# Europeiska unionens L 204/2009

| | ISSN 1725-2628
  doi:10.3000/17252628.L_2009.204.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 204 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 52 årgången6 augusti 2009 |

ISSN 1725-2628

doi:10.3000/17252628.L_2009.204.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

L 204

Svensk utgåva

Lagstiftning

52 årgången6 augusti 2009

---

| Innehållsförteckning | | I   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och som ska offentliggöras | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 706/2009 av den 5 augusti 2009 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 1 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 707/2009 av den 5 augusti 2009 om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 184/2005 om gemenskapsstatistik över betalningsbalansen, internationell handel med tjänster och utländska direktinvesteringar när det gäller uppdatering av uppgiftskraven | 3 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 708/2009 av den 5 augusti 2009 om undantag från förordning (EEG) nr 1915/83 när det gäller tidsperioden för det italienska samordningsorganets inlämning av företagsredovisningar för räkenskapsåret 2008 | 11 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 709/2009 av den 5 augusti 2009 om ändring av rådets förordning (EG) nr 43/2009 när det gäller fångstbegränsningar för vitlinglyra i Ices-område IIIa och i EG-vatten i Ices-områdena IIa och IV | 12 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 710/2009 av den 5 augusti 2009 om ändring av förordning (EG) nr 889/2008 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 834/2007 när det gäller fastställande av närmare bestämmelser för ekologisk produktion av vattenbruksdjur och alger | 15 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 711/2009 av den 4 augusti 2009 om förbud mot fiske efter fjällbrosme i ICES-områden VIII och IX (EG-vatten och vatten över vilka tredjeland inte har jurisdiktion eller utövar suveräna rättigheter) med fartyg som seglar under portugisisk flagg | 35 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 712/2009 av den 5 augusti 2009 om ändring av de representativa priser och tilläggsbelopp för import av vissa sockerprodukter som fastställs genom förordning (EG) nr 945/2008 för regleringsåret 2008/09 | 37 |

Innehållsförteckning

I   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och som ska offentliggöras

Sida

FÖRORDNINGAR

Kommissionens förordning (EG) nr 706/2009 av den 5 augusti 2009 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

1

*

Kommissionens förordning (EG) nr 707/2009 av den 5 augusti 2009 om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 184/2005 om gemenskapsstatistik över betalningsbalansen, internationell handel med tjänster och utländska direktinvesteringar när det gäller uppdatering av uppgiftskraven

3

*

Kommissionens förordning (EG) nr 708/2009 av den 5 augusti 2009 om undantag från förordning (EEG) nr 1915/83 när det gäller tidsperioden för det italienska samordningsorganets inlämning av företagsredovisningar för räkenskapsåret 2008

11

*

Kommissionens förordning (EG) nr 709/2009 av den 5 augusti 2009 om ändring av rådets förordning (EG) nr 43/2009 när det gäller fångstbegränsningar för vitlinglyra i Ices-område IIIa och i EG-vatten i Ices-områdena IIa och IV

12

*

Kommissionens förordning (EG) nr 710/2009 av den 5 augusti 2009 om ändring av förordning (EG) nr 889/2008 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 834/2007 när det gäller fastställande av närmare bestämmelser för ekologisk produktion av vattenbruksdjur och alger

15

*

Kommissionens förordning (EG) nr 711/2009 av den 4 augusti 2009 om förbud mot fiske efter fjällbrosme i ICES-områden VIII och IX (EG-vatten och vatten över vilka tredjeland inte har jurisdiktion eller utövar suveräna rättigheter) med fartyg som seglar under portugisisk flagg

35

Kommissionens förordning (EG) nr 712/2009 av den 5 augusti 2009 om ändring av de representativa priser och tilläggsbelopp för import av vissa sockerprodukter som fastställs genom förordning (EG) nr 945/2008 för regleringsåret 2008/09

37

| | | II   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och vars offentliggörande inte är obligatoriskt |
| --- | --- | --- |
| | | BESLUT |
| | | Kommissionen |
| | | 2009/600/EG |
| | * | Kommissionens beslut av den 5 augusti 2009 om ändring av beslut 2003/467/EG vad gäller fastställande av att vissa medlemsstater och regioner är officiellt fria från bovin brucellos
  [delgivet med nr K(2009) 6086]

   (
  1
  ) | 39 |
| | | 2009/601/EG |
| | * | Kommissionens beslut av den 5 augusti 2009 om ändring av bilaga I till beslut 2004/233/EG vad beträffar posterna för Tyskland i förteckningen över de laboratorier som godkänts för att kontrollera rabiesvaccineringens effektivitet hos vissa köttätande husdjur
  [delgivet med nr K(2009) 6105]

   (
  1
  ) | 43 |

II   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och vars offentliggörande inte är obligatoriskt

BESLUT

Kommissionen

2009/600/EG

*

Kommissionens beslut av den 5 augusti 2009 om ändring av beslut 2003/467/EG vad gäller fastställande av att vissa medlemsstater och regioner är officiellt fria från bovin brucellos
  [delgivet med nr K(2009) 6086]

   (
  1
  )

[delgivet med nr K(2009) 6086]

1

39

2009/601/EG

*

Kommissionens beslut av den 5 augusti 2009 om ändring av bilaga I till beslut 2004/233/EG vad beträffar posterna för Tyskland i förteckningen över de laboratorier som godkänts för att kontrollera rabiesvaccineringens effektivitet hos vissa köttätande husdjur
  [delgivet med nr K(2009) 6105]

   (
  1
  )

[delgivet med nr K(2009) 6105]

1

43

| | | Rättelser |
| --- | --- | --- |
| | * | Rättelse till kommissionens förordning (EG) nr 649/2009 av den 23 juli 2009 om anpassning av vissa fiskekvoter för 2009 inom ramen för förvaltningen av fiskekvoter genom fördelning mellan åren (EUT L 192 av den 24.7.2009) | 44 |

Rättelser

*

Rättelse till kommissionens förordning (EG) nr 649/2009 av den 23 juli 2009 om anpassning av vissa fiskekvoter för 2009 inom ramen för förvaltningen av fiskekvoter genom fördelning mellan åren (EUT L 192 av den 24.7.2009)

EUT L 192 av den 24.7.2009

44

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

I Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och som ska offentliggöras

FÖRORDNINGAR

| 6.8.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 204/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 204/1

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 706/2009

av den 5 augusti 2009

om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (”enda förordningen om de gemensamma organisationerna av marknaden”) (1),

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 1580/2007 av den 21 december 2007 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordningar (EG) nr 2200/96, (EG) nr 2201/96 och (EG) nr 1182/2007 avseende sektorn för frukt och grönsaker (2), särskilt artikel 138.1, och

av följande skäl:

I förordning (EG) nr 1580/2007 anges som tillämpning av resultaten av de multilaterala förhandlingarna i Uruguayrundan kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärdena vid import från tredje land för de produkter och de perioder som anges i bilaga XV, del A till den förordningen.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonvärden vid import som avses i artikel 138 i förordning (EG) nr 1580/2007 ska fastställas i bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 6 augusti 2009.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 5 augusti 2009.

På kommissionens vägnar

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 350, 31.12.2007, s. 1.

2

---

BILAGA

Fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-nr | Kod för tredjeland (1) | Schablonvärde vid import |
| 0702 00 00 | MK | 29,6 |
| XS | 22,4 |
| ZZ | 26,0 |
| 0707 00 05 | MK | 23,0 |
| TR | 111,0 |
| ZZ | 67,0 |
| 0709 90 70 | TR | 105,5 |
| ZZ | 105,5 |
| 0805 50 10 | AR | 65,3 |
| UY | 64,9 |
| ZA | 66,2 |
| ZZ | 65,5 |
| 0806 10 10 | EG | 154,0 |
| MA | 134,3 |
| TR | 148,9 |
| ZA | 127,3 |
| ZZ | 141,1 |
| 0808 10 80 | AR | 109,4 |
| BR | 62,0 |
| CL | 83,4 |
| CN | 96,2 |
| NZ | 92,0 |
| US | 93,5 |
| ZA | 80,8 |
| ZZ | 88,2 |
| 0808 20 50 | AR | 79,7 |
| AU | 112,1 |
| CL | 74,1 |
| TR | 143,1 |
| ZA | 88,5 |
| ZZ | 99,5 |
| 0809 20 95 | TR | 309,1 |
| US | 368,0 |
| ZZ | 338,6 |
| 0809 30 | TR | 141,9 |
| ZZ | 141,9 |
| 0809 40 05 | BA | 39,5 |
| IL | 142,4 |
| ZZ | 91,0 |

(EUR/100 kg)

KN-nr

Kod för tredjeland (1)

Schablonvärde vid import

0702 00 00

MK

29,6

XS

22,4

ZZ

26,0

0707 00 05

MK

23,0

TR

111,0

ZZ

67,0

0709 90 70

TR

105,5

ZZ

105,5

0805 50 10

AR

65,3

UY

64,9

ZA

66,2

ZZ

65,5

0806 10 10

EG

154,0

MA

134,3

TR

148,9

ZA

127,3

ZZ

141,1

0808 10 80

AR

109,4

BR

62,0

CL

83,4

CN

96,2

NZ

92,0

US

93,5

ZA

80,8

ZZ

88,2

0808 20 50

AR

79,7

AU

112,1

CL

74,1

TR

143,1

ZA

88,5

ZZ

99,5

0809 20 95

TR

309,1

US

368,0

ZZ

338,6

0809 30

TR

141,9

ZZ

141,9

0809 40 05

BA

39,5

IL

142,4

ZZ

91,0

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 1833/2006 (EUT L 354, 14.12.2006, s. 19). Koden ”ZZ” betecknar ”övrigt ursprung”.

---

| 6.8.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 204/3 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 204/3

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 707/2009

av den 5 augusti 2009

om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 184/2005 om gemenskapsstatistik över betalningsbalansen, internationell handel med tjänster och utländska direktinvesteringar när det gäller uppdatering av uppgiftskraven

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 184/2005 av den 12 januari 2005 om gemenskapsstatistik över betalningsbalansen, internationell handel med tjänster och utländska direktinvesteringar (1), särskilt artikel 10, och

av följande skäl:

| (1) | Genom förordning (EG) nr 184/2005 fastställs en gemensam ram för systematisk produktion av gemenskapsstatistik över betalningsbalansen, internationell handel med tjänster och utländska direktinvesteringar. |
| --- | --- |

(1)

Genom förordning (EG) nr 184/2005 fastställs en gemensam ram för systematisk produktion av gemenskapsstatistik över betalningsbalansen, internationell handel med tjänster och utländska direktinvesteringar.

| (2) | På grund av ekonomiska och tekniska förändringar inom betalningsbalansstatistiken måste uppgiftskraven regelbundet uppdateras och nivån på den uppdelning som anges i förordning (EG) nr 184/2005 anpassas. |
| --- | --- |

(2)

På grund av ekonomiska och tekniska förändringar inom betalningsbalansstatistiken måste uppgiftskraven regelbundet uppdateras och nivån på den uppdelning som anges i förordning (EG) nr 184/2005 anpassas.

| (3) | Sedan Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1161/2005 av den 6 juli 2005 om sammanställning av kvartalsvisa icke-finansiella räkenskaper efter institutionell sektor (2) antogs behövs mer statistik över betalningsbalansen. |
| --- | --- |

(3)

Sedan Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1161/2005 av den 6 juli 2005 om sammanställning av kvartalsvisa icke-finansiella räkenskaper efter institutionell sektor (2) antogs behövs mer statistik över betalningsbalansen.

| (4) | För att göra aggregaten för inkomst och bytesbalans mer rättvisande på gemenskapsnivå, för att se till att aggregationsmetoderna för inkomst av portföljinvesteringar (bytesbalans) och flöden av portföljinvesteringar (finansiell balans) är konsekventa och för att se till att Europeiska kommissionens (Eurostats) och Europeiska centralbankens (ECB:s) beräkningar är konsekventa behöver vissa ändringar göras av uppgiftskraven i tabell 1 ”Betalningsbalansens euroindikatorer” och tabell 2 ”Kvartalsstatistik över betalningsbalansen” i bilaga I till förordning (EG) nr 184/2005. |
| --- | --- |

(4)

För att göra aggregaten för inkomst och bytesbalans mer rättvisande på gemenskapsnivå, för att se till att aggregationsmetoderna för inkomst av portföljinvesteringar (bytesbalans) och flöden av portföljinvesteringar (finansiell balans) är konsekventa och för att se till att Europeiska kommissionens (Eurostats) och Europeiska centralbankens (ECB:s) beräkningar är konsekventa behöver vissa ändringar göras av uppgiftskraven i tabell 1 ”Betalningsbalansens euroindikatorer” och tabell 2 ”Kvartalsstatistik över betalningsbalansen” i bilaga I till förordning (EG) nr 184/2005.

| (5) | Bulgariens och Rumäniens inträde i Europeiska unionen samt Sloveniens, Cyperns, Maltas och Slovakiens införande av euron föranleder motsvarande ändringar i tabell 6 ”Nivåer för geografisk fördelning” i bilaga I till förordning (EG) nr 184/2005. |
| --- | --- |

(5)

Bulgariens och Rumäniens inträde i Europeiska unionen samt Sloveniens, Cyperns, Maltas och Slovakiens införande av euron föranleder motsvarande ändringar i tabell 6 ”Nivåer för geografisk fördelning” i bilaga I till förordning (EG) nr 184/2005.

| (6) | Efter antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1893/2006 av den 20 december 2006 om fastställande av den statistiska näringsgrensindelningen Nace rev. 2 och om ändring av rådets förordning (EEG) nr 3037/90 och vissa EG-förordningar om särskilda statistikområden (3) är det nödvändigt att ändra nivåerna för fördelning efter näringsgren i tabell 7 ”Nivåer för fördelning efter näringsgren” i bilaga I till förordning (EG) nr 184/2005. |
| --- | --- |

(6)

Efter antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1893/2006 av den 20 december 2006 om fastställande av den statistiska näringsgrensindelningen Nace rev. 2 och om ändring av rådets förordning (EEG) nr 3037/90 och vissa EG-förordningar om särskilda statistikområden (3) är det nödvändigt att ändra nivåerna för fördelning efter näringsgren i tabell 7 ”Nivåer för fördelning efter näringsgren” i bilaga I till förordning (EG) nr 184/2005.

| (7) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från betalningsbalanskommittén, som inrättats genom förordning (EG) nr 184/2005. |
| --- | --- |

(7)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från betalningsbalanskommittén, som inrättats genom förordning (EG) nr 184/2005.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilaga I till förordning (EG) nr 184/2005 ska ändras i enlighet med bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 5 augusti 2009.

På kommissionens vägnar

Joaquín ALMUNIA

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 35, 8.2.2005, s. 23.

1

(2)  EUT L 191, 22.7.2005, s. 22.

2

(3)  EUT L 393, 30.12.2006, s. 1.

3

---

BILAGA

Bilaga I till förordning (EG) nr 184/2005 ska ändras på följande sätt:

| 1. | Med början den första referensperioden 2009 ska punkt 1 ersättas med följande:
  ”1.   Betalningsbalansens euroindikatorer









  BOP EUR
  Euroindikatorer | Tidsfrist: t + 2 månader (1)

  Periodicitet: Kvartalsvis
  Första referensperioden: Första kvartalet 2009 |
| --- | --- | --- |
| Kredit | Debet | Netto |
| Bytesbalansen |
| Varor | Extra-EU | Extra-EU | Extra-EU |
| Tjänster | Extra EU | Extra EU | Extra EU |
| Faktorinkomster |
| — | Löner |

1.

Med början den första referensperioden 2009 ska punkt 1 ersättas med följande:

”1.   Betalningsbalansens euroindikatorer

BOP EUR

Euroindikatorer

Tidsfrist: t + 2 månader (1)

Periodicitet: Kvartalsvis

Första referensperioden: Första kvartalet 2009

Kredit

Debet

Netto

Bytesbalansen

Varor

Extra-EU

Extra-EU

Extra-EU

Tjänster

Extra EU

Extra EU

Extra EU

Faktorinkomster

—

Löner

Extra-EU

Extra-EU

Extra-EU

Avkastning på kapital

| — | på direktinvesteringar |
| --- | --- |

—

på direktinvesteringar

Extra-EU

Extra-EU

Extra-EU

| — | på portföljinvesteringar |
| --- | --- |

—

på portföljinvesteringar

Extra EU

Världen

| — | på övriga investeringar |
| --- | --- |

—

på övriga investeringar

Extra-EU

Extra-EU

Extra-EU

Löpande transfereringar

Extra-EU

Extra-EU

Extra-EU

| 2. | Med början den första referensperioden 2009 ska punkt 2 ersättas med följande:
  ”2.   Kvartalsstatistik över betalningsbalansen









  BOP Q
  Kvartalsuppgifter | Tidsfrist: t + 3 månader
  Periodicitet: Kvartalsvis
  Första referensperioden: Första kvartalet 2009 |
| --- | --- | --- |
| Kredit | Debet | Netto |
| I. | Bytesbalansen |

2.

Med början den första referensperioden 2009 ska punkt 2 ersättas med följande:

”2.   Kvartalsstatistik över betalningsbalansen

BOP Q

Kvartalsuppgifter

Tidsfrist: t + 3 månader

Periodicitet: Kvartalsvis

Första referensperioden: Första kvartalet 2009

Kredit

Debet

Netto

I.

Världen

Världen

Världen

Varor

Nivå 1

Nivå 1

Nivå 1

Tjänster

Nivå 1

Nivå 1

Nivå 1

Transport

Nivå 1

Nivå 1

Nivå 1

Resor

Nivå 1

Nivå 1

Nivå 1

Kommunikation

Nivå 1

Nivå 1

Nivå 1

Byggnadstjänster

Nivå 1

Nivå 1

Nivå 1

Försäkringar

Nivå 1

Nivå 1

Nivå 1

Finansiella tjänster

Nivå 1

Nivå 1

Nivå 1

Data- och informationstjänster

Nivå 1

Nivå 1

Nivå 1

Royalties och licenser

Nivå 1

Nivå 1

Nivå 1

Övriga affärstjänster

Nivå 1

Nivå 1

Nivå 1

Personliga tjänster, kultur och rekreation

Nivå 1

Nivå 1

Nivå 1

Offentliga tjänster som inte ingår i någon annan kategori

Nivå 1

Nivå 1

Nivå 1

Faktorinkomster

Världen

Världen

Världen

Löner

Nivå 1

Nivå 1

Nivå 1

Avkastning på kapital

Världen

Världen

Världen

| — | Direktinvesteringar |
| --- | --- |

—

Direktinvesteringar

Nivå 1

Nivå 1

Nivå 1

Avkastning av eget kapital

(2)

(2)

(2)

Utdelningar och utdelade vinstmedel

(2)

(2)

(2)

Återinvesterade vinstmedel och icke utdelade vinstmedel

(2)

(2)

(2)

Ränta på lån

(2)

(2)

(2)

| — | Portföljinvesteringar |
| --- | --- |

—

Portföljinvesteringar

Nivå 1

Världen

Avkastning av eget kapital

(2)

Världen

Ränta på lån

(2)

Världen

| — | Övriga investeringar |
| --- | --- |

—

Övriga investeringar

Nivå 1

Nivå 1

Nivå 1

Ränta BPM5 (ej justerat för indirekt mätta finansiella förmedlingstjänster)

(2)

(2)

(2)

Imkomster från försäkringstagare

(2)

(2)

(2)

Övriga

(2)

(2)

(2)

Memorandumposter – inkomster

Avkastning av investeringar – ränta SNA93 (justerat för indirekt mätta finansiella förmedlingstjänster)

(2)

Världen

Värde på indirekt mätta finansiella förmedlingstjänster

(2)

(2)

(2)

Avkastning av investeringar – ränta BPM5 (ej justerat för indirekt mätta finansiella förmedlingstjänster)

(2)

Världen

Avkastning av investeringar – annan än ränta

(2)

Världen

Löpande transfereringar

Nivå 1

Nivå 1

Nivå 1

Offentlig sektor

(2)

(2)

(2)

Skatter på varor

(2)

(2)

(2)

Andra skatter på produktion

(2)

(2)

(2)

Andra skatter på produktion

(2)

(2)

(2)

Andra subventioner för produktion

(2)

(2)

(2)

Inkomstskatt, förmögenhetsskatt m.m.

(2)

(2)

(2)

Sociala avgifter

(2)

(2)

(2)

Socialförmåner andra än naturaförmåner

(2)

(2)

(2)

Andra löpande transfereringar inom offentlig sektor ej hänförliga till någon annan kategori

(2)

(2)

(2)

Andra sektorer

(2)

(2)

(2)

Löner från utlandet

(2)

(2)

(2)

Andra privata transfereringar

(2)

(2)

(2)

Skatter på varor

(2)

(2)

(2)

Andra skatter på produktion

(2)

(2)

(2)

Subventioner för varor

(2)

(2)

(2)

Andra subventioner för produktion

(2)

(2)

(2)

Inkomstskatt, förmögenhetsskatt m.m.

(2)

(2)

(2)

Sociala avgifter

(2)

(2)

(2)

Socialförmåner andra än naturaförmåner

(2)

(2)

(2)

Nettopremier för skadeförsäkring

(2)

(2)

(2)

Anspråk på skadeförsäkring

(2)

(2)

(2)

Andra löpande transfereringar i andra sektorer ej hänförliga till någon annan kategori

(2)

(2)

(2)

Justeringar för förändringar av hushållens nettofordran i pensionsfonder

(2)

(2)

(2)

| II. | Kapitaltransfereringar m.m. |
| --- | --- |

II.

Nivå 1

Nivå 1

Nivå 1

Kapitaltransfereringar

(2)

(2)

(2)

Förmögenhetsskatt

(2)

(2)

(2)

Investeringsbidrag och andra kapitalöverföringar

(2)

(2)

(2)

Förvärv/avyttring av icke-producerade, icke-finansiella tillgångar

(2)

(2)

(2)

Tillgångar netto

Skulder netto

Netto

| III. | Finansiell balans |
| --- | --- |

III.

Direktinvesteringar

Nivå 1

I utlandet

Nivå 1

| — | Eget kapital |
| --- | --- |

—

Eget kapital

Nivå 1

| — | Återinvesterade vinstmedel |
| --- | --- |

—

Återinvesterade vinstmedel

Nivå 1

| — | Övrigt direktinvesteringskapital |
| --- | --- |

—

Övrigt direktinvesteringskapital

Nivå 1

I den rapporterande ekonomin

Nivå 1

| — | Eget kapital |
| --- | --- |

—

Eget kapital

Nivå 1

| — | Återinvesterade vinstmedel |
| --- | --- |

—

Återinvesterade vinstmedel

Nivå 1

| — | Övrigt direktinvesteringskapital |
| --- | --- |

—

Övrigt direktinvesteringskapital

Nivå 1

Portföljinvesteringar

Nivå 1

Världen

Finansiella derivat

Världen

Övriga investeringar

Nivå 1

Nivå 1

Nivå 1

Officiell valutareserv

Världen

| IV. | Restpost |
| --- | --- |

IV.

