# Uradni list L 141/2009

| | ISSN 1725-5155
  doi:10.3000/17255155.L_2009.141.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 141 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 526. junij 2009 |

ISSN 1725-5155

doi:10.3000/17255155.L_2009.141.slv

Uradni list

Evropske unije

L 141

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 526. junij 2009

---

| Vsebina | | I   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 468/2009 z dne 5. junija 2009 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 1 |
| | | DIREKTIVE |
| | * | Direktiva 2009/32/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o približevanju zakonodaj držav članic na področju ekstrakcijskih topil, ki se uporabljajo pri proizvodnji živil in njihovih sestavin (prenovitev) (
  1
  ) | 3 |
| | * | Direktiva 2009/40/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. maja 2009 o tehničnih pregledih motornih vozil in njihovih priklopnikov (prenovitev) (
  1
  ) | 12 |
| | * | Direktiva 2009/42/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. maja 2009 o statističnih poročilih glede prevoza blaga in potnikov po morju (prenovitev) (
  1
  ) | 29 |

Vsebina

I   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna

Stran

UREDBE

Uredba Komisije (ES) št. 468/2009 z dne 5. junija 2009 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

1

DIREKTIVE

*

Direktiva 2009/32/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o približevanju zakonodaj držav članic na področju ekstrakcijskih topil, ki se uporabljajo pri proizvodnji živil in njihovih sestavin (prenovitev) (
  1
  )

1

3

*

Direktiva 2009/40/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. maja 2009 o tehničnih pregledih motornih vozil in njihovih priklopnikov (prenovitev) (
  1
  )

1

12

*

Direktiva 2009/42/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. maja 2009 o statističnih poročilih glede prevoza blaga in potnikov po morju (prenovitev) (
  1
  )

1

29

| | | II   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna |
| --- | --- | --- |
| | | ODLOČBE/SKLEPI |
| | | Komisija |
| | | 2009/431/ES |
| | * | Odločba komisije z dne 29. maja 2009 o odobritvi odstopanja, ki ga je zahtevalo Združeno kraljestvo Velika Britanija in Severna Irska za Anglijo, Škotsko in Wales na podlagi Direktive Sveta 91/676/EGS o varstvu voda pred onesnaževanjem z nitrati iz kmetijskih virov
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 3853) | 48 |

II   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna

ODLOČBE/SKLEPI

Komisija

2009/431/ES

*

Odločba komisije z dne 29. maja 2009 o odobritvi odstopanja, ki ga je zahtevalo Združeno kraljestvo Velika Britanija in Severna Irska za Anglijo, Škotsko in Wales na podlagi Direktive Sveta 91/676/EGS o varstvu voda pred onesnaževanjem z nitrati iz kmetijskih virov
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 3853)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 3853)

48

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna

UREDBE

| 6.6.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 141/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 141/1

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 468/2009

z dne 5. junija 2009

o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1580/2007 z dne 21. decembra 2007 o določitvi izvedbenih pravil za uredbe Sveta (ES) št. 2200/96, (ES) št. 2201/96 in (ES) št. 1182/2007 v sektorju sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 138(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

Uredba (ES) št. 1580/2007 ob uporabi rezultatov večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, v skladu s katerimi Komisija določi pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XV k tej uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Pavšalne uvozne vrednosti iz člena 138 Uredbe (ES) št. 1580/2007 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 6. junija 2009.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 5. junija 2009

Za Komisijo

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 350, 31.12.2007, str. 1.

2

---

PRILOGA

Pavšalne uvozne vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka tretjih držav (1) | Pavšalna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | MA | 32,7 |
| MK | 43,9 |
| TR | 55,6 |
| ZZ | 44,1 |
| 0707 00 05 | MK | 24,8 |
| TR | 98,6 |
| ZZ | 61,7 |
| 0709 90 70 | TR | 113,3 |
| ZZ | 113,3 |
| 0805 50 10 | AR | 70,4 |
| TR | 60,0 |
| ZA | 64,1 |
| ZZ | 64,8 |
| 0808 10 80 | AR | 114,0 |
| BR | 74,1 |
| CA | 69,7 |
| CL | 88,3 |
| CN | 85,0 |
| NA | 101,9 |
| NZ | 103,9 |
| US | 124,3 |
| ZA | 73,4 |
| ZZ | 92,7 |
| 0809 10 00 | TN | 169,2 |
| TR | 209,1 |
| ZZ | 189,2 |
| 0809 20 95 | US | 453,6 |
| ZZ | 453,6 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka tretjih držav (1)

Pavšalna uvozna vrednost

0702 00 00

MA

32,7

MK

43,9

TR

55,6

ZZ

44,1

0707 00 05

MK

24,8

TR

98,6

ZZ

61,7

0709 90 70

TR

113,3

ZZ

113,3

0805 50 10

AR

70,4

TR

60,0

ZA

64,1

ZZ

64,8

0808 10 80

AR

114,0

BR

74,1

CA

69,7

CL

88,3

CN

85,0

NA

101,9

NZ

103,9

US

124,3

ZA

73,4

ZZ

92,7

0809 10 00

TN

169,2

TR

209,1

ZZ

189,2

0809 20 95

US

453,6

ZZ

453,6

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (ES) št. 1833/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---

DIREKTIVE

| 6.6.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 141/3 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 141/3

---

DIREKTIVA 2009/32/ES EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 23. aprila 2009

o približevanju zakonodaj držav članic na področju ekstrakcijskih topil, ki se uporabljajo pri proizvodnji živil in njihovih sestavin

(prenovitev)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 95 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

ob upoštevanju postopka, določenega v členu 251 Pogodbe (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Direktiva Sveta 88/344/EGS z dne 13. junija 1988 o približevanju zakonodaje držav članic na področju ekstrakcijskih topil, ki se uporabljajo pri proizvodnji živil in njihovih sestavin (3) je bila večkrat bistveno spremenjena (4). Ker se sprejemajo nove spremembe navedene direktive, bi bilo treba direktivo zaradi jasnosti prenoviti. |
| --- | --- |

