# Eiropas Savienības L 118/2016

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 118 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 59. gadagājums2016. gada 4. maijs |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 118

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

59. gadagājums2016. gada 4. maijs

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/686 (2016. gada 3. maijs), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 1 |
| | | LĒMUMI |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2016/687 (2016. gada 28. aprīlis) par 694–790 MHz frekvenču joslas harmonizāciju tādu zemes sistēmu vajadzībām, kas Savienībā spēj sniegt bezvadu platjoslas elektronisko sakaru pakalpojumus, un elastīgai nacionālai izmantošanai
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2016) 2268)

   (
  1
  ) | 4 |
| | | IETEIKUMI |
| | * | Komisijas Ieteikums (ES) 2016/688 (2016. gada 2. maijs) par Baltijas reģionā iegūtās zivīs un zivsaimniecības produktos esošo dioksīnu un PHB monitoringu un pārvaldību (
  1
  ) | 16 |
| | | TIESĪBU AKTI, KO PIEŅEM STRUKTŪRAS, KURAS IZVEIDOTAS AR STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM |
| | * | Eiropas Savienības un Šveices Apvienotās gaisa transporta komitejas, kas izveidota saskaņā ar Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas nolīgumu par gaisa transportu, Lēmums Nr. 1/2016 (2016. gada 11. aprīlis), ar ko aizstāj pielikumu Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas nolīgumam par gaisa transportu [2016/689] | 24 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/686 (2016. gada 3. maijs), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

1

LĒMUMI

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2016/687 (2016. gada 28. aprīlis) par 694–790 MHz frekvenču joslas harmonizāciju tādu zemes sistēmu vajadzībām, kas Savienībā spēj sniegt bezvadu platjoslas elektronisko sakaru pakalpojumus, un elastīgai nacionālai izmantošanai
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2016) 2268)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2016) 2268)

1

4

IETEIKUMI

*

Komisijas Ieteikums (ES) 2016/688 (2016. gada 2. maijs) par Baltijas reģionā iegūtās zivīs un zivsaimniecības produktos esošo dioksīnu un PHB monitoringu un pārvaldību (
  1
  )

1

16

TIESĪBU AKTI, KO PIEŅEM STRUKTŪRAS, KURAS IZVEIDOTAS AR STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM

*

Eiropas Savienības un Šveices Apvienotās gaisa transporta komitejas, kas izveidota saskaņā ar Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas nolīgumu par gaisa transportu, Lēmums Nr. 1/2016 (2016. gada 11. aprīlis), ar ko aizstāj pielikumu Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas nolīgumam par gaisa transportu [2016/689]

24

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 4.5.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 118/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.5.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 118/1

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2016/686

(2016. gada 3. maijs),

ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1),

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem. |
| --- | --- |

(1)

Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

| (2) | Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, |
| --- | --- |

(2)

Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2016. gada 3. maijā

Komisijas

un tās priekšsēdētājs vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jerzy PLEWA

---

(1)  
  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

1

(2)  
  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta importa vērtība |
| 0702 00 00 | IL | 203,5 |
| MA | 94,1 |
| SN | 225,9 |
| TR | 84,9 |
| ZZ | 152,1 |
| 0707 00 05 | MA | 83,2 |
| TR | 137,2 |
| ZZ | 110,2 |
| 0709 93 10 | MA | 95,4 |
| TR | 133,6 |
| ZZ | 114,5 |
| 0805 10 20 | EG | 51,1 |
| IL | 84,3 |
| MA | 61,6 |
| TR | 37,1 |
| ZZ | 58,5 |
| 0805 50 10 | BR | 116,1 |
| MA | 135,4 |
| TR | 130,3 |
| ZA | 143,4 |
| ZZ | 131,3 |
| 0808 10 80 | AR | 111,2 |
| BR | 96,0 |
| CL | 114,8 |
| CN | 73,3 |
| NZ | 135,2 |
| US | 225,3 |
| ZA | 97,6 |
| ZZ | 121,9 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta importa vērtība

0702 00 00

IL

203,5

MA

94,1

SN

225,9

TR

84,9

ZZ

152,1

0707 00 05

MA

83,2

TR

137,2

ZZ

110,2

0709 93 10

MA

95,4

TR

133,6

ZZ

114,5

0805 10 20

EG

51,1

IL

84,3

MA

61,6

TR

37,1

ZZ

58,5

0805 50 10

BR

116,1

MA

135,4

TR

130,3

ZA

143,4

ZZ

131,3

0808 10 80

AR

111,2

BR

96,0

CL

114,8

CN

73,3

NZ

135,2

US

225,3

ZA

97,6

ZZ

121,9

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas 2012. gada 27. novembra Regulā (ES) Nr. 1106/2012, ar ko attiecībā uz valstu un teritoriju nomenklatūras atjaunināšanu īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 471/2009 par Kopienas statistiku attiecībā uz ārējo tirdzniecību ar ārpuskopienas valstīm (OV L 328, 28.11.2012., 7. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.

---

LĒMUMI

| 4.5.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 118/4 |
| --- | --- | --- | --- |

4.5.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 118/4

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2016/687

(2016. gada 28. aprīlis)

par 694–790 MHz frekvenču joslas harmonizāciju tādu zemes sistēmu vajadzībām, kas Savienībā spēj sniegt bezvadu platjoslas elektronisko sakaru pakalpojumus, un elastīgai nacionālai izmantošanai

(izziņots ar dokumenta numuru C(2016) 2268)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 7. marta Lēmumu Nr. 676/2002/EK par normatīvo bāzi radiofrekvenču spektra politikai Eiropas Kopienā (Radiofrekvenču spektra lēmums) (1) un jo īpaši tā 4. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Daudzgadu Radiofrekvenču spektra politikas programmā (RSPP), kas pieņemta ar Lēmumu Nr. 243/2012/ES (2), Eiropas Parlaments un Padome ir noteikuši politikas mērķi līdz 2015. gadam identificēt vismaz 1 200 MHz piemērota spektra, lai Savienībā apmierinātu augošo pieprasījumu pēc bezvadu datplūsmas (3). Bez tam RSPP ir devusi Komisijai un dalībvalstīm iespēju sadarbojoties nodrošināt spektra pieejamību raidījumu gatavošanai un īpašajiem pasākumiem (PMSE) (4), drošības pakalpojumu attīstībai un ar tiem saistīto ierīču brīvai apritei, kā arī novatorisku sadarbspējīgu risinājumu izstrādei sabiedrības drošībai un katastrofu seku novēršanai (PPDR) (5) un “lietu internetam” (IoT) (6). Radiofrekvenču spektra politikas grupa (RSPG) ir sagatavojusi ziņojumu par nozaru stratēģiskajām spektra vajadzībām, kur cita starpā ir risinātas PPDR, PMSE un IoT spektra vajadzības. (7) |
| --- | --- |

(1)

Daudzgadu Radiofrekvenču spektra politikas programmā (RSPP), kas pieņemta ar Lēmumu Nr. 243/2012/ES (2), Eiropas Parlaments un Padome ir noteikuši politikas mērķi līdz 2015. gadam identificēt vismaz 1 200 MHz piemērota spektra, lai Savienībā apmierinātu augošo pieprasījumu pēc bezvadu datplūsmas (3). Bez tam RSPP ir devusi Komisijai un dalībvalstīm iespēju sadarbojoties nodrošināt spektra pieejamību raidījumu gatavošanai un īpašajiem pasākumiem (PMSE) (4), drošības pakalpojumu attīstībai un ar tiem saistīto ierīču brīvai apritei, kā arī novatorisku sadarbspējīgu risinājumu izstrādei sabiedrības drošībai un katastrofu seku novēršanai (PPDR) (5) un “lietu internetam” (IoT) (6). Radiofrekvenču spektra politikas grupa (RSPG) ir sagatavojusi ziņojumu par nozaru stratēģiskajām spektra vajadzībām, kur cita starpā ir risinātas PPDR, PMSE un IoT spektra vajadzības. (7)

| (2) | Spektrs 694–790 MHz frekvenču joslā (turpmāk “700 MHz frekvenču josla”) ir vērtīgs resurss, ar kuru var izvērst ekonomiskus zemes bezvadu tīklus ar lielām jaudām un visuresošu iekštelpu un ārpustelpu pārklājumu. Starptautiskās telesakaru savienības Radionoteikumos 700 MHz frekvenču josla ar koprimāriem nosacījumiem ir sadalīta apraidei un mobilajam dienestam (izņemot gaisa kuģniecības mobilo dienestu) un identificēta izmantošanai starptautisko mobilo telesakaru (IMT) vajadzībām. Patlaban šo joslu visā Savienībā izmanto zemes ciparu televīzijai (DTT) un PMSE bezvadu skaņas iekārtām. |
| --- | --- |

(2)

Spektrs 694–790 MHz frekvenču joslā (turpmāk “700 MHz frekvenču josla”) ir vērtīgs resurss, ar kuru var izvērst ekonomiskus zemes bezvadu tīklus ar lielām jaudām un visuresošu iekštelpu un ārpustelpu pārklājumu. Starptautiskās telesakaru savienības Radionoteikumos 700 MHz frekvenču josla ar koprimāriem nosacījumiem ir sadalīta apraidei un mobilajam dienestam (izņemot gaisa kuģniecības mobilo dienestu) un identificēta izmantošanai starptautisko mobilo telesakaru (IMT) vajadzībām. Patlaban šo joslu visā Savienībā izmanto zemes ciparu televīzijai (DTT) un PMSE bezvadu skaņas iekārtām.

| (3) | Komisijas digitālā vienotā tirgus izveides stratēģijā (8) ir aprādīta 700 MHz frekvenču joslas nozīme platjoslas pakalpojumu nodrošināšanā lauku rajonos un uzsvērta vajadzība koordinēti izbrīvēt šo frekvenču joslu, vienlaikus ņemot vērā audiovizuālo mediju izplatīšanas īpašās vajadzības, lai veicinātu ieguldījumus ātrdarbīgos platjoslas tīklos un atvieglinātu mūsdienīgu digitālo pakalpojumu izplatīšanos. |
| --- | --- |

(3)

Komisijas digitālā vienotā tirgus izveides stratēģijā (8) ir aprādīta 700 MHz frekvenču joslas nozīme platjoslas pakalpojumu nodrošināšanā lauku rajonos un uzsvērta vajadzība koordinēti izbrīvēt šo frekvenču joslu, vienlaikus ņemot vērā audiovizuālo mediju izplatīšanas īpašās vajadzības, lai veicinātu ieguldījumus ātrdarbīgos platjoslas tīklos un atvieglinātu mūsdienīgu digitālo pakalpojumu izplatīšanos.

| (4) | Atzinumā par ilgtermiņa stratēģiju 470–790 MHz frekvenču joslā (9) RSPG iesaka koordinētu pieeju 700 MHz frekvenču joslas pārdalei bezvadu platjoslas elektronisko sakaru pakalpojumiem, panākot arī tās pieejamību visā Savienībā ar harmonizētiem tehniskajiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

(4)

Atzinumā par ilgtermiņa stratēģiju 470–790 MHz frekvenču joslā (9) RSPG iesaka koordinētu pieeju 700 MHz frekvenču joslas pārdalei bezvadu platjoslas elektronisko sakaru pakalpojumiem, panākot arī tās pieejamību visā Savienībā ar harmonizētiem tehniskajiem nosacījumiem.

| (5) | 2013. gada 11. martā atbilstoši Radiofrekvenču spektra lēmuma 4. panta 2. punktam Komisija deva uzdevumu Eiropas Pasta un telesakaru administrāciju konferencei (CEPT) izstrādāt harmonizētus tehniskos nosacījumus 700 MHz joslai Savienībā bezvadu platjoslas elektronisko sakaru pakalpojumu sniegšanai un citiem lietojumiem, kas atbalsta Savienības spektra politikas prioritātes. |
| --- | --- |

(5)

2013. gada 11. martā atbilstoši Radiofrekvenču spektra lēmuma 4. panta 2. punktam Komisija deva uzdevumu Eiropas Pasta un telesakaru administrāciju konferencei (CEPT) izstrādāt harmonizētus tehniskos nosacījumus 700 MHz joslai Savienībā bezvadu platjoslas elektronisko sakaru pakalpojumu sniegšanai un citiem lietojumiem, kas atbalsta Savienības spektra politikas prioritātes.

| (6) | Izpildot šo uzdevumu, 2014. gada 28. novembrī un 2016. gada 1. martāCEPT izdeva 53. (10) un 60. (11) ziņojumu. Tie ir pamats 700 MHz frekvenču joslas tehniskajai harmonizācijai zemes bezvadu platjoslas elektronisko sakaru pakalpojumiem, kas nodrošina iekārtu apjomradītus ietaupījumus atbilstoši starptautiskajai attīstībai šajā joslā. |
| --- | --- |

(6)

Izpildot šo uzdevumu, 2014. gada 28. novembrī un 2016. gada 1. martāCEPT izdeva 53. (10) un 60. (11) ziņojumu. Tie ir pamats 700 MHz frekvenču joslas tehniskajai harmonizācijai zemes bezvadu platjoslas elektronisko sakaru pakalpojumiem, kas nodrošina iekārtu apjomradītus ietaupījumus atbilstoši starptautiskajai attīstībai šajā joslā.

| (7) | CEPT 53. un 60. ziņojumā arī paredzētas iespējas izmantot 700 MHz frekvenču joslas daļas (t. s. duplekso atdalījumu un/vai aizsargjoslas), par ko var lemt dalībvalsts (“nacionālās izvēles iespējas”). Viena no nacionālās izvēles iespējām ir papildu lejuplīnija (SDL), kas nozīmē bāzes stacijas raidīšanu tikai lejuplīnijā (t. i., vienā virzienā), sniedzot zemes bezvadu platjoslas elektronisko sakaru pakalpojumus, un tādējādi tiek risināta datplūsmas asimetrijas problēma, paaugstinot tādu pakalpojumu jaudas lejuplīnijā. Citas nacionālās izvēles iespējas ir PPDR, PMSE un M2M sakari uz tādu zemes sistēmu pamata, kas spēj sniegt elektronisko sakaru pakalpojumus. |
| --- | --- |

(7)

CEPT 53. un 60. ziņojumā arī paredzētas iespējas izmantot 700 MHz frekvenču joslas daļas (t. s. duplekso atdalījumu un/vai aizsargjoslas), par ko var lemt dalībvalsts (“nacionālās izvēles iespējas”). Viena no nacionālās izvēles iespējām ir papildu lejuplīnija (SDL), kas nozīmē bāzes stacijas raidīšanu tikai lejuplīnijā (t. i., vienā virzienā), sniedzot zemes bezvadu platjoslas elektronisko sakaru pakalpojumus, un tādējādi tiek risināta datplūsmas asimetrijas problēma, paaugstinot tādu pakalpojumu jaudas lejuplīnijā. Citas nacionālās izvēles iespējas ir PPDR, PMSE un M2M sakari uz tādu zemes sistēmu pamata, kas spēj sniegt elektronisko sakaru pakalpojumus.

| (8) | Harmonizēti tehniskie nosacījumi nodrošinātu 700 MHz frekvenču joslas pārņemšanu ātrdarbīgu zemes bezvadu platjoslas elektronisko sakaru pakalpojumiem un citiem lietojumiem saskaņā ar Savienības spektra politikas prioritātēm; tie veicinātu vienoto tirgu, mazinātu kaitīgos traucējumus un atvieglinātu frekvenču koordināciju. |
| --- | --- |

(8)

Harmonizēti tehniskie nosacījumi nodrošinātu 700 MHz frekvenču joslas pārņemšanu ātrdarbīgu zemes bezvadu platjoslas elektronisko sakaru pakalpojumiem un citiem lietojumiem saskaņā ar Savienības spektra politikas prioritātēm; tie veicinātu vienoto tirgu, mazinātu kaitīgos traucējumus un atvieglinātu frekvenču koordināciju.

| (9) | Tādējādi 700 MHz frekvenču joslu vajadzētu izmantot zemes bezvadu platjoslas elektronisko sakaru pakalpojumu sniegšanai, pamatojoties uz harmonizētu kanālu sakārtojumu (“pamatsakārtojums”) un ar to saistītiem kopīgiem vismazāk ierobežojošiem tehniskajiem nosacījumiem, visos gadījumos, kad dalībvalstis paredz tās izmantošanu citām vajadzībām, nevis lieljaudas apraides tīkliem. Izņēmuma gadījumos pagaidu kārtā dalībvalstis var DTT pakalpojumiem izmantot 700 MHz frekvenču joslas daļas, ārpus pamatsakārtojuma, lai atvieglinātu savlaicīgu pāreju no zemes televīzijas apraides šajā joslā, attiecīgi ņemot vērā nacionālos apstākļus, piemēram, zemes ciparu televīzijas pakalpojumu spektra lietošanas tiesību maiņu vai paralēlas analogās un ciparu apraides kārtību saskaņā ar nolīgumiem starp kaimiņu dalībvalstīm par pārrobežu traucējumu risku pārvaldību. |
| --- | --- |

(9)

Tādējādi 700 MHz frekvenču joslu vajadzētu izmantot zemes bezvadu platjoslas elektronisko sakaru pakalpojumu sniegšanai, pamatojoties uz harmonizētu kanālu sakārtojumu (“pamatsakārtojums”) un ar to saistītiem kopīgiem vismazāk ierobežojošiem tehniskajiem nosacījumiem, visos gadījumos, kad dalībvalstis paredz tās izmantošanu citām vajadzībām, nevis lieljaudas apraides tīkliem. Izņēmuma gadījumos pagaidu kārtā dalībvalstis var DTT pakalpojumiem izmantot 700 MHz frekvenču joslas daļas, ārpus pamatsakārtojuma, lai atvieglinātu savlaicīgu pāreju no zemes televīzijas apraides šajā joslā, attiecīgi ņemot vērā nacionālos apstākļus, piemēram, zemes ciparu televīzijas pakalpojumu spektra lietošanas tiesību maiņu vai paralēlas analogās un ciparu apraides kārtību saskaņā ar nolīgumiem starp kaimiņu dalībvalstīm par pārrobežu traucējumu risku pārvaldību.

| (10) | Būtu jādod dalībvalstīm arī iespēja elastīgi izmantot 700 MHz frekvenču joslas daļas, atsaucoties uz īpašām nacionālajām vajadzībām. Papildus zemes bezvadu platjoslas elektronisko sakaru pakalpojumiem te varētu ietilpt arī izmantošana saskaņā ar Savienības nozaru spektra politikas prioritātēm, īpaši PPDR, PMSE un IoT, un mērķi nodrošināt efektīvu spektra izmantošanu. Šajā sakarā 790–791 MHz frekvenču joslu var arī izmantot, neskarot Komisijas Lēmumu 2010/267/ES (12). Spektra pieejamības elastīga harmonizēšana 700 MHz frekvenču joslā, kas risinātu šīs valstu vajadzības, pamatojoties uz ierobežotu daudzumu nacionālo izvēles iespēju, ļautu sasniegt apjomradītus ietaupījumus iekārtām, kā arī pārrobežu koordināciju, un tā attiektos vienīgi uz pieejamām frekvenču joslām un, attiecīgos gadījumos, ar to saistītu dupleksa veidu un kanālu sakārtojumu. Dalībvalstīm būtu jālemj par nacionālo izvēļu īstenošanu, kā arī par nacionālo izvēļu piemērotu kombinēšanu un jāorganizē to līdzāspastāvēšana. Spektra izmantošanai nacionālajām izvēlēm būtu arī jānodrošina līdzāspastāvēšana ar zemes bezvadu platjoslas elektronisko sakaru dienestu, atbilstoši tā pamatsakārtojumam. |
| --- | --- |

(10)

Būtu jādod dalībvalstīm arī iespēja elastīgi izmantot 700 MHz frekvenču joslas daļas, atsaucoties uz īpašām nacionālajām vajadzībām. Papildus zemes bezvadu platjoslas elektronisko sakaru pakalpojumiem te varētu ietilpt arī izmantošana saskaņā ar Savienības nozaru spektra politikas prioritātēm, īpaši PPDR, PMSE un IoT, un mērķi nodrošināt efektīvu spektra izmantošanu. Šajā sakarā 790–791 MHz frekvenču joslu var arī izmantot, neskarot Komisijas Lēmumu 2010/267/ES (12). Spektra pieejamības elastīga harmonizēšana 700 MHz frekvenču joslā, kas risinātu šīs valstu vajadzības, pamatojoties uz ierobežotu daudzumu nacionālo izvēles iespēju, ļautu sasniegt apjomradītus ietaupījumus iekārtām, kā arī pārrobežu koordināciju, un tā attiektos vienīgi uz pieejamām frekvenču joslām un, attiecīgos gadījumos, ar to saistītu dupleksa veidu un kanālu sakārtojumu. Dalībvalstīm būtu jālemj par nacionālo izvēļu īstenošanu, kā arī par nacionālo izvēļu piemērotu kombinēšanu un jāorganizē to līdzāspastāvēšana. Spektra izmantošanai nacionālajām izvēlēm būtu arī jānodrošina līdzāspastāvēšana ar zemes bezvadu platjoslas elektronisko sakaru dienestu, atbilstoši tā pamatsakārtojumam.

| (11) | Zemes bezvadu platjoslas elektronisko sakaru dienestam un nacionālajām izvēlēm 700 MHz frekvenču joslā būtu jānodrošina pienācīga aizsardzība vēsturiskajai zemes televīzijas apraidei un PMSE bezvadu skaņas iekārtu lietojumam zem 694 MHz atbilstoši to regulatīvajam statusam. Nacionālajā līmenī var būt jāpiemēro papildu pasākumi, lai novērstu savstarpējus traucējumus starp bezvadu platjoslas elektronisko sakaru un DTT dienestiem, piemēram, no bezvadu platjoslas elektronisko sakaru bāzes stacijas raidītājiem uz DTT uztvērējiem vai no DTT raidītājiem uz bezvadu platjoslas elektronisko sakaru bāzes stacijas uztvērējiem, kur mobilo sakaru operatori katrā atsevišķā gadījumā var piemērot traucējumu mazināšanas paņēmienus. |
| --- | --- |

(11)

Zemes bezvadu platjoslas elektronisko sakaru dienestam un nacionālajām izvēlēm 700 MHz frekvenču joslā būtu jānodrošina pienācīga aizsardzība vēsturiskajai zemes televīzijas apraidei un PMSE bezvadu skaņas iekārtu lietojumam zem 694 MHz atbilstoši to regulatīvajam statusam. Nacionālajā līmenī var būt jāpiemēro papildu pasākumi, lai novērstu savstarpējus traucējumus starp bezvadu platjoslas elektronisko sakaru un DTT dienestiem, piemēram, no bezvadu platjoslas elektronisko sakaru bāzes stacijas raidītājiem uz DTT uztvērējiem vai no DTT raidītājiem uz bezvadu platjoslas elektronisko sakaru bāzes stacijas uztvērējiem, kur mobilo sakaru operatori katrā atsevišķā gadījumā var piemērot traucējumu mazināšanas paņēmienus.

| (12) | Radiofrekvenču spektra lēmumā noteiktie pasākumi neskar dalībvalstu tiesības organizēt un izmantot spektru sabiedriskās kārtības un sabiedriskās drošības (proti, PPDR) (13) vajadzībām, un šādam lietojumam dotu labumu kopīgs frekvenču diapazons, kas nodrošinātu ierīču un sadarbspējīgu pakalpojumu brīvu apriti saskaņā ar RSPP politisko mērķi nodrošināt spektra pieejamību. Harmonizēti zemes bezvadu platjoslas elektronisko sakaru pakalpojumu tehniskie nosacījumi ļautu vajadzības gadījumā un attiecīgā gadījumā pamatsakārtojuma ietvaros izvērst platjoslas PPDR pakalpojumus, kas var izmantot šos tehniskos nosacījumus, balstoties uz pieņēmumu, ka PPDR tīklam ir tādi paši līdzāspastāvēšanas raksturlielumi kā zemes bezvadu platjoslas elektronisko sakaru tīkliem. Veicot neekskluzīvu spektra paredzēšanu elektronisko sakaru pakalpojumiem, vajadzības gadījumā dalībvalstis var arī izvērst PPDR. Šajā sakarā RSPG ziņojums par nozaru stratēģiskajām spektra vajadzībām atzīst, ka spektra vajadzības platjoslas PPDR pakalpojumiem katrā dalībvalstī ir citādas un nacionālie risinājumi ir atkarīgi no politiskiem lēmumiem, arī par to, kā veicami sabiedriskās drošības pasākumi un kāda ir attiecīgo valsts iestāžu vai sabiedrisko pakalpojumu sniedzēju loma. |
| --- | --- |

(12)