Världen

| 3. | Punkt 6 ska ändras på följande sätt:






  a) | I tabellen ska kolumnen ”Nivå 1” ändras på följande sätt:






  i) | Posten ”D3 EU-25 (Intra-EU-25)” ska ersättas med ”V1 EU-27 (Intra-EU-27)”. |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Punkt 6 ska ändras på följande sätt:

a)

I tabellen ska kolumnen ”Nivå 1” ändras på följande sätt:

i)

Posten ”D3 EU-25 (Intra-EU-25)” ska ersättas med ”V1 EU-27 (Intra-EU-27)”.

| ii) | Posten ”D5 Extra-EU-25” ska ersättas med ”V2 Extra-EU-27”. |
| --- | --- |

ii)

Posten ”D5 Extra-EU-25” ska ersättas med ”V2 Extra-EU-27”.

| iii) | Posten ”Z8 Extra-EU-25, ej fördelat” ska ersättas med ”8 Extra-EU-27, ej fördelat”. |
| --- | --- |

iii)

Posten ”Z8 Extra-EU-25, ej fördelat” ska ersättas med ”8 Extra-EU-27, ej fördelat”.

| b) | I tabellen ska kolumnen ”Nivå 2” ändras på följande sätt:






  i) | Posten ”D3 EU-25 (Intra-EU-25)” ska ersättas med ”V1 EU-27 (Intra-EU-27)”. |
| --- | --- | --- |

b)

I tabellen ska kolumnen ”Nivå 2” ändras på följande sätt:

i)

Posten ”D3 EU-25 (Intra-EU-25)” ska ersättas med ”V1 EU-27 (Intra-EU-27)”.

| ii) | Posten ”D5 Extra-EU-25” ska ersättas med ”V2 Extra-EU-27”. |
| --- | --- |

ii)

Posten ”D5 Extra-EU-25” ska ersättas med ”V2 Extra-EU-27”.

| iii) | Posten ”BG Bulgarien” ska utgå. |
| --- | --- |

iii)

Posten ”BG Bulgarien” ska utgå.

| iv) | Posten ”RO Rumänien” ska utgå. |
| --- | --- |

iv)

Posten ”RO Rumänien” ska utgå.

| v) | Posten ”Z8 Extra-EU-25, ej fördelat” ska ersättas med ”8 Extra-EU-27, ej fördelat”. |
| --- | --- |

v)

Posten ”Z8 Extra-EU-25, ej fördelat” ska ersättas med ”8 Extra-EU-27, ej fördelat”.

| c) | I tabellen ska kolumnen ”Nivå 3” ändras på följande sätt:






  i) | Posten ”CS Serbien och Montenegro” ska utgå. |
| --- | --- | --- |

c)

I tabellen ska kolumnen ”Nivå 3” ändras på följande sätt:

i)

Posten ”CS Serbien och Montenegro” ska utgå.

| ii) | Posten ”ME Montenegro” ska infogas efter posten ”MD Moldavien”. |
| --- | --- |

ii)

Posten ”ME Montenegro” ska infogas efter posten ”MD Moldavien”.

| iii) | Posten ”RS Serbien” ska infogas efter posten ”QA Qatar”. |
| --- | --- |

iii)

Posten ”RS Serbien” ska infogas efter posten ”QA Qatar”.

| 4. | Med början vid det årliga översändandet 2011 ska punkt 7 ersättas med följande:
  ”7.   Nivåer för fördelning efter näringsgren








  Nivå 1 | Nivå 2 | Nace rev. 2 |
| --- | --- | --- | --- |
| | JORDBRUK, SKOGSBRUK OCH FISKE | avd. A |
| UTVINNING AV MINERAL | UTVINNING AV MINERAL | avd. B |
| | Utvinning av råpetroleum och naturgas, service till utvinning | huvudgrupp 06, 09 |
| TILLVERKNING | TILLVERKNING | avd. C |
| | Livsmedelsframställning, framställning av drycker, tobaksvarutillverkning | huvudgrupp 10, 11, 12 |
| | TOTALT, textil- och träverksamhet | huvudgrupp 13, 14, 16, 17, 18 |
| | Textilvarutillverkning och tillverkning av kläder | huvudgrupp 13, 14 |
| | Trä, papper, tryck och reproduktion | huvudgrupp 16, 17, 18 |
| Petroleum, kemikalier, läkemedel, gummi och plast | TOTALT, petroleum, kemikalier, läkemedel, gummi och plast | huvudgrupp 19, 20, 21, 22 |
| | Stenkolsprodukter och raffinerade petroleumprodukter | huvudgrupp 19 |
| | Kemikalier och kemiska produkter | huvudgrupp 20 |
| | Gummi- och plastvaror | huvudgrupp 22 |
| | TOTALT, metall och maskiner | huvudgrupp 24, 25, 26, 28 |
| | Grundläggande metallvaror utom maskiner och apparater | huvudgrupp 24, 25 |
| Datorer, elektronik, optik | Tillverkning av datorer, elektronikvaror och optik | huvudgrupp 26 |
| | Tillverkning av övriga maskiner | huvudgrupp 28 |
| Fordon, andra transportmedel | TOTALT, fordon och andra transportmedel | huvudgrupp 29, 30 |
| | Motorfordon, släpfordon och påhängsvagnar | huvudgrupp 29 |
| | Andra transportmedel | huvudgrupp 30 |
| | TOTALT, annan tillverkning | huvudgrupp 15, 23, 27, 31, 32, 33 |
| FÖRSÖRJNING AV EL, GAS, VÄRME OCH KYLA | FÖRSÖRJNING AV EL, GAS, VÄRME OCH KYLA | avd. D |
| VATTENFÖRSÖRJNING; AVLOPPSRENING, AVFALLSHANTERING OCH SANERING | VATTENFÖRSÖRJNING; AVLOPPSRENING, AVFALLSHANTERING OCH SANERING | avd. E |
| | Vattenförsörjning | huvudgrupp 36 |
| | Avloppsrening, avfallshantering, återvinning, föroreningsbekämpning | huvudgrupp 37, 38, 39 |
| BYGGVERKSAMHET | BYGGVERKSAMHET | avd. F |
| TOTALT TJÄNSTER | TOTALT TJÄNSTER | avd. G, H, I, J, K, L, M, N O, P, Q, R, S, T, U |
| HANDEL; REPARATION AV MOTORFORDON OCH MOTORCYKLAR | HANDEL; REPARATION AV MOTORFORDON OCH MOTORCYKLAR | avd. G |
| | Handel samt reparation av motorfordon och motorcyklar | huvudgrupp 45 |
| | Parti- och provisionshandel utom med motorfordon | huvudgrupp 46 |
| | Detaljhandel utom med motorfordon och motorcyklar | huvudgrupp 47 |
| TRANSPORT OCH MAGASINERING | TRANSPORT OCH MAGASINERING | avd. H |
| | TOTALT, transport och magasinering | huvudgrupp 49, 50, 51, 52 |
| | Landtransport; transport i rörsystem | huvudgrupp 49 |
| | Sjötransport | huvudgrupp 50 |
| | Lufttransport | huvudgrupp 51 |
| | Magasinering och stödtjänster till transport | huvudgrupp 52 |
| | Post- och kurirverksamhet | huvudgrupp 53 |
| HOTELL- OCH RESTAURANGVERKSAMHET | HOTELL- OCH RESTAURANGVERKSAMHET | avd. I |
| INFORMATIONS- OCH KOMMUNIKATIONSVERKSAMHET | INFORMATIONS- OCH KOMMUNIKATIONSVERKSAMHET | avd. J |
| | Film-, video- och tv-programverksamhet, ljudinspelningar och fonogramutgivning; planering och sändning av program | huvudgrupp 59, 60 |
| | Telekommunikation | huvudgrupp 61 |
| | Annan informations- och kommunikationsverksamhet | huvudgrupp 58, 62, 63 |
| FINANS- OCH FÖRSÄKRINGSVERKSAMHET | FINANS- OCH FÖRSÄKRINGSVERKSAMHET | avd. K |
| | Finansiella tjänster utom försäkring och pensionsfondsverksamhet | huvudgrupp 64 |
| | Holdingverksamhet | grupp 64.2 |
| | Försäkring, återförsäkring och pensionsfondsverksamhet utom obligatorisk socialförsäkring | huvudgrupp 65 |
| | Stödtjänster till finansiella tjänster och försäkring | huvudgrupp 66 |
| | FASTIGHETSVERKSAMHET | avd. L |
| VERKSAMHET INOM JURIDIK, EKONOMI, VETENSKAP OCH TEKNIK | VERKSAMHET INOM JURIDIK, EKONOMI, VETENSKAP OCH TEKNIK | avd. M |
| | Juridisk och ekonomisk konsultverksamhet | avd. 69 |
| | Juridisk verksamhet | grupp 69.1 |
| | Redovisning och bokföring, revision, skatterådgivning | grupp 69.2 |
| | Verksamheter som utövas av huvudkontor; konsulttjänster till företag | avd. 70 |
| | Verksamheter som utövas av huvudkontor | grupp 70.1 |
| | Konsulttjänster till företag | grupp 70.2 |
| | Arkitekt- och teknisk konsultverksamhet; teknisk provning och analys | huvudgrupp 71 |
| Vetenskaplig forskning och utveckling | Vetenskaplig forskning och utveckling | huvudgrupp 72 |
| | Reklam och marknadsundersökning | huvudgrupp 73 |
| | Reklamverksamhet | grupp 73.1 |
| | Marknads- och opinionsundersökning | grupp 73.2 |
| | Annan verksamhet inom juridik, ekonomi, vetenskap och teknik, veterinärverksamhet | huvudgrupp 74, 75 |
| | UTHYRNING, FASTIGHETSSERVICE, RESETJÄNSTER OCH ANDRA STÖDTJÄNSTER | avd. N |
| | Uthyrning och leasing | huvudgrupp 77 |
| | Andra stödtjänster | huvudgrupp 78, 79, 80, 81, 82 |
| | UTBILDNING | avd. P |
| | VÅRD OCH OMSORG; SOCIALA TJÄNSTER | avd. Q |
| KULTUR, NÖJE OCH FRITID | KULTUR, NÖJE OCH FRITID | avd. R |
| | Konstnärlig och kulturell verksamhet samt nöjesverksamhet | huvudgrupp 90 |
| | Biblioteks-, arkiv- och museiverksamhet m.m. | huvudgrupp 91 |
| | Spel- och vadhållningsverksamhet, sport-, fritids- och nöjesverksamhet | huvudgrupp 92, 93 |
| | ANNAN SERVICEVERKSAMHET | avd. S |
| | Intressebevakning; religiös verksamhet | huvudgrupp 94 |
| | Reparation av datorer, hushållsartiklar och personliga artiklar, andra konsumenttjänster | huvudgrupp 95, 96 |
| | Ej tilldelad | |
| | Privat köp och försäljning av fastigheter” | |

4.

Med början vid det årliga översändandet 2011 ska punkt 7 ersättas med följande:

”7.   Nivåer för fördelning efter näringsgren

Nivå 1

Nivå 2

Nace rev. 2

JORDBRUK, SKOGSBRUK OCH FISKE

avd. A

UTVINNING AV MINERAL

UTVINNING AV MINERAL

avd. B

Utvinning av råpetroleum och naturgas, service till utvinning

huvudgrupp 06, 09

TILLVERKNING

TILLVERKNING

avd. C

Livsmedelsframställning, framställning av drycker, tobaksvarutillverkning

huvudgrupp 10, 11, 12

TOTALT, textil- och träverksamhet

huvudgrupp 13, 14, 16, 17, 18

Textilvarutillverkning och tillverkning av kläder

huvudgrupp 13, 14

Trä, papper, tryck och reproduktion

huvudgrupp 16, 17, 18

Petroleum, kemikalier, läkemedel, gummi och plast

TOTALT, petroleum, kemikalier, läkemedel, gummi och plast

huvudgrupp 19, 20, 21, 22

Stenkolsprodukter och raffinerade petroleumprodukter

huvudgrupp 19

Kemikalier och kemiska produkter

huvudgrupp 20

Gummi- och plastvaror

huvudgrupp 22

TOTALT, metall och maskiner

huvudgrupp 24, 25, 26, 28

Grundläggande metallvaror utom maskiner och apparater

huvudgrupp 24, 25

Datorer, elektronik, optik

Tillverkning av datorer, elektronikvaror och optik

huvudgrupp 26

Tillverkning av övriga maskiner

huvudgrupp 28

Fordon, andra transportmedel

TOTALT, fordon och andra transportmedel

huvudgrupp 29, 30

Motorfordon, släpfordon och påhängsvagnar

huvudgrupp 29

Andra transportmedel

huvudgrupp 30

TOTALT, annan tillverkning

huvudgrupp 15, 23, 27, 31, 32, 33

FÖRSÖRJNING AV EL, GAS, VÄRME OCH KYLA

FÖRSÖRJNING AV EL, GAS, VÄRME OCH KYLA

avd. D

VATTENFÖRSÖRJNING; AVLOPPSRENING, AVFALLSHANTERING OCH SANERING

VATTENFÖRSÖRJNING; AVLOPPSRENING, AVFALLSHANTERING OCH SANERING

avd. E

Vattenförsörjning

huvudgrupp 36

Avloppsrening, avfallshantering, återvinning, föroreningsbekämpning

huvudgrupp 37, 38, 39

BYGGVERKSAMHET

BYGGVERKSAMHET

avd. F

TOTALT TJÄNSTER

TOTALT TJÄNSTER

avd. G, H, I, J, K, L, M, N O, P, Q, R, S, T, U

HANDEL; REPARATION AV MOTORFORDON OCH MOTORCYKLAR

HANDEL; REPARATION AV MOTORFORDON OCH MOTORCYKLAR

avd. G

Handel samt reparation av motorfordon och motorcyklar

huvudgrupp 45

Parti- och provisionshandel utom med motorfordon

huvudgrupp 46

Detaljhandel utom med motorfordon och motorcyklar

huvudgrupp 47

TRANSPORT OCH MAGASINERING

TRANSPORT OCH MAGASINERING

avd. H

TOTALT, transport och magasinering

huvudgrupp 49, 50, 51, 52

Landtransport; transport i rörsystem

huvudgrupp 49

Sjötransport

huvudgrupp 50

Lufttransport

huvudgrupp 51

Magasinering och stödtjänster till transport

huvudgrupp 52

Post- och kurirverksamhet

huvudgrupp 53

HOTELL- OCH RESTAURANGVERKSAMHET

HOTELL- OCH RESTAURANGVERKSAMHET

avd. I

INFORMATIONS- OCH KOMMUNIKATIONSVERKSAMHET

INFORMATIONS- OCH KOMMUNIKATIONSVERKSAMHET

avd. J

Film-, video- och tv-programverksamhet, ljudinspelningar och fonogramutgivning; planering och sändning av program

huvudgrupp 59, 60

Telekommunikation

huvudgrupp 61

Annan informations- och kommunikationsverksamhet

huvudgrupp 58, 62, 63

FINANS- OCH FÖRSÄKRINGSVERKSAMHET

FINANS- OCH FÖRSÄKRINGSVERKSAMHET

avd. K

Finansiella tjänster utom försäkring och pensionsfondsverksamhet

huvudgrupp 64

Holdingverksamhet

grupp 64.2

Försäkring, återförsäkring och pensionsfondsverksamhet utom obligatorisk socialförsäkring

huvudgrupp 65

Stödtjänster till finansiella tjänster och försäkring

huvudgrupp 66

FASTIGHETSVERKSAMHET

avd. L

VERKSAMHET INOM JURIDIK, EKONOMI, VETENSKAP OCH TEKNIK

VERKSAMHET INOM JURIDIK, EKONOMI, VETENSKAP OCH TEKNIK

avd. M

Juridisk och ekonomisk konsultverksamhet

avd. 69

Juridisk verksamhet

grupp 69.1

Redovisning och bokföring, revision, skatterådgivning

grupp 69.2

Verksamheter som utövas av huvudkontor; konsulttjänster till företag

avd. 70

Verksamheter som utövas av huvudkontor

grupp 70.1

Konsulttjänster till företag

grupp 70.2

Arkitekt- och teknisk konsultverksamhet; teknisk provning och analys

huvudgrupp 71

Vetenskaplig forskning och utveckling

Vetenskaplig forskning och utveckling

huvudgrupp 72

Reklam och marknadsundersökning

huvudgrupp 73

Reklamverksamhet

grupp 73.1

Marknads- och opinionsundersökning

grupp 73.2

Annan verksamhet inom juridik, ekonomi, vetenskap och teknik, veterinärverksamhet

huvudgrupp 74, 75

UTHYRNING, FASTIGHETSSERVICE, RESETJÄNSTER OCH ANDRA STÖDTJÄNSTER

avd. N

Uthyrning och leasing

huvudgrupp 77

Andra stödtjänster

huvudgrupp 78, 79, 80, 81, 82

UTBILDNING

avd. P

VÅRD OCH OMSORG; SOCIALA TJÄNSTER

avd. Q

KULTUR, NÖJE OCH FRITID

KULTUR, NÖJE OCH FRITID

avd. R

Konstnärlig och kulturell verksamhet samt nöjesverksamhet

huvudgrupp 90

Biblioteks-, arkiv- och museiverksamhet m.m.

huvudgrupp 91

Spel- och vadhållningsverksamhet, sport-, fritids- och nöjesverksamhet

huvudgrupp 92, 93

ANNAN SERVICEVERKSAMHET

avd. S

Intressebevakning; religiös verksamhet

huvudgrupp 94

Reparation av datorer, hushållsartiklar och personliga artiklar, andra konsumenttjänster

huvudgrupp 95, 96

Ej tilldelad

Privat köp och försäljning av fastigheter”

---

(1)

| t | = | referensperiod (år eller kvartal).” |
| --- | --- | --- |

t

=

referensperiod (år eller kvartal).”

(2)  Världen, Intra-EU, Extra-EU, Intra-euroområdet, Extra-euroområdet, EU:s institutioner.”

---

| 6.8.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 204/11 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 204/11

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 708/2009

av den 5 augusti 2009

om undantag från förordning (EEG) nr 1915/83 när det gäller tidsperioden för det italienska samordningsorganets inlämning av företagsredovisningar för räkenskapsåret 2008

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning nr 79/65/EEG av den 15 juni 1965 om upprättandet av ett informationssystem för jordbruksföretagens redovisningsuppgifter för att belysa inkomstförhållanden och andra ekonomiska förhållanden i jordbruksföretag inom Europeiska ekonomiska gemenskapen (1), särskilt artikel 6.2, och

av följande skäl:

| (1) | I artikel 3 tredje stycket i kommissionens förordning (EEG) nr 1915/83 av den 13 juli 1983 om vissa tillämpningsföreskrifter som rör redovisning för fastställande av inkomster i jordbruksföretag (2) föreskrivs att samordningsorganet från och med räkenskapsåret 2005 ska lämna in samtliga företagsredovisningar till kommissionen senast tolv månader efter det aktuella räkenskapsårets slut. |
| --- | --- |

(1)

I artikel 3 tredje stycket i kommissionens förordning (EEG) nr 1915/83 av den 13 juli 1983 om vissa tillämpningsföreskrifter som rör redovisning för fastställande av inkomster i jordbruksföretag (2) föreskrivs att samordningsorganet från och med räkenskapsåret 2005 ska lämna in samtliga företagsredovisningar till kommissionen senast tolv månader efter det aktuella räkenskapsårets slut.

| (2) | Som en undantagsåtgärd för räkenskapsåret 2008 är det lämpligt att bevilja Italien en längre period för inlämning av uppgifter för att landet ska kunna slutföra arbetet med att förnya det IT-system som används för bearbetning av de redovisningsuppgifter som samlas in för fastställande av inkomster i jordbruksföretag. |
| --- | --- |

(2)

Som en undantagsåtgärd för räkenskapsåret 2008 är det lämpligt att bevilja Italien en längre period för inlämning av uppgifter för att landet ska kunna slutföra arbetet med att förnya det IT-system som används för bearbetning av de redovisningsuppgifter som samlas in för fastställande av inkomster i jordbruksföretag.

| (3) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från gemenskapskommittén för informationssystemet för jordbruksföretagens redovisningsuppgifter. |
| --- | --- |

(3)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från gemenskapskommittén för informationssystemet för jordbruksföretagens redovisningsuppgifter.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Genom undantag från artikel 3 tredje stycket i förordning (EEG) nr 1915/83 ska samordningsorganet i Italien för räkenskapsåret 2008 lämna in företagsredovisningarna till kommissionen senast 15 månader efter det räkenskapsårets slut.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den sjunde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 5 augusti 2009.

På kommissionens vägnar

Mariann FISCHER BOEL

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT 109, 23.6.1965, s. 1859/65.

1

(2)  EGT L 190, 14.7.1983, s. 25.