(1)

Direktiva Sveta 88/344/EGS z dne 13. junija 1988 o približevanju zakonodaje držav članic na področju ekstrakcijskih topil, ki se uporabljajo pri proizvodnji živil in njihovih sestavin (3) je bila večkrat bistveno spremenjena (4). Ker se sprejemajo nove spremembe navedene direktive, bi bilo treba direktivo zaradi jasnosti prenoviti.

| (2) | Razlike med nacionalnimi zakonodajami o ekstrakcijskih topilih ovirajo prosti pretok živil in bi lahko ustvarile neenake konkurenčne razmere, kar neposredno vpliva na delovanje notranjega trga. |
| --- | --- |

(2)

Razlike med nacionalnimi zakonodajami o ekstrakcijskih topilih ovirajo prosti pretok živil in bi lahko ustvarile neenake konkurenčne razmere, kar neposredno vpliva na delovanje notranjega trga.

| (3) | Približevanje teh zakonodaj je potrebno, da bi se dosegel prosti pretok živil. |
| --- | --- |

(3)

Približevanje teh zakonodaj je potrebno, da bi se dosegel prosti pretok živil.

| (4) | Zakonodaja o ekstrakcijskih topilih, ki se uporabljajo pri proizvodnji živil, bi morala najprej upoštevati zdravje ljudi, kakor tudi, v mejah varovanja zdravja ljudi, gospodarske ter tehnične potrebe. |
| --- | --- |

(4)

Zakonodaja o ekstrakcijskih topilih, ki se uporabljajo pri proizvodnji živil, bi morala najprej upoštevati zdravje ljudi, kakor tudi, v mejah varovanja zdravja ljudi, gospodarske ter tehnične potrebe.

| (5) | Tako približevanje bi moralo vključevati pripravo enotnega seznama ekstrakcijskih topil, ki se uporabljajo pri proizvodnji živil ali njihovih sestavin. Nadalje bi bilo treba opredeliti splošne kriterije čistosti. |
| --- | --- |

(5)

Tako približevanje bi moralo vključevati pripravo enotnega seznama ekstrakcijskih topil, ki se uporabljajo pri proizvodnji živil ali njihovih sestavin. Nadalje bi bilo treba opredeliti splošne kriterije čistosti.

| (6) | Pri uporabi ekstrakcijskega topila v skladu z dobrimi proizvodnimi običaji bi bilo treba zagotoviti, da so tako proizvedena samo živila ali njihove sestavine, iz katerih so v celoti ali večinoma odstranjeni ostanki topil. |
| --- | --- |

(6)

Pri uporabi ekstrakcijskega topila v skladu z dobrimi proizvodnimi običaji bi bilo treba zagotoviti, da so tako proizvedena samo živila ali njihove sestavine, iz katerih so v celoti ali večinoma odstranjeni ostanki topil.

| (7) | Vendarle je lahko tehnično neizogibno, da so v končnem živilu ali njegovi sestavini nehote prisotni ostanki ali derivati tega topila. |
| --- | --- |

(7)

Vendarle je lahko tehnično neizogibno, da so v končnem živilu ali njegovi sestavini nehote prisotni ostanki ali derivati tega topila.

| (8) | Čeprav je na splošno posebno omejevanje koristno, za snovi iz dela I Priloge I ni treba določiti mejnih vrednosti, ker so te snovi s stališča varnosti potrošnika neoporečne, kadar se uporabljajo v skladu z dobrimi proizvodnimi običaji. |
| --- | --- |

(8)

Čeprav je na splošno posebno omejevanje koristno, za snovi iz dela I Priloge I ni treba določiti mejnih vrednosti, ker so te snovi s stališča varnosti potrošnika neoporečne, kadar se uporabljajo v skladu z dobrimi proizvodnimi običaji.

| (9) | Zaradi varovanja javnega zdravja bi bilo treba določiti pogoje uporabe drugih ekstrakcijskih topil, navedenih v delih II in III Priloge I, in mejne vrednosti njihovih ostankov v živilih in njihovih sestavinah. |
| --- | --- |

(9)

Zaradi varovanja javnega zdravja bi bilo treba določiti pogoje uporabe drugih ekstrakcijskih topil, navedenih v delih II in III Priloge I, in mejne vrednosti njihovih ostankov v živilih in njihovih sestavinah.

| (10) | Treba bi bilo določiti posebne kriterije čistosti za ekstrakcijska topila in analizne metode ter postopke vzorčenja ekstrakcijskih topil v živilih in na njih. |
| --- | --- |

(10)

Treba bi bilo določiti posebne kriterije čistosti za ekstrakcijska topila in analizne metode ter postopke vzorčenja ekstrakcijskih topil v živilih in na njih.

| (11) | Če bi se na podlagi novih spoznanj izkazalo, da je uporaba nekega ekstrakcijskega topila iz te direktive nevarna za zdravje ljudi, bi morale biti države članice sposobne začasno ustaviti ali omejiti tako uporabo ali zmanjšati obstoječe mejne vrednosti, dokler o tem ni odločeno na ravni Skupnosti. |
| --- | --- |

(11)

Če bi se na podlagi novih spoznanj izkazalo, da je uporaba nekega ekstrakcijskega topila iz te direktive nevarna za zdravje ljudi, bi morale biti države članice sposobne začasno ustaviti ali omejiti tako uporabo ali zmanjšati obstoječe mejne vrednosti, dokler o tem ni odločeno na ravni Skupnosti.

| (12) | Ukrepe, potrebne za izvajanje te direktive, bi bilo treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (5). |
| --- | --- |

(12)

Ukrepe, potrebne za izvajanje te direktive, bi bilo treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (5).