Radiofrekvenču spektra lēmumā noteiktie pasākumi neskar dalībvalstu tiesības organizēt un izmantot spektru sabiedriskās kārtības un sabiedriskās drošības (proti, PPDR) (13) vajadzībām, un šādam lietojumam dotu labumu kopīgs frekvenču diapazons, kas nodrošinātu ierīču un sadarbspējīgu pakalpojumu brīvu apriti saskaņā ar RSPP politisko mērķi nodrošināt spektra pieejamību. Harmonizēti zemes bezvadu platjoslas elektronisko sakaru pakalpojumu tehniskie nosacījumi ļautu vajadzības gadījumā un attiecīgā gadījumā pamatsakārtojuma ietvaros izvērst platjoslas PPDR pakalpojumus, kas var izmantot šos tehniskos nosacījumus, balstoties uz pieņēmumu, ka PPDR tīklam ir tādi paši līdzāspastāvēšanas raksturlielumi kā zemes bezvadu platjoslas elektronisko sakaru tīkliem. Veicot neekskluzīvu spektra paredzēšanu elektronisko sakaru pakalpojumiem, vajadzības gadījumā dalībvalstis var arī izvērst PPDR. Šajā sakarā RSPG ziņojums par nozaru stratēģiskajām spektra vajadzībām atzīst, ka spektra vajadzības platjoslas PPDR pakalpojumiem katrā dalībvalstī ir citādas un nacionālie risinājumi ir atkarīgi no politiskiem lēmumiem, arī par to, kā veicami sabiedriskās drošības pasākumi un kāda ir attiecīgo valsts iestāžu vai sabiedrisko pakalpojumu sniedzēju loma.

| (13) | CEPT 53. un 60. ziņojumā norādīts uz vajadzību pēc PMSE skaņas iekārtu konfigurācijas procedūras, lai reizē ar prasīto pakalpojuma kvalitāti nodrošinātu darbību bez traucējumiem. Lai uzlabotu līdzāspastāvēšanu starp telpās lietojamām PMSE bezvadu skaņas iekārtām un mobilo elektronisko sakaru tīkliem, kas izmanto frekvenču blakusjoslas, dalībvalstīm, ja iespējams un nepieciešams, būtu jāmudina ieviest tādus traucējumu mazināšanas risinājumus kā Komisijas Īstenošanas lēmumā 2014/641/ES (14) norādītie. |
| --- | --- |

(13)

CEPT 53. un 60. ziņojumā norādīts uz vajadzību pēc PMSE skaņas iekārtu konfigurācijas procedūras, lai reizē ar prasīto pakalpojuma kvalitāti nodrošinātu darbību bez traucējumiem. Lai uzlabotu līdzāspastāvēšanu starp telpās lietojamām PMSE bezvadu skaņas iekārtām un mobilo elektronisko sakaru tīkliem, kas izmanto frekvenču blakusjoslas, dalībvalstīm, ja iespējams un nepieciešams, būtu jāmudina ieviest tādus traucējumu mazināšanas risinājumus kā Komisijas Īstenošanas lēmumā 2014/641/ES (14) norādītie.

| (14) | Dalībvalstīm būtu jānoslēdz attiecīgi divpusēji pārrobežu nolīgumi ar citām dalībvalstīm un trešajām valstīm. Tādi dalībvalstu nolīgumi ar trešajām valstīm var būt nepieciešami attiecīgās dalībvalstu teritorijas daļās, lai nodrošinātu harmonizēto parametru īstenošanu, nepieļautu kaitīgus traucējumus un uzlabotu spektra izmantošanas efektivitāti. RSPG ziņojumā par spektra koordinācijas pieeju apraidei 700 MHz joslas pārdales gadījumā (15) ir izklāstīti tehniskie nosacījumi un principi pārrobežu koordinācijai starp zemes bezvadu platjoslas elektronisko sakaru dienestiem un zemes televīzijas apraidi, arī ar trešajām valstīm. |
| --- | --- |

(14)

Dalībvalstīm būtu jānoslēdz attiecīgi divpusēji pārrobežu nolīgumi ar citām dalībvalstīm un trešajām valstīm. Tādi dalībvalstu nolīgumi ar trešajām valstīm var būt nepieciešami attiecīgās dalībvalstu teritorijas daļās, lai nodrošinātu harmonizēto parametru īstenošanu, nepieļautu kaitīgus traucējumus un uzlabotu spektra izmantošanas efektivitāti. RSPG ziņojumā par spektra koordinācijas pieeju apraidei 700 MHz joslas pārdales gadījumā (15) ir izklāstīti tehniskie nosacījumi un principi pārrobežu koordinācijai starp zemes bezvadu platjoslas elektronisko sakaru dienestiem un zemes televīzijas apraidi, arī ar trešajām valstīm.

| (15) | Dalībvalstīm būtu jāziņo Komisijai par šā lēmuma īstenošanu un 700 MHz frekvenču joslas izmantošanu, it sevišķi nolūkā to pielāgot bezvadu sistēmu tālākai attīstībai (piemēram, saistībā ar 5G vai IoT), kas var ietekmēt tās izmantošanu zemes bezvadu platjoslas elektronisko sakaru pakalpojumiem un nacionālās izvēles iespējas. Tas ļaus vieglāk izvērtēt lēmuma ietekmi ES līmenī, kā arī to laikus pārskatīt, ja un kad tas būtu nepieciešams. |
| --- | --- |

(15)

Dalībvalstīm būtu jāziņo Komisijai par šā lēmuma īstenošanu un 700 MHz frekvenču joslas izmantošanu, it sevišķi nolūkā to pielāgot bezvadu sistēmu tālākai attīstībai (piemēram, saistībā ar 5G vai IoT), kas var ietekmēt tās izmantošanu zemes bezvadu platjoslas elektronisko sakaru pakalpojumiem un nacionālās izvēles iespējas. Tas ļaus vieglāk izvērtēt lēmuma ietekmi ES līmenī, kā arī to laikus pārskatīt, ja un kad tas būtu nepieciešams.

| (16) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Radiofrekvenču spektra komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(16)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Radiofrekvenču spektra komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Šis lēmums harmonizē tehniskos nosacījumus 694–790 MHz (“700 MHz”) frekvenču joslas pieejamībai un efektīvai izmantošanai Savienībā zemes sistēmām, kuras spēj sniegt bezvadu platjoslas elektronisko sakaru pakalpojumus. Tā mērķis ir arī veicināt elastīgu nacionālo izmantošanu īpašām nacionālām vajadzībām saskaņā ar RSPP spektra politikas prioritātēm. Šā lēmuma noteiktos harmonizētos nosacījumus 790–791 MHz frekvenču joslai piemēro, neskarot Lēmuma 2010/267/ES noteikumus.

2. pants

Šajā lēmumā piemēro šādas definīcijas:

| 1) | “PMSE bezvadu skaņas iekārta” ir radioiekārta, ko izmanto analogo vai ciparu skaņas signālu pārraidīšanai starp skaitā ierobežotiem raidītājiem un uztvērējiem, kā radiomikrofoniem, auss monitora sistēmām vai skaņas radiolīnijām, ko galvenokārt izmanto apraides programmu gatavošanai vai privātiem vai publiskiem sabiedriskiem vai kultūras pasākumiem; |
| --- | --- |

1)

“PMSE bezvadu skaņas iekārta” ir radioiekārta, ko izmanto analogo vai ciparu skaņas signālu pārraidīšanai starp skaitā ierobežotiem raidītājiem un uztvērējiem, kā radiomikrofoniem, auss monitora sistēmām vai skaņas radiolīnijām, ko galvenokārt izmanto apraides programmu gatavošanai vai privātiem vai publiskiem sabiedriskiem vai kultūras pasākumiem;

| 2) | “sabiedrības drošības un katastrofu seku novēršanas (PPDR) radiosakari” ir radiolietojumi, ko valsts iestādes vai attiecīgi dienesti izmanto sabiedriskajai drošībai un sabiedrības un valsts aizsardzībai, atsaucoties uz attiecīgām nacionālām vajadzībām sakarā ar sabiedrisko drošību, kā arī ārkārtas situācijās; |
| --- | --- |

2)

“sabiedrības drošības un katastrofu seku novēršanas (PPDR) radiosakari” ir radiolietojumi, ko valsts iestādes vai attiecīgi dienesti izmanto sabiedriskajai drošībai un sabiedrības un valsts aizsardzībai, atsaucoties uz attiecīgām nacionālām vajadzībām sakarā ar sabiedrisko drošību, kā arī ārkārtas situācijās;

| 3) | “mašīnas–mašīnas (M2M) radiosakari” ir radiolīnijas informācijas pārsūtīšanai starp fiziskiem vai virtuāliem subjektiem, kuri veido kompleksu ekosistēmu, ieskaitot lietu internetu; tādas radiolīnijas var realizēt caur elektronisko sakaru dienestiem (piemēram, balstoties uz šūnu tehnoloģiju) vai citiem lietojumiem, balstoties uz licencētu vai nelicencētu spektra izmantošanu. |
| --- | --- |

3)

“mašīnas–mašīnas (M2M) radiosakari” ir radiolīnijas informācijas pārsūtīšanai starp fiziskiem vai virtuāliem subjektiem, kuri veido kompleksu ekosistēmu, ieskaitot lietu internetu; tādas radiolīnijas var realizēt caur elektronisko sakaru dienestiem (piemēram, balstoties uz šūnu tehnoloģiju) vai citiem lietojumiem, balstoties uz licencētu vai nelicencētu spektra izmantošanu.

3. pants

1.   Ja dalībvalstis 700 MHz frekvenču joslu paredz un dara pieejamu lietojumam, kas nav lieljaudas apraides tīkli, tās:

| a) | 703–733 MHz un 758–788 MHz frekvenču joslu neekskluzīvi paredz un dara pieejamu izmantošanai tādu zemes sistēmu vajadzībām, kas spēj sniegt bezvadu platjoslas elektronisko sakaru pakalpojumus atbilstoši pielikuma A.1, B un C iedaļā noteiktajiem parametriem; |
| --- | --- |

a)

703–733 MHz un 758–788 MHz frekvenču joslu neekskluzīvi paredz un dara pieejamu izmantošanai tādu zemes sistēmu vajadzībām, kas spēj sniegt bezvadu platjoslas elektronisko sakaru pakalpojumus atbilstoši pielikuma A.1, B un C iedaļā noteiktajiem parametriem;

| b) | ar nacionāla mēroga lēmumiem un izvēli 700 MHz frekvenču joslas daļas, kas nav 1. punkta a) apakšpunktā norādītās, paredz un dara pieejamas izmantošanai atbilstoši pielikuma A.2.–A.5. iedaļā noteiktajiem parametriem. |
| --- | --- |

b)

ar nacionāla mēroga lēmumiem un izvēli 700 MHz frekvenču joslas daļas, kas nav 1. punkta a) apakšpunktā norādītās, paredz un dara pieejamas izmantošanai atbilstoši pielikuma A.2.–A.5. iedaļā noteiktajiem parametriem.

2.   Dalībvalstis veicina 1. punktā minēto atšķirīgo lietojumu līdzāspastāvēšanu.

4. pants

Dalībvalstis gādā, lai 3. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktā minētās sistēmas pienācīgi aizsargātu esošās sistēmas 470–694 MHz blakusjoslā, proti, zemes ciparu televīzijas apraidi un PMSE bezvadu skaņas iekārtas, saskaņā ar to regulatīvo statusu.

5. pants

Dalībvalstis sekmē pārrobežu koordinācijas nolīgumus, lai dotu iespēju darboties 3. panta 1. punkta a) apakšpunktā un – attiecīgā gadījumā – 3. panta 1. punkta b) apakšpunktā norādītajām sistēmām, ņemot vērā pastāvošās regulatīvās procedūras un tiesības, kā arī attiecīgos starptautiskos nolīgumus.

6. pants

Dalībvalstis uzrauga 700 MHz frekvenču joslas izmantošanu un attiecīgi pēc pieprasījuma vai pēc savas iniciatīvas ziņo Komisijai par saviem konstatējumiem, lai vajadzības gadījumā būtu iespējams šo lēmumu laikus pārskatīt.

7. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2016. gada 28. aprīlī

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Günther OETTINGER

---

(1)  
  OV L 108, 24.4.2002., 1. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 14. marta Lēmums Nr. 243/2012/ES, ar ko izveido radiofrekvenču spektra daudzgadu politikas programmu (OV L 81, 21.3.2012., 7. lpp.).

2

(3)  RSPP 3. panta b) punkts.

3

(4)  RSPP 8. panta 5. punkts.

4

(5)  RSPP 8. panta 3. punkts.

5

(6)  RSPP 8. panta 6. punkts.

6

(7)  Dokuments RSPG13-540rev2.

7

(8)  Sk. http://ec.europa.eu/priorities/digital-single-market/index_en.htm

8

(9)  Dokuments RSPG 15-595 final; saite: http://rspg-spectrum.eu/wp-content/uploads/2013/05/RSPG15-595_final-RSPG_opinion_UHF.pdf

9

(10)  Saite ar CEPT 53. ziņojumu: http://www.erodocdb.dk/Docs/doc98/official/pdf/CEPTREP053.PDF

10

CEPT

(11)  Saite ar CEPT 60. ziņojumu: http://www.erodocdb.dk/Docs/doc98/official/pdf/CEPTREP060.PDF

11

CEPT

(12)  Komisijas 2010. gada 6. maija Lēmums 2010/267/ES par harmonizētiem tehniskajiem lietošanas nosacījumiem 790–862 MHz frekvenču joslā tādām zemes sistēmām, kas spēj nodrošināt elektronisko sakaru pakalpojumus Eiropas Savienībā (OV L 117, 11.5.2010., 95. lpp.).

12

(13)  Radiofrekvenču spektra lēmuma 1. panta 4. punkts.

13

(14)  Komisijas 2014. gada 1. septembra Īstenošanas lēmums 2014/641/ES par harmonizētajiem tehniskajiem nosacījumiem radiofrekvenču spektra izmantošanai programmu gatavošanas un īpašo pasākumu bezvadu skaņas iekārtās Savienībā (OV L 263, 3.9.2014., 29. lpp.).

14

(15)  Dokuments RSPG13-524 rev1.; saite: https://circabc.europa.eu/d/a/workspace/SpacesStore/614d3daf-76a0-402d-8133-77d2d3dd2518/RSPG13-524%20rev1%20Report_700MHz_reallocation_REV.pdf

15

---

PIELIKUMS

3. PANTĀ MINĒTIE PARAMETRI

A.   Vispārīgie parametri

| 1. | Atbilstoši 3. panta 1. punkta a) apakšpunktam 703–733 MHz un 758–788 MHz frekvenču joslās frekvenču iedalījums ir šāds:






  a) | piešķirtie bloku lielumi ir 5 MHz daudzkārtņi (1); |
| --- | --- | --- |

1.

a)

piešķirtie bloku lielumi ir 5 MHz daudzkārtņi (1);

| b) | darbības režīms ir frekvenčdales duplekss (FDD); dupleksais atdalījums ir 55 MHz ar galiekārtas raidīšanu (FDD augšuplīniju) apakšējā frekvenču joslā 703–733 MHz un bāzes stacijas raidīšanu (FDD lejuplīniju) augšējā frekvenču joslā 758–788 MHz; |
| --- | --- |

b)

darbības režīms ir frekvenčdales duplekss (FDD); dupleksais atdalījums ir 55 MHz ar galiekārtas raidīšanu (FDD augšuplīniju) apakšējā frekvenču joslā 703–733 MHz un bāzes stacijas raidīšanu (FDD lejuplīniju) augšējā frekvenču joslā 758–788 MHz;

| c) | piešķirta bloka zemākā robežfrekvence sakrīt ar joslas malu 703 MHz vai ir atdalīta no tās ar 5 MHz daudzkārtņiem. |
| --- | --- |

c)

piešķirta bloka zemākā robežfrekvence sakrīt ar joslas malu 703 MHz vai ir atdalīta no tās ar 5 MHz daudzkārtņiem.

Neskarot dalībvalstu tiesības organizēt un izmantot savu spektru sabiedriskās drošības un sabiedrības un valsts aizsardzības vajadzībām, šā pielikuma tehniskie nosacījumi bezvadu platjoslas elektronisko sakaru pakalpojumiem būtu jāizmanto, ja tiek īstenoti PPDR radiosakari.

| 2. | Atbilstoši 3. panta 1. punkta b) apakšpunktam frekvenču iedalījums 738–758 MHz frekvenču joslā pilnīgai vai daļējai izmantošanai zemes sistēmām, kuras spēj sniegt bezvadu platjoslas elektronisko sakaru pakalpojumus, ir šāds:






  a) | paredzētās spektra joslas augšējā mala ir 758 MHz vai 753 MHz; pēdējā ir piemērojama tikai saistībā ar frekvenču sakārtojumu saskaņā ar A.3. iedaļu, kas sākas no 753 MHz; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

paredzētās spektra joslas augšējā mala ir 758 MHz vai 753 MHz; pēdējā ir piemērojama tikai saistībā ar frekvenču sakārtojumu saskaņā ar A.3. iedaļu, kas sākas no 753 MHz;

| b) | paredzētās spektra joslas apakšējā mala sākas ar vienu no šīm: 738 MHz, 743 MHz, 748 MHz vai 753 MHz; |
| --- | --- |

b)

paredzētās spektra joslas apakšējā mala sākas ar vienu no šīm: 738 MHz, 743 MHz, 748 MHz vai 753 MHz;

| c) | darbības režīms ir vienīgi bāzes stacijas (“tikai lejuplīnijas”) raidīšana saskaņā ar B iedaļā noteiktajiem tehniskajiem parametriem; |
| --- | --- |

c)

darbības režīms ir vienīgi bāzes stacijas (“tikai lejuplīnijas”) raidīšana saskaņā ar B iedaļā noteiktajiem tehniskajiem parametriem;

| d) | paredzētajā spektra joslā piešķirtie bloka lielumi ir 5 MHz daudzkārtņi (1); piešķirta bloka augšējā robežfrekvence sakrīt ar augšējās joslas malu vai ir atdalīta no tās ar 5 MHz daudzkārtni. |
| --- | --- |

d)

paredzētajā spektra joslā piešķirtie bloka lielumi ir 5 MHz daudzkārtņi (1); piešķirta bloka augšējā robežfrekvence sakrīt ar augšējās joslas malu vai ir atdalīta no tās ar 5 MHz daudzkārtni.

| 3. | Atbilstoši 3. panta 1. punkta b) apakšpunktam frekvenču iedalījums frekvenču joslās 698–703 MHz, 733–736 MHz, 753–758 MHz un 788–791 MHz pilnīgai vai daļējai izmantošanai PPDR radiosakariem ir šāds: darbības režīms ir frekvenčdales duplekss; dupleksais atdalījums ir 55 MHz ar galastacijas raidīšanu (PPDR augšuplīnijā) 698–703 MHz un 733–736 MHz frekvenču joslās vai vienā no tām un attiecīgu bāzes stacijas pārraidi (PPDR lejuplīniju) 753–758 MHz un 788–791 MHz frekvenču joslās vai vienā no tām.
  703–733 MHz un 758–788 MHz frekvenču joslas vai to apakšjoslu var izmantot arī PPDR radiosakariem. Tāda izmantošana ir aprakstīta A.1. iedaļā. |
| --- | --- |

3.

703–733 MHz un 758–788 MHz frekvenču joslas vai to apakšjoslu var izmantot arī PPDR radiosakariem. Tāda izmantošana ir aprakstīta A.1. iedaļā.

| 4. | Atbilstoši 3. panta 1. punkta b) apakšpunktam frekvenču iedalījums 733–736 MHz un 788–791 MHz frekvenču joslās izmantošanai M2M radiosakariem ir šāds: darbības režīms ir frekvenčdales duplekss; dupleksais atdalījums ir 55 MHz ar galastacijas raidīšanu (M2M augšuplīnijā) 733–736 MHz frekvenču joslā un bāzes stacijas raidīšanu (M2M lejuplīnijā) 788–791 MHz frekvenču joslā. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Atbilstoši 3. panta 1. punkta b) apakšpunktam dalībvalstis lemj par frekvenču iedalījumu 694–703 MHz un 733–758 MHz frekvenču joslās pilnīgai vai daļējai izmantošanai PMSE bezvadu skaņas iekārtām. Lai uzlabotu 694–703 MHz un/vai 733–758 MHz frekvenču joslās izmantojamo telpās lietojamo PMSE bezvadu skaņas iekārtu un mobilo elektronisko sakaru tīklu līdzāspastāvēšanu, dalībvalstis veicina traucējumu mazināšanas risinājumu īstenošanu, kur tie ir realizējami un nepieciešami. |
| --- | --- |

5.

B.   Tehniskie nosacījumi bāzes stacijām zemes sistēmās, kas spēj sniegt elektronisko sakaru pakalpojumus 738–788 MHz frekvenču joslā

Tālāk aprakstītos tehniskos parametrus bāzes stacijām, proti, bloka malas masku (BEM), izmanto, lai nodrošinātu līdzāspastāvēšanu starp tuvējiem tīkliem un aizsargātu citus pakalpojumus un lietojumus blakusjoslās. Var izmantot arī mazāk ierobežojošus tehniskos parametrus, ja par to vienojas attiecīgie operatori vai pārvaldītāji un ja šie parametri atbilst tehniskajiem nosacījumiem, kas tiek piemēroti, lai aizsargātu citus pakalpojumus vai lietojumus, arī blakusjoslās, un tos, uz kuriem attiecas pārrobežu saistības.

BEM (2) ir izstarojuma maska, kas ir definēta kā frekvences funkcija attiecībā pret bloka malu, kura ir tāda spektra bloka frekvenču robeža, uz kuru operatoram ir piešķirtas lietošanas tiesības. BEM sastāv no vairākiem elementiem, kurus nosaka konkrētiem mērījuma joslas platumiem. “Joslas mala” apzīmē konkrētam izmantojumam paredzētas spektra joslas frekvenču robežu.

Dotās bāzes staciju BEM izstrādātas iekārtām, ko izmanto mobilajos tīklos. Viena bāzes stacijas BEM attiecas gan uz izmantošanu FDD lejuplīnijā 758–788 MHz frekvenču joslā (kā definēts A.1. iedaļā), gan fakultatīvu izmantošanu tikai lejuplīnijai 738–758 MHz frekvenču joslā (kā definēts A.2. iedaļā). BEM uzdevums ir aizsargāt citus spektra blokus, ko izmanto elektronisko sakaru pakalpojumiem (ieskaitot izmantošanu tikai lejuplīnijai), kā arī citiem pakalpojumiem un lietojumiem blakusjoslās. Lai vēl vairāk atvieglinātu elektronisko sakaru dienestu un citu lietojumu līdzāspastāvēšanu 700 MHz frekvenču joslā, nacionālajā līmenī var piemērot papildu pasākumus, kuri neierobežo iekārtu apjomradītos ietaupījumus.

Bāzes stacijas BEM sastāv no jaudas robežvērtībām bloka ietvaros un ārpus bloka. Jaudas robežvērtību bloka ietvaros piemēro blokam, kas piešķirts operatoram. Ārpusbloka jaudas robežvērtības piemēro spektram 700 MHz frekvenču joslā vai ārpus tās, kas ir ārpus piešķirtā bloka. 1. tabulā iekļauti visi dažādie bāzes stacijas BEM spektra elementi, līdz ar to visi BEM elementi, izņemot elementus “bloka ietvaros”, ir attēloti ārpusbloka jaudas robežvērtībās. 2. tabulā ir jaudas “bloka ietvaros” fakultatīvās robežvērtības. 3.–8. tabulā dotas ārpusbloka jaudas robežvērtības dažādiem BEM elementiem.