2

---

| 6.8.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 204/12 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 204/12

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 709/2009

av den 5 augusti 2009

om ändring av rådets förordning (EG) nr 43/2009 när det gäller fångstbegränsningar för vitlinglyra i Ices-område IIIa och i EG-vatten i Ices-områdena IIa och IV

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 43/2009 av den 16 januari 2009 om fastställande för år 2009 av fiskemöjligheter och därmed förbundna villkor för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i gemenskapens vatten och, för gemenskapens fartyg, i andra vatten där fångstbegränsningar krävs (1), särskilt artikel 5.5, och

av följande skäl:

| (1) | I bilaga IA till förordning (EG) nr 43/2009 fastställs preliminära fångstbegränsningar för beståndet av vitlinglyra i Ices-område IIIa och i EG-vatten i Ices-områdena IIa och IV. |
| --- | --- |

(1)

I bilaga IA till förordning (EG) nr 43/2009 fastställs preliminära fångstbegränsningar för beståndet av vitlinglyra i Ices-område IIIa och i EG-vatten i Ices-områdena IIa och IV.

| (2) | Enligt artikel 5.5 i samma förordning får kommissionen se över fångstbegränsningarna mot bakgrund av vetenskapliga uppgifter som samlats in under det första halvåret 2009. |
| --- | --- |

(2)

Enligt artikel 5.5 i samma förordning får kommissionen se över fångstbegränsningarna mot bakgrund av vetenskapliga uppgifter som samlats in under det första halvåret 2009.

| (3) | De uppgifter som samlats in under första halvåret 2009 visar att fångstbegränsningarna för vitlinglyra i de aktuella områdena bör fastställas. |
| --- | --- |

(3)

De uppgifter som samlats in under första halvåret 2009 visar att fångstbegränsningarna för vitlinglyra i de aktuella områdena bör fastställas.

| (4) | Enligt vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerinäringen skulle fångster 2009 på upp till 157 000 ton i Ices-område IIIa och i EG-vatten i Ices-områdena IIa och IV motsvara en fiskeridödlighet på 0,6 vilket förväntas hålla beståndet över försiktighetsgränsen. |
| --- | --- |

(4)

Enligt vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerinäringen skulle fångster 2009 på upp till 157 000 ton i Ices-område IIIa och i EG-vatten i Ices-områdena IIa och IV motsvara en fiskeridödlighet på 0,6 vilket förväntas hålla beståndet över försiktighetsgränsen.

| (5) | Vitlinglyra är ett Nordsjöbestånd som delas med Norge men som för närvarande inte förvaltas gemensamt av de båda parterna. Åtgärderna i denna förordning bör vara förenliga med samråden med Norge i enlighet med de godkända slutsatserna från fiskesamråden mellan Europeiska gemenskapen och Norge av den 10 december 2008. |
| --- | --- |

(5)

Vitlinglyra är ett Nordsjöbestånd som delas med Norge men som för närvarande inte förvaltas gemensamt av de båda parterna. Åtgärderna i denna förordning bör vara förenliga med samråden med Norge i enlighet med de godkända slutsatserna från fiskesamråden mellan Europeiska gemenskapen och Norge av den 10 december 2008.

| (6) | Gemenskapens andel av den totalt tillåtna fångstmängden (TAC) av vitlinglyra i Ices-område IIIa och i EG-vatten i Ices-områdena IIa och IV bör därför fastställas till 75 % av 157 000 ton. |
| --- | --- |

(6)

Gemenskapens andel av den totalt tillåtna fångstmängden (TAC) av vitlinglyra i Ices-område IIIa och i EG-vatten i Ices-områdena IIa och IV bör därför fastställas till 75 % av 157 000 ton.

| (7) | Enligt artikel 5.7 i förordning (EG) nr 43/2009 får kommissionen till följd av översynen av fångstbegränsningarna för beståndet av vitlinglyra se över fångstbegränsningarna för beståndet av vitling i Ices-område IIIa, beståndet av vitling i Ices-område IV och i EG-vatten i Ices-område IIa, beståndet av kolja i Ices-område IIIa och i EG-vatten i Ices-områdena IIIb, IIIc och IIId, och beståndet av kolja i Ices-område IV och i EG-vatten i Ices-område IIa för att beakta industriella bifångster av dessa bestånd i fisket efter vitlinglyra. En sådan översyn skulle dock medföra en minskning av de mängder kolja och vitling som landas för användning som livsmedel och en ökning av de mängder som landas för industriändamål. Det är därför bättre att inte ändra fångstbegränsningarna för dessa bestånd och att stoppa fisket efter vitlinglyra så snart de nuvarande uppskattningarna av bifångstnivåerna för kolja och vitling uppnås. |
| --- | --- |

(7)

Enligt artikel 5.7 i förordning (EG) nr 43/2009 får kommissionen till följd av översynen av fångstbegränsningarna för beståndet av vitlinglyra se över fångstbegränsningarna för beståndet av vitling i Ices-område IIIa, beståndet av vitling i Ices-område IV och i EG-vatten i Ices-område IIa, beståndet av kolja i Ices-område IIIa och i EG-vatten i Ices-områdena IIIb, IIIc och IIId, och beståndet av kolja i Ices-område IV och i EG-vatten i Ices-område IIa för att beakta industriella bifångster av dessa bestånd i fisket efter vitlinglyra. En sådan översyn skulle dock medföra en minskning av de mängder kolja och vitling som landas för användning som livsmedel och en ökning av de mängder som landas för industriändamål. Det är därför bättre att inte ändra fångstbegränsningarna för dessa bestånd och att stoppa fisket efter vitlinglyra så snart de nuvarande uppskattningarna av bifångstnivåerna för kolja och vitling uppnås.

| (8) | Fångstbegränsningarna för bestånden av vitling och kolja i Ices-område IIIa och i EG-vatten i Ices-områdena IIIb, IIIc och IIId bör vara oförändrade under resten av 2009 också på grund av att fisket efter vitlinglyra i dessa områden har liten omfattning och eftersom det saknas nya prognoser för bifångsterna av kolja och vitling i andra industrifisken som bedrivs i dessa områden. |
| --- | --- |

(8)

Fångstbegränsningarna för bestånden av vitling och kolja i Ices-område IIIa och i EG-vatten i Ices-områdena IIIb, IIIc och IIId bör vara oförändrade under resten av 2009 också på grund av att fisket efter vitlinglyra i dessa områden har liten omfattning och eftersom det saknas nya prognoser för bifångsterna av kolja och vitling i andra industrifisken som bedrivs i dessa områden.

| (9) | Vitlinglyra är en kortlivad art. Därför bör fångstbegränsningarnas börja gälla så snart som möjligt för att säkerställa ett fortsatt fiske. |
| --- | --- |

(9)

Vitlinglyra är en kortlivad art. Därför bör fångstbegränsningarnas börja gälla så snart som möjligt för att säkerställa ett fortsatt fiske.

| (10) | Bilaga IA till förordning (EG) nr 43/2009 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(10)

Bilaga IA till förordning (EG) nr 43/2009 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (11) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommittén för fiske och vattenbruk. |
| --- | --- |

(11)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommittén för fiske och vattenbruk.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilaga IA till förordning (EG) nr 43/2009 ska ändras i enlighet med bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 5 augusti 2009.

På kommissionens vägnar

Joe BORG

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 22, 26.1.2009, s. 1.

1

---

BILAGA

I bilaga IA till förordning (EG) nr 43/2009 ska uppgifterna om beståndet av vitlinglyra i Ices-område IIIa och i EG-vatten i Ices-områdena IIa och IV ersättas med följande:

| ”Art | : | Vitlinglyra

  Trisopterus esmarki |
| --- | --- | --- |

”Art

:

Vitlinglyra

Trisopterus esmarki

| Zon | : | IIIa; EG-vatten i IIa och IV
  NOP/2A3A4. |
| --- | --- | --- |

Zon

:

IIIa; EG-vatten i IIa och IV

NOP/2A3A4.

Danmark

116 642 (1)

Analytisk TAC.

Artikel 3 i förordning (EG) nr 847/96 ska inte tillämpas.

Artikel 4 i förordning (EG) nr 847/96 ska inte tillämpas.

Artikel 5.2 i förordning (EG) nr 847/96 ska tillämpas.

Tyskland

22 (1)
   (2)

Nederländerna

86 (1)
   (2)

EG

116 750

Norge

1 000 (3)

TAC

Ej tillämpligt

---

(1)  Kvoten får fiskas endast så länge bifångsterna av vitling i Ices-område IIIa, vitling i Ices-område IV och i EG-vatten i Ices-område IIa, kolja i Ices-område IIIa och i EG-vatten i Ices-områdena IIIb, IIIc och IIId samt kolja i Ices-område IV och i EG-vatten i Ices-område IIa ligger under de uppskattade kvantiteter för industriella bifångster som anges i fotnoterna till tabellerna över fångstbegränsningar för dessa bestånd.

1

(2)  Kvoten får fiskas endast i EG-vatten i ICES-områdena IIa, IIIa och IV.

2

(3)  Denna kvot får fiskas endast i Ices-områdena IV och VIa norr om 56°30′N.”

3

---

| 6.8.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 204/15 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 204/15

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 710/2009

av den 5 augusti 2009

om ändring av förordning (EG) nr 889/2008 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 834/2007 när det gäller fastställande av närmare bestämmelser för ekologisk produktion av vattenbruksdjur och alger

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 834/2007 av den 28 juni 2007 om ekologisk produktion och märkning av ekologiska produkter och om upphävande av förordning (EEG) nr 2092/91 (1), särskilt artiklarna 11, 13.3, 15.2, 16.1, 16.3 a och c, 17.2, 18.5, 19.3 andra stycket, 22.1, 28.6, 38 a, b och c samt 40, och

av följande skäl:

| (1) | I förordning (EG) nr 834/2007, särskilt avdelning III, fastställs grundläggande krav i fråga om produktion av vattenbruksdjur och alger. Närmare bestämmelser för tillämpningen av dessa krav bör fastställas genom ändring av kommissionens förordning (EG) nr 889/2008 (2), som innehåller tillämpningsföreskrifter för förordning (EG) nr 834/2007. |
| --- | --- |

(1)

I förordning (EG) nr 834/2007, särskilt avdelning III, fastställs grundläggande krav i fråga om produktion av vattenbruksdjur och alger. Närmare bestämmelser för tillämpningen av dessa krav bör fastställas genom ändring av kommissionens förordning (EG) nr 889/2008 (2), som innehåller tillämpningsföreskrifter för förordning (EG) nr 834/2007.

| (2) | I meddelandet från kommissionen till rådet och Europaparlamentet om en strategi för hållbar utveckling av det europeiska vattenbruket (3) beskrivs en vision för utvecklingen av denna sektor under en tioårsperiod för att åstadkomma en stabil näring på landsbygden och i kustområden, som ett alternativ till fiskeindustrin när det gäller både produkter och sysselsättning. I meddelandet framhålls potentialen för ekologisk vattenbruksproduktion och behovet av att utarbeta normer och kriterier. |
| --- | --- |

(2)

I meddelandet från kommissionen till rådet och Europaparlamentet om en strategi för hållbar utveckling av det europeiska vattenbruket (3) beskrivs en vision för utvecklingen av denna sektor under en tioårsperiod för att åstadkomma en stabil näring på landsbygden och i kustområden, som ett alternativ till fiskeindustrin när det gäller både produkter och sysselsättning. I meddelandet framhålls potentialen för ekologisk vattenbruksproduktion och behovet av att utarbeta normer och kriterier.

| (3) | För att säkra en enhetlig tolkning bör definitionerna i artikel 2 i förordning (EG) nr 889/2008 kompletteras och korrigeras, så att tvetydigheter undviks och en enhetlig tillämpning av reglerna för ekologisk produktion av vattenbruksdjur och alger garanteras. |
| --- | --- |

(3)

För att säkra en enhetlig tolkning bör definitionerna i artikel 2 i förordning (EG) nr 889/2008 kompletteras och korrigeras, så att tvetydigheter undviks och en enhetlig tillämpning av reglerna för ekologisk produktion av vattenbruksdjur och alger garanteras.

| (4) | Vattenbruksområdet för ekologiska alger och vattenbruksdjur är av mycket stor betydelse för odlingen av både säkra och högkvalitativa produkter med minsta möjliga påverkan på vattenmiljön. Gemenskapslagstiftningen om vattenkvalitet och främmande ämnen i livsmedel, däribland Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG av den 23 oktober 2000 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område (4), Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/56/EG av den 17 juni 2008 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på havsmiljöpolitikens område (Ramdirektiv om en marin strategi) (5), kommissionens förordning (EG) nr 1881/2006 av den 19 december 2006 om fastställande av gränsvärden för vissa främmande ämnen i livsmedel (6) och förordningarna (EG) nr 852/2004 (7), (EG) nr 853/2004 (8) och (EG) nr 854/2004 (9) innehåller bestämmelser om miljömål för vatten och säkrar en hög livsmedelskvalitet. Det är därför lämpligt att upprätta en plan för hållbar förvaltning för alg- och vattenbruksproduktion med angivande av åtgärder som avfallsbegränsning. |
| --- | --- |

(4)

Vattenbruksområdet för ekologiska alger och vattenbruksdjur är av mycket stor betydelse för odlingen av både säkra och högkvalitativa produkter med minsta möjliga påverkan på vattenmiljön. Gemenskapslagstiftningen om vattenkvalitet och främmande ämnen i livsmedel, däribland Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG av den 23 oktober 2000 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område (4), Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/56/EG av den 17 juni 2008 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på havsmiljöpolitikens område (Ramdirektiv om en marin strategi) (5), kommissionens förordning (EG) nr 1881/2006 av den 19 december 2006 om fastställande av gränsvärden för vissa främmande ämnen i livsmedel (6) och förordningarna (EG) nr 852/2004 (7), (EG) nr 853/2004 (8) och (EG) nr 854/2004 (9) innehåller bestämmelser om miljömål för vatten och säkrar en hög livsmedelskvalitet. Det är därför lämpligt att upprätta en plan för hållbar förvaltning för alg- och vattenbruksproduktion med angivande av åtgärder som avfallsbegränsning.

| (5) | Genom rådets direktiv 85/337/EEG av den 27 juni 1985 om bedömning av inverkan på miljön av vissa offentliga och privata projekt (10), rådets direktiv 92/43/EEG av den 21 maj 1992 om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter (11) och rådets direktiv 79/409/EEG av den 2 april 1979 om bevarande av vilda fåglar (12) bör en lämplig samverkan med miljön säkras, samtidigt som hänsyn tas till hur verksamheten påverkar de miljömål för vatten som fastställs genom tillämpning av direktiven 2000/60/EG och 2000/56/EG. Bestämmelser om en miljöbedömning bör införas, som omfattar bästa möjliga anpassning till den omgivande miljön och begränsning av eventuella negativa effekter. Sådana bedömningar bör garantera att ekologisk produktion av alger och vattenbruksdjur, som är en förhållandevis ny verksamhet jämfört med ekologiskt jordbruk, inte bara är miljömässigt acceptabel utan också, i förhållande till alternativen, bäst överensstämmer med allmänhetens intresse och är både miljömässigt lämplig och hållbar. |
| --- | --- |

(5)

Genom rådets direktiv 85/337/EEG av den 27 juni 1985 om bedömning av inverkan på miljön av vissa offentliga och privata projekt (10), rådets direktiv 92/43/EEG av den 21 maj 1992 om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter (11) och rådets direktiv 79/409/EEG av den 2 april 1979 om bevarande av vilda fåglar (12) bör en lämplig samverkan med miljön säkras, samtidigt som hänsyn tas till hur verksamheten påverkar de miljömål för vatten som fastställs genom tillämpning av direktiven 2000/60/EG och 2000/56/EG. Bestämmelser om en miljöbedömning bör införas, som omfattar bästa möjliga anpassning till den omgivande miljön och begränsning av eventuella negativa effekter. Sådana bedömningar bör garantera att ekologisk produktion av alger och vattenbruksdjur, som är en förhållandevis ny verksamhet jämfört med ekologiskt jordbruk, inte bara är miljömässigt acceptabel utan också, i förhållande till alternativen, bäst överensstämmer med allmänhetens intresse och är både miljömässigt lämplig och hållbar.

| (6) | På grund av vattnets lösningsförmåga måste enheter för ekologisk och icke-ekologisk vattenbruksproduktion skiljas åt på lämpligt sätt, och lämpliga separationsåtgärder bör fastställas. Eftersom förhållandena i gemenskapen varierar när det gäller både sötvattens- och havsmiljöer bör lämpliga separationsavstånd fastställas av medlemsstaterna, då de har bäst förutsättningar att hantera denna fråga med tanke på de stora skillnaderna mellan vattenmiljöerna. |
| --- | --- |

(6)

På grund av vattnets lösningsförmåga måste enheter för ekologisk och icke-ekologisk vattenbruksproduktion skiljas åt på lämpligt sätt, och lämpliga separationsåtgärder bör fastställas. Eftersom förhållandena i gemenskapen varierar när det gäller både sötvattens- och havsmiljöer bör lämpliga separationsavstånd fastställas av medlemsstaterna, då de har bäst förutsättningar att hantera denna fråga med tanke på de stora skillnaderna mellan vattenmiljöerna.

| (7) | Odling av alger kan ha gynnsam effekt i vissa avseenden, t.ex. när det gäller närsaltsreduktion, och kan underlätta blandodling. Det är viktigt att undvika överutnyttjande av vilda algmattor så att de ges möjlighet till förnyelse och för att se till att produktionen inte får någon betydande inverkan på vattenmiljön. |
| --- | --- |

(7)

Odling av alger kan ha gynnsam effekt i vissa avseenden, t.ex. när det gäller närsaltsreduktion, och kan underlätta blandodling. Det är viktigt att undvika överutnyttjande av vilda algmattor så att de ges möjlighet till förnyelse och för att se till att produktionen inte får någon betydande inverkan på vattenmiljön.

| (8) | Bristen på ekologiska proteingrödor i medlemsstaterna blir allt större. Samtidigt har importen av ekologiskt proteinfoder inte varit tillräcklig för att täcka efterfrågan. Det totala odlingsområdet för ekologiska proteingrödor är inte tillräckligt stort för att behovet av ekologiskt protein ska kunna tillgodoses. Därför bör proteinfoder från skiften som befinner sig under det första omställningsåret få användas på vissa villkor. |
| --- | --- |

(8)

Bristen på ekologiska proteingrödor i medlemsstaterna blir allt större. Samtidigt har importen av ekologiskt proteinfoder inte varit tillräcklig för att täcka efterfrågan. Det totala odlingsområdet för ekologiska proteingrödor är inte tillräckligt stort för att behovet av ekologiskt protein ska kunna tillgodoses. Därför bör proteinfoder från skiften som befinner sig under det första omställningsåret få användas på vissa villkor.

| (9) | Eftersom den ekologiska produktionen av vattenbruksdjur befinner sig i ett tidigt utvecklingsskede finns det inte tillgång till ekologiska avelsbestånd i tillräcklig mängd. Bestämmelser bör antas om införande av icke-ekologiska avelsbestånd och yngel på vissa villkor. |
| --- | --- |

(9)

Eftersom den ekologiska produktionen av vattenbruksdjur befinner sig i ett tidigt utvecklingsskede finns det inte tillgång till ekologiska avelsbestånd i tillräcklig mängd. Bestämmelser bör antas om införande av icke-ekologiska avelsbestånd och yngel på vissa villkor.

| (10) | Den ekologiska produktionen av vattenbruksdjur bör garantera att djurens artspecifika beteendebehov möts. I detta sammanhang bör djurhållningspraxis, förvaltningssystem och inneslutningssystem uppfylla djurskyddskraven. Bestämmelser bör införas om lämplig utformning av burar och nätkassar till havs samt för uppfödningssystem på land. För att minimera skadegörare och parasiter och för att åstadkomma en hög djurskydds- och djurhälsonivå bör högsta tillåtna djurtäthet fastställas. Med hänsyn till den stora mångfalden arter med särskilda behov bör särskilda bestämmelser fastställas. |
| --- | --- |

(10)

Den ekologiska produktionen av vattenbruksdjur bör garantera att djurens artspecifika beteendebehov möts. I detta sammanhang bör djurhållningspraxis, förvaltningssystem och inneslutningssystem uppfylla djurskyddskraven. Bestämmelser bör införas om lämplig utformning av burar och nätkassar till havs samt för uppfödningssystem på land. För att minimera skadegörare och parasiter och för att åstadkomma en hög djurskydds- och djurhälsonivå bör högsta tillåtna djurtäthet fastställas. Med hänsyn till den stora mångfalden arter med särskilda behov bör särskilda bestämmelser fastställas.

| (11) | Den senaste tekniska utvecklingen har lett till ökad användning av slutna recirkulerande system för vattenbruksproduktion, och sådana system kräver externa insatsvaror och mycket energi men gör det möjligt att minska utsläpp och förhindra rymning. Med tanke på principen att ekologisk produktion bör ligga så nära naturen som möjligt bör användning av sådana system för ekologisk produktion inte tillåtas förrän mer kunskap finns. De bör i undantagsfall kunna användas endast för den särskilda produktionssituationen i kläckerier och yngelanläggningar. |
| --- | --- |

(11)

Den senaste tekniska utvecklingen har lett till ökad användning av slutna recirkulerande system för vattenbruksproduktion, och sådana system kräver externa insatsvaror och mycket energi men gör det möjligt att minska utsläpp och förhindra rymning. Med tanke på principen att ekologisk produktion bör ligga så nära naturen som möjligt bör användning av sådana system för ekologisk produktion inte tillåtas förrän mer kunskap finns. De bör i undantagsfall kunna användas endast för den särskilda produktionssituationen i kläckerier och yngelanläggningar.

| (12) | De generella principerna för ekologisk produktion, som fastställs i artiklarna 4 och 5 i förordning (EG) nr 834/2007, bygger på lämplig utformning och hantering av biologiska processer på grundval av ekologiska system med användning av systeminterna naturresurser genom metoder som framför allt ger ett vattenbruk som överensstämmer med principen om hållbart utnyttjande av fiskeresurserna. De omfattar också principen att naturliga akvatiska ekosystems biologiska mångfald måste bevaras i vattenbruksproduktionen. Principerna bygger i övrigt på riskbedömning och användningen av försiktighetsåtgärder och förebyggande åtgärder i tillämpliga fall. Därför bör det klargöras att det är oförenligt med begreppet ekologisk produktion och konsumenternas uppfattning om vad som utgör ekologiska produkter att på konstgjord väg framkalla vattenbruksdjurs reproduktion genom hormoner och hormonderivat och att sådana ämnen därför inte får användas i ekologiskt vattenbruk. |
| --- | --- |

(12)

De generella principerna för ekologisk produktion, som fastställs i artiklarna 4 och 5 i förordning (EG) nr 834/2007, bygger på lämplig utformning och hantering av biologiska processer på grundval av ekologiska system med användning av systeminterna naturresurser genom metoder som framför allt ger ett vattenbruk som överensstämmer med principen om hållbart utnyttjande av fiskeresurserna. De omfattar också principen att naturliga akvatiska ekosystems biologiska mångfald måste bevaras i vattenbruksproduktionen. Principerna bygger i övrigt på riskbedömning och användningen av försiktighetsåtgärder och förebyggande åtgärder i tillämpliga fall. Därför bör det klargöras att det är oförenligt med begreppet ekologisk produktion och konsumenternas uppfattning om vad som utgör ekologiska produkter att på konstgjord väg framkalla vattenbruksdjurs reproduktion genom hormoner och hormonderivat och att sådana ämnen därför inte får användas i ekologiskt vattenbruk.

| (13) | Foder för vattenbruksdjur bör tillgodose näringsbehoven och måste också uppfylla hälsokravet att foder framställt av en art inte ges till samma art, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 999/2001 av den 22 maj 2001 om fastställande av bestämmelser för förebyggande, kontroll och utrotning av vissa typer av transmissibel spongiform encefalopati (13). Det är därför lämpligt att införa särskilda bestämmelser för köttätande och icke-köttätande vattenbruksdjur. |
| --- | --- |

(13)

Foder för vattenbruksdjur bör tillgodose näringsbehoven och måste också uppfylla hälsokravet att foder framställt av en art inte ges till samma art, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 999/2001 av den 22 maj 2001 om fastställande av bestämmelser för förebyggande, kontroll och utrotning av vissa typer av transmissibel spongiform encefalopati (13). Det är därför lämpligt att införa särskilda bestämmelser för köttätande och icke-köttätande vattenbruksdjur.

| (14) | Råvaror i foder för ekologiskt producerade köttätande fiskar och kräftdjur bör helst härröra från hållbart utnyttjande av fiskeresurser enligt artikel 5 o i förordning (EG) nr 834/2007 och definitionen i artikel 3 e i rådets förordning (EG) nr 2371/2002 av den 20 december 2002 om bevarande och hållbart utnyttjande av fiskeresurserna inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken (14) eller ekologiskt foder som härrör från ekologiska vattenbrukskällor. Eftersom ekologiskt vattenbruk och hållbart fiske ännu är i sin linda kan det vara svårt att skaffa tillräckligt ekologiskt foder eller foder från hållbart fiske, och bestämmelser bör därför fastställas om användning av icke-ekologiskt foder utifrån förordning (EG) nr 1774/2002 (15), i vilken bestämmelser fastställs om material som kommer från fisk och som får användas i vattenbruk, och förbud mot att utfodra odlad fisk med visst material som kommer från odlad fisk av samma art. |
| --- | --- |

(14)

Råvaror i foder för ekologiskt producerade köttätande fiskar och kräftdjur bör helst härröra från hållbart utnyttjande av fiskeresurser enligt artikel 5 o i förordning (EG) nr 834/2007 och definitionen i artikel 3 e i rådets förordning (EG) nr 2371/2002 av den 20 december 2002 om bevarande och hållbart utnyttjande av fiskeresurserna inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken (14) eller ekologiskt foder som härrör från ekologiska vattenbrukskällor. Eftersom ekologiskt vattenbruk och hållbart fiske ännu är i sin linda kan det vara svårt att skaffa tillräckligt ekologiskt foder eller foder från hållbart fiske, och bestämmelser bör därför fastställas om användning av icke-ekologiskt foder utifrån förordning (EG) nr 1774/2002 (15), i vilken bestämmelser fastställs om material som kommer från fisk och som får användas i vattenbruk, och förbud mot att utfodra odlad fisk med visst material som kommer från odlad fisk av samma art.

| (15) | Användning av vissa icke-ekologiska foderråvaror, fodertillsatser och processhjälpmedel är på noga fastställda villkor tillåten vid ekologisk produktion av vattenbruksdjur och alger. Nya råvaror bör godkännas i enlighet med artikel 16.1 i förordning (EG) nr 834/2007. På grundval av en rekommendation från en ad hoc-expertgrupp (16) för fiskfoder och rengöringsmedel i ekologiskt vattenbruk, som drar slutsatsen att ämnen som redan förtecknas i bilagorna V och VI till förordning (EG) nr 889/2008 och godkänts för ekologisk animalieproduktion bör tillåtas även för ekologiskt vattenbruk samt att vissa ämnen är nödvändiga för vissa fiskarter, bör sådana ämnen läggas till i bilaga VI till den förordningen. |
| --- | --- |