| (13) | Zlasti bi bilo treba Komisiji podeliti pooblastila za spremembo seznama ekstrakcijskih topil, ki se smejo uporabljati pri predelavi surovin, proizvodnji živil, njihovih sestavin ali primesi, za spremembo specifikacij pogojev za njihovo uporabo in mejnih vrednosti ostankov ter za sprejem posebnih kriterijev čistosti za ekstrakcijska topila in analiznih metod, potrebnih za preverjanje skladnosti s splošnimi in posebnimi kriteriji čistosti, in analiznih metod ter postopkov vzorčenja ekstrakcijskih topil v živilih in na njih. Ker so ti ukrepi splošnega obsega in so namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te direktive, med drugim z njenim dopolnjevanjem z novimi nebistvenimi določbami, jih je treba sprejeti v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 5a Sklepa 1999/468/ES. |
| --- | --- |

(13)

Zlasti bi bilo treba Komisiji podeliti pooblastila za spremembo seznama ekstrakcijskih topil, ki se smejo uporabljati pri predelavi surovin, proizvodnji živil, njihovih sestavin ali primesi, za spremembo specifikacij pogojev za njihovo uporabo in mejnih vrednosti ostankov ter za sprejem posebnih kriterijev čistosti za ekstrakcijska topila in analiznih metod, potrebnih za preverjanje skladnosti s splošnimi in posebnimi kriteriji čistosti, in analiznih metod ter postopkov vzorčenja ekstrakcijskih topil v živilih in na njih. Ker so ti ukrepi splošnega obsega in so namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te direktive, med drugim z njenim dopolnjevanjem z novimi nebistvenimi določbami, jih je treba sprejeti v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 5a Sklepa 1999/468/ES.

| (14) | Zaradi večje učinkovitosti bi bilo treba skrajšati običajne roke za regulativni postopek s pregledom za sprejetje sprememb seznama ekstrakcijskih topil, ki se smejo uporabljati pri predelavi surovin, proizvodnji živil, njihovih sestavin ali primesi, za sprejetje sprememb specifikacij pogojev za njihovo uporabo in mejnih vrednosti ostankov ter za sprejetje posebnih kriterijev čistosti za ekstrakcijska topila. |
| --- | --- |

(14)

Zaradi večje učinkovitosti bi bilo treba skrajšati običajne roke za regulativni postopek s pregledom za sprejetje sprememb seznama ekstrakcijskih topil, ki se smejo uporabljati pri predelavi surovin, proizvodnji živil, njihovih sestavin ali primesi, za sprejetje sprememb specifikacij pogojev za njihovo uporabo in mejnih vrednosti ostankov ter za sprejetje posebnih kriterijev čistosti za ekstrakcijska topila.

| (15) | Kadar v nujnih primerih, zlasti če obstaja nevarnost za zdravje ljudi, ni mogoče upoštevati običajnih rokov za regulativni postopek s pregledom, bi bilo treba Komisiji omogočiti, da uporabi nujni postopek iz člena 5a(6) Sklepa 1999/468/ES za sprejetje sprememb seznama ekstrakcijskih topil, ki se smejo uporabljati pri predelavi surovin, proizvodnji živil, njihovih sestavin ali primesi, za sprejetje sprememb specifikacij pogojev za njihovo uporabo in mejnih vrednosti ostankov in za določitev posebnih kriterijev čistosti za ekstrakcijska topila ter za sprejetje sprememb te direktive, če se ugotovi, da uporaba katere koli snovi iz Priloge I v živilih, ali obstoj ene ali več sestavin iz člena 3 v teh snoveh lahko ogrozi zdravje ljudi, čeprav je v skladu z določbami te direktive. |
| --- | --- |

(15)

Kadar v nujnih primerih, zlasti če obstaja nevarnost za zdravje ljudi, ni mogoče upoštevati običajnih rokov za regulativni postopek s pregledom, bi bilo treba Komisiji omogočiti, da uporabi nujni postopek iz člena 5a(6) Sklepa 1999/468/ES za sprejetje sprememb seznama ekstrakcijskih topil, ki se smejo uporabljati pri predelavi surovin, proizvodnji živil, njihovih sestavin ali primesi, za sprejetje sprememb specifikacij pogojev za njihovo uporabo in mejnih vrednosti ostankov in za določitev posebnih kriterijev čistosti za ekstrakcijska topila ter za sprejetje sprememb te direktive, če se ugotovi, da uporaba katere koli snovi iz Priloge I v živilih, ali obstoj ene ali več sestavin iz člena 3 v teh snoveh lahko ogrozi zdravje ljudi, čeprav je v skladu z določbami te direktive.

| (16) | Nove določbe te direktive zadevajo samo postopke v odboru. Zato ni treba, da jih države članice prenesejo v svoje nacionalno pravo. |
| --- | --- |

(16)

Nove določbe te direktive zadevajo samo postopke v odboru. Zato ni treba, da jih države članice prenesejo v svoje nacionalno pravo.

| (17) | Ta direktiva ne bi smela posegati v obveznosti držav članic glede rokov za prenos direktiv v nacionalno pravo, ki so določeni v delu B Priloge II – |
| --- | --- |

(17)

Ta direktiva ne bi smela posegati v obveznosti držav članic glede rokov za prenos direktiv v nacionalno pravo, ki so določeni v delu B Priloge II –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

1.   Ta direktiva se uporablja za ekstrakcijska topila, ki se uporabljajo ali so namenjena uporabi pri proizvodnji živil ali njihovih sestavin.

Ta direktiva ne velja za ekstrakcijska topila, ki se uporabljajo pri proizvodnji aditivov za živila, vitaminov in drugih prehranskih dopolnil, razen če so ti aditivi za živila vitamini in prehranska dopolnila navedeni v katerem od seznamov v Prilogi I.

Vendar pa države članice zagotovijo, da kljub uporabi aditivov za živila, vitaminov in drugih prehranskih dopolnil vsebnost ostankov topil v živilih ni takšna, da bi bilo to za zdravje ljudi nevarno.

Ta direktiva se uporablja brez poseganja v določbe, sprejete v skladu s posebnimi pravili Skupnosti.

