# Úřední věstník L 118/2016

| | ISSN 1977-0626 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 118 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Ročník 594. května 2016 |

ISSN 1977-0626

Úřední věstník

Evropské unie

L 118

České vydání

Právní předpisy

Ročník 594. května 2016

---

| Obsah | | II   Nelegislativní akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NAŘÍZENÍ |
| | | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2016/686 ze dne 3. května 2016 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny | 1 |
| | | ROZHODNUTÍ |
| | * | Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2016/687 ze dne 28. dubna 2016 o harmonizaci kmitočtového pásma 694–790 MHz pro zemské systémy k poskytování bezdrátových širokopásmových služeb elektronických komunikací a flexibilní vnitrostátní využívání v Unii
  (oznámeno pod číslem C(2016) 2268)

   (
  1
  ) | 4 |
| | | DOPORUČENÍ |
| | * | Doporučení Komise (EU) 2016/688 ze dne 2. května 2016 o sledování a řízení přítomnosti dioxinů a PCB v rybách a produktech rybolovu z oblasti Baltského moře (
  1
  ) | 16 |
| | | AKTY PŘIJATÉ INSTITUCEMI ZŘÍZENÝMI MEZINÁRODNÍ DOHODOU |
| | * | Rozhodnutí č. 1/2016 Smíšeného výboru Evropská unie-Švýcarsko pro leteckou dopravu zřízeného Dohodou mezi Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o letecké dopravě ze dne 11. dubna 2016, kterým se nahrazuje příloha Dohody mezi Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o letecké dopravě [2016/689] | 24 |

Obsah

II   Nelegislativní akty

Strana

NAŘÍZENÍ

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2016/686 ze dne 3. května 2016 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

1

ROZHODNUTÍ

*

Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2016/687 ze dne 28. dubna 2016 o harmonizaci kmitočtového pásma 694–790 MHz pro zemské systémy k poskytování bezdrátových širokopásmových služeb elektronických komunikací a flexibilní vnitrostátní využívání v Unii
  (oznámeno pod číslem C(2016) 2268)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem C(2016) 2268)

1

4

DOPORUČENÍ

*

Doporučení Komise (EU) 2016/688 ze dne 2. května 2016 o sledování a řízení přítomnosti dioxinů a PCB v rybách a produktech rybolovu z oblasti Baltského moře (
  1
  )

1

16

AKTY PŘIJATÉ INSTITUCEMI ZŘÍZENÝMI MEZINÁRODNÍ DOHODOU

*

Rozhodnutí č. 1/2016 Smíšeného výboru Evropská unie-Švýcarsko pro leteckou dopravu zřízeného Dohodou mezi Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o letecké dopravě ze dne 11. dubna 2016, kterým se nahrazuje příloha Dohody mezi Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o letecké dopravě [2016/689]

24

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP |

---

(1)   Text s významem pro EHP

1

| CS | Akty, jejichž název není vytištěn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vytištěn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

II Nelegislativní akty

NAŘÍZENÍ

| 4.5.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 118/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.5.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 118/1

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2016/686

ze dne 3. května 2016

o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013 ze dne 17. prosince 2013, kterým se stanoví společná organizace trhů se zemědělskými produkty a zrušují nařízení Rady (EHS) č. 922/72, (EHS) č. 234/79, (ES) č. 1037/ 2001 a (ES) č. 1234/2007 (1),

s ohledem na prováděcí nařízení Komise (EU) č. 543/2011 ze dne 7. června 2011, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 pro odvětví ovoce a zeleniny a odvětví výrobků z ovoce a zeleniny (2), a zejména na čl. 136 odst. 1 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Prováděcí nařízení (EU) č. 543/2011 stanoví na základě výsledků Uruguayského kola mnohostranných obchodních jednání kritéria, podle kterých má Komise stanovit paušální hodnoty pro dovoz ze třetích zemí, pokud jde o produkty a lhůty uvedené v části A přílohy XVI uvedeného nařízení. |
| --- | --- |

(1)

Prováděcí nařízení (EU) č. 543/2011 stanoví na základě výsledků Uruguayského kola mnohostranných obchodních jednání kritéria, podle kterých má Komise stanovit paušální hodnoty pro dovoz ze třetích zemí, pokud jde o produkty a lhůty uvedené v části A přílohy XVI uvedeného nařízení.

| (2) | Paušální dovozní hodnota se vypočítá každý pracovní den v souladu s čl. 136 odst. 1 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011, a přitom se zohlední proměnlivé denní údaje. Toto nařízení by proto mělo vstoupit v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie, |
| --- | --- |

(2)

Paušální dovozní hodnota se vypočítá každý pracovní den v souladu s čl. 136 odst. 1 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011, a přitom se zohlední proměnlivé denní údaje. Toto nařízení by proto mělo vstoupit v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Paušální dovozní hodnoty uvedené v článku 136 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011 jsou stanoveny v příloze tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 3. května 2016.

Za Komisi,

jménem předsedy,

Jerzy PLEWA

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  
  Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  
  Úř. věst. L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

PŘÍLOHA

Paušální dovozní hodnoty pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Kód KN | Kód třetích zemí (1) | Paušální dovozní hodnota |
| 0702 00 00 | IL | 203,5 |
| MA | 94,1 |
| SN | 225,9 |
| TR | 84,9 |
| ZZ | 152,1 |
| 0707 00 05 | MA | 83,2 |
| TR | 137,2 |
| ZZ | 110,2 |
| 0709 93 10 | MA | 95,4 |
| TR | 133,6 |
| ZZ | 114,5 |
| 0805 10 20 | EG | 51,1 |
| IL | 84,3 |
| MA | 61,6 |
| TR | 37,1 |
| ZZ | 58,5 |
| 0805 50 10 | BR | 116,1 |
| MA | 135,4 |
| TR | 130,3 |
| ZA | 143,4 |
| ZZ | 131,3 |
| 0808 10 80 | AR | 111,2 |
| BR | 96,0 |
| CL | 114,8 |
| CN | 73,3 |
| NZ | 135,2 |
| US | 225,3 |
| ZA | 97,6 |
| ZZ | 121,9 |

(EUR/100 kg)

Kód KN

Kód třetích zemí (1)

Paušální dovozní hodnota

0702 00 00

IL

203,5

MA

94,1

SN

225,9

TR

84,9

ZZ

152,1

0707 00 05

MA

83,2

TR

137,2

ZZ

110,2

0709 93 10

MA

95,4

TR

133,6

ZZ

114,5

0805 10 20

EG

51,1

IL

84,3

MA

61,6

TR

37,1

ZZ

58,5

0805 50 10

BR

116,1

MA

135,4

TR

130,3

ZA

143,4

ZZ

131,3

0808 10 80

AR

111,2

BR

96,0

CL

114,8

CN

73,3

NZ

135,2

US

225,3

ZA

97,6

ZZ

121,9

---

(1)  Klasifikace zemí podle nařízení Komise (EU) č. 1106/2012 ze dne 27. listopadu 2012, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 471/2009 o statistice Společenství týkající se zahraničního obchodu se třetími zeměmi, pokud jde o aktualizaci klasifikace zemí a území (Úř. věst. L 328, 28.11.2012, s. 7). Kód „ZZ“ znamená „jiného původu“.

---

ROZHODNUTÍ

| 4.5.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 118/4 |
| --- | --- | --- | --- |

4.5.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 118/4

---

PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2016/687

ze dne 28. dubna 2016

o harmonizaci kmitočtového pásma 694–790 MHz pro zemské systémy k poskytování bezdrátových širokopásmových služeb elektronických komunikací a flexibilní vnitrostátní využívání v Unii

(oznámeno pod číslem C(2016) 2268)

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 676/2002/ES ze dne 7. března 2002 o předpisovém rámci pro politiku rádiového spektra v Evropském společenství (rozhodnutí o rádiovém spektru) (1), a zejména na čl. 4 odst. 3 uvedeného rozhodnutí,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Ve víceletém programu politiky rádiového spektra přijatém rozhodnutím č. 243/2012/EU (2) stanovily Evropský parlament a Rada jako cíl určit v Unii do roku 2015 alespoň 1 200 MHz rádiového spektra vhodného k přidělení, aby byla uspokojena rostoucí poptávka po bezdrátovém přenosu dat v Unii (3). Program politiky rádiového spektra navíc zmocnil Komisi a členské státy, aby ve vzájemné spolupráci zajistily dostupnost spektra pro zpravodajské programy a pořádání hromadných společenských akcí (PMSE) (4), pro rozvoj služeb zajišťujících bezpečnost a volný oběh souvisejících zařízení, jakož i pro rozvoj inovačních interoperabilních řešení ochrany veřejnosti a odstraňování následků katastrof (PPDR) (5) a pro Internet věcí (IoT) (6). Skupina pro politiku rádiového spektra (RSPG) přijala zprávu o strategických odvětvových potřebách rádiového spektra, která se zabývá mimo jiné potřebami PPDR, PMSE a IoT (7). |
| --- | --- |

(1)

Ve víceletém programu politiky rádiového spektra přijatém rozhodnutím č. 243/2012/EU (2) stanovily Evropský parlament a Rada jako cíl určit v Unii do roku 2015 alespoň 1 200 MHz rádiového spektra vhodného k přidělení, aby byla uspokojena rostoucí poptávka po bezdrátovém přenosu dat v Unii (3). Program politiky rádiového spektra navíc zmocnil Komisi a členské státy, aby ve vzájemné spolupráci zajistily dostupnost spektra pro zpravodajské programy a pořádání hromadných společenských akcí (PMSE) (4), pro rozvoj služeb zajišťujících bezpečnost a volný oběh souvisejících zařízení, jakož i pro rozvoj inovačních interoperabilních řešení ochrany veřejnosti a odstraňování následků katastrof (PPDR) (5) a pro Internet věcí (IoT) (6). Skupina pro politiku rádiového spektra (RSPG) přijala zprávu o strategických odvětvových potřebách rádiového spektra, která se zabývá mimo jiné potřebami PPDR, PMSE a IoT (7).

| (2) | Spektrum v kmitočtovém pásmu 694–790 MHz (dále jen „kmitočtové pásmo 700 MHz“) je hodnotným aktivem pro nákladově efektivní zavádění zemských bezdrátových sítí s vysokou kapacitou a univerzálním pokrytím vně i uvnitř budov. Radiokomunikační řád Mezinárodní telekomunikační unie přiřazuje pásmo 700 MHz rovnoprávně rozhlasové a pohyblivé službě (vyjma letecké pohyblivé služby) a identifikuje toto pásmo pro mezinárodní mobilní telekomunikace (IMT). Toto kmitočtové pásmo se v současné době využívá po celé Unii pro účely zemského digitálního televizního vysílání (DTT) a pro bezdrátová zvuková zařízení PMSE. |
| --- | --- |

(2)

Spektrum v kmitočtovém pásmu 694–790 MHz (dále jen „kmitočtové pásmo 700 MHz“) je hodnotným aktivem pro nákladově efektivní zavádění zemských bezdrátových sítí s vysokou kapacitou a univerzálním pokrytím vně i uvnitř budov. Radiokomunikační řád Mezinárodní telekomunikační unie přiřazuje pásmo 700 MHz rovnoprávně rozhlasové a pohyblivé službě (vyjma letecké pohyblivé služby) a identifikuje toto pásmo pro mezinárodní mobilní telekomunikace (IMT). Toto kmitočtové pásmo se v současné době využívá po celé Unii pro účely zemského digitálního televizního vysílání (DTT) a pro bezdrátová zvuková zařízení PMSE.

| (3) | Komise ve své strategii pro jednotný digitální trh (8) podtrhuje význam kmitočtového pásma 700 MHz pro zajištění služeb širokopásmového přístupu ve venkovských oblastech a zdůrazňuje, že je třeba uvedené pásmo uvolňovat koordinovaně a současně zohlednit konkrétní potřeby distribuce audiovizuálních mediálních služeb s cílem podpořit investice do vysokorychlostních širokopásmových sítí a usnadnit šíření pokročilých digitálních služeb. |
| --- | --- |

(3)

Komise ve své strategii pro jednotný digitální trh (8) podtrhuje význam kmitočtového pásma 700 MHz pro zajištění služeb širokopásmového přístupu ve venkovských oblastech a zdůrazňuje, že je třeba uvedené pásmo uvolňovat koordinovaně a současně zohlednit konkrétní potřeby distribuce audiovizuálních mediálních služeb s cílem podpořit investice do vysokorychlostních širokopásmových sítí a usnadnit šíření pokročilých digitálních služeb.

| (4) | RSPG ve svém stanovisku k dlouhodobé strategii využívání kmitočtového pásma 470–790 MHz (9) doporučuje koordinovaný přístup, pokud jde o vyčlenění kmitočtového pásma 700 MHz pro bezdrátové širokopásmové služby elektronických komunikací, včetně zpřístupnění tohoto pásma podle harmonizovaných technických podmínek v celé Unii. |
| --- | --- |

(4)

RSPG ve svém stanovisku k dlouhodobé strategii využívání kmitočtového pásma 470–790 MHz (9) doporučuje koordinovaný přístup, pokud jde o vyčlenění kmitočtového pásma 700 MHz pro bezdrátové širokopásmové služby elektronických komunikací, včetně zpřístupnění tohoto pásma podle harmonizovaných technických podmínek v celé Unii.

| (5) | Dne 11. března 2013 Komise podle čl. 4 odst. 2 rozhodnutí o rádiovém spektru vydala pověření pro Evropskou konferenci poštovních a telekomunikačních správ (CEPT) vypracovat harmonizované technické podmínky pro kmitočtové pásmo 700 MHz, pokud jde o poskytování bezdrátových širokopásmových služeb elektronických komunikací v Unii a jiná využití na podporu politických priorit Unie v oblasti spektra. |
| --- | --- |

(5)

Dne 11. března 2013 Komise podle čl. 4 odst. 2 rozhodnutí o rádiovém spektru vydala pověření pro Evropskou konferenci poštovních a telekomunikačních správ (CEPT) vypracovat harmonizované technické podmínky pro kmitočtové pásmo 700 MHz, pokud jde o poskytování bezdrátových širokopásmových služeb elektronických komunikací v Unii a jiná využití na podporu politických priorit Unie v oblasti spektra.

| (6) | Ve dnech 28. listopadu 2014 a 1. března 2016 vydala CEPT v reakci na uvedené pověření zprávy č. 53 (10) a č. 60 (11). Poskytují základ technické harmonizace kmitočtového pásma 700 MHz pro zemské bezdrátové širokopásmové služby elektronických komunikací, který umožňuje úspory z rozsahu u zařízení v souladu s mezinárodním vývojem v tomto pásmu. |
| --- | --- |

(6)

Ve dnech 28. listopadu 2014 a 1. března 2016 vydala CEPT v reakci na uvedené pověření zprávy č. 53 (10) a č. 60 (11). Poskytují základ technické harmonizace kmitočtového pásma 700 MHz pro zemské bezdrátové širokopásmové služby elektronických komunikací, který umožňuje úspory z rozsahu u zařízení v souladu s mezinárodním vývojem v tomto pásmu.

| (7) | Zprávy CEPT č. 53 a č. 60 představují rovněž možnosti využití částí kmitočtového pásma 700 MHz (tzv. duplexní mezera a/nebo ochranná pásma), o kterých může rozhodnout členský stát (dále jen „vnitrostátní možnosti“). Jednou z vnitrostátních možností je podpůrný downlink (SDL), tj. jednosměrné vysílání ze základnové stanice pouze ve směru downlink pro účely poskytování zemských bezdrátových širokopásmových služeb elektronických komunikací, čímž je řešen problém asymetrie datových přenosů posílením kapacity těchto služeb ve směru downlink. Další vnitrostátní možnosti představují komunikace PPDR, PMSE a M2M založené na zemských systémech k poskytování služeb elektronických komunikací. |
| --- | --- |

(7)

Zprávy CEPT č. 53 a č. 60 představují rovněž možnosti využití částí kmitočtového pásma 700 MHz (tzv. duplexní mezera a/nebo ochranná pásma), o kterých může rozhodnout členský stát (dále jen „vnitrostátní možnosti“). Jednou z vnitrostátních možností je podpůrný downlink (SDL), tj. jednosměrné vysílání ze základnové stanice pouze ve směru downlink pro účely poskytování zemských bezdrátových širokopásmových služeb elektronických komunikací, čímž je řešen problém asymetrie datových přenosů posílením kapacity těchto služeb ve směru downlink. Další vnitrostátní možnosti představují komunikace PPDR, PMSE a M2M založené na zemských systémech k poskytování služeb elektronických komunikací.

| (8) | Harmonizované technické podmínky by zajistily, že se v kmitočtovém pásmu 700 MHz prosadí vysokorychlostní zemské bezdrátové širokopásmové služby elektronických komunikací a další použití, která jsou v souladu s prioritami politiky v oblasti rádiového spektra na úrovni Unie, a posílily by jednotný trh, zmírnily škodlivé rušení a usnadnily koordinaci kmitočtů. |
| --- | --- |

(8)

Harmonizované technické podmínky by zajistily, že se v kmitočtovém pásmu 700 MHz prosadí vysokorychlostní zemské bezdrátové širokopásmové služby elektronických komunikací a další použití, která jsou v souladu s prioritami politiky v oblasti rádiového spektra na úrovni Unie, a posílily by jednotný trh, zmírnily škodlivé rušení a usnadnily koordinaci kmitočtů.

| (9) | Kmitočtové pásmo 700 MHz by proto mělo být využito k poskytování zemských bezdrátových širokopásmových služeb elektronických komunikací na základě harmonizovaného uspořádání kanálů (základní uspořádání) a souvisejících nejméně omezujících společných technických podmínek, kdykoli členské státy toto pásmo určí pro jiné využití než pro vysílací sítě rozhlasové služby s vysokým výkonem. Členské státy mohou výjimečně a dočasně používat části kmitočtového pásma 700 MHz vně základního uspořádání pro služby zemského digitálního televizního vysílání (DTT) za účelem usnadnění včasného přechodu od zemského televizního vysílání v tomto pásmu, pokud je to vhodné vzhledem k vnitrostátním okolnostem, například ve vztahu ke změnám práv na využívání spektra pro služby DTT nebo pro souběžné vysílání (tzv. „simulcast“) v souladu s dohodami mezi sousedícími členskými státy o řízení rizik přeshraničního rušení. |
| --- | --- |

(9)

Kmitočtové pásmo 700 MHz by proto mělo být využito k poskytování zemských bezdrátových širokopásmových služeb elektronických komunikací na základě harmonizovaného uspořádání kanálů (základní uspořádání) a souvisejících nejméně omezujících společných technických podmínek, kdykoli členské státy toto pásmo určí pro jiné využití než pro vysílací sítě rozhlasové služby s vysokým výkonem. Členské státy mohou výjimečně a dočasně používat části kmitočtového pásma 700 MHz vně základního uspořádání pro služby zemského digitálního televizního vysílání (DTT) za účelem usnadnění včasného přechodu od zemského televizního vysílání v tomto pásmu, pokud je to vhodné vzhledem k vnitrostátním okolnostem, například ve vztahu ke změnám práv na využívání spektra pro služby DTT nebo pro souběžné vysílání (tzv. „simulcast“) v souladu s dohodami mezi sousedícími členskými státy o řízení rizik přeshraničního rušení.

| (10) | Členské státy by rovněž měly mít možnost využívat části kmitočtového pásma 700 MHz v reakci na specifické vnitrostátní potřeby. Kromě zemských bezdrátových širokopásmových služeb elektronických komunikací by to rovněž mohlo zahrnovat používání v souladu s odvětvovými prioritami Unie v oblasti politiky spektra, zejména pro PMSE, PPDR a IoT a s cílem zajistit efektivní využívání spektra. V tomto ohledu může být využíváno rovněž kmitočtové pásmo 790–791 MHz, aniž je dotčeno rozhodnutí Komise 2010/267/EU (12). Flexibilní harmonizace dostupnosti spektra v kmitočtovém pásmu 700 MHz pro řešení těchto vnitrostátních potřeb vycházející z omezeného souboru vnitrostátních možností by napomohla k dosažení úspor z rozsahu pro zařízení, jakož i přeshraniční koordinaci a měla by být omezena na dostupné kmitočtové rozsahy a případně související duplexní metodu a uspořádání kanálů. Členské státy by měly rozhodnout o provádění vnitrostátních možností, jakož i o vhodné kombinaci vnitrostátních možností a organizovat jejich koexistenci. Využívání spektra pro vnitrostátní možnosti by mělo rovněž zajistit koexistenci se zemskými bezdrátovými širokopásmovými službami elektronických komunikací v souladu se základním uspořádáním. |
| --- | --- |

(10)

Členské státy by rovněž měly mít možnost využívat části kmitočtového pásma 700 MHz v reakci na specifické vnitrostátní potřeby. Kromě zemských bezdrátových širokopásmových služeb elektronických komunikací by to rovněž mohlo zahrnovat používání v souladu s odvětvovými prioritami Unie v oblasti politiky spektra, zejména pro PMSE, PPDR a IoT a s cílem zajistit efektivní využívání spektra. V tomto ohledu může být využíváno rovněž kmitočtové pásmo 790–791 MHz, aniž je dotčeno rozhodnutí Komise 2010/267/EU (12). Flexibilní harmonizace dostupnosti spektra v kmitočtovém pásmu 700 MHz pro řešení těchto vnitrostátních potřeb vycházející z omezeného souboru vnitrostátních možností by napomohla k dosažení úspor z rozsahu pro zařízení, jakož i přeshraniční koordinaci a měla by být omezena na dostupné kmitočtové rozsahy a případně související duplexní metodu a uspořádání kanálů. Členské státy by měly rozhodnout o provádění vnitrostátních možností, jakož i o vhodné kombinaci vnitrostátních možností a organizovat jejich koexistenci. Využívání spektra pro vnitrostátní možnosti by mělo rovněž zajistit koexistenci se zemskými bezdrátovými širokopásmovými službami elektronických komunikací v souladu se základním uspořádáním.

| (11) | Zemské bezdrátové širokopásmové služby elektronických komunikací a vnitrostátní možnosti v kmitočtovém pásmu 700 MHz by měly zajistit odpovídající ochranu stávajících služeb zemského televizního vysílání a využívání bezdrátových zvukových zařízení PMSE pod 694 MHz v souladu s jejich regulatorním statusem. Na vnitrostátní úrovni může být nezbytné použití dalších opatření pro management vzájemného rušení mezi bezdrátovými širokopásmovými službami elektronických komunikací a službami DTT, jako např. rušení přijímačů DTT vysílači základnových stanic zajišťujících bezdrátové širokopásmové elektronické komunikace nebo přijímačů základových stanic zajišťujících bezdrátové širokopásmové elektronické komunikace vysílači DTT, přičemž mobilní operátoři mohou případ od případu uplatnit vhodné zmírňující techniky. |
| --- | --- |

(11)

Zemské bezdrátové širokopásmové služby elektronických komunikací a vnitrostátní možnosti v kmitočtovém pásmu 700 MHz by měly zajistit odpovídající ochranu stávajících služeb zemského televizního vysílání a využívání bezdrátových zvukových zařízení PMSE pod 694 MHz v souladu s jejich regulatorním statusem. Na vnitrostátní úrovni může být nezbytné použití dalších opatření pro management vzájemného rušení mezi bezdrátovými širokopásmovými službami elektronických komunikací a službami DTT, jako např. rušení přijímačů DTT vysílači základnových stanic zajišťujících bezdrátové širokopásmové elektronické komunikace nebo přijímačů základových stanic zajišťujících bezdrátové širokopásmové elektronické komunikace vysílači DTT, přičemž mobilní operátoři mohou případ od případu uplatnit vhodné zmírňující techniky.

