# Euroopa Liidu L 118/2016

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 118 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 59. aastakäik4. mai 2016 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 118

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

59. aastakäik4. mai 2016

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/686, 3. mai 2016, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 1 |
| | | OTSUSED |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2016/687, 28. aprill 2016, sagedusala 694–790 MHz ühtlustamise kohta maapealsete süsteemide jaoks, millega on võimalik osutada traadita elektroonilise lairibaside teenuseid, ja selle sagedusala riigisiseseks paindlikuks kasutamiseks Euroopa Liidus
  (teatavaks tehtud C(2016) 2268)

   (
  1
  ) | 4 |
| | | SOOVITUSED |
| | * | Komisjoni soovitus (EL) 2016/688, 2. mai 2016, Läänemere piirkonna kalades ja kalandustoodetes esinevate dioksiinide ja polüklooritud bifenüülide järelevalve ja haldamise kohta (
  1
  ) | 16 |
| | | RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID |
| | * | Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise õhutranspordialase kokkuleppe alusel loodud Euroopa Liidu / Šveitsi õhutranspordi ühiskomitee otsus nr 1/2016, 11. aprill 2016, millega asendatakse Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise õhutranspordialase kokkuleppe lisa [2016/689] | 24 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/686, 3. mai 2016, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

1

OTSUSED

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2016/687, 28. aprill 2016, sagedusala 694–790 MHz ühtlustamise kohta maapealsete süsteemide jaoks, millega on võimalik osutada traadita elektroonilise lairibaside teenuseid, ja selle sagedusala riigisiseseks paindlikuks kasutamiseks Euroopa Liidus
  (teatavaks tehtud C(2016) 2268)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud C(2016) 2268)

1

4

SOOVITUSED

*

Komisjoni soovitus (EL) 2016/688, 2. mai 2016, Läänemere piirkonna kalades ja kalandustoodetes esinevate dioksiinide ja polüklooritud bifenüülide järelevalve ja haldamise kohta (
  1
  )

1

16

RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID

*

Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise õhutranspordialase kokkuleppe alusel loodud Euroopa Liidu / Šveitsi õhutranspordi ühiskomitee otsus nr 1/2016, 11. aprill 2016, millega asendatakse Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise õhutranspordialase kokkuleppe lisa [2016/689]

24

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 4.5.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 118/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.5.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 118/1

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2016/686,

3. mai 2016,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007 (1),

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga (2), eriti selle artikli 136 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused. |
| --- | --- |

(1)

Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

| (2) | Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval, |
| --- | --- |

(2)

Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 3. mai 2016

Komisjoni nimel

presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

Jerzy PLEWA

---

(1)  
  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  
  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (eurot 100 kg kohta) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | IL | 203,5 |
| MA | 94,1 |
| SN | 225,9 |
| TR | 84,9 |
| ZZ | 152,1 |
| 0707 00 05 | MA | 83,2 |
| TR | 137,2 |
| ZZ | 110,2 |
| 0709 93 10 | MA | 95,4 |
| TR | 133,6 |
| ZZ | 114,5 |
| 0805 10 20 | EG | 51,1 |
| IL | 84,3 |
| MA | 61,6 |
| TR | 37,1 |
| ZZ | 58,5 |
| 0805 50 10 | BR | 116,1 |
| MA | 135,4 |
| TR | 130,3 |
| ZA | 143,4 |
| ZZ | 131,3 |
| 0808 10 80 | AR | 111,2 |
| BR | 96,0 |
| CL | 114,8 |
| CN | 73,3 |
| NZ | 135,2 |
| US | 225,3 |
| ZA | 97,6 |
| ZZ | 121,9 |

(eurot 100 kg kohta)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

IL

203,5

MA

94,1

SN

225,9

TR

84,9

ZZ

152,1

0707 00 05

MA

83,2

TR

137,2

ZZ

110,2

0709 93 10

MA

95,4

TR

133,6

ZZ

114,5

0805 10 20

EG

51,1

IL

84,3

MA

61,6

TR

37,1

ZZ

58,5

0805 50 10

BR

116,1

MA

135,4

TR

130,3

ZA

143,4

ZZ

131,3

0808 10 80

AR

111,2

BR

96,0

CL

114,8

CN

73,3

NZ

135,2

US

225,3

ZA

97,6

ZZ

121,9

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni 27. novembri 2012. aasta määruses (EL) nr 1106/2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 471/2009 (mis käsitleb ühenduse statistikat väliskaubanduse kohta kolmandate riikidega) seoses riikide ja territooriumide nomenklatuuri ajakohastamisega (ELT L 328, 28.11.2012, lk 7). Kood „ZZ“ tähistab „muud päritolu“.

---

OTSUSED

| 4.5.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 118/4 |
| --- | --- | --- | --- |

4.5.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 118/4

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2016/687,

28. aprill 2016,

sagedusala 694–790 MHz ühtlustamise kohta maapealsete süsteemide jaoks, millega on võimalik osutada traadita elektroonilise lairibaside teenuseid, ja selle sagedusala riigisiseseks paindlikuks kasutamiseks Euroopa Liidus

(teatavaks tehtud C(2016) 2268)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta otsust nr 676/2002/EÜ Euroopa Ühenduse raadiospektripoliitika reguleeriva raamistiku kohta (raadiospektrit käsitlev otsus), (1) eriti selle artikli 4 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Otsusega nr 243/2012/EL (2) vastu võetud mitmeaastases raadiospektripoliitika programmis seadsid Euroopa Parlament ja nõukogu poliitilise eesmärgi määrata kindlaks vähemalt 1 200 MHz sobilikku spektrit, et rahuldada 2015. aastaks liidus kasvav nõudlus traadita andmeside järele (3). Lisaks volitati mitmeaastases raadiospektripoliitika programmis komisjoni tegema liikmesriikidega koostööd, et tagada spektri kättesaadavus programmitootmiseks ja erisündmuste edastamiseks, (4) turvateenuste ja vastavate seadmete vaba leviku ja innovaatiliste koostalitlusvõimeliste lahenduste arengu toetamiseks avaliku julgeoleku ja katastroofiabi (5) valdkonnas ning asjade interneti (6) jaoks. Raadiospektripoliitika töörühm on vastu võtnud aruande valdkondlike strateegiliste raadiospektrivajaduste kohta, milles käsitletakse muu hulgas raadiospektrivajadusi avaliku julgeoleku ja katastroofiabi, programmitootmise ja erisündmuste edastamise ning asjade interneti valdkonnas (7). |
| --- | --- |

(1)

Otsusega nr 243/2012/EL (2) vastu võetud mitmeaastases raadiospektripoliitika programmis seadsid Euroopa Parlament ja nõukogu poliitilise eesmärgi määrata kindlaks vähemalt 1 200 MHz sobilikku spektrit, et rahuldada 2015. aastaks liidus kasvav nõudlus traadita andmeside järele (3). Lisaks volitati mitmeaastases raadiospektripoliitika programmis komisjoni tegema liikmesriikidega koostööd, et tagada spektri kättesaadavus programmitootmiseks ja erisündmuste edastamiseks, (4) turvateenuste ja vastavate seadmete vaba leviku ja innovaatiliste koostalitlusvõimeliste lahenduste arengu toetamiseks avaliku julgeoleku ja katastroofiabi (5) valdkonnas ning asjade interneti (6) jaoks. Raadiospektripoliitika töörühm on vastu võtnud aruande valdkondlike strateegiliste raadiospektrivajaduste kohta, milles käsitletakse muu hulgas raadiospektrivajadusi avaliku julgeoleku ja katastroofiabi, programmitootmise ja erisündmuste edastamise ning asjade interneti valdkonnas (7).

| (2) | 694–790 MHz sagedusala (edaspidi „700 MHz sagedusala“) on väärtuslik vahend, mis võimaldab võtta kasutusele suure läbilaskevõimega kulutõhusaid maapealseid traadita sidevõrke üleüldise kättesaadavusega sise- ja välitingimustes. Rahvusvahelise Telekommunikatsiooni Liidu raadioside eeskirjadega eraldati 700 MHz sagedusala ringhäälingu- ja mobiilsideteenustele (v.a liikuva lennuside teenused) kaaseelisõiguse põhimõttel ning määrati rahvusvahelise mobiilside jaoks. Seda sagedusala kasutatakse praegu kogu Euroopa Liidus maapealse digitaaltelevisiooni ning programmitootmise ja erisündmuste edastamise traadita audioseadmete tarbeks. |
| --- | --- |

(2)

694–790 MHz sagedusala (edaspidi „700 MHz sagedusala“) on väärtuslik vahend, mis võimaldab võtta kasutusele suure läbilaskevõimega kulutõhusaid maapealseid traadita sidevõrke üleüldise kättesaadavusega sise- ja välitingimustes. Rahvusvahelise Telekommunikatsiooni Liidu raadioside eeskirjadega eraldati 700 MHz sagedusala ringhäälingu- ja mobiilsideteenustele (v.a liikuva lennuside teenused) kaaseelisõiguse põhimõttel ning määrati rahvusvahelise mobiilside jaoks. Seda sagedusala kasutatakse praegu kogu Euroopa Liidus maapealse digitaaltelevisiooni ning programmitootmise ja erisündmuste edastamise traadita audioseadmete tarbeks.

| (3) | Komisjoni digitaalse ühtse turu strateegias (8) rõhutatakse 700 MHz sagedusala tähtsust lairibateenuste osutamisel maapiirkondades ning vajadust vabastada see sagedusala kooskõlastatult, võttes arvesse audiovisuaalmeedia teenuste levi erivajadusi, eesmärgiga julgustada investeerima kiiretesse lairibavõrkudesse ja soodustada kõrgelt arenenud digitaalteenuste levikut. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni digitaalse ühtse turu strateegias (8) rõhutatakse 700 MHz sagedusala tähtsust lairibateenuste osutamisel maapiirkondades ning vajadust vabastada see sagedusala kooskõlastatult, võttes arvesse audiovisuaalmeedia teenuste levi erivajadusi, eesmärgiga julgustada investeerima kiiretesse lairibavõrkudesse ja soodustada kõrgelt arenenud digitaalteenuste levikut.

| (4) | Raadiospektripoliitika töörühm soovitab oma arvamuses 470–790 MHz sagedusala pikaajalise strateegia kohta (9) võtta vastu kooskõlastatud lähenemisviis 700 MHz sagedusala eraldamiseks traadita elektroonilise lairibaside teenuste tarbeks, sealhulgas selle sagedusala kättesaadavaks tegemiseks vastavalt ühtlustatud tehnilistele tingimustele kogu Euroopa Liidus. |
| --- | --- |

(4)

Raadiospektripoliitika töörühm soovitab oma arvamuses 470–790 MHz sagedusala pikaajalise strateegia kohta (9) võtta vastu kooskõlastatud lähenemisviis 700 MHz sagedusala eraldamiseks traadita elektroonilise lairibaside teenuste tarbeks, sealhulgas selle sagedusala kättesaadavaks tegemiseks vastavalt ühtlustatud tehnilistele tingimustele kogu Euroopa Liidus.

| (5) | Komisjon andis 11. märtsil 2013 kooskõlas raadiospektrit käsitleva otsuse artikli 4 lõikega 2 Euroopa Postside- ja Telekommunikatsiooniadministratsioonide Konverentsile (CEPT) volitused ühtlustatud tehniliste tingimuste väljatöötamiseks 700 MHz sagedusalas traadita elektroonilise lairibaside teenuste osutamiseks liidus ja muuks liidu raadiospektripoliitika prioriteete toetavaks kasutuseks. |
| --- | --- |

(5)

Komisjon andis 11. märtsil 2013 kooskõlas raadiospektrit käsitleva otsuse artikli 4 lõikega 2 Euroopa Postside- ja Telekommunikatsiooniadministratsioonide Konverentsile (CEPT) volitused ühtlustatud tehniliste tingimuste väljatöötamiseks 700 MHz sagedusalas traadita elektroonilise lairibaside teenuste osutamiseks liidus ja muuks liidu raadiospektripoliitika prioriteete toetavaks kasutuseks.

| (6) | Vastavalt antud volitustele esitas CEPT 28. novembril 2014 aruande nr 53 (10) ja 1. märtsil 2016 aruande nr 60 (11). Need loovad aluse maapealse traadita elektroonilise lairibaside teenuste osutamiseks kasutatava 700 MHz sagedusala tehniliseks ühtlustamiseks, mis võimaldab saada seadmetega kaasnevat mastaabisäästu kooskõlas rahvusvaheliste muudatustega selle sagedusala kasutamises. |
| --- | --- |

(6)

Vastavalt antud volitustele esitas CEPT 28. novembril 2014 aruande nr 53 (10) ja 1. märtsil 2016 aruande nr 60 (11). Need loovad aluse maapealse traadita elektroonilise lairibaside teenuste osutamiseks kasutatava 700 MHz sagedusala tehniliseks ühtlustamiseks, mis võimaldab saada seadmetega kaasnevat mastaabisäästu kooskõlas rahvusvaheliste muudatustega selle sagedusala kasutamises.

| (7) | CEPTi aruannetes nr 53 ja nr 60 esitatakse ka 700 MHz sagedusala osade (nn dupleksi vaheala ja/või kaitseribade) kasutamise valikud, mille üle võib otsustada liikmesriik (nn liikmesriikide valikud). Üks liikmesriikide valikuid on kasutada maapealse traadita elektroonilise lairibaside teenuste osutamiseks täiendavat allalinki (SDL) ehk ainult allalingi tüüpi (st ühesuunalist) andmesidekanalit tugijaamast andmete allalaadimiseks, millega lahendatakse andmeliikluse asümmeetriaga seotud probleemid, suurendades selliste teenuste allalaadimissuutlikkust. Teised liikmesriikide valikud on avaliku julgeoleku ja katastroofiabi raadioside, programmitootmine ja erisündmuste edastamine ning masinatevaheline (M2M) side, mis põhinevad maapealsetel süsteemidel, millega on võimalik osutada elektroonilisi sideteenuseid. |
| --- | --- |

(7)

CEPTi aruannetes nr 53 ja nr 60 esitatakse ka 700 MHz sagedusala osade (nn dupleksi vaheala ja/või kaitseribade) kasutamise valikud, mille üle võib otsustada liikmesriik (nn liikmesriikide valikud). Üks liikmesriikide valikuid on kasutada maapealse traadita elektroonilise lairibaside teenuste osutamiseks täiendavat allalinki (SDL) ehk ainult allalingi tüüpi (st ühesuunalist) andmesidekanalit tugijaamast andmete allalaadimiseks, millega lahendatakse andmeliikluse asümmeetriaga seotud probleemid, suurendades selliste teenuste allalaadimissuutlikkust. Teised liikmesriikide valikud on avaliku julgeoleku ja katastroofiabi raadioside, programmitootmine ja erisündmuste edastamine ning masinatevaheline (M2M) side, mis põhinevad maapealsetel süsteemidel, millega on võimalik osutada elektroonilisi sideteenuseid.

| (8) | Ühtlustatud tehnilised tingimused tagaksid 700 MHz sagedusala kasutuselevõtu kiire maapealse traadita elektroonilise lairibaside teenuste osutamiseks ja muuks kasutuseks kooskõlas raadiospektripoliitika prioriteetidega liidu tasandil; nad edendaksid ühtset turgu, vähendaksid kahjulikke raadiohäireid ja hõlbustaksid sageduste koordineerimist. |
| --- | --- |

(8)

Ühtlustatud tehnilised tingimused tagaksid 700 MHz sagedusala kasutuselevõtu kiire maapealse traadita elektroonilise lairibaside teenuste osutamiseks ja muuks kasutuseks kooskõlas raadiospektripoliitika prioriteetidega liidu tasandil; nad edendaksid ühtset turgu, vähendaksid kahjulikke raadiohäireid ja hõlbustaksid sageduste koordineerimist.

| (9) | 700 MHz sagedusala tuleks seega kasutada maapealse traadita elektroonilise lairibaside teenuste osutamiseks ühtse kanalijaotuse (nn põhijaotus) alusel ja ühistel kõige vähem piiravatel tehnilistel tingimustel, kui liikmesriigid eraldavad selle sagedusala kasutamiseks muus võrgus kui suure võimsusega ringhäälinguvõrgud. Liikmesriigid võivad erandjuhul ja ajutiselt kasutada 700 MHz sagedusala osasid maapealse digitaaltelevisiooni teenuste osutamiseks väljaspool põhijaotust, et hõlbustada vajaduse korral õigeaegset üleminekut maapealsetelt televisiooniringhäälinguteenustelt selles sagedusalas, võttes arvesse riigisiseseid asjaolusid, näiteks seoses sagedusala kasutusõiguste muutmisega maapealse digitaaltelevisiooni või paralleelse analoog- ja digitaalringhäälingu (simulcast) teenuste osutamiseks vastavalt naaberliikmesriikide vahel piiriüleste raadiohäireriskide juhtimise teemal sõlmitud kokkulepetele. |
| --- | --- |

(9)

700 MHz sagedusala tuleks seega kasutada maapealse traadita elektroonilise lairibaside teenuste osutamiseks ühtse kanalijaotuse (nn põhijaotus) alusel ja ühistel kõige vähem piiravatel tehnilistel tingimustel, kui liikmesriigid eraldavad selle sagedusala kasutamiseks muus võrgus kui suure võimsusega ringhäälinguvõrgud. Liikmesriigid võivad erandjuhul ja ajutiselt kasutada 700 MHz sagedusala osasid maapealse digitaaltelevisiooni teenuste osutamiseks väljaspool põhijaotust, et hõlbustada vajaduse korral õigeaegset üleminekut maapealsetelt televisiooniringhäälinguteenustelt selles sagedusalas, võttes arvesse riigisiseseid asjaolusid, näiteks seoses sagedusala kasutusõiguste muutmisega maapealse digitaaltelevisiooni või paralleelse analoog- ja digitaalringhäälingu (simulcast) teenuste osutamiseks vastavalt naaberliikmesriikide vahel piiriüleste raadiohäireriskide juhtimise teemal sõlmitud kokkulepetele.

| (10) | Liikmesriikidele tuleks tagada ka piisav paindlikkus 700 MHz sagedusala osade kasutamiseks vastavalt konkreetsetele riigisisestele vajadustele. Peale maapealse traadita elektroonilise lairibaside teenuste võib see hõlmata ka kõnealuse sagedusala kasutamist kooskõlas liidu raadiospektripoliitika valdkondlike prioriteetidega, eelkõige programmitootmise ja erisündmuste edastamise, avaliku julgeoleku ja katastroofiabi ning asjade interneti jaoks, ning eesmärgiga tagada spektri tõhus kasutamine. Sellega seoses võib kasutada ka 790–791 MHz sagedusala, ilma et see piiraks komisjoni otsuse 2010/267/EL (12) kohaldamist. Spektri kättesaadavuse paindlik ühtlustamine 700 MHz sagedusalas liikmesriikide valikute piiratud hulga alusel, et rahuldada neid riigisiseseid vajadusi, võimaldaks saada seadmetega kaasnevat mastaabisäästu ja tagada piiriülest koordineerimist, kuid see peaks piirduma ainult vabade sagedusvahemikega ning vajaduse korral asjaomase dupleksimeetodi ja kanalijaotusega. Liikmesriigid peaksid tegema otsuse riigisiseste valikute rakendamise kohta ning määrama kindlaks erinevate valikute sobiva kombinatsiooni ja tagama nende koostalitluse. Spektri kasutamine liikmesriikide valikute jaoks peaks tagama ka koostalitluse põhijaotusele vastavate maapealse traadita elektroonilise lairibaside teenustega. |
| --- | --- |

(10)

Liikmesriikidele tuleks tagada ka piisav paindlikkus 700 MHz sagedusala osade kasutamiseks vastavalt konkreetsetele riigisisestele vajadustele. Peale maapealse traadita elektroonilise lairibaside teenuste võib see hõlmata ka kõnealuse sagedusala kasutamist kooskõlas liidu raadiospektripoliitika valdkondlike prioriteetidega, eelkõige programmitootmise ja erisündmuste edastamise, avaliku julgeoleku ja katastroofiabi ning asjade interneti jaoks, ning eesmärgiga tagada spektri tõhus kasutamine. Sellega seoses võib kasutada ka 790–791 MHz sagedusala, ilma et see piiraks komisjoni otsuse 2010/267/EL (12) kohaldamist. Spektri kättesaadavuse paindlik ühtlustamine 700 MHz sagedusalas liikmesriikide valikute piiratud hulga alusel, et rahuldada neid riigisiseseid vajadusi, võimaldaks saada seadmetega kaasnevat mastaabisäästu ja tagada piiriülest koordineerimist, kuid see peaks piirduma ainult vabade sagedusvahemikega ning vajaduse korral asjaomase dupleksimeetodi ja kanalijaotusega. Liikmesriigid peaksid tegema otsuse riigisiseste valikute rakendamise kohta ning määrama kindlaks erinevate valikute sobiva kombinatsiooni ja tagama nende koostalitluse. Spektri kasutamine liikmesriikide valikute jaoks peaks tagama ka koostalitluse põhijaotusele vastavate maapealse traadita elektroonilise lairibaside teenustega.

| (11) | Maapealse traadita elektroonilise lairibaside teenused ja liikmesriikide valikud 700 MHz sagedusalas peaksid tagama asjakohase kaitse praeguste maapealsete televisiooniringhäälinguteenuste ning programmitootmise ja erisündmuste edastamise traadita audioseadmete kasutamiseks sagedusalas alla 694 MHz kooskõlas nende õigusliku staatusega. Riigi tasandil võib olla vaja võtta täiendavaid meetmeid vastastikuste häiretega toimetulekuks maapealse traadita elektroonilise lairibaside teenuste ja maapealse digitaaltelevisiooni teenuste vahel, näiteks andmete edastamisel traadita elektroonilise lairibaside tugijaamast maapealse digitaaltelevisiooni vastuvõtjatesse või maapealse digitaaltelevisiooni saatjatest traadita elektroonilise lairibaside tugijaama vastuvõtjatesse, et mobiilsideoperaatorid võiksid rakendada juhtumipõhiseid asjakohaseid häirevähendusmeetodeid. |
| --- | --- |

(11)

Maapealse traadita elektroonilise lairibaside teenused ja liikmesriikide valikud 700 MHz sagedusalas peaksid tagama asjakohase kaitse praeguste maapealsete televisiooniringhäälinguteenuste ning programmitootmise ja erisündmuste edastamise traadita audioseadmete kasutamiseks sagedusalas alla 694 MHz kooskõlas nende õigusliku staatusega. Riigi tasandil võib olla vaja võtta täiendavaid meetmeid vastastikuste häiretega toimetulekuks maapealse traadita elektroonilise lairibaside teenuste ja maapealse digitaaltelevisiooni teenuste vahel, näiteks andmete edastamisel traadita elektroonilise lairibaside tugijaamast maapealse digitaaltelevisiooni vastuvõtjatesse või maapealse digitaaltelevisiooni saatjatest traadita elektroonilise lairibaside tugijaama vastuvõtjatesse, et mobiilsideoperaatorid võiksid rakendada juhtumipõhiseid asjakohaseid häirevähendusmeetodeid.

| (12) | Kuigi raadiospektrit käsitleva otsuse kohased meetmed ei piira liikmesriikide õigust korraldada ja kasutada spektrit avaliku korra ja avaliku julgeoleku (täpsemalt avaliku julgeoleku ja katastroofiabi) (13) tagamiseks, võimaldaks ühtne sagedusala sellise kasutamise puhul tagada seadmete ja koostalitlusvõimeliste teenuste vaba ringlust kooskõlas mitmeaastases raadiospektripoliitika programmis sätestatud poliitilise eesmärgiga spektri kättesaadavuse kohta. Maapealse traadita elektroonilise lairibaside teenuste ühtlustatud tehnilised tingimused võimaldaksid vajaduse korral ning juhul, kui see on põhijaotuse raames asjakohane, kasutada ka julgeoleku ja katastroofiabi lairibateenuseid, mille puhul võib kohaldada neid tehnilisi tingimusi eeldusel, et julgeoleku ja katastroofiabi võrgu koostalitluslikud omadused on sarnased maapealse traadita elektroonilise lairibaside võrkude omadega. Kasutades ära sagedusala ainuõigusteta eraldamist elektrooniliste sideteenuste jaoks, võivad liikmesriigid võtta vajaduse korral kasutusele ka julgeoleku ja katastroofiabi teenused. Sellega seoses tunnistatakse raadiospektripoliitika töörühma aruandes valdkondlike strateegiliste spektrivajaduste kohta, et julgeoleku ja katastroofiabi lairibateenuste spektrivajadused on liikmesriigiti erinevad ja liikmesriikide valikud sõltuvad poliitilistest otsustest, sealhulgas avaliku julgeoleku tagamise ülesannete täitmise meetodist ning riigi ametiasutuste või avalik-õiguslike operaatorite asjaomasest rollist. |
| --- | --- |