2.   Za namene te direktive:

| (a) | „topilo“ pomeni vsako snov za raztapljanje živila ali katerega koli sestavnega dela živila, vključno z nečistočami v živilu ali na njem; |
| --- | --- |

(a)

„topilo“ pomeni vsako snov za raztapljanje živila ali katerega koli sestavnega dela živila, vključno z nečistočami v živilu ali na njem;

| (b) | „ekstrakcijsko topilo“ pomeni topilo, ki se uporablja v procesu ekstrakcije pri predelavi surovin, proizvodnji živil ali njihovih sestavin oziroma primesi in ki se odstrani iz proizvoda, vendar utegne imeti za posledico nenamerno, a tehnološko neizogibno prisotnost ostankov te snovi ali njenih derivatov v živilu ali na živilu. |
| --- | --- |

(b)

„ekstrakcijsko topilo“ pomeni topilo, ki se uporablja v procesu ekstrakcije pri predelavi surovin, proizvodnji živil ali njihovih sestavin oziroma primesi in ki se odstrani iz proizvoda, vendar utegne imeti za posledico nenamerno, a tehnološko neizogibno prisotnost ostankov te snovi ali njenih derivatov v živilu ali na živilu.

Člen 2

1.   Države članice pri proizvodnji živil ali njihovih sestavin dovolijo uporabo snovi, navedenih v Prilogi I, pod pogoji uporabe in kjer je to primerno ob upoštevanju mejnih vrednosti njihovih ostankov, ki so določeni v navedeni prilogi, kot ekstrakcijskih topil.

Države članice ne smejo prepovedati, omejiti ali ovirati dajanja v promet živil ali njihovih sestavin iz razlogov v zvezi z uporabljenimi ekstrakcijskimi topili ali njihovimi ostanki, če so v skladu z določbami te direktive.

2.   Države članice prepovejo uporabo drugih snovi kot ekstrakcijskih topil in ne raztezajo pogojev uporabe ali mejnih vrednosti ostankov ekstrakcijskih topil, navedenih v Prilogi I, prek okvirov, ki so v določeni v Prilogi I.

3.   Voda, kateri so bile dodane snovi za uravnavanje kislosti ali bazičnosti, in druga živila, ki imajo lastnosti topila, so dovoljena kot ekstrakcijska topila pri proizvodnji živil ali njihovih sestavin.

Člen 3

Države članice sprejmejo vse potrebne ukrepe za zagotovitev, da snovi, ki so v Prilogi I navedene kot ekstrakcijska topila, ustrezajo naslednjim splošnim in posebnim kriterijem čistosti:

| (a) | ne vsebujejo toksikološko nevarne količine katerega koli elementa ali snovi; |
| --- | --- |

(a)

ne vsebujejo toksikološko nevarne količine katerega koli elementa ali snovi;

| (b) | razen v izjemnih primerih, ki izhajajo iz posebnih kriterijev čistosti, sprejetih v skladu s točko (d) člena 4, ne vsebujejo več kot 1 mg/kg arzena ali več kot 1 mg/kg svinca; |
| --- | --- |

(b)

razen v izjemnih primerih, ki izhajajo iz posebnih kriterijev čistosti, sprejetih v skladu s točko (d) člena 4, ne vsebujejo več kot 1 mg/kg arzena ali več kot 1 mg/kg svinca;

| (c) | ustrezajo posebnim kriterijem čistosti, sprejetim v skladu s točko (d) člena 4. |
| --- | --- |

(c)

ustrezajo posebnim kriterijem čistosti, sprejetim v skladu s točko (d) člena 4.

Člen 4

Komisija sprejme naslednje:

| (a) | potrebne spremembe Priloge I ob upoštevanju znanstvenega in tehničnega napredka na področju uporabe topil, njihovih pogojev uporabe in mejnih vrednosti ostankov; |
| --- | --- |

(a)

potrebne spremembe Priloge I ob upoštevanju znanstvenega in tehničnega napredka na področju uporabe topil, njihovih pogojev uporabe in mejnih vrednosti ostankov;

| (b) | analizne metode, potrebne za preverjanje skladnosti s splošnimi in posebnimi kriteriji čistosti iz člena 3; |
| --- | --- |

(b)

analizne metode, potrebne za preverjanje skladnosti s splošnimi in posebnimi kriteriji čistosti iz člena 3;

| (c) | postopke vzorčenja in metode za kvalitativno in kvantitativno analizo ekstrakcijskih topil, navedenih v Prilogi I, ki se uporabljajo v živilih in njihovih sestavinah; |
| --- | --- |

(c)

postopke vzorčenja in metode za kvalitativno in kvantitativno analizo ekstrakcijskih topil, navedenih v Prilogi I, ki se uporabljajo v živilih in njihovih sestavinah;

| (d) | če je potrebno, posebne kriterije čistosti za v Prilogi I navedena ekstrakcijska topila, zlasti dovoljene mejne vrednosti živega srebra in kadmija v ekstrakcijskih topilih. |
| --- | --- |

(d)

če je potrebno, posebne kriterije čistosti za v Prilogi I navedena ekstrakcijska topila, zlasti dovoljene mejne vrednosti živega srebra in kadmija v ekstrakcijskih topilih.

Ukrepi iz točk (b) in (c) prvega pododstavka, namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te direktive, med drugim z njenim dopolnjevanjem, se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 6(2).

Ukrepi iz točk (a) in (d) prvega pododstavka, namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te direktive, med drugim z njenim dopolnjevanjem, se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 6(3).

Po potrebi se ukrepi iz točk (a) in (d) prvega pododstavka sprejmejo v skladu z nujnim postopkom iz člena 6(4).

Člen 5

1.   Kadar ima država članica na podlagi novih podatkov ali ponovne ocene obstoječih podatkov, opravljene po sprejetju te direktive, tehtne razloge za ugotovitev, da uporaba katere koli snovi iz Priloge I v živilih, ali obstoj ene ali več sestavin iz člena 3 v teh snoveh lahko ogrozi zdravje ljudi, čeprav je v skladu z določbami te direktive, ta država članica lahko začasno prekine ali omeji izvajanje teh določb na svojem ozemlju. O tem nemudoma obvesti druge države članice in Komisijo in navede razloge za svojo odločitev.

