# Europeiska unionens L 210/2009

| | ISSN 1725-2628
  doi:10.3000/17252628.L_2009.210.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 210 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 52 årgången14 augusti 2009 |

ISSN 1725-2628

doi:10.3000/17252628.L_2009.210.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

L 210

Svensk utgåva

Lagstiftning

52 årgången14 augusti 2009

---

| Innehållsförteckning | | I   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och som ska offentliggöras | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 741/2009 av den 13 augusti 2009 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 1 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 742/2009 av den 13 augusti 2009 om ändring av förordning (EG) nr 1296/2008 om tillämpning av tullkvoter vid import av majs och sorghum till Spanien respektive majs till Portugal | 3 |

Innehållsförteckning

I   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och som ska offentliggöras

Sida

FÖRORDNINGAR

Kommissionens förordning (EG) nr 741/2009 av den 13 augusti 2009 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

1

*

Kommissionens förordning (EG) nr 742/2009 av den 13 augusti 2009 om ändring av förordning (EG) nr 1296/2008 om tillämpning av tullkvoter vid import av majs och sorghum till Spanien respektive majs till Portugal

3

| | | II   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och vars offentliggörande inte är obligatoriskt |
| --- | --- | --- |
| | | BESLUT |
| | | Kommissionen |
| | | 2009/612/EG |
| | * | Kommissionens beslut av den 10 mars 2009 om det stöd C 5/2000 (f.d. NN 118/97) som Spanien har genomfört till förmån för SNIACE SA, med säte i Torrelavega, Kantabrien, och genom vilket beslut 1999/395/EG ändras
  [delgivet med nr K(2009) 1479]

   (
  1
  ) | 4 |
| | | 2009/613/EG |
| | * | Kommissionens beslut av den 8 april 2009 om de stödåtgärder C 7/07 (ex NN 82/06 och NN 83/06) som Storbritannien har genomfört för Royal Mail
  [delgivet med nr K(2009) 2486]

   (
  1
  ) | 16 |
| | | 2009/614/EG |
| | * | Kommissionens beslut av den 23 juli 2009 om ändring av beslut 2008/458/EG om tillämpningsföreskrifter för Europaparlamentets och rådets beslut nr 575/2007/EG om inrättande av Europeiska återvändandefonden för perioden 2008–2013 som en del av det allmänna programmet Solidaritet och hantering av migrationsströmmar när det gäller medlemsstaternas förvaltnings- och kontrollsystem, reglerna för administrativ och ekonomisk förvaltning samt stödberättigande utgifter för projekt som medfinansieras av fonden
  [delgivet med nr K(2009) 5453] | 36 |

II   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och vars offentliggörande inte är obligatoriskt

BESLUT

Kommissionen

2009/612/EG

*

Kommissionens beslut av den 10 mars 2009 om det stöd C 5/2000 (f.d. NN 118/97) som Spanien har genomfört till förmån för SNIACE SA, med säte i Torrelavega, Kantabrien, och genom vilket beslut 1999/395/EG ändras
  [delgivet med nr K(2009) 1479]

   (
  1
  )

[delgivet med nr K(2009) 1479]

1

4

2009/613/EG

*

Kommissionens beslut av den 8 april 2009 om de stödåtgärder C 7/07 (ex NN 82/06 och NN 83/06) som Storbritannien har genomfört för Royal Mail
  [delgivet med nr K(2009) 2486]

   (
  1
  )

[delgivet med nr K(2009) 2486]

1

16

2009/614/EG

*

Kommissionens beslut av den 23 juli 2009 om ändring av beslut 2008/458/EG om tillämpningsföreskrifter för Europaparlamentets och rådets beslut nr 575/2007/EG om inrättande av Europeiska återvändandefonden för perioden 2008–2013 som en del av det allmänna programmet Solidaritet och hantering av migrationsströmmar när det gäller medlemsstaternas förvaltnings- och kontrollsystem, reglerna för administrativ och ekonomisk förvaltning samt stödberättigande utgifter för projekt som medfinansieras av fonden
  [delgivet med nr K(2009) 5453]

[delgivet med nr K(2009) 5453]

36

| | | III   Rättsakter som antagits i enlighet med fördraget om Europeiska unionen |
| --- | --- | --- |
| | | RÄTTSAKTER SOM ANTAGITS I ENLIGHET MED AVDELNING V I FÖRDRAGET OM EUROPEISKA UNIONEN |
| | * | Rådets gemensamma ståndpunkt 2009/615/Gusp av den 13 augusti 2009 om ändring av gemensam ståndpunkt 2006/318/Gusp om förlängning av restriktiva åtgärder mot Burma/Myanmar | 38 |

III   Rättsakter som antagits i enlighet med fördraget om Europeiska unionen

RÄTTSAKTER SOM ANTAGITS I ENLIGHET MED AVDELNING V I FÖRDRAGET OM EUROPEISKA UNIONEN

*

Rådets gemensamma ståndpunkt 2009/615/Gusp av den 13 augusti 2009 om ändring av gemensam ståndpunkt 2006/318/Gusp om förlängning av restriktiva åtgärder mot Burma/Myanmar

38

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

I Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och som ska offentliggöras

FÖRORDNINGAR

| 14.8.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 210/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.8.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 210/1

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 741/2009

av den 13 augusti 2009

om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (”enda förordningen om de gemensamma organisationerna av marknaden”) (1),

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 1580/2007 av den 21 december 2007 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordningar (EG) nr 2200/96, (EG) nr 2201/96 och (EG) nr 1182/2007 avseende sektorn för frukt och grönsaker (2), särskilt artikel 138.1, och

av följande skäl:

I förordning (EG) nr 1580/2007 anges som tillämpning av resultaten av de multilaterala förhandlingarna i Uruguayrundan kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärdena vid import från tredje land för de produkter och de perioder som anges i bilaga XV, del A till den förordningen.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonvärden vid import som avses i artikel 138 i förordning (EG) nr 1580/2007 ska fastställas i bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 14 augusti 2009.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 13 augusti 2009.

På kommissionens vägnar

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 350, 31.12.2007, s. 1.

2

---

BILAGA

Fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-nr | Kod för tredjeland (1) | Schablonvärde vid import |
| 0702 00 00 | MK | 25,6 |
| XS | 21,6 |
| ZZ | 23,6 |
| 0707 00 05 | MK | 23,0 |
| TR | 101,7 |
| ZZ | 62,4 |
| 0709 90 70 | TR | 103,3 |
| ZZ | 103,3 |
| 0805 50 10 | AR | 65,9 |
| NZ | 63,1 |
| UY | 61,0 |
| ZA | 67,1 |
| ZZ | 64,3 |
| 0806 10 10 | EG | 159,0 |
| MA | 141,6 |
| TR | 141,4 |
| US | 223,1 |
| ZA | 142,5 |
| ZZ | 161,5 |
| 0808 10 80 | AR | 124,5 |
| BR | 70,9 |
| CL | 82,7 |
| NZ | 81,9 |
| US | 87,1 |
| ZA | 78,2 |
| ZZ | 87,6 |
| 0808 20 50 | AR | 104,5 |
| CL | 101,7 |
| CN | 60,2 |
| TR | 139,7 |
| ZA | 89,7 |
| ZZ | 99,2 |
| 0809 30 | TR | 132,3 |
| ZZ | 132,3 |
| 0809 40 05 | IL | 123,6 |
| ZZ | 123,6 |

(EUR/100 kg)

KN-nr

Kod för tredjeland (1)

Schablonvärde vid import

0702 00 00

MK

25,6

XS

21,6

ZZ

23,6

0707 00 05

MK

23,0

TR

101,7

ZZ

62,4

0709 90 70

TR

103,3

ZZ

103,3

0805 50 10

AR

65,9

NZ

63,1

UY

61,0

ZA

67,1

ZZ

64,3

0806 10 10

EG

159,0

MA

141,6

TR

141,4

US

223,1

ZA

142,5

ZZ

161,5

0808 10 80

AR

124,5

BR

70,9

CL

82,7

NZ

81,9

US

87,1

ZA

78,2

ZZ

87,6

0808 20 50

AR

104,5

CL

101,7

CN

60,2

TR

139,7

ZA

89,7

ZZ

99,2

0809 30

TR

132,3

ZZ

132,3

0809 40 05

IL

123,6

ZZ

123,6

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 1833/2006 (EUT L 354, 14.12.2006, s. 19). Koden ”ZZ” betecknar ”övrigt ursprung”.

---

| 14.8.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 210/3 |
| --- | --- | --- | --- |

14.8.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 210/3

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 742/2009

av den 13 augusti 2009

om ändring av förordning (EG) nr 1296/2008 om tillämpning av tullkvoter vid import av majs och sorghum till Spanien respektive majs till Portugal

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (enda förordningen om de gemensamma organisationerna av marknaden) (1), särskilt artikel 144.1 jämförd med artikel 4, och

av följande skäl:

| (1) | Kommissionens förordning (EG) nr 1296/2008 (2) innehåller tillämpningsföreskrifter för tullkvoter vid import av majs och sorghum till Spanien respektive majs till Portugal. |
| --- | --- |

(1)

Kommissionens förordning (EG) nr 1296/2008 (2) innehåller tillämpningsföreskrifter för tullkvoter vid import av majs och sorghum till Spanien respektive majs till Portugal.

| (2) | Genom de avtal som har slutits inom ramen för de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan har gemenskapen förbundit sig att, från och med regleringsåret 1995/96, öppna tullkvoter för å ena sidan 500 000 ton majs till Portugal och å andra sidan 2 miljoner ton majs och 300 000 ton sorghum till Spanien och att vid behov inleda anbudsförfaranden med sänkt tull. |
| --- | --- |

(2)

Genom de avtal som har slutits inom ramen för de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan har gemenskapen förbundit sig att, från och med regleringsåret 1995/96, öppna tullkvoter för å ena sidan 500 000 ton majs till Portugal och å andra sidan 2 miljoner ton majs och 300 000 ton sorghum till Spanien och att vid behov inleda anbudsförfaranden med sänkt tull.

| (3) | Det bör förtydligas att det inte är nödvändigt att inleda ett anbudsförfarande för tillämpningen av kvoterna. |
| --- | --- |

(3)

Det bör förtydligas att det inte är nödvändigt att inleda ett anbudsförfarande för tillämpningen av kvoterna.

| (4) | Förordning (EG) nr 1296/2008 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(4)

Förordning (EG) nr 1296/2008 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (5) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för den gemensamma organisationen av jordbruksmarknaderna. |
| --- | --- |

(5)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för den gemensamma organisationen av jordbruksmarknaderna.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Artikel 1.1 och 1.2 i förordning (EG) nr 1296/2008 ska ersättas med följande:

”1.   Två kvoter för import från tredjeland av högst 2 miljoner ton majs respektive 0,3 miljoner ton sorghum på årlig basis för övergång till fri omsättning i Spanien ska anses öppnade den 1 januari varje år. Importen inom ramen för dessa kvoter ska äga rum på de villkor som definieras i denna förordning.

2.   En kvot för import från tredjeland av högst 0,5 miljoner ton majs på årlig basis för övergång till fri omsättning i Portugal ska anses öppnad den 1 januari varje år. Importen inom ramen för denna kvot ska äga rum på de villkor som definieras i denna förordning.”

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 13 augusti 2009.

På kommissionens vägnar

Mariann FISCHER BOEL

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 340, 19.12.2008, s. 57.

2

---

II Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och vars offentliggörande inte är obligatoriskt

BESLUT

Kommissionen

| 14.8.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 210/4 |
| --- | --- | --- | --- |

14.8.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 210/4

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 10 mars 2009

om det stöd C 5/2000 (f.d. NN 118/97) som Spanien har genomfört till förmån för SNIACE SA, med säte i Torrelavega, Kantabrien, och genom vilket beslut 1999/395/EG ändras

[delgivet med nr K(2009) 1479]

(Endast den spanska texten är giltig)

(Text av betydelse för EES)

(2009/612/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 88.2 första stycket,

med beaktande av avtalet om upprättandet av Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, särskilt artikel 62.1 a,

efter att i enlighet med nämnda artiklar ha gett berörda parter tillfälle att yttra sig (1), och med beaktande av dessa synpunkter, och

av följande skäl:

1.   FÖRFARANDE

| (1) | Genom en skrivelse av den 17 april 1997 tog kommissionen emot ett klagomål från det österrikiska företaget Lenzing AG, EU:s största tillverkare av viskosfiber, om ett antal stödåtgärder som hade beviljats företagets spanska konkurrent, Sociedad Nacional de Industrias y Aplicaciones de Celulosa Española SA (nedan kallat SNIACE). |
| --- | --- |

(1)

Genom en skrivelse av den 17 april 1997 tog kommissionen emot ett klagomål från det österrikiska företaget Lenzing AG, EU:s största tillverkare av viskosfiber, om ett antal stödåtgärder som hade beviljats företagets spanska konkurrent, Sociedad Nacional de Industrias y Aplicaciones de Celulosa Española SA (nedan kallat SNIACE).

| (2) | Genom en skrivelse av den 7 november 1997 underrättade kommissionen Spanien om sitt beslut att inleda det förfarande som anges i artikel 88.2 i fördraget avseende denna åtgärd. |
| --- | --- |

(2)

Genom en skrivelse av den 7 november 1997 underrättade kommissionen Spanien om sitt beslut att inleda det förfarande som anges i artikel 88.2 i fördraget avseende denna åtgärd.

| (3) | Genom beslut 1999/395/EG (2) (nedan kallat beslutet från 1998), konstaterade kommissionen att de stöd som hade beviljats av lönegarantifonden (Fondo de Garantía Salarial, nedan kallad FOGASA) och socialförsäkringskassan (Tesorería General de la Seguridad Social, nedan kallad TGSS) till förmån för SNIACE, var olagliga och oförenliga med den gemensamma marknaden, eftersom de återbetalningsavtal som hade ingåtts mellan SNIACE och FOGASA och det omläggningsavtal som hade ingåtts mellan SNIACE och TGSS inte uppfyllde marknadsvillkoren då räntesatserna låg under marknadsräntorna. I detta negativa beslut föreskrevs att Spanien skulle återkräva det beviljade stödet från stödmottagaren. |
| --- | --- |

(3)

Genom beslut 1999/395/EG (2) (nedan kallat beslutet från 1998), konstaterade kommissionen att de stöd som hade beviljats av lönegarantifonden (Fondo de Garantía Salarial, nedan kallad FOGASA) och socialförsäkringskassan (Tesorería General de la Seguridad Social, nedan kallad TGSS) till förmån för SNIACE, var olagliga och oförenliga med den gemensamma marknaden, eftersom de återbetalningsavtal som hade ingåtts mellan SNIACE och FOGASA och det omläggningsavtal som hade ingåtts mellan SNIACE och TGSS inte uppfyllde marknadsvillkoren då räntesatserna låg under marknadsräntorna. I detta negativa beslut föreskrevs att Spanien skulle återkräva det beviljade stödet från stödmottagaren.

| (4) | I EG-domstolens dom av den 29 april 1999, i mål C-342/96 Konungariket Spanien mot Europeiska kommissionen (nedan kallad Tubacex) (3), ansåg domstolen att de avtal om omläggning av skulderna som hade ingåtts med TGSS och FOGASA inte utgjorde statligt stöd eftersom dessa offentliga organ hade agerat som privata borgenärer som försöker att återfå de belopp som de har att utkräva, under förutsättning att räntan är minst samma som den som en privat borgenär (4) skulle ha tillämpat och att återbetalningsavtalet inte skulle ha inneburit att skulderna ökade. |
| --- | --- |

(4)

I EG-domstolens dom av den 29 april 1999, i mål C-342/96 Konungariket Spanien mot Europeiska kommissionen (nedan kallad Tubacex) (3), ansåg domstolen att de avtal om omläggning av skulderna som hade ingåtts med TGSS och FOGASA inte utgjorde statligt stöd eftersom dessa offentliga organ hade agerat som privata borgenärer som försöker att återfå de belopp som de har att utkräva, under förutsättning att räntan är minst samma som den som en privat borgenär (4) skulle ha tillämpat och att återbetalningsavtalet inte skulle ha inneburit att skulderna ökade.

| (5) | Till följd av Tubacexdomen beslutade kommissionen att utvärdera beslutet från 1998, eftersom den ansåg att slutsatserna i domen även skulle kunna tillämpas på SNIACE-fallet. Därför beslutade kommissionen, genom en skrivelse av den 16 februari 2000 till de spanska myndigheterna, att inleda det formella granskningsförfarande (5) som anges i artikel 88.2 första stycket i fördraget för att delvis upphäva beslutet från 1998 (nedan kallat det andra förfarandet). |
| --- | --- |

(5)

Till följd av Tubacexdomen beslutade kommissionen att utvärdera beslutet från 1998, eftersom den ansåg att slutsatserna i domen även skulle kunna tillämpas på SNIACE-fallet. Därför beslutade kommissionen, genom en skrivelse av den 16 februari 2000 till de spanska myndigheterna, att inleda det formella granskningsförfarande (5) som anges i artikel 88.2 första stycket i fördraget för att delvis upphäva beslutet från 1998 (nedan kallat det andra förfarandet).

| (6) | Genom en skrivelse av den 21 mars 2000 översände Spanien sina kommentarer till kommissionen om beslutet att inleda det andra förfarandet. |
| --- | --- |

(6)

Genom en skrivelse av den 21 mars 2000 översände Spanien sina kommentarer till kommissionen om beslutet att inleda det andra förfarandet.

| (7) | Med beaktande av de formella kommentarer och synpunkter som har lämnats av de spanska myndigheterna och berörda parter efter det att det andra förfarandet inleddes, avslutade kommissionen det formella granskningsförfarandet den 20 september 2000 genom kommissionens beslut 2001/43/EG (6) (nedan kallat beslutet från 2000) och drog slutsatsen att åtgärderna till förmån för SNIACE inte utgjorde statligt stöd genom tillämpning av Tubacexdomen. Genom beslutet från 2000 ändrades beslutet från 1998 delvis, genom att första stycket i artikel 1 ändrades och att artikel 2 upphävdes. |
| --- | --- |

(7)

Med beaktande av de formella kommentarer och synpunkter som har lämnats av de spanska myndigheterna och berörda parter efter det att det andra förfarandet inleddes, avslutade kommissionen det formella granskningsförfarandet den 20 september 2000 genom kommissionens beslut 2001/43/EG (6) (nedan kallat beslutet från 2000) och drog slutsatsen att åtgärderna till förmån för SNIACE inte utgjorde statligt stöd genom tillämpning av Tubacexdomen. Genom beslutet från 2000 ändrades beslutet från 1998 delvis, genom att första stycket i artikel 1 ändrades och att artikel 2 upphävdes.

| (8) | I beslutet från 2000 ansåg kommissionen att de offentliga borgenärerna, genom att tillämpa den lagstadgade räntesatsen, ville maximera sina möjligheter att återfå de belopp som de har att utkräva utan att göra ekonomiska förluster. Kommissionen ansåg att Spanien ”agerade som en hypotetisk privat borgenär skulle ha agerat i samma position gentemot Snaice.” (7) |
| --- | --- |

(8)

I beslutet från 2000 ansåg kommissionen att de offentliga borgenärerna, genom att tillämpa den lagstadgade räntesatsen, ville maximera sina möjligheter att återfå de belopp som de har att utkräva utan att göra ekonomiska förluster. Kommissionen ansåg att Spanien ”agerade som en hypotetisk privat borgenär skulle ha agerat i samma position gentemot Snaice.” (7)

| (9) | På grundval av beslutet från 2000 väckte företaget Lenzing talan mot beslutet från 2000 vid förstainstansrätten. |
| --- | --- |

(9)

På grundval av beslutet från 2000 väckte företaget Lenzing talan mot beslutet från 2000 vid förstainstansrätten.

| (10) | Förstainstansrätten ogiltigförklarade i sin dom av den 21 oktober 2004 i mål T-36/99 (8) beslutet från 2000, på grund av en uppenbar felaktig bedömning av tillämpningen av kriteriet om den offentliga borgenärens agerande som privat borgenär. EG-domstolen bekräftade förstainstansrättens dom (9). |
| --- | --- |

(10)

Förstainstansrätten ogiltigförklarade i sin dom av den 21 oktober 2004 i mål T-36/99 (8) beslutet från 2000, på grund av en uppenbar felaktig bedömning av tillämpningen av kriteriet om den offentliga borgenärens agerande som privat borgenär. EG-domstolen bekräftade förstainstansrättens dom (9).

| (11) | På grund av detta ogiltigförklarande är det andra formella granskningsförfarandet fortfarande inte avslutat. |
| --- | --- |

(11)

På grund av detta ogiltigförklarande är det andra formella granskningsförfarandet fortfarande inte avslutat.

| (12) | Genom skrivelser av den 3 december 2004, den 13 maj 2005, den 18 juli 2005 och den 7 augusti 2008, begärde kommissionen kompletterande upplysningar från de spanska myndigheterna. Dessa upplysningar lämnades i skrivelser av den 28 februari 2005, den 4 juli 2005, den 29 september 2005, den 10 september 2008 och den 15 september 2008. |
| --- | --- |

(12)

Genom skrivelser av den 3 december 2004, den 13 maj 2005, den 18 juli 2005 och den 7 augusti 2008, begärde kommissionen kompletterande upplysningar från de spanska myndigheterna. Dessa upplysningar lämnades i skrivelser av den 28 februari 2005, den 4 juli 2005, den 29 september 2005, den 10 september 2008 och den 15 september 2008.

2.   BESKRIVNING AV ÅTGÄRDEN

| (13) | Stödmottagaren är SNIACE, ett företag som grundades 1939. Företaget producerar cellulosa, papper, viskosfiber, syntetfiber och natriumsulfat. SNIACE:s omsättning 2007 uppgick till 15 miljoner euro. |
| --- | --- |

(13)

Stödmottagaren är SNIACE, ett företag som grundades 1939. Företaget producerar cellulosa, papper, viskosfiber, syntetfiber och natriumsulfat. SNIACE:s omsättning 2007 uppgick till 15 miljoner euro.

| (14) | FOGASA och TGSS hade ingått de återbetalningsavtal och omläggningsavtal med SNIACE som beskrivs i punkterna 15–21. |
| --- | --- |

(14)

FOGASA och TGSS hade ingått de återbetalningsavtal och omläggningsavtal med SNIACE som beskrivs i punkterna 15–21.

| (15) | FOGASA är ett oberoende organ som lyder under arbetsmarknads- och immigrationsministeriet och finansieras genom sociala avgifter. I enlighet med vad som föreskrivs i artikel 33.1 första stycket i arbetstagarföreskrifterna (Estatuto de los Trabajadores) är dess främsta uppgift att utbetala sådana löner till arbetstagarna som inte har betalats på grund av arbetsgivarens insolvens, betalningsinställelse, konkurs eller en konkurrenssituation mellan företagens borgenärer. Enligt artikel 33.4 är FOGASA skyldigt att överta arbetstagarnas rättigheter och föra deras talan för att erhålla återbetalning av de utbetalda beloppen. |
| --- | --- |

(15)

FOGASA är ett oberoende organ som lyder under arbetsmarknads- och immigrationsministeriet och finansieras genom sociala avgifter. I enlighet med vad som föreskrivs i artikel 33.1 första stycket i arbetstagarföreskrifterna (Estatuto de los Trabajadores) är dess främsta uppgift att utbetala sådana löner till arbetstagarna som inte har betalats på grund av arbetsgivarens insolvens, betalningsinställelse, konkurs eller en konkurrenssituation mellan företagens borgenärer. Enligt artikel 33.4 är FOGASA skyldigt att överta arbetstagarnas rättigheter och föra deras talan för att erhålla återbetalning av de utbetalda beloppen.

| (16) | I enlighet med kungligt dekret (Real Decreto) 505/85 av den 6 mars 1985 (10) kan FOGASA ingå återbetalningsavtal angående de utbetalda beloppen för löner och ersättningar till arbetstagarna i syfte att återfå de belopp de har att utkräva. Dessa ska innefatta ränta till gällande lagstadgad räntesats. |
| --- | --- |

(16)

I enlighet med kungligt dekret (Real Decreto) 505/85 av den 6 mars 1985 (10) kan FOGASA ingå återbetalningsavtal angående de utbetalda beloppen för löner och ersättningar till arbetstagarna i syfte att återfå de belopp de har att utkräva. Dessa ska innefatta ränta till gällande lagstadgad räntesats.

| (17) | FOGASA ingick två återbetalningsavtal med SNIACE den 5 november 1993 och den 31 oktober 1995. I det första fallet var beloppet att utkräva 1 362 708 700 spanska pesetas (ESP) (inklusive ränta) och i det andra 339 459 878 pesetas (inklusive ränta). |
| --- | --- |

(17)

FOGASA ingick två återbetalningsavtal med SNIACE den 5 november 1993 och den 31 oktober 1995. I det första fallet var beloppet att utkräva 1 362 708 700 spanska pesetas (ESP) (inklusive ränta) och i det andra 339 459 878 pesetas (inklusive ränta).

| (18) | Det första avtalet, av den 5 november 1993 (nedan kallat FOGASA-avtal I), gällde de belopp som FOGASA hade betalat för löner och ersättningar som SNIACE var skyldigt sin personal. Skulden uppgick till 897 652 759 pesetas, och till detta ska läggas räntor på 465 055 911 pesetas till en räntesats på 10 %, vilket ger ett totalbelopp på 1 362 708 700 pesetas. Skulden var kopplad till en säkerhet i SNIACE:s tillgångar och skulle återbetalas enligt en tidsplan som omförhandlades den 18 mars 1999. I tabellen nedan framgår beloppen i pesetas.

  Tabell 1


  FOGASA-avtal I








  (ESP) |
| --- | --- |
| | Ursprungligt avtal av den 5 november 1993 | Omförhandlat avtal av den 18 mars 1999 |
| 1994 | 20 000 000 | 20 000 000 |
| 1995 | 55 000 000 | 55 000 000 |
| 1996 | 90 000 000 | 40 000 000 |
| 1997 | 110 000 000 | 50 000 000 |
| 1998 | 160 000 000 | 80 000 000 |
| 1999 | 160 000 000 | 80 000 000 |
| 2000 | 392 527 956 | 259 427 000 |
| 2001 | 375 180 746 | 259 427 000 |
| 2002 | | 259 427 000 |
| 2003 | | 259 427 000 |
| Totalt | 1 362 708 702 | 1 362 708 000 |

(18)

Det första avtalet, av den 5 november 1993 (nedan kallat FOGASA-avtal I), gällde de belopp som FOGASA hade betalat för löner och ersättningar som SNIACE var skyldigt sin personal. Skulden uppgick till 897 652 759 pesetas, och till detta ska läggas räntor på 465 055 911 pesetas till en räntesats på 10 %, vilket ger ett totalbelopp på 1 362 708 700 pesetas. Skulden var kopplad till en säkerhet i SNIACE:s tillgångar och skulle återbetalas enligt en tidsplan som omförhandlades den 18 mars 1999. I tabellen nedan framgår beloppen i pesetas.

Tabell 1

FOGASA-avtal I

(ESP)

Ursprungligt avtal av den 5 november 1993

Omförhandlat avtal av den 18 mars 1999

1994

20 000 000

20 000 000

1995

55 000 000

55 000 000

1996

90 000 000

40 000 000

1997

110 000 000

50 000 000

1998

160 000 000

80 000 000

1999

160 000 000

80 000 000

2000

392 527 956

259 427 000

2001

375 180 746

259 427 000

2002

259 427 000

2003

259 427 000

Totalt

1 362 708 702

1 362 708 000

| (19) | Det andra avtalet, av den 31 oktober 1995 (nedan kallat FOGASA-avtal II), gällde de belopp som FOGASA hade fortsatt att betala efter avtalet av den 5 november 1993 för löner och ersättningar som SNIACE var skyldigt sin personal. Den nya skulden uppgick till 229 424 860 pesetas, och till detta ska läggas räntor på 110 035 018 pesetas till en räntesats på 9 %, vilket ger ett totalbelopp på 339 459 878 pesetas. Skulden var kopplad till en säkerhet i SNIACE:s tillgångar och skulle återbetalas enligt en tidsplan som omförhandlades den 18 mars 1999. I tabellen nedan framgår beloppen i pesetas.

  Tabell 2


  FOGASA-avtal II








  (ESP) |
| --- | --- |
| | Ursprungligt avtal av den 31 oktober 1995 | Omförhandlat avtal av den 18 mars 1999 |
| 1995 | | 5 000 000 |
| 1996 | 20 000 000 | 10 000 000 |
| 1997 | 20 000 000 | 10 000 000 |
| 1998 | 20 000 000 | 10 000 000 |
| 1999 | 30 000 000 | 20 000 000 |
| 2000 | 30 000 000 | 20 000 000 |
| 2001 | 30 000 000 | 20 000 000 |
| 2002 | 40 000 000 | 50 000 000 |
| 2003 | 149 459 878 | 156 262 000 |
| Totalt | 339 459 878 | 301 262 000 |

(19)

Det andra avtalet, av den 31 oktober 1995 (nedan kallat FOGASA-avtal II), gällde de belopp som FOGASA hade fortsatt att betala efter avtalet av den 5 november 1993 för löner och ersättningar som SNIACE var skyldigt sin personal. Den nya skulden uppgick till 229 424 860 pesetas, och till detta ska läggas räntor på 110 035 018 pesetas till en räntesats på 9 %, vilket ger ett totalbelopp på 339 459 878 pesetas. Skulden var kopplad till en säkerhet i SNIACE:s tillgångar och skulle återbetalas enligt en tidsplan som omförhandlades den 18 mars 1999. I tabellen nedan framgår beloppen i pesetas.

Tabell 2

FOGASA-avtal II

(ESP)

Ursprungligt avtal av den 31 oktober 1995

Omförhandlat avtal av den 18 mars 1999

1995

5 000 000

1996

20 000 000

10 000 000

1997

20 000 000

10 000 000

1998

20 000 000

10 000 000

1999

30 000 000

20 000 000

2000

30 000 000

20 000 000

2001

30 000 000

20 000 000

2002

40 000 000

50 000 000

2003

149 459 878

156 262 000

Totalt

339 459 878

301 262 000

| (20) | I enlighet med artikel 20 i Ley general de la Seguridad Social (allmän lag om social säkerhet) (11) får TGSS bevilja att avgifter som ska betalas till socialförsäkringen får läggas om eller delas upp, liksom tillägg på dessa avgifter. I artikel 27 i samma lag föreskrivs att tillägg för försenade inbetalningar av avgifterna ska läggas till de omlagda skulderna. |
| --- | --- |

(20)

I enlighet med artikel 20 i Ley general de la Seguridad Social (allmän lag om social säkerhet) (11) får TGSS bevilja att avgifter som ska betalas till socialförsäkringen får läggas om eller delas upp, liksom tillägg på dessa avgifter. I artikel 27 i samma lag föreskrivs att tillägg för försenade inbetalningar av avgifterna ska läggas till de omlagda skulderna.

| (21) | Avtalet av den 8 mars 1996, i dess ändrade form genom avtalen av den 7 maj 1996 och den 30 september 1997, gällde omläggning av betalning av skulder på 3 510 387 323 pesetas plus ränta på 615 056 349 pesetas till en räntesats på 7,5 %. Grundbeloppet motsvarade försenade betalningar av avgifter till socialförsäkringen från februari 1991 till februari 1997. Betalningen skulle ske genom 120 månadsbetalningar, och under de två första åren skulle endast räntorna till den lagstadgade räntesatsen på 7,5 % betalas, medan under det tredje till tionde året skulle grundbeloppet betalas samt räntor med en årlig amorteringssats på 5 % (från oktober 1999 till september 2001), med 10 % (från september 2001 till september 2003), 15 % (från oktober 2003 till september 2005) och 20 % (från oktober 2005 till september 2007). |
| --- | --- |

(21)

Avtalet av den 8 mars 1996, i dess ändrade form genom avtalen av den 7 maj 1996 och den 30 september 1997, gällde omläggning av betalning av skulder på 3 510 387 323 pesetas plus ränta på 615 056 349 pesetas till en räntesats på 7,5 %. Grundbeloppet motsvarade försenade betalningar av avgifter till socialförsäkringen från februari 1991 till februari 1997. Betalningen skulle ske genom 120 månadsbetalningar, och under de två första åren skulle endast räntorna till den lagstadgade räntesatsen på 7,5 % betalas, medan under det tredje till tionde året skulle grundbeloppet betalas samt räntor med en årlig amorteringssats på 5 % (från oktober 1999 till september 2001), med 10 % (från september 2001 till september 2003), 15 % (från oktober 2003 till september 2005) och 20 % (från oktober 2005 till september 2007).

3.   SKÄL TILL ATT FÖRFARANDET INLEDDES

| (22) | I sitt beslut att inleda förfarandet ansåg kommissionen att den granskning som hade gjorts av förstainstansrätten i Tubacexmålet också kunde tillämpas fullt ut på de åtgärder som beslutet från 1998 gällde, och att det därför var lämpligt att delvis återkalla detta beslut och återigen undersöka avtalen mellan SNIACE och de offentliga borgenärerna. |
| --- | --- |

(22)

I sitt beslut att inleda förfarandet ansåg kommissionen att den granskning som hade gjorts av förstainstansrätten i Tubacexmålet också kunde tillämpas fullt ut på de åtgärder som beslutet från 1998 gällde, och att det därför var lämpligt att delvis återkalla detta beslut och återigen undersöka avtalen mellan SNIACE och de offentliga borgenärerna.

| (23) | I samband med Tubacexdomen uttryckte kommissionen i själva verket vissa tvivel om de åtgärder som de offentliga borgenärerna hade vidtagit, nämligen






  — | för det första, om inslag av statligt stöd i de åtgärder som hade ansetts oförenliga i beslutet från 1998 och, i så fall, om detta var förenligt eller ej, och |
| --- | --- | --- |

(23)

I samband med Tubacexdomen uttryckte kommissionen i själva verket vissa tvivel om de åtgärder som de offentliga borgenärerna hade vidtagit, nämligen

—

för det första, om inslag av statligt stöd i de åtgärder som hade ansetts oförenliga i beslutet från 1998 och, i så fall, om detta var förenligt eller ej, och

| — | för det andra, agerande hos en privat borgenär som befinner sig i en jämförbar situation, vilket kunde ha krävt en räntesats som var högre än den för de offentliga borgenärerna. |
| --- | --- |

—

för det andra, agerande hos en privat borgenär som befinner sig i en jämförbar situation, vilket kunde ha krävt en räntesats som var högre än den för de offentliga borgenärerna.

4.   SYNPUNKTER FRÅN BERÖRDA PARTER

| (24) | Inga synpunkter har kommit in från berörda parter. |
| --- | --- |

(24)

Inga synpunkter har kommit in från berörda parter.

5.   KOMMENTARER FRÅN SPANIEN

| (25) | Genom en skrivelse av den 21 mars 2000 översände de spanska myndigheterna sina kommentarer. |
| --- | --- |

(25)

Genom en skrivelse av den 21 mars 2000 översände de spanska myndigheterna sina kommentarer.

| (26) | De spanska myndigheterna instämmer inte i kommissionens beslut om att inleda ett formellt granskningsförfarande eftersom de anser att denna undersökning inte behövdes för att delvis upphäva beslutet från 1998. |
| --- | --- |

(26)

De spanska myndigheterna instämmer inte i kommissionens beslut om att inleda ett formellt granskningsförfarande eftersom de anser att denna undersökning inte behövdes för att delvis upphäva beslutet från 1998.

| (27) | När det gäller skuldomläggningsavtalet mellan SNIACE och TGSS delar de spanska myndigheterna inte kommissionens åsikt att vid ”förlikningsavtal som rör skuldomläggning av tidigare skulder eller som leder till detta, torde en borgenär rent logiskt försöka få gäldenären att betala en räntesats på fordringarna som är högre än den lagliga räntesatsen och detta som en kompensation för att avstå från indrivning av skulden efter rättsprocess”. Tvärtemot påstår de att till följd av företagets ekonomiska situation liksom kostnader, förseningar och osäkerheten i samband med rättsliga processer, torde förlikningsavtal ofta leda till enighet om en räntesats som är lägre än den lagstadgade räntesatsen. |
| --- | --- |

(27)

När det gäller skuldomläggningsavtalet mellan SNIACE och TGSS delar de spanska myndigheterna inte kommissionens åsikt att vid ”förlikningsavtal som rör skuldomläggning av tidigare skulder eller som leder till detta, torde en borgenär rent logiskt försöka få gäldenären att betala en räntesats på fordringarna som är högre än den lagliga räntesatsen och detta som en kompensation för att avstå från indrivning av skulden efter rättsprocess”. Tvärtemot påstår de att till följd av företagets ekonomiska situation liksom kostnader, förseningar och osäkerheten i samband med rättsliga processer, torde förlikningsavtal ofta leda till enighet om en räntesats som är lägre än den lagstadgade räntesatsen.

| (28) | Sålunda upprepar de spanska myndigheterna sina argument om att beviljandet av uppskov med tillämpningen av lagstadgade räntesatser på ett bättre sätt skyddar socialförsäkringssystemets intressen i samband med skuldindrivning än någon annan form av åtgärd som en privat borgenär skulle kunna ha vidtagit. |
| --- | --- |

(28)

Sålunda upprepar de spanska myndigheterna sina argument om att beviljandet av uppskov med tillämpningen av lagstadgade räntesatser på ett bättre sätt skyddar socialförsäkringssystemets intressen i samband med skuldindrivning än någon annan form av åtgärd som en privat borgenär skulle kunna ha vidtagit.

| (29) | Vidare erinrar de spanska myndigheterna om att medan en privat borgenär och gäldenären kan komma överens om vilken räntesats som helst, är socialförsäkringsmyndigheterna bundna av artikel 20 i den allmänna lagen om social säkerhet, där det föreskrivs att den lagliga räntesatsen ska tillämpas i skuldomläggningsavtal. |
| --- | --- |

(29)

Vidare erinrar de spanska myndigheterna om att medan en privat borgenär och gäldenären kan komma överens om vilken räntesats som helst, är socialförsäkringsmyndigheterna bundna av artikel 20 i den allmänna lagen om social säkerhet, där det föreskrivs att den lagliga räntesatsen ska tillämpas i skuldomläggningsavtal.

| (30) | I sitt beslut om att inleda förfarandet ansåg kommissionen att jämförelsen av avtalsvillkoren med de offentliga borgenärerna i oktober 1996 och villkoren i omläggningsavtalen mellan socialförsäkringen och SNIACE skulle kunna ge ett felaktigt sätt att tillämpa kriteriet om en privat borgenär, som det definieras av EG-domstolen. I detta avseende menade de spanska myndigheterna att offentliga borgenärers omständigheter till följd av den offentliga förvaltningens rättsliga begränsningar inte alls kan jämföras med privata borgenärers. De underströk dock att, trots olikheterna, var villkoren i avtalen dels mellan socialförsäkringen och SNIACE, dels mellan FOGASA och SNIACE, striktare än villkoren i avtalen mellan de privata borgenärerna. |
| --- | --- |

(30)

I sitt beslut om att inleda förfarandet ansåg kommissionen att jämförelsen av avtalsvillkoren med de offentliga borgenärerna i oktober 1996 och villkoren i omläggningsavtalen mellan socialförsäkringen och SNIACE skulle kunna ge ett felaktigt sätt att tillämpa kriteriet om en privat borgenär, som det definieras av EG-domstolen. I detta avseende menade de spanska myndigheterna att offentliga borgenärers omständigheter till följd av den offentliga förvaltningens rättsliga begränsningar inte alls kan jämföras med privata borgenärers. De underströk dock att, trots olikheterna, var villkoren i avtalen dels mellan socialförsäkringen och SNIACE, dels mellan FOGASA och SNIACE, striktare än villkoren i avtalen mellan de privata borgenärerna.

| (31) | Slutligen upprepade de spanska myndigheterna de kommentarer de hade lämnat i det förfarande som avslutades i och med beslutet från 1998. |
| --- | --- |

(31)

Slutligen upprepade de spanska myndigheterna de kommentarer de hade lämnat i det förfarande som avslutades i och med beslutet från 1998.

6.   BEDÖMNING AV ÅTGÄRDERNA

6.1   OM DET BERÄTTIGADE I ATT INLEDA DET ANDRA FÖRFARANDET

| (32) | De spanska myndigheterna vidhåller att det inte var nödvändigt att inleda ett nytt formellt granskningsförfarande för att lösa ärendet och att respekten för berörda parters intressen inte var tillräckligt motiv för att göra det. |
| --- | --- |

(32)

De spanska myndigheterna vidhåller att det inte var nödvändigt att inleda ett nytt formellt granskningsförfarande för att lösa ärendet och att respekten för berörda parters intressen inte var tillräckligt motiv för att göra det.

| (33) | Kommissionen anser å sin sida att Tubacexdomen är ett tillräckligt viktigt inslag för att dessa upplysningar skulle meddelas de spanska myndigheterna och berörda parter. I själva verket skulle genom denna dom bedömningskriterierna ändras i enlighet med vad som framhölls i beslutet om att inleda förfarandet av den 7 november 1997. |
| --- | --- |

(33)

Kommissionen anser å sin sida att Tubacexdomen är ett tillräckligt viktigt inslag för att dessa upplysningar skulle meddelas de spanska myndigheterna och berörda parter. I själva verket skulle genom denna dom bedömningskriterierna ändras i enlighet med vad som framhölls i beslutet om att inleda förfarandet av den 7 november 1997.

6.2   FÖREKOMST AV STATLIGT STÖD I ENLIGHET MED ARTIKEL 87.1 I FÖRDRAGET

| (34) | I det andra inledandet av förfarande ställde sig kommissionen frågan om avtalen mellan SNIACE och dess offentliga borgenärer innehöll statligt stöd, och om ja, om dessa skulle kunna förklaras vara förenliga med fördraget. |
| --- | --- |

(34)

I det andra inledandet av förfarande ställde sig kommissionen frågan om avtalen mellan SNIACE och dess offentliga borgenärer innehöll statligt stöd, och om ja, om dessa skulle kunna förklaras vara förenliga med fördraget.

| (35) | Tubacexdomen gör att man kan anse att de offentliga åtgärderna genom omläggning av skulderna inte utgör statligt stöd om de uppfyller kriterierna i den domen (se skäl 4). |
| --- | --- |

(35)

Tubacexdomen gör att man kan anse att de offentliga åtgärderna genom omläggning av skulderna inte utgör statligt stöd om de uppfyller kriterierna i den domen (se skäl 4).

| (36) | I domen i mål T-36/99, genom vilken beslutet från 2000 ogiltigförklarades, ogillade förstainstansrätten de skäl som hade gjort att kommissionen hade ansett att TGSS och FOGASA hade agerat som en privat borgenär skulle ha gjort. Därför, och med beaktande av förstainstansrättens dom, är det lämpligt att kontrollera






  a) | de offentliga borgenärernas situation jämförd med de privata borgenärernas, |
| --- | --- | --- |

(36)

I domen i mål T-36/99, genom vilken beslutet från 2000 ogiltigförklarades, ogillade förstainstansrätten de skäl som hade gjort att kommissionen hade ansett att TGSS och FOGASA hade agerat som en privat borgenär skulle ha gjort. Därför, och med beaktande av förstainstansrättens dom, är det lämpligt att kontrollera

a)

de offentliga borgenärernas situation jämförd med de privata borgenärernas,

| b) | ställningen hos den privata borgenären Banco Español de Crédito (nedan kallad Banesto) jämförd med TGSS och FOGASA, |
| --- | --- |

b)

ställningen hos den privata borgenären Banco Español de Crédito (nedan kallad Banesto) jämförd med TGSS och FOGASA,

| c) | möjligheterna att uppbära alla skulderna hos TGSS och FOGASA utan ekonomiska förluster och |
| --- | --- |

c)

möjligheterna att uppbära alla skulderna hos TGSS och FOGASA utan ekonomiska förluster och

| d) | SNIACE:s räntabilitet och lönsamhet på sikt. |
| --- | --- |

d)

SNIACE:s räntabilitet och lönsamhet på sikt.

| (37) | Kriterierna i Tubacexmålet och i förstainstansrättens dom i mål T-36/99 är kumulativa. Så snart det finns minst ett kriterium som inte stämmer med bestämmelserna för offentliga borgenärer bör kommissionen avvisa principen om en privat borgenär. |
| --- | --- |

(37)

Kriterierna i Tubacexmålet och i förstainstansrättens dom i mål T-36/99 är kumulativa. Så snart det finns minst ett kriterium som inte stämmer med bestämmelserna för offentliga borgenärer bör kommissionen avvisa principen om en privat borgenär.

6.2.1   AVTAL MED FOGASA

| (38) | Till skillnad från de fakta som låg till grund för Tubacexdomen, ingicks de två avtalen med FOGASA med cirka två års mellanrum och gällde olika skulder. Kommissionen anser att det inte rör sig om ett enda avtal. FOGASA försökte inte heller då det andra avtalet ingicks, att slå ihop avtalen för att få ett enda avtal som omfattade hela skulden. FOGASA slog ihop de två utestående skulderna först genom avtalet av den 18 mars 1999 (12), det vill säga fyra år efter det att det andra avtalet hade ingåtts mellan FOGASA och SNIACE. |
| --- | --- |

(38)

Till skillnad från de fakta som låg till grund för Tubacexdomen, ingicks de två avtalen med FOGASA med cirka två års mellanrum och gällde olika skulder. Kommissionen anser att det inte rör sig om ett enda avtal. FOGASA försökte inte heller då det andra avtalet ingicks, att slå ihop avtalen för att få ett enda avtal som omfattade hela skulden. FOGASA slog ihop de två utestående skulderna först genom avtalet av den 18 mars 1999 (12), det vill säga fyra år efter det att det andra avtalet hade ingåtts mellan FOGASA och SNIACE.

| (39) | I den här bedömningen analyserar kommissionen först FOGASA-avtal I och därefter FOGASA-avtal II, med beaktande av de kriterier som gäller för en privat borgenär. |
| --- | --- |

(39)

I den här bedömningen analyserar kommissionen först FOGASA-avtal I och därefter FOGASA-avtal II, med beaktande av de kriterier som gäller för en privat borgenär.

| (40) | SNIACE och FOGASA ingick ett första skuldomläggningsavtal den 5 november 1993 gällande ett belopp på 1 362 708 700 pesetas (inklusive räntor). Avtalet ingicks efter det att FOGASA hade betalat de löner och ersättningar som SNIACE var skyldigt sin personal. |
| --- | --- |

(40)

SNIACE och FOGASA ingick ett första skuldomläggningsavtal den 5 november 1993 gällande ett belopp på 1 362 708 700 pesetas (inklusive räntor). Avtalet ingicks efter det att FOGASA hade betalat de löner och ersättningar som SNIACE var skyldigt sin personal.

| (41) | I sin bedömning måste kommissionen skilja på den tidpunkt då avtalet ingicks (bedömning före avtalet) och den tidpunkt då det genomfördes (bedömning efter avtalet). I själva verket kan det tänkas att man, efter att ha bedömt ett avtal efter dess kännetecken då det ingicks, kommer fram till att detta avtal inte omfattar stöd, och att genomförandet av det, under andra omständigheter än de som man ursprungligen hade förutsett, gör att man ändrar denna sin första uppfattning, och drar slutsatsen att de omfattar stöd. |
| --- | --- |

(41)

I sin bedömning måste kommissionen skilja på den tidpunkt då avtalet ingicks (bedömning före avtalet) och den tidpunkt då det genomfördes (bedömning efter avtalet). I själva verket kan det tänkas att man, efter att ha bedömt ett avtal efter dess kännetecken då det ingicks, kommer fram till att detta avtal inte omfattar stöd, och att genomförandet av det, under andra omständigheter än de som man ursprungligen hade förutsett, gör att man ändrar denna sin första uppfattning, och drar slutsatsen att de omfattar stöd.

| (42) | Kommissionen konstaterar att i det första skuldomläggningsavtalet med FOGASA av den 5 november 1993, det vill säga nästan åtta månader efter förklaringen om inställning av betalningar som meddelats av domstolen i första instans den 25 mars 1993, vilket innebar att FOGASA blev tvunget att betala SNIACE:s arbetstagare. Vid den tidpunkten kopplade FOGASA avtalet till en säkerhet på SNIACE:s tillgångar för att garantera åtminstone en del av krediten. Den ränta som FOGASA tillämpade var 10 %, i enlighet med den gällande lagstiftningen vid den tidpunkt då avtalet ingicks. |
| --- | --- |

(42)

Kommissionen konstaterar att i det första skuldomläggningsavtalet med FOGASA av den 5 november 1993, det vill säga nästan åtta månader efter förklaringen om inställning av betalningar som meddelats av domstolen i första instans den 25 mars 1993, vilket innebar att FOGASA blev tvunget att betala SNIACE:s arbetstagare. Vid den tidpunkten kopplade FOGASA avtalet till en säkerhet på SNIACE:s tillgångar för att garantera åtminstone en del av krediten. Den ränta som FOGASA tillämpade var 10 %, i enlighet med den gällande lagstiftningen vid den tidpunkt då avtalet ingicks.

| (43) | Banesto hade å sin sida år 1987 och 1991, det vill säga ganska långt innan FOGASA-avtal I ingicks, beviljat SNIACE ett par hypotekslån till en ränta på 16 % och 18 % (marknadsvillkoren vid den tidpunkten). |
| --- | --- |

(43)

Banesto hade å sin sida år 1987 och 1991, det vill säga ganska långt innan FOGASA-avtal I ingicks, beviljat SNIACE ett par hypotekslån till en ränta på 16 % och 18 % (marknadsvillkoren vid den tidpunkten).

| (44) | Man kan alltså konstatera att när betalningarna inställdes 1992 hade SNIACE minst två borgenärer: FOGASA, till vilken man var skyldig de löner som SNIACE inte hade kunnat betala till arbetstagarna, och Banesto, för de lån banken hade beviljat och som ännu inte var återbetalda fullt ut. |
| --- | --- |

(44)

Man kan alltså konstatera att när betalningarna inställdes 1992 hade SNIACE minst två borgenärer: FOGASA, till vilken man var skyldig de löner som SNIACE inte hade kunnat betala till arbetstagarna, och Banesto, för de lån banken hade beviljat och som ännu inte var återbetalda fullt ut.

| (45) | Då meddelandet om att betalningarna inställdes kom, kunde Banesto ha utövat sina rättigheter som hypoteksinnehavare med förmånsrätt hos SNIACE. Emellertid var det först i enlighet med avtalet av den 26 september 1996, det vill säga tre år efter FOGASA-avtal I som SNIACE, som en delbetalning av sina skulder, till Banesto överlämnade de aktier man hade i företaget Inquitex och mark som ingick i hypoteket. |
| --- | --- |

(45)

Då meddelandet om att betalningarna inställdes kom, kunde Banesto ha utövat sina rättigheter som hypoteksinnehavare med förmånsrätt hos SNIACE. Emellertid var det först i enlighet med avtalet av den 26 september 1996, det vill säga tre år efter FOGASA-avtal I som SNIACE, som en delbetalning av sina skulder, till Banesto överlämnade de aktier man hade i företaget Inquitex och mark som ingick i hypoteket.

| (46) | FOGASA å sin sida var tvunget enligt lag att betala lönerna om betalningarna inställdes. Från den tidpunkt då FOGASA blev tvunget att betala lönerna för SNIACE:s arbetstagare, började man förhandla med den sistnämnda om ett omläggningsavtal för att återfå sitt lån. Det faktum att Banesto inte genomförde sina hypotekslån mot SNIACE visar snarare att FOGASA agerade försiktigt och klokt när de ingick omläggningsavtalet och genom att få garantier efter det att meddelandet om inställda betalningar kom, till skillnad mot den privata borgenären Banesto. |
| --- | --- |

(46)

FOGASA å sin sida var tvunget enligt lag att betala lönerna om betalningarna inställdes. Från den tidpunkt då FOGASA blev tvunget att betala lönerna för SNIACE:s arbetstagare, började man förhandla med den sistnämnda om ett omläggningsavtal för att återfå sitt lån. Det faktum att Banesto inte genomförde sina hypotekslån mot SNIACE visar snarare att FOGASA agerade försiktigt och klokt när de ingick omläggningsavtalet och genom att få garantier efter det att meddelandet om inställda betalningar kom, till skillnad mot den privata borgenären Banesto.

| (47) | FOGASA och SNIACE avslutade snabbt förhandlingarna som gjorde det möjligt att gratulera parternas beredvillighet att uppnå en vänskaplig lösning. |
| --- | --- |

(47)

FOGASA och SNIACE avslutade snabbt förhandlingarna som gjorde det möjligt att gratulera parternas beredvillighet att uppnå en vänskaplig lösning.

| (48) | Efter att ha godtagit SNIACE:s arbetstagares begäran att betala ut de löner och ersättningar man var skyldig dem i enlighet med det rättsliga förfarande i vilket inställningen av betalningarna hade meddelats, slöt FOGASA ett skuldomläggningsavtal om att SNIACE skulle betala tillbaka de aktuella beloppen. FOGASA tillämpade den spanska lagstadgade räntan, det vill säga 10 % vid den tidpunkt då avtalet ingicks. |
| --- | --- |

(48)

Efter att ha godtagit SNIACE:s arbetstagares begäran att betala ut de löner och ersättningar man var skyldig dem i enlighet med det rättsliga förfarande i vilket inställningen av betalningarna hade meddelats, slöt FOGASA ett skuldomläggningsavtal om att SNIACE skulle betala tillbaka de aktuella beloppen. FOGASA tillämpade den spanska lagstadgade räntan, det vill säga 10 % vid den tidpunkt då avtalet ingicks.

| (49) | Kommissionen anser att då FOGASA beviljade SNIACE en omläggning av betalningarna tillämpade man principen i Tubacexdomen: ”...försöker nämligen en borgenär inte att få en vinst på det belopp som han har att utkräva, utan önskar enbart att driva in hela det belopp som han har tillskjutit utan att lida någon ekonomisk skada. I detta syfte kräver han, när han godtar en omläggning av sin fordran i syfte att erhålla återbetalning av denna, ytterligare betalning av ränta för att kompensera den värdeminskning som beloppet utsätts för på grund av omläggningen.” (13) |
| --- | --- |

(49)

Kommissionen anser att då FOGASA beviljade SNIACE en omläggning av betalningarna tillämpade man principen i Tubacexdomen: ”...försöker nämligen en borgenär inte att få en vinst på det belopp som han har att utkräva, utan önskar enbart att driva in hela det belopp som han har tillskjutit utan att lida någon ekonomisk skada. I detta syfte kräver han, när han godtar en omläggning av sin fordran i syfte att erhålla återbetalning av denna, ytterligare betalning av ränta för att kompensera den värdeminskning som beloppet utsätts för på grund av omläggningen.” (13)

| (50) | Då avtalet ingicks kände FOGASA till den kris som SNIACE genomgick, och det var därför de hade ingripit till förmån för arbetstagarna så att dessa skulle kunna uppbära de löner och ersättningar som SNIACE inte kunde betala dem eftersom de hade inställt betalningarna. |
| --- | --- |

(50)

Då avtalet ingicks kände FOGASA till den kris som SNIACE genomgick, och det var därför de hade ingripit till förmån för arbetstagarna så att dessa skulle kunna uppbära de löner och ersättningar som SNIACE inte kunde betala dem eftersom de hade inställt betalningarna.

| (51) | Det stämmer att vid denna tidpunkt var den enda möjliga lönsamhetsplan för SNIACE som FOGASA föreslog en omläggning av skulderna. Emellertid tog verksamheten gradvis fart efter en allvarlig arbetsmarknadskonflikt som företaget genomgick 1992, vilket gav visst hopp om framtida räntabilitet, även om företaget fortfarande befann sig i ett utsatt läge. |
| --- | --- |

(51)

Det stämmer att vid denna tidpunkt var den enda möjliga lönsamhetsplan för SNIACE som FOGASA föreslog en omläggning av skulderna. Emellertid tog verksamheten gradvis fart efter en allvarlig arbetsmarknadskonflikt som företaget genomgick 1992, vilket gav visst hopp om framtida räntabilitet, även om företaget fortfarande befann sig i ett utsatt läge.

| (52) | Avsaknaden av ett avtal med de privata borgenärerna liksom det faktum att dessa inte hade drivit in skulderna sedan 1993 visar att den väg företaget gett sig in på skulle fungera och att det därför inte var lämpligt att utsätta sig för risken att företaget skulle sluta sin verksamhet. |
| --- | --- |

(52)

Avsaknaden av ett avtal med de privata borgenärerna liksom det faktum att dessa inte hade drivit in skulderna sedan 1993 visar att den väg företaget gett sig in på skulle fungera och att det därför inte var lämpligt att utsätta sig för risken att företaget skulle sluta sin verksamhet.

| (53) | Kommissionen anser att vid den tidpunkt då avtalet ingicks, utgjorde FOGASA-avtal I inte statligt stöd. |
| --- | --- |

(53)

Kommissionen anser att vid den tidpunkt då avtalet ingicks, utgjorde FOGASA-avtal I inte statligt stöd.

| (54) | Mellan den 5 november 1993 och den 18 mars 1999, då FOGASA ingick ett nytt omläggningsavtal genom vilket förfallodatumet för betalningsfristen förlängdes med två år, hade SNIACE bara betalat tillbaka ungefär 50 % av sin skuld. |
| --- | --- |

(54)

Mellan den 5 november 1993 och den 18 mars 1999, då FOGASA ingick ett nytt omläggningsavtal genom vilket förfallodatumet för betalningsfristen förlängdes med två år, hade SNIACE bara betalat tillbaka ungefär 50 % av sin skuld.

| (55) | Innan de verkställde de garantier och hypotek som upprättats i samband med avtalet 1993, föredrog FOGASA att ändra omläggningsavtalet för att maximera möjligheterna att få igen sina lån. Kommissionen konstaterar att Banesto däremot, som en del av betalningen av SNIACE:s skuld, tog emot mark som tillhörde företaget, samt de aktier som SNIACE innehade i företaget Inquitex. |
| --- | --- |

(55)

Innan de verkställde de garantier och hypotek som upprättats i samband med avtalet 1993, föredrog FOGASA att ändra omläggningsavtalet för att maximera möjligheterna att få igen sina lån. Kommissionen konstaterar att Banesto däremot, som en del av betalningen av SNIACE:s skuld, tog emot mark som tillhörde företaget, samt de aktier som SNIACE innehade i företaget Inquitex.

| (56) | Kommissionen konstaterar att FOGASA:s agerande inte kan jämföras med Banestos, då den sistnämnda försökte skydda en del av sitt lån genom avtalet från 1996, till skillnad från FOGASA, som på något sätt försökte få tillbaka sitt lån i enlighet med avtalet med SNIACE. |
| --- | --- |

(56)

Kommissionen konstaterar att FOGASA:s agerande inte kan jämföras med Banestos, då den sistnämnda försökte skydda en del av sitt lån genom avtalet från 1996, till skillnad från FOGASA, som på något sätt försökte få tillbaka sitt lån i enlighet med avtalet med SNIACE.

| (57) | Kommissionen påpekar att då avtalet omförhandlades begärde FOGASA inte att någon extra ränta skulle betalas, eftersom totalbeloppet som skulle betalas var detsamma, fastän förfallodatumet hade flyttats fram två år (14). Därför anser kommissionen att det spanska argumentet (15) att man ville skydda sin investering från minskning av penningvärdet ska avvisas. |
| --- | --- |

(57)

Kommissionen påpekar att då avtalet omförhandlades begärde FOGASA inte att någon extra ränta skulle betalas, eftersom totalbeloppet som skulle betalas var detsamma, fastän förfallodatumet hade flyttats fram två år (14). Därför anser kommissionen att det spanska argumentet (15) att man ville skydda sin investering från minskning av penningvärdet ska avvisas.

| (58) | Kommissionen visar genom tabell 3 att då avtalet ingicks den 18 mars 1999 (som ändrade avtalet av den 5 november 1993), hade företaget ökande skulder, upprepade förluster och ett negativt eget kapital, vilket väckte tvivel om möjligheterna att inkassera skulden.