(15)

Användning av vissa icke-ekologiska foderråvaror, fodertillsatser och processhjälpmedel är på noga fastställda villkor tillåten vid ekologisk produktion av vattenbruksdjur och alger. Nya råvaror bör godkännas i enlighet med artikel 16.1 i förordning (EG) nr 834/2007. På grundval av en rekommendation från en ad hoc-expertgrupp (16) för fiskfoder och rengöringsmedel i ekologiskt vattenbruk, som drar slutsatsen att ämnen som redan förtecknas i bilagorna V och VI till förordning (EG) nr 889/2008 och godkänts för ekologisk animalieproduktion bör tillåtas även för ekologiskt vattenbruk samt att vissa ämnen är nödvändiga för vissa fiskarter, bör sådana ämnen läggas till i bilaga VI till den förordningen.

| (16) | Odling av musslor som livnär sig genom filtrering kan ha en gynnsam inverkan på kustvattenkvaliteten genom närsaltsreduktion, och det kan också underlätta blandodling. Särskilda bestämmelser för blötdjur bör fastställas med hänsyn till att tillskottsutfodring inte är nödvändig och att miljöpåverkan därmed i det avseendet kan bli mindre än för andra vattenbrukssektorer. |
| --- | --- |

(16)

Odling av musslor som livnär sig genom filtrering kan ha en gynnsam inverkan på kustvattenkvaliteten genom närsaltsreduktion, och det kan också underlätta blandodling. Särskilda bestämmelser för blötdjur bör fastställas med hänsyn till att tillskottsutfodring inte är nödvändig och att miljöpåverkan därmed i det avseendet kan bli mindre än för andra vattenbrukssektorer.

| (17) | Djurhälsoarbetet bör huvudsakligen grundas på förebyggande av sjukdomar. De åtgärder som föreskrivs i denna förordning bör inte påverka tillämpningen av rådets direktiv 2006/88/EG av den 24 oktober 2006 om djurhälsokrav för djur och produkter från vattenbruk och om förebyggande och bekämpning av vissa sjukdomar hos vattenlevande djur (17) när det gäller veterinärbehandling. Vissa ämnen för rengöring, antifouling och desinfektion av produktionsutrustning och anläggningar bör tillåtas på fastställda villkor. I levande djurs närvaro kräver användning av desinfektionsmedel särskild försiktighet och åtgärder för att undvika skada. Sådana ämnen bör godkännas i enlighet med artikel 16.1 i förordning (EG) nr 834/2007. På grundval av en rekommendation från en ad hoc-expertgrupp bör sådana ämnen förtecknas i bilagan. |
| --- | --- |

(17)

Djurhälsoarbetet bör huvudsakligen grundas på förebyggande av sjukdomar. De åtgärder som föreskrivs i denna förordning bör inte påverka tillämpningen av rådets direktiv 2006/88/EG av den 24 oktober 2006 om djurhälsokrav för djur och produkter från vattenbruk och om förebyggande och bekämpning av vissa sjukdomar hos vattenlevande djur (17) när det gäller veterinärbehandling. Vissa ämnen för rengöring, antifouling och desinfektion av produktionsutrustning och anläggningar bör tillåtas på fastställda villkor. I levande djurs närvaro kräver användning av desinfektionsmedel särskild försiktighet och åtgärder för att undvika skada. Sådana ämnen bör godkännas i enlighet med artikel 16.1 i förordning (EG) nr 834/2007. På grundval av en rekommendation från en ad hoc-expertgrupp bör sådana ämnen förtecknas i bilagan.

| (18) | Särskilda bestämmelser om veterinärbehandling bör fastställas, varigenom de olika typerna av behandling rangordnas och användningsfrekvensen begränsas i fråga om allopatiska behandlingar. |
| --- | --- |

(18)

Särskilda bestämmelser om veterinärbehandling bör fastställas, varigenom de olika typerna av behandling rangordnas och användningsfrekvensen begränsas i fråga om allopatiska behandlingar.

| (19) | Försiktighet bör iakttas i samband med hantering och transport av levande fisk, så att fiskens fysiologiska behov tillgodoses. |
| --- | --- |

(19)

Försiktighet bör iakttas i samband med hantering och transport av levande fisk, så att fiskens fysiologiska behov tillgodoses.

| (20) | Omställningen till ekologiska produktionsmetoder kräver att alla metoder som används inom en viss period anpassas till ekologiska metoder. Beroende på tidigare produktionssystem bör särskilda omställningsperioder fastställas. |
| --- | --- |

(20)

Omställningen till ekologiska produktionsmetoder kräver att alla metoder som används inom en viss period anpassas till ekologiska metoder. Beroende på tidigare produktionssystem bör särskilda omställningsperioder fastställas.

| (21) | Det har visat sig finnas felaktigheter i vissa av bilagorna till förordning (EEG) nr 889/2007. Dessa felaktigheter bör rättas till. |
| --- | --- |

(21)

Det har visat sig finnas felaktigheter i vissa av bilagorna till förordning (EEG) nr 889/2007. Dessa felaktigheter bör rättas till.

| (22) | Bestämmelser om särskilda kontrollkrav som tar hänsyn till vattenbrukets särdrag bör fastställas. |
| --- | --- |

(22)

Bestämmelser om särskilda kontrollkrav som tar hänsyn till vattenbrukets särdrag bör fastställas.

| (23) | För att underlätta omställningen till de nya gemenskapsreglerna för anläggningar som redan bedriver ekologisk produktion enligt nationella eller privata normer bör vissa övergångsbestämmelser fastställas. |
| --- | --- |

(23)

För att underlätta omställningen till de nya gemenskapsreglerna för anläggningar som redan bedriver ekologisk produktion enligt nationella eller privata normer bör vissa övergångsbestämmelser fastställas.

| (24) | Ekologiskt vattenbruk är ett förhållandevis nytt område för ekologisk produktion jämfört med ekologiskt jordbruk, som jordbruksföretagen har stor erfarenhet av. Med tanke på konsumenternas ökande intresse för produkter från ekologiskt vattenbruk är det troligt att det kommer att bli ännu vanligare att vattenbruksenheter ställer om till ekologisk produktion. Detta kommer inom kort att medföra ökad erfarenhet och teknisk kunskap. Den planerade forskningen väntas också resultera i ny kunskap, framför allt när det gäller inneslutningssystem, behovet av icke-ekologiska foderingredienser och djurtäthet för vissa arter. Ny kunskap och teknisk utveckling, som förbättrar det ekologiska vattenbruket, bör återspeglas i produktionsbestämmelserna. Det bör därför införas bestämmelser om en översyn av gällande lagstiftning för att nödvändiga ändringar ska kunna göras. |
| --- | --- |

(24)

Ekologiskt vattenbruk är ett förhållandevis nytt område för ekologisk produktion jämfört med ekologiskt jordbruk, som jordbruksföretagen har stor erfarenhet av. Med tanke på konsumenternas ökande intresse för produkter från ekologiskt vattenbruk är det troligt att det kommer att bli ännu vanligare att vattenbruksenheter ställer om till ekologisk produktion. Detta kommer inom kort att medföra ökad erfarenhet och teknisk kunskap. Den planerade forskningen väntas också resultera i ny kunskap, framför allt när det gäller inneslutningssystem, behovet av icke-ekologiska foderingredienser och djurtäthet för vissa arter. Ny kunskap och teknisk utveckling, som förbättrar det ekologiska vattenbruket, bör återspeglas i produktionsbestämmelserna. Det bör därför införas bestämmelser om en översyn av gällande lagstiftning för att nödvändiga ändringar ska kunna göras.

| (25) | Förordning (EG) nr 889/2008 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(25)

Förordning (EG) nr 889/2008 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (26) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från föreskrivande kommittén för ekologisk produktion. |
| --- | --- |

(26)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från föreskrivande kommittén för ekologisk produktion.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Förordning (EG) nr 889/2008 ska ändras på följande sätt:

| 1. | Artikel 1.2 ska ersättas med följande:
  ”2.   Förordningen ska inte gälla för






  a) | andra husdjursarter än dem som avses i artikel 7, och |
| --- | --- | --- |

1.

Artikel 1.2 ska ersättas med följande:

”2.   Förordningen ska inte gälla för

a)

andra husdjursarter än dem som avses i artikel 7, och

| b) | andra vattenbruksdjur än dem som avses i artikel 25a. |
| --- | --- |

b)

andra vattenbruksdjur än dem som avses i artikel 25a.

Avdelningarna II–IV ska emellertid även på motsvarande sätt tillämpas på sådana produkter till dess att närmare produktionsregler för dessa produkter fastställs på grundval av förordning (EG) nr 834/2007.”

| 2. | Artikel 2 ska ändras på följande sätt:






  a) | Led f ska ersättas med följande:
  ”f)   produktionsenhet: alla tillgångar som ska användas inom en produktionssektor, t.ex. produktionslokaler, skiften, betesmark, utomhusrastgårdar, byggnader avsedda för djur, fiskdammar, inneslutningssystem för alger eller vattenbruksdjur, upplåtelser längs kuster eller på havsbotten, lagerlokaler för växter, växtprodukter, algprodukter, animalieprodukter, råvaror och alla andra insatsvaror som är relevanta för denna särskilda produktionssektor.” |
| --- | --- | --- |

2.

Artikel 2 ska ändras på följande sätt:

a)

Led f ska ersättas med följande:

”f)   produktionsenhet: alla tillgångar som ska användas inom en produktionssektor, t.ex. produktionslokaler, skiften, betesmark, utomhusrastgårdar, byggnader avsedda för djur, fiskdammar, inneslutningssystem för alger eller vattenbruksdjur, upplåtelser längs kuster eller på havsbotten, lagerlokaler för växter, växtprodukter, algprodukter, animalieprodukter, råvaror och alla andra insatsvaror som är relevanta för denna särskilda produktionssektor.”

| b) | Följande led ska läggas till efter led i:
  ”j)   sluten recirkulerande vattenbruksanläggning: en anläggning där vattenbruk bedrivs i en innesluten miljö på land eller på ett fartyg med recirkulering av vatten, och med behov av ständig energitillförsel utifrån för att stabilisera miljön för vattenbruksdjuren.
  k)   energi från förnybara källor: energi från förnybara, icke-fossila källor: vindkraft, solenergi, geotermisk energi, vågkraft, tidvattenenergi, vattenkraft, deponigas, gas från avloppsreningsverk och biogaser.
  l)   kläckeri: plats för avel, kläckning och uppfödning i de tidiga stadierna av vattenbruksdjurs liv, särskilt fiskar och skaldjur.
  m)   yngelanläggning: plats där ett mellanliggande uppfödningssystem, mellan kläcknings- och tillväxtstadiet, tillämpas. Yngelstadiet avslutas inom produktionscykelns första tredjedel med undantag för arter som genomgår smoltifiering.
  n)   förorening: i samband med vattenbruk och algproduktion, direkt eller indirekt tillförsel till den marina miljön av ämnen eller energi enligt definitionen i direktiv 2008/56/EG (18) respektive direktiv 2000/60/EG (19), i de vatten där de är tillämpliga.
  o)   blandodling: i samband med vattenbruk och algproduktion, uppfödning av två eller fler arter vanligtvis från olika trofinivåer i samma odlingsenhet.
  p)   produktionscykel: i samband med vattenbruk och algproduktion, ett vattenbruksdjurs eller en algs livscykel från det första livsstadiet till skörden.
  q)   lokalt odlade arter: i samband med vattenbruk och algproduktion, arter som varken är främmande eller lokalt frånvarande enligt rådets förordning (EG) nr 708/2007 (20). De arter som förtecknas i bilaga IV till förordning (EG) nr 708/2007 kan betraktas som lokalt odlade.
  r)   djurtäthet: i samband med vattenbruk, djurens vikt per kubikmeter vatten vid varje tidpunkt under tillväxtstadiet och, när det gäller plattfisk och räkor, vikten per kvadratmeter vattenyta. |
| --- | --- |

b)

Följande led ska läggas till efter led i:

”j)   sluten recirkulerande vattenbruksanläggning: en anläggning där vattenbruk bedrivs i en innesluten miljö på land eller på ett fartyg med recirkulering av vatten, och med behov av ständig energitillförsel utifrån för att stabilisera miljön för vattenbruksdjuren.

k)   energi från förnybara källor: energi från förnybara, icke-fossila källor: vindkraft, solenergi, geotermisk energi, vågkraft, tidvattenenergi, vattenkraft, deponigas, gas från avloppsreningsverk och biogaser.

l)   kläckeri: plats för avel, kläckning och uppfödning i de tidiga stadierna av vattenbruksdjurs liv, särskilt fiskar och skaldjur.

m)   yngelanläggning: plats där ett mellanliggande uppfödningssystem, mellan kläcknings- och tillväxtstadiet, tillämpas. Yngelstadiet avslutas inom produktionscykelns första tredjedel med undantag för arter som genomgår smoltifiering.

n)   förorening: i samband med vattenbruk och algproduktion, direkt eller indirekt tillförsel till den marina miljön av ämnen eller energi enligt definitionen i direktiv 2008/56/EG (18) respektive direktiv 2000/60/EG (19), i de vatten där de är tillämpliga.

o)   blandodling: i samband med vattenbruk och algproduktion, uppfödning av två eller fler arter vanligtvis från olika trofinivåer i samma odlingsenhet.

p)   produktionscykel: i samband med vattenbruk och algproduktion, ett vattenbruksdjurs eller en algs livscykel från det första livsstadiet till skörden.

q)   lokalt odlade arter: i samband med vattenbruk och algproduktion, arter som varken är främmande eller lokalt frånvarande enligt rådets förordning (EG) nr 708/2007 (20). De arter som förtecknas i bilaga IV till förordning (EG) nr 708/2007 kan betraktas som lokalt odlade.

r)   djurtäthet: i samband med vattenbruk, djurens vikt per kubikmeter vatten vid varje tidpunkt under tillväxtstadiet och, när det gäller plattfisk och räkor, vikten per kvadratmeter vattenyta.

| 3. | I avdelning II ska följande kapitel införas som kapitel 1a:
  ”KAPITEL 1a



  Algproduktion


  Artikel 6a
  Tillämpningsområde
  I detta kapitel fastställs närmare produktionsregler för insamling och odling av alger. Det ska även på motsvarande sätt tillämpas på produktion av alla flercelliga havsalger eller fytoplankton och mikroalger för vidare användning som foder för vattenbruksdjur.
  Artikel 6b
  Vattnets lämplighet och plan för hållbar förvaltning
  1.   Verksamheten ska bedrivas på platser utan kontamination från produkter eller ämnen som inte är godkända för ekologisk produktion eller föroreningar som skulle äventyra produkternas ekologiska karaktär.
  2.   Ekologiska och icke-ekologiska produktionsenheter ska hållas isär på lämpligt sätt. Särhållningsåtgärderna ska utgå från det naturliga läget, separata vattenförsörjningssystem, avstånd, tidvatten och den ekologiska produktionsenhetens läge upp- eller nedströms. Myndigheter i medlemsstaterna får se ut platser eller områden som de anser vara olämpliga för ekologiskt vattenbruk eller algskörd och de får även fastställa vilket avstånd som måste finnas mellan ekologiska och icke-ekologiska produktionsenheter.
  När sådana minimiavstånd fastställs ska medlemsstaterna lämna information om detta till aktörer, övriga medlemsstater och kommissionen.
  3.   En miljöbedömning som står i proportion till produktionsenheten ska krävas för all ny verksamhet som är föremål för en ansökan om ekologisk produktion och som producerar mer än 20 ton vattenbruksprodukter per år, för att fastställa vilka förhållanden som råder i produktionsenheten och dess omedelbara omgivning och de troliga effekterna av driften. Aktören ska lämna miljöbedömningen till kontrollorganet eller kontrollmyndigheten. Innehållet i miljöbedömningen ska baseras på bilaga IV till rådets direktiv 85/337/EEG (21). Om enheten redan varit föremål för en liknande bedömning får den användas för detta ändamål.
  4.   Aktören ska lägga fram en plan för hållbar förvaltning för vattenbruk och algskörd, som är proportionell till produktionsenheten.
  Planen ska uppdateras årligen och innehålla uppgifter om verksamhetens miljöeffekter och den miljöövervakning som planeras samt en förteckning över åtgärder som ska vidtas för att minimera de negativa effekterna på den omgivande vatten- och landmiljön, inklusive, i tillämpliga fall, utsläpp av näringsämnen i miljön per produktionscykel eller år. Planen ska innehålla uppgifter om tillsyn och reparation av teknisk utrustning.
  5.   Aktörer inom vattenbruk och algproduktion ska helst använda förnybara energikällor och återvunnet material och ska, som en del av planen för hållbar förvaltning, upprätta en plan för avfallsbegränsning, som ska börja tillämpas när verksamheten inleds. När så är möjligt ska restvärme endast användas om energin kommer från förnybara källor.
  6.   När det gäller algskörd ska en biomasseuppskattning göras en gång i samband med att verksamheten inleds.
  Artikel 6c
  Hållbar skörd av vilda alger
  1.   Bokföringen ska förvaras vid enheten eller i lokalerna så att aktören kan identifiera och kontrollmyndigheten eller kontrollorganet kan kontrollera att producenterna har levererat endast vilda alger som producerats i enlighet med förordning (EG) nr 834/2007.
  2.   Skörden ska bedrivas på ett sådant sätt att de volymer som skördas inte påverkar vattenmiljön i någon betydande utsträckning. För att säkra algernas förnyelse ska åtgärder vidtas avseende t.ex. skördeteknik, minsta tillåtna storlek, ålder, reproduktionscykler eller kvarvarande algers storlek.
  3.   Om alger skördas från ett delat eller gemensamt skördeområde ska det finnas dokumentation som visar att den totala skörden är förenlig med denna förordning.
  4.   Med avseende på artikel 73b.2 b och c ska denna dokumentation visa att förvaltningen är hållbar och att ingen långsiktig påverkan sker på skördeområdena.
  Artikel 6d
  Algodling
  1.   Vid algodling till havs ska endast näringsämnen som förekommer naturligt i miljön eller som härrör från ekologisk produktion av vattenbruksdjur, helst i närheten som en del av ett blandodlingssystem, användas.
  2.   I anläggningar på land där externa näringskällor används ska det kunna styrkas att näringsnivåerna i utflödesvattnet är lika höga som eller lägre än i inflödesvattnet. Endast näringsämnen av vegetabiliskt eller mineraliskt ursprung som finns förtecknade i bilaga I får användas.
  3.   Odlingstätheten eller driftsintensiteten ska registreras och vattenmiljöns integritet ska upprätthållas genom att det säkras att den största mängd alger som kan odlas utan negativa miljöeffekter inte överskrids.
  4.   Rep och annan utrustning som används för algodling ska om möjligt återanvändas eller återvinnas.
  Artikel 6e
  Antifouling och rengöring av produktionsutrustning och anläggningar
  1.   Påväxt ska avlägsnas endast med fysiska metoder eller för hand och när så är lämpligt kastas ut på avstånd från odlingen.
  2.   Rengöring av utrustning och anläggningar ska utföras med fysiska eller mekaniska metoder. När detta inte är tillräckligt, får endast de kemiska ämnen som förtecknas i bilaga VII del 2 användas. |
| --- | --- |

3.

I avdelning II ska följande kapitel införas som kapitel 1a:

”KAPITEL 1a

Algproduktion

Artikel 6a

Tillämpningsområde

I detta kapitel fastställs närmare produktionsregler för insamling och odling av alger. Det ska även på motsvarande sätt tillämpas på produktion av alla flercelliga havsalger eller fytoplankton och mikroalger för vidare användning som foder för vattenbruksdjur.

Artikel 6b

Vattnets lämplighet och plan för hållbar förvaltning

1.   Verksamheten ska bedrivas på platser utan kontamination från produkter eller ämnen som inte är godkända för ekologisk produktion eller föroreningar som skulle äventyra produkternas ekologiska karaktär.

2.   Ekologiska och icke-ekologiska produktionsenheter ska hållas isär på lämpligt sätt. Särhållningsåtgärderna ska utgå från det naturliga läget, separata vattenförsörjningssystem, avstånd, tidvatten och den ekologiska produktionsenhetens läge upp- eller nedströms. Myndigheter i medlemsstaterna får se ut platser eller områden som de anser vara olämpliga för ekologiskt vattenbruk eller algskörd och de får även fastställa vilket avstånd som måste finnas mellan ekologiska och icke-ekologiska produktionsenheter.

När sådana minimiavstånd fastställs ska medlemsstaterna lämna information om detta till aktörer, övriga medlemsstater och kommissionen.

3.   En miljöbedömning som står i proportion till produktionsenheten ska krävas för all ny verksamhet som är föremål för en ansökan om ekologisk produktion och som producerar mer än 20 ton vattenbruksprodukter per år, för att fastställa vilka förhållanden som råder i produktionsenheten och dess omedelbara omgivning och de troliga effekterna av driften. Aktören ska lämna miljöbedömningen till kontrollorganet eller kontrollmyndigheten. Innehållet i miljöbedömningen ska baseras på bilaga IV till rådets direktiv 85/337/EEG (21). Om enheten redan varit föremål för en liknande bedömning får den användas för detta ändamål.

4.   Aktören ska lägga fram en plan för hållbar förvaltning för vattenbruk och algskörd, som är proportionell till produktionsenheten.

Planen ska uppdateras årligen och innehålla uppgifter om verksamhetens miljöeffekter och den miljöövervakning som planeras samt en förteckning över åtgärder som ska vidtas för att minimera de negativa effekterna på den omgivande vatten- och landmiljön, inklusive, i tillämpliga fall, utsläpp av näringsämnen i miljön per produktionscykel eller år. Planen ska innehålla uppgifter om tillsyn och reparation av teknisk utrustning.

5.   Aktörer inom vattenbruk och algproduktion ska helst använda förnybara energikällor och återvunnet material och ska, som en del av planen för hållbar förvaltning, upprätta en plan för avfallsbegränsning, som ska börja tillämpas när verksamheten inleds. När så är möjligt ska restvärme endast användas om energin kommer från förnybara källor.

6.   När det gäller algskörd ska en biomasseuppskattning göras en gång i samband med att verksamheten inleds.

Artikel 6c

Hållbar skörd av vilda alger

1.   Bokföringen ska förvaras vid enheten eller i lokalerna så att aktören kan identifiera och kontrollmyndigheten eller kontrollorganet kan kontrollera att producenterna har levererat endast vilda alger som producerats i enlighet med förordning (EG) nr 834/2007.

2.   Skörden ska bedrivas på ett sådant sätt att de volymer som skördas inte påverkar vattenmiljön i någon betydande utsträckning. För att säkra algernas förnyelse ska åtgärder vidtas avseende t.ex. skördeteknik, minsta tillåtna storlek, ålder, reproduktionscykler eller kvarvarande algers storlek.

3.   Om alger skördas från ett delat eller gemensamt skördeområde ska det finnas dokumentation som visar att den totala skörden är förenlig med denna förordning.

4.   Med avseende på artikel 73b.2 b och c ska denna dokumentation visa att förvaltningen är hållbar och att ingen långsiktig påverkan sker på skördeområdena.

Artikel 6d

Algodling

1.   Vid algodling till havs ska endast näringsämnen som förekommer naturligt i miljön eller som härrör från ekologisk produktion av vattenbruksdjur, helst i närheten som en del av ett blandodlingssystem, användas.