| (12) | Zatímco opatřeními podle rozhodnutí o rádiovém spektru nejsou dotčena práva členských států organizovat a využívat rádiové spektrum pro účely veřejného pořádku a veřejné bezpečnosti (konkrétně PPDR) (13), při tomto užití by byl přínosný společný kmitočtový rozsah, aby byl zajištěn volný oběh zařízení a interoperabilita služeb v souladu s cílem politiky RSPP v oblasti dostupnosti spektra. Harmonizované technické podmínky pro zemské bezdrátové širokopásmové služby elektronických komunikací by rovněž umožnily, pokud je to v rámci základního uspořádání potřebné a vhodné, zavádění širokopásmových služeb PPDR, které mohou využívat tyto technické podmínky na základě předpokladu, že síť PPDR má stejné vlastnosti koexistence jako sítě zemských bezdrátových širokopásmových služeb elektronických komunikací. Pokud členské státy používají toto určení pro služby elektronických komunikací na nevýhradním základě, mohou v případě potřeby rovněž zavést PPDR. V této souvislosti zpráva skupiny RSPG týkající se strategických potřeb spektra odvětví uznává, že potřeby spektra pro širokopásmové služby PPDR se v různých státech liší a že vnitrostátní řešení závisí na politických rozhodnutích, včetně metod provádění zásahů za účelem zajištění veřejné bezpečnosti a související role vnitrostátních orgánů nebo veřejných provozovatelů. |
| --- | --- |

(12)

Zatímco opatřeními podle rozhodnutí o rádiovém spektru nejsou dotčena práva členských států organizovat a využívat rádiové spektrum pro účely veřejného pořádku a veřejné bezpečnosti (konkrétně PPDR) (13), při tomto užití by byl přínosný společný kmitočtový rozsah, aby byl zajištěn volný oběh zařízení a interoperabilita služeb v souladu s cílem politiky RSPP v oblasti dostupnosti spektra. Harmonizované technické podmínky pro zemské bezdrátové širokopásmové služby elektronických komunikací by rovněž umožnily, pokud je to v rámci základního uspořádání potřebné a vhodné, zavádění širokopásmových služeb PPDR, které mohou využívat tyto technické podmínky na základě předpokladu, že síť PPDR má stejné vlastnosti koexistence jako sítě zemských bezdrátových širokopásmových služeb elektronických komunikací. Pokud členské státy používají toto určení pro služby elektronických komunikací na nevýhradním základě, mohou v případě potřeby rovněž zavést PPDR. V této souvislosti zpráva skupiny RSPG týkající se strategických potřeb spektra odvětví uznává, že potřeby spektra pro širokopásmové služby PPDR se v různých státech liší a že vnitrostátní řešení závisí na politických rozhodnutích, včetně metod provádění zásahů za účelem zajištění veřejné bezpečnosti a související role vnitrostátních orgánů nebo veřejných provozovatelů.

| (13) | Zprávy CEPT č. 53 a č. 60 odkazují na potřebu postupu konfigurace pro zvuková zařízení PMSE s cílem zajistit nerušený provoz v požadované úrovni kvality služeb. Ke zlepšení koexistence bezdrátových zvukových zařízení PMSE pro vnitřní použití a mobilních sítí elektronických komunikací vyžívajících přilehlá kmitočtová pásma by členské státy měly, pokud je to proveditelné a nezbytné, podporovat zavedení řešení pro zmírnění rušení, například těch, která jsou uvedena v prováděcím rozhodnutí Komise 2014/641/EU (14). |
| --- | --- |

(13)

Zprávy CEPT č. 53 a č. 60 odkazují na potřebu postupu konfigurace pro zvuková zařízení PMSE s cílem zajistit nerušený provoz v požadované úrovni kvality služeb. Ke zlepšení koexistence bezdrátových zvukových zařízení PMSE pro vnitřní použití a mobilních sítí elektronických komunikací vyžívajících přilehlá kmitočtová pásma by členské státy měly, pokud je to proveditelné a nezbytné, podporovat zavedení řešení pro zmírnění rušení, například těch, která jsou uvedena v prováděcím rozhodnutí Komise 2014/641/EU (14).

| (14) | Členské státy by měly uzavírat příslušné dvoustranné přeshraniční dohody s ostatními členskými státy a třetími zeměmi. Tyto dohody mezi členskými státy a třetími zeměmi mohou být nezbytné v příslušných částech území členských států k zajištění implementace harmonizovaných parametrů, předcházení škodlivému rušení a zlepšení účinnosti využití spektra. Zpráva skupiny RSPG týkající přístupu ke koordinaci spektra rozhlasové služby v případě přerozdělení pásma 700 MHz (15) stanoví technické podmínky a zásady pro přeshraniční koordinaci zemských bezdrátových širokopásmových služeb elektronických komunikací a služeb zemského televizního vysílání, mimo jiné i s třetími zeměmi. |
| --- | --- |

(14)

Členské státy by měly uzavírat příslušné dvoustranné přeshraniční dohody s ostatními členskými státy a třetími zeměmi. Tyto dohody mezi členskými státy a třetími zeměmi mohou být nezbytné v příslušných částech území členských států k zajištění implementace harmonizovaných parametrů, předcházení škodlivému rušení a zlepšení účinnosti využití spektra. Zpráva skupiny RSPG týkající přístupu ke koordinaci spektra rozhlasové služby v případě přerozdělení pásma 700 MHz (15) stanoví technické podmínky a zásady pro přeshraniční koordinaci zemských bezdrátových širokopásmových služeb elektronických komunikací a služeb zemského televizního vysílání, mimo jiné i s třetími zeměmi.

| (15) | Členské státy by měly podat Komisi zprávu o provádění tohoto rozhodnutí a o využívání kmitočtového pásma 700 MHz, zejména za účelem jeho přizpůsobení budoucímu vývoji v oblasti bezdrátových systémů (například v kontextu 5G nebo IoT), který může ovlivnit jeho použití pro zemské bezdrátové širokopásmové služby elektronických komunikací a vnitrostátní možnosti. To usnadní posouzení dopadu na úrovni EU a v případě potřeby jeho včasný přezkum. |
| --- | --- |

(15)

Členské státy by měly podat Komisi zprávu o provádění tohoto rozhodnutí a o využívání kmitočtového pásma 700 MHz, zejména za účelem jeho přizpůsobení budoucímu vývoji v oblasti bezdrátových systémů (například v kontextu 5G nebo IoT), který může ovlivnit jeho použití pro zemské bezdrátové širokopásmové služby elektronických komunikací a vnitrostátní možnosti. To usnadní posouzení dopadu na úrovni EU a v případě potřeby jeho včasný přezkum.

| (16) | Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro rádiové spektrum, |
| --- | --- |

(16)

Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro rádiové spektrum,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Tímto rozhodnutím se harmonizují technické podmínky pro dostupnost a účinné využívání kmitočtového pásma 694–790 MHz (dále jen „pásmo 700 MHz“) v Unii pro zemské systémy k poskytování bezdrátových širokopásmových služeb elektronických komunikací. Jeho cílem je rovněž usnadnit pružné vnitrostátní využívání v reakci na specifické vnitrostátní potřeby v souladu s prioritami programu politiky rádiového spektra. Harmonizované podmínky pro kmitočtové pásmo 790–791 MHz podle tohoto rozhodnutí se použijí, aniž jsou dotčena ustanovení rozhodnutí 2010/267/EU.

Článek 2

Pro účely tohoto rozhodnutí se rozumí:

| 1) | „bezdrátovým zvukovým zařízením PMSE“ rádiové zařízení sloužící pro přenos analogových nebo digitálních zvukových signálů mezi omezeným počtem vysílačů a přijímačů, jako jsou radiomikrofony, příposlechové (in-ear monitor – IEM) systémy nebo zvukové spoje, které se používá zejména při produkci programů rozhlasového a televizního vysílání nebo pořádání soukromých či veřejných společenských nebo kulturních akcí; |
| --- | --- |

1)

„bezdrátovým zvukovým zařízením PMSE“ rádiové zařízení sloužící pro přenos analogových nebo digitálních zvukových signálů mezi omezeným počtem vysílačů a přijímačů, jako jsou radiomikrofony, příposlechové (in-ear monitor – IEM) systémy nebo zvukové spoje, které se používá zejména při produkci programů rozhlasového a televizního vysílání nebo pořádání soukromých či veřejných společenských nebo kulturních akcí;

| 2) | „rádiovou komunikací pro ochranu veřejnosti a odstraňování následků katastrof (PPDR)“ rádiové aplikace používané pro zajištění veřejného pořádku, bezpečnosti a obrany, které vnitrostátní orgány nebo příslušní operátoři používají v reakci na příslušné vnitrostátní potřeby, pokud jde o veřejný pořádek a bezpečnost, též v mimořádných situacích. |
| --- | --- |

2)

„rádiovou komunikací pro ochranu veřejnosti a odstraňování následků katastrof (PPDR)“ rádiové aplikace používané pro zajištění veřejného pořádku, bezpečnosti a obrany, které vnitrostátní orgány nebo příslušní operátoři používají v reakci na příslušné vnitrostátní potřeby, pokud jde o veřejný pořádek a bezpečnost, též v mimořádných situacích.

| 3) | „rádiovou komunikací mezi stroji (M2M)“ rádiová spojení pro účely předávání informací mezi fyzickými nebo virtuálními subjekty, které tvoří komplexní ekosystém, včetně internetu věcí; taková rádiová spojení mohou být uskutečňována prostřednictvím služeb elektronických komunikací (např. na základě buňkových technologií) nebo jiných služeb na základě licencovaného nebo bezlicenčního využívání spektra. |
| --- | --- |

3)

„rádiovou komunikací mezi stroji (M2M)“ rádiová spojení pro účely předávání informací mezi fyzickými nebo virtuálními subjekty, které tvoří komplexní ekosystém, včetně internetu věcí; taková rádiová spojení mohou být uskutečňována prostřednictvím služeb elektronických komunikací (např. na základě buňkových technologií) nebo jiných služeb na základě licencovaného nebo bezlicenčního využívání spektra.

Článek 3

1.   Pokud členské státy určí a zpřístupní kmitočtové pásmo 700 MHz pro jiná použití než pro vysílací sítě rozhlasové služby s vysokým výkonem:

| a) | určí a zpřístupní kmitočtová pásma 703–733 MHz a 758–788 MHz na nevýhradním základě pro zemské systémy k poskytování bezdrátových širokopásmových služeb elektronických komunikací v souladu s parametry stanovenými v oddílech A.1, B a C přílohy; |
| --- | --- |

a)

určí a zpřístupní kmitočtová pásma 703–733 MHz a 758–788 MHz na nevýhradním základě pro zemské systémy k poskytování bezdrátových širokopásmových služeb elektronických komunikací v souladu s parametry stanovenými v oddílech A.1, B a C přílohy;

| b) | v závislosti na vnitrostátních rozhodnutích a volbě určí a zpřístupní jiné části kmitočtového pásma 700 MHz, než které jsou uvedeny v odst. 1 písm. a), pro použití v souladu s parametry stanovenými v oddílech A.2 až A.5 přílohy. |
| --- | --- |

b)

v závislosti na vnitrostátních rozhodnutích a volbě určí a zpřístupní jiné části kmitočtového pásma 700 MHz, než které jsou uvedeny v odst. 1 písm. a), pro použití v souladu s parametry stanovenými v oddílech A.2 až A.5 přílohy.

2.   Členské státy usnadní koexistenci různých použití uvedených v odstavci 1.

Článek 4

Členské státy zajistí, aby systémy uvedené v čl. 3 odst. 1 písm. a) a b) poskytovaly náležitou ochranu stávajícím systémům v přilehlém pásmu 470–694 MHz, konkrétně službám digitálního zemského televizního vysílání a bezdrátovým zvukovým zařízením PMSE v souladu s jejich regulatorním statusem.

Článek 5

Členské státy usnadní uzavírání dohod o přeshraniční koordinaci s cílem umožnit provoz systémů uvedených v čl. 3 odst. 1 písm. a) a případně v čl. 3 odst. 1 písm. b) a zohlední přitom stávající regulatorní postupy a práva, jakož i příslušné mezinárodní dohody.

Článek 6

Členské státy sledují využívání kmitočtového pásma 700 MHz a o svých zjištěních podávají Komisi na její žádost nebo z vlastního podnětu zprávu, aby umožnily v případě potřeby včasný přezkum tohoto rozhodnutí.

Článek 7

Toto rozhodnutí je určeno členským státům.

V Bruselu dne 28. dubna 2016.

Za Komisi

Günther OETTINGER

člen Komise

---

(1)  
  Úř. věst. L 108, 24.4.2002, s. 1.

1

(2)  Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 243/2012/EU o vytvoření víceletého programu politiky rádiového spektra (Úř. věst. L 81, 21.3.2012, s. 7).

2

(3)  Čl. 3 písm. b) programu politiky rádiového spektra.

3

(4)  Čl. 8 odst. 5 programu politiky rádiového spektra.

4

(5)  Čl. 8 odst. 3 programu politiky rádiového spektra.

5

(6)  Čl. 8 odst. 6 RSPP.

6

(7)  Dokument RSPG13-540rev2.

7

(8)  Viz http://ec.europa.eu/priorities/digital-single-market/index_cs.htm

8

(9)  Dokument RSPG 15-595 final; odkaz: http://rspg-spectrum.eu/wp-content/uploads/2013/05/RSPG15-595_final-RSPG_opinion_UHF.pdf

9

(10)  Odkaz na zprávu CEPT č. 53: http://www.erodocdb.dk/Docs/doc98/official/pdf/CEPTREP053.PDF

10

(11)  Odkaz na zprávu CEPT č. 60: http://www.erodocdb.dk/Docs/doc98/official/pdf/CEPTREP060.PDF

11

(12)  Rozhodnutí Komise 2010/267/EU ze dne 6. května 2010 o harmonizovaných technických podmínkách využívání kmitočtového pásma 790–862 MHz pro zemské systémy k poskytování služeb elektronických komunikací v Evropské unii (Úř. věst. L 117, 11.5.2010, s. 95).

12

(13)  Čl. 1 odst. 4 rozhodnutí o rádiovém spektru.

13

(14)  Prováděcí rozhodnutí Komise 2014/641/EU ze dne 1. září 2014 o harmonizovaných technických podmínkách využívání rádiového spektra bezdrátovými zvukovými zařízeními pro zajištění zpravodajských programů a pořádání hromadných společenských akcí (PMSE) v Unii (Úř. věst. L 263, 3.9.2014, s. 29).

14

(15)  Dokument RSPG13-524 rev1; odkaz: https://circabc.europa.eu/d/a/workspace/SpacesStore/614d3daf-76a0-402d-8133-77d2d3dd2518/RSPG13-524%20rev1%20Report_700MHz_reallocation_REV.pdf

15

---

PŘÍLOHA

PARAMETRY UVEDENÉ V ČLÁNKU 3

A.   Obecné parametry

| 1. | Podle čl. 3 odst. 1 písm. a) jsou v kmitočtových pásmech 703–733 MHz a 758–788 MHz kmitočty uspořádány takto:






  a) | Přidělené velikosti bloků jsou násobky 5 MHz (1); |
| --- | --- | --- |

1.

a)

Přidělené velikosti bloků jsou násobky 5 MHz (1);

| b) | režimem provozu je duplex s kmitočtovým dělením (FDD). Duplexní odstupy jsou 55 MHz, přičemž k vysílání terminálů (FDD uplink) je určena dolní část kmitočtového pásma 703–733 MHz a k vysílání základnových stanic (FDD downlink) je určena horní část kmitočtového pásma 758–788 MHz; |
| --- | --- |

b)

režimem provozu je duplex s kmitočtovým dělením (FDD). Duplexní odstupy jsou 55 MHz, přičemž k vysílání terminálů (FDD uplink) je určena dolní část kmitočtového pásma 703–733 MHz a k vysílání základnových stanic (FDD downlink) je určena horní část kmitočtového pásma 758–788 MHz;

| c) | nejnižší kmitočet z přiděleného bloku se musí shodovat s hranou pásma o kmitočtu 703 MHz, nebo být od ní vzdálen o násobek 5 MHz. |
| --- | --- |

c)

nejnižší kmitočet z přiděleného bloku se musí shodovat s hranou pásma o kmitočtu 703 MHz, nebo být od ní vzdálen o násobek 5 MHz.

Aniž je dotčeno právo členských států organizovat a využívat jejich spektrum pro účely veřejného pořádku a veřejné bezpečnosti a obrany, měly by se v případě zavedení rádiové komunikace PPDR používat technické podmínky pro bezdrátové širokopásmové služby elektronických komunikací uvedené v této příloze.

| 2. | Podle čl. 3 odst. 1 písm. b) se uspořádání kmitočtů v kmitočtovém pásmu 738–758 MHz pro použití zcela nebo z části pro zemské systémy k poskytování bezdrátových širokopásmových služeb elektronických komunikací stanoví takto:






  a) | horní hrana určeného rozsahu spektra je buď 758 MHz, nebo 753 MHz; 753 MHz se použije pouze ve spojení s uspořádáním kmitočtů podle oddílu A.3 začínajícím na 753 MHz; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

horní hrana určeného rozsahu spektra je buď 758 MHz, nebo 753 MHz; 753 MHz se použije pouze ve spojení s uspořádáním kmitočtů podle oddílu A.3 začínajícím na 753 MHz;

| b) | dolní hrana určeného rozsahu spektra začíná jednou z níže uvedených hodnot: 738 MHz, 743 MHz, 748 MHz nebo 753 MHz; |
| --- | --- |

b)

dolní hrana určeného rozsahu spektra začíná jednou z níže uvedených hodnot: 738 MHz, 743 MHz, 748 MHz nebo 753 MHz;

| c) | režim provozu je omezen na vysílání základnové stanice (pouze downlink) v souladu s technickými parametry v oddíle B; |
| --- | --- |

c)

režim provozu je omezen na vysílání základnové stanice (pouze downlink) v souladu s technickými parametry v oddíle B;

| d) | přidělené velikosti bloků v rámci určeného rozsahu spektra jsou násobky 5 MHz (1); nejvyšší kmitočet z přiděleného bloku se musí shodovat s horní hranou pásma, nebo být od ní vzdálen o násobek 5 MHz. |
| --- | --- |

d)

přidělené velikosti bloků v rámci určeného rozsahu spektra jsou násobky 5 MHz (1); nejvyšší kmitočet z přiděleného bloku se musí shodovat s horní hranou pásma, nebo být od ní vzdálen o násobek 5 MHz.

| 3. | Podle čl. 3 odst. 1 písm. b) se uspořádání kmitočtů v kmitočtových pásmech 698–703 MHz, 733–736 MHz, 753–758 MHz a 788–791 MHz pro použití zcela nebo z části pro rádiové komunikace PPDR stanoví takto: Režimem provozu je duplex s kmitočtovým dělením. Duplexní odstupy jsou 55 MHz, přičemž k vysílání terminálů (PPDR uplink) je určeno jedno kmitočtové pásmo nebo obě kmitočtová pásma 698–703 MHz a 733–736 MHz a k vysílání základnových stanic (PPDR downlink) je určeno jedno kmitočtové pásmo nebo obě kmitočtová pásma 753–758 MHz a 788–791 MHz.
  Kmitočtová pásma 703–733 MHz a 758–788 MHz nebo jejich části mohou být používány rovněž pro účely rádiové komunikace PPDR. Toto použití je popsáno v oddíle A.1. |
| --- | --- |

3.

Kmitočtová pásma 703–733 MHz a 758–788 MHz nebo jejich části mohou být používány rovněž pro účely rádiové komunikace PPDR. Toto použití je popsáno v oddíle A.1.

| 4. | Podle čl. 3 odst. 1 písm. b) se uspořádání kmitočtů v kmitočtových pásmech 733–736 MHz a 788–791 MHz pro použití pro rádiové komunikace M2M stanoví takto: Režimem provozu je duplex s kmitočtovým dělením. Duplexní odstupy jsou 55 MHz, přičemž k vysílání terminálů (M2M uplink) je určeno kmitočtové pásmo 733–736 MHz a k vysílání základnových stanic (M2M downlink) je určeno kmitočtové pásmo 788–791 MHz. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Podle čl. 3 odst. 1 písm. b) členské státy rozhodnou o uspořádání kmitočtů v kmitočtových pásmech 694–703 MHz a 733–758 MHz pro použití zcela nebo z části pro bezdrátová zvuková zařízení PMSE. Ke zlepšení koexistence bezdrátových zvukových zařízení PMSE pro vnitřní použití používaných v kmitočtových pásmech 694–703 MHz a/nebo 733–758 MHz a mobilních sítí elektronických komunikací členské státy podpoří, pokud je to proveditelné a nezbytné, zavedení řešení pro zmírnění rušení. |
| --- | --- |

5.

B.   Technické podmínky pro základnové stanice zemských systémů k poskytování služeb elektronických komunikací v kmitočtovém pásmu 738–788 MHz

Následující technické parametry pro základnové stanice, nazývané spektrální maska hran bloku (BEM, block edge mask), se použijí k zajištění koexistence sousedících sítí a k ochraně jiných služeb a aplikací v přilehlých pásmech. Lze použít i méně přísné technické parametry, pokud se na nich dohodnou dotčení provozovatelé nebo dotčené správy, za předpokladu, že tyto parametry splňují technické podmínky použitelné pro ochranu jiných služeb nebo aplikací, též v přilehlých pásmech nebo v souladu s přeshraničními závazky.

BEM (2) je maska vyzařování, která je definována jako funkce kmitočtu vztaženého k hraně bloku spektra, přičemž hranou bloku se rozumí kmitočtová hranice bloku spektra, k němuž byla provozovateli udělena práva k využívání. BEM tvoří několik prvků, které jsou stanoveny pro určité šířky pásma pro měření. „Hrana pásma“ označuje kmitočtovou hranici rozsahu spektra určeného k určitému využití.

Níže uvedené BEM pro základnové stanice byly vyvinuty pro zařízení používaná v mobilních sítích. Stejná BEM pro základnové stanice platí jak pro použití v režimu FDD downlink v kmitočtovém pásmu 758–788 MHz (jak je uvedeno v oddíle A.1), tak pro nepovinné použití pouze pro downlink v kmitočtovém pásmu 738–758 MHz (jak je uvedeno v oddíle A.2). BEM slouží k ochraně jiných bloků spektra používaných pro služby elektronických komunikací (včetně použití pouze pro downlink) i další služby a aplikace v přilehlých pásmech. Na vnitrostátní úrovni lze použít dodatečná opatření, která neomezují úspory z rozsahu u zařízení, s cílem dále usnadnit koexistenci služeb elektronických komunikací a jiných využití v kmitočtovém pásmu 700 MHz.