  Tabell 3
















  (miljoner EUR) |
| --- | --- |
| | 1991 | 1992 | 1993 | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 |
| Försäljning | 69,3 | 43,0 | 4,8 | 39,3 | 65,9 | 34,5 | 33,6 | 56,6 | 57,5 | 82,0 |
| Resultat | –24,8 | –27,9 | –22,8 | –10,7 | 0,9 | –11,7 | –3,0 | –9,6 | –7,4 | 1,7 |
| Kassaflöde | –15,3 | –19,8 | –20,0 | –6,0 | 6,4 | –8,8 | 2,2 | –2,2 | –0,6 | 8,7 |
| Totala skulder | 84,1 | 82,8 | 95,4 | 112,6 | 116,5 | 108,2 | 104,9 | 106,1 | 112,8 | 121,8 |

(58)

Kommissionen visar genom tabell 3 att då avtalet ingicks den 18 mars 1999 (som ändrade avtalet av den 5 november 1993), hade företaget ökande skulder, upprepade förluster och ett negativt eget kapital, vilket väckte tvivel om möjligheterna att inkassera skulden.

Tabell 3

(miljoner EUR)

1991

1992

1993

1994

1995

1996

1997

1998

1999

2000

Försäljning

69,3

43,0

4,8

39,3

65,9

34,5

33,6

56,6

57,5

82,0

Resultat

–24,8

–27,9

–22,8

–10,7

0,9

–11,7

–3,0

–9,6

–7,4

1,7

Kassaflöde

–15,3

–19,8

–20,0

–6,0

6,4

–8,8

2,2

–2,2

–0,6

8,7

Totala skulder

84,1

82,8

95,4

112,6

116,5

108,2

104,9

106,1

112,8

121,8

| (59) | Även om det stämmer att företaget hade ett resultat som var något positivt 1995 måste det konstateras att företagets finansiella situation tydde på att prognoserna för räntabilitet var osäkra. |
| --- | --- |

(59)

Även om det stämmer att företaget hade ett resultat som var något positivt 1995 måste det konstateras att företagets finansiella situation tydde på att prognoserna för räntabilitet var osäkra.

| (60) | Kommissionen har dragit slutsatsen att FOGASA inte agerade så som en privat borgenär skulle ha agerat






  a) | då man inte försökte att få vissa tillgångar som man fick rättigheter till i samband med avtalet från 1993 som delbetalning av skulden, |
| --- | --- | --- |

(60)

Kommissionen har dragit slutsatsen att FOGASA inte agerade så som en privat borgenär skulle ha agerat

a)

då man inte försökte att få vissa tillgångar som man fick rättigheter till i samband med avtalet från 1993 som delbetalning av skulden,

| b) | på grund av de osäkra prognoserna om räntabilitet som berodde på en fortsatt försämring av den finansiella situationen, |
| --- | --- |

b)

på grund av de osäkra prognoserna om räntabilitet som berodde på en fortsatt försämring av den finansiella situationen,

| c) | då man inte begärde att en ytterligare ränta skulle betalas då omläggningsavtalet förhandlades 1999 och inte tillämpade dröjsmålsräntor på de belopp som inte hade betalats i enlighet med avtalet. |
| --- | --- |

c)

då man inte begärde att en ytterligare ränta skulle betalas då omläggningsavtalet förhandlades 1999 och inte tillämpade dröjsmålsräntor på de belopp som inte hade betalats i enlighet med avtalet.

| (61) | SNIACE och FOGASA ingick ett andra skuldomläggningsavtal den 31 oktober 1995 gällande ett belopp på 339 459 878 pesetas (inklusive räntor). Avtalet ingicks efter det att FOGASA åter hade betalat de löner och ersättningar som SNIACE var skyldigt sin personal. |
| --- | --- |

(61)

SNIACE och FOGASA ingick ett andra skuldomläggningsavtal den 31 oktober 1995 gällande ett belopp på 339 459 878 pesetas (inklusive räntor). Avtalet ingicks efter det att FOGASA åter hade betalat de löner och ersättningar som SNIACE var skyldigt sin personal.

| (62) | På samma sätt som i samband med genomförandet av FOGASA-avtal I, anser kommissionen att FOGASA:s agerande inte kan jämföras med Banestos, som genom att verkställa avtalet från 1996 försökte skydda en del av sitt lån, medan FOGASA, som bara hade fått tillbaka en del av skulden som var föremål för avtalet från 1993, ingick ett nytt avtal 1995, gällande nya skulder. |
| --- | --- |

(62)

På samma sätt som i samband med genomförandet av FOGASA-avtal I, anser kommissionen att FOGASA:s agerande inte kan jämföras med Banestos, som genom att verkställa avtalet från 1996 försökte skydda en del av sitt lån, medan FOGASA, som bara hade fått tillbaka en del av skulden som var föremål för avtalet från 1993, ingick ett nytt avtal 1995, gällande nya skulder.

| (63) | Detta nya avtal ingicks trots att






  i) | avtalet av den 5 november 1993 inte hade respekterats, |
| --- | --- | --- |

(63)

Detta nya avtal ingicks trots att

i)

avtalet av den 5 november 1993 inte hade respekterats,

| ii) | avtalet gällde nya skulder som hade tecknats med FOGASA, som återigen hade uppfyllt SNIACE:s arbetstagares begäran angående betalning av deras löner, och |
| --- | --- |

ii)

avtalet gällde nya skulder som hade tecknats med FOGASA, som återigen hade uppfyllt SNIACE:s arbetstagares begäran angående betalning av deras löner, och

| iii) | man kände till SNIACE:s finansiella svaghet, då företaget var i kris på grund av upprepade förluster under flera år, hade negativt eget kapital och en betydande skuld vilket framgår av tabellen i skäl 58. |
| --- | --- |

iii)

man kände till SNIACE:s finansiella svaghet, då företaget var i kris på grund av upprepade förluster under flera år, hade negativt eget kapital och en betydande skuld vilket framgår av tabellen i skäl 58.

| (64) | Det kan också tilläggas att det är tydligt att FOGASA inte övervägde möjligheten att driva in skulden genom att verkställa hypoteket som var ställt för den. Det är sant att en indrivning hade kunnat orsaka att företaget stängdes, men det råder inte minsta tvivel om att genom likvidationen av SNIACE, hade FOGASA kunnat få tillbaka hela eller en del av skulden efter det att företaget hade lagt ned sin verksamhet. |
| --- | --- |

(64)

Det kan också tilläggas att det är tydligt att FOGASA inte övervägde möjligheten att driva in skulden genom att verkställa hypoteket som var ställt för den. Det är sant att en indrivning hade kunnat orsaka att företaget stängdes, men det råder inte minsta tvivel om att genom likvidationen av SNIACE, hade FOGASA kunnat få tillbaka hela eller en del av skulden efter det att företaget hade lagt ned sin verksamhet.

| (65) | I denna fråga påpekar kommissionen att de spanska myndigheterna vid flera tillfällen har svarat att en beräkning av företagets värde, vilket skulle ha gjort det möjligt att beräkna vilket belopp som skulle kunna uppbäras, var omöjlig, och att värdet på företagets tillgångar hursomhelst skulle ha minskat drastiskt vid en likvidation (16). Det är tydligt att FOGASA därför avvisade tanken på likvidation av SNIACE och istället valde lösningen att lägga om skulderna. |
| --- | --- |

(65)

I denna fråga påpekar kommissionen att de spanska myndigheterna vid flera tillfällen har svarat att en beräkning av företagets värde, vilket skulle ha gjort det möjligt att beräkna vilket belopp som skulle kunna uppbäras, var omöjlig, och att värdet på företagets tillgångar hursomhelst skulle ha minskat drastiskt vid en likvidation (16). Det är tydligt att FOGASA därför avvisade tanken på likvidation av SNIACE och istället valde lösningen att lägga om skulderna.

| (66) | De spanska myndigheterna lade i sitt svar av den 29 september 2005 till att ”om [FOGASA] vid den tidpunkten hade nekat att upprätta ett avtal om återkrav utan att motivera detta nekande, skulle företaget kraftigt överträda den lagstiftning som gäller för det och agera godtyckligt”. Kommissionen drar slutsatsen från de spanska myndigheternas utsaga att FOGASA inte försökte berättiga ett möjligt avvisande av omläggningen av skulden. För de spanska myndigheterna är bara det faktum att man försökte uppbära hela skulden, även genom en nedläggning av SNIACE, otillräckligt (17). |
| --- | --- |

(66)

De spanska myndigheterna lade i sitt svar av den 29 september 2005 till att ”om [FOGASA] vid den tidpunkten hade nekat att upprätta ett avtal om återkrav utan att motivera detta nekande, skulle företaget kraftigt överträda den lagstiftning som gäller för det och agera godtyckligt”. Kommissionen drar slutsatsen från de spanska myndigheternas utsaga att FOGASA inte försökte berättiga ett möjligt avvisande av omläggningen av skulden. För de spanska myndigheterna är bara det faktum att man försökte uppbära hela skulden, även genom en nedläggning av SNIACE, otillräckligt (17).

| (67) | Kommissionen har dragit slutsatsen att FOGASA inte agerade så som en privat borgenär skulle ha agerat






  a) | genom att inte kräva att skulderna som omfattades av avtalet från 1993 skulle betalas i enlighet med den tidtabell som fastställdes i det avtalet, |
| --- | --- | --- |

(67)

Kommissionen har dragit slutsatsen att FOGASA inte agerade så som en privat borgenär skulle ha agerat

a)

genom att inte kräva att skulderna som omfattades av avtalet från 1993 skulle betalas i enlighet med den tidtabell som fastställdes i det avtalet,

| b) | på grund av de osäkra prognoserna om räntabilitet som berodde på en fortsatt försämring av den finansiella situationen, |
| --- | --- |

b)

på grund av de osäkra prognoserna om räntabilitet som berodde på en fortsatt försämring av den finansiella situationen,

| c) | genom att ingå ett nytt avtal som gällde nya skulder. |
| --- | --- |

c)

genom att ingå ett nytt avtal som gällde nya skulder.

6.2.2   TGSS-AVTALET

| (68) | Som nämns i skäl 21, ingick TGSS ett avtal med SNIACE den 8 mars 1996 med SNIACE. Detta avtal ändrades den 7 maj 1996 och den 30 september 1997. Trots att avtalet ingicks ungefär 18 månader efter det första avtalet, gällde det slutliga avtalet samma skulder. Därför anser kommissionen att det rör sig om ett avtal som har ändrats flera gånger. |
| --- | --- |

(68)

Som nämns i skäl 21, ingick TGSS ett avtal med SNIACE den 8 mars 1996 med SNIACE. Detta avtal ändrades den 7 maj 1996 och den 30 september 1997. Trots att avtalet ingicks ungefär 18 månader efter det första avtalet, gällde det slutliga avtalet samma skulder. Därför anser kommissionen att det rör sig om ett avtal som har ändrats flera gånger.

| (69) | Den 8 mars 1996, då det första avtalet mellan TGSS och SNIACE ingicks, och också då det ändrades för första gången, den 7 maj 1996, hade de privata borgenärerna ännu inte uppnått ett avtal. Det är först vid den tidpunkt då avtalet ändrades för andra gången, det vill säga den 30 september 1997, som man kan jämföra TGSS ställning med de privata borgenärernas ställning. |
| --- | --- |

(69)

Den 8 mars 1996, då det första avtalet mellan TGSS och SNIACE ingicks, och också då det ändrades för första gången, den 7 maj 1996, hade de privata borgenärerna ännu inte uppnått ett avtal. Det är först vid den tidpunkt då avtalet ändrades för andra gången, det vill säga den 30 september 1997, som man kan jämföra TGSS ställning med de privata borgenärernas ställning.

| (70) | Det kan erkännas att i detta skede gick TGSS längre än de privata borgenärerna då de ingick ett avtal som syftade till att maximera möjligheterna för dem att återfå sina lån. |
| --- | --- |

(70)

Det kan erkännas att i detta skede gick TGSS längre än de privata borgenärerna då de ingick ett avtal som syftade till att maximera möjligheterna för dem att återfå sina lån.

| (71) | I enlighet med den spanska lagstiftningen kan TGSS ingå skuldomläggningsavtal under förutsättning att den ränta som tillämpas är den som är lagstadgad vid den tidpunkt då avtalet ingås. |
| --- | --- |

(71)

I enlighet med den spanska lagstiftningen kan TGSS ingå skuldomläggningsavtal under förutsättning att den ränta som tillämpas är den som är lagstadgad vid den tidpunkt då avtalet ingås.

| (72) | På det sättet försökte TGSS att skydda sina lån, utan att lida ekonomisk skada, genom att följa Tubacexdomen. |
| --- | --- |

(72)

På det sättet försökte TGSS att skydda sina lån, utan att lida ekonomisk skada, genom att följa Tubacexdomen.

| (73) | Vid den tidpunkt då avtalet ingicks, var SNIACE ett företag i kris på grund av sina upprepade förluster sedan flera år tillbaka, negativt eget kapital och betydande skulder (se skäl 63 iii). |
| --- | --- |

(73)

Vid den tidpunkt då avtalet ingicks, var SNIACE ett företag i kris på grund av sina upprepade förluster sedan flera år tillbaka, negativt eget kapital och betydande skulder (se skäl 63 iii).

| (74) | Dessutom kunde inte de spanska myndigheterna ge ett positivt svar på kommissionens begäran (skrivelse av den 7 augusti 2008, D/53117), om att de skulle översända mötesprotokollen från mötena mellan TGSS och SNIACE 1994 (18). Om kommissionen hade haft tillgång till dessa handlingar hade den kunnat få kännedom om omständigheterna i förhandlingarna och kunnat bedöma TGSS åsikt vad gäller de verkliga möjligheterna för SNIACE att klara av sina åtaganden, både tidigare och framtida. I sitt svar av den 10 september 2008 meddelade de spanska myndigheterna att de inte förfogade över några sådana dokument. |
| --- | --- |

(74)

Dessutom kunde inte de spanska myndigheterna ge ett positivt svar på kommissionens begäran (skrivelse av den 7 augusti 2008, D/53117), om att de skulle översända mötesprotokollen från mötena mellan TGSS och SNIACE 1994 (18). Om kommissionen hade haft tillgång till dessa handlingar hade den kunnat få kännedom om omständigheterna i förhandlingarna och kunnat bedöma TGSS åsikt vad gäller de verkliga möjligheterna för SNIACE att klara av sina åtaganden, både tidigare och framtida. I sitt svar av den 10 september 2008 meddelade de spanska myndigheterna att de inte förfogade över några sådana dokument.

| (75) | Det är alltså tydligt att TGSS kände till SNIACE:s ekonomiska situation, särskilt vad gällde att det inte hade uppfyllt sina skyldigheter gentemot FOGASA. Eftersom avtalet ingicks 1996 skulle TGSS, med hjälp av företagets bokföring, ha kunnat få reda på att SNIACE bara delvis hade respekterat avtalet från 1993 och att det dessutom hade ingått ett nytt avtal med FOGASA 1995 (det vill säga cirka 6 månader före avtalet med TGSS), om nya skulder. |
| --- | --- |

(75)

Det är alltså tydligt att TGSS kände till SNIACE:s ekonomiska situation, särskilt vad gällde att det inte hade uppfyllt sina skyldigheter gentemot FOGASA. Eftersom avtalet ingicks 1996 skulle TGSS, med hjälp av företagets bokföring, ha kunnat få reda på att SNIACE bara delvis hade respekterat avtalet från 1993 och att det dessutom hade ingått ett nytt avtal med FOGASA 1995 (det vill säga cirka 6 månader före avtalet med TGSS), om nya skulder.

| (76) | Kommissionen har dragit slutsatsen att TGSS inte agerade så som en privat borgenär skulle ha agerat






  a) | eftersom SNIACE bara delvis betalade sitt lån till en annan offentlig borgenär (FOGASA) och denna borgenär hade dessutom godkänt en kumulering av skulder och |
| --- | --- | --- |

(76)

Kommissionen har dragit slutsatsen att TGSS inte agerade så som en privat borgenär skulle ha agerat

a)

eftersom SNIACE bara delvis betalade sitt lån till en annan offentlig borgenär (FOGASA) och denna borgenär hade dessutom godkänt en kumulering av skulder och

| b) | på grund av de osäkra prognoserna om avkastning som berodde på en fortsatt försämring av den finansiella situationen. |
| --- | --- |

b)

på grund av de osäkra prognoserna om avkastning som berodde på en fortsatt försämring av den finansiella situationen.

6.2.3   SLUTSATSER OM FÖREKOMST AV STÖD

| (77) | Kommissionen anser att endast den åtgärd som ledde till avtalet av den 5 november 1993 mellan FOGASA och SNIACE kan anses uppfylla kriteriet om en privat borgenär. Denna åtgärd gav följaktligen inte någon fördel till SNIACE. |
| --- | --- |

(77)

Kommissionen anser att endast den åtgärd som ledde till avtalet av den 5 november 1993 mellan FOGASA och SNIACE kan anses uppfylla kriteriet om en privat borgenär. Denna åtgärd gav följaktligen inte någon fördel till SNIACE.

| (78) | Mot bakgrund av vad som sägs ovan anser kommissionen däremot att genomförandet av FOGASA-avtal I, i dess ändrade form av den 18 mars 1999, FOGASA-avtal II och TGSS-avtalet ger fördelar till SNIACE i den mening som avses i artikel 87.1 i fördraget. Dessa åtgärder gav fördelar åt SNIACE genom att de gjorde det möjligt för företaget att lägga om sina rättsliga skyldigheter angående betalningen av avgifterna till socialförsäkringskassan och de skulder hos FOGASA som SNIACE normalt skulle ha behövt betala om dessa borgenärer hade varit privata. |
| --- | --- |

(78)

Mot bakgrund av vad som sägs ovan anser kommissionen däremot att genomförandet av FOGASA-avtal I, i dess ändrade form av den 18 mars 1999, FOGASA-avtal II och TGSS-avtalet ger fördelar till SNIACE i den mening som avses i artikel 87.1 i fördraget. Dessa åtgärder gav fördelar åt SNIACE genom att de gjorde det möjligt för företaget att lägga om sina rättsliga skyldigheter angående betalningen av avgifterna till socialförsäkringskassan och de skulder hos FOGASA som SNIACE normalt skulle ha behövt betala om dessa borgenärer hade varit privata.

| (79) | Angående övriga kriterier anser kommissionen för det första att åtgärderna finansierades genom statliga åtgärder, eftersom både FOGASA och TGSS är offentliga organ vars medel kommer från obligatoriska avgifter. |
| --- | --- |

(79)

Angående övriga kriterier anser kommissionen för det första att åtgärderna finansierades genom statliga åtgärder, eftersom både FOGASA och TGSS är offentliga organ vars medel kommer från obligatoriska avgifter.

| (80) | För det andra är åtgärderna selektiva, eftersom de endast gäller SNIACE. |
| --- | --- |

(80)

För det andra är åtgärderna selektiva, eftersom de endast gäller SNIACE.

| (81) | För det tredje präglas de marknader där SNIACE är verksamt i stor utsträckning av handel mellan medlemsstaterna. SNIACE marknadsför en del av sin produktion i Europa, och där ställs företag inför konkurrens från andra företag. Därför kan det stöd som har beviljats SNIACE påverka handeln mellan medlemsstaterna. På samma sätt kan dessa åtgärder snedvrida konkurrensen mellan tillverkare av textilprodukter. |
| --- | --- |

(81)

För det tredje präglas de marknader där SNIACE är verksamt i stor utsträckning av handel mellan medlemsstaterna. SNIACE marknadsför en del av sin produktion i Europa, och där ställs företag inför konkurrens från andra företag. Därför kan det stöd som har beviljats SNIACE påverka handeln mellan medlemsstaterna. På samma sätt kan dessa åtgärder snedvrida konkurrensen mellan tillverkare av textilprodukter.

| (82) | Följaktligen anser kommissionen att åtgärderna i samband med genomförandet av FOGASA-avtal I, FOGASA-avtal II och TGSS-avtalet utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 87.1 i fördraget. |
| --- | --- |

(82)

Följaktligen anser kommissionen att åtgärderna i samband med genomförandet av FOGASA-avtal I, FOGASA-avtal II och TGSS-avtalet utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 87.1 i fördraget.

6.3   GRANSKNING AV STÖDENS FÖRENLIGHET MED DEN GEMENSAMMA MARKNADEN

| (83) | Huruvida åtgärderna som utgör statligt stöd är förenliga med artikel 87.1 i fördraget ska granskas utifrån de undantag som anges i artikel 87.2 och 87.3. |
| --- | --- |

(83)

Huruvida åtgärderna som utgör statligt stöd är förenliga med artikel 87.1 i fördraget ska granskas utifrån de undantag som anges i artikel 87.2 och 87.3.

| (84) | De undantag som anges i artikel 87.2 och 87.3 b, d och e är inte tillämpliga eftersom åtgärderna inte är avsedda att främja viktiga projekt av gemensamt europeiskt intresse, att avhjälpa en allvarlig störning i en medlemsstats ekonomi, eller att främja kultur och bevara kulturarvet. Det är inte heller fråga om stöd av annat slag i enlighet med vad rådet på förslag från kommissionen kan komma att bestämma genom beslut med kvalificerad majoritet. |
| --- | --- |

(84)

De undantag som anges i artikel 87.2 och 87.3 b, d och e är inte tillämpliga eftersom åtgärderna inte är avsedda att främja viktiga projekt av gemensamt europeiskt intresse, att avhjälpa en allvarlig störning i en medlemsstats ekonomi, eller att främja kultur och bevara kulturarvet. Det är inte heller fråga om stöd av annat slag i enlighet med vad rådet på förslag från kommissionen kan komma att bestämma genom beslut med kvalificerad majoritet.

| (85) | Därför ska undantagen granskas utifrån utvecklingen i vissa regioner eller näringsverksamheter i enlighet med vad som föreskrivs i artikel 87.3 a och c. |
| --- | --- |

(85)

Därför ska undantagen granskas utifrån utvecklingen i vissa regioner eller näringsverksamheter i enlighet med vad som föreskrivs i artikel 87.3 a och c.

| (86) | Då det gäller stöd för att främja utvecklingen i vissa näringsverksamheter, och med tanke på åtgärdernas natur, är de enda relevanta kriterierna de som rör stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter. |
| --- | --- |

(86)

Då det gäller stöd för att främja utvecklingen i vissa näringsverksamheter, och med tanke på åtgärdernas natur, är de enda relevanta kriterierna de som rör stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter.

| (87) | Eftersom det rör sig om stöd som är avsedda att främja utvecklingen i vissa regioner noterar kommissionen att den region där SNIACE har sitt säte sedan september 1995 kan anses som en region som omfattas av regionalstöd i enlighet med artikel 87.3 a, och före detta datum, av regionalstöd i enlighet med artikel 87.3 c. |
| --- | --- |

(87)

Eftersom det rör sig om stöd som är avsedda att främja utvecklingen i vissa regioner noterar kommissionen att den region där SNIACE har sitt säte sedan september 1995 kan anses som en region som omfattas av regionalstöd i enlighet med artikel 87.3 a, och före detta datum, av regionalstöd i enlighet med artikel 87.3 c.

| (88) | Följaktligen måste kommissionen granska åtgärderna utifrån gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter och riktlinjerna för statligt stöd för regionala ändamål. I enlighet med kommissionens tillkännagivande om vilka regler som är tillämpliga för att avgöra om ett statligt stöd är olagligt (19), ska stödet bedömas enligt de bestämmelser som gällde när stödet beviljades. |
| --- | --- |

(88)

Följaktligen måste kommissionen granska åtgärderna utifrån gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter och riktlinjerna för statligt stöd för regionala ändamål. I enlighet med kommissionens tillkännagivande om vilka regler som är tillämpliga för att avgöra om ett statligt stöd är olagligt (19), ska stödet bedömas enligt de bestämmelser som gällde när stödet beviljades.

| (89) | Det råder inget tvivel om att från och med då den åttonde rapporten om konkurrenspolitiken 1979 och de riktlinjer som följde på den offentliggjordes, kräver kommissionen en omstruktureringsplan som gör det möjligt att återställa företagets lönsamhet (20). |
| --- | --- |

(89)

Det råder inget tvivel om att från och med då den åttonde rapporten om konkurrenspolitiken 1979 och de riktlinjer som följde på den offentliggjordes, kräver kommissionen en omstruktureringsplan som gör det möjligt att återställa företagets lönsamhet (20).

| (90) | I det aktuella fallet har de spanska myndigheterna inte vid något tillfälle hävdat att åtgärderna gällde undsättnings- och omstruktureringsstöd. De har inte heller försökt visa att det var fråga om en omstruktureringsplan enligt de bestämmelser som gällde då stödet beviljades. En sådan plan ska bland annat innehålla interna omstruktureringsåtgärder och utjämningsåtgärder, enligt kraven i den åttonde konkurrensrapporten 1979 (punkterna 227 och 228) och de riktlinjer som antogs från 1994 (21). Avsaknaden av omstruktureringsplan bekräftar det faktum att det enda syftet med stödet var att upprätthålla företagets verksamhet utan några krav på att det skulle omstruktureras. |
| --- | --- |

(90)

I det aktuella fallet har de spanska myndigheterna inte vid något tillfälle hävdat att åtgärderna gällde undsättnings- och omstruktureringsstöd. De har inte heller försökt visa att det var fråga om en omstruktureringsplan enligt de bestämmelser som gällde då stödet beviljades. En sådan plan ska bland annat innehålla interna omstruktureringsåtgärder och utjämningsåtgärder, enligt kraven i den åttonde konkurrensrapporten 1979 (punkterna 227 och 228) och de riktlinjer som antogs från 1994 (21). Avsaknaden av omstruktureringsplan bekräftar det faktum att det enda syftet med stödet var att upprätthålla företagets verksamhet utan några krav på att det skulle omstruktureras.

| (91) | Rörande lönsamhetsplanen som det sökande företaget lade fram för kommissionen innan det formella granskningsförfarandet inleddes, svarar de spanska myndigheterna endast (i sin skrivelse av den 30 juni 1997, som svar på kommissionens skrivelse av den 16 maj 1997) att slutsatserna från experten: ”att SNIACE:s lönsamhet endast kan säkerställas genom att företaget får bidrag som gör det möjligt för det att inleda investeringsprojekt och omförhandla skulden” var en rent personlig åsikt, som hade getts på ett privat kontor (22). |
| --- | --- |

(91)

Rörande lönsamhetsplanen som det sökande företaget lade fram för kommissionen innan det formella granskningsförfarandet inleddes, svarar de spanska myndigheterna endast (i sin skrivelse av den 30 juni 1997, som svar på kommissionens skrivelse av den 16 maj 1997) att slutsatserna från experten: ”att SNIACE:s lönsamhet endast kan säkerställas genom att företaget får bidrag som gör det möjligt för det att inleda investeringsprojekt och omförhandla skulden” var en rent personlig åsikt, som hade getts på ett privat kontor (22).

| (92) | Eftersom en omstruktureringsplan saknas är de åtgärder som hade antagits rörande FOGASA-avtal II och TGSS-avtalet samt genomförandet av FOGASA-avtal I inte berättigade på grundval av Europeiska kommissionens åttonde konkurrensrapport 1979 eller gemenskapens riktlinjer om undsättnings- och omstruktureringsstöd av 1994, 1999 och 2004. |
| --- | --- |

(92)

Eftersom en omstruktureringsplan saknas är de åtgärder som hade antagits rörande FOGASA-avtal II och TGSS-avtalet samt genomförandet av FOGASA-avtal I inte berättigade på grundval av Europeiska kommissionens åttonde konkurrensrapport 1979 eller gemenskapens riktlinjer om undsättnings- och omstruktureringsstöd av 1994, 1999 och 2004.

| (93) | Vad gäller undantagen som anges i artikel 87.3 a och c om stöd som är avsedda att främja utvecklingen i vissa regioner, noterar kommissionen att den region där SNIACE har sitt säte sedan september 1995 kan anses som en region som omfattas av regionalstöd i enlighet med artikel 87.3 a och, före detta datum, av regionalstöd i enlighet med artikel 87.3 c. |
| --- | --- |

(93)

Vad gäller undantagen som anges i artikel 87.3 a och c om stöd som är avsedda att främja utvecklingen i vissa regioner, noterar kommissionen att den region där SNIACE har sitt säte sedan september 1995 kan anses som en region som omfattas av regionalstöd i enlighet med artikel 87.3 a och, före detta datum, av regionalstöd i enlighet med artikel 87.3 c.

| (94) | Emellertid saknar det stöd som beviljats SNIACE de kännetecken som är nödvändiga för att underlätta utvecklingen i vissa ekonomiska regioner i enlighet med nämnda artikel, då de beviljades som driftsstöd, det vill säga utan att de omfattades av några villkor om investeringar eller skapande av arbetstillfällen. |
| --- | --- |

(94)

Emellertid saknar det stöd som beviljats SNIACE de kännetecken som är nödvändiga för att underlätta utvecklingen i vissa ekonomiska regioner i enlighet med nämnda artikel, då de beviljades som driftsstöd, det vill säga utan att de omfattades av några villkor om investeringar eller skapande av arbetstillfällen.

| (95) | Från och med 1979 (23) tillåter kommissionen endast stöd som inte är kopplade till en nyinvestering eller skapande av arbetstillfällen i regioner som kan få regionalstöd om medlemsstaten kan visa att det finns nackdelar och har beräknat dessa, vilket inte har skett i detta fall. |
| --- | --- |

(95)

Från och med 1979 (23) tillåter kommissionen endast stöd som inte är kopplade till en nyinvestering eller skapande av arbetstillfällen i regioner som kan få regionalstöd om medlemsstaten kan visa att det finns nackdelar och har beräknat dessa, vilket inte har skett i detta fall.

| (96) | Följaktligen kan de åtgärder som antogs i samband med FOGASA-avtal II och TGSS-avtalet samt genomförandet av FOGASA-avtal I inte berättigas på grundval av kommissionens meddelande från 1979 eller riktlinjerna för statligt stöd för regionala ändamål av 1998. |
| --- | --- |

(96)

Följaktligen kan de åtgärder som antogs i samband med FOGASA-avtal II och TGSS-avtalet samt genomförandet av FOGASA-avtal I inte berättigas på grundval av kommissionens meddelande från 1979 eller riktlinjerna för statligt stöd för regionala ändamål av 1998.

| (97) | Rörande de bestämmelser om syntetfibersektorn som gällde då avtalen ingicks (24) anser kommissionen att det enda stöd som skulle kunna vara aktuellt är investeringsstöd. De aktuella åtgärderna har dock inga av de drag som kännetecknar investeringsstöd. De åtgärder som antogs i samband med FOGASA-avtal II och TGSS-avtalet samt genomförandet av FOGASA-avtal I är inte berättigade på grundval av riktlinjerna från 1992 och 1996. |
| --- | --- |

(97)

Rörande de bestämmelser om syntetfibersektorn som gällde då avtalen ingicks (24) anser kommissionen att det enda stöd som skulle kunna vara aktuellt är investeringsstöd. De aktuella åtgärderna har dock inga av de drag som kännetecknar investeringsstöd. De åtgärder som antogs i samband med FOGASA-avtal II och TGSS-avtalet samt genomförandet av FOGASA-avtal I är inte berättigade på grundval av riktlinjerna från 1992 och 1996.

| (98) | Kommissionen anser att tillämpningsbestämmelserna i FOGASA-avtal I, i dess ändrade form av den 18 mars 1999, samt ingåendet av FOGASA-avtal II och TGSS-avtalet inte kan anses vara förenliga med den gemensamma marknaden. |
| --- | --- |

(98)

Kommissionen anser att tillämpningsbestämmelserna i FOGASA-avtal I, i dess ändrade form av den 18 mars 1999, samt ingåendet av FOGASA-avtal II och TGSS-avtalet inte kan anses vara förenliga med den gemensamma marknaden.

7.   FÖRFARANDE FÖR ATT ÅTERKRÄVA OLAGLIGT STÖD

| (99) | Eftersom kommissionen anser att genomförandet av FOGASA-avtal I, i dess ändrade form av den 18 mars 1999, samt FOGASA-avtal II och TGSS-avtalet är oförenliga med fördraget, ska stödmottagaren lämna tillbaka de utbetalda beloppen. |
| --- | --- |

(99)

Eftersom kommissionen anser att genomförandet av FOGASA-avtal I, i dess ändrade form av den 18 mars 1999, samt FOGASA-avtal II och TGSS-avtalet är oförenliga med fördraget, ska stödmottagaren lämna tillbaka de utbetalda beloppen.

| (100) | Hur återkravet av de olagliga stöden går till framgår av kommissionens meddelande ”Effektivare verkställande av kommissionsbeslut som ålägger medlemsstater att återkräva olagligt och oförenligt statligt stöd” (nedan kallat meddelandet från 2007) (25). Enligt framförallt domstolens rättspraxis, men också punkt 37 i meddelandet från 2007, anges det att kommissionen inte måste fastställa det exakta belopp som ska återbetalas. Dock ska beslutet innehålla uppgifter som gör det möjligt för medlemsstaten att fastställa beloppet. |
| --- | --- |

(100)

Hur återkravet av de olagliga stöden går till framgår av kommissionens meddelande ”Effektivare verkställande av kommissionsbeslut som ålägger medlemsstater att återkräva olagligt och oförenligt statligt stöd” (nedan kallat meddelandet från 2007) (25). Enligt framförallt domstolens rättspraxis, men också punkt 37 i meddelandet från 2007, anges det att kommissionen inte måste fastställa det exakta belopp som ska återbetalas. Dock ska beslutet innehålla uppgifter som gör det möjligt för medlemsstaten att fastställa beloppet.

| (101) | I kommissionens förordning (EG) nr 794/2004 (26) om genomförande av rådets förordning (EG) nr 659/1999 (27) föreskrivs att det stöd som ska återkrävas enligt ett beslut om återkrav ska innefatta ränta med en lämplig räntesats som fastställs av kommissionen. Räntan ska betalas från det datum då det olagliga stödet stod till stödmottagarens förfogande till det datum då det har återbetalats. Räntan ska kapitaliseras fram till den dag då stödet har återbetalats. |
| --- | --- |

(101)

I kommissionens förordning (EG) nr 794/2004 (26) om genomförande av rådets förordning (EG) nr 659/1999 (27) föreskrivs att det stöd som ska återkrävas enligt ett beslut om återkrav ska innefatta ränta med en lämplig räntesats som fastställs av kommissionen. Räntan ska betalas från det datum då det olagliga stödet stod till stödmottagarens förfogande till det datum då det har återbetalats. Räntan ska kapitaliseras fram till den dag då stödet har återbetalats.

| (102) | Emellertid har domstolen i sin dom av den 11 december 2008 i mål C-295/07 Europeiska kommissionen mot Département du Loiret och Scott SA
   (28), bekräftat att metoden för att nuvärdesberäkna ett otillåtet stöd utgör en materiell och inte en processuell fråga (29). Beslutet från 2000 och beslutet att inleda det andra förfarandet antogs båda långt före förordning (EG) nr 794/2004. |
| --- | --- |

(102)

Emellertid har domstolen i sin dom av den 11 december 2008 i mål C-295/07 Europeiska kommissionen mot Département du Loiret och Scott SA
   (28), bekräftat att metoden för att nuvärdesberäkna ett otillåtet stöd utgör en materiell och inte en processuell fråga (29). Beslutet från 2000 och beslutet att inleda det andra förfarandet antogs båda långt före förordning (EG) nr 794/2004.

| (103) | Följaktligen anser kommissionen att metoden för att beräkna återbetalningen av det otillåtna stödet ska vara den som gällde då det annullerade beslutet fattades, och därför ska medlemsstaten tillämpa metoden med enkel ränta för att beräkna det belopp som ska återbetalas. |
| --- | --- |

(103)

Följaktligen anser kommissionen att metoden för att beräkna återbetalningen av det otillåtna stödet ska vara den som gällde då det annullerade beslutet fattades, och därför ska medlemsstaten tillämpa metoden med enkel ränta för att beräkna det belopp som ska återbetalas.

| (104) | I det aktuella fallet skiljer kommissionen, å ena sidan, på det delvisa genomförandet av FOGASA-avtal I och, å andra sidan, de oförenliga stöden i FOGASA-avtal II och TGSS-avtalet. |
| --- | --- |

(104)

I det aktuella fallet skiljer kommissionen, å ena sidan, på det delvisa genomförandet av FOGASA-avtal I och, å andra sidan, de oförenliga stöden i FOGASA-avtal II och TGSS-avtalet.

| (105) | Som anges i skäl 77 anser kommissionen att avtalet mellan FOGASA och SNIACE av den 5 november 1993 uppfyller kriteriet om en privat borgenär och därför inte utgör statligt stöd. |
| --- | --- |

(105)

Som anges i skäl 77 anser kommissionen att avtalet mellan FOGASA och SNIACE av den 5 november 1993 uppfyller kriteriet om en privat borgenär och därför inte utgör statligt stöd.

| (106) | Däremot anser kommissionen, eftersom detta avtal endast följdes till en del, att FOGASA-avtal I, i dess ändrade form av den 18 mars 1999, utgör ett oförenligt och olagligt stöd som bör återkrävas. De oförenliga inslagen gäller dels de obetalda beloppen i enlighet med avtalet fram till den 18 mars 1999, dels återstoden av stödet från det datumet. |
| --- | --- |

(106)

Däremot anser kommissionen, eftersom detta avtal endast följdes till en del, att FOGASA-avtal I, i dess ändrade form av den 18 mars 1999, utgör ett oförenligt och olagligt stöd som bör återkrävas. De oförenliga inslagen gäller dels de obetalda beloppen i enlighet med avtalet fram till den 18 mars 1999, dels återstoden av stödet från det datumet.

| (107) | Det stöd som ska återkrävas ska inkludera ränta som beräknas enligt metoden med enkel ränta (se skäl 101). De belopp som hade återbetalats i enlighet med FOGASA-avtal I innan det sågs över, även om räntan var lägre än kommissionens referensränta, utgör inte statligt stöd och behöver därför inte återkrävas. De betalningar som har gjorts förutom de belopp som har återbetalats i enlighet med avtalen kan dras bort från de belopp som ska återkrävas som olagligt och oförenligt stöd. |
| --- | --- |

(107)

Det stöd som ska återkrävas ska inkludera ränta som beräknas enligt metoden med enkel ränta (se skäl 101). De belopp som hade återbetalats i enlighet med FOGASA-avtal I innan det sågs över, även om räntan var lägre än kommissionens referensränta, utgör inte statligt stöd och behöver därför inte återkrävas. De betalningar som har gjorts förutom de belopp som har återbetalats i enlighet med avtalen kan dras bort från de belopp som ska återkrävas som olagligt och oförenligt stöd.

| (108) | Som har nämnts tidigare anser kommissionen att Spanien beviljade olagligt stöd i form av ett återbetalningsavtal som ingicks med FOGASA den 30 oktober 1995, och ett omläggningsavtal som ingicks med TGSS den 8 mars 1996, i strid med artikel 88.3 i fördraget, och att detta stöd är oförenligt med den gemensamma marknaden och EES-avtalet. |
| --- | --- |

(108)

Som har nämnts tidigare anser kommissionen att Spanien beviljade olagligt stöd i form av ett återbetalningsavtal som ingicks med FOGASA den 30 oktober 1995, och ett omläggningsavtal som ingicks med TGSS den 8 mars 1996, i strid med artikel 88.3 i fördraget, och att detta stöd är oförenligt med den gemensamma marknaden och EES-avtalet.

| (109) | Eftersom dessa stöd är olagliga och oförenliga bör de återbetalas helt och deras ekonomiska följder annulleras. De belopp som ska återkrävas motsvarar hela skulden enligt FOGASA-avtal II och TGSS-avtalet. Till detta ska läggas de enkla räntorna som beräknats med hjälp av kommissionens referensränta. De betalningar som har gjorts kan dras bort från de belopp som ska återkrävas. |
| --- | --- |

(109)

Eftersom dessa stöd är olagliga och oförenliga bör de återbetalas helt och deras ekonomiska följder annulleras. De belopp som ska återkrävas motsvarar hela skulden enligt FOGASA-avtal II och TGSS-avtalet. Till detta ska läggas de enkla räntorna som beräknats med hjälp av kommissionens referensränta. De betalningar som har gjorts kan dras bort från de belopp som ska återkrävas.

8.   SLUTSATSER

| (110) | Med beaktande av ovanstående ändras därför beslut 1999/395/EG. |
| --- | --- |

(110)

Med beaktande av ovanstående ändras därför beslut 1999/395/EG.

| (111) | Det första återbetalningsavtalet mellan FOGASA och SNIACE utgör inte statligt stöd. |
| --- | --- |

(111)

Det första återbetalningsavtalet mellan FOGASA och SNIACE utgör inte statligt stöd.

| (112) | Däremot visar den nya granskningen av återbetalningsavtalet med FOGASA av den 3 november 1993, återbetalningsavtalet med FOGASA av den 30 oktober 1995 och omläggningsavtalen med TGSS att Spanien beviljade olagligt stöd i strid med artikel 88.3 i fördraget, och att detta stöd är oförenligt med den gemensamma marknaden och EES-avtalet. |
| --- | --- |

(112)

Däremot visar den nya granskningen av återbetalningsavtalet med FOGASA av den 3 november 1993, återbetalningsavtalet med FOGASA av den 30 oktober 1995 och omläggningsavtalen med TGSS att Spanien beviljade olagligt stöd i strid med artikel 88.3 i fördraget, och att detta stöd är oförenligt med den gemensamma marknaden och EES-avtalet.

| (113) | Eftersom det beviljade stödet är olagligt och oförenligt med den gemensamma marknaden bör det återbetalas i enlighet med förordning (EG) nr 659/1999 och dess ekonomiska följder annulleras. |
| --- | --- |

(113)

Eftersom det beviljade stödet är olagligt och oförenligt med den gemensamma marknaden bör det återbetalas i enlighet med förordning (EG) nr 659/1999 och dess ekonomiska följder annulleras.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Beslut 1999/395/EG ska ändras på följande sätt:

| 1. | Artikel 1 ska ändras på följande sätt:






  a) | Första stycket ska ersättas med följande:
  ”Avtalet av den 5 november 1993 mellan företaget Sociedad Nacional de Industrias y Aplicaciones de Celulosa Española SA (SNIACE) och lönegarantifonden Fondo de Garantía Salarial (FOGASA) utgjorde inte, vid den tidpunkt då det ingicks, statligt stöd i den mening som avses i artikel 87.1 i EG-fördraget.” |
| --- | --- | --- |

1.

Artikel 1 ska ändras på följande sätt:

a)

Första stycket ska ersättas med följande:

”Avtalet av den 5 november 1993 mellan företaget Sociedad Nacional de Industrias y Aplicaciones de Celulosa Española SA (SNIACE) och lönegarantifonden Fondo de Garantía Salarial (FOGASA) utgjorde inte, vid den tidpunkt då det ingicks, statligt stöd i den mening som avses i artikel 87.1 i EG-fördraget.”

| b) | Följande stycke ska föras in efter första stycket:
  ”Följande statliga stöd som Spanien har genomfört till förmån för SNIACE är oförenliga med den gemensamma marknaden:






  a) | Omläggningsavtalet av den 8 mars 1996 (ändrat genom av avtalet av den 7 maj 1996 och senare av avtalet av den 30 september 1997) mellan SNIACE och Tesorería General de la Seguridad Social. |
| --- | --- | --- |

b)

Följande stycke ska föras in efter första stycket:

”Följande statliga stöd som Spanien har genomfört till förmån för SNIACE är oförenliga med den gemensamma marknaden:

a)

Omläggningsavtalet av den 8 mars 1996 (ändrat genom av avtalet av den 7 maj 1996 och senare av avtalet av den 30 september 1997) mellan SNIACE och Tesorería General de la Seguridad Social.

| b) | Genomförandet av avtalet av den 5 november 1993 mellan SNIACE och FOGASA. |
| --- | --- |

b)

Genomförandet av avtalet av den 5 november 1993 mellan SNIACE och FOGASA.

| c) | Avtalet av den 31 oktober 1995 mellan SNIACE och FOGASA.” |
| --- | --- |

c)

Avtalet av den 31 oktober 1995 mellan SNIACE och FOGASA.”

| 2. | Artiklarna 2 och 3 ska ersättas med följande:
  ”Artikel 2
  1.   Spanien ska återkräva det stöd som avses i artikel 1 andra stycket från mottagaren.
  2.   De belopp som ska återkrävas ska innefatta ränta som löper från den dag då stödet stod till stödmottagarens förfogande till den dag då det var återbetalat.
  3.   Återkravet av det stöd som avses i artikel 1 andra stycket ska verkställas omedelbart och effektivt.
  4.   Spanien ska se till att detta beslut verkställs inom fyra månader från delgivningen av beslutet.
  Artikel 3
  1.   Senast två månader efter meddelandet av detta beslut ska Spanien lämna följande upplysningar till kommissionen:






  a) | Det sammanlagda belopp (stödbelopp och ränta) som ska återkrävas från stödmottagaren. |
| --- | --- | --- |

2.

Artiklarna 2 och 3 ska ersättas med följande:

”Artikel 2

1.   Spanien ska återkräva det stöd som avses i artikel 1 andra stycket från mottagaren.

2.   De belopp som ska återkrävas ska innefatta ränta som löper från den dag då stödet stod till stödmottagarens förfogande till den dag då det var återbetalat.

3.   Återkravet av det stöd som avses i artikel 1 andra stycket ska verkställas omedelbart och effektivt.

4.   Spanien ska se till att detta beslut verkställs inom fyra månader från delgivningen av beslutet.

Artikel 3

1.   Senast två månader efter meddelandet av detta beslut ska Spanien lämna följande upplysningar till kommissionen:

a)

Det sammanlagda belopp (stödbelopp och ränta) som ska återkrävas från stödmottagaren.

| b) | En detaljerad beskrivning av de åtgärder som redan har vidtagits och de åtgärder som Spanien planerar att vidta för att följa beslutet. |
| --- | --- |

b)

En detaljerad beskrivning av de åtgärder som redan har vidtagits och de åtgärder som Spanien planerar att vidta för att följa beslutet.

| c) | Handlingar som visar att stödmottagaren har delgivits återkravet. |
| --- | --- |

c)

Handlingar som visar att stödmottagaren har delgivits återkravet.

2.   Spanien ska underrätta kommissionen om de framsteg som görs när det gäller de nationella åtgärder som vidtas för genomförandet av detta beslut till dess att det stöd som anges i artikel 1 andra stycket har återbetalats. På kommissionens begäran ska Spanien omedelbart överlämna all information om vilka åtgärder som har vidtagits och som planeras för att följa beslutet. Spanien ska också lämna detaljerade upplysningar om vilka stödbelopp och räntor som redan har återkrävts från stödmottagaren.”

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till Konungariket Spanien.

Utfärdat i Bryssel den 10 mars 2009.

På kommissionens vägnar

Neelie KROES

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT C 275, 16.11.2007, s. 18.

1

(2)  EGT L 149, 16.6.1999, s. 40.

2

(3)  REG 1999, s. I-2459.

3

(4)  Punkt 48 i Tubacexdomen.

4

(5)  EGT C 110, 15.4.2000, s. 33.

5

(6)  EGT L 11, 16.1.2001, s. 46.

6

(7)  Skäl 30.

7

(8)  REG 2004, s. II-3597.

8

(9)  Mål C-525/04, REG 2007, s. I-9947.

9

(10)  Boletín Oficial del Estado (BOE) 92, 17.4.1985, s. 10203.

10

Boletín Oficial del Estado

(11)  BOE 154, 20.6.1994, s. 20658.

11

(12)  Skrivelse från FOGASA daterad den 22 augusti 2008, s. 2. Översänd via de spanska myndigheterna.

12

(13)  Punkt 32.

13

(14)  Skrivelse från de spanska myndigheterna av den 4 juli 2005, bilaga I.

14

(15)  Skrivelse från de spanska myndigheterna av den 21 mars 2000: Den ränta som tillämpas som en följd av omläggningen skyddar borgenären från den skada som han kan tänkas lida på grund av minskningen av penningvärdet över tiden.

15

(16)  Skrivelse från de spanska myndigheterna av den 4 juli 2005. ”Varken FOGASA eller [TGSS] har tillräckliga uppgifter för att kunna värdera företagets tillgångar vid den tidpunkten.”

16

(17)  Skrivelse från de spanska myndigheterna av den 29 september 2005.

17

(18)  De spanska myndigheterna meddelade kommissionen att flera möten hade ägt rum mellan SNIACE och TGSS (skrivelse av den 28 februari 2005 som svar på kommissionens skrivelse av den 3 december 2004.)

18

(19)  EGT C 119, 22.5.2002, s. 22.

19

(20)  Punkt 227 i Europeiska kommissionens åttonde konkurrensrapport 1979. Punkt 3.2.2 i i Gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter (EGT C 368, 31.12.1994, s. 12). Punkt 31 i Gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter (EGT C 288, 9.10.1999, s. 2). Punkt 34 i Gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter (EGT C 244, 1.10.2004, s. 2).

20

(21)  Se punkt 3.2.2 i i riktlinjerna från 1994 där det sägs att stödet måste således knytas till en genomförbar omstruktureringsplan som medlemsstaten förbinder sig att följa.

21

(22)  Skrivelse från de spanska myndigheterna, översänd via fax den 30 juni 1997, s. 2.

22

(23)  Punkt 4 andra stycket i kommissionens meddelande om regionalstöd (EGT C 31, 3.2.1979, s. 9) (ej översatt till svenska. Punkt 4.15 i riktlinjerna för statligt stöd för regionala ändamål (EGT C 74, 10.3.1998, s. 9).

23

(24)  EGT C 346, 30.12.1992, s. 2, och EGT C 94, 30.3.1996, s. 11.

24

(25)  EUT C 272, 15.11.2007, s. 4.

25

(26)  EUT L 140, 30.4.2004, s. 1.

26

(27)  EGT L 83, 27.3.1999, s. 1.

27

(28)  Ännu ej offentliggjord.

28

(29)  Punkt 83.