Lai iegūtu bāzes stacijas BEM konkrētam blokam FDD lejuplīnijā vai 738–758 MHz frekvenču joslā, kad to fakultatīvi izmanto tikai lejuplīnijai, BEM elementus izmanto šādi:

jaudas robežvērtību bloka ietvaros izmanto operatoram piešķirtajam blokam,

| — | nosaka pārejas apgabalus un izmanto atbilstošas jaudas robežvērtības. Pārejas apgabali var pārklāties ar aizsargjoslām, blakusjoslām un duplekso atdalījumu, un tādā gadījumā izmanto pārejas apgabala jaudas robežvērtības, |
| --- | --- |

—

nosaka pārejas apgabalus un izmanto atbilstošas jaudas robežvērtības. Pārejas apgabali var pārklāties ar aizsargjoslām, blakusjoslām un duplekso atdalījumu, un tādā gadījumā izmanto pārejas apgabala jaudas robežvērtības,

| — | pārējam paredzētajam spektram, kas ir bāzlīnija (kā noteikts 1. tabulā), izmanto bāzlīnijas jaudas robežvērtības, |
| --- | --- |

—

pārējam paredzētajam spektram, kas ir bāzlīnija (kā noteikts 1. tabulā), izmanto bāzlīnijas jaudas robežvērtības,

| — | pārējam spektram aizsargjoslās (ko neaptver pārejas apgabali vai ko neizmanto PPDR vai M2M radiosakariem) izmanto aizsargjoslas jaudas robežvērtības, |
| --- | --- |

—

pārējam spektram aizsargjoslās (ko neaptver pārejas apgabali vai ko neizmanto PPDR vai M2M radiosakariem) izmanto aizsargjoslas jaudas robežvērtības,

| — | uz spektru 733–758 MHz frekvenču joslā, ko neizmanto “tikai lejuplīnijai” vai PPDR vai M2M radiosakariem, attiecas dupleksā atdalījuma jaudas robežvērtības. |
| --- | --- |

—

uz spektru 733–758 MHz frekvenču joslā, ko neizmanto “tikai lejuplīnijai” vai PPDR vai M2M radiosakariem, attiecas dupleksā atdalījuma jaudas robežvērtības.

1. tabula

Bloku BEM elementu definīcijas atbilstoši A.1. un A.2. iedaļai

| BEM elements | Definīcija |
| --- | --- |
| Bloka ietvaros | Attiecas uz bloku, kuram nosaka BEM. |
| Bāzlīnija | Spektrs, ko izmanto frekvenču joslās 703–733 MHz (t. i., FDD augšuplīnijai) un 758–788 MHz (t. i., FDD lejuplīnijai), kā arī 738–758 MHz frekvenču joslā tikai lejuplīnijai (attiecīgā gadījumā), ciparu zemes televīzijas apraidei zem 694 MHz joslas malas, zemes sistēmām, kas spēj sniegt elektronisko sakaru pakalpojumus virs 790 MHz (gan augšuplīnijai, gan lejuplīnijai), PPDR radiosakariem 700 MHz frekvenču joslā (gan augšuplīnijai, gan lejuplīnijai) un M2M radiosakariem 700 MHz frekvenču joslā (gan augšuplīnijai, gan lejuplīnijai). |
| Pārejas apgabals | Spektrs 0–10 MHz zem un 0–10 MHz virs operatoram piešķirtā bloka; ja kādā frekvenču diapazonā pārklājas pārejas apgabali un spektrs, ko izmanto FDD augšuplīnijai, PPDR augšuplīnijai vai M2M augšuplīnijai, pārejas apgabala jaudas robežvērtības nepiemēro. |
| Aizsargjoslas | a) | spektrs starp 700 MHz frekvenču joslas apakšējo malu un FDD augšuplīnijas apakšējo malu (t. i., 694–703 MHz); |

BEM elements

Definīcija

Bloka ietvaros

Attiecas uz bloku, kuram nosaka BEM.

Bāzlīnija

Spektrs, ko izmanto frekvenču joslās 703–733 MHz (t. i., FDD augšuplīnijai) un 758–788 MHz (t. i., FDD lejuplīnijai), kā arī 738–758 MHz frekvenču joslā tikai lejuplīnijai (attiecīgā gadījumā), ciparu zemes televīzijas apraidei zem 694 MHz joslas malas, zemes sistēmām, kas spēj sniegt elektronisko sakaru pakalpojumus virs 790 MHz (gan augšuplīnijai, gan lejuplīnijai), PPDR radiosakariem 700 MHz frekvenču joslā (gan augšuplīnijai, gan lejuplīnijai) un M2M radiosakariem 700 MHz frekvenču joslā (gan augšuplīnijai, gan lejuplīnijai).

Pārejas apgabals

Spektrs 0–10 MHz zem un 0–10 MHz virs operatoram piešķirtā bloka; ja kādā frekvenču diapazonā pārklājas pārejas apgabali un spektrs, ko izmanto FDD augšuplīnijai, PPDR augšuplīnijai vai M2M augšuplīnijai, pārejas apgabala jaudas robežvērtības nepiemēro.

Aizsargjoslas

a)

spektrs starp 700 MHz frekvenču joslas apakšējo malu un FDD augšuplīnijas apakšējo malu (t. i., 694–703 MHz);

| b) | spektrs starp FDD lejuplīnijas augšējo malu (t. i., 788 MHz) un FDD lejuplīnijas apakšējo malu saskaņā ar Lēmumu 2010/267/ES (t. i., 791 MHz). |
| --- | --- |

b)

spektrs starp FDD lejuplīnijas augšējo malu (t. i., 788 MHz) un FDD lejuplīnijas apakšējo malu saskaņā ar Lēmumu 2010/267/ES (t. i., 791 MHz).

Ja pārejas apgabals un aizsargjosla pārklājas, izmanto pārejas apgabala jaudas robežvērtības. Ja spektru izmanto PPDR vai M2M radiosakariem, izmanto bāzlīnijas vai pārejas apgabala jaudas robežvērtības.

Dupleksais atdalījums

Spektrs 733–758 MHz frekvenču joslā.

Ja pārklājas kāds pārejas apgabals un dupleksā atdalījuma daļa, kuru neizmanto tikai lejuplīnijai vai PPDR radiosakariem, vai M2M radiosakariem, izmanto pārejas apgabala jaudas robežvērtības.

Prasības bloka ietvaros

2. tabula

Bāzes stacijas jaudas robežvērtība bloka ietvaros

| Frekvenču josla | Maksimālā vidējā EIRP (3) | Mērījuma joslas platums |
| --- | --- | --- |
| Operatoram piešķirtais bloks | Nav obligāti.
  Ja pārvaldes iestāde vēlas piemērot augšējo robežu, var piemērot vērtību, kas nepārsniedz 64 dBm/5 MHz katrai antenai. | 5 MHz |

Frekvenču josla

Maksimālā vidējā EIRP (3)

Mērījuma joslas platums

Operatoram piešķirtais bloks

Nav obligāti.

Ja pārvaldes iestāde vēlas piemērot augšējo robežu, var piemērot vērtību, kas nepārsniedz 64 dBm/5 MHz katrai antenai.

5 MHz

Prasības ārpus bloka

3. tabula

Bāzes stacijas bāzlīnijas jaudas robežvērtība

| Frekvenču josla | Aizsargātā bloka joslas platums | Maksimālā vidējā EIRP | Mērījuma joslas platums |
| --- | --- | --- | --- |
| Augšuplīnijas frekvences 698–736 MHz diapazonā (4) | ≥ 5 MHz | – 50 dBm katrai šūnai (5) | 5 MHz |
| 3 MHz | – 52 dBm katrai šūnai (5) | 3 MHz (4) |
| ≤ 3 MHz | – 64 dBm katrai šūnai (5) | 200 kHz (4) |
| FDD augšuplīnijas frekvences, kā definēts Lēmumā 2010/267/ES (t. i., 832–862 MHz) | ≥ 5 MHz | – 49 dBm katrai šūnai (5) | 5 MHz |
| Lejuplīnijas frekvences 738–791 MHz diapazonā | ≥ 5 MHz | 16 dBm katrai antenai | 5 MHz |
| 3 MHz | 14 dBm katrai antenai | 3 MHz |
| < 3 MHz | 2 dBm katrai antenai | 200 kHz |
| FDD lejuplīnijas frekvences, kā definēts Lēmumā 2010/267/ES (t. i., 791–821 MHz) | ≥ 5 MHz | 16 dBm katrai antenai | 5 MHz |

Frekvenču josla

Aizsargātā bloka joslas platums

Maksimālā vidējā EIRP

Mērījuma joslas platums

Augšuplīnijas frekvences 698–736 MHz diapazonā (4)

≥ 5 MHz

– 50 dBm katrai šūnai (5)

5 MHz

3 MHz

– 52 dBm katrai šūnai (5)

3 MHz (4)

≤ 3 MHz

– 64 dBm katrai šūnai (5)

200 kHz (4)

FDD augšuplīnijas frekvences, kā definēts Lēmumā 2010/267/ES (t. i., 832–862 MHz)

≥ 5 MHz

– 49 dBm katrai šūnai (5)

5 MHz

Lejuplīnijas frekvences 738–791 MHz diapazonā

≥ 5 MHz

16 dBm katrai antenai

5 MHz

3 MHz

14 dBm katrai antenai

3 MHz

< 3 MHz

2 dBm katrai antenai

200 kHz

FDD lejuplīnijas frekvences, kā definēts Lēmumā 2010/267/ES (t. i., 791–821 MHz)

≥ 5 MHz

16 dBm katrai antenai

5 MHz

4. tabula

Bāzes stacijas pārejas apgabala jaudas robežvērtības 733–788 MHz diapazonā

| Frekvenču josla | Maksimālā vidējā EIRP | Mērījuma joslas platums |
| --- | --- | --- |
| – 10 līdz – 5 MHz no bloka apakšējās malas | 18 dBm katrai antenai | 5 MHz |
| – 5 līdz 0 MHz no bloka apakšējās malas | 22 dBm katrai antenai | 5 MHz |
| 0 līdz + 5 MHz no bloka augšējās malas | 22 dBm katrai antenai | 5 MHz |
| + 5 līdz + 10 MHz no bloka augšējās malas | 18 dBm katrai antenai | 5 MHz |

Frekvenču josla

Maksimālā vidējā EIRP

Mērījuma joslas platums

– 10 līdz – 5 MHz no bloka apakšējās malas

18 dBm katrai antenai

5 MHz

– 5 līdz 0 MHz no bloka apakšējās malas

22 dBm katrai antenai

5 MHz

0 līdz + 5 MHz no bloka augšējās malas

22 dBm katrai antenai

5 MHz

+ 5 līdz + 10 MHz no bloka augšējās malas

18 dBm katrai antenai

5 MHz

5. tabula

Bāzes stacijas pārejas apgabala jaudas robežvērtības virs 788 MHz

| Frekvenču josla | Maksimālā vidējā EIRP | Mērījuma joslas platums |
| --- | --- | --- |
| 788–791 MHz blokam ar augšējo malu 788 MHz | 21 dBm katrai antenai | 3 MHz |
| 788–791 MHz blokam ar augšējo malu 783 MHz | 16 dBm katrai antenai | 3 MHz |
| 788–791 MHz blokam ar augšējo malu 788 MHz sistēmu ar joslas platumu < 3 MHz aizsardzībai | 11 dBm katrai antenai | 200 kHz |
| 788–791 MHz blokam ar augšējo malu 783 MHz sistēmu ar joslas platumu < 3 MHz aizsardzībai | 4 dBm katrai antenai | 200 kHz |
| 791–796 MHz blokam ar augšējo malu 788 MHz | 19 dBm katrai antenai | 5 MHz |
| 791–796 MHz blokam ar augšējo malu 783 MHz | 17 dBm katrai antenai | 5 MHz |
| 796–801 MHz blokam ar augšējo malu 788 MHz | 17 dBm katrai antenai | 5 MHz |

Frekvenču josla

Maksimālā vidējā EIRP

Mērījuma joslas platums

788–791 MHz blokam ar augšējo malu 788 MHz

21 dBm katrai antenai

3 MHz

788–791 MHz blokam ar augšējo malu 783 MHz

16 dBm katrai antenai

3 MHz

788–791 MHz blokam ar augšējo malu 788 MHz sistēmu ar joslas platumu < 3 MHz aizsardzībai

11 dBm katrai antenai

200 kHz

788–791 MHz blokam ar augšējo malu 783 MHz sistēmu ar joslas platumu < 3 MHz aizsardzībai

4 dBm katrai antenai

200 kHz

791–796 MHz blokam ar augšējo malu 788 MHz

19 dBm katrai antenai

5 MHz

791–796 MHz blokam ar augšējo malu 783 MHz

17 dBm katrai antenai

5 MHz

796–801 MHz blokam ar augšējo malu 788 MHz

17 dBm katrai antenai

5 MHz

6. tabula

Bāzes stacijas jaudas robežvērtības dupleksā atdalījuma daļai, kuru neizmanto tikai lejuplīnijai vai PPDR radiosakariem, vai M2M radiosakariem

| Frekvenču josla | Maksimālā vidējā EIRP | Mērījuma joslas platums |
| --- | --- | --- |
| – 10 līdz 0 MHz nobīde no FDD lejuplīnijas apakšējās joslas malas vai paša zemākā tikai lejuplīnijas bloka apakšējās malas, bet virs FDD augšējās joslas malas | 16 dBm katrai antenai | 5 MHz |
| Vairāk nekā 10 MHz nobīde no FDD lejuplīnijas apakšējās joslas malas vai paša zemākā tikai lejuplīnijas bloka apakšējās malas, bet virs FDD augšējās joslas malas | – 4 dBm katrai antenai | 5 MHz |

Frekvenču josla

Maksimālā vidējā EIRP

Mērījuma joslas platums

– 10 līdz 0 MHz nobīde no FDD lejuplīnijas apakšējās joslas malas vai paša zemākā tikai lejuplīnijas bloka apakšējās malas, bet virs FDD augšējās joslas malas

16 dBm katrai antenai

5 MHz

Vairāk nekā 10 MHz nobīde no FDD lejuplīnijas apakšējās joslas malas vai paša zemākā tikai lejuplīnijas bloka apakšējās malas, bet virs FDD augšējās joslas malas

– 4 dBm katrai antenai

5 MHz

7. tabula

Bāzes stacijas jaudas robežvērtības aizsargjoslu daļai, kuru neizmanto PPDR radiosakariem vai M2M radiosakariem

| Frekvenču josla | Maksimālā vidējā EIRP | Mērījuma joslas platums |
| --- | --- | --- |
| Spektrs starp 700 MHz frekvenču joslas apakšējās joslas malu un FDD augšuplīnijas apakšējās joslas malu (t. i., 694–703 MHz); | – 32 dBm katrai šūnai (6) | 1 MHz |
| Spektrs starp FDD lejuplīnijas augšējās joslas malu un FDD lejuplīnijas apakšējās joslas malu, kā noteikts Lēmumā 2010/267/ES (t. i., 788–791 MHz) | 14 dBm katrai antenai | 3 MHz |

Frekvenču josla

Maksimālā vidējā EIRP

Mērījuma joslas platums

Spektrs starp 700 MHz frekvenču joslas apakšējās joslas malu un FDD augšuplīnijas apakšējās joslas malu (t. i., 694–703 MHz);

– 32 dBm katrai šūnai (6)

1 MHz

Spektrs starp FDD lejuplīnijas augšējās joslas malu un FDD lejuplīnijas apakšējās joslas malu, kā noteikts Lēmumā 2010/267/ES (t. i., 788–791 MHz)

14 dBm katrai antenai

3 MHz

8. tabula

Bāzes stacijas bāzlīnijas jaudas robežvērtības spektram zem 694 MHz

| Frekvenču josla | Maksimālā vidējā EIRP | Mērījuma joslas platums |
| --- | --- | --- |
| Frekvences zem 694 MHz, ja tiek aizsargāta zemes ciparu televīzijas apraide | – 23 dBm katrai šūnai (7) | 8 MHz |

Frekvenču josla

Maksimālā vidējā EIRP

Mērījuma joslas platums

Frekvences zem 694 MHz, ja tiek aizsargāta zemes ciparu televīzijas apraide

– 23 dBm katrai šūnai (7)

8 MHz

C.   Tehniskie nosacījumi galiekārtām elektronisko sakaru pakalpojumiem 703–733 MHz frekvenču joslā

Dotās galiekārtu BEM izstrādātas iekārtām, ko izmanto mobilajos tīklos.

Galiekārtas BEM sastāv no jaudas robežvērtībām bloka ietvaros un ārpus bloka. Jaudas robežvērtību bloka ietvaros piemēro blokam, kas piešķirts operatoram. Ārpusbloka jaudas robežvērtības piemēro šādiem spektra elementiem: dupleksajam atdalījumam starp FDD augšuplīniju un FDD lejuplīniju (attiecīgā gadījumā ieskaitot spektru tikai lejuplīnijai), aizsargjoslai starp televīzijas apraidei (694 MHz) izmantojamā spektra augšējo robežu un FDD augšuplīniju (t. i., 694–703 MHz) un spektram, ko izmanto televīzijas apraidei (t. i., zem 694 MHz).

BEM prasības galiekārtām ir dotas 9.–12. tabulā (8). Jaudas robežvērtības nosaka kā ekvivalento izotropiski izstaroto jaudu (EIRP) galiekārtām, kuras projektētas kā fiksētās vai iebūvētās iekārtas, un kā kopējo izstaroto jaudu (TRP) (9) galiekārtām, kuras projektētas kā mobilās vai nomadiskās iekārtas.

Zināmos apstākļos pārvaldes iestādes var mīkstināt jaudas robežvērtību bloka ietvaros, piem., fiksētām galiekārtām lauku rajonos, ja vien netiek apdraudēta citu dienestu, tīklu un lietojumu aizsardzība un tiek izpildīti pārrobežu pienākumi.

Prasības bloka ietvaros

9. tabula

Galiekārtas jaudas robežvērtība bloka ietvaros

| Maksimālā vidējā jauda | 23 dBm (10) |
| --- | --- |

Maksimālā vidējā jauda

23 dBm (10)

Prasības ārpus bloka

10. tabula

Galiekārtas jaudas robežvērtības 694–703 MHz aizsargjoslai

| Frekvenču josla | Maksimālā vidējā ārpusbloka EIRP | Mērījuma joslas platums |
| --- | --- | --- |
| 694–698 MHz | – 7 dBm | 4 MHz |
| 698–703 MHz | 2 dBm | 5 MHz |

Frekvenču josla

Maksimālā vidējā ārpusbloka EIRP

Mērījuma joslas platums

694–698 MHz

– 7 dBm

4 MHz

698–703 MHz

2 dBm

5 MHz

11. tabula (nav obligāta)

Galiekārtas jaudas robežvērtības dupleksajam atdalījumam

| Frekvenču josla | Maksimālā vidējā ārpusbloka EIRP | Mērījuma joslas platums |
| --- | --- | --- |
| 733–738 MHz | 2 dBm | 5 MHz |
| 738–753 MHz | – 6 dBm | 5 MHz |
| 753–758 MHz | – 18 dBm | 5 MHz |

Frekvenču josla

Maksimālā vidējā ārpusbloka EIRP

Mērījuma joslas platums

733–738 MHz

2 dBm

5 MHz

738–753 MHz

– 6 dBm

5 MHz

753–758 MHz

– 18 dBm

5 MHz

Paskaidrojums par 11. tabulu

Jaudas robežvērtības ir iegūtas no ETSI EN 301 908–13 V6.2.1 4.2.3. punktā noteiktās spektra izstarojuma maskas, un tas nozīmē, ka uz LTE balstītās iekārtas jau atbildīs 11. tabulā dotajām izstarojuma robežvērtībām. Nav vajadzīga papildu testa procedūra, lai nodrošinātu šādu iekārtu atbilstību tabulā dotajām jaudas robežvērtībām.

12. tabula

Galiekārtas jaudas robežvērtības frekvencēm zem 694 MHz, ko izmanto zemes apraidei (nevēlamie izstarojumi)

| Frekvenču josla | Maksimālā vidējā ārpusbloka jauda | Mērījuma joslas platums |
| --- | --- | --- |
| 470–694 MHz | – 42 dBm | 8 MHz |

Frekvenču josla

Maksimālā vidējā ārpusbloka jauda

Mērījuma joslas platums

470–694 MHz

– 42 dBm

8 MHz

Paskaidrojumi par 12. tabulu

| 1. | Nevēlamo izstarojumu robežvērtības nosaka pēc DTT apraides, kas izmanto DVB-T2, un WBB sistēmas ar 10 MHz joslas platumu pie centra frekvences atdalījuma 18 MHz starp DTT apraidi un WBB (pieņemot, ka TV kanāls ir 8 MHz, aizsargjosla ir 9 MHz un WBB sistēmas joslas platums ir 10 MHz). Ja dalībvalstis vēlas atļaut nacionālajā līmenī izvērst WBB sistēmas ar joslas platumu virs 10 MHz un ja joslā zem 694 MHz tiek ģenerēta nevēlama ārpusbloka jauda virs – 42 dBm/8 MHz, tām būtu jāizlemj:






  a) | īstenot lielāku WBB sistēmas joslas platumu, kas sākas ar frekvenci virs 703 MHz, lai izpildītu prasīto ārpusbloka jaudas ierobežojumu; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

īstenot lielāku WBB sistēmas joslas platumu, kas sākas ar frekvenci virs 703 MHz, lai izpildītu prasīto ārpusbloka jaudas ierobežojumu;

| b) | un/vai izmantot traucējumu mazināšanas paņēmienus saskaņā ar 3. piezīmi. |
| --- | --- |

b)

un/vai izmantot traucējumu mazināšanas paņēmienus saskaņā ar 3. piezīmi.

| 2. | Nevēlamā ārpusbloka izstarojuma robežvērtību iegūst no fiksētās DTT uztveršanas. Dalībvalstīm, kuras plāno portatīvo iekštelpu DTT uztveršanu, katrā atsevišķā gadījumā var būt vajadzīgs īstenot papildu pasākumus nacionālajā vai vietējā līmenī (sk. 3. piez.). |
| --- | --- |

2.

| 3. | Starp traucējumu mazināšanas potenciālo paņēmienu piemēriem, kas dalībvalstīm būtu jāņem vērā, ir DTT papildu filtrēšana, samazinot galiekārtas jaudu bloka ietvaros, galiekārtas raidīšanas joslas platuma samazināšana vai CEPT 30. ziņojuma orientējošajā sarakstā iekļauto potenciālo traucējumu mazināšanas paņēmienu izmantošana. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Papildu apsvērumi par WBB sistēmu un DTT apraides līdzāspastāvēšanu: lai mazinātu DTT uztvērēja bloķēšanu, ko izraisa bāzes stacijas raidīšana, nacionālajā līmenī varētu piemērot papildu ārējo filtrēšanu pie DTT uztverošās iekārtas ieejas, it īpaši, lai izvairītos no pārslodzes antenas pastiprinātājos; var rasties arī apraides raidītāju traucējumi bāzes stacijas uztvērējiem, ko izraisa raidītāja jauda joslas ietvaros vai nevēlamie izstarojumi. Katrā tādā atsevišķā gadījumā nacionālajā līmenī var izmantot piemērotus traucējumu mazināšanas paņēmienus. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  5 MHz vai vairāk; tas neizslēdz mazākus kanāla joslas platumus piešķirta bloka ietvaros.

(2)  BEM ir balstīta uz minimālo sapārotības zudumu (MCL) analīzi un modelēšanu; BEM elementus nosaka katrai šūnai vai katrai antenai atkarībā no līdzāspastāvēšanas scenārija, no kura tie iegūti.

(3)  Ekvivalentā izotropiski izstarotā jauda (EIRP) ir vienā atrašanās vietā jebkurā virzienā izstarotā kopējā jauda neatkarīgi no bāzes stacijas konfigurācijas.

(4)  3 MHz liela bloka aizsardzībai pārvaldes iestādes var izvēlēties mērījuma joslas platumu 3 MHz vai 200 kHz atkarībā no īstenotajām izvēles iespējām.

(5)  Vairāku sektoru objektā vērtība “katrai šūnai” atbilst vērtībai vienam no sektoriem.

(6)  Vairāku sektoru objektā vērtība “katrai šūnai” atbilst vērtībai vienam no sektoriem.

(7)  Vairāku sektoru objektā vērtība “katrai šūnai” atbilst vērtībai vienam no sektoriem.

(8)  ETSI var ņemt vērā papildu prasības harmonizētajos standartos.

(9)  Kopējā izstarotā jauda (TRP) raksturo antenas izstaroto faktisko jaudu. TRP definē kā visā izstarojuma sfērā dažādos virzienos raidītās jaudas integrāli.

(10)  Šai vērtībai ir piemērojama pielaide līdz +2 dB, lai ņemtu vērā darbību ekstremālā vidē un ražošanas izkliedi.