2.   I anläggningar på land där externa näringskällor används ska det kunna styrkas att näringsnivåerna i utflödesvattnet är lika höga som eller lägre än i inflödesvattnet. Endast näringsämnen av vegetabiliskt eller mineraliskt ursprung som finns förtecknade i bilaga I får användas.

3.   Odlingstätheten eller driftsintensiteten ska registreras och vattenmiljöns integritet ska upprätthållas genom att det säkras att den största mängd alger som kan odlas utan negativa miljöeffekter inte överskrids.

4.   Rep och annan utrustning som används för algodling ska om möjligt återanvändas eller återvinnas.

Artikel 6e

Antifouling och rengöring av produktionsutrustning och anläggningar

1.   Påväxt ska avlägsnas endast med fysiska metoder eller för hand och när så är lämpligt kastas ut på avstånd från odlingen.

2.   Rengöring av utrustning och anläggningar ska utföras med fysiska eller mekaniska metoder. När detta inte är tillräckligt, får endast de kemiska ämnen som förtecknas i bilaga VII del 2 användas.

| 4. | I artikel 21 ska punkt 2 ersättas med följande:
  ”2.   Upp till 20 % av den sammanlagda genomsnittsmängden av djurens foder får utgöras av bete på eller skörd från permanent betesmark, skiften för fleråriga foderväxter eller proteingrödor som sås på ekologiskt odlad mark som befinner sig under det första omställningsåret, under förutsättning att marken ingår i själva anläggningen och inte har varit en del av den anläggningens ekologiska produktionsenhet under de senaste fem åren. I de fall då både omställningsfoder och foder från skiften under det första omställningsåret används får den sammanlagda andelen sådant foder inte överskrida de högsta procentsatser som anges i punkt 1.” |
| --- | --- |

4.

I artikel 21 ska punkt 2 ersättas med följande:

”2.   Upp till 20 % av den sammanlagda genomsnittsmängden av djurens foder får utgöras av bete på eller skörd från permanent betesmark, skiften för fleråriga foderväxter eller proteingrödor som sås på ekologiskt odlad mark som befinner sig under det första omställningsåret, under förutsättning att marken ingår i själva anläggningen och inte har varit en del av den anläggningens ekologiska produktionsenhet under de senaste fem åren. I de fall då både omställningsfoder och foder från skiften under det första omställningsåret används får den sammanlagda andelen sådant foder inte överskrida de högsta procentsatser som anges i punkt 1.”

| 5. | I avdelning II ska följande kapitel införas som kapitel 2a:
  ”KAPITEL 2a



  Produktion av vattenbruksdjur



  Avsnitt 1



  Allmänna regler


  Artikel 25a
  Tillämpningsområde
  I detta kapitel fastställs närmare produktionsregler för arter av fisk, kräftdjur, tagghudingar och blötdjur som omfattas av bilaga XIIIa.
  Det ska även på motsvarande sätt tillämpas på zooplankton, mikroskopiska kräftdjur, hjuldjur, maskar och andra vattendjur som används som foder.
  Artikel 25b
  Vattnets lämplighet och plan för hållbar förvaltning
  1.   Bestämmelserna i artikel 6b.1–6b.5 ska tillämpas på detta kapitel.
  2.   Skyddsåtgärder och förebyggande åtgärder som vidtas mot rovdjur i enlighet med rådets direktiv 92/43/EEG (22) och nationella regler ska registreras i planen för hållbar förvaltning.
  3.   I tillämpliga fall ska det kunna styrkas att närbelägna aktörer är samordnade när de upprättar förvaltningsplanerna.
  4.   Vid produktion av vattenbruksdjur i fiskdammar, tankar eller bassänger ska odlingarna vara utrustade antingen med naturliga filterbäddar, sedimentationsdammar, biologiska filter eller mekaniska filter för uppsamling av överskott av näringsämnen, eller använda alger och/eller djur (musslor och alger) som bidrar till att förbättra utflödesvattnets kvalitet. Utflödesövervakning ska genomföras med jämna mellanrum när så är lämpligt.
  Artikel 25c
  Samtidig produktion av ekologiska och icke-ekologiska vattenbruksdjur
  1.   Den behöriga myndigheten får tillåta kläckerier och yngelanläggningar att föda upp både ekologiska och icke-ekologiska yngel i en och samma anläggning, förutsatt att enheterna är tydligt åtskilda fysiskt och det finns ett separat vattenförsörjningssystem.
  2.   Vid tillväxtproduktion får den behöriga myndigheten, när olika produktionsfaser och hanteringsperioder för vattendjuren berörs, tillåta enheter för ekologisk respektive icke-ekologisk produktion av vattenbruksdjur på samma anläggning förutsatt att kraven i artikel 6b.2 i denna förordning uppfylls.
  3.   Aktörer ska bevara dokumentation över tillämpningen av de bestämmelser som avses i denna artikel.

  Avsnitt 2



  Ursprung för vattenbruksdjur


  Artikel 25d
  Ekologiska vattenbruksdjurs ursprung
  1.   Lokalt odlade arter ska användas, och aveln ska syfta till att ge stammar som är bättre lämpade för odlingsförhållandena, har god hälsa och ger ett gott utnyttjande av foderresurserna. Dokumentation över ursprung och behandling ska ställas till förfogande för kontrollorganet eller kontrollmyndigheten.
  2.   Arter som kan odlas utan att vilda bestånd orsakas någon betydande skada ska väljas.
  Artikel 25e
  Ursprung för icke-ekologiska vattenbruksdjur och hanteringen av dessa
  1.   För avelsändamål eller för att förbättra det genetiska materialet och när ekologiska vattenbruksdjur inte finns tillgängliga får viltfångade eller icke-ekologiska vattenbruksdjur föras in på en anläggning. Sådana djur ska hållas ekologiskt i minst tre månader innan de får användas för avel.
  2.   För uppfödningsändamål och när ekologiska vattenbruksyngel inte finns tillgängliga får icke-ekologiska vattenbruksyngel föras in på en anläggning. Åtminstone de två sista tredjedelarna av produktionscykeln ska förvaltas ekologiskt.
  3.   Den största andel icke-ekologiska vattenbruksyngel som får föras in på anläggningen ska uppgå till: 80 % fram till den 31 december 2011, 50 % fram till den 31 december 2013 och 0 % fram till den 31 december 2015.
  4.   För uppfödningsändamål är insamling av vilda vattenbruksyngel specifikt begränsad till






  a) | naturligt inflöde av larver och yngel av fisk och kräftdjur när dammar, inneslutningssystem och inhägnader fylls, |
| --- | --- | --- |

5.

I avdelning II ska följande kapitel införas som kapitel 2a:

”KAPITEL 2a

Produktion av vattenbruksdjur

Avsnitt 1

Allmänna regler

Artikel 25a

Tillämpningsområde

I detta kapitel fastställs närmare produktionsregler för arter av fisk, kräftdjur, tagghudingar och blötdjur som omfattas av bilaga XIIIa.

Det ska även på motsvarande sätt tillämpas på zooplankton, mikroskopiska kräftdjur, hjuldjur, maskar och andra vattendjur som används som foder.

Artikel 25b

Vattnets lämplighet och plan för hållbar förvaltning

1.   Bestämmelserna i artikel 6b.1–6b.5 ska tillämpas på detta kapitel.

2.   Skyddsåtgärder och förebyggande åtgärder som vidtas mot rovdjur i enlighet med rådets direktiv 92/43/EEG (22) och nationella regler ska registreras i planen för hållbar förvaltning.

3.   I tillämpliga fall ska det kunna styrkas att närbelägna aktörer är samordnade när de upprättar förvaltningsplanerna.

4.   Vid produktion av vattenbruksdjur i fiskdammar, tankar eller bassänger ska odlingarna vara utrustade antingen med naturliga filterbäddar, sedimentationsdammar, biologiska filter eller mekaniska filter för uppsamling av överskott av näringsämnen, eller använda alger och/eller djur (musslor och alger) som bidrar till att förbättra utflödesvattnets kvalitet. Utflödesövervakning ska genomföras med jämna mellanrum när så är lämpligt.

Artikel 25c

Samtidig produktion av ekologiska och icke-ekologiska vattenbruksdjur

1.   Den behöriga myndigheten får tillåta kläckerier och yngelanläggningar att föda upp både ekologiska och icke-ekologiska yngel i en och samma anläggning, förutsatt att enheterna är tydligt åtskilda fysiskt och det finns ett separat vattenförsörjningssystem.

2.   Vid tillväxtproduktion får den behöriga myndigheten, när olika produktionsfaser och hanteringsperioder för vattendjuren berörs, tillåta enheter för ekologisk respektive icke-ekologisk produktion av vattenbruksdjur på samma anläggning förutsatt att kraven i artikel 6b.2 i denna förordning uppfylls.

3.   Aktörer ska bevara dokumentation över tillämpningen av de bestämmelser som avses i denna artikel.

Avsnitt 2

Ursprung för vattenbruksdjur

Artikel 25d

Ekologiska vattenbruksdjurs ursprung

1.   Lokalt odlade arter ska användas, och aveln ska syfta till att ge stammar som är bättre lämpade för odlingsförhållandena, har god hälsa och ger ett gott utnyttjande av foderresurserna. Dokumentation över ursprung och behandling ska ställas till förfogande för kontrollorganet eller kontrollmyndigheten.

2.   Arter som kan odlas utan att vilda bestånd orsakas någon betydande skada ska väljas.

Artikel 25e

Ursprung för icke-ekologiska vattenbruksdjur och hanteringen av dessa

1.   För avelsändamål eller för att förbättra det genetiska materialet och när ekologiska vattenbruksdjur inte finns tillgängliga får viltfångade eller icke-ekologiska vattenbruksdjur föras in på en anläggning. Sådana djur ska hållas ekologiskt i minst tre månader innan de får användas för avel.

2.   För uppfödningsändamål och när ekologiska vattenbruksyngel inte finns tillgängliga får icke-ekologiska vattenbruksyngel föras in på en anläggning. Åtminstone de två sista tredjedelarna av produktionscykeln ska förvaltas ekologiskt.

3.   Den största andel icke-ekologiska vattenbruksyngel som får föras in på anläggningen ska uppgå till: 80 % fram till den 31 december 2011, 50 % fram till den 31 december 2013 och 0 % fram till den 31 december 2015.

4.   För uppfödningsändamål är insamling av vilda vattenbruksyngel specifikt begränsad till

a)

naturligt inflöde av larver och yngel av fisk och kräftdjur när dammar, inneslutningssystem och inhägnader fylls,

| b) | europeisk glasål, förutsatt att en godkänd förvaltningsplan för ål finns för platsen och att artificiell reproduktion ännu inte är möjlig. |
| --- | --- |

b)

europeisk glasål, förutsatt att en godkänd förvaltningsplan för ål finns för platsen och att artificiell reproduktion ännu inte är möjlig.

Avsnitt 3

Djurhållningspraxis för vattenbruk

Artikel 25f

Allmänna djurhållningsregler för vattenbruk

1.   Djurhållningen vid vattenbruk ska vara sådan att följande villkor uppfylls, beroende på artens särskilda behov:

| a) | Vattenbruksdjuren ska ha tillräckligt med utrymme för sitt välbefinnande. |
| --- | --- |

a)

Vattenbruksdjuren ska ha tillräckligt med utrymme för sitt välbefinnande.

| b) | De ska hållas i vatten av god kvalitet med tillräckliga syrenivåer. |
| --- | --- |

b)

De ska hållas i vatten av god kvalitet med tillräckliga syrenivåer.

| c) | De ska hållas under de temperatur- och ljusförhållanden som artens behov kräver, med hänsyn till den geografiska belägenheten. |
| --- | --- |

c)

De ska hållas under de temperatur- och ljusförhållanden som artens behov kräver, med hänsyn till den geografiska belägenheten.

| d) | När det gäller sötvattenfisk ska bottentypen ligga så nära naturliga förhållanden som möjligt. |
| --- | --- |

d)

När det gäller sötvattenfisk ska bottentypen ligga så nära naturliga förhållanden som möjligt.

| e) | När det gäller karp ska bottnen bestå av naturjord. |
| --- | --- |

e)

När det gäller karp ska bottnen bestå av naturjord.

2.   Djurtätheten anges i bilaga XIIIa för varje art eller artgrupp. Vid bedömning av djurtäthetens effekter på den odlade fiskens välbefinnande, ska fiskens tillstånd (såsom skadade fenor, andra skador, tillväxt, beteende och allmänna hälsotillstånd) samt vattenkvaliteten kontrolleras.

3.   Vatteninneslutningssystem ska utformas och konstrueras så att de ger en flödeshastighet och fysiokemiska parametrar som främjar djurens hälsa och välbefinnande och garanterar att deras beteendebehov möts.

4.   Inneslutningssystem ska utformas, placeras och drivas på ett sätt som minimerar risken för rymning.

5.   Om fisk eller kräftdjur rymmer ska lämpliga åtgärder vidtas för att minska påverkan på det lokala ekosystemet, inbegripet infångande om så är lämpligt. Dokumentation ska bevaras.

Artikel 25g

Särskilda regler för akvatiska inneslutningssystem

1.   Slutna recirkulerande produktionsanläggningar för vattenbruksdjur är förbjudna, med undantag av kläckerier och yngelanläggningar eller för produktion av arter av organismer som används som ekologiskt foder.

2.   Uppfödningsenheter på land ska uppfylla följande villkor:

| a) | I system med genomströmning ska det vara möjligt att övervaka och kontrollera flödeshastigheten och vattenkvaliteten i både inflödes- och utflödesvattnet. |
| --- | --- |

a)

I system med genomströmning ska det vara möjligt att övervaka och kontrollera flödeshastigheten och vattenkvaliteten i både inflödes- och utflödesvattnet.

| b) | Minst 5 % av omkretsen runt anläggningen (gränsen mellan land och vatten) ska bestå av naturlig vegetation. |
| --- | --- |

b)

Minst 5 % av omkretsen runt anläggningen (gränsen mellan land och vatten) ska bestå av naturlig vegetation.

3.   Inneslutningssystem till havs ska

| a) | vara belägna där vattenflödet, djupet och vattenomsättningen är tillräckliga för att minimera påverkan på havsbotten och den omgivande vattenförekomsten, |
| --- | --- |

a)

vara belägna där vattenflödet, djupet och vattenomsättningen är tillräckliga för att minimera påverkan på havsbotten och den omgivande vattenförekomsten,

| b) | ha kassar med lämplig utformning, konstruktion och underhåll med hänsyn till exponeringen för driftsmiljön. |
| --- | --- |

b)

ha kassar med lämplig utformning, konstruktion och underhåll med hänsyn till exponeringen för driftsmiljön.

4.   Artificiell uppvärmning eller nedkylning av vatten ska endast tillåtas i kläckerier och yngelanläggningar. Naturligt borrhålsvatten får användas för att värma upp eller kyla ned vatten i alla produktionsstadier.

Artikel 25h

Hantering av vattenbruksdjur

1.   Hantering av vattenbruksdjur ska minimeras och ske med största försiktighet, och lämplig utrustning ska användas och lämpliga rutiner följas för att undvika stress och fysisk skada i samband med hanteringen. Avelsbestånd ska hanteras på ett sådant sätt att fysisk skada och stress minimeras. Avelsbestånd ska hanteras på ett sådant sätt att fysisk skada och stress minimeras och under anestesi när så är lämpligt. Storlekssorteringen ska hållas till ett minimum och till vad som krävs för att säkra fiskens välbefinnande.

2.   Följande begränsningar ska gälla för användningen av artificiellt ljus:

| a) | För att förlänga den naturliga dagen får det inte överstiga en högsta nivå som tar hänsyn till etologiska behov, geografiska förhållanden och de odlade djurens allmänna hälsa; denna högsta nivå får inte överstiga 16 timmar per dygn, utom för reproduktionsändamål. |
| --- | --- |

a)

För att förlänga den naturliga dagen får det inte överstiga en högsta nivå som tar hänsyn till etologiska behov, geografiska förhållanden och de odlade djurens allmänna hälsa; denna högsta nivå får inte överstiga 16 timmar per dygn, utom för reproduktionsändamål.

| b) | Plötsliga förändringar av ljusstyrkan ska undvikas vid övergången genom användning av dämpbara lampor eller bakgrundsbelysning. |
| --- | --- |

b)

Plötsliga förändringar av ljusstyrkan ska undvikas vid övergången genom användning av dämpbara lampor eller bakgrundsbelysning.

3.   För att säkra djurens välbefinnande och hälsa tillåts luftning, förutsatt att det används mekaniska luftare som företrädesvis drivs av förnybar energi.

All sådan användning ska registreras i vattenbruksjournalen.

4.   Syre får endast användas för ändamål med anknytning till djurhälsokrav och kritiska perioder i samband med produktion eller transport i följande fall:

| a) | Exceptionella fall av temperaturhöjning, lufttrycksfall eller oavsiktlig förorening. |
| --- | --- |

a)

Exceptionella fall av temperaturhöjning, lufttrycksfall eller oavsiktlig förorening.

| b) | Sporadiska förfaranden för beståndshantering, t.ex. provtagning och sortering. |
| --- | --- |

b)

Sporadiska förfaranden för beståndshantering, t.ex. provtagning och sortering.

| c) | Åtgärder för att säkra det odlade beståndets överlevnad. |
| --- | --- |

c)

Åtgärder för att säkra det odlade beståndets överlevnad.

Dokumentation ska bevaras.

5.   Slakttekniken ska säkra att fisken omedelbart blir medvetslös och okänslig för smärta. Olikheter i fråga om skördestorlekar, arter och produktionsanläggningar ska tas i beaktande när de bästa slaktmetoderna övervägs.

Avsnitt 4

Uppfödning

Artikel 25i

Förbud mot hormoner

Användning av hormoner och hormonderivat är förbjuden.

Avsnitt 5

Foder för fisk, kräftdjur och tagghudingar

Artikel 25j

Allmänna regler för foder

När foderrutiner ska följande prioriteras:

| a) | Djurhälsa. |
| --- | --- |

a)

Djurhälsa.

| b) | Hög produktkvalitet, även i fråga om näringsmässig sammansättning, som ska säkra att slutprodukten för konsumtion är av hög kvalitet. |
| --- | --- |

b)

Hög produktkvalitet, även i fråga om näringsmässig sammansättning, som ska säkra att slutprodukten för konsumtion är av hög kvalitet.

| c) | Liten miljöpåverkan. |
| --- | --- |

c)

Liten miljöpåverkan.

Artikel 25k

Särskilda regler för foder för köttätande vattenbruksdjur

1.   Följande prioriteringar ska gälla för foder för köttätande vattenbruksdjur:

| a) | Ekologiska foderprodukter från vattenbruk. |
| --- | --- |

a)

Ekologiska foderprodukter från vattenbruk.

| b) | Fiskmjöl och fiskolja av slaktspill från ekologiskt vattenbruk. |
| --- | --- |

b)

Fiskmjöl och fiskolja av slaktspill från ekologiskt vattenbruk.

| c) | Fiskmjöl och fiskolja och ingredienser från fisk som härrör från slaktspill av fisk som fångats som livsmedel vid hållbart fiske. |
| --- | --- |

c)

Fiskmjöl och fiskolja och ingredienser från fisk som härrör från slaktspill av fisk som fångats som livsmedel vid hållbart fiske.

| d) | Ekologiska foderråvaror av vegetabiliskt och animaliskt ursprung som förtecknas i bilaga V, på de villkor som fastställs i den bilagan. |
| --- | --- |

d)

Ekologiska foderråvaror av vegetabiliskt och animaliskt ursprung som förtecknas i bilaga V, på de villkor som fastställs i den bilagan.

2.   Om foder enligt punkt 1 inte finns tillgängligt får fiskmjöl och fiskolja av slaktspill från icke-ekologiskt vattenbruk eller slaktspill från fisk som fångats som livsmedel användas under en övergångsperiod till och med den 31 december 2014. Sådan foderråvara får inte överstiga 30 % av den dagliga foderransonen.

3.   Foderransonen får innehålla högst 60 % ekologiska växtprodukter.

4.   Astaxantin som huvudsakligen härrör från ekologiska källor, såsom ekologiska kräftdjursskal, får användas i foder till lax och öring inom ramen för deras fysiologiska behov. Om inga ekologiska källor finns tillgängliga, får naturliga källor för astaxantin användas (såsom Phaffia-jäst).

Artikel 25l

Särskilda regler för foder för vissa vattenbruksdjur

1.   Vattenbruksdjur som avses i bilaga XIIIa avsnitten 6, 7 och 9 ska utfodras med foder som finns naturligt i dammar och sjöar.

2.   Om naturliga foderresurser enligt punkt 1 inte finns tillgängliga i tillräcklig mängd är det tillåtet att använda ekologiskt foder av vegetabiliskt ursprung, som helst ska ha odlats inom anläggningen, eller alger. Aktörer ska bevara dokumentation som styrker behovet av att använda tilläggsfoder.

3.   Om det naturliga fodret kompletteras i enlighet med punkt 2 får foderransonen för de arter som nämns i avsnitt 7 och för hajmal (Pangasius sp.), som nämns i avsnitt 9, innehålla högst 10 % fiskmjöl eller fiskolja från hållbart fiske.

Artikel 25m

Produkter och ämnen enligt artikel 15.1 d iii) i förordning (EG) nr 834/2007

1.   Foderråvaror av animaliskt och mineraliskt ursprung får användas vid ekologiskt vattenbruk endast om de förtecknas i bilaga V.

2.   Fodertillsatser, vissa ämnen som används i djurfoder och processtekniska hjälpmedel får användas om de förtecknas i bilaga VI och på de villkor som fastställs i den bilagan.

Avsnitt 6

Särskilda regler för blötdjur

Artikel 25n

Växtområde

1.   Odling av musslor får bedrivas i samma vattenområde som odling av ekologisk fisk och ekologiska alger i ett blandodlingssystem som ska dokumenteras i planen för hållbar förvaltning. Musslor får också odlas tillsammans med snäckor, t.ex. strandsnäckor, i blandodling.

2.   Ekologisk produktion av musslor ska ske inom områden som avgränsas av stolpar, pontoner eller andra tydliga markörer och ska beroende på vad som är lämpligt inhägnas med nätkassar eller burar eller med andra konstgjorda metoder.

3.   Ekologiska skaldjursodlingar ska minimera riskerna för arter av naturvårdsintresse. Om rovdjursnät används ska de vara utformade så att dykande fåglar inte skadas.

Artikel 25o

Anskaffning av förökningsmaterial

1.   Om ingen betydande miljöskada äger rum och om det är tillåtet i den lokala lagstiftningen, får när det gäller musslor vilt förökningsmaterial som hämtats utanför produktionsenheten användas, förutsatt att det kommer från

| a) | bankar som har små möjligheter att överleva vintern eller som är större än vad som krävs, eller |
| --- | --- |

a)

bankar som har små möjligheter att överleva vintern eller som är större än vad som krävs, eller

| b) | naturlig settling av mussellarver på insamlare. |
| --- | --- |

b)

naturlig settling av mussellarver på insamlare.

Register ska föras över hur, var och när vilt förökningsmaterial samlats in, för att möjliggöra spårbarhet till insamlingsområdet.

Förökningsmaterial från icke-ekologiska kläckerier för musslor får dock införas i de ekologiska produktionsenheterna upp till följande högsta procentsatser: 80 % fram till den 31 december 2011, 50 % fram till den 31 december 2013 och 0 % fram till den 31 december 2015.

2.   När det gäller japanskt jätteostron, Crassostrea gigas, ska bestånd som fötts upp selektivt helst användas för att begränsa spridningen av ägg i naturmiljön.