29

---

| 14.8.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 210/16 |
| --- | --- | --- | --- |

14.8.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 210/16

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 8 april 2009

om de stödåtgärder C 7/07 (ex NN 82/06 och NN 83/06) som Storbritannien har genomfört för Royal Mail

[delgivet med nr K(2009) 2486]

(Endast den engelska texten är giltig)

(Text av betydelse för EES)

(2009/613/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 88.2 första stycket,

med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, särskilt artikel 62.1 a,

efter att i enlighet med nämnda artikel/artiklar ha gett berörda parter tillfälle att yttra sig (1) och med beaktande av deras synpunkter, och

av följande skäl:

1.   FÖRFARANDE

| (1) | Den 3 december 2002 inkom Deutsche Post AG (nedan kallat DP) med klagomål mot påstådda korssubventioner som beviljats pakettjänsterna inom Royal Mail Group plc (nedan kallat Royal Mail eller RM). |
| --- | --- |

(1)

Den 3 december 2002 inkom Deutsche Post AG (nedan kallat DP) med klagomål mot påstådda korssubventioner som beviljats pakettjänsterna inom Royal Mail Group plc (nedan kallat Royal Mail eller RM).

| (2) | På kommissionens begäran om upplysningar inkom myndigheterna i Förenade kungariket Storbritannien och Nordirland (nedan kallat Storbritannien) med information som var relevant för de frågor som tagits upp i klagomålet genom skrivelser av den 25 februari 2003 och den 13 februari 2004 samt genom ett e-brev daterat den 17 december 2003. Denna information omfattade andra statliga åtgärder som gällde RM. |
| --- | --- |

(2)

På kommissionens begäran om upplysningar inkom myndigheterna i Förenade kungariket Storbritannien och Nordirland (nedan kallat Storbritannien) med information som var relevant för de frågor som tagits upp i klagomålet genom skrivelser av den 25 februari 2003 och den 13 februari 2004 samt genom ett e-brev daterat den 17 december 2003. Denna information omfattade andra statliga åtgärder som gällde RM.

| (3) | Den 27 maj 2003 godkände kommissionen en rad åtgärder till förmån för Post Office Limited (nedan kallat POL), som är ett dotterbolag till RM (ärende N 784/02) (2).Inom ramen för dessa åtgärder beviljades POL ersättning, som finansierades genom en reserv (reserverna för brevtjänster) bestående av ett överskott av likvida medel som genererats av RM. Den 22 februari 2006 gjorde kommissionen inga invändningar mot att en av dessa åtgärder skulle fortsätta (stöd till nätverk på landsbygden) under ytterligare en period (ärende N 166/05) (3). |
| --- | --- |

(3)

Den 27 maj 2003 godkände kommissionen en rad åtgärder till förmån för Post Office Limited (nedan kallat POL), som är ett dotterbolag till RM (ärende N 784/02) (2).Inom ramen för dessa åtgärder beviljades POL ersättning, som finansierades genom en reserv (reserverna för brevtjänster) bestående av ett överskott av likvida medel som genererats av RM. Den 22 februari 2006 gjorde kommissionen inga invändningar mot att en av dessa åtgärder skulle fortsätta (stöd till nätverk på landsbygden) under ytterligare en period (ärende N 166/05) (3).

| (4) | Den 8 oktober 2003 väckte DP talan om ogiltigförklaring (T-343/03) av kommissionens beslut i ärende N 784/02 och hävdade att dess klagomål CP 206/02 underförstått hade förkastats genom detta beslut. Den 16 november 2005 ogillade förstainstansrätten DP:s talan och påpekade att beslutet i ärende N 784/02 inte innebar att klagomålet hade avslagits, utan att kommissionen fortsatte sin granskning (vilket framgick av den korrespondens som lagts fram för domstolen). |
| --- | --- |

(4)

Den 8 oktober 2003 väckte DP talan om ogiltigförklaring (T-343/03) av kommissionens beslut i ärende N 784/02 och hävdade att dess klagomål CP 206/02 underförstått hade förkastats genom detta beslut. Den 16 november 2005 ogillade förstainstansrätten DP:s talan och påpekade att beslutet i ärende N 784/02 inte innebar att klagomålet hade avslagits, utan att kommissionen fortsatte sin granskning (vilket framgick av den korrespondens som lagts fram för domstolen).

| (5) | Den 10 augusti 2006 skickade DP en skrivelse där kommissionen uppmanades att ta ställning till 2002 års klagomål inom två månader med stöd av artikel 232 i fördraget. Samma skrivelse innehöll information om en rad påstådda nya statliga stödåtgärder. Dessa åtgärder skiljer sig från dem som var föremål för 2002 års klagomål, och klagomålet mot dem behandlades därför som ett separat klagomål som fick referensnummer CP 221/06, därefter NN 83/06. Det rör sig om följande påstådda åtgärder:






  a) | En överföring på 850 miljoner pund till ett särskilt konto som var avsett för att finansiera RM:s pensioner. |
| --- | --- | --- |

(5)

Den 10 augusti 2006 skickade DP en skrivelse där kommissionen uppmanades att ta ställning till 2002 års klagomål inom två månader med stöd av artikel 232 i fördraget. Samma skrivelse innehöll information om en rad påstådda nya statliga stödåtgärder. Dessa åtgärder skiljer sig från dem som var föremål för 2002 års klagomål, och klagomålet mot dem behandlades därför som ett separat klagomål som fick referensnummer CP 221/06, därefter NN 83/06. Det rör sig om följande påstådda åtgärder:

a)

En överföring på 850 miljoner pund till ett särskilt konto som var avsett för att finansiera RM:s pensioner.

| b) | Det brittiska handels- och näringsministeriets beslut att höja det lånebelopp som beviljats RM från 844 miljoner till 900 miljoner pund. |
| --- | --- |

b)

Det brittiska handels- och näringsministeriets beslut att höja det lånebelopp som beviljats RM från 844 miljoner till 900 miljoner pund.

| c) | Överträdelse av kommissionens beslut i ärende N 166/05 avseende stöd till POL:s landsbygdsnätverk, eftersom 150 miljoner pund överfördes till POL direkt från statsbudgeten och inte från en särskild öronmärkt reserv, vilket var det som godkänts enligt beslutet. |
| --- | --- |

c)

Överträdelse av kommissionens beslut i ärende N 166/05 avseende stöd till POL:s landsbygdsnätverk, eftersom 150 miljoner pund överfördes till POL direkt från statsbudgeten och inte från en särskild öronmärkt reserv, vilket var det som godkänts enligt beslutet.

| (6) | På kommissionens begäran om upplysningar inkom de brittiska myndigheterna med information som var relevant för de frågor som tagits upp i de båda klagomålen genom skrivelser av den 6 oktober och den 31 oktober 2006. Genom en skrivelse av den 5 december 2006 kompletterade de denna information när det gäller de stödåtgärder för POL som angetts i skäl 3. |
| --- | --- |

(6)

På kommissionens begäran om upplysningar inkom de brittiska myndigheterna med information som var relevant för de frågor som tagits upp i de båda klagomålen genom skrivelser av den 6 oktober och den 31 oktober 2006. Genom en skrivelse av den 5 december 2006 kompletterade de denna information när det gäller de stödåtgärder för POL som angetts i skäl 3.

| (7) | Genom en skrivelse av den 27 oktober 2006 inkom Mail Competition Forum (nedan kallat MCF), ett organ som företräder nya aktörer på postmarknaden i Storbritannien, med klagomål om det särskilda konto som var avsett att finansiera RM:s pensioner, vilket också omfattades av DP:s andra klagomål. MCF:s klagomål fick referensnummer CP 164/06, därefter NN 82/06. En icke-konfidentiell version av klagomålet skickades till de brittiska myndigheterna den 20 november 2006. De brittiska myndigheterna inkom med synpunkter om klagomålet genom en skrivelse av den 19 december 2006. |
| --- | --- |

(7)

Genom en skrivelse av den 27 oktober 2006 inkom Mail Competition Forum (nedan kallat MCF), ett organ som företräder nya aktörer på postmarknaden i Storbritannien, med klagomål om det särskilda konto som var avsett att finansiera RM:s pensioner, vilket också omfattades av DP:s andra klagomål. MCF:s klagomål fick referensnummer CP 164/06, därefter NN 82/06. En icke-konfidentiell version av klagomålet skickades till de brittiska myndigheterna den 20 november 2006. De brittiska myndigheterna inkom med synpunkter om klagomålet genom en skrivelse av den 19 december 2006.

| (8) | Genom en skrivelse av den 7 december 2006 underrättade kommissionen DP om att det saknades tillräckliga grunder för att fortsätta granskningen i fråga om klagomål CP 206/02 och om kommissionen inte hörde något från DP inom 20 arbetsdagar skulle klagomålet betraktas som återkallat. Inget svar mottogs inom den utsatta tidsfristen. Detta klagomål betraktades därför som återkallat. |
| --- | --- |

(8)

Genom en skrivelse av den 7 december 2006 underrättade kommissionen DP om att det saknades tillräckliga grunder för att fortsätta granskningen i fråga om klagomål CP 206/02 och om kommissionen inte hörde något från DP inom 20 arbetsdagar skulle klagomålet betraktas som återkallat. Inget svar mottogs inom den utsatta tidsfristen. Detta klagomål betraktades därför som återkallat.

| (9) | Den 7 december 2006 anmälde Storbritannien den föreslagna förlängningen av en annan av stödåtgärderna för POL (finansiering av återbetalning av skuld), som omfattades av N 784/02 och som annars skulle löpa ut 2007. Kommissionen godkände detta stöd under referensnummer N 822/06 genom sitt beslut av den 7 mars 2007 (4). |
| --- | --- |

(9)

Den 7 december 2006 anmälde Storbritannien den föreslagna förlängningen av en annan av stödåtgärderna för POL (finansiering av återbetalning av skuld), som omfattades av N 784/02 och som annars skulle löpa ut 2007. Kommissionen godkände detta stöd under referensnummer N 822/06 genom sitt beslut av den 7 mars 2007 (4).

| (10) | Den 8 februari 2007 underrättade Storbritannien kommissionen om villkoren för en anmälan gällande ”pensionsåtgärden”, lånefaciliteten på 900 miljoner pund samt även ett nytt lån på 300 miljoner pund till Royal Mail. |
| --- | --- |

(10)

Den 8 februari 2007 underrättade Storbritannien kommissionen om villkoren för en anmälan gällande ”pensionsåtgärden”, lånefaciliteten på 900 miljoner pund samt även ett nytt lån på 300 miljoner pund till Royal Mail.

| (11) | Den 21 februari 2007 inledde kommissionen ett granskningsförfarande om följande åtgärder:






  a) | Ett lån på 500 miljoner pund som beviljades 2001 och som ska betalas tillbaka efter 2021. Detta lån, som har beviljats till fast räntekurs, har finansierat Royal Mails utlandsförvärv. |
| --- | --- | --- |

(11)

Den 21 februari 2007 inledde kommissionen ett granskningsförfarande om följande åtgärder:

a)

Ett lån på 500 miljoner pund som beviljades 2001 och som ska betalas tillbaka efter 2021. Detta lån, som har beviljats till fast räntekurs, har finansierat Royal Mails utlandsförvärv.

| b) | Lånefaciliteter på 1 miljard pund som ställdes till Royal Mails förfogande från statliga källor 2003, varav 900 miljoner pund skulle förlängas efter 2007. |
| --- | --- |

b)

Lånefaciliteter på 1 miljard pund som ställdes till Royal Mails förfogande från statliga källor 2003, varav 900 miljoner pund skulle förlängas efter 2007.

| c) | ”Pensionsåtgärden”: 850 miljoner pund sätts in på ett ”spärrkonto”, vilket innebär en förlängning av den period då Royal Mail måste åtgärda det nuvarande underskottet i sin pensionsfond och därmed resulterar i en minskning av de inbetalningar som RM gör under de första åren av denna period. |
| --- | --- |

c)

”Pensionsåtgärden”: 850 miljoner pund sätts in på ett ”spärrkonto”, vilket innebär en förlängning av den period då Royal Mail måste åtgärda det nuvarande underskottet i sin pensionsfond och därmed resulterar i en minskning av de inbetalningar som RM gör under de första åren av denna period.

| d) | Lånet på 300 miljoner pund som tillkännagavs den 8 februari 2007. |
| --- | --- |

d)

Lånet på 300 miljoner pund som tillkännagavs den 8 februari 2007.

| (12) | Genom beslutet av den 21 februari bekräftades att klagomål CP 206/02 hade återkallats samt att kommissionen inte gjorde några invändningar mot att de godkända åtgärderna till förmån för POL finansierades från statsbudgeten och inte från reserverna för brevtjänster. |
| --- | --- |

(12)

Genom beslutet av den 21 februari bekräftades att klagomål CP 206/02 hade återkallats samt att kommissionen inte gjorde några invändningar mot att de godkända åtgärderna till förmån för POL finansierades från statsbudgeten och inte från reserverna för brevtjänster.

| (13) | Genom en skrivelse av den 22 februari 2007 underrättade kommissionen Storbritannien om sitt beslut att inleda det förfarande som anges i artikel 88.2 i EG-fördraget avseende de åtgärder som anges i skäl 11. |
| --- | --- |

(13)

Genom en skrivelse av den 22 februari 2007 underrättade kommissionen Storbritannien om sitt beslut att inleda det förfarande som anges i artikel 88.2 i EG-fördraget avseende de åtgärder som anges i skäl 11.

| (14) | Kommissionens beslut om att inleda förfarandet har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning
   (5). Kommissionen har uppmanat berörda parter att inkomma med synpunkter på åtgärderna i fråga. |
| --- | --- |

(14)

Kommissionens beslut om att inleda förfarandet har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning
   (5). Kommissionen har uppmanat berörda parter att inkomma med synpunkter på åtgärderna i fråga.

2.   BESKRIVNING AV ÅTGÄRDERNA

2.1   Mottagare av det påstådda statliga stödet

| (15) | Mottagare av det påstådda statliga stödet är Royal Mail Group plc, nedan kallat Royal Mail Group Ltd (RM), som är ett bolag som staten äger till 100 procent (via holdingbolaget Royal Mail Holdings plc). RM är den största postoperatören i Storbritannien och hade ett lagstadgat monopol på största delen av de grundläggande brevtjänsterna fram till slutet av 2005. Postkontorsnätet drivs av POL, som är ett dotterbolag till RM. |
| --- | --- |

(15)

Mottagare av det påstådda statliga stödet är Royal Mail Group plc, nedan kallat Royal Mail Group Ltd (RM), som är ett bolag som staten äger till 100 procent (via holdingbolaget Royal Mail Holdings plc). RM är den största postoperatören i Storbritannien och hade ett lagstadgat monopol på största delen av de grundläggande brevtjänsterna fram till slutet av 2005. Postkontorsnätet drivs av POL, som är ett dotterbolag till RM.

| (16) | Före 2001 utfördes postverksamheten i Storbritannien av The Post Office Corporation, ett lagstadgat organ som inrättades genom 1969 års postlag (the Post Office Act). The Post Office Corporations tillgångar och skulder överfördes till Consignia Holdings (som numera heter Royal Mail Holdings plc) och dess dotterbolag Consignia plc (numera RM) den 26 mars 2001 enligt villkoren i 2000 års lag om posttjänster (the Postal Services Act). |
| --- | --- |

(16)

Före 2001 utfördes postverksamheten i Storbritannien av The Post Office Corporation, ett lagstadgat organ som inrättades genom 1969 års postlag (the Post Office Act). The Post Office Corporations tillgångar och skulder överfördes till Consignia Holdings (som numera heter Royal Mail Holdings plc) och dess dotterbolag Consignia plc (numera RM) den 26 mars 2001 enligt villkoren i 2000 års lag om posttjänster (the Postal Services Act).

| (17) | RM har en särskild division för pakettjänster, Parcelforce, som angavs som stödmottagare i DP:s klagomål från 2002. Parcelforce har sin egen nav- och ekerinfrastruktur. År 2003 överfördes en del av pakettjänsterna (däribland tillhandahållandet av en samhällsomfattande tjänst för paket som lämnas in på postkontoren) från Parcelforce till RM:s division för brevtjänster och drivs nu genom denna infrastruktur. I dagsläget hanterar Parcelforce endast tidskritiska paket. |
| --- | --- |

(17)

RM har en särskild division för pakettjänster, Parcelforce, som angavs som stödmottagare i DP:s klagomål från 2002. Parcelforce har sin egen nav- och ekerinfrastruktur. År 2003 överfördes en del av pakettjänsterna (däribland tillhandahållandet av en samhällsomfattande tjänst för paket som lämnas in på postkontoren) från Parcelforce till RM:s division för brevtjänster och drivs nu genom denna infrastruktur. I dagsläget hanterar Parcelforce endast tidskritiska paket.

2.2   Stödmottagarens finansieringssystem och relation till staten

| (18) | Enligt det system som gällde före 2001 års införlivande och överföringar fanns det inget krav på att The Post Office Corporation skulle betala någon utdelning till de brittiska myndigheterna, och detta gjordes inte heller. Organet var däremot skyldigt att investera en viss andel av den vinst som genererats varje år i statspapper eller i depositioner i National Loan Fund. Dessa investeringar, som klassificerades som omsättningstillgångar och ofta omnämndes som gilts, brittiska statspapper, kvarstod hos RM efter 2001 års överföringar och uppgick till 1 800 miljoner pund per den 31 mars 2002. I enlighet med riktlinjer som de brittiska myndigheterna utfärdade den 30 januari 2003 i avdelning 72 i 2000 års lag om posttjänster placerade RM dessa tillgångar i en särskild reserv (reserverna för brevtjänster) som skulle användas för att finansiera särskilda åtgärder enligt anvisningar. |
| --- | --- |

(18)

Enligt det system som gällde före 2001 års införlivande och överföringar fanns det inget krav på att The Post Office Corporation skulle betala någon utdelning till de brittiska myndigheterna, och detta gjordes inte heller. Organet var däremot skyldigt att investera en viss andel av den vinst som genererats varje år i statspapper eller i depositioner i National Loan Fund. Dessa investeringar, som klassificerades som omsättningstillgångar och ofta omnämndes som gilts, brittiska statspapper, kvarstod hos RM efter 2001 års överföringar och uppgick till 1 800 miljoner pund per den 31 mars 2002. I enlighet med riktlinjer som de brittiska myndigheterna utfärdade den 30 januari 2003 i avdelning 72 i 2000 års lag om posttjänster placerade RM dessa tillgångar i en särskild reserv (reserverna för brevtjänster) som skulle användas för att finansiera särskilda åtgärder enligt anvisningar.

2.3   Åtgärder som granskningsförfarandet omfattar

2.3.1   2001 års lån

| (19) | I februari 2001 beviljade de brittiska myndigheterna ett lån på 500 miljoner pund till RM för att finansiera utlandsförvärv inom affärsområdet brev- och pakettjänster. Lånet ska betalas tillbaka under perioden 2021–2025, och genomsnittsräntan ligger på cirka 5,8 procent. De brittiska myndigheterna har i sin skriftväxling med kommissionen uppgett att lånet har beviljats på marknadsvillkor och utifrån råd från konsulter som anlitats. Som säkerhet för lånet ställdes RM:s aktieinnehav i General Logistics Systems International Holdings BV och vissa andra RM-tillgångar. Lånet anmäldes inte till kommissionen. |
| --- | --- |

(19)

I februari 2001 beviljade de brittiska myndigheterna ett lån på 500 miljoner pund till RM för att finansiera utlandsförvärv inom affärsområdet brev- och pakettjänster. Lånet ska betalas tillbaka under perioden 2021–2025, och genomsnittsräntan ligger på cirka 5,8 procent. De brittiska myndigheterna har i sin skriftväxling med kommissionen uppgett att lånet har beviljats på marknadsvillkor och utifrån råd från konsulter som anlitats. Som säkerhet för lånet ställdes RM:s aktieinnehav i General Logistics Systems International Holdings BV och vissa andra RM-tillgångar. Lånet anmäldes inte till kommissionen.

2.3.2   Lånefaciliteterna

| (20) | År 2003 ställde de brittiska myndigheterna olika lånefaciliteter till RM:s förfogande för finansieringen av företagets ”förnyelseplan” (vilket även omfattade omstruktureringen av Parcelforce). Dessa faciliteter, som av de brittiska myndigheterna beskrevs som ett kommersiellt paket, förhandlades fram mellan RM och de brittiska myndigheterna och bestod av ett lån på 544 miljoner pund från National Loans Fund (NLF) med en säkerhet i form av RM:s samlade likvida medel (i synnerhet de medel som har avsatts till reserverna för brevtjänster) och två av myndigheterna förvärvade obligationer som emitterats av RM (på 300 miljoner respektive 200 miljoner pund). De brittiska myndigheterna har i sin skriftväxling med kommissionen uppgett att lånefaciliteterna beviljats på marknadsvillkor och att myndigheterna har följt de råd man har fått från konsulter som anlitats för att säkerställa att så var fallet. De underrättade också kommissionen om att i oktober 2006 hade dessa lånefaciliteter inte utnyttjats, frånsett ett utbetalningstest på 50 miljoner pund vilket återbetalades inom sju dagar, och att faciliteten på 200 miljoner pund hade löpt ut vid det laget. Trots detta hade RM betalat avgifter på ungefär 2,5 miljoner pund. Dessa lånefaciliteter hade inte anmälts till kommissionen. |
| --- | --- |

(20)

År 2003 ställde de brittiska myndigheterna olika lånefaciliteter till RM:s förfogande för finansieringen av företagets ”förnyelseplan” (vilket även omfattade omstruktureringen av Parcelforce). Dessa faciliteter, som av de brittiska myndigheterna beskrevs som ett kommersiellt paket, förhandlades fram mellan RM och de brittiska myndigheterna och bestod av ett lån på 544 miljoner pund från National Loans Fund (NLF) med en säkerhet i form av RM:s samlade likvida medel (i synnerhet de medel som har avsatts till reserverna för brevtjänster) och två av myndigheterna förvärvade obligationer som emitterats av RM (på 300 miljoner respektive 200 miljoner pund). De brittiska myndigheterna har i sin skriftväxling med kommissionen uppgett att lånefaciliteterna beviljats på marknadsvillkor och att myndigheterna har följt de råd man har fått från konsulter som anlitats för att säkerställa att så var fallet. De underrättade också kommissionen om att i oktober 2006 hade dessa lånefaciliteter inte utnyttjats, frånsett ett utbetalningstest på 50 miljoner pund vilket återbetalades inom sju dagar, och att faciliteten på 200 miljoner pund hade löpt ut vid det laget. Trots detta hade RM betalat avgifter på ungefär 2,5 miljoner pund. Dessa lånefaciliteter hade inte anmälts till kommissionen.

| (21) | I maj 2006 tillkännagav de brittiska myndigheterna sin avsikt att förlänga de återstående lånefaciliteternas giltighetstid och att höja nivån från 844 miljoner till 900 miljoner pund. De brittiska myndigheterna angav den 31 oktober 2006 att de exakta villkoren för denna förlängning fortfarande var under utarbetande, men planerna var att den skulle beviljas på marknadsvillkor och att lånet inte skulle utgöra något statligt stöd. |
| --- | --- |

(21)

I maj 2006 tillkännagav de brittiska myndigheterna sin avsikt att förlänga de återstående lånefaciliteternas giltighetstid och att höja nivån från 844 miljoner till 900 miljoner pund. De brittiska myndigheterna angav den 31 oktober 2006 att de exakta villkoren för denna förlängning fortfarande var under utarbetande, men planerna var att den skulle beviljas på marknadsvillkor och att lånet inte skulle utgöra något statligt stöd.

2.3.3   Spärrkontot för pensioner

| (22) | År 2006 beslutade de brittiska myndigheterna att frigöra 850 miljoner pund av de likvida medel som fanns kvar i RM:s reserver för brevtjänster för att inrätta ett ”spärrkonto”, som under vissa omständigheter kunde utnyttjas av Royal Mail Pension Plan (RMPP) om RM inte skulle kunna fullgöra sina förpliktelser. Bakgrunden till denna åtgärd var att RM:s olika pensionssystem, av vilka RMPP är ojämförligt störst, uppvisade ett underskott (på grundval av vissa försiktiga antaganden skulle de beräknade skulderna överstiga tillgångarna) på sammanlagt 5,6 miljarder pund i bokslutet för 2005/2006, där detta underskott togs upp i RM:s balansräkning för första gången. RMPP är liksom andra brittiska tjänstepensionsplaner ett fonderat system som måste ha tillgångar så att det täcker skulderna. Enligt de brittiska myndigheterna skulle inte RM snabbt kunna betala av detta underskott och samtidigt modernisera verksamheten, med tanke på de beräknade kassaflödena. Tack vare kontot kan RM därför komma överens med förvaltarna av RMPP om en längre period för att minska underskottet och därmed minska sina pensionsinbetalningar under de inledande åren. Enligt de brittiska myndigheterna är användningen av reserverna för brevtjänster det mest lönsamma för RM, och värdet på de brittiska myndigheternas aktieinnehav kommer att öka om RM får slutföra sin strategiplan. De brittiska myndigheterna hävdar att utan spärrkontot och de förlängda lånefaciliteterna skulle värdet för aktieägarna inte förbättras utan försämras radikalt, och detta är därför ett marknadsmässigt agerande från deras sida. |
| --- | --- |

(22)

År 2006 beslutade de brittiska myndigheterna att frigöra 850 miljoner pund av de likvida medel som fanns kvar i RM:s reserver för brevtjänster för att inrätta ett ”spärrkonto”, som under vissa omständigheter kunde utnyttjas av Royal Mail Pension Plan (RMPP) om RM inte skulle kunna fullgöra sina förpliktelser. Bakgrunden till denna åtgärd var att RM:s olika pensionssystem, av vilka RMPP är ojämförligt störst, uppvisade ett underskott (på grundval av vissa försiktiga antaganden skulle de beräknade skulderna överstiga tillgångarna) på sammanlagt 5,6 miljarder pund i bokslutet för 2005/2006, där detta underskott togs upp i RM:s balansräkning för första gången. RMPP är liksom andra brittiska tjänstepensionsplaner ett fonderat system som måste ha tillgångar så att det täcker skulderna. Enligt de brittiska myndigheterna skulle inte RM snabbt kunna betala av detta underskott och samtidigt modernisera verksamheten, med tanke på de beräknade kassaflödena. Tack vare kontot kan RM därför komma överens med förvaltarna av RMPP om en längre period för att minska underskottet och därmed minska sina pensionsinbetalningar under de inledande åren. Enligt de brittiska myndigheterna är användningen av reserverna för brevtjänster det mest lönsamma för RM, och värdet på de brittiska myndigheternas aktieinnehav kommer att öka om RM får slutföra sin strategiplan. De brittiska myndigheterna hävdar att utan spärrkontot och de förlängda lånefaciliteterna skulle värdet för aktieägarna inte förbättras utan försämras radikalt, och detta är därför ett marknadsmässigt agerande från deras sida.

2.3.4   Det nya aktieägarlånet på 300 miljoner pund

| (23) | Den 8 februari 2007 tillkännagav de brittiska myndigheterna att de beviljat RM ett aktieägarlån på 300 miljoner pund. Detta lån anmäldes inte till kommissionen. Enligt de villkor som angavs i tillkännagivandet ingick detta lån i ett åtgärdspaket med spärrkontot för pensioner och lånefaciliteten. |
| --- | --- |

(23)

Den 8 februari 2007 tillkännagav de brittiska myndigheterna att de beviljat RM ett aktieägarlån på 300 miljoner pund. Detta lån anmäldes inte till kommissionen. Enligt de villkor som angavs i tillkännagivandet ingick detta lån i ett åtgärdspaket med spärrkontot för pensioner och lånefaciliteten.

2.4   Skälen till att förfarandet inleds

| (24) | I sitt beslut om att inleda granskningsförfarandet ställde sig kommissionen tvekande till de brittiska myndigheternas påståenden att åtgärderna inte utgjorde något statligt stöd eftersom de tillhandahölls på marknadsvillkor och därför inte gav Royal Mail någon fördel. Brev- och pakettjänster är en internationell verksamhet, och kommissionen anser att en selektiv fördel för RM eller Parcelforce skulle snedvrida konkurrensen och påverka handeln mellan medlemsstaterna. Samtliga åtgärder finansierades med medel som stod under statens direkta kontroll och som därför utgjorde statliga medel i den mening som avses i artikel 87.1 i fördraget. Åtgärderna kan alla tillskrivas staten och var selektiva genom att de endast beviljades RM. Om de utgjorde en fördel för Royal Mail skulle de därför uppfylla kriterierna för att betraktas som statligt stöd. Kommissionen bedömde frågan om fördelar när det gäller de åtgärder som har föranlett förfarandet. |
| --- | --- |

(24)

I sitt beslut om att inleda granskningsförfarandet ställde sig kommissionen tvekande till de brittiska myndigheternas påståenden att åtgärderna inte utgjorde något statligt stöd eftersom de tillhandahölls på marknadsvillkor och därför inte gav Royal Mail någon fördel. Brev- och pakettjänster är en internationell verksamhet, och kommissionen anser att en selektiv fördel för RM eller Parcelforce skulle snedvrida konkurrensen och påverka handeln mellan medlemsstaterna. Samtliga åtgärder finansierades med medel som stod under statens direkta kontroll och som därför utgjorde statliga medel i den mening som avses i artikel 87.1 i fördraget. Åtgärderna kan alla tillskrivas staten och var selektiva genom att de endast beviljades RM. Om de utgjorde en fördel för Royal Mail skulle de därför uppfylla kriterierna för att betraktas som statligt stöd. Kommissionen bedömde frågan om fördelar när det gäller de åtgärder som har föranlett förfarandet.

2.4.1   2001 års lån

| (25) | Som anges i skäl 19 ska 2001 års lån betalas tillbaka under perioden 2021–2025, och genomsnittsräntan ligger på cirka 5,8 procent. Denna ränta ligger betydligt under den referensränta som tillämpades i Storbritannien 2001 (7,06 procent) när Storbritannien tidigare underrättade kommissionen om att lånet hade beviljats. De brittiska myndigheterna lade fram vissa bevis för att räntekurvan i Storbritannien då var på nedåtgående och att räntorna på ett sådant långfristigt lån därför kunde ligga under referensräntan (som vid den tiden grundade sig på femåriga räntesatser) utan att detta stred mot den marknadsekonomiska investerarprincipen. Bevisen föreföll emellertid också tyda på att en del av lånet beviljades 1999 och 2000. Detta strider inte bara mot tidigare information, utan avser också en period då referensräntan var ännu högre (7,64 procent år 2000). Kommissionen konstaterade också att åtminstone under 2001 började Royal Mail få vikande ekonomiska resultat. Detta skulle normalt avspeglas i villkoren för alla lån. Vid bedömningen av ett lån till ett företag i ekonomiska svårigheter kan kommissionen därför använda en räntesats som är högre än referensräntan som jämförelsepunkt. |
| --- | --- |

(25)

Som anges i skäl 19 ska 2001 års lån betalas tillbaka under perioden 2021–2025, och genomsnittsräntan ligger på cirka 5,8 procent. Denna ränta ligger betydligt under den referensränta som tillämpades i Storbritannien 2001 (7,06 procent) när Storbritannien tidigare underrättade kommissionen om att lånet hade beviljats. De brittiska myndigheterna lade fram vissa bevis för att räntekurvan i Storbritannien då var på nedåtgående och att räntorna på ett sådant långfristigt lån därför kunde ligga under referensräntan (som vid den tiden grundade sig på femåriga räntesatser) utan att detta stred mot den marknadsekonomiska investerarprincipen. Bevisen föreföll emellertid också tyda på att en del av lånet beviljades 1999 och 2000. Detta strider inte bara mot tidigare information, utan avser också en period då referensräntan var ännu högre (7,64 procent år 2000). Kommissionen konstaterade också att åtminstone under 2001 började Royal Mail få vikande ekonomiska resultat. Detta skulle normalt avspeglas i villkoren för alla lån. Vid bedömningen av ett lån till ett företag i ekonomiska svårigheter kan kommissionen därför använda en räntesats som är högre än referensräntan som jämförelsepunkt.

2.4.2   Lånefaciliteterna

| (26) | De brittiska myndigheterna hade underrättat kommissionen om att i oktober 2006 hade de lånefaciliteter som beviljats 2003 ännu inte utnyttjats. Enbart detta gjorde det dock inte möjligt att konstatera att lånefaciliteterna inte gav någon fördel, eftersom tillgången till lånefaciliteter har ett ”optionsvärde” för företaget. År 2003 kunde man inte veta att lånefaciliteterna inte skulle utnyttjas. Villkoren för lånefaciliteterna behöver därför bedömas på samma sätt som 2001 års lån. Det kan konstateras att dessa lånefaciliteter var kopplade till RM:s förnyelseplan. |
| --- | --- |

(26)

De brittiska myndigheterna hade underrättat kommissionen om att i oktober 2006 hade de lånefaciliteter som beviljats 2003 ännu inte utnyttjats. Enbart detta gjorde det dock inte möjligt att konstatera att lånefaciliteterna inte gav någon fördel, eftersom tillgången till lånefaciliteter har ett ”optionsvärde” för företaget. År 2003 kunde man inte veta att lånefaciliteterna inte skulle utnyttjas. Villkoren för lånefaciliteterna behöver därför bedömas på samma sätt som 2001 års lån. Det kan konstateras att dessa lånefaciliteter var kopplade till RM:s förnyelseplan.

| (27) | NLF-lånet på 544 miljoner pund beviljades till ”25 räntepunkter över Libor eller relevanta gilts
   (6)”. Det bör noteras att referensräntan fastställs till 75 punkter över en interbankränta. De brittiska myndigheterna motiverade den låga marginalen genom att hänvisa till den ställda säkerheten, nämligen RM:s reserver av likvida medel. Kommissionen konstaterade emellertid att dessa reserver utgör statliga medel som de brittiska myndigheterna hade kontroll över genom specifik lagstiftning. Kommissionen ifrågasatte därför om det faktum att reserverna ställts som säkerhet ovillkorligen skulle kunna skingra misstankarna om åtgärdens stödkaraktär. Kommissionen konstaterade att om lånet hade utnyttjats skulle besparingen på 50 räntepunkter överstiga värdet av de avgifter som RM skulle ha betalat. |
| --- | --- |

(27)

NLF-lånet på 544 miljoner pund beviljades till ”25 räntepunkter över Libor eller relevanta gilts
   (6)”. Det bör noteras att referensräntan fastställs till 75 punkter över en interbankränta. De brittiska myndigheterna motiverade den låga marginalen genom att hänvisa till den ställda säkerheten, nämligen RM:s reserver av likvida medel. Kommissionen konstaterade emellertid att dessa reserver utgör statliga medel som de brittiska myndigheterna hade kontroll över genom specifik lagstiftning. Kommissionen ifrågasatte därför om det faktum att reserverna ställts som säkerhet ovillkorligen skulle kunna skingra misstankarna om åtgärdens stödkaraktär. Kommissionen konstaterade att om lånet hade utnyttjats skulle besparingen på 50 räntepunkter överstiga värdet av de avgifter som RM skulle ha betalat.

| (28) | Obligationerna på 300 miljoner och 200 miljoner pund emitterades till en ränta som låg 50 respektive 200 räntepunkter över ”relevanta gilts”. Den större obligationen säkrades genom en rörlig garanti för alla RM:s tillgångar, medan den mindre obligationen hade lägre säkerhet. Marginalen på 50 räntepunkter över en ränta baserad på statspapper (som normalt ligger under interbankräntorna) innebär att lånet på 300 miljoner kan ha beviljats till en ränta som låg under kommissionens referensränta. |
| --- | --- |

(28)

Obligationerna på 300 miljoner och 200 miljoner pund emitterades till en ränta som låg 50 respektive 200 räntepunkter över ”relevanta gilts”. Den större obligationen säkrades genom en rörlig garanti för alla RM:s tillgångar, medan den mindre obligationen hade lägre säkerhet. Marginalen på 50 räntepunkter över en ränta baserad på statspapper (som normalt ligger under interbankräntorna) innebär att lånet på 300 miljoner kan ha beviljats till en ränta som låg under kommissionens referensränta.

| (29) | De brittiska myndigheterna underrättade kommissionen den 31 oktober 2006 att villkoren för förlängningen av 2003 års faciliteter, som fortfarande gällde i oktober 2006 (dvs. lånet på 544 miljoner pund från National Loan Fund och obligationen på 300 miljoner pund) fortfarande var under förhandling, men att de hade anlitat konsulter för rådgivning för att se till att de beviljats på marknadsvillkor. |
| --- | --- |

(29)

De brittiska myndigheterna underrättade kommissionen den 31 oktober 2006 att villkoren för förlängningen av 2003 års faciliteter, som fortfarande gällde i oktober 2006 (dvs. lånet på 544 miljoner pund från National Loan Fund och obligationen på 300 miljoner pund) fortfarande var under förhandling, men att de hade anlitat konsulter för rådgivning för att se till att de beviljats på marknadsvillkor.

2.4.3   Spärrkontot för pensioner

| (30) | Enligt den information som lämnats av de brittiska myndigheterna var en effekt av spärrkontot att det minskar de pensionsinbetalningar RM måste göra till RMPP för att minska sitt underskott under de inledande åren. Kommissionen konstaterade att detta tydde på att åtgärden kunde ge RM en fördel och därför kunde utgöra statligt stöd. Kommissionen tvivlade på argumentet att åtgärden kunde motiveras som ett agerande av en investerare i en marknadsekonomi, vilket inte hade backats upp med beräkningar eller ekonomisk analys. |
| --- | --- |

(30)

Enligt den information som lämnats av de brittiska myndigheterna var en effekt av spärrkontot att det minskar de pensionsinbetalningar RM måste göra till RMPP för att minska sitt underskott under de inledande åren. Kommissionen konstaterade att detta tydde på att åtgärden kunde ge RM en fördel och därför kunde utgöra statligt stöd. Kommissionen tvivlade på argumentet att åtgärden kunde motiveras som ett agerande av en investerare i en marknadsekonomi, vilket inte hade backats upp med beräkningar eller ekonomisk analys.

| (31) | Kommissionen identifierade tre olika frågor som den skulle ta under övervägande. Med tanke på att reservfonderna inom reserven redan fanns inom Royal Mail och stod upptagna på bolagets balansräkning var en fråga om inrättandet av spärrkonto kunde betraktas som ett affärsmässigt beslut av RM trots de brittiska myndigheternas engagemang, vilket uppstod tack vare den särskilda tillämpliga rättsliga ramen. Mot bakgrund av de brittiska myndigheternas särskilda befogenheter över dessa reserver var en andra fråga om en aktieägare som agerade affärsmässigt skulle ställa sig bakom att det egna kapitalet användes på detta sätt. En tredje fråga var om en aktieägare skulle samtycka till att bidra med nytt kapital för att finansiera ett spärrkonto av detta slag, med tanke på att användningen av reserver för pensionsåtgärden förutsätter att myndigheterna finansierar POL-åtgärderna genom statsbudgeten. |
| --- | --- |

(31)

Kommissionen identifierade tre olika frågor som den skulle ta under övervägande. Med tanke på att reservfonderna inom reserven redan fanns inom Royal Mail och stod upptagna på bolagets balansräkning var en fråga om inrättandet av spärrkonto kunde betraktas som ett affärsmässigt beslut av RM trots de brittiska myndigheternas engagemang, vilket uppstod tack vare den särskilda tillämpliga rättsliga ramen. Mot bakgrund av de brittiska myndigheternas särskilda befogenheter över dessa reserver var en andra fråga om en aktieägare som agerade affärsmässigt skulle ställa sig bakom att det egna kapitalet användes på detta sätt. En tredje fråga var om en aktieägare skulle samtycka till att bidra med nytt kapital för att finansiera ett spärrkonto av detta slag, med tanke på att användningen av reserver för pensionsåtgärden förutsätter att myndigheterna finansierar POL-åtgärderna genom statsbudgeten.

2.4.4   Det nya aktieägarlånet på 300 miljoner pund

| (32) | Kommissionen hade inte underrättats om villkoren för lånet vid den tidpunkt då granskningen inleddes. Kommissionen kunde därför inte bedöma om villkoren inbegrep stöd. Eftersom lånet ingick i ett paket av åtgärder som kommissionen fortfarande misstänker kan innehålla statligt stöd, kunde lånevillkoren i inga händelser bedömas separat. |
| --- | --- |

(32)

Kommissionen hade inte underrättats om villkoren för lånet vid den tidpunkt då granskningen inleddes. Kommissionen kunde därför inte bedöma om villkoren inbegrep stöd. Eftersom lånet ingick i ett paket av åtgärder som kommissionen fortfarande misstänker kan innehålla statligt stöd, kunde lånevillkoren i inga händelser bedömas separat.

2.4.5   Eventuellt statligt stöds förenlighet

| (33) | Kommissionen ställde sig också tvekande till om åtgärderna var förenliga med den gemensamma marknaden, om det förhöll sig så att det var fråga om statligt stöd. Kommissionen konstaterade att det inte föreföll möjligt att betrakta artikel 86.2 i fördraget som rättslig grund, även om RM har anförtrotts att tillhandahålla tjänster av allmänt ekonomiskt intresse. De brittiska myndigheterna hade explicit kopplat lånet och lånefaciliteterna till andra projekt än tillhandahållandet av sådana tjänster, nämligen RM:s utlandsförvärv och den förnyelseplan som antogs 2003. Spärrkontot för pensioner hade inte heller kopplats till någon tjänst av allmänt ekonomiskt intresse som tillhandahållits av RM. |
| --- | --- |

(33)

Kommissionen ställde sig också tvekande till om åtgärderna var förenliga med den gemensamma marknaden, om det förhöll sig så att det var fråga om statligt stöd. Kommissionen konstaterade att det inte föreföll möjligt att betrakta artikel 86.2 i fördraget som rättslig grund, även om RM har anförtrotts att tillhandahålla tjänster av allmänt ekonomiskt intresse. De brittiska myndigheterna hade explicit kopplat lånet och lånefaciliteterna till andra projekt än tillhandahållandet av sådana tjänster, nämligen RM:s utlandsförvärv och den förnyelseplan som antogs 2003. Spärrkontot för pensioner hade inte heller kopplats till någon tjänst av allmänt ekonomiskt intresse som tillhandahållits av RM.

| (34) | Om dessa åtgärder innehåller statligt stöd förefaller deras förenlighet med den gemensamma marknaden endast kunna motiveras med hjälp av artikel 87.3 c i fördraget. Åtgärderna föreföll dock inte vara förenliga med någon av de regler som kommissionen hittills har utfärdat om tillämpningen av det stycket. Om det var fråga om statligt stöd hyste kommissionen därför tvivel om huruvida åtgärderna var förenliga med den gemensamma marknaden. |
| --- | --- |

(34)

Om dessa åtgärder innehåller statligt stöd förefaller deras förenlighet med den gemensamma marknaden endast kunna motiveras med hjälp av artikel 87.3 c i fördraget. Åtgärderna föreföll dock inte vara förenliga med någon av de regler som kommissionen hittills har utfärdat om tillämpningen av det stycket. Om det var fråga om statligt stöd hyste kommissionen därför tvivel om huruvida åtgärderna var förenliga med den gemensamma marknaden.

3.   SYNPUNKTER FRÅN BERÖRDA PARTER

3.1   Deutsche Post

| (35) | Deutsche Post framförde synpunkten att granskningen endast omfattade en del av det stöd som beviljats Royal Mail under de senaste åren. Kommissionen hade godkänt en hel rad brittiska stödåtgärder, med resultatet att Royal Mail hade blivit den största stödmottagaren inom postsektorn (efter Poste Italiane) under de senaste åren. DPAG påpekade att trots alla dessa åtgärder hade Royal Mails avreglerade leverantör av pakettjänster, Parcelforce, haft stora förluster under flera år. Eftersom Royal Mail samtidigt inte hade fått tillräckligt med intäkter från sin övriga verksamhet för att kompensera dessa förluster, måste de täckas med statliga medel. Enligt kommissionens beslut av den 19 juni 2002 (ärende C 61/99 – Deutsche Post AG (7)) utgör en sådan kompenserad förlust ett statligt stöd som är oförenligt med den gemensamma marknaden. DPAG beklagade att kommissionen inte hade tagit någon hänsyn till detta faktum, som DPAG hade påpekat redan i sitt klagomål av den 3 december 2002, inom ramen för detta förfarande. |
| --- | --- |

(35)

Deutsche Post framförde synpunkten att granskningen endast omfattade en del av det stöd som beviljats Royal Mail under de senaste åren. Kommissionen hade godkänt en hel rad brittiska stödåtgärder, med resultatet att Royal Mail hade blivit den största stödmottagaren inom postsektorn (efter Poste Italiane) under de senaste åren. DPAG påpekade att trots alla dessa åtgärder hade Royal Mails avreglerade leverantör av pakettjänster, Parcelforce, haft stora förluster under flera år. Eftersom Royal Mail samtidigt inte hade fått tillräckligt med intäkter från sin övriga verksamhet för att kompensera dessa förluster, måste de täckas med statliga medel. Enligt kommissionens beslut av den 19 juni 2002 (ärende C 61/99 – Deutsche Post AG (7)) utgör en sådan kompenserad förlust ett statligt stöd som är oförenligt med den gemensamma marknaden. DPAG beklagade att kommissionen inte hade tagit någon hänsyn till detta faktum, som DPAG hade påpekat redan i sitt klagomål av den 3 december 2002, inom ramen för detta förfarande.

| (36) | Vad gäller 2001 års lån konstaterade DP att Royal Mail i januari 1999 hade förvärvat den tyska pakettjänstleverantören German Parcel GmbH (German Parcel) för 424 miljoner euro. Under hösten 1999 blev German Parcel GmbH en del av det nybildade General Logistics System (GLS). GLS fortsatte att göra flera förvärv på den europeiska marknaden. Under perioden 2000–2003 genererade Royal Mail knappt någon vinst för att finansiera dessa förvärv. Om lånet som finansierade dessa förvärv beviljades på villkor som då inte var tillgängliga på marknaden skulle det röra sig om olagligt statligt stöd som måste återbetalas. |
| --- | --- |

(36)

Vad gäller 2001 års lån konstaterade DP att Royal Mail i januari 1999 hade förvärvat den tyska pakettjänstleverantören German Parcel GmbH (German Parcel) för 424 miljoner euro. Under hösten 1999 blev German Parcel GmbH en del av det nybildade General Logistics System (GLS). GLS fortsatte att göra flera förvärv på den europeiska marknaden. Under perioden 2000–2003 genererade Royal Mail knappt någon vinst för att finansiera dessa förvärv. Om lånet som finansierade dessa förvärv beviljades på villkor som då inte var tillgängliga på marknaden skulle det röra sig om olagligt statligt stöd som måste återbetalas.

| (37) | När det gäller lånefaciliteterna ansåg DPAG att det var svårt att förstå varför Royal Mail inte finansierade förnyelsen av postinfrastrukturen med intäkterna från de senaste åren (enligt Royal Mails egna siffror hade bolaget en rörelsevinst på 355 miljoner pund för räkenskapsåret 2005/2006). Tillsynsmyndigheten Postcomm hade redan tagit bolagets skyldighet att tillhandahålla samhällsomfattande tjänster under noggrant övervägande när räntorna godkändes. Man kunde därför befara att den övergripande effekten av mängden stödåtgärder i form av direkta betalningar från staten, lån och godkända prissättningsåtgärder skulle bli en överkompensation av kostnaderna för samhällsomfattande tjänster på ett sätt som inte är tillåtet enligt reglerna för statligt stöd. Detta skulle märkbart kunna påverka konkurrensen på den brittiska marknaden för brev-, paket- och expressbudstjänster, där DPAG hade en omsättning på mer än 1 miljard euro under 2006. |
| --- | --- |

(37)

När det gäller lånefaciliteterna ansåg DPAG att det var svårt att förstå varför Royal Mail inte finansierade förnyelsen av postinfrastrukturen med intäkterna från de senaste åren (enligt Royal Mails egna siffror hade bolaget en rörelsevinst på 355 miljoner pund för räkenskapsåret 2005/2006). Tillsynsmyndigheten Postcomm hade redan tagit bolagets skyldighet att tillhandahålla samhällsomfattande tjänster under noggrant övervägande när räntorna godkändes. Man kunde därför befara att den övergripande effekten av mängden stödåtgärder i form av direkta betalningar från staten, lån och godkända prissättningsåtgärder skulle bli en överkompensation av kostnaderna för samhällsomfattande tjänster på ett sätt som inte är tillåtet enligt reglerna för statligt stöd. Detta skulle märkbart kunna påverka konkurrensen på den brittiska marknaden för brev-, paket- och expressbudstjänster, där DPAG hade en omsättning på mer än 1 miljard euro under 2006.

| (38) | DPAG uppmanade kommissionen att kritiskt granska de stödåtgärder som anges i beslutet om att inleda förfarandet mot bakgrund av de många statliga stödåtgärder som redan har godkänts för i synnerhet Royal Mail. |
| --- | --- |

(38)

DPAG uppmanade kommissionen att kritiskt granska de stödåtgärder som anges i beslutet om att inleda förfarandet mot bakgrund av de många statliga stödåtgärder som redan har godkänts för i synnerhet Royal Mail.

3.2   TNT Post UK Limited

| (39) | I sina första synpunkter på beslutet att inleda förfarandet gav TNT Post UK Ltd (TNT) sitt fulla stöd till granskningen, i egenskap av medlem av Mail Competition Forum som hade inkommit med klagomål om pensionsåtgärden. Som ny marknadsaktör påverkades TNT direkt av varje form av finansiering som utfördes under andra förhållanden än på marknadsvillkor med armslängds avstånd. En sådan finansiering skulle innebära att Royal Mail kan hålla sina priser på en artificiellt låg nivå, vilket därigenom försämrar TNT:s konkurrensförmåga. |
| --- | --- |

(39)

I sina första synpunkter på beslutet att inleda förfarandet gav TNT Post UK Ltd (TNT) sitt fulla stöd till granskningen, i egenskap av medlem av Mail Competition Forum som hade inkommit med klagomål om pensionsåtgärden. Som ny marknadsaktör påverkades TNT direkt av varje form av finansiering som utfördes under andra förhållanden än på marknadsvillkor med armslängds avstånd. En sådan finansiering skulle innebära att Royal Mail kan hålla sina priser på en artificiellt låg nivå, vilket därigenom försämrar TNT:s konkurrensförmåga.

| (40) | Med stöd av delårsbokslutet för Royal Mail Group Limited (tidigare plc) konstaterade TNT att Royal Mail Group plc inte betalar sina lån hos staten, men har fått formella avståendeförklaringar från handels- och näringsministeriet, i dess egenskap som långivare. TNT hävdade att under dessa förutsättningar skulle ingen kommersiell långivare vilja låna ut ytterligare belopp om inte villkoren på ett adekvat sätt avspeglade den ökade risken för uteblivna räntebetalningar eller kapitalåterbetalningar. TNT konstaterade vidare att Royal Mail i ett internt dokument daterat mars 2007 med titeln ”Royal Mails ståndpunkt i fråga om interimsöversynen hade bekräftat att det rådde ett inbördes beroendeförhållande mellan å ena sidan refinansieringen och å andra sidan prisbegränsningskontrollen och finansieringen av pensionsunderskottet under sjutton år. TNT ansåg att detta var en orimligt lång period, och om finansieringen visade sig genomföras på icke-marknadsvillkor för investerare eller långivare skulle detta tyda på att återbetalningsperioden var alltför lång. Följaktligen skulle de prisbegränsningar som fastställts av posttillsynsmyndigheten Postcomm ha legat alltför lågt. Som konkurrent sade sig TNT påverkas direkt av att det infördes prisbegränsningar för företagspost på en nivå som förutsatte statlig finansiering och en orimligt lång återbetalningsperiod för underskottet i pensionsfonden. |
| --- | --- |

(40)

Med stöd av delårsbokslutet för Royal Mail Group Limited (tidigare plc) konstaterade TNT att Royal Mail Group plc inte betalar sina lån hos staten, men har fått formella avståendeförklaringar från handels- och näringsministeriet, i dess egenskap som långivare. TNT hävdade att under dessa förutsättningar skulle ingen kommersiell långivare vilja låna ut ytterligare belopp om inte villkoren på ett adekvat sätt avspeglade den ökade risken för uteblivna räntebetalningar eller kapitalåterbetalningar. TNT konstaterade vidare att Royal Mail i ett internt dokument daterat mars 2007 med titeln ”Royal Mails ståndpunkt i fråga om interimsöversynen hade bekräftat att det rådde ett inbördes beroendeförhållande mellan å ena sidan refinansieringen och å andra sidan prisbegränsningskontrollen och finansieringen av pensionsunderskottet under sjutton år. TNT ansåg att detta var en orimligt lång period, och om finansieringen visade sig genomföras på icke-marknadsvillkor för investerare eller långivare skulle detta tyda på att återbetalningsperioden var alltför lång. Följaktligen skulle de prisbegränsningar som fastställts av posttillsynsmyndigheten Postcomm ha legat alltför lågt. Som konkurrent sade sig TNT påverkas direkt av att det infördes prisbegränsningar för företagspost på en nivå som förutsatte statlig finansiering och en orimligt lång återbetalningsperiod för underskottet i pensionsfonden.

| (41) | TNT kom med ytterligare en inlaga som inkom långt efter den officiella tidsfristen för synpunkter, men som kommissionen ändå har beaktat. TNT hade analyserat de båda statliga finansieringskällor som hade ställts till Royal Mails förfogande, nämligen i) lånefinansieringen, och ii) frigörandet av statligt kontrollerade reserver till ett spärrkonto som är tillgängligt för Royal Mail pensionsfondsförvaltare. TNT drog slutsatsen att ingen av dessa finansieringskällor skulle ha ställts till förfogande av en kommersiell investerare. |
| --- | --- |

(41)

TNT kom med ytterligare en inlaga som inkom långt efter den officiella tidsfristen för synpunkter, men som kommissionen ändå har beaktat. TNT hade analyserat de båda statliga finansieringskällor som hade ställts till Royal Mails förfogande, nämligen i) lånefinansieringen, och ii) frigörandet av statligt kontrollerade reserver till ett spärrkonto som är tillgängligt för Royal Mail pensionsfondsförvaltare. TNT drog slutsatsen att ingen av dessa finansieringskällor skulle ha ställts till förfogande av en kommersiell investerare.

| (42) | Vad gäller 2001 års lån beviljades dessa som lån utan säkerhet i februari 2001 med en löptid på nära 21 år i genomsnitt och en fast räntesats på i genomsnitt 5,84 procent. Under den månad då lånen utfärdades låg den 20-åriga swapräntan (i förhållande till Libor-räntan i pund) mellan 5,87 och 6,12 procent. Här skulle man kunna dra slutsatsen att de statliga lånen måste ha beviljats under den nivå som gäller för rådande interbankräntor, medan företagsskulder utan säkerhet under normala omständigheter har en kreditspread som ligger över interbankräntorna. Att detta även gäller för Royal Mail visar sig genom den kreditspread på 0,25 procent över Libor som kommersiella banker beviljade till Royal Mail för lån med mycket kortare löptid. TNT konstaterade också att kreditspreaden ökar betydligt för längre löptider. Baserat på den information som finns tillgänglig skulle de dra slutsatsen att en kommersiell part inte skulle ha beviljat Royal Mail lån på 500 miljoner pund på de angivna villkoren. Ett lån som beviljats på marknadsvillkor med armslängds avstånd skulle i själva verket ha resulterat i en betydligt högre ränta. |
| --- | --- |

(42)

Vad gäller 2001 års lån beviljades dessa som lån utan säkerhet i februari 2001 med en löptid på nära 21 år i genomsnitt och en fast räntesats på i genomsnitt 5,84 procent. Under den månad då lånen utfärdades låg den 20-åriga swapräntan (i förhållande till Libor-räntan i pund) mellan 5,87 och 6,12 procent. Här skulle man kunna dra slutsatsen att de statliga lånen måste ha beviljats under den nivå som gäller för rådande interbankräntor, medan företagsskulder utan säkerhet under normala omständigheter har en kreditspread som ligger över interbankräntorna. Att detta även gäller för Royal Mail visar sig genom den kreditspread på 0,25 procent över Libor som kommersiella banker beviljade till Royal Mail för lån med mycket kortare löptid. TNT konstaterade också att kreditspreaden ökar betydligt för längre löptider. Baserat på den information som finns tillgänglig skulle de dra slutsatsen att en kommersiell part inte skulle ha beviljat Royal Mail lån på 500 miljoner pund på de angivna villkoren. Ett lån som beviljats på marknadsvillkor med armslängds avstånd skulle i själva verket ha resulterat i en betydligt högre ränta.

| (43) | Vad gäller obligationerna som emitterades 2003 (dvs. lånefaciliteterna) såg TNT situationen något annorlunda eftersom det föreföll som att Royal Mails tillgångar utgjorde säkerhet för obligationerna. Beroende på styrkan i dessa tillgångar (som enligt tillgänglig information föreföll vara ganska starka) kunde spreaden över Libor förväntas minska. Det enda tvivelaktiga här var hur stort belopp denna minskning rörde sig om, men eftersom TNT inte kände till vilken ränta Royal Mail faktiskt betalade var det svårt att avgöra om detta belopp var befogat för såväl Royal Mail som den brittiska staten i ett kommersiellt perspektiv. |
| --- | --- |

(43)

Vad gäller obligationerna som emitterades 2003 (dvs. lånefaciliteterna) såg TNT situationen något annorlunda eftersom det föreföll som att Royal Mails tillgångar utgjorde säkerhet för obligationerna. Beroende på styrkan i dessa tillgångar (som enligt tillgänglig information föreföll vara ganska starka) kunde spreaden över Libor förväntas minska. Det enda tvivelaktiga här var hur stort belopp denna minskning rörde sig om, men eftersom TNT inte kände till vilken ränta Royal Mail faktiskt betalade var det svårt att avgöra om detta belopp var befogat för såväl Royal Mail som den brittiska staten i ett kommersiellt perspektiv.

| (44) | När det gäller de lån som beviljades 2007 konstaterade TNT att det inte var möjligt att fastställa om villkoren var marknadsmässiga, eftersom de inte var allmänt kända och även eftersom utlåningen uppenbarligen var knuten till spärrkontot och den befintliga lånefaciliteten. Men att avstå från dröjsmålsklausuler inom ramen för befintliga faciliteter (vilket bekräftades genom not 3 på sidan 18 i Royal Mails halvårsräkenskaper (8): ”Royal Mail Group plc har nettoskulder per den 24 september 2006, vilket i första hand är en följd av pensionsunderskottet i den huvudsakliga pensionsplanen, Royal Mail Pension Plan. Följaktligen kan konstateras att Royal Mail Group plc inte betalar sina lån hos staten, men har fått formella avståendeförklaringar från handels- och näringsministeriet, i dess egenskap av långivare”) samt bevilja ytterligare lånefinansiering är något som en kommersiell part inte skulle göra under normala omständigheter. |
| --- | --- |

(44)

När det gäller de lån som beviljades 2007 konstaterade TNT att det inte var möjligt att fastställa om villkoren var marknadsmässiga, eftersom de inte var allmänt kända och även eftersom utlåningen uppenbarligen var knuten till spärrkontot och den befintliga lånefaciliteten. Men att avstå från dröjsmålsklausuler inom ramen för befintliga faciliteter (vilket bekräftades genom not 3 på sidan 18 i Royal Mails halvårsräkenskaper (8): ”Royal Mail Group plc har nettoskulder per den 24 september 2006, vilket i första hand är en följd av pensionsunderskottet i den huvudsakliga pensionsplanen, Royal Mail Pension Plan. Följaktligen kan konstateras att Royal Mail Group plc inte betalar sina lån hos staten, men har fått formella avståendeförklaringar från handels- och näringsministeriet, i dess egenskap av långivare”) samt bevilja ytterligare lånefinansiering är något som en kommersiell part inte skulle göra under normala omständigheter.

| (45) | Beträffande pensionsåtgärden ifrågasatte TNT om den överföring av icke-företagsrelaterade tillgångar och relaterat kapital, även kallat ”reserverna för brevtjänster”, som gjorts vid införlivandet av Royal Mail i mars 2001 var av marknadsmässig karaktär. Enligt TNT skulle en kommersiell aktieägare med största sannolikhet inte ha bildat ett bolag som omfattade ett lån (där gäldenären var aktieägare) och sedan tillhandahålla motsvarande andel som kapital. TNT framförde synpunkten att när den nederländska operatören KPN ”privatiserades” 1989 hade det förekommit ett liknande arrangemang, men KPN:s första balansräkning 1989 som nederländskt aktiebolag (NV, naamloze vennootschap) innehöll varken sådana anknytande tillgångar eller reserver. |
| --- | --- |

(45)

Beträffande pensionsåtgärden ifrågasatte TNT om den överföring av icke-företagsrelaterade tillgångar och relaterat kapital, även kallat ”reserverna för brevtjänster”, som gjorts vid införlivandet av Royal Mail i mars 2001 var av marknadsmässig karaktär. Enligt TNT skulle en kommersiell aktieägare med största sannolikhet inte ha bildat ett bolag som omfattade ett lån (där gäldenären var aktieägare) och sedan tillhandahålla motsvarande andel som kapital. TNT framförde synpunkten att när den nederländska operatören KPN ”privatiserades” 1989 hade det förekommit ett liknande arrangemang, men KPN:s första balansräkning 1989 som nederländskt aktiebolag (NV, naamloze vennootschap) innehöll varken sådana anknytande tillgångar eller reserver.

| (46) | Enligt TNT fungerar de brittiska myndigheternas överföring till spärrkontot som en garanti gentemot pensionsfonden, och fördelen för Royal Mail skulle då vara att företaget fick en längre finansieringsperiod för att hämta in underskottet och kunde använda sina egna medel för att stärka verksamheten. Om Royal Mail hade tvingats finansiera underskottet omgående skulle företaget ha ställts inför en betydande förlust, minskat kapital och – kanske ännu viktigare – minskade likvida medel, beroende på om pensionsåtagandet i balansräkningen redan hade avspeglat ett sådant underskott. Under normala marknadsvillkor kan ett företag som behöver medel låna från lånemarknaden eller skaffa mer kapital på kapitalmarknaderna. I Royal Mails fall föreföll det finnas en tredje möjlighet, nämligen att komma överens med tillsynsmyndigheten om att priskontrollen skulle omfatta en lindrigare prisbegränsning. Priserna kunde öka avsevärt utan att de kom upp i oskäligt höga nivåer. Eftersom det krävdes Royal Mails samtycke för att priskontrollen skulle träda i kraft var detta något som Royal Mail hade befogenhet att göra och ett alternativ som var känt för företagets aktieägare. |
| --- | --- |

(46)

Enligt TNT fungerar de brittiska myndigheternas överföring till spärrkontot som en garanti gentemot pensionsfonden, och fördelen för Royal Mail skulle då vara att företaget fick en längre finansieringsperiod för att hämta in underskottet och kunde använda sina egna medel för att stärka verksamheten. Om Royal Mail hade tvingats finansiera underskottet omgående skulle företaget ha ställts inför en betydande förlust, minskat kapital och – kanske ännu viktigare – minskade likvida medel, beroende på om pensionsåtagandet i balansräkningen redan hade avspeglat ett sådant underskott. Under normala marknadsvillkor kan ett företag som behöver medel låna från lånemarknaden eller skaffa mer kapital på kapitalmarknaderna. I Royal Mails fall föreföll det finnas en tredje möjlighet, nämligen att komma överens med tillsynsmyndigheten om att priskontrollen skulle omfatta en lindrigare prisbegränsning. Priserna kunde öka avsevärt utan att de kom upp i oskäligt höga nivåer. Eftersom det krävdes Royal Mails samtycke för att priskontrollen skulle träda i kraft var detta något som Royal Mail hade befogenhet att göra och ett alternativ som var känt för företagets aktieägare.

| (47) | TNT påpekade att för att skaffa fram pengar på lånemarknaden behöver låntagaren kunna komma med ett övertygande argument för att skulden kan betalas tillbaka genom framtida kassaflöden. För att skaffa fram pengar på kapitalmarknaden behöver ett företag ett ännu mer övertygande argument för att man kommer att ge aktieägaren en betydande avkastning i förhållande till det totala kapitaltillskott som investerats. Eftersom den brittiska staten innehade samtliga aktier i Royal Mail bör man ha företagit alla undersökningar som krävdes för att förvissa sig om att Royal Mail skulle vara i bättre ekonomisk ställning om företaget fick slutföra sin strategiplan. Den kritiska frågan var om det skulle löna sig att göra ytterligare investeringar genom att frigöra medel från reserverna eller om det skulle vara liktydigt med att kasta pengarna i sjön”. En mycket klar analys av vilken avkastning som en sådan ytterligare investering skulle ge vore liktydigt med ett sådant beslut. Eftersom det inte finns några övertygande bevis för att omstruktureringsplanen – som hade varit möjlig tack vare att medel frigjorts från reserverna – skulle ge aktieägaren en kommersiell avkastning på den här investeringen, ansåg TNT att beslutet hade fattats på icke-marknadsvillkor. |
| --- | --- |

(47)

TNT påpekade att för att skaffa fram pengar på lånemarknaden behöver låntagaren kunna komma med ett övertygande argument för att skulden kan betalas tillbaka genom framtida kassaflöden. För att skaffa fram pengar på kapitalmarknaden behöver ett företag ett ännu mer övertygande argument för att man kommer att ge aktieägaren en betydande avkastning i förhållande till det totala kapitaltillskott som investerats. Eftersom den brittiska staten innehade samtliga aktier i Royal Mail bör man ha företagit alla undersökningar som krävdes för att förvissa sig om att Royal Mail skulle vara i bättre ekonomisk ställning om företaget fick slutföra sin strategiplan. Den kritiska frågan var om det skulle löna sig att göra ytterligare investeringar genom att frigöra medel från reserverna eller om det skulle vara liktydigt med att kasta pengarna i sjön”. En mycket klar analys av vilken avkastning som en sådan ytterligare investering skulle ge vore liktydigt med ett sådant beslut. Eftersom det inte finns några övertygande bevis för att omstruktureringsplanen – som hade varit möjlig tack vare att medel frigjorts från reserverna – skulle ge aktieägaren en kommersiell avkastning på den här investeringen, ansåg TNT att beslutet hade fattats på icke-marknadsvillkor.