BEM pro základnové stanice se skládá z mezních hodnot výkonu ve vnitřní oblasti bloku a v oblasti vně bloku. Mezní hodnota výkonu ve vnitřní oblasti bloku platí pro blok přidělený provozovateli. Mezní hodnoty výkonu v oblasti vně bloku se použijí na spektrum v kmitočtovém pásmu 700 MHz nebo mimo něj ležící mimo přidělený blok. V tabulce 1 jsou uvedeny různé prvky spektra v rámci BEM pro základnové stanice, přičemž všechny prvky BEM s výjimkou vnitřní oblasti bloku jsou mapovány na mezní hodnoty výkonu v oblasti vně bloku. Nepovinné mezní hodnoty výkonu ve vnitřní oblasti bloku jsou uvedeny v tabulce 2. Mezní hodnoty výkonu v oblasti vně bloku pro různé prvky BEM jsou uvedeny v tabulkách 3 až 8.

K získání BEM pro základnové stanice pro konkrétní blok v režimu FDD downlink nebo v kmitočtovém pásmu 738–758 MHz využívaném pro nepovinné použití pouze pro downlink se prvky BEM použijí takto:

Pro blok přidělený provozovateli se použije mezní hodnota výkonu ve vnitřní oblasti bloku.

| — | Určí se přechodové oblasti bloku a použijí se příslušné mezní hodnoty výkonu. Přechodové oblasti bloku se mohou překrývat s ochrannými pásmy, přilehlými pásmy a duplexní mezerou a v takovém případě se použijí mezní hodnoty výkonu v přechodových oblastech. |
| --- | --- |

—

Určí se přechodové oblasti bloku a použijí se příslušné mezní hodnoty výkonu. Přechodové oblasti bloku se mohou překrývat s ochrannými pásmy, přilehlými pásmy a duplexní mezerou a v takovém případě se použijí mezní hodnoty výkonu v přechodových oblastech.

| — | Pro zbývající přidělené spektrum, které představuje základní oblast (jak je uvedena v tabulce 1) se použijí základní mezní hodnoty výkonu. |
| --- | --- |

—

Pro zbývající přidělené spektrum, které představuje základní oblast (jak je uvedena v tabulce 1) se použijí základní mezní hodnoty výkonu.

| — | Pro zbývající spektrum v ochranných pásmech (tj. spektrum, které nespadá do přechodových oblastí nebo se nevyužívá pro rádiové komunikace PPDR nebo M2M) se použijí mezní hodnoty výkonu v ochranných pásmech. |
| --- | --- |

—

Pro zbývající spektrum v ochranných pásmech (tj. spektrum, které nespadá do přechodových oblastí nebo se nevyužívá pro rádiové komunikace PPDR nebo M2M) se použijí mezní hodnoty výkonu v ochranných pásmech.

| — | Pro spektrum v kmitočtovém pásmu 733–758 MHz, které se nepoužívá pouze pro downlink nebo pro rádiové komunikace PPDR nebo M2M, se použijí mezní hodnoty výkonu v duplexní mezeře. |
| --- | --- |

—

Pro spektrum v kmitočtovém pásmu 733–758 MHz, které se nepoužívá pouze pro downlink nebo pro rádiové komunikace PPDR nebo M2M, se použijí mezní hodnoty výkonu v duplexní mezeře.

Tabulka 1

Definice prvků BEM pro bloky podle oddílů A.1 a A.2

| Prvek BEM | Definice |
| --- | --- |
| Vnitřní oblast bloku | Označuje blok, pro který se BEM vytváří. |
| Základní oblast | Spektrum používané v kmitočtových pásmech 703–733 MHz (tj. FDD uplink) a 758–788 MHz (tj. FDD downlink), jakož i v kmitočtovém pásmu 738–758 MHz, a to pouze pro downlink (v příslušných případech), pro zemské digitální televizní vysílání s hranou pásma pod 694 MHz, pro zemské systémy k poskytování služeb elektronických komunikací nad 790 MHz (uplink i downlink), pro rádiové komunikace PPDR v kmitočtovém pásmu 700 MHz (uplink i downlink) a pro rádiové komunikace M2M v kmitočtovém pásmu 700 MHz (režim uplink i downlink). |
| Přechodová oblast | Spektrum v úseku 0 až 10 MHz pod blokem přiděleným provozovateli a 0 až 10 MHz nad ním; v kmitočtovém rozsahu, v němž se přechodové oblasti a spektrum používané pro FDD uplink, PPDR uplink nebo M2M uplink překrývají, se mezní hodnoty výkonu v přechodových oblastech nepoužijí. |
| Ochranná pásma | a) | Spektrum mezi spodní hranou kmitočtového pásma 700 MHz a spodní hranou pásma pro FDD uplink (tj. 694–703 MHz); |

Prvek BEM

Definice

Vnitřní oblast bloku

Označuje blok, pro který se BEM vytváří.

Základní oblast

Spektrum používané v kmitočtových pásmech 703–733 MHz (tj. FDD uplink) a 758–788 MHz (tj. FDD downlink), jakož i v kmitočtovém pásmu 738–758 MHz, a to pouze pro downlink (v příslušných případech), pro zemské digitální televizní vysílání s hranou pásma pod 694 MHz, pro zemské systémy k poskytování služeb elektronických komunikací nad 790 MHz (uplink i downlink), pro rádiové komunikace PPDR v kmitočtovém pásmu 700 MHz (uplink i downlink) a pro rádiové komunikace M2M v kmitočtovém pásmu 700 MHz (režim uplink i downlink).

Přechodová oblast

Spektrum v úseku 0 až 10 MHz pod blokem přiděleným provozovateli a 0 až 10 MHz nad ním; v kmitočtovém rozsahu, v němž se přechodové oblasti a spektrum používané pro FDD uplink, PPDR uplink nebo M2M uplink překrývají, se mezní hodnoty výkonu v přechodových oblastech nepoužijí.

Ochranná pásma

a)

Spektrum mezi spodní hranou kmitočtového pásma 700 MHz a spodní hranou pásma pro FDD uplink (tj. 694–703 MHz);

| b) | spektrum mezi horní hranou pásma pro FDD downlink (tj. 788 MHz) a spodní hranou pásma pro FDD downlink podle rozhodnutí 2010/267/EU (tj. 791 MHz). |
| --- | --- |

b)

spektrum mezi horní hranou pásma pro FDD downlink (tj. 788 MHz) a spodní hranou pásma pro FDD downlink podle rozhodnutí 2010/267/EU (tj. 791 MHz).

V případě překryvu přechodové oblasti a ochranného pásma se použijí mezní hodnoty výkonu v přechodové oblasti. Pokud se spektrum používá pro rádiové komunikace PPDR nebo M2M, použijí se základní mezní hodnoty výkonu nebo mezní hodnoty výkonu v přechodové oblasti.

Duplexní mezera

Spektrum v kmitočtovém pásmu 733–758 MHz.

V případě překryvu přechodové oblasti a části duplexní mezery, která se nepoužívá pouze pro downlink nebo pro rádiové komunikace PPDR či M2M, se použijí mezní hodnoty výkonu v přechodové oblasti.

Požadavky ve vnitřní oblasti bloku

Tabulka 2

Mezní hodnota výkonu ve vnitřní oblasti bloku pro základnové stanice

| Kmitočtový rozsah | Maximální střední EIRP (3) | Šířka pásma pro měření |
| --- | --- | --- |
| Blok přidělený provozovateli | Nepovinné.
  Pokud správní orgán vyžaduje horní hranici, může se použít hodnota, která nepřekročí 64 dBm/5 MHz na anténu. | 5 MHz |

Kmitočtový rozsah

Maximální střední EIRP (3)

Šířka pásma pro měření

Blok přidělený provozovateli

Nepovinné.

Pokud správní orgán vyžaduje horní hranici, může se použít hodnota, která nepřekročí 64 dBm/5 MHz na anténu.

5 MHz

Požadavky v oblasti vně bloku

Tabulka 3

Základní mezní hodnota výkonu pro základnové stanice

| Kmitočtový rozsah | Šířka pásma chráněného bloku | Maximální střední EIRP | Šířka pásma pro měření |
| --- | --- | --- | --- |
| Kmitočty pro uplink v rozsahu 698–736 MHz (4) | ≥ 5 MHz | – 50 dBm na buňku (5) | 5 MHz |
| 3 MHz | – 52 dBm na buňku (5) | 3 MHz (4) |
| ≤ 3 MHz | – 64 dBm na buňku (5) | 200 kHz (4) |
| Kmitočty pro FDD uplink dle rozhodnutí 2010/267/EU (tj. 832–862 MHz) | ≥ 5 MHz | – 49 dBm na buňku (5) | 5 MHz |
| Kmitočty pro downlink v rozsahu 738–791 MHz | ≥ 5 MHz | 16 dBm na anténu | 5 MHz |
| 3 MHz | 14 dBm na anténu | 3 MHz |
| < 3 MHz | 2 dBm na anténu | 200 kHz |
| Kmitočty pro FDD downlink dle rozhodnutí 2010/267/EU (tj. 791–821 MHz) | ≥ 5 MHz | 16 dBm na anténu | 5 MHz |

Kmitočtový rozsah

Šířka pásma chráněného bloku

Maximální střední EIRP

Šířka pásma pro měření

Kmitočty pro uplink v rozsahu 698–736 MHz (4)

≥ 5 MHz

– 50 dBm na buňku (5)

5 MHz

3 MHz

– 52 dBm na buňku (5)

3 MHz (4)

≤ 3 MHz

– 64 dBm na buňku (5)

200 kHz (4)

Kmitočty pro FDD uplink dle rozhodnutí 2010/267/EU (tj. 832–862 MHz)

≥ 5 MHz

– 49 dBm na buňku (5)

5 MHz

Kmitočty pro downlink v rozsahu 738–791 MHz

≥ 5 MHz

16 dBm na anténu

5 MHz

3 MHz

14 dBm na anténu

3 MHz

< 3 MHz

2 dBm na anténu

200 kHz

Kmitočty pro FDD downlink dle rozhodnutí 2010/267/EU (tj. 791–821 MHz)

≥ 5 MHz

16 dBm na anténu

5 MHz

Tabulka 4

Mezní hodnoty výkonu v přechodových oblastech pro základnové stanice v rozsahu 733–788 MHz

| Kmitočtový rozsah | Maximální střední EIRP | Šířka pásma pro měření |
| --- | --- | --- |
| – 10 až – 5 MHz od dolní hrany bloku | 18 dBm na anténu | 5 MHz |
| – 5 až 0 MHz od dolní hrany bloku | 22 dBm na anténu | 5 MHz |
| 0 až + 5 MHz od horní hrany bloku | 22 dBm na anténu | 5 MHz |
| + 5 až + 10 MHz od horní hrany bloku | 18 dBm na anténu | 5 MHz |

Kmitočtový rozsah

Maximální střední EIRP

Šířka pásma pro měření

– 10 až – 5 MHz od dolní hrany bloku

18 dBm na anténu

5 MHz

– 5 až 0 MHz od dolní hrany bloku

22 dBm na anténu

5 MHz

0 až + 5 MHz od horní hrany bloku

22 dBm na anténu

5 MHz

+ 5 až + 10 MHz od horní hrany bloku

18 dBm na anténu

5 MHz

Tabulka 5

Mezní hodnoty výkonu v přechodových oblastech pro základnové stanice nad 788 MHz

| Kmitočtový rozsah | Maximální střední EIRP | Šířka pásma pro měření |
| --- | --- | --- |
| 788–791 MHz pro blok s horní hranou 788 MHz | 21 dBm na anténu | 3 MHz |
| 788–791 MHz pro blok s horní hranou 783 MHz | 16 dBm na anténu | 3 MHz |
| 788–791 MHz pro blok s horní hranou 788 MHz pro ochranu systémů s šířkou pásma < 3 MHz | 11 dBm na anténu | 200 kHz |
| 788–791 MHz pro blok s horní hranou 783 MHz pro ochranu systémů s šířkou pásma < 3 MHz | 4 dBm na anténu | 200 kHz |
| 791–796 MHz pro blok s horní hranou 788 MHz | 19 dBm na anténu | 5 MHz |
| 791–796 MHz pro blok s horní hranou 783 MHz | 17 dBm na anténu | 5 MHz |
| 796–801 MHz pro blok s horní hranou 788 MHz | 17 dBm na anténu | 5 MHz |

Kmitočtový rozsah

Maximální střední EIRP

Šířka pásma pro měření

788–791 MHz pro blok s horní hranou 788 MHz

21 dBm na anténu

3 MHz

788–791 MHz pro blok s horní hranou 783 MHz

16 dBm na anténu

3 MHz

788–791 MHz pro blok s horní hranou 788 MHz pro ochranu systémů s šířkou pásma < 3 MHz

11 dBm na anténu

200 kHz

788–791 MHz pro blok s horní hranou 783 MHz pro ochranu systémů s šířkou pásma < 3 MHz

4 dBm na anténu

200 kHz

791–796 MHz pro blok s horní hranou 788 MHz

19 dBm na anténu

5 MHz

791–796 MHz pro blok s horní hranou 783 MHz

17 dBm na anténu

5 MHz

796–801 MHz pro blok s horní hranou 788 MHz

17 dBm na anténu

5 MHz

Tabulka 6

Mezní hodnoty výkonu pro základnové stanice v části duplexní mezery, která se nepoužívá pro režim pouze downlink nebo rádiové komunikace PPDR nebo rádiové komunikace M2M

| Kmitočtový rozsah | Maximální střední EIRP | Šířka pásma pro měření |
| --- | --- | --- |
| Odstup – 10 až 0 MHz od dolní hrany pásma pro FDD downlink nebo dolní hrany nejnižšího bloku pouze pro downlink, avšak nad horní hranou pásma pro FDD uplink | 16 dBm na anténu | 5 MHz |
| Odstup větší než 10 MHz od dolní hrany pásma pro FDD downlink nebo dolní hrany nejnižšího bloku pouze pro downlink, avšak nad horní hranou pásma pro FDD uplink | – 4 dBm na anténu | 5 MHz |

Kmitočtový rozsah

Maximální střední EIRP

Šířka pásma pro měření

Odstup – 10 až 0 MHz od dolní hrany pásma pro FDD downlink nebo dolní hrany nejnižšího bloku pouze pro downlink, avšak nad horní hranou pásma pro FDD uplink

16 dBm na anténu

5 MHz

Odstup větší než 10 MHz od dolní hrany pásma pro FDD downlink nebo dolní hrany nejnižšího bloku pouze pro downlink, avšak nad horní hranou pásma pro FDD uplink

– 4 dBm na anténu

5 MHz

Tabulka 7

Mezní hodnoty výkonu pro základnové stanice v části ochranných pásem, která se nepoužívá pro rádiové komunikace PPDR nebo rádiové komunikace M2M

| Kmitočtový rozsah | Maximální střední EIRP | Šířka pásma pro měření |
| --- | --- | --- |
| Spektrum mezi spodní hranou kmitočtového pásma 700 MHz a spodní hranou pásma pro FDD uplink (tj. 694–703 MHz) | – 32 dBm na buňku (6) | 1 MHz |
| Spektrum mezi horní hranou pásma pro FDD downlink a dolní hranou pásma pro FDD downlink dle rozhodnutí 2010/267/EU (tj. 788–791 MHz) | 14 dBm na anténu | 3 MHz |

Kmitočtový rozsah

Maximální střední EIRP

Šířka pásma pro měření

Spektrum mezi spodní hranou kmitočtového pásma 700 MHz a spodní hranou pásma pro FDD uplink (tj. 694–703 MHz)

– 32 dBm na buňku (6)

1 MHz

Spektrum mezi horní hranou pásma pro FDD downlink a dolní hranou pásma pro FDD downlink dle rozhodnutí 2010/267/EU (tj. 788–791 MHz)

14 dBm na anténu

3 MHz

Tabulka 8

Základní mezní hodnoty výkonu pro základnové stanice pro spektrum pod 694 MHz

| Kmitočtový rozsah | Maximální střední EIRP | Šířka pásma pro měření |
| --- | --- | --- |
| Kmitočty pod 694 MHz, kde je chráněno zemské digitální televizní vysílání | – 23 dBm na buňku (7) | 8 MHz |

Kmitočtový rozsah

Maximální střední EIRP

Šířka pásma pro měření

Kmitočty pod 694 MHz, kde je chráněno zemské digitální televizní vysílání

– 23 dBm na buňku (7)

8 MHz

C.   Technické podmínky pro terminály pro služby elektronických komunikací v kmitočtovém pásmu 703–733 MHz

Níže uvedené BEM pro terminály byly vyvinuty pro zařízení používaná v mobilních sítích.

BEM pro terminály se skládá se z mezních hodnot výkonu ve vnitřní oblasti bloku a v oblasti vně bloku. Mezní hodnota výkonu ve vnitřní oblasti bloku platí pro blok přidělený provozovateli. Mezní hodnoty výkonu v oblasti vně bloku se použijí pro tyto prvky spektra: duplexní mezeru mezi režimem FDD uplink a režimem FDD downlink (případně včetně spektra pouze pro downlink), ochranné pásmo mezi horní mezní hodnotou spektra používaného pro televizní vysílání (694 MHz) a režimem FDD uplink (tj. 694–703 MHz) a spektrum využívané pro televizní vysílání (tj. pod 694 MHz).

Požadavky BEM pro terminály jsou uvedeny v tabulkách 9 až 12 (8). Tyto mezní hodnoty výkonu jsou stanoveny jako ekvivalentní izotropicky vyzářený výkon (EIRP) u terminálů konstrukčně řešených jako pevné nebo k zabudování a jako celkový vyzářený výkon (TRP) (9) u terminálů konstrukčně řešených jako mobilní nebo přenosné.

Správní orgány mohou za určitých okolností uvolnit mezní hodnotu výkonu ve vnitřní oblasti bloku, například u pevných terminálů ve venkovských oblastech, pokud se tím nenaruší ochrana ostatních služeb, sítí a aplikací a jsou splněny přeshraniční povinnosti.

Požadavky ve vnitřní oblasti bloku

Tabulka 9

Mezní hodnota výkonu ve vnitřní oblasti bloku pro terminály

| Maximální střední výkon | 23 dBm (10) |
| --- | --- |

Maximální střední výkon

23 dBm (10)

Požadavky v oblasti vně bloku

Tabulka 10

Mezní hodnoty výkonu pro terminály v ochranném pásmu 694–703 MHz

| Kmitočtový rozsah | Maximální střední EIRP vně bloku | Šířka pásma pro měření |
| --- | --- | --- |
| 694–698 MHz | – 7 dBm | 4 MHz |
| 698–703 MHz | 2 dBm | 5 MHz |

Kmitočtový rozsah

Maximální střední EIRP vně bloku

Šířka pásma pro měření

694–698 MHz

– 7 dBm

4 MHz

698–703 MHz

2 dBm

5 MHz

Tabulka 11 (nepovinné)

Mezní hodnoty výkonu v duplexní mezeře pro terminály

| Kmitočtový rozsah | Maximální střední EIRP vně bloku | Šířka pásma pro měření |
| --- | --- | --- |
| 733–738 MHz | 2 dBm | 5 MHz |
| 738–753 MHz | – 6 dBm | 5 MHz |
| 753–758 MHz | – 18 dBm | 5 MHz |

Kmitočtový rozsah

Maximální střední EIRP vně bloku

Šířka pásma pro měření

733–738 MHz

2 dBm

5 MHz

738–753 MHz

– 6 dBm

5 MHz

753–758 MHz

– 18 dBm

5 MHz

Vysvětlivka k tabulce 11

Mezní hodnoty výkonu byly odvozeny od spektrální masky vyzařování uvedené v bodě 4.2.3 ETSI EN 301 908-13 v6.2.1, což znamená, že zařízení založená na technologii LTE budou ze své podstaty v souladu s mezními hodnotami vyzařování uvedenými v tabulce 11. Za účelem zajištění, aby taková zařízení splňovala mezní hodnoty výkonu uvedené výše, nejsou nutné žádné další zkušební postupy.

Tabulka 12

Mezní hodnoty výkonu pro terminály pro kmitočty nižší než 694 MHz používané pro zemské vysílání (nežádoucí vyzařování)

| Kmitočtový rozsah | Maximální střední výkon vně bloku | Šířka pásma pro měření |
| --- | --- | --- |
| 470–694 MHz | – 42 dBm | 8 MHz |

Kmitočtový rozsah

Maximální střední výkon vně bloku

Šířka pásma pro měření

470–694 MHz

– 42 dBm

8 MHz

Vysvětlivky k tabulce 12

| 1) | Odvození mezních hodnot nežádoucího vyzařování vychází z vysílání DTT, které používá systém DVB-T2, a širokopásmovém bezdrátovém systému (WBB) s šířkou pásma 10 MHz a odstupem středních kmitočtů mezi vysíláním DTT a systémem WBB 18 MHz (předpokládá se televizní kanál s šířkou pásma 8 MHz, ochranné pásmo 9 MHz a systém WBB s šířkou pásma 10 MHz). Pokud si členské státy přejí umožnit na vnitrostátní úrovni zavedení systémů WBB s šířkou pásma větší než 10 MHz a v případě, že je v pásmu pod 694 MHz generován nežádoucí výkon v oblasti vně bloku nad – 42 dBm/8 MHz, měly by zvážit:






  a) | zavedení systému WBB s větší šířkou pásma od kmitočtů začínajících na hodnotě vyšší než 703 MHz, aby byla nadále splněna požadovaná mezní hodnota výkonu v oblasti vně bloku; |
| --- | --- | --- |

1)

a)

zavedení systému WBB s větší šířkou pásma od kmitočtů začínajících na hodnotě vyšší než 703 MHz, aby byla nadále splněna požadovaná mezní hodnota výkonu v oblasti vně bloku;

| b) | a/nebo použití technik zmírňujících rušení podle poznámky 3. |
| --- | --- |

b)

a/nebo použití technik zmírňujících rušení podle poznámky 3.

| 2) | Mezní hodnota nežádoucího vyzařování v oblasti vně bloku je odvozena s ohledem na příjem DTT v pevném místě. Členské státy, které si přejí zvážit příjem DTT přenosnými přijímači uvnitř budov, budou možná muset případ od případu zavést další opatření na vnitrostátní/místní úrovni (viz poznámka 3). |
| --- | --- |

2)

| 3) | Příklady potenciálních technik zmírňujících rušení, které mohou členské státy zvažovat, zahrnují použití dodatečného filtrování DTT, snížení výkonu ve vnitřní oblasti bloku pro terminály, snížení šířky pásma pro vysílání terminálů nebo použití technik uvedených v ne zcela vyčerpávajícím seznamu potenciálních technik zmírňujících rušení uvedených ve zprávě CEPT č. 30. |
| --- | --- |

3)

| 4) | Další aspekty týkající se koexistence systémů WBB a vysílání DTT: pro potlačení blokování přijímačů DTT působeného vysíláním základnových stanic by mohlo být pro vstupní obvody přijímače DTT na vnitrostátní úrovni předepsáno dodatečné vnější filtrování, zejména za účelem zabránění saturaci v anténních zesilovačích; navíc může docházet k nežádoucímu rušení přijímačů základnových stanic ze strany vysílačů rozhlasové služby, což je způsobeno buď výkonem vysílače uvnitř pásma, nebo nežádoucím vyzařováním. V takových případech je možné případ od případu použít na vnitrostátní úrovni techniky zmírňující rušení. |
| --- | --- |

4)

---

(1)  5 MHz nebo více; nejsou vyloučeny menší šířky kanálů v rámci přiděleného bloku.

(2)  BEM vychází z analýzy a simulací minimálních vazebních ztrát (MCL); prvky BEM jsou definovány pro buňku nebo pro anténu, a to v závislosti na scénáři koexistence, z něhož jsou odvozeny.