2.   Komisija, takoj ko je mogoče, preuči dokaze, ki jih je predložila država članica, se posvetuje z odborom iz člena 6(1) in nemudoma poda svoje mnenje ter sprejme potrebne ukrepe, ki lahko nadomestijo ukrepe iz odstavka 1 tega člena.

3.   Če Komisija meni, da so za rešitev težav iz odstavka 1 in zagotovitev varovanja zdravja ljudi potrebne spremembe te direktive, sprejme te spremembe.

Ti ukrepi, namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te direktive, se sprejmejo v skladu z nujnim postopkom iz člena 6(4).

V tem primeru lahko država članica, ki je sprejela zaščitne ukrepe, te ohrani do začetka veljavnosti sprememb na njenem ozemlju.

Člen 6

1.   Komisiji pomaga Stalni odbor za prehranjevalno verigo in zdravje živali, ustanovljen s členom 58 Uredbe (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2002 o določitvi splošnih načel in zahtevah živilske zakonodaje, ustanovitvi Evropske agencije za varnost hrane in postopkih, ki zadevajo varnost hrane (6).

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člen 5a(1) do (4) in člen 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.

3.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člen 5a(1) do (4) in (5)(b) ter člen 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.

Roki, določeni v členu 5a(3)(c), (4)(b) in (4)(e) Sklepa 1999/468/ES so dva meseca, en mesec oziroma dva meseca.

4.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člen 5a(1), (2), (4) in (6) ter člen 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.

Člen 7

1.   Države članice sprejmejo vse potrebne ukrepe, da zagotovijo, da se snovi, navedene v Prilogi I, ki so namenjene za uporabo kot ekstrakcijska topila v živilih, lahko dajejo v promet samo, kadar so na embalaži, posodah ali označbah navedene naslednje dobro vidne, razločno berljive in neizbrisne podrobnosti:

| (a) | prodajno ime, kakor je določeno v Prilogi I; |
| --- | --- |

(a)

prodajno ime, kakor je določeno v Prilogi I;

| (b) | jasna navedba, da je material primerne kakovosti za uporabo pri ekstrakciji živil ali njihovih sestavin; |
| --- | --- |

(b)

jasna navedba, da je material primerne kakovosti za uporabo pri ekstrakciji živil ali njihovih sestavin;

| (c) | navedba za identifikacijo serije; |
| --- | --- |

(c)

navedba za identifikacijo serije;

| (d) | ime ali firma in naslov proizvajalca ali tistega, ki je ekstrakcijsko topilo pakiral, ali prodajalca s sedežem v Skupnosti; |
| --- | --- |

(d)

ime ali firma in naslov proizvajalca ali tistega, ki je ekstrakcijsko topilo pakiral, ali prodajalca s sedežem v Skupnosti;

| (e) | neto količina, podana v volumskih enotah; |
| --- | --- |

(e)

neto količina, podana v volumskih enotah;

| (f) | po potrebi posebna navodila za hrambo ali uporabo. |
| --- | --- |

(f)

po potrebi posebna navodila za hrambo ali uporabo.

2.   Z odstopanjem od odstavka 1 so podrobnosti iz točk (c), (d), (e) in (f) navedenega odstavka lahko navedene samo na spremnih dokumentih, ki morajo biti predloženi skupaj s pošiljko ali pred njo, za tisto serijo.

3.   Ta člen ne vpliva na bolj splošne ali posebne določbe Skupnosti o utežeh in merah, ali na določbe o klasifikaciji, pakiranju in označevanju nevarnih snovi in zmesi.

4.   Države članice se vzdržijo, da bi glede načina prikazovanja podatkov zahtevale podrobnejšo ureditev, kot je določena v tem členu.

Vendar vsaka država članica zagotovi, da je prodaja ekstrakcijskih topil na njenem ozemlju prepovedana, če podatki iz tega člena niso navedeni v jeziku, ki ga kupci zlahka razumejo, razen če je obveščenost kupca zagotovljena z drugimi ukrepi. Ta določba ne preprečuje navajanja podatkov v različnih jezikih.

Člen 8

1.   Ta direktiva se uporablja tudi za ekstrakcijska topila, ki se uporabljajo ali so namenjena uporabi pri proizvodnji živil ali njihovih sestavin, uvožena v Skupnost.

2.   Ta direktiva se ne uporablja za ekstrakcijska topila in živila, namenjena izvozu iz Skupnosti.

Člen 9

Direktiva 88/344/EGS, kakor je bila spremenjena z akti, navedenimi v delu A Priloge II, se razveljavi brez poseganja v obveznosti držav članic glede rokov za prenos direktiv v nacionalno pravo, ki so določeni v delu B Priloge II.

Sklicevanja na razveljavljeno direktivo se štejejo kot sklicevanja na to direktivo in se berejo v skladu s korelacijsko tabelo iz Priloge III.

Člen 10

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 11

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V Strasbourgu, 23. aprila 2009

Za Evropski parlament

Predsednik

H.-G. PÖTTERING

Za Svet

Predsednik

P. NEČAS

---

(1)  UL C 224, 30.8.2008, str. 87.

1

(2)  Mnenje Evropskega parlamenta z dne 23. septembra 2008 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in Sklep Sveta z dne 23. marca 2009.

2

(3)  UL L 157, 24.6.1988, str. 28.

3

(4)  Glej Prilogo II, del A.

4

(5)  UL L 184, 17.7.1999, str. 23.

5

(6)  UL L 31, 1.2.2002, str. 1.