4.   KOMMENTARER FRÅN STORBRITANNIEN

4.1   2001 års lån

| (48) | Beträffande 2001 års lån klargjorde Storbritannien att detta lån gick tillbaka till 1999 när staten godkände Royal Mails strategi att göra vissa förvärv, vilket skulle bidra till att höja konkurrenskraften i Royal Mails kärnverksamhet. Genom att samtycka till denna strategi tog framför allt myndigheterna under övervägande den beräknade prognosen på avkastning när Royal Mail arbetade för att uppnå sitt strategiska mål. För det femte året av den övergripande förvärvsstrategin var Royal Mails prognos en ökad omsättning på 40 procent och en vinstökning på 210 procent. Under diskussionerna om förvärvsfinansieringen och i synnerhet förvärvet av German Parcel, som utgjorde Royal Mails första större utlandsförvärv, framförde de brittiska myndigheterna ett önskemål om att Royal Mail skulle finansiera denna transaktion (och framtida transaktioner) genom ett lån från det statliga NLF till kommersiell ränta. Detta avspeglade statens avsikt att införa kommersiella villkor för Royal Mail samt att se till att företaget konkurrerade på lika villkor som andra postoperatörer inom postsektorn eftersom marknaden gradvis öppnades för konkurrens. |
| --- | --- |

(48)

Beträffande 2001 års lån klargjorde Storbritannien att detta lån gick tillbaka till 1999 när staten godkände Royal Mails strategi att göra vissa förvärv, vilket skulle bidra till att höja konkurrenskraften i Royal Mails kärnverksamhet. Genom att samtycka till denna strategi tog framför allt myndigheterna under övervägande den beräknade prognosen på avkastning när Royal Mail arbetade för att uppnå sitt strategiska mål. För det femte året av den övergripande förvärvsstrategin var Royal Mails prognos en ökad omsättning på 40 procent och en vinstökning på 210 procent. Under diskussionerna om förvärvsfinansieringen och i synnerhet förvärvet av German Parcel, som utgjorde Royal Mails första större utlandsförvärv, framförde de brittiska myndigheterna ett önskemål om att Royal Mail skulle finansiera denna transaktion (och framtida transaktioner) genom ett lån från det statliga NLF till kommersiell ränta. Detta avspeglade statens avsikt att införa kommersiella villkor för Royal Mail samt att se till att företaget konkurrerade på lika villkor som andra postoperatörer inom postsektorn eftersom marknaden gradvis öppnades för konkurrens.

| (49) | Eftersom NLF inte kunde tillhandahålla lånen 1999 enades den brittiska regeringen om att Royal Mail tillfälligt skulle finansiera transaktionerna genom att utnyttja reserverna av likvida medel i balansräkningen, i enlighet med den brittiska policyn om att offentligägda organ generellt sett inte bör låna från privata kapitalmarknader. Räntan på NLF-lånet skulle tillämpas från och med de datum (9) som Royal Mail genomförde utbetalningar från sina reserver av likvida medel som om lånet hade förelegat från och med denna tidpunkt (vilket hade varit den ursprungliga avsikten) med syftet att företaget skulle stå neutralt i förhållande till interimsavtalet om finansiering. Storbritannien inkom till kommissionen med den skrivelse daterad den 12 januari 1999 varigenom de brittiska myndigheterna godkände Royal Mails German Parcel-förvärv och angav hur finansieringen skulle tillhandahållas. |
| --- | --- |

(49)

Eftersom NLF inte kunde tillhandahålla lånen 1999 enades den brittiska regeringen om att Royal Mail tillfälligt skulle finansiera transaktionerna genom att utnyttja reserverna av likvida medel i balansräkningen, i enlighet med den brittiska policyn om att offentligägda organ generellt sett inte bör låna från privata kapitalmarknader. Räntan på NLF-lånet skulle tillämpas från och med de datum (9) som Royal Mail genomförde utbetalningar från sina reserver av likvida medel som om lånet hade förelegat från och med denna tidpunkt (vilket hade varit den ursprungliga avsikten) med syftet att företaget skulle stå neutralt i förhållande till interimsavtalet om finansiering. Storbritannien inkom till kommissionen med den skrivelse daterad den 12 januari 1999 varigenom de brittiska myndigheterna godkände Royal Mails German Parcel-förvärv och angav hur finansieringen skulle tillhandahållas.

| (50) | För att bedöma om Royal Mails föreslagna förvärv var rationella sett i ett strategiskt och kommersiellt perspektiv tog de brittiska myndigheterna hjälp av en extern rådgivare för German Parcel-förvärvet. När det gällde efterföljande förvärv, som även finansierades genom lånet på 500 miljoner pund och krävde de brittiska myndigheternas samtycke, konsulterades Deloitte & Touche LLP (Deloitte), som bedömde varje förvärv på individuell basis, innan de brittiska myndigheterna gav klartecken till att de aktuella förvärven kunde genomföras. Deloitte avrådde inte från något av dessa förvärv. |
| --- | --- |

(50)

För att bedöma om Royal Mails föreslagna förvärv var rationella sett i ett strategiskt och kommersiellt perspektiv tog de brittiska myndigheterna hjälp av en extern rådgivare för German Parcel-förvärvet. När det gällde efterföljande förvärv, som även finansierades genom lånet på 500 miljoner pund och krävde de brittiska myndigheternas samtycke, konsulterades Deloitte & Touche LLP (Deloitte), som bedömde varje förvärv på individuell basis, innan de brittiska myndigheterna gav klartecken till att de aktuella förvärven kunde genomföras. Deloitte avrådde inte från något av dessa förvärv.

| (51) | Deloitte anlitades också för att bistå med fastställandet av kommersiella räntor på förskott från NLF till Royal Mail och i synnerhet med Royal Mails kreditvärdering, som grundades på en bedömning av dess kreditvärdighet som självständigt företag, oberoende av statligt ägande. Deloitte bedömde RM:s kreditrisk som en funktion av företagsrelaterade och finansiella risker och fastställde med hjälp av jämförelseobjekt och ekonomiska nyckeltal ett kreditbetyg på mellan AA och AA-. Deloitte rekommenderade också att räntesatsen för Royal Mail skulle fastställas med hänvisning till de räntor som gäller för emittenter med jämförbara kreditbetyg baserat på ett filtrerat ”prisindex” av olika spreads för det givna kreditbetyget i förhållande till referensstatsobligationer. Med denna utgångspunkt låg relevant spread för Royal Mail mellan 76 och 165 räntepunkter. |
| --- | --- |

(51)

Deloitte anlitades också för att bistå med fastställandet av kommersiella räntor på förskott från NLF till Royal Mail och i synnerhet med Royal Mails kreditvärdering, som grundades på en bedömning av dess kreditvärdighet som självständigt företag, oberoende av statligt ägande. Deloitte bedömde RM:s kreditrisk som en funktion av företagsrelaterade och finansiella risker och fastställde med hjälp av jämförelseobjekt och ekonomiska nyckeltal ett kreditbetyg på mellan AA och AA-. Deloitte rekommenderade också att räntesatsen för Royal Mail skulle fastställas med hänvisning till de räntor som gäller för emittenter med jämförbara kreditbetyg baserat på ett filtrerat ”prisindex” av olika spreads för det givna kreditbetyget i förhållande till referensstatsobligationer. Med denna utgångspunkt låg relevant spread för Royal Mail mellan 76 och 165 räntepunkter.

| (52) | Royal Mail ansökte om ett långfristigt lån eftersom företaget avsåg att behålla de bolag som förvärvades på lång sikt för att genomföra sin strategi. Med utgångspunkt från de kommersiella räntesatser som gick att få vid denna tidpunkt (när de långa räntorna var betydligt lägre än de korta räntorna) begärde Royal Mail en lånetid på mellan 20 och 25 år – beroende på vad som var lämpligast – för de långsiktiga förvärven, vilket innebar att 100 miljoner pund av det totala lånebeloppet skulle återbetalas under varje år från 2021 fram till 2025, i stället för att Royal Mail skulle behöva betala tillbaka hela beloppet på 500 miljoner pund på ett år. De olika delarna av lånet hade olika löptider mellan 20 och 25 år, vilket inte var ovanligt eftersom de långa räntorna var relativt attraktiva vid den här perioden. Utlåningsräntorna baserades på en likartad skuld utan säkerhet där den redovisade löptiden låg mellan 20 och 25 år och kreditbetyget var AA. Därefter interpolerades årsräntorna för att få fram en lämplig ränta för Royal Mail-lånet. |
| --- | --- |

(52)

Royal Mail ansökte om ett långfristigt lån eftersom företaget avsåg att behålla de bolag som förvärvades på lång sikt för att genomföra sin strategi. Med utgångspunkt från de kommersiella räntesatser som gick att få vid denna tidpunkt (när de långa räntorna var betydligt lägre än de korta räntorna) begärde Royal Mail en lånetid på mellan 20 och 25 år – beroende på vad som var lämpligast – för de långsiktiga förvärven, vilket innebar att 100 miljoner pund av det totala lånebeloppet skulle återbetalas under varje år från 2021 fram till 2025, i stället för att Royal Mail skulle behöva betala tillbaka hela beloppet på 500 miljoner pund på ett år. De olika delarna av lånet hade olika löptider mellan 20 och 25 år, vilket inte var ovanligt eftersom de långa räntorna var relativt attraktiva vid den här perioden. Utlåningsräntorna baserades på en likartad skuld utan säkerhet där den redovisade löptiden låg mellan 20 och 25 år och kreditbetyget var AA. Därefter interpolerades årsräntorna för att få fram en lämplig ränta för Royal Mail-lånet.

| (53) | Storbritannien hävdade att kommissionens referensräntor inte var något giltigt jämförelseobjekt när det gäller räntorna för 2001 års lån, i synnerhet eftersom kommissionens räntor baseras på löptider på fem år och lånet i fråga omfattade långfristiga skulder med löptider på mellan 20 och 25 år, det lån som beviljats Royal Mail avspeglade de kommersiella räntor som var tillgängliga för låntagare i liknande ställning vad gäller långfristiga lån och Storbritanniens räntekurva under 1999–2000 (den relevanta period då räntan beräknades) var på nedåtgående, vilket gjorde att företagslånen blev billigare. |
| --- | --- |

(53)

Storbritannien hävdade att kommissionens referensräntor inte var något giltigt jämförelseobjekt när det gäller räntorna för 2001 års lån, i synnerhet eftersom kommissionens räntor baseras på löptider på fem år och lånet i fråga omfattade långfristiga skulder med löptider på mellan 20 och 25 år, det lån som beviljats Royal Mail avspeglade de kommersiella räntor som var tillgängliga för låntagare i liknande ställning vad gäller långfristiga lån och Storbritanniens räntekurva under 1999–2000 (den relevanta period då räntan beräknades) var på nedåtgående, vilket gjorde att företagslånen blev billigare.

| (54) | Någon säkerhet för lånet ansågs varken vara nödvändig eller lämplig, eftersom Royal Mails kreditbetyg bedömdes vara AA för skulder på upp till 1 miljard pund. Det föreslagna lånet skulle innebära att Royal Mails långfristiga skuld fortfarande låg kvar inom denna nivå och skulle i sig utgöra en betydande majoritet av Royal Mails skulder med en löptid på mer än ett år. Samtidigt som förhandlingar pågick kring 2003 års skuldfaciliteter beslöt emellertid de brittiska myndigheterna att omformulera 2001 års lån på 500 miljoner pund i ett liknande dokument som 2003 års arrangemang. Detta nya dokument medförde ingen förändring av lånebeloppet, lånens löptid eller de tillämpliga räntorna, men eftersom den totala skuldsättningen ökade utvidgades den säkerhet som hade ställts för GLS-aktierna inom ramen för de nya faciliteterna till att även omfatta 2001 års lån. Som säkerhet för lånet ställdes samtidigt en fast och rörlig garanti för vissa av Royal Mails tillgångar. |
| --- | --- |

(54)

Någon säkerhet för lånet ansågs varken vara nödvändig eller lämplig, eftersom Royal Mails kreditbetyg bedömdes vara AA för skulder på upp till 1 miljard pund. Det föreslagna lånet skulle innebära att Royal Mails långfristiga skuld fortfarande låg kvar inom denna nivå och skulle i sig utgöra en betydande majoritet av Royal Mails skulder med en löptid på mer än ett år. Samtidigt som förhandlingar pågick kring 2003 års skuldfaciliteter beslöt emellertid de brittiska myndigheterna att omformulera 2001 års lån på 500 miljoner pund i ett liknande dokument som 2003 års arrangemang. Detta nya dokument medförde ingen förändring av lånebeloppet, lånens löptid eller de tillämpliga räntorna, men eftersom den totala skuldsättningen ökade utvidgades den säkerhet som hade ställts för GLS-aktierna inom ramen för de nya faciliteterna till att även omfatta 2001 års lån. Som säkerhet för lånet ställdes samtidigt en fast och rörlig garanti för vissa av Royal Mails tillgångar.

4.2   Lånefaciliteterna

4.2.1   Faciliteterna som beviljades 2003

| (55) | Storbritannien lämnade ytterligare uppgifter om de lånefaciliteter som hade ställts till förfogande 2003. Enligt villkoren måste vissa kontantdepositioner i Royal Mails balansräkning ställas som säkerhet för lånen, som därför var skulder med särskilt låg risk, vilket motiverade en marginal på [...] (10). Som svar på kommissionens synpunkt att dessa kontantdepositioner utgjorde statliga medel som de brittiska myndigheterna hade kontroll över genom särskild lagstiftning och att utnyttjandet av depositionerna som säkerhet därför inte med nödvändighet kunde skingra misstankarna om åtgärdens stödkaraktär, påpekade de brittiska myndigheterna att de eftersträvade att företagets kontantdepositioner och andra tillgångar skulle utnyttjas på ett sådant sätt att det avspeglade marknadsmässiga principer, så att det infördes effektiva villkor för företaget i fråga om faciliteterna. Myndigheterna uppmanade Royal Mail att utnyttja sina befogenheter enligt avsnitt 72 i lagen om posttjänster från 2000 och låta sina kontantdepositioner hos NLF som hade genererats genom företagets ackumulerade vinst (till ett sammanlagt belopp av ca 1,8 miljarder pund) krediteras en särskild reserv i Royal Mails balansräkning (reserverna för brevtjänster). Enligt ett separat skriftligt avtal fick 549 miljoner pund av reserven utnyttjas som säkerhet för lånet på 544 miljoner pund från NLF. |
| --- | --- |

(55)

Storbritannien lämnade ytterligare uppgifter om de lånefaciliteter som hade ställts till förfogande 2003. Enligt villkoren måste vissa kontantdepositioner i Royal Mails balansräkning ställas som säkerhet för lånen, som därför var skulder med särskilt låg risk, vilket motiverade en marginal på [...] (10). Som svar på kommissionens synpunkt att dessa kontantdepositioner utgjorde statliga medel som de brittiska myndigheterna hade kontroll över genom särskild lagstiftning och att utnyttjandet av depositionerna som säkerhet därför inte med nödvändighet kunde skingra misstankarna om åtgärdens stödkaraktär, påpekade de brittiska myndigheterna att de eftersträvade att företagets kontantdepositioner och andra tillgångar skulle utnyttjas på ett sådant sätt att det avspeglade marknadsmässiga principer, så att det infördes effektiva villkor för företaget i fråga om faciliteterna. Myndigheterna uppmanade Royal Mail att utnyttja sina befogenheter enligt avsnitt 72 i lagen om posttjänster från 2000 och låta sina kontantdepositioner hos NLF som hade genererats genom företagets ackumulerade vinst (till ett sammanlagt belopp av ca 1,8 miljarder pund) krediteras en särskild reserv i Royal Mails balansräkning (reserverna för brevtjänster). Enligt ett separat skriftligt avtal fick 549 miljoner pund av reserven utnyttjas som säkerhet för lånet på 544 miljoner pund från NLF.

| (56) | Som svar på kommissionens frågor om den avgift som Royal Mail betalat för NLF-lånet klargjorde Storbritannien att den årliga avgiften i det här fallet var [...] räntepunkter av lånevärdet, dvs. [...] procent av den marginal på [...] räntepunkter som tas ut över Libor. De konstaterade att enligt marknadskonvention är avgifterna generellt sett 50 procent eller lägre av marginalen över Libor och anförde exempel för att illustrera detta. Relativt låga marginaler – kring 50 räntepunkter eller lägre – var brukligt för prioriterade skulder under denna period. Med tanke på att tillgången till andra faciliteter (obligationerna) var beroende av att parlamentet godkände att kapital tillfördes den behöriga myndigheten när denna behövde medel för att köpa de obligationer som skulle emitteras av Royal Mail, var det inte lämpligt med en avgift för dessa andra faciliteter eftersom faciliteterna faktiskt aldrig ingick i något åtagande för Royal Mail. Vad gäller privat utlåning är marknadspraxis att en avgift endast ska betalas när långivarna har fått alla de interna godkännanden som krävs, så att pengarna formellt hade beviljats (och är villkorslöst tillgängliga för) låntagaren. |
| --- | --- |

(56)

Som svar på kommissionens frågor om den avgift som Royal Mail betalat för NLF-lånet klargjorde Storbritannien att den årliga avgiften i det här fallet var [...] räntepunkter av lånevärdet, dvs. [...] procent av den marginal på [...] räntepunkter som tas ut över Libor. De konstaterade att enligt marknadskonvention är avgifterna generellt sett 50 procent eller lägre av marginalen över Libor och anförde exempel för att illustrera detta. Relativt låga marginaler – kring 50 räntepunkter eller lägre – var brukligt för prioriterade skulder under denna period. Med tanke på att tillgången till andra faciliteter (obligationerna) var beroende av att parlamentet godkände att kapital tillfördes den behöriga myndigheten när denna behövde medel för att köpa de obligationer som skulle emitteras av Royal Mail, var det inte lämpligt med en avgift för dessa andra faciliteter eftersom faciliteterna faktiskt aldrig ingick i något åtagande för Royal Mail. Vad gäller privat utlåning är marknadspraxis att en avgift endast ska betalas när långivarna har fått alla de interna godkännanden som krävs, så att pengarna formellt hade beviljats (och är villkorslöst tillgängliga för) låntagaren.

| (57) | Storbritannien beskrev också den analys av de föreslagna lånefaciliteterna som hade genomförts innan de beviljades. Bland annat hade man gjort nettonuvärdesberäkningar (NNB) av kassaflödesavkastningen av den föreslagna återfinansieringen respektive några alternativa möjligheter. Det föreslagna alternativet bedömdes ha en återvinningsgrad på [...] pund, medan alternativen hade en återvinningsgrad på [...] pund som bäst. Storbritannien bekräftade vidare att de faciliteter som beviljats 2003 inte hade utnyttjats, annat än som en testutbetalning som hade återbetalats inom en vecka, innan de antingen löpte ut eller också omformulerades i de faciliteter som beviljades 2007. |
| --- | --- |

(57)

Storbritannien beskrev också den analys av de föreslagna lånefaciliteterna som hade genomförts innan de beviljades. Bland annat hade man gjort nettonuvärdesberäkningar (NNB) av kassaflödesavkastningen av den föreslagna återfinansieringen respektive några alternativa möjligheter. Det föreslagna alternativet bedömdes ha en återvinningsgrad på [...] pund, medan alternativen hade en återvinningsgrad på [...] pund som bäst. Storbritannien bekräftade vidare att de faciliteter som beviljats 2003 inte hade utnyttjats, annat än som en testutbetalning som hade återbetalats inom en vecka, innan de antingen löpte ut eller också omformulerades i de faciliteter som beviljades 2007.

4.2.2   Faciliteterna som beviljades 2007

| (58) | Storbritannien förklarade att de lånefaciliteter som hade beviljats 2007 omfattade en prioriterad skuld på 900 miljoner pund. Den utgör en del av ett finansieringspaket som omfattar pensionsåtgärden och det efterställda lånet på 300 miljoner pund. Skuldfaciliteterna är avsedda att finansiera Royal Mails omstrukturerings- och investeringsplan, inklusive avgångsvederlag. Det prioriterade lånet på 900 miljoner pund ersätter och förlänger de lånefaciliteter på 844 miljoner pund som tillhandahölls 2003 och som omfattar två olika delar: en del på [...] pund som är öronmärkt för att finansiera omstruktureringen och en del på [...] pund som är avsedd för allmänna syften som rör rörelsekapitalet för verksamheten (exklusive Post Office Limited). Åtgärden trädde i kraft i och med den 19 mars 2007 och har en löptid på [...] år från och med detta datum. Den har en marginal på [...] räntepunkter över relevant Libor (11) under de första [...] månaderna. Därefter är marginalen beroende av graden av fast avgiftstäckning (Fixed Charge Cover, dvs. lönsamheten som en multipel av räntebetalningar), med minst [...] räntepunkter. Som säkerhet för faciliteten på 900 miljoner pund ställdes aktier i ett nytt dotterbolag som Royal Mail hade bildat, Royal Mail Estates Limited, vilket innehar praktiskt taget samtliga av företagets fastighetstillgångar (med undantag för Post Office Limited). Atis Real uppskattade i september 2006 det sammanlagda marknadsvärdet av dessa fastighetstillgångar till [...] pund. |
| --- | --- |

(58)

Storbritannien förklarade att de lånefaciliteter som hade beviljats 2007 omfattade en prioriterad skuld på 900 miljoner pund. Den utgör en del av ett finansieringspaket som omfattar pensionsåtgärden och det efterställda lånet på 300 miljoner pund. Skuldfaciliteterna är avsedda att finansiera Royal Mails omstrukturerings- och investeringsplan, inklusive avgångsvederlag. Det prioriterade lånet på 900 miljoner pund ersätter och förlänger de lånefaciliteter på 844 miljoner pund som tillhandahölls 2003 och som omfattar två olika delar: en del på [...] pund som är öronmärkt för att finansiera omstruktureringen och en del på [...] pund som är avsedd för allmänna syften som rör rörelsekapitalet för verksamheten (exklusive Post Office Limited). Åtgärden trädde i kraft i och med den 19 mars 2007 och har en löptid på [...] år från och med detta datum. Den har en marginal på [...] räntepunkter över relevant Libor (11) under de första [...] månaderna. Därefter är marginalen beroende av graden av fast avgiftstäckning (Fixed Charge Cover, dvs. lönsamheten som en multipel av räntebetalningar), med minst [...] räntepunkter. Som säkerhet för faciliteten på 900 miljoner pund ställdes aktier i ett nytt dotterbolag som Royal Mail hade bildat, Royal Mail Estates Limited, vilket innehar praktiskt taget samtliga av företagets fastighetstillgångar (med undantag för Post Office Limited). Atis Real uppskattade i september 2006 det sammanlagda marknadsvärdet av dessa fastighetstillgångar till [...] pund.

| (59) | Storbritannien beskrev de åtgärder som hade vidtagits för att säkerställa att kraven enligt den marknadsekonomiska investerarprincipen var uppfyllda och konstaterade samtidigt att marknadsmässigheten i 2007 års finansieringspaket behövde bedömas som helhet (se även skälen 64 och 65). Såväl Credit Suisse som Deloitte hade rekommenderat att faciliteten skulle baseras på marknadsvillkor och att en marknadsmässig ränta skulle betalas, vilket innefattade att lån som hade tagits på marknaden skulle användas som referens. Även om analysen tydde på att löptiden på sju år låg i den övre delen av marknadsspannet förefaller avgiften samt testerna för uttag och betalningsinställelse samtliga vara i linje med marknadsnormerna för lån där Royal Mail-lån hade ställts som säkerhet (i det här fallet i första hand genom fastigheter). Säkerhetsarrangemangen avvek från marknadspraxis (en garanti för aktier snarare än för fastigheter), men Storbritannien ansåg att detta i själva verket var mer fördelaktigt i långivarens perspektiv sett till kostnad, tid och administration. |
| --- | --- |

(59)

Storbritannien beskrev de åtgärder som hade vidtagits för att säkerställa att kraven enligt den marknadsekonomiska investerarprincipen var uppfyllda och konstaterade samtidigt att marknadsmässigheten i 2007 års finansieringspaket behövde bedömas som helhet (se även skälen 64 och 65). Såväl Credit Suisse som Deloitte hade rekommenderat att faciliteten skulle baseras på marknadsvillkor och att en marknadsmässig ränta skulle betalas, vilket innefattade att lån som hade tagits på marknaden skulle användas som referens. Även om analysen tydde på att löptiden på sju år låg i den övre delen av marknadsspannet förefaller avgiften samt testerna för uttag och betalningsinställelse samtliga vara i linje med marknadsnormerna för lån där Royal Mail-lån hade ställts som säkerhet (i det här fallet i första hand genom fastigheter). Säkerhetsarrangemangen avvek från marknadspraxis (en garanti för aktier snarare än för fastigheter), men Storbritannien ansåg att detta i själva verket var mer fördelaktigt i långivarens perspektiv sett till kostnad, tid och administration.

| (60) | Vad gäller TNT:s inlaga om att RM inte betalar sina lån hos staten och har fått formella avståendeförklaringar från handels- och näringsministeriet, förklarade Storbritannien att denna förklaring var nödvändig av rent tekniska skäl eftersom det hade införts nya redovisningskrav för pensioner (FRS17) och att detta inte berodde på någon underliggande försämring av företagets kommersiella resultat. Storbritannien konstaterade också att 2007 års faciliteter inte var något tillägg, vilket TNT hade antytt, utan snarare ersatte 2003 års faciliteter. |
| --- | --- |

(60)

Vad gäller TNT:s inlaga om att RM inte betalar sina lån hos staten och har fått formella avståendeförklaringar från handels- och näringsministeriet, förklarade Storbritannien att denna förklaring var nödvändig av rent tekniska skäl eftersom det hade införts nya redovisningskrav för pensioner (FRS17) och att detta inte berodde på någon underliggande försämring av företagets kommersiella resultat. Storbritannien konstaterade också att 2007 års faciliteter inte var något tillägg, vilket TNT hade antytt, utan snarare ersatte 2003 års faciliteter.

4.3   Pensionsåtgärden

| (61) | Storbritannien klargjorde mekaniken bakom upprättandet av spärrkontoarrangemanget, inklusive den säkerhet som hade lämnats pensionsfondsförvaltarna för detta belopp. När det gäller spärrkontot på 850 miljoner pund skulle 796 miljoner pund finansieras genom reserverna för brevtjänster och resterande 54 miljoner pund via ett kapitaltillskott. Enligt arrangemangen har förvaltarna rätt att utnyttja säkerheten för spärrkontot vid vissa begränsade fall av bristande uppfyllelse, som framför allt består i att det relevanta företaget (Royal Mail Holdings plc eller Royal Mail Group Limited) går i konkurs eller att den säkerhet som spärrkontot utgör inte kan tas i anspråk. I avtalen om säkerheten fastställs också under vilka omständigheter som kontomedel får frigöras från den säkerhet som har upprättats genom säkerhetsarrangemangen, vilket generellt sett kan sägas vara när pensionsfonden uppnår en solvensnivå på 75 procent. Så snart medel frigörs från den säkerhet som har upprättats genom Royal Mail Holdings säkerhetsavtal, har parterna bekräftat att aktieägaren kan besluta att spärrkontots medel på 850 miljoner pund (samt upplupen ränta) som frigörs från den säkerhet som har upprättats genom Royal Mail Holdings säkerhetsavtal kan lämnas till aktieägaren med stöd av befogenheterna enligt lagen om posttjänster från 2000 eller andra tillämpliga rättigheter eller befogenheter. |
| --- | --- |

(61)

Storbritannien klargjorde mekaniken bakom upprättandet av spärrkontoarrangemanget, inklusive den säkerhet som hade lämnats pensionsfondsförvaltarna för detta belopp. När det gäller spärrkontot på 850 miljoner pund skulle 796 miljoner pund finansieras genom reserverna för brevtjänster och resterande 54 miljoner pund via ett kapitaltillskott. Enligt arrangemangen har förvaltarna rätt att utnyttja säkerheten för spärrkontot vid vissa begränsade fall av bristande uppfyllelse, som framför allt består i att det relevanta företaget (Royal Mail Holdings plc eller Royal Mail Group Limited) går i konkurs eller att den säkerhet som spärrkontot utgör inte kan tas i anspråk. I avtalen om säkerheten fastställs också under vilka omständigheter som kontomedel får frigöras från den säkerhet som har upprättats genom säkerhetsarrangemangen, vilket generellt sett kan sägas vara när pensionsfonden uppnår en solvensnivå på 75 procent. Så snart medel frigörs från den säkerhet som har upprättats genom Royal Mail Holdings säkerhetsavtal, har parterna bekräftat att aktieägaren kan besluta att spärrkontots medel på 850 miljoner pund (samt upplupen ränta) som frigörs från den säkerhet som har upprättats genom Royal Mail Holdings säkerhetsavtal kan lämnas till aktieägaren med stöd av befogenheterna enligt lagen om posttjänster från 2000 eller andra tillämpliga rättigheter eller befogenheter.

| (62) | Tillhandahållandet av spärrkontot resulterade i att förvaltarna enades om att pensionsunderskottet skulle återbetalas under en period av sjutton år. De brittiska myndigheterna riktade uppmärksamheten på de uttalanden som hade gjorts av tillsynsmyndigheten för pensionsfonder om att återbetalningsperioder på mer än tio år skulle granskas särskilt noggrant, däribland om förvaltarna hade utnyttjat en ”eventualtillgång” (som ett spärrkonto) för att minska de risker som återvinningsplanen kan leda till. Storbritannien ifrågasatte kommissionens antagande att arrangemanget med spärrkontot gjorde det möjligt för Royal Mail att minska sina pensionsinbetalningar och hävdade att vad utgången skulle bli utan spärrkontot var något som skulle behöva förhandlas och som inte gick att förutspå. Om man inte kunde enas skulle det innebära en risk att medlen inte var tillgängliga för affärsinvesteringar. |
| --- | --- |

(62)

Tillhandahållandet av spärrkontot resulterade i att förvaltarna enades om att pensionsunderskottet skulle återbetalas under en period av sjutton år. De brittiska myndigheterna riktade uppmärksamheten på de uttalanden som hade gjorts av tillsynsmyndigheten för pensionsfonder om att återbetalningsperioder på mer än tio år skulle granskas särskilt noggrant, däribland om förvaltarna hade utnyttjat en ”eventualtillgång” (som ett spärrkonto) för att minska de risker som återvinningsplanen kan leda till. Storbritannien ifrågasatte kommissionens antagande att arrangemanget med spärrkontot gjorde det möjligt för Royal Mail att minska sina pensionsinbetalningar och hävdade att vad utgången skulle bli utan spärrkontot var något som skulle behöva förhandlas och som inte gick att förutspå. Om man inte kunde enas skulle det innebära en risk att medlen inte var tillgängliga för affärsinvesteringar.

4.4   Aktieägarlånet på 300 miljoner pund

| (63) | Storbritannien bekräftade att man hade beviljat Royal Mail ett aktieägarlån genom en mindre prioriterad skuld på 300 miljoner pund till en ränta på [...] procent med denna ränta samlad fram till lånets förfallodag. Faciliteten var tillgänglig under två år, och förfallodagen var det slutliga återbetalningsdatumet för den prioriterade skulden [...] eller frigörandet av medel från spärrkontot för pensioner, beroende på vilket datum som inföll senast. Villkoren i det efterställda lånet förhandlades fram som en del av det samlade paketet, i motsats till en fristående facilitet. Storbritannien konstaterade att villkoret om att återbetalning endast kunde ske efter frigörandet av spärrkontot för pensioner var en konsekvens av att lånet var av efterställd karaktär. Detta avspeglades i sin tur av den höga räntan, som sett till affärsriskerna var högre än det spann som de statliga rådgivarna hade angett som en lämplig alternativkostnad för kapital. De statliga rådgivarna hade bekräftat att arrangemanget var ”helt marknadsmässigt”. |
| --- | --- |

(63)

Storbritannien bekräftade att man hade beviljat Royal Mail ett aktieägarlån genom en mindre prioriterad skuld på 300 miljoner pund till en ränta på [...] procent med denna ränta samlad fram till lånets förfallodag. Faciliteten var tillgänglig under två år, och förfallodagen var det slutliga återbetalningsdatumet för den prioriterade skulden [...] eller frigörandet av medel från spärrkontot för pensioner, beroende på vilket datum som inföll senast. Villkoren i det efterställda lånet förhandlades fram som en del av det samlade paketet, i motsats till en fristående facilitet. Storbritannien konstaterade att villkoret om att återbetalning endast kunde ske efter frigörandet av spärrkontot för pensioner var en konsekvens av att lånet var av efterställd karaktär. Detta avspeglades i sin tur av den höga räntan, som sett till affärsriskerna var högre än det spann som de statliga rådgivarna hade angett som en lämplig alternativkostnad för kapital. De statliga rådgivarna hade bekräftat att arrangemanget var ”helt marknadsmässigt”.

4.5   2007 års pakets förenlighet med den marknadsekonomiska investerarprincipen

| (64) | Storbritannien konstaterade att komponenterna i 2007 års finansieringspaket förhandlades fram som delar av en integrerad helhet och att deras marknadsmässighet inte skulle bedömas separat, även om kommersiella motsvarigheter hade utgjort riktmärken för de enskilda villkoren. Den marknadsmässiga karaktären hos paketet och i synnerhet spärrkontoarrangemanget hade analyserats av Deloitte och Credit Suisse, och staten grundade sig på deras rådgivning. |
| --- | --- |

(64)

Storbritannien konstaterade att komponenterna i 2007 års finansieringspaket förhandlades fram som delar av en integrerad helhet och att deras marknadsmässighet inte skulle bedömas separat, även om kommersiella motsvarigheter hade utgjort riktmärken för de enskilda villkoren. Den marknadsmässiga karaktären hos paketet och i synnerhet spärrkontoarrangemanget hade analyserats av Deloitte och Credit Suisse, och staten grundade sig på deras rådgivning.

| (65) | Deloittes strategi gick ut på att beakta företagets företagsvärde enligt strategiplanen under förutsättning att det gjordes en spärrkontoinvestering på 1 miljard pund. Detta företagsvärde räknades fram genom att beräknade kassaflöden för förfinansiering diskonterades till den viktade genomsnittliga kapitalkostnaden för företaget. Enligt Storbritannien lämpar sig spärrkontoinvesteringen för en befintlig kommersiell investerare som agerar rationellt om






  a) | den ger investeraren ett positivt aktievärde (när den finansiella nettoskulden, värdet av pensionsunderskottet och nettokostnaden för spärrkontot dragits av från företagsvärdet), och |
| --- | --- | --- |

(65)

Deloittes strategi gick ut på att beakta företagets företagsvärde enligt strategiplanen under förutsättning att det gjordes en spärrkontoinvestering på 1 miljard pund. Detta företagsvärde räknades fram genom att beräknade kassaflöden för förfinansiering diskonterades till den viktade genomsnittliga kapitalkostnaden för företaget. Enligt Storbritannien lämpar sig spärrkontoinvesteringen för en befintlig kommersiell investerare som agerar rationellt om

a)

den ger investeraren ett positivt aktievärde (när den finansiella nettoskulden, värdet av pensionsunderskottet och nettokostnaden för spärrkontot dragits av från företagsvärdet), och

| b) | ett högre värde inte kunde uppnås genom att man inte investerade i spärrkontot enligt förslaget. |
| --- | --- |

b)

ett högre värde inte kunde uppnås genom att man inte investerade i spärrkontot enligt förslaget.

Deloitte beräknade också en internränta (IRR) i anslutning till detta, definierat som den diskonteringsränta för framtida kassaflöden som reducerade företagets aktievärde [...]. Den analys som Deloitte genomförde visade att aktievärdet efter investeringen skulle ligga på mer än [...] pund och internräntan (IRR) på [...] pund, och att denna avkastning var stabil i förhållande till olika sensitivitetsanalyser. Man undersökte två alternativa scenarier utan någon spärrkontoinvestering, och enligt Deloitte skulle värdet av aktieägarens kapital då kunna påverkas avsevärt. Med den föreslagna investeringen räknade man däremot med att investeringens värde kunde förbättras avsevärt över tid.

5.   BEDÖMNING AV ÅTGÄRDERNA: FÖREKOMST AV STATLIGT STÖD

| (66) | Som konstaterades i beslutet om att inleda förfarandet är frågan om de olika avsedda åtgärderna utgör statligt stöd beroende av om det föreligger en fördel för Royal Mail i den mening som avses i artikel 87 i fördraget, eftersom de andra kriterierna för förekomst av stöd är klart uppfyllda. För att fastställa om åtgärden har utgjort en fördel för RM undersöker kommissionen om en privat operatör i en marknadsekonomi skulle ha varit beredd att tillhandahålla finansiering på samma villkor. |
| --- | --- |

(66)

Som konstaterades i beslutet om att inleda förfarandet är frågan om de olika avsedda åtgärderna utgör statligt stöd beroende av om det föreligger en fördel för Royal Mail i den mening som avses i artikel 87 i fördraget, eftersom de andra kriterierna för förekomst av stöd är klart uppfyllda. För att fastställa om åtgärden har utgjort en fördel för RM undersöker kommissionen om en privat operatör i en marknadsekonomi skulle ha varit beredd att tillhandahålla finansiering på samma villkor.

5.1   2001 års lån

| (67) | Genom de brittiska myndigheternas klargöranden förklaras varför räntan för lånets olika delar fastställdes till den långa räntan (20 år) som i genomsnitt låg på 5,8 procent, vilket var lägre än kommissionens då gällande referensränta, som är en kortare ränta (12). I det brev som nämns i skäl 49 förklarar de också hur lånet hade uppstått 1999 och hur villkoren fastställdes vid denna tidpunkt. De besvarar de synpunkter som har lämnats av TNT (se skäl 42), eftersom TNT hade gjort jämförelser med låneräntorna 2001, vilket inte var den tidpunkt när låneräntorna fastställdes. De förklarar också varför det saknades en säkerhet för lånet (vilket hur som helst ändrades längre fram när 2003 års lån beviljades). Slutligen besvarar de den synpunkt som kommissionen tog upp i beslutet om att inleda förfarandet om att Royal Mail åtminstone under 2001 började få vikande ekonomiska resultat. Så var inte fallet 1999 när låneåtagandet hade gjorts och under perioden 1999–2000, vilket är de tidpunkter som är relevanta för fastställandet av räntan. |
| --- | --- |

(67)

Genom de brittiska myndigheternas klargöranden förklaras varför räntan för lånets olika delar fastställdes till den långa räntan (20 år) som i genomsnitt låg på 5,8 procent, vilket var lägre än kommissionens då gällande referensränta, som är en kortare ränta (12). I det brev som nämns i skäl 49 förklarar de också hur lånet hade uppstått 1999 och hur villkoren fastställdes vid denna tidpunkt. De besvarar de synpunkter som har lämnats av TNT (se skäl 42), eftersom TNT hade gjort jämförelser med låneräntorna 2001, vilket inte var den tidpunkt när låneräntorna fastställdes. De förklarar också varför det saknades en säkerhet för lånet (vilket hur som helst ändrades längre fram när 2003 års lån beviljades). Slutligen besvarar de den synpunkt som kommissionen tog upp i beslutet om att inleda förfarandet om att Royal Mail åtminstone under 2001 började få vikande ekonomiska resultat. Så var inte fallet 1999 när låneåtagandet hade gjorts och under perioden 1999–2000, vilket är de tidpunkter som är relevanta för fastställandet av räntan.

| (68) | Vid den tidpunkt då lånen beviljades fastställdes kommissionens referensräntor enligt kommissionens meddelande från 1997 om metoden för fastställande av referens- och diskonteringsränta (1997 års meddelande om referensräntan) (13). Enligt detta meddelande fastställde kommissionen räntorna med ett beräkningssätt som grundades på den femåriga interbankräntan samt ett ytterligare tillägg, men förbehöll sig rätten att använda en kortare basränta (t.ex. den ettåriga Libor-räntan) eller en längre basränta (t.ex. räntan på tioåriga obligationer) än den femåriga interbankräntan. Eftersom lånens fastställda löptid är längre anser kommissionen att det är lämpligt att använda en sådan längre ränta i detta fall. |
| --- | --- |

(68)

Vid den tidpunkt då lånen beviljades fastställdes kommissionens referensräntor enligt kommissionens meddelande från 1997 om metoden för fastställande av referens- och diskonteringsränta (1997 års meddelande om referensräntan) (13). Enligt detta meddelande fastställde kommissionen räntorna med ett beräkningssätt som grundades på den femåriga interbankräntan samt ett ytterligare tillägg, men förbehöll sig rätten att använda en kortare basränta (t.ex. den ettåriga Libor-räntan) eller en längre basränta (t.ex. räntan på tioåriga obligationer) än den femåriga interbankräntan. Eftersom lånens fastställda löptid är längre anser kommissionen att det är lämpligt att använda en sådan längre ränta i detta fall.

| (69) | Kommissionen har konstaterat att räntesatsen fastställdes genom en process som byggde på observerade kommersiella lånetransaktioner som sedan jämfördes med relevant statsobligation (14). Spreaden över statsobligationerna låg mellan 76 och 165 räntepunkter, vilket därför är tillräckligt jämfört med de 75 räntepunkter som anges i meddelandet om referensräntan. Kommissionen jämförde också räntesatserna med den 20-åriga interbankräntan för de relevanta datumen. Räntesatserna ligger extremt nära dessa räntor (generellt sett är det mindre än 10 räntepunkters skillnad). Kommissionen konstaterar att Storbritannien och landets konsulter inte utgick från den relevanta interbankräntan eller någon annan offentliggjord ränta, utan snarare eftersträvade direkta kommersiella riktmärken. Mot denna samlade bakgrund godtar kommissionen att åtgärden i fråga inte utgjorde någon fördel för Royal Mail och inte utgjorde statligt stöd. |
| --- | --- |

(69)

Kommissionen har konstaterat att räntesatsen fastställdes genom en process som byggde på observerade kommersiella lånetransaktioner som sedan jämfördes med relevant statsobligation (14). Spreaden över statsobligationerna låg mellan 76 och 165 räntepunkter, vilket därför är tillräckligt jämfört med de 75 räntepunkter som anges i meddelandet om referensräntan. Kommissionen jämförde också räntesatserna med den 20-åriga interbankräntan för de relevanta datumen. Räntesatserna ligger extremt nära dessa räntor (generellt sett är det mindre än 10 räntepunkters skillnad). Kommissionen konstaterar att Storbritannien och landets konsulter inte utgick från den relevanta interbankräntan eller någon annan offentliggjord ränta, utan snarare eftersträvade direkta kommersiella riktmärken. Mot denna samlade bakgrund godtar kommissionen att åtgärden i fråga inte utgjorde någon fördel för Royal Mail och inte utgjorde statligt stöd.

5.2   Lånefaciliteterna

5.2.1   Faciliteterna som beviljades 2003

| (70) | Som konstaterats i beslutet om att inleda förfarandet utnyttjades dessa faciliteter aldrig innan de förlängdes eller förändrades 2007. Kommissionen inledde därför inte förfarandet när det gäller lånevillkoren, och i detta beslut görs ingen bedömning av om den överenskomna räntan var adekvat. Kommissionen väckte däremot frågan om faciliteterna ändå inte hade ett optionsvärde för företaget, och att det skulle bedömas om detta utgjorde statligt stöd. Vad gäller detta har kommissionen konstaterat att trots att faciliteterna inte har utnyttjats skulle det betalas en avgift på [...] per år för de faciliteter som ingick i åtagandena. Tillfredsställande nog har kommissionen konstaterat att detta var en marknadsränta som fastställdes som en procentsats av marginalen över Libor för det underliggande lånet, vilket är marknadspraxis, och på en nivå ([...]) som är i linje med denna praxis (här har kommissionen noterat exempel från 16 till 50 procent). Andra faciliteter godkändes aldrig av parlamentet och ingick därför aldrig i något åtagande, vilket därför normalt inte skulle ge upphov till någon avgift. Kommissionen är därför tillfredsställd med att de faciliteter som beviljades 2003 i praktiken inte utgjorde något statligt stöd för Royal Mail. |
| --- | --- |

(70)

Som konstaterats i beslutet om att inleda förfarandet utnyttjades dessa faciliteter aldrig innan de förlängdes eller förändrades 2007. Kommissionen inledde därför inte förfarandet när det gäller lånevillkoren, och i detta beslut görs ingen bedömning av om den överenskomna räntan var adekvat. Kommissionen väckte däremot frågan om faciliteterna ändå inte hade ett optionsvärde för företaget, och att det skulle bedömas om detta utgjorde statligt stöd. Vad gäller detta har kommissionen konstaterat att trots att faciliteterna inte har utnyttjats skulle det betalas en avgift på [...] per år för de faciliteter som ingick i åtagandena. Tillfredsställande nog har kommissionen konstaterat att detta var en marknadsränta som fastställdes som en procentsats av marginalen över Libor för det underliggande lånet, vilket är marknadspraxis, och på en nivå ([...]) som är i linje med denna praxis (här har kommissionen noterat exempel från 16 till 50 procent). Andra faciliteter godkändes aldrig av parlamentet och ingick därför aldrig i något åtagande, vilket därför normalt inte skulle ge upphov till någon avgift. Kommissionen är därför tillfredsställd med att de faciliteter som beviljades 2003 i praktiken inte utgjorde något statligt stöd för Royal Mail.

5.2.2   Faciliteterna som beviljades 2007

| (71) | År 2007 ersattes de utestående faciliteterna från 2003 (15) med en ”prioriterad skuld” på 900 miljoner pund, med ändrade villkor. Kommissionen har granskat villkoren för denna facilitet. Räntesatsen är [...] räntepunkter över relevant Libor under de första tolv månaderna, och därefter varierar räntan beroende på fast avgiftstäckning, men understiger aldrig [...] räntepunkter över relevant Libor. Som säkerhet för faciliteten ställdes en rörlig garanti (16) för Royal Mails tillgångar, en fast garanti för aktierna i Royal Mail Estates Ltd, ett nytt dotterbolag som innehar RM:s fastighetsportfölj och en rörlig garanti för detta bolags tillgångar. Marknadsvärdet för fastigheterna i RM Estates värderades till [...] pund. Kommissionen har gjort en bedömning av dessa villkor enligt 1997 års meddelande om referensräntan, vilket var tillämpligt när de upprättades. Värdet av de tillgångar för vilka det ställs en garanti för lånen överskrider lånens värde med nästan 50 procent, och säkerheten bedöms därför vara ”hög”. Marginalen över Libor på mellan [...] och [...] räntepunkter är därför tillräcklig i förhållande till villkoren i meddelandet, i vilket det fastslås en marginal på 75 räntepunkter (som anges i skäl 68 tänkte sig kommissionen i 1997 års meddelande om referensräntan att Libor kunde användas som en beräkningsgrund). Kommissionen har också noterat den information som har lämnats av de brittiska myndigheterna, som bygger på andra transaktioner mot säkerhet i fastighetsbolag och som förefaller visa att jämförbara kommersiella transaktioner har tagits som ”riktvärde” för villkoren. På grundval av sin analys av referensräntan har kommissionen fastställt att dessa lånefaciliteter inte utgör statligt stöd, fristående sett. |
| --- | --- |

(71)

År 2007 ersattes de utestående faciliteterna från 2003 (15) med en ”prioriterad skuld” på 900 miljoner pund, med ändrade villkor. Kommissionen har granskat villkoren för denna facilitet. Räntesatsen är [...] räntepunkter över relevant Libor under de första tolv månaderna, och därefter varierar räntan beroende på fast avgiftstäckning, men understiger aldrig [...] räntepunkter över relevant Libor. Som säkerhet för faciliteten ställdes en rörlig garanti (16) för Royal Mails tillgångar, en fast garanti för aktierna i Royal Mail Estates Ltd, ett nytt dotterbolag som innehar RM:s fastighetsportfölj och en rörlig garanti för detta bolags tillgångar. Marknadsvärdet för fastigheterna i RM Estates värderades till [...] pund. Kommissionen har gjort en bedömning av dessa villkor enligt 1997 års meddelande om referensräntan, vilket var tillämpligt när de upprättades. Värdet av de tillgångar för vilka det ställs en garanti för lånen överskrider lånens värde med nästan 50 procent, och säkerheten bedöms därför vara ”hög”. Marginalen över Libor på mellan [...] och [...] räntepunkter är därför tillräcklig i förhållande till villkoren i meddelandet, i vilket det fastslås en marginal på 75 räntepunkter (som anges i skäl 68 tänkte sig kommissionen i 1997 års meddelande om referensräntan att Libor kunde användas som en beräkningsgrund). Kommissionen har också noterat den information som har lämnats av de brittiska myndigheterna, som bygger på andra transaktioner mot säkerhet i fastighetsbolag och som förefaller visa att jämförbara kommersiella transaktioner har tagits som ”riktvärde” för villkoren. På grundval av sin analys av referensräntan har kommissionen fastställt att dessa lånefaciliteter inte utgör statligt stöd, fristående sett.

| (72) | Mot bakgrund av att 2007 års faciliteter tillgängliggjordes som en del i ett paket tillsammans med andra åtgärder och att Storbritannien har hävdat att de olika komponenterna i 2007 års finansieringspaket inte ska bedömas separat, skulle kommissionen behöva fastställa om den separata bedömningen i skäl 71 kan vara slutgiltig. Denna fråga behandlas närmare under avsnitt 5.5 nedan. |
| --- | --- |

(72)

Mot bakgrund av att 2007 års faciliteter tillgängliggjordes som en del i ett paket tillsammans med andra åtgärder och att Storbritannien har hävdat att de olika komponenterna i 2007 års finansieringspaket inte ska bedömas separat, skulle kommissionen behöva fastställa om den separata bedömningen i skäl 71 kan vara slutgiltig. Denna fråga behandlas närmare under avsnitt 5.5 nedan.