(3)  Ekvivalentní izotropicky vyzářený výkon (EIRP) je celkový výkon vyzářený v kterémkoli směru z jednoho místa, nezávisle na konfiguraci základnové stanice.

(4)  Správní orgány si mohou zvolit šířku pásma pro měření 3 MHz nebo 200 kHz pro ochranu bloků o velikosti 3 MHz v závislosti na vnitrostátních provedených možnostech.

(5)  Na místech s více sektory hodnota „na buňku“ odpovídá hodnotě pro jeden ze sektorů.

(6)  Na místech s více sektory hodnota „na buňku“ odpovídá hodnotě pro jeden ze sektorů.

(7)  Na místech s více sektory hodnota „na buňku“ odpovídá hodnotě pro jeden ze sektorů.

(8)  Evropský ústav pro telekomunikační normy (ETSI) může zohlednit další požadavky v harmonizovaných normách.

(9)  Celkový vyzářený výkon (TRP) je hodnota vyjadřující výkon skutečně vyzařovaný anténou. TRP je stanoven integrálem výkonu vyzařovaného do všech směrů přes kulovou plochu zahrnující celou oblast vyzařování.

(10)  Pro tuto hodnotu platí tolerance až + 2 dB, aby se zohlednil provoz v extrémních environmentálních podmínkách a výrobní tolerance.

---

DOPORUČENÍ

| 4.5.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 118/16 |
| --- | --- | --- | --- |

4.5.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 118/16

---

DOPORUČENÍ KOMISE (EU) 2016/688

ze dne 2. května 2016

o sledování a řízení přítomnosti dioxinů a PCB v rybách a produktech rybolovu z oblasti Baltského moře

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 292 této smlouvy,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení Komise (ES) č. 1881/2006 (1) stanoví maximální limity pro dioxiny, sumu dioxinů a PCB s dioxinovým efektem a pro PCB bez dioxinového efektu v rybách a produktech rybolovu. Uvedené nařízení uděluje Finsku, Švédsku a Lotyšsku výjimky, na jejichž základě mohou uvádět na vlastní trh uloveného volně žijícího lososa obecného, uloveného volně žijícího sledě obecného přesahujícího 17 cm, uloveného volně žijícího sivena, ulovenou volně žijící mihuli říční a uloveného volně žijícího pstruha obecného a produkty z nich, pocházející z oblasti Baltského moře a určené ke spotřebě na jejich území, u nichž jsou překročeny stanovené maximální limity. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení Komise (ES) č. 1881/2006 (1) stanoví maximální limity pro dioxiny, sumu dioxinů a PCB s dioxinovým efektem a pro PCB bez dioxinového efektu v rybách a produktech rybolovu. Uvedené nařízení uděluje Finsku, Švédsku a Lotyšsku výjimky, na jejichž základě mohou uvádět na vlastní trh uloveného volně žijícího lososa obecného, uloveného volně žijícího sledě obecného přesahujícího 17 cm, uloveného volně žijícího sivena, ulovenou volně žijící mihuli říční a uloveného volně žijícího pstruha obecného a produkty z nich, pocházející z oblasti Baltského moře a určené ke spotřebě na jejich území, u nichž jsou překročeny stanovené maximální limity.

| (2) | U některých ryb a produktů rybolovu z oblasti Baltského moře jsou maximální limity běžně překračovány. Není možné kontrolovat, zda každá jednotlivá zásilka ryb a produktů rybolovu splňuje maximální limity. Aby se tedy zajistilo, že na trh budou uváděny pouze ryby a produkty rybolovu, jež jsou v souladu s právními předpisy EU, byl sestaven seznam ryb z oblasti Baltského moře, u nichž lze očekávat nesoulad. Tento seznam byl vypracován na základě dostupných údajů a musí být pravidelně aktualizován. Pro ryby a produkty rybolovu z oblasti Baltského moře, u nichž nelze s ohledem na dostupné údaje o přítomnosti zajistit, že budou v souladu s předpisy, byla stanovena specifická opatření k řízení rizik pro zajištění toho, že na trh budou uváděny pouze ryby a produkty rybolovu splňující požadavky právních předpisů EU. |
| --- | --- |

(2)

U některých ryb a produktů rybolovu z oblasti Baltského moře jsou maximální limity běžně překračovány. Není možné kontrolovat, zda každá jednotlivá zásilka ryb a produktů rybolovu splňuje maximální limity. Aby se tedy zajistilo, že na trh budou uváděny pouze ryby a produkty rybolovu, jež jsou v souladu s právními předpisy EU, byl sestaven seznam ryb z oblasti Baltského moře, u nichž lze očekávat nesoulad. Tento seznam byl vypracován na základě dostupných údajů a musí být pravidelně aktualizován. Pro ryby a produkty rybolovu z oblasti Baltského moře, u nichž nelze s ohledem na dostupné údaje o přítomnosti zajistit, že budou v souladu s předpisy, byla stanovena specifická opatření k řízení rizik pro zajištění toho, že na trh budou uváděny pouze ryby a produkty rybolovu splňující požadavky právních předpisů EU.

| (3) | Je zapotřebí pokračovat ve sledování přítomnosti dioxinů a PCB v rybách a produktech rybolovu z oblasti Baltského moře. Na základě množství úlovku by měl být doporučen minimální počet vzorků ryb a produktů rybolovu, jež mají být koordinovaným způsobem analyzovány, |
| --- | --- |

(3)

Je zapotřebí pokračovat ve sledování přítomnosti dioxinů a PCB v rybách a produktech rybolovu z oblasti Baltského moře. Na základě množství úlovku by měl být doporučen minimální počet vzorků ryb a produktů rybolovu, jež mají být koordinovaným způsobem analyzovány,

PŘIJALA TOTO DOPORUČENÍ:

| 1. | Dánsko, Německo, Polsko, Lotyšsko, Estonsko, Litva, Finsko a Švédsko by měly za aktivní účasti provozovatelů potravinářských podniků provádět sledování přítomnosti dioxinů, PCB s dioxinovým efektem a PCB bez dioxinového efektu v rybách a produktech rybolovu, např. játrech, z oblasti Baltského moře v souladu s přílohou I tohoto doporučení. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Aby se zajistilo, že vzorky pro testovanou šarži budou reprezentativní, měli by se členské státy a provozovatelé potravinářských podniků řídit postupy odběru vzorků stanovenými v nařízení Komise (EU) č. 589/2014 (2). |
| --- | --- |

2.

| 3. | Metoda analýzy použitá pro sledování přítomnosti dioxinů, PCB s dioxinovým efektem a PCB bez dioxinového efektu musí splňovat kritéria stanovená v nařízení (EU) č. 589/2014. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Členské státy by měly zajistit, aby výsledky analýzy byly pravidelně (každých šest měsíců) předávány Evropskému úřadu pro bezpečnost potravin (EFSA) v jím stanoveném formátu pro předávání údajů v souladu s požadavky uvedenými v jeho pokynech o standardním popisu vzorku (SSD) u potravin a krmiv (3) a v souladu s dalšími konkrétními požadavky EFSA na podávání zpráv.






  — | Vzorky mohou představovat jednotlivé ryby nebo se může jednat o směsné vzorky, přičemž v případě směsných vzorků musí mít ryby stejnou velikost a musí být uloveny v téže oblasti ICES. |
| --- | --- | --- |

4.

—

Vzorky mohou představovat jednotlivé ryby nebo se může jednat o směsné vzorky, přičemž v případě směsných vzorků musí mít ryby stejnou velikost a musí být uloveny v téže oblasti ICES.

Pro sledě obecného, lososa obecného, pstruha obecného (mořského) a šprota obecného platí dodatečné konkrétní požadavky na podávání zpráv (jež prozatím nejsou v obvyklém formátu pro podávání zpráv výslovně stanoveny):

| — | Oblast odlovu, pokud možno oblast ICES (jiná označení, např. oblast FAO či název části Baltského moře jsou též přijatelná, pokud není název oblasti ICES k dispozici). V případě ryb pocházejících z jezer nebo řek se uvede název jezera nebo řeky.
  Pokud chybí přesné označení oblasti odlovu, lze poskytnout co možná nejpřesnější údaje o místě, kde byly ryby uloveny. |
| --- | --- |

—

Oblast odlovu, pokud možno oblast ICES (jiná označení, např. oblast FAO či název části Baltského moře jsou též přijatelná, pokud není název oblasti ICES k dispozici). V případě ryb pocházejících z jezer nebo řek se uvede název jezera nebo řeky.

Pokud chybí přesné označení oblasti odlovu, lze poskytnout co možná nejpřesnější údaje o místě, kde byly ryby uloveny.

| — | Datum odlovu |
| --- | --- |

—

Datum odlovu

| — | Velikost ryb/stáří ryb/hmotnost ryb






  — | Velikost ryb se měří v souladu s nařízením Rady (ES) č. 2187/2005 (4). Nejdůležitějšími parametry jsou velikost a hmotnost. Lze uvést i stáří, jeli známo. |
| --- | --- | --- |

—

Velikost ryb/stáří ryb/hmotnost ryb

—

Velikost ryb se měří v souladu s nařízením Rady (ES) č. 2187/2005 (4). Nejdůležitějšími parametry jsou velikost a hmotnost. Lze uvést i stáří, jeli známo.

| — | Informace o analyzovaných matricích (svalovina, játra apod.) |
| --- | --- |

—

Informace o analyzovaných matricích (svalovina, játra apod.)

| — | Obsah tuku v rybách v daném vzorku |
| --- | --- |

—

Obsah tuku v rybách v daném vzorku

| — | Informace o zpracování (ořezané, uzené či jinak zpracované) |
| --- | --- |

—

Informace o zpracování (ořezané, uzené či jinak zpracované)

| — | Ostatní relevantní informace (např. o povaze vzorku, pokud obvyklý formulář neumožňuje uvést podrobnosti: např. výsledek pro jednu rybu). |
| --- | --- |

—

Ostatní relevantní informace (např. o povaze vzorku, pokud obvyklý formulář neumožňuje uvést podrobnosti: např. výsledek pro jednu rybu).

| 5. | Dostupné údaje ze vzorků odebraných počínaje rokem 2009, které dosud nebyly zaslány do databáze EFSA, by měly být v rámci možností předány EFSA v jím stanoveném formátu pro předávání údajů. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Na základě údajů, jež jsou v současnosti k dispozici, jsou v příloze II uvedeny informace o přítomnosti dioxinů, PCB s dioxinovým efektem a PCB bez dioxinového efektu v některých druzích ryb určitého stáří, velikosti a z určité zeměpisné oblasti (oblast ICES), zejména s ohledem na to, zda splňují maximální limity stanovené v nařízení (ES) č. 1881/2006. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Aby se zajistilo, že na trh EU budou uváděny pouze ryby a produkty rybolovu splňující požadavky právních předpisů EU, doporučuje se v případě ryb pocházejících z oblasti Baltského moře provádět opatření k řízení rizik uvedená v příloze III. Členské státy uvedené v odstavci 1 mohou přijmout vnitrostátní opatření za účelem provádění opatření k řízení rizik doporučených v příloze III. |
| --- | --- |

7.

V Bruselu dne 2. května 2016.

Za Komisi

Vytenis ANDRIUKAITIS

člen Komise

---

(1)  Nařízení Komise (ES) č. 1881/2006 ze dne 19. prosince 2006, kterým se stanoví maximální limity některých kontaminujících látek v potravinách (Úř. věst. L 364, 20.12.2006, s. 5).

1

(2)  Nařízení Komise (EU) č. 589/2014 ze dne 2. června 2014, kterým se stanoví metody odběru vzorků a analýzy pro úřední kontrolu obsahu dioxinů, PCB s dioxinovým efektem a PCB bez dioxinového efektu v některých potravinách a kterým se ruší nařízení (EU) č. 252/2012 (Úř. věst. L 164, 3.6.2014, s. 18).

2

(3)  http://www.efsa.europa.eu/en/datex/datexsubmitdata.htm

3

(4)  Nařízení Rady (ES) č. 2187/2005 ze dne 21. prosince 2005, kterým se stanoví technická opatření pro zachování rybolovných zdrojů ve vodách Baltského moře, Velkého a Malého Beltu a Øresundu, mění nařízení (ES) č. 1434/98 a zrušuje nařízení (ES) č. 88/98 (Úř. věst. L 349, 31.12.2005, s. 1).

4

---

PŘÍLOHA I

1.

| | DE | DK | EE | FIN | LT | LV | PL | SE | Celkem |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sleď obecný | 7 | 5 | 7 | 20 | 4 | 4 | 9 | 14 | 70 |

DE

DK

EE

FIN

LT

LV

PL

SE

Celkem

Sleď obecný

7

5

7

20

4

4

9

14

70

2.

| | DE | DK | EE | FIN | LT | LV | PL | SE | Celkem |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Šprot obecný | 5 | 8 | 8 | 5 | 5 | 9 | 18 | 12 | 70 |

DE

DK

EE

FIN

LT

LV

PL

SE

Celkem

Šprot obecný

5

8

8

5

5

9

18

12

70

3.

| | DE | DK | EE | FIN | LT | LV | PL | SE | Celkem |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Losos obecný/pstruh obecný | 5 | 12 | 5 | 15 | 5 | 5 | 11 | 12 | 70 |

DE

DK

EE

FIN

LT

LV

PL

SE

Celkem

Losos obecný/pstruh obecný

5

12

5

15

5

5

11

12

70

4.

| | DE | DK | EE | FIN | LT | LV | PL | SE | Celkem |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Různé druhy ryb (*1) | 10 | 10 | 10 | 10 | 10 | 10 | 10 | 10 | 80 |

DE

DK

EE

FIN

LT

LV

PL

SE

Celkem

Různé druhy ryb (*1)

10

10

10

10

10

10

10

10

80

---

(*1)  Treska obecná (Gadus morhua), platýs evropský (Pleuronectes platessa), mihule říční (Lampetra fluviatilis), siven (Salvelinus sp.), cejnek malý (Blicca bjoerkna), úhoř říční (Anguilla anguilla), cejn velký (Abramis brama), platýs bradavičnatý (Platichthys flesus), okoun říční (Perca fluviatilis), štika obecná (Esox lucius), candát obecný (Sander lucioperca), plotice obecná (Rutilus rutilus), síh malý (Coregonus albula), jehlice rohozobá (Belone belone), koruška evropská (Osmerus eperlanus), pakambala velká (Psetta maxima), podoustev říční (Vimba vimba), síh (Coregonus sp.) a treska bezvousá (Merlangius merlangus).

*1

Gadus morhua

Pleuronectes platessa

Lampetra fluviatilis

Salvelinus sp.

(Blicca bjoerkna

Anguilla anguilla

Abramis brama

Platichthys flesus

Perca fluviatilis

Esox lucius

Sander lucioperca

Rutilus rutilus

Coregonus albula

Belone belone

Osmerus eperlanus

Psetta maxima

Vimba vimba

Coregonus sp.

Merlangius merlangus

---

PŘÍLOHA II

Informace o přítomnosti dioxinů, PCB s dioxinovým efektem a PCB bez dioxinového efektu v některých druzích ryb určitého stáří, velikosti a z určité zeměpisné oblasti (oblast ICES), zejména s ohledem na to, zda splňují maximální limity stanovené v nařízení (ES) č. 1881/2006

1.   Velikost ryb

Velikost ryb uvedených v této příloze se měří v souladu s vyobrazením níže od předního konce hlavy až ke konci ocasní ploutve.

2.   Minimální velikost některých druhů ryb povolená pro odlov v oblasti Baltského moře s ohledem na udržitelnost zdrojů (nařízení (ES) č. 2187/2005)

| — | losos obecný (Salmo salar) (celá oblast Baltského moře kromě ICES 31): minimální velikost 60 cm (není proto povoleno lovit ryby o hmotnosti < 2 kg); |
| --- | --- |

—

losos obecný (Salmo salar) (celá oblast Baltského moře kromě ICES 31): minimální velikost 60 cm (není proto povoleno lovit ryby o hmotnosti < 2 kg);

| — | losos obecný (Salmo salar) (ICES 31): minimální velikost 50 cm (není proto povoleno lovit ryby o hmotnosti < 2 kg); |
| --- | --- |

—

losos obecný (Salmo salar) (ICES 31): minimální velikost 50 cm (není proto povoleno lovit ryby o hmotnosti < 2 kg);

| — | pstruh obecný mořský (Salmo trutta) (ICES 22, 23, 24 a 25 a ICES 29, 30, 31 a 32): minimální velikost 40 cm (není proto povoleno lovit ryby o hmotnosti < 2 kg); |
| --- | --- |

—

pstruh obecný mořský (Salmo trutta) (ICES 22, 23, 24 a 25 a ICES 29, 30, 31 a 32): minimální velikost 40 cm (není proto povoleno lovit ryby o hmotnosti < 2 kg);

| — | pstruh obecný mořský (Salmo trutta) (ICES 26, 27 a 28): minimální velikost 50 cm (není proto povoleno lovit ryby o hmotnosti < 2 kg). |
| --- | --- |

—

pstruh obecný mořský (Salmo trutta) (ICES 26, 27 a 28): minimální velikost 50 cm (není proto povoleno lovit ryby o hmotnosti < 2 kg).

3.   Informace o přítomnosti dioxinů, PCB s dioxinovým efektem a PCB bez dioxinového efektu v některých druzích ryb určitého stáří, velikosti a z určité zeměpisné oblasti (oblast ICES)

3.1   Sleď obecný

V oblastech ICES 22, 23, 24, 25, 26 a 27: předpokládá se, že sleď obecný splňuje maximální limity bez ohledu na velikost.

V oblastech ICES 28-1, 29, 30, 31 a 32: sleď obecný o velikosti ≤ 17 cm se považuje za vyhovující; sleď obecný o velikosti > 17 cm je podezřelý jako nevyhovující.

V oblasti ICES 28-2: sleď obecný o velikosti ≤ 21 cm se považuje za vyhovující; sleď obecný o velikosti > 21 cm je podezřelý jako nevyhovující.

3.2   Losos obecný

Losos obecný z oblastí ICES 22 a 23 pochází ze Severního Atlantiku a nikoli z oblasti Baltského moře, proto se na něj nevztahují uvedené závěry týkající se přítomnosti dioxinů a PCB a obecných opatření k řízení rizik.

Losos obecný o hmotnosti < 2 kg se považuje za vyhovující (podle nařízení (ES) č. 2187/2005 jej však nelze lovit z důvodu udržitelnosti zdrojů; minimální velikost: 60 cm, pro oblast ICES 31: 50 cm).

V oblastech ICES 24, 25 a 26:

| — | losos obecný o hmotnosti převyšující 2 kg a nepřevyšující 5,5 kg: vyhovující po ořezání (ořezání má za následek snížení obsahu dioxinů/PCB s dioxinovým efektem o přibližně 30 % – zkušenosti pouze v oblastech ICES 24, 25 a 26); |
| --- | --- |

—

losos obecný o hmotnosti převyšující 2 kg a nepřevyšující 5,5 kg: vyhovující po ořezání (ořezání má za následek snížení obsahu dioxinů/PCB s dioxinovým efektem o přibližně 30 % – zkušenosti pouze v oblastech ICES 24, 25 a 26);

| — | menší losos obecný (2–4 kg) bez ořezání: podezřelý jako nevyhovující, přestože většina lososů je vyhovující; |
| --- | --- |

—

menší losos obecný (2–4 kg) bez ořezání: podezřelý jako nevyhovující, přestože většina lososů je vyhovující;

| — | větší losos obecný (4–5,5 kg): podezřelý jako nevyhovující ve většině případů; |
| --- | --- |

—

větší losos obecný (4–5,5 kg): podezřelý jako nevyhovující ve většině případů;

| — | losos obecný po ořezání o hmotnosti < 5,5 kg: vyhovující; |
| --- | --- |

—

losos obecný po ořezání o hmotnosti < 5,5 kg: vyhovující;

| — | losos obecný po ořezání a odstranění břišní části o hmotnosti < 7,9 kg: vyhovující. |
| --- | --- |

—

losos obecný po ořezání a odstranění břišní části o hmotnosti < 7,9 kg: vyhovující.

V oblastech ICES 27, 28, 29, 30, 31 a 32:

| — | losos obecný o hmotnosti > 2 kg (o velikosti přesahující 60 cm): podezřelý jako nevyhovující. |
| --- | --- |

—

losos obecný o hmotnosti > 2 kg (o velikosti přesahující 60 cm): podezřelý jako nevyhovující.

3.3   Pstruh obecný

Pstruh obecný (mořský) o hmotnosti < 2 kg se považuje za vyhovující (podle nařízení (ES) č. 2187/2005 jej však nelze lovit z důvodu udržitelnosti zdrojů; minimální velikost pro oblasti ICES 22, 23, 24, 25, 29, 30, 31 a 32: 40 cm a pro oblasti ICES 26, 27 a 28: 50 cm).

V oblastech ICES 22, 23, 24, 25 a 26:

| — | pstruh obecný (mořský) o hmotnosti převyšující 2 kg a nepřevyšující 4,5 kg: vyhovující po ořezání a odstranění břišní části; |
| --- | --- |

—

pstruh obecný (mořský) o hmotnosti převyšující 2 kg a nepřevyšující 4,5 kg: vyhovující po ořezání a odstranění břišní části;

| — | menší pstruh obecný (mořský) (2–4 kg): podezřelý jako nevyhovující, přestože většina pstruhů je vyhovující; |
| --- | --- |

—

menší pstruh obecný (mořský) (2–4 kg): podezřelý jako nevyhovující, přestože většina pstruhů je vyhovující;

| — | větší pstruh obecný (mořský): podezřelý jako nevyhovující ve většině případů. |
| --- | --- |

—

větší pstruh obecný (mořský): podezřelý jako nevyhovující ve většině případů.

V oblastech ICES 27, 28, 29, 30, 31 a 32:

| — | všichni pstruzi obecní (mořští) o hmotnosti > 2 kg (o velikosti přesahující 40/50 cm) jsou podezřelí jako nevyhovující. |
| --- | --- |

—

všichni pstruzi obecní (mořští) o hmotnosti > 2 kg (o velikosti přesahující 40/50 cm) jsou podezřelí jako nevyhovující.

3.4   Šprot obecný

V oblastech ICES 22, 23, 24, 25, 26, 27 a 28: považuje se za vyhovující.

V oblastech ICES 29, 30, 31 a 32: pokud velikost šprotů nepřesahuje 12,5 cm a jejich stáří je méně než 5 let, považují se za vyhovující. Pokud jejich velikost přesahuje 12,5 cm, jsou podezřelí jako nevyhovující.

3.5   Tresčí játra

podezřelá jako nevyhovující.

3.6   Mihule říční

V oblasti ICES 28: podezřelá jako nevyhovující.

V oblasti ICES 32: považuje se za vyhovující.

3.7   Ostatní druhy ryb

Siven není předmětem obchodu a na místní úlovky se vztahuje výjimka (Švédsko/Finsko).

Ostatní druhy ryb se považují za vyhovující.