---

IETEIKUMI

| 4.5.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 118/16 |
| --- | --- | --- | --- |

4.5.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 118/16

---

KOMISIJAS IETEIKUMS (ES) 2016/688

(2016. gada 2. maijs)

par Baltijas reģionā iegūtās zivīs un zivsaimniecības produktos esošo dioksīnu un PHB monitoringu un pārvaldību

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 292. pantu,

tā kā:

| (1) | Komisijas Regula (EK) Nr. 1881/2006 (1) nosaka maksimāli pieļaujamo dioksīna, dioksīnu un dioksīnam līdzīgo PHB summas, kā arī PHB, kas nav līdzīgi dioksīniem, līmeni zivīs un zivsaimniecības produktos. Minētajā regulā Somijai, Zviedrijai un Latvijai ir noteiktas atkāpes attiecībā uz savvaļā nozvejotu lašu, savvaļā nozvejotu reņģu, kas lielākas par 17 cm, savvaļā nozvejotu paliju, savvaļā nozvejotu upes nēģu, savvaļā nozvejotu foreļu un minēto zivju produktu, kuru izcelsmes vieta ir Baltijas jūras reģions un kuros ir pārsniegtas maksimālās pieļaujamās koncentrācijas, laišanu vietējā tirgū un patēriņu šo valstu teritorijā. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas Regula (EK) Nr. 1881/2006 (1) nosaka maksimāli pieļaujamo dioksīna, dioksīnu un dioksīnam līdzīgo PHB summas, kā arī PHB, kas nav līdzīgi dioksīniem, līmeni zivīs un zivsaimniecības produktos. Minētajā regulā Somijai, Zviedrijai un Latvijai ir noteiktas atkāpes attiecībā uz savvaļā nozvejotu lašu, savvaļā nozvejotu reņģu, kas lielākas par 17 cm, savvaļā nozvejotu paliju, savvaļā nozvejotu upes nēģu, savvaļā nozvejotu foreļu un minēto zivju produktu, kuru izcelsmes vieta ir Baltijas jūras reģions un kuros ir pārsniegtas maksimālās pieļaujamās koncentrācijas, laišanu vietējā tirgū un patēriņu šo valstu teritorijā.

| (2) | Dažos zivju un zivsaimniecības produktos no Baltijas reģiona šī koncentrācija regulāri pārsniedz maksimāli pieļaujamo. Nav iespējams kontrolēt katras atsevišķas zivju un zivsaimniecības produktu partijas atbilstību maksimāli pieļaujamajām koncentrācijām. Tādēļ un lai nodrošinātu, ka tirgū tiek laisti tikai tādi zivju un zivsaimniecības produkti, kuri atbilst ES tiesību aktu prasībām, ir izveidots saraksts ar Baltijas jūras reģiona zivīm, kurās var būt sagaidāma neatbilstība. Šis saraksts ir izveidots, pamatojoties uz pieejamajiem datiem, un tas ir regulāri jāatjaunina. Attiecībā uz zivju un zivsaimniecības produktiem no Baltijas jūras reģiona, kuru atbilstība prasībām, ņemot vērā pieejamos datus par sastopamību, nevar tikt nodrošināta, ir noteikti īpaši riska pārvaldības pasākumi, lai tādā veidā nodrošinātu, ka tirgū tiek laistas tikai zivis un zivsaimniecības produkti, kas atbilst ES tiesību aktu prasībām. |
| --- | --- |

(2)

Dažos zivju un zivsaimniecības produktos no Baltijas reģiona šī koncentrācija regulāri pārsniedz maksimāli pieļaujamo. Nav iespējams kontrolēt katras atsevišķas zivju un zivsaimniecības produktu partijas atbilstību maksimāli pieļaujamajām koncentrācijām. Tādēļ un lai nodrošinātu, ka tirgū tiek laisti tikai tādi zivju un zivsaimniecības produkti, kuri atbilst ES tiesību aktu prasībām, ir izveidots saraksts ar Baltijas jūras reģiona zivīm, kurās var būt sagaidāma neatbilstība. Šis saraksts ir izveidots, pamatojoties uz pieejamajiem datiem, un tas ir regulāri jāatjaunina. Attiecībā uz zivju un zivsaimniecības produktiem no Baltijas jūras reģiona, kuru atbilstība prasībām, ņemot vērā pieejamos datus par sastopamību, nevar tikt nodrošināta, ir noteikti īpaši riska pārvaldības pasākumi, lai tādā veidā nodrošinātu, ka tirgū tiek laistas tikai zivis un zivsaimniecības produkti, kas atbilst ES tiesību aktu prasībām.

| (3) | Ir nepieciešams turpināt dioksīnu un PHB monitoringu zivīs un zivsaimniecības produktos no Baltijas jūras reģiona. Ir lietderīgi ieteikt minimālo zivju un zivsaimniecības produktu paraugu skaitu, kuri jāanalizē koordinētā veidā, pamatojoties uz nozvejas apjomu, |
| --- | --- |

(3)

Ir nepieciešams turpināt dioksīnu un PHB monitoringu zivīs un zivsaimniecības produktos no Baltijas jūras reģiona. Ir lietderīgi ieteikt minimālo zivju un zivsaimniecības produktu paraugu skaitu, kuri jāanalizē koordinētā veidā, pamatojoties uz nozvejas apjomu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO IETEIKUMU.

| 1. | Dānijai, Vācijai, Polijai, Latvijai, Igaunijai, Lietuvai, Somijai un Zviedrijai, pārtikas apritē iesaistītajiem uzņēmējiem aktīvi līdzdarbojoties, būtu jāveic monitorings dioksīnu, dioksīniem līdzīgu PHB un PHB, kas nav līdzīgi dioksīniem, noteikšanai zivīs un zivju produktos, piemēram, zivju aknās no Baltijas reģiona, saskaņā ar šī ieteikuma I pielikumu. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Lai nodrošinātu, ka no partijas ņemtie paraugi ir reprezentatīvi, dalībvalstīm un pārtikas apritē iesaistītajiem uzņēmējiem būtu jāievēro Komisijas Regulā (ES) Nr. 589/2014 (2) noteiktās paraugu ņemšanas procedūras. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Analīzes metodēm, kas tiek izmantotas dioksīnu, dioksīniem līdzīgu PHB un PHB, kas nav līdzīgi dioksīniem, monitoringam, ir jāatbilst Regulā (ES) Nr. 589/2014 noteiktajiem kritērijiem. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka analīzes rezultātus regulāri (reizi sešos mēnešos) iesniedz EFSA tās datu iesniegšanas formātā, ievērojot EFSA norādījumus par pārtikas un dzīvnieku barības standartparaugu aprakstīšanu (EFSA's Guidance on Standard Sample Description (SSD) for Food and Feed (3)) un EFSA specifiskās papildprasības.






  — | Paraugi var būt atsevišķas zivis vai apvienoti paraugi, bet apvienoto paraugu gadījumā zivīm jābūt vienāda izmēra un jābūt no vienas un tās pašas ICES zonas/reģiona. |
| --- | --- | --- |

4.

—

Paraugi var būt atsevišķas zivis vai apvienoti paraugi, bet apvienoto paraugu gadījumā zivīm jābūt vienāda izmēra un jābūt no vienas un tās pašas ICES zonas/reģiona.

Uz reņģēm, (jūras) forelēm un brētliņām attiecas specifiskas papildu ziņošanas prasības (ja tās nav skaidri paredzētas parastajā pārskata formātā):

| — | Nozvejas zona, vēlams ICES zona (cita norāde, piemēram, FAO zona vai Baltijas jūras daļas nosaukums, ir pieņemama, ja ICES zona nav zināma). Ezeru vai upju zivju gadījumā jānorāda ezera vai upes nosaukums.
  Datus bez precīzas norādes par zonu, kurā veikta nozveja, var papildināt ar pēc iespējas precīzāku norādi par nozvejas vietu. |
| --- | --- |

—

Nozvejas zona, vēlams ICES zona (cita norāde, piemēram, FAO zona vai Baltijas jūras daļas nosaukums, ir pieņemama, ja ICES zona nav zināma). Ezeru vai upju zivju gadījumā jānorāda ezera vai upes nosaukums.

Datus bez precīzas norādes par zonu, kurā veikta nozveja, var papildināt ar pēc iespējas precīzāku norādi par nozvejas vietu.

| — | Nozvejas datums |
| --- | --- |

—

Nozvejas datums

| — | Zivs izmērs/vecums/svars






  — | Zivs izmēra noteikšana jāveic, kā noteikts Padomes Regulā (EK) Nr. 2187/2005 (4). Izmērs un svars ir vissvarīgākie parametri. Vecumu var norādīt, ja tas ir zināms. |
| --- | --- | --- |

—

Zivs izmērs/vecums/svars

—

Zivs izmēra noteikšana jāveic, kā noteikts Padomes Regulā (EK) Nr. 2187/2005 (4). Izmērs un svars ir vissvarīgākie parametri. Vecumu var norādīt, ja tas ir zināms.

| — | Informācija par analizēto substanci (muskuļaudi, aknas, ...) |
| --- | --- |

—

Informācija par analizēto substanci (muskuļaudi, aknas, ...)

| — | Tauku saturs zivs/zivju paraugā |
| --- | --- |

—

Tauku saturs zivs/zivju paraugā

| — | Informācija par apstrādi (daļēji apstrādātas, kūpinātas, vai citādi apstrādātas zivis) |
| --- | --- |

—

Informācija par apstrādi (daļēji apstrādātas, kūpinātas, vai citādi apstrādātas zivis)

| — | Jebkāda cita atbilstoša informācija (piemēram, par parauga īpašībām gadījumā, ja parastās kolonnas nesniedz pietiekamu informāciju: piemēram, rezultāts, kas iegūts no vienas zivs). |
| --- | --- |

—

Jebkāda cita atbilstoša informācija (piemēram, par parauga īpašībām gadījumā, ja parastās kolonnas nesniedz pietiekamu informāciju: piemēram, rezultāts, kas iegūts no vienas zivs).

| 5. | Pieejamie dati no paraugiem, kas ņemti kopš 2009. gada un kas vēl nav iesniegti EPNI datubāzē, Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādē (EFSA) būtu jāiesniedz, iespēju robežās ievērojot EFSA datu iesniegšanas formātu. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Pamatojoties uz pašlaik pieejamiem datiem, II pielikumā ir sniegta informācija par dioksīnu, dioksīniem līdzīgu PHB un PHB, kas nav līdzīgi dioksīniem, koncentrāciju noteiktu sugu zivīs, kas sasniegušas noteiktu vecumu, izmēru un ir no noteikta ģeogrāfiskā apgabala (ICES zonas), un jo īpaši attiecībā uz atbilstību Regulā (EK) Nr. 1881/2006 noteiktajam maksimālajam līmenim. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Lai nodrošinātu, ka tirgū tiek laisti tikai tādi zivju un zivsaimniecības produkti, kas atbilst ES tiesību aktu prasībām, attiecībā uz Baltijas reģiona zivīm tiek ieteikts piemērot riska pārvaldības pasākumus, kā norādīts III pielikumā. Iepriekš 1. punktā minētās dalībvalstis drīkst veikt valsts pasākumus, kas vajadzīgi, lai īstenotu III pielikumā ieteiktos riska pārvaldības pasākumus. |
| --- | --- |

7.

Briselē, 2016. gada 2. maijā

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Vytenis ANDRIUKAITIS

---

(1)  Komisijas 2006. gada 19. decembra Regula (EK) Nr. 1881/2006, ar ko nosaka konkrētu piesārņotāju maksimāli pieļaujamo koncentrāciju pārtikas produktos (OV L 364, 20.12.2006., 5. lpp.).

1

(2)  Komisijas 2014. gada 2. jūnija Regula (ES) Nr. 589/2014, ar ko nosaka paraugu ņemšanas un analīzes metodes dioksīnu un dioksīniem līdzīgu polihlorbifenilu (PCB) un PCB, kuri nav līdzīgi dioksīniem, koncentrācijas kontrolei konkrētos pārtikas produktos un atceļ Regulu (ES) Nr. 252/2012 (OV L 164, 3.6.2014., 18. lpp.).

2

(3)  http://www.efsa.europa.eu/en/datex/datexsubmitdata.htm

3

(4)  Padomes 2005. gada 21. decembra Regula (EK) Nr. 2187/2005, ar ko nosaka tehniskus pasākumus zvejas resursu saglabāšanai Baltijas jūrā, Beltos un Zunda šaurumā un ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1434/98, un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 88/98 (OV L 349, 31.12.2005., 1. lpp.).

4

---

I PIELIKUMS

1)

| | DE | DK | EE | FIN | LT | LV | PL | SE | Kopā |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Reņģe | 7 | 5 | 7 | 20 | 4 | 4 | 9 | 14 | 70 |

DE

DK

EE

FIN

LT

LV

PL

SE

Kopā

Reņģe

7

5

7

20

4

4

9

14

70

2)

| | DE | DK | EE | FIN | LT | LV | PL | SE | Kopā |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Brētliņa | 5 | 8 | 8 | 5 | 5 | 9 | 18 | 12 | 70 |

DE

DK

EE

FIN

LT

LV

PL

SE

Kopā

Brētliņa

5

8

8

5

5

9

18

12

70

3)

| | DE | DK | EE | FIN | LT | LV | PL | SE | Kopā |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lasis/forele | 5 | 12 | 5 | 15 | 5 | 5 | 11 | 12 | 70 |

DE

DK

EE

FIN

LT

LV

PL

SE

Kopā

Lasis/forele

5

12

5

15

5

5

11

12

70

4)

| | DE | DK | EE | FIN | LT | LV | PL | SE | Kopā |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vairākas zivju sugas (*1) | 10 | 10 | 10 | 10 | 10 | 10 | 10 | 10 | 80 |

DE

DK

EE

FIN

LT

LV

PL

SE

Kopā

Vairākas zivju sugas (*1)

10

10

10

10

10

10

10

10

80

---

(*1)  Atlantijas menca (Gadus morhua), jūras zeltplekste (Pleuronectes platessa), upes nēģis (Lampetra fluviatilis), palijas (Salvelinus sp.) plicis (Blicca bjoerkna), zutis (Anguilla anguilla), plaudis (Abramis brama), plekste (Platichthys flesus), asaris (Perca fluviatilis), līdaka (Esox lucius), zandarts (Sander lucioperca), rauda (Rutilus rutilus), repsis (Coregonus albula), vējzivs (Belone belone), salaka (Osmerus eperlanus), akmeņplekste (Psetta maxima), vimba (Vimba vimba), sīgas (Coregonus sp.) un merlangs (Merlangius merlangus).

*1

Gadus morhua

Pleuronectes platessa

Lampetra fluviatilis

Salvelinus

Blicca bjoerkna

Anguilla anguilla

Abramis brama

Platichthys flesus

Perca fluviatilis

Esox lucius

Sander lucioperca

Rutilus rutilus

Coregonus albula

Belone belone

Osmerus eperlanus

Psetta maxima

Vimba vimba

oregonus

Merlangius merlangus

---

II PIELIKUMS

Informācija par dioksīnu, dioksīniem līdzīgu PHB un PHB, kas nav līdzīgi dioksīniem, koncentrāciju noteiktu sugu zivīs, kas sasniegušas noteiktu vecumu, izmēru un ir no noteikta ģeogrāfiskā apgabala (ICES zonas), un jo īpaši attiecībā uz to atbilstību maksimāli pieļaujamajai koncentrācijai, kas noteikta Regulā (EK) Nr. 1881/2006

1.   Zivju izmērs

Visas šajā pielikumā minētās zivis mēra no purna līdz astes spuras beigām, kā norādīts turpmāk attēlā.

2.   Minimālie izmēri dažu sugu zivīm, kuras drīkst nozvejot Baltijas reģionā ilgstspējas apsvērumu dēļ (Regula (EK) Nr. 2187/2005)

| — | Lasis (Salmo salar) (viss Baltijas reģions, izņemot ICES 31. zonu): minimālais izmērs ir 60 cm (līdz ar to zivis < 2 kg nav atļauts nozvejot) |
| --- | --- |

—

Lasis (Salmo salar) (viss Baltijas reģions, izņemot ICES 31. zonu): minimālais izmērs ir 60 cm (līdz ar to zivis < 2 kg nav atļauts nozvejot)

| — | Lasis (Salmo salar) (ICES 31. zona): minimālais zivju izmērs ir 50 cm (līdz ar to zivis < 2 kg nav atļauts nozvejot) |
| --- | --- |

—

Lasis (Salmo salar) (ICES 31. zona): minimālais zivju izmērs ir 50 cm (līdz ar to zivis < 2 kg nav atļauts nozvejot)

| — | Jūras forele (Salmo trutta) (ICES 22., 23., 24. un 25. zona un ICES 29., 30., 31. un 32. zona): minimālais izmērs ir 40 cm (līdz ar to zivis < 2 kg nav atļauts nozvejot) |
| --- | --- |

—

Jūras forele (Salmo trutta) (ICES 22., 23., 24. un 25. zona un ICES 29., 30., 31. un 32. zona): minimālais izmērs ir 40 cm (līdz ar to zivis < 2 kg nav atļauts nozvejot)

| — | Jūras forele (Salmo trutta) (ICES 26., 27. un 28. zona): minimālais izmērs ir 50 cm (līdz ar to zivis < 2 kg nav atļauts nozvejot) |
| --- | --- |

—

Jūras forele (Salmo trutta) (ICES 26., 27. un 28. zona): minimālais izmērs ir 50 cm (līdz ar to zivis < 2 kg nav atļauts nozvejot)

3.   Informācija par dioksīnu, dioksīniem līdzīgu PHB un PHB, kas nav līdzīgi dioksīniem, koncentrāciju noteiktu sugu zivīs, kas sasniegušas noteiktu vecumu, izmēru un ir no noteikta ģeogrāfiskā apgabala (ICES zonas)

3.1.   Reņģes

ICES 22., 23., 24., 25., 26. un 27. zonā: reņģes neatkarīgi no to lieluma uzskata par atbilstošām maksimālajai koncentrācijai.

ICES 28-1., 29., 30., 31. un 32. zonā: reņģes ≤ 17 cm uzskata par prasībām atbilstošām, un par reņģu > 17 cm atbilstību pastāv aizdomas.

ICES 28-2. zonā: reņģes ≤ 21 cm uzskata par prasībām atbilstošām, un par reņģu > 21 cm atbilstību pastāv aizdomas.

3.2.   Laši

Laši ICES 22. un 23. zonā nāk no Atlantijas okeāna ziemeļu daļas un nevis no Baltijas reģiona, un tāpēc attiecībā uz dioksīnu un PHB koncentrācijām un kopējiem riska pārvaldības pasākumiem uz tiem šie secinājumi neattiecas.

Lašus < 2 kg uzskata par prasībām atbilstošiem (bet tos nav atļauts nozvejot ilgtspējības iemeslu dēļ saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2187/2005); minimālais izmērs 60 cm, bet ICES 31. zonā: 50 cm).

ICES 24., 25., 26. zonā:

| — | laši, kas sver no 2 kg līdz 5,5 kg: atbilstīgi pēc daļējas apstrādes (par 30 % samazina dioksīna un dioksīniem līdzīgu PHB saturu – konstatēts tikai zivīm no ICES 24., 25., 26. zonas), |
| --- | --- |

—

laši, kas sver no 2 kg līdz 5,5 kg: atbilstīgi pēc daļējas apstrādes (par 30 % samazina dioksīna un dioksīniem līdzīgu PHB saturu – konstatēts tikai zivīm no ICES 24., 25., 26. zonas),

| — | mazāki laši (2–4 kg), kas nav daļēji apstrādāti: aizdomas par neatbilstību, lai gan lielākā daļa lašu ir atbilstīgi, |
| --- | --- |

—

mazāki laši (2–4 kg), kas nav daļēji apstrādāti: aizdomas par neatbilstību, lai gan lielākā daļa lašu ir atbilstīgi,

| — | lielāki laši (4–5,5 kg): aizdomas par neatbilstību attiecībā uz lielāko daļu lašu, |
| --- | --- |

—

lielāki laši (4–5,5 kg): aizdomas par neatbilstību attiecībā uz lielāko daļu lašu,

| — | daļēji apstrādāti laši < 5,5 kg: atbilstīgi, |
| --- | --- |

—

daļēji apstrādāti laši < 5,5 kg: atbilstīgi,

| — | daļēji apstrādāti laši ar atdalītu vēdera daļu < 7,9 kg: atbilstīgi; |
| --- | --- |

—

daļēji apstrādāti laši ar atdalītu vēdera daļu < 7,9 kg: atbilstīgi;

ICES 27., 28., 29., 30., 31., 32. zonā:

| — | laši > 2 kg (lielāki par 60 cm): aizdomas par neatbilstību. |
| --- | --- |

—

laši > 2 kg (lielāki par 60 cm): aizdomas par neatbilstību.

3.3.   Foreles

(Jūras) foreles < 2 kg uzskata par prasībām atbilstošām (bet tās nav atļauts nozvejot ilgtspējības iemeslu dēļ saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2187/2005); ICES 22., 23., 24., 25., 29., 30., 31. un 32. zonā: 40 cm, un ICES 26., 27. un 28. zonā: 50 cm).

ICES 22., 23., 24., 25., 26. zonā:

| — | (jūras) foreles, kas sver no 2 kg līdz 4,5 kg: atbilstīgas pēc daļējas apstrādes un vēdera daļas atdalīšanas, |
| --- | --- |

—

(jūras) foreles, kas sver no 2 kg līdz 4,5 kg: atbilstīgas pēc daļējas apstrādes un vēdera daļas atdalīšanas,

| — | mazākas (jūras) foreles (2–4 kg): aizdomas par neatbilstību, lai gan lielākā daļa ir atbilstīgas, |
| --- | --- |

—

mazākas (jūras) foreles (2–4 kg): aizdomas par neatbilstību, lai gan lielākā daļa ir atbilstīgas,

| — | lielākas (jūras) foreles: aizdomas par lielākās daļas neatbilstību. |
| --- | --- |

—

lielākas (jūras) foreles: aizdomas par lielākās daļas neatbilstību.

ICES 27., 28., 29., 30., 31., 32. zonā:

| — | visas (jūras) foreles > 2 kg (lielākas par 40/50 cm): aizdomas par neatbilstību. |
| --- | --- |

—

visas (jūras) foreles > 2 kg (lielākas par 40/50 cm): aizdomas par neatbilstību.

3.4.   Brētliņas

ICES 22., 23., 24., 25., 26., 27. un 28. zonā: uzskatāmas par atbilstīgām.

ICES 29., 30., 31. un 32. zonā: ja brētliņas ir mazākas par 12,5 cm un nav sasniegušas 5 gadu vecumu, tad tās uzskata par atbilstīgām. Ja tās ir lielākas par 12,5 cm, tad par to atbilstību ir aizdomas.

3.5.   Mencu aknas

Ir aizdomas par neatbilstību.

3.6.   Upes nēģi

ICES 28. zonā: ir aizdomas par neatbilstību.

ICES 32. zonā: uzskatāmi par atbilstīgiem.

3.7.   Citu sugu zivis

Palijas netiek tirgotas un uz vietējo nozveju attiecas atkāpe (Zviedrija/Somija).

Citu sugu zivis ir uzskatāmas par atbilstīgām.

---

III PIELIKUMS

Ieteiktie riska pārvaldības pasākumi, kas jāveic kompetentajām iestādēm, lai nodrošinātu to, ka ES tirgū laistas Baltijas jūras reģiona izcelsmes zivis atbilst maksimāli pieļaujamajai koncentrācijai, kas noteikta Regulā (EK) Nr. 1881/2006

1.   Vispārējie ieteiktie riska pārvaldības pasākumi

| — | Izsekojamībai ir liela nozīme. |
| --- | --- |

—

Izsekojamībai ir liela nozīme.

| — | Attiecībā uz reņģu, lašu, jūras foreļu un brētliņu tirdzniecību uz citām ES dalībvalstīm vai laišanu iekšzemes tirgū, uz ko neattiecas atkāpe, pavaddokumentos jānorāda ICES zona, kur zivis nozvejotas. Vajadzības gadījumā būtu skaidri jānorāda, ka zivju partijas paraugos ir veikta dioksīnu, dioksīnu un dioksīniem līdzīgu PHB summas un PHB, kas nav līdzīgi dioksīniem, analīze un ka partija ir atzīta par atbilstīgu ES tiesību aktu prasībām. Analītiskais ziņojums var tikt pievienots vai tam jābūt pieejamam pēc pieprasījuma. |
| --- | --- |

—

Attiecībā uz reņģu, lašu, jūras foreļu un brētliņu tirdzniecību uz citām ES dalībvalstīm vai laišanu iekšzemes tirgū, uz ko neattiecas atkāpe, pavaddokumentos jānorāda ICES zona, kur zivis nozvejotas. Vajadzības gadījumā būtu skaidri jānorāda, ka zivju partijas paraugos ir veikta dioksīnu, dioksīnu un dioksīniem līdzīgu PHB summas un PHB, kas nav līdzīgi dioksīniem, analīze un ka partija ir atzīta par atbilstīgu ES tiesību aktu prasībām. Analītiskais ziņojums var tikt pievienots vai tam jābūt pieejamam pēc pieprasījuma.

| — | Ja nav iespējams sniegt precīzu informāciju par ICES zonu, kurā zivis nozvejotas, reņģu > 17 cm, lašu, jūras foreļu un brētliņu > 12,5 cm tirdzniecībai uz citām ES dalībvalstīm vai laišanai iekšzemes tirgū, uz ko neattiecas atkāpe, vienmēr būtu jāanalizē zivju partijas paraugi attiecībā uz dioksīniem, dioksīnu un dioksīnam līdzīgo PHB summu, un PHB, kas nav līdzīgi dioksīniem, lai noteiktu, vai zivis atbilst ES tiesību aktu prasībām. Tam būtu jābūt skaidri norādītam pavaddokumentos. Analītiskais ziņojums var tikt pievienots vai tam jābūt pieejamam pēc pieprasījuma. |
| --- | --- |

—

Ja nav iespējams sniegt precīzu informāciju par ICES zonu, kurā zivis nozvejotas, reņģu > 17 cm, lašu, jūras foreļu un brētliņu > 12,5 cm tirdzniecībai uz citām ES dalībvalstīm vai laišanai iekšzemes tirgū, uz ko neattiecas atkāpe, vienmēr būtu jāanalizē zivju partijas paraugi attiecībā uz dioksīniem, dioksīnu un dioksīnam līdzīgo PHB summu, un PHB, kas nav līdzīgi dioksīniem, lai noteiktu, vai zivis atbilst ES tiesību aktu prasībām. Tam būtu jābūt skaidri norādītam pavaddokumentos. Analītiskais ziņojums var tikt pievienots vai tam jābūt pieejamam pēc pieprasījuma.

| — | Iestāde izkraušanas ostā atbild par to pārbaužu veikšanu, kas vajadzīgas, lai nodrošinātu atbilstību. |
| --- | --- |

—

Iestāde izkraušanas ostā atbild par to pārbaužu veikšanu, kas vajadzīgas, lai nodrošinātu atbilstību.

| — | Jābūt pieejamiem dokumentāriem pierādījumiem attiecībā uz to zivju tālāko “likteni”, kuras nevar laist tirgū lietošanai pārtikā. |
| --- | --- |

—

Jābūt pieejamiem dokumentāriem pierādījumiem attiecībā uz to zivju tālāko “likteni”, kuras nevar laist tirgū lietošanai pārtikā.