(12)

Kuigi raadiospektrit käsitleva otsuse kohased meetmed ei piira liikmesriikide õigust korraldada ja kasutada spektrit avaliku korra ja avaliku julgeoleku (täpsemalt avaliku julgeoleku ja katastroofiabi) (13) tagamiseks, võimaldaks ühtne sagedusala sellise kasutamise puhul tagada seadmete ja koostalitlusvõimeliste teenuste vaba ringlust kooskõlas mitmeaastases raadiospektripoliitika programmis sätestatud poliitilise eesmärgiga spektri kättesaadavuse kohta. Maapealse traadita elektroonilise lairibaside teenuste ühtlustatud tehnilised tingimused võimaldaksid vajaduse korral ning juhul, kui see on põhijaotuse raames asjakohane, kasutada ka julgeoleku ja katastroofiabi lairibateenuseid, mille puhul võib kohaldada neid tehnilisi tingimusi eeldusel, et julgeoleku ja katastroofiabi võrgu koostalitluslikud omadused on sarnased maapealse traadita elektroonilise lairibaside võrkude omadega. Kasutades ära sagedusala ainuõigusteta eraldamist elektrooniliste sideteenuste jaoks, võivad liikmesriigid võtta vajaduse korral kasutusele ka julgeoleku ja katastroofiabi teenused. Sellega seoses tunnistatakse raadiospektripoliitika töörühma aruandes valdkondlike strateegiliste spektrivajaduste kohta, et julgeoleku ja katastroofiabi lairibateenuste spektrivajadused on liikmesriigiti erinevad ja liikmesriikide valikud sõltuvad poliitilistest otsustest, sealhulgas avaliku julgeoleku tagamise ülesannete täitmise meetodist ning riigi ametiasutuste või avalik-õiguslike operaatorite asjaomasest rollist.

| (13) | CEPTi aruannetes nr 53 ja nr 60 osutatakse vajadusele välja töötada programmitootmise ja erisündmuste edastamise audioseadmete kasutuselevõtu menetlus, et tagada teenuse nõutava kvaliteedi nimel nende seadmete häiretevaba kasutamine. Et parandada selliste siseruumides kasutatavate programmitootmise ja erisündmuste edastamise traadita audioseadmete ning mobiilsete elektrooniliste sidevõrkude koostalitlust, mis kasutavad naabersagedusalasid, peaksid liikmesriigid toetama võimaluse ja vajaduse korral näiteks komisjoni rakendusotsuses 2014/641/EL (14) osutatud häirevähendusmeetodite rakendamist. |
| --- | --- |

(13)

CEPTi aruannetes nr 53 ja nr 60 osutatakse vajadusele välja töötada programmitootmise ja erisündmuste edastamise audioseadmete kasutuselevõtu menetlus, et tagada teenuse nõutava kvaliteedi nimel nende seadmete häiretevaba kasutamine. Et parandada selliste siseruumides kasutatavate programmitootmise ja erisündmuste edastamise traadita audioseadmete ning mobiilsete elektrooniliste sidevõrkude koostalitlust, mis kasutavad naabersagedusalasid, peaksid liikmesriigid toetama võimaluse ja vajaduse korral näiteks komisjoni rakendusotsuses 2014/641/EL (14) osutatud häirevähendusmeetodite rakendamist.

| (14) | Liikmesriigid peaksid sõlmima asjakohased kahepoolsed piiriülesed kokkulepped teiste liikmesriikide ja ELi-väliste riikidega. Sellised liikmesriikide ja ELi-väliste riikide vahelised kokkulepped võivad olla vajalikud liikmesriikide territooriumi teatavates osades, et rakendada ühtlustatud parameetreid, vältida kahjulikke raadiohäireid ja suurendada spektrikasutuse tõhusust. Raadiospektripoliitika töörühma aruandes „Raadiospektri kavandatav koordineerimine ringhäälingu otstarbeks 700 MHz sagedusala ümberjaotamise korral“ (15) sätestatakse maapealse traadita elektroonilise lairibaside teenuste ja maapealsete televisiooniringhäälinguteenuste piiriülese koordineerimise (sh ELi-väliste riikidega) tehnilised tingimused ja põhimõtted. |
| --- | --- |

(14)

Liikmesriigid peaksid sõlmima asjakohased kahepoolsed piiriülesed kokkulepped teiste liikmesriikide ja ELi-väliste riikidega. Sellised liikmesriikide ja ELi-väliste riikide vahelised kokkulepped võivad olla vajalikud liikmesriikide territooriumi teatavates osades, et rakendada ühtlustatud parameetreid, vältida kahjulikke raadiohäireid ja suurendada spektrikasutuse tõhusust. Raadiospektripoliitika töörühma aruandes „Raadiospektri kavandatav koordineerimine ringhäälingu otstarbeks 700 MHz sagedusala ümberjaotamise korral“ (15) sätestatakse maapealse traadita elektroonilise lairibaside teenuste ja maapealsete televisiooniringhäälinguteenuste piiriülese koordineerimise (sh ELi-väliste riikidega) tehnilised tingimused ja põhimõtted.

| (15) | Liikmesriigid peaksid esitama komisjonile aruande, mis käsitleb käesoleva otsuse rakendamist ja 700 MHz sagedusala kasutamist, eelkõige selle kohandamiseks traadita süsteemide edasise arenguga (nt seoses 5G või asjade internetiga), mis võib mõjutada selle sagedusala kasutamist maapealse traadita elektroonilise lairibaside teenuste osutamiseks ja liikmesriikide valikute jaoks. See hõlbustab ELi tasandil avalduva mõju hindamist ja vajaduse korral otsuse õigeaegset läbivaatamist. |
| --- | --- |

(15)

Liikmesriigid peaksid esitama komisjonile aruande, mis käsitleb käesoleva otsuse rakendamist ja 700 MHz sagedusala kasutamist, eelkõige selle kohandamiseks traadita süsteemide edasise arenguga (nt seoses 5G või asjade internetiga), mis võib mõjutada selle sagedusala kasutamist maapealse traadita elektroonilise lairibaside teenuste osutamiseks ja liikmesriikide valikute jaoks. See hõlbustab ELi tasandil avalduva mõju hindamist ja vajaduse korral otsuse õigeaegset läbivaatamist.

| (16) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas raadiospektrikomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(16)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas raadiospektrikomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Käesoleva otsusega ühtlustatakse liidus 694–790 MHz (edaspidi „700 MHz“) sagedusala kättesaadavuse ja tõhusa kasutamise tehnilised tingimused selliste maapealsete süsteemide jaoks, millega on võimalik osutada traadita elektroonilise lairibaside teenuseid. Samuti on selle eesmärk toetada kõnealuse sagedusala riigisisest paindlikku kasutamist vastavalt liikmesriikide konkreetsetele vajadustele ja kooskõlas raadiospektripoliitika programmis sätestatud prioriteetidega. Käesoleva otsusega ühtlustatud sagedusala 790–791 MHz tingimusi kohaldatakse, ilma et see piiraks otsuse 2010/267/EL sätete kohaldamist.

Artikkel 2

Käesolevas otsuses kasutatakse järgmisi mõisteid:

1)   „programmitootmise ja erisündmuste edastamise traadita audioseadmed“– raadioseadmed, mida kasutatakse analoog- või digitaalaudiosignaali edastamisel piiratud arvu saatjate ja vastuvõtjate vahel, näiteks raadiomikrofonid, kõrvamonitorid või audiolingid, mida kasutatakse peamiselt ringhäälinguprogrammide tootmises või era- ja avalikel ühiskondlikel või kultuuriüritustel;

2)   „avaliku julgeoleku ja katastroofiabi raadioside“– raadiorakendused, mida riigi ametiasutused või asjaomased operaatorid kasutavad avaliku ohutuse, julgeoleku ja kaitse tagamiseks vastavalt liikmesriigi vajadustele avaliku ohutuse ja julgeoleku valdkonnas, sealhulgas hädaolukorras;

3)   „masinatevaheline raadioside“ (M2M)– raadiolingid andmete edastamiseks füüsiliste või virtuaalsete üksuste vahel, mis moodustavad keeruka ökosüsteemi, sealhulgas asjade interneti; sellised raadiolingid võib korraldada elektrooniliste sideteenuste (nt mobiilsidetehnoloogial põhinevate teenuste) või muude teenuste abil, tuginedes loaga või loavabale spektrikasutusele.

Artikkel 3

1.   Kui liikmesriigid eraldavad 700 MHz sagedusala ja teevad selle kättesaadavaks kasutamiseks muus võrgus kui suure võimsusega ringhäälinguvõrgud, peavad nad:

| a) | eraldama sagedusalad 703–733 MHz ja 758–788 MHz ja tegema need ainuõigusteta kättesaadavaks maapealsete süsteemide jaoks, millega on võimalik osutada traadita elektroonilise lairibaside teenuseid kooskõlas lisa A osa punktis 1 ning B ja C osas sätestatud parameetritega; |
| --- | --- |

a)

eraldama sagedusalad 703–733 MHz ja 758–788 MHz ja tegema need ainuõigusteta kättesaadavaks maapealsete süsteemide jaoks, millega on võimalik osutada traadita elektroonilise lairibaside teenuseid kooskõlas lisa A osa punktis 1 ning B ja C osas sätestatud parameetritega;

| b) | kui siseriiklikest otsustest ja valikutest ei tulene teisiti, eraldama ja tegema kättesaadavaks muud 700 MHz sagedusala osad (v.a lõike 1 punktis a osutatud osad) kasutamiseks kooskõlas lisa A osa punktides 2–5 sätestatud parameetritega. |
| --- | --- |

b)

kui siseriiklikest otsustest ja valikutest ei tulene teisiti, eraldama ja tegema kättesaadavaks muud 700 MHz sagedusala osad (v.a lõike 1 punktis a osutatud osad) kasutamiseks kooskõlas lisa A osa punktides 2–5 sätestatud parameetritega.

2.   Liikmesriigid toetavad lõikes 1 osutatud eri kasutusviiside kooseksisteerimist.

Artikkel 4

Liikmesriigid tagavad, et artikli 3 lõike 1 punktides a ja b osutatud süsteemide puhul on tagatud naabersagedusala 470–694 MHz kasutavate süsteemide, nimelt maapealse digitaaltelevisiooni ringhäälinguteenuste ning programmitootmise ja erisündmuste edastamise traadita audioseadmete asjakohane kaitse kooskõlas nende õigusliku staatusega.

Artikkel 5

Liikmesriigid toetavad piiriüleste koordineerimiskokkulepete sõlmimist eesmärgiga võimaldada artikli 3 lõike 1 punktis a osutatud süsteemide ja vajaduse korral artikli 3 lõike 1 punktis b osutatud süsteemide toimimist, võttes arvesse olemasolevaid regulatiivseid menetlusi ja õigusi ning asjaomaseid rahvusvahelisi lepinguid.

Artikkel 6

Liikmesriigid jälgivad 700 MHz sagedusala kasutamist ja esitavad komisjoni taotlusel või omal algatusel komisjonile oma järeldused, et vajaduse korral oleks võimalik käesolev otsus õigel ajal läbi vaadata.

Artikkel 7

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 28. aprill 2016

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Günther OETTINGER

---

(1)  
  EÜT L 108, 24.4.2002, lk 1.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. märtsi 2012. aasta otsus nr 243/2012/EL, millega luuakse mitmeaastane raadiospektripoliitika programm (ELT L 81, 21.3.2012, lk 7).

2

(3)  Mitmeaastane raadiospektripoliitika programm, artikli 3 punkt b.

3

(4)  Mitmeaastane raadiospektripoliitika programm, artikli 8 lõige 5.

4

(5)  Mitmeaastane raadiospektripoliitika programm, artikli 8 lõige 3.

5

(6)  Mitmeaastane raadiospektripoliitika programm, artikli 8 lõige 6.

6

(7)  Dokument RSPG13-540rev2.

7

(8)  Vaata: http://ec.europa.eu/priorities/digital-single-market/index_en.htm

8

(9)  Dokument RSPG 15–595 final; kättesaadav aadressil: http://rspg-spectrum.eu/wp-content/uploads/2013/05/RSPG15-595_final-RSPG_opinion_UHF.pdf

9

(10)  CEPTi aruanne nr 53: http://www.erodocdb.dk/Docs/doc98/official/pdf/CEPTREP053.PDF

10

(11)  CEPTi aruanne nr 60: http://www.erodocdb.dk/Docs/doc98/official/pdf/CEPTREP060.PDF

11

(12)  Komisjoni 6. mai 2010. aasta otsus 2010/267/EL ühtlustatud tehniliste tingimuste kohta sagedusala 790–862 MHz kasutamiseks selliste maapealsete süsteemide puhul, millega on võimalik Euroopa Liidus pakkuda elektroonilisi sideteenuseid (ELT L 117, 11.5.2010, lk 95),

12

(13)  Raadiospektrit käsitleva otsuse artikli 1 lõige 4.

13

(14)  Komisjoni 1. septembri 2014. aasta rakendusotsus 2014/641/EL, milles käsitletakse liidus programmitootmise ja erisündmuste edastamise traadita audioseadmetes kasutatava raadiospektriga seotud ühtlustatud tehnilisi tingimusi (ELT L 263, 3.9.2014, lk 29).

14

(15)  Dokument RSPG13-524 rev1, kättesaadav aadressil: https://circabc.europa.eu/d/a/workspace/SpacesStore/614d3daf-76a0-402d-8133-77d2d3dd2518/RSPG13-524%20rev1%20Report_700MHz_reallocation_REV.pdf

15

---

LISA

ARTIKLIS 3 OSUTATUD PARAMEETRID

A.   Üldised parameetrid

| 1. | Kooskõlas artikli 3 lõike 1 punktiga a on sagedusalades 703–733 MHz ja 758–788 MHz sagedusjaotus järgmine:






  a) | eraldatud sagedusplokkide suurus on 5 MHz kordne (1); |
| --- | --- | --- |

1.

a)

eraldatud sagedusplokkide suurus on 5 MHz kordne (1);

| b) | töörežiim on sagedustihenduse dupleks (Frequency Division Duplex, FDD); dupleksvahe on 55 MHz ning terminaljaama saatesagedus (FDD üleslink) asub alumises sagedusalas 703–733 MHz ja tugijaama saatesagedus (FDD allalink) asub ülemises sagedusalas 758–788 MHz; |
| --- | --- |

b)

töörežiim on sagedustihenduse dupleks (Frequency Division Duplex, FDD); dupleksvahe on 55 MHz ning terminaljaama saatesagedus (FDD üleslink) asub alumises sagedusalas 703–733 MHz ja tugijaama saatesagedus (FDD allalink) asub ülemises sagedusalas 758–788 MHz;

| c) | eraldatud sagedusploki alumine sageduspiir võetakse võrdseks sagedusvahemiku äärega 703 MHz või erineb sellest 5 MHz kordse võrra. |
| --- | --- |

c)

eraldatud sagedusploki alumine sageduspiir võetakse võrdseks sagedusvahemiku äärega 703 MHz või erineb sellest 5 MHz kordse võrra.

Ilma et see piiraks liikmesriikide õigust korraldada ja kasutada oma spektrit avaliku ohutuse ja julgeoleku eesmärkidel ning kaitse tagamiseks, tuleks avaliku julgeoleku ja katastroofiabi raadioside kasutuselevõtul kasutada käesolevas lisas maapealse traadita elektroonilise lairibaside teenustele sätestatud tehnilisi tingimusi.

| 2. | Kooskõlas artikli 3 lõike 1 punktiga b on sagedusalas 738–758 MHz, mida kasutatakse täielikult või osaliselt maapealsete süsteemide jaoks, millega on võimalik osutada traadita elektroonilise lairibaside teenuseid, sagedusjaotus järgmine:






  a) | eraldatud sagedusvahemiku ülemine äär on 758 MHz või 753 MHz; viimast kohaldatakse ainult koos A osa punktis 3 sätestatud sagedusjaotusega alates sagedusest 753 MHz; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

eraldatud sagedusvahemiku ülemine äär on 758 MHz või 753 MHz; viimast kohaldatakse ainult koos A osa punktis 3 sätestatud sagedusjaotusega alates sagedusest 753 MHz;

| b) | eraldatud sagedusvahemiku alumine äär algab ühega järgmistest sagedustest: 738 MHz, 743 MHz, 748 MHz või 753 MHz; |
| --- | --- |

b)

eraldatud sagedusvahemiku alumine äär algab ühega järgmistest sagedustest: 738 MHz, 743 MHz, 748 MHz või 753 MHz;

| c) | töörežiim on piiratud tugijaama saatega (ainult allalink) kooskõlas B osas sätestatud tehniliste parameetritega; |
| --- | --- |

c)

töörežiim on piiratud tugijaama saatega (ainult allalink) kooskõlas B osas sätestatud tehniliste parameetritega;

| d) | eraldatud sagedusplokkide suurus eraldatud sagedusvahemikus on 5 MHz kordne; (1) eraldatud sagedusploki ülemine sageduspiir võetakse võrdseks sagedusvahemiku ülemise äärega või erineb sellest 5 MHz kordse võrra. |
| --- | --- |

d)

eraldatud sagedusplokkide suurus eraldatud sagedusvahemikus on 5 MHz kordne; (1) eraldatud sagedusploki ülemine sageduspiir võetakse võrdseks sagedusvahemiku ülemise äärega või erineb sellest 5 MHz kordse võrra.

| 3. | Kooskõlas artikli 3 lõike 1 punktiga b on sagedusalades 698–703 MHz, 733–736 MHz, 753–758 MHz ja 788–791 MHz, mida kasutatakse täielikult või osaliselt avaliku julgeoleku ja katastroofiabi raadioside jaoks, sagedusjaotus järgmine: töörežiim on sagedustihenduse dupleks; dupleksvahe on 55 MHz ning terminaljaama saatesagedus (PPDR üleslink) asub sagedusalas 698–703 MHz või sagedusalas 733–736 MHz või mõlemas ja tugijaama saatesagedus (PPDR allalink) asub vastavalt sagedusalas 753–758 MHz või sagedusalas 788–791 MHz või mõlemas.
  Sagedusalasid 703–733 MHz ja 758–788 MHz või nende osasid võib kasutada ka avaliku julgeoleku ja katastroofiabi raadioside jaoks. Selliseid kasutusviise käsitletakse A osa punktis 1. |
| --- | --- |

3.

Sagedusalasid 703–733 MHz ja 758–788 MHz või nende osasid võib kasutada ka avaliku julgeoleku ja katastroofiabi raadioside jaoks. Selliseid kasutusviise käsitletakse A osa punktis 1.

| 4. | Kooskõlas artikli 3 lõike 1 punktiga b on sagedusalades 733–736 MHz ja 788–791 MHz, mida kasutatakse masinatevahelise raadioside jaoks, sagedusjaotus järgmine: töörežiim on sagedustihenduse dupleks; dupleksvahe on 55 MHz ning terminaljaama saatesagedus (M2M üleslink) asub sagedusalas 733–736 MHz ja tugijaama saatesagedus (M2M allalink) asub sagedusalas 788–791 MHz. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Kooskõlas artikli 3 lõike 1 punktiga b otsustavad liikmesriigid sagedusjaotuse sagedusalades 694–703 MHz ja 733–758 MHz, mida kasutatakse täielikult või osaliselt programmitootmise ja erisündmuste edastamise traadita audioseadmete jaoks. Selleks et parandada sagedusalades 694–703 MHz ja/või 733–758 MHz siseruumides kasutatavate programmitootmise ja erisündmuste edastamise traadita audioseadmete ning mobiilsete elektrooniliste sidevõrkude koostalitlust, toetavad liikmesriigid võimaluse ja vajaduse korral häirevähendusmeetodite rakendamist. |
| --- | --- |

5.

B.   Selliste maapealsete süsteemide tugijaamade tehnilised tingimused, millega on võimalik osutada elektroonilisi sideteenuseid sagedusalas 738–788 MHz

Kasutatakse tugijaama tehnilist parameetrit ääremask (Block Edge Mask, BEM), millega tagatakse külgnevate võrkude koostalitlus ning naabersagedusalades olevate muude teenuste või rakenduste kaitse. Kui asjaomaste operaatorite või administratsioonide vahel lepitakse kokku vähem ranged tehnilised parameetrid, võib ka neid kasutada, kui kõnealused parameetrid vastavad tehnilistele tingimustele, mida kohaldatakse muude teenuste või rakenduste kaitseks, sealhulgas naabersagedusalades või tulenevalt piiriülestest kohustustest.

Ääremask (2) on kiirgusmask, mis on ette antud sageduse funktsioonina seoses sagedusploki äärega ehk sagedusploki piirväärtusega, mille kohta operaatorile on antud kasutusõigused. Ääremask koosneb mitmest komponendist, mis määratakse teatavate ribalaiuste kohta mõõtmisel. Sagedusvahemiku äär on teatavaks kasutuseks eraldatud spektrivahemiku sageduste piirväärtus.

Allpool esitatud tugijaamade ääremaskid on välja töötatud mobiilsidevõrkudes kasutatavate seadmete jaoks. Sama tugijaama ääremaski rakendatakse nii FDD allalingi kasutamiseks sagedusalas 758–788 MHz (nagu sätestatud A osa punktis 1) kui ka valikulise ainult allalingi kasutamiseks sagedusalas 738–758 MHz (nagu sätestatud A osa punktis 2). Ääremaskide eesmärk on kaitsta teisi spektriplokke, mida kasutatakse elektrooniliste sideteenuste (sh ainult allalingi) jaoks, ning muid teenuseid ja rakendusi naabersagedusalades. Riigi tasandil võib võtta täiendavaid meetmeid, mis ei piira seadmetega kaasnevat mastaabisäästu, et veelgi toetada elektrooniliste sideteenuste ja muude kasutusviiside koostalitlust 700 MHz sagedusalas.

Tugijaama ääremask koosneb plokisisesest ja plokivälisest võimsuse piirväärtusest. Plokisisest võimsuse piirväärtust kohaldatakse operaatorile eraldatud sagedusploki suhtes. Plokiväliseid võimsuse piirväärtusi kohaldatakse 700 MHz sagedusalas või sellest väljaspool oleva spektriosa suhtes, mis jääb eraldatud sagedusplokist väljapoole. Tabelis 1 on esitatud tugijaama ääremaski erinevad spektrikomponendid, kusjuures kõik ääremaski komponendid, v.a plokisisesed komponendid, on seostatud plokivälise võimsuse piirväärtusega. Valikulised plokisisesed võimsuse piirväärtused on esitatud tabelis 2. Erinevate ääremaski komponentide plokivälised võimsuse piirväärtused on esitatud tabelites 3–8.