---

PŘÍLOHA III

Doporučená opatření k řízení rizik, která mají příslušné orgány přijmout k zajištění toho, že ryby z oblasti Baltského moře uváděné na trh EU budou splňovat maximální limity stanovené v nařízení (ES) č. 1881/2006

1.   Doporučená obecná opatření k řízení rizik

| — | Prvořadý význam má sledovatelnost. |
| --- | --- |

—

Prvořadý význam má sledovatelnost.

| — | V případě prodeje sledě obecného, lososa obecného, pstruha obecného mořského a šprota obecného do jiných členských států EU nebo uvádění na domácí trh, na nějž se nevztahuje výjimka, musí být na doprovodných dokladech uvedena oblast ICES, ve které byly ryby uloveny. V odpovídajících případech je třeba jasně uvést, že z dané šarže byl odebrán vzorek, který byl podroben analýze dioxinů, sumy dioxinů a PCB s dioxinovým efektem a PCB bez dioxinového efektu v souladu s právními předpisy EU, na jejímž základě byla šarže shledána jako vyhovující právním předpisům EU. Zprávu o analýze lze připojit nebo by měla být poskytnuta na vyžádání. |
| --- | --- |

—

V případě prodeje sledě obecného, lososa obecného, pstruha obecného mořského a šprota obecného do jiných členských států EU nebo uvádění na domácí trh, na nějž se nevztahuje výjimka, musí být na doprovodných dokladech uvedena oblast ICES, ve které byly ryby uloveny. V odpovídajících případech je třeba jasně uvést, že z dané šarže byl odebrán vzorek, který byl podroben analýze dioxinů, sumy dioxinů a PCB s dioxinovým efektem a PCB bez dioxinového efektu v souladu s právními předpisy EU, na jejímž základě byla šarže shledána jako vyhovující právním předpisům EU. Zprávu o analýze lze připojit nebo by měla být poskytnuta na vyžádání.

| — | Není-li možné poskytnout přesné informace o oblasti ICES, ve které byly ryby uloveny, měl by v případě prodeje sledě obecného o velikosti > 17 cm, lososa obecného, pstruha obecného mořského a šprota obecného o velikosti > 12,5 cm do jiných členských států EU nebo v případě uvádění na domácí trh, na nějž se nevztahuje výjimka, být ze šarží ryb vždy odebrán vzorek, který se podrobí analýze dioxinů, sumy dioxinů a PCB s dioxinovým efektem a PCB bez dioxinového efektu v souladu s právními předpisy EU s cílem ověřit, zda daná šarže vyhovuje právním předpisům EU. Tato skutečnost by měla být v doprovodných dokladech jasně uvedena. Zprávu o analýze lze připojit nebo by měla být poskytnuta na vyžádání. |
| --- | --- |

—

Není-li možné poskytnout přesné informace o oblasti ICES, ve které byly ryby uloveny, měl by v případě prodeje sledě obecného o velikosti > 17 cm, lososa obecného, pstruha obecného mořského a šprota obecného o velikosti > 12,5 cm do jiných členských států EU nebo v případě uvádění na domácí trh, na nějž se nevztahuje výjimka, být ze šarží ryb vždy odebrán vzorek, který se podrobí analýze dioxinů, sumy dioxinů a PCB s dioxinovým efektem a PCB bez dioxinového efektu v souladu s právními předpisy EU s cílem ověřit, zda daná šarže vyhovuje právním předpisům EU. Tato skutečnost by měla být v doprovodných dokladech jasně uvedena. Zprávu o analýze lze připojit nebo by měla být poskytnuta na vyžádání.

| — | Přístavní orgán v místě vykládky je odpovědný za provedení kontrol nezbytných pro zajištění souladu s předpisy. |
| --- | --- |

—

Přístavní orgán v místě vykládky je odpovědný za provedení kontrol nezbytných pro zajištění souladu s předpisy.

| — | V případě ryb, které nelze uvést na trh k lidské spotřebě, by měly být k dispozici průkazné doklady o jejich osudu. |
| --- | --- |

—

V případě ryb, které nelze uvést na trh k lidské spotřebě, by měly být k dispozici průkazné doklady o jejich osudu.

2.   Doporučená specifická opatření k řízení rizik

2.1   Sleď obecný

| — | Sleď obecný z oblastí ICES 22, 23, 24, 25, 26 a 27 → může být uváděn na trh k lidské spotřebě. |
| --- | --- |

—

Sleď obecný z oblastí ICES 22, 23, 24, 25, 26 a 27 → může být uváděn na trh k lidské spotřebě.

| — | Sleď obecný z oblastí ICES 28-1, 29, 30, 31 a 32:






  — | Švédsko a Finsko:






  — | bez třídění může být sleď obecný uváděn pouze na domácí trh; |
| --- | --- | --- | --- |

—

Sleď obecný z oblastí ICES 28-1, 29, 30, 31 a 32:

—

Švédsko a Finsko:

—

bez třídění může být sleď obecný uváděn pouze na domácí trh;

| — | pro prodej do jiných členských států EU: povinné třídění sledě obecného na velikosti ≤ 17 cm a > 17 cm před uvedením na trh (přibližné, jelikož se třídí podle šířky, avšak to nepředstavuje problém):






  — | sledě obecného o velikosti ≤ 17 cm lze uvádět na trh k lidské spotřebě; |
| --- | --- | --- |

—

pro prodej do jiných členských států EU: povinné třídění sledě obecného na velikosti ≤ 17 cm a > 17 cm před uvedením na trh (přibližné, jelikož se třídí podle šířky, avšak to nepředstavuje problém):

—

sledě obecného o velikosti ≤ 17 cm lze uvádět na trh k lidské spotřebě;

| — | sledě obecného o velikosti > 17 cm lze uvádět na trh nebo zpracovávat k lidské spotřebě pouze na domácím trhu, nebo jej lze uvádět na jiný než domácí trh pouze tehdy, pokud analýza jednotlivé šarže prokázala, že je vyhovující. |
| --- | --- |

—

sledě obecného o velikosti > 17 cm lze uvádět na trh nebo zpracovávat k lidské spotřebě pouze na domácím trhu, nebo jej lze uvádět na jiný než domácí trh pouze tehdy, pokud analýza jednotlivé šarže prokázala, že je vyhovující.

| — | Německo, Dánsko, Estonsko, Lotyšsko, Litva a Polsko:






  — | povinné třídění sledě obecného na velikosti ≤ 17 cm a > 17 cm před uvedením na trh (přibližné, jelikož se třídí podle šířky, avšak to nepředstavuje problém):






  — | sledě obecného o velikosti ≤ 17 cm lze uvádět na trh k lidské spotřebě; |
| --- | --- | --- | --- |

—

Německo, Dánsko, Estonsko, Lotyšsko, Litva a Polsko:

—

povinné třídění sledě obecného na velikosti ≤ 17 cm a > 17 cm před uvedením na trh (přibližné, jelikož se třídí podle šířky, avšak to nepředstavuje problém):

—

sledě obecného o velikosti ≤ 17 cm lze uvádět na trh k lidské spotřebě;

| — | sledě obecného o velikosti > 17 cm nelze uvádět na trh nebo zpracovávat k lidské spotřebě, s výjimkou případu, kdy analýza jednotlivé šarže prokázala, že je vyhovující. |
| --- | --- |

—

sledě obecného o velikosti > 17 cm nelze uvádět na trh nebo zpracovávat k lidské spotřebě, s výjimkou případu, kdy analýza jednotlivé šarže prokázala, že je vyhovující.

| — | Sleď obecný z oblasti ICES 28-2:






  — | Švédsko a Finsko:






  — | bez třídění může být sleď obecný uváděn pouze na domácí trh; |
| --- | --- | --- | --- |

—

Sleď obecný z oblasti ICES 28-2:

—

Švédsko a Finsko:

—

bez třídění může být sleď obecný uváděn pouze na domácí trh;

| — | pro prodej do jiných členských států EU: povinné třídění sledě obecného na velikosti ≤ 21 cm a > 21 cm (přibližné, jelikož se třídí podle šířky, avšak to nepředstavuje problém):






  — | sledě obecného o velikosti ≤ 21 cm lze uvádět na trh nebo zpracovávat k lidské spotřebě; |
| --- | --- | --- |

—

pro prodej do jiných členských států EU: povinné třídění sledě obecného na velikosti ≤ 21 cm a > 21 cm (přibližné, jelikož se třídí podle šířky, avšak to nepředstavuje problém):

—

sledě obecného o velikosti ≤ 21 cm lze uvádět na trh nebo zpracovávat k lidské spotřebě;

| — | sledě obecného o velikosti > 21 cm lze uvádět na trh nebo zpracovávat k lidské spotřebě pouze na domácím trhu, nebo jej lze uvádět na jiný než domácí trh pouze tehdy, pokud analýza jednotlivé šarže prokázala, že je vyhovující. |
| --- | --- |

—

sledě obecného o velikosti > 21 cm lze uvádět na trh nebo zpracovávat k lidské spotřebě pouze na domácím trhu, nebo jej lze uvádět na jiný než domácí trh pouze tehdy, pokud analýza jednotlivé šarže prokázala, že je vyhovující.

| — | Německo, Dánsko, Estonsko, Lotyšsko, Litva a Polsko:






  — | povinné třídění sledě obecného na velikosti ≤ 21 cm a > 21 cm před uvedením na trh (přibližné, jelikož se třídí podle šířky, avšak to nepředstavuje problém):






  — | sledě obecného o velikosti ≤ 21 cm lze uvádět na trh k lidské spotřebě; |
| --- | --- | --- | --- |

—

Německo, Dánsko, Estonsko, Lotyšsko, Litva a Polsko:

—

povinné třídění sledě obecného na velikosti ≤ 21 cm a > 21 cm před uvedením na trh (přibližné, jelikož se třídí podle šířky, avšak to nepředstavuje problém):

—

sledě obecného o velikosti ≤ 21 cm lze uvádět na trh k lidské spotřebě;

| — | sledě obecného o velikosti > 21 cm nelze uvádět na trh nebo zpracovávat k lidské spotřebě, s výjimkou případu, kdy analýza jednotlivé šarže prokázala, že je vyhovující. |
| --- | --- |

—

sledě obecného o velikosti > 21 cm nelze uvádět na trh nebo zpracovávat k lidské spotřebě, s výjimkou případu, kdy analýza jednotlivé šarže prokázala, že je vyhovující.

2.2   Losos obecný

| — | Losos obecný z oblastí ICES 24, 25 a 26:






  — | Švédsko, Finsko a Lotyšsko:






  — | losos obecný může být uváděn na domácí trh (výjimka); |
| --- | --- | --- | --- |

—

Losos obecný z oblastí ICES 24, 25 a 26:

—

Švédsko, Finsko a Lotyšsko:

—

losos obecný může být uváděn na domácí trh (výjimka);

| — | prodej do jiných členských států EU: možný pouze tehdy, pokud analýza jednotlivé šarže prokázala, že vyhovuje právním předpisům EU. |
| --- | --- |

—

prodej do jiných členských států EU: možný pouze tehdy, pokud analýza jednotlivé šarže prokázala, že vyhovuje právním předpisům EU.

| — | Německo, Dánsko, Estonsko, Litva a Polsko:






  — | losos obecný o hmotnosti převyšující 2 kg může být uváděn na trh k lidské spotřebě pouze tehdy, pokud analýza jednotlivé šarže prokázala, že vyhovuje právním předpisům EU; |
| --- | --- | --- |

—

Německo, Dánsko, Estonsko, Litva a Polsko:

—

losos obecný o hmotnosti převyšující 2 kg může být uváděn na trh k lidské spotřebě pouze tehdy, pokud analýza jednotlivé šarže prokázala, že vyhovuje právním předpisům EU;

| — | losos obecný o hmotnosti menší než 5,5 kg je vyhovující po ořezání (provádí se v Dánsku a Polsku pouze pro oblasti ICES 24, 25 a 26) a losos o hmotnosti převyšující 5,5 kg a nepřevyšující 7,9 kg je vyhovující po ořezání a odstranění břišní části (provádí se v Polsku pouze pro oblasti ICES 24, 25 a 26); |
| --- | --- |

—

losos obecný o hmotnosti menší než 5,5 kg je vyhovující po ořezání (provádí se v Dánsku a Polsku pouze pro oblasti ICES 24, 25 a 26) a losos o hmotnosti převyšující 5,5 kg a nepřevyšující 7,9 kg je vyhovující po ořezání a odstranění břišní části (provádí se v Polsku pouze pro oblasti ICES 24, 25 a 26);

| — | losos obecný o hmotnosti > 5,5 kg po ořezání a losos obecný o hmotnosti > 7,9 kg po ořezání a odstranění břišní části může být uváděn na trh k lidské spotřebě pouze tehdy, pokud analýza jednotlivé šarže prokázala, že vyhovuje právním předpisům EU. |
| --- | --- |

—

losos obecný o hmotnosti > 5,5 kg po ořezání a losos obecný o hmotnosti > 7,9 kg po ořezání a odstranění břišní části může být uváděn na trh k lidské spotřebě pouze tehdy, pokud analýza jednotlivé šarže prokázala, že vyhovuje právním předpisům EU.

| — | Losos obecný z oblastí ICES 27, 28, 29, 30, 31 a 32:






  — | Švédsko, Finsko a Lotyšsko:






  — | losos obecný může být uváděn na domácí trh (výjimka); |
| --- | --- | --- | --- |

—

Losos obecný z oblastí ICES 27, 28, 29, 30, 31 a 32:

—

Švédsko, Finsko a Lotyšsko:

—

losos obecný může být uváděn na domácí trh (výjimka);

| — | prodej do jiných členských států EU: možný pouze tehdy, pokud analýza jednotlivé šarže prokázala, že vyhovuje právním předpisům EU. |
| --- | --- |

—

prodej do jiných členských států EU: možný pouze tehdy, pokud analýza jednotlivé šarže prokázala, že vyhovuje právním předpisům EU.

| — | Německo, Dánsko, Estonsko, Litva a Polsko:






  — | losos obecný může být uváděn na trh k lidské spotřebě pouze tehdy, pokud analýza jednotlivé šarže prokázala, že vyhovuje právním předpisům EU. |
| --- | --- | --- |

—

Německo, Dánsko, Estonsko, Litva a Polsko:

—

losos obecný může být uváděn na trh k lidské spotřebě pouze tehdy, pokud analýza jednotlivé šarže prokázala, že vyhovuje právním předpisům EU.

2.3   Pstruh obecný (mořský)

| — | Pstruh obecný (mořský) z oblastí ICES 22, 23, 24, 25 a 26:






  — | Švédsko a Finsko:






  — | pstruh obecný (mořský) může být uváděn na domácí trh (výjimka); |
| --- | --- | --- | --- |

—

Pstruh obecný (mořský) z oblastí ICES 22, 23, 24, 25 a 26:

—

Švédsko a Finsko:

—

pstruh obecný (mořský) může být uváděn na domácí trh (výjimka);

| — | prodej do jiných členských států EU: možný pouze tehdy, pokud analýza jednotlivé šarže prokázala, že vyhovuje právním předpisům EU. |
| --- | --- |

—

prodej do jiných členských států EU: možný pouze tehdy, pokud analýza jednotlivé šarže prokázala, že vyhovuje právním předpisům EU.

| — | Německo, Dánsko, Estonsko, Lotyšsko, Litva a Polsko:






  — | pstruh obecný (mořský) o hmotnosti převyšující 2 kg: může být uváděn na trh k lidské spotřebě pouze tehdy, pokud analýza jednotlivé šarže prokázala, že vyhovuje právním předpisům EU; |
| --- | --- | --- |

—

Německo, Dánsko, Estonsko, Lotyšsko, Litva a Polsko:

—

pstruh obecný (mořský) o hmotnosti převyšující 2 kg: může být uváděn na trh k lidské spotřebě pouze tehdy, pokud analýza jednotlivé šarže prokázala, že vyhovuje právním předpisům EU;

| — | pstruh obecný (mořský) o hmotnosti < 4,5 kg po ořezání a odstranění břišní části: vyhovující (provádí se v Polsku pro oblasti ICES 22, 23, 24, 25 a 26); |
| --- | --- |

—

pstruh obecný (mořský) o hmotnosti < 4,5 kg po ořezání a odstranění břišní části: vyhovující (provádí se v Polsku pro oblasti ICES 22, 23, 24, 25 a 26);

| — | pstruh obecný (mořský) o hmotnosti > 4,5 kg po ořezání a odstranění břišní části může být uváděn na trh k lidské spotřebě, pokud analýza jednotlivé šarže prokázala, že vyhovuje právním předpisům EU. |
| --- | --- |

—

pstruh obecný (mořský) o hmotnosti > 4,5 kg po ořezání a odstranění břišní části může být uváděn na trh k lidské spotřebě, pokud analýza jednotlivé šarže prokázala, že vyhovuje právním předpisům EU.

| — | Pstruh obecný (mořský) z oblastí ICES 27, 28, 29, 30, 31 a 32:






  — | Švédsko a Finsko:






  — | pstruh obecný (mořský) může být uváděn na domácí trh (výjimka); |
| --- | --- | --- | --- |

—

Pstruh obecný (mořský) z oblastí ICES 27, 28, 29, 30, 31 a 32:

—

Švédsko a Finsko:

—

pstruh obecný (mořský) může být uváděn na domácí trh (výjimka);

| — | prodej do jiných členských států EU: možný pouze tehdy, pokud analýza jednotlivé šarže prokázala, že vyhovuje právním předpisům EU. |
| --- | --- |

—

prodej do jiných členských států EU: možný pouze tehdy, pokud analýza jednotlivé šarže prokázala, že vyhovuje právním předpisům EU.

| — | Německo, Dánsko, Estonsko, Lotyšsko, Litva a Polsko:






  — | pstruh obecný (mořský) může být uváděn na trh k lidské spotřebě pouze tehdy, pokud analýza jednotlivé šarže prokázala, že vyhovuje právním předpisům EU. |
| --- | --- | --- |

—

Německo, Dánsko, Estonsko, Lotyšsko, Litva a Polsko:

—

pstruh obecný (mořský) může být uváděn na trh k lidské spotřebě pouze tehdy, pokud analýza jednotlivé šarže prokázala, že vyhovuje právním předpisům EU.

2.4   Šprot obecný

| — | Šprot obecný z oblastí ICES 22, 23, 24, 25, 26, 27 a 28 může být uváděn na trh k lidské spotřebě. |
| --- | --- |

—

Šprot obecný z oblastí ICES 22, 23, 24, 25, 26, 27 a 28 může být uváděn na trh k lidské spotřebě.

| — | Šprot obecný z oblastí ICES 29, 30, 31 a 32:






  — | povinné třídění na šproty o velikosti ≤ 12,5 cm a šproty o velikosti > 12,5 cm;
  šproty o velikosti ≤ 12,5 cm lze uvádět na trh k lidské spotřebě;
  šproty o velikosti > 12,5 cm nelze uvádět na trh nebo zpracovávat k lidské spotřebě, s výjimkou případů, kdy analýza jednotlivé šarže prokázala, že je vyhovující. |
| --- | --- | --- |

—

Šprot obecný z oblastí ICES 29, 30, 31 a 32:

—

povinné třídění na šproty o velikosti ≤ 12,5 cm a šproty o velikosti > 12,5 cm;

šproty o velikosti ≤ 12,5 cm lze uvádět na trh k lidské spotřebě;

šproty o velikosti > 12,5 cm nelze uvádět na trh nebo zpracovávat k lidské spotřebě, s výjimkou případů, kdy analýza jednotlivé šarže prokázala, že je vyhovující.

2.5   Tresčí játra

Tresčí játra z tresky ulovené v oblasti Baltského moře jsou podezřelá jako nevyhovující, a proto musí být každá šarže před uvedením na trh EU podrobena analýze k prokázání, zda je vyhovující.

---

AKTY PŘIJATÉ INSTITUCEMI ZŘÍZENÝMI MEZINÁRODNÍ DOHODOU

| 4.5.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 118/24 |
| --- | --- | --- | --- |

4.5.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 118/24

---

ROZHODNUTÍ č. 1/2016 SMÍŠENÉHO VÝBORU EVROPSKÁ UNIE-ŠVÝCARSKO PRO LETECKOU DOPRAVU ZŘÍZENÉHO DOHODOU MEZI EVROPSKÝM SPOLEČENSTVÍM A ŠVÝCARSKOU KONFEDERACÍ O LETECKÉ DOPRAVĚ

ze dne 11. dubna 2016,

kterým se nahrazuje příloha Dohody mezi Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o letecké dopravě [2016/689]

VÝBOR EVROPSKÁ UNIE-ŠVÝCARSKO PRO LETECKOU DOPRAVU,

s ohledem na Dohodu mezi Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o letecké dopravě (dále jen „dohoda“), a zejména na čl. 23 odst. 4 této dohody,

ROZHODL TAKTO:

Jediný článek

Příloha tohoto rozhodnutí nahrazuje přílohu dohody s platností ode dne 15. května 2016.

V Bruselu dne 11. dubna 2016.

Za smíšený výbor

vedoucí delegace Evropské unie

Filip CORNELIS

vedoucí delegace Švýcarska

Christian HEGNER

---

PŘÍLOHA

Pro účely této dohody:

| — | Evropská unie na základě Lisabonské smlouvy, která vstoupila v platnost dne 1. prosince 2009, nahrazuje Evropské společenství a stává se jeho nástupcem. |
| --- | --- |

—

Evropská unie na základě Lisabonské smlouvy, která vstoupila v platnost dne 1. prosince 2009, nahrazuje Evropské společenství a stává se jeho nástupcem.

| — | Jestliže akt uvedený v této příloze obsahuje odkaz na členské státy Evropského společenství, jež bylo nahrazeno Evropskou unií, nebo na požadavek spojení s nimi, má se pro účely této dohody za to, že se odkaz vztahuje rovněž na Švýcarsko nebo na požadavek spojení se Švýcarskem. |
| --- | --- |

—

Jestliže akt uvedený v této příloze obsahuje odkaz na členské státy Evropského společenství, jež bylo nahrazeno Evropskou unií, nebo na požadavek spojení s nimi, má se pro účely této dohody za to, že se odkaz vztahuje rovněž na Švýcarsko nebo na požadavek spojení se Švýcarskem.

| — | Odkazy na nařízení Rady (EHS) č. 2407/92 a (EHS) č. 2408/92 uvedené v článcích 4, 15, 18, 27 a 35 dohody se považují za odkazy na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1008/2008. |
| --- | --- |

—

Odkazy na nařízení Rady (EHS) č. 2407/92 a (EHS) č. 2408/92 uvedené v článcích 4, 15, 18, 27 a 35 dohody se považují za odkazy na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1008/2008.

| — | Aniž je dotčen článek 15 této dohody, „leteckým dopravcem Společenství“ podle následujících směrnic a nařízení Společenství se rozumí též letecký dopravce, který je držitelem licence a má svou hlavní provozovnu a případně sídlo podniku ve Švýcarsku v souladu s nařízením (ES) č. 1008/2008. Jakýkoli odkaz na nařízení (EHS) č. 2407/92 se považuje za odkaz na nařízení (ES) č. 1008/2008. |
| --- | --- |

—

Aniž je dotčen článek 15 této dohody, „leteckým dopravcem Společenství“ podle následujících směrnic a nařízení Společenství se rozumí též letecký dopravce, který je držitelem licence a má svou hlavní provozovnu a případně sídlo podniku ve Švýcarsku v souladu s nařízením (ES) č. 1008/2008. Jakýkoli odkaz na nařízení (EHS) č. 2407/92 se považuje za odkaz na nařízení (ES) č. 1008/2008.

| — | Jakýkoli odkaz na články 81 a 82 Smlouvy nebo na články 101 a 102 Smlouvy o fungování Evropské unie v následujících textech se považuje za odkaz na články 8 a 9 této dohody. |
| --- | --- |

—

Jakýkoli odkaz na články 81 a 82 Smlouvy nebo na články 101 a 102 Smlouvy o fungování Evropské unie v následujících textech se považuje za odkaz na články 8 a 9 této dohody.