5.3   Spärrkontot för pensioner

5.3.1   Förekomst av stöd

| (73) | Efter de brittiska myndigheternas kommentarer och förklaring kunde kommissionen förstå hur pensionsåtgärden var utformad. Som beskrivs i skäl 22 ovan måste Royal Mail redovisa sitt stora pensionsunderskott i balansräkningen, och enligt den brittiska pensionslagen måste företaget komma överens med förvaltarna om en plan och i synnerhet en period för att eliminera underskottet genom underskottsbetalningar till programmets fond. Tack vare denna åtgärd kunde Royal Mail förlänga denna period, vilket i sin tur påverkade de betalningar som företaget måste göra. Kommissionen konstaterade från början att det inte fanns någon omedelbar parallell till normala kommersiella transaktioner vad gäller åtgärdens rättsliga karaktär (däribland att det frigjordes reserver som staten hade effektiv kontroll över genom specifik lagstiftning för att dessa reserver skulle kunna användas i ett arrangemang med ett spärrkonto till förmån för pensionsfonden), även om modellen med insättning av medel på ett spärrkonto kan förekomma inom den privata sektorn (17). För att bedöma Storbritanniens påstående att åtgärden omfattades av marknadsvillkor måste kommissionen därför fastställa ett lämpligt riktmärke att jämföra den med. |
| --- | --- |

(73)

Efter de brittiska myndigheternas kommentarer och förklaring kunde kommissionen förstå hur pensionsåtgärden var utformad. Som beskrivs i skäl 22 ovan måste Royal Mail redovisa sitt stora pensionsunderskott i balansräkningen, och enligt den brittiska pensionslagen måste företaget komma överens med förvaltarna om en plan och i synnerhet en period för att eliminera underskottet genom underskottsbetalningar till programmets fond. Tack vare denna åtgärd kunde Royal Mail förlänga denna period, vilket i sin tur påverkade de betalningar som företaget måste göra. Kommissionen konstaterade från början att det inte fanns någon omedelbar parallell till normala kommersiella transaktioner vad gäller åtgärdens rättsliga karaktär (däribland att det frigjordes reserver som staten hade effektiv kontroll över genom specifik lagstiftning för att dessa reserver skulle kunna användas i ett arrangemang med ett spärrkonto till förmån för pensionsfonden), även om modellen med insättning av medel på ett spärrkonto kan förekomma inom den privata sektorn (17). För att bedöma Storbritanniens påstående att åtgärden omfattades av marknadsvillkor måste kommissionen därför fastställa ett lämpligt riktmärke att jämföra den med.

| (74) | Genom åtgärden frigörs medel som stod helt under aktieägarkontroll och som skulle användas av RM för att ändra de underskottsbetalningar som företaget var skyldigt att göra till sin pensionsplan genom att sätta in dessa medel på ett spärrkonto (trots att reserverna för brevtjänster formellt sett stod upptagen i RM:s balansräkning kunde företaget inte utnyttja reserverna och anknytande tillgångar utan statens godkännande). Även om detta frigörande av medel inte är ett rent kapitaltillskott är det ändå mest jämförbart med detta, sett till effekterna av denna transaktion. Om dessa medel inte hade frigjorts skulle Royal Mail inte ha kunna upprätta spärrkontot utan att hämta kapital från andra källor eller utnyttja andra reserver. Det stämmer att åtgärden innefattade att medlen skulle återgå till statens kontroll när spärrkontot upplöstes. Men den beräknade tidsperiod som skulle krävas för att detta skulle inträffa (sjutton år), osäkerheten vad gäller om medlen i praktiken kunde återgå till aktieägaren om RM skulle få vikande ekonomiska resultat under denna period samt avsaknaden av en garanterad ränteinkomst gjorde att kommissionen förkastade möjligheten att likställa denna transaktion med tillhandahållandet av ett lån. Kommissionen beslöt att denna slutsats var desto mer rimlig eftersom de brittiska myndigheterna hade skjutit till 54 miljoner pund som nytt kapital när reserverna för brevtjänster endast uppgick till 796 miljoner pund per den 31 mars 2007 med syftet att reserverna för brevtjänster skulle komma upp i den överenskomna nivån på 850 miljoner pund innan spärrkontot upprättades. Mot denna bakgrund och i syfte att analysera förenligheten med den marknadsekonomiska investerarprincipen har kommissionen analyserat frigörandet av medel som stod helt under aktieägarkontroll och som skulle användas av RM som ett kapitaltillskott. |
| --- | --- |

(74)

Genom åtgärden frigörs medel som stod helt under aktieägarkontroll och som skulle användas av RM för att ändra de underskottsbetalningar som företaget var skyldigt att göra till sin pensionsplan genom att sätta in dessa medel på ett spärrkonto (trots att reserverna för brevtjänster formellt sett stod upptagen i RM:s balansräkning kunde företaget inte utnyttja reserverna och anknytande tillgångar utan statens godkännande). Även om detta frigörande av medel inte är ett rent kapitaltillskott är det ändå mest jämförbart med detta, sett till effekterna av denna transaktion. Om dessa medel inte hade frigjorts skulle Royal Mail inte ha kunna upprätta spärrkontot utan att hämta kapital från andra källor eller utnyttja andra reserver. Det stämmer att åtgärden innefattade att medlen skulle återgå till statens kontroll när spärrkontot upplöstes. Men den beräknade tidsperiod som skulle krävas för att detta skulle inträffa (sjutton år), osäkerheten vad gäller om medlen i praktiken kunde återgå till aktieägaren om RM skulle få vikande ekonomiska resultat under denna period samt avsaknaden av en garanterad ränteinkomst gjorde att kommissionen förkastade möjligheten att likställa denna transaktion med tillhandahållandet av ett lån. Kommissionen beslöt att denna slutsats var desto mer rimlig eftersom de brittiska myndigheterna hade skjutit till 54 miljoner pund som nytt kapital när reserverna för brevtjänster endast uppgick till 796 miljoner pund per den 31 mars 2007 med syftet att reserverna för brevtjänster skulle komma upp i den överenskomna nivån på 850 miljoner pund innan spärrkontot upprättades. Mot denna bakgrund och i syfte att analysera förenligheten med den marknadsekonomiska investerarprincipen har kommissionen analyserat frigörandet av medel som stod helt under aktieägarkontroll och som skulle användas av RM som ett kapitaltillskott.

| (75) | Kommissionens strategi när det gäller marknadsförenligheten för kapitaltillskott är att jämföra nettonuvärdesberäkningen av myndigheternas kapitalinnehav med (post money) och utan (pre money) investeringen (18). Om skillnaden är större än det tillskjutna kapitalet anses tillskottet var förenligt med den marknadsekonomiska investerarprincipen. Denna ”inkrementella” strategi är nödvändig eftersom det annars inte skulle vara uppenbart vilken del av aktieägarens avkastning (aktieutdelningen eller försäljningspriset i samband med en försäljning) som skulle vara ett resultat av investeringen och vilken del som skulle uppstå oberoende av denna. I såväl post- som pre money-fall beräknas värdet av ett kapitalinnehav för en viss period genom följande metod: det diskonterade värdet av framtida kassaflöden som har extraherats från kapitalinnehavet under den perioden (normalt utdelningen, men en kapitalminskning skulle vara en annan möjlighet) adderas med eventuella värdeökningar under denna period. |
| --- | --- |

(75)

Kommissionens strategi när det gäller marknadsförenligheten för kapitaltillskott är att jämföra nettonuvärdesberäkningen av myndigheternas kapitalinnehav med (post money) och utan (pre money) investeringen (18). Om skillnaden är större än det tillskjutna kapitalet anses tillskottet var förenligt med den marknadsekonomiska investerarprincipen. Denna ”inkrementella” strategi är nödvändig eftersom det annars inte skulle vara uppenbart vilken del av aktieägarens avkastning (aktieutdelningen eller försäljningspriset i samband med en försäljning) som skulle vara ett resultat av investeringen och vilken del som skulle uppstå oberoende av denna. I såväl post- som pre money-fall beräknas värdet av ett kapitalinnehav för en viss period genom följande metod: det diskonterade värdet av framtida kassaflöden som har extraherats från kapitalinnehavet under den perioden (normalt utdelningen, men en kapitalminskning skulle vara en annan möjlighet) adderas med eventuella värdeökningar under denna period.

| (76) | Till Storbritanniens inledande svar bifogades en rapport från Deloittes konsulter, som hävdade att internräntan för de planerade investeringarna var [...] pund. Vid en närmare granskning visade det sig emellertid vara flera olika problem med den metod som tillämpats. |
| --- | --- |

(76)

Till Storbritanniens inledande svar bifogades en rapport från Deloittes konsulter, som hävdade att internräntan för de planerade investeringarna var [...] pund. Vid en närmare granskning visade det sig emellertid vara flera olika problem med den metod som tillämpats.

| (77) | För det första omfattade beräkningen endast investeringsscenariot och baserades inte på en jämförelse mellan de olika scenarierna med och utan investering. Storbritanniens svar på denna kritik var att man utgick från ett aktievärde på [...] för scenariot utan någon investering. Men argumentet att scenariot utan någon investering resulterade i ett aktievärde på [...] varken framfördes eller bekräftades i Deloitterapporten. Kommissionen kunde därför inte tolka det som att den ursprungliga Deloitterapporten hade följt det som kommissionen anser vara en korrekt metod, dvs. en metod som bygger på en jämförelse mellan beräkningar med och utan investering. |
| --- | --- |

(77)

För det första omfattade beräkningen endast investeringsscenariot och baserades inte på en jämförelse mellan de olika scenarierna med och utan investering. Storbritanniens svar på denna kritik var att man utgick från ett aktievärde på [...] för scenariot utan någon investering. Men argumentet att scenariot utan någon investering resulterade i ett aktievärde på [...] varken framfördes eller bekräftades i Deloitterapporten. Kommissionen kunde därför inte tolka det som att den ursprungliga Deloitterapporten hade följt det som kommissionen anser vara en korrekt metod, dvs. en metod som bygger på en jämförelse mellan beräkningar med och utan investering.

| (78) | För det andra har kapitalinnehavet värderats med en metod där man beräknar ett företagsvärde (dvs. summan av de fordringar som innehavare av skuldförbindelser och aktieägare har) med hjälp av kassaflöden och slutvärde på företagsnivå och drar av skulderna efteråt. Detta är visserligen inte någon felaktig metod, men den visar inte klart och tydligt vilka fria kassaflöden som är tillgängliga enbart för aktieägarna, vilket är en av indikatorerna (men inte den enda avgörande faktorn) för om ett kapitaltillskott följer den marknadsekonomiska investerarprincipen. Kommissionen föredrar därför metoden där man diskonterar de kassaflöden som utbetalas direkt till aktieägaren (utdelningen) och använder ett slutvärde som inte motsvarar ett företagsvärde, utan ett aktievärde. Här används också kapitalkostnaden som diskontoränta i stället för den viktade genomsnittliga kapitalkostnaden. Denna metod användes i Landesbanken-ärendena som nämndes ovan (se fotnot 17). |
| --- | --- |

(78)

För det andra har kapitalinnehavet värderats med en metod där man beräknar ett företagsvärde (dvs. summan av de fordringar som innehavare av skuldförbindelser och aktieägare har) med hjälp av kassaflöden och slutvärde på företagsnivå och drar av skulderna efteråt. Detta är visserligen inte någon felaktig metod, men den visar inte klart och tydligt vilka fria kassaflöden som är tillgängliga enbart för aktieägarna, vilket är en av indikatorerna (men inte den enda avgörande faktorn) för om ett kapitaltillskott följer den marknadsekonomiska investerarprincipen. Kommissionen föredrar därför metoden där man diskonterar de kassaflöden som utbetalas direkt till aktieägaren (utdelningen) och använder ett slutvärde som inte motsvarar ett företagsvärde, utan ett aktievärde. Här används också kapitalkostnaden som diskontoränta i stället för den viktade genomsnittliga kapitalkostnaden. Denna metod användes i Landesbanken-ärendena som nämndes ovan (se fotnot 17).

| (79) | För det tredje omfattade denna beräkning en gemensam bedömning av den prioriterade skuld som behandlas i skäl 71 och frigörandet av medel i reserverna för brevtjänster, medan testen för ett lån och ett kapitaltillskott normalt skiljer sig åt (test av privat investerare respektive privat långivare) och därför bör utföras separat (19). Det stämmer visserligen att det inte är ovanligt att en aktieägare även agerar långivare i stora koncerner, men kommissionen anser att det är svårt att bedöma de båda åtgärderna inom samma ram eftersom de har så olika karaktär. Detta innebär emellertid inte att de båda åtgärdernas effekter på varandra inte ska beaktas. Analysen av frigörandet av medel som stod helt under aktieägarkontroll och som skulle användas av RM bygger däremot på kassaflöden som avspeglar antagandet att de lån som behandlas i detta beslut beviljas RM. |
| --- | --- |

(79)

För det tredje omfattade denna beräkning en gemensam bedömning av den prioriterade skuld som behandlas i skäl 71 och frigörandet av medel i reserverna för brevtjänster, medan testen för ett lån och ett kapitaltillskott normalt skiljer sig åt (test av privat investerare respektive privat långivare) och därför bör utföras separat (19). Det stämmer visserligen att det inte är ovanligt att en aktieägare även agerar långivare i stora koncerner, men kommissionen anser att det är svårt att bedöma de båda åtgärderna inom samma ram eftersom de har så olika karaktär. Detta innebär emellertid inte att de båda åtgärdernas effekter på varandra inte ska beaktas. Analysen av frigörandet av medel som stod helt under aktieägarkontroll och som skulle användas av RM bygger däremot på kassaflöden som avspeglar antagandet att de lån som behandlas i detta beslut beviljas RM.

| (80) | Kommissionen begärde därför att Storbritannien skulle tillhandahålla den inkrementella aktievärderingen för bästa tänkbara, men ändå realistiska scenario ”utan investering”. Vad gäller fastställandet av det alternativa scenariot resulterade RM:s egna prognoser utan investering (”manage for cash”-scenariot eller MFC) till [...]. Deloitte skissade därför på ett annorlunda ”alternativt scenario” (AS) enligt vilket [...] och angav pensionsunderskottet för tolv i stället för sjutton år. Men Deloittes bedömning av detta scenario var att även om pensionsproblemet skulle hanteras effektivt på kort sikt [...]. Det bör konstateras att kommissionen inte kan vara säker på att detta alternativ är ”bästa tänkbara” scenario utan investering, vilket självklart skulle utgöra basen för en marknadsekonomisk investerares bedömning. Det kan emellertid konstateras att eventuella tveksamheter kring investeringsscenariot skulle få större proportioner om ett eventuellt ”bättre alternativ” var tänkbart. |
| --- | --- |

(80)

Kommissionen begärde därför att Storbritannien skulle tillhandahålla den inkrementella aktievärderingen för bästa tänkbara, men ändå realistiska scenario ”utan investering”. Vad gäller fastställandet av det alternativa scenariot resulterade RM:s egna prognoser utan investering (”manage for cash”-scenariot eller MFC) till [...]. Deloitte skissade därför på ett annorlunda ”alternativt scenario” (AS) enligt vilket [...] och angav pensionsunderskottet för tolv i stället för sjutton år. Men Deloittes bedömning av detta scenario var att även om pensionsproblemet skulle hanteras effektivt på kort sikt [...]. Det bör konstateras att kommissionen inte kan vara säker på att detta alternativ är ”bästa tänkbara” scenario utan investering, vilket självklart skulle utgöra basen för en marknadsekonomisk investerares bedömning. Det kan emellertid konstateras att eventuella tveksamheter kring investeringsscenariot skulle få större proportioner om ett eventuellt ”bättre alternativ” var tänkbart.

| (81) | På kommissionens begäran lämnade Storbritannien uppgifter som gjorde det möjligt att bedöma investeringsscenariot i förhållande till båda alternativen. Av de skäl som anges i skäl 78 begärde kommissionen att man i beräkningarna skulle använda fria kassaflöden som är tillgängliga för aktieägarna, ett aktievärde för slutvärdet och kapitalkostnaden som diskontoränta. |
| --- | --- |

(81)

På kommissionens begäran lämnade Storbritannien uppgifter som gjorde det möjligt att bedöma investeringsscenariot i förhållande till båda alternativen. Av de skäl som anges i skäl 78 begärde kommissionen att man i beräkningarna skulle använda fria kassaflöden som är tillgängliga för aktieägarna, ett aktievärde för slutvärdet och kapitalkostnaden som diskontoränta.

| (82) | Storbritannien lämnade följande beräkningar (20). I tabellen visas beräkningen av statens aktieinnehav med investering (investeringsscenariot), följt av resultatet av samma beräkning med det alternativa scenariot. Baserat på dessa siffror är värdet av statens aktieinnehav [...] pund med investeringsscenariot, medan det skulle vara [...] pund med det alternativa scenariot utan investering.























  INVESTERINGSSCENARIO – investering 1,15 miljarder pund | Nuvärdes beräkn. | Inledande kassaflöden | 07/08 | 08/09 | 09/10 | 10/11 | 11/12 | 12/13 | 13/14 | 14/15 | 15/16 | 16/17 | 17/18 | 18/19 | 19/20 | 20/21 | 21/22 | 22/23 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| NNB år 1–10 (diskonterat fritt kassaflöde exkl. skulder) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | | | | | | | |
| Slutvärde | [...] | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | [...] | — | — | — | — | — | |
| NNB för Postcomm-ersättning | [...] | — | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Företagsvärde | [...] | — | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Ränta kassaflöden | [...] | — | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Utbetalning av lån och återbetalning av skuld/investering av medel | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | — | — | — | — | — | — | [...] | [...] | [...] |
| Utestående skuld i slutet av prognosperioden | | | | | | | | | | | | | | | | | | [...] |
| Värdering av pensionsunderskott | [...] | — | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Balans på spärrkontot med rätt till ränta | [...] | [...] | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Återbetalning till spärrkonto (inte halvårsvis) | [...] | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | [...] |
| | [...] | [...] | — | — | — | — | — | — | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Krav för spärrkontot | [...] | [...] | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Aktieägarlån | [...] | [...] | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Aktievärde | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| ALTERNATIVT SCENARIO


  Aktievärde | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Inkrementellt aktievärde | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |

(82)

Storbritannien lämnade följande beräkningar (20). I tabellen visas beräkningen av statens aktieinnehav med investering (investeringsscenariot), följt av resultatet av samma beräkning med det alternativa scenariot. Baserat på dessa siffror är värdet av statens aktieinnehav [...] pund med investeringsscenariot, medan det skulle vara [...] pund med det alternativa scenariot utan investering.

INVESTERINGSSCENARIO – investering 1,15 miljarder pund

Nuvärdes beräkn.

Inledande kassaflöden

07/08

08/09

09/10

10/11

11/12

12/13

13/14

14/15

15/16

16/17

17/18

18/19

19/20

20/21

21/22

22/23

NNB år 1–10 (diskonterat fritt kassaflöde exkl. skulder)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Slutvärde

[...]

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

[...]

—

—

—

—

—

NNB för Postcomm-ersättning

[...]

—

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Företagsvärde

[...]

—

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Ränta kassaflöden

[...]

—

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Utbetalning av lån och återbetalning av skuld/investering av medel

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

—

—

—

—

—

—

[...]

[...]

[...]

Utestående skuld i slutet av prognosperioden

[...]

Värdering av pensionsunderskott

[...]

—

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Balans på spärrkontot med rätt till ränta

[...]

[...]

Återbetalning till spärrkonto (inte halvårsvis)

[...]

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

[...]

[...]

[...]

—

—

—

—

—

—

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Krav för spärrkontot

[...]

[...]

Aktieägarlån

[...]

[...]

Aktievärde

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

ALTERNATIVT SCENARIO

Aktievärde

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Inkrementellt aktievärde

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| (83) | Eftersom differensen på [...] pund överstiger det investerade beloppet hävdar Storbritannien att det är styrkt att investeringen sker på marknadsvillkor. Kommissionen fastslog emellertid att detta påstående behöver granskas ytterligare. |
| --- | --- |

(83)

Eftersom differensen på [...] pund överstiger det investerade beloppet hävdar Storbritannien att det är styrkt att investeringen sker på marknadsvillkor. Kommissionen fastslog emellertid att detta påstående behöver granskas ytterligare.

| (84) | Från tabellen kan man utläsa följande:






  a) | De likvida medel som genereras med investeringsscenariot ger ingen avkastning till aktieägarna under planens första [...] år. |
| --- | --- | --- |

(84)

Från tabellen kan man utläsa följande:

a)

De likvida medel som genereras med investeringsscenariot ger ingen avkastning till aktieägarna under planens första [...] år.

| b) | Investeringsscenariot är därför i hög grad beroende av det slutvärde som beräknas för 2016/2017. |
| --- | --- |

b)

Investeringsscenariot är därför i hög grad beroende av det slutvärde som beräknas för 2016/2017.

| c) | Investeringsscenariot ger negativa likvida medel under de första [...] åren, varefter de likvida medel som genereras går helt till betalningar av skulder och pensionsunderskott fram till 2013/2014. |
| --- | --- |

c)

Investeringsscenariot ger negativa likvida medel under de första [...] åren, varefter de likvida medel som genereras går helt till betalningar av skulder och pensionsunderskott fram till 2013/2014.

| d) | För åren efter 2016/2017 (under övervägande av att beräkningar som ligger så långt fram i tiden endast kan ha begränsad tillförlitlighet) ger det alternativa scenariot en starkare avkastning eftersom man då har betalat tillbaka pensionsunderskottet, som upphäver den positiva avkastningen under perioden 2013–2016. Med detta övervägande får därför slutvärdet i investeringsscenariot ännu större tyngd. |
| --- | --- |

d)

För åren efter 2016/2017 (under övervägande av att beräkningar som ligger så långt fram i tiden endast kan ha begränsad tillförlitlighet) ger det alternativa scenariot en starkare avkastning eftersom man då har betalat tillbaka pensionsunderskottet, som upphäver den positiva avkastningen under perioden 2013–2016. Med detta övervägande får därför slutvärdet i investeringsscenariot ännu större tyngd.

| (85) | Kommissionen bekräftade också att även efter de första [...] åren är det osäkert om siffrorna för åren [...] i själva verket är en utdelning som kan komma att betalas ut till aktieägaren. Detta beror på att upptagandet av RM:s pensionsunderskott i balansräkningen (i enlighet med de nya redovisningsreglerna), vilket resulterar i att företaget får ett negativt värde på redovisningsbasis och innebär allvarliga begränsningar när det gäller varje utbetalning av likvida medel i form av utdelning även från [...]. I den ursprungliga Deloitterapporten som Storbritannien lämnade [...]. |
| --- | --- |

(85)

Kommissionen bekräftade också att även efter de första [...] åren är det osäkert om siffrorna för åren [...] i själva verket är en utdelning som kan komma att betalas ut till aktieägaren. Detta beror på att upptagandet av RM:s pensionsunderskott i balansräkningen (i enlighet med de nya redovisningsreglerna), vilket resulterar i att företaget får ett negativt värde på redovisningsbasis och innebär allvarliga begränsningar när det gäller varje utbetalning av likvida medel i form av utdelning även från [...]. I den ursprungliga Deloitterapporten som Storbritannien lämnade [...].

| (86) | Med tanke på avkastningsmönstret för aktieägaren (där praktiskt taget all avkastning är ett resultat av slutvärdet och praktiskt taget ingenting utgör någon utdelning) anser kommissionen att en privat investerare skulle förvänta sig viss avkastning i likvida medel under de [...] åren efter investeringen och inte vara tillfredsställd med att hela eller den övervägande delen av investeringens avkastning kommer från slutvärdet under det [...] året. Eftersom slutvärdet i själva verket är värdet av kassaflöden från och med det [...] året och diskonterade till det [...] året, uppmanas den privata investeraren att tro att även om investeringen inte ger någon avkastning under [...] år, är det en bra investering sett till prognoserna efter det [...] året. Eftersom prognoserna för en sådan lång period påverkas av många oförutsebara variabler och därför har ytterst begränsad tillförlitlighet anser kommissionen att en privat investerare inte skulle vilja investera under sådana villkor, framför allt inte i postsektorn, där framtidsutsikterna på lång sikt är osäkra. Kommissionen ifrågasätter också om en sådan investerare skulle ha varit beredd att i en sådan omfattning se sina egna intressen som aktieägare underordnade de anställda/pensionärernas intressen och återbetalningen av skulden. |
| --- | --- |

(86)

Med tanke på avkastningsmönstret för aktieägaren (där praktiskt taget all avkastning är ett resultat av slutvärdet och praktiskt taget ingenting utgör någon utdelning) anser kommissionen att en privat investerare skulle förvänta sig viss avkastning i likvida medel under de [...] åren efter investeringen och inte vara tillfredsställd med att hela eller den övervägande delen av investeringens avkastning kommer från slutvärdet under det [...] året. Eftersom slutvärdet i själva verket är värdet av kassaflöden från och med det [...] året och diskonterade till det [...] året, uppmanas den privata investeraren att tro att även om investeringen inte ger någon avkastning under [...] år, är det en bra investering sett till prognoserna efter det [...] året. Eftersom prognoserna för en sådan lång period påverkas av många oförutsebara variabler och därför har ytterst begränsad tillförlitlighet anser kommissionen att en privat investerare inte skulle vilja investera under sådana villkor, framför allt inte i postsektorn, där framtidsutsikterna på lång sikt är osäkra. Kommissionen ifrågasätter också om en sådan investerare skulle ha varit beredd att i en sådan omfattning se sina egna intressen som aktieägare underordnade de anställda/pensionärernas intressen och återbetalningen av skulden.

| (87) | Investeringsscenariot utgår inte bara i hög grad från det beräknade slutvärdet för 2016/2017, utan slutvärdet kan också ifrågasättas både på grund av beräkningsmetoden och på grund av de underliggande siffrorna. Vad gäller metod räknades slutvärdet fram genom att EBITDA-talet för slutåret multipliceras med en faktor som är kvoten mellan företagsvärde och EBITDA utifrån sektorsekvivalenter. TNT och Deutsche Post/DHL valdes av det skälet att även om RM inte är jämbördigt med dessa företag nu, kommer det att vara det efter [...] år av investeringsplanen. Resultatet av denna metod är ett företagsvärde (grovt räknat skuld plus kapital), som inte överensstämmer med den strategi som beskrivs i skäl 81 och som innebär att ett aktievärde ska användas som slutvärde. Om ett lämpligt aktievärde används förändras slutvärdet betydligt – det blir lägre. Vad gäller de underliggande siffror som leder till slutvärdet konstaterar kommissionen framför allt att RM:s vinst före räntor, skatt och av- och nedskrivningar (EBITDA) beräknades öka med mer än [...] per år under den period som planen varade. Kommissionen ansåg att denna beräkning var extremt optimistisk för en nyligen liberaliserad, reglerad och mogen sektor. |
| --- | --- |

(87)

Investeringsscenariot utgår inte bara i hög grad från det beräknade slutvärdet för 2016/2017, utan slutvärdet kan också ifrågasättas både på grund av beräkningsmetoden och på grund av de underliggande siffrorna. Vad gäller metod räknades slutvärdet fram genom att EBITDA-talet för slutåret multipliceras med en faktor som är kvoten mellan företagsvärde och EBITDA utifrån sektorsekvivalenter. TNT och Deutsche Post/DHL valdes av det skälet att även om RM inte är jämbördigt med dessa företag nu, kommer det att vara det efter [...] år av investeringsplanen. Resultatet av denna metod är ett företagsvärde (grovt räknat skuld plus kapital), som inte överensstämmer med den strategi som beskrivs i skäl 81 och som innebär att ett aktievärde ska användas som slutvärde. Om ett lämpligt aktievärde används förändras slutvärdet betydligt – det blir lägre. Vad gäller de underliggande siffror som leder till slutvärdet konstaterar kommissionen framför allt att RM:s vinst före räntor, skatt och av- och nedskrivningar (EBITDA) beräknades öka med mer än [...] per år under den period som planen varade. Kommissionen ansåg att denna beräkning var extremt optimistisk för en nyligen liberaliserad, reglerad och mogen sektor.

| (88) | Kommissionen lät den beräkning som Storbritannien presenterat genomgå olika tester genom att variera de tillämpade antagandena och beräkningsmetoden, framför allt vad gäller slutvärdet. Kommissionen kom fram till att eftersom slutvärdet hade så stor betydelse i slutvärdet för de siffror som lämnats skulle endast mindre metodvariationer, som en annorlunda beräkning av slutvärdet och en mindre optimistisk vinstökning, medföra någon betydande förändring av investeringsbedömningen. |
| --- | --- |

(88)

Kommissionen lät den beräkning som Storbritannien presenterat genomgå olika tester genom att variera de tillämpade antagandena och beräkningsmetoden, framför allt vad gäller slutvärdet. Kommissionen kom fram till att eftersom slutvärdet hade så stor betydelse i slutvärdet för de siffror som lämnats skulle endast mindre metodvariationer, som en annorlunda beräkning av slutvärdet och en mindre optimistisk vinstökning, medföra någon betydande förändring av investeringsbedömningen.

| (89) | Sammanfattningsvis har kommissionen inte kunnat konstatera att det var förenligt med den marknadsekonomiska investerarprincipen att frigöra medel som stod helt under aktieägarkontroll så att dessa medel kunde användas av RM för att ändra de underskottsbetalningar som företaget var skyldigt att göra till sin pensionsplan genom att sätta in dessa medel på ett spärrkonto. |
| --- | --- |

(89)

Sammanfattningsvis har kommissionen inte kunnat konstatera att det var förenligt med den marknadsekonomiska investerarprincipen att frigöra medel som stod helt under aktieägarkontroll så att dessa medel kunde användas av RM för att ändra de underskottsbetalningar som företaget var skyldigt att göra till sin pensionsplan genom att sätta in dessa medel på ett spärrkonto.

| (90) | Kommissionen har därför gått vidare med att undersöka förenligheten när det gäller eventuellt stöd som omfattas av åtgärden (se avsnitt 6). |
| --- | --- |

(90)

Kommissionen har därför gått vidare med att undersöka förenligheten när det gäller eventuellt stöd som omfattas av åtgärden (se avsnitt 6).

5.3.2   Kvantifiering av stödet

| (91) | För Royal Mails del påverkar åtgärden företagets betalningar till pensionsplanen för att minska underskottet, som till följd av åtgärden kan fördelas över ett större antal år än vad som annars skulle ha varit fallet. Dessa betalningar är därför lägre under de första åren (eftersom RM utan denna åtgärd skulle ha behövt minska underskottet snabbare och därför betala av mer på underskottet), men högre under de senare åren när underskottet annars skulle ha betalats. |
| --- | --- |

(91)

För Royal Mails del påverkar åtgärden företagets betalningar till pensionsplanen för att minska underskottet, som till följd av åtgärden kan fördelas över ett större antal år än vad som annars skulle ha varit fallet. Dessa betalningar är därför lägre under de första åren (eftersom RM utan denna åtgärd skulle ha behövt minska underskottet snabbare och därför betala av mer på underskottet), men högre under de senare åren när underskottet annars skulle ha betalats.

| (92) | För att värdera denna fördel genom att beräkna nettonuvärdet av de förändrade kassaflödesbetalningarna måste det göras vissa antaganden, i synnerhet under vilken period som underskottet behöver betalas utan denna åtgärd. Man måste också välja diskonteringsränta. Kommissionen godtog att en period på tolv år användes för att betala underskottet, vilket var utgångspunkten för det ”alternativa scenario” som granskades i skäl 80 och som Royal Mail lämnade till den brittiska posttillsynsmyndigheten i samband med översynen av prissättningen. Denna siffra överstiger något den tioårsperiod som används som riktvärde av den brittiska pensionstillsynsmyndigheten (21). Men eftersom siffran tolv år används för andra syften och företagets underskott är såpass stort, vilket därför generellt sett skulle kräva en längre period för att betala underskottet, anser kommissionen att detta är ett godtagbart antagande. Kommissionen har tillämpat en diskonteringsränta på 12 procent, vilket motsvarar kostnaden för kapital. På grundval av detta uppgår värdet för Royal Mail av de förändrade pensionsinbetalningar som åtgärden resulterat i till ett belopp på [...] pund. |
| --- | --- |

(92)

För att värdera denna fördel genom att beräkna nettonuvärdet av de förändrade kassaflödesbetalningarna måste det göras vissa antaganden, i synnerhet under vilken period som underskottet behöver betalas utan denna åtgärd. Man måste också välja diskonteringsränta. Kommissionen godtog att en period på tolv år användes för att betala underskottet, vilket var utgångspunkten för det ”alternativa scenario” som granskades i skäl 80 och som Royal Mail lämnade till den brittiska posttillsynsmyndigheten i samband med översynen av prissättningen. Denna siffra överstiger något den tioårsperiod som används som riktvärde av den brittiska pensionstillsynsmyndigheten (21). Men eftersom siffran tolv år används för andra syften och företagets underskott är såpass stort, vilket därför generellt sett skulle kräva en längre period för att betala underskottet, anser kommissionen att detta är ett godtagbart antagande. Kommissionen har tillämpat en diskonteringsränta på 12 procent, vilket motsvarar kostnaden för kapital. På grundval av detta uppgår värdet för Royal Mail av de förändrade pensionsinbetalningar som åtgärden resulterat i till ett belopp på [...] pund.

5.4   Aktieägarlånet på 300 miljoner pund

| (93) | Som redan konstaterats är aktieägarlånet efterställt såväl RM:s andra skulder som pensionsintresset (det kan inte återbetalas innan spärrkontot har frigjorts). Detta fick kommissionen att överväga om åtgärden inte var att likställa med ett kapitaltillskott (se även fotnot 19). |
| --- | --- |

(93)

Som redan konstaterats är aktieägarlånet efterställt såväl RM:s andra skulder som pensionsintresset (det kan inte återbetalas innan spärrkontot har frigjorts). Detta fick kommissionen att överväga om åtgärden inte var att likställa med ett kapitaltillskott (se även fotnot 19).

| (94) | Kommissionen har emellertid fastställt (22) att denna efterställdhet inte förhindrar att lånen bedöms i fråga om förekomst av statligt stöd på samma sätt som icke-efterställda lån. Sådana lån kan därför bedömas enligt villkoren i meddelandet om referensräntan (23), men till en lägre värderingsnivå än sina icke-efterställda motsvarigheter. |
| --- | --- |

(94)

Kommissionen har emellertid fastställt (22) att denna efterställdhet inte förhindrar att lånen bedöms i fråga om förekomst av statligt stöd på samma sätt som icke-efterställda lån. Sådana lån kan därför bedömas enligt villkoren i meddelandet om referensräntan (23), men till en lägre värderingsnivå än sina icke-efterställda motsvarigheter.

| (95) | Enligt 1997 års meddelande om referensräntan, som var i kraft 2007, fastställdes räntorna i förhållande till observerade räntor med en viss löptid, nämligen fem år. Den åtgärd som bedömningen gäller skulle emellertid vara lika länge som spärrkontot, som var beräknat till sjutton år. Vid den tidpunkt då lånet beviljades var räntekurvan i England på nedåtgående, liksom den hade varit 1999. Även om referensräntan var 5,9 procent låg femtonåriga ränteswappar i brittiska pund på 5,2 procent i slutet av mars 2007. Det riktvärde som användes i 1997 års meddelande om referensräntan var interbankräntor på fem år, och kommissionen anser därför att motsvarande femtonårsränta utgör ett lämpligt riktvärde för åtgärden i fråga. Detta bör ökas med meddelandets standardtillägg på 75 räntepunkter, till 5,95 procent. |
| --- | --- |

(95)

Enligt 1997 års meddelande om referensräntan, som var i kraft 2007, fastställdes räntorna i förhållande till observerade räntor med en viss löptid, nämligen fem år. Den åtgärd som bedömningen gäller skulle emellertid vara lika länge som spärrkontot, som var beräknat till sjutton år. Vid den tidpunkt då lånet beviljades var räntekurvan i England på nedåtgående, liksom den hade varit 1999. Även om referensräntan var 5,9 procent låg femtonåriga ränteswappar i brittiska pund på 5,2 procent i slutet av mars 2007. Det riktvärde som användes i 1997 års meddelande om referensräntan var interbankräntor på fem år, och kommissionen anser därför att motsvarande femtonårsränta utgör ett lämpligt riktvärde för åtgärden i fråga. Detta bör ökas med meddelandets standardtillägg på 75 räntepunkter, till 5,95 procent.

| (96) | Den ränta som därmed har fastställts skulle behöva justeras ytterligare för att avspegla graden av säkerhet och efterställdhet. |
| --- | --- |

(96)

Den ränta som därmed har fastställts skulle behöva justeras ytterligare för att avspegla graden av säkerhet och efterställdhet.

| (97) | Aktieägarlånet har inte säkrats, och ställandet av säkerheter måste därför anses vara lägre än vad banker normalt kräver. I sådana fall fastställs enligt 1997 års meddelande om referensräntan en marginal som ligger över det relevanta riktvärdet på 400 räntepunkter eller mer om ingen privat bank skulle ha velat bevilja lånet i fråga. I linje med tidigare kommissionsbeslut (24) enligt 1997 års meddelande om referensräntan anser kommissionen att räntan bör höjas med ett tillägg på 400 räntepunkter för att avspegla bristen på säkerhet och 200 räntepunkter på grund av instrumentets efterställda karaktär. |
| --- | --- |

(97)

Aktieägarlånet har inte säkrats, och ställandet av säkerheter måste därför anses vara lägre än vad banker normalt kräver. I sådana fall fastställs enligt 1997 års meddelande om referensräntan en marginal som ligger över det relevanta riktvärdet på 400 räntepunkter eller mer om ingen privat bank skulle ha velat bevilja lånet i fråga. I linje med tidigare kommissionsbeslut (24) enligt 1997 års meddelande om referensräntan anser kommissionen att räntan bör höjas med ett tillägg på 400 räntepunkter för att avspegla bristen på säkerhet och 200 räntepunkter på grund av instrumentets efterställda karaktär.

| (98) | Kommissionen noterar att låneräntan på [...] procent är större än summan av 5,95 procent och 600 räntepunkter och kan godta att åtgärden, fristående sett, inte utgör statligt stöd. |
| --- | --- |

(98)

Kommissionen noterar att låneräntan på [...] procent är större än summan av 5,95 procent och 600 räntepunkter och kan godta att åtgärden, fristående sett, inte utgör statligt stöd.

| (99) | Mot bakgrund av att 2007 års faciliteter tillgängliggjordes som en del i ett paket tillsammans med andra åtgärder skulle kommissionen behöva fastställa om den separata bedömningen kan vara slutgiltig. Denna fråga behandlas mer under avsnitt 5.5. |
| --- | --- |

(99)

Mot bakgrund av att 2007 års faciliteter tillgängliggjordes som en del i ett paket tillsammans med andra åtgärder skulle kommissionen behöva fastställa om den separata bedömningen kan vara slutgiltig. Denna fråga behandlas mer under avsnitt 5.5.

5.5   Separat bedömning av 2007 års åtgärder

| (100) | Kommissionen har fastställt att två av 2007 års åtgärder inte utgör statligt stöd, fristående sett (2007 års lånefaciliteter och aktieägarlånet på 300 miljoner pund), men har inte kunnat fastställa motsvarande i fråga om pensionsåtgärden. Med tanke på att åtgärderna tillkännagavs samtidigt måste kommissionen bedöma om den kan bekräfta att det inte föreligger något stöd med hänsyn till domstolens rättspraxis (25). |
| --- | --- |

(100)

Kommissionen har fastställt att två av 2007 års åtgärder inte utgör statligt stöd, fristående sett (2007 års lånefaciliteter och aktieägarlånet på 300 miljoner pund), men har inte kunnat fastställa motsvarande i fråga om pensionsåtgärden. Med tanke på att åtgärderna tillkännagavs samtidigt måste kommissionen bedöma om den kan bekräfta att det inte föreligger något stöd med hänsyn till domstolens rättspraxis (25).

| (101) | Kommissionen har konstaterat att lånefaciliteterna som förlängdes 2007 i praktiken utgjorde en fortsättning av de åtgärder som beviljades 2003, om än med ändrade villkor. Av detta följer att när åtgärden först beviljades fanns inte pensionsåtgärden. Det kan också konstateras att lånefaciliteterna och pensionsåtgärden har olika syften: lånefaciliteterna utgör en extern finansieringskälla för Royal Mails omstruktureringsplan, medan pensionsåtgärden syftar till att utgöra en säkerhet för att underskottet ska återbetalas under sjutton år. Som har konstaterats ovan var den säkerhet som ställdes för RM:s tillgångar inom ramen för lånefaciliteterna i linje med marknadspraxis. De tre kriterier som har fastställts av domstolen (kronologi, syfte och situationen vid den tidpunkt då åtgärden genomfördes) talar samtliga för att lånefaciliteternas stödkaraktär ska bedömas separat. |
| --- | --- |

(101)

Kommissionen har konstaterat att lånefaciliteterna som förlängdes 2007 i praktiken utgjorde en fortsättning av de åtgärder som beviljades 2003, om än med ändrade villkor. Av detta följer att när åtgärden först beviljades fanns inte pensionsåtgärden. Det kan också konstateras att lånefaciliteterna och pensionsåtgärden har olika syften: lånefaciliteterna utgör en extern finansieringskälla för Royal Mails omstruktureringsplan, medan pensionsåtgärden syftar till att utgöra en säkerhet för att underskottet ska återbetalas under sjutton år. Som har konstaterats ovan var den säkerhet som ställdes för RM:s tillgångar inom ramen för lånefaciliteterna i linje med marknadspraxis. De tre kriterier som har fastställts av domstolen (kronologi, syfte och situationen vid den tidpunkt då åtgärden genomfördes) talar samtliga för att lånefaciliteternas stödkaraktär ska bedömas separat.

| (102) | Vad gäller aktieägarlånet fattades beslutet att bevilja denna åtgärd senare än de andra åtgärderna från 2007. Lånet utgjorde ett tillägg till den tidigare tillkännagivna finansieringsramen och syftade till att ge tillräckligt finansieringsutrymme för att Royal Mail skulle kunna uppfylla sin omstruktureringsplan, sedan det hade skett en minskning av det beräknade utfallet under planperioden. Syftet med åtgärden kan separeras från pensionsåtgärden på samma sätt som när det gäller lånefaciliteterna. RM:s situation vid den tidpunkt då lånet beviljades ogiltigförklarar inte slutsatsen att det inte föreligger något stöd, eftersom situationen redan har beaktats vid bedömningen av om räntan ligger på en adekvat nivå. |
| --- | --- |

(102)

Vad gäller aktieägarlånet fattades beslutet att bevilja denna åtgärd senare än de andra åtgärderna från 2007. Lånet utgjorde ett tillägg till den tidigare tillkännagivna finansieringsramen och syftade till att ge tillräckligt finansieringsutrymme för att Royal Mail skulle kunna uppfylla sin omstruktureringsplan, sedan det hade skett en minskning av det beräknade utfallet under planperioden. Syftet med åtgärden kan separeras från pensionsåtgärden på samma sätt som när det gäller lånefaciliteterna. RM:s situation vid den tidpunkt då lånet beviljades ogiltigförklarar inte slutsatsen att det inte föreligger något stöd, eftersom situationen redan har beaktats vid bedömningen av om räntan ligger på en adekvat nivå.

| (103) | Kommissionen drar därför slutsatsen att pensionsåtgärden är den enda åtgärd där det inte kan uteslutas att det är fråga om ett inslag av stöd och att det därför behöver genomföras en bedömning av om denna åtgärd är förenlig. Denna bedömning följer i nästa avsnitt. |
| --- | --- |

(103)

Kommissionen drar därför slutsatsen att pensionsåtgärden är den enda åtgärd där det inte kan uteslutas att det är fråga om ett inslag av stöd och att det därför behöver genomföras en bedömning av om denna åtgärd är förenlig. Denna bedömning följer i nästa avsnitt.

6.   FÖRENLIGHETEN MED DEN GEMENSAMMA MARKNADEN

6.1   Grund för bedömning

| (104) | Kommissionen skulle endast kunna förklara att pensionsåtgärden är förenlig med stöd av artikel 87.3 c i fördraget, enligt vilken stöd för att underlätta utveckling av vissa näringsverksamheter eller vissa regioner kan anses förenliga med den gemensamma marknaden när de inte påverkar handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset (26). Det finns dessutom rättspraxis som gäller tillämpningen av artikel 87.3 c i fördraget i den särskilda situation som rör pensionsåtgärderna, och i nedanstående analys bedöms åtgärden mot bakgrund av denna rättspraxis. Det följer att det aktuella beslutet inte utgör någon tillämpning av riktlinjerna för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter enligt avsnitt 3.3 i gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter (27). |
| --- | --- |

(104)

Kommissionen skulle endast kunna förklara att pensionsåtgärden är förenlig med stöd av artikel 87.3 c i fördraget, enligt vilken stöd för att underlätta utveckling av vissa näringsverksamheter eller vissa regioner kan anses förenliga med den gemensamma marknaden när de inte påverkar handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset (26). Det finns dessutom rättspraxis som gäller tillämpningen av artikel 87.3 c i fördraget i den särskilda situation som rör pensionsåtgärderna, och i nedanstående analys bedöms åtgärden mot bakgrund av denna rättspraxis. Det följer att det aktuella beslutet inte utgör någon tillämpning av riktlinjerna för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter enligt avsnitt 3.3 i gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter (27).

6.2   Bakgrunden till Royal Mails pensionsordning

| (105) | För att bedöma pensionsåtgärdens förenlighet måste först bakgrunden till Royal Mail och företagets pensionsordning beskrivas. |
| --- | --- |

(105)

För att bedöma pensionsåtgärdens förenlighet måste först bakgrunden till Royal Mail och företagets pensionsordning beskrivas.

| (106) | År 1969 upphörde Royal Mail (då kallat the Post Office) att vara en myndighet och blev ett ”bolag av offentligrättslig karaktär” enligt 1969 års postlag. Enligt artikel 43.1 i lagen skulle pensionsordningarna för postpersonalen godkännas av ministern med ansvar för post och telekommunikationer. De anställda upphörde formellt att vara statstjänstemän, men behöll de pensionsrätter de hade förvärvat och fortsatte att förvärva ytterligare rättigheter med i princip samma rättigheter som om de hade varit statstjänstemän. Enligt dessa villkor baserades slutpensionen på antalet tjänsteår och slutlönen. Det var därför ett system med en ”fastställd förmån” i och med att pensionsnivån fastställdes genom bestämmelserna i denna pensionsplan. Pensionsplanen separerades från statsförvaltningen och blev ett fonderat system som ska ha tillgångar så att det täcker framtida skulder (i likhet med andra tjänstepensionsplaner i Storbritannien). |
| --- | --- |

(106)

År 1969 upphörde Royal Mail (då kallat the Post Office) att vara en myndighet och blev ett ”bolag av offentligrättslig karaktär” enligt 1969 års postlag. Enligt artikel 43.1 i lagen skulle pensionsordningarna för postpersonalen godkännas av ministern med ansvar för post och telekommunikationer. De anställda upphörde formellt att vara statstjänstemän, men behöll de pensionsrätter de hade förvärvat och fortsatte att förvärva ytterligare rättigheter med i princip samma rättigheter som om de hade varit statstjänstemän. Enligt dessa villkor baserades slutpensionen på antalet tjänsteår och slutlönen. Det var därför ett system med en ”fastställd förmån” i och med att pensionsnivån fastställdes genom bestämmelserna i denna pensionsplan. Pensionsplanen separerades från statsförvaltningen och blev ett fonderat system som ska ha tillgångar så att det täcker framtida skulder (i likhet med andra tjänstepensionsplaner i Storbritannien).

| (107) | En betydande översyn av pensionsordningarna genomfördes 1987 och 2008 (i det sistnämnda fallet höll dessa åtgärder redan på att utarbetas när pensionsåtgärden antogs). 1987 års ändrade villkor var fortfarande villkor som byggde på ”fastställd förmån”, vilket innebar att pensionen grundades på slutlön och var proportionerlig i förhållande till antalet tjänsteår. Enligt 2008 års översyn gick nya medlemmar in i systemet på basis av ”fastställd inbetalning” där slutpensionens nivå var beroende av hur fondens tillgångar hade presterat. I båda fallen gällde systemets ändrade villkor för nyanställda som gick med, medan redan anställda fortsatte att förvärva rättigheter enligt samma eller likartade villkor som tidigare. |
| --- | --- |

(107)

En betydande översyn av pensionsordningarna genomfördes 1987 och 2008 (i det sistnämnda fallet höll dessa åtgärder redan på att utarbetas när pensionsåtgärden antogs). 1987 års ändrade villkor var fortfarande villkor som byggde på ”fastställd förmån”, vilket innebar att pensionen grundades på slutlön och var proportionerlig i förhållande till antalet tjänsteår. Enligt 2008 års översyn gick nya medlemmar in i systemet på basis av ”fastställd inbetalning” där slutpensionens nivå var beroende av hur fondens tillgångar hade presterat. I båda fallen gällde systemets ändrade villkor för nyanställda som gick med, medan redan anställda fortsatte att förvärva rättigheter enligt samma eller likartade villkor som tidigare.

6.3   Tidigare kommissionsbeslut om pensionsåtaganden och deras tillämplighet på Royal Mails situation

| (108) | I sitt beslut av den 16 december 2003 om statligt stöd som Frankrike hade beviljat till EDF samt el- och gasindustrin (28) förklarade kommissionen att statligt stöd var förenligt med gemensamma marknaden om det innebär att företagen inom en sektor befrias från särskilda pensionsförpliktelser som överstiger dem som blir följden av det allmänna pensionssystemet och som fastställts under en period av monopol. Kommissionen ansåg också att den delvis minskade kostnaden till följd av mekanismen för finansiering av de särskilda pensionsrättigheter som förvärvats före reformen utgjorde statligt stöd enligt artikel 87.1 i fördraget som kunde förklaras förenligt med den gemensamma marknaden. I sin analys av räkenskaperna drog kommissionen slutsatsen att EDF:s situation egentligen inte skilde sig från de ”icke-återvinningsbara kostnaderna” inom energisektorn. |
| --- | --- |

(108)

I sitt beslut av den 16 december 2003 om statligt stöd som Frankrike hade beviljat till EDF samt el- och gasindustrin (28) förklarade kommissionen att statligt stöd var förenligt med gemensamma marknaden om det innebär att företagen inom en sektor befrias från särskilda pensionsförpliktelser som överstiger dem som blir följden av det allmänna pensionssystemet och som fastställts under en period av monopol. Kommissionen ansåg också att den delvis minskade kostnaden till följd av mekanismen för finansiering av de särskilda pensionsrättigheter som förvärvats före reformen utgjorde statligt stöd enligt artikel 87.1 i fördraget som kunde förklaras förenligt med den gemensamma marknaden. I sin analys av räkenskaperna drog kommissionen slutsatsen att EDF:s situation egentligen inte skilde sig från de ”icke-återvinningsbara kostnaderna” inom energisektorn.

| (109) | I sitt beslut av den 10 oktober 2007 om det statliga stöd som Frankrike beviljat för reformen av formerna för finansiering av pensioner till statstjänstemän vid La Poste (29) ansåg kommissionen att de aktuella stödåtgärderna befriade La Poste från särskilda pensionsförpliktelser som överstiger dem som blir följden av det allmänna pensionssystemet och som fastställts under en period av monopol. Dessa åtaganden uppstod för det första på grund av de högre pensionsinbetalningar som skulle betalas för anställda med tjänstemannastatus och för det andra på grund av kravet att se till att det rådde jämvikt i pensionssystemet för dessa anställda. |
| --- | --- |

(109)

I sitt beslut av den 10 oktober 2007 om det statliga stöd som Frankrike beviljat för reformen av formerna för finansiering av pensioner till statstjänstemän vid La Poste (29) ansåg kommissionen att de aktuella stödåtgärderna befriade La Poste från särskilda pensionsförpliktelser som överstiger dem som blir följden av det allmänna pensionssystemet och som fastställts under en period av monopol. Dessa åtaganden uppstod för det första på grund av de högre pensionsinbetalningar som skulle betalas för anställda med tjänstemannastatus och för det andra på grund av kravet att se till att det rådde jämvikt i pensionssystemet för dessa anställda.

| (110) | Kommissionen ansåg att åtgärderna utgjorde statligt stöd, vilket ändå var förenligt med den gemensamma marknaden enligt artikel 87.3 c i fördraget. I samband med detta konstaterade kommissionen att åtgärderna var begränsade till vad som var strikt nödvändigt för att skapa lika villkor vad gäller socialförsäkringsavgifter och skatteinbetalningar och som därför senare skulle främja utvecklingen av konkurrens och ytterligare liberalisering inom postsektorn. Kommissionen drog en parallell till EDF-beslutet och konstaterade att La Poste inte längre rekryterade tjänstemän, att La Postes framtida pensionsinbetalningar gjorde att situationen var jämförbar med konkurrenterna vad gäller socialförsäkringsavgifter och skatteinbetalningar, och att de åtaganden som var ett resultat av 1990 års lag före liberaliseringen av postsektorn skulle ha påverkat La Postes konkurrenskraft när omgivningen genomgår liberalisering. |
| --- | --- |

(110)

Kommissionen ansåg att åtgärderna utgjorde statligt stöd, vilket ändå var förenligt med den gemensamma marknaden enligt artikel 87.3 c i fördraget. I samband med detta konstaterade kommissionen att åtgärderna var begränsade till vad som var strikt nödvändigt för att skapa lika villkor vad gäller socialförsäkringsavgifter och skatteinbetalningar och som därför senare skulle främja utvecklingen av konkurrens och ytterligare liberalisering inom postsektorn. Kommissionen drog en parallell till EDF-beslutet och konstaterade att La Poste inte längre rekryterade tjänstemän, att La Postes framtida pensionsinbetalningar gjorde att situationen var jämförbar med konkurrenterna vad gäller socialförsäkringsavgifter och skatteinbetalningar, och att de åtaganden som var ett resultat av 1990 års lag före liberaliseringen av postsektorn skulle ha påverkat La Postes konkurrenskraft när omgivningen genomgår liberalisering.

| (111) | I Frankrike är tjänstepensionsplaner (”andra pelaren”) obligatoriska och finansieras genom löpande betalningar. Genom att betala avgifterna befrias arbetsgivaren generellt sett från ytterligare ansvar för att finansiera de resulterande pensionsrättigheterna. När det i en lag från 1990 krävdes att La Poste skulle säkerställa att det rådde jämvikt i dess pensionsplan för tjänstemän, fick företaget ett åtagande som inga andra företag behövde ha. |
| --- | --- |

(111)

I Frankrike är tjänstepensionsplaner (”andra pelaren”) obligatoriska och finansieras genom löpande betalningar. Genom att betala avgifterna befrias arbetsgivaren generellt sett från ytterligare ansvar för att finansiera de resulterande pensionsrättigheterna. När det i en lag från 1990 krävdes att La Poste skulle säkerställa att det rådde jämvikt i dess pensionsplan för tjänstemän, fick företaget ett åtagande som inga andra företag behövde ha.

| (112) | Pensionsordningarna i Storbritannien ser annorlunda ut än i Frankrike. De flesta tjänstepensionsplaner ”avtalas bort från” de statliga pensionsordningarna, det s.k. State Earnings Related Pension Scheme. De flesta större arbetsgivare har sitt eget pensionssystem. Enligt den brittiska pensionslagen måste dessa system erbjuda en pensionsrätt som uppfyller en viss standard, och arbetsgivarna har vissa åtaganden för att säkerställa att systemen finansieras på ett adekvat sätt. Enligt gällande redovisningsstandard (IFRS) måste arbetsgivare redovisa underskottet från sådana pensionssystem i balansräkningen. Reglerna som gör att Royal Mail måste redovisa sitt underskott skiljer sig därför inte från de regler som gäller för andra företag. Men nivån på detta underskott är däremot ett resultat av de villkor som fastställdes som ett resultat av det statliga ägandet. |
| --- | --- |

(112)

Pensionsordningarna i Storbritannien ser annorlunda ut än i Frankrike. De flesta tjänstepensionsplaner ”avtalas bort från” de statliga pensionsordningarna, det s.k. State Earnings Related Pension Scheme. De flesta större arbetsgivare har sitt eget pensionssystem. Enligt den brittiska pensionslagen måste dessa system erbjuda en pensionsrätt som uppfyller en viss standard, och arbetsgivarna har vissa åtaganden för att säkerställa att systemen finansieras på ett adekvat sätt. Enligt gällande redovisningsstandard (IFRS) måste arbetsgivare redovisa underskottet från sådana pensionssystem i balansräkningen. Reglerna som gör att Royal Mail måste redovisa sitt underskott skiljer sig därför inte från de regler som gäller för andra företag. Men nivån på detta underskott är däremot ett resultat av de villkor som fastställdes som ett resultat av det statliga ägandet.

| (113) | De faktiska och rättsliga förutsättningarna för Royal Mail är därför inte desamma som i besluten om EDF och La Poste. Men kommissionen anser ändå att vissa aspekter i dessa ärenden är tillämpliga på Royal Mail. I ärendena anges framför allt att högre pensionsinbetalningar som har uppstått till följd av viss status (och i synnerhet tjänstemannastatus) och som har fastställts under en monopolperiod kan anses vara onormala kostnader som staten tagit ansvar för, vilket kan vara förenligt med den gemensamma marknaden enligt artikel 87.3 c i fördraget. |
| --- | --- |

(113)

De faktiska och rättsliga förutsättningarna för Royal Mail är därför inte desamma som i besluten om EDF och La Poste. Men kommissionen anser ändå att vissa aspekter i dessa ärenden är tillämpliga på Royal Mail. I ärendena anges framför allt att högre pensionsinbetalningar som har uppstått till följd av viss status (och i synnerhet tjänstemannastatus) och som har fastställts under en monopolperiod kan anses vara onormala kostnader som staten tagit ansvar för, vilket kan vara förenligt med den gemensamma marknaden enligt artikel 87.3 c i fördraget.