6

---

PRILOGA I

EKSTRAKCIJSKA TOPILA, KI SE SMEJO UPORABLJATI PRI PREDELAVI SUROVIN, PROIZVODNJI ŽIVIL, NJIHOVIH SESTAVIN ALI PRIMESI

DEL I

Ekstrakcijska topila, ki se v skladu z dobrimi proizvodnimi običaji uporabljajo v vse namene
   (1)

Ime topila:

| | Propan |
| --- | --- |

Propan

| | Butan |
| --- | --- |

Butan

| | Etilacetat |
| --- | --- |

Etilacetat

| | Etanol |
| --- | --- |

Etanol

| | Ogljikov dioksid |
| --- | --- |

Ogljikov dioksid

| | Aceton (2) |
| --- | --- |

Aceton (2)

| | Dušikov oksid |
| --- | --- |

Dušikov oksid

DEL II

Ekstrakcijska topila, za katera so določeni pogoji uporabe in mejne vrednosti ostankov

| Ime topila | Pogoji uporabe
  (kratek opis ekstrakcije) | Mejna vrednost ostanka v ekstrahiranem živilu ali njegovi sestavini |
| --- | --- | --- |
| Heksan (3) | Proizvodnja ali frakcioniranje masti in olj ter proizvodnja kakavovega masla | 1 mg/kg v maščobi, olju ali kakavovem maslu |
| Proizvodnja beljakovinskih izdelkov brez maščob in moke brez maščob | 10 mg/kg v hrani, ki vsebuje beljakovinske izdelke brez maščob, in moko brez maščob |
| 30 mg/kg v razmaščenih sojinih izdelkih, ki se prodajajo končnemu potrošniku |
| Proizvodnja žitnih kalčkov brez maščob | 5 mg/kg v žitnih kalčkih brez maščob |
| Metilacetat | Odstranjevanje kofeina ali dražečih in grenkih snovi iz kave in čaja | 20 mg/kg v kavi ali čaju |
| Proizvodnja sladkorja iz melase | 1 mg/kg v sladkorju |
| Etilmetilketon (4) | Frakcioniranje masti in olj | 5 mg/kg v masti ali olju |
| Odstranjevanje kofeina ali dražečih in grenkih snovi iz kave in čaja | 20 mg/kg v kavi ali čaju |
| Diklormetan | Odstranjevanje kofeina ali dražečih in grenkih snovi iz kave in čaja | 2 mg/kg v praženi kavi in 5 mg/kg v čaju |
| Metanol | Za vse pogoje uporabe | 10 mg/kg |
| Propan-2-ol | Za vse pogoje uporabe | 10 mg/kg |

Ime topila

Pogoji uporabe

(kratek opis ekstrakcije)

Mejna vrednost ostanka v ekstrahiranem živilu ali njegovi sestavini

Heksan (3)

Proizvodnja ali frakcioniranje masti in olj ter proizvodnja kakavovega masla

1 mg/kg v maščobi, olju ali kakavovem maslu

Proizvodnja beljakovinskih izdelkov brez maščob in moke brez maščob

10 mg/kg v hrani, ki vsebuje beljakovinske izdelke brez maščob, in moko brez maščob

30 mg/kg v razmaščenih sojinih izdelkih, ki se prodajajo končnemu potrošniku

Proizvodnja žitnih kalčkov brez maščob

5 mg/kg v žitnih kalčkih brez maščob

Metilacetat

Odstranjevanje kofeina ali dražečih in grenkih snovi iz kave in čaja

20 mg/kg v kavi ali čaju

Proizvodnja sladkorja iz melase

1 mg/kg v sladkorju

Etilmetilketon (4)

Frakcioniranje masti in olj

5 mg/kg v masti ali olju

Odstranjevanje kofeina ali dražečih in grenkih snovi iz kave in čaja

20 mg/kg v kavi ali čaju

Diklormetan

Odstranjevanje kofeina ali dražečih in grenkih snovi iz kave in čaja

2 mg/kg v praženi kavi in 5 mg/kg v čaju

Metanol

Za vse pogoje uporabe

10 mg/kg

Propan-2-ol

Za vse pogoje uporabe

10 mg/kg

DEL III

Ekstrakcijska topila, za katera so določeni pogoji uporabe

| Naziv | Mejna vrednost ostanka v živilu zaradi uporabe ekstrakcijskega topila pri pripravi arom iz naravnih aromatičnih snovi |
| --- | --- |
| Dietileter | 2 mg/kg |
| Heksan (5) | 1 mg/kg |
| Cikloheksan | 1 mg/kg |
| Metilacetat | 1 mg/kg |
| Butan-1-ol | 1 mg/kg |
| Butan-2-ol | 1 mg/kg |
| Etilmetilketon (5) | 1 mg/kg |
| Diklormetan | 0,02 mg/kg |
| Propan-1-ol | 1 mg/kg |
| 1,1,1,2-tetrafluoretan | 0,02 mg/kg |

Naziv

Mejna vrednost ostanka v živilu zaradi uporabe ekstrakcijskega topila pri pripravi arom iz naravnih aromatičnih snovi

Dietileter

2 mg/kg

Heksan (5)

1 mg/kg

Cikloheksan

1 mg/kg

Metilacetat

1 mg/kg

Butan-1-ol

1 mg/kg

Butan-2-ol

1 mg/kg

Etilmetilketon (5)

1 mg/kg

Diklormetan

0,02 mg/kg

Propan-1-ol

1 mg/kg

1,1,1,2-tetrafluoretan

0,02 mg/kg

---

(1)  Šteje se, da je ekstrakcijsko topilo uporabljeno v skladu z dobrimi proizvodnimi običaji, če je po njegovi uporabi prisotnost ostankov in derivatov v tehnološko minimalnih neizogibnih količinah, ki ne predstavljajo nevarnosti za človekovo zdravje.

(2)  Uporaba acetona za rafinacijo olja oljčnih tropin je prepovedana.

(3)  Heksan je trgovski izdelek, sestavljen v glavnem iz necikličnih nasičenih ogljikovodikov s šestimi ogljikovimi atomi, pridobljen z destilacijo pri temperaturi med 64 °C in 70 °C. Prepovedana je sočasna uporaba heksana in etilmetilketona.