1.   Liberalizace letectví a ostatní předpisy v odvětví civilního letectví

Č. 1008/2008

Nařízení Evropského parlamentu a Rady ze dne 24. září 2008 o společných pravidlech pro provozování leteckých služeb ve Společenství

Č. 2000/79

Směrnice Rady ze dne 27. listopadu 2000 o Evropské dohodě o organizaci pracovní doby mobilních pracovníků v civilním letectví uzavřené mezi Sdružením evropských leteckých společností (AEA), Evropskou federací pracovníků v dopravě (ETF), Evropským sdružením technických letových posádek (ECA), Evropským sdružením leteckých společností (ERA) a Mezinárodním sdružením leteckých dopravců (IACA)

Č. 93/104

Směrnice Rady ze dne 23. listopadu 1993 o některých aspektech úpravy pracovní doby ve znění:

| — | směrnice 2000/34/ES |
| --- | --- |

—

směrnice 2000/34/ES

Č. 437/2003

Nařízení Evropského parlamentu a Rady ze dne 27. února 2003 o statistickém vykazování letecké přepravy cestujících, zboží a poštovních zásilek

Č. 1358/2003

Nařízení Komise ze dne 31. července 2003, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 437/2003 o statistickém vykazování letecké přepravy cestujících, zboží a poštovních zásilek a kterým se mění přílohy I a II uvedeného nařízení

Č. 785/2004

Nařízení Evropského parlamentu a Rady ze dne 21. dubna 2004 o požadavcích na pojištění u leteckých dopravců a provozovatelů letadel ve znění:

| — | nařízení Komise (EU) č. 285/2010 |
| --- | --- |

—

nařízení Komise (EU) č. 285/2010

Č. 95/93

Nařízení Rady ze dne 18. ledna 1993 o společných pravidlech pro přidělování letištních časů na letištích Společenství (články 1–12) ve znění:

| — | nařízení (ES) č. 793/2004 |
| --- | --- |

—

nařízení (ES) č. 793/2004

Č. 2009/12

Směrnice Evropského parlamentu a Rady ze dne 11. března 2009 o letištních poplatcích

Č. 96/67

Směrnice Rady ze dne 15. října 1996 o přístupu na trh odbavovacích služeb na letištích Společenství

(články 1–9, 11–23 a 25)

Č. 80/2009

Nařízení Evropského parlamentu a Rady ze dne 14. ledna 2009 o kodexu chování pro používání počítačových rezervačních systémů a o zrušení nařízení Rady (EHS) č. 2299/89.

2.   Pravidla hospodářské soutěže

Č. 1/2003

Nařízení Rady ze dne 16. prosince 2002 o provádění pravidel hospodářské soutěže stanovených v článcích 81 a 82 Smlouvy (články 1–13, 15–45)

(V rozsahu, v němž je toto nařízení příslušné pro použití této dohody. Vložení uvedeného nařízení nemá vliv na rozdělení úkolů podle této dohody.)

Č. 773/2004

Nařízení Komise ze dne 7. dubna 2004 o vedení řízení Komise podle článků 81 a 82 Smlouvy o ES, ve znění:

| — | nařízení Komise (ES) č. 1792/2006, |
| --- | --- |

—

nařízení Komise (ES) č. 1792/2006,

| — | nařízení Komise (ES) č. 622/2008 |
| --- | --- |

—

nařízení Komise (ES) č. 622/2008

Č. 139/2004

Nařízení Rady ze dne 20. ledna 2004 o kontrole spojování podniků (nařízení ES o spojování)

(Články 1–18, čl. 19 odst. 1–2, články 20–23)

S ohledem na čl. 4 odst. 5 nařízení o spojování platí mezi Evropským společenstvím a Švýcarskem toto:

| 1) | S ohledem na spojení definované v článku 3 nařízení (ES) č. 139/2004, které nemá význam pro celé Společenství ve smyslu článku 1 uvedeného nařízení a které může být přezkoumáno v rámci vnitrostátních předpisů pro hospodářskou soutěž nejméně tří členských států ES a Švýcarské konfederace, mohou osoby nebo podniky podle čl. 4 odst. 2 uvedeného nařízení před oznámením příslušným orgánům informovat Komisi ES prostřednictvím odůvodněného podání, že by spojení měla posoudit Komise. |
| --- | --- |

1)

S ohledem na spojení definované v článku 3 nařízení (ES) č. 139/2004, které nemá význam pro celé Společenství ve smyslu článku 1 uvedeného nařízení a které může být přezkoumáno v rámci vnitrostátních předpisů pro hospodářskou soutěž nejméně tří členských států ES a Švýcarské konfederace, mohou osoby nebo podniky podle čl. 4 odst. 2 uvedeného nařízení před oznámením příslušným orgánům informovat Komisi ES prostřednictvím odůvodněného podání, že by spojení měla posoudit Komise.

| 2) | Evropská komise neprodleně předá Švýcarské konfederaci všechna podání podle čl. 4 odst. 5 nařízení (ES) č. 139/2004 a předchozího odstavce. |
| --- | --- |

2)

Evropská komise neprodleně předá Švýcarské konfederaci všechna podání podle čl. 4 odst. 5 nařízení (ES) č. 139/2004 a předchozího odstavce.

| 3) | Vyjádří-li Švýcarská konfederace svůj nesouhlas se žádostí o postoupení případu, příslušný švýcarský orgán pro hospodářskou soutěž si ponechá svou pravomoc a případ nebude od Švýcarské konfederace postoupen podle tohoto odstavce. |
| --- | --- |

3)

Vyjádří-li Švýcarská konfederace svůj nesouhlas se žádostí o postoupení případu, příslušný švýcarský orgán pro hospodářskou soutěž si ponechá svou pravomoc a případ nebude od Švýcarské konfederace postoupen podle tohoto odstavce.

S ohledem na lhůty podle čl. 4 odst. 4 a 5, čl. 9 odst. 2 a 6 a čl. 22 odst. 2 nařízení o spojování:

| 1) | Evropská komise neprodleně předá příslušnému švýcarskému orgánu pro hospodářskou soutěž všechny příslušné dokumenty podle čl. 4 odst. 4 a 5, čl. 9 odst. 2 a 6 a čl. 22 odst. 2. |
| --- | --- |

1)

Evropská komise neprodleně předá příslušnému švýcarskému orgánu pro hospodářskou soutěž všechny příslušné dokumenty podle čl. 4 odst. 4 a 5, čl. 9 odst. 2 a 6 a čl. 22 odst. 2.

| 2) | Výpočet lhůt podle čl. 4 odst. 4 a 5, čl. 9 odst. 2 a 6 a čl. 22 odst. 2 nařízení (ES) č. 139/2004 začíná pro Švýcarskou konfederaci ihned poté, co příslušný švýcarský orgán pro hospodářskou soutěž obdrží příslušné dokumenty. |
| --- | --- |

2)

Výpočet lhůt podle čl. 4 odst. 4 a 5, čl. 9 odst. 2 a 6 a čl. 22 odst. 2 nařízení (ES) č. 139/2004 začíná pro Švýcarskou konfederaci ihned poté, co příslušný švýcarský orgán pro hospodářskou soutěž obdrží příslušné dokumenty.

Č. 802/2004

Nařízení Komise ze dne 7. dubna 2004, kterým se provádí nařízení Rady (ES) č. 139/2004 o kontrole spojování podniků (články 1–24), ve znění:

| — | nařízení Komise (ES) č. 1792/2006, |
| --- | --- |

—

nařízení Komise (ES) č. 1792/2006,

| — | nařízení Komise (ES) č. 1033/2008, |
| --- | --- |

—

nařízení Komise (ES) č. 1033/2008,

| — | prováděcího nařízení Komise (EU) č. 1269/2013 |
| --- | --- |

—

prováděcího nařízení Komise (EU) č. 1269/2013

Č. 2006/111

Směrnice Komise ze dne 16. listopadu 2006 o zprůhlednění finančních vztahů mezi členskými státy a veřejnými podniky a o finanční průhlednosti uvnitř jednotlivých podniků

Č. 487/2009

Nařízení Rady ze dne 25. května 2009 o použití čl. 81 odst. 3 Smlouvy na některé kategorie dohod a jednání ve vzájemné shodě v odvětví letecké dopravy

3.   Bezpečnost letectví

Č. 216/2008

Nařízení Evropského parlamentu a Rady ze dne 20. února 2008 o společných pravidlech v oblasti civilního letectví a o zřízení Evropské agentury pro bezpečnost letectví, kterým se ruší směrnice Rady 91/670/EHS, nařízení (ES) č. 1592/2002 a směrnice 2004/36/ES, ve znění:

| — | nařízení Komise (ES) č. 690/2009, |
| --- | --- |

—

nařízení Komise (ES) č. 690/2009,

| — | nařízení (ES) č. 1108/2009, |
| --- | --- |

—

nařízení (ES) č. 1108/2009,

| — | nařízení Komise (EU) č. 6/2013. |
| --- | --- |

—

nařízení Komise (EU) č. 6/2013.

Agentura má i ve Švýcarsku pravomoci, které jí byly uděleny ustanoveními nařízení.

Komise má i ve Švýcarsku pravomoci, které jí byly uděleny pro rozhodnutí podle čl. 11 odst. 2, čl. 14 odst. 5 a 7, čl. 24 odst. 5, čl. 25 odst. 1, čl. 38 odst. 3 bodu i), čl. 39 odst. 1, čl. 40 odst. 3, čl. 41 odst. 3 a 5, čl. 42 odst. 4, čl. 54 odst. 1 a čl. 61 odst. 3.

Bez ohledu na horizontální úpravu stanovenou v druhé odrážce přílohy Dohody mezi Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o letecké dopravě se odkazy na „členské státy“ uvedené v článku 65 nařízení nebo v ustanoveních směrnice 1999/468/ES zmíněných v daném ustanovení nevztahují na Švýcarsko.

Žádné ustanovení tohoto nařízení nelze vykládat tak, že pověřuje Evropskou agenturu pro bezpečnost letectví, aby jednala jménem Švýcarska v rámci mezinárodních dohod pro jiné účely než účely podpory při plnění povinností, které mu z těchto dohod plynou.

Pro účely této dohody se znění nařízení upravuje takto:

| a) | Článek 12 se mění takto:






  i) | v odstavci 1 se za slovo „Společenství“ doplňují slova „nebo Švýcarsku“; |
| --- | --- | --- |

a)

Článek 12 se mění takto:

i)

v odstavci 1 se za slovo „Společenství“ doplňují slova „nebo Švýcarsku“;

| ii) | v odst. 2 písm. a) se za slovo „Společenství“ vkládají slova „nebo Švýcarsko“; |
| --- | --- |

ii)

v odst. 2 písm. a) se za slovo „Společenství“ vkládají slova „nebo Švýcarsko“;

| iii) | v odstavci 2 se zrušují písmena b) a c); |
| --- | --- |

iii)

v odstavci 2 se zrušují písmena b) a c);

| iv) | doplňuje se nový odstavec, který zní:

  „3.   Kdykoliv Společenství vede jednání se třetí zemí s cílem uzavřít dohodu, která stanoví, že členský stát nebo agentura může vydávat osvědčení na základě osvědčení vydaných leteckými úřady dané třetí země, usiluje o to, aby Švýcarsku byla nabídnuta podobná dohoda s dotčenou třetí zemí. Švýcarsko zase usiluje o uzavření dohod se třetími zeměmi odpovídajících těm, které uzavřelo Společenství.“ |
| --- | --- |

iv)

doplňuje se nový odstavec, který zní:

„3.   Kdykoliv Společenství vede jednání se třetí zemí s cílem uzavřít dohodu, která stanoví, že členský stát nebo agentura může vydávat osvědčení na základě osvědčení vydaných leteckými úřady dané třetí země, usiluje o to, aby Švýcarsku byla nabídnuta podobná dohoda s dotčenou třetí zemí. Švýcarsko zase usiluje o uzavření dohod se třetími zeměmi odpovídajících těm, které uzavřelo Společenství.“

| b) | V článku 29 se doplňuje nový odstavec, který zní:

  „4.   Odchylně od čl. 12 odst. 2 písm. a) pracovního řádu ostatních zaměstnanců Evropských společenství je výkonný ředitel agentury oprávněn zaměstnávat na základě smlouvy švýcarské státní příslušníky, kteří požívají veškerých občanských práv.“ |
| --- | --- |

b)

V článku 29 se doplňuje nový odstavec, který zní:

„4.   Odchylně od čl. 12 odst. 2 písm. a) pracovního řádu ostatních zaměstnanců Evropských společenství je výkonný ředitel agentury oprávněn zaměstnávat na základě smlouvy švýcarské státní příslušníky, kteří požívají veškerých občanských práv.“

| c) | V článku 30 se doplňuje nový odstavec, který zní:
  „V souladu s dodatkem k příloze A uplatní Švýcarsko na agenturu Protokol o výsadách a imunitách Evropské unie, který je uveden v příloze A této přílohy.“ |
| --- | --- |

c)

V článku 30 se doplňuje nový odstavec, který zní:

„V souladu s dodatkem k příloze A uplatní Švýcarsko na agenturu Protokol o výsadách a imunitách Evropské unie, který je uveden v příloze A této přílohy.“

| d) | V článku 37 se doplňuje nový odstavec, který zní:
  „Švýcarsko se plně podílí na činnosti správní rady a má v jejím rámci stejná práva a povinnosti jako členské státy Evropské unie, s výjimkou hlasovacího práva.“ |
| --- | --- |

d)

V článku 37 se doplňuje nový odstavec, který zní:

„Švýcarsko se plně podílí na činnosti správní rady a má v jejím rámci stejná práva a povinnosti jako členské státy Evropské unie, s výjimkou hlasovacího práva.“

| e) | V článku 59 se doplňuje nový odstavec, který zní:

  „12.   Švýcarsko se podílí na finančním příspěvku uvedeném v odst. 1 písm. b) podle následujícího vzorce:





  kde







  S | = | část rozpočtu agentury, která není financována z poplatků a plateb uvedených v odst. 1 písm. c) a d), |
| --- | --- | --- | --- |
| a | = | počet přidružených států, |
| b | = | počet členských států EU, |
| c | = | příspěvek Švýcarska do rozpočtu ICAO, |
| C | = | celkový příspěvek členských států EU a přidružených států do rozpočtu ICAO.“ |

e)

V článku 59 se doplňuje nový odstavec, který zní:

„12.   Švýcarsko se podílí na finančním příspěvku uvedeném v odst. 1 písm. b) podle následujícího vzorce:

Formula

kde

S

=

část rozpočtu agentury, která není financována z poplatků a plateb uvedených v odst. 1 písm. c) a d),

a

=

počet přidružených států,

b

=

počet členských států EU,

c

=

příspěvek Švýcarska do rozpočtu ICAO,

C

=

celkový příspěvek členských států EU a přidružených států do rozpočtu ICAO.“

| f) | V článku 61 se doplňuje nový odstavec, který zní:
  „Ustanovení vztahující se na finanční kontrolu prováděnou Společenstvím ve Švýcarsku, která se týká účastníků činností agentury, jsou uvedena v příloze B této přílohy.“ |
| --- | --- |

f)

V článku 61 se doplňuje nový odstavec, který zní:

„Ustanovení vztahující se na finanční kontrolu prováděnou Společenstvím ve Švýcarsku, která se týká účastníků činností agentury, jsou uvedena v příloze B této přílohy.“

| g) | Příloha II nařízení se doplňuje o následující letadla jako výrobky, na něž se vztahuje čl. 2 odst. 3 písm. a) bod ii) nařízení Komise (ES) č. 1702/2003 ze dne 24. září 2003, kterým se stanoví prováděcí pravidla pro certifikaci letové způsobilosti letadel a souvisejících výrobků, letadlových částí a zařízení a certifikaci ochrany životního prostředí, jakož i pro certifikaci projekčních a výrobních organizací (1): | A/c – [HB-IMY, HB-IWY] – Gulfstream G-IV |
| --- | --- | --- |

g)

Příloha II nařízení se doplňuje o následující letadla jako výrobky, na něž se vztahuje čl. 2 odst. 3 písm. a) bod ii) nařízení Komise (ES) č. 1702/2003 ze dne 24. září 2003, kterým se stanoví prováděcí pravidla pro certifikaci letové způsobilosti letadel a souvisejících výrobků, letadlových částí a zařízení a certifikaci ochrany životního prostředí, jakož i pro certifikaci projekčních a výrobních organizací (1):

1

A/c – [HB-IMY, HB-IWY] – Gulfstream G-IV

| | A/c – [HB-IMJ, HB-IVZ, HB-JES] – Gulfstream G-V |
| --- | --- |

A/c – [HB-IMJ, HB-IVZ, HB-JES] – Gulfstream G-V

| | A/c – [HB-ZCW, HB-ZDF] – MD900. |
| --- | --- |

A/c – [HB-ZCW, HB-ZDF] – MD900.

Č. 1108/2009

Č. 1108/2009

Nařízení Evropského parlamentu a Rady ze dne 21. října 2009, kterým se mění nařízení (ES) č. 216/2008 v oblasti letišť, uspořádání letového provozu a letových navigačních služeb a zrušuje směrnice 2006/23/ES

Č. 1178/2011

Č. 1178/2011

Nařízení Komise ze dne 3. listopadu 2011, kterým se stanoví technické požadavky a správní postupy týkající se posádek v civilním letectví podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 216/2008, ve znění:

| — | nařízení Komise (EU) č. 290/2012, |
| --- | --- |

—

nařízení Komise (EU) č. 290/2012,

| — | nařízení Komise (EU) č. 70/2014, |
| --- | --- |

—

nařízení Komise (EU) č. 70/2014,

| — | nařízení Komise (EU) č. 245/2014, |
| --- | --- |

—

nařízení Komise (EU) č. 245/2014,

| — | nařízení Komise (EU) 2015/445 |
| --- | --- |

—

nařízení Komise (EU) 2015/445

Č. 3922/91

Č. 3922/91

Nařízení Rady ze dne 16. prosince 1991 o harmonizaci technických požadavků a správních postupů v oblasti civilního letectví (články 1–3, čl. 4 odst. 2, články 5–11 a 13) ve znění:

| — | nařízení (ES) č. 1899/2006, |
| --- | --- |

—

nařízení (ES) č. 1899/2006,

| — | nařízení (ES) č. 1900/2006, |
| --- | --- |

—

nařízení (ES) č. 1900/2006,

| — | nařízení Komise (ES) č. 8/2008, |
| --- | --- |

—

nařízení Komise (ES) č. 8/2008,

| — | nařízení Komise (ES) č. 859/2008 |
| --- | --- |

—

nařízení Komise (ES) č. 859/2008

Č. 996/2010

Č. 996/2010

Nařízení Evropského parlamentu a Rady ze dne 20. října 2010 o šetření a prevenci nehod a incidentů v civilním letectví a o zrušení směrnice 94/56/ES ve znění:

| — | nařízení (EU) č. 376/2014 |
| --- | --- |

—

nařízení (EU) č. 376/2014

Č. 104/2004

Č. 104/2004

Nařízení Komise ze dne 22. ledna 2004, kterým se stanoví pravidla organizace a složení odvolacího senátu Evropské agentury pro bezpečnost letectví

Č. 2111/2005

Č. 2111/2005

Nařízení Evropského parlamentu a Rady ze dne 14. prosince 2005 o vytvoření seznamu Společenství uvádějícího letecké dopravce, kteří podléhají zákazu provozování letecké dopravy ve Společenství, o informování cestujících v letecké dopravě o totožnosti provozujícího leteckého dopravce a o zrušení článku 9 směrnice 2004/36/ES

Č. 473/2006

Č. 473/2006

Nařízení Komise ze dne 22. března 2006, kterým se stanoví prováděcí pravidla pro seznam Společenství uvádějící letecké dopravce, kteří podléhají zákazu provozování letecké dopravy ve Společenství, uvedený v kapitole II nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2111/2005

Č. 474/2006

Č. 474/2006

Nařízení Komise ze dne 22. března 2006 o vytvoření seznamu Společenství uvádějícího letecké dopravce, kteří podléhají zákazu provozování letecké dopravy ve Společenství, uvedeného v kapitole II nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2111/2005, naposledy pozměněné:

| — | prováděcím nařízením Komise (EU) 2015/2322 |
| --- | --- |

—

prováděcím nařízením Komise (EU) 2015/2322

Č. 1332/2011

Č. 1332/2011

Nařízení Komise ze dne 16. prosince 2011, kterým se stanoví společné požadavky na užívání vzdušného prostoru a provozní postupy pro palubní protisrážkový systém

Č. 646/2012

Č. 646/2012

Prováděcí nařízení Komise ze dne 16. července 2012, kterým se stanoví prováděcí pravidla pro pokuty a penále na základě nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 216/2008

Č. 748/2012

Č. 748/2012

Nařízení Komise ze dne 3. srpna 2012, kterým se stanoví prováděcí pravidla pro certifikaci letové způsobilosti letadel a souvisejících výrobků, letadlových částí a zařízení a certifikaci ochrany životního prostředí, jakož i pro certifikaci projekčních a výrobních organizací, ve znění:

| — | nařízení Komise (EU) č. 7/2013, |
| --- | --- |

—

nařízení Komise (EU) č. 7/2013,

| — | nařízení Komise (EU) č. 69/2014, |
| --- | --- |

—

nařízení Komise (EU) č. 69/2014,

| — | nařízení Komise (EU) 2015/1039 |
| --- | --- |

—

nařízení Komise (EU) 2015/1039

Č. 965/2012

Č. 965/2012

Nařízení Komise ze dne 5. října 2012, kterým se stanoví technické požadavky a správní postupy týkající se letového provozu podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 216/2008, ve znění:

| — | nařízení Komise (EU) č. 800/2013, |
| --- | --- |

—

nařízení Komise (EU) č. 800/2013,

| — | nařízení Komise (EU) č. 71/2014, |
| --- | --- |

—

nařízení Komise (EU) č. 71/2014,

| — | nařízení Komise (EU) č. 83/2014, |
| --- | --- |

—

nařízení Komise (EU) č. 83/2014,

| — | nařízení Komise (EU) č. 379/2014, |
| --- | --- |

—

nařízení Komise (EU) č. 379/2014,

| — | nařízení Komise (EU) 2015/140, |
| --- | --- |

—

nařízení Komise (EU) 2015/140,

| — | nařízení Komise (EU) 2015/1329, |
| --- | --- |

—

nařízení Komise (EU) 2015/1329,

| — | nařízení Komise (EU) 2015/640 |
| --- | --- |

—

nařízení Komise (EU) 2015/640

Č. 2012/780

Č. 2012/780

Rozhodnutí Komise ze dne 5. prosince 2012 o přístupových právech k evropské centrální evidenci bezpečnostních doporučení a odpovědí na ně zřízené podle čl. 18 odst. 5 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 996/2010 o šetření a prevenci nehod a incidentů v civilním letectví a o zrušení směrnice 94/56/ES

Č. 628/2013

Č. 628/2013

Prováděcí nařízení Komise ze dne 28. června 2013 o pracovních postupech Evropské agentury pro bezpečnost letectví pro provádění standardizačních kontrol a pro sledování uplatňování pravidel nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 216/2008 a o zrušení nařízení Komise (ES) č. 736/2006

Č. 139/2014

Č. 139/2014

Nařízení Komise ze dne 12. února 2014, kterým se stanoví požadavky a správní postupy týkající se letišť podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 216/2008

Č. 319/2014

Č. 319/2014

Nařízení Komise ze dne 27. března 2014 o poplatcích a platbách vybíraných Evropskou agenturou pro bezpečnost letectví a o zrušení nařízení (ES) č. 593/2007

Č. 452/2014

Č. 452/2014

Nařízení Komise ze dne 29. dubna 2014, kterým se stanoví technické požadavky a správní postupy týkající se letového provozu provozovatelů ze třetích zemí podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 216/2008

Č. 1321/2014

Č. 1321/2014

Nařízení Komise ze dne 26. listopadu 2014 o zachování letové způsobilosti letadel a leteckých výrobků, letadlových částí a zařízení a schvalování organizací a personálu zapojených do těchto úkolů ve znění:

| — | nařízení Komise (EU) 2015/1088, |
| --- | --- |

—

nařízení Komise (EU) 2015/1088,

| — | nařízení Komise (EU) 2015/1536 |
| --- | --- |

—

nařízení Komise (EU) 2015/1536

2015/340

2015/340

Nařízení Komise ze dne 20. února 2015, kterým se stanoví technické požadavky a správní postupy týkající se průkazů způsobilosti a osvědčení řídících letového provozu podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 216/2008, kterým se mění prováděcí nařízení Komise (EU) č. 923/2012 a kterým se zrušuje nařízení Komise (EU) č. 805/2011

2015/640

2015/640

Nařízení Komise ze dne 23. dubna 2015 o dodatečných specifikacích letové způsobilosti pro daný druh provozu a o změně nařízení (EU) č. 965/2012

2015/1018

2015/1018

Prováděcí nařízení Komise ze dne 29. června 2015, kterým se stanoví seznam klasifikovaných událostí v civilním letectví, které podléhají povinnému hlášení podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 376/2014.