2.   Īpaši ieteiktie riska pārvaldības pasākumi

2.1.   Reņģes

| — | Reņģes no ICES 22., 23., 24., 25., 26., un 27. → zonas var laist tirgū lietošanai pārtikā. |
| --- | --- |

—

Reņģes no ICES 22., 23., 24., 25., 26., un 27. → zonas var laist tirgū lietošanai pārtikā.

| — | Reņģes no ICES 28-1., 29., 30., 31., 32. zonas:






  — | Zviedrija un Somija:






  — | Nešķirotas reņģes var laist tikai vietējā tirgū. |
| --- | --- | --- | --- |

—

Reņģes no ICES 28-1., 29., 30., 31., 32. zonas:

—

Zviedrija un Somija:

—

Nešķirotas reņģes var laist tikai vietējā tirgū.

| — | Tirdzniecība ar citām ES dalībvalstīm: obligāta šķirošana reņģēs ≤ 17 cm un > 17 cm pirms laišanas tirgū (tā kā šķirošanu veic pēc garuma, tā ir aptuvena, bet tas nerada problēmas):






  — | Reņģes ≤ 17 cm var laist tirgū lietošanai pārtikā; |
| --- | --- | --- |

—

Tirdzniecība ar citām ES dalībvalstīm: obligāta šķirošana reņģēs ≤ 17 cm un > 17 cm pirms laišanas tirgū (tā kā šķirošanu veic pēc garuma, tā ir aptuvena, bet tas nerada problēmas):

—

Reņģes ≤ 17 cm var laist tirgū lietošanai pārtikā;

| — | Reņģes > 17 cm var laist tirgū vai apstrādāt lietošanai pārtikā tikai vietējam tirgum, vai tās var tikt laistas tirgū ārpus vietējā tirgus tikai tad, ja konkrētās partijas analīze liecina par atbilstību. |
| --- | --- |

—

Reņģes > 17 cm var laist tirgū vai apstrādāt lietošanai pārtikā tikai vietējam tirgum, vai tās var tikt laistas tirgū ārpus vietējā tirgus tikai tad, ja konkrētās partijas analīze liecina par atbilstību.

| — | Vācija, Dānija, Igaunija, Latvija, Lietuva un Polija:






  — | obligāta šķirošana reņģēs ≤ 17 cm un > 17 cm pirms laišanas tirgū (tā kā šķirošanu veic pēc garuma, tā ir aptuvena, bet tas nerada problēmas):






  — | Reņģes ≤ 17 cm var laist tirgū lietošanai pārtikā; |
| --- | --- | --- | --- |

—

Vācija, Dānija, Igaunija, Latvija, Lietuva un Polija:

—

obligāta šķirošana reņģēs ≤ 17 cm un > 17 cm pirms laišanas tirgū (tā kā šķirošanu veic pēc garuma, tā ir aptuvena, bet tas nerada problēmas):

—

Reņģes ≤ 17 cm var laist tirgū lietošanai pārtikā;

| — | Reņģes > 17 cm nevar laist tirgū vai apstrādāt lietošanai pārtikā, ja vien konkrētās partijas analīze nav pierādījusi atbilstību. |
| --- | --- |

—

Reņģes > 17 cm nevar laist tirgū vai apstrādāt lietošanai pārtikā, ja vien konkrētās partijas analīze nav pierādījusi atbilstību.

| — | Reņģes no ICES 28-2. zonas:






  — | Zviedrija un Somija:






  — | Nešķirotas reņģes var laist tikai vietējā tirgū. |
| --- | --- | --- | --- |

—

Reņģes no ICES 28-2. zonas:

—

Zviedrija un Somija:

—

Nešķirotas reņģes var laist tikai vietējā tirgū.

| — | Tirdzniecība ar citām ES dalībvalstīm: obligāta šķirošana reņģēs ≤ 21 cm un > 21 cm (tā kā šķirošanu veic pēc garuma, tā ir aptuvena, bet tas nerada problēmas):






  — | Reņģes ≤ 21 cm var laist tirgū vai apstrādāt lietošanai pārtikā; |
| --- | --- | --- |

—

Tirdzniecība ar citām ES dalībvalstīm: obligāta šķirošana reņģēs ≤ 21 cm un > 21 cm (tā kā šķirošanu veic pēc garuma, tā ir aptuvena, bet tas nerada problēmas):

—

Reņģes ≤ 21 cm var laist tirgū vai apstrādāt lietošanai pārtikā;

| — | Reņģes > 21 cm var laist tirgū vai apstrādāt lietošanai pārtikā tikai vietējam tirgum, vai tās var tikt laistas tirgū ārpus vietējā tirgus tikai tad, ja konkrētās partijas analīze liecina par atbilstību. |
| --- | --- |

—

Reņģes > 21 cm var laist tirgū vai apstrādāt lietošanai pārtikā tikai vietējam tirgum, vai tās var tikt laistas tirgū ārpus vietējā tirgus tikai tad, ja konkrētās partijas analīze liecina par atbilstību.

| — | Vācija, Dānija, Igaunija, Latvija, Lietuva un Polija:






  — | obligāta šķirošana reņģēs ≤ 21 cm un > 21 cm (tā kā šķirošanu veic pēc garuma, tā ir aptuvena, bet tas nerada problēmas):






  — | Reņģes ≤ 21 cm var laist tirgū lietošanai pārtikā; |
| --- | --- | --- | --- |

—

Vācija, Dānija, Igaunija, Latvija, Lietuva un Polija:

—

obligāta šķirošana reņģēs ≤ 21 cm un > 21 cm (tā kā šķirošanu veic pēc garuma, tā ir aptuvena, bet tas nerada problēmas):

—

Reņģes ≤ 21 cm var laist tirgū lietošanai pārtikā;

| — | Reņģes > 21 cm nevar laist tirgū vai apstrādāt lietošanai pārtikā, ja vien konkrētās partijas analīze nav pierādījusi atbilstību. |
| --- | --- |

—

Reņģes > 21 cm nevar laist tirgū vai apstrādāt lietošanai pārtikā, ja vien konkrētās partijas analīze nav pierādījusi atbilstību.

2.2.   Laši

| — | Laši no ICES 24., 25. un 26. zonas:






  — | Zviedrija, Somija un Latvija:






  — | Lašus var laist iekšzemes tirgū (atkāpe); |
| --- | --- | --- | --- |

—

Laši no ICES 24., 25. un 26. zonas:

—

Zviedrija, Somija un Latvija:

—

Lašus var laist iekšzemes tirgū (atkāpe);

| — | Tirdzniecība ar citām ES dalībvalstīm: tikai tad, ja konkrētās partijas analīze ir pierādījusi atbilstību ES tiesību aktu prasībām. |
| --- | --- |

—

Tirdzniecība ar citām ES dalībvalstīm: tikai tad, ja konkrētās partijas analīze ir pierādījusi atbilstību ES tiesību aktu prasībām.

| — | Vācija, Dānija, Igaunija, Lietuva un Polija:






  — | Lašus, kas sver vairāk nekā 2 kg, var laist tirgū lietošanai pārtikā tad, ja konkrētās partijas analīze ir pierādījusi atbilstību ES tiesību aktu prasībām. |
| --- | --- | --- |

—

Vācija, Dānija, Igaunija, Lietuva un Polija:

—

Lašus, kas sver vairāk nekā 2 kg, var laist tirgū lietošanai pārtikā tad, ja konkrētās partijas analīze ir pierādījusi atbilstību ES tiesību aktu prasībām.

| — | Laši, kas sver mazāk par 5,5 kg, ir atbilstīgi pēc daļējas apstrādes (procedūru izmanto Dānijā un Polijā tikai zivīm no ICES 24., 25. un 26. zonas), un laši, kas sver no 5,5 kg līdz 7,9 kg, ir atbilstīgi pēc daļējas apstrādes un vēdera daļas atdalīšanas (procedūru izmanto Polijā zivīm no ICES 24., 25. un 26. zonas); |
| --- | --- |

—

Laši, kas sver mazāk par 5,5 kg, ir atbilstīgi pēc daļējas apstrādes (procedūru izmanto Dānijā un Polijā tikai zivīm no ICES 24., 25. un 26. zonas), un laši, kas sver no 5,5 kg līdz 7,9 kg, ir atbilstīgi pēc daļējas apstrādes un vēdera daļas atdalīšanas (procedūru izmanto Polijā zivīm no ICES 24., 25. un 26. zonas);

| — | daļēji apstrādātus lašus > 5,5 kg un daļēji apstrādātus lašus ar atdalītu vēdera daļu > 7,9 kg var laist tirgū lietošanai pārtikā tikai tad, ja konkrētās partijas analīze ir pierādījusi atbilstību ES tiesību aktu prasībām. |
| --- | --- |

—

daļēji apstrādātus lašus > 5,5 kg un daļēji apstrādātus lašus ar atdalītu vēdera daļu > 7,9 kg var laist tirgū lietošanai pārtikā tikai tad, ja konkrētās partijas analīze ir pierādījusi atbilstību ES tiesību aktu prasībām.

| — | Laši no ICES 27., 28., 29., 30., 31. un 32. zonas:






  — | Zviedrija, Somija un Latvija:






  — | Lašus var laist iekšzemes tirgū (atkāpe); |
| --- | --- | --- | --- |

—

Laši no ICES 27., 28., 29., 30., 31. un 32. zonas:

—

Zviedrija, Somija un Latvija:

—

Lašus var laist iekšzemes tirgū (atkāpe);

| — | Tirdzniecība ar citām ES dalībvalstīm: tikai tad, ja konkrētās partijas analīze ir pierādījusi atbilstību ES tiesību aktu prasībām. |
| --- | --- |

—

Tirdzniecība ar citām ES dalībvalstīm: tikai tad, ja konkrētās partijas analīze ir pierādījusi atbilstību ES tiesību aktu prasībām.

| — | Vācija, Dānija, Igaunija, Lietuva un Polija:






  — | Lašus var laist tirgū lietošanai pārtikā tad, ja konkrētās partijas analīze ir pierādījusi atbilstību ES tiesību aktu prasībām. |
| --- | --- | --- |

—

Vācija, Dānija, Igaunija, Lietuva un Polija:

—

Lašus var laist tirgū lietošanai pārtikā tad, ja konkrētās partijas analīze ir pierādījusi atbilstību ES tiesību aktu prasībām.

2.3.   (Jūras) foreles

| — | (Jūras) foreles no ICES 22., 23., 24., 25. un 26. zonas:






  — | Zviedrija un Somija:






  — | (jūras) foreles var laist vietējā tirgū (atkāpe); |
| --- | --- | --- | --- |

—

(Jūras) foreles no ICES 22., 23., 24., 25. un 26. zonas:

—

Zviedrija un Somija:

—

(jūras) foreles var laist vietējā tirgū (atkāpe);

| — | tirdzniecība ar citām ES dalībvalstīm: tikai tad, ja konkrētās partijas analīze ir pierādījusi atbilstību ES tiesību aktu prasībām. |
| --- | --- |

—

tirdzniecība ar citām ES dalībvalstīm: tikai tad, ja konkrētās partijas analīze ir pierādījusi atbilstību ES tiesību aktu prasībām.

| — | Vācija, Dānija, Igaunija, Latvija, Lietuva un Polija:






  — | (jūras) foreles, kas sver vairāk nekā 2 kg: var laist tirgū lietošanai pārtikā tad, ja konkrētās partijas analīze ir pierādījusi atbilstību ES tiesību aktu prasībām; |
| --- | --- | --- |

—

Vācija, Dānija, Igaunija, Latvija, Lietuva un Polija:

—

(jūras) foreles, kas sver vairāk nekā 2 kg: var laist tirgū lietošanai pārtikā tad, ja konkrētās partijas analīze ir pierādījusi atbilstību ES tiesību aktu prasībām;

| — | daļēji apstrādātas (jūras) foreles ar atdalītu vēdera daļu < 4,5 kg: atbilstīgas (procedūru pielieto Polijā zivīm no ICES 22., 23., 24., 25., 26. zonas); |
| --- | --- |

—

daļēji apstrādātas (jūras) foreles ar atdalītu vēdera daļu < 4,5 kg: atbilstīgas (procedūru pielieto Polijā zivīm no ICES 22., 23., 24., 25., 26. zonas);

| — | daļēji apstrādātas (jūras) foreles ar atdalītu vēdera daļu > 4,5 kg var laist tirgū lietošanai pārtikā tad, ja konkrētās partijas analīze ir pierādījusi atbilstību ES tiesību aktu prasībām. |
| --- | --- |

—

daļēji apstrādātas (jūras) foreles ar atdalītu vēdera daļu > 4,5 kg var laist tirgū lietošanai pārtikā tad, ja konkrētās partijas analīze ir pierādījusi atbilstību ES tiesību aktu prasībām.

| — | (Jūras) foreles no ICES 27., 28., 29., 30., 31. un 32. zonas:






  — | Zviedrija un Somija:






  — | (jūras) foreles var laist vietējā tirgū (atkāpe); |
| --- | --- | --- | --- |

—

(Jūras) foreles no ICES 27., 28., 29., 30., 31. un 32. zonas:

—

Zviedrija un Somija:

—

(jūras) foreles var laist vietējā tirgū (atkāpe);

| — | tirdzniecība ar citām ES dalībvalstīm: tikai tad, ja konkrētās partijas analīze ir pierādījusi atbilstību ES tiesību aktu prasībām. |
| --- | --- |

—

tirdzniecība ar citām ES dalībvalstīm: tikai tad, ja konkrētās partijas analīze ir pierādījusi atbilstību ES tiesību aktu prasībām.

| — | Vācija, Dānija, Igaunija, Latvija, Lietuva un Polija:






  — | (jūras) foreles var laist tirgū lietošanai pārtikā tad, ja konkrētās partijas analīze ir pierādījusi atbilstību ES tiesību aktu prasībām. |
| --- | --- | --- |

—

Vācija, Dānija, Igaunija, Latvija, Lietuva un Polija:

—

(jūras) foreles var laist tirgū lietošanai pārtikā tad, ja konkrētās partijas analīze ir pierādījusi atbilstību ES tiesību aktu prasībām.

2.4.   Brētliņas

| — | Brētliņas no ICES 22., 23., 24., 25., 26., 27., 28. zonas var laist tirgū lietošanai pārtikā. |
| --- | --- |

—

Brētliņas no ICES 22., 23., 24., 25., 26., 27., 28. zonas var laist tirgū lietošanai pārtikā.

| — | Brētliņas no ICES 29., 30., 31., 32. zonas:






  — | Obligāta šķirošana brētliņās ≤ 12,5 cm un brētliņās > 12,5 cm;
  Brētliņas ≤ 12,5 cm var laist tirgū lietošanai pārtikā;
  Brētliņas > 12,5 cm nevar laist tirgū vai apstrādāt lietošanai pārtikā, ja vien konkrētās partijas analīze nav pierādījusi atbilstību. |
| --- | --- | --- |

—

Brētliņas no ICES 29., 30., 31., 32. zonas:

—

Obligāta šķirošana brētliņās ≤ 12,5 cm un brētliņās > 12,5 cm;

Brētliņas ≤ 12,5 cm var laist tirgū lietošanai pārtikā;

Brētliņas > 12,5 cm nevar laist tirgū vai apstrādāt lietošanai pārtikā, ja vien konkrētās partijas analīze nav pierādījusi atbilstību.

2.5.   Mencu aknas

Ir aizdomas par Baltijas reģionā iegūtu mencu aknu neatbilstību, tāpēc pirms laišanas ES tirgū katra partija būtu jāanalizē, lai pierādītu tās atbilstību.

---

TIESĪBU AKTI, KO PIEŅEM STRUKTŪRAS, KURAS IZVEIDOTAS AR STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM

| 4.5.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 118/24 |
| --- | --- | --- | --- |

4.5.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 118/24

---

EIROPAS SAVIENĪBAS UN ŠVEICES APVIENOTĀS GAISA TRANSPORTA KOMITEJAS, KAS IZVEIDOTA SASKAŅĀ AR EIROPAS KOPIENAS UN ŠVEICES KONFEDERĀCIJAS NOLĪGUMU PAR GAISA TRANSPORTU, LĒMUMS Nr. 1/2016

(2016. gada 11. aprīlis),

ar ko aizstāj pielikumu Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas nolīgumam par gaisa transportu [2016/689]

EIROPAS SAVIENĪBAS UN ŠVEICES GAISA TRANSPORTA KOMITEJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas nolīgumu par gaisa transportu, turpmāk “nolīgums”, un jo īpaši tā 23. panta 4. punktu,

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

Vienīgais pants

Šā lēmuma pielikums aizstāj nolīguma pielikumu no 2016. gada 15. maija.

Briselē, 2016. gada 11. aprīlī

Apvienotās komitejas vārdā –

Eiropas Savienības delegācijas vadītājs

Filip CORNELIS

Šveices delegācijas vadītājs

Christian HEGNER

---

PIELIKUMS

Šajā nolīgumā:

| — | saskaņā ar Lisabonas līgumu, kas stājās spēkā 2009. gada 1. decembrī, Eiropas Savienība aizstāj Eiropas Kopienu un ir tās pēctece, |
| --- | --- |

—

saskaņā ar Lisabonas līgumu, kas stājās spēkā 2009. gada 1. decembrī, Eiropas Savienība aizstāj Eiropas Kopienu un ir tās pēctece,

| — | kur vien šajā pielikumā norādītajos tiesību aktos ir atsauces uz Eiropas Kopienas (aizstāta ar Eiropas Savienību) dalībvalstīm vai prasība par saistību ar tām, šajā nolīgumā atsauce jāsaprot kā vienlīdz piemērojama Šveicei vai kā prasība par saistību ar Šveici, |
| --- | --- |

—

kur vien šajā pielikumā norādītajos tiesību aktos ir atsauces uz Eiropas Kopienas (aizstāta ar Eiropas Savienību) dalībvalstīm vai prasība par saistību ar tām, šajā nolīgumā atsauce jāsaprot kā vienlīdz piemērojama Šveicei vai kā prasība par saistību ar Šveici,

| — | nolīguma 4., 15., 18., 27. un 35. pantā atsauces uz Padomes Regulu (EEK) Nr. 2407/92 un (EEK) Nr. 2408/92 saprot kā atsauces uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1008/2008, |
| --- | --- |

—

nolīguma 4., 15., 18., 27. un 35. pantā atsauces uz Padomes Regulu (EEK) Nr. 2407/92 un (EEK) Nr. 2408/92 saprot kā atsauces uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1008/2008,

| — | neskarot šā nolīguma 15. pantu, ar terminu “Kopienas gaisa pārvadātājs”, kas minēts uzskaitītajās Kopienas direktīvās un regulās, apzīmē gaisa pārvadātāju, kurš saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1008/2008 noteikumiem ir licencēts un kura galvenā uzņēmējdarbības vieta un juridiskā adrese (ja tāda ir) ir Šveicē. Atsauci uz Regulu (EEK) Nr. 2407/92 saprot kā atsauci uz Regulu (EK) Nr. 1008/2008, |
| --- | --- |

—

neskarot šā nolīguma 15. pantu, ar terminu “Kopienas gaisa pārvadātājs”, kas minēts uzskaitītajās Kopienas direktīvās un regulās, apzīmē gaisa pārvadātāju, kurš saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1008/2008 noteikumiem ir licencēts un kura galvenā uzņēmējdarbības vieta un juridiskā adrese (ja tāda ir) ir Šveicē. Atsauci uz Regulu (EEK) Nr. 2407/92 saprot kā atsauci uz Regulu (EK) Nr. 1008/2008,

| — | jebkuru atsauci uz Līguma 81. un 82. pantu vai Līguma par Eiropas Savienības darbību 101. un 102. pantu turpmākajos dokumentos saprot kā atsauci uz šā nolīguma 8. un 9. pantu. |
| --- | --- |

—

jebkuru atsauci uz Līguma 81. un 82. pantu vai Līguma par Eiropas Savienības darbību 101. un 102. pantu turpmākajos dokumentos saprot kā atsauci uz šā nolīguma 8. un 9. pantu.