Tugijaama ääremaski kindlaksmääramiseks konkreetse sagedusploki kohta FDD allalingi piires või sagedusalas 738–758 MHz, kui seda kasutatakse valikuliselt ainult allalingina, kasutatakse ääremaski komponente järgmiselt:

operaatorile eraldatud ploki jaoks kasutatakse plokisisese võimsuse piirväärtust;

| — | määratakse kindlaks üleminekuvahemikud ning kasutatakse vastavaid võimsuse piirväärtusi. Üleminekuvahemikud võivad kattuda kaitseribade, külgnevate sagedusalade ja dupleksi vahealaga – sel juhul kasutatakse üleminekuvahemiku võimsuse piirväärtusi; |
| --- | --- |

—

määratakse kindlaks üleminekuvahemikud ning kasutatakse vastavaid võimsuse piirväärtusi. Üleminekuvahemikud võivad kattuda kaitseribade, külgnevate sagedusalade ja dupleksi vahealaga – sel juhul kasutatakse üleminekuvahemiku võimsuse piirväärtusi;

| — | ülejäänud eraldatud spektri puhul, mis moodustab baassagedusala (nagu sätestatud tabelis 1), kasutatakse baassagedusala võimsuse piirväärtusi; |
| --- | --- |

—

ülejäänud eraldatud spektri puhul, mis moodustab baassagedusala (nagu sätestatud tabelis 1), kasutatakse baassagedusala võimsuse piirväärtusi;

| — | ülejäänud spektri puhul, mis jääb kaitseribade piiresse (st mida ei kata üleminekuvahemikud või mida ei kasutata avaliku julgeoleku ja katastroofiabi või masinatevahelise raadioside jaoks), kasutatakse kaitseriba võimsuse piirväärtusi; |
| --- | --- |

—

ülejäänud spektri puhul, mis jääb kaitseribade piiresse (st mida ei kata üleminekuvahemikud või mida ei kasutata avaliku julgeoleku ja katastroofiabi või masinatevahelise raadioside jaoks), kasutatakse kaitseriba võimsuse piirväärtusi;

| — | sagedusala 733–758 MHz osade puhul, mida ei kasutata tugijaama saate (ainult allalink) või avaliku julgeoleku ja katastroofiabi või masinatevahelise raadioside jaoks, kohaldatakse dupleksi vaheala võimsuse piirväärtusi. |
| --- | --- |

—

sagedusala 733–758 MHz osade puhul, mida ei kasutata tugijaama saate (ainult allalink) või avaliku julgeoleku ja katastroofiabi või masinatevahelise raadioside jaoks, kohaldatakse dupleksi vaheala võimsuse piirväärtusi.

Tabel 1

Plokkide ääremaski komponendid vastavalt A osa punktidele 1 ja 2

| Ääremaski komponent | Määratlus |
| --- | --- |
| Plokisisene | Viitab plokile, mille jaoks on ploki ääremask eraldatud. |
| Baassagedusala | Spekter, mida kasutatakse sagedusalades 703–733 MHz (FDD üleslink) ja 758–788 MHz (FDD allalink) ning sagedusalas 738–758 MHz ainult allalingiks (kui see on kohaldatav), maapealse digitaaltelevisiooni ringhäälinguteenuste osutamiseks allpool sagedusala äärt 694 MHz, selliste maapealsete süsteemide jaoks, millega on võimalik osutada elektroonilisi sideteenuseid sagedusalas üle 790 MHz (nii üleslink kui ka allalink), avaliku julgeoleku ja katastroofiabi raadioside jaoks 700 MHz sagedusalas (nii üleslink kui ka allalink) ning masinatevahelise raadioside jaoks 700 MHz sagedusalas (nii üleslink kui ka allalink). |
| Üleminekuvahemik | Operaatorile eraldatud plokist 0–10 MHz allapoole ja 0–10 MHz ülespoole jääv spekter; üleminekuvahemiku võimsuse piirmäärasid ei kohaldata sagedusvahemikus, kus üleminekuvahemikud ning FDD üleslingi, PPDR üleslingi või M2M üleslingi jaoks kasutatav spekter kattuvad. |
| Kaitseribad | a) | 700 MHz sagedusala alumise ääre ja FDD üleslingi alumise ääre vaheline spekter (st 694–703 MHz); |

Ääremaski komponent

Määratlus

Plokisisene

Viitab plokile, mille jaoks on ploki ääremask eraldatud.

Baassagedusala

Spekter, mida kasutatakse sagedusalades 703–733 MHz (FDD üleslink) ja 758–788 MHz (FDD allalink) ning sagedusalas 738–758 MHz ainult allalingiks (kui see on kohaldatav), maapealse digitaaltelevisiooni ringhäälinguteenuste osutamiseks allpool sagedusala äärt 694 MHz, selliste maapealsete süsteemide jaoks, millega on võimalik osutada elektroonilisi sideteenuseid sagedusalas üle 790 MHz (nii üleslink kui ka allalink), avaliku julgeoleku ja katastroofiabi raadioside jaoks 700 MHz sagedusalas (nii üleslink kui ka allalink) ning masinatevahelise raadioside jaoks 700 MHz sagedusalas (nii üleslink kui ka allalink).

Üleminekuvahemik

Operaatorile eraldatud plokist 0–10 MHz allapoole ja 0–10 MHz ülespoole jääv spekter; üleminekuvahemiku võimsuse piirmäärasid ei kohaldata sagedusvahemikus, kus üleminekuvahemikud ning FDD üleslingi, PPDR üleslingi või M2M üleslingi jaoks kasutatav spekter kattuvad.

Kaitseribad

a)

700 MHz sagedusala alumise ääre ja FDD üleslingi alumise ääre vaheline spekter (st 694–703 MHz);

| b) | FDD allalingi ülemise ääre (st 788 MHz) ja FDD allalingi alumise ääre (st 791 MHz) vaheline spekter, vastavalt otsusele 2010/267/EL. |
| --- | --- |

b)

FDD allalingi ülemise ääre (st 788 MHz) ja FDD allalingi alumise ääre (st 791 MHz) vaheline spekter, vastavalt otsusele 2010/267/EL.

Kui üleminekuvahemik kattub kaitseribaga, kasutatakse üleminekuvahemiku võimsuse piirmäärasid. Kui spektrit kasutatakse avaliku julgeoleku ja katastroofiabi või masinatevahelise raadioside jaoks, kohaldatakse baassagedusala või üleminekuvahemiku võimsuse piirväärtusi.

Dupleksi vaheala

Spekter sagedusalas 733–758 MHz.

Kui üleminekuvahemik kattub dupleksi vaheala osaga, mida ei kasutata ainult allalingiks või avaliku julgeoleku ja katastroofiabi või masinatevahelise raadioside jaoks, kohaldatakse üleminekuvahemiku võimsuse piirväärtusi.

Plokisisesed nõuded

Tabel 2

Tugijaama plokisisene võimsuse piirväärtus

| Sagedusvahemik | Suurim keskmine EIRP (3) | Ribalaius mõõtmisel |
| --- | --- | --- |
| Operaatorile eraldatud plokk | Ei ole kohustuslik.
  Kui administratsioon soovib ülempiiri kehtestamist, võib kohaldada väärtust, mis ei ületa 64 dBm/5 MHz antenni kohta. | 5 MHz |

Sagedusvahemik

Suurim keskmine EIRP (3)

Ribalaius mõõtmisel

Operaatorile eraldatud plokk

Ei ole kohustuslik.

Kui administratsioon soovib ülempiiri kehtestamist, võib kohaldada väärtust, mis ei ületa 64 dBm/5 MHz antenni kohta.

5 MHz

Plokivälised nõuded

Tabel 3

Tugijaama baassagedusala võimsuse piirväärtus

| Sagedusvahemik | Kaitstud ploki ribalaius | Suurim keskmine EIRP | Ribalaius mõõtmisel |
| --- | --- | --- | --- |
| Üleslingi sagedused vahemikus 698–736 MHz (4) | ≥ 5 MHz | – 50 dBm kärje kohta (5) | 5 MHz |
| 3 MHz | – 52 dBm kärje kohta (5) | 3 MHz (4) |
| ≥ 3 MHz | – 64 dBm kärje kohta (5) | 200 kHz (4) |
| FDD üleslingi sagedused vastavalt otsusele 2010/267/EL (st 832–862 MHz) | ≥ 5 MHz | – 49 dBm kärje kohta (5) | 5 MHz |
| Allalingi sagedused vahemikus 738–791 MHz | ≥ 5 MHz | 16 dBm antenni kohta | 5 MHz |
| 3 MHz | 14 dBm antenni kohta | 3 MHz |
| < 3 MHz | 2 dBm antenni kohta | 200 kHz |
| FDD allalingi sagedused vastavalt otsusele 2010/267/EL (st 791–821 MHz) | ≥ 5 MHz | 16 dBm antenni kohta | 5 MHz |

Sagedusvahemik

Kaitstud ploki ribalaius

Suurim keskmine EIRP

Ribalaius mõõtmisel

Üleslingi sagedused vahemikus 698–736 MHz (4)

≥ 5 MHz

– 50 dBm kärje kohta (5)

5 MHz

3 MHz

– 52 dBm kärje kohta (5)

3 MHz (4)

≥ 3 MHz

– 64 dBm kärje kohta (5)

200 kHz (4)

FDD üleslingi sagedused vastavalt otsusele 2010/267/EL (st 832–862 MHz)

≥ 5 MHz

– 49 dBm kärje kohta (5)

5 MHz

Allalingi sagedused vahemikus 738–791 MHz

≥ 5 MHz

16 dBm antenni kohta

5 MHz

3 MHz

14 dBm antenni kohta

3 MHz

< 3 MHz

2 dBm antenni kohta

200 kHz

FDD allalingi sagedused vastavalt otsusele 2010/267/EL (st 791–821 MHz)

≥ 5 MHz

16 dBm antenni kohta

5 MHz

Tabel 4

Tugijaama üleminekuvahemiku võimsuse piirväärtused vahemikus 733–788 MHz

| Sagedusvahemik | Suurim keskmine EIRP | Ribalaius mõõtmisel |
| --- | --- | --- |
| – 10 kuni – 5 MHz ploki alumisest äärest | 18 dBm antenni kohta | 5 MHz |
| – 5 kuni 0 MHz ploki alumisest äärest | 22 dBm antenni kohta | 5 MHz |
| 0 kuni + 5 MHz ploki ülemisest äärest | 22 dBm antenni kohta | 5 MHz |
| + 5 kuni + 10 MHz ploki ülemisest äärest | 18 dBm antenni kohta | 5 MHz |

Sagedusvahemik

Suurim keskmine EIRP

Ribalaius mõõtmisel

– 10 kuni – 5 MHz ploki alumisest äärest

18 dBm antenni kohta

5 MHz

– 5 kuni 0 MHz ploki alumisest äärest

22 dBm antenni kohta

5 MHz

0 kuni + 5 MHz ploki ülemisest äärest

22 dBm antenni kohta

5 MHz

+ 5 kuni + 10 MHz ploki ülemisest äärest

18 dBm antenni kohta

5 MHz

Tabel 5

Tugijaama üleminekuvahemiku võimsuse piirväärtused üle 788 MHz

| Sagedusvahemik | Suurim keskmine EIRP | Ribalaius mõõtmisel |
| --- | --- | --- |
| 788–791 MHz ploki puhul, mille ülemine äär on 788 MHz | 21 dBm antenni kohta | 3 MHz |
| 788–791 MHz ploki puhul, mille ülemine äär on 783 MHz | 16 dBm antenni kohta | 3 MHz |
| 788–791 MHz ploki puhul, mille ülemine äär on 788 MHz, et kaitsta süsteeme ribalaiusega < 3 MHz | 11 dBm antenni kohta | 200 kHz |
| 788–791 MHz ploki puhul, mille ülemine äär on 783 MHz, et kaitsta süsteeme ribalaiusega < 3 MHz | 4 dBm antenni kohta | 200 kHz |
| 791–796 MHz ploki puhul, mille ülemine äär on 788 MHz | 19 dBm antenni kohta | 5 MHz |
| 791–796 MHz ploki puhul, mille ülemine äär on 783 MHz | 17 dBm antenni kohta | 5 MHz |
| 796–801 MHz ploki puhul, mille ülemine äär on 788 MHz | 17 dBm antenni kohta | 5 MHz |

Sagedusvahemik

Suurim keskmine EIRP

Ribalaius mõõtmisel

788–791 MHz ploki puhul, mille ülemine äär on 788 MHz

21 dBm antenni kohta

3 MHz

788–791 MHz ploki puhul, mille ülemine äär on 783 MHz

16 dBm antenni kohta

3 MHz

788–791 MHz ploki puhul, mille ülemine äär on 788 MHz, et kaitsta süsteeme ribalaiusega < 3 MHz

11 dBm antenni kohta

200 kHz

788–791 MHz ploki puhul, mille ülemine äär on 783 MHz, et kaitsta süsteeme ribalaiusega < 3 MHz

4 dBm antenni kohta

200 kHz

791–796 MHz ploki puhul, mille ülemine äär on 788 MHz

19 dBm antenni kohta

5 MHz

791–796 MHz ploki puhul, mille ülemine äär on 783 MHz

17 dBm antenni kohta

5 MHz

796–801 MHz ploki puhul, mille ülemine äär on 788 MHz

17 dBm antenni kohta

5 MHz

Tabel 6

Tugijaama võimsuse piirväärtused dupleksi vaheala osa puhul, mida ei kasutata ainult allalingiks või avaliku julgeoleku ja katastroofiabi või masinatevahelise raadioside jaoks

| Sagedusvahemik | Suurim keskmine EIRP | Ribalaius mõõtmisel |
| --- | --- | --- |
| – 10 kuni 0 MHz nihe FDD allalingi sagedusvahemiku alumisest äärest või kõige alumise ainult allalingiks kasutatava ploki alumisest äärest, kuid üle FDD üleslingi sagedusvahemiku ülemise ääre | 16 dBm antenni kohta | 5 MHz |
| Suurem kui 10 MHz nihe FDD allalingi sagedusvahemiku alumisest äärest või kõige alumise ainult allalingiks kasutatava ploki alumisest äärest, kuid üle FDD üleslingi sagedusvahemiku ülemise ääre | – 4 dBm antenni kohta | 5 MHz |

Sagedusvahemik

Suurim keskmine EIRP

Ribalaius mõõtmisel

– 10 kuni 0 MHz nihe FDD allalingi sagedusvahemiku alumisest äärest või kõige alumise ainult allalingiks kasutatava ploki alumisest äärest, kuid üle FDD üleslingi sagedusvahemiku ülemise ääre

16 dBm antenni kohta

5 MHz

Suurem kui 10 MHz nihe FDD allalingi sagedusvahemiku alumisest äärest või kõige alumise ainult allalingiks kasutatava ploki alumisest äärest, kuid üle FDD üleslingi sagedusvahemiku ülemise ääre

– 4 dBm antenni kohta

5 MHz

Tabel 7

Tugijaama võimsuse piirväärtused kaitseribade osa puhul, mida ei kasutata avaliku julgeoleku ja katastroofiabi või masinatevahelise raadioside jaoks

| Sagedusvahemik | Suurim keskmine EIRP | Ribalaius mõõtmisel |
| --- | --- | --- |
| 700 MHz sagedusala alumise ääre ja FDD üleslingi sagedusvahemiku alumise ääre vaheline spekter (st 694–703 MHz) | – 32 dBm kärje kohta (6) | 1 MHz |
| FDD allalingi sagedusvahemiku ülemise ääre ja FDD allalingi sagedusvahemiku alumise ääre vaheline spekter vastavalt otsusele 2010/267/EL (st 788–791 MHz) | 14 dBm antenni kohta | 3 MHz |

Sagedusvahemik

Suurim keskmine EIRP

Ribalaius mõõtmisel

700 MHz sagedusala alumise ääre ja FDD üleslingi sagedusvahemiku alumise ääre vaheline spekter (st 694–703 MHz)

– 32 dBm kärje kohta (6)

1 MHz

FDD allalingi sagedusvahemiku ülemise ääre ja FDD allalingi sagedusvahemiku alumise ääre vaheline spekter vastavalt otsusele 2010/267/EL (st 788–791 MHz)

14 dBm antenni kohta

3 MHz

Tabel 8

Tugijaama baassagedusala võimsuse piirväärtused sageduste puhul alla 694 MHz

| Sagedusvahemik | Suurim keskmine EIRP | Ribalaius mõõtmisel |
| --- | --- | --- |
| Sagedused alla 694 MHz, mille puhul kaitstakse maapealse digitaaltelevisiooni ringhäälinguteenuseid | – 23 dBm kärje kohta (7) | 8 MHz |

Sagedusvahemik

Suurim keskmine EIRP

Ribalaius mõõtmisel

Sagedused alla 694 MHz, mille puhul kaitstakse maapealse digitaaltelevisiooni ringhäälinguteenuseid

– 23 dBm kärje kohta (7)

8 MHz

C.   Terminaljaamade tehnilised tingimused elektroonilise side teenustele sagedusalas 703–733 MHz

Allpool esitatud terminaljaamade ääremaskid on välja töötatud mobiilsidevõrkudes kasutatavate seadmete jaoks.

Terminaljaama ääremask koosneb plokisisesest ja plokivälisest võimsuse piirväärtusest. Plokisisest võimsuse piirväärtust kohaldatakse operaatorile eraldatud sagedusploki suhtes. Plokiväliseid võimsuse piirväärtusi kohaldatakse järgmistele spektrikomponentidele: FDD üleslingi ja FDD allalingi vaheline dupleksi vaheala (sh ainult allalingi tüüpi spekter, kui see on kohaldatav), televisiooniringhäälingu jaoks kasutatava spektri ülemise ääre (694 MHz) ja FDD allalingi vaheline kaitseriba (st 694–703 MHz) ning televisiooniringhäälingu jaoks kasutatav spekter (st alla 694 MHz).

Terminaljaamade ääremaski nõuded on esitatud tabelites 9–12 (8). Võimsuse piirväärtus määratakse kindlaks ekvivalentse isotroopse kiirgusvõimsusena (EIRP) terminaljaamade puhul, mis on kavandatud paikseks kasutuseks või paigaldamiseks, ja kogu kiirgusvõimsusena (TRP) (9) terminaljaamade puhul, mis on kavandatud liikuvateks või teisaldatavateks.

Administratsioonid võivad plokisisest võimsuse piirväärtust konkreetsetes olukordades leevendada, näiteks maapiirkondades asuvate paiksete terminaljaamade puhul, tingimusel et muid teenuseid, võrke ja seadmeid ei häirita ning piiriülesed kohustused on täidetud.

Plokisisesed nõuded

Tabel 9

Terminaljaama plokisisene võimsuse piirväärtus

| Suurim keskmine võimsus | 23 dBm (10) |
| --- | --- |

Suurim keskmine võimsus

23 dBm (10)

Plokivälised nõuded

Tabel 10

Terminaljaama võimsuse piirväärtused sagedusalas 694–703 MHz asuva kaitseriba jaoks

| Sagedusvahemik | Suurim keskmine plokiväline EIRP | Ribalaius mõõtmisel |
| --- | --- | --- |
| 694–698 MHz | – 7 dBm | 4 MHz |
| 698–703 MHz | 2 dBm | 5 MHz |

Sagedusvahemik

Suurim keskmine plokiväline EIRP

Ribalaius mõõtmisel

694–698 MHz

– 7 dBm

4 MHz

698–703 MHz

2 dBm

5 MHz

Tabel 11 (ei ole kohustuslik)

Terminaljaama võimsuse piirväärtused dupleksi vahealas

| Sagedusvahemik | Suurim keskmine plokiväline EIRP | Ribalaius mõõtmisel |
| --- | --- | --- |
| 733–738 MHz | 2 dBm | 5 MHz |
| 738–753 MHz | – 6 dBm | 5 MHz |
| 753–758 MHz | – 18 dBm | 5 MHz |

Sagedusvahemik

Suurim keskmine plokiväline EIRP

Ribalaius mõõtmisel

733–738 MHz

2 dBm

5 MHz

738–753 MHz

– 6 dBm

5 MHz

753–758 MHz

– 18 dBm

5 MHz

Tabeli 11 selgitus

Võimsuse piirväärtused on tuletatud ETSI standardi EN 301 908–13 v6.2.1 punktis 4.2.3 täpsustatud spektri kiirgusmaskist ja LTE-põhised seadmed vastavad seega tabelis 11 esitatud kiirguse piirväärtustele. Selleks et tagada selliste seadmete vastavus eespool nimetatud võimsuse piirväärtustele, ei ole vaja rakendada täiendavat katsemenetlust.

Tabel 12

Terminaljaama võimsuse piirväärtused maapealse ringhäälingu jaoks kasutatavatel sagedustel alla 694 MHz (soovimatu kiirgus)

| Sagedusvahemik | Suurim keskmine plokiväline võimsus | Ribalaius mõõtmisel |
| --- | --- | --- |
| 470–694 MHz | – 42 dBm | 8 MHz |

Sagedusvahemik

Suurim keskmine plokiväline võimsus

Ribalaius mõõtmisel

470–694 MHz

– 42 dBm

8 MHz

Tabeli 12 selgitavad märkused

| 1) | Soovimatu kiirguse piirväärtus põhineb DVB-T2 tehnoloogiat kasutaval maapealsel digitaaltelevisioonil ja 10 MHz ribalaiusega traadita lairiba süsteemil, kusjuures maapealse digitaaltelevisiooni ja traadita lairiba kesksageduste vahe on 18 MHz (eeldusel, et tegemist on 8 MHz televisioonikanali, 9 MHz kaitseriba ja 10 MHz ribalaiusega traadita lairiba süsteemiga). Kui liikmesriigid soovivad võimaldada üle 10 MHz ribalaiusega traadita lairiba süsteemide kasutamist ja kui sagedusalas alla 694 MHz tekkiv soovimatu plokiväline kiirgus on suurem kui – 42 dBm/8 MHz, peaksid nad kaaluma:






  a) | suurema ribalaiusega traadita lairiba süsteemi rakendamist sagedusest 703 MHz kõrgemal, nii et see vastab endiselt soovimatu plokivälise kiirguse nõutavale piirväärtusele, |
| --- | --- | --- |

1)

a)

suurema ribalaiusega traadita lairiba süsteemi rakendamist sagedusest 703 MHz kõrgemal, nii et see vastab endiselt soovimatu plokivälise kiirguse nõutavale piirväärtusele,

| b) | ja/või asjakohaste häirevähendusmeetodite rakendamist vastavalt märkusele 3. |
| --- | --- |

b)

ja/või asjakohaste häirevähendusmeetodite rakendamist vastavalt märkusele 3.

| 2) | Soovimatu plokivälise kiirguse piirväärtus põhineb maapealse digitaaltelevisiooni paiksetel vastuvõtuseadmetel. Liikmesriigid, kes soovivad kaaluda siseruumides kasutatavate liikuvate maapealse digitaaltelevisiooni vastuvõtuseadmete kasutamist, võivad võtta üksikjuhtumi alusel riigi/kohalikul tasandil täiendavaid meetmeid (vt märkus 3) |
| --- | --- |

2)

| 3) | Liikmesriigid võivad kaaluda selliseid häirevähendusmeetodeid nagu täiendavate filtrite rakendamine maapealse digitaaltelevisiooni suhtes, terminaljaama plokisisese võimsuse vähendamine, terminaljaama saatesageduse ribalaiuse vähendamine või CEPTi aruandes nr 30 esitatud võimalike häirevähendusmeetodite mitteammendavas loetelus nimetatud meetodite kasutamine. |
| --- | --- |

3)

| 4) | Täiendavad kaalutlused traadita lairiba süsteemide ja maapealse digitaaltelevisiooni kooseksisteerimise asjus: selleks et vähendada maapealse digitaaltelevisiooni vastuvõtu blokeerimise ohtu, mis tuleneb tugijaama saatesagedusest, võib riigi tasandil rakendada täiendavaid väliseid filtreid maapealse digitaaltelevisiooni signaali vastuvõtuahela alguses, eelkõige eesmärgiga vältida antennivõimendites ülekoormust; lisaks võivad signaali edastamisel ringhäälingusaatjatest tugijaama vastuvõtjatesse tekkida häired, mida põhjustab saatja võimsus sagedusalas või soovimatu kiirgus. Sellisel juhul võib riigi tasandil rakendada üksikjuhtumi alusel asjakohaseid häirevähendusmeetodeid. |
| --- | --- |

4)

---

(1)  5 MHz või rohkem; see ei välista väiksema ribalaiusega kanaleid eraldatud sagedusploki piires.

(2)  Ääremask põhineb kahe naabersagedusalasid kasutava süsteemi minimaalse sumbuvuse (MCL) analüüsil ja simulatsioonidel; ääremaski komponendid määratakse kärje või antenni kohta, olenevalt koostalitluse stsenaariumist, millest need on tuletatud.