4.   Ochrana letectví před protiprávními činy

Ochrana letectví před protiprávními činy

Č. 300/2008

Č. 300/2008

Nařízení Evropského parlamentu a Rady ze dne 11. března 2008 o společných pravidlech v oblasti ochrany civilního letectví před protiprávními činy a o zrušení nařízení (ES) č. 2320/2002

Č. 272/2009

Č. 272/2009

Nařízení Komise ze dne 2. dubna 2009, kterým se doplňují společné základní normy ochrany civilního letectví před protiprávními činy stanovené v příloze nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 300/2008, ve znění:

| — | nařízení Komise (EU) č. 297/2010, |
| --- | --- |

—

nařízení Komise (EU) č. 297/2010,

| — | nařízení Komise (EU) č. 720/2011, |
| --- | --- |

—

nařízení Komise (EU) č. 720/2011,

| — | nařízení Komise (EU) č. 1141/2011, |
| --- | --- |

—

nařízení Komise (EU) č. 1141/2011,

| — | nařízení Komise (EU) č. 245/2013 |
| --- | --- |

—

nařízení Komise (EU) č. 245/2013

Č. 1254/2009

Č. 1254/2009

Nařízení Komise ze dne 18. prosince 2009, kterým se stanoví kritéria umožňující členským státům odchýlit se od společných základních norem v oblasti ochrany civilního letectví před protiprávními činy a přijmout alternativní bezpečnostní opatření

Č. 18/2010

Č. 18/2010

Nařízení Komise ze dne 8. ledna 2010, kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 300/2008, pokud jde o specifikace národních programů řízení kvality v oblasti ochrany civilního letectví před protiprávními činy

Č. 72/2010

Č. 72/2010

Nařízení Komise ze dne 26. ledna 2010, kterým se stanoví postupy provádění inspekcí Komisí v oblasti ochrany letectví před protiprávními činy

2015/1998

2015/1998

Prováděcí nařízení Komise ze dne 5. listopadu 2015, kterým se stanoví prováděcí opatření ke společným základním normám letecké bezpečnosti, ve znění:

| — | prováděcího nařízení Komise (EU) 2015/2426 |
| --- | --- |

—

prováděcího nařízení Komise (EU) 2015/2426

2015/8005

2015/8005

Prováděcí rozhodnutí Komise ze dne 16. listopadu 2015, kterým se stanoví prováděcí opatření ke společným základním normám ochrany letectví před protiprávními činy obsahující informace uvedené v čl. 18 písm. a) nařízení (ES) č. 300/2008.

5.   Uspořádání letového provozu

Uspořádání letového provozu

Č. 549/2004

Č. 549/2004

Nařízení Evropského parlamentu a Rady ze dne 10. března 2004, kterým se stanoví rámec pro vytvoření jednotného evropského nebe (rámcové nařízení), ve znění:

| — | nařízení (ES) č. 1070/2009 |
| --- | --- |

—

nařízení (ES) č. 1070/2009

Komise má ve Švýcarsku pravomoci, které jí byly uděleny v souladu s články 6, 8, 10, 11 a 12.

Článek 10 se mění takto:

Článek 10

V odstavci 2 se slova „na úrovni Společenství“ nahrazují slovy „na úrovni Společenství, zahrnující Švýcarsko“.

Bez ohledu na horizontální úpravu stanovenou v druhé odrážce přílohy Dohody mezi Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o letecké dopravě se odkazy na „členské státy“ uvedené v článku 5 nařízení (ES) č. 549/2004 nebo v ustanoveních rozhodnutí 1999/468/ES zmíněných v daném ustanovení nevztahují na Švýcarsko.

Č. 550/2004

Č. 550/2004

Nařízení Evropského parlamentu a Rady ze dne 10. března 2004 o poskytování letových navigačních služeb v jednotném evropském nebi (nařízení o poskytování služeb), ve znění:

| — | nařízení (ES) č. 1070/2009 |
| --- | --- |

—

nařízení (ES) č. 1070/2009

Komise má vůči Švýcarsku pravomoci, které jí byly uděleny v souladu s články 9a, 9b, 15, 15a, 16 a 17.

Pro účely této dohody se nařízení upravuje takto:

| a) | Článek 3 se mění takto:
  v odstavci 2 se za slovo „Společenství“ doplňují slova „a Švýcarsku“; |
| --- | --- |

a)

Článek 3 se mění takto:

v odstavci 2 se za slovo „Společenství“ doplňují slova „a Švýcarsku“;

| b) | Článek 7 se mění takto:
  v odstavcích 1 a 6 se za slovo „Společenství“ doplňují slova „a Švýcarsku“; |
| --- | --- |

b)

Článek 7 se mění takto:

v odstavcích 1 a 6 se za slovo „Společenství“ doplňují slova „a Švýcarsku“;

| c) | Článek 8 se mění takto:
  v odstavci 1 se za slovo „Společenství“ doplňují slova „a Švýcarsku“; |
| --- | --- |

c)

Článek 8 se mění takto:

v odstavci 1 se za slovo „Společenství“ doplňují slova „a Švýcarsku“;

| d) | Článek 10 se mění takto:
  v odstavci 1 se za slovo „Společenství“ doplňují slova „a Švýcarsku“; |
| --- | --- |

d)

Článek 10 se mění takto:

v odstavci 1 se za slovo „Společenství“ doplňují slova „a Švýcarsku“;

| e) | Čl. 16 odst. 3 se nahrazuje tímto:

  „3.   Komise sdělí své rozhodnutí členským státům a vyrozumí o něm poskytovatele služeb, pokud je tím z právního hlediska dotčen.“ |
| --- | --- |

e)

Čl. 16 odst. 3 se nahrazuje tímto:

„3.   Komise sdělí své rozhodnutí členským státům a vyrozumí o něm poskytovatele služeb, pokud je tím z právního hlediska dotčen.“

Č. 551/2004

Č. 551/2004

Nařízení Evropského parlamentu a Rady ze dne 10. března 2004 o organizaci a užívání vzdušného prostoru v jednotném evropském nebi (nařízení o vzdušném prostoru), ve znění:

| — | nařízení (ES) č. 1070/2009 |
| --- | --- |

—

nařízení (ES) č. 1070/2009

Komise má ve Švýcarsku pravomoci, které jí byly uděleny v souladu s články 3a, 6 a 10.

Č. 552/2004

Č. 552/2004

Nařízení Evropského parlamentu a Rady ze dne 10. března 2004 o interoperabilitě evropské sítě řízení letového provozu (nařízení o interoperabilitě), ve znění:

| — | nařízení (ES) č. 1070/2009 |
| --- | --- |

—

nařízení (ES) č. 1070/2009

Komise má ve Švýcarsku pravomoci, které jí byly uděleny v souladu s články 4, 7 a čl. 10 odst. 3.

Pro účely této dohody se nařízení upravuje takto:

| a) | Článek 5 se mění takto:
  v odstavci 2 se za slovo „Společenství“ doplňují slova „nebo Švýcarsku“; |
| --- | --- |

a)

Článek 5 se mění takto:

v odstavci 2 se za slovo „Společenství“ doplňují slova „nebo Švýcarsku“;

| b) | Článek 7 se mění takto:
  v odstavci 4 se za slovo „Společenství“ doplňují slova „nebo Švýcarsku“; |
| --- | --- |

b)

Článek 7 se mění takto:

v odstavci 4 se za slovo „Společenství“ doplňují slova „nebo Švýcarsku“;

| c) | Příloha III se mění takto:
  V druhé a poslední odrážce oddílu 3 se za slovo „Společenství“ doplňují slova „nebo Švýcarsku“. |
| --- | --- |

c)

Příloha III se mění takto:

V druhé a poslední odrážce oddílu 3 se za slovo „Společenství“ doplňují slova „nebo Švýcarsku“.

Č. 2150/2005

Č. 2150/2005

Nařízení Komise ze dne 23. prosince 2005, kterým se stanoví společná pravidla pro pružné užívání vzdušného prostoru

Č. 1033/2006

Č. 1033/2006

Nařízení Komise ze dne 4. července 2006, kterým se stanoví požadavky na postupy pro letové plány v předletové fázi pro jednotné evropské nebe, ve znění:

| — | prováděcího nařízení Komise (EU) č. 923/2012, |
| --- | --- |

—

prováděcího nařízení Komise (EU) č. 923/2012,

| — | prováděcího nařízení Komise (EU) č. 428/2013 |
| --- | --- |

—

prováděcího nařízení Komise (EU) č. 428/2013

Č. 1032/2006

Č. 1032/2006

Nařízení Komise ze dne 6. července 2006, kterým se stanoví požadavky na automatické systémy pro výměnu letových údajů pro účely oznamování, koordinace a předávání letů mezi stanovišti řízení letového provozu, ve znění:

| — | nařízení Komise (ES) č. 30/2009 |
| --- | --- |

—

nařízení Komise (ES) č. 30/2009

Č. 730/2006

Č. 730/2006

Nařízení Komise ze dne 11. května 2006 o klasifikaci vzdušného prostoru a o přístupu letů podle pravidel pro let za viditelnosti nad letovou hladinu 195, ve znění:

| — | prováděcího nařízení Komise (EU) č. 923/2012 |
| --- | --- |

—

prováděcího nařízení Komise (EU) č. 923/2012

Č. 219/2007

Č. 219/2007

Nařízení Rady ze dne 27. února 2007 o založení společného podniku na vytvoření evropského systému nové generace pro uspořádání letového provozu (SESAR), ve znění:

| — | nařízení Rady (ES) č. 1361/2008, |
| --- | --- |

—

nařízení Rady (ES) č. 1361/2008,

| — | nařízení Rady (EU) 721/2014 |
| --- | --- |

—

nařízení Rady (EU) 721/2014

Č. 633/2007

Č. 633/2007

Nařízení Komise ze dne 7. června 2007, kterým se stanoví požadavky použití protokolu pro přenos zpráv o letu pro účely oznamování, koordinace a předávání letů mezi stanovišti řízení letového provozu, ve znění:

| — | nařízení Komise (EU) č. 283/2011 |
| --- | --- |

—

nařízení Komise (EU) č. 283/2011

Č. 482/2008

Č. 482/2008

Nařízení Komise ze dne 30. května 2008, kterým se stanoví systém zajištění bezpečnosti softwaru, který má být zaveden poskytovateli letových navigačních služeb, a kterým se mění příloha II nařízení (ES) č. 2096/2005

Č. 29/2009

Č. 29/2009

Nařízení Komise ze dne 16. ledna 2009, kterým se stanoví požadavky na služby datovým spojem pro jednotné evropské nebe, ve znění:

| — | prováděcího nařízení Komise (EU) 2015/310 |
| --- | --- |

—

prováděcího nařízení Komise (EU) 2015/310

Pro účely této dohody se znění nařízení upravuje takto:

V příloze I části A se doplňují slova „Switzerland UIR“.

Č. 262/2009

Č. 262/2009

Nařízení Komise ze dne 30. března 2009, kterým se stanoví požadavky na koordinované přidělování a užívání dotazovacích kódů režimu S pro jednotné evropské nebe

Č. 73/2010

Č. 73/2010

Nařízení Komise ze dne 26. ledna 2010, kterým se stanoví požadavky na jakost leteckých dat a leteckých informací pro jednotné evropské nebe, ve znění:

| — | prováděcího nařízení Komise (EU) č. 1029/2014 |
| --- | --- |

—

prováděcího nařízení Komise (EU) č. 1029/2014

Č. 255/2010

Č. 255/2010

Nařízení Komise ze dne 25. března 2010, kterým se stanoví společná pravidla uspořádání toku letového provozu, ve znění:

| — | prováděcího nařízení Komise (EU) č. 923/2012 |
| --- | --- |

—

prováděcího nařízení Komise (EU) č. 923/2012

Č. K(2010) 5134

Č. K(2010) 5134

Rozhodnutí Komise ze dne 29. července 2010 o ustavení orgánu pro kontrolu výkonnosti v rámci jednotného evropského nebe

Č. 2014/672

Č. 2014/672

Prováděcí rozhodnutí Komise ze dne 24. září 2014 o prodloužení období ustavení orgánu pro kontrolu výkonnosti v rámci jednotného evropského nebe

Č. 176/2011

Č. 176/2011

Nařízení Komise ze dne 24. února 2011 o informacích poskytovaných před zřízením a úpravou funkčního bloku vzdušného prostoru

Č. 677/2011

Č. 677/2011

Nařízení Komise ze dne 7. července 2011, kterým se stanoví prováděcí pravidla pro funkce sítě uspořádání letového provozu (ATM) a kterým se mění nařízení (EU) č. 691/2010, ve znění:

| — | prováděcího nařízení Komise (EU) č. 970/2014 |
| --- | --- |

—

prováděcího nařízení Komise (EU) č. 970/2014

Č. 2011/4130

Č. 2011/4130

Rozhodnutí Komise ze dne 7. července 2011 o jmenování manažera struktury vzdušného prostoru pro funkce sítě uspořádání letového provozu (ATM) jednotného evropského nebe

Č. 1034/2011

Č. 1034/2011

Prováděcí nařízení Komise ze dne 17. října 2011 o dohledu nad provozní bezpečností uspořádání letového provozu (ATM) a letových navigačních služeb a o změně nařízení (EU) č. 691/2010

Č. 1035/2011

Č. 1035/2011

Prováděcí nařízení Komise ze dne 17. října 2011, kterým se stanoví společné požadavky pro poskytování letových navigačních služeb a mění nařízení (ES) č. 482/2008 a (EU) č. 691/2010, ve znění:

| — | prováděcího nařízení Komise (EU) č. 923/2012, |
| --- | --- |

—

prováděcího nařízení Komise (EU) č. 923/2012,

| — | prováděcího nařízení Komise (EU) č. 448/2014 |
| --- | --- |

—

prováděcího nařízení Komise (EU) č. 448/2014

Č. 1206/2011

Č. 1206/2011

Prováděcí nařízení Komise ze dne 22. listopadu 2011, kterým se stanoví požadavky na identifikaci letadla pro účely přehledu v jednotném evropském nebi

Pro účely této dohody se znění nařízení upravuje takto:

V příloze I se doplňují slova „Switzerland UIR“.

Č. 1207/2011

Č. 1207/2011

Prováděcí nařízení Komise ze dne 22. listopadu 2011, kterým se stanoví požadavky na výkonnost a interoperabilitu přehledu v jednotném evropském nebi, ve znění:

| — | prováděcího nařízení Komise (EU) č. 1028/2014 |
| --- | --- |

—

prováděcího nařízení Komise (EU) č. 1028/2014

Č. 923/2012

Č. 923/2012

Prováděcí nařízení Komise ze dne 26. září 2012, kterým se stanoví společná pravidla létání a provozní předpisy týkající se služeb a postupů v oblasti letecké navigace a kterým se mění prováděcí nařízení (ES) č. 1035/2011 a nařízení (ES) č. 1265/2007, (ES) č. 1794/2006, (ES) č. 730/2006, (ES) č. 1033/2006 a (EU) č. 255/2010, ve znění:

| — | nařízení Komise (EU) 2015/340 |
| --- | --- |

—

nařízení Komise (EU) 2015/340

Č. 1079/2012

Č. 1079/2012

Prováděcí nařízení Komise ze dne 16. listopadu 2012, kterým se stanoví požadavky na rozestup kanálů hlasové komunikace pro jednotné evropské nebe, ve znění:

| — | prováděcího nařízení Komise (EU) č. 657/2013 |
| --- | --- |

—

prováděcího nařízení Komise (EU) č. 657/2013

Č. 390/2013

Č. 390/2013

Prováděcí nařízení Komise ze dne 3. května 2013, kterým se stanoví systém sledování výkonnosti letových navigačních služeb a funkcí sítě

Č. 391/2013

Č. 391/2013

Prováděcí nařízení Komise ze dne 3. května 2013, kterým se stanoví společný systém poplatků za letové navigační služby

Č. 409/2013

Č. 409/2013

Prováděcí nařízení Komise ze dne 3. května 2013 o definici společných projektů, vytvoření správy a identifikaci pobídek podporujících provádění evropského hlavního plánu uspořádání letového provozu

Č. 2014/132

Č. 2014/132

Prováděcí rozhodnutí Komise ze dne 11. března 2014, kterým se stanoví výkonnostní cíle pro síť uspořádání letového provozu a varovné prahové hodnoty na úrovni Evropské unie na druhé referenční období 2015–2019

Č. 716/2014

Č. 716/2014

Prováděcí nařízení Komise ze dne 27. června 2014 o zřízení pilotního společného projektu na podporu provádění evropského hlavního plánu uspořádání letového provozu.

6.   Životní prostředí a hluk

Životní prostředí a hluk

Č. 2002/30

Č. 2002/30

Směrnice Evropského parlamentu a Rady ze dne 26. března 2002 o pravidlech a postupech pro zavedení provozních omezení ke snížení hluku na letištích Společenství (články 1–12 a 14–18)

(Uplatní se změny přílohy I na základě přílohy II kapitoly 8 (Dopravní politika) oddílu G (Letecká doprava) bodu 2 Aktu o podmínkách přistoupení České republiky, Estonské republiky, Kyperské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Maďarské republiky, Republiky Malta, Polské republiky, Republiky Slovinsko a Slovenské republiky a o úpravách smluv, na nichž je založena Evropská unie).

Č. 89/629

Č. 89/629

Směrnice Rady ze dne 4. prosince 1989 o omezení emisí hluku civilních podzvukových proudových letadel

(Články 1–8)

Č. 2006/93

Č. 2006/93

Směrnice Evropského parlamentu a Rady ze dne 12. prosince 2006 o regulaci provozu letadel uvedených v části II kapitoly 3 svazku 1 přílohy 16 k Úmluvě o mezinárodním civilním letectví, druhé vydání (1988)

7.   Ochrana spotřebitele

Ochrana spotřebitele

Č. 90/314

Č. 90/314

Směrnice Rady ze dne 13. června 1990 o souborných službách pro cesty, pobyty a zájezdy

(Články 1–10)

Č. 93/13

Č. 93/13

Směrnice Rady ze dne 5. dubna 1993 o nepřiměřených podmínkách ve spotřebitelských smlouvách

(Články 1–11)

Č. 2027/97

Č. 2027/97

Nařízení Rady ze dne 9. října 1997 o odpovědnosti leteckého dopravce v případě nehod (články 1–8), ve znění:

| — | nařízení (ES) č. 889/2002 |
| --- | --- |

—

nařízení (ES) č. 889/2002

Č. 261/2004

Č. 261/2004

Nařízení Evropského parlamentu a Rady ze dne 11. února 2004, kterým se stanoví společná pravidla náhrad a pomoci cestujícím v letecké dopravě v případě odepření nástupu na palubu, zrušení nebo významného zpoždění letů a kterým se zrušuje nařízení (EHS) č. 295/91

(Články 1–18)

Č. 1107/2006

Č. 1107/2006

Nařízení Evropského parlamentu a Rady ze dne 5. července 2006 o právech osob se zdravotním postižením a osob s omezenou schopností pohybu a orientace v letecké dopravě

8.   Různé

Různé

Č. 2003/96

Č. 2003/96

Směrnice Rady ze dne 27. října 2003, kterou se mění struktura rámcových předpisů Společenství o zdanění energetických produktů a elektřiny

(čl. 14 odst. 1 písm. b) a čl. 14 odst. 2)

9.   Přílohy

Přílohy

| A | : | Protokol o výsadách a imunitách Evropské unie |
| --- | --- | --- |
| B | : | Ustanovení o finanční kontrole prováděné Evropskou unií, která se týká švýcarských účastníků činností Evropské agentury pro bezpečnost letectví |

A

:

Protokol o výsadách a imunitách Evropské unie

B

:

Ustanovení o finanční kontrole prováděné Evropskou unií, která se týká švýcarských účastníků činností Evropské agentury pro bezpečnost letectví

---

(1)  
  Úř. věst. L 243, 27.9.2003, s. 6.

1

PŘÍLOHA A

PROTOKOL O VÝSADÁCH A IMUNITÁCH EVROPSKÉ UNIE

VYSOKÉ SMLUVNÍ STRANY,

BEROUCE V ÚVAHU, že podle článku 343 Smlouvy o fungování Evropské unie a článku 191 Smlouvy o založení Evropského společenství pro atomovou energii (ESAE) požívají Evropská unie a ESAE na území členských států imunit a výsad nezbytných pro plnění svého poslání,

SE DOHODLY na následujících ustanoveních, která se připojují ke Smlouvě o Evropské unii, Smlouvě o fungování Evropské unie a Smlouvě o založení Evropského společenství pro atomovou energii:

KAPITOLA I

MOVITÝ A NEMOVITÝ MAJETEK, POHLEDÁVKY A OPERACE EVROPSKÉ UNIE

Článek 1

Prostory a budovy Unie jsou nedotknutelné. Jsou vyloučeny z domovních prohlídek, rekvizic, zabavení či vyvlastnění. Majetek a pohledávky Unie se nemohou stát předmětem jakéhokoli výkonu správního nebo soudního rozhodnutí bez zmocnění Soudního dvora.

Článek 2

Archivy Unie jsou nedotknutelné.

Článek 3

Unie, její pohledávky, příjmy a ostatní majetek jsou osvobozeny od veškerých přímých daní.