1.   Aviācijas liberalizācija un citi civilās aviācijas noteikumi

Nr. 1008/2008

Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 24. septembra Regula par kopīgiem noteikumiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu sniegšanai Kopienā

Nr. 2000/79

Padomes 2000. gada 27. novembra Direktīva par Eiropas Nolīgumu par civilās aviācijas mobilo darba ņēmēju darba laika organizēšanu, kas noslēgts starp Eiropas Aviokompāniju asociāciju (AEA), Eiropas Transporta darbinieku federāciju (ETF), Eiropas Lidotāju asociāciju (ECA), Eiropas Reģionālo aviokompāniju asociāciju (ERA) un Starptautisko aviosabiedrību asociāciju (IACA)

Nr. 93/104

Padomes 1993. gada 23. novembra Direktīva par dažiem darba laika organizācijas aspektiem, kurā grozījumi izdarīti ar:

| — | Direktīvu 2000/34/EK |
| --- | --- |

—

Direktīvu 2000/34/EK

Nr. 437/2003

Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 27. februāra Regula par statistikas pārskatiem attiecībā uz pasažieru, kravu un pasta gaisa pārvadājumiem

Nr. 1358/2003

Komisijas 2003. gada 31. jūlija Regula, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 437/2003 par statistikas pārskatiem attiecībā uz pasažieru, kravu un pasta gaisa pārvadājumiem un ar ko groza tās I un II pielikumu

Nr. 785/2004

Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 21. aprīļa Regula par apdrošināšanas prasībām, kas attiecas uz gaisa pārvadātājiem un gaisa kuģu ekspluatantiem, kurā grozījumi izdarīti ar:

| — | Komisijas Regulu (ES) Nr. 285/2010 |
| --- | --- |

—

Komisijas Regulu (ES) Nr. 285/2010

Nr. 95/93

Padomes 1993. gada 18. janvāra Regula par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz laika nišu piešķiršanu Kopienas lidostās (1.–12. pants), kurā grozījumi izdarīti ar:

| — | Regulu (EK) Nr. 793/2004 |
| --- | --- |

—

Regulu (EK) Nr. 793/2004

Nr. 2009/12

Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 11. marta Direktīva par lidostas maksām

Nr. 96/67

Padomes 1996. gada 15. oktobra Direktīva par pieeju lidlauka sniegto pakalpojumu tirgum Kopienas lidostās

(1.–9., 11.–23. un 25. pants)

Nr. 80/2009

Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 14. janvāra Regula par rīcības kodeksu datorizētām rezervēšanas sistēmām un par Padomes Regulas (EEK) Nr. 2299/89 atcelšanu

2.   Konkurences noteikumi

Nr. 1/2003

Padomes 2002. gada 16. decembra Regula par to konkurences noteikumu īstenošanu, kas noteikti Līguma 81. un 82. pantā (1.–13. pants, 15.–45. pants)

(Ciktāl šī regula attiecas uz šā nolīguma piemērošanas jomu. Minētās regulas iekļaušana nolīguma pielikumā neietekmē atbilstoši nolīgumam ieviesto pienākumu sadalījumu)

Nr. 773/2004

Komisijas 2004. gada 7. aprīļa Regula par lietas izskatīšanu saskaņā ar EK līguma 81. un 82. pantu, ko vada Komisija, kurā grozījumi izdarīti ar:

| — | Komisijas Regulu (EK) Nr. 1792/2006, |
| --- | --- |

—

Komisijas Regulu (EK) Nr. 1792/2006,

| — | Komisijas Regulu (EK) Nr. 622/2008 |
| --- | --- |

—

Komisijas Regulu (EK) Nr. 622/2008

Nr. 139/2004

Padomes 2004. gada 20. janvāra Regula par kontroli pār uzņēmumu koncentrāciju (EK Apvienošanās regula)

(1.–18. pants, 19. panta 1.–2. punkts un 20.–23. pants)

Attiecībā uz Apvienošanās regulas 4. panta 5. punktu starp Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju piemēro šādus nosacījumus:

| 1) | saistībā ar Regulas (EK) Nr. 139/2004 3. pantā definēto koncentrāciju, kas nav Kopienas mēroga koncentrācija minētās regulas 1. panta nozīmē un ko var izskatīt saskaņā ar vismaz trīs EK dalībvalstu un Šveices Konfederācijas konkurences jomas tiesību aktiem, minētās regulas 4. panta 2. punktā norādītās personas vai uzņēmumi pirms koncentrācijas paziņošanas kompetentajām iestādēm var informēt EK Komisiju, iesniedzot pamatotu iesniegumu, ka koncentrācija jāpārbauda Komisijai; |
| --- | --- |

1)

saistībā ar Regulas (EK) Nr. 139/2004 3. pantā definēto koncentrāciju, kas nav Kopienas mēroga koncentrācija minētās regulas 1. panta nozīmē un ko var izskatīt saskaņā ar vismaz trīs EK dalībvalstu un Šveices Konfederācijas konkurences jomas tiesību aktiem, minētās regulas 4. panta 2. punktā norādītās personas vai uzņēmumi pirms koncentrācijas paziņošanas kompetentajām iestādēm var informēt EK Komisiju, iesniedzot pamatotu iesniegumu, ka koncentrācija jāpārbauda Komisijai;

| 2) | saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 139/2004 4. panta 5. punktu un saskaņā ar iepriekšējo punktu Eiropas Komisija visus iesniegumus nekavējoties nosūta Šveices Konfederācijai; |
| --- | --- |

2)

saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 139/2004 4. panta 5. punktu un saskaņā ar iepriekšējo punktu Eiropas Komisija visus iesniegumus nekavējoties nosūta Šveices Konfederācijai;

| 3) | ja Šveices Konfederācija izteikusi pretenzijas attiecībā uz prasību nodot lietu izskatīšanai, kompetentā Šveices konkurences iestāde saglabā savas pilnvaras un saskaņā ar šo punktu lieta paliek Šveices Konfederācijai. |
| --- | --- |

3)

ja Šveices Konfederācija izteikusi pretenzijas attiecībā uz prasību nodot lietu izskatīšanai, kompetentā Šveices konkurences iestāde saglabā savas pilnvaras un saskaņā ar šo punktu lieta paliek Šveices Konfederācijai.

Attiecībā uz termiņiem, kas minēti Apvienošanās regulas 4. panta 4. un 5. punktā, 9. panta 2. un 6. punktā un 22. panta 2. punktā:

| 1) | saskaņā ar 4. panta 4. un 5. punktu, 9. panta 2. un 6. punktu un 22. panta 2. punktu Eiropas Komisija visus attiecīgos dokumentus nekavējoties nosūta kompetentajai Šveices konkurences iestādei; |
| --- | --- |

1)

saskaņā ar 4. panta 4. un 5. punktu, 9. panta 2. un 6. punktu un 22. panta 2. punktu Eiropas Komisija visus attiecīgos dokumentus nekavējoties nosūta kompetentajai Šveices konkurences iestādei;

| 2) | Regulas (EK) Nr. 139/2004 4. panta 4. un 5. punktā, 9. panta 2. un 6. punktā un 22. panta 2. punktā noteikto termiņu attiecībā uz Šveices Konfederāciju rēķina no dienas, kad kompetentā Šveices konkurences iestāde saņem attiecīgos dokumentus. |
| --- | --- |

2)

Regulas (EK) Nr. 139/2004 4. panta 4. un 5. punktā, 9. panta 2. un 6. punktā un 22. panta 2. punktā noteikto termiņu attiecībā uz Šveices Konfederāciju rēķina no dienas, kad kompetentā Šveices konkurences iestāde saņem attiecīgos dokumentus.

Nr. 802/2004

Komisijas 2004. gada 7. aprīļa Regula, ar ko īsteno Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 par kontroli pār uzņēmumu koncentrāciju (1.–24. pants), kurā grozījumi izdarīti ar:

| — | Komisijas Regulu (EK) Nr. 1792/2006, |
| --- | --- |

—

Komisijas Regulu (EK) Nr. 1792/2006,

| — | Komisijas Regulu (EK) Nr. 1033/2008, |
| --- | --- |

—

Komisijas Regulu (EK) Nr. 1033/2008,

| — | Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1269/2013 |
| --- | --- |

—

Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1269/2013

Nr. 2006/111

Komisijas 2006. gada 16. novembra Direktīva par dalībvalstu un publisku uzņēmumu finansiālo attiecību pārredzamību, kā arī par dažu uzņēmumu finanšu pārredzamību

Nr. 487/2009

Padomes 2009. gada 25. maija Regula par Līguma 81. panta 3. punkta piemērošanu dažām nolīgumu un saskaņotu darbību kategorijām gaisa transporta nozarē.

3.   Aviācijas drošums

Nr. 216/2008

Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 20. februāra Regula par kopīgiem noteikumiem civilās aviācijas jomā un par Eiropas Aviācijas drošības aģentūras izveidi, un ar ko atceļ Padomes Direktīvu 91/670/EEK, Regulu (EK) Nr. 1592/2002 un Direktīvu 2004/36/EK, kurā grozījumi izdarīti ar:

| — | Komisijas Regulu (EK) Nr. 690/2009, |
| --- | --- |

—

Komisijas Regulu (EK) Nr. 690/2009,

| — | Regulu (EK) Nr. 1108/2009, |
| --- | --- |

—

Regulu (EK) Nr. 1108/2009,

| — | Komisijas Regulu (ES) Nr. 6/2013 |
| --- | --- |

—

Komisijas Regulu (ES) Nr. 6/2013

Aģentūrai arī Šveicē ir pilnvaras, kas tai piešķirtas saskaņā ar regulas noteikumiem.

Komisijai arī Šveicē ir pilnvaras, kas tai piešķirtas attiecībā uz lēmumiem saskaņā ar regulas 11. panta 2. punktu, 14. panta 5. un 7. punktu, 24. panta 5. punktu, 25. panta 1. punktu, 38. panta 3. punkta i) apakšpunktu, 39. panta 1. punktu, 40. panta 3. punktu, 41. panta 3. un 5. punktu, 42. panta 4. punktu, 54. panta 1. punktu un 61. panta 3. punktu.

Neskarot horizontālos pielāgojumus, kas paredzēti Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas nolīguma par gaisa transportu pielikuma otrajā ievilkumā, atsauces uz “dalībvalstīm” regulas 65. pantā vai Lēmuma 1999/468/EK noteikumos, kuri minēti minētajā pantā, neuzskata par tādām, ko attiecina uz Šveici.

Nekas šajā regulā nesniedz EASA pilnvaras rīkoties Šveices vārdā saistībā ar starptautiskiem nolīgumiem citos nolūkos, kas nav palīdzība saistību pildīšanā saskaņā ar šādiem nolīgumiem.

Šā nolīguma vajadzībām regulas tekstu lasa ar šādiem pielāgojumiem:

| a) | regulas 12. pantu groza šādi:






  i) | panta 1. punktā aiz vārda “Kopienu” iekļauj vārdus “vai Šveici”; |
| --- | --- | --- |

a)

regulas 12. pantu groza šādi:

i)

panta 1. punktā aiz vārda “Kopienu” iekļauj vārdus “vai Šveici”;

| ii) | panta 2. punkta a) apakšpunktā aiz vārda “Kopiena” iekļauj vārdus “vai Šveice”; |
| --- | --- |

ii)

panta 2. punkta a) apakšpunktā aiz vārda “Kopiena” iekļauj vārdus “vai Šveice”;

| iii) | panta 2. punktā svītro b) un c) apakšpunktu; |
| --- | --- |

iii)

panta 2. punktā svītro b) un c) apakšpunktu;

| iv) | pantu papildina ar šādu punktu:

  “3.   Ja Kopiena ar trešo valsti risina sarunas par tāda nolīguma noslēgšanu, kurā paredzēts, ka dalībvalsts vai Aģentūra var izsniegt sertifikātus, pamatojoties uz attiecīgās trešās valsts aeronavigācijas iestāžu izsniegtiem sertifikātiem, tā centīsies panākt, ka arī Šveice piedāvā noslēgt tādu pašu nolīgumu ar attiecīgo trešo valsti. Šveice savukārt centīsies ar trešām valstīm noslēgt nolīgumus, kuri atbilst nolīgumiem, kas noslēgti ar Kopienu.”; |
| --- | --- |

iv)

pantu papildina ar šādu punktu:

“3.   Ja Kopiena ar trešo valsti risina sarunas par tāda nolīguma noslēgšanu, kurā paredzēts, ka dalībvalsts vai Aģentūra var izsniegt sertifikātus, pamatojoties uz attiecīgās trešās valsts aeronavigācijas iestāžu izsniegtiem sertifikātiem, tā centīsies panākt, ka arī Šveice piedāvā noslēgt tādu pašu nolīgumu ar attiecīgo trešo valsti. Šveice savukārt centīsies ar trešām valstīm noslēgt nolīgumus, kuri atbilst nolīgumiem, kas noslēgti ar Kopienu.”;

| b) | regulas 29. pantu papildina ar šādu punktu:

  “4.   Atkāpjoties no Eiropas Kopienu pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības 12. panta 2. punkta a) apakšpunkta, Šveices valstspiederīgos, kam ir visas pilsoņu tiesības, var pieņemt darbā Aģentūras izpilddirektors, noslēdzot ar viņiem līgumu.”; |
| --- | --- |

b)

regulas 29. pantu papildina ar šādu punktu:

“4.   Atkāpjoties no Eiropas Kopienu pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības 12. panta 2. punkta a) apakšpunkta, Šveices valstspiederīgos, kam ir visas pilsoņu tiesības, var pieņemt darbā Aģentūras izpilddirektors, noslēdzot ar viņiem līgumu.”;

| c) | regulas 30. pantu papildina ar šādu daļu:
  “Šveice attiecībā uz Aģentūru piemēro Protokolu par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā, kas izklāstīts šā pielikuma A pielikumā, saskaņā ar A pielikuma papildinājumu.”; |
| --- | --- |

c)

regulas 30. pantu papildina ar šādu daļu:

“Šveice attiecībā uz Aģentūru piemēro Protokolu par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā, kas izklāstīts šā pielikuma A pielikumā, saskaņā ar A pielikuma papildinājumu.”;

| d) | regulas 37. pantu papildina ar šādu daļu:
  “Šveice pilnībā piedalās valdē, kur tai ir tādas pašas tiesības un pienākumi kā Eiropas Savienības dalībvalstīm, izņemot balsstiesības.”; |
| --- | --- |

d)

regulas 37. pantu papildina ar šādu daļu:

“Šveice pilnībā piedalās valdē, kur tai ir tādas pašas tiesības un pienākumi kā Eiropas Savienības dalībvalstīm, izņemot balsstiesības.”;

| e) | regulas 59. pantu papildina ar šādu punktu:

  “12.   Šveice piedalās 1. punkta b) apakšpunktā minētajā finansiālajā ieguldījumā, un Šveices ieguldījuma apjomu aprēķina saskaņā ar šādu formulu:





  kur:







  S | = | Aģentūras budžeta daļa, ko nesedz 1. punkta c) un d) apakšpunktā minētās maksas un atlīdzība, |
| --- | --- | --- | --- |
| a | = | asociēto valstu skaits, |
| b | = | ES dalībvalstu skaits, |
| c | = | Šveices ieguldījums ICAO budžetā, |
| C | = | ES dalībvalstu un asociēto valstu kopējais ieguldījums ICAO budžetā.”; |

e)

regulas 59. pantu papildina ar šādu punktu:

“12.   Šveice piedalās 1. punkta b) apakšpunktā minētajā finansiālajā ieguldījumā, un Šveices ieguldījuma apjomu aprēķina saskaņā ar šādu formulu:

Formula

kur:

S

=

Aģentūras budžeta daļa, ko nesedz 1. punkta c) un d) apakšpunktā minētās maksas un atlīdzība,

a

=

asociēto valstu skaits,

b

=

ES dalībvalstu skaits,

c

=

Šveices ieguldījums ICAO budžetā,

C

=

ES dalībvalstu un asociēto valstu kopējais ieguldījums ICAO budžetā.”;

| f) | regulas 61. pantu papildina ar šādu daļu:
  “Noteikumi par Kopienas finanšu kontroli Šveicē attiecībā uz personām, kas piedalās Aģentūras darbībā, ir izklāstīti šā pielikuma B pielikumā.”; |
| --- | --- |

f)

regulas 61. pantu papildina ar šādu daļu:

“Noteikumi par Kopienas finanšu kontroli Šveicē attiecībā uz personām, kas piedalās Aģentūras darbībā, ir izklāstīti šā pielikuma B pielikumā.”;

| g) | regulas II pielikumu paplašina, lai tajā iekļautu turpmāk minētos gaisa kuģus kā ražojumus, uz kuriem attiecas 2. panta 3. punkta a) apakšpunkta ii) punkts Komisijas 2003. gada 24. septembra Regulā (EK) Nr. 1702/2003, ar ko paredz īstenošanas noteikumus par sertifikāciju attiecībā uz gaisa kuģu un ar tiem saistīto ražojumu, daļu un ierīču lidojumderīgumu un atbilstību vides aizsardzības prasībām, kā arī projektēšanas un ražošanas organizāciju sertifikāciju (1): | gaisa kuģis – [HB-IMY, HB-IWY] – tips Gulfstream G-IV, |
| --- | --- | --- |

g)

regulas II pielikumu paplašina, lai tajā iekļautu turpmāk minētos gaisa kuģus kā ražojumus, uz kuriem attiecas 2. panta 3. punkta a) apakšpunkta ii) punkts Komisijas 2003. gada 24. septembra Regulā (EK) Nr. 1702/2003, ar ko paredz īstenošanas noteikumus par sertifikāciju attiecībā uz gaisa kuģu un ar tiem saistīto ražojumu, daļu un ierīču lidojumderīgumu un atbilstību vides aizsardzības prasībām, kā arī projektēšanas un ražošanas organizāciju sertifikāciju (1):

1

gaisa kuģis – [HB-IMY, HB-IWY] – tips Gulfstream G-IV,

Gulfstream

| | gaisa kuģis – [HB-IMJ, HB-IVZ, HB-JES] – tips Gulfstream G-V, |
| --- | --- |

gaisa kuģis – [HB-IMJ, HB-IVZ, HB-JES] – tips Gulfstream G-V,

Gulfstream

| | gaisa kuģis – [HB-ZCW, HB-ZDF] – tips MD900. |
| --- | --- |

gaisa kuģis – [HB-ZCW, HB-ZDF] – tips MD900.

Nr. 1108/2009

Nr. 1108/2009

Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Regula, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 216/2008 lidlauku, gaisa satiksmes pārvaldības un aeronavigācijas pakalpojumu jomā un atceļ Direktīvu 2006/23/EK

Nr. 1178/2011

Nr. 1178/2011

Komisijas 2011. gada 3. novembra Regula, ar ko nosaka tehniskās prasības un administratīvās procedūras attiecībā uz civilās aviācijas gaisa kuģa apkalpi atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 216/2008, kurā izdarīti grozījumi ar:

| — | Komisijas Regulu (ES) Nr. 290/2012, |
| --- | --- |

—

Komisijas Regulu (ES) Nr. 290/2012,

| — | Komisijas Regulu (ES) Nr. 70/2014, |
| --- | --- |

—

Komisijas Regulu (ES) Nr. 70/2014,

| — | Komisijas Regulu (ES) Nr. 245/2014, |
| --- | --- |

—

Komisijas Regulu (ES) Nr. 245/2014,

| — | Komisijas Regulu (ES) 2015/445 |
| --- | --- |

—

Komisijas Regulu (ES) 2015/445

Nr. 3922/91

Nr. 3922/91

Padomes 1991. gada 16. decembra Regula par tehnisko prasību un administratīvo procedūru saskaņošanu civilās aviācijas jomā (1.–3. pants, 4. panta 2. punkts, 5.–11. pants un 13. pants), kurā grozījumi izdarīti ar:

| — | Regulu (EK) Nr. 1899/2006, |
| --- | --- |

—

Regulu (EK) Nr. 1899/2006,

| — | Regulu (EK) Nr. 1900/2006, |
| --- | --- |

—

Regulu (EK) Nr. 1900/2006,

| — | Komisijas Regulu (EK) Nr. 8/2008, |
| --- | --- |

—

Komisijas Regulu (EK) Nr. 8/2008,

| — | Komisijas Regulu (EK) Nr. 859/2008 |
| --- | --- |

—

Komisijas Regulu (EK) Nr. 859/2008

Nr. 996/2010

Nr. 996/2010

Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 20. oktobra Regula par nelaimes gadījumu un incidentu izmeklēšanu un novēršanu civilajā aviācijā un ar ko atceļ Direktīvu 94/56/EK, kurā grozījumi izdarīti ar:

| — | Regulu (ES) Nr. 376/2014 |
| --- | --- |

—

Regulu (ES) Nr. 376/2014

Nr. 104/2004

Nr. 104/2004

Komisijas 2004. gada 22. janvāra Regula, ar ko nosaka Eiropas Aviācijas drošības aģentūras Apelācijas padomes izveidošanu un sastāvu

Nr. 2111/2005

Nr. 2111/2005

Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 14. decembra Regula par darbības aizliegumam Kopienā pakļauto gaisa pārvadātāju Kopienas saraksta izveidi un gaisa transporta pasažieru informēšanu par apkalpojošā gaisa pārvadātāja identitāti un par Direktīvas 2004/36/EK 9. panta atcelšanu

Nr. 473/2006

Nr. 473/2006

Komisijas 2006. gada 22. marta Regula, ar kuru nosaka īstenošanas noteikumus darbības aizliegumam Kopienā pakļauto gaisa pārvadātāju Kopienas sarakstam, kas minēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 2111/2005 II nodaļā

Nr. 474/2006

Nr. 474/2006

Komisijas 2006. gada 22. marta Regula par darbības aizliegumam Kopienā pakļauto gaisa pārvadātāju Kopienas saraksta izveidi, kas minēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 2111/2005 II nodaļā, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar:

| — | Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2015/2322 |
| --- | --- |

—

Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2015/2322

Nr. 1332/2011

Nr. 1332/2011

Komisijas 2011. gada 16. decembra Regula, ar ko nosaka kopējas gaisa telpas izmantošanas prasības un ekspluatācijas procedūras attiecībā uz gaisa kuģa sadursmju novēršanu,

Nr. 646/2012

Nr. 646/2012

Komisijas 2012. gada 16. jūlija Regula, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus par naudas sodiem un periodiskiem kavējuma maksājumiem saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 216/2008,

Nr. 748/2012

Nr. 748/2012

Komisijas 2012. gada 3. augusta Regula, ar ko paredz īstenošanas noteikumus par sertifikāciju attiecībā uz gaisa kuģu un ar tiem saistīto ražojumu, daļu un ierīču lidojumderīgumu un atbilstību vides aizsardzības prasībām, kā arī projektēšanas un ražošanas organizāciju sertifikāciju, kurā grozījumi izdarīti ar:

| — | Komisijas Regulu (ES) Nr. 7/2013, |
| --- | --- |

—

Komisijas Regulu (ES) Nr. 7/2013,

| — | Komisijas Regulu (ES) Nr. 69/2014, |
| --- | --- |

—

Komisijas Regulu (ES) Nr. 69/2014,

| — | Komisijas Regulu (ES) 2015/1039 |
| --- | --- |

—

Komisijas Regulu (ES) 2015/1039

Nr. 965/2012

Nr. 965/2012

Komisijas 2012. gada 5. oktobra regula, ar ko nosaka tehniskās prasības un administratīvās procedūras saistībā ar gaisa kuģu ekspluatāciju atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 216/2008, kurā grozījumi izdarīti ar:

| — | Komisijas Regulu (ES) Nr. 800/2013, |
| --- | --- |

—

Komisijas Regulu (ES) Nr. 800/2013,

| — | Komisijas Regulu (ES) Nr. 71/2014, |
| --- | --- |

—

Komisijas Regulu (ES) Nr. 71/2014,

| — | Komisijas Regulu (ES) Nr. 83/2014, |
| --- | --- |

—

Komisijas Regulu (ES) Nr. 83/2014,

| — | Komisijas Regulu (ES) Nr. 379/2014, |
| --- | --- |

—

Komisijas Regulu (ES) Nr. 379/2014,

| — | Komisijas Regulu (ES) 2015/140, |
| --- | --- |

—

Komisijas Regulu (ES) 2015/140,

| — | Komisijas Regulu (ES) 2015/1329, |
| --- | --- |

—

Komisijas Regulu (ES) 2015/1329,

| — | Komisijas Regulu (ES) 2015/640 |
| --- | --- |

—

Komisijas Regulu (ES) 2015/640

Nr. 2012/780

Nr. 2012/780

Komisijas 2012. gada 5. decembra Lēmums par tiesībām piekļūt Eiropas centrālajam drošības rekomendāciju un attiecīgo atbildes pasākumu repozitorijam, kurš izveidots ar 18. panta 5. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 996/2010 par nelaimes gadījumu un incidentu izmeklēšanu un novēršanu civilajā aviācijā un ar ko atceļ Direktīvu 94/56/EK

Nr. 628/2013

Nr. 628/2013

Komisijas 2013. gada 28. jūnija Īstenošanas regula par darba metodēm, ar kādām Eiropas Aviācijas drošības aģentūra veic standartizācijas inspekcijas un pārrauga Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 216/2008 piemērošanu, un par Komisijas Regulas (EK) Nr. 736/2006 atcelšanu

Nr. 139/2014

Nr. 139/2014

Komisijas 2014. gada 12. februāra regula, ar ko nosaka prasības un administratīvās procedūras saistībā ar lidlaukiem atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 216/2008

Nr. 319/2014

Nr. 319/2014

Komisijas 2014. gada 27. marta Regula (ES) Nr. 319/2014 par Eiropas Aviācijas drošības aģentūras iekasētajām maksām un atlīdzību un par Regulas (EK) Nr. 593/2007 atcelšanu

Nr. 452/2014

Nr. 452/2014

Komisijas 2014. gada 29. aprīļa Regula (ES) Nr. 452/2014, ar ko nosaka tehniskās prasības un administratīvās procedūras gaisa kuģu ekspluatācijai, ko veic trešo valstu ekspluatanti saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 216/2008

Nr. 1321/2014

Nr. 1321/2014

Komisijas 2014. gada 26. novembra Regula (ES) Nr. 1321/2014 par gaisa kuģu un aeronavigācijas ražojumu, daļu un ierīču lidojumderīguma uzturēšanu un šo uzdevumu izpildē iesaistīto organizāciju un personāla apstiprināšanu, kurā grozījumi izdarīti ar:

| — | Komisijas Regulu (ES) 2015/1088, |
| --- | --- |

—

Komisijas Regulu (ES) 2015/1088,

| — | Komisijas Regulu (ES) 2015/1536 |
| --- | --- |

—

Komisijas Regulu (ES) 2015/1536

2015/340

2015/340

Komisijas 2015. gada 20. februāra Regula (ES) 2015/340 ar ko nosaka tehniskās prasības un administratīvās procedūras saistībā ar gaisa satiksmes vadības dispečeru licencēm un sertifikātiem atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 216/2008, groza Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 923/2012 un atceļ Komisijas Regulu (ES) Nr. 805/2011

2015/640

2015/640

Komisijas 2015. gada 23. aprīļa Regula par lidojumderīguma papildu specifikācijām konkrēta veida ekspluatācijai un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 965/2012

2015/1018

2015/1018

Komisijas 2015. gada 29. jūnija Īstenošanas regula, ar ko nosaka sarakstu, kurā klasificēti atgadījumi civilajā aviācijā, par kuriem obligāti jāziņo saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 376/2014

4.   Aviācijas drošība

Aviācijas drošība

Nr. 300/2008

Nr. 300/2008

Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 11. marta Regula par kopīgiem noteikumiem civilās aviācijas drošības jomā un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 2320/2002

Nr. 272/2009

Nr. 272/2009

Komisijas 2009. gada 2. aprīļa Regula, ar ko papildina vispārējos civilās aviācijas drošības pamatstandartus, kas izklāstīti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 300/2008 pielikumā; regulā grozījumi izdarīti ar:

| — | Komisijas Regulu (ES) Nr. 297/2010, |
| --- | --- |

—

Komisijas Regulu (ES) Nr. 297/2010,

| — | Komisijas Regulu (ES) Nr. 720/2011, |
| --- | --- |

—

Komisijas Regulu (ES) Nr. 720/2011,

| — | Komisijas Regulu (ES) Nr. 1141/2011, |
| --- | --- |

—

Komisijas Regulu (ES) Nr. 1141/2011,

| — | Komisijas Regulu (ES) Nr. 245/2013 |
| --- | --- |

—

Komisijas Regulu (ES) Nr. 245/2013

Nr. 1254/2009

Nr. 1254/2009

Komisijas 2009. gada 18. decembra Regula, ar ko nosaka kritērijus, lai ļautu dalībvalstīm atkāpties no kopējiem pamatstandartiem civilās aviācijas drošības jomā un pieņemt alternatīvus drošības pasākumus

Nr. 18/2010

Nr. 18/2010

Komisijas 2010. gada 8. janvāra Regula, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 300/2008 attiecībā uz kvalitātes kontroles valsts programmu specifikācijām civilās aviācijas drošības jomā

Nr. 72/2010

Nr. 72/2010

Komisijas 2010. gada 26. janvāra Regula, ar ko nosaka procedūras Komisijas pārbaužu veikšanai civilās aviācijas drošības jomā

2015/1998

2015/1998

Komisijas 2015. gada 5. novembra Īstenošanas regula, ar ko nosaka sīki izstrādātus pasākumus kopīgu pamatstandartu īstenošanai aviācijas drošības jomā, kurā grozījumi izdarīti ar:

| — | Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2015/2426 |
| --- | --- |

—

Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2015/2426

2015/8005

2015/8005

Komisijas 2015. gada 16. novembra Īstenošanas lēmums, ar ko nosaka sīki izstrādātus pasākumus tādu kopīgu pamatstandartu īstenošanai aviācijas drošības jomā, kuros ir Regulas (EK) Nr. 300/2008 18. panta a) punktā minētā informācija

5.   Gaisa satiksmes pārvaldība

Gaisa satiksmes pārvaldība

Nr. 549/2004

Nr. 549/2004

Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 10. marta Regula, ar ko nosaka pamatu Eiropas vienotās gaisa telpas izveidošanai (pamatregula), kurā grozījumi izdarīti ar:

| — | Regulu (EK) Nr. 1070/2009 |
| --- | --- |

—

Regulu (EK) Nr. 1070/2009

Komisijai Šveicē ir pilnvaras, kas tai piešķirtas saskaņā ar 6., 8., 10., 11. un 12. pantu.