(3)  Ekvivalentne isotroopne kiirgusvõimsus (EIRP) on ühest kohast igasse suunda kiiratav koguvõimsus, mis ei sõltu tugijaama konfiguratsioonist.

(4)  Administratsioonid võivad 3 MHz sagedusploki kaitseks valida mõõtmisel ribalaiuse 3 MHz või 200 kHz, olenevalt riigisisestest rakendatud valikutest.

(5)  Kohas, kus on tegemist mitme sektoriga, vastab kärje kohta antud väärtus ühe sektori väärtusele

(6)  Kohas, kus on tegemist mitme sektoriga, vastab kärje kohta antud väärtus ühe sektori väärtusele.

(7)  Kohas, kus on tegemist mitme sektoriga, vastab kärje kohta antud väärtus ühe sektori väärtusele.

(8)  Euroopa Telekommunikatsioonistandardite Instituut (ETSI) võib võtta täiendavaid nõudeid arvesse ühtlustatud standardites.

(9)  Kogu kiirgusvõimsus (TRP) näitab, kui palju võimsust antenn tegelikult kiirgab. TRP on kogu kiirgusväljas eri suundades kiiratava võimsuse integraal.

(10)  Selle väärtuse puhul on lubatud kõrvalekalle kuni + 2 dB, et võtta arvesse raskusi töötamisel äärmuslikes keskkonnatingimustes ja toodete võimalikke erinevusi.

---

SOOVITUSED

| 4.5.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 118/16 |
| --- | --- | --- | --- |

4.5.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 118/16

---

KOMISJONI SOOVITUS (EL) 2016/688,

2. mai 2016,

Läänemere piirkonna kalades ja kalandustoodetes esinevate dioksiinide ja polüklooritud bifenüülide järelevalve ja haldamise kohta

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 292,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määruses (EÜ) nr 1881/2006 (1) on sätestatud kalas ja kalandustoodetes esinevate dioksiinide, dioksiinide ja dioksiinilaadsete polüklooritud bifenüülide (PCB) summa ja mittedioksiinilaadsete PCBde piirnormid. Soomel, Rootsil ja Lätil on erandkorras lubatud oma siseturule lasta nende territooriumil tarbimiseks ettenähtud looduslikku lõhet, looduslikku räime, mis on suurem kui 17 cm, looduslikku paaliat, looduslikku jõesilmu, looduslikku meriforelli ja nendest kalaliikidest valmistatud tooteid, mis on pärit Läänemere piirkonnast ega vasta kõnealustele piirnormidele. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määruses (EÜ) nr 1881/2006 (1) on sätestatud kalas ja kalandustoodetes esinevate dioksiinide, dioksiinide ja dioksiinilaadsete polüklooritud bifenüülide (PCB) summa ja mittedioksiinilaadsete PCBde piirnormid. Soomel, Rootsil ja Lätil on erandkorras lubatud oma siseturule lasta nende territooriumil tarbimiseks ettenähtud looduslikku lõhet, looduslikku räime, mis on suurem kui 17 cm, looduslikku paaliat, looduslikku jõesilmu, looduslikku meriforelli ja nendest kalaliikidest valmistatud tooteid, mis on pärit Läänemere piirkonnast ega vasta kõnealustele piirnormidele.

| (2) | Teatavate Läänemere piirkonna kalaliikide ja kalandustoodete puhul on kõnealuste ainete sisaldus korrapäraselt piirnormist suurem. On võimatu kontrollida iga kala- ja kalandustoodete partii vastavust piirnormidele. Et tagada üksnes ELi õigusaktidele vastava kala ja kalandustoodete turulelaskmine, on seega koostatud Läänemere piirkonna kalaliikide loetelu, mille puhul võib oodata piirnormidele mittevastavust. Kõnealune loetelu on koostatud olemasolevate andmete põhjal ja seda tuleb regulaarselt ajakohastada. Selliste Läänemere piirkonna kalaliikide ja kalandustoodete puhul, mille piirnormile vastavust ei ole võimalik tagada olemasolevate esinemisandmete alusel, on kindlaks määratud konkreetsed riskijuhtimismeetmed, et tagada üksnes ELi õigusaktidele vastavate kalaliikide ja kalandustoodete turulelaskmine. |
| --- | --- |

(2)

Teatavate Läänemere piirkonna kalaliikide ja kalandustoodete puhul on kõnealuste ainete sisaldus korrapäraselt piirnormist suurem. On võimatu kontrollida iga kala- ja kalandustoodete partii vastavust piirnormidele. Et tagada üksnes ELi õigusaktidele vastava kala ja kalandustoodete turulelaskmine, on seega koostatud Läänemere piirkonna kalaliikide loetelu, mille puhul võib oodata piirnormidele mittevastavust. Kõnealune loetelu on koostatud olemasolevate andmete põhjal ja seda tuleb regulaarselt ajakohastada. Selliste Läänemere piirkonna kalaliikide ja kalandustoodete puhul, mille piirnormile vastavust ei ole võimalik tagada olemasolevate esinemisandmete alusel, on kindlaks määratud konkreetsed riskijuhtimismeetmed, et tagada üksnes ELi õigusaktidele vastavate kalaliikide ja kalandustoodete turulelaskmine.

| (3) | Läänemere piirkonna kalades ja kalandustoodetes dioksiinide ja PCBde esinemise jälgimist tuleb jätkata. On asjakohane esitada soovitus kooskõlastatud viisil analüüsitavate kala ja kalandustoodete proovide väikseima arvu kohta, mis lähtub püütud kogusest, |
| --- | --- |

(3)

Läänemere piirkonna kalades ja kalandustoodetes dioksiinide ja PCBde esinemise jälgimist tuleb jätkata. On asjakohane esitada soovitus kooskõlastatud viisil analüüsitavate kala ja kalandustoodete proovide väikseima arvu kohta, mis lähtub püütud kogusest,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA SOOVITUSE:

| 1. | Taani, Saksamaa, Poola, Läti, Eesti, Leedu, Soome ja Rootsi peaksid kooskõlas käesoleva soovituse I lisaga ja toidukäitlejate aktiivse kaasamisega jälgima Läänemere piirkonnast pärinevas kalas ja kalandustoodetes, näiteks kalamaksas esinevate dioksiinide, dioksiinilaadsete PCBde ja mittedioksiinilaadsete PCBde sisaldust. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Selleks, et tagada proovide representatiivsus kontrollitava partii suhtes, peaksid liikmesriigid ja toidukäitlejad järgima proovivõtu korda, mis on sätestatud komisjoni määruses (EL) nr 589/2014 (2). |
| --- | --- |

2.

| 3. | Dioksiinide, dioksiinilaadsete PCBde ja mittedioksiinilaadsete PCBde sisalduse jälgimiseks kasutatav analüüsimeetod peab vastama määruses (EL) nr 589/2014 sätestatud kriteeriumidele. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Liikmesriigid peaksid tagama, et analüüsitulemusi esitatakse Euroopa Toiduohutusametile (EFSA) regulaarselt (iga kuue kuu tagant) EFSA andmevormil kooskõlas EFSA juhistega toidu ja sööda standardproovi kirjelduse kohta (3) ja EFSA täiendavate erinõuetega aruannete esitamise kohta.






  — | Proovid võivad hõlmata ühte või mitut kalaliiki, kuid koondproovide puhul peab kalade suurus olema sama ja nad peavad olema püütud samast ICES püügipiirkonnast. |
| --- | --- | --- |

4.

—

Proovid võivad hõlmata ühte või mitut kalaliiki, kuid koondproovide puhul peab kalade suurus olema sama ja nad peavad olema püütud samast ICES püügipiirkonnast.

Räime, lõhe, (meri)forelli ja kilu puhul kohaldatakse järgmisi konkreetseid täiendavaid aruandlusnõudeid (kui need ei ole sõnaselgelt ette nähtud tavapärasel aruandlusvormil).

| — | Püügipiirkond, eelistatavalt ICES piirkond (kui ICES piirkonda käsitlev teave puudub, on vastuvõetavad ka muud tähised, näiteks FAO püügipiirkond või Läänemere osa nimi). Järvest või jõest püütud kala puhul tuleks märkida püügikohaks olnud järve või jõe nimi.
  Andmed saab esitada ilma täpse püügipiirkonna tähiseta, kui märgitakse võimalikult täpselt kalapüügikoht. |
| --- | --- |

—

Püügipiirkond, eelistatavalt ICES piirkond (kui ICES piirkonda käsitlev teave puudub, on vastuvõetavad ka muud tähised, näiteks FAO püügipiirkond või Läänemere osa nimi). Järvest või jõest püütud kala puhul tuleks märkida püügikohaks olnud järve või jõe nimi.

Andmed saab esitada ilma täpse püügipiirkonna tähiseta, kui märgitakse võimalikult täpselt kalapüügikoht.

| — | Püügikuupäev |
| --- | --- |

—

Püügikuupäev

| — | Kala suurus/vanus/kaal






  — | Kala suurust mõõdetakse nõukogu määruses (EÜ) nr 2187/2005 (4) sätestatud viisil. Kõige olulisemad näitajad on kala suurus ja kaal. Vanuse kohta saab info esitada, kui see on teada. |
| --- | --- | --- |

—

Kala suurus/vanus/kaal

—

Kala suurust mõõdetakse nõukogu määruses (EÜ) nr 2187/2005 (4) sätestatud viisil. Kõige olulisemad näitajad on kala suurus ja kaal. Vanuse kohta saab info esitada, kui see on teada.

| — | Teave analüüsitava organi kohta (lihaskude, maks, ...). |
| --- | --- |

—

Teave analüüsitava organi kohta (lihaskude, maks, ...).

| — | Proovi kuuluva(te) kala (kalade) rasvasisaldus. |
| --- | --- |

—

Proovi kuuluva(te) kala (kalade) rasvasisaldus.

| — | Töötlemist käsitlev teave (trimmitud, suitsutatud või muul viisil töödeldud). |
| --- | --- |

—

Töötlemist käsitlev teave (trimmitud, suitsutatud või muul viisil töödeldud).

| — | Muu asjakohane teave (nt proovi laadi kohta, kui tavalistes veergudes ei ole esitatud piisavalt üksikasju; nt ühel kalal põhinev tulemus). |
| --- | --- |

—

Muu asjakohane teave (nt proovi laadi kohta, kui tavalistes veergudes ei ole esitatud piisavalt üksikasju; nt ühel kalal põhinev tulemus).

| 5. | Alates 2009. aastast võetud proovidest saadavad andmed, mida ei ole veel esitatud EFSA andmebaasi, tuleks võimaluse korral EFSA-le esitada EFSA andmevormil. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Praegu olemasolevate andmete põhjal on II lisas esitatud teave dioksiinide, dioksiinilaadsete PCBde ja mittedioksiinilaadsete PCBde esinemise kohta teatavates kalaliikides alates teatavast vanusest ja suurusest ning pidades silmas konkreetset geograafilist piirkonda (ICES püügipiirkonda), ning eelkõige eelnimetatud ainete sisalduse vastavuse kohta määruses (EÜ) nr 1881/2006 kehtestatud piirnormile. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Selleks et tagada ainult ELi õigusaktidele vastava kala ja kalandustoodete laskmine ELi turule, soovitatakse Läänemere piirkonna kala puhul rakendada III lisas kirjeldatud riskijuhtimismeetmeid. Liikmesriigid, kellele on osutatud 1. punktis, võivad võtta riiklikke meetmeid III lisas soovitatud riskijuhtimismeetmete rakendamiseks. |
| --- | --- |

7.

Brüssel, 2. mai 2016

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Vytenis ANDRIUKAITIS

---

(1)  Komisjoni 19. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1881/2006, millega sätestatakse teatavate saasteainete piirnormid toiduainetes (ELT L 364, 20.12.2006, lk 5).

1

(2)  Komisjoni 2. juuni 2014. aasta määrus (EL) nr 589/2014, millega sätestatakse proovivõtu- ja analüüsimeetodid dioksiinide, dioksiinitaoliste PCBde ja mittedioksiinitaoliste PCBde sisalduse kontrollimiseks teatavates toiduainetes ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 252/2012 (ELT L 164, 3.6.2014, lk 18).

2

(3)  http://www.efsa.europa.eu/en/datex/datexsubmitdata.htm

3

(4)  Nõukogu 21. detsembri 2005. aasta määrus (EÜ) nr 2187/2005, mis käsitleb Läänemere, Suur- ja Väike-Belti ning Sundi kalavarude kaitsmist tehniliste meetmete abil, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1434/98 ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 88/98 (ELT L 349, 31.12.2005, lk 1).

4

---

I LISA

1)

| | DE | DK | EE | FIN | LT | LV | PL | SE | Kokku |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Räim | 7 | 5 | 7 | 20 | 4 | 4 | 9 | 14 | 70 |

DE

DK

EE

FIN

LT

LV

PL

SE

Kokku

Räim

7

5

7

20

4

4

9

14

70

2)

| | DE | DK | EE | FIN | LT | LV | PL | SE | Kokku |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kilu | 5 | 8 | 8 | 5 | 5 | 9 | 18 | 12 | 70 |

DE

DK

EE

FIN

LT

LV

PL

SE

Kokku

Kilu

5

8

8

5

5

9

18

12

70

3)

| | DE | DK | EE | FIN | LT | LV | PL | SE | Kokku |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lõhe/forell | 5 | 12 | 5 | 15 | 5 | 5 | 11 | 12 | 70 |

DE

DK

EE

FIN

LT

LV

PL

SE

Kokku

Lõhe/forell

5

12

5

15

5

5

11

12

70

4)

| | DE | DK | EE | FIN | LT | LV | PL | SE | Kokku |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Mitu kalaliiki (*1) | 10 | 10 | 10 | 10 | 10 | 10 | 10 | 10 | 80 |

DE

DK

EE

FIN

LT

LV

PL

SE

Kokku

Mitu kalaliiki (*1)

10

10

10

10

10

10

10

10

80

---

(*1)  Atlandi tursk (Gadus morhua), atlandi merilest (Pleuronectes platessa), jõesilm (Lampetra fluviatilis), paalia (Salvelinus sp.) nurg (Blicca bjoerkna), euroopa angerjas (Anguilla Anguilla), latikas (Abramis brama), lest (Platichthys flesus), ahven (Perca fluviatilis), harilik haug (Esox lucius), harilik koha (Sander lucioperca), harilik särg (Rutilus rutilus), rääbis (Coregonus Albula), tuulehaug (Belone belone), meritint (Osmerus eperlanus), harilik kammeljas (Psetta maxima), vimb (Vimba vimba), piimahven (Coregonus sp.) ja merlang (Merlangius merlangus).

*1

Gadus morhua

Pleuronectes platessa

Lampetra fluviatilis

Salvelinus sp

(Blicca bjoerkna

Anguilla Anguilla

Abramis brama

Platichthys flesus

Perca fluviatilis

Esox lucius

Sander lucioperca

Rutilus rutilus

Coregonus Albula

Belone belone

Osmerus eperlanus

Psetta maxima

(Vimba vimba

Coregonus sp

Merlangius merlangus

---

II LISA

Teave dioksiinide, dioksiinilaadsete PCBde ja mittedioksiinilaadsete PCBde esinemise kohta teatavates kalaliikides alates teatavast vanusest ja suurusest ning pidades silmas konkreetset geograafilist piirkonda (ICES püügipiirkonda), ning eelkõige eelnimetatud ainete sisalduse vastavuse kohta määruses (EÜ) nr 1881/2006 kehtestatud piirnormile.

1.   Kala suurus

Kõigi käesolevas lisas osutatud kalade suurust mõõdetakse järgmisel joonisel näidatud viisil ninamiku tipust kuni sabauime lõpuni.

2.   Läänemere piirkonnas säästvuse huvides kehtestatud alammõõdud teatavate kalaliikide püügi puhul (määrus (EÜ) nr 2187/2005)

| — | Lõhe (Salmo salar) (kogu Läänemere piirkond, välja arvatud ICES 31): alammõõt on 60 cm (seega ei lubata püüda < 2 kg kala). |
| --- | --- |

—

Lõhe (Salmo salar) (kogu Läänemere piirkond, välja arvatud ICES 31): alammõõt on 60 cm (seega ei lubata püüda < 2 kg kala).

| — | Lõhe (Salmo salar) (ICES 31): alammõõt on 50 cm (seega ei lubata püüda < 2 kg kala). |
| --- | --- |

—

Lõhe (Salmo salar) (ICES 31): alammõõt on 50 cm (seega ei lubata püüda < 2 kg kala).

| — | Meriforell (Salmo trutta) (ICES 22, 23, 24 ja 25 ning ICES 29, 30, 31 ja 32): alammõõt on 40 cm (seega ei lubata püüda < 2 kg kala). |
| --- | --- |

—

Meriforell (Salmo trutta) (ICES 22, 23, 24 ja 25 ning ICES 29, 30, 31 ja 32): alammõõt on 40 cm (seega ei lubata püüda < 2 kg kala).

| — | Meriforell (Salmo trutta) (ICES 26, 27 ja 28): alammõõt on 50 cm (seega ei lubata püüda < 2 kg kala). |
| --- | --- |

—

Meriforell (Salmo trutta) (ICES 26, 27 ja 28): alammõõt on 50 cm (seega ei lubata püüda < 2 kg kala).

3.   Teave dioksiinide, dioksiinilaadsete PCBde ja mittedioksiinilaadsete PCBde esinemise kohta teatavates kalaliikides alates teatavast vanusest ja suurusest ning pidades silmas konkreetset geograafilist piirkonda (ICES püügipiirkonda)

3.1.   Räim

ICES püügipiirkonnad 22, 23, 24, 25, 26 ja 27: suurusest olenemata eeldatakse, et räimed vastavad piirnormile.

ICES püügipiirkonnad 28–1, 29, 30, 31 ja 32: ≤ 17 cm räimede puhul eeldatakse, et need vastavad piirnormile ning > 17 cm räimede puhul kahtlustatakse, et need ei vasta piirnormile.

ICES püügipiirkond 28–2: ≤ 21 cm räimede puhul eeldatakse, et need vastavad piirnormile ning > 21 cm räimede puhul kahtlustatakse, et need ei vasta piirnormile.

3.2.   Lõhe

ICES püügipiirkondade 22 ja 23 lõhe pärineb Atlandi ookeani põhjaosast ja mitte Läänemere piirkonnast ning seega ei käsitleta seda käesolevates dioksiinide ja PCBde esinemise ja ühiste riskijuhtimismeetmete kohta tehtud järeldustes.

< 2 kg lõhe kohta eeldatakse, et see vastab piirnormile (kuid neid ei lubata püüda säästvuse huvides vastavalt määrusele (EÜ) nr 2187/2005; alammõõt on 60 cm ja ICES püügipiirkonna 31 puhul 50 cm).

ICES püügipiirkonnad 24, 25 ja 26:

| — | 2–5,5 kg lõhe vastab piirnormile pärast trimmimist (trimmimise tulemusena on dioksiinide/dioksiinilaadsete PCBde sisalduse ligikaudu 30 % vähenemist täheldatud üksnes ICES püügipiirkondades 24, 25 ja 26 võetud proovide puhul); |
| --- | --- |

—

2–5,5 kg lõhe vastab piirnormile pärast trimmimist (trimmimise tulemusena on dioksiinide/dioksiinilaadsete PCBde sisalduse ligikaudu 30 % vähenemist täheldatud üksnes ICES püügipiirkondades 24, 25 ja 26 võetud proovide puhul);

| — | väiksema trimmimata lõhe (2–4 kg) puhul kahtlustatakse, et see ei vasta piirnormile, kuigi enamik lõhedest vastab piirnormile; |
| --- | --- |

—

väiksema trimmimata lõhe (2–4 kg) puhul kahtlustatakse, et see ei vasta piirnormile, kuigi enamik lõhedest vastab piirnormile;

| — | suurema lõhe (4–5,5 kg) puhul kahtlustatakse, et enamik isenditest ei vasta piirnormile; |
| --- | --- |

—

suurema lõhe (4–5,5 kg) puhul kahtlustatakse, et enamik isenditest ei vasta piirnormile;

| — | < 5,5 kg trimmitud lõhe vastab piirnormile; |
| --- | --- |

—

< 5,5 kg trimmitud lõhe vastab piirnormile;

| — | < 7,9 kg lõhe, mis on trimmitud ja millelt on eemaldatud kõhtmine osa vastab piirnormile. |
| --- | --- |

—

< 7,9 kg lõhe, mis on trimmitud ja millelt on eemaldatud kõhtmine osa vastab piirnormile.

ICES püügipiirkonnad 27, 28, 29, 30, 31 ja 32:

| — | > 2 kg lõhe (suurem kui 60 cm) puhul kahtlustatakse, et see ei vasta piirnormile. |
| --- | --- |

—

> 2 kg lõhe (suurem kui 60 cm) puhul kahtlustatakse, et see ei vasta piirnormile.

3.3.   Forell

< 2 kg (meri)forelli puhul eeldatakse, et see vastab piirnormile (kuid neid ei lubata püüda säästvuse huvides vastavalt määrusele (EÜ) nr 2187/2005; ICES püügipiirkonnad 22, 23, 24, 25, 29, 30, 31 ja 32: 40 cm ja ICES püügipiirkonnad 26, 27 ja 28: 50 cm).

ICES püügipiirkonnad 22, 23, 24, 25 ja 26:

| — | 2–4,5 kg (meri)forelli puhul eeldatakse, et see vastab piirnormile pärast trimmimist ja kõhtmise osa eemaldamist; |
| --- | --- |

—

2–4,5 kg (meri)forelli puhul eeldatakse, et see vastab piirnormile pärast trimmimist ja kõhtmise osa eemaldamist;

| — | väiksema (meri)forelli (2–4 kg) puhul kahtlustatakse, et see ei vasta piirnormile, kuigi enamik (meri)forellidest vastab piirnormile; |
| --- | --- |

—

väiksema (meri)forelli (2–4 kg) puhul kahtlustatakse, et see ei vasta piirnormile, kuigi enamik (meri)forellidest vastab piirnormile;

| — | suuremate (meri)forellide puhul kahtlustatakse, et enamik isendeid ei vasta piirnormile. |
| --- | --- |

—

suuremate (meri)forellide puhul kahtlustatakse, et enamik isendeid ei vasta piirnormile.

ICES püügipiirkonnad 27, 28, 29, 30, 31 ja 32:

| — | kõigi üle 2 kg kaaluvate (meri)forellide (suuremad kui 40/50 cm) puhul kahtlustatakse, et need ei vasta piirnormile. |
| --- | --- |

—

kõigi üle 2 kg kaaluvate (meri)forellide (suuremad kui 40/50 cm) puhul kahtlustatakse, et need ei vasta piirnormile.

3.4.   Kilu

ICES püügipiirkonnad 22, 23, 24, 25, 26, 27 ja 28: eeldatakse, et kilu vastab piirnormile.

ICES püügipiirkonnad 29, 30, 31 ja 32: kui kilu on väiksem kui 12,5 cm ja vähem kui 5 aastat vana, eeldatakse, et see vastab piirnormile. Kui kilu on suurem kui 12,5 cm, kahtlustatakse, et see ei vasta piirnormile.

3.5.   Tursamaks

Kahtlustatakse, et see ei vasta piirnormile.

3.6.   Jõesilm

ICES püügipiirkond 28: kahtlustatakse, et jõesilm ei vasta piirnormile.

ICES püügipiirkond 32: eeldatakse, et jõesilm vastab piirnormile.

3.7.   Muud kalaliigid

Paaliaga ei kaubelda ja kohaliku saagi suhtes kohaldatakse erandit (Soome ja Rootsi puhul).

Muude kalaliikide puhul eeldatakse, et need vastavad piirnormile.

---

III LISA

Riskijuhtimismeetmeid, mida pädevatel asutustel soovitatakse võtta, et tagada Läänemere piirkonnast püütud ELis turule lastud kala vastavus määruses (EÜ) nr 1881/2006 sätestatud piirnormidele.