6.4   Bedömning av pensionsåtgärden

| (114) | I Royal Mails fall hade anställda som anslutit sig till pensionsplanen före 1987 pensionsrättigheter som var klart i linje med de pensionsrättigheter som statstjänstemän hade. Den 31 mars 2007 hade pensionsplanen 153 125 medlemmar som redan hade pensionerats och tog ut sin pension och som anslutit sig till pensionsplanen enligt dessa villkor. Dessa är därför tidigare anställda som redan har gått i pension och vars tjänster inte längre är till nytta för företaget. Enligt den information som lämnats av de brittiska myndigheterna kan villkoren för de medlemmar som gick med i planen efter 1987 varken klart fastställas vara tjänstemannavillkor eller villkor för den privata sektorn av det slag som RM:s konkurrenter sannolikt tillämpar på den nyligen liberaliserade postmarknaden. Som redan har konstaterats upphörde dessa villkor att vara tillgängliga för nya medlemmar efter 2008. De genomsnittliga åtagandena för medlemmar som har gått med i pensionsplanen före 1987 ligger betydligt högre än för medlemmar som gick med i planen enligt de villkor som gällde efter 1987 års reform och fram till den ytterligare reformen 2008. Värdet av dessa ytterligare åtaganden har kvantifierats till [...] pund per anställd. |
| --- | --- |

(114)

I Royal Mails fall hade anställda som anslutit sig till pensionsplanen före 1987 pensionsrättigheter som var klart i linje med de pensionsrättigheter som statstjänstemän hade. Den 31 mars 2007 hade pensionsplanen 153 125 medlemmar som redan hade pensionerats och tog ut sin pension och som anslutit sig till pensionsplanen enligt dessa villkor. Dessa är därför tidigare anställda som redan har gått i pension och vars tjänster inte längre är till nytta för företaget. Enligt den information som lämnats av de brittiska myndigheterna kan villkoren för de medlemmar som gick med i planen efter 1987 varken klart fastställas vara tjänstemannavillkor eller villkor för den privata sektorn av det slag som RM:s konkurrenter sannolikt tillämpar på den nyligen liberaliserade postmarknaden. Som redan har konstaterats upphörde dessa villkor att vara tillgängliga för nya medlemmar efter 2008. De genomsnittliga åtagandena för medlemmar som har gått med i pensionsplanen före 1987 ligger betydligt högre än för medlemmar som gick med i planen enligt de villkor som gällde efter 1987 års reform och fram till den ytterligare reformen 2008. Värdet av dessa ytterligare åtaganden har kvantifierats till [...] pund per anställd.

| (115) | Det följer att Royal Mails pensionsplan fortfarande omfattar betydande åtaganden som enbart har uppstått som ett resultat av att personal varit anställd med tjänstemannavillkor och detta under en period när Royal Mail var i monopolställning när det gäller vanliga brevtjänster. Dessa villkor motsvarar villkoren i La Poste-ärendet. På grundval av den information som lämnats av de brittiska myndigheterna har kommissionen fastställt att dessa ytterligare åtaganden uppgår till ett belopp av [...] pund (produkten av 153 125 och [...] pund), vilket därför överskrider kvantifieringen på [...] för åtgärdens eventuella inslag av stöd med ganska stor marginal. Vid denna analys har kommissionen inte ansett det vara nödvändigt att fastställa om dessa åtaganden i pensionsplanen utgör det samlade beloppet av åtaganden i planen som kan anses vara onormala, eftersom kommissionen ändå har fastställt att de överskrider åtgärdens eventuella inslag av stöd. |
| --- | --- |

(115)

Det följer att Royal Mails pensionsplan fortfarande omfattar betydande åtaganden som enbart har uppstått som ett resultat av att personal varit anställd med tjänstemannavillkor och detta under en period när Royal Mail var i monopolställning när det gäller vanliga brevtjänster. Dessa villkor motsvarar villkoren i La Poste-ärendet. På grundval av den information som lämnats av de brittiska myndigheterna har kommissionen fastställt att dessa ytterligare åtaganden uppgår till ett belopp av [...] pund (produkten av 153 125 och [...] pund), vilket därför överskrider kvantifieringen på [...] för åtgärdens eventuella inslag av stöd med ganska stor marginal. Vid denna analys har kommissionen inte ansett det vara nödvändigt att fastställa om dessa åtaganden i pensionsplanen utgör det samlade beloppet av åtaganden i planen som kan anses vara onormala, eftersom kommissionen ändå har fastställt att de överskrider åtgärdens eventuella inslag av stöd.

| (116) | Kommissionen har också konstaterat att liksom åtgärderna i La Poste-ärendet som beskrivs i skäl 107 är de villkor som ger upphov till ytterligare kostnader inte längre tillgängliga för nyanställda och har inte varit det sedan 1987, och de åtaganden som har uppstått till följd av dessa villkor före postsektorns liberalisering skulle ha påverkat utvecklingen av en effektiv konkurrens i en miljö som genomgår liberalisering. I Royal Mails fall påverkade åtgärden inte socialförsäkringsavgifterna och skatteinbetalningarna för de nuvarande anställda och innebar inte att RM hade en bättre situation än konkurrenterna i detta avseende. |
| --- | --- |

(116)

Kommissionen har också konstaterat att liksom åtgärderna i La Poste-ärendet som beskrivs i skäl 107 är de villkor som ger upphov till ytterligare kostnader inte längre tillgängliga för nyanställda och har inte varit det sedan 1987, och de åtaganden som har uppstått till följd av dessa villkor före postsektorns liberalisering skulle ha påverkat utvecklingen av en effektiv konkurrens i en miljö som genomgår liberalisering. I Royal Mails fall påverkade åtgärden inte socialförsäkringsavgifterna och skatteinbetalningarna för de nuvarande anställda och innebar inte att RM hade en bättre situation än konkurrenterna i detta avseende.

| (117) | Kommissionen konstaterade också att denna form av åtgärd innebar att Royal Mails pensionsåtaganden var intakta och endast ledde till att företaget kunde betala underskottet under en längre period i stället för att helt avsäga sig dessa åtaganden. Det senare var den form av åtgärd som tillämpades i La Postes fall, vilket innebar att stödmottagaren permanent befriades från åtaganden som denne annars hade varit tvungen att bära och följaktligen inte behövde redovisa dem i sin balansräkning. I Royal Mails fall gör åtgärden ingen skillnad för pensionsunderskottets belopp som företaget måste redovisa i balansräkningen enligt internationella redovisningsregler. Enligt den brittiska pensionslagen måste företaget fortfarande vidta åtgärder för att betala detta underskott. Den enda effekt som åtgärden har är att den förlänger den period då företaget kan göra detta. Detta inslag har redan avspeglats i ovanstående analys om att det eventuella inslag av stöd bedöms vara [...] pund och inte 850 miljoner pund, men kommissionen anser att sannolikheten för snedvridning av marknaden generellt sett är mindre med en åtgärd som innebär att stödmottagaren måste betala sina upplupna skulder fullt ut än en åtgärd som frigör stödmottagaren från dessa åtaganden. |
| --- | --- |

(117)

Kommissionen konstaterade också att denna form av åtgärd innebar att Royal Mails pensionsåtaganden var intakta och endast ledde till att företaget kunde betala underskottet under en längre period i stället för att helt avsäga sig dessa åtaganden. Det senare var den form av åtgärd som tillämpades i La Postes fall, vilket innebar att stödmottagaren permanent befriades från åtaganden som denne annars hade varit tvungen att bära och följaktligen inte behövde redovisa dem i sin balansräkning. I Royal Mails fall gör åtgärden ingen skillnad för pensionsunderskottets belopp som företaget måste redovisa i balansräkningen enligt internationella redovisningsregler. Enligt den brittiska pensionslagen måste företaget fortfarande vidta åtgärder för att betala detta underskott. Den enda effekt som åtgärden har är att den förlänger den period då företaget kan göra detta. Detta inslag har redan avspeglats i ovanstående analys om att det eventuella inslag av stöd bedöms vara [...] pund och inte 850 miljoner pund, men kommissionen anser att sannolikheten för snedvridning av marknaden generellt sett är mindre med en åtgärd som innebär att stödmottagaren måste betala sina upplupna skulder fullt ut än en åtgärd som frigör stödmottagaren från dessa åtaganden.

| (118) | Vad gäller åtgärdens effekt på konkurrensen kan det konstateras att de underskottsbetalningar som Royal Mail måste göra till pensionsplanen – som upprättades efter förhandlingar mellan företaget och pensionsförvaltarna – inte varierar i förhållande till output- eller inputnivåer. Att åtgärden innebar en minskning under de inledande åren påverkade därför inte marginalkostnaderna och påverkar inte i sig Royal Mails kommersiella beslut, och framför allt inte dess framtida investeringsbeslut (30). Kommissionen anser därför att det inte har en sådan effekt på konkurrensen att handeln påverkas i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset i den mening som avses i artikel 87.3 c i fördraget. |
| --- | --- |

(118)

Vad gäller åtgärdens effekt på konkurrensen kan det konstateras att de underskottsbetalningar som Royal Mail måste göra till pensionsplanen – som upprättades efter förhandlingar mellan företaget och pensionsförvaltarna – inte varierar i förhållande till output- eller inputnivåer. Att åtgärden innebar en minskning under de inledande åren påverkade därför inte marginalkostnaderna och påverkar inte i sig Royal Mails kommersiella beslut, och framför allt inte dess framtida investeringsbeslut (30). Kommissionen anser därför att det inte har en sådan effekt på konkurrensen att handeln påverkas i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset i den mening som avses i artikel 87.3 c i fördraget.

| (119) | På grundval av detta har kommissionen fastställt att i den mån som pensionsåtgärden innehåller ett inslag av stöd ska detta vara förenligt med den gemensamma marknaden. |
| --- | --- |

(119)

På grundval av detta har kommissionen fastställt att i den mån som pensionsåtgärden innehåller ett inslag av stöd ska detta vara förenligt med den gemensamma marknaden.

7.   SLUTSATSER

| (120) | Kommissionen konstaterar att Storbritannien, i den mån som pensionsåtgärden innehåller ett inslag av stöd, olagligen har genomfört denna åtgärd i strid med artikel 88.3 i fördraget. Kommissionen anser emellertid att stödet är förenligt. Kommissionen anser att de andra åtgärderna inte utgör statligt stöd. |
| --- | --- |

(120)

Kommissionen konstaterar att Storbritannien, i den mån som pensionsåtgärden innehåller ett inslag av stöd, olagligen har genomfört denna åtgärd i strid med artikel 88.3 i fördraget. Kommissionen anser emellertid att stödet är förenligt. Kommissionen anser att de andra åtgärderna inte utgör statligt stöd.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

2001 års lån, lånefaciliteterna och 2007 års aktieägarlån utgör inte något statligt stöd till Royal Mail.

Artikel 2

Pensionsåtgärden, i den mån som den omfattar statligt stöd, är förenlig med den gemensamma marknaden.

Artikel 3

Detta beslut riktar sig till Förenade kungariket Storbritannien och Nordirland.

Utfärdat i Bryssel den 8 april 2009.

På kommissionens vägnar

Neelie KROES

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT C 91, 26.4.2007, s. 34.

1

(2)  EUT C 269, 8.11.2003, s. 23.

2

(3)  EUT C 141, 16.6.2006, s. 2.

3

(4)  EUT C 80, 13.4.2007, s. 5.

4

(5)  Se fotnot 1.

5

(6)  Skrivelse från de brittiska myndigheterna av den 31 oktober 2006. Gilts är brittiska statspapper.

6

Gilts

(7)  EGT L 247, 14.9.2002, s. 27.

7

(8)  Royal Mail Holdings plc, oreviderad interimsrapport för första halvåret per den 24 september 2006.

8

(9)  ”2001års lån” består i själva verket av 20 olika lån på vardera 25 miljoner pund, där räntan fastställs utifrån det datum under 1999–2000 då motsvarande uttag gjordes från reserverna av likvida medel. I detta beslut omnämns dessa individuella lån som ”delar” av 2001 års lån.

9

(10)  Affärshemlighet.

10

(11)  [...]

11

(12)  Löptiden för kommissionens referensräntor var fem år enligt den metod som gällde fram till och med den 31 december 2007 och ett år enligt det meddelande som antogs i början av 2008.

12

(13)  EGT C 273, 9.9.1997, s. 3.

13

(14)  Eftersom lånet består av olika delar där räntan är beroende av vilket datum och vilken period som de relevanta medlen först togs ut från Royal Mails reserver (se fotnot 6 ovan), har varje del olika räntor. Detta förklarar varför 5,8 procent är en genomsnittlig ränta. Den relevanta statsobligationsräntan var den ränta som gällde för en obligation vars löptid låg närmast den aktuella delen av lånet den dag då uttaget görs.

14

(15)  Vid denna tidpunkt hade en del av lånefaciliteterna löpt ut, så de utestående faciliteterna var 844 miljoner pund.

15

(16)  En rörlig garanti är en form av säkerhet som inte är knuten till en viss tillgång, utan i stället till ett tillgångsslag.

16

(17)  Denna möjlighet nämns i Regulatory Code of practice 03, som publicerades av den brittiska tillsynsmyndigheten för pensioner, ”Funding Defined Benefits”, februari 2006, punkt 104. Storbritannien har emellertid inte anfört några exempel på att denna möjlighet har utnyttjats.

17

Regulatory Code of practice 03

(18)  Se exempelvis Landesbanken-ärendena, som HSH-beslutet NN 71/05 samt även NN 72/05, NN 19/06 och NN 34/07.

18

(19)  Storbritannien hävdar att landets offentliga företag endast lånar från staten. Kommissionen ifrågasätter inte denna policy i detta beslut, men anser att åtgärderna ska hålla för en separat granskning. Det skulle hur som helst vara ytterst ovanligt för en investerare i en marknadsekonomi att vara både den enda aktieägaren i ett företag som inte ingår i en större koncern, som Royal Mail, och att vara den enda banken för detta företag.

19

(20)  I dessa beräkningar omfattade investeringen 300 miljoner pund av aktieägarlånet, eftersom kommissionen under en viss tidpunkt av granskningen ansåg att denna åtgärd även kunde jämställas med kapital. Kommissionen beslöt slutligen att denna åtgärd skulle betraktas som ett lån, vilket beskrivs närmare nedan. Den förändrade behandlingen i tabellen skulle inte innebära någon förändring av kommissionens slutsats i fråga om marknadsförenligheten för åtgärden som rör spärrkontot för pensioner.

20

(21)  Pensionstillsynsmyndigheten: Tillsynsmyndighetens uttalande, maj 2006, ”How the Pensions Regulator will regulate the funding of defined benefits”, punkt 3.16.

21

(22)  N 55/08 – Tyskland – GA/ERUF efterställda lån. Se även ärende C 38/05 – Tyskland – Biria som gällde ett ”passivt aktieinnehav” som bedömdes enligt 1997 års meddelande om referensräntan.

22

(23)  Kommissionens meddelande om metoden för fastställande av referens- och diskonteringsränta (EGT C 273, 9.9.1997, s. 3).

23

(24)  Ärendena C 38/05, Biria (EUT L 183, 13.7.2007, s. 27); C 38/07, Arbel Fauvet Rail SA (EUT L 238, 5.9.2008, s. 27); C 95/01, Siderurgica Añon (EUT L 311, 26.11.2005, s. 22); C 20/2000, Sniace (EUT L 108, 30.4.2003, s. 35).

24

(25)  Förstainstansrättens dom (andra avdelningen i utökad sammansättning) av den 15 september 1998 – BP Chemicals Limited mot kommissionen – Mål T-11/95, REG 1998, s. II-3235, punkt 170ff.

25

(26)  Storbritannien har inte åberopat artikel 86.2 i fördraget för att motivera förenligheten för något stöd som har beviljats Royal Mail inom ramen för pensionsåtgärden.

26

(27)  EUT C 244, 1.10.2004, s. 2.

27

(28)  EUT L 49, 22.2.2005, s. 9.

28

(29)  EUT L 63, 7.3.2008, s. 16.

29

(30)  Se skäl 170 i beslutet om La Poste.

30

---

| 14.8.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 210/36 |
| --- | --- | --- | --- |

14.8.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 210/36

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 23 juli 2009

om ändring av beslut 2008/458/EG om tillämpningsföreskrifter för Europaparlamentets och rådets beslut nr 575/2007/EG om inrättande av Europeiska återvändandefonden för perioden 2008–2013 som en del av det allmänna programmet ”Solidaritet och hantering av migrationsströmmar” när det gäller medlemsstaternas förvaltnings- och kontrollsystem, reglerna för administrativ och ekonomisk förvaltning samt stödberättigande utgifter för projekt som medfinansieras av fonden

[delgivet med nr K(2009) 5453]

(Endast de bulgariska, engelska, estniska, finska, franska, grekiska, italienska, lettiska, litauiska, maltesiska, nederländska, polska, portugisiska, rumänska, slovakiska, slovenska, spanska, svenska, tjeckiska, tyska och ungerska texterna är giltiga)

(2009/614/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut nr 575/2007/EG av den 23 maj 2007 om inrättande av Europeiska återvändandefonden för perioden 2008–2013 som en del av det allmänna programmet ”Solidaritet och hantering av migrationsströmmar” (1), särskilt artiklarna 23 och 35.4, och

av följande skäl:

| (1) | Mot bakgrund av den erfarenhet som har vunnits sedan fonden inrättades är det lämpligt att förlänga den period under vilken utgifter berättigar till stöd från de årliga programmen, så att medlemsstaterna kan genomföra fonden effektivt och anpassa tidsplanen för överlämnande av slutrapporten om genomförandet av det årliga programmet. |
| --- | --- |

(1)

Mot bakgrund av den erfarenhet som har vunnits sedan fonden inrättades är det lämpligt att förlänga den period under vilken utgifter berättigar till stöd från de årliga programmen, så att medlemsstaterna kan genomföra fonden effektivt och anpassa tidsplanen för överlämnande av slutrapporten om genomförandet av det årliga programmet.

| (2) | Det är också lämpligt att anpassa förfarandet för medlemsstaternas överlämnande av de reviderade årliga programmen. |
| --- | --- |

(2)

Det är också lämpligt att anpassa förfarandet för medlemsstaternas överlämnande av de reviderade årliga programmen.

| (3) | I enlighet med artikel 3 i protokollet om Förenade kungarikets och Irlands ställning, som är fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, är den grundläggande rättsakten och därmed detta beslut bindande för Förenade kungariket. |
| --- | --- |

(3)

I enlighet med artikel 3 i protokollet om Förenade kungarikets och Irlands ställning, som är fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, är den grundläggande rättsakten och därmed detta beslut bindande för Förenade kungariket.

| (4) | I enlighet med artikel 3 i protokollet om Förenade kungarikets och Irlands ställning, som är fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, är den grundläggande rättsakten och därmed detta beslut bindande för Irland. |
| --- | --- |

(4)

I enlighet med artikel 3 i protokollet om Förenade kungarikets och Irlands ställning, som är fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, är den grundläggande rättsakten och därmed detta beslut bindande för Irland.

| (5) | I enlighet med artikel 2 i protokollet om Danmarks ställning, som är fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, är detta beslut inte bindande för eller tillämpligt i Danmark. |
| --- | --- |

(5)

I enlighet med artikel 2 i protokollet om Danmarks ställning, som är fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, är detta beslut inte bindande för eller tillämpligt i Danmark.

| (6) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den gemensamma kommittén för solidaritet och hantering av migrationsströmmar. |
| --- | --- |

(6)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den gemensamma kommittén för solidaritet och hantering av migrationsströmmar.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Kommissionens beslut 2008/458/EG (2) ska ändras på följande sätt:

| 1. | Artikel 23.1 ska ersättas med följande:
  ”1.   För att ändra det årliga program som godkänts av kommissionen i enlighet med artikel 21.5 i den grundläggande rättsakten, ska den berörda medlemsstaten lämna in ett ändrat utkast till årligt program till kommissionen senast tre månader innan den period under vilken utgifterna berättigar till stöd löper ut. Kommissionen ska undersöka och så snart som möjligt godkänna det ändrade programmet enligt det förfarande som anges i artikel 21.5 i den grundläggande rättsakten.” |
| --- | --- |

1.

Artikel 23.1 ska ersättas med följande:

”1.   För att ändra det årliga program som godkänts av kommissionen i enlighet med artikel 21.5 i den grundläggande rättsakten, ska den berörda medlemsstaten lämna in ett ändrat utkast till årligt program till kommissionen senast tre månader innan den period under vilken utgifterna berättigar till stöd löper ut. Kommissionen ska undersöka och så snart som möjligt godkänna det ändrade programmet enligt det förfarande som anges i artikel 21.5 i den grundläggande rättsakten.”

| 2. | I punkt 4.1 i bilaga V avsnitt A ska ”Förteckning över alla utestående återkravsfall per den 30 juni år N + 2 (N = året för detta årliga program)” ersättas med ”Förteckning över alla utestående återkravsfall sex månader efter den dag då utgifterna upphör att vara bidragsberättigande”. |
| --- | --- |

2.

I punkt 4.1 i bilaga V avsnitt A ska ”Förteckning över alla utestående återkravsfall per den 30 juni år N + 2 (N = året för detta årliga program)” ersättas med ”Förteckning över alla utestående återkravsfall sex månader efter den dag då utgifterna upphör att vara bidragsberättigande”.

| 3. | Bilaga XI punkt I.4.1 ska ersättas med följande:






  ”1. | Kostnaderna för ett projekt måste uppstå och respektive betalning (utom vid avskrivningar) göras efter den 1 januari det år som avses i beslutet om finansiering och godkännande av medlemsstaternas årliga program. Den period under vilken utgifterna berättigar till stöd löper fram till den 30 juni år N (3) + 2, vilket innebär att kostnaderna för ett projekt måste ha uppstått före detta datum. |
| --- | --- | --- |

3.

Bilaga XI punkt I.4.1 ska ersättas med följande:

”1.

Kostnaderna för ett projekt måste uppstå och respektive betalning (utom vid avskrivningar) göras efter den 1 januari det år som avses i beslutet om finansiering och godkännande av medlemsstaternas årliga program. Den period under vilken utgifterna berättigar till stöd löper fram till den 30 juni år N (3) + 2, vilket innebär att kostnaderna för ett projekt måste ha uppstått före detta datum.

| 4. | Bilaga XI punkt V.3 ska ersättas med följande:






  ”3. | Verksamhet kopplad till tekniskt stöd måste utföras och motsvarande betalningar göras efter den 1 januari det år som avses i beslutet om finansiering och godkännande av medlemsstaternas årliga program. Den period under vilken utgifterna berättigar till stöd varar längst till dess att tidsfristen för överlämnande av slutrapporten om genomförandet av det årliga programmet har löpt ut.” |
| --- | --- | --- |

4.

Bilaga XI punkt V.3 ska ersättas med följande:

”3.

Verksamhet kopplad till tekniskt stöd måste utföras och motsvarande betalningar göras efter den 1 januari det år som avses i beslutet om finansiering och godkännande av medlemsstaternas årliga program. Den period under vilken utgifterna berättigar till stöd varar längst till dess att tidsfristen för överlämnande av slutrapporten om genomförandet av det årliga programmet har löpt ut.”

Artikel 2

Detta beslut ska tillämpas på alla årliga program för vilka slutbetalningen inte har gjorts den dag då beslutet antas.

Artikel 3

Detta beslut riktar sig till Konungariket Belgien, Republiken Bulgarien, Republiken Tjeckien, Förbundsrepubliken Tyskland, Republiken Estland, Irland, Republiken Grekland, Konungariket Spanien, Republiken Frankrike, Republiken Italien, Republiken Cypern, Republiken Lettland, Republiken Litauen, Storhertigdömet Luxemburg, Republiken Ungern, Republiken Malta, Konungariket Nederländerna, Republiken Österrike, Republiken Polen, Republiken Portugal, Rumänien, Republiken Slovenien, Republiken Slovakien, Republiken Finland, Konungariket Sverige samt Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland.

Utfärdat i Bryssel den 23 juli 2009.

På kommissionens vägnar

Jacques BARROT

Vice ordförande

---

(1)  EUT L 144, 6.6.2007, s. 45.

1

(2)  EUT L 167, 27.6.2008, s. 135.

2

(3)  När ’N’ avser det år som anges i beslutet om finansiering och godkännande av medlemsstaternas årliga program.”

3

---

III Rättsakter som antagits i enlighet med fördraget om Europeiska unionen

RÄTTSAKTER SOM ANTAGITS I ENLIGHET MED AVDELNING V I FÖRDRAGET OM EUROPEISKA UNIONEN

| 14.8.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 210/38 |
| --- | --- | --- | --- |

14.8.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 210/38

---

RÅDETS GEMENSAMMA STÅNDPUNKT 2009/615/GUSP

av den 13 augusti 2009

om ändring av gemensam ståndpunkt 2006/318/Gusp om förlängning av restriktiva åtgärder mot Burma/Myanmar

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA GEMENSAMMA STÅNDPUNKT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artikel 15, och

av följande skäl:

| (1) | Den 27 april 2006 antog rådet gemensam ståndpunkt 2006/318/Gusp om förlängning av restriktiva åtgärder mot Burma/Myanmar (1). |
| --- | --- |

(1)

Den 27 april 2006 antog rådet gemensam ståndpunkt 2006/318/Gusp om förlängning av restriktiva åtgärder mot Burma/Myanmar (1).

| (2) | Genom rådets gemensamma ståndpunkt 2009/351/Gusp (2) förlängdes de restriktiva åtgärder som införts genom gemensam ståndpunkt 2006/318/Gusp till den 30 april 2010. |
| --- | --- |

(2)

Genom rådets gemensamma ståndpunkt 2009/351/Gusp (2) förlängdes de restriktiva åtgärder som införts genom gemensam ståndpunkt 2006/318/Gusp till den 30 april 2010.

| (3) | Den 11 augusti 2009 fördömde Europeiska unionen domen mot Daw Aung San Suu Kyi och meddelade att den kommer att svara med ytterligare målinriktade restriktiva åtgärder. |
| --- | --- |

(3)

Den 11 augusti 2009 fördömde Europeiska unionen domen mot Daw Aung San Suu Kyi och meddelade att den kommer att svara med ytterligare målinriktade restriktiva åtgärder.

| (4) | Mot bakgrund av den allvarliga kränkningen av Daw Aung San Suu Kyis grundläggande rättigheter anser rådet det vara lämpligt att föra upp medlemmar av rättsväsendet som är ansvarig för domen på förteckningen över personer och enheter som är föremål för reseförbud och frysning av tillgångar, i enlighet med bilaga II till gemensam ståndpunkt 2006/318/Gusp. |
| --- | --- |

(4)

Mot bakgrund av den allvarliga kränkningen av Daw Aung San Suu Kyis grundläggande rättigheter anser rådet det vara lämpligt att föra upp medlemmar av rättsväsendet som är ansvarig för domen på förteckningen över personer och enheter som är föremål för reseförbud och frysning av tillgångar, i enlighet med bilaga II till gemensam ståndpunkt 2006/318/Gusp.

| (5) | Dessutom anser rådet att det är nödvändigt att ändra förteckningen över personer och enheter som är föremål för restriktiva åtgärder, för att kunna utöka möjligheten att frysa tillgångar till företag som ägs eller kontrolleras av medlemmar av regimen i Burma/Myanmar, eller personer eller enheter som är knutna till dem. |
| --- | --- |

(5)

Dessutom anser rådet att det är nödvändigt att ändra förteckningen över personer och enheter som är föremål för restriktiva åtgärder, för att kunna utöka möjligheten att frysa tillgångar till företag som ägs eller kontrolleras av medlemmar av regimen i Burma/Myanmar, eller personer eller enheter som är knutna till dem.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilagorna II och III till gemensam ståndpunkt 2006/318/Gusp ska ersättas med texten i bilagorna I och II till den här gemensamma ståndpunkten.

Artikel 2

Denna gemensamma ståndpunkt får verkan samma dag som det antas.

Artikel 3

Denna gemensamma ståndpunkt ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdad i Bryssel den 13 augusti 2009.

På rådets vägnar

C. BILDT

Ordförande

---

(1)  EUT L 116, 29.4.2006, s. 77.

1

(2)  EUT L 108, 29.4.2009, s. 54.

2

---

BILAGA I

”BILAGA II

Förteckning som avses i artiklarna 4, 5 and 8

Anmärkningar till tabellerna:

| 1. | Alias eller variationer när det gäller stavning anges med alias. |
| --- | --- |

1.

Alias eller variationer när det gäller stavning anges med alias.

| 2. | D.o.b (date of birth) översätts med född. |
| --- | --- |

2.

D.o.b (date of birth) översätts med född.

| 3. | P.o.b (place of birth) översätts med födelseort. |
| --- | --- |

3.

P.o.b (place of birth) översätts med födelseort.

| 4. | Om inte annat anges, är alla pass och identitetskort från Burma/Myanmar. |
| --- | --- |

4.

Om inte annat anges, är alla pass och identitetskort från Burma/Myanmar.

A.   STATENS RÅD FÖR FRED OCH UTVECKLING (SPDC)

| # | Namn (och ev. alias) | Identifieringsinformation (befattning/titel, födelsedatum och födelseort, pass-/ID-nummer, make/maka eller son/dotter till ...) | Kön (M/F) |
| --- | --- | --- | --- |
| A1a | Förste general Than Shwe | Ordförande, född 2.2.1933 | M |
| A1b | Kyaing Kyaing | Maka till förste general Than Shwe | F |
| A1c | Thandar Shwe | Dotter till förste general Than Shwe | F |
| A1d | Major Zaw Phyo Win | Make till Thandar Shwe, biträdande direktör vid exportavdelningen, handelsministeriet | M |
| A1e | Khin Pyone Shwe | Dotter till förste general Than Shwe | F |
| A1f | Aye Aye Thit Shwe | Dotter till förste general Than Shwe | F |
| A1g | Tun Naing Shwe alias Tun Tun Naing | Son till förste general Than Shwe. Ägare till J and J Company | M |
| A1h | Khin Thanda | Maka till Tun Naing Shwe | F |
| A1i | Kyaing San Shwe | Son till förste general Than Shwe, ägare till J's Donuts | M |
| A1j | Dr Khin Win Sein | Maka till Kyaing San Shwe | F |
| A1k | Thant Zaw Shwe alias Maung Maung | Son till förste general Than Shwe | M |
| A1l | Dewar Shwe | Dotter till förste general Than Shwe | F |
| A1m | Kyi Kyi Shwe alias Ma Aw | Dotter till förste general Than Shwe | F |
| A1n | Överstelöjtnant Nay Soe Maung | Make till Kyi Kyi Shwe | M |
| A1o | Pho La Pyae alias Nay Shwe Thway Aung | Son till Kyi Kyi Shwe and Nay Soe Maung | M |
| A2a | Vice förste general Maung Aye | Vice ordförande, född 25.12.1937 | M |
| A2b | Mya Mya San | Maka till vice förste general Maung Aye | F |
| A2c | Nandar Aye | Dotter till vice förste general Maung Aye, maka till major Pye Aung (D17g). Ägare till Queen Star Computer Co. | F |
| A3a | General Thura Shwe Mann | Stabschef och samordnare av specialoperationer (armén, flottan och flygvapnet) född 11.7.1947 | M |
| A3b | Khin Lay Thet | Maka till general Thura Shwe Mann, född 19.6.1947 | F |
| A3c | Aung Thet Mann alias Shwe Mann Ko Ko | Son till general Thura Shwe Mann, Ayeya Shwe War (Wah) Company, född 19.6.1977 | M |
| A3d | Khin Hnin Thandar | Maka till Aung Thet Mann | F |
| A3e | Toe Naing Mann | Son till general Thura Shwe Mann, född 29.6.1978 | M |
| A3f | Zay Zin Latt | Maka till Toe Naing Mann, dotter till Khin Shwe (J5a), född 24.3.1981 | F |
| A4a | Generallöjtnant Thein Sein | ”Premiärminister”, född 20.4.1945 | M |
| A4b | Khin Khin Win | Maka till generallöjtnant Thein Sein | F |
| A5a | General (Thiha Thura) Tin Aung Myint Oo | (Thiha Thura är en titel) ”Förste sekreterare”, född 29.5.1950, ordförande i Myanmar National Olympic Council och ordförande i Myanmar Economic Corporation | M |
| A5b | Khin Saw Hnin | Maka till generallöjtnant Thiha Thura Tin Aung Myint Oo | F |
| A5c | Kapten Naing Lin Oo | Son till generallöjtnant Thiha Thura Tin Aung Myint Oo | M |
| A5d | Hnin Yee Mon | Maka till kapten Naing Lin Oo | F |
| A6a | Generalmajor Min Aung Hlaing | Byråchef för specialoperationer 2 (staterna Kayah, Shan). Sedan 23.6.2008. (Tidigare B12a) | M |
| A6b | Kyu Kyu Hla | Maka till generalmajor Min Aung Hlaing | F |
| A7a | Generallöjtnant Tin Aye | Chef för den militära upphandlingen, chef för UMEHL | M |
| A7b | Kyi Kyi Ohn | Maka till generallöjtnant Tin Aye | F |
| A7c | Zaw Min Aye | Son till generallöjtnant Tin Aye | M |
| A8a | Generallöjtnant Ohn Myint | Byråchef för specialoperationer 1 (Kachin, Chin, Sagaing, Magwe, Mandalay). Sedan 23.6.2008. (Tidigare B9a) | M |
| A8b | Nu Nu Swe | Maka till generallöjtnant Ohn Myint | F |
| A8c | Kyaw Thiha alias Kyaw Thura | Son till generallöjtnant Ohn Myint | M |
| A8d | Nwe Ei Ei Zin | Maka till Kyaw Thiha | F |
| A9a | Generalmajor Hla Htay Win | Chef för utbildningen av de väpnade styrkorna. Sedan 23.6.2008. (Tidigare B1a). Ägare till Htay Co. (skogsavverkning och timmer) | M |
| A9b | Mar Mar Wai | Maka till generalmajor Hla Htay Win | F |
| A10a | Generalmajor Ko Ko | Byråchef för specialoperationer 3 (Pegu, Irrawaddy, Arakan). Sedan 23.6.2008. (Tidigare B10a) | M |
| A10b | Sao Nwan Khun Sum | Maka till generalmajor Ko Ko | F |
| A11a | Generalmajor Thar Aye alias Tha Aye | Byråchef för specialoperationer 4 (Karen, Mon, Tenas serim), född 16.2.1945 | M |
| A11b | Wai Wai Khaing alias Wei Wei Khaing | Maka till generalmajor Thar Aye | F |
| A11c | See Thu Aye | Son till generalmajor Thar Aye | M |
| A12a | Generallöjtnant Myint Swe | Byråchef för specialoperationer 5 (Naypyidaw, Rangoon/Yangon) | M |
| A12b | Khin Thet Htay | Maka till generallöjtnant Myint Swe | F |
| A13a | Arnt Maung | Pensionerad generaldirektör, direktoratet för religiösa frågor | M |

#

Namn (och ev. alias)

Identifieringsinformation (befattning/titel, födelsedatum och födelseort, pass-/ID-nummer, make/maka eller son/dotter till ...)

Kön (M/F)

A1a

Förste general Than Shwe

Ordförande, född 2.2.1933

M

A1b

Kyaing Kyaing

Maka till förste general Than Shwe

F

A1c

Thandar Shwe

Dotter till förste general Than Shwe

F

A1d

Major Zaw Phyo Win

Make till Thandar Shwe, biträdande direktör vid exportavdelningen, handelsministeriet

M

A1e

Khin Pyone Shwe

Dotter till förste general Than Shwe

F

A1f

Aye Aye Thit Shwe

Dotter till förste general Than Shwe

F

A1g

Tun Naing Shwe alias Tun Tun Naing

Son till förste general Than Shwe. Ägare till J and J Company

M

A1h

Khin Thanda

Maka till Tun Naing Shwe

F

A1i

Kyaing San Shwe

Son till förste general Than Shwe, ägare till J's Donuts

M

A1j

Dr Khin Win Sein

Maka till Kyaing San Shwe

F

A1k

Thant Zaw Shwe alias Maung Maung

Son till förste general Than Shwe

M

A1l

Dewar Shwe

Dotter till förste general Than Shwe

F

A1m

Kyi Kyi Shwe alias Ma Aw

Dotter till förste general Than Shwe

F

A1n

Överstelöjtnant Nay Soe Maung

Make till Kyi Kyi Shwe

M

A1o

Pho La Pyae alias Nay Shwe Thway Aung

Son till Kyi Kyi Shwe and Nay Soe Maung

M

A2a

Vice förste general Maung Aye

Vice ordförande, född 25.12.1937

M

A2b

Mya Mya San

Maka till vice förste general Maung Aye

F

A2c

Nandar Aye

Dotter till vice förste general Maung Aye, maka till major Pye Aung (D17g). Ägare till Queen Star Computer Co.

F

A3a

General Thura Shwe Mann

Stabschef och samordnare av specialoperationer (armén, flottan och flygvapnet) född 11.7.1947

M

A3b

Khin Lay Thet

Maka till general Thura Shwe Mann, född 19.6.1947

F

A3c

Aung Thet Mann alias Shwe Mann Ko Ko

Son till general Thura Shwe Mann, Ayeya Shwe War (Wah) Company, född 19.6.1977

M

A3d

Khin Hnin Thandar

Maka till Aung Thet Mann

F

A3e

Toe Naing Mann

Son till general Thura Shwe Mann, född 29.6.1978

M

A3f

Zay Zin Latt

Maka till Toe Naing Mann, dotter till Khin Shwe (J5a), född 24.3.1981

F

A4a

Generallöjtnant Thein Sein

”Premiärminister”, född 20.4.1945

M

A4b

Khin Khin Win

Maka till generallöjtnant Thein Sein

F

A5a

General (Thiha Thura) Tin Aung Myint Oo

(Thiha Thura är en titel) ”Förste sekreterare”, född 29.5.1950, ordförande i Myanmar National Olympic Council och ordförande i Myanmar Economic Corporation

M

A5b

Khin Saw Hnin

Maka till generallöjtnant Thiha Thura Tin Aung Myint Oo

F

A5c

Kapten Naing Lin Oo

Son till generallöjtnant Thiha Thura Tin Aung Myint Oo

M

A5d

Hnin Yee Mon

Maka till kapten Naing Lin Oo

F

A6a

Generalmajor Min Aung Hlaing

Byråchef för specialoperationer 2 (staterna Kayah, Shan). Sedan 23.6.2008. (Tidigare B12a)

M

A6b

Kyu Kyu Hla

Maka till generalmajor Min Aung Hlaing

F

A7a

Generallöjtnant Tin Aye

Chef för den militära upphandlingen, chef för UMEHL

M

A7b

Kyi Kyi Ohn

Maka till generallöjtnant Tin Aye

F

A7c

Zaw Min Aye

Son till generallöjtnant Tin Aye

M

A8a

Generallöjtnant Ohn Myint

Byråchef för specialoperationer 1 (Kachin, Chin, Sagaing, Magwe, Mandalay). Sedan 23.6.2008. (Tidigare B9a)

M

A8b

Nu Nu Swe

Maka till generallöjtnant Ohn Myint

F

A8c

Kyaw Thiha alias Kyaw Thura

Son till generallöjtnant Ohn Myint

M

A8d

Nwe Ei Ei Zin

Maka till Kyaw Thiha

F

A9a

Generalmajor Hla Htay Win

Chef för utbildningen av de väpnade styrkorna. Sedan 23.6.2008. (Tidigare B1a). Ägare till Htay Co. (skogsavverkning och timmer)

M

A9b

Mar Mar Wai

Maka till generalmajor Hla Htay Win

F

A10a

Generalmajor Ko Ko

Byråchef för specialoperationer 3 (Pegu, Irrawaddy, Arakan). Sedan 23.6.2008. (Tidigare B10a)

M

A10b

Sao Nwan Khun Sum

Maka till generalmajor Ko Ko

F

A11a

Generalmajor Thar Aye alias Tha Aye

Byråchef för specialoperationer 4 (Karen, Mon, Tenas serim), född 16.2.1945

M

A11b

Wai Wai Khaing alias Wei Wei Khaing

Maka till generalmajor Thar Aye

F

A11c

See Thu Aye

Son till generalmajor Thar Aye

M

A12a

Generallöjtnant Myint Swe

Byråchef för specialoperationer 5 (Naypyidaw, Rangoon/Yangon)

M

A12b

Khin Thet Htay

Maka till generallöjtnant Myint Swe

F

A13a

Arnt Maung

Pensionerad generaldirektör, direktoratet för religiösa frågor

M

B.   REGIONALA BEFÄLHAVARE

| # | Namn | Identifieringsinformation (inkl. befälsområde) | Kön (M/F) |
| --- | --- | --- | --- |
| B1a | Brigadgeneral Win Myint | Rangoon (Yangon) | M |
| B1b | Kyin Myaing | Maka till brigadgeneral Win Myint | F |
| B2a | Brigadgeneral Yar (Ya) Pyae (Pye) (Pyrit) | Östra befälsområdet (Shanstaten (södra)) (Tidigare G23a) | M |
| B2b | Thinzar Win Sein | Maka till brigadgeneral Yar (Ya) Pyae (Pye) (Pyrit) | F |
| B3a | Brigadgeneral Myint Soe | Nordvästra befälsområdet (Sagaing-divisionen) och regional minister utan portfölj | M |
| B4a | Brigadgeneral Khin Zaw Oo | Kustbefälsområdet (Tanintharyi-divisionen), född 24.6.1951 | M |
| B5a | Brigadgeneral Aung Than Htut | Nordöstra befälsområdet (Shanstaten (norra)) | M |
| B5b | Daw Cherry | Maka till brigadgeneral Aung Than Htut | F |
| B6a | Brigadgeneral Tin Ngwe | Centrala befälsområdet (Mandalay-divisionen) | M |
| B6b | Khin Thida | Maka till brigadgeneral Tin Ngwe | F |
| B7a | Generalmajor Thaung Aye | Västra befälsområdet (Rakhinestaten) (Tidigare B2a) | M |
| B7b | Thin Myo Myo Aung | Maka till generalmajor Thaung Aye | F |
| B8a | Brigadgeneral Kyaw Swe | Sydvästra befälsområdet (Irrawaddy-divisionen) och regional minister utan portfölj | M |
| B8b | Win Win Maw | Maka till brigadgeneral Kyaw Swe | F |
| B9a | Generalmajor Soe Win | Norra befälsområdet (Kachinstaten) | M |
| B9b | Than Than New | Maka till generalmajor Soe Win | F |
| B10a | Generalmajor Hla Min | Södra befälsområdet (Bago-divisionen) | M |
| B11a | Brigadgeneral Thet Naing Win | Sydöstra befälsområdet (Monstaten) | M |
| B12a | Generalmajor Kyaw Phyo | Triangelområdet (Shanstaten (östra)) | M |
| B13a | Generalmajor Wai Lwin | Naypyidaw | M |
| B13b | Swe Swe Oo | Maka till generalmajor Wai Lwin | F |
| B13c | Wai Phyo Aung | Son till generalmajor Wai Lwin | M |
| B13d | Oanmar (Ohnmar) Kyaw Tun | Maka till Wai Phyo Aung | F |
| B13e | Wai Phyo | Son till generalmajor Wai Lwin | M |
| B13f | Lwin Yamin | Dotter till generalmajor Wai Lwin | F |

#

Namn

Identifieringsinformation (inkl. befälsområde)

Kön (M/F)

B1a

Brigadgeneral Win Myint

Rangoon (Yangon)

M

B1b

Kyin Myaing

Maka till brigadgeneral Win Myint

F

B2a

Brigadgeneral Yar (Ya) Pyae (Pye) (Pyrit)

Östra befälsområdet (Shanstaten (södra)) (Tidigare G23a)

M

B2b

Thinzar Win Sein

Maka till brigadgeneral Yar (Ya) Pyae (Pye) (Pyrit)

F

B3a

Brigadgeneral Myint Soe

Nordvästra befälsområdet (Sagaing-divisionen) och regional minister utan portfölj

M

B4a

Brigadgeneral Khin Zaw Oo

Kustbefälsområdet (Tanintharyi-divisionen), född 24.6.1951

M

B5a

Brigadgeneral Aung Than Htut

Nordöstra befälsområdet (Shanstaten (norra))

M

B5b

Daw Cherry

Maka till brigadgeneral Aung Than Htut

F

B6a

Brigadgeneral Tin Ngwe

Centrala befälsområdet (Mandalay-divisionen)

M

B6b

Khin Thida

Maka till brigadgeneral Tin Ngwe

F

B7a

Generalmajor Thaung Aye

Västra befälsområdet (Rakhinestaten) (Tidigare B2a)

M

B7b

Thin Myo Myo Aung

Maka till generalmajor Thaung Aye

F

B8a

Brigadgeneral Kyaw Swe

Sydvästra befälsområdet (Irrawaddy-divisionen) och regional minister utan portfölj

M

B8b

Win Win Maw

Maka till brigadgeneral Kyaw Swe

F

B9a

Generalmajor Soe Win

Norra befälsområdet (Kachinstaten)

M

B9b

Than Than New

Maka till generalmajor Soe Win

F

B10a

Generalmajor Hla Min

Södra befälsområdet (Bago-divisionen)

M

B11a

Brigadgeneral Thet Naing Win

Sydöstra befälsområdet (Monstaten)

M

B12a

Generalmajor Kyaw Phyo

Triangelområdet (Shanstaten (östra))

M

B13a

Generalmajor Wai Lwin

Naypyidaw

M

B13b

Swe Swe Oo

Maka till generalmajor Wai Lwin

F

B13c

Wai Phyo Aung

Son till generalmajor Wai Lwin

M

B13d

Oanmar (Ohnmar) Kyaw Tun

Maka till Wai Phyo Aung

F

B13e

Wai Phyo

Son till generalmajor Wai Lwin

M

B13f

Lwin Yamin

Dotter till generalmajor Wai Lwin

F

C.   STÄLLFÖRETRÄDANDE REGIONALA BEFÄLHAVARE

| # | Namn | Identifieringsinformation (inkl. befälsområde) | Kön (M/F) |
| --- | --- | --- | --- |
| C1a | Brigadgeneral Kyaw Kyaw Tun | Rangoon (Yangon) | M |
| C1b | Khin May Latt | Maka till brigadgeneral Kyaw Kyaw Tun | F |
| C2a | Brigadgeneral Than Htut Aung | Centrala befälsområdet | M |
| C2b | Moe Moe Nwe | Maka till brigadgeneral Than Htut Aung | F |
| C3a | Brigadgeneral Tin Maung Ohn | Nordvästra befälsområdet | M |
| C4a | Brigadgeneral San Tun | Norra befälsområdet, född 2.3.1951, Rangoon/Yangon | M |
| C4b | Tin Sein | Maka till brigadgeneral San Tun, född 27.9.1950, Rangoon/Yangon | F |
| C4c | Ma Khin Ei Ei Tun | Dotter till brigadgeneral San Tun, född 16.9.1979, direktör för Ar Let Yone Co. Ltd | F |
| C4d | Min Thant | Son till brigadgeneral San Tun, född 11.11.1982, Rangoon/Yangon, direktör för Ar Let Yone Co. Ltd | M |
| C4e | Khin Mi Mi Tun | Dotter till brigadgeneral San Tun, född 25.10.1984, Rangoon/Yangon, direktör för Ar Let Yone Co. Ltd | F |
| C5a | Brigadgeneral Hla Myint | Nordöstra befälsområdet | M |
| C5b | Su Su Hlaing | Maka till brigadgeneral Hla Myint | F |
| C6a | Brigadgeneral Wai Lin | Triangelbefälsområdet | M |
| C7a | Brigadgeneral Win Myint | Östra befälsområdet | M |
| C8a | Brigadgeneral Zaw Min | Sydöstra befälsområdet | M |
| C8b | Nyunt Nyunt Wai | Maka till brigadgeneral Zaw Min | F |
| C9a | Brigadgeneral Hone Ngaing alias Hon Ngai | Kustbefälsområdet | M |
| C10a | Brigadgeneral Thura Maung Ni | Södra befälsområdet | M |
| C10b | Nan Myint Sein | Maka till brigadgeneral Thura Maung Ni | F |
| C11a | Brigadgeneral Tint Swe | Sydvästra befälsområdet | M |
| C11b | Khin Thaung | Maka till brigadgeneral Tint Swe | F |
| C11c | Ye Min alias Ye Kyaw Swar Swe | Son till brigadgeneral Tint Swe | M |
| C11d | Su Mon Swe | Maka till Ye Min | F |
| C12a | Brigadgeneral Tin Hlaing | Västra befälsområdet | M |
| C12b | Hla Than Htay | Maka till brigadgeneral Tin Hlaing | F |

#

Namn

Identifieringsinformation (inkl. befälsområde)

Kön (M/F)

C1a

Brigadgeneral Kyaw Kyaw Tun

Rangoon (Yangon)

M

C1b

Khin May Latt

Maka till brigadgeneral Kyaw Kyaw Tun

F

C2a

Brigadgeneral Than Htut Aung

Centrala befälsområdet

M

C2b

Moe Moe Nwe

Maka till brigadgeneral Than Htut Aung

F

C3a

Brigadgeneral Tin Maung Ohn

Nordvästra befälsområdet

M

C4a

Brigadgeneral San Tun

Norra befälsområdet, född 2.3.1951, Rangoon/Yangon

M

C4b

Tin Sein

Maka till brigadgeneral San Tun, född 27.9.1950, Rangoon/Yangon

F

C4c

Ma Khin Ei Ei Tun

Dotter till brigadgeneral San Tun, född 16.9.1979, direktör för Ar Let Yone Co. Ltd

F

C4d

Min Thant

Son till brigadgeneral San Tun, född 11.11.1982, Rangoon/Yangon, direktör för Ar Let Yone Co. Ltd

M

C4e

Khin Mi Mi Tun

Dotter till brigadgeneral San Tun, född 25.10.1984, Rangoon/Yangon, direktör för Ar Let Yone Co. Ltd

F

C5a

Brigadgeneral Hla Myint

Nordöstra befälsområdet

M

C5b

Su Su Hlaing

Maka till brigadgeneral Hla Myint

F

C6a

Brigadgeneral Wai Lin

Triangelbefälsområdet

M

C7a

Brigadgeneral Win Myint

Östra befälsområdet

M

C8a

Brigadgeneral Zaw Min

Sydöstra befälsområdet

M

C8b

Nyunt Nyunt Wai

Maka till brigadgeneral Zaw Min

F

C9a

Brigadgeneral Hone Ngaing alias Hon Ngai

Kustbefälsområdet

M

C10a

Brigadgeneral Thura Maung Ni

Södra befälsområdet

M

C10b

Nan Myint Sein

Maka till brigadgeneral Thura Maung Ni

F

C11a

Brigadgeneral Tint Swe

Sydvästra befälsområdet

M

C11b

Khin Thaung

Maka till brigadgeneral Tint Swe

F

C11c

Ye Min alias Ye Kyaw Swar Swe

Son till brigadgeneral Tint Swe

M

C11d

Su Mon Swe

Maka till Ye Min

F

C12a

Brigadgeneral Tin Hlaing

Västra befälsområdet

M

C12b

Hla Than Htay

Maka till brigadgeneral Tin Hlaing

F

D.   MINISTRAR

| # | Namn | Identifieringsinformation (inkl. ministerium) | Kön (M/F) |
| --- | --- | --- | --- |
| D1a | Generalmajor Htay Oo | Jordbruks- och bevattningsministeriet (sedan 18.9.2004) (tidigare ministeriet för kooperativen sedan 25.8.2003), generalsekreterare i USDA | M |
| D1b | Ni Ni Win | Maka till generalmajor Htay Oo | F |
| D1c | Thein Zaw Nyo | Kadett, son till generalmajor Htay Oo | M |
| D2a | Brigadgeneral Tin Naing Thein | Handelsministeriet (sedan 18.9.2004), tidigare biträdande skogsbruksminister, född 1955 | M |
| D2b | Aye Aye | Maka till brigadgeneral Tin Naing Thein | F |
| D3a | Generalmajor Khin Maung Myint | Byggnadsministeriet, även elkraftsministeriet 2 | M |
| D4a | Generalmajor Tin Htut | Ministeriet för kooperativen (sedan 15.5.2006) | M |
| D4b | Tin Tin Nyunt | Maka till generalmajor Tin Htut | F |
| D5a | Generalmajor Khin Aung Myint | Kulturministeriet (sedan 15.5.2006) | M |
| D5b | Khin Phyone | Maka till generalmajor Khin Aung Myint | F |
| D6a | Dr Chan Nyein | Utbildningsministeriet (sedan 10.8.2005), tidigare biträdande minister för vetenskap och teknik, medlem av USDA:s verkställande kommitté, född 1944 | M |
| D6b | Sandar Aung | Maka till dr Chan Nyein | F |
| D7a | Överste Zaw Min | Elkraftministeriet (1) (sedan 15.5.2006), född 10.1.1949 | M |
| D7b | Khin Mi Mi | Maka till överste Zaw Min | F |
| D8a | Brigadgeneral Lun Thi | Energiministeriet (sedan 20.12.1997), född 18.7.1940 | M |
| D8b | Khin Mar Aye | Maka till brigadgeneral Lun Thi | F |
| D8c | Mya Sein Aye | Dotter till brigadgeneral Lun Thi | F |
| D8d | Zin Maung Lun | Son till brigadgeneral Lun Thi | M |
| D8e | Zar Chi Ko | Maka till Zin Maung Lun | F |
| D9a | Generalmajor Hla Tun | Finansministeriet (sedan 1.2.2003), född 11.7.1951 | M |
| D9b | Khin Than Win | Maka till generalmajor Hla Tun | F |
| D10a | Nyan Win | Utrikesministeriet (sedan 18.9.2004), tidigare ställföreträdande chef för utbildningen av de väpnade styrkorna, född 22.1.1953 | M |
| D10b | Myint Myint Soe | Maka till Nyan Win, född 15.1.1953 | F |
| D11a | Brigadgeneral Thein Aung | Skogsbruksministeriet (sedan 25.8.2003) | M |
| D11b | Khin Htay Myint | Maka till brigadgeneral Thein Aung | F |
| D12a | Professor dr Kyaw Myint | Hälsovårdsministeriet (sedan 1.2.2003), född 1940 | M |
| D12b | Nilar Thaw | Maka till professor Kyaw Myint | F |
| D13a | Generalmajor Maung Oo | Inrikesministeriet (sedan 5.11.2004) och minister för invandring och befolkning från februari 2009, född 1952 | M |
| D13b | Nyunt Nyunt Oo | Maka till generalmajor Maung Oo | F |
| D14a | Generalmajor Maung Maung Swe | Ministeriet för social välfärd, bistånd och återflyttning (sedan 15.5.2006) | M |
| D14b | Tin Tin Nwe | Maka till generalmajor Maung Maung Swe | F |
| D14c | Ei Thet Thet Swe | Dotter till generalmajor Maung Maung Swe | F |
| D14d | Kaung Kyaw Swe | Son till generalmajor Maung Maung Swe | M |
| D15a | Aung Thaung | Industriministeriet 1 (sedan 15.11.1997) | M |
| D15b | Khin Khin Yi | Maka till Aung Thaung | F |
| D15c | Major Moe Aung | Son till Aung Thaung | M |
| D15d | Dr Aye Khaing Nyunt | Maka till major Moe Aung | F |
| D15e | Nay Aung | Son till Aung Thaung, affärsman, verkställande direktör, Aung Yee Phyoe Co. Ltd och direktör för IGE Co.Ltd | M |
| D15f | Khin Moe Nyunt | Maka till Nay Aung | F |
| D15g | Major Pyi Aung alias Pye Aung | Son till Aung Thaung (gift med A2c). Direktör för IGE Co.Ltd | M |
| D15h | Khin Ngu Yi Phyo | Dotter till Aung Thaung | F |
| D15i | Dr Thu Nanda Aung | Dotter till Aung Thaung | F |
| D15j | Aye Myat Po Aung | Dotter till Aung Thaung | F |
| D16a | Viceamiral Soe Thein | Industriministeriet 2 (sedan juni 2008). (Tidigare G38a). | M |
| D16b | Khin Aye Kyin | Maka till viceamiral Soe Thein | F |
| D16c | Yimon Aye | Dotter till viceamiral Soe Thein, född 12.7.1980 | F |
| D16d | Aye Chan | Son till viceamiral Soe Thein, född 23.9.1973 | M |
| D16e | Thida Aye | Dotter till viceamiral Soe Thein, född 23.3.1979 | F |
| D17a | Brigadgeneral Kyaw Hsan | Informationsministeriet (sedan 13.9.2002) | M |
| D17b | Kyi Kyi Win | Maka till brigadgeneral Kyaw Hsan. Chef för informationsavdelningen på Myanmars kvinnoförbund. | F |
| D18a | Brigadgeneral Maung Maung Thein | Boskaps- och fiskeministeriet | M |
| D18b | Myint Myint Aye | Maka till brigadgeneral Maung Maung Thein | F |
| D18c | Min Thein alias Ko Pauk | Son till brigadgeneral Maung Maung Thein | M |
| D19a | Brigadgeneral Ohn Myint | Gruvministeriet (sedan 15.11.1997) | M |
| D19b | San San | Maka till brigadgeneral Ohn Myint | F |
| D19c | Thet Naing Oo | Son till brigadgeneral Ohn Myint | M |
| D19d | Min Thet Oo | Son till brigadgeneral Ohn Myint | M |
| D20a | Soe Tha | Ministeriet för nationell planering och ekonomisk utveckling (sedan 20.12.1997), född 7.11.1944 | M |
| D20b | Kyu Kyu Win | Maka till Soe Tha, född 5.10.1980 | F |
| D20c | Kyaw Myat Soe | Son till Soe Tha, född 14.2.1973 | M |
| D20d | Wei Wei Lay | Maka till Kyaw Myat Soe, född 12.9.1978 | F |
| D20e | Aung Soe Tha | Son till Soe Tha, född 5.10.1983 | M |
| D20f | Myat Myitzu Soe | Dotter till Soe Tha, född 14.2.1973 | F |
| D20g | San Thida Soe | Dotter till Soe Tha, född 12.9.1978 | F |
| D20h | Phone Myat Soe | Son till Soe Tha, född 3.3.1983 | M |
| D21a | Överste Thein Nyunt | Ministeriet för gränsområdenas utveckling och för nationella ras- och utvecklingsfrågor (sedan 15.11.1997) och borgmästare i Naypyidaw | M |
| D21b | Kyin Khaing (Khine) | Maka till överste Thein Nyunt | F |
| D22a | Generalmajor Aung Min | Ministeriet för järnvägstransporter (sedan 1.2.2003) | M |
| D22b | Wai Wai Thar a.k.a. Wai Wai Tha | Maka till generalmajor Aung Min | F |
| D22c | Aye Min Aung | Dotter till generalmajor Aung Min | F |
| D22d | Htoo Char Aung | Son till generalmajor Aung Min | M |
| D23a | Brigadgeneral Thura Myint Maung | Ministeriet för religiösa frågor (sedan 25.8.2003) | M |
| D23b | Aung Kyaw Soe | Son till brigadgeneral Thura Myint Maung | M |
| D23c | Su Su Sandi | Maka till Aung Kyaw Soe | F |
| D23d | Zin Myint Maung | Dotter till brigadgeneral Thura Myint Maung | F |
| D24a | Thaung | Ministeriet för vetenskap och teknik (sedan november 1998), född 6.7.1937 | M |
| D24b | May Kyi Sein | Maka till Thaung | F |
| D24c | Aung Kyi | Son till Thaung, född 1971 | M |
| D25a | Brigadgeneral Thura Aye Myint | Idrottsministeriet (sedan 29.10.1999) | M |
| D25b | Aye Aye | Maka till brigadgeneral Thura Aye Myint | F |
| D25c | Nay Linn | Son till brigadgeneral Thura Aye Myint | M |
| D26a | Brigadgeneral Thein Zaw | Minister för telekommunikationer, post och telegraf (sedan 10.5.2001) | M |
| D26b | Mu Mu Win | Maka till brigadgeneral Thein Zaw | F |
| D27a | Generalmajor Thein Swe | Transportministeriet, sedan 18.9.2004 (tidigare premiärministerns kansli sedan 25.8.2003) | M |
| D27b | Mya Theingi | Maka till generalmajor Thein Swe | F |
| D28a | Generalmajor Soe Naing | Minister för hotell och turism (sedan 15.5.2006) | M |
| D28b | Tin Tin Latt | Maka till generalmajor Soe Naing | F |
| D28c | Wut Yi Oo | Dotter till generalmajor Soe Naing | F |
| D28d | Kapten Htun Zaw Win | Make till Wut Yi Oo | M |
| D28e | Yin Thu Aye | Dotter till generalmajor Soe Naing | F |
| D28f | Yi Phone Zaw | Son till generalmajor Soe Naing | M |
| D29a | Generalmajor Khin Maung Myint | Elkraftministeriet (2) (nytt ministerium) (sedan 15.5.2006) | M |
| D29b | Win Win Nu | Maka till generalmajor Khin Maung Myint | F |
| D30a | Aung Kyi | Minister för arbetsmarknadsfrågor (utnämnd till minister för relationer den 8.10.2007 med ansvar för relationerna med Aung San Suu Kyi) | M |
| D30b | Thet Thet Swe | Maka till Aung Kyi | F |
| D31a | Kyaw Thu | Ordförande i statsförvaltningens uttagnings- och utbildningsnämnd, född 15.8.1949 | M |
| D31b | Lei Lei Kyi | Maka till Kyaw Thu | F |

#

Namn

Identifieringsinformation (inkl. ministerium)

Kön (M/F)

D1a

Generalmajor Htay Oo

Jordbruks- och bevattningsministeriet (sedan 18.9.2004) (tidigare ministeriet för kooperativen sedan 25.8.2003), generalsekreterare i USDA

M

D1b

Ni Ni Win

Maka till generalmajor Htay Oo

F

D1c

Thein Zaw Nyo

Kadett, son till generalmajor Htay Oo

M

D2a

Brigadgeneral Tin Naing Thein

Handelsministeriet (sedan 18.9.2004), tidigare biträdande skogsbruksminister, född 1955

M

D2b

Aye Aye

Maka till brigadgeneral Tin Naing Thein

F

D3a

Generalmajor Khin Maung Myint

Byggnadsministeriet, även elkraftsministeriet 2

M

D4a

Generalmajor Tin Htut

Ministeriet för kooperativen (sedan 15.5.2006)

M

D4b

Tin Tin Nyunt

Maka till generalmajor Tin Htut

F

D5a

Generalmajor Khin Aung Myint

Kulturministeriet (sedan 15.5.2006)

M

D5b

Khin Phyone

Maka till generalmajor Khin Aung Myint

F

D6a

Dr Chan Nyein

Utbildningsministeriet (sedan 10.8.2005), tidigare biträdande minister för vetenskap och teknik, medlem av USDA:s verkställande kommitté, född 1944

M

D6b

Sandar Aung

Maka till dr Chan Nyein

F

D7a

Överste Zaw Min

Elkraftministeriet (1) (sedan 15.5.2006), född 10.1.1949

M

D7b

Khin Mi Mi

Maka till överste Zaw Min

F

D8a

Brigadgeneral Lun Thi

Energiministeriet (sedan 20.12.1997), född 18.7.1940

M

D8b

Khin Mar Aye

Maka till brigadgeneral Lun Thi

F

D8c

Mya Sein Aye

Dotter till brigadgeneral Lun Thi

F

D8d

Zin Maung Lun

Son till brigadgeneral Lun Thi

M

D8e

Zar Chi Ko

Maka till Zin Maung Lun

F

D9a

Generalmajor Hla Tun

Finansministeriet (sedan 1.2.2003), född 11.7.1951

M

D9b

Khin Than Win

Maka till generalmajor Hla Tun

F

D10a

Nyan Win

Utrikesministeriet (sedan 18.9.2004), tidigare ställföreträdande chef för utbildningen av de väpnade styrkorna, född 22.1.1953

M

D10b

Myint Myint Soe

Maka till Nyan Win, född 15.1.1953

F

D11a

Brigadgeneral Thein Aung

Skogsbruksministeriet (sedan 25.8.2003)

M

D11b

Khin Htay Myint

Maka till brigadgeneral Thein Aung

F

D12a

Professor dr Kyaw Myint

Hälsovårdsministeriet (sedan 1.2.2003), född 1940

M

D12b

Nilar Thaw

Maka till professor Kyaw Myint

F

D13a

Generalmajor Maung Oo

Inrikesministeriet (sedan 5.11.2004) och minister för invandring och befolkning från februari 2009, född 1952

M

D13b

Nyunt Nyunt Oo

Maka till generalmajor Maung Oo

F

D14a

Generalmajor Maung Maung Swe

Ministeriet för social välfärd, bistånd och återflyttning (sedan 15.5.2006)

M

D14b

Tin Tin Nwe

Maka till generalmajor Maung Maung Swe

F

D14c

Ei Thet Thet Swe

Dotter till generalmajor Maung Maung Swe

F

D14d

Kaung Kyaw Swe

Son till generalmajor Maung Maung Swe

M

D15a

Aung Thaung

Industriministeriet 1 (sedan 15.11.1997)

M

D15b

Khin Khin Yi

Maka till Aung Thaung

F

D15c

Major Moe Aung

Son till Aung Thaung

M

D15d

Dr Aye Khaing Nyunt

Maka till major Moe Aung

F

D15e

Nay Aung

Son till Aung Thaung, affärsman, verkställande direktör, Aung Yee Phyoe Co. Ltd och direktör för IGE Co.Ltd

M

D15f

Khin Moe Nyunt

Maka till Nay Aung

F

D15g

Major Pyi Aung alias Pye Aung

Son till Aung Thaung (gift med A2c). Direktör för IGE Co.Ltd

M

D15h

Khin Ngu Yi Phyo

Dotter till Aung Thaung

F

D15i

Dr Thu Nanda Aung

Dotter till Aung Thaung

F

D15j

Aye Myat Po Aung

Dotter till Aung Thaung

F

D16a

Viceamiral Soe Thein

Industriministeriet 2 (sedan juni 2008). (Tidigare G38a).