Regulas 10. pantu groza šādi:

panta 2. punktā vārdus “Kopienas līmenī” aizstāj ar vārdiem “Kopienas līmenī, iesaistot Šveici”.

Neskarot horizontālos pielāgojumus, kas paredzēti Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas nolīguma par gaisa transportu pielikuma otrajā ievilkumā, atsauces uz “dalībvalstīm” Regulas (EK) Nr. 549/2004 5. pantā vai Lēmuma 1999/468/EK noteikumos, kas minēti minētajā pantā, neuzskata par attiecināmām uz Šveici.

Nr. 550/2004

Nr. 550/2004

Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 10. marta Regula par aeronavigācijas pakalpojumu sniegšanu vienotajā Eiropas gaisa telpā (Pakalpojumu sniegšanas regula), kurā grozījumi izdarīti ar:

| — | Regulu (EK) Nr. 1070/2009 |
| --- | --- |

—

Regulu (EK) Nr. 1070/2009

Komisijai Šveicē ir pilnvaras, kas tai piešķirtas saskaņā ar 9.a, 9.b, 15., 15.a, 16. un 17. pantu.

Šā nolīguma vajadzībām regulas noteikumus groza šādi:

| a) | regulas 3. pantu groza šādi:
  panta 2. punktā aiz vārda “Kopienā” iekļauj vārdus “un Šveicē”; |
| --- | --- |

a)

regulas 3. pantu groza šādi:

panta 2. punktā aiz vārda “Kopienā” iekļauj vārdus “un Šveicē”;

| b) | regulas 7. pantu groza šādi:
  panta 1. punktā un 6. punktā aiz vārda “Kopienā” iekļauj vārdus “un Šveicē”; |
| --- | --- |

b)

regulas 7. pantu groza šādi:

panta 1. punktā un 6. punktā aiz vārda “Kopienā” iekļauj vārdus “un Šveicē”;

| c) | regulas 8. pantu groza šādi:
  panta 1. punktā aiz vārda “Kopienā” iekļauj vārdus “un Šveicē”; |
| --- | --- |

c)

regulas 8. pantu groza šādi:

panta 1. punktā aiz vārda “Kopienā” iekļauj vārdus “un Šveicē”;

| d) | regulas 10. pantu groza šādi:
  panta 1. punktā aiz vārda “Kopienā” iekļauj vārdus “un Šveicē”; |
| --- | --- |

d)

regulas 10. pantu groza šādi:

panta 1. punktā aiz vārda “Kopienā” iekļauj vārdus “un Šveicē”;

| e) | regulas 16. panta 3. punktu aizstāj ar šādu punktu:

  “3.   Komisija lēmumu adresē dalībvalstīm un par to informē pakalpojumu sniedzēju, ciktāl šāda informācija uz to juridiski attiecas.” |
| --- | --- |

e)

regulas 16. panta 3. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“3.   Komisija lēmumu adresē dalībvalstīm un par to informē pakalpojumu sniedzēju, ciktāl šāda informācija uz to juridiski attiecas.”

Nr. 551/2004

Nr. 551/2004

Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 10. marta Regula par gaisa telpas organizāciju un izmantošanu vienotajā Eiropas gaisa telpā (Gaisa telpas regula), kurā grozījumi izdarīti ar:

| — | Regulu (EK) Nr. 1070/2009 |
| --- | --- |

—

Regulu (EK) Nr. 1070/2009

Komisijai Šveicē ir pilnvaras, kas tai piešķirtas saskaņā ar 3.a, 6. un 10. pantu.

Nr. 552/2004

Nr. 552/2004

Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 10. marta Regula par Eiropas gaisa satiksmes pārvaldības tīkla savietojamību (Savietojamības regula), kurā grozījumi izdarīti ar:

| — | Regulu (EK) Nr. 1070/2009 |
| --- | --- |

—

Regulu (EK) Nr. 1070/2009

Komisijai Šveicē ir pilnvaras, kas tai piešķirtas saskaņā ar 4. un 7. pantu un 10. panta 3. punktu.

Šā nolīguma vajadzībām regulas noteikumus groza šādi:

| a) | regulas 5. pantu groza šādi:
  panta 2. punktā aiz vārda “Kopienā” iekļauj vārdus “vai Šveicē”; |
| --- | --- |

a)

regulas 5. pantu groza šādi:

panta 2. punktā aiz vārda “Kopienā” iekļauj vārdus “vai Šveicē”;

| b) | regulas 7. pantu groza šādi:
  panta 4. punktā aiz vārda “Kopienā” iekļauj vārdus “vai Šveicē”; |
| --- | --- |

b)

regulas 7. pantu groza šādi:

panta 4. punktā aiz vārda “Kopienā” iekļauj vārdus “vai Šveicē”;

| c) | regulas III pielikumu groza šādi:
  pielikuma 3. punkta otrajā un pēdējā ievilkumā aiz vārda “Kopienā” iekļauj vārdus “vai Šveicē”. |
| --- | --- |

c)

regulas III pielikumu groza šādi:

pielikuma 3. punkta otrajā un pēdējā ievilkumā aiz vārda “Kopienā” iekļauj vārdus “vai Šveicē”.

Nr. 2150/2005

Nr. 2150/2005

Komisijas 2005. gada 23. decembra Regula, ar ko nosaka kopīgus noteikumus gaisa telpas elastīgai izmantošanai

Nr. 1033/2006

Nr. 1033/2006

Komisijas 2006. gada 4. jūlija Regula, ar ko nosaka prasības attiecībā uz lidojuma plānu sastādīšanas procedūrām lidojuma sagatavošanas fāzē vienotajā Eiropas gaisa telpā, kurā grozījumi izdarīti ar:

| — | Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 923/2012, |
| --- | --- |

—

Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 923/2012,

| — | Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 428/2013 |
| --- | --- |

—

Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 428/2013

Nr. 1032/2006

Nr. 1032/2006

Komisijas 2006. gada 6. jūlija Regula, ar ko nosaka prasības lidojuma datu apmaiņas automātiskajām sistēmām, lai paziņotu, koordinētu un nodotu lidojumus starp gaisa satiksmes vadības vienībām, kurā grozījumi izdarīti ar:

| — | Komisijas Regulu (EK) Nr. 30/2009 |
| --- | --- |

—

Komisijas Regulu (EK) Nr. 30/2009

Nr. 730/2006

Nr. 730/2006

Komisijas 2006. gada 11. maija Regula par gaisa telpas klasifikāciju un lidojumu, kurus veic saskaņā ar vizuālo lidojumu noteikumiem, piekļuvi virs 195. lidojuma līmeņa, kurā grozījumi izdarīti ar:

| — | Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 923/2012 |
| --- | --- |

—

Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 923/2012

Nr. 219/2007

Nr. 219/2007

Padomes 2007. gada 27. februāra Regula, ar ko izveido Kopuzņēmumu, lai izstrādātu jaunas paaudzes Eiropas gaisa satiksmes pārvaldības sistēmu (SESAR), kurā grozījumi izdarīti ar:

| — | Padomes Regulu (EK) Nr. 1361/2008, |
| --- | --- |

—

Padomes Regulu (EK) Nr. 1361/2008,

| — | Padomes Regulu (ES) Nr. 721/2014, |
| --- | --- |

—

Padomes Regulu (ES) Nr. 721/2014,

Nr. 633/2007

Nr. 633/2007

Komisijas 2007. gada 7. jūnija Regula, ar ko nosaka prasības attiecībā uz to, kā piemērot lidojuma ziņojumu nodošanas protokolu, ko izmanto lidojumu paziņošanai, koordinēšanai un nodošanai starp gaisa satiksmes vadības struktūrvienībām, kurā grozījumi izdarīti ar:

| — | Komisijas Regulu (ES) Nr. 283/2011 |
| --- | --- |

—

Komisijas Regulu (ES) Nr. 283/2011

Nr. 482/2008

Nr. 482/2008

Komisijas 2008. gada 30. maija Regula, ar kuru izveido programmatūras drošības garantijas sistēmu, kas jāīsteno aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējiem, un ar kuru groza Regulas (EK) Nr. 2096/2005 II pielikumu

Nr. 29/2009

Nr. 29/2009

Komisijas 2009. gada 16. janvāra Regula, ar ko nosaka prasības datu pārraides pakalpojumu sniegšanai Eiropas vienotajā gaisa telpā, kurā grozījumi izdarīti ar:

| — | Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2015/310 |
| --- | --- |

—

Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2015/310

Šā nolīguma vajadzībām regulas tekstu lasa ar šādu pielāgojumu:

I pielikuma A daļu papildina ar “Switzerland UIR”.

Nr. 262/2009

Nr. 262/2009

Komisijas 2009. gada 30. marta Regula, ar ko nosaka prasības S režīma pieprasītāja kodu koordinētai piešķiršanai un izmantošanai Eiropas vienotajā gaisa telpā

Nr. 73/2010

Nr. 73/2010

Komisijas 2010. gada 26. janvāra Regula, ar ko nosaka prasības attiecībā uz aeronavigācijas datu un aeronavigācijas informācijas kvalitāti vienotajā Eiropas gaisa telpā, kura grozīta ar:

| — | Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1029/2014 |
| --- | --- |

—

Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1029/2014

Nr. 255/2010

Nr. 255/2010

Komisijas 2010. gada 25. marta Regula, ar ko nosaka kopējus gaisa satiksmes plūsmas pārvaldības noteikumus, kurā grozījumi izdarīti ar:

| — | Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 923/2012 |
| --- | --- |

—

Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 923/2012

Nr. C(2010)5134

Nr. C(2010)5134

Komisijas 2010. gada 29. jūlija lēmums par Eiropas vienotās gaisa telpas darbības izvērtēšanas iestādes noteikšanu

Nr. 2014/672

Nr. 2014/672

Komisijas 2014. gada 24. septembra Īstenošanas lēmums par pilnvaru termiņa pagarināšanu Eiropas Vienotās gaisa telpas darbības izvērtēšanas iestādei

Nr. 176/2011

Nr. 176/2011

Komisijas 2011. gada 24. februāra Regula par informāciju, kas jāsniedz pirms funkcionālo gaisa telpas bloku izveidošanas un pārveidošanas

Nr. 677/2011

Nr. 677/2011

Komisijas 2011. gada 7. jūlija Regula, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus gaisa satiksmes pārvaldības (ATM) tīkla funkciju īstenošanai un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 691/2010, kura grozīta ar:

| — | Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 970/2014 |
| --- | --- |

—

Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 970/2014

Nr. 2011/4130

Nr. 2011/4130

Komisijas 2011. gada 7. jūlija Lēmums par Tīkla pārvaldnieka iecelšanu gaisa satiksmes pārvaldības (ATM) tīkla funkciju veikšanai Eiropas vienotajā gaisa telpā

Nr. 1034/2011

Nr. 1034/2011

Komisijas 2011. gada 17. oktobra Īstenošanas regula par drošības uzraudzību gaisa satiksmes pārvaldībā un aeronavigācijas pakalpojumu sniegšanā un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 691/2010

Nr. 1035/2011

Nr. 1035/2011

Komisijas 2011. gada 17. oktobra Īstenošanas regula par drošības uzraudzību gaisa satiksmes pārvaldībā un aeronavigācijas pakalpojumu sniegšanā un ar ko groza Regulu (EK) Nr. 482/2008 un Regulu (ES) Nr. 691/2010, kurā grozījumi izdarīti ar:

| — | Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 923/2012, |
| --- | --- |

—

Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 923/2012,

| — | Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 448/2014 |
| --- | --- |

—

Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 448/2014

Nr. 1206/2011

Nr. 1206/2011

Komisijas 2011. gada 22. novembra Īstenošanas regula, ar ko nosaka prasības gaisa kuģa identifikācijai uzraudzības nolūkos Eiropas vienotajā gaisa telpā

Šā nolīguma vajadzībām regulas tekstu lasa ar šādu pielāgojumu:

I pielikumu papildina ar “Switzerland UIR”.

Nr. 1207/2011

Nr. 1207/2011

Komisijas 2011. gada 22. novembra Īstenošanas regula, ar ko nosaka prasības uzraudzības veiktspējai un savstarpējai savietojamībai Eiropas vienotajā gaisa telpā, kura grozīta ar:

| — | Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1028/2014 |
| --- | --- |

—

Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1028/2014

Nr. 923/2012

Nr. 923/2012

Komisijas 2012. gada 26. septembra Īstenošanas regula (ES) Nr. 923/2012, ar ko nosaka vienotus lidojumu noteikumus un ekspluatācijas normas aeronavigācijas pakalpojumiem un procedūrām un ar ko groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1035/2011 un Regulas (EK) Nr. 1265/2007, (EK) Nr. 1794/2006, (EK) Nr. 730/2006, (EK) Nr. 1033/2006 un (ES) Nr. 255/2010, kura grozīta ar:

| — | Komisijas Regulu (ES) 2015/340 |
| --- | --- |

—

Komisijas Regulu (ES) 2015/340

Nr. 1079/2012

Nr. 1079/2012

Komisijas 2012. gada 16. novembra Īstenošanas regula, ar ko nosaka prasības balss sakaru kanālu atstatumam Eiropas vienotajā gaisa telpā, kurā grozījumi izdarīti ar:

| — | Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 657/2013 |
| --- | --- |

—

Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 657/2013

Nr. 390/2013

Nr. 390/2013

Komisijas 2013. gada 3. maija Īstenošanas regula, ar ko nosaka aeronavigācijas pakalpojumu un tīkla funkciju darbības uzlabošanas sistēmu

Nr. 391/2013

Nr. 391/2013

Komisijas 2013. gada 3. maija Īstenošanas regula, ar ko nosaka kopīgu tarifikācijas sistēmu aeronavigācijas pakalpojumiem

Nr. 409/2013

Nr. 409/2013

Komisijas 2013. gada 3. maija Īstenošanas regula par kopprojektu definēšanu, pārvaldības izveidi un tādu stimulu apzināšanu, kuri atbalsta Eiropas gaisa satiksmes pārvaldības ģenerālplāna īstenošanu

Nr. 2014/132

Nr. 2014/132

Komisijas 2014. gada 11. marta Īstenošanas lēmums noteikt gaisa satiksmes pārvaldības tīkla Savienības mēroga darbības uzlabošanas mērķus un brīdinājuma robežvērtības otrajam pārskata periodam no 2015. līdz 2019. gadam

Nr. 716/2014

Nr. 716/2014

Komisijas 2014. gada 27. jūnija Īstenošanas regula (ES) Nr. 716/2014 par kopprojektu sērijas pilotprojekta izveidi Eiropas gaisa satiksmes pārvaldības ģenerālplāna atbalstam

6.   Vide un trokšņa piesārņojums

Vide un trokšņa piesārņojums

Nr. 2002/30

Nr. 2002/30

Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 26. marta Direktīva par noteikumiem un procedūrām attiecībā uz tādu ekspluatācijas ierobežojumu ieviešanu Kopienas lidostās, kas saistīti ar troksni (1.–12. un 14.–18. pants)

(Piemēro I pielikuma grozījumus, kas izriet no Akta par Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Kipras Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Ungārijas Republikas, Maltas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas un Slovākijas Republikas pievienošanās nosacījumiem un pielāgojumiem Līgumos, kas ir Eiropas Savienības pamatā, II pielikuma 8. nodaļas (Transporta politika) G iedaļas (Gaisa transports) 2. punkta.)

Nr. 89/629

Nr. 89/629

Padomes 1989. gada 4. decembra Direktīva par civilo zemskaņas reaktīvo lidmašīnu trokšņa emisijas ierobežošanu

(1.–8. pants)

Nr. 2006/93

Nr. 2006/93

Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 12. decembra Direktīva par to lidaparātu ekspluatācijas regulēšanu, uz kuriem attiecas Konvencijas par starptautisko civilo aviāciju 16. pielikuma otrā izdevuma (1988.) 1. sējuma 3. nodaļas II daļa

7.   Patērētāju aizsardzība

Patērētāju aizsardzība

Nr. 90/314

Nr. 90/314

Padomes 1990. gada 13. jūnija Direktīva par kompleksiem ceļojumiem, kompleksām brīvdienām un kompleksām ekskursijām

(1.–10. pants)

Nr. 93/13

Nr. 93/13

Padomes 1993. gada 5. aprīļa Direktīva par negodīgiem noteikumiem patērētāju līgumos

(1.–11. pants)

Nr. 2027/97

Nr. 2027/97

Padomes 1997. gada 9. oktobra Regula par gaisa pārvadātāju atbildību nelaimes gadījumos (1.–8. pants), kurā grozījumi izdarīti ar:

| — | Regulu (EK) Nr. 889/2002 |
| --- | --- |

—

Regulu (EK) Nr. 889/2002

Nr. 261/2004

Nr. 261/2004

Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 11. februāra Regula, ar ko paredz kopīgus noteikumus par kompensāciju un atbalstu pasažieriem sakarā ar iekāpšanas atteikumu un lidojumu atcelšanu vai ilgu kavēšanos un ar ko atceļ Regulu (EEK) Nr. 295/91

(1.–18. pants)

Nr. 1107/2006

Nr. 1107/2006

Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 5. jūlija Regula par invalīdu un personu ar ierobežotām pārvietošanās spējām tiesībām, ceļojot ar gaisa transportu

8.   Pārējie

Pārējie

Nr. 2003/96

Nr. 2003/96

Padomes 2003. gada 27. oktobra Direktīva, kas pārkārto Kopienas noteikumus par nodokļu uzlikšanu energoproduktiem un elektroenerģijai

(14. panta 1. punkta b) apakšpunkts un 14. panta 2. punkts)

9.   Pielikumi

Pielikumi

| A | : | Protokols par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā |
| --- | --- | --- |
| B | : | Noteikumi par Eiropas Savienības finanšu kontroli Šveicē attiecībā uz personām, kas piedalās EASA darbībā |

A

:

Protokols par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā

B

:

Noteikumi par Eiropas Savienības finanšu kontroli Šveicē attiecībā uz personām, kas piedalās EASA darbībā

EASA

---

(1)  
  OV L 243, 27.9.2003., 6. lpp.

1

A PIELIKUMS

PROTOKOLS PAR PRIVILĒĢIJĀM UN IMUNITĀTI EIROPAS SAVIENĪBĀ

AUGSTĀS LĪGUMSLĒDZĒJAS PUSES,

ŅEMOT VĒRĀ to, ka saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 343. pantu un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma, saīsinājumā – “EAEK”, 191. pantu Eiropas Savienībai un EAEK dalībvalstīs ir privilēģijas un imunitāte, kas vajadzīga, lai pildītu to uzdevumus,

IR VIENOJUŠĀS par šādiem noteikumiem, ko pievieno Līgumam par Eiropas Savienību, Līgumam par Eiropas Savienības darbību un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumam.

I NODAĻA

EIROPAS SAVIENĪBAS ĪPAŠUMS, LĪDZEKĻI, AKTĪVI UN DARBĪBAS

1. pants

Savienības telpas un ēkas ir neaizskaramas. Tajās nevar izdarīt kratīšanu, tās nevar rekvizēt, konfiscēt vai ekspropriēt. Uz Savienības īpašumu un aktīviem bez Tiesas atļaujas nevar attiecināt nekādus administratīvus vai juridiskus piespiedu pasākumus.

2. pants

Savienības arhīvi ir neaizskarami.

3. pants

Savienība, tās aktīvi, ieņēmumi un citi īpašumi ir atbrīvoti no visiem tiešajiem nodokļiem.

Ja vien tas iespējams, dalībvalstu valdības veic attiecīgus pasākumus, lai atlaistu vai atlīdzinātu netiešo nodokļu vai tirdzniecības nodokļu summas, kas iekļautas kustama vai nekustama īpašuma cenā, ja Savienība savai dienesta lietošanai izdara lielus pirkumus, kuru cenā ietilpst šādi nodokļi. Šos noteikumus tomēr nepiemēro tā, lai to darbība Savienībā izkropļotu konkurenci

Nekādus izņēmumus neparedz attiecībā uz nodokļiem un nodevām, kas ir maksājami par sabiedriskiem pakalpojumiem.

4. pants

Savienība ir atbrīvota no visiem muitas nodokļiem, importa un eksporta aizliegumiem un ierobežojumiem attiecībā uz oficiālai lietošanai paredzētu priekšmetu importu un eksportu; tajā valstī, kur šādi priekšmeti ievesti, tos var atsavināt par atlīdzību vai bez atlīdzības tikai saskaņā ar nosacījumiem, ko apstiprinājusi attiecīgās valsts valdība.

Savienība ir atbrīvota arī no visiem muitas nodokļiem un visiem importa un eksporta aizliegumiem un ierobežojumiem attiecībā uz tās publikācijām.

II NODAĻA

SAZIŅA UN CEĻOŠANAS ATĻAUJAS

SAZIŅA UN CEĻOŠANAS ATĻAUJAS

5. pants

Katrā dalībvalstī Savienības iestāžu oficiālai saziņai un visu dokumentu sūtījumiem ir tāds pats statuss, kādu attiecīgā valsts piešķir diplomātiskām pārstāvniecībām.

Savienības iestāžu oficiālo korespondenci un citu oficiālu saziņu necenzē.

6. pants

Savienības iestāžu locekļiem un darbiniekiem šo iestāžu vadītāji var izsniegt ceļošanas atļaujas Padomes ar vienkāršu balsu vairākumu noteiktā formā, ko dalībvalstu iestādes atzīst par derīgiem ceļošanas dokumentiem. Šīs ceļošanas atļaujas izdod ierēdņiem un pārējiem darbiniekiem saskaņā ar nosacījumiem, kas ietverti Savienības Civildienesta noteikumos un Savienības pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtībā.