1.   Üldised soovitatud riskijuhtimismeetmed

| — | Jälgitavus on väga oluline. |
| --- | --- |

—

Jälgitavus on väga oluline.

| — | Kui räime, lõhet, meriforelli ja kilu kaubastatakse muudes ELi liikmesriikides või nende kalaliikide kodumaisel turul turustamise suhtes ei kohaldata erandit, tuleks saatedokumentidesse märkida ICES püügipiirkond, kust asjaomane kala püüti. Vajaduse korral tuleks selgelt märkida, et partiist on võetud proovid, mida on analüüsitud dioksiinide ning dioksiinide ja dioksiinilaadsete PCBde summa ja mittedioksiinilaadsete PCBde suhtes vastavalt ELi õigusaktidele ning on kindlaks tehtud, et partii vastab ELi õigusaktides esitatud nõuetele. Analüüsiaruanne võib olla partiile lisatud või soovi korral kättesaadav. |
| --- | --- |

—

Kui räime, lõhet, meriforelli ja kilu kaubastatakse muudes ELi liikmesriikides või nende kalaliikide kodumaisel turul turustamise suhtes ei kohaldata erandit, tuleks saatedokumentidesse märkida ICES püügipiirkond, kust asjaomane kala püüti. Vajaduse korral tuleks selgelt märkida, et partiist on võetud proovid, mida on analüüsitud dioksiinide ning dioksiinide ja dioksiinilaadsete PCBde summa ja mittedioksiinilaadsete PCBde suhtes vastavalt ELi õigusaktidele ning on kindlaks tehtud, et partii vastab ELi õigusaktides esitatud nõuetele. Analüüsiaruanne võib olla partiile lisatud või soovi korral kättesaadav.

| — | Kui ei ole võimalik anda täpset teavet ICES püügipiirkonna kohta, kust kala on püütud, tuleks > 17 cm räime, lõhe, meriforelli ja > 12,5 cm kiluga muudes ELi liikmesriikides kaubastamise või nende kodumaisel turul turustamise (kui selle suhtes ei kohaldata erandit) korral alati võtta asjaomasest partiist proov ja analüüsida seda dioksiinide ning dioksiinide ja dioksiinilaadsete PCBde summa ja mittedioksiinilaadsete PCBde suhtes vastavalt ELi õigusaktidele ning teha kindlaks, kas partii vastab ELi õigusaktides sätestatud nõuetele. See tuleks märkida selgelt saatedokumentidesse. Analüüsiaruanne võib olla partiile lisatud või soovi korral kättesaadav. |
| --- | --- |

—

Kui ei ole võimalik anda täpset teavet ICES püügipiirkonna kohta, kust kala on püütud, tuleks > 17 cm räime, lõhe, meriforelli ja > 12,5 cm kiluga muudes ELi liikmesriikides kaubastamise või nende kodumaisel turul turustamise (kui selle suhtes ei kohaldata erandit) korral alati võtta asjaomasest partiist proov ja analüüsida seda dioksiinide ning dioksiinide ja dioksiinilaadsete PCBde summa ja mittedioksiinilaadsete PCBde suhtes vastavalt ELi õigusaktidele ning teha kindlaks, kas partii vastab ELi õigusaktides sätestatud nõuetele. See tuleks märkida selgelt saatedokumentidesse. Analüüsiaruanne võib olla partiile lisatud või soovi korral kättesaadav.

| — | Nõuetele vastavuse tagamiseks vajaliku kontrolli tegemise eest vastutab lossimissadama asutus. |
| --- | --- |

—

Nõuetele vastavuse tagamiseks vajaliku kontrolli tegemise eest vastutab lossimissadama asutus.

| — | Kättesaadavad peaksid olema dokumenteeritud tõendid selle kohta, mida tehti inimtoiduks turustamiseks sobimatu kalaga. |
| --- | --- |

—

Kättesaadavad peaksid olema dokumenteeritud tõendid selle kohta, mida tehti inimtoiduks turustamiseks sobimatu kalaga.

2.   Konkreetsed soovitatud riskijuhtimismeetmed

2.1.   Räim

| — | ICES püügipiirkondadest 22, 23, 24, 25, 26 ja 27 → püütud räime võib turustada inimtoiduks. |
| --- | --- |

—

ICES püügipiirkondadest 22, 23, 24, 25, 26 ja 27 → püütud räime võib turustada inimtoiduks.

| — | ICES püügipiirkondadest 28–1, 29, 30, 31, 32 püütud räim:






  — | Rootsi ja Soome






  — | Sortimata räime võib turustada üksnes kodumaisel turul. |
| --- | --- | --- | --- |

—

ICES püügipiirkondadest 28–1, 29, 30, 31, 32 püütud räim:

—

Rootsi ja Soome

—

Sortimata räime võib turustada üksnes kodumaisel turul.

| — | Muudesse ELi liikmesriikidesse kaubastamine Kohustuslik on sortida räim enne turulelaskmist ≤ 17 cm ja > 17 cm kategooriasse (kuna sortimine põhineb kala laiusel, on mõõtmed ligikaudsed, kuid see ei põhjusta probleeme):






  — | ≤ 17 cm räime võib turustada inimtoiduks; |
| --- | --- | --- |

—

Muudesse ELi liikmesriikidesse kaubastamine Kohustuslik on sortida räim enne turulelaskmist ≤ 17 cm ja > 17 cm kategooriasse (kuna sortimine põhineb kala laiusel, on mõõtmed ligikaudsed, kuid see ei põhjusta probleeme):

—

≤ 17 cm räime võib turustada inimtoiduks;

| — | > 17 cm räime võib turustada või töödelda inimtoiduks üksnes kodumaisel turul ning seda võib väljaspool kõnealust turgu turustada ainult juhul, kui konkreetse partii analüüsitulemused näitavad, et see vastab piirnormile. |
| --- | --- |

—

> 17 cm räime võib turustada või töödelda inimtoiduks üksnes kodumaisel turul ning seda võib väljaspool kõnealust turgu turustada ainult juhul, kui konkreetse partii analüüsitulemused näitavad, et see vastab piirnormile.

| — | Saksamaa, Taani, Eesti, Läti, Leedu ja Poola






  — | Kohustuslik on sortida räim enne turulelaskmist ≤ 17 cm ja > 17 cm kategooriasse (kuna sortimine põhineb kala laiusel, on mõõtmed ligikaudsed, kuid see ei põhjusta probleeme):






  — | ≤ 17 cm räime võib turustada inimtoiduks; |
| --- | --- | --- | --- |

—

Saksamaa, Taani, Eesti, Läti, Leedu ja Poola

—

Kohustuslik on sortida räim enne turulelaskmist ≤ 17 cm ja > 17 cm kategooriasse (kuna sortimine põhineb kala laiusel, on mõõtmed ligikaudsed, kuid see ei põhjusta probleeme):

—

≤ 17 cm räime võib turustada inimtoiduks;

| — | > 17 cm räime ei või turustada ega töödelda inimtoiduks, välja arvatud juhul, kui konkreetse partii analüüsitulemused näitavad, et see vastab piirnormile. |
| --- | --- |

—

> 17 cm räime ei või turustada ega töödelda inimtoiduks, välja arvatud juhul, kui konkreetse partii analüüsitulemused näitavad, et see vastab piirnormile.

| — | ICES püügipiirkonnast 28–2 püütud räim:






  — | Rootsi ja Soome






  — | Sortimata räime võib turustada üksnes kodumaisel turul. |
| --- | --- | --- | --- |

—

ICES püügipiirkonnast 28–2 püütud räim:

—

Rootsi ja Soome

—

Sortimata räime võib turustada üksnes kodumaisel turul.

| — | Muudesse ELi liikmesriikidesse kaubastamine Kohustuslik on sortida räim enne turulelaskmist ≤ 21 cm ja > 21 cm kategooriasse (kuna sortimine põhineb kala laiusel, on mõõtmed ligikaudsed, kuid see ei põhjusta probleeme):






  — | ≤ 21 cm räime võib turustada inimtoiduks; |
| --- | --- | --- |

—

Muudesse ELi liikmesriikidesse kaubastamine Kohustuslik on sortida räim enne turulelaskmist ≤ 21 cm ja > 21 cm kategooriasse (kuna sortimine põhineb kala laiusel, on mõõtmed ligikaudsed, kuid see ei põhjusta probleeme):

—

≤ 21 cm räime võib turustada inimtoiduks;

| — | > 21 cm räime võib turustada või töödelda inimtoiduks üksnes kodumaisel turul ning seda võib väljaspool kõnealust turgu turustada ainult juhul, kui konkreetse partii analüüsitulemused näitavad, et see vastab piirnormile. |
| --- | --- |

—

> 21 cm räime võib turustada või töödelda inimtoiduks üksnes kodumaisel turul ning seda võib väljaspool kõnealust turgu turustada ainult juhul, kui konkreetse partii analüüsitulemused näitavad, et see vastab piirnormile.

| — | Saksamaa, Taani, Eesti, Läti, Leedu ja Poola






  — | Kohustuslik on sortida räim enne turulelaskmist ≤ 21 cm ja > 21 cm kategooriasse (kuna sortimine põhineb kala laiusel, on mõõtmed ligikaudsed, kuid see ei põhjusta probleeme):






  — | ≤ 21 cm räime võib turustada inimtoiduks; |
| --- | --- | --- | --- |

—

Saksamaa, Taani, Eesti, Läti, Leedu ja Poola

—

Kohustuslik on sortida räim enne turulelaskmist ≤ 21 cm ja > 21 cm kategooriasse (kuna sortimine põhineb kala laiusel, on mõõtmed ligikaudsed, kuid see ei põhjusta probleeme):

—

≤ 21 cm räime võib turustada inimtoiduks;

| — | > 21 cm räime ei või turustada ega töödelda inimtoiduks, välja arvatud juhul, kui konkreetse partii analüüsitulemused näitavad, et see vastab piirnormile. |
| --- | --- |

—

> 21 cm räime ei või turustada ega töödelda inimtoiduks, välja arvatud juhul, kui konkreetse partii analüüsitulemused näitavad, et see vastab piirnormile.

2.2.   Lõhe

| — | ICES püügipiirkondadest 24, 25 ja 26 püütud lõhe:






  — | Rootsi, Soome ja Läti






  — | Lõhet võib turustada kodumaisel turul (erand). |
| --- | --- | --- | --- |

—

ICES püügipiirkondadest 24, 25 ja 26 püütud lõhe:

—

Rootsi, Soome ja Läti

—

Lõhet võib turustada kodumaisel turul (erand).

| — | Muudesse ELi liikmesriikidesse kaubastamine on võimalik ainult juhul, kui konkreetse partii analüüsitulemused näitavad, et see vastab ELi õigusaktidele. |
| --- | --- |

—

Muudesse ELi liikmesriikidesse kaubastamine on võimalik ainult juhul, kui konkreetse partii analüüsitulemused näitavad, et see vastab ELi õigusaktidele.

| — | Saksamaa, Taani, Eesti, Leedu ja Poola






  — | Suurema kui 2 kg lõhe turustamine inimtoiduks on lubatud üksnes juhul, kui konkreetse partii analüüsitulemused näitavad, et see vastab ELi õigusaktidele. |
| --- | --- | --- |

—

Saksamaa, Taani, Eesti, Leedu ja Poola

—

Suurema kui 2 kg lõhe turustamine inimtoiduks on lubatud üksnes juhul, kui konkreetse partii analüüsitulemused näitavad, et see vastab ELi õigusaktidele.

| — | Lõhe massiga kuni 5,5 kg vastab piirnormile pärast trimmimist (protseduuri rakendatakse Taanis ja Poolas üksnes ICES püügipiirkondadest 24, 25 ja 26 püütud kala puhul) ning lõhe massiga 5,5–7,9 kg vastab piirnormile pärast trimmimist ja kõhtmise osa eemaldamist (protseduuri rakendatakse Poolas ICES püügipiirkondadest 24, 25 ja 26 püütud kala puhul). |
| --- | --- |

—

Lõhe massiga kuni 5,5 kg vastab piirnormile pärast trimmimist (protseduuri rakendatakse Taanis ja Poolas üksnes ICES püügipiirkondadest 24, 25 ja 26 püütud kala puhul) ning lõhe massiga 5,5–7,9 kg vastab piirnormile pärast trimmimist ja kõhtmise osa eemaldamist (protseduuri rakendatakse Poolas ICES püügipiirkondadest 24, 25 ja 26 püütud kala puhul).

| — | > 5,5 kg trimmitud lõhe ning > 7,9 kg trimmitud ja kõhtmise osata lõhe turustamine inimtoiduks on lubatud üksnes juhul, kui konkreetse partii analüüsitulemused näitavad, et see vastab ELi õigusaktidele. |
| --- | --- |

—

> 5,5 kg trimmitud lõhe ning > 7,9 kg trimmitud ja kõhtmise osata lõhe turustamine inimtoiduks on lubatud üksnes juhul, kui konkreetse partii analüüsitulemused näitavad, et see vastab ELi õigusaktidele.

| — | ICES püügipiirkondadest 27, 28, 29, 30, 31 ja 32 püütud lõhe:






  — | Rootsi, Soome ja Läti






  — | Lõhet võib turustada kodumaisel turul (erand). |
| --- | --- | --- | --- |

—

ICES püügipiirkondadest 27, 28, 29, 30, 31 ja 32 püütud lõhe:

—

Rootsi, Soome ja Läti

—

Lõhet võib turustada kodumaisel turul (erand).

| — | Muudesse ELi liikmesriikidesse kaubastamine on võimalik ainult juhul, kui konkreetse partii analüüsitulemused näitavad, et see vastab ELi õigusaktidele. |
| --- | --- |

—

Muudesse ELi liikmesriikidesse kaubastamine on võimalik ainult juhul, kui konkreetse partii analüüsitulemused näitavad, et see vastab ELi õigusaktidele.

| — | Saksamaa, Taani, Eesti, Leedu ja Poola






  — | Lõhe turustamine inimtoiduks on lubatud üksnes juhul, kui konkreetse partii analüüsitulemused näitavad, et see vastab ELi õigusaktidele. |
| --- | --- | --- |

—

Saksamaa, Taani, Eesti, Leedu ja Poola

—

Lõhe turustamine inimtoiduks on lubatud üksnes juhul, kui konkreetse partii analüüsitulemused näitavad, et see vastab ELi õigusaktidele.

2.3.   (Meri)forell

| — | ICES püügipiirkondadest 22, 23, 24, 25 ja 26 püütud (meri)forell:






  — | Rootsi ja Soome






  — | (Meri)forelli võib turustada kodumaisel turul (erand). |
| --- | --- | --- | --- |

—

ICES püügipiirkondadest 22, 23, 24, 25 ja 26 püütud (meri)forell:

—

Rootsi ja Soome

—

(Meri)forelli võib turustada kodumaisel turul (erand).

| — | Muudesse ELi liikmesriikidesse kaubastamine on võimalik ainult juhul, kui konkreetse partii analüüsitulemused näitavad, et see vastab ELi õigusaktidele. |
| --- | --- |

—

Muudesse ELi liikmesriikidesse kaubastamine on võimalik ainult juhul, kui konkreetse partii analüüsitulemused näitavad, et see vastab ELi õigusaktidele.

| — | Saksamaa, Taani, Eesti, Läti, Leedu ja Poola






  — | > 2 kg (meri)forelli turustamine inimtoiduks on lubatud üksnes juhul, kui konkreetse partii analüüsitulemused näitavad, et see vastab ELi õigusaktidele. |
| --- | --- | --- |

—

Saksamaa, Taani, Eesti, Läti, Leedu ja Poola

—

> 2 kg (meri)forelli turustamine inimtoiduks on lubatud üksnes juhul, kui konkreetse partii analüüsitulemused näitavad, et see vastab ELi õigusaktidele.

| — | < 4,5 kg trimmitud ja kõhtmise osata (meri)forell vastab piirnormile (protseduuri rakendatakse Poolas ICES püügipiirkondadest 22, 23, 24, 25 ja 26 püütud kala puhul). |
| --- | --- |

—

< 4,5 kg trimmitud ja kõhtmise osata (meri)forell vastab piirnormile (protseduuri rakendatakse Poolas ICES püügipiirkondadest 22, 23, 24, 25 ja 26 püütud kala puhul).

| — | > 4,5 kg trimmitud ja kõhtmise osata (meri)forelli turustamine inimtoiduks on lubatud juhul, kui konkreetse partii analüüsitulemused näitavad, et see vastab ELi õigusaktidele. |
| --- | --- |

—

> 4,5 kg trimmitud ja kõhtmise osata (meri)forelli turustamine inimtoiduks on lubatud juhul, kui konkreetse partii analüüsitulemused näitavad, et see vastab ELi õigusaktidele.

| — | ICES püügipiirkondadest 27, 28, 29, 30, 31 ja 32 püütud (meri)forell:






  — | Rootsi ja Soome






  — | (Meri)forelli võib turustada kodumaisel turul (erand). |
| --- | --- | --- | --- |

—

ICES püügipiirkondadest 27, 28, 29, 30, 31 ja 32 püütud (meri)forell:

—

Rootsi ja Soome

—

(Meri)forelli võib turustada kodumaisel turul (erand).

| — | Muudesse ELi liikmesriikidesse kaubastamine on võimalik ainult juhul, kui konkreetse partii analüüsitulemused näitavad, et see vastab ELi õigusaktidele. |
| --- | --- |

—

Muudesse ELi liikmesriikidesse kaubastamine on võimalik ainult juhul, kui konkreetse partii analüüsitulemused näitavad, et see vastab ELi õigusaktidele.

| — | Saksamaa, Taani, Eesti, Läti, Leedu ja Poola






  — | (Meri)forelli turustamine inimtoiduks on lubatud üksnes juhul, kui konkreetse partii analüüsitulemused näitavad, et see vastab ELi õigusaktidele. |
| --- | --- | --- |

—

Saksamaa, Taani, Eesti, Läti, Leedu ja Poola

—

(Meri)forelli turustamine inimtoiduks on lubatud üksnes juhul, kui konkreetse partii analüüsitulemused näitavad, et see vastab ELi õigusaktidele.

2.4.   Kilu

| — | ICES püügipiirkondadest 22, 23, 24, 25, 26, 27 ja 28 püütud kilu võib turustada inimtoiduks. |
| --- | --- |

—

ICES püügipiirkondadest 22, 23, 24, 25, 26, 27 ja 28 püütud kilu võib turustada inimtoiduks.

| — | ICES püügipiirkondadest 29, 30, 31 ja 32 püütud kilu:






  — | on kohustuslik sortida kilu ≤ 12,5 cm ja > 12,5 cm kategooriasse.
  ≤ 12,5 cm kilu võib turustada inimtoiduks;
  > 12,5 cm kilu ei või turustada ega töödelda inimtoiduks, välja arvatud juhul, kui konkreetse partii analüüsitulemused näitavad, et see vastab piirnormile. |
| --- | --- | --- |

—

ICES püügipiirkondadest 29, 30, 31 ja 32 püütud kilu:

—

on kohustuslik sortida kilu ≤ 12,5 cm ja > 12,5 cm kategooriasse.

≤ 12,5 cm kilu võib turustada inimtoiduks;

> 12,5 cm kilu ei või turustada ega töödelda inimtoiduks, välja arvatud juhul, kui konkreetse partii analüüsitulemused näitavad, et see vastab piirnormile.

2.5.   Tursamaks

Läänemere piirkonnas püütud tursast saadud tursamaksa puhul kahtlustatakse, et see ei vasta piirnormile ning seega tuleks iga partiid analüüsida, et tõendada tursamaksa vastavust piirnormile enne selle ELi turule laskmist.

---

RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID

| 4.5.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 118/24 |
| --- | --- | --- | --- |

4.5.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 118/24

---

EUROOPA ÜHENDUSE JA ŠVEITSI KONFÖDERATSIOONI VAHELISE ÕHUTRANSPORDIALASE KOKKULEPPE ALUSEL LOODUD EUROOPA LIIDU / ŠVEITSI ÕHUTRANSPORDI ÜHISKOMITEE OTSUS nr 1/2016,

11. aprill 2016,

millega asendatakse Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise õhutranspordialase kokkuleppe lisa [2016/689]

EUROOPA LIIDU / ŠVEITSI ÕHUTRANSPORDIKOMITEE,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelist õhutranspordialast kokkulepet, edaspidi „kokkulepe“, eriti selle artikli 23 lõiget 4,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Ainus artikkel

Alates 15. maist 2016 asendatakse kokkuleppe lisa käesoleva otsuse lisaga.

Brüssel, 11. aprill 2016

Ühiskomitee nimel

Euroopa Liidu delegatsiooni juht

Filip CORNELIS

Šveitsi delegatsiooni juht

Christian HEGNER

---

LISA

Käesoleva kokkuleppe kohaldamisel arvestatakse järgmist:

| — | 1. detsembril 2009 jõustunud Lissaboni lepingu alusel asendab Euroopa Liit Euroopa Ühenduse ja on selle õigusjärglane; |
| --- | --- |

—

1. detsembril 2009 jõustunud Lissaboni lepingu alusel asendab Euroopa Liit Euroopa Ühenduse ja on selle õigusjärglane;

| — | iga kord, kui käesolevas lisas nimetatud õigusaktid sisaldavad viiteid Euroopa Ühenduse liikmesriikidele, mis on asendatud viidetega Euroopa Liidu liikmesriikidele, või nendega ühenduse loomise vajadusele, käsitatakse kõnealuseid viiteid käesoleva kokkuleppe kohaldamisel kehtivana ka Šveitsi suhtes või Šveitsiga ühenduse loomise vajaduse suhtes; |
| --- | --- |

—

iga kord, kui käesolevas lisas nimetatud õigusaktid sisaldavad viiteid Euroopa Ühenduse liikmesriikidele, mis on asendatud viidetega Euroopa Liidu liikmesriikidele, või nendega ühenduse loomise vajadusele, käsitatakse kõnealuseid viiteid käesoleva kokkuleppe kohaldamisel kehtivana ka Šveitsi suhtes või Šveitsiga ühenduse loomise vajaduse suhtes;

| — | kokkuleppe artiklite 4, 15, 18, 27 ja 35 viiteid nõukogu määrustele (EMÜ) nr 2407/92 ja (EMÜ) nr 2408/92 käsitatakse viidetena Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1008/2008; |
| --- | --- |

—

kokkuleppe artiklite 4, 15, 18, 27 ja 35 viiteid nõukogu määrustele (EMÜ) nr 2407/92 ja (EMÜ) nr 2408/92 käsitatakse viidetena Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1008/2008;

| — | ilma et see piiraks käesoleva kokkuleppe artikli 15 kohaldamist, hõlmab järgmistes ühenduse direktiivides ja määrustes osutatud mõiste „ühenduse lennuettevõtja“ ka sellist lennuettevõtjat, kelle peamine tegevuskoht ja registrijärgne asukoht selle olemasolu korral paikneb Šveitsi territooriumil ja kellele on antud tegevusluba kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1008/2008. Kõiki viiteid määrusele (EMÜ) nr 2407/92 käsitatakse viidetena määrusele (EÜ) nr 1008/2008; |
| --- | --- |

—

ilma et see piiraks käesoleva kokkuleppe artikli 15 kohaldamist, hõlmab järgmistes ühenduse direktiivides ja määrustes osutatud mõiste „ühenduse lennuettevõtja“ ka sellist lennuettevõtjat, kelle peamine tegevuskoht ja registrijärgne asukoht selle olemasolu korral paikneb Šveitsi territooriumil ja kellele on antud tegevusluba kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1008/2008. Kõiki viiteid määrusele (EMÜ) nr 2407/92 käsitatakse viidetena määrusele (EÜ) nr 1008/2008;

| — | kõiki järgmistes tekstides esinevaid viiteid asutamislepingu artiklitele 81 ja 82 või Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 101 ja 102 käsitatakse viidetena käesoleva kokkuleppe artiklitele 8 ja 9. |
| --- | --- |

—

kõiki järgmistes tekstides esinevaid viiteid asutamislepingu artiklitele 81 ja 82 või Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 101 ja 102 käsitatakse viidetena käesoleva kokkuleppe artiklitele 8 ja 9.