M

D16b

Khin Aye Kyin

Maka till viceamiral Soe Thein

F

D16c

Yimon Aye

Dotter till viceamiral Soe Thein, född 12.7.1980

F

D16d

Aye Chan

Son till viceamiral Soe Thein, född 23.9.1973

M

D16e

Thida Aye

Dotter till viceamiral Soe Thein, född 23.3.1979

F

D17a

Brigadgeneral Kyaw Hsan

Informationsministeriet (sedan 13.9.2002)

M

D17b

Kyi Kyi Win

Maka till brigadgeneral Kyaw Hsan. Chef för informationsavdelningen på Myanmars kvinnoförbund.

F

D18a

Brigadgeneral Maung Maung Thein

Boskaps- och fiskeministeriet

M

D18b

Myint Myint Aye

Maka till brigadgeneral Maung Maung Thein

F

D18c

Min Thein alias Ko Pauk

Son till brigadgeneral Maung Maung Thein

M

D19a

Brigadgeneral Ohn Myint

Gruvministeriet (sedan 15.11.1997)

M

D19b

San San

Maka till brigadgeneral Ohn Myint

F

D19c

Thet Naing Oo

Son till brigadgeneral Ohn Myint

M

D19d

Min Thet Oo

Son till brigadgeneral Ohn Myint

M

D20a

Soe Tha

Ministeriet för nationell planering och ekonomisk utveckling (sedan 20.12.1997), född 7.11.1944

M

D20b

Kyu Kyu Win

Maka till Soe Tha, född 5.10.1980

F

D20c

Kyaw Myat Soe

Son till Soe Tha, född 14.2.1973

M

D20d

Wei Wei Lay

Maka till Kyaw Myat Soe, född 12.9.1978

F

D20e

Aung Soe Tha

Son till Soe Tha, född 5.10.1983

M

D20f

Myat Myitzu Soe

Dotter till Soe Tha, född 14.2.1973

F

D20g

San Thida Soe

Dotter till Soe Tha, född 12.9.1978

F

D20h

Phone Myat Soe

Son till Soe Tha, född 3.3.1983

M

D21a

Överste Thein Nyunt

Ministeriet för gränsområdenas utveckling och för nationella ras- och utvecklingsfrågor (sedan 15.11.1997) och borgmästare i Naypyidaw

M

D21b

Kyin Khaing (Khine)

Maka till överste Thein Nyunt

F

D22a

Generalmajor Aung Min

Ministeriet för järnvägstransporter (sedan 1.2.2003)

M

D22b

Wai Wai Thar a.k.a. Wai Wai Tha

Maka till generalmajor Aung Min

F

D22c

Aye Min Aung

Dotter till generalmajor Aung Min

F

D22d

Htoo Char Aung

Son till generalmajor Aung Min

M

D23a

Brigadgeneral Thura Myint Maung

Ministeriet för religiösa frågor (sedan 25.8.2003)

M

D23b

Aung Kyaw Soe

Son till brigadgeneral Thura Myint Maung

M

D23c

Su Su Sandi

Maka till Aung Kyaw Soe

F

D23d

Zin Myint Maung

Dotter till brigadgeneral Thura Myint Maung

F

D24a

Thaung

Ministeriet för vetenskap och teknik (sedan november 1998), född 6.7.1937

M

D24b

May Kyi Sein

Maka till Thaung

F

D24c

Aung Kyi

Son till Thaung, född 1971

M

D25a

Brigadgeneral Thura Aye Myint

Idrottsministeriet (sedan 29.10.1999)

M

D25b

Aye Aye

Maka till brigadgeneral Thura Aye Myint

F

D25c

Nay Linn

Son till brigadgeneral Thura Aye Myint

M

D26a

Brigadgeneral Thein Zaw

Minister för telekommunikationer, post och telegraf (sedan 10.5.2001)

M

D26b

Mu Mu Win

Maka till brigadgeneral Thein Zaw

F

D27a

Generalmajor Thein Swe

Transportministeriet, sedan 18.9.2004 (tidigare premiärministerns kansli sedan 25.8.2003)

M

D27b

Mya Theingi

Maka till generalmajor Thein Swe

F

D28a

Generalmajor Soe Naing

Minister för hotell och turism (sedan 15.5.2006)

M

D28b

Tin Tin Latt

Maka till generalmajor Soe Naing

F

D28c

Wut Yi Oo

Dotter till generalmajor Soe Naing

F

D28d

Kapten Htun Zaw Win

Make till Wut Yi Oo

M

D28e

Yin Thu Aye

Dotter till generalmajor Soe Naing

F

D28f

Yi Phone Zaw

Son till generalmajor Soe Naing

M

D29a

Generalmajor Khin Maung Myint

Elkraftministeriet (2) (nytt ministerium) (sedan 15.5.2006)

M

D29b

Win Win Nu

Maka till generalmajor Khin Maung Myint

F

D30a

Aung Kyi

Minister för arbetsmarknadsfrågor (utnämnd till minister för relationer den 8.10.2007 med ansvar för relationerna med Aung San Suu Kyi)

M

D30b

Thet Thet Swe

Maka till Aung Kyi

F

D31a

Kyaw Thu

Ordförande i statsförvaltningens uttagnings- och utbildningsnämnd, född 15.8.1949

M

D31b

Lei Lei Kyi

Maka till Kyaw Thu

F

E.   BITRÄDANDE MINISTRAR

| # | Namn | Identifieringsinformation (inkl. ministerium) | Kön (M/F) |
| --- | --- | --- | --- |
| E1a | Ohn Myint | Jordbruks- och bevattningsministeriet (sedan 15.11.1997) | M |
| E1b | Thet War | Maka till Ohn Myint | F |
| E2a | Brigadgeneral Aung Tun | Handelsministeriet (sedan 13.9.2003) | M |
| E3a | Brigadgeneral Myint Thein | Byggnadsministeriet (sedan 5.1.2000) | M |
| E3b | Mya Than | Maka till brigadgeneral Myint Thein | F |
| E4a | U Tint Swe | Byggnadsministeriet (sedan 7.5.1998) | M |
| E5a | Generalmajor Aye Myint | Försvarsministeriet (sedan 15.5.2006) | M |
| E6a | Brigadgeneral Aung Myo Min | Utbildningsministeriet (sedan 19.11.2003) | M |
| E6b | Thazin Nwe | Maka till brigadgeneral Aung Myo Min | F |
| E6c | Si Thun Aung | Son till brigadgeneral Aung Myo Min | M |
| E7a | Myo Myint | Elkraftministeriet 1 (sedan 29.10.1999) | M |
| E7b | Tin Tin Myint | Maka till Myo Myint | F |
| E7c | Aung Khaing Moe | Son till Myo Myint, född 25.6.1967 (tros för närvarande befinna sig i Förenade kungariket, reste innan han togs upp i förteckningen) | M |
| E8a | Brigadgeneral Than Htay | Energiministeriet (sedan 25.8.2003) | M |
| E8b | Soe Wut Yi | Maka till brigadgeneral Than Htay | F |
| E9a | Överste Hla Thein Swe | Finansministeriet (sedan 25.8.2003) | M |
| E9b | Thida Win | Maka till överste Hla Thein Swe | F |
| E10a | Brigadgeneral Win Myint | Elkraft (2) | M |
| E10b | Daw Tin Ma Ma Than | Maka till brigadgeneral Win Myint | F |
| E11a | Maung Myint | Utrikesministeriet (sedan 18.9.2004) | M |
| E11b | Dr Khin Mya Win | Maka till Maung Myint | F |
| E12a | Professor dr Mya Oo | Hälsovårdsministeriet (sedan 16.11.1997), född 25.1.1940 | M |
| E12b | Tin Tin Mya | Maka till professor Mya Oo | F |
| E12c | Dr Tun Tun Oo | Son till professor Mya Oo, född 26.7.1965 | M |
| E12d | Dr Mya Thuzar | Dotter till professor Mya Oo, född 23.9.1971 | F |
| E12e | Mya Thidar | Dotter till professor Mya Oo, född 10.6.1973 | F |
| E12f | Mya Nandar | Dotter till professor Mya Oo, född 29.5.1976 | F |
| E13a | Brigadgeneral Phone Swe | Inrikesministeriet (sedan 25.8.2003) | M |
| E13b | San San Wai | Maka till brigadgeneral Phone Swe | F |
| E14a | Brigadgeneral Aye Myint Kyu | Ministeriet för hotell och turism (sedan 16.11.1997) | M |
| E14b | Khin Swe Myint | Maka till brigadgeneral Aye Myint Kyu | F |
| E15a | Brigadgeneral Win Sein | Ministeriet för invandring och befolkning (sedan november 2006) | M |
| E15b | Wai Wai Linn | Maka till brigadgeneral Win Sein | F |
| E16a | Överstelöjtnant Khin Maung Kyaw | Industriministeriet 2 (sedan 5.1.2000) | M |
| E16b | Mi Mi Wai | Maka till överstelöjtnant Khin Maung Kyaw | F |
| E17a | Överste Tin Ngwe | Ministeriet för gränsområdenas utveckling och för nationella ras- och utvecklingsfrågor (sedan 25.8.2003) | M |
| E17b | Khin Mya Chit | Maka till överste Tin Ngwe | F |
| E18a | Thura Thaung Lwin | (Thura är en titel), Ministeriet för järnvägstransporter (sedan 16.11.1997) | M |
| E18b | Dr Yi Yi Htwe | Maka till Thura Thaung Lwin | F |
| E19a | Brigadgeneral Thura Aung Ko | (Thura är en titel), Ministeriet för religiösa frågor, USDA, medlem av den centrala verkställande kommittén (sedan 17.11.1997) | M |
| E19b | Myint Myint Yee alias Yi Yi Myint | Maka till brigadgeneral Thura Aung Ko | F |
| E20a | Kyaw Soe | Ministeriet för vetenskap och teknik (sedan 15.11.2004) | M |
| E21a | Överste Thurein Zaw | Ministeriet för nationell planering och ekonomisk utveckling (sedan 10.8.2005) | M |
| E21b | Tin Ohn Myint | Maka till överste Thurein Zaw | F |
| E22a | Brigadgeneral Kyaw Myin | Ministeriet för social välfärd, bistånd och återflyttning (sedan 25.8.2003) | M |
| E22b | Khin Nwe Nwe | Maka till brigadgeneral Kyaw Myin | F |
| E23a | Pe Than | Ministeriet för järnvägstransporter (sedan 14.11.1998) | M |
| E23b | Cho Cho Tun | Maka till Pe Than | F |
| E24a | Överste Nyan Tun Aung | Transportministeriet (sedan 25.8.2003) | M |
| E24b | Wai Wai | Maka till överste Nyan Tun Aung | F |
| E25a | Dr Paing Soe | Hälsovårdsministeriet (extra biträdande minister) (sedan 15.5.2006) | M |
| E25b | Khin Mar Swe | Maka till dr Paing Soe | F |
| E26a | Generalmajor Thein Tun | Biträdande post- och telekommunikationsminister | M |
| E26b | Mya Mya Win | Maka till Thein Tun | F |
| E27a | Generalmajor Kyaw Swa Khaing | Biträdande industriminister | M |
| E27b | Khin Phyu Mar | Maka till Kyaw Swa Khaing | F |
| E28a | Generalmajor Thein Htay | Biträdande försvarsminister | M |
| E28b | Myint Myint Khine | Maka till generalmajor Thein Htay | F |
| E29a | Brigadgeneral Tin Tun Aung | Biträdande arbetsmarknadsminister (sedan 7.11.2007) | M |

#

Namn

Identifieringsinformation (inkl. ministerium)

Kön (M/F)

E1a

Ohn Myint

Jordbruks- och bevattningsministeriet (sedan 15.11.1997)

M

E1b

Thet War

Maka till Ohn Myint

F

E2a

Brigadgeneral Aung Tun

Handelsministeriet (sedan 13.9.2003)

M

E3a

Brigadgeneral Myint Thein

Byggnadsministeriet (sedan 5.1.2000)

M

E3b

Mya Than

Maka till brigadgeneral Myint Thein

F

E4a

U Tint Swe

Byggnadsministeriet (sedan 7.5.1998)

M

E5a

Generalmajor Aye Myint

Försvarsministeriet (sedan 15.5.2006)

M

E6a

Brigadgeneral Aung Myo Min

Utbildningsministeriet (sedan 19.11.2003)

M

E6b

Thazin Nwe

Maka till brigadgeneral Aung Myo Min

F

E6c

Si Thun Aung

Son till brigadgeneral Aung Myo Min

M

E7a

Myo Myint

Elkraftministeriet 1 (sedan 29.10.1999)

M

E7b

Tin Tin Myint

Maka till Myo Myint

F

E7c

Aung Khaing Moe

Son till Myo Myint, född 25.6.1967 (tros för närvarande befinna sig i Förenade kungariket, reste innan han togs upp i förteckningen)

M

E8a

Brigadgeneral Than Htay

Energiministeriet (sedan 25.8.2003)

M

E8b

Soe Wut Yi

Maka till brigadgeneral Than Htay

F

E9a

Överste Hla Thein Swe

Finansministeriet (sedan 25.8.2003)

M

E9b

Thida Win

Maka till överste Hla Thein Swe

F

E10a

Brigadgeneral Win Myint

Elkraft (2)

M

E10b

Daw Tin Ma Ma Than

Maka till brigadgeneral Win Myint

F

E11a

Maung Myint

Utrikesministeriet (sedan 18.9.2004)

M

E11b

Dr Khin Mya Win

Maka till Maung Myint

F

E12a

Professor dr Mya Oo

Hälsovårdsministeriet (sedan 16.11.1997), född 25.1.1940

M

E12b

Tin Tin Mya

Maka till professor Mya Oo

F

E12c

Dr Tun Tun Oo

Son till professor Mya Oo, född 26.7.1965

M

E12d

Dr Mya Thuzar

Dotter till professor Mya Oo, född 23.9.1971

F

E12e

Mya Thidar

Dotter till professor Mya Oo, född 10.6.1973

F

E12f

Mya Nandar

Dotter till professor Mya Oo, född 29.5.1976

F

E13a

Brigadgeneral Phone Swe

Inrikesministeriet (sedan 25.8.2003)

M

E13b

San San Wai

Maka till brigadgeneral Phone Swe

F

E14a

Brigadgeneral Aye Myint Kyu

Ministeriet för hotell och turism (sedan 16.11.1997)

M

E14b

Khin Swe Myint

Maka till brigadgeneral Aye Myint Kyu

F

E15a

Brigadgeneral Win Sein

Ministeriet för invandring och befolkning (sedan november 2006)

M

E15b

Wai Wai Linn

Maka till brigadgeneral Win Sein

F

E16a

Överstelöjtnant Khin Maung Kyaw

Industriministeriet 2 (sedan 5.1.2000)

M

E16b

Mi Mi Wai

Maka till överstelöjtnant Khin Maung Kyaw

F

E17a

Överste Tin Ngwe

Ministeriet för gränsområdenas utveckling och för nationella ras- och utvecklingsfrågor (sedan 25.8.2003)

M

E17b

Khin Mya Chit

Maka till överste Tin Ngwe

F

E18a

Thura Thaung Lwin

(Thura är en titel), Ministeriet för järnvägstransporter (sedan 16.11.1997)

M

E18b

Dr Yi Yi Htwe

Maka till Thura Thaung Lwin

F

E19a

Brigadgeneral Thura Aung Ko

(Thura är en titel), Ministeriet för religiösa frågor, USDA, medlem av den centrala verkställande kommittén (sedan 17.11.1997)

M

E19b

Myint Myint Yee alias Yi Yi Myint

Maka till brigadgeneral Thura Aung Ko

F

E20a

Kyaw Soe

Ministeriet för vetenskap och teknik (sedan 15.11.2004)

M

E21a

Överste Thurein Zaw

Ministeriet för nationell planering och ekonomisk utveckling (sedan 10.8.2005)

M

E21b

Tin Ohn Myint

Maka till överste Thurein Zaw

F

E22a

Brigadgeneral Kyaw Myin

Ministeriet för social välfärd, bistånd och återflyttning (sedan 25.8.2003)

M

E22b

Khin Nwe Nwe

Maka till brigadgeneral Kyaw Myin

F

E23a

Pe Than

Ministeriet för järnvägstransporter (sedan 14.11.1998)

M

E23b

Cho Cho Tun

Maka till Pe Than

F

E24a

Överste Nyan Tun Aung

Transportministeriet (sedan 25.8.2003)

M

E24b

Wai Wai

Maka till överste Nyan Tun Aung

F

E25a

Dr Paing Soe

Hälsovårdsministeriet (extra biträdande minister) (sedan 15.5.2006)

M

E25b

Khin Mar Swe

Maka till dr Paing Soe

F

E26a

Generalmajor Thein Tun

Biträdande post- och telekommunikationsminister

M

E26b

Mya Mya Win

Maka till Thein Tun

F

E27a

Generalmajor Kyaw Swa Khaing

Biträdande industriminister

M

E27b

Khin Phyu Mar

Maka till Kyaw Swa Khaing

F

E28a

Generalmajor Thein Htay

Biträdande försvarsminister

M

E28b

Myint Myint Khine

Maka till generalmajor Thein Htay

F

E29a

Brigadgeneral Tin Tun Aung

Biträdande arbetsmarknadsminister (sedan 7.11.2007)

M

F.   ÖVRIGA TURISTRELATERADE UTNÄMNINGAR

| # | Namn | Identifieringsinformation (inkl. innehavd tjänst) | Kön (M/F) |
| --- | --- | --- | --- |
| F1a | U Hla Htay | Generaldirektör vid direktoratet för hotell och turism (verkställande direktör för hotell och turism i Burma/Myanmar fram till augusti 2004) | M |
| F2a | Tin Maung Shwe | Biträdande generaldirektör vid direktoratet för hotell och turism | M |
| F3a | Soe Thein | Verkställande direktör för hotell och turism i Burma/Myanmar sedan oktober 2004 (tidigare administrativ chef) | M |
| F4a | Khin Maung Soe | Administrativ chef | M |
| F5a | Tint Swe | Administrativ chef | M |
| F6a | Överstelöjtnant Yan Naing | Administrativ chef vid ministeriet för hotell och turism | M |
| F7a | Kyi Kyi Aye | Direktör för turistreklam, ministeriet för hotell och turism | F |

#

Namn

Identifieringsinformation (inkl. innehavd tjänst)

Kön (M/F)

F1a

U Hla Htay

Generaldirektör vid direktoratet för hotell och turism (verkställande direktör för hotell och turism i Burma/Myanmar fram till augusti 2004)

M

F2a

Tin Maung Shwe

Biträdande generaldirektör vid direktoratet för hotell och turism

M

F3a

Soe Thein

Verkställande direktör för hotell och turism i Burma/Myanmar sedan oktober 2004 (tidigare administrativ chef)

M

F4a

Khin Maung Soe

Administrativ chef

M

F5a

Tint Swe

Administrativ chef

M

F6a

Överstelöjtnant Yan Naing

Administrativ chef vid ministeriet för hotell och turism

M

F7a

Kyi Kyi Aye

Direktör för turistreklam, ministeriet för hotell och turism

F

G.   HÖGRE OFFICERARE

| # | Namn | Identifieringsinformation (inkl. befattning) | Kön (M/F) |
| --- | --- | --- | --- |
| G1a | Generalmajor Hla Shwe | Vice generaladjutant | M |
| G2a | Generalmajor Soe Maung | Chefsjurist vid krigsrätten | M |
| G2b | Nang Phyu Phyu Aye | Maka till generalmajor Soe Maung | F |
| G3a | Generalmajor Thein Htaik alias Hteik | Generalinspektör | M |
| G4a | Generalmajor Saw Hla | Militärpolischef | M |
| G4b | Cho Cho Maw | Maka till generalmajor Saw Hla | F |
| G5a | Generalmajor Htin Aung Kyaw | Vice generalintendent | M |
| G5b | Khin Khin Maw | Maka till generalmajor Htin Aung Kyaw | F |
| G6a | Generalmajor Lun Maung | Chefsrevisor | M |
| G6b | May Mya Sein | Maka till generalmajor Lun Maung | F |
| G7a | Generalmajor Nay Win | Adjutant till SPDC:s ordförande | M |
| G8a | Generalmajor Hsan Hsint | Chef för militära utnämningar, född 1951 | M |
| G8b | Khin Ma Lay | Maka till generalmajor Hsan Hsint | F |
| G8c | Okkar San Sint | Son till generalmajor Hsan Hsint | M |
| G9a | Generalmajor Hla Aung Thein | Lägerkommendant, Rangoon | M |
| G9b | Amy Khaing | Maka till Hla Aung Thein | F |
| G10a | Generalmajor Ye Myint | Chef för militära säkerhetsfrågor | M |
| G10b | Myat Ngwe | Maka till generalmajor Ye Myint | F |
| G11a | Brigadgeneral Mya Win | Kommendant för nationella försvarshögskolan | M |
| G12a | Brigadgeneral Maung Maung Aye | Kommendant för högskolan för generalstaben (sedan juni 2008) | M |
| G12b | San San Yee | Maka till brigadgeneral Maung Maung Aye | F |
| G13a | Brigadgeneral Tun Tun Oo | Direktör för PR och psykologisk krigföring | M |
| G14a | Generalmajor Thein Tun | Direktör för signaltjänsten, ledamot av nationalkonventets förvaltningsutskott | M |
| G15a | Generalmajor Than Htay | Direktör för leveranser och transporter | M |
| G15b | Nwe Nwe Win | Maka till generalmajor Than Htay | F |
| G16a | Generalmajor Khin Maung Tint | Direktör för säkerhetstryckeriet | M |
| G17a | Generalmajor Sein Lin | Direktör vid försvarsministeriet (exakt befattning okänd, tidigare direktör vid materielverket) | M |
| G18a | Generalmajor Kyi Win | Direktör för artilleri- och vapenförråd, styrelseledamot i UMEHL | M |
| G18b | Khin Mya Mon | Maka till generalmajor Kyi Win | F |
| G19a | Generalmajor Tin Tun | Direktör för militäringenjörer | M |
| G19b | Khin Myint Wai | Maka till generalmajor Tin Tun | F |
| G20a | Generalmajor Aung Thein | Direktör för återflyttning | M |
| G20b | Htwe Yi alias Htwe Htwe Yi | Maka till generalmajor Aung Thein | F |
| G21a | Brigadgeneral Hla Htay Win | Ställföreträdande chef för utbildningen av de väpnade styrkorna | M |
| G22a | Brigadgeneral Than Maung | Ställföreträdande kommendant för nationella försvarshögskolan | M |
| G23a | Brigadgeneral Win Myint | Rektor för försvarets tekniska akademi | M |
| G24a | Brigadgeneral Tun Nay Lin | Rektor/Kommendant för försvarets medicinska akademi | M |
| G25a | Brigadgeneral Than Sein | Kommendant för militärsjukhuset, Mingaladon, född 1.2.1946, födelseort Bago | M |
| G25b | Rosy Mya Than | Maka till brigadgeneral Than Sein | F |
| G26a | Brigadgeneral Win Than | Direktör för försvarets upphandling och verkställande direktör för Union of Myanmar Economic Holdings (tidigare generalmajor Win Hlaing, K1a) | M |
| G27a | Brigadgeneral Than Maung | Direktör för folkmilisen och gränsstyrkorna | M |
| G28a | Generalmajor Khin Maung Win | Direktör för försvarsindustrierna | M |
| G29a | Brigadgeneral Kyaw Swa Khine | Direktör för försvarsindustrierna | M |
| G30a | Brigadgeneral Win Aung | Ledamot i statsförvaltningens uttagnings- och utbildningsnämnd | M |
| G31a | Brigadgeneral Soe Oo | Ledamot i statsförvaltningens uttagnings- och utbildningsnämnd | M |
| G32a | Brigadgeneral Nyi Tun alias Nyi Htun | Ledamot i statsförvaltningens uttagnings- och utbildningsnämnd | M |
| G33a | Brigadgeneral Kyaw Aung | Ledamot i statsförvaltningens uttagnings- och utbildningsnämnd | M |
| G34a | Generalmajor Myint Hlaing | Stabschef (luftförsvaret) | M |
| G34b | Khin Thant Sin | Maka till generalmajor Myint Hlaing | F |
| G34c | Hnin Nandar Hlaing | Dotter till generalmajor Myint Hlaing | F |
| G34d | Thant Sin Hlaing | Son till generalmajor Myint Hlaing | M |
| G35a | Generalmajor Mya Win | Direktör, försvarsministeriet | M |
| G36a | Generalmajor Tin Soe | Direktör, försvarsministeriet | M |
| G37a | Generalmajor Than Aung | Direktör, försvarsministeriet | M |
| G38a | Generalmajor Ngwe Thein | Försvarsministeriet | M |
| G39a | Överste Thant Shin | Statssekreterare för Burmas regering | M |
| G40a | Generalmajor Thura Myint Aung | Generaladjutant (tidigare B8a, befordrad från sydvästa regionala befälsområdet) | M |
| G41a | Generalmajor Maung Shein | Försvarsmaktsinspektionen och riksrevisionen | M |
| G42a | Generalmajor Khin Zaw | Byråchef för specialoperationer 6 (Naypidaw, Mandalay), befordrad från centrala befälsområdet | M |
| G42b | Khin Pyone Win | Maka till generalmajor Khin Zaw | F |
| G42c | Kyi Tha Khin Zaw | Son till generalmajor Khin Zaw | M |
| G42d | Su Khin Zaw | Dotter till Generalmajor Khin Zaw | F |
| G43a | Generalmajor Tha Aye | Försvarsministeriet | M |
| G44a | Överste Myat Thu | Befälhavare för militärregion 1 Rangoon (norra Rangoon) | M |
| G45a | Överste Nay Myo | Befälhavare för militärregion 2 (östra Rangoon) | M |
| G46a | Överste Tin Hsan | Befälhavare för militärregion 3 (västra Rangoon) | M |
| G47a | Överste Khin Maung Htun | Befälhavare för militärregion 4 (södra Rangoon) | M |
| G48a | Överste Tint Wai | Befälhavare för operationskontrollkommando nr. 4 (Mawbi) | M |
| G49a | San Nyunt | Befälhavare för militära understödsenheten nr 2 för militära säkerhetsfrågor | M |
| G50a | Överstelöjtnant Zaw Win | Befälhavare för Lon Htein-battaljonen bas 3 Shwemyayar | M |
| G51a | Major Mya Thaung | Befälhavare för Lon Htein-battaljonen bas 5 Mawbi | M |
| G52a | Major Aung San Win | Befälhavare för Lon Htein-battaljonen bas 7 Thanlin township | M |
| Flottan |
| G53a | Konteramiral Nyan Tun | Överbefälhavare (flottan). Sedan juni 2008. Styrelseledamot i UMEHL. (Tidigare G39a). | M |
| G53b | Khin Aye Myint | Maka till Nyan Tun | F |
| G54a | Kommendör Win Shein | Befälhavare för flottans utbildningshögkvarter | M |
| G55a | Kommendör och brigadgeneral Thura Thet Swe | Befälhavare för flottans regionala befälsområde Taninthayi | M |
| G56a | Kommendör Myint Lwin | Befälhavare för flottregion Irrawaddy | M |
| Flyget |
| G57a | Generallöjtnant Myat Hein | Överbefälhavare (flyget) | M |
| G57b | Htwe Htwe Nyunt | Maka till generallöjtnant Myat Hein | F |
| G58a | Generalmajor Khin Aung Myint | Stabschef (flyget) | M |
| G59a | Brigadgeneral Ye Chit Pe | Överbefälhavarens stab (flyget), Mingaladon | M |
| G60a | Brigadgeneral Khin Maung Tin | Kommendant vid Shande flygskola, Meiktila | M |
| G61a | Brigadgeneral Zin Yaw | Befälhavare för flygbasen Pathein, stabschef (flyget), styrelseledamot i UMEHL | M |
| G61b | Khin Thiri | Maka till brigadgeneral Zin Yaw | F |
| G61c | Zin Mon Aye | Dotter till brigadgeneral Zin Yaw, född 26.3.1985 | F |
| G61d | Htet Aung | Son till brigadgeneral Zin Yaw, född 9.7.1988 | M |
| Infanteriet |
| G62a | Brigadgeneral Than Htut | 11:a infanteriet | M |
| G63a | Brigadgeneral Tun Nay Lin | 22:a infanteriet | M |
| G64a | Brigadgeneral Tin Tun Aung | 33:e infanteriet, Sagaing | M |
| G65a | Brigadgeneral Hla Myint Shwe | 44:a infanteriet | M |
| G66a | Brigadgeneral Aye Khin | 55:e infanteriet, Lalaw | M |
| G67a | Brigadgeneral San Myint | 66:e infanteriet, Pyi | M |
| G68a | Brigadgeneral Tun Than | 77:e infanteriet, Bago | M |
| G69a | Brigadgeneral Aung Kyaw Hla | 88:e infanteriet, Magwe | M |
| G70a | Brigadgeneral Tin Oo Lwin | 99:e infanteriet, Meiktila | M |
| G71a | Brigadgeneral Sein Win | 101:e infanteriet, Pakokku | M |
| G72a | Överste Than Han | LID 66 | M |
| G73a | Överstelöjtnant Htwe Hla | LID 66 | M |
| G74a | Överstelöjtnant Han Nyunt | LID 66 | M |
| G75a | Överste Ohn Myint | LID 77 | M |
| G76a | Överstelöjtnant Aung Kyaw Zaw | LID 77 | M |
| G77a | Major Hla Phyo | LID 77 | M |
| G78a | Överste Myat Thu | Taktisk befälhavare för 11:e LID | M |
| G79a | Överste Htein Lin | Taktisk befälhavare för 11:e LID | M |
| G80a | Överstelöjtnant Tun Hla Aung | Taktisk befälhavare för 11:e LID | M |
| G81a | Överste Aung Tun | Brigad 66 | M |
| G82a | Kapten Thein Han | Brigad 66 | M |
| G82b | Hnin Wutyi Aung | Maka till kapten Thein Han | F |
| G83a | Överstelöjtnant Mya Win | Taktisk befälhavare för 77:e LID | M |
| G84a | Överste Win Te | Taktisk befälhavare för 77:e LID | M |
| G85a | Överste Soe Htway | Taktisk befälhavare för 77:e LID | M |
| G86a | Överstelöjtnant Tun Aye | Befälhavare för702:a lätta infanteribattaljonen | M |
| G87a | Nyan Myint Kyaw | Befälhavare för infanteribattaljon 281 (Mongyang Shanstaten östra) | M |
| Andra brigadgeneraler |
| G88a | Brigadgeneral Htein Win | Taikkyi-stationen | M |
| G89a | Brigadgeneral Khin Maung Aye | Befälhavare för Meiktila-stationen | M |
| G90a | Brigadgeneral Kyaw Oo Lwin | Befälhavare för Kalay-stationen | M |
| G91a | Brigadgeneral Khin Zaw Win | Khamaukgyi-stationen | M |
| G92a | Brigadgeneral Kyaw Aung | Södra militärregionen, befälhavare för Toungoo-stationen | M |
| G93a | Brigadgeneral Myint Hein | Militäroperationskommando 3, Mogaung-stationen, | M |
| G94a | Brigadgeneral Tin Ngwe | Försvarsministeriet | M |
| G95a | Brigadgeneral Myo Lwin | Militäroperationskommando 7, Pekon-stationen | M |
| G96a | Brigadgeneral Myint Soe | Militäroperationskommando 5, Taungup-stationen | M |
| G97a | Brigadgeneral Myint Aye | Militäroperationskommando 9, Kyauktaw-stationen | M |
| G98a | Brigadgeneral Nyunt Hlaing | Militäroperationskommando 17, Mong Pan-stationen | M |
| G99a | Brigadgeneral Ohn Myint | Monstaten, medlem i USDA:s centrala verkställande kommitté | M |
| G100a | Brigadgeneral Soe Nwe | Militäroperationskommando 21 Bhamo-stationen | M |
| G101a | Brigadgeneral Than Tun | Befälhavare för Kyaukpadaung-stationen | M |
| G102a | Brigadgeneral Than Tun Aung | Regionala operationskommandot, Sittwe | M |
| G103a | Brigadgeneral Thaung Htaik | Befälhavare för Aungban-stationen | M |
| G104a | Brigadgeneral Thein Hteik | Militäroperationskommando 13, Bokpyin-stationen | M |
| G105a | Brigadgeneral Thura Myint Thein | Taktiska operationskommandot, Namhsan | M |
| G106a | Brigadgeneral Win Aung | Befälhavare för Mong Hsat-stationen | M |
| G107a | Brigadgeneral Myo Tint | Officer med specialuppdrag, transportministeriet | M |
| G108a | Brigadgeneral Thura Sein Thaung | Officer med specialuppdrag, ministeriet för social välfärd | M |
| G109a | Brigadgeneral Phone Zaw Han | Borgmästare i Mandalay sedan februari 2005 och ordförande för dess utvecklingskommitté, f.d. befälhavare för Kyaukme | M |
| G109b | Moe Thidar | Maka till brigadgeneral Phone Zaw Han | M |
| G110a | Brigadgeneral Win Myint | Befälhavare för Pyinmana-stationen | M |
| G111a | Brigadgeneral Kyaw Swe | Befälhavare för Pyin Oo Lwin-stationen | M |
| G112a | Brigadgeneral Soe Win | Befälhavare för Bahtoo-stationen | M |
| G113a | Brigadgeneral Thein Htay | Försvarsministeriet | M |
| G114a | Brigadgeneral Myint Soe | Befälhavare för Rangoon-stationen | M |
| G115a | Brigadgeneral Myo Myint Thein | Kommendant för försvarets sjukhus Pyin Oo Lwin | M |
| G116a | Brigadgeneral Sein Myint | Vice ordförande för Bago-divisionens freds- och utvecklingsråd | M |
| G117a | Brigadgeneral Hong Ngai (Ngaing) | Ordförande i Chin-statens freds- och utvecklingsråd | M |
| G118a | Brigadgeneral Win Myint | Ordförande i Kayah-statens freds- och utvecklingsråd | M |

#

Namn

Identifieringsinformation (inkl. befattning)

Kön (M/F)

G1a

Generalmajor Hla Shwe

Vice generaladjutant

M

G2a

Generalmajor Soe Maung

Chefsjurist vid krigsrätten

M

G2b

Nang Phyu Phyu Aye

Maka till generalmajor Soe Maung

F

G3a

Generalmajor Thein Htaik alias Hteik

Generalinspektör

M

G4a

Generalmajor Saw Hla

Militärpolischef

M

G4b

Cho Cho Maw

Maka till generalmajor Saw Hla

F

G5a

Generalmajor Htin Aung Kyaw

Vice generalintendent

M

G5b

Khin Khin Maw

Maka till generalmajor Htin Aung Kyaw

F

G6a

Generalmajor Lun Maung

Chefsrevisor

M

G6b

May Mya Sein

Maka till generalmajor Lun Maung

F

G7a

Generalmajor Nay Win

Adjutant till SPDC:s ordförande

M

G8a

Generalmajor Hsan Hsint

Chef för militära utnämningar, född 1951

M

G8b

Khin Ma Lay

Maka till generalmajor Hsan Hsint

F

G8c

Okkar San Sint

Son till generalmajor Hsan Hsint

M

G9a

Generalmajor Hla Aung Thein

Lägerkommendant, Rangoon

M

G9b

Amy Khaing

Maka till Hla Aung Thein

F

G10a

Generalmajor Ye Myint

Chef för militära säkerhetsfrågor

M

G10b

Myat Ngwe

Maka till generalmajor Ye Myint

F

G11a

Brigadgeneral Mya Win

Kommendant för nationella försvarshögskolan

M

G12a

Brigadgeneral Maung Maung Aye

Kommendant för högskolan för generalstaben (sedan juni 2008)

M

G12b

San San Yee

Maka till brigadgeneral Maung Maung Aye

F

G13a

Brigadgeneral Tun Tun Oo

Direktör för PR och psykologisk krigföring

M

G14a

Generalmajor Thein Tun

Direktör för signaltjänsten, ledamot av nationalkonventets förvaltningsutskott

M

G15a

Generalmajor Than Htay

Direktör för leveranser och transporter

M

G15b

Nwe Nwe Win

Maka till generalmajor Than Htay

F

G16a

Generalmajor Khin Maung Tint

Direktör för säkerhetstryckeriet

M

G17a

Generalmajor Sein Lin

Direktör vid försvarsministeriet (exakt befattning okänd, tidigare direktör vid materielverket)

M

G18a

Generalmajor Kyi Win

Direktör för artilleri- och vapenförråd, styrelseledamot i UMEHL

M

G18b

Khin Mya Mon

Maka till generalmajor Kyi Win

F

G19a

Generalmajor Tin Tun

Direktör för militäringenjörer

M

G19b

Khin Myint Wai

Maka till generalmajor Tin Tun

F

G20a

Generalmajor Aung Thein

Direktör för återflyttning

M

G20b

Htwe Yi alias Htwe Htwe Yi

Maka till generalmajor Aung Thein

F

G21a

Brigadgeneral Hla Htay Win

Ställföreträdande chef för utbildningen av de väpnade styrkorna

M

G22a

Brigadgeneral Than Maung

Ställföreträdande kommendant för nationella försvarshögskolan

M

G23a

Brigadgeneral Win Myint

Rektor för försvarets tekniska akademi

M

G24a

Brigadgeneral Tun Nay Lin

Rektor/Kommendant för försvarets medicinska akademi

M

G25a

Brigadgeneral Than Sein

Kommendant för militärsjukhuset, Mingaladon, född 1.2.1946, födelseort Bago

M

G25b

Rosy Mya Than

Maka till brigadgeneral Than Sein

F

G26a

Brigadgeneral Win Than

Direktör för försvarets upphandling och verkställande direktör för Union of Myanmar Economic Holdings (tidigare generalmajor Win Hlaing, K1a)

M

G27a

Brigadgeneral Than Maung

Direktör för folkmilisen och gränsstyrkorna

M

G28a

Generalmajor Khin Maung Win

Direktör för försvarsindustrierna

M

G29a

Brigadgeneral Kyaw Swa Khine

Direktör för försvarsindustrierna

M

G30a

Brigadgeneral Win Aung

Ledamot i statsförvaltningens uttagnings- och utbildningsnämnd

M

G31a

Brigadgeneral Soe Oo

Ledamot i statsförvaltningens uttagnings- och utbildningsnämnd

M

G32a

Brigadgeneral Nyi Tun alias Nyi Htun

Ledamot i statsförvaltningens uttagnings- och utbildningsnämnd

M

G33a

Brigadgeneral Kyaw Aung

Ledamot i statsförvaltningens uttagnings- och utbildningsnämnd

M

G34a

Generalmajor Myint Hlaing

Stabschef (luftförsvaret)

M

G34b

Khin Thant Sin

Maka till generalmajor Myint Hlaing

F

G34c

Hnin Nandar Hlaing

Dotter till generalmajor Myint Hlaing

F

G34d

Thant Sin Hlaing

Son till generalmajor Myint Hlaing

M

G35a

Generalmajor Mya Win

Direktör, försvarsministeriet

M

G36a

Generalmajor Tin Soe

Direktör, försvarsministeriet

M

G37a

Generalmajor Than Aung

Direktör, försvarsministeriet

M

G38a

Generalmajor Ngwe Thein

Försvarsministeriet

M

G39a

Överste Thant Shin

Statssekreterare för Burmas regering

M

G40a

Generalmajor Thura Myint Aung

Generaladjutant (tidigare B8a, befordrad från sydvästa regionala befälsområdet)

M

G41a

Generalmajor Maung Shein

Försvarsmaktsinspektionen och riksrevisionen

M

G42a

Generalmajor Khin Zaw

Byråchef för specialoperationer 6 (Naypidaw, Mandalay), befordrad från centrala befälsområdet

M

G42b

Khin Pyone Win

Maka till generalmajor Khin Zaw

F

G42c

Kyi Tha Khin Zaw

Son till generalmajor Khin Zaw

M

G42d

Su Khin Zaw

Dotter till Generalmajor Khin Zaw

F

G43a

Generalmajor Tha Aye

Försvarsministeriet

M

G44a

Överste Myat Thu

Befälhavare för militärregion 1 Rangoon (norra Rangoon)

M

G45a

Överste Nay Myo

Befälhavare för militärregion 2 (östra Rangoon)

M

G46a

Överste Tin Hsan

Befälhavare för militärregion 3 (västra Rangoon)

M

G47a

Överste Khin Maung Htun

Befälhavare för militärregion 4 (södra Rangoon)

M

G48a

Överste Tint Wai

Befälhavare för operationskontrollkommando nr. 4 (Mawbi)

M

G49a

San Nyunt

Befälhavare för militära understödsenheten nr 2 för militära säkerhetsfrågor

M

G50a

Överstelöjtnant Zaw Win

Befälhavare för Lon Htein-battaljonen bas 3 Shwemyayar

M

G51a

Major Mya Thaung

Befälhavare för Lon Htein-battaljonen bas 5 Mawbi

M

G52a

Major Aung San Win

Befälhavare för Lon Htein-battaljonen bas 7 Thanlin township

M

Flottan

G53a

Konteramiral Nyan Tun

Överbefälhavare (flottan). Sedan juni 2008. Styrelseledamot i UMEHL. (Tidigare G39a).

M

G53b

Khin Aye Myint

Maka till Nyan Tun

F

G54a

Kommendör Win Shein

Befälhavare för flottans utbildningshögkvarter

M

G55a

Kommendör och brigadgeneral Thura Thet Swe

Befälhavare för flottans regionala befälsområde Taninthayi

M

G56a

Kommendör Myint Lwin

Befälhavare för flottregion Irrawaddy

M

Flyget

G57a

Generallöjtnant Myat Hein

Överbefälhavare (flyget)

M

G57b

Htwe Htwe Nyunt

Maka till generallöjtnant Myat Hein

F

G58a

Generalmajor Khin Aung Myint

Stabschef (flyget)

M

G59a

Brigadgeneral Ye Chit Pe

Överbefälhavarens stab (flyget), Mingaladon

M

G60a

Brigadgeneral Khin Maung Tin

Kommendant vid Shande flygskola, Meiktila

M

G61a

Brigadgeneral Zin Yaw

Befälhavare för flygbasen Pathein, stabschef (flyget), styrelseledamot i UMEHL

M

G61b

Khin Thiri

Maka till brigadgeneral Zin Yaw

F

G61c

Zin Mon Aye

Dotter till brigadgeneral Zin Yaw, född 26.3.1985

F

G61d

Htet Aung

Son till brigadgeneral Zin Yaw, född 9.7.1988

M

Infanteriet

G62a

Brigadgeneral Than Htut

11:a infanteriet

M

G63a

Brigadgeneral Tun Nay Lin

22:a infanteriet

M

G64a

Brigadgeneral Tin Tun Aung

33:e infanteriet, Sagaing

M

G65a

Brigadgeneral Hla Myint Shwe

44:a infanteriet

M

G66a

Brigadgeneral Aye Khin

55:e infanteriet, Lalaw

M

G67a

Brigadgeneral San Myint

66:e infanteriet, Pyi

M

G68a

Brigadgeneral Tun Than

77:e infanteriet, Bago

M

G69a

Brigadgeneral Aung Kyaw Hla

88:e infanteriet, Magwe

M

G70a

Brigadgeneral Tin Oo Lwin

99:e infanteriet, Meiktila

M

G71a

Brigadgeneral Sein Win

101:e infanteriet, Pakokku

M

G72a

Överste Than Han

LID 66

M

G73a

Överstelöjtnant Htwe Hla

LID 66

M

G74a

Överstelöjtnant Han Nyunt

LID 66

M

G75a

Överste Ohn Myint

LID 77

M

G76a

Överstelöjtnant Aung Kyaw Zaw

LID 77

M

G77a

Major Hla Phyo

LID 77

M

G78a

Överste Myat Thu

Taktisk befälhavare för 11:e LID

M

G79a

Överste Htein Lin

Taktisk befälhavare för 11:e LID

M

G80a

Överstelöjtnant Tun Hla Aung

Taktisk befälhavare för 11:e LID

M

G81a

Överste Aung Tun

Brigad 66

M

G82a

Kapten Thein Han

Brigad 66

M

G82b

Hnin Wutyi Aung

Maka till kapten Thein Han

F

G83a

Överstelöjtnant Mya Win

Taktisk befälhavare för 77:e LID

M

G84a

Överste Win Te

Taktisk befälhavare för 77:e LID

M

G85a

Överste Soe Htway

Taktisk befälhavare för 77:e LID

M

G86a

Överstelöjtnant Tun Aye

Befälhavare för702:a lätta infanteribattaljonen

M

G87a

Nyan Myint Kyaw

Befälhavare för infanteribattaljon 281 (Mongyang Shanstaten östra)

M

Andra brigadgeneraler

G88a

Brigadgeneral Htein Win

Taikkyi-stationen

M

G89a

Brigadgeneral Khin Maung Aye

Befälhavare för Meiktila-stationen

M

G90a

Brigadgeneral Kyaw Oo Lwin

Befälhavare för Kalay-stationen

M

G91a

Brigadgeneral Khin Zaw Win

Khamaukgyi-stationen

M

G92a

Brigadgeneral Kyaw Aung

Södra militärregionen, befälhavare för Toungoo-stationen

M

G93a

Brigadgeneral Myint Hein

Militäroperationskommando 3, Mogaung-stationen,

M

G94a

Brigadgeneral Tin Ngwe

Försvarsministeriet

M

G95a

Brigadgeneral Myo Lwin

Militäroperationskommando 7, Pekon-stationen

M

G96a

Brigadgeneral Myint Soe

Militäroperationskommando 5, Taungup-stationen

M

G97a

Brigadgeneral Myint Aye

Militäroperationskommando 9, Kyauktaw-stationen

M

G98a

Brigadgeneral Nyunt Hlaing

Militäroperationskommando 17, Mong Pan-stationen

M

G99a

Brigadgeneral Ohn Myint

Monstaten, medlem i USDA:s centrala verkställande kommitté

M

G100a

Brigadgeneral Soe Nwe

Militäroperationskommando 21 Bhamo-stationen

M

G101a

Brigadgeneral Than Tun

Befälhavare för Kyaukpadaung-stationen

M

G102a

Brigadgeneral Than Tun Aung

Regionala operationskommandot, Sittwe

M

G103a

Brigadgeneral Thaung Htaik

Befälhavare för Aungban-stationen

M

G104a

Brigadgeneral Thein Hteik

Militäroperationskommando 13, Bokpyin-stationen

M

G105a

Brigadgeneral Thura Myint Thein

Taktiska operationskommandot, Namhsan

M

G106a

Brigadgeneral Win Aung

Befälhavare för Mong Hsat-stationen

M

G107a

Brigadgeneral Myo Tint

Officer med specialuppdrag, transportministeriet

M

G108a

Brigadgeneral Thura Sein Thaung

Officer med specialuppdrag, ministeriet för social välfärd

M

G109a

Brigadgeneral Phone Zaw Han

Borgmästare i Mandalay sedan februari 2005 och ordförande för dess utvecklingskommitté, f.d. befälhavare för Kyaukme

M

G109b

Moe Thidar

Maka till brigadgeneral Phone Zaw Han

M

G110a

Brigadgeneral Win Myint

Befälhavare för Pyinmana-stationen

M

G111a

Brigadgeneral Kyaw Swe

Befälhavare för Pyin Oo Lwin-stationen

M

G112a

Brigadgeneral Soe Win

Befälhavare för Bahtoo-stationen

M

G113a

Brigadgeneral Thein Htay

Försvarsministeriet

M

G114a

Brigadgeneral Myint Soe

Befälhavare för Rangoon-stationen

M

G115a

Brigadgeneral Myo Myint Thein

Kommendant för försvarets sjukhus Pyin Oo Lwin

M

G116a

Brigadgeneral Sein Myint

Vice ordförande för Bago-divisionens freds- och utvecklingsråd

M

G117a

Brigadgeneral Hong Ngai (Ngaing)

Ordförande i Chin-statens freds- och utvecklingsråd

M

G118a

Brigadgeneral Win Myint

Ordförande i Kayah-statens freds- och utvecklingsråd

M

H.   MILITÄRA BEFÄLHAVARE ANSVARIGA FÖR FÄNGELSER OCH POLIS

| # | Namn | Identifieringsinformation (inkl. befattning) | Kön (M/F) |
| --- | --- | --- | --- |
| H1a | Brigadgeneral Khin Yi | Generaldirektör för Burma/Myanmars poliskår | M |
| H1b | Khin May Soe | Maka till brigadgeneral Khin Yi | F |
| H2a | Zaw Win | Generaldirektör för departementet för fängelser (inrikesministeriet) sedan augusti 2004, tidigare biträdande generaldirektör för Burma/Myanmars poliskår, och tidigare brigadgeneral, f.d. militär | M |
| H2b | Nwe Ni San | Maka till Zaw Win | F |
| H3a | Aung Saw Win | Generaldirektör för byrån för särskilda utredningar | M |
| H4a | Polisbrigadgeneral Khin Maung Si | Chef för polishögkvarteret | M |
| H5a | Överstelöjtnanat Tin Thaw | Befälhavare för regeringens tekniska institut | M |
| H6a | Maung Maung Oo | Chef för militära säkerhetstjänstens förhörsgruppen vid Insein-fängelset | M |
| H7a | Myo Aung | Direktör för Rangoons interneringsanstalter | M |
| H8a | Brigadgeneral i polisen Zaw Win | Biträdande polisdirektör | M |
| H9a | Överstelöjtnant i polisen | Underrättelsetjänsten | M |

#

Namn

Identifieringsinformation (inkl. befattning)

Kön (M/F)

H1a

Brigadgeneral Khin Yi

Generaldirektör för Burma/Myanmars poliskår

M

H1b

Khin May Soe

Maka till brigadgeneral Khin Yi

F

H2a

Zaw Win

Generaldirektör för departementet för fängelser (inrikesministeriet) sedan augusti 2004, tidigare biträdande generaldirektör för Burma/Myanmars poliskår, och tidigare brigadgeneral, f.d. militär