Komisija var noslēgt nolīgumus par to, lai šīs ceļošanas atļaujas atzītu par derīgiem ceļošanas dokumentiem trešo valstu teritorijā.

III NODAĻA

EIROPAS PARLAMENTA LOCEKĻI

EIROPAS PARLAMENTA LOCEKĻI

7. pants

Eiropas Parlamenta locekļiem, kas dodas uz Eiropas Parlamenta sanāksmes vietu vai prom no tās, nepiemēro nekādus administratīvus vai citādus brīvas pārvietošanās ierobežojumus.

Eiropas Parlamenta locekļiem attiecībā uz muitām un valūtas kontroli:

| a) | viņu valstu valdības piešķir tādas pašas iespējas kā augstākajiem ierēdņiem, kas dodas uz ārzemēm pildīt īslaicīgus oficiālus uzdevumus; |
| --- | --- |

a)

viņu valstu valdības piešķir tādas pašas iespējas kā augstākajiem ierēdņiem, kas dodas uz ārzemēm pildīt īslaicīgus oficiālus uzdevumus;

| b) | citu dalībvalstu valdības piešķir tādas pašas iespējas kā ārvalstu valdību pārstāvjiem, kas pilda īslaicīgus oficiālus uzdevumus. |
| --- | --- |

b)

citu dalībvalstu valdības piešķir tādas pašas iespējas kā ārvalstu valdību pārstāvjiem, kas pilda īslaicīgus oficiālus uzdevumus.

8. pants

Attiecībā uz Eiropas Parlamenta locekļiem nevar veikt izmeklēšanas darbības, viņus nevar aizturēt vai uzsākt tiesvedību sakarā ar viedokli, ko viņi pauduši, vai balsojumu, ko viņi veikuši, pildot pienākumus.

9. pants

Eiropas Parlamenta sesijās tā locekļiem ir:

| a) | savā valstī – imunitāte, ko piešķir attiecīgās valsts parlamenta locekļiem; |
| --- | --- |

a)

savā valstī – imunitāte, ko piešķir attiecīgās valsts parlamenta locekļiem;

| b) | visās citās dalībvalstīs – imunitāte attiecībā uz aizturēšanu un tiesvedību. |
| --- | --- |

b)

visās citās dalībvalstīs – imunitāte attiecībā uz aizturēšanu un tiesvedību.

Imunitāte tāpat attiecas uz Eiropas Parlamenta locekļiem, kamēr viņi dodas uz Eiropas Parlamenta sanāksmes vietu un prom no tās.

Ja Eiropas Parlamenta locekli aiztur pārkāpuma izdarīšanas laikā, viņš nevar atsaukties uz imunitāti, un tā neliedz Eiropas Parlamentam izmantot tiesības kādam no tā locekļiem atņemt imunitāti.

IV NODAĻA

DALĪBVALSTU PĀRSTĀVJI, KAS PIEDALĀS EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU DARBĀ

DALĪBVALSTU PĀRSTĀVJI, KAS PIEDALĀS EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU DARBĀ

10. pants

Dalībvalstu pārstāvjiem, kas piedalās Savienības iestāžu darbā, viņu padomdevējiem un tehniskiem ekspertiem, veicot pienākumus, kā arī dodoties uz sanāksmes vietu un atgriežoties no tās, ir parastās privilēģijas, imunitāte un atvieglojumi.

Šis pants attiecas arī uz Savienības padomdevēju struktūru locekļiem.

V NODAĻA

EIROPAS SAVIENĪBAS IERĒDŅI UN PĀRĒJIE DARBINIEKI

EIROPAS SAVIENĪBAS IERĒDŅI UN PĀRĒJIE DARBINIEKI

11. pants

Neatkarīgi no pilsonības Savienības ierēdņiem un pārējiem darbiniekiem visās dalībvalstīs

| a) | saskaņā ar Līgumu noteikumiem, kas, no vienas puses, attiecas uz ierēdņu un pārējo darbinieku atbildību attiecībā pret Savienību un, no otras puses, uz Eiropas Savienības Tiesas jurisdikciju strīdos starp Savienību un tās ierēdņiem un pārējiem darbiniekiem, ir imunitāte pret tiesvedību saistībā ar darbībām, ko viņi veikuši, pildot amata pienākumus, tostarp viņu teikto vai rakstīto. Šī imunitāte saglabājas arī tad, kad viņi beiguši pildīt amata pienākumus; |
| --- | --- |

a)

saskaņā ar Līgumu noteikumiem, kas, no vienas puses, attiecas uz ierēdņu un pārējo darbinieku atbildību attiecībā pret Savienību un, no otras puses, uz Eiropas Savienības Tiesas jurisdikciju strīdos starp Savienību un tās ierēdņiem un pārējiem darbiniekiem, ir imunitāte pret tiesvedību saistībā ar darbībām, ko viņi veikuši, pildot amata pienākumus, tostarp viņu teikto vai rakstīto. Šī imunitāte saglabājas arī tad, kad viņi beiguši pildīt amata pienākumus;

| b) | uz viņiem, kā arī viņu laulātajiem un apgādājamiem ģimenes locekļiem neattiecas imigrācijas ierobežojumi vai ārvalstnieku reģistrācijas formalitātes; |
| --- | --- |

b)

uz viņiem, kā arī viņu laulātajiem un apgādājamiem ģimenes locekļiem neattiecas imigrācijas ierobežojumi vai ārvalstnieku reģistrācijas formalitātes;

| c) | attiecībā uz naudas vai valūtas maiņas noteikumiem viņiem piešķir tādus pašus atvieglojumus, kādus parasti piešķir starptautisku organizāciju amatpersonām; |
| --- | --- |

c)

attiecībā uz naudas vai valūtas maiņas noteikumiem viņiem piešķir tādus pašus atvieglojumus, kādus parasti piešķir starptautisku organizāciju amatpersonām;

| d) | viņiem ir tiesības, pirmo reizi stājoties amatā, bez muitas nodokļiem attiecīgā valstī ievest savas mēbeles un sadzīves priekšmetus un tiesības bez muitas nodokļiem izvest savas mēbeles un sadzīves priekšmetus atpakaļ, beidzot pildīt pienākumus attiecīgajā valstī, jebkurā gadījumā ievērojot nosacījumus, ko par vajadzīgiem atzinusi tās valsts valdība, kurā šīs tiesības īsteno; |
| --- | --- |

d)

viņiem ir tiesības, pirmo reizi stājoties amatā, bez muitas nodokļiem attiecīgā valstī ievest savas mēbeles un sadzīves priekšmetus un tiesības bez muitas nodokļiem izvest savas mēbeles un sadzīves priekšmetus atpakaļ, beidzot pildīt pienākumus attiecīgajā valstī, jebkurā gadījumā ievērojot nosacījumus, ko par vajadzīgiem atzinusi tās valsts valdība, kurā šīs tiesības īsteno;

| e) | viņiem ir tiesības personiskai lietošanai bez muitas nodokļiem ievest automašīnu, kas iegādāta iepriekšējā dzīves vietā vai arī valstī, kuras pilsoņi viņi ir, saskaņā ar noteikumiem, kas ir spēkā attiecīgās valsts vietējā tirgū, kā arī to izvest atpakaļ, nemaksājot muitas nodokļus, jebkurā gadījumā ievērojot nosacījumus, ko attiecīgās valsts valdība uzskata par vajadzīgiem. |
| --- | --- |

e)

viņiem ir tiesības personiskai lietošanai bez muitas nodokļiem ievest automašīnu, kas iegādāta iepriekšējā dzīves vietā vai arī valstī, kuras pilsoņi viņi ir, saskaņā ar noteikumiem, kas ir spēkā attiecīgās valsts vietējā tirgū, kā arī to izvest atpakaļ, nemaksājot muitas nodokļus, jebkurā gadījumā ievērojot nosacījumus, ko attiecīgās valsts valdība uzskata par vajadzīgiem.

12. pants

Savienības ierēdņi un pārējie darbinieki maksā Savienībai nodokļus no algas un citas atlīdzības, ko tiem maksā Savienība, saskaņā ar nosacījumiem un Eiropas Parlamenta un Padomes noteiktu procedūru, pieņemot regulas atbilstīgi parastajai likumdošanas procedūrai un pēc apspriešanās ar attiecīgajām iestādēm.

Viņi ir atbrīvoti no valstu nodokļiem no algas un citas atlīdzības, ko viņiem maksā Savienība.

13. pants

Piemērojot ienākumu nodokli, īpašuma nodokli un mantojuma nodokli, kā arī piemērojot starp Savienības dalībvalstīm noslēgtās konvencijas par nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanu, Savienības ierēdņiem un pārējiem darbiniekiem, kas tikai tādēļ, lai veiktu savus pienākumus Savienības dienestā, apmetas uz dzīvi tādā dalībvalstī, kas nav valsts, kurā viņiem bijuši jāmaksā nodokļi, stājoties Savienības dienestā, gan valsts, kurā viņi faktiski dzīvo, gan valsts, kurā viņiem bijuši jāmaksā nodokļi, pieņem, ka to pastāvīgā dzīvesvieta ir valstī, kurai viņiem bijuši jāmaksā nodokļi, ja tā ir Savienības dalībvalsts. Šis noteikums attiecas arī uz laulāto, ja vien viņš nav atsevišķi iesaistījies algotā darbā, un uz apgādājamiem bērniem, kas ir šajā pantā minēto personu aprūpē.

Kustams īpašums, kas pieder šā panta pirmajā daļā minētajām personām un atrodas tajā valstī, kurā tās uzturas, ir atbrīvots no šīs valsts mantojuma nodokļiem; lai aprēķinātu šādu nodokli, pieņem, ka šāds īpašums nodokļu uzlikšanas nolūkos atrodas valstī, kurai viņiem bijuši jāmaksā nodokļi, ievērojot trešo valstu tiesības, kā arī, iespējams, starptautiskas konvencijas attiecībā uz nodokļu dubulto uzlikšanu.

Piemērojot šo pantu, neņem vērā pastāvīgu dzīvesvietu, kas iegūta vienīgi tādēļ, lai pildītu pienākumus citās starptautiskās organizācijās.

14. pants

Eiropas Parlaments un Padome, pieņemot regulas saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru, pēc apspriešanās ar attiecīgajām iestādēm nosaka Savienības ierēdņu un pārējo darbinieku sociālā nodrošinājuma sistēmu.

15. pants

Eiropas Parlaments un Padome, pieņemot regulas saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru, pēc apspriešanās ar attiecīgajām iestādēm nosaka to Savienības ierēdņu un pārējo darbinieku kategorijas, uz kurām pilnībā vai daļēji attiecas 11. pants, 12. panta otrā daļa un 13. pants.

Šādās kategorijās iekļautu ierēdņu un pārējo darbinieku vārdus, amata pakāpes un adreses periodiski dara zināmus dalībvalstu valdībām.

VI NODAĻA

EIROPAS SAVIENĪBĀ AKREDITĒTO TREŠO VALSTU PĀRSTĀVNIECĪBU PRIVILĒĢIJAS UN IMUNITĀTE

EIROPAS SAVIENĪBĀ AKREDITĒTO TREŠO VALSTU PĀRSTĀVNIECĪBU PRIVILĒĢIJAS UN IMUNITĀTE

16. pants

Dalībvalsts, kurā ir Savienības mītne, Savienībā akreditēto trešo valstu pārstāvniecībām piešķir parasto diplomātisko imunitāti un privilēģijas.

VII NODAĻA

VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

17. pants

Privilēģijas, imunitāti un atvieglojumus Savienības ierēdņiem un pārējiem darbiniekiem piešķir vienīgi Savienības interesēs.

Jebkurai Savienības iestādei ir jāatņem ierēdnim vai darbiniekam piešķirtā imunitāte, ja šī iestāde uzskata, ka šādas imunitātes atņemšana nav pretrunā ar Savienības interesēm.

18. pants

Lai piemērotu šo protokolu, Savienības iestādes sadarbojas ar attiecīgo dalībvalstu atbildīgajām iestādēm.

19. pants

Šā protokola 11. līdz 14. pants un 17. pants attiecas uz Komisijas locekļiem.

20. pants

Šā Protokola 11. līdz 14. pants un 17. pants attiecas uz Eiropas Savienības Tiesas tiesnešiem, ģenerāladvokātiem, sekretāriem un referentu palīgiem, neskarot 3. panta noteikumus Protokolā par Eiropas Savienības Tiesas Statūtiem, kas saistīti ar tiesnešu un ģenerāladvokātu imunitāti pret tiesvedību.

21. pants

Šis Protokols attiecas arī uz Eiropas Investīciju banku, tās struktūru locekļiem, tās personālu un uz dalībvalstu pārstāvjiem, kas piedalās tās darbā, neskarot Protokolu par bankas statūtiem.

Eiropas Investīciju banka turklāt, to veidojot un palielinot tās kapitālu, ir atbrīvota no jebkādiem nodokļiem vai līdzīgiem maksājumiem, kā arī no dažādām formalitātēm, kas var būt ar to saistītas valstī, kurā banka atrodas. Arī bankas darbības izbeigšanas vai bankas likvidācijas gadījumā tai neuzliek nekādus maksājumus. Visbeidzot, bankai un tās struktūru darbībām, kas notiek saskaņā ar Statūtiem, neuzliek nekādus apgrozījuma nodokļus.

22. pants

Šis protokols attiecas arī uz Eiropas Centrālo banku, tās struktūru locekļiem un personālu, neskarot noteikumus, kas ietverti Protokolā par Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtiem.

Eiropas Centrālā banka turklāt ir atbrīvota no jebkādiem nodokļiem vai līdzīgiem maksājumiem gadījumā, ja palielinās tās kapitāls, un no dažādām formalitātēm, kas ar to var būt saistītas valstī, kurā ir Bankas mītne. Bankas un tās iestāžu darbībām, kas veiktas saskaņā ar Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtiem, neuzliek nekādus apgrozījuma nodokļus.

Papildinājums

Protokola par eiropas savienības privilēģijām un imunitāti piemērošanas kārtība šveicē

1.   Piemērošanas attiecinājums uz Šveici

Visas Protokolā par Eiropas Savienības privilēģijām un imunitāti (turpmāk “protokols”) minētās atsauces uz dalībvalstīm jāsaprot kā attiecināmas arī uz Šveici, ja vien turpmāk izklāstītajos noteikumos nav paredzēts citādi.

2.   Aģentūras atbrīvojums no netiešajiem nodokļiem (tostarp PVN)

Preces un pakalpojumi, ko eksportē no Šveices, nav apliekami ar Šveices pievienotās vērtības nodokli (PVN). Ja Aģentūrai preces piegādā un pakalpojumus sniedz Šveicē oficiālai izmantošanai, saskaņā ar protokola 3. panta otro daļu atbrīvojumu no PVN piešķir kā kompensāciju. Atbrīvojumu no PVN piešķir, ja faktiskā preču un pakalpojumu iepirkuma cena, kas minēta faktūrrēķinā vai līdzvērtīgā dokumentā, kopā ir vismaz 100 Šveices franku (ar nodokli).

Lai saņemtu PVN kompensāciju, Federālās nodokļu administrācijas PVN galvenajā nodaļā jāiesniedz veidlapas, kas Šveicē paredzētas šim nolūkam. Parasti kompensācijas pieteikumus izskata trīs mēnešu laikā no dienas, kad tie iesniegti kopā ar nepieciešamajiem apliecinošajiem dokumentiem.

3.   Piemērošanas kārtība noteikumiem, kas attiecas uz Aģentūras personālu

Saistībā ar protokola 12. panta otro daļu Šveice atbilstīgi valsts tiesību aktu principiem Aģentūras ierēdņus un pārējos darbiniekus Padomes Regulas (Euratom, EOTK, EEK) Nr. 549/69 (1) 2. panta nozīmē atbrīvo no federālajiem, kantonu un komunālajiem nodokļiem attiecībā uz Eiropas Savienības maksāto algu, darba samaksu un citu atalgojumu, uz ko attiecas iekšējais nodoklis par labu Eiropas Savienībai.

Protokola 13. panta piemērošanai Šveici neuzskata par dalībvalsti iepriekš izklāstītā 1. punkta nozīmē.

Aģentūras ierēdņiem un pārējiem darbiniekiem un to ģimenes locekļiem, kuri ir Eiropas Savienības ierēdņiem un pārējiem darbiniekiem piemērojamās sociālās nodrošināšanas maksājumu sistēmas dalībnieki, nav obligāti jābūt Šveices sociālās nodrošināšanas sistēmas dalībniekiem.

Eiropas Savienības Tiesai ir ekskluzīva jurisdikcija visos jautājumos, kas saistīti ar Aģentūras vai Komisijas un tās personāla attiecībām saistībā ar Padomes Regulas (EEK, Euratom, EOTK) Nr. 259/68 (2) piemērošanu un citiem Eiropas Savienības tiesību aktu noteikumiem, kuros izklāstīti darba apstākļi.

---

(1)  Padomes 1969. gada 25. marta Regula (Euratom, EOTK, EEK) Nr. 549/69, ar ko nosaka Eiropas Kopienu ierēdņu un citu darbinieku kategorijas, uz kurām attiecas Protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Kopienās 12. pants, 13. panta otrā daļa un 14. pants (OV L 74, 27.3.1969., 1. lpp.).

(2)  Padomes 1968. gada 29. februāra Regula (EEK, Euratom, EOTK) Nr. 259/68, ar ko apstiprina Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumus un Kopienu pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību un ievieš īpašus pasākumus, kas uz laiku attiecināmi uz Komisijas amatpersonām (Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtība) (OV L 56, 4.3.1968., 1. lpp.).

B PIELIKUMS

FINANŠU KONTROLE SAISTĪBĀ AR ŠVEICES DALĪBU EIROPAS AVIĀCIJAS DROŠĪBAS AĢENTŪRAS DARBĪBĀ

1. pants

Tieša saziņa

Aģentūra un Komisija tieši sazinās ar visām personām vai struktūrām, kas dibinātas Šveicē un piedalās Aģentūras darbībā kā līgumslēdzēji, Aģentūras programmu dalībnieki, maksājumu saņēmēji no Aģentūras vai Komisijas budžeta vai apakšuzņēmēji. Šādas personas var tieši nosūtīt Komisijai un Aģentūrai visu attiecīgo informāciju un dokumentus, kas jāiesniedz, pamatojoties uz šajā lēmumā minētajiem instrumentiem un noslēgtajiem līgumiem vai nolīgumiem, kā arī uz lēmumiem, kuri pieņemti saskaņā ar tiem.

2. pants

Pārbaudes

1.   Saskaņā ar Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (1), un Aģentūras valdes 2003. gada 26. martā pieņemtajiem finanšu noteikumiem, Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (2), un citiem šajā lēmumā minētajiem instrumentiem ar Šveicē dibinātiem saņēmējiem noslēgtajos līgumos vai nolīgumos un pieņemtajos lēmumos var paredzēt, ka saņēmēju un to apakšuzņēmēju telpās Aģentūras un Komisijas ierēdņi vai citas Aģentūras un Komisijas pilnvarotas personas jebkurā laikā var veikt zinātnisku, finanšu, tehnoloģisku vai cita veida revīziju.

2.   Aģentūras un Komisijas ierēdņi un citas Aģentūras un Komisijas pilnvarotas personas var attiecīgi piekļūt vietām, darbiem un dokumentiem, kā arī visai informācijai, kas vajadzīga šādu revīziju veikšanai, tostarp elektroniskā formātā. Šīs piekļuves tiesības skaidri norāda līgumos vai nolīgumos, ko noslēdz šajā lēmumā minēto instrumentu īstenošanai.

3.   Eiropas Revīzijas palātai ir tādas pašas tiesības kā Komisijai.

4.   Revīzijas var veikt piecu gadu laikā pēc šā lēmuma darbības termiņa beigām vai saskaņā ar noslēgto līgumu vai nolīgumu un pieņemto lēmumu noteikumiem.

5.   Par Šveices teritorijā veicamām revīzijām iepriekš informē Šveices Federālo revīzijas biroju. Šī informācija nav juridisks nosacījums šādu revīziju veikšanai.

3. pants

Pārbaudes uz vietas

1.   Saskaņā ar šo nolīgumu Komisija (OLAF) ir pilnvarota veikt pārbaudes un kontroli uz vietas Šveices teritorijā atbilstīgi noteikumiem, kas izklāstīti Padomes 1996. gada 11. novembra Regulā (Euratom, EK) Nr. 2185/96 par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām (3).

2.   Pārbaudes un kontroli uz vietas Komisija sagatavo un veic ciešā sadarbībā ar Šveices Federālo revīzijas biroju vai citām kompetentām Šveices Federālā revīzijas biroja norādītām Šveices iestādēm, kas laikus informējamas par pārbaužu un kontroles priekšmetu, mērķi un tiesisko pamatu, lai tās varētu sniegt vajadzīgo palīdzību. Šai nolūkā kompetento Šveices iestāžu ierēdņi var piedalīties pārbaudēs un kontrolē uz vietas.

3.   Ja attiecīgās Šveices iestādes vēlas, tad tās var veikt pārbaudes un kontroli uz vietas kopā ar Komisiju.

4.   Ja programmas dalībnieki pretojas pārbaudēm vai kontrolei uz vietas, Šveices iestādes, rīkojoties saskaņā ar valsts tiesību aktiem, sniedz Komisijas inspektoriem vajadzīgo palīdzību, lai tie varētu izpildīt savu pienākumu veikt pārbaudes vai kontroli uz vietas.

5.   Komisija iespējami drīz paziņo Šveices Federālajam revīzijas birojam par jebkuru faktu vai aizdomām par pārkāpumu, ko tā atklājusi, veicot pārbaudes un kontroli uz vietas. Jebkurā gadījumā Komisijai jāinformē iepriekšminētā iestāde par šādu pārbaužu un kontroles iznākumu.

4. pants

Informācija un konsultācijas

1.   Šā pielikuma pienācīgas īstenošanas nolūkā Šveices un Kopienas kompetentās iestādes regulāri apmainās ar informāciju un pēc vienas puses pieprasījuma rīko konsultācijas.

2.   Kompetentās Šveices iestādes bez kavēšanās informē Aģentūru un Komisiju par jebkuru faktu vai aizdomām par pārkāpumu, ko tās atklājušas saistībā ar tādu līgumu vai nolīgumu noslēgšanu un īstenošanu, kuri noslēgti, piemērojot šajā lēmumā minētos instrumentus.

5. pants

Konfidencialitāte

Uz paziņoto vai jebkādā citā veidā iegūto informāciju saskaņā ar šo pielikumu attiecas pienākums glabāt dienesta noslēpumu, un tā aizsargājama tāpat, kā līdzīgu informāciju aizsargā Šveices tiesību akti un attiecīgie Kopienas iestādēm piemērojamie noteikumi. Šādu informāciju var izpaust tikai tām personām Kopienas iestādēs, dalībvalstīs vai Šveicē, kurām tā ir jāzina amata pienākumu veikšanai, un to var izmantot tikai tam, lai nodrošinātu līgumslēdzēju pušu finansiālo interešu efektīvu aizsardzību.

6. pants

Administratīvie pasākumi un sodi

Neskarot Šveices krimināltiesību piemērošanu, Aģentūra vai Komisija var piemērot administratīvos pasākumus un sodus saskaņā ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 un Komisijas 2002. gada 23. decembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2342/2002, ar ko paredz īstenošanas kārtību Padomes Regulai (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (4), un Padomes 1995. gada 18. decembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2988/95 par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību (5).

7. pants

Atgūšana un izpilde

Šveicē ir izpildāmi Aģentūras vai Komisijas lēmumi, kas pieņemti šā lēmuma darbības jomā un uzliek finansiālas saistības personām, kuras nav valstis.

Izpildes rīkojumu, neveicot citu kontroli kā vien tiesību akta autentiskuma pārbaudi, izdod Šveices valdības norādīta iestāde, kura par to informē Aģentūru vai Komisiju. Izpilde notiek saskaņā ar Šveices noteiktu kārtību. Izpildes lēmuma likumību pārbauda Eiropas Savienības Tiesa.

Eiropas Savienības Tiesas spriedumi saskaņā ar šķīrējklauzulu izpildāmi ar tādiem pašiem noteikumiem.

---

(1)  
  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

1

(2)  
  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.

2

(3)  
  OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp.

3

(4)  
  OV L 357, 31.12.2002., 1. lpp.

4

(5)  
  OV L 312, 23.12.1995., 1. lpp.

5

---