Artikel 25p

Förvaltning

1.   Vid produktionen får djurtätheten inte överstiga den djurtäthet som tillämpas vid icke-ekologisk skaldjursproduktion på platsen. Sortering, gallring och anpassningar av djurtätheten ska göras med utgångspunkt i biomassan och för att garantera djurens välbefinnande och en hög produktkvalitet.

2.   Påväxt ska avlägsnas med fysiska metoder eller för hand och om det är lämpligt kastas överbord på avstånd från skaldjursodlingarna. Skaldjur får en gång under produktionscykeln behandlas med en kalklösning för att bekämpa konkurrerande påväxt.

Artikel 25q

Odlingsregler

1.   Odling på musselband och andra metoder som förtecknas i avsnitt 8 i bilaga XIIIa kan komma i fråga för ekologisk produktion.

2.   Bottenodling av blötdjur är endast tillåten om ingen betydande miljöpåverkan orsakas på insamlings- och odlingsplatserna. Minimal miljöpåverkan ska styrkas genom en undersökning och en rapport om det exploaterade området som aktören ska lägga fram för kontrollorganet eller kontrollmyndigheten. Rapporten ska ingå som ett särskilt kapitel i planen för hållbar förvaltning.

Artikel 25r

Särskilda odlingsregler för ostron

Odling i kassar på ställningar är tillåten. Sådana eller andra strukturer där ostronen är inneslutna ska vara utformade på så sätt att de inte utgör ett fullständigt hinder längs kusten. För att optimera produktionen ska bestånden ska placeras med omsorg på bäddarna med hänsyn till tidvattenströmmar. Produktionen ska uppfylla kriterierna i avsnitt 8 i bilaga XIIIa.

Avsnitt 7

Sjukdomsförebyggande och veterinärbehandling

Artikel 25s

Allmänna regler om förebyggande av sjukdomar

1.   Djurhälsoplanen enligt artikel 9 i direktiv 2006/88/EG ska innehålla uppgifter om biosäkerhet och praxis för förebyggande av sjukdomar, inbegripet ett skriftligt avtal om hälsorådgivning, som är proportionellt till produktionsenheten, med kvalificerade organ som utför tjänster som rör vattenbruksdjurs hälsa, som ska besöka odlingen minst en gång per år och minst en gång vartannat år när det gäller musslor.

2.   Inneslutningssystem, utrustning och redskap ska rengöras och desinficeras på lämpligt sätt. Endast produkter som förtecknas i avsnitt 2.1–2.2 i bilaga VII får användas.

3.   I fråga om driftuppehåll gäller följande:

| a) | Den behöriga myndigheten ska besluta om huruvida driftuppehåll är nödvändigt och fastställa den lämpliga driftuppehållsperiod som ska tillämpas och dokumenteras efter varje produktionscykel i öppna vatteninneslutningssystem till havs. Driftuppehåll rekommenderas också för andra produktionsmetoder där tankar, fiskdammar och burar används. |
| --- | --- |

a)

Den behöriga myndigheten ska besluta om huruvida driftuppehåll är nödvändigt och fastställa den lämpliga driftuppehållsperiod som ska tillämpas och dokumenteras efter varje produktionscykel i öppna vatteninneslutningssystem till havs. Driftuppehåll rekommenderas också för andra produktionsmetoder där tankar, fiskdammar och burar används.

| b) | Det ska inte vara obligatoriskt vid odling av musslor. |
| --- | --- |

b)

Det ska inte vara obligatoriskt vid odling av musslor.

| c) | Under driftuppehåll ska burar eller andra strukturer som används för produktion av vattenbruksdjur tömmas, desinficeras och lämnas tomma innan de tas i bruk på nytt. |
| --- | --- |

c)

Under driftuppehåll ska burar eller andra strukturer som används för produktion av vattenbruksdjur tömmas, desinficeras och lämnas tomma innan de tas i bruk på nytt.

4.   Fiskfoder som inte ätits upp, exkrementer och döda djur ska, när så är lämpligt, snabbt avlägsnas för att undvika risk för betydande miljöskada med avseende på vattnets kvalitet, minimera risken för sjukdom och undvika att insekter eller gnagare lockas till platsen.

5.   Ultraviolett ljus och ozon får användas endast i kläckerier och yngelanläggningar.

6.   För biologisk bekämpning av ektoparasiter ska putsarfiskar helst användas.

Artikel 25t

Veterinärbehandling

1.   Om det trots förebyggande djurhälsoåtgärder enligt artikel 15.1 f i) i förordning (EG) nr 834/2007 uppstår ett hälsoproblem får veterinärbehandling användas i följande preferensordning:

| a) | Substanser från växter, djur eller mineraler i homeopatisk utspädning. |
| --- | --- |

a)

Substanser från växter, djur eller mineraler i homeopatisk utspädning.

| b) | Växter och växtextrakt utan anestetiska effekter. |
| --- | --- |

b)

Växter och växtextrakt utan anestetiska effekter.

| c) | Substanser såsom spårämnen, metaller, naturliga immunstimulatorer eller godkända probiotika. |
| --- | --- |

c)

Substanser såsom spårämnen, metaller, naturliga immunstimulatorer eller godkända probiotika.

2.   Allopatiska behandlingar får användas vid högst två kurer per år, med undantag av vaccinationer och obligatoriska utrotningsplaner. Om produktionscykeln är kortare än ett år är emellertid endast en allopatisk behandling tillåten. Om dessa gränser för allopatiska behandlingar överskrids får de berörda vattenbruksdjuren inte säljas som ekologiska produkter.

3.   Parasitbehandling får, utöver de obligatoriska bekämpningsprogram som medlemsstaterna ansvarar för, ske högst två gånger per år eller en gång per år om produktionscykeln är kortare än 18 månader.

4.   Karenstiden för allopatiska veterinärbehandlingar och parasitbehandlingar enligt punkt 3, inklusive behandling inom ramen för obligatoriska bekämpnings- och utrotningsprogram, ska vara dubbelt så lång som den rättsliga karenstid som avses i artikel 11 i direktiv 2001/82/EG eller, om denna tid inte anges, 48 timmar.

5.   När veterinärmedicinska läkemedel används ska användningen anmälas till kontrollorganet eller kontrollmyndigheten innan djuren saluförs som ekologiska. De behandlade djuren ska identifieras tydligt.

| 6. | I avsnitt II kapitel 3 ska följande artikel införas efter artikel 29 som artikel 29a:
  ”Artikel 29a
  Särskilda bestämmelser om alger
  1.   Om slutprodukten är färska alger ska havsvatten användas för spolning av nyskördade alger.
  Om slutprodukten är torkade alger får även dricksvatten användas för spolning. Salt får användas för att avlägsna fukt.
  2.   Torkning med hjälp av direkta lågor som kommer i direkt kontakt med algerna är förbjudet. Om rep eller annan utrustning används vid torkningen ska de vara fria från antifoulingmedel och produkter för rengöring och desinfektion, utom om en produkt förtecknas i bilaga VII för detta ändamål.” |
| --- | --- |

6.

I avsnitt II kapitel 3 ska följande artikel införas efter artikel 29 som artikel 29a:

”Artikel 29a

Särskilda bestämmelser om alger

1.   Om slutprodukten är färska alger ska havsvatten användas för spolning av nyskördade alger.

Om slutprodukten är torkade alger får även dricksvatten användas för spolning. Salt får användas för att avlägsna fukt.

2.   Torkning med hjälp av direkta lågor som kommer i direkt kontakt med algerna är förbjudet. Om rep eller annan utrustning används vid torkningen ska de vara fria från antifoulingmedel och produkter för rengöring och desinfektion, utom om en produkt förtecknas i bilaga VII för detta ändamål.”

| 7. | I avdelning II kapitel 4 ska följande artikel införas som artikel 32a:
  ”Artikel 32a
  Transport av levande fisk
  1.   Levande fisk ska transporteras i lämpliga tankar med rent vatten som uppfyller fiskens fysiologiska behov med avseende på temperatur och upplöst syre.
  2.   Före transport av ekologisk fisk och ekologiska fiskprodukter ska tankar rengöras, desinficeras och sköljas noga.
  3.   Försiktighetsåtgärder ska vidtas för att undvika stress. Under transporten får djurtätheten inte ligga på en nivå som är skadlig för arten.
  4.   Dokumentation ska bevaras avseende punkterna 1–3.” |
| --- | --- |

7.

I avdelning II kapitel 4 ska följande artikel införas som artikel 32a:

”Artikel 32a

Transport av levande fisk

1.   Levande fisk ska transporteras i lämpliga tankar med rent vatten som uppfyller fiskens fysiologiska behov med avseende på temperatur och upplöst syre.

2.   Före transport av ekologisk fisk och ekologiska fiskprodukter ska tankar rengöras, desinficeras och sköljas noga.

3.   Försiktighetsåtgärder ska vidtas för att undvika stress. Under transporten får djurtätheten inte ligga på en nivå som är skadlig för arten.

4.   Dokumentation ska bevaras avseende punkterna 1–3.”

| 8. | Artikel 35.2 och 35.3 ska ersättas med följande:
  ”2.   När det gäller enheter för ekologisk växtproduktion, algproduktion, animalieproduktion och produktion av vattenbruksdjur är lagring i produktionsenheten av andra insatsvaror än de som är tillåtna enligt denna förordning förbjuden.
  3.   Lagring av allopatiska veterinärmedicinska läkemedel och antibiotika på jordbruksföretag är tillåten under förutsättning att de har ordinerats av en veterinär i samband med behandling enligt artiklarna 14.1 e ii eller 15.1 f ii) i förordning (EG) nr 834/2007, att de lagras på en övervakad plats och att de förs in i uppfödningsdagboken enligt artikel 76 i den här förordningen, eller, i tillämpliga fall, i vattenbruksjournalen enligt artikel 79b i den här förordningen.” |
| --- | --- |

8.

Artikel 35.2 och 35.3 ska ersättas med följande:

”2.   När det gäller enheter för ekologisk växtproduktion, algproduktion, animalieproduktion och produktion av vattenbruksdjur är lagring i produktionsenheten av andra insatsvaror än de som är tillåtna enligt denna förordning förbjuden.

3.   Lagring av allopatiska veterinärmedicinska läkemedel och antibiotika på jordbruksföretag är tillåten under förutsättning att de har ordinerats av en veterinär i samband med behandling enligt artiklarna 14.1 e ii eller 15.1 f ii) i förordning (EG) nr 834/2007, att de lagras på en övervakad plats och att de förs in i uppfödningsdagboken enligt artikel 76 i den här förordningen, eller, i tillämpliga fall, i vattenbruksjournalen enligt artikel 79b i den här förordningen.”

| 9. | I avdelning II kapitel 5 ska följande artikel införas som artikel 36a:
  ”Artikel 36a
  Alger
  1.   Omställningsperioden för en enhet för algskörd ska vara sex månader.
  2.   Omställningsperioden för en enhet för algodling ska vara sex månader eller en hel produktionscykel, beroende på vilken period som är längst.” |
| --- | --- |

9.

I avdelning II kapitel 5 ska följande artikel införas som artikel 36a:

”Artikel 36a

Alger

1.   Omställningsperioden för en enhet för algskörd ska vara sex månader.

2.   Omställningsperioden för en enhet för algodling ska vara sex månader eller en hel produktionscykel, beroende på vilken period som är längst.”

| 10. | I avsnitt II kapitel 5 ska följande artikel införas efter artikel 38 som artikel 38a:
  ”Artikel 38a
  Produktion av vattenbruksdjur
  1.   Följande omställningsperioder för enheter för vattenbruksproduktion ska gälla för följande typer av vattenbruksanläggningar, inbegripet de befintliga vattenbruksdjuren:






  a) | För anläggningar som inte kan tömmas, rengöras och desinficeras, en omställningsperiod på 24 månader. |
| --- | --- | --- |

10.

I avsnitt II kapitel 5 ska följande artikel införas efter artikel 38 som artikel 38a:

”Artikel 38a

Produktion av vattenbruksdjur

1.   Följande omställningsperioder för enheter för vattenbruksproduktion ska gälla för följande typer av vattenbruksanläggningar, inbegripet de befintliga vattenbruksdjuren:

a)

För anläggningar som inte kan tömmas, rengöras och desinficeras, en omställningsperiod på 24 månader.

| b) | För anläggningar som har tömts eller med driftuppehåll, en omställningsperiod på 12 månader. |
| --- | --- |

b)

För anläggningar som har tömts eller med driftuppehåll, en omställningsperiod på 12 månader.

| c) | För anläggningar som har tömts, rengjorts och desinficerats, en omställningsperiod på 6 månader. |
| --- | --- |

c)

För anläggningar som har tömts, rengjorts och desinficerats, en omställningsperiod på 6 månader.

| d) | För anläggningar i öppet vatten, inklusive anläggningar för odling av musslor, en omställningsperiod på 3 månader. |
| --- | --- |

d)

För anläggningar i öppet vatten, inklusive anläggningar för odling av musslor, en omställningsperiod på 3 månader.

2.   Den behöriga myndigheten får fatta beslut om att retroaktivt godkänna att tidigare dokumenterade perioder under vilka anläggningarna inte behandlats eller utsatts för produkter som inte är godkända för ekologisk produktion räknas in i omställningsperioden.”

| 11. | Rubriken till artikel 43 ska ersättas med följande:
  ”Användning av icke-ekologiskt foder av vegetabiliskt och animaliskt ursprung vid djurhållning” |
| --- | --- |

11.

Rubriken till artikel 43 ska ersättas med följande:

”Användning av icke-ekologiskt foder av vegetabiliskt och animaliskt ursprung vid djurhållning”

| 12. | I artikel 59 ska första punkten ersättas med följande:
  ”Detta kapitel ska inte gälla foder avsett för sällskapsdjur och pälsdjur.” |
| --- | --- |

12.

I artikel 59 ska första punkten ersättas med följande:

”Detta kapitel ska inte gälla foder avsett för sällskapsdjur och pälsdjur.”

| 13. | I artikel 60 ska punkt 1 a ersättas med följande:






  ”a) | det bearbetade fodret uppfyller bestämmelserna i förordning (EG) nr 834/2007, särskilt artikel 14.1 d iv och v när det gäller djurbesättningar eller artikel 15.1 d när det gäller vattenbruksdjur samt artikel 18,” |
| --- | --- | --- |

13.

I artikel 60 ska punkt 1 a ersättas med följande:

”a)

det bearbetade fodret uppfyller bestämmelserna i förordning (EG) nr 834/2007, särskilt artikel 14.1 d iv och v när det gäller djurbesättningar eller artikel 15.1 d när det gäller vattenbruksdjur samt artikel 18,”

| 14. | I avdelning IV ska följande kapitel införas som kapitel 2a:
  ”KAPITEL 2a



  Särskilda kontrollkrav för alger


  Artikel 73a
  Kontrollsystem för alger
  När det kontrollsystem som specifikt gäller alger införs för första gången ska den fullständiga beskrivning av platsen som avses i artikel 63.1 a innefatta






  a) | en fullständig beskrivning av anläggningarna på land och till havs, |
| --- | --- | --- |

14.

I avdelning IV ska följande kapitel införas som kapitel 2a:

”KAPITEL 2a

Särskilda kontrollkrav för alger

Artikel 73a

Kontrollsystem för alger

När det kontrollsystem som specifikt gäller alger införs för första gången ska den fullständiga beskrivning av platsen som avses i artikel 63.1 a innefatta

a)

en fullständig beskrivning av anläggningarna på land och till havs,

| b) | i tillämpliga fall den miljöbedömning som beskrivs i artikel 6b.3, |
| --- | --- |

b)

i tillämpliga fall den miljöbedömning som beskrivs i artikel 6b.3,

| c) | i tillämpliga fall den plan för hållbar förvaltning som beskrivs i artikel 6b.4, |
| --- | --- |

c)

i tillämpliga fall den plan för hållbar förvaltning som beskrivs i artikel 6b.4,

| d) | för vilda alger ska en fullständig beskrivning och en karta över insamlingsområden vid kusten och till havs samt över områden på land där verksamhet efter insamling bedrivs upprättas. |
| --- | --- |

d)

för vilda alger ska en fullständig beskrivning och en karta över insamlingsområden vid kusten och till havs samt över områden på land där verksamhet efter insamling bedrivs upprättas.

Artikel 73b

Register över produktionen av alger

1.   Uppgifter som rör algproduktionen ska av aktören sammanställas i en journal som alltid ska finnas tillgänglig för kontrollmyndigheterna eller kontrollorganen, på företaget. Den ska innehålla minst följande information:

| a) | Artförteckning, datum för skörden samt skördad kvantitet. |
| --- | --- |

a)

Artförteckning, datum för skörden samt skördad kvantitet.

| b) | Datum för användning av gödselmedel samt typ och mängd som använts. |
| --- | --- |

b)

Datum för användning av gödselmedel samt typ och mängd som använts.

2.   När det gäller insamling av vilda alger ska journalen dessutom innehålla följande:

| a) | Historik över skördeverksamhet för varje art på namngivna algmattor. |
| --- | --- |

a)

Historik över skördeverksamhet för varje art på namngivna algmattor.

| b) | Uppskattad skörd (volym) per säsong. |
| --- | --- |

b)

Uppskattad skörd (volym) per säsong.

| c) | Källor till eventuell förorening av algmattor. |
| --- | --- |

c)

Källor till eventuell förorening av algmattor.

| d) | Hållbar årlig avkastning för varje algmatta.” |
| --- | --- |

d)

Hållbar årlig avkastning för varje algmatta.”

| 15. | I avdelning IV ska följande kapitel införas som kapitel 3a:
  ”KAPITEL 3a



  Särskilda kontrollkrav för produktion av vattenbruksdjur


  Artikel 79a
  Kontrollsystem för produktion av vattenbruksdjur
  När det kontrollsystem som specifikt gäller vattenbruksdjur införs för första gången ska den fullständiga beskrivning av enheten som avses i artikel 63.1 a innefatta






  a) | en fullständig beskrivning av anläggningarna på land och till havs, |
| --- | --- | --- |

15.

I avdelning IV ska följande kapitel införas som kapitel 3a:

”KAPITEL 3a

Särskilda kontrollkrav för produktion av vattenbruksdjur

Artikel 79a

Kontrollsystem för produktion av vattenbruksdjur

När det kontrollsystem som specifikt gäller vattenbruksdjur införs för första gången ska den fullständiga beskrivning av enheten som avses i artikel 63.1 a innefatta

a)

en fullständig beskrivning av anläggningarna på land och till havs,

| b) | i tillämpliga fall den miljöbedömning som beskrivs i artikel 6b.3, |
| --- | --- |

b)

i tillämpliga fall den miljöbedömning som beskrivs i artikel 6b.3,

| c) | i tillämpliga fall den plan för hållbar förvaltning som beskrivs i artikel 6b.4, |
| --- | --- |

c)

i tillämpliga fall den plan för hållbar förvaltning som beskrivs i artikel 6b.4,

| d) | när det gäller blötdjur, en sammanfattning av det särskilda kapitel i planen för hållbar förvaltning som krävs enligt artikel 25q.2. |
| --- | --- |

d)

när det gäller blötdjur, en sammanfattning av det särskilda kapitel i planen för hållbar förvaltning som krävs enligt artikel 25q.2.

Artikel 79b

Register över produktionen av vattenbruksdjur

Följande uppgifter ska av aktören sammanställas i en journal som ska hållas aktuell och alltid ska finnas tillgänglig för kontrollmyndigheterna eller kontrollorganen, på företaget:

| a) | Ursprung, ankomstdatum och omställningsperiod för djur som anländer till anläggningen. |
| --- | --- |

a)

Ursprung, ankomstdatum och omställningsperiod för djur som anländer till anläggningen.

| b) | Antal partier, ålder, vikt och destinationsort för djur som lämnar anläggningen. |
| --- | --- |

b)

Antal partier, ålder, vikt och destinationsort för djur som lämnar anläggningen.

| c) | Uppgifter om rymningar. |
| --- | --- |

c)

Uppgifter om rymningar.

| d) | För fisk, fodrets typ och mängd, och för karp och närbesläktade arter, dokumentation som styrker behovet av att använda tilläggsfoder. |
| --- | --- |

d)

För fisk, fodrets typ och mängd, och för karp och närbesläktade arter, dokumentation som styrker behovet av att använda tilläggsfoder.

| e) | Veterinärbehandlingar, med uppgifter om syfte, behandlingsdatum, behandlingsmetod, typ av produkt och karenstid. |
| --- | --- |

e)

Veterinärbehandlingar, med uppgifter om syfte, behandlingsdatum, behandlingsmetod, typ av produkt och karenstid.

| f) | Sjukdomsförebyggande åtgärder, med uppgifter om driftuppehåll, rengöring och vattenbehandling. |
| --- | --- |

f)

Sjukdomsförebyggande åtgärder, med uppgifter om driftuppehåll, rengöring och vattenbehandling.

Artikel 79c

Särskilda kontrollbesök för musslor

När det gäller produktion av musslor ska inspektionsbesök göras före och under produktion av maximal biomassa.

Artikel 79d

Flera produktionsenheter drivna av samma aktör

Om en aktör driver flera produktionsenheter i enlighet med artikel 25c ska även de enheter som producerar icke-ekologiska vattenbruksdjur omfattas av det kontrollsystem som föreskrivs i kapitel 1 och det här kapitlet.”

| 16. | Rubriken till kapitel 4 i avdelning IV ska ersättas med följande: |
| --- | --- |

16.

Rubriken till kapitel 4 i avdelning IV ska ersättas med följande:

| 17. | Rubriken till kapitel 5 i avdelning IV ska ersättas med följande: |
| --- | --- |

17.

Rubriken till kapitel 5 i avdelning IV ska ersättas med följande:

| 18. | I artikel 93.2 ska följande punkter läggas till:






  ”e) | Antalet enheter för ekologisk produktion av vattenbruksdjur. |
| --- | --- | --- |

18.

I artikel 93.2 ska följande punkter läggas till:

”e)

Antalet enheter för ekologisk produktion av vattenbruksdjur.

| f) | Volymen ekologisk produktion av vattenbruksdjur. |
| --- | --- |

f)

Volymen ekologisk produktion av vattenbruksdjur.

| g) | Som frivillig uppgift, antalet enheter för ekologisk algproduktion och volymen ekologisk algproduktion.” |
| --- | --- |

g)

Som frivillig uppgift, antalet enheter för ekologisk algproduktion och volymen ekologisk algproduktion.”

| 19. | I artikel 95 ska punkt 6 ersättas med följande:
  ”6.   Vid tillämpning av artikel 12.1 j i förordning (EG) nr 834/2007 och i avvaktan på införandet av särskilda ämnen enligt artikel 16.1 f i den förordningen, får endast produkter som godkänts av de behöriga myndigheterna användas.” |
| --- | --- |

19.

I artikel 95 ska punkt 6 ersättas med följande:

”6.   Vid tillämpning av artikel 12.1 j i förordning (EG) nr 834/2007 och i avvaktan på införandet av särskilda ämnen enligt artikel 16.1 f i den förordningen, får endast produkter som godkänts av de behöriga myndigheterna användas.”

| 20. | I artikel 95 ska följande punkt läggas till:
  ”11.   Under en period som löper ut den 1 juli 2013 får den behöriga myndigheten tillåta att de produktionsenheter för vattenbruksdjur och alger som är etablerade och bedriver produktion enligt nationellt godkända ekologiska bestämmelser innan denna förordning träder i kraft behåller sin ekologiska status medan en anpassning till denna förordning sker, förutsatt att det inte förekommer någon otillbörlig förorening av vattnet med ämnen som inte är tillåtna vid ekologisk produktion. Aktörer som gynnas av denna åtgärd ska anmäla berörda anläggningar, fiskdammar, kassar eller algpartier till den behöriga myndigheten.” |
| --- | --- |

20.