Vlády členských států přijímají, kdykoli je to možné, vhodná opatření umožňující prominutí nebo navrácení nepřímých daní a poplatků z prodeje, které tvoří součást ceny věcí movitých nebo nemovitostí, jestliže Unie uskuteční pro své úřední potřeby větší nákupy, jejichž cena zahrnuje daně a poplatky tohoto druhu. Prováděním těchto opatření nesmí být narušena hospodářská soutěž v rámci Unie.

Osvobození se nevztahuje na daně, dávky a poplatky představující pouze odměnu za veřejně prospěšné služby.

Článek 4

Unie je osvobozena od veškerých cel, zákazů a omezení při dovozu a vývozu, pokud jde o předměty určené pro její úřední potřebu; takto dovezené předměty nebudou zcizeny úplatně ani bezúplatně na území země, na něž budou dovezeny, jinak než za podmínek schválených vládou příslušné země.

Unie je rovněž osvobozena od veškerých cel a od zákazu a omezení při dovozu a vývozu svých publikací.

KAPITOLA II

KOMUNIKACE A PRŮKAZY

KOMUNIKACE A PRŮKAZY

Článek 5

Orgány Unie požívají pro svou úřední komunikaci a předávání veškerých dokumentů na území všech členských států stejného zacházení, jaké daný stát přiznává diplomatickým zastoupením.

Úřední korespondence a jiná úřední komunikace orgánů Unie nepodléhá cenzuře.

Článek 6

Předsedové orgánů Unie mohou vydávat členům a zaměstnancům orgánů Unie průkazy, jejichž formu stanoví Rada prostou většinou a jež úřady členských států uznávají za platné cestovní doklady. Tyto průkazy jsou vydávány úředníkům a jiným zaměstnancům za podmínek stanovených služebním a pracovním řádem Unie.

Komise může uzavřít dohody umožňující uznávat tyto průkazy za platné cestovní doklady na území třetích zemí.

KAPITOLA III

ČLENOVÉ EVROPSKÉHO PARLAMENTU

ČLENOVÉ EVROPSKÉHO PARLAMENTU

Článek 7

Volný pohyb členů Evropského parlamentu, kteří jedou na místo zasedání Evropského parlamentu nebo se z něj vracejí, nepodléhá žádným omezením správní či jiné povahy.

Členům Evropského parlamentu při celním odbavení a při devizové kontrole:

| a) | přiznává jejich vlastní vláda stejné výhody, jaké přiznává vyšším úředníkům pohybujícím se v zahraničí při plnění dočasného úředního poslání; |
| --- | --- |

a)

přiznává jejich vlastní vláda stejné výhody, jaké přiznává vyšším úředníkům pohybujícím se v zahraničí při plnění dočasného úředního poslání;

| b) | přiznávají vlády ostatních členských států stejné výhody, jaké přiznávají zástupcům zahraničních vlád při plnění dočasného úředního poslání. |
| --- | --- |

b)

přiznávají vlády ostatních členských států stejné výhody, jaké přiznávají zástupcům zahraničních vlád při plnění dočasného úředního poslání.

Článek 8

Členové Evropského parlamentu nemohou být vyšetřováni, zadrženi nebo stíháni pro své názory či hlasování během výkonu své funkce.

Článek 9

V průběhu zasedání Evropského parlamentu jeho členové:

| a) | na území vlastního státu požívají imunit přiznávaných členům parlamentu vlastního státu; |
| --- | --- |

a)

na území vlastního státu požívají imunit přiznávaných členům parlamentu vlastního státu;

| b) | na území všech ostatních členských států nemohou být zadrženi ani soudně stíháni. |
| --- | --- |

b)

na území všech ostatních členských států nemohou být zadrženi ani soudně stíháni.

Jsou chráněni imunitou rovněž během cesty na místo zasedání Evropského parlamentu a při návratu z něj.

Imunity se nelze dovolávat v případě přistižení při činu; Evropský parlament je oprávněn svého člena imunity zbavit.

KAPITOLA IV

ZÁSTUPCI ČLENSKÝCH STÁTŮ ÚČASTNÍCÍ SE ČINNOSTI ORGÁNŮ EVROPSKÉ UNIE

ZÁSTUPCI ČLENSKÝCH STÁTŮ ÚČASTNÍCÍ SE ČINNOSTI ORGÁNŮ EVROPSKÉ UNIE

Článek 10

Zástupci členských států, kteří se účastní činnosti orgánů Unie, jejich poradci a techničtí experti požívají po dobu výkonu své činnosti a během cest na místo zasedání nebo při návratu z něj obvyklých výsad, imunit a výhod.

Tento článek se vztahuje rovněž na členy poradních orgánů Unie.

KAPITOLA V

ÚŘEDNÍCI A JINÍ ZAMĚSTNANCI EVROPSKÉ UNIE

ÚŘEDNÍCI A JINÍ ZAMĚSTNANCI EVROPSKÉ UNIE

Článek 11

Na území všech členských států úředníci a jiní zaměstnanci Unie bez ohledu na svou státní příslušnost:

| a) | jsou vyňati z pravomoci soudů pro úkony spojené s výkonem jejich funkce, včetně ústních a písemných projevů, s výhradou použití ustanovení smluv jednak o pravidlech určujících odpovědnost úředníků a jiných zaměstnanců vůči Unii a jednak o příslušnosti Soudního dvora Evropské unie rozhodovat spory mezi Unií a jejími úředníky a jinými zaměstnanci. Této imunity požívají i po ukončení své funkce; |
| --- | --- |

a)

jsou vyňati z pravomoci soudů pro úkony spojené s výkonem jejich funkce, včetně ústních a písemných projevů, s výhradou použití ustanovení smluv jednak o pravidlech určujících odpovědnost úředníků a jiných zaměstnanců vůči Unii a jednak o příslušnosti Soudního dvora Evropské unie rozhodovat spory mezi Unií a jejími úředníky a jinými zaměstnanci. Této imunity požívají i po ukončení své funkce;

| b) | nepodléhají oni ani jejich manželé či manželky a jimi vyživovaní rodinní příslušníci předpisům omezujícím přistěhovalectví a určujícím náležitosti přihlašování cizinců; |
| --- | --- |

b)

nepodléhají oni ani jejich manželé či manželky a jimi vyživovaní rodinní příslušníci předpisům omezujícím přistěhovalectví a určujícím náležitosti přihlašování cizinců;

| c) | požívají v oblasti měnových a devizových předpisů výhod přiznávaných obvykle zaměstnancům mezinárodních organizací; |
| --- | --- |

c)

požívají v oblasti měnových a devizových předpisů výhod přiznávaných obvykle zaměstnancům mezinárodních organizací;

| d) | požívají práva bezcelně dovážet bytové zařízení a jiné věci osobní potřeby v souvislosti s prvním nástupem do funkce v dané zemi a práva bezcelně zpětně vyvézt bytové zařízení a jiné věci osobní potřeby při ukončení výkonu funkce v dané zemi, v obou případech s výhradou podmínek považovaných za nezbytné vládou země, v níž je toto právo uplatňováno; |
| --- | --- |

d)

požívají práva bezcelně dovážet bytové zařízení a jiné věci osobní potřeby v souvislosti s prvním nástupem do funkce v dané zemi a práva bezcelně zpětně vyvézt bytové zařízení a jiné věci osobní potřeby při ukončení výkonu funkce v dané zemi, v obou případech s výhradou podmínek považovaných za nezbytné vládou země, v níž je toto právo uplatňováno;

| e) | požívají práva bezcelně dovézt automobil pro svou osobní potřebu, který získali v zemi svého posledního pobytu nebo v zemi, jejímiž jsou státními příslušníky, za podmínek daného vnitřního trhu, a bezcelně zpětně vyvézt automobil, s výhradou podmínek považovaných za nezbytné vládou země, v níž je toto právo uplatňováno. |
| --- | --- |

e)

požívají práva bezcelně dovézt automobil pro svou osobní potřebu, který získali v zemi svého posledního pobytu nebo v zemi, jejímiž jsou státními příslušníky, za podmínek daného vnitřního trhu, a bezcelně zpětně vyvézt automobil, s výhradou podmínek považovaných za nezbytné vládou země, v níž je toto právo uplatňováno.

Článek 12

Platy, mzdy a služební požitky, které poskytuje Unie svým úředníkům a jiným zaměstnancům, podléhají dani ve prospěch Unie, jejíž podmínky a způsob vybírání stanoví Evropský parlament a Rada řádným legislativním postupem a po konzultaci s dotčenými orgány formou nařízení.

Úředníci a jiní zaměstnanci jsou osvobozeni od vnitrostátních daní z platů, mezd a požitků, které jim poskytuje Unie.

Článek 13

S úředníky a jinými zaměstnanci Unie, kteří si výlučně z důvodů výkonu svých funkcí ve službách Unie zřizují bydliště na území členského státu jiného, než jehož jsou daňovými rezidenty, je pro účely vybírání daní z příjmu, z majetku a dědické daně a dodržování smluv o zamezení dvojího zdanění, uzavřených mezi členskými zeměmi Unie, zacházeno jak ve státě, v němž pobývají, tak ve státě, jehož jsou daňovými rezidenty, tak, jako by si zachovali své původní bydliště v posledně jmenovaném státě, je-li tento stát členem Unie. Toto ustanovení se vztahuje rovněž na manžela nebo manželku, pokud nevykonává vlastní profesionální činnost, a na děti vyživované osobami uvedenými v tomto článku a v jejich péči.

Movitý majetek ve vlastnictví osob uvedených v předchozím pododstavci, který se nachází na území státu pobytu, je osvobozen od dědické daně v tomto státě; pro stanovení této daně je tento majetek posuzován, jako by se nacházel ve státě, jehož jsou tyto osoby daňovými rezidenty, s výhradou práv třetích zemí a případného použití ustanovení mezinárodních smluv o zamezení dvojího zdanění.

Při použití ustanovení tohoto článku se nepřihlíží k bydlišti získanému výlučně k výkonu funkcí ve službách jiných mezinárodních organizací.

Článek 14

Evropský parlament a Rada řádným legislativním postupem a po konzultaci s dotčenými orgány rozhodují formou nařízení o stanovení systému sociálních dávek příslušejících úředníkům a jiným zaměstnancům Unie.

Článek 15

Evropský parlament a Rada řádným legislativním postupem a po konzultaci s ostatními dotčenými orgány určí formou nařízení kategorie úředníků a jiných zaměstnanců Unie, na které se použijí všechna nebo některá ustanovení článku 11, čl. 12 druhého pododstavce a článku 13.

Jména, funkce a adresy úředníků a jiných zaměstnanců zařazených do jednotlivých kategorií jsou pravidelně sdělovány vládám členských států.

KAPITOLA VI

VÝSADY A IMUNITY ZASTOUPENÍ TŘETÍCH ZEMÍ POVĚŘENÝCH U EVROPSKÉ UNIE

VÝSADY A IMUNITY ZASTOUPENÍ TŘETÍCH ZEMÍ POVĚŘENÝCH U EVROPSKÉ UNIE

Článek 16

Členský stát, na jehož území se nachází sídlo Unie, přiznává zastoupením třetích zemí pověřeným u Unie obvyklé diplomatické imunity a výsady.

KAPITOLA VII

OBECNÁ USTANOVENÍ

OBECNÁ USTANOVENÍ

Článek 17

Výsady, imunity a výhody jsou přiznávány úředníkům a jiným zaměstnancům Unie výhradně v zájmu Unie.

Každý orgán Unie je povinen zbavit úředníka nebo jiného zaměstnance imunity ve všech případech, kdy podle jeho názoru zrušení této imunity není v rozporu se zájmy Unie.

Článek 18

Při uplatňování tohoto protokolu jednají orgány Unie ve vzájemné shodě s odpovědnými orgány příslušných členských států.

Článek 19

Články 11 až 14 a článek 17 se vztahují na členy Komise.

Článek 20

Články 11 až 14 a článek 17 se vztahují na soudce, generální advokáty, vedoucí soudní kanceláře a pomocné zpravodaje při Soudním dvoru Evropské unie, aniž je dotčen článek 3 Protokolu o statutu Soudního dvora Evropské unie týkající se vynětí soudců a generálních advokátů z pravomoci soudů.

Článek 21

Tento protokol se vztahuje rovněž na Evropskou investiční banku, na členy jejích orgánů, její zaměstnance a zástupce členských států, kteří se účastní její činnosti; ustanovení protokolu o statutu této banky tím nejsou dotčena.

Evropská investiční banka je rovněž osvobozena od veškerých daní a obdobných poplatků v souvislosti se zvýšením svého základního kapitálu a od různých formalit, které jsou s tím spojeny ve státě, na jehož území se nachází její sídlo. Rovněž její rozpuštění či likvidace nepodléhá poplatkům. Kromě toho činnost banky a jejích orgánů vykonávaná na základě statutu nepodléhá dani z obratu.

Článek 22

Tento protokol se rovněž vztahuje na Evropskou centrální banku, na členy jejích orgánů a na její zaměstnance, aniž jsou dotčena ustanovení Protokolu o statutu Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky.

Evropská centrální banka je rovněž osvobozena od veškerých daní a jiných poplatků v souvislosti se zvýšením jejího základního kapitálu a veškerých formalit, které s tím jsou spojeny ve státě, v němž má sídlo. Činnost Evropské centrální banky a jejích orgánů vykonávaná v souladu se statutem Evropského systému centrálních bank a Evropské centrální banky nepodléhá dani z obratu.

Dodatek

Postupy pro používání protokolu o výsadách a imunitách Evropské unie ve švýcarsku

1.   Rozšíření působnosti na Švýcarsko

Všechny odkazy na členské státy uvedené v Protokolu o výsadách a imunitách Evropské unie (dále jen „protokol“) se považují rovněž za odkazy na Švýcarsko, není-li dále stanoveno jinak.

2.   Osvobození agentury od nepřímých daní (včetně DPH)

Zboží a služby vyvážené ze Švýcarska nepodléhají švýcarské dani z přidané hodnoty (DPH). Pokud se jedná o zboží a služby dodané agentuře ve Švýcarsku pro její úřední potřebu, uplatní se osvobození od DPH v souladu s čl. 3 druhým pododstavcem protokolu, a to formou vrácení daně. Osvobození od DPH lze uplatnit, pokud skutečná nákupní cena zboží a poskytnutých služeb, která je uvedena na faktuře nebo na rovnocenném dokladu, je nejméně 100 švýcarských franků (včetně daně).

Vrácení DPH lze uplatňovat na základě předložení příslušných švýcarských formulářů hlavnímu oddělení pro DPH federálního daňového úřadu. Žádosti o vrácení musí být zpravidla vyřízeny do tří měsíců ode dne podání spolu s příslušnými nezbytnými doklady.

3.   Postupy pro uplatňování pravidel týkajících se zaměstnanců agentury

Pokud se jedná o čl. 12 druhý pododstavec protokolu, osvobozuje Švýcarsko, v souladu se zásadami svého vnitrostátního práva, úředníky a ostatní zaměstnance agentury ve smyslu článku 2 nařízení Rady (Euratom, ESUO, EHS) č. 549/69 (1) od federálních, kantonálních a obecních daní z platů, mezd a požitků, které jim poskytuje Evropská unie a které podléhají jeho vnitřní dani.

Pro účely článku 13 protokolu se Švýcarsko nepovažuje za členský stát ve smyslu výše uvedeného bodu 1.

Úředníci a ostatní zaměstnanci agentury, jakož i jejich rodinní příslušníci, na které se vztahuje systém sociálního pojištění pro úředníky a ostatní zaměstnance Evropské unie, nejsou povinni účastnit se švýcarského systému sociálního pojištění.

Soudní dvůr Evropské unie má výhradní pravomoc ve všech otázkách týkajících se vztahů mezi agenturou nebo Komisí a jejími zaměstnanci, pokud jde o používání nařízení Rady (EHS, Euratom, ESUO) č. 259/68 (2) a ostatních právních předpisů Evropské unie o pracovních podmínkách.

---

(1)  Nařízení Rady (Euratom, ESUO, EHS) č. 549/69 ze dne 25. března 1969, kterým se stanoví kategorie úředníků a ostatních zaměstnanců Evropských společenství, na které se vztahují ustanovení článku 12, čl. 13 druhého pododstavce a článku 14 Protokolu o výsadách a imunitách Společenství (Úř. věst. L 74, 27.3.1969, s. 1).

(2)  Nařízení Rady (EHS, Euratom, ESUO) č. 259/68 ze dne 29. února 1968, kterým se stanoví služební řád úředníků Evropských společenství a pracovní řád ostatních zaměstnanců Evropských společenství a kterým se stanoví zvláštní opatření dočasně použitelná na úředníky Komise (pracovní řád ostatních zaměstnanců) (Úř. věst. L 56, 4.3.1968, s. 1).

PŘÍLOHA B

FINANČNÍ KONTROLA ŠVÝCARSKÝCH ÚČASTNÍKŮ ČINNOSTÍ EVROPSKÉ AGENTURY PRO BEZPEČNOST LETECTVÍ

Článek 1

Přímá komunikace

Agentura a Komise komunikují přímo se všemi osobami nebo subjekty usazenými ve Švýcarsku, které se účastní činností agentury, a to jako smluvní strany, účastníci programů agentury, příjemci plateb z rozpočtu agentury nebo Společenství nebo jako subdodavatelé. Tyto osoby mohou Komisi a agentuře přímo poskytnout veškeré příslušné informace a dokumentaci, jež jsou povinny sdělovat na základě nástrojů, na které odkazuje toto rozhodnutí, a uzavřených smluv nebo dohod a rozhodnutí přijatých v rámci těchto aktů.

Článek 2

Kontroly

1.   V souladu s nařízením Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (1), a finančním nařízením přijatým správní radou agentury dne 26. března 2003, nařízením Komise (ES, Euratom) č. 2343/2002 ze dne 19. listopadu 2002 o rámcovém finančním nařízení pro subjekty uvedené v článku 185 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (2), jakož i ostatními nástroji, na které odkazuje toto rozhodnutí, mohou smlouvy nebo úmluvy uzavřené a rozhodnutí přijatá s příjemci usazenými ve Švýcarsku stanovit, že úředníci agentury a Komise nebo jiné osoby pověřené agenturou a Komisí mohou v prostorách příjemců a jejich subdodavatelů kdykoli provádět vědecké, finanční, technologické nebo jiné audity.

2.   Úředníci agentury a Komise, jakož i ostatní osoby pověřené agenturou a Komisí mají přiměřený přístup do míst, k pracím, dokumentům a k ostatním informacím – včetně jejich elektronické podoby – potřebným pro výkon takových auditů. Toto přístupové právo je jasně stanoveno ve smlouvách nebo dohodách uzavřených s cílem provádět nástroje, na které odkazuje toto rozhodnutí.

3.   Evropský účetní dvůr má stejná práva jako Komise.

4.   Audity lze provádět pět let po ukončení platnosti tohoto rozhodnutí nebo podle podmínek uzavřených smluv nebo dohod a přijatých rozhodnutí.

5.   Švýcarský federální kontrolní úřad je předem informován o auditech prováděných na švýcarském území. Tato informace není zákonnou podmínkou pro provedení těchto auditů.

Článek 3

Kontroly na místě

1.   Na základě této dohody je Komise (OLAF) oprávněna provádět na švýcarském území kontroly a inspekce na místě, a to v souladu s podmínkami a ustanoveními nařízení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 ze dne 11. listopadu 1996 o kontrolách a inspekcích na místě prováděných Komisí za účelem ochrany finančních zájmů Evropských společenství proti podvodům a jiným nesrovnalostem (3).

2.   Kontroly a inspekce na místě připravuje a řídí Komise v úzké spolupráci se švýcarským federálním kontrolním úřadem nebo jinými příslušnými švýcarskými orgány jmenovanými švýcarským federálním kontrolním úřadem, které jsou včas informovány o předmětu, účelu a právním základu kontrol a inspekcí, aby mohly poskytnout veškerou nezbytnou podporu. Za tímto účelem se úředníci příslušných švýcarských orgánů mohou kontrol a inspekcí na místě účastnit.

3.   Pokud si to příslušné švýcarské orgány přejí, provádějí kontroly a inspekce na místě společně s Komisí.

4.   Pokud se účastníci programu brání kontrole nebo inspekci na místě, poskytnou švýcarské orgány kontrolorům Komise v souladu s vnitrostátními předpisy nezbytnou podporu, která provedení kontroly nebo inspekce na místě umožní.

5.   Komise neprodleně uvědomí švýcarský federální kontrolní úřad o všech skutečnostech nebo podezřeních týkajících se nesrovnalostí, které objevila v průběhu kontroly nebo inspekce na místě. Komise je v každém případě povinna informovat výše uvedený orgán o výsledku těchto kontrol a inspekcí.

Článek 4

Informace a konzultace

1.   Pro účely řádného provádění této přílohy si příslušné švýcarské orgány a orgány Společenství pravidelně vyměňují informace a na žádost jedné ze stran vedou konzultace.

2.   Příslušné švýcarské orgány neprodleně informují agenturu a Komisi o všech skutečnostech či podezřeních, které objevily a které se týkají nesrovnalostí v oblasti uzavírání a provádění smluv nebo dohod uzavřených za použití nástrojů, na které odkazuje toto rozhodnutí.

Článek 5

Důvěrnost informací

Informace sdělené nebo získané v jakékoli formě na základě této přílohy jsou chráněny úředním tajemstvím a požívají stejné ochrany, jaká přísluší podobnému druhu informací na základě švýcarského práva a příslušných předpisů platných pro orgány Společenství. Tyto informace nelze sdělovat jiným osobám kromě těch, od kterých se znalost těchto informací vyžaduje vzhledem k jejich funkci v orgánech Společenství, členských státech nebo Švýcarsku, a nelze je využívat k jiným účelům než k zajištění účinné ochrany finančních zájmů smluvních stran.

Článek 6

Správní opatření a sankce

Aniž je dotčena platnost švýcarského trestního práva, agentura nebo Komise může uložit správní opatření a sankce v souladu s nařízením (ES, Euratom) č. 1605/2002, nařízením Komise (ES, Euratom) č. 2342/2002 ze dne 23. prosince 2002 o prováděcích pravidlech k nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (4), a nařízením Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 ze dne 18. prosince 1995 o ochraně finančních zájmů Evropských společenství (5).

Článek 7

Náhrada a vykonatelnost

Rozhodnutí agentury či Komise přijatá v oblasti působnosti tohoto rozhodnutí, která ukládají peněžitý závazek jiným osobám než státům, jsou vykonatelná ve Švýcarsku.

Příkaz k výkonu vydá bez jakékoliv další kontroly s výjimkou ověření pravosti aktu orgán určený švýcarskou vládou, který o tom uvědomí agenturu či Komisi. Výkon rozhodnutí se provede v souladu se švýcarským procesním řádem. Zákonnost rozhodnutí o výkonu podléhá kontrole Soudního dvora Evropské unie.

Pro vykonatelnost rozsudků Soudního dvora Evropské unie vynesených na základě rozhodčí doložky platí stejné podmínky.

---

(1)  
  Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1.

1

(2)  
  Úř. věst. L 357, 31.12.2002, s. 72.

2

(3)  
  Úř. věst. L 292, 15.11.1996, s. 2.

3

(4)  
  Úř. věst. L 357, 31.12.2002, s. 1.

4

(5)  
  Úř. věst. L 312, 23.12.1995, s. 1.

5

---