M

H2b

Nwe Ni San

Maka till Zaw Win

F

H3a

Aung Saw Win

Generaldirektör för byrån för särskilda utredningar

M

H4a

Polisbrigadgeneral Khin Maung Si

Chef för polishögkvarteret

M

H5a

Överstelöjtnanat Tin Thaw

Befälhavare för regeringens tekniska institut

M

H6a

Maung Maung Oo

Chef för militära säkerhetstjänstens förhörsgruppen vid Insein-fängelset

M

H7a

Myo Aung

Direktör för Rangoons interneringsanstalter

M

H8a

Brigadgeneral i polisen Zaw Win

Biträdande polisdirektör

M

H9a

Överstelöjtnant i polisen

Underrättelsetjänsten

M

I.   UNION SOLIDARITY AND DEVELOPMENT ASSOCIATION (USDA)

(personer med hög tjänst inom USDA som inte angetts någon annanstans)

| # | Namn | Identifieringsinformation (inkl. befattning) | Kön (M/F) |
| --- | --- | --- | --- |
| I1a | Brigadgeneral Aung Thein Lin (Lynn) | Borgmästare i Yangon City och ordförande i dess utvecklingskommitté (sekreterare) och medlem av USDA:s centrala verkställande kommitté, född 1952 | M |
| I1b | Khin San Nwe | Maka till brigadgeneral Aung Thein Lin | F |
| I1c | Thidar Myo | Dotter till brigadgeneral Aung Thein Lin | F |
| I2a | Överste Maung Par (Pa) | Vice borgmästare i Yangon City Development I (medlem i centrala verkställande kommittén I) | M |
| I2b | Khin Nyunt Myaing | Maka till överste Maung Par | F |
| I2c | Naing Win Par | Son till överste Maung Par | M |
| I3a | Nyan Tun Aung | Medlem i den centrala verkställande kommittén | M |
| I4a | Aye Myint | Medlem i verkställande kommittén för Rangoon | M |
| I5a | Tin Hlaing | Medlem i verkställande kommittén för Rangoon | M |
| I6a | Soe Nyunt | Stabsofficer för Yangon östra | M |
| I7a | Chit Ko Ko | Ordförande i freds- och utvecklingsrådet i Mingala Taungnyunt township | M |
| I8a | Soe Hlaing Oo | Sekreterare i freds- och utvecklingsrådet i Mingala Taungnyunt township | M |
| I9a | Kapten Kan Win | Chef för polisstyrkan i Mingala Taungnyunt township | M |
| I10a | That Zin Thein | Chef för Mingala Taungnyunts kommitté för utvecklingsfrågor | M |
| I11a | Khin Maung Myint | Chef för Mingala Taungnyunts immigrations-och befolkningsdepartement | M |
| I12a | Zaw Lin | Sekreterare i Mingala Taungnyunt township USDA | M |
| I13a | Win Hlaing | Biträdande sekreterare för Mingala Taungnyunt township USDA | M |
| I14a | San San Kyaw | Stabsofficer vid informations- och PR-departementet, informationsministeriet i Mingala Taungnyunt township | F |
| I15a | Generallöjtnant Myint Hlaing | Försvarsministeriet och USDA-medlem | M |

#

Namn

Identifieringsinformation (inkl. befattning)

Kön (M/F)

I1a

Brigadgeneral Aung Thein Lin (Lynn)

Borgmästare i Yangon City och ordförande i dess utvecklingskommitté (sekreterare) och medlem av USDA:s centrala verkställande kommitté, född 1952

M

I1b

Khin San Nwe

Maka till brigadgeneral Aung Thein Lin

F

I1c

Thidar Myo

Dotter till brigadgeneral Aung Thein Lin

F

I2a

Överste Maung Par (Pa)

Vice borgmästare i Yangon City Development I (medlem i centrala verkställande kommittén I)

M

I2b

Khin Nyunt Myaing

Maka till överste Maung Par

F

I2c

Naing Win Par

Son till överste Maung Par

M

I3a

Nyan Tun Aung

Medlem i den centrala verkställande kommittén

M

I4a

Aye Myint

Medlem i verkställande kommittén för Rangoon

M

I5a

Tin Hlaing

Medlem i verkställande kommittén för Rangoon

M

I6a

Soe Nyunt

Stabsofficer för Yangon östra

M

I7a

Chit Ko Ko

Ordförande i freds- och utvecklingsrådet i Mingala Taungnyunt township

M

I8a

Soe Hlaing Oo

Sekreterare i freds- och utvecklingsrådet i Mingala Taungnyunt township

M

I9a

Kapten Kan Win

Chef för polisstyrkan i Mingala Taungnyunt township

M

I10a

That Zin Thein

Chef för Mingala Taungnyunts kommitté för utvecklingsfrågor

M

I11a

Khin Maung Myint

Chef för Mingala Taungnyunts immigrations-och befolkningsdepartement

M

I12a

Zaw Lin

Sekreterare i Mingala Taungnyunt township USDA

M

I13a

Win Hlaing

Biträdande sekreterare för Mingala Taungnyunt township USDA

M

I14a

San San Kyaw

Stabsofficer vid informations- och PR-departementet, informationsministeriet i Mingala Taungnyunt township

F

I15a

Generallöjtnant Myint Hlaing

Försvarsministeriet och USDA-medlem

M

J.   PERSONER SOM DRAR NYTTA AV REGERINGENS EKONOMISKA POLITIK OCH ANDRA PERSONER MED KOPPLINGAR TILL REGIMEN

| # | Namn | Identifieringsinformation (inkl. befattning) | Kön (M/F) |
| --- | --- | --- | --- |
| J1a | Tay Za | Verkställande direktör, Htoo Trading Co; Htoo Construction Co., född 18.7.1964; Identitetskort MYGN 006415. Far: U Myint Swe (6.11.1924) Mor: Daw Ohn (12.8.1934) | M |
| J1b | Thidar Zaw | Maka till Tay Za; född 24.2.1964, Identitetskort KMYT 006865. Föräldrar: Zaw Nyunt (avliden), Htoo (avliden) | F |
| J1c | Pye Phyo Tay Za | Son till Tay Za, född 29.1.1987 | M |
| J1d | Ohn | Mor till Tay Za, född 12.8.1934 | F |
| J2a | Thiha | Bror till Tay Za (J1a), född 24.6.1960. Direktör Htoo Trading. Distributör av London cigarettes (Myawaddy Trading) | M |
| J2b | Shwe Shwe Lin | Maka till Thiha | F |
| J3a | Aung Ko Win alias Saya Kyaung | Kanbawza Bank och även Myanmar Billion Group, Nilayoma Co. Ltd, East Yoma Co. Ltd samt agent för London Cigarettes i Shan- och Kayah-staterna | M |
| J3b | Nan Than Htwe (Htay) | Maka till Aung Ko Win | F |
| J3c | Nang Lang Kham alias Nan Lan Khan | Dotter till Aung Ko Win, född 1.6.1988 | F |
| J4a | Tun (Htun, Htoon) Myint Naing alias Steven Law | Stewen Law Asia World Co., född 15.5.1958 eller 27.8.1960 | M |
| J4b | (Ng) Seng Hong, kallad Cecilia Ng eller Ng Sor Hon | Maka till Tun Myint Naing. Verkställande direktör för Golden Aaron Pte Ltd (Singapore) | F |
| J4c | Lo Hsing-han | Far till Tun Myint Naing alias Steven Law, Asia World Co., född 1938 eller 1935 | M |
| J5a | Khin Shwe | Zaykabar Co, född 21.1.1952. Se även A3f | M |
| J5b | San San Kywe | Maka till Khin Shwe | F |
| J5c | Zay Thiha | Son till Khin Shwe, född 1.1.1977, generaldirektör för Zaykabar Co Ltd | M |
| J5d | Nandar Hlaing | Maka till Zay Thiha | F |
| J6a | Htay Myint | Yuzana Co. samt Yuzana Supermarket, Yuzana Hotel, Yuzana Oil Palm Project, född 6.2.1955 | M |
| J6b | Aye Aye Maw | Maka till Htay Myint, född 17.11.1957 | F |
| J6c | Win Myint | Bror till Htay Myint, född 29.5.1952 | M |
| J6d | Lay Myint | Bror till Htay Myint, född 6.2.1955 | M |
| J6e | Kyin Toe | Bror till Htay Myint, född 29.4.1957 | M |
| J6f | Zar Chi Htay | Dotter till Htay Myint, direktör för Yuzana Co., född 17.2.1981 | F |
| J6g | Khin Htay Lin | Direktör för Yuzana Co., född 14.4.1969 | M |
| J7a | Kyaw Win | Shwe Thanlwin Trading Co. (ensam distributör av Thaton Tires, industriministeriet 2) | M |
| J7b | Nan Mauk Loung Sai alias Nang Mauk Lao Hsai | Maka till Kyaw Win | F |
| J8a | Generalmajor (pensionerad) Nyunt Tin | F.d. minister för jordbruk och bevattning, pensionerad i september 2004 | M |
| J8b | Khin Myo Oo | Maka till generalmajor (pensionerad) Nyunt Tin | F |
| J8c | Kyaw Myo Nyunt | Son till generalmajor (pensionerad) Nyunt Tin | M |
| J8d | Thu Thu Ei Han | Dotter till generalmajor (pensionerad) Nyunt Tin | F |
| J9a | Than Than New | Maka till general Soe Win, f.d. premiärminister (avliden) | F |
| J9b | Nay Soe | Son till general Soe Win, f.d. premiärminister (avliden) | M |
| J9c | Theint Theint Soe | Dotter till general Soe Win, f.d. premiärminister (avliden) | F |
| J9d | Sabai Myaing | Maka till Nay Soe | F |
| J9e | Htin Htut | Make till Theint Theint Soe | M |
| J10a | Maung Maung Myint | Generaldirektör för Myangon Myint co Ltd | M |
| J11a | Maung Ko | Direktör, Htarwara mining company | M |
| J12a | Zaw Zaw alias Phoe Zaw | Generaldirektör för Max Myanmar, född 22.10.1966 | M |
| J12b | Htay Htay Khine (Khaing) | Maka till Zaw Zaw | F |
| J13a | Chit Khaing alias Chit Khine | Generaldirektör för företagsgruppen Eden | M |
| J14a | Maung Weik | Maung Weik & Co Ltd | M |
| J15a | Aung Htwe | Verkställande direktör för byggföretaget Golden Flower | M |
| J16a | Kyaw Thein | Direktör och partner i Htoo Trading, född 25.10.1947 | M |
| J17a | Kyaw Myint | Ägare, Golden Flower Co. Ltd, 214 Wardan Street, Lamadaw, Yangon | M |
| J18a | Nay Win Tun | Ruby Dragon Jade and Gems Co. Ltd | M |
| J19a | Win Myint | Ordförande i Myanmars riksförbund för handels- och industrikammare (UMFCCI) och ägare till Shwe Nagar Min Co | M |
| J20a | Eike (Eik) Htun alias Ayke Htun alias Aik Tun | Verkställande direktör för Olympic Construction Co. och Asia Wealth Bank | M |
| J20b | Sandar Tun | Dotter till Eike Htun | F |
| J20c | Aung Zaw Naing | Son till Eike Htun | M |
| J20d | Mi Mi Khaing | Son till Eike Htun | M |
| J21a | ”Dagon” Win Aung | Dagon International Co. Ltd, född 30.9.1953, födelseort Pyay, identitetskort nr: PRE 127435 | M |
| J21b | Moe Mya Mya | Maka till ”Dagon” Win Aung, född 28.8.1958, Identitetskort: B/RGN 021998 | F |
| J21c | Ei Hnin Pwint alias Christabelle Aung | Dotter till ”Dagon” Win Aung, född 22.2.1981, direktör för Palm Beach Resort Ngwe Saung | F |
| J21d | Thurane (Thurein) Aung alias Christopher Aung | Son till ”Dagon” Win Aung, född 23.7.1982 | M |
| J21e | Ei Hnin Khine alias Christina Aung | Dotter till ”Dagon” Win Aung, född 18.12.1983 | F |
| J22a | Aung Myat alias Aung Myint | Mother Trading | M |
| J23a | Win Lwin | Kyaw Tha Company | M |
| J24a | Dr. Sai Sam Tun | Loi Hein Co. i samarbete med industriministeriet nr 1 | M |
| J25a | San San Yee (Yi) | Super One Group of Companies | F |
| J26a | Aung Zaw Ye Myint | Ägare till Yetagun Construction Co. | M |
| Domstolsväsendet |
| J27a | Aung Toe | Ordförande i högsta domstolen | M |
| J28a | Aye Maung | Attorney General | M |
| J29a | Thaung Nyunt | Juridisk rådgivare | M |
| J30a | Dr Tun Shin | Biträdande Attorney General | M |
| J31a | Tun Tun (Htun Htun) Oo | Biträdande Attorney General | M |
| J32a | Tun Tun Oo | Vice ordförande i högsta domstolen | M |
| J33a | Thein Soe | Vice ordförande i högsta domstolen | M |
| J34a | Tin Aung Aye | Domare i högsta domstolen | M |
| J35a | Tin Aye | Domare i högsta domstolen | M |
| J36a | Myint Thein | Domare i högsta domstolen | M |
| J37a | Chit Lwin | Domare i högsta domstolen | M |
| J38a | Domare Thaung Lwin | Kyauktada townshipdomstolen | M |
| J39a | Thaung Nyunt | Domare i Norra distriktsdomstolen, även sekreterare i nationalkonventets sammankallande kommitté | M |
| J40a | Nyi Nyi Soe | Domare i Västra distriktsdomstolen
  Adress: 39, Ni-Gyaw-Da Street, (corner of Sake-Ta-Thu-Kha
  Street), Kyar-Kwet-Thit Ward, Tarmway Township, Rangoon, Burma | M |
| J41a | Myint Kyine | Allmän åklagare, Norra distriktsdomstolen | M |

#

Namn

Identifieringsinformation (inkl. befattning)

Kön (M/F)

J1a

Tay Za

Verkställande direktör, Htoo Trading Co; Htoo Construction Co., född 18.7.1964; Identitetskort MYGN 006415. Far: U Myint Swe (6.11.1924) Mor: Daw Ohn (12.8.1934)

M

J1b

Thidar Zaw

Maka till Tay Za; född 24.2.1964, Identitetskort KMYT 006865. Föräldrar: Zaw Nyunt (avliden), Htoo (avliden)

F

J1c

Pye Phyo Tay Za

Son till Tay Za, född 29.1.1987

M

J1d

Ohn

Mor till Tay Za, född 12.8.1934

F

J2a

Thiha

Bror till Tay Za (J1a), född 24.6.1960. Direktör Htoo Trading. Distributör av London cigarettes (Myawaddy Trading)

M

J2b

Shwe Shwe Lin

Maka till Thiha

F

J3a

Aung Ko Win alias Saya Kyaung

Kanbawza Bank och även Myanmar Billion Group, Nilayoma Co. Ltd, East Yoma Co. Ltd samt agent för London Cigarettes i Shan- och Kayah-staterna

M

J3b

Nan Than Htwe (Htay)

Maka till Aung Ko Win

F

J3c

Nang Lang Kham alias Nan Lan Khan

Dotter till Aung Ko Win, född 1.6.1988

F

J4a

Tun (Htun, Htoon) Myint Naing alias Steven Law

Stewen Law Asia World Co., född 15.5.1958 eller 27.8.1960

M

J4b

(Ng) Seng Hong, kallad Cecilia Ng eller Ng Sor Hon

Maka till Tun Myint Naing. Verkställande direktör för Golden Aaron Pte Ltd (Singapore)

F

J4c

Lo Hsing-han

Far till Tun Myint Naing alias Steven Law, Asia World Co., född 1938 eller 1935

M

J5a

Khin Shwe

Zaykabar Co, född 21.1.1952. Se även A3f

M

J5b

San San Kywe

Maka till Khin Shwe

F

J5c

Zay Thiha

Son till Khin Shwe, född 1.1.1977, generaldirektör för Zaykabar Co Ltd

M

J5d

Nandar Hlaing

Maka till Zay Thiha

F

J6a

Htay Myint

Yuzana Co. samt Yuzana Supermarket, Yuzana Hotel, Yuzana Oil Palm Project, född 6.2.1955

M

J6b

Aye Aye Maw

Maka till Htay Myint, född 17.11.1957

F

J6c

Win Myint

Bror till Htay Myint, född 29.5.1952

M

J6d

Lay Myint

Bror till Htay Myint, född 6.2.1955

M

J6e

Kyin Toe

Bror till Htay Myint, född 29.4.1957

M

J6f

Zar Chi Htay

Dotter till Htay Myint, direktör för Yuzana Co., född 17.2.1981

F

J6g

Khin Htay Lin

Direktör för Yuzana Co., född 14.4.1969

M

J7a

Kyaw Win

Shwe Thanlwin Trading Co. (ensam distributör av Thaton Tires, industriministeriet 2)

M

J7b

Nan Mauk Loung Sai alias Nang Mauk Lao Hsai

Maka till Kyaw Win

F

J8a

Generalmajor (pensionerad) Nyunt Tin

F.d. minister för jordbruk och bevattning, pensionerad i september 2004

M

J8b

Khin Myo Oo

Maka till generalmajor (pensionerad) Nyunt Tin

F

J8c

Kyaw Myo Nyunt

Son till generalmajor (pensionerad) Nyunt Tin

M

J8d

Thu Thu Ei Han

Dotter till generalmajor (pensionerad) Nyunt Tin

F

J9a

Than Than New

Maka till general Soe Win, f.d. premiärminister (avliden)

F

J9b

Nay Soe

Son till general Soe Win, f.d. premiärminister (avliden)

M

J9c

Theint Theint Soe

Dotter till general Soe Win, f.d. premiärminister (avliden)

F

J9d

Sabai Myaing

Maka till Nay Soe

F

J9e

Htin Htut

Make till Theint Theint Soe

M

J10a

Maung Maung Myint

Generaldirektör för Myangon Myint co Ltd

M

J11a

Maung Ko

Direktör, Htarwara mining company

M

J12a

Zaw Zaw alias Phoe Zaw

Generaldirektör för Max Myanmar, född 22.10.1966

M

J12b

Htay Htay Khine (Khaing)

Maka till Zaw Zaw

F

J13a

Chit Khaing alias Chit Khine

Generaldirektör för företagsgruppen Eden

M

J14a

Maung Weik

Maung Weik & Co Ltd

M

J15a

Aung Htwe

Verkställande direktör för byggföretaget Golden Flower

M

J16a

Kyaw Thein

Direktör och partner i Htoo Trading, född 25.10.1947

M

J17a

Kyaw Myint

Ägare, Golden Flower Co. Ltd, 214 Wardan Street, Lamadaw, Yangon

M

J18a

Nay Win Tun

Ruby Dragon Jade and Gems Co. Ltd

M

J19a

Win Myint

Ordförande i Myanmars riksförbund för handels- och industrikammare (UMFCCI) och ägare till Shwe Nagar Min Co

M

J20a

Eike (Eik) Htun alias Ayke Htun alias Aik Tun

Verkställande direktör för Olympic Construction Co. och Asia Wealth Bank

M

J20b

Sandar Tun

Dotter till Eike Htun

F

J20c

Aung Zaw Naing

Son till Eike Htun

M

J20d

Mi Mi Khaing

Son till Eike Htun

M

J21a

”Dagon” Win Aung

Dagon International Co. Ltd, född 30.9.1953, födelseort Pyay, identitetskort nr: PRE 127435

M

J21b

Moe Mya Mya

Maka till ”Dagon” Win Aung, född 28.8.1958, Identitetskort: B/RGN 021998

F

J21c

Ei Hnin Pwint alias Christabelle Aung

Dotter till ”Dagon” Win Aung, född 22.2.1981, direktör för Palm Beach Resort Ngwe Saung

F

J21d

Thurane (Thurein) Aung alias Christopher Aung

Son till ”Dagon” Win Aung, född 23.7.1982

M

J21e

Ei Hnin Khine alias Christina Aung

Dotter till ”Dagon” Win Aung, född 18.12.1983

F

J22a

Aung Myat alias Aung Myint

Mother Trading

M

J23a

Win Lwin

Kyaw Tha Company

M

J24a

Dr. Sai Sam Tun

Loi Hein Co. i samarbete med industriministeriet nr 1

M

J25a

San San Yee (Yi)

Super One Group of Companies

F

J26a

Aung Zaw Ye Myint

Ägare till Yetagun Construction Co.

M

Domstolsväsendet

J27a

Aung Toe

Ordförande i högsta domstolen

M

J28a

Aye Maung

Attorney General

M

J29a

Thaung Nyunt

Juridisk rådgivare

M

J30a

Dr Tun Shin

Biträdande Attorney General

M

J31a

Tun Tun (Htun Htun) Oo

Biträdande Attorney General

M

J32a

Tun Tun Oo

Vice ordförande i högsta domstolen

M

J33a

Thein Soe

Vice ordförande i högsta domstolen

M

J34a

Tin Aung Aye

Domare i högsta domstolen

M

J35a

Tin Aye

Domare i högsta domstolen

M

J36a

Myint Thein

Domare i högsta domstolen

M

J37a

Chit Lwin

Domare i högsta domstolen

M

J38a

Domare Thaung Lwin

Kyauktada townshipdomstolen

M

J39a

Thaung Nyunt

Domare i Norra distriktsdomstolen, även sekreterare i nationalkonventets sammankallande kommitté

M

J40a

Nyi Nyi Soe

Domare i Västra distriktsdomstolen

Adress: 39, Ni-Gyaw-Da Street, (corner of Sake-Ta-Thu-Kha

Street), Kyar-Kwet-Thit Ward, Tarmway Township, Rangoon, Burma

M

J41a

Myint Kyine

Allmän åklagare, Norra distriktsdomstolen

M

K.   FÖRETAG SOM ÄGS AV MILITÄRER

Enskilda personer

| # | Namn | Identifieringsinformation (inkl. företag) | Kön (M/F) |
| --- | --- | --- | --- |
| K1a | Generalmajor (pensionerad) Win Hlaing | F.d. verkställande direktör, Union of Myanmar Economic Holdings, Myawaddy Bank | M |
| K1b | Ma Ngeh | Dotter till generalmajor (pensionerad) Win Hlaing | F |
| K1c | Zaw Win Naing | Verkställande direktör för Kambawza (Kanbawza) Bank. Make till Ma Ngeh (K1b) och syskonbarn till Aung Ko Win (J3a) | M |
| K1d | Win Htway Hlaing | Son till generalmajor (pensionerad) Win Hlaing, företrädare för KESCO company | M |
| K2a | Överste Myo Myint | Verkställande direktör, Union of Myanmar Economic Holding LTD (UMEH) | |
| K2b | Daw Khin Htay Htay | Maka till överste Myo Myint | |
| K3a | Överste Ye Htut | Myanmar Economic Corporation | M |
| K4a | Överste Myint Aung | Verkställande direktör för Myawaddy Trading Co.,
  född 11.8.1949 | M |
| K4b | Nu Nu Yee | Maka till Myint Aung, laboratorietekniker, född 11.11.1954 | F |
| K4c | Thiha Aung | Son till Myint Aung, anställd av Schlumberger, född 11.6.1982 | M |
| K4d | Nay Linn Aung | Son till Myint Aung, sjöman, född 11.4.1981 | M |
| K5a | Överste Myo Myint | Verkställande direktör för Bandoola Transportation Co. | M |
| K6a | Överste (pensionerad) Thant Zin | Verkställande direktör för Myanmar Land and Development | M |
| K7a | Överstelöjtnant (pensionerad) Maung Maung Aye | UMEHL | M |
| K8a | Överste Aung San | Verkställande direktör för Hsinmin Cement Plant Construction Project | M |
| K9a | Generalmajor Mg Nyo | Styrelsen, Union of Myanmar economic holdings Ltd | M |
| K10a | Generalmajor Kyaw Win | Styrelsen, Union of Myanmar economic holdings Ltd | M |
| K11a | Brigadgeneral Khin Aung Myint | Styrelsen, Union of Myanmar economic holdings Ltd | M |
| K12a | Överste Nyun Tun (marinen) | Styrelsen, Union of Myanmar economic holdings Ltd | M |
| K13a | Överste Thein Htay (pensionerad) | Styrelsen, Union of Myanmar economic holdings Ltd | M |
| K14a | Överstelöjtnant Chit Swe (pensionerad) | Styrelsen, Union of Myanmar economic holdings Ltd | M |
| K15a | Myo Nyunt | Styrelsen, Union of Myanmar economic holdings Ltd | M |
| K16a | Myint Kyine | Styrelsen, Union of Myanmar economic holdings Ltd | M |
| K17a | Överstelöjtnant Nay Wynn | Verkställande avdelningsdirektör för Myawaddy trading | M |
| K18a | Than Nyein | Chef för centralbanken i Myanmar | M |
| K19a | Maung Maung Win | Chef för centralbanken i Myanmar | |
| K20a | Mya Than | Tillförordnad verkställande direktör för Myanmar Investment and Commercial Bank (MICB) | M |
| K21a | Myo Myint Aung | Administrativ chef för MICB | M |

#

Namn

Identifieringsinformation (inkl. företag)

Kön (M/F)

K1a

Generalmajor (pensionerad) Win Hlaing

F.d. verkställande direktör, Union of Myanmar Economic Holdings, Myawaddy Bank

M

K1b

Ma Ngeh

Dotter till generalmajor (pensionerad) Win Hlaing

F

K1c

Zaw Win Naing

Verkställande direktör för Kambawza (Kanbawza) Bank. Make till Ma Ngeh (K1b) och syskonbarn till Aung Ko Win (J3a)

M

K1d

Win Htway Hlaing

Son till generalmajor (pensionerad) Win Hlaing, företrädare för KESCO company

M

K2a

Överste Myo Myint

Verkställande direktör, Union of Myanmar Economic Holding LTD (UMEH)

K2b

Daw Khin Htay Htay

Maka till överste Myo Myint

K3a

Överste Ye Htut

Myanmar Economic Corporation

M

K4a

Överste Myint Aung

Verkställande direktör för Myawaddy Trading Co.,

född 11.8.1949

M

K4b

Nu Nu Yee

Maka till Myint Aung, laboratorietekniker, född 11.11.1954

F

K4c

Thiha Aung

Son till Myint Aung, anställd av Schlumberger, född 11.6.1982

M

K4d

Nay Linn Aung

Son till Myint Aung, sjöman, född 11.4.1981

M

K5a

Överste Myo Myint

Verkställande direktör för Bandoola Transportation Co.

M

K6a

Överste (pensionerad) Thant Zin

Verkställande direktör för Myanmar Land and Development

M

K7a

Överstelöjtnant (pensionerad) Maung Maung Aye

UMEHL

M

K8a

Överste Aung San

Verkställande direktör för Hsinmin Cement Plant Construction Project

M

K9a

Generalmajor Mg Nyo

Styrelsen, Union of Myanmar economic holdings Ltd

M

K10a

Generalmajor Kyaw Win

Styrelsen, Union of Myanmar economic holdings Ltd

M

K11a

Brigadgeneral Khin Aung Myint

Styrelsen, Union of Myanmar economic holdings Ltd

M

K12a

Överste Nyun Tun (marinen)

Styrelsen, Union of Myanmar economic holdings Ltd

M

K13a

Överste Thein Htay (pensionerad)

Styrelsen, Union of Myanmar economic holdings Ltd

M

K14a

Överstelöjtnant Chit Swe (pensionerad)

Styrelsen, Union of Myanmar economic holdings Ltd

M

K15a

Myo Nyunt

Styrelsen, Union of Myanmar economic holdings Ltd

M

K16a

Myint Kyine

Styrelsen, Union of Myanmar economic holdings Ltd

M

K17a

Överstelöjtnant Nay Wynn

Verkställande avdelningsdirektör för Myawaddy trading

M

K18a

Than Nyein

Chef för centralbanken i Myanmar

M

K19a

Maung Maung Win

Chef för centralbanken i Myanmar

K20a

Mya Than

Tillförordnad verkställande direktör för Myanmar Investment and Commercial Bank (MICB)

M

K21a

Myo Myint Aung

Administrativ chef för MICB

M

Företag

| # | Namn | Adress | Direktör/ägare/ ytterligare information | Datum för uppförande på förteckningen |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| I.   UNION OF MYANMAR ECONOMIC HOLDINGS LTD. (UMEHL) alias UNION OF MYANMA ECONOMIC HOLDINGS LTD. |
| K22a | Union Of Myanmar Economic Holdings Ltd. alias
  Union Of Myanma Economic Holdings Ltd. (UMEHL) | 189/191 Mahabandoola Road Corner of 50th Street Yangon | Ordförande: Generallöjtnant Tin Aye,
  Verkställande direktör: Generalmajor Win Than | 13.8.2009 |
| A.   TILLVERKNING |
| K22b | Myanmar Ruby Enterprise alias
  Mayanma Ruby Enterprise | 24/26, 2ND fl, Sule Pagoda Road, Yangon |
| (Midway Bank Building) |

#

Namn

Adress

Direktör/ägare/ ytterligare information

Datum för uppförande på förteckningen

I.   UNION OF MYANMAR ECONOMIC HOLDINGS LTD. (UMEHL) alias UNION OF MYANMA ECONOMIC HOLDINGS LTD.

K22a

Union Of Myanmar Economic Holdings Ltd. alias

Union Of Myanma Economic Holdings Ltd. (UMEHL)

189/191 Mahabandoola Road Corner of 50th Street Yangon

Ordförande: Generallöjtnant Tin Aye,

Verkställande direktör: Generalmajor Win Than

13.8.2009

TILLVERKNING

K22b

Myanmar Ruby Enterprise alias

Mayanma Ruby Enterprise

24/26, 2ND fl, Sule Pagoda Road, Yangon

(Midway Bank Building)

13.8.2009

K22c

Myanmar Imperial Jade Co. Ltd aliasMyanma Imperial Jade Co. Ltd

| 24/26, 2nd fl, Sule Pagoda Road, Yangon |
| --- |
| (Midway Bank Building) |

24/26, 2nd fl, Sule Pagoda Road, Yangon

(Midway Bank Building)

13.8.2009

K22d

Myanmar Rubber Wood Co. Ltd. alias Myanma Rubber Wood Co. Ltd.

13.8.2009

K22e

Myanmar Pineapple Juice Production alias Myanma Pineapple Juice Production

13.8.2009

K22f

Myawaddy Clean Drinking Water Service

4/A, 3, Main Road, Mingalardon Tsp Yangon

13.8.2009

K22g

Sin Min (King Elephants) Cement Factory (Kyaukse)

189/191 Mahabandoola Road Corner of 50th Street, Yangon

Överste Maung Maung Aye, verkställande direktör

13.8.2009

K22h

Tailoring Shop Service

13.8.2009

K22i

Ngwe Pin Le (Silver Sea) Livestock Breeding And Fishery Co.

1093, Shwe Taung Gyar Street, Industrial Zone Ii, Ward 63, South Dagon Tsp, Yangon

13.8.2009

K22j

Granite Tile Factory (Kyaikto)

189/191 Mahabandoola Road, Corner of 50th Street Yangon

13.8.2009

K22k

Soap Factory (Paung)

189/191 Mahabandoola Road, Corner of 50th Street Yangon

Överste Myint Aung,

verkställande direktör

13.8.2009

HANDEL

K22l

Myawaddy Trading Ltd

189/191 Mahabandoola Road, Corner of 50th Street Yangon

Överste Myint Aung, verkställande direktör

13.8.2009

TJÄNSTER

K22m

Bandoola Transportation Co. Ltd.

399, Thiri Mingalar Road, Insein Tsp. Yangon och/eller Parami Road, South Okkalapa, Yangon

Överste Myo Myint,

verkställande direktör

13.8.2009

K22n

Myawaddy Travel Services

24-26, Sule Pagoda Road, Yangon

13.8.2009

K22o

Nawaday Hotel And Travel Services

335/357, Bogyoke Aung San Road, Pabedan Tsp. Yangon

Överste (pensionerad) Maung Thaung,

verkställande direktör

13.8.2009

K22p

Myawaddy Agriculture Services

189/191 Mahabandoola Road, Corner of 50th Street, Yangon

13.8.2009

K22q

Myanmar Ar (Power) Construction Services alias Myanma Ar (Power) Construction Services

189/191 Mahabandoola Road, Corner of 50th Street, Yangon

13.8.2009

Samriskföretag

TILLVERKNING

K22r

Myanmar Segal International Ltd.

alias Myanma Segal International Ltd.

Pyay Road, Pyinmabin Industrial Zone, Mingalardon Tsp Yangon

U Be Aung, direktör

13.8.2009

K22s

Myanmar Daewoo International alias Myanma Daewoo International

Pyay Road, Pyinmabin Industrial Zone, Mingalardon Tsp Yangon

13.8.2009

K22t

Rothman Of Pall Mall Myanmar Private Ltd. alias Rothman Of Pall Mall Myanma Private Ltd.

No. 38, Virginia Park, No. 3, Trunk Road, Pyinmabin Industrial Zone, Yangon

Verkställande direktör, Lai Wei Chin

13.8.2009

K22u

Myanmar Brewery Ltd. alias Myanma Brewery Ltd.

No 45, No 3, Trunk Road Pyinmabin Industrial Zone, Mingalardon Tsp, Yangon

Överstelöjtnant (pensionerad) Ne

alias Nay Win, ordförande

13.8.2009

K22v

Myanmar Posco Steel Co. Ltd. alias Myanma Posco Steel Co. Ltd.

Plot 22, 3, Trunk Road, Pyinmabin Industrial Zone, Mingalardon Tsp Yangon

13.8.2009

K22w

Myanmar Nouveau Steel Co. Ltd. alias Myanma Nouveau Steel Co. Ltd.

3, Trunk Road, Pyinmabin Industrial Zone, Mingalardon Tsp Yangon

13.8.2009

K22x

Berger Paint Manufactoring Co. Ltd.

Plot 34/A, Pyinmabin Industrial Zone, Mingalardon Tsp Yangon

13.8.2009

K22y

The First Automotive Co. Ltd.

Plot 47, Pyinmabin Industrial Zone, Mingalardon Tsp, Yangon

U Aye Cho och/eller överstelöjtnant Tun Myint, verkställande direktör

13.8.2009

TJÄNSTER

K22z

National Development Corp.

3/A, Thamthumar Street, 7 Mile, Mayangone Tsp, Yangon

Dr Khin Shwe, ordförande

13.8.2009

K22aa

Hantha Waddy Golf Resort och Myodaw (City) Club Ltd.

1, Konemyinttha Street, 7 Mile, Mayangone Tsp, Yangon respektive Thiri Mingalar Road, Insein Tsp, Yangon

13.8.2009

II.   MYANMAR ECONOMIC CORPORATION (MEC) alias MYANMA ECONOMIC CORPORATION (MEC)

K23a

Myanmar Economic Corporation (MEC) alias Myanma Economic Corporation (MEC)

Shwedagon Pagoda Road Dagon Tsp, Yangon

Ordförande generallöjtnant Tin Aung Myint Oo,

Överste Ye Htut eller brigadgeneral Kyaw Win,

verkställande direktör

13.8.2009

K23b

Myaing Galay (Rhino Brand Cement Factory)

Factories Dept. Mec Head Office, Shwedagon Pagoda Road, Dagon Tsp, Yangon

Överste Khin Maung Soe

13.8.2009

K23c

Dagon Brewery

555/B, 4, Highway Road, Hlaw Gar Ward, Shwe Pyi Thar Tsp, Yangon

13.8.2009

K23d

Mec Steel Mills (Hmaw Bi/Pyi/Ywama

Factories Dept. Mec Head Office, Shwedagon Pagoda Road, Dagon Tsp, Yangon

Överste Khin Maung Soe

13.8.2009

K23e

Mec Sugar Mill

Kant Balu

13.8.2009

K23f

Mec Oxygen and Gases Factory

Mindama Road, Mingalardon Tsp, Yangon

13.8.2009

K23g

Mec Marble Mine

Pyinmanar

13.8.2009

K23h

Mec Marble Tiles Factory

Loikaw

13.8.2009

K23i

Mec Myanmar Cable Wire Factory alias Mec Myanma Cable Wire Factory

48, Bamaw A Twin Wun Road, Zone (4), Hlaing Thar Yar Industrial Zone, Yangon

13.8.2009

K23j

Mec Ship Breaking Service

Thilawar, Than Nyin Tsp

13.8.2009

K23k

Mec Disposable Syringe Factory

Factories Dept, Mec Head Office, Shwedagon Pagoda Road, Dagon Tsp, Yangon

13.8.2009

K23l

Gypsum Mine

Thibaw

13.8.2009

III.   REGERINGSÄGDA AFFÄRSFÖRETAG

K24a

Myanma Salt and Marine Chemicals Enterprise alias Myanmar Salt and Marine Chemicals Enterprise

Thakayta Township,

Yangon

Verkställande direktör: U Win Htain

(gruvministeriet)

13.8.2009

K25a

Myanmar Defence Products Industry alias Myanma Defence Products Industry

Ngyaung Chay Dauk

(Försvarsministeriet)

13.8.2009

K26a

Myanma Timber Enterprise alias Myanma Timber Enterprise

Myanma Timber Enterprise Head Office, Ahlone, Yangon respektive 504-506, Merchant Road, Kyauktada, Yangon

Verkställande direktör: Win Tun

13.8.2009

K27a

Myanmar Gems Enterprise alias Myanma Gems Enterprise

(Ministry of Mines), Head Office Building 19, Naypyitaw

Verkställande direktör: Thein Swe

13.8.2009

K28a

Myanmar Pearls Enterprise alias Myanma Pearls Enterprise

(Ministry of Mines), Head Office Building 19, Naypyitaw

Verkställande direktör: Maung Toe

13.8.2009

K29a

Myanmar Mining Enterprise Number 1 alias Myanma Mining Enterprise Number 1

(Ministry of Mines), Head Office Building 19, Naypyitaw

Verkställande direktör: Saw Lwin

13.8.2009

K30a

Myanmar Mining Enterprise Number 2 alias Myanma Mining Enterprise Number 2

(Ministry of Mines), Head Office Building 19, Naypyitaw

Verkställande direktör: Hla Theing

13.8.2009

K31a

Myanmar Mining Enterprise Number 3 alias Myanma Mining Enterprise Number 1

(Ministry of Mines), Head Office Building 19, Naypyitaw

Verkställande direktör: San Tun

13.8.2009

K32a

Myanma Machine Tool and Electrical Industries (MTEI) alias Myanmar Machine Tool and Electrical Industries (MTEI)

| Block 12, Parami Road, Hlaing Township Yangon, Myanmar |
| --- |
| Tfn: 095-1-660437, 662324, 650822 |

Block 12, Parami Road, Hlaing Township Yangon, Myanmar

Tfn: 095-1-660437, 662324, 650822

Verkställande direktör: Kyaw Win

Direktör: Win Tint

13.8.2009

K33a

Myanmar Paper & Chemical Industries alias Myanma Paper & Chemical

Industries

Verkställande direktör: Nyunt Aung

13.8.2009

K34a

Myanma General and Maintenance Industries alias Myanmar General and

Maintenance Industries

Verkställande direktör: Aye Mauk

13.8.2009

K35a

Road Transport Enterprise

(Ministry of Transport)

Verkställande direktör: Thein Swe

13.8.2009

K36a

Inland Water Transport

| 50, Pansodan Street, Kyauktada Township, |
| --- |
| Yangon, Union of Myanmar |

50, Pansodan Street, Kyauktada Township,

Yangon, Union of Myanmar

Verkställande direktör: Soe Tint

13.8.2009

K37a

Myanma Shipyards, alias Myanmar Shipyards, Sinmalike

Bayintnaung Road, Kamayut Township Yangon

Verkställande direktör: Kyi Soe

13.8.2009

K38a

Myanma Five Star Line, alias Myanmar Five Star Line

132-136, Theinbyu Road, P.O. Box 1221,Yangon

Verkställande direktör: Maung Maung Nyein

13.8.2009

K39a

Myanma Automobile and Diesel Engine Industries alias Myanmar Automobile

and Diesel Engine Industries

56, Kaba Aye Pagoda Road, Yankin Township, Yangon

Managing Director: Hla Myint Thein

13.8.2009

K40a

Myanmar Infotech alias Myanma Infotech

Ministry of Post and Telecommunications)

13.8.2009

K41a

Myanma Industrial Construction Services alias Myanmar Industrial Construction Services

1, Thitsa Road, Yankin Township, Yangon, Myanmar

Verkställande direktör: Soe Win

13.8.2009

K42a

Myanmar Machinery and Electric Appliances Enterprise alias Myanmar

Machinery and Electric Appliances Enterprise

Hlaing Township, Yangon

13.8.2009

IV.   STATLIGT ÄGDA FÖRETAG SOM MEDVERKAR TILL ATT FRÄMJA REGIMENS POLITIK OCH PROPAGANDA

K43a

Myanmar News and Periodicals Enterprise alias Myanma News and Periodicals Enterprise

| 212 Theinbyu Road, Botahtaung Township, Yangon |
| --- |
| (tfn: +95-1-200810, +95-1-200809) |

212 Theinbyu Road, Botahtaung Township, Yangon

(tfn: +95-1-200810, +95-1-200809)

Verkställande direktör: Soe Win (maka: Than Than Aye, medlem i MWAF)

13.8.2009

K44a

Myanmar Radio and Television (MRTV) alias Myanma Radio and Television (MRTV)

Pyay Road, Kamayut Township, Yangon (tfn: +95-1-527122, +95-1-527119)

Generaldirektör: Khin Maung Htay (maka: Nwe New, medlem i MWAF)

13.8.2009

K45a

Myawaddy Television, Tatmadaw Telecasting Unit

Hmawbi Township, Yangon (tfn: +95-1-600294)

13.8.2009

K46a

Myanma Motion Picture Enterprise, alias Myanmar Motion Picture Enterprise

Verkställande direktör: Aung Myo Myint (maka: Malar Win, medlem i MWAF)

13.8.2009”

---

BILAGA II

”BILAGA III

Förteckning över företag som avses i artiklarna 5 och 9

| Namn | Adress | Direktör/ägare/ ytterligare information | Datum för uppförande på förteckningen |
| --- | --- | --- | --- |
| I.   UNION OF MYANMAR ECONOMIC HOLDING LTD. (UMEHL) |
| TJÄNSTER |
| Myawaddy Bank Ltd | 2426 Sule Pagoda Road, Yangon | Brigadgeneral Win Hlaing och U Tun Kyi, verkställande direktörer | 25.10.2004 |
| II.   MYANMAR ECONOMIC CORPORATION (MEC) |
| Innwa Bank | 554556, Merchant Street, Corner of 35th Street, Kyauktada Tsp, Yangon | U Yin Sein, administrativ chef | 25.10.2004 |
| III.   GOVERNMENT OWNED COMMERCIAL ENTERPRISES |
| 1. | Myanma Electric Power Enterprise |

Namn

Adress

Direktör/ägare/ ytterligare information

Datum för uppförande på förteckningen

I.   UNION OF MYANMAR ECONOMIC HOLDING LTD. (UMEHL)

TJÄNSTER

Myawaddy Bank Ltd

2426 Sule Pagoda Road, Yangon

Brigadgeneral Win Hlaing och U Tun Kyi, verkställande direktörer

25.10.2004

II.   MYANMAR ECONOMIC CORPORATION (MEC)

Innwa Bank

554556, Merchant Street, Corner of 35th Street, Kyauktada Tsp, Yangon

U Yin Sein, administrativ chef

25.10.2004

III.   GOVERNMENT OWNED COMMERCIAL ENTERPRISES

1.

Myanma Electric Power Enterprise

(Elkraftsministeriet 2) verkställande direktör: dr San (Sann) Oo

29.4.2008

| 2. | Electric Power Distribution Enterprise |
| --- | --- |

2.

Electric Power Distribution Enterprise

(Elkraftsministeriet 2) verkställande direktör: Tin Aung

27.4.2009

| 3. | Myanma Agricultural Produce Trading |
| --- | --- |

3.

Myanma Agricultural Produce Trading

Verkställande direktör: Kyaw Htoo

(Handelsminister)

29.4.2008

| 4. | Myanmar Tyre and Rubber Industries |
| --- | --- |

4.

Myanmar Tyre and Rubber Industries

30, Kaba Aye Pagoda Road, Mayangone Township, Yangon, Myanmar

(Industriministeriet 2) verkställande direktör: Oo Zune

29.4.2008

| 5. | Co-Operative Import Export Enterprise |
| --- | --- |

5.

Co-Operative Import Export Enterprise

(Ministeriet för kooperativen), verkställande direktör: Hla Moe

29.4.2008

IV.   ÖVRIGA

| 1. | Htoo Trading Co |
| --- | --- |

1.

Htoo Trading Co

5, Pyay Road, Hlaing Township, Yangon

Tay Za

10.3.2008

| 2. | Htoo Transportation Services |
| --- | --- |

2.

Htoo Transportation Services

Tay Za

10.3.2008

| 3. | Htoo Furniture, alias Htoo Wood Products, alias Htoo Wood based Industry, alias Htoo Wood |
| --- | --- |

3.

Htoo Furniture, alias Htoo Wood Products, alias Htoo Wood based Industry, alias Htoo Wood

21, Thukha Waddy Rd, Yankin Township, Yangon

Tay Za

29.4.2008

| 4. | Treasure Hotels and Resorts |
| --- | --- |

4.

Treasure Hotels and Resorts

41, Shwe Taung Gyar Street, Bahan Township, Yangon

Tay Za

10.3.2008

| 5. | Aureum Palace Hotels And Resorts |
| --- | --- |

5.

Aureum Palace Hotels And Resorts

41, Shwe Taung Gyar Street, Bahan Township, Yangon

Tay Za

10.3.2008

| 6. | Air Bagan |
| --- | --- |

6.

Air Bagan

56, Shwe Taung Gyar Street, Bahan Township, Yangon

10.3.2008

| 7. | Myanmar Avia Export |
| --- | --- |

7.

Myanmar Avia Export

Tay Za

10.3.2008

| 8. | Pavo Aircraft Leasing PTE Ltd alias Pavo Trading Pte Ltd. |
| --- | --- |

8.

Pavo Aircraft Leasing PTE Ltd alias Pavo Trading Pte Ltd.

Tay Za

29.4.2008

| 9. | Kanbawza Bank |
| --- | --- |

9.

Kanbawza Bank

Head Office: 615/1 Pyay Road, Kamaryut township, Yangon

Aung Ko Win

10.3.2008

| 10. | Zaykabar Co |
| --- | --- |

10.

Zaykabar Co

3, Main Road, Mingalardon Garden City, Mingalardon, Yangon

Ordförande: Khin Shwe,

Verkställande direktör: Zay Thiha

10.3.2008

| 11. | Shwe Thanlwin Trading Co |
| --- | --- |

11.

Shwe Thanlwin Trading Co

| 262, Pazundaung Main Road |
| --- |
| Lower, Pazundaung, Yangon |

262, Pazundaung Main Road

Lower, Pazundaung, Yangon

Kyaw Win

10.3.2008

| 12. | Max Myanmar Co. Ltd |
| --- | --- |

12.

Max Myanmar Co. Ltd

| 1, Ywama Curve, Bayint |
| --- |
| Naung Road, Blk (2), Hlaing Township, Yangon |

1, Ywama Curve, Bayint

Naung Road, Blk (2), Hlaing Township, Yangon

U Than Zaw alias Phoe Zaw, Daw Htay Htay Khaing, maka till Zaw Zaw. Verkställande direktör: U Zaw Zaw

10.3.2008

| 13. | Hsinmin Cement Plant Construction Project |
| --- | --- |

13.

Hsinmin Cement Plant Construction Project

Union of Myanmar Economic Holdings Ltd, Kyaukse

Col Aung San

10.3.2008

| 14. | Ayer Shwe Wa (Wah, War) |
| --- | --- |

14.

Ayer Shwe Wa (Wah, War)

| 5, Pyay Road, |
| --- |
| Hlaing Township, |
| Yangon, |

5, Pyay Road,

Hlaing Township,

Yangon,

Aung Thet Mann alias Shwe Mann Ko Ko

10.3.2008

| 15. | Myanmar Land And Development |
| --- | --- |

15.

Myanmar Land And Development

Överste (pensionerad) Thant Zin

10.3.2008

| 16. | Eden Group of Companies |
| --- | --- |

16.

Eden Group of Companies

| 30-31, Shwe Padauk |
| --- |
| Yeikmon Bayint Naung Road |
| Kamayut Tsp Yangon |

30-31, Shwe Padauk

Yeikmon Bayint Naung Road

Kamayut Tsp Yangon

Chit Khaing alias Chit Khine

10.3.2008

| 17. | Golden Flower Co. Ltd |
| --- | --- |

17.

Golden Flower Co. Ltd

214, Wardan Street, Lamadaw, Yangon

Verkställande direktör: Aung Htwe, ägare: Kyaw Myint

10.3.2008

| 18. | Maung Weik Et Co., Ltd. |
| --- | --- |

18.

Maung Weik Et Co., Ltd.

334/344 2nd Floor, Anawratha Road, Bagan Bldg, Lamadaw, Yangon

Maung Weik

10.3.2008

| 19. | National Development Company Ltd. |
| --- | --- |

19.

National Development Company Ltd.

3/A, Thathumar Rd, Cor of Waizayantar Road, Thingangyun, Yangon

10.3.2008

| 20. | A1 Construction And Trading Co. Ltd |
| --- | --- |

20.

A1 Construction And Trading Co. Ltd

| 41, Nawady St, Alfa Hotel Building, Dagon, Yangon |
| --- |
| Tfn: 00-95-1-241905/245323/254812 |
| Fax: 00 95 1 252806 |
| Email: aone@mptmail.net.mm |

41, Nawady St, Alfa Hotel Building, Dagon, Yangon

Tfn: 00-95-1-241905/245323/254812

Fax: 00 95 1 252806

Email: aone@mptmail.net.mm

Verkställande direktör: U Yan Win

10.3.2008

| 21. | Asia World Co. Ltd |
| --- | --- |

21.

Asia World Co. Ltd

6062, Wardan Street, Bahosi Development, Lamadaw, Yangon

Tun Myint Naing alias Steven Law (J4a, bilaga II)

10.3.2008

| 22. | Subsidiaries of Asia World: | Asia World Industries |
| --- | --- | --- |

22.

Subsidiaries of Asia World:

Asia World Industries

| | Asia Light Co. Ltd. |
| --- | --- |

Asia Light Co. Ltd.

| | Asia World Port Management Co. |
| --- | --- |

Asia World Port Management Co.

| | Ahlon Warves |
| --- | --- |

Ahlon Warves

Ordförande/direktör: Tun Myint Naing alias Steven Law (J4a, bilaga II

29.4.2008

| 23. | Yuzana Co. Ltd |
| --- | --- |

23.

Yuzana Co. Ltd

130, Yuzana Centre, Shwegondaing Road, Bahan Township, Yangon

Ordförande/direktör: Htay Myint

10.3.2008

| 24. | Yuzana Construction |
| --- | --- |

24.

Yuzana Construction

130, Yuzana Centre, Shwegondaing Road, Bahan Township, Yangon

Ordförande/direktör: Htay Myint

10.3.2008

| 25. | Myangonmyint Co (enterprise held by the USDA) |
| --- | --- |

25.

Myangonmyint Co (enterprise held by the USDA)

10.3.2008

| 26. | Dagon International/Dagon Timber Ltd, |
| --- | --- |

26.

Dagon International/Dagon Timber Ltd,

| 262-264, Pyay Road, |
| --- |
| Dagon Centre |
| Sanchaung, |
| Yangon |

262-264, Pyay Road,

Dagon Centre

Sanchaung,

Yangon

Direktörer: ’Dagon’ Win Aung och Daw Moe Mya Mya

29.4.2008

| 27. | Palm Beach Resort |
| --- | --- |

27.

Palm Beach Resort

Ngwe Saung

Ägt av Dagon Internationals direktörer, ’Dagon’ Win Aung, Daw Moe Mya Mya och Ei Hnin Pwint alias Chistabelle Aung

29.4.2008

| 28. | IGE Co Ltd |
| --- | --- |

28.

IGE Co Ltd

| 27-B, Kaba Aye Pagoda Road, |
| --- |
| Bahan Township, |
| Yangon |
| Tfn: 95-1-558266 |
| Fax: 95-1-555369 |

27-B, Kaba Aye Pagoda Road,

Bahan Township,

Yangon

Tfn: 95-1-558266

Fax: 95-1-555369

och

| H-11, Naypyitaw, Naypuitaw, |
| --- |
| Tfn: 95-67-41-4211 |

H-11, Naypyitaw, Naypuitaw,

Tfn: 95-67-41-4211

Direktörer Nay Aung (D15e bilaga II) och Pyi (Pye) Aung (D15g bilaga II) och verkställande direktör Win Kyaing

29.4.2008

| 29. | Aung Yee Phyo Co. |
| --- | --- |

29.

Aung Yee Phyo Co.

Ägt av Aung Thaungs familj (industriministeriet 1)

27.4.2009

| 30. | Queen Star Computer Company |
| --- | --- |

30.

Queen Star Computer Company

Ägt av Aung Thaungs familj

27.4.2009

| 31. | Htay Co. |
| --- | --- |

31.

Htay Co.

Ägt av generalmajor Hla Htay Win (A9a bilaga II)

27.4.2009

| 32. | Mother Trading and Construction |
| --- | --- |

32.

Mother Trading and Construction

| 77/78,Wadan Street, Bahosi Ward, |
| --- |
| Lanmadaw, |
| Yangon |
| Tfn: 95-1-21-0514 |
| Email: mother.trade@mptmail.net.mm |

77/78,Wadan Street, Bahosi Ward,

Lanmadaw,

Yangon

Tfn: 95-1-21-0514

Email: mother.trade@mptmail.net.mm

Direktör Aung Myat alias Aung Myint

29.4.2008

| 33. | Kyaw Tha Company och Kyaw Tha Construction Group |
| --- | --- |

33.

Kyaw Tha Company och Kyaw Tha Construction Group

| 98, 50th Street, |
| --- |
| Pazundaung Township, |
| Yangon, |
| Tfn: 95-1-296733 |
| Fax: 95-1-296914 |
| E-mail: kyawtha.wl@mptmail.net.mm |
| Website: http://www.kyawtha.com |

98, 50th Street,

Pazundaung Township,

Yangon,

Tfn: 95-1-296733

Fax: 95-1-296914

E-mail: kyawtha.wl@mptmail.net.mm

Website: http://www.kyawtha.com

Direktör: U Win Lwin, verkställande direktör: Maung Aye

29.4.2008

| 34. | Ye Ta Khun (Yetagun) Construction Group |
| --- | --- |

34.

Ye Ta Khun (Yetagun) Construction Group

| Yuzana Plaza West, |
| --- |
| Tamwe Township, |
| Yangoon |

Yuzana Plaza West,

Tamwe Township,

Yangoon

Ägare Aung Zaw Ye Myint (tidigare A9d bilaga II) son till general Ye Myint (tidigare A9a)

29.4.2008

| 35. | J’s Donuts |
| --- | --- |

35.

J’s Donuts

| 26-28, Lanmadaw Street |
| --- |
| Lanmadaw Tsp, Yangon |
| Tfn: 95-1-710242 |

26-28, Lanmadaw Street

Lanmadaw Tsp, Yangon

Tfn: 95-1-710242

| Junction 8, Shopping Centre, 8th Mile, |
| --- |
| Mayangon Tsp, Yangon |
| Tfn: 95-1-650771 |

Junction 8, Shopping Centre, 8th Mile,

Mayangon Tsp, Yangon

Tfn: 95-1-650771

| (2nd floor.) Yuzana Plaza, Banyar Dala Road, |
| --- |
| Mingalar Taung Nyunt Tsp, Yangon |
| Tfn: 95-1-200747 |

(2nd floor.) Yuzana Plaza, Banyar Dala Road,

Mingalar Taung Nyunt Tsp, Yangon

Tfn: 95-1-200747

| 173-175, Pansodan Street, |
| --- |
| Kyauktada Tsp, Yangon |
| Tfn: 95-1-287525 |

173-175, Pansodan Street,

Kyauktada Tsp, Yangon

Tfn: 95-1-287525

| 381-383, Near Bogyoke Aung San Market Shwebontha Street, |
| --- |
| Pabedan Tsp, Yangon |
| Tfn: 95-1-243178 |

381-383, Near Bogyoke Aung San Market Shwebontha Street,

Pabedan Tsp, Yangon

Tfn: 95-1-243178

Ägare: Kyaing San Shwe (A1h bilaga II) son till Förste general Than Shwe (A1a)

29.4.2008

| 36. | Sun Tac eller Sun Tec
  Suntac Int'l Trading Co. Ltd. |
| --- | --- |

36.

Sun Tac eller Sun Tec

Suntac Int'l Trading Co. Ltd.

| 151 (B), Thiri Mingalar Lane, Mayangon Township, |
| --- |
| Yangon |
| Tfn: 01- 650021 654463 |

151 (B), Thiri Mingalar Lane, Mayangon Township,

Yangon

Tfn: 01- 650021 654463

Ägare: Sit Taing Aung, son till Aung Phone (f.d. biträdande skogsbruksminister)

29.4.2008

| 37. | (MMS) Min Min Soe Group of Companies |
| --- | --- |

37.

(MMS) Min Min Soe Group of Companies

23-A, Inya Myaing Street, Bahan Tsp. Tfn: 95-1-511098, 514262 E-mail: mms@mptmail.net.mm

Aktieägare Kyaw Myo Nyunt (J8c bilaga II) son till general Nyunt Tin, jordbruksminster (pensionerad) (J8a bilaga II)

29.4.2008

| 38. | Myanmar Information and Communication Technology alias Myanmar Infotech |
| --- | --- |

38.

Myanmar Information and Communication Technology alias Myanmar Infotech

MICT Park, Hlaing University Campus

Delägare: Aung Soe Tha (D20e bilaga II)

29.4.2008

| 39. | MNT (Myanmar New Technology) |
| --- | --- |

39.

MNT (Myanmar New Technology)

Ägare: Yin Win Thu, partner Nandar Aye (A2c bilaga II)

29.4.2008

| 40. | Forever Group |
| --- | --- |

40.

Forever Group

| 14 02/03, Olympic Tower I, Corner of Boaungkyaw Street and Mahabandoola Street, |
| --- |
| Kyauktada Township, |
| Yangon |
| Tfn: 95-1-204013, 95-1-204107 |
| email Address: forevergroup@mptmail.net.mm |

14 02/03, Olympic Tower I, Corner of Boaungkyaw Street and Mahabandoola Street,

Kyauktada Township,

Yangon

Tfn: 95-1-204013, 95-1-204107

email Address: forevergroup@mptmail.net.mm

Verkställande direktör: Daw Khin Khin Lay,

styrelseledamot: U Khin Maung Htay,

högre chef: U Kyaw Kyaw

29.4.2008”

---