1.   Lennunduse liberaliseerimise ja muud tsiviillennunduses kohaldatavad õigusaktid

Nr 1008/2008

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. septembri 2008. aasta määrus ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta

Nr 2000/79

Nõukogu 27. novembri 2000. aasta direktiiv, mis käsitleb Euroopa Lennuettevõtjate Ühenduse (AEA), Euroopa Transporditöötajate Föderatsiooni (ETF), Euroopa Lennumeeskonnaliikmete Liidu (ECA), Euroopa Piirkondlike Lennuettevõtjate Ühenduse (ERA) ja Rahvusvahelise Lennutranspordiettevõtjate Ühenduse (IACA) sõlmitud kokkulepet tsiviillennunduse lennupersonali tööaja korralduse kohta

Nr 93/104

Nõukogu 23. novembri 1993. aasta direktiiv, mis käsitleb tööaja korralduse teatavaid aspekte, muudetud järgmise õigusaktiga:

| — | direktiiv 2000/34/EÜ |
| --- | --- |

—

direktiiv 2000/34/EÜ

Nr 437/2003

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. veebruari 2003. aasta määrus reisijate, kauba ja posti õhuvedu käsitlevate statistiliste aruannete kohta

Nr 1358/2003

Komisjoni 31. juuli 2003. aasta määrus, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 437/2003 reisijate, kauba ja posti õhuvedu käsitlevate statistiliste andmete kohta ja muudetakse selle I ja II lisa

Nr 785/2004

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta määrus kindlustusnõuete kohta lennuettevõtjatele ja õhusõiduki käitajatele, muudetud järgmise õigusaktiga:

| — | komisjoni määrus (EL) nr 285/2010 |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EL) nr 285/2010

Nr 95/93

Nõukogu 18. jaanuari 1993. aasta määrus ühenduse lennujaamades teenindusaegade jaotamise ühiste eeskirjade kohta (artiklid 1–12), muudetud järgmise õigusaktiga:

| — | määrus (EÜ) nr 793/2004 |
| --- | --- |

—

määrus (EÜ) nr 793/2004

Nr 2009/12

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2009. aasta direktiiv lennujaamatasude kohta

Nr 96/67

Nõukogu 15. oktoobri 1996. aasta direktiiv juurdepääsu kohta maapealse käitluse turule ühenduse lennujaamades

(artiklid 1–9, 11–23 ja 25)

Nr 80/2009

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. jaanuari 2009. aasta määrus toimimisjuhendi kohta arvutipõhiste ettetellimissüsteemide puhul ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 2299/89

2.   Konkurentsieeskirjad

Nr 1/2003

Nõukogu 16. detsembri 2002. aasta määrus asutamislepingu artiklites 81 ja 82 sätestatud konkurentsieeskirjade rakendamise kohta (artiklid 1–13, 15–45)

(Sel määral, mil kõnealune määrus on käesoleva kokkuleppe kohaldamiseks oluline. Kõnealuse määruse lisamine ei mõjuta käesoleva kokkuleppe kohast ülesannete jaotust.)

Nr 773/2004

Komisjoni 7. aprilli 2004. aasta määrus, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 81 ja 82 kohaste menetluste teostamist komisjonis, muudetud järgmiste õigusaktidega:

| — | komisjoni määrus (EÜ) nr 1792/2006, |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EÜ) nr 1792/2006,

| — | komisjoni määrus (EÜ) nr 622/2008 |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EÜ) nr 622/2008

Nr 139/2004

Nõukogu 20. jaanuari 2004. aasta määrus kontrolli kehtestamise kohta ettevõtjate koondumiste üle (EÜ ühinemismäärus)

(artiklid 1–18, artikli 19 lõiked 1–2 ja artiklid 20–23)

Vastavalt ühinemismääruse artikli 4 lõikele 5 kohaldatakse Euroopa Ühenduse ja Šveitsi vahel järgmist:

| 1) | määruse (EÜ) nr 139/2004 artiklis 3 määratletud koondumise puhul, mis ei ole ühenduse suhtes oluline kõnealuse määruse artikli 1 tähenduses ja mida on võimalik läbi vaadata vähemalt kolme EÜ liikmesriigi ja Šveitsi Konföderatsiooni riikliku konkurentsiõiguse alusel, võivad kõnealuse määruse artikli 4 lõikes 2 osutatud isikud või ettevõtjad enne asjaomastele ametiasutustele teatamist teha Euroopa Ühenduste Komisjonile põhjendatud ettepaneku, et koondumise peaks läbi vaatama komisjon; |
| --- | --- |

1)

määruse (EÜ) nr 139/2004 artiklis 3 määratletud koondumise puhul, mis ei ole ühenduse suhtes oluline kõnealuse määruse artikli 1 tähenduses ja mida on võimalik läbi vaadata vähemalt kolme EÜ liikmesriigi ja Šveitsi Konföderatsiooni riikliku konkurentsiõiguse alusel, võivad kõnealuse määruse artikli 4 lõikes 2 osutatud isikud või ettevõtjad enne asjaomastele ametiasutustele teatamist teha Euroopa Ühenduste Komisjonile põhjendatud ettepaneku, et koondumise peaks läbi vaatama komisjon;

| 2) | Euroopa Komisjon edastab kõik määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 4 lõike 5 ja eelmise lõigu kohased ettepanekud viivitamata Šveitsi Konföderatsioonile; |
| --- | --- |

2)

Euroopa Komisjon edastab kõik määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 4 lõike 5 ja eelmise lõigu kohased ettepanekud viivitamata Šveitsi Konföderatsioonile;

| 3) | kui Šveitsi Konföderatsioon väljendab rahulolematust juhtumi käsitlemise suunamise taotluse suhtes, jääb juhtum Šveitsi pädeva konkurentsiasutuse pädevusse ning seda ei suunata kõnealuse lõike kohaselt Šveitsi Konföderatsiooni pädevusest välja. |
| --- | --- |

3)

kui Šveitsi Konföderatsioon väljendab rahulolematust juhtumi käsitlemise suunamise taotluse suhtes, jääb juhtum Šveitsi pädeva konkurentsiasutuse pädevusse ning seda ei suunata kõnealuse lõike kohaselt Šveitsi Konföderatsiooni pädevusest välja.

Seoses ühinemismääruse artikli 4 lõigetes 4 ja 5, artikli 9 lõigetes 2 ja 6 ning artikli 22 lõikes 2 osutatud tähtaegadega kohaldatakse järgmist:

| 1) | Euroopa Komisjon edastab kõik asjaomased dokumendid vastavalt artikli 4 lõigetele 4 ja 5, artikli 9 lõigetele 2 ja 6 ning artikli 22 lõikele 2 viivitamata Šveitsi pädevale konkurentsiasutusele; |
| --- | --- |

1)

Euroopa Komisjon edastab kõik asjaomased dokumendid vastavalt artikli 4 lõigetele 4 ja 5, artikli 9 lõigetele 2 ja 6 ning artikli 22 lõikele 2 viivitamata Šveitsi pädevale konkurentsiasutusele;

| 2) | Šveitsi Konföderatsiooni puhul hakatakse määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 4 lõigetes 4 ja 5, artikli 9 lõigetes 2 ja 6 ning artikli 22 lõikes 2 osutatud tähtaegu arvestama alates ajast, mil Šveitsi pädev konkurentsiasutus on asjaomased dokumendid kätte saanud. |
| --- | --- |

2)

Šveitsi Konföderatsiooni puhul hakatakse määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 4 lõigetes 4 ja 5, artikli 9 lõigetes 2 ja 6 ning artikli 22 lõikes 2 osutatud tähtaegu arvestama alates ajast, mil Šveitsi pädev konkurentsiasutus on asjaomased dokumendid kätte saanud.

Nr 802/2004

Komisjoni 7. aprilli 2004. aasta määrus, millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 139/2004 kontrolli kehtestamise kohta ettevõtjate koondumiste üle (artiklid 1–24), muudetud järgmiste õigusaktidega:

| — | komisjoni määrus (EÜ) nr 1792/2006, |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EÜ) nr 1792/2006,

| — | komisjoni määrus (EÜ) nr 1033/2008, |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EÜ) nr 1033/2008,

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1269/2013 |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1269/2013

Nr 2006/111

Komisjoni 16. novembri 2006. aasta direktiiv liikmesriikide ja riigi osalusega äriühingute vaheliste finantssuhete läbipaistvuse ning teatavate ettevõtjate finantsläbipaistvuse kohta

Nr 487/2009

Nõukogu 25. mai 2009. aasta määrus asutamislepingu artikli 81 lõike 3 kohaldamise kohta teatavat liiki kokkulepete ja kooskõlastatud tegevuse suhtes õhutranspordi sektoris

3.   Lennuohutus

Nr 216/2008

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. veebruari 2008. aasta määrus, mis käsitleb tsiviillennunduse valdkonna ühiseeskirju ja millega luuakse Euroopa Lennundusohutusamet ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 91/670/EMÜ, määrus (EÜ) nr 1592/2002 ning direktiiv 2004/36/EÜ, muudetud järgmiste õigusaktidega:

| — | komisjoni määrus (EÜ) nr 690/2009, |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EÜ) nr 690/2009,

| — | määrus (EÜ) nr 1108/2009, |
| --- | --- |

—

määrus (EÜ) nr 1108/2009,

| — | komisjoni määrus (EL) nr 6/2013 |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EL) nr 6/2013

Lennundusohutusametil on Šveitsis talle kõnealuse määruse kohaselt antud volitused.

Komisjonil on Šveitsis talle antud volitused otsuste puhul, mis on tehtud kõnealuse määruse artikli 11 lõike 2, artikli 14 lõigete 5 ja 7, artikli 24 lõike 5, artikli 25 lõike 1, artikli 38 lõike 3 punkti i, artikli 39 lõike 1, artikli 40 lõike 3, artikli 41 lõigete 3 ja 5, artikli 42 lõike 4, artikli 54 lõike 1 ja artikli 61 lõike 3 kohaselt.

Olenemata Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise õhutranspordialase kokkuleppe lisa teise taandega ettenähtud horisontaalsest kohandusest, ei tõlgendata kõnealuse määruse artiklis 65 ega selles nimetatud otsuse 1999/468/EÜ sätetes esitatud viiteid liikmesriigile Šveitsi kohta kehtivana.

Kõnealust määrust ei tõlgendata mingil juhul selliselt, et see annaks Euroopa Lennundusohutusametile volitused tegutseda Šveitsi nimel rahvusvaheliste lepingute raames muudel põhjustel kui tema selliste lepingute järgsete kohustuste täitmisel.

Käesolevas lepingus loetakse selle määruse sätteid järgmises kohanduses.

| a) | Artiklit 12 muudetakse järgmiselt:






  i) | lõikesse 1 lisatakse pärast sõna „ühendusega“ sõnad „või Šveitsiga“; |
| --- | --- | --- |

a)

Artiklit 12 muudetakse järgmiselt:

i)

lõikesse 1 lisatakse pärast sõna „ühendusega“ sõnad „või Šveitsiga“;

| ii) | lõike 2 punkti a lisatakse pärast sõna „ühendusega“ sõnad „või Šveitsiga“; |
| --- | --- |

ii)

lõike 2 punkti a lisatakse pärast sõna „ühendusega“ sõnad „või Šveitsiga“;

| iii) | lõikest 2 jäetakse välja punktid b ja c; |
| --- | --- |

iii)

lõikest 2 jäetakse välja punktid b ja c;

| iv) | lisatakse järgmine lõige:

  „3.   Kui ühendus peab läbirääkimisi kolmanda riigiga, et sõlmida leping, mille kohaselt liikmesriik või lennundusohutusamet võivad välja anda sertifikaate asjaomase kolmanda riigi pädeva lennundusasutuse väljaantud sertifikaatide alusel, püüab ta tagada Šveitsile pakkumise samalaadse lepingu sõlmimiseks asjaomase kolmanda riigiga. Šveits püüab omakorda sõlmida kolmandate riikidega samalaadsed lepingud, kui on sõlminud ühendus.“ |
| --- | --- |

iv)

lisatakse järgmine lõige:

„3.   Kui ühendus peab läbirääkimisi kolmanda riigiga, et sõlmida leping, mille kohaselt liikmesriik või lennundusohutusamet võivad välja anda sertifikaate asjaomase kolmanda riigi pädeva lennundusasutuse väljaantud sertifikaatide alusel, püüab ta tagada Šveitsile pakkumise samalaadse lepingu sõlmimiseks asjaomase kolmanda riigiga. Šveits püüab omakorda sõlmida kolmandate riikidega samalaadsed lepingud, kui on sõlminud ühendus.“

| b) | Artiklisse 29 lisatakse järgmine lõige:

  „4.   Erandina Euroopa ühenduste muude teenistujate teenistustingimuste artikli 12 lõike 2 punktist a võib lennundusohutusameti tegevdirektor võtta Šveitsi täieõiguslikke kodanikke tööle lepingu alusel.“ |
| --- | --- |

b)

Artiklisse 29 lisatakse järgmine lõige:

„4.   Erandina Euroopa ühenduste muude teenistujate teenistustingimuste artikli 12 lõike 2 punktist a võib lennundusohutusameti tegevdirektor võtta Šveitsi täieõiguslikke kodanikke tööle lepingu alusel.“

| c) | Artiklisse 30 lisatakse järgmine lõik:
  „Šveits kohaldab lennundusohutusameti suhtes Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli, mis on esitatud käesoleva lisa A lisas, kooskõlas A lisa liitega.“ |
| --- | --- |

c)

Artiklisse 30 lisatakse järgmine lõik:

„Šveits kohaldab lennundusohutusameti suhtes Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli, mis on esitatud käesoleva lisa A lisas, kooskõlas A lisa liitega.“

| d) | Artiklisse 37 lisatakse järgmine lõik:
  „Šveits osaleb täielikult lennundusohutusameti juhatuses ning tal on seal ELi liikmesriikidega võrdsed õigused ja kohustused, välja arvatud hääleõigus.“ |
| --- | --- |

d)

Artiklisse 37 lisatakse järgmine lõik:

„Šveits osaleb täielikult lennundusohutusameti juhatuses ning tal on seal ELi liikmesriikidega võrdsed õigused ja kohustused, välja arvatud hääleõigus.“

| e) | Artiklisse 59 lisatakse järgmine lõige:

  „12.   Šveits osaleb lõike 1 punktis b osutatud ühenduse rahalises panuses vastavalt järgmisele valemile:





  kus:







  S | = | lennundusohutusameti eelarve osa, mis ei ole kaetud lõike 1 punktides c ja d märgitud tasude ja lõivudega; |
| --- | --- | --- | --- |
| a | = | assotsieerunud riikide arv, |
| b | = | ELi liikmesriikide arv, |
| c | = | Šveitsi osamaks Rahvusvahelise Tsiviillennundusorganisatsiooni (ICAO) eelarvesse, |
| C | = | ELi liikmesriikide ja assotsieerunud riikide toetuse kogumaht ICAO eelarves.“ |

e)

Artiklisse 59 lisatakse järgmine lõige:

„12.   Šveits osaleb lõike 1 punktis b osutatud ühenduse rahalises panuses vastavalt järgmisele valemile:

Formula

kus:

S

=

lennundusohutusameti eelarve osa, mis ei ole kaetud lõike 1 punktides c ja d märgitud tasude ja lõivudega;

a

=

assotsieerunud riikide arv,

b

=

ELi liikmesriikide arv,

c

=

Šveitsi osamaks Rahvusvahelise Tsiviillennundusorganisatsiooni (ICAO) eelarvesse,

C

=

ELi liikmesriikide ja assotsieerunud riikide toetuse kogumaht ICAO eelarves.“

| f) | Artiklisse 61 lisatakse järgmine lõik:
  „Šveitsis lennundusohutusameti tegevusega seotud osalejate suhtes teostatavat ühenduse finantskontrolli käsitlevad sätted on esitatud käesoleva lisa B lisas.“ |
| --- | --- |

f)

Artiklisse 61 lisatakse järgmine lõik:

„Šveitsis lennundusohutusameti tegevusega seotud osalejate suhtes teostatavat ühenduse finantskontrolli käsitlevad sätted on esitatud käesoleva lisa B lisas.“

| g) | Määruse II lisa laiendatakse järgmistele õhusõidukitele kui toodetele, mis kuuluvad komisjoni 24. septembri 2003. aasta määruse (EÜ) nr 1702/2003 (millega nähakse ette õhusõidukite ja nendega seotud toodete, osade ja seadmete lennukõlblikkuse ja keskkonnaohutuse sertifitseerimise ning projekteerimis- ja tootjaorganisatsioonide sertifitseerimise rakenduseeskirjad) (1) artikli 2 lõike 3 punkti a alapunkti ii reguleerimisalasse: | õhusõiduk [HB-IMY, HB-IWY] – tüüp Gulfstream G-IV; |
| --- | --- | --- |

g)

Määruse II lisa laiendatakse järgmistele õhusõidukitele kui toodetele, mis kuuluvad komisjoni 24. septembri 2003. aasta määruse (EÜ) nr 1702/2003 (millega nähakse ette õhusõidukite ja nendega seotud toodete, osade ja seadmete lennukõlblikkuse ja keskkonnaohutuse sertifitseerimise ning projekteerimis- ja tootjaorganisatsioonide sertifitseerimise rakenduseeskirjad) (1) artikli 2 lõike 3 punkti a alapunkti ii reguleerimisalasse:

1

õhusõiduk [HB-IMY, HB-IWY] – tüüp Gulfstream G-IV;

| | õhusõiduk [HB-IMJ, HB-IVZ, HB-JES] – tüüp Gulfstream G-V; |
| --- | --- |

õhusõiduk [HB-IMJ, HB-IVZ, HB-JES] – tüüp Gulfstream G-V;

| | õhusõiduk [HB-ZCW, HB-ZDF] – tüüp MD 900. |
| --- | --- |

õhusõiduk [HB-ZCW, HB-ZDF] – tüüp MD 900.

Nr 1108/2009

Nr 1108/2009

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 216/2008 lennuväljade, lennuliikluse korraldamise ja aeronavigatsiooniteenuste valdkonnas ning tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2006/23/EÜ

Nr 1178/2011

Nr 1178/2011

Komisjoni 3. novembri 2011. aasta määrus, millega kehtestatakse tsiviillennunduses kasutatavate õhusõidukite meeskonnaga seotud tehnilised nõuded ja haldusmenetlused vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 216/2008, muudetud järgmiste õigusaktidega:

| — | komisjoni määrus (EL) nr 290/2012, |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EL) nr 290/2012,

| — | komisjoni määrus (EL) nr 70/2014, |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EL) nr 70/2014,

| — | komisjoni määrus (EL) nr 245/2014, |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EL) nr 245/2014,

| — | komisjoni määrus (EL) 2015/445 |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EL) 2015/445

Nr 3922/91

Nr 3922/91

Nõukogu 16. detsembri 1991. aasta määrus tehniliste nõuete ja haldusprotseduuride kooskõlastamise kohta tsiviillennunduses (artiklid 1–3, artikli 4 lõige 2, artiklid 5–11 ja 13), muudetud järgmiste õigusaktidega:

| — | määrus (EÜ) nr 1899/2006, |
| --- | --- |

—

määrus (EÜ) nr 1899/2006,

| — | määrus (EÜ) nr 1900/2006, |
| --- | --- |

—

määrus (EÜ) nr 1900/2006,

| — | komisjoni määrus (EÜ) nr 8/2008, |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EÜ) nr 8/2008,

| — | komisjoni määrus (EÜ) nr 859/2008 |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EÜ) nr 859/2008

Nr 996/2010

Nr 996/2010

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. oktoobri 2010. aasta määrus tsiviillennunduses toimuvate lennuõnnetuste ja intsidentide uurimise ja ennetamise kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 94/56/EÜ, muudetud järgmise õigusaktiga:

| — | määrus (EL) nr 376/2014 |
| --- | --- |

—

määrus (EL) nr 376/2014

Nr 104/2004

Nr 104/2004

Komisjoni 22. jaanuari 2004. aasta määrus, milles sätestatakse Euroopa Lennundusohutusameti apellatsiooninõukogu korraldust ja koosseisu käsitlevad eeskirjad

Nr 2111/2005

Nr 2111/2005

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. detsembri 2005. aasta määrus, mis käsitleb ühenduse nimekirja, millesse kantakse lennuettevõtjad, kelle suhtes kohaldatakse ühenduse piires tegevuskeeldu, koostamist ja lennureisijate teavitamist lendu teenindavast lennuettevõtjast ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiivi 2004/36/EÜ artikkel 9

Nr 473/2006

Nr 473/2006

Komisjoni 22. märtsi 2006. aasta määrus, millega kehtestatakse rakenduseeskirjad Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 2111/2005 II peatükis osutatud ühenduse nimekirja tarvis, millesse kantakse lennuettevõtjad, kelle suhtes kohaldatakse ühenduse piires tegevuskeeldu

Nr 474/2006

Nr 474/2006

Komisjoni 22. märtsi 2006. aasta määrus, millega kehtestatakse rakenduseeskirjad Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 2111/2005 II peatükis nimetatud ühenduse nimekiri lennuettevõtjatest, kelle suhtes kohaldatakse ühenduse piires tegevuskeeldu, viimati muudetud järgmise õigusaktiga:

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/2322 |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/2322

Nr 1332/2011

Nr 1332/2011

Komisjoni 16. detsembri 2011. aasta määrus, millega kehtestatakse ühised õhuruumi kasutamise nõuded ja käitamisprotseduurid õhukokkupõrke vältimiseks

Nr 646/2012

Nr 646/2012

Komisjoni 16. juuli 2012. aasta rakendusmäärus, millega nähakse ette Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 216/2008 kohaste trahvide ja perioodiliste karistusmaksete üksikasjalikud rakenduseeskirjad

Nr 748/2012

Nr 748/2012

Komisjoni 3. augusti 2012. aasta määrus, millega nähakse ette õhusõidukite ja nendega seotud toodete, osade ja seadmete lennukõlblikkuse ja keskkonnaohutuse sertifitseerimise ning projekteerimis- ja tootjaorganisatsioonide sertifitseerimise rakenduseeskirjad, muudetud järgmiste õigusaktidega:

| — | komisjoni määrus (EL) nr 7/2013, |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EL) nr 7/2013,

| — | komisjoni määrus (EL) nr 69/2014, |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EL) nr 69/2014,

| — | komisjoni määrus (EL) 2015/1039 |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EL) 2015/1039

Nr 965/2012

Nr 965/2012

Komisjoni 5. oktoobri 2012. aasta määrus, millega kehtestatakse lennutegevusega seotud tehnilised nõuded ja haldusmenetlused vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 216/2008, muudetud järgmiste õigusaktidega:

| — | komisjoni määrus (EL) nr 800/2013, |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EL) nr 800/2013,

| — | komisjoni määrus (EL) nr 71/2014, |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EL) nr 71/2014,

| — | komisjoni määrus (EL) nr 83/2014, |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EL) nr 83/2014,

| — | komisjoni määrus (EL) nr 379/2014, |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EL) nr 379/2014,

| — | komisjoni määrus (EL) 2015/140, |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EL) 2015/140,

| — | komisjoni määrus (EL) 2015/1329, |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EL) 2015/1329,

| — | komisjoni määrus (EL) 2015/640 |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EL) 2015/640

Nr 2012/780

Nr 2012/780

Komisjoni 5. detsembri 2012. aasta otsus, milles käsitletakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 996/2010 (tsiviillennunduses toimuvate õnnetuste ja intsidentide uurimise ja ennetamise kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 94/56/EÜ) artikli 18 lõikega 5 loodud Euroopa lennuohutusalaste soovituste kesksele andmekogule ja nendele soovitustele antud vastustele juurdepääsu õigusi

Nr 628/2013

Nr 628/2013

Komisjoni 28. juuni 2013. aasta rakendusmäärus, milles käsitletakse Euroopa Lennundusohutusameti töömeetodeid standardimiskontrollide korraldamisel ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 216/2008 eeskirjade kohaldamise järelevalvel ning millega tunnistatakse kehtetuks komisjoni määrus (EÜ) nr 736/2006

Nr 139/2014

Nr 139/2014

Komisjoni 12. veebruari 2014. aasta määrus, millega kehtestatakse lennuväljadega seotud nõuded ja haldusmenetlused vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 216/2008

Nr 319/2014

Nr 319/2014

Komisjoni 27. märtsi 2014. aasta määrus, milles käsitletakse Euroopa lennundusohutusametile makstavaid lõive ja tasusid ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 593/2007