I artikel 95 ska följande punkt läggas till:

”11.   Under en period som löper ut den 1 juli 2013 får den behöriga myndigheten tillåta att de produktionsenheter för vattenbruksdjur och alger som är etablerade och bedriver produktion enligt nationellt godkända ekologiska bestämmelser innan denna förordning träder i kraft behåller sin ekologiska status medan en anpassning till denna förordning sker, förutsatt att det inte förekommer någon otillbörlig förorening av vattnet med ämnen som inte är tillåtna vid ekologisk produktion. Aktörer som gynnas av denna åtgärd ska anmäla berörda anläggningar, fiskdammar, kassar eller algpartier till den behöriga myndigheten.”

| 21. | Bilagorna ska ändras i enlighet med bilagan till denna förordning. |
| --- | --- |

21.

Bilagorna ska ändras i enlighet med bilagan till denna förordning.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Den ska tillämpas från och med den 1 juli 2010, med följande undantag:

| a) | Punkt 4 i artikel 1 ska tillämpas från och med dagen för denna förordnings ikraftträdande. |
| --- | --- |

a)

Punkt 4 i artikel 1 ska tillämpas från och med dagen för denna förordnings ikraftträdande.

| b) | Korrigeringarna enligt punkt 19 i artikel 1 och punkt 1 b och c i bilagan ska tillämpas från och med ikraftträdandet av förordning (EG) nr 889/2008. |
| --- | --- |

b)

Korrigeringarna enligt punkt 19 i artikel 1 och punkt 1 b och c i bilagan ska tillämpas från och med ikraftträdandet av förordning (EG) nr 889/2008.

Denna förordning får ses över på grundval av relevanta och vederbörligen motiverade förslag från medlemsstaterna i syfte att ändra den från och med den 1 juli 2013.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 5 augusti 2009

På kommissionens vägnar

Mariann FISCHER BOEL

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 189, 20.7.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 250, 18.9.2008, s. 1.

2

(3)  KOM(2002) 511, 19.9.2002.

3

(4)  EGT L 327, 22.12.2000, s. 1.

4

(5)  EUT L 164, 25.6.2008, s. 19.

5

(6)  EUT L 364, 20.12.2006, s. 5.

6

(7)  EUT L 139, 30.4.2004, s. 1.

7

(8)  EUT L 139, 30.4.2004, s. 55.

8

(9)  EUT L 139, 30.4.2004, s. 206.

9

(10)  EGT L 175, 5.7.1985, s. 40.

10

(11)  EGT L 206, 22.7.1992, s. 7.

11

(12)  EGT L 103, 25.4.1979, s. 1.

12

(13)  EGT L 147, 31.5.2001, s. 1.

13

(14)  EGT L 358, 31.12.2002, s. 59.

14

(15)  EGT L 273, 10.10.2002, s. 1.

15

(16)  Rekommendationer från ad hoc-expertgruppen för fiskfoder och rengöringsmedel i ekologisk alg- och vattenbruksproduktion, 20.11.2008, www.organic-farming.europa.eu

16

(17)  EUT L 328, 24.11.2006, s. 14.

17

(18)  EUT L 164, 25.6.2008, s. 19.

18

(19)  EUT L 327, 22.12.2000, s. 1.

19

(20)  EUT L 168, 28.6.2007, s. 1.”

20

(21)  EUT L 175, 5.7.1985, s. 40”

21

(22)  EGT L 206, 22.7.1992 s. 7.”

22

---

BILAGA

Bilagorna till förordning (EG) nr 889/2008 ska ändras på följande sätt:

| 1. | Bilaga I ska ändras på följande sätt:






  a) | Rubriken ska ersättas med följande:

  ”Gödselmedel, jordförbättringsmedel och näringsämnen enligt artiklarna 3.1 och 6d.2” |
| --- | --- | --- |

1.

Bilaga I ska ändras på följande sätt:

a)

Rubriken ska ersättas med följande:

”Gödselmedel, jordförbättringsmedel och näringsämnen enligt artiklarna 3.1 och 6d.2”

| b) | Rubriken och första raden i tabellen ska ersättas med följande:







  ”Godkännande | Namn
  Produkter som är sammansatta av eller endast innehåller de material som anges nedan: | Beskrivning, krav på sammansättning, villkor för användning |
| --- | --- | --- | --- |
| A | Stallgödsel | Produkter som består av en blandning av exkrementer från djur och vegetabiliska material (ströbädd)
  Inte från industrijordbruk” |

b)

Rubriken och första raden i tabellen ska ersättas med följande:

”Godkännande

Namn

Produkter som är sammansatta av eller endast innehåller de material som anges nedan:

Beskrivning, krav på sammansättning, villkor för användning

A

Stallgödsel

Produkter som består av en blandning av exkrementer från djur och vegetabiliska material (ströbädd)

Inte från industrijordbruk”

| c) | I elfte raden i tabellen ska sista rutan ersättas med följande:
  ”För päls: högsta tillåtna halt krom (VI) i mg/kg torrsubstans: 0” |
| --- | --- |

c)

I elfte raden i tabellen ska sista rutan ersättas med följande:

”För päls: högsta tillåtna halt krom (VI) i mg/kg torrsubstans: 0”

| 2. | Bilaga III ska ändras på följande sätt:
  a) I avsnitt 1 ska följande rad införas som underrad 4 i den sjätte raden om slaktgrisar:







  ”Över 110 kg | 1,5 | 1,2” |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Bilaga III ska ändras på följande sätt:

a) I avsnitt 1 ska följande rad införas som underrad 4 i den sjätte raden om slaktgrisar:

”Över 110 kg

1,5

1,2”

| 3. | Bilaga V ska ändras på följande sätt:






  a) | Rubriken ska ersättas med följande:

  ”Foderråvaror enligt artikel 22.1, 22.2, 22.3 och artiklarna 25k.1 d och 25m.1” |
| --- | --- | --- |

3.

Bilaga V ska ändras på följande sätt:

a)

Rubriken ska ersättas med följande:

”Foderråvaror enligt artikel 22.1, 22.2, 22.3 och artiklarna 25k.1 d och 25m.1”

| b) | I avsnitt 2.2 ska fjärde strecksatsen ersättas med följande:






  ”— | Hydrolysater och proteolysater som erhållits genom enzymprocess, i löslig eller icke-löslig form, enbart för vattenbruksdjur och ungdjur” |
| --- | --- | --- |

b)

I avsnitt 2.2 ska fjärde strecksatsen ersättas med följande:

”—

Hydrolysater och proteolysater som erhållits genom enzymprocess, i löslig eller icke-löslig form, enbart för vattenbruksdjur och ungdjur”

| c) | I avsnitt 2.2 ska följande strecksats läggas till:






  ”— | Mjöl av kräftdjur” |
| --- | --- | --- |

c)

I avsnitt 2.2 ska följande strecksats läggas till:

”—

Mjöl av kräftdjur”

| 4. | Bilaga VI ska ändras på följande sätt:






  a) | Rubriken ska ersättas med följande:

  ”Fodertillsatser och vissa ämnen som används i djurfoder enligt artiklarna 22.4 och 25m.2” |
| --- | --- | --- |

4.

Bilaga VI ska ändras på följande sätt:

a)

Rubriken ska ersättas med följande:

”Fodertillsatser och vissa ämnen som används i djurfoder enligt artiklarna 22.4 och 25m.2”

| b) | Andra strecksatsen i avsnitt 1.1 a ska ersättas med följande:






  ”— | För icke-idisslare och vattenbruksdjur: syntetiska vitaminer som är identiska med naturliga vitaminer” |
| --- | --- | --- |

b)

Andra strecksatsen i avsnitt 1.1 a ska ersättas med följande:

”—

För icke-idisslare och vattenbruksdjur: syntetiska vitaminer som är identiska med naturliga vitaminer”

| c) | Avsnitt 1.3 ska ändras på följande sätt:






  i) | Led b ska ersättas med följande:
  ”b)   Antioxidationsmedel







  E306 | — | Tokoferolrika extrakt av naturligt ursprung som används som en antioxidant |
| --- | --- | --- | --- | --- |

c)

Avsnitt 1.3 ska ändras på följande sätt:

i)

Led b ska ersättas med följande:

”b)   Antioxidationsmedel

E306

—

Tokoferolrika extrakt av naturligt ursprung som används som en antioxidant

| — | Naturliga antioxidationsmedel (endast i foder för vattenbruk)” |
| --- | --- |

—

Naturliga antioxidationsmedel (endast i foder för vattenbruk)”

| ii) | Följande led ska läggas till efter led d:
  ”e)   Emulgeringsmedel och stabiliseringsmedel

  Lecitin från ekologiska källor (endast i foder för vattenbruk)” |
| --- | --- |

ii)

Följande led ska läggas till efter led d:

”e)   Emulgeringsmedel och stabiliseringsmedel

Lecitin från ekologiska källor (endast i foder för vattenbruk)”

| 5. | Bilaga VII ska ersättas med följande:

  ”BILAGA VII

  Produkter för rengöring och desinfektion







  1. | Produkter för rengöring och desinfektion av byggnader och anläggningar enligt artikel 23.4 avsedda för animalieproduktion:






  — | Kalium- och natriumtvål |
| --- | --- | --- | --- |

5.

Bilaga VII ska ersättas med följande:

”BILAGA VII

Produkter för rengöring och desinfektion

1.

Produkter för rengöring och desinfektion av byggnader och anläggningar enligt artikel 23.4 avsedda för animalieproduktion:

—

Kalium- och natriumtvål

| — | Vatten och ånga |
| --- | --- |

—

Vatten och ånga

| — | Kalkmjölk |
| --- | --- |

—

Kalkmjölk

| — | Kalk |
| --- | --- |

—

Kalk

| — | Osläckt kalk |
| --- | --- |

—

Osläckt kalk

| — | Natriumhypoklorit (t.ex. flytande blekmedel) |
| --- | --- |

—

Natriumhypoklorit (t.ex. flytande blekmedel)

| — | Kaustiksoda |
| --- | --- |

—

Kaustiksoda

| — | Kaustikt kali |
| --- | --- |

—

Kaustikt kali

| — | Väteperoxid |
| --- | --- |

—

Väteperoxid

| — | Naturliga växtessenser |
| --- | --- |

—

Naturliga växtessenser

| — | Citronsyra, perättiksyra, myrsyra, mjölksyra, oxalsyra och ättiksyra |
| --- | --- |

—

Citronsyra, perättiksyra, myrsyra, mjölksyra, oxalsyra och ättiksyra

| — | Alkohol |
| --- | --- |

—

Alkohol

| — | Salpetersyra (mejeriutrustning) |
| --- | --- |

—

Salpetersyra (mejeriutrustning)

| — | Fosforsyra (mejeriutrustning) |
| --- | --- |

—

Fosforsyra (mejeriutrustning)

| — | Formaldehyd |
| --- | --- |

—

Formaldehyd

| — | Produkter för rengöring och desinfektion av spenar och mjölkningsanläggningar |
| --- | --- |

—

Produkter för rengöring och desinfektion av spenar och mjölkningsanläggningar

| — | Natriumkarbonat |
| --- | --- |

—

Natriumkarbonat

| 2. | Produkter för rengöring och desinfektion för produktion av vattenbruksdjur och alger enligt artiklarna 6e.2, 25s.2 och 29a. |
| --- | --- |

2.

Produkter för rengöring och desinfektion för produktion av vattenbruksdjur och alger enligt artiklarna 6e.2, 25s.2 och 29a.

| 2.1 | Ämnen för rengöring och desinfektion av utrustning och anläggningar, i frånvaro av vattenbruksdjur:






  — | Ozon |
| --- | --- | --- |

2.1

Ämnen för rengöring och desinfektion av utrustning och anläggningar, i frånvaro av vattenbruksdjur:

—

Ozon

| — | Natriumklorid |
| --- | --- |

—

Natriumklorid

| — | Natriumhypoklorit |
| --- | --- |

—

Natriumhypoklorit

| — | Kalciumhypoklorit |
| --- | --- |

—

Kalciumhypoklorit

| — | Kalk (CaO, kalciumoxid) |
| --- | --- |

—

Kalk (CaO, kalciumoxid)

| — | Kaustiksoda |
| --- | --- |

—

Kaustiksoda

| — | Alkohol |
| --- | --- |

—

Alkohol

| — | Väteperoxid |
| --- | --- |

—

Väteperoxid

| — | Organiska syror (ättiksyra, mjölksyra, citronsyra) |
| --- | --- |

—

Organiska syror (ättiksyra, mjölksyra, citronsyra)

| — | Humussyra |
| --- | --- |

—

Humussyra

| — | Peroxiättiksyror |
| --- | --- |

—

Peroxiättiksyror

| — | Jodoforer |
| --- | --- |

—

Jodoforer

| — | Kopparsulfat: endast till den 31 december 2015 |
| --- | --- |

—

Kopparsulfat: endast till den 31 december 2015

| — | Kaliumpermanganat |
| --- | --- |

—

Kaliumpermanganat

| — | Perättiksyror och peroxioktansyror |
| --- | --- |

—

Perättiksyror och peroxioktansyror

| — | Pressade kakor framställda av naturligt kameliafrö (endast vid räkproduktion) |
| --- | --- |

—

Pressade kakor framställda av naturligt kameliafrö (endast vid räkproduktion)

| 2.2 | Begränsad förteckning över ämnen som får användas i närvaro av vattenbruksdjur:






  — | Kalksten (kalciumkarbonat) för pH-kontroll |
| --- | --- | --- |

2.2

Begränsad förteckning över ämnen som får användas i närvaro av vattenbruksdjur:

—

Kalksten (kalciumkarbonat) för pH-kontroll

| — | Dolomit för pH-korrigering (får endast användas vid räkproduktion)” |
| --- | --- |

—

Dolomit för pH-korrigering (får endast användas vid räkproduktion)”

| 6. | I avsnitt A i bilaga VIII ska tabellen ändras på följande sätt:






  a) | Följande rad ska införas efter fjärde raden:










  ”B | E 223 | Natriumpyrosulfit | | X | Kräftdjur (2)” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

6.

I avsnitt A i bilaga VIII ska tabellen ändras på följande sätt:

a)

Följande rad ska införas efter fjärde raden:

”B

E 223

Natriumpyrosulfit

X

Kräftdjur (2)”

2

| b) | Följande rad ska införas efter fjortonde raden:










  ”B | E 330 | Citronsyra | | X | Kräftdjur och blötdjur (2)” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

b)

Följande rad ska införas efter fjortonde raden:

”B

E 330

Citronsyra

X

Kräftdjur och blötdjur (2)”

2

| 7. | Bilaga XII ska ersättas med följande:

  ”BILAGA XII

  Förlaga för intyg enligt artikel 68 i den här förordningen som ska lämnas till aktören enligt artikel 29.1 i förordning (EG) nr 834/2007 |
| --- | --- |

7.

Bilaga XII ska ersättas med följande:

”BILAGA XII

Förlaga för intyg enligt artikel 68 i den här förordningen som ska lämnas till aktören enligt artikel 29.1 i förordning (EG) nr 834/2007

Image

| 8. | Efter bilaga XIII ska följande bilaga införas som bilaga XIIIa:

  ”BILAGA XIIIa

  Avsnitt 1

  Ekologisk produktion av laxfisk i sötvatten:
  Öring (Salmo trutta) – Regnbåge (Oncorhynchus mykiss) – Bäckröding (Salvelinus fontinalis) – Lax (Salmo salar) – Fjällröding (Salvelinus alpinus) – Harr (Thymallus thymallus) – Kanadaröding (Salvelinus namaycush) – Huchen (Hucho hucho)






  Produktionssystem | System för tillväxtodling ska få sin tillförsel från öppna system. Flödeshastigheten ska säkra en lägsta syremättnad på 60 % för beståndet och ska garantera fiskens välbefinnande och eliminering av avloppsvatten från odlingen. |
| --- | --- | --- |
| Högsta tillåtna djurtäthet | Laxfiskar som inte förtecknas nedan 15 kg/m3

  Lax 20 kg/m3

  Öring och regnbåge 25 kg/m3

  Fjällröding 20 kg/m3 |

8.

Efter bilaga XIII ska följande bilaga införas som bilaga XIIIa:

”BILAGA XIIIa

Avsnitt 1

Ekologisk produktion av laxfisk i sötvatten:

Öring (Salmo trutta) – Regnbåge (Oncorhynchus mykiss) – Bäckröding (Salvelinus fontinalis) – Lax (Salmo salar) – Fjällröding (Salvelinus alpinus) – Harr (Thymallus thymallus) – Kanadaröding (Salvelinus namaycush) – Huchen (Hucho hucho)

Produktionssystem

System för tillväxtodling ska få sin tillförsel från öppna system. Flödeshastigheten ska säkra en lägsta syremättnad på 60 % för beståndet och ska garantera fiskens välbefinnande och eliminering av avloppsvatten från odlingen.

Högsta tillåtna djurtäthet

Laxfiskar som inte förtecknas nedan 15 kg/m3

Lax 20 kg/m3

Öring och regnbåge 25 kg/m3

Fjällröding 20 kg/m3

Avsnitt 2

Ekologisk produktion av laxfisk i havsvatten:

Lax (Salmo salar), öring (Salmo trutta) – Regnbåge (Oncorhynchus mykiss)

| Högsta tillåtna djurtäthet | 10 kg/m3 i nätkassar |
| --- | --- |

Högsta tillåtna djurtäthet

10 kg/m3 i nätkassar

Avsnitt 3

Ekologisk produktion av torsk (Gadus morhua) och andra torskfiskar, havsabborre (Dicentrarchus labrax), guldsparid (Sparus aurata), havsgös (Argyrosomus regius), piggvar (Psetta maxima [= Scopthalmus maximus]), rödbraxen (Pagrus pagrus [=Sparus pagrus]), röd trumfisk (Sciaenops ocellatus) och andra havsrudefiskar samt kaninfiskar (Siganus spp.)

| Produktionssystem | I inneslutningssystem (nätkassar/burar) på öppet vatten med minsta möjliga hastighet på havsströmmen för att åstadkomma största möjliga välbefinnande för fisken eller i öppna system på land. |
| --- | --- |
| Högsta tillåtna djurtäthet | För annan fisk än piggvar: 15 kg/m3

  För piggvar: 25 kg/m2 |

Produktionssystem

I inneslutningssystem (nätkassar/burar) på öppet vatten med minsta möjliga hastighet på havsströmmen för att åstadkomma största möjliga välbefinnande för fisken eller i öppna system på land.

Högsta tillåtna djurtäthet

För annan fisk än piggvar: 15 kg/m3

För piggvar: 25 kg/m2

Avsnitt 4

Ekologisk produktion av havsabborre, guldsparid, havsgös, multefiskar (Liza, Mugil) och ål (Anguilla spp.) i jorddammar i tidvattenområden och kustlaguner

| Inneslutningssystem | Traditionella saltpannor som omvandlats till produktionsenheter för vattenbruk och liknande jorddammar i tidvattenområden. |
| --- | --- |
| Produktionssystem | Vattenutbytet ska vara tillräckligt för att garantera arternas välbefinnande.
  Minst 50 % av jordvallarna ska ha vegetationstäcke.
  Våtmarksbaserade reningsdammar krävs. |
| Högsta tillåtna djurtäthet | 4 kg/m3 |

Inneslutningssystem

Traditionella saltpannor som omvandlats till produktionsenheter för vattenbruk och liknande jorddammar i tidvattenområden.

Produktionssystem

Vattenutbytet ska vara tillräckligt för att garantera arternas välbefinnande.

Minst 50 % av jordvallarna ska ha vegetationstäcke.

Våtmarksbaserade reningsdammar krävs.

Högsta tillåtna djurtäthet

4 kg/m3

Avsnitt 5

Ekologisk produktion av stör i sötvatten

Berörda arter: Familjen störar (Acipenser)

| Produktionssystem | Vattenflödet i varje uppfödningsenhet ska vara tillräckligt för att säkra fiskens välbefinnande.
  Utflödesvattnet ska hålla samma kvalitet som inflödesvattnet. |
| --- | --- |
| Högsta tillåtna djurtäthet | 30 kg/m3 |

Produktionssystem

Vattenflödet i varje uppfödningsenhet ska vara tillräckligt för att säkra fiskens välbefinnande.

Utflödesvattnet ska hålla samma kvalitet som inflödesvattnet.

Högsta tillåtna djurtäthet

30 kg/m3

Avsnitt 6

Ekologisk produktion av fisk i inlandsvatten

Berörda arter: Karpfamiljen (Cyprinidae) och andra med denna samodlade arter i samband med blandodling, inklusive abborre, gädda, mal, sikfiskar, stör.

| Produktionssystem | I fiskdammar som med jämna mellanrum ska tömmas helt och i sjöar. Sjöar måste användas uteslutande för ekologisk produktion, inklusive odling av grödor på torra ytor.
  Fångstområdet ska ha ett inlopp med rent vatten och vara av en storlek som säkrar största möjliga välbefinnande för fisken. Fisken ska lagras i rent vatten efter skörden.
  Gödsling av dammar och sjöar med ekologisk gödsel och mineralgödsel ska ske i enlighet med bilaga I i förordning (EG) nr 889/2008 med användning av högst 20 kg kväve/hektar.
  Behandling med syntetiska kemikalier för kontroll av hydrofyter och vegetationstäcke i produktionsvattnen är förbjudet.
  Områden med naturlig vegetation ska bibehållas runt enheter i inlandsvatten som en buffertzon för externa landområden som inte ingår i odlingsverksamheten, i enlighet med reglerna för ekologiskt vattenbruk.
  För tillväxt ska ”blandodling” tillämpas under förutsättning att de kriterier som fastställs i dessa specifikationer för övriga insjöfiskarter efterlevs. |
| --- | --- |
| Avkastning | Den totala produktionen per art är begränsad till 1 500 kg fisk per hektar och år. |

Produktionssystem

I fiskdammar som med jämna mellanrum ska tömmas helt och i sjöar. Sjöar måste användas uteslutande för ekologisk produktion, inklusive odling av grödor på torra ytor.

Fångstområdet ska ha ett inlopp med rent vatten och vara av en storlek som säkrar största möjliga välbefinnande för fisken. Fisken ska lagras i rent vatten efter skörden.

Gödsling av dammar och sjöar med ekologisk gödsel och mineralgödsel ska ske i enlighet med bilaga I i förordning (EG) nr 889/2008 med användning av högst 20 kg kväve/hektar.

Behandling med syntetiska kemikalier för kontroll av hydrofyter och vegetationstäcke i produktionsvattnen är förbjudet.

Områden med naturlig vegetation ska bibehållas runt enheter i inlandsvatten som en buffertzon för externa landområden som inte ingår i odlingsverksamheten, i enlighet med reglerna för ekologiskt vattenbruk.

För tillväxt ska ”blandodling” tillämpas under förutsättning att de kriterier som fastställs i dessa specifikationer för övriga insjöfiskarter efterlevs.

Avkastning

Den totala produktionen per art är begränsad till 1 500 kg fisk per hektar och år.