(4)  Delež n-heksana v tem topilu ne sme presegati 50 mg/kg. Prepovedana je sočasna uporaba heksana in etilmetilketona.

(5)  Prepovedana je sočasna uporaba heksana in etilmetilketona.

---

PRILOGA II

DEL A

Razveljavljena direktiva s seznamom njenih zaporednih sprememb

(iz člena 9)

| Direktiva Sveta 88/344/EGS
  (UL L 157, 24.6.1988, str. 28) | |
| --- | --- |
| Direktiva Sveta 92/115/EGS
  (UL L 409, 31.12.1992, str. 31) | |
| Direktiva 94/52/ES Evropskega parlamenta in Sveta
  (UL L 331, 21.12.1994, str. 10) | |
| Direktiva 97/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta
  (UL L 331, 3.12.1997, str. 7) | |
| Uredba (ES) št. 1882/2003 Evropskega parlamenta in Sveta
  (UL L 284, 31.10.2003, str. 1) | samo točka 9 Priloge III |

Direktiva Sveta 88/344/EGS

(UL L 157, 24.6.1988, str. 28)

Direktiva Sveta 92/115/EGS

(UL L 409, 31.12.1992, str. 31)

Direktiva 94/52/ES Evropskega parlamenta in Sveta

(UL L 331, 21.12.1994, str. 10)

Direktiva 97/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta

(UL L 331, 3.12.1997, str. 7)

Uredba (ES) št. 1882/2003 Evropskega parlamenta in Sveta

(UL L 284, 31.10.2003, str. 1)

samo točka 9 Priloge III

DEL B

Roki za prenos v nacionalno pravo

(iz člena 9)

| Direktiva | Roki za prenos |
| --- | --- |
| 88/344/EGS | 13. junij 1991 |
| 92/115/EGS | a. | 1. julij 1993 |

Direktiva

Roki za prenos

88/344/EGS

13. junij 1991

92/115/EGS

a.

| b. | 1. januar 1994 (1) |
| --- | --- |

b.

94/52/ES

7. december 1995

97/60/ES

| a. | 27. oktober 1998 |
| --- | --- |

a.

| b. | 27. april 1999 (2) |
| --- | --- |

b.

---

(1)  V skladu s členom 2(1) Direktive 92/115/EGS:

„Države članice spremenijo svoje zakone in druge predpise tako, da:

| — | je dovoljeno dajati v promet izdelke, ki so v skladu s to direktivo, najpozneje od 1. julija 1993, |
| --- | --- |

—

je dovoljeno dajati v promet izdelke, ki so v skladu s to direktivo, najpozneje od 1. julija 1993,

| — | je prepovedano dajati v promet izdelke, ki niso v skladu s to direktivo, od 1. januarja 1994.“ |
| --- | --- |

—

je prepovedano dajati v promet izdelke, ki niso v skladu s to direktivo, od 1. januarja 1994.“

(2)  V skladu s členom 2(1) Direktive 97/60/ES:

„Države članice spremenijo svoje zakone in druge predpise tako, da:

| — | je dovoljeno dajati v promet izdelke, ki so v skladu z Direktivo 88/344/EGS, kakor je bila spremenjena s to direktivo, najpozneje od 27. oktobra 1998, |
| --- | --- |

—

je dovoljeno dajati v promet izdelke, ki so v skladu z Direktivo 88/344/EGS, kakor je bila spremenjena s to direktivo, najpozneje od 27. oktobra 1998,

| — | prepovedano dajati v promet izdelke, ki niso v skladu z Direktivo 88/344/EGS, kakor je bila spremenjena s to direktivo, od 27. aprila 1999. Vendar se lahko izdelki, ki so pred tem datumom že bili dani v promet ali označeni in niso v skladu z Direktivo 88/344/EGS, kakor je bila spremenjena s to direktivo, dajejo v promet do porabe zalog.“ |
| --- | --- |

—

prepovedano dajati v promet izdelke, ki niso v skladu z Direktivo 88/344/EGS, kakor je bila spremenjena s to direktivo, od 27. aprila 1999. Vendar se lahko izdelki, ki so pred tem datumom že bili dani v promet ali označeni in niso v skladu z Direktivo 88/344/EGS, kakor je bila spremenjena s to direktivo, dajejo v promet do porabe zalog.“

---

PRILOGA III

Korelacijska tabela

| Direktiva 88/344/EGS | Ta direktiva |
| --- | --- |
| Člen 1(1) | Člen 1(1) |
| Člen 1(3) | Člen 1(2) |
| Člen 2(1) | Člen 2(1) |
| Člen 2(2) | Člen 2(2) |
| Člen 2(3) | — |
| Člen 2(4) | Člen 2(3) |
| Člen 3 | Člen 3 |
| Člen 4 | Člen 4 |
| Člen 5 | Člen 5 |
| Člen 6(1) | Člen 6(1) |
| Člen 6(2) | — |
| Člen 6(3) | — |
| — | Člen 6(2) |
| — | Člen 6(3) |
| — | Člen 6(4) |
| Člen 7 | Člen 7 |
| Člen 8 | Člen 8 |
| Člen 9 | — |
| — | Člen 9 |
| — | Člen 10 |
| Člen 10 | Člen 11 |
| Priloga | Priloga I |
| — | Priloga II |
| — | Priloga III |

Direktiva 88/344/EGS

Ta direktiva

Člen 1(1)

Člen 1(1)

Člen 1(3)

Člen 1(2)

Člen 2(1)

Člen 2(1)

Člen 2(2)

Člen 2(2)

Člen 2(3)

—

Člen 2(4)

Člen 2(3)

Člen 3

Člen 3

Člen 4

Člen 4

Člen 5

Člen 5

Člen 6(1)

Člen 6(1)

Člen 6(2)

—

Člen 6(3)

—

—

Člen 6(2)

—

Člen 6(3)

—

Člen 6(4)

Člen 7

Člen 7

Člen 8

Člen 8

Člen 9

—

—

Člen 9

—

Člen 10

Člen 10

Člen 11

Priloga

Priloga I

—

Priloga II

—

Priloga III

---

| 6.6.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 141/12 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 141/12