Nr 452/2014

Nr 452/2014

Komisjoni 29. aprilli 2014. aasta määrus, millega kehtestatakse kolmandate riikide käitajate lennutegevusega seotud tehnilised nõuded ja haldusmenetlused vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 216/2008

Nr 1321/2014

Nr 1321/2014

Komisjoni 26. novembri 2014. aasta määrus õhusõidukite ja lennundustoodete ning nende osade ja seadmete jätkuva lennukõlblikkuse ning sellega tegelevate organisatsioonide ja isikute sertifitseerimise kohta, muudetud järgmiste õigusaktidega:

| — | komisjoni määrus (EL) 2015/1088, |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EL) 2015/1088,

| — | komisjoni määrus (EL) 2015/1536 |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EL) 2015/1536

Nr 2015/340

Nr 2015/340

Komisjoni 20. veebruari 2015. aasta määrus, millega kehtestatakse lennujuhtide lubade ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 216/2008 kohaste sertifikaatidega seotud tehnilised nõuded ja haldusmenetlused, muudetakse komisjoni rakendusmäärust (EL) nr 923/2012 ja tunnistatakse kehtetuks komisjoni määrus (EL) nr 805/2011

Nr 2015/640

Nr 2015/640

Komisjoni 23. aprilli 2015. aasta määrus, milles käsitletakse teatavat liiki lennutegevuse suhtes kohaldatavaid täiendavaid lennukõlblikkustingimusi ja millega muudetakse määrust (EL) nr 965/2012

Nr 2015/1018

Nr 2015/1018

Komisjoni 29. juuni 2015. aasta rakendusmäärus, millega kehtestatakse tsiviillennunduse selliste juhtumiliikide loetelu, millest vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 376/2014 tuleb kohustuslikus korras teatada

4.   Lennundusjulgestus

Lennundusjulgestus

Nr 300/2008

Nr 300/2008

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2008. aasta määrus, mis käsitleb tsiviillennundusjulgestuse ühiseeskirju ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 2320/2002

Nr 272/2009

Nr 272/2009

Komisjoni 2. aprilli 2009. aasta määrus, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 300/2008 lisas sätestatud tsiviillennundusjulgestuse ühiseid põhistandardeid, muudetud järgmiste õigusaktidega:

| — | komisjoni määrus (EL) nr 297/2010, |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EL) nr 297/2010,

| — | komisjoni määrus (EL) nr 720/2011, |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EL) nr 720/2011,

| — | komisjoni määrus (EL) nr 1141/2011, |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EL) nr 1141/2011,

| — | komisjoni määrus (EL) nr 245/2013 |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EL) nr 245/2013

Nr 1254/2009

Nr 1254/2009

Komisjoni 18. detsembri 2009. aasta määrus, milles sätestatakse kriteeriumid, mille kohaselt on liikmesriikidel võimalik teha erandeid tsiviillennundusjulgestuse ühistest põhistandarditest ja võtta vastu alternatiivsed julgestusmeetmed

Nr 18/2010

Nr 18/2010

Komisjoni 8. jaanuari 2010. aasta määrus, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 300/2008 seoses riiklike tsiviillennundusjulgestuse järelevalve programmide kriteeriumidega

Nr 72/2010

Nr 72/2010

Komisjoni 26. jaanuari 2010. aasta määrus, millega nähakse ette tsiviillennundusjulgestuse valdkonnas korraldatavate komisjoni inspekteerimiste kord

Nr 2015/1998

Nr 2015/1998

Komisjoni 5. novembri 2015. aasta rakendusmäärus, millega nähakse ette lennundusjulgestuse ühiste põhistandardite rakendamise üksikasjalikud meetmed, muudetud järgmise õigusaktiga:

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/2426 |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/2426

Nr 2015/8005

Nr 2015/8005

Komisjoni 16. novembri 2015. aasta rakendusotsus, millega nähakse ette üksikasjalikud meetmed määruse (EÜ) nr 300/2008 artikli 18 punktis a osutatud teavet sisaldavate lennundusjulgestuse ühiste põhistandardite rakendamiseks

5.   Lennuliikluse korraldamine

Lennuliikluse korraldamine

Nr 549/2004

Nr 549/2004

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2004. aasta määrus, millega sätestatakse raamistik ühtse Euroopa taeva loomiseks (raammäärus), muudetud järgmise õigusaktiga:

| — | määrus (EÜ) nr 1070/2009 |
| --- | --- |

—

määrus (EÜ) nr 1070/2009

Komisjonil on Šveitsis talle artiklite 6, 8, 10, 11 ja 12 kohaselt antud volitused.

Artiklit 10 muudetakse järgmiselt:

lõikes 2 tuleks sõnad „ühenduse tasandil“ asendada sõnadega „ühenduse tasandil, kaasates Šveitsi“.

Olenemata Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise õhutranspordialase kokkuleppe lisa teises taandes sätestatud horisontaalsest kohandusest, ei tõlgendata määruse (EÜ) nr 549/2004 artiklis 5 ega selles mainitud otsuse 1999/468/EÜ sätetes viidatud „liikmesriiki“ Šveitsi kohta kehtivana.

Nr 550/2004

Nr 550/2004

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2004. aasta määrus aeronavigatsiooniteenuste osutamise kohta ühtses Euroopa taevas (teenuse osutamise määrus), muudetud järgmise õigusaktiga:

| — | määrus (EÜ) nr 1070/2009 |
| --- | --- |

—

määrus (EÜ) nr 1070/2009

Komisjonil on Šveitsis talle artiklite 9a, 9b, 15, 15a, 16 ja 17 kohaselt antud volitused.

Käesoleva kokkuleppe kohaldamisel muudetakse kõnealust määrust järgmiselt.

| a) | Artiklit 3 muudetakse järgmiselt:
  lõikesse 2 lisatakse pärast sõna „ühenduses“ sõnad „ja Šveitsis“. |
| --- | --- |

a)

Artiklit 3 muudetakse järgmiselt:

lõikesse 2 lisatakse pärast sõna „ühenduses“ sõnad „ja Šveitsis“.

| b) | Artiklit 7 muudetakse järgmiselt:
  lõigetesse 1 ja 6 lisatakse pärast sõna „ühenduses“ sõnad „ja Šveitsis“. |
| --- | --- |

b)

Artiklit 7 muudetakse järgmiselt:

lõigetesse 1 ja 6 lisatakse pärast sõna „ühenduses“ sõnad „ja Šveitsis“.

| c) | Artiklit 8 muudetakse järgmiselt:
  lõikesse 1 lisatakse pärast sõna „ühenduses“ sõnad „ja Šveitsis“. |
| --- | --- |

c)

Artiklit 8 muudetakse järgmiselt:

lõikesse 1 lisatakse pärast sõna „ühenduses“ sõnad „ja Šveitsis“.

| d) | Artiklit 10 muudetakse järgmiselt:
  lõikesse 1 lisatakse pärast sõna „ühenduses“ sõnad „ja Šveitsis“. |
| --- | --- |

d)

Artiklit 10 muudetakse järgmiselt:

lõikesse 1 lisatakse pärast sõna „ühenduses“ sõnad „ja Šveitsis“.

| e) | Artikli 16 lõige 3 asendatakse järgmisega:

  „3.   Komisjon edastab oma otsuse liikmesriikidele ning teavitab sellest teenuseosutajaid, kui see on õiguslikult asjassepuutuv.“ |
| --- | --- |

e)

Artikli 16 lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Komisjon edastab oma otsuse liikmesriikidele ning teavitab sellest teenuseosutajaid, kui see on õiguslikult asjassepuutuv.“

Nr 551/2004

Nr 551/2004

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2004. aasta määrus õhuruumi korraldamise ja kasutamise kohta ühtses Euroopa taevas (õhuruumi määrus), muudetud järgmise õigusaktiga:

| — | määrus (EÜ) nr 1070/2009 |
| --- | --- |

—

määrus (EÜ) nr 1070/2009

Komisjonil on Šveitsis talle artiklite 3a, 6 ja 10 kohaselt antud volitused.

Nr 552/2004

Nr 552/2004

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2004. aasta määrus Euroopa lennuliikluse juhtimisvõrgu koostalitlusvõime kohta (koostalitlusvõime määrus), muudetud järgmise õigusaktiga:

| — | määrus (EÜ) nr 1070/2009 |
| --- | --- |

—

määrus (EÜ) nr 1070/2009

Komisjonil on Šveitsis talle artiklite 4 ja 7 ning artikli 10 lõike 3 kohaselt antud volitused.

Käesoleva kokkuleppe kohaldamisel muudetakse kõnealust määrust järgmiselt.

| a) | Artiklit 5 muudetakse järgmiselt:
  lõikesse 2 lisatakse pärast sõna „ühendusega“ sõnad „või Šveitsiga“. |
| --- | --- |

a)

Artiklit 5 muudetakse järgmiselt:

lõikesse 2 lisatakse pärast sõna „ühendusega“ sõnad „või Šveitsiga“.

| b) | Artiklit 7 muudetakse järgmiselt:
  lõikesse 4 lisatakse pärast sõna „ühendusega“ sõnad „või Šveitsiga“. |
| --- | --- |

b)

Artiklit 7 muudetakse järgmiselt:

lõikesse 4 lisatakse pärast sõna „ühendusega“ sõnad „või Šveitsiga“.

| c) | III lisa muudetakse järgmiselt:
  punkti 3 teise ja viimasesse taandesse lisatakse pärast sõna „ühenduses“ sõnad „või Šveitsis“. |
| --- | --- |

c)

III lisa muudetakse järgmiselt:

punkti 3 teise ja viimasesse taandesse lisatakse pärast sõna „ühenduses“ sõnad „või Šveitsis“.

Nr 2150/2005

Nr 2150/2005

Komisjoni 23. detsembri 2005. aasta määrus, milles sätestatakse ühised eeskirjad õhuruumi paindlikuks kasutamiseks

Nr 1033/2006

Nr 1033/2006

Komisjoni 4. juuli 2006. aasta määrus, milles sätestatakse ühtset Euroopa taevast käsitlevad nõuded lennuplaanide korra kohta lennueelses etapis, muudetud järgmiste õigusaktidega:

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 923/2012 |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 923/2012

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 428/2013 |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 428/2013

Nr 1032/2006

Nr 1032/2006

Komisjoni 6. juuli 2006. aasta määrus, millega sätestatakse lennuandmete vahetamise automaatsüsteemidele esitatavad lendudest teavitamise, nende koordineerimise ja lennujuhtimisüksuste vahel üleandmise nõuded, muudetud järgmise õigusaktiga:

| — | komisjoni määrus (EÜ) nr 30/2009 |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EÜ) nr 30/2009

Nr 730/2006

Nr 730/2006

Komisjoni 11. mai 2006. aasta määrus õhuruumi klassifikatsiooni ja visuaallennureeglitele vastavate lendude lubamise kohta lennutasandist 195 kõrgemal, muudetud järgmise õigusaktiga:

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 923/2012 |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 923/2012

Nr 219/2007

Nr 219/2007

Nõukogu 27. veebruari 2007. aasta määrus ühisettevõtte loomise kohta Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemi (SESAR) väljaarendamiseks, muudetud järgmiste õigusaktidega:

| — | nõukogu määrus (EÜ) nr 1361/2008, |
| --- | --- |

—

nõukogu määrus (EÜ) nr 1361/2008,

| — | nõukogu määrus (EL) nr 721/2014 |
| --- | --- |

—

nõukogu määrus (EL) nr 721/2014

Nr 633/2007

Nr 633/2007

Komisjoni 7. juuni 2007. aasta määrus, milles sätestatakse lendudest teavitamiseks, nende koordineerimiseks ja lennujuhtimisüksuste vahel üleandmiseks kasutatava lennuandmete edastamise protokolli kohaldamise nõuded, muudetud järgmise õigusaktiga:

| — | komisjoni määrus (EL) nr 283/2011 |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EL) nr 283/2011

Nr 482/2008

Nr 482/2008

Komisjoni 30. mai 2008. aasta määrus, millega luuakse aeronavigatsiooniteenuste osutajate rakendatav tarkvara turvalisuse tagamise süsteem ja muudetakse määruse (EÜ) nr 2096/2005 II lisa

Nr 29/2009

Nr 29/2009

Komisjoni 16. jaanuari 2009. aasta määrus, millega kehtestatakse andmevahetusteenuste nõuded ühtse Euroopa taeva jaoks, muudetud järgmise õigusaktiga:

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/310 |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/310

Käesolevas kokkuleppes loetakse selle määruse sätteid järgmises kohanduses:

I lisa A osasse lisatakse „Switzerland UIR“.

Nr 262/2009

Nr 262/2009

Komisjoni 30. märtsi 2009. aasta määrus, milles sätestatakse režiimi S päringusaatja koodide kooskõlastatud määramise ja kasutamise nõuded ühtse Euroopa taeva kontekstis

Nr 73/2010

Nr 73/2010

Komisjoni 26. jaanuari 2010. aasta määrus, millega kehtestatakse ühtse Euroopa taeva aeronavigatsiooniliste andmete ja aeronavigatsiooniteabe kvaliteedinõuded, muudetud järgmise õigusaktiga:

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1029/2014 |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1029/2014

Nr 255/2010

Nr 255/2010

Komisjoni 25. märtsi 2010. aasta määrus, milles sätestatakse lennuliiklusvoogude juhtimise ühised eeskirjad, muudetud järgmise õigusaktiga:

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 923/2012 |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 923/2012

Nr K(2010)5134

Nr K(2010)5134

Komisjoni 29. juuli 2010. aasta otsus ühtse Euroopa taeva tulemuslikkuse hindamise organi määramise kohta

Nr 2014/672

Nr 2014/672

Komisjoni 24. septembri 2014. aasta rakendusotsus ühtset Euroopa taevast käsitleva algatuse tulemuslikkuse hindamise asutuse ametiaja pikendamise kohta

Nr 176/2011

Nr 176/2011

Komisjoni 24. veebruari 2011. aasta määrus teabe kohta, mis tuleb esitada enne funktsionaalse õhuruumiosa kehtestamist ja muutmist

Nr 677/2011

Nr 677/2011

Komisjoni 7. juuli 2011. aasta määrus, millega kehtestatakse lennuliikluse korraldamise (ATM) võrgustiku funktsioonide üksikasjalikud rakenduseeskirjad ja muudetakse määrust (EL) nr 691/2010, muudetud järgmise õigusaktiga:

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 970/2014 |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 970/2014

Nr 2011/4130

Nr 2011/4130

Komisjoni 7. juuli 2011. aasta otsus võrgustiku haldusasutuse määramise kohta ühtse Euroopa taeva lennuliikluse korraldamise võrgustikule

Nr 1034/2011

Nr 1034/2011

Komisjoni 17. oktoobri 2011. aasta rakendusmäärus lennuliikluse korraldamise ja aeronavigatsiooniteenuste ohutusjärelevalve kohta, millega muudetakse määrust (EL) nr 691/2010

Nr 1035/2011

Nr 1035/2011

Komisjoni 17. oktoobri 2011. aasta rakendusmäärus, milles sätestatakse aeronavigatsiooniteenuste osutamise ühised nõuded ja millega muudetakse määrusi (EÜ) nr 482/2008 ja (EL) nr 691/2010, muudetud järgmiste õigusaktidega:

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 923/2012, |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 923/2012,

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 448/2014 |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 448/2014

Nr 1206/2011

Nr 1206/2011

Komisjoni 22. novembri 2011. aasta rakendusmäärus, millega kehtestatakse õhusõidukite identifitseerimise nõuded seoses ühtse Euroopa taeva seirega

Käesolevas kokkuleppes loetakse selle määruse sätteid järgmises kohanduses:

I lisasse lisatakse „Switzerland UIR“.

Nr 1207/2011

Nr 1207/2011

Komisjoni 22. novembri 2011. aasta rakendusmäärus, milles sätestatakse ühtse Euroopa taeva seire toimivuse ja koostalitlusvõime nõuded, muudetud järgmise õigusaktiga:

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1028/2014 |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1028/2014

Nr 923/2012

Nr 923/2012

Komisjoni 26. septembri 2012. aasta rakendusmäärus, millega kehtestatakse ühised lennureeglid ning aeronavigatsiooniteenuseid ja -protseduure käsitlevad käitamissätted ning muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 1035/2011 ning määruseid (EÜ) nr 1265/2007, (EÜ) nr 1794/2006, (EÜ) nr 730/2006, (EÜ) nr 1033/2006 ja (EL) nr 255/2010, muudetud järgmise õigusaktiga:

| — | komisjoni määrus (EL) 2015/340 |
| --- | --- |

—

komisjoni määrus (EL) 2015/340

Nr 1079/2012

Nr 1079/2012

Komisjoni 16. novembri 2012. aasta rakendusmäärus, millega kehtestatakse ühtses Euroopa taevas kasutatavad kõneside kanalisammud, muudetud järgmise õigusaktiga:

| — | komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 657/2013 |
| --- | --- |

—

komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 657/2013

Nr 390/2013

Nr 390/2013

Komisjoni 3. mai 2013. aasta rakendusmäärus, millega kehtestatakse aeronavigatsiooniteenuste ja võrgustiku funktsioonide tulemuslikkuse kava

Nr 391/2013

Nr 391/2013

Komisjoni 3. mai 2013. aasta rakendusmäärus, milles sätestatakse aeronavigatsioonitasude süsteem

Nr 409/2013

Nr 409/2013

Komisjoni 3. mai 2013. aasta rakendusmäärus, milles käsitletakse ühisprojektide määratlemist, juhtimiskorra kehtestamist ja Euroopa lennuliikluse korraldamise üldkava elluviimist toetavate stiimulite väljaselgitamist

Nr 2014/132

Nr 2014/132

Komisjoni 11. märtsi 2014. aasta rakendusotsus, milles määratakse kindlaks kogu Euroopa Liitu hõlmavad lennuliikluse juhtimisvõrgu tulemuseesmärgid ja häiretasemed teiseks võrdlusperioodiks (aastateks 2015–2019)

Nr 716/2014

Nr 716/2014

Komisjoni 27. juuni 2014. aasta rakendusmäärus Euroopa lennuliikluse korraldamise üldkava rakendamist toetava ühise katseprojekti kehtestamise kohta

6.   Keskkond ja müra

Keskkond ja müra

Nr 2002/30

Nr 2002/30

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. märtsi 2002. aasta direktiiv müraga seotud käitamispiirangute eeskirjade ja -korra kehtestamise kohta ühenduse lennuväljadel (artiklid 1–12 ja 14–18)

(Kehtivad Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Leedu Vabariigi, Läti Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Slovaki Vabariigi, Sloveenia Vabariigi, Tšehhi Vabariigi ja Ungari Vabariigi ühinemistingimusi ning Euroopa Liidu aluslepingutesse tehtavaid muudatusi käsitleva akti I lisa muudatused, mis tulenevad II lisa 8. peatüki („Transpordipoliitika“) G jao („Õhutransport“) punktist 2.)

Nr 89/629

Nr 89/629

Nõukogu 4. detsembri 1989. aasta direktiiv tsiviilkasutuses olevate allahelikiirusega reaktiivlennukite müra piiramise kohta

(artiklid 1–8)

Nr 2006/93

Nr 2006/93

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta direktiiv rahvusvahelise tsiviillennunduse konventsiooni teise väljaande (1988) 16. lisa 1. köite 3. peatüki II osas käsitletud lennukite lendude reguleerimise kohta

7.   Tarbijakaitse

Tarbijakaitse

Nr 90/314

Nr 90/314

Nõukogu 13. juuni 1990. aasta direktiiv reisipakettide, puhkusepakettide ja ekskursioonipakettide kohta

(artiklid 1–10)

Nr 93/13

Nr 93/13

Nõukogu 5. aprilli 1993. aasta direktiiv ebaõiglaste tingimuste kohta tarbijalepingutes

(artiklid 1–11)

Nr 2027/97

Nr 2027/97

Nõukogu 9. oktoobri 1997. aasta määrus lennuettevõtja vastutuse kohta õnnetusjuhtumite puhul (artiklid 1–8), muudetud järgmise õigusaktiga:

| — | määrus (EÜ) nr 889/2002 |
| --- | --- |

—

määrus (EÜ) nr 889/2002

Nr 261/2004

Nr 261/2004

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. veebruari 2004. aasta määrus, millega kehtestatakse ühiseeskirjad reisijatele lennureisist mahajätmise korral ning lendude tühistamise või pikaajalise hilinemise eest antava hüvitise ja abi kohta ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EMÜ) nr 295/91

(artiklid 1–18)

Nr 1107/2006

Nr 1107/2006

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2006. aasta määrus puudega ja liikumispuudega isikute õiguste kohta lennureisi puhul

8.   Muud

Muud

Nr 2003/96

Nr 2003/96

Nõukogu 27. oktoobri 2003. aasta direktiiv, millega korraldatakse ümber energiatoodete ja elektrienergia maksustamise ühenduse raamistik

(artikli 14 lõike 1 punkt b ja artikli 14 lõige 2)

9.   Lisad

Lisad

| A | : | Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokoll |
| --- | --- | --- |
| B | : | Šveitsis EASA tegevuses osalejate üle teostatavat Euroopa Liidu finantskontrolli käsitlevad sätted |

A

:

Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokoll

B

:

Šveitsis EASA tegevuses osalejate üle teostatavat Euroopa Liidu finantskontrolli käsitlevad sätted

---

(1)  
  ELT L 243, 27.9.2003, lk 6.

1

A LISA

EUROOPA LIIDU PRIVILEEGIDE JA IMMUNITEETIDE PROTOKOLL

KÕRGED LEPINGUOSALISED,

VÕTTES ARVESSE, et kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 343 ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artikliga 191 on Euroopa Liidul ja Euroopa Aatomienergiaühendusel liikmesriikide territooriumil oma ülesannete täitmiseks vajalikud privileegid ja immuniteedid,

ON KOKKU LEPPINUD järgmistes sätetes, mis lisatakse Euroopa Liidu lepingule, Euroopa Liidu toimimise lepingule ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingule:

I PEATÜKK

EUROOPA LIIDU OMAND, VARA JA TEGEVUS

Artikkel 1

Liidu ruumid ja ehitised on puutumatud. Neid ei või läbi otsida, arestida, konfiskeerida ega sundvõõrandada. Liidu omandi ja vara suhtes ei kehti Euroopa Kohtu loata ükski haldus- ega õiguslik piirang.

Artikkel 2

Liidu arhiivid on puutumatud.

Artikkel 3

Liit, tema vara, tulud ja muu omand on vabastatud kõikidest otsestest maksudest.

Alati kui võimalik, võtavad liikmesriikide valitsused asjakohased meetmed, et hüvitada või tagastada vallas- või kinnisvara hinnas sisalduvad kaudsed maksud või müügimaksud, kui liit teeb oma ametlikuks kasutuseks ulatuslikke oste, mille hind sisaldab selliseid makse. Neid sätteid ei kohaldata, kui nende mõjul liidu piires kahjustataks konkurentsi.

Vabastus ei kehti selliste maksude ja tasude suhtes, mis katavad üksnes kommunaalteenuste kulud.

Artikkel 4

Liidu ametialaseks kasutamiseks imporditavad ja eksporditavad kaubad on vabastatud kõikidest tollimaksudest, -keeldudest ja -piirangutest; selliselt imporditud kaupu ei või impordiriigi territooriumil müüa ega muul viisil võõrandada tasu eest ega tasuta, välja arvatud selle riigi valitsuse heakskiidetud tingimustel.

Samuti on liidu väljaanded vabastatud tollimaksudest, impordi- ja ekspordikeeldudest ning impordi- ja ekspordipiirangutest.

II PEATÜKK

SIDE JA REISILUBA (LAISSEZ-PASSER)

SIDE JA REISILUBA (LAISSEZ-PASSER

Artikkel 5

Liidu institutsioonidele võimaldatakse ametlikuks sidepidamiseks ja kõikide oma dokumentide edastamiseks iga liikmesriigi territooriumil sama kord, mille see riik tagab diplomaatilistele esindustele.

Liidu institutsioonide ametlikku kirjavahetust ja muid ametlikke teateid ei tsenseerita.