Avsnitt 7

Ekologisk produktion av peneidaräkor och sötvattensräkor (Macrobrachium spp.)

| Etablering av produktionsenhet(er) | Lokalisering ska ske i sterila lerjordsområden för att minimera dammbyggets miljöpåverkan. Dammar ska byggas av den befintliga naturliga leran. Det är inte tillåtet att förstöra mangrove. |
| --- | --- |
| Omställningstid | Sex månader per damm, motsvarande den normala livslängden för odlade räkor. |
| Avelsbeståndets ursprung | Minst hälften av avelsbeståndet ska vara domesticerat efter tre års drift. Återstoden ska vara ett patogenfritt vilt avelsbestånd som härrör från hållbart fiske. Första och andra generationen ska genomgå obligatorisk screening före införsel på odlingen. |
| Avlägsnande av ögonstjälken | Förbjudet. |
| Högsta tillåtna djurtäthet på odlingen och produktionsgränser | Utsättning: Högst 22 postlarver/m2

  Högsta tillåtna momentana biomassa: 240 g/m2 |

Etablering av produktionsenhet(er)

Lokalisering ska ske i sterila lerjordsområden för att minimera dammbyggets miljöpåverkan. Dammar ska byggas av den befintliga naturliga leran. Det är inte tillåtet att förstöra mangrove.

Omställningstid

Sex månader per damm, motsvarande den normala livslängden för odlade räkor.

Avelsbeståndets ursprung

Minst hälften av avelsbeståndet ska vara domesticerat efter tre års drift. Återstoden ska vara ett patogenfritt vilt avelsbestånd som härrör från hållbart fiske. Första och andra generationen ska genomgå obligatorisk screening före införsel på odlingen.

Avlägsnande av ögonstjälken

Förbjudet.

Högsta tillåtna djurtäthet på odlingen och produktionsgränser

Utsättning: Högst 22 postlarver/m2

Högsta tillåtna momentana biomassa: 240 g/m2

Avsnitt 8

Blötdjur och tagghudingar

| Produktionssystem | Långlinor, flottar, bottenodling, nätkassar, burar, tråg, lanternnät, bouchotpålar och andra inneslutningssystem.
  Vid musselodling på flottar får antalet nedhängande rep inte överstiga ett per kvadratmeter av ytan. De nedhängande repen får inte vara längre än 20 meter. De nedhängande repen får inte uttunnas under produktionscykeln, men de får delas förutsatt att den ursprungliga djurtätheten inte ökas. |
| --- | --- |

Produktionssystem

Långlinor, flottar, bottenodling, nätkassar, burar, tråg, lanternnät, bouchotpålar och andra inneslutningssystem.

Vid musselodling på flottar får antalet nedhängande rep inte överstiga ett per kvadratmeter av ytan. De nedhängande repen får inte vara längre än 20 meter. De nedhängande repen får inte uttunnas under produktionscykeln, men de får delas förutsatt att den ursprungliga djurtätheten inte ökas.

Avsnitt 9

Tropisk sötvattensfisk: Mjölkfisk (Chanos chanos), tilapia (Oreochromis sp.), hajmal (Pangasius sp.)

| Produktionssystem | Dammar och nätburar |
| --- | --- |
| Högsta tillåtna djurtäthet | Pangasius: 10 kg/m3


  Oreochromis: 20 kg/m3 |

Produktionssystem

Dammar och nätburar

Högsta tillåtna djurtäthet

Pangasius: 10 kg/m3

Oreochromis: 20 kg/m3

Avsnitt 10

Andra arter av vattenbruksdjur: Inga”

---

| 6.8.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 204/35 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 204/35

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 711/2009

av den 4 augusti 2009

om förbud mot fiske efter fjällbrosme i ICES-områden VIII och IX (EG-vatten och vatten över vilka tredjeland inte har jurisdiktion eller utövar suveräna rättigheter) med fartyg som seglar under portugisisk flagg

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2371/2002 av den 20 december 2002 om bevarande och hållbart utnyttjande av fiskeresurserna inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken (1), särskilt artikel 26.4,

med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 2847/93 av den 12 oktober 1993 om införande av ett kontrollsystem för den gemensamma fiskeripolitiken (2), särskilt artikel 21.3, och

av följande skäl:

| (1) | I rådets förordning (EG) nr 1359/2008 av den 28 november 2008 om fastställande av fiskemöjligheterna för gemenskapens fiskefartyg för vissa djuphavsbestånd för 2009 och 2010 (3) fastställs kvoter för 2009 och 2010. |
| --- | --- |

(1)

I rådets förordning (EG) nr 1359/2008 av den 28 november 2008 om fastställande av fiskemöjligheterna för gemenskapens fiskefartyg för vissa djuphavsbestånd för 2009 och 2010 (3) fastställs kvoter för 2009 och 2010.

| (2) | Enligt de uppgifter som kommissionen har mottagit har fångsterna av det bestånd som anges i bilagan till denna förordning, som gjorts av fartyg som är registrerade i den medlemsstat som anges i samma bilaga, eller som för den medlemsstatens flagg, medfört att kvoten för 2009 har uttömts. |
| --- | --- |

(2)

Enligt de uppgifter som kommissionen har mottagit har fångsterna av det bestånd som anges i bilagan till denna förordning, som gjorts av fartyg som är registrerade i den medlemsstat som anges i samma bilaga, eller som för den medlemsstatens flagg, medfört att kvoten för 2009 har uttömts.

| (3) | Det är därför nödvändigt att förbjuda fiske efter detta bestånd samt förvaring ombord, omlastning och landning av fångster av detta bestånd. |
| --- | --- |

(3)

Det är därför nödvändigt att förbjuda fiske efter detta bestånd samt förvaring ombord, omlastning och landning av fångster av detta bestånd.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Uttömd kvot

Den fiskekvot för 2009 som tilldelats den medlemsstat som anges i bilagan till denna förordning för det bestånd som anges i samma bilaga ska anses vara uttömd från och med den dag som fastställs i bilagan.

Artikel 2

Förbud

Fiske efter det bestånd som anges i bilagan till denna förordning, och som bedrivs av fartyg som är registrerade i den medlemsstat som anges i samma bilaga, eller som för den medlemsstatens flagg, är förbjudet från och med den dag som fastställs i bilagan. Från och med den dagen är det även förbjudet att omlasta och landa fångster av detta bestånd gjorda av sådana fartyg och att förvara dessa fångster ombord.

Artikel 3

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 4 augusti 2009.

På kommissionens vägnar

Fokion FOTIADIS

Generaldirektör för havsfrågor och fiske

---

(1)  EGT L 358, 31.12.2002, s. 59.

1

(2)  EGT L 261, 20.10.1993, s. 1.

2

(3)  EUT L 352, 31.12.2008, s. 1.

3

---

BILAGA

| Nr | 1/DSS |
| --- | --- |
| Medlemsstat | PRT |
| Bestånd | GFB/89- |
| Art | Fjällbrosme (Phycis blennoides) |
| Område | ICES-områdena VIII och IX (EG-vatten och vatten över vilka tredjeland inte har jurisdiktion eller utövar suveräna rättigheter) |
| Datum | 15 juli 2009 |

Nr

1/DSS

Medlemsstat

PRT

Bestånd

GFB/89-

Art

Fjällbrosme (Phycis blennoides)

Område

ICES-områdena VIII och IX (EG-vatten och vatten över vilka tredjeland inte har jurisdiktion eller utövar suveräna rättigheter)

Datum

15 juli 2009

---

| 6.8.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 204/37 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 204/37

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 712/2009

av den 5 augusti 2009

om ändring av de representativa priser och tilläggsbelopp för import av vissa sockerprodukter som fastställs genom förordning (EG) nr 945/2008 för regleringsåret 2008/09

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (enda förordningen om de gemensamma organisationerna av marknaden) (1),

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 951/2006 av 30 juni 2006 om tillämpningsföreskrifter till rådets förordning (EG) nr 318/2006 för handel med tredjeländer i sockersektorn (2), särskilt artikel 36.2 andra stycket andra meningen, och

av följande skäl:

| (1) | De representativa priserna och tilläggsbeloppen för import av vitsocker, råsocker och vissa sockerlösningar för regleringsåret 2008/09 har fastställts genom kommissionens förordning (EG) nr 945/2008 (3). Priserna och tilläggen ändrades senast genom kommissionens förordning (EG) nr 685/2009 (4). |
| --- | --- |

(1)

De representativa priserna och tilläggsbeloppen för import av vitsocker, råsocker och vissa sockerlösningar för regleringsåret 2008/09 har fastställts genom kommissionens förordning (EG) nr 945/2008 (3). Priserna och tilläggen ändrades senast genom kommissionens förordning (EG) nr 685/2009 (4).

| (2) | De uppgifter som kommissionen för närvarande har tillgång till medför att dessa belopp bör ändras i enlighet med bestämmelserna i förordning (EG) nr 951/2006, |
| --- | --- |

(2)

De uppgifter som kommissionen för närvarande har tillgång till medför att dessa belopp bör ändras i enlighet med bestämmelserna i förordning (EG) nr 951/2006,

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De representativa priser och tilläggsbelopp för import av de produkter som avses i artikel 36 i förordning (EG) nr 951/2006, och som fastställs i förordning (EG) nr 945/2008 för regleringsåret 2008/09, ska ändras i enlighet med bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 6 augusti 2009.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 5 augusti 2009.

På kommissionens vägnar

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 178, 1.7.2006, s. 24.

2

(3)  EUT L 258, 26.9.2008, s. 56.

3

(4)  EUT L 197, 29.7.2009, s. 65.

4

---

BILAGA

De ändrade representativa priser och tilläggsbelopp för import av vitsocker, råsocker och produkter enligt KN-nummer 1702 90 95 som gäller från och med den 6 augusti 2009

| (EUR) |
| --- |
| KN-nummer | Representativt pris per 100 kg netto av produkten i fråga | Tilläggsbelopp per 100 kg netto av produkten i fråga |
| 1701 11 10 (1) | 32,58 | 1,51 |
| 1701 11 90 (1) | 32,58 | 5,24 |
| 1701 12 10 (1) | 32,58 | 1,38 |
| 1701 12 90 (1) | 32,58 | 4,83 |
| 1701 91 00 (2) | 35,60 | 7,43 |
| 1701 99 10 (2) | 35,60 | 3,66 |
| 1701 99 90 (2) | 35,60 | 3,66 |
| 1702 90 95 (3) | 0,36 | 0,31 |

(EUR)

KN-nummer

Representativt pris per 100 kg netto av produkten i fråga

Tilläggsbelopp per 100 kg netto av produkten i fråga

1701 11 10 (1)

32,58

1,51

1701 11 90 (1)

32,58

5,24

1701 12 10 (1)

32,58

1,38

1701 12 90 (1)

32,58

4,83

1701 91 00 (2)

35,60

7,43

1701 99 10 (2)

35,60

3,66

1701 99 90 (2)

35,60

3,66

1702 90 95 (3)

0,36

0,31

---

(1)  Fastställande för den standardkvalitet som definieras i punkt III i bilaga IV till förordning (EG) nr 1234/2007.

(2)  Fastställande för den standardkvalitet som definieras i punkt II i bilaga IV till förordning (EG) nr 1234/2007.

(3)  Fastställande per 1 % sackarosinnehåll.

---

II Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och vars offentliggörande inte är obligatoriskt

BESLUT

Kommissionen

| 6.8.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 204/39 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 204/39

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 5 augusti 2009

om ändring av beslut 2003/467/EG vad gäller fastställande av att vissa medlemsstater och regioner är officiellt fria från bovin brucellos

[delgivet med nr K(2009) 6086]

(Text av betydelse för EES)

(2009/600/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets direktiv 64/432/EEG av den 26 juni 1964 om djurhälsoproblem som påverkar handeln med nötkreatur och svin inom gemenskapen (1), särskilt avsnitt II.7 i bilaga A, och

av följande skäl:

| (1) | I direktiv 64/432/EEG fastställs att nötkreatursbesättningarna i en medlemsstat eller en del av en medlemsstat kan förklaras officiellt fria från bovin brucellos, förutsatt att vissa villkor i det direktivet är uppfyllda. |
| --- | --- |

(1)

I direktiv 64/432/EEG fastställs att nötkreatursbesättningarna i en medlemsstat eller en del av en medlemsstat kan förklaras officiellt fria från bovin brucellos, förutsatt att vissa villkor i det direktivet är uppfyllda.

| (2) | Förteckningarna över medlemsstater och regioner som förklarats fria från bovin brucellos fastställs i kommissionens beslut 2003/467/EG av den 23 juni 2003 om fastställande av att vissa medlemsstater samt regioner i vissa medlemsstater har status som officiellt fria från tuberkulos, brucellos och enzootisk bovin leukos när det gäller nötkreatursbesättningar (2). |
| --- | --- |

(2)

Förteckningarna över medlemsstater och regioner som förklarats fria från bovin brucellos fastställs i kommissionens beslut 2003/467/EG av den 23 juni 2003 om fastställande av att vissa medlemsstater samt regioner i vissa medlemsstater har status som officiellt fria från tuberkulos, brucellos och enzootisk bovin leukos när det gäller nötkreatursbesättningar (2).

| (3) | Irland och Polen har till kommissionen lämnat belägg för att hela deras territorium uppfyller de tillämpliga kraven i direktiv 64/432/EEG för att de ska kunna betraktas som medlemsstater som är officiellt fria från bovin brucellos. |
| --- | --- |

(3)

Irland och Polen har till kommissionen lämnat belägg för att hela deras territorium uppfyller de tillämpliga kraven i direktiv 64/432/EEG för att de ska kunna betraktas som medlemsstater som är officiellt fria från bovin brucellos.

| (4) | Granskningen av den dokumentation som överlämnats av Irland och Polen visar att dessa staters hela territorium bör erkännas som officiellt fria från bovin brucellos. |
| --- | --- |

(4)

Granskningen av den dokumentation som överlämnats av Irland och Polen visar att dessa staters hela territorium bör erkännas som officiellt fria från bovin brucellos.

| (5) | Portugal har till kommissionen lämnat belägg för att öarna Faial och Santa Maria i den autonoma regionen Azorerna uppfyller de tillämpliga kraven i direktiv 64/432/EEG för att dessa öar ska kunna betraktas som officiellt fria från bovin brucellos. |
| --- | --- |

(5)

Portugal har till kommissionen lämnat belägg för att öarna Faial och Santa Maria i den autonoma regionen Azorerna uppfyller de tillämpliga kraven i direktiv 64/432/EEG för att dessa öar ska kunna betraktas som officiellt fria från bovin brucellos.

| (6) | Dessutom har Spanien till kommissionen lämnat belägg för att provinserna Santa Cruz de Tenerife och Las Palmas i Spanien uppfyller de tillämpliga kraven i direktiv 64/432/EEG för att dessa provinser ska kunna betraktas som officiellt fria från bovin brucellos. |
| --- | --- |

(6)

Dessutom har Spanien till kommissionen lämnat belägg för att provinserna Santa Cruz de Tenerife och Las Palmas i Spanien uppfyller de tillämpliga kraven i direktiv 64/432/EEG för att dessa provinser ska kunna betraktas som officiellt fria från bovin brucellos.

| (7) | Granskningen av den dokumentation som överlämnats av Portugal och Spanien visar att de berörda öarna och provinserna bör erkännas som officiellt fria från bovin brucellos. |
| --- | --- |

(7)

Granskningen av den dokumentation som överlämnats av Portugal och Spanien visar att de berörda öarna och provinserna bör erkännas som officiellt fria från bovin brucellos.

| (8) | Beslut 2003/467/EG bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(8)

Beslut 2003/467/EG bör därför ändras i enlighet med detta.

| (9) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa. |
| --- | --- |

(9)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilaga II till beslut 2003/467/EG ska ändras i enlighet med bilagan till det här beslutet.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 5 augusti 2009.

På kommissionens vägnar

Androulla VASSILIOU

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT 121, 29.7.1964, s. 1977/64.

1

(2)  EUT L 156, 25.6.2003, s. 74.

2

---

BILAGA

Bilaga II till beslut 2003/467/EG ska ersättas med följande:

”BILAGA II

KAPITEL 1

Medlemsstater officiellt fria från brucellos

| ISO-kod | Medlemsstat |
| --- | --- |
| BE | Belgien |
| CZ | Tjeckien |
| DK | Danmark |
| DE | Tyskland |
| IE | Irland |
| FR | Frankrike |
| LU | Luxemburg |
| NL | Nederländerna |
| AT | Österrike |
| PL | Polen |
| SI | Slovenien |
| SK | Slovakien |
| FI | Finland |
| SE | Sverige |

ISO-kod

Medlemsstat

BE

Belgien

CZ

Tjeckien

DK

Danmark

DE

Tyskland

IE

Irland

FR

Frankrike

LU

Luxemburg

NL

Nederländerna

AT

Österrike

PL

Polen

SI

Slovenien

SK

Slovakien

FI

Finland

SE

Sverige

KAPITEL 2

Regioner officiellt fria från brucellos i medlemsstaterna

I Italien:

| — | I regionen Abruzzerna: provinsen Pescara. |
| --- | --- |

—

I regionen Abruzzerna: provinsen Pescara.

| — | I regionen Emilia-Romagna: provinserna Bologna, Ferrara, Forli-Cesena, Modena, Parma, Piacenza, Ravenna, Reggio Emilia och Rimini. |
| --- | --- |

—

I regionen Emilia-Romagna: provinserna Bologna, Ferrara, Forli-Cesena, Modena, Parma, Piacenza, Ravenna, Reggio Emilia och Rimini.

| — | Regionen Friuli-Venezia Giulia. |
| --- | --- |

—

Regionen Friuli-Venezia Giulia.

| — | I regionen Latium: provinsen Rieti. |
| --- | --- |

—

I regionen Latium: provinsen Rieti.

| — | I regionen Ligurien: provinserna Imperia och Savona. |
| --- | --- |

—

I regionen Ligurien: provinserna Imperia och Savona.

| — | I regionen Lombardiet: provinserna Bergamo, Brescia, Como, Cremona, Lecco, Lodi, Mantova, Milano, Pavia, Sondrio och Varese. |
| --- | --- |

—

I regionen Lombardiet: provinserna Bergamo, Brescia, Como, Cremona, Lecco, Lodi, Mantova, Milano, Pavia, Sondrio och Varese.

| — | Regionen Marche. |
| --- | --- |

—

Regionen Marche.

| — | Regionen Piemonte. |
| --- | --- |

—

Regionen Piemonte.

| — | I regionen Apulien: provinsen Brindisi. |
| --- | --- |

—

I regionen Apulien: provinsen Brindisi.

| — | I regionen Sardinien: provinserna Cagliari, Nuoro, Oristano och Sassari. |
| --- | --- |

—

I regionen Sardinien: provinserna Cagliari, Nuoro, Oristano och Sassari.

| — | Regionen Toskana. |
| --- | --- |

—

Regionen Toskana.

| — | I regionen Trentino-Alto Adige: provinserna Bolzano och Trento. |
| --- | --- |

—

I regionen Trentino-Alto Adige: provinserna Bolzano och Trento.

| — | I regionen Umbrien: provinserna Perugia och Terni. |
| --- | --- |

—

I regionen Umbrien: provinserna Perugia och Terni.

| — | Regionen Venetien. |
| --- | --- |

—

Regionen Venetien.

I Portugal:

| — | Autonoma regionen Azorerna: Öarna Corvo, Faial, Flores, Graciosa, Pico och Santa Maria. |
| --- | --- |

—

Autonoma regionen Azorerna: Öarna Corvo, Faial, Flores, Graciosa, Pico och Santa Maria.

I Spanien:

| — | Provinsen Santa Cruz de Tenerife. |
| --- | --- |

—

Provinsen Santa Cruz de Tenerife.

| — | Provinsen Las Palmas. |
| --- | --- |

—

Provinsen Las Palmas.

I Förenade kungariket:

| — | Storbritannien: England, Skottland och Wales.” |
| --- | --- |

—

Storbritannien: England, Skottland och Wales.”

---

| 6.8.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 204/43 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 204/43

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 5 augusti 2009

om ändring av bilaga I till beslut 2004/233/EG vad beträffar posterna för Tyskland i förteckningen över de laboratorier som godkänts för att kontrollera rabiesvaccineringens effektivitet hos vissa köttätande husdjur

[delgivet med nr K(2009) 6105]

(Text av betydelse för EES)

(2009/601/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets beslut 2000/258/EG av den 20 mars 2000 om att utse ett särskilt institut med ansvar för att fastställa de kriterier som behövs för att standardisera serologiska tester för kontroll av rabiesvaccins effektivitet (1), särskilt artikel 3, och

av följande skäl:

| (1) | I beslut 2000/258/EG utsågs laboratoriet Agence française de sécurité sanitaire des aliments de Nancy (AFSSA i Nancy) i Frankrike, till särskilt institut med ansvar för att fastställa de kriterier som behövs för att standardisera serologiska tester för kontroll av rabiesvaccins effektivitet. |
| --- | --- |

(1)

I beslut 2000/258/EG utsågs laboratoriet Agence française de sécurité sanitaire des aliments de Nancy (AFSSA i Nancy) i Frankrike, till särskilt institut med ansvar för att fastställa de kriterier som behövs för att standardisera serologiska tester för kontroll av rabiesvaccins effektivitet.

| (2) | Enligt det beslutet ska AFSSA i Nancy även sända kommissionen en förteckning över laboratorier i gemenskapen som är godkända att utföra dessa serologiska tester. I enlighet med detta genomför AFSSA i Nancy det fastställda kontrollförfarandet för att bedöma om laboratorier kan godkännas för serologiska tester. |
| --- | --- |

(2)

Enligt det beslutet ska AFSSA i Nancy även sända kommissionen en förteckning över laboratorier i gemenskapen som är godkända att utföra dessa serologiska tester. I enlighet med detta genomför AFSSA i Nancy det fastställda kontrollförfarandet för att bedöma om laboratorier kan godkännas för serologiska tester.

| (3) | I kommissionens beslut 2004/233/EG av den 4 mars 2004 om godkännande av laboratorier för kontroll av rabiesvaccineringens effektivitet hos vissa köttätande husdjur (2) upprättas en förteckning över godkända laboratorier i medlemsstaterna på grundval av de resultat av kontrollförfarandet som AFSSA i Nancy meddelat. |
| --- | --- |

(3)

I kommissionens beslut 2004/233/EG av den 4 mars 2004 om godkännande av laboratorier för kontroll av rabiesvaccineringens effektivitet hos vissa köttätande husdjur (2) upprättas en förteckning över godkända laboratorier i medlemsstaterna på grundval av de resultat av kontrollförfarandet som AFSSA i Nancy meddelat.

| (4) | Tyskland har begärt att ett laboratorium ska utgå från förteckningen över godkända laboratorier i bilaga I till beslut 2004/233/EG, med avseende på posterna för den medlemsstaten. |
| --- | --- |

(4)

Tyskland har begärt att ett laboratorium ska utgå från förteckningen över godkända laboratorier i bilaga I till beslut 2004/233/EG, med avseende på posterna för den medlemsstaten.

| (5) | Bilaga I till beslut 2004/233/EG bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(5)

Bilaga I till beslut 2004/233/EG bör därför ändras i enlighet med detta.

| (6) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa. |
| --- | --- |

(6)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

I bilaga I till beslut 2004/233/EG ska post 3 för Tyskland utgå.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 5 augusti 2009.

På kommissionens vägnar

Androulla VASSILIOU

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 79, 30.3.2000, s. 40.

1

(2)  EUT L 71, 10.3.2004, s. 30.

2

---

Rättelser

| 6.8.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 204/44 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 204/44

---

Rättelse till kommissionens förordning (EG) nr 649/2009 av den 23 juli 2009 om anpassning av vissa fiskekvoter för 2009 inom ramen för förvaltningen av fiskekvoter genom fördelning mellan åren

(
  Europeiska unionens officiella tidning L 192 av den 24 juli 2009
  )

På sidan 14 i bilagan, raden ESP, ALF/3X14- Beryxar, kolumnen ”Reviderad kvot 2009”, ska det

i stället för:

”74”

vara:

”76”.

---