Artikkel 6

Liidu institutsioonide presidendid võivad liidu institutsioonide liikmetele ja teenistujatele väljastada nõukogu poolt lihthäälteenamusega kehtestatud vormis reisiloa (laissez-passer), mida liikmesriikide ametiasutused tunnustavad kehtiva reisidokumendina. Neid reisilube väljastatakse ametnikele ja muudele teenistujatele tingimustel, mis on ette nähtud liidu ametnike personalieeskirjades ja muude teenistujate teenistustingimustes.

Komisjon võib sõlmida lepinguid nende reisilubade tunnustamiseks kehtivate reisidokumentidena kolmandate riikide territooriumil.

III PEATÜKK

EUROOPA PARLAMENDI LIIKMED

EUROOPA PARLAMENDI LIIKMED

Artikkel 7

Euroopa Parlamendi istungipaika sõitvate või sealt lahkuvate Euroopa Parlamendi liikmete vaba liikumise suhtes ei kehtestata ühtegi haldus- ega muud piirangut.

Euroopa Parlamendi liikmetele võimaldatakse seoses tollikontrolli ja rahavahetusega:

| a) | nende oma valitsuse poolt samad soodustused, mis välismaal ajutisel ametilähetusel olevatele kõrgetele ametnikele; |
| --- | --- |

a)

nende oma valitsuse poolt samad soodustused, mis välismaal ajutisel ametilähetusel olevatele kõrgetele ametnikele;

| b) | teiste liikmesriikide valitsuste poolt samad soodustused, mis välisriikide valitsuste esindajatele ajutisel ametilähetusel. |
| --- | --- |

b)

teiste liikmesriikide valitsuste poolt samad soodustused, mis välisriikide valitsuste esindajatele ajutisel ametilähetusel.

Artikkel 8

Euroopa Parlamendi liikmeid ei või üle kuulata, nende suhtes tõkendit kohaldada ega neid kohtumenetlusele allutada nende poolt oma kohustuste täitmisel avaldatud arvamuste või antud häälte tõttu.

Artikkel 9

Euroopa Parlamendi istungjärkude ajal on parlamendi liikmetel:

| a) | oma riigi territooriumil samasugune immuniteet nagu selle riigi parlamendi liikmetel; |
| --- | --- |

a)

oma riigi territooriumil samasugune immuniteet nagu selle riigi parlamendi liikmetel;

| b) | teise liikmesriigi territooriumil immuniteet tõkendite ja kohtumenetluse suhtes. |
| --- | --- |

b)

teise liikmesriigi territooriumil immuniteet tõkendite ja kohtumenetluse suhtes.

Immuniteet kehtib Euroopa Parlamendi liikmete suhtes ka siis, kui nad reisivad Euroopa Parlamenti ja sealt tagasi.

Parlamendi liige ei saa nõuda immuniteediga kaasnevaid õigusi, kui ta on tabatud õigusrikkumiselt, ning see ei takista Euroopa Parlamenti kasutamast õigust tühistada oma liikme immuniteet.

IV PEATÜKK

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE TÖÖS OSALEVAD LIIKMESRIIKIDE ESINDAJAD

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE TÖÖS OSALEVAD LIIKMESRIIKIDE ESINDAJAD

Artikkel 10

Liidu institutsioonide töös osalevatele liikmesriikide esindajatele, nende nõuandjatele ja tehnilistele asjatundjatele võimaldatakse oma kohustusi täites ning kohtumispaika ja sealt tagasi sõites tavapärased privileegid, immuniteedid ja soodustused.

Käesolev artikkel kehtib ka liidu konsultatiivorganite kohta.

V PEATÜKK

EUROOPA LIIDU AMETNIKUD JA MUUD TEENISTUJAD

EUROOPA LIIDU AMETNIKUD JA MUUD TEENISTUJAD

Artikkel 11

Iga liikmesriigi territooriumil on liidu ametnikel ja muudel teenistujatel nende kodakondsusest olenemata järgmised privileegid ja immuniteedid:

| a) | vastavalt aluslepingute sätetele, mis käsitlevad ühest küljest ametnike ja muude teenistujate vastutust liidu ees ja teisest küljest Euroopa Liidu Kohtu pädevust liidu ja selle ametnike vahelistes vaidlustes, kohtulik puutumatus ametiülesannete täitmisel sooritatud tegude, sealhulgas suuliste ja kirjalike avalduste suhtes. Neile jääb see puutumatus ka pärast nende ametist lahkumist; |
| --- | --- |

a)

vastavalt aluslepingute sätetele, mis käsitlevad ühest küljest ametnike ja muude teenistujate vastutust liidu ees ja teisest küljest Euroopa Liidu Kohtu pädevust liidu ja selle ametnike vahelistes vaidlustes, kohtulik puutumatus ametiülesannete täitmisel sooritatud tegude, sealhulgas suuliste ja kirjalike avalduste suhtes. Neile jääb see puutumatus ka pärast nende ametist lahkumist;

| b) | teenistujate, nende abikaasade ja neist sõltuvate pereliikmete puhul ei kehti sissesõidupiirangud ega välismaalaste registreerimise formaalsused; |
| --- | --- |

b)

teenistujate, nende abikaasade ja neist sõltuvate pereliikmete puhul ei kehti sissesõidupiirangud ega välismaalaste registreerimise formaalsused;

| c) | valuutavahetust reguleerivate määruste rakendamisel võimaldatakse neile samad soodustused, mis on ette nähtud rahvusvaheliste organisatsioonide ametnikele; |
| --- | --- |

c)

valuutavahetust reguleerivate määruste rakendamisel võimaldatakse neile samad soodustused, mis on ette nähtud rahvusvaheliste organisatsioonide ametnikele;

| d) | õigus selles riigis esmakordsel ametisseasumisel tollimaksuvabalt riiki tuua oma mööbel ja muu vallasvara ning õigus oma mööbel ja muu vallasvara tollimaksuvabalt sellest riigist taas välja viia, kui nende ametikohustused selles riigis lõpevad; mõlemal juhul vastavalt tingimustele, mida peab vajalikuks selle riigi valitsus, kus seda õigust kasutatakse; |
| --- | --- |

d)

õigus selles riigis esmakordsel ametisseasumisel tollimaksuvabalt riiki tuua oma mööbel ja muu vallasvara ning õigus oma mööbel ja muu vallasvara tollimaksuvabalt sellest riigist taas välja viia, kui nende ametikohustused selles riigis lõpevad; mõlemal juhul vastavalt tingimustele, mida peab vajalikuks selle riigi valitsus, kus seda õigust kasutatakse;

| e) | õigus tollimaksuvabalt riiki tuua isiklikuks kasutamiseks mõeldud auto, mis on omandatud riigis, kus nad viimati elasid, või riigis, mille kodakondsed nad on, selle riigi siseturul valitsevate tingimuste kohaselt, ning see auto tollimaksuvabalt sellest riigist taas välja viia; mõlemal juhul vastavalt tingimustele, mida peab vajalikuks asjaomase riigi valitsus. |
| --- | --- |

e)

õigus tollimaksuvabalt riiki tuua isiklikuks kasutamiseks mõeldud auto, mis on omandatud riigis, kus nad viimati elasid, või riigis, mille kodakondsed nad on, selle riigi siseturul valitsevate tingimuste kohaselt, ning see auto tollimaksuvabalt sellest riigist taas välja viia; mõlemal juhul vastavalt tingimustele, mida peab vajalikuks asjaomase riigi valitsus.

Artikkel 12

Kooskõlas tingimuste ja menetlusega, mille Euroopa Parlament ja nõukogu on seadusandliku tavamenetluse kohaselt ja pärast konsulteerimist asjaomaste institutsioonidega määruste abil kinnitanud, on liidu ametnikud ja muud teenistujad kohustatud maksma liidule maksu töö- ja muudelt tasudelt, mida liit neile maksab.

Euroopa Liidu makstud töö- ja muudelt tasudelt ei maksta riiklikke makse.

Artikkel 13

Tulumaksu, omandimaksu ja pärandimaksu rakendamisel ning liidu liikmesriikide vahel sõlmitud topeltmaksustamise vältimist käsitlevate konventsioonide kohaldamisel loetakse nende liidu ametnike ja muude teenistujate elukohaks, kes üksnes oma kohustuste täitmiseks liidu teenistuses asuvad elama liikmesriiki, kus nad liidu teenistusse astudes ei ole maksukohustuslased, nii riigis, kus nad tegelikult elavad, kui ka riigis, kus nad on maksukohustuslased, viimati nimetatud riiki, tingimusel et see riik on liidu liige. See säte kehtib ka abikaasa kohta, kui abikaasa ei tegutse iseseisvalt tasustataval töökohal, ning käesolevas artiklis nimetatud isikute ülalpidamisel ja hoole all olevate laste kohta.

Eelmises lõigus nimetatud isikutele kuuluv vallasvara, mis asub selle riigi territooriumil, kus nad viibivad, on selles riigis vabastatud pärandimaksust; pärandimaksu suurust määrates loetakse selline vara nende isikute maksustavas elukohariigis asuvaks, arvestades kolmandate riikide õigusi ja topeltmaksustamist käsitlevate rahvusvaheliste konventsioonide võimalikku kohaldamist.

Käesoleva artikli sätete kohaldamisel ei arvestata sellist elukohta, mis on seotud üksnes kohustuste täitmisega muude rahvusvaheliste organisatsioonide teenistuses.

Artikkel 14

Euroopa Parlament ja nõukogu kehtestavad seadusandliku tavamenetluse kohaselt ja pärast konsulteerimist asjaomaste institutsioonidega määruste abil liidu ametnike ja muude teenistujate sotsiaalkindlustustagatiste kava.

Artikkel 15

Euroopa Parlament ja nõukogu määravad seadusandliku tavamenetluse kohaselt ja pärast konsulteerimist muude asjaomaste institutsioonidega määruste abil kindlaks liidu ametnike ja muude teenistujate kategooriad, kelle suhtes osaliselt või täielikult kehtivad artikli 11, artikli 12 teise lõigu ja artikli 13 sätted.

Liikmesriikide valitsustele teatatakse korrapäraselt sellistesse kategooriatesse kuuluvate ametnike ja muude teenistujate nimed, ametinimetused ja aadressid.

VI PEATÜKK

EUROOPA LIIDU JUURDE AKREDITEERITUD KOLMANDATE RIIKIDE ESINDUSTE PRIVILEEGID JA IMMUNITEEDID

EUROOPA LIIDU JUURDE AKREDITEERITUD KOLMANDATE RIIKIDE ESINDUSTE PRIVILEEGID JA IMMUNITEEDID

Artikkel 16

Liikmesriik, mille territooriumil on liidu institutsiooni asukoht, annab kolmandate riikide esindustele, mis on akrediteeritud liidu juurde, tavapärased diplomaatilised immuniteedid ja privileegid.

VII PEATÜKK

ÜLDSÄTTED

ÜLDSÄTTED

Artikkel 17

Liidu ametnikele ja muudele teenistujatele antakse privileegid, immuniteedid ja soodustused üksnes liidu huvides.

Iga liidu institutsioon peab ametnikule või muule teenistujale antud immuniteedi tühistama alati, kui kõnealune institutsioon leiab, et sellise immuniteedi tühistamine ei ole vastuolus liidu huvidega.

Artikkel 18

Käesoleva protokolli kohaldamisel teevad liidu institutsioonid koostööd asjaomaste liikmesriikide vastutavate asutustega.

Artikkel 19

Artikleid 11–14 ja artiklit 17 kohaldatakse komisjoni liikmete suhtes.

Artikkel 20

Artikleid 11 kuni 14 ja artiklit 17 kohaldatakse Euroopa Liidu Kohtu kohtunike, kohtujuristide, kohtusekretäride ja kaasettekandjate suhtes, ilma et eelöeldu piiraks protokolli Euroopa Liidu Kohtu põhikirja kohta, kohtunike ja kohtujuristide kohtulikku puutumatust käsitleva artikli 3 sätete kohaldamist.

Artikkel 21

Käesolevat protokolli kohaldatakse ka Euroopa Investeerimispanga, selle organite liikmete, personali ning selle tegevuses osalevate liikmesriikide esindajate suhtes, ilma et see piiraks Euroopa Investeerimispanga põhikirja protokolli sätete kohaldamist.

Euroopa Investeerimispank on vabastatud mis tahes kujul maksustamisest või muust sellelaadsest kohustusest tema kapitali mis tahes suurenemise korral ning sellega seotud võimalikest formaalsustest riigis, kus on kõnealuse panga asukoht. Samuti ei anna tema tegevuse lõpetamine või likvideerimine alust maksustamiseks. Panga ja selle organite põhikirjalist tegevust ei maksustata käibemaksuga.

Artikkel 22

Käesolevat protokolli kohaldatakse ka Euroopa Keskpanga, selle organite liikmete ja personali suhtes, ilma et see piiraks Euroopa Keskpankade Süsteemi ning Euroopa Keskpanga põhikirja käsitleva protokolli sätete kohaldamist.

Euroopa Keskpank on vabastatud mis tahes kujul maksustamisest või muust sellelaadsest kohustusest tema kapitali mis tahes suurenemise korral ning sellega seotud võimalikest formaalsustest riigis, kus on kõnealuse panga asukoht. Panga ja selle organite tegevust, mis lähtub Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirjast, ei maksustata käibemaksuga.

Liide

Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli Šveitsis kohaldamise menetlus

1.   Kohaldamise laiendamine Šveitsile

Igat viidet liikmesriikidele Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokollis (edaspidi „protokoll“) mõistetakse nii, et see hõlmab ka Šveitsi, kui järgmiste sätetega ei ole ette nähtud teisiti.

2.   Agentuuri vabastamine kaudsetest maksudest (kaasa arvatud käibemaks)

Šveitsist eksporditavatelt toodetelt ja teenustelt ei tule maksta Šveitsi käibemaksu. Kui tegemist on lennundusohutusameti ametlikuks kasutamiseks protokolli artikli 3 teise lõigu kohaselt Šveitsi tarnitavate toodete või seal osutatavate teenustega, vabastatakse need käibemaksust selle tagastamise teel. Käibemaksust vabastatakse juhul, kui toodete ja teenuste ostuhind arvel või sellega võrdsustatud dokumendil on kokku vähemalt 100 Šveitsi franki (maksud kaasa arvatud).

Käibemaksu tagastamine toimub sellekohase Šveitsi vormi esitamisel föderaalse maksuameti käibemaksu osakonda. Taotlused tuleb üldjuhul läbi vaadata kolme kuu jooksul alates kuupäevast, kui tagastamistaotlus koos vajalike tõendavate dokumentidega esitati.

3.   Lennundusohutusameti personali käsitlevate eeskirjade kohaldamise menetlus

Vastavalt protokolli artikli 12 teisele lõigule vabastab Šveits vastavalt riigisisese õiguse põhimõtetele lennundusohutusameti ametnikud ja teised töötajad nõukogu määruse (Euratom, ESTÜ, EMÜ) nr 549/69 (1) artikli 2 tähenduses föderaal-, kantoni- ja kommuunimaksudest palgalt, töötasult ja tasudelt, mida neile maksab Euroopa Liit ja mis on maksustatud liidusisese maksuga.

Kõnealuse protokolli artikli 13 kohaldamisel ei käsitata Šveitsi liikmesriigina eespool esitatud punkti 1 tähenduses.

Lennundusohutusameti ametnikud ja teised töötajad ning nende pereliikmed, kes on Euroopa Liidu ametnike ja teiste teenistujate suhtes kehtiva sotsiaalkindlustuse süsteemi liikmed, ei pea tingimata olema allutatud Šveitsi sotsiaalkindlustuse süsteemile.

Euroopa Liidu Kohtul on ainupädevus kõigis agentuuri või komisjoni ja tema personali vahelisi suhteid käsitlevates küsimustes seoses nõukogu määruse (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 259/68 (2) ja teiste Euroopa Liidu õiguse töötingimusi määratlevate sätete kohaldamisega.

---

(1)  Nõukogu 25. märtsi 1969. aasta määrus (Euratom, ESTÜ, EMÜ) nr 549/69, millega määratakse kindlaks Euroopa ühenduste ametnike ja muude teenistujate kategooriad, kelle suhtes kohaldatakse Euroopa ühenduste privileegide ja immuniteetide protokolli artiklit 12, artikli 13 teist lõiku ja artiklit 14 (EÜT L 74, 27.3.1969, lk 1).

(2)  Nõukogu 29. veebruari 1968. aasta määrus (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 259/68, millega kehtestatakse Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjad ja ühenduste muude teenistujate teenistustingimused ning komisjoni ametnike suhtes ajutiselt kohaldatavad erimeetmed (muudele teenistujatele kohaldatav kord) (EÜT L 56, 4.3.1968, lk 1).

B LISA

FINANTSKONTROLL ŠVEITSI-POOLSETE EUROOPA LENNUNDUSOHUTUSAMETI TEGEVUSES OSALEJATE ÜLE

Artikkel 1

Otsene teabevahetus

Lennundusohutusamet ja komisjon suhtlevad otse kõigi Šveitsis asuvate isikute või ettevõtjatega, kes osalevad lennundusohutusameti tegevuses lepinguosalistena, lennundusohutusameti programmis osalejatena, isikutena, kellele on tehtud makseid lennundusohutusameti või komisjoni eelarvest, või alltöövõtjatena. Need isikud võivad edastada otse komisjonile või lennundusohutusametile kogu olulise teabe ja dokumendid, mis nad peavad esitama vastavalt käesolevas otsuses viidatud vahenditele, sõlmitud lepingutele või kokkulepetele ja kõigile nende alusel vastuvõetud otsustele.

Artikkel 2

Kontrollid

1.   Vastavalt 25. juuni 2002. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust, (1) ja lennundusohutusameti finantseeskirjale, mille haldusnõukogu võttis vastu 26. märtsil 2003 vastavalt komisjoni 19. novembri 2002. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 raamfinantsmääruse kohta asutustele, millele viidatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artiklis 185, (2) ja muudele käesolevas otsuses osutatud õigusaktidele võib Šveitsis asutatud ettevõtetega sõlmitud lepingutes ja kokkulepetes ning nendega koos vastuvõetud otsustes ette näha, et nende ja nende alltöövõtjate juures võivad igal ajal toimuda teaduslikud, finants-, tehnoloogilised või muud auditid, mida viivad läbi lennundusohutusameti või komisjoni ametnikud või lennundusohutusameti ja komisjoni poolt volitatud muud isikud.

2.   Lennundusohutusameti või komisjoni ametnikele ja muudele kõnealuse ameti ja komisjoni volitatud isikutele peab olema tagatud kontrolli teostamiseks vajalik juurdepääs ruumidele, töödele ja dokumentidele ning kogu auditi teostamiseks vajalikule teabele, kaasa arvatud elektroonilisel kujul. Seda juurdepääsuõigust väljendatakse selgesõnaliselt lepingutes ja kokkulepetes, mis on sõlmitud käesolevas otsuses viidatud vahendite rakendamiseks.

3.   Euroopa Kontrollikojal on samad õigused kui komisjonil.

4.   Auditid võivad toimuda kuni viis aastat pärast käesoleva otsuse kehtivuse lõppu või vastavalt sõlmitud lepingutes või kokkulepetes ning vastuvõetud otsustes ettenähtud tähtaegadele.

5.   Šveitsi föderaalset finantskontrolli teavitatakse eelnevalt Šveitsi territooriumil teostatavatest audititest. See teave ei ole niisuguste auditite teostamise seaduslik tingimus.

Artikkel 3

Kohapealne kontroll

1.   Käesoleva kokkuleppe kohaselt on komisjon (OLAF) volitatud teostama kohapealset kontrolli ja ülevaatusi Šveitsi territooriumil vastavalt tingimustele, mis on sätestatud nõukogu 11. novembri 1996. aasta määruses (Euratom, EÜ) nr 2185/96, mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramiste eest (3).

2.   Kohapealse kontrolli ja inspekteerimise valmistab komisjon ette ja viib läbi tihedas koostöös Šveitsi föderaalse finantskontrolli või teiste pädevate, Šveitsi föderaalse finantskontrolli määratud Šveitsi asutustega. Asjaomastele asutustele teatatakse võimalikult kiiresti kontrolli ja inspekteerimise objekt, eesmärk ja õiguslik alus, et nad võiksid tagada igakülgse vajaliku abi. Sel eesmärgil võivad Šveitsi pädevate asutuste töötajad osaleda kohapealses kontrollis ja inspekteerimises.

3.   Kui asjaomased Šveitsi asutused soovivad, võivad kohapealse kontrolli ja inspekteerimise korraldada komisjon ja kõnealused asutused ühiselt.

4.   Kui programmis osalejad on kohapealse kontrolli või inspekteerimise vastu, tagavad Šveitsi asutused siseriiklikke eeskirju järgides komisjoni inspektoritele igakülgse vajaliku abi kohapealse kontrolli ja inspekteerimise edukaks teostamiseks.

5.   Komisjon edastab võimalikult kiiresti Šveitsi föderaalsele finantskontrollile kõik asjaolud või kahtlused selliste rikkumiste kohta, millest ta on kohapealse kontrolli või inspekteerimise käigus teadlikuks saanud. Igal juhul peab komisjon teavitama eespool nimetatud asutust kontrolli või inspekteerimise tulemustest.

Artikkel 4

Teavitamine ja nõustamine

1.   Käesoleva lisa edukaks rakendamiseks vahetavad ühenduse ja Šveitsi pädevad asutused regulaarselt teavet ning peavad ühe või teise lepinguosalise taotlusel nõupidamisi.

2.   Šveitsi pädevad asutused teavitavad viivitamatult lennundusohutusametit ja komisjoni kõigist neile teatavaks saanud asjaoludest või kahtlustest seoses eeskirjade eiramisega käesolevas kokkuleppes viidatud vahendite kohaldamiseks sõlmitud lepingute ja kokkulepete sõlmimisel ja rakendamisel.

Artikkel 5

Konfidentsiaalsus

Kogu käesoleva lisa alusel mis tahes vormis edastatud või saadud teavet käsitletakse ametisaladusena ja seda kaitstakse nagu muud samalaadset informatsiooni Šveitsi õigusaktide ja ühenduse institutsioonide suhtes kehtivate vastavate sätetega. Sellist teavet võib edastada üksnes ühenduse institutsioonides, liikmesriikides või Šveitsis olevatele isikutele, kes oma ülesannete tõttu peavad seda teadma; samuti tohib seda teavet kasutada üksnes selleks, et tagada lepinguosaliste finantshuvide tõhus kaitse.

Artikkel 6

Haldusmeetmed ja -sanktsioonid

Ilma et see piiraks Šveitsi karistusõiguse kohaldamist, võib agentuur või komisjon võtta haldusmeetmeid ja määrata halduskaristusi vastavalt määrusele (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 ja komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 2342/2002, millega kehtestatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 üksikasjalikud rakenduseeskirjad, (4) samuti nõukogu 18. detsembri 1995. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 2988/95 Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse kohta (5).

Artikkel 7

Sissenõudmine ja täitmine

Lennundusohutusameti ja komisjoni poolt käesoleva otsuse rakendusalas vastuvõetud otsused, mis sisaldavad rahalisi kohustusi muudele isikutele kui riikidele, kuuluvad täitmisele Šveitsis.

Täitekorraldus väljastatakse ilma muu kontrollita pärast dokumendi autentsuse tõestamist Šveitsi valitsuse määratud asutuse poolt, kes teavitab sellest lennundusohutusametit või komisjoni. Sundtäitmine toimub vastavalt Šveitsi menetlusõigusele. Täitedokumendi aluseks oleva otsuse seaduslikkust kontrollib Euroopa Liidu Kohus.

Euroopa Liidu Kohtu otsused, mis tehakse vahekohtuklausli alusel, kuuluvad täitmisele samadel tingimustel.

---

(1)  
  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

1

(2)  
  EÜT L 357, 31.12.2002, lk 72.

2

(3)  
  EÜT L 292, 15.11.1996, lk 2.

3

(4)  
  EÜT L 357, 31.12.2002, lk 1.

4

(5)  
  EÜT L 312, 23.12.1995, lk 1.

5

---