---

DIREKTIVA 2009/40/ES EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 6. maja 2009

o tehničnih pregledih motornih vozil in njihovih priklopnikov

(prenovitev)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, in zlasti člena 71 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

po posvetovanju z Odborom regij,

v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Direktiva Sveta 96/96/ES z dne 20. decembra 1996 o približevanju zakonodaje držav članic, ki se nanaša na tehnične preglede motornih vozil in njihovih priklopnikov (3), je bila večkrat (4) bistveno spremenjena. Ker bo direktiva še spremenjena, bi jo bilo treba zaradi jasnosti prenoviti. |
| --- | --- |

(1)

Direktiva Sveta 96/96/ES z dne 20. decembra 1996 o približevanju zakonodaje držav članic, ki se nanaša na tehnične preglede motornih vozil in njihovih priklopnikov (3), je bila večkrat (4) bistveno spremenjena. Ker bo direktiva še spremenjena, bi jo bilo treba zaradi jasnosti prenoviti.

| (2) | V okviru skupne prometne politike naj promet nekaterih vozil v Skupnosti poteka v najbolj ugodnih razmerah za varnost in konkurenčne pogoje med prevozniki v državah članicah. |
| --- | --- |

(2)

V okviru skupne prometne politike naj promet nekaterih vozil v Skupnosti poteka v najbolj ugodnih razmerah za varnost in konkurenčne pogoje med prevozniki v državah članicah.

| (3) | Rast cestnega prometa ter posledično povečanje nevarnosti in negativnih vplivov za vse države članice pomenita podobne varnostne težave glede na vrsto in težo. |
| --- | --- |

(3)

Rast cestnega prometa ter posledično povečanje nevarnosti in negativnih vplivov za vse države članice pomenita podobne varnostne težave glede na vrsto in težo.

| (4) | Preskušanje med življenjskim ciklom vozila naj bi bilo razmeroma preprosto, hitro in poceni. |
| --- | --- |

(4)

Preskušanje med življenjskim ciklom vozila naj bi bilo razmeroma preprosto, hitro in poceni.

| (5) | Zato je treba v posamičnih direktivah opredeliti minimalne predpise in postopke Skupnosti za preskušanje postavk iz te direktive. |
| --- | --- |

(5)

Zato je treba v posamičnih direktivah opredeliti minimalne predpise in postopke Skupnosti za preskušanje postavk iz te direktive.

| (6) | Predpise in postopke, določene s posamičnimi direktivami, je treba hitro prilagoditi tehničnemu napredku in za lažje izvajanje potrebnih ukrepov vzpostaviti postopek tesnega sodelovanja med državami članicami in Komisijo v odboru za prilagajanje Direktive o tehničnih pregledih motornih vozil in njihovih priklopnikov tehničnemu napredku. |
| --- | --- |

(6)

Predpise in postopke, določene s posamičnimi direktivami, je treba hitro prilagoditi tehničnemu napredku in za lažje izvajanje potrebnih ukrepov vzpostaviti postopek tesnega sodelovanja med državami članicami in Komisijo v odboru za prilagajanje Direktive o tehničnih pregledih motornih vozil in njihovih priklopnikov tehničnemu napredku.

| (7) | Pri zavornih sistemih je težko določiti vrednosti za takšne stvari, kot so nastavitev zračnega tlaka in časov njegovega dviga, glede na različnost opreme in postopkov znotraj Skupnosti. |
| --- | --- |

(7)

Pri zavornih sistemih je težko določiti vrednosti za takšne stvari, kot so nastavitev zračnega tlaka in časov njegovega dviga, glede na različnost opreme in postopkov znotraj Skupnosti.

| (8) | Vsi, ki jih preskušanje vozil zadeva, priznavajo, da lahko postopek preskušanja in zlasti vprašanje, ali se vozilo preskuša obremenjeno, delno obremenjeno ali neobremenjeno, vplivata na stopnjo zaupanja preskuševalcev v tehnično brezhibnost zavornega sistema. |
| --- | --- |

(8)

Vsi, ki jih preskušanje vozil zadeva, priznavajo, da lahko postopek preskušanja in zlasti vprašanje, ali se vozilo preskuša obremenjeno, delno obremenjeno ali neobremenjeno, vplivata na stopnjo zaupanja preskuševalcev v tehnično brezhibnost zavornega sistema.

| (9) | Določitev referenčnih vrednosti zavornega učinka za različne pogoje obremenitve za vsak model vozila bi morala pomagati vzpostaviti to zaupanje. Ta direktiva bi morala omogočiti preskušanje po tem postopku kot drugo možnost preskušanja minimalnih vrednosti zmogljivosti za vsako kategorijo vozil. |
| --- | --- |

(9)

Določitev referenčnih vrednosti zavornega učinka za različne pogoje obremenitve za vsak model vozila bi morala pomagati vzpostaviti to zaupanje. Ta direktiva bi morala omogočiti preskušanje po tem postopku kot drugo možnost preskušanja minimalnih vrednosti zmogljivosti za vsako kategorijo vozil.

| (10) | V zvezi z zavornimi sistemi na področje uporabe te direktive sodijo predvsem vozila, ki jim je bila podeljena homologacija sestavnega dela v skladu z Direktivo Sveta 71/320/EGS z dne 26. julija 1971 o približevanju zakonodaje držav članic o zavornih napravah določenih kategorij motornih in priklopnih vozil (5), čeprav se priznava, da je bila nekaterim vrstam vozil ta homologacija podeljena v skladu z nacionalnimi predpisi, ki se lahko razlikujejo od določb omenjene direktive. |
| --- | --- |

(10)

V zvezi z zavornimi sistemi na področje uporabe te direktive sodijo predvsem vozila, ki jim je bila podeljena homologacija sestavnega dela v skladu z Direktivo Sveta 71/320/EGS z dne 26. julija 1971 o približevanju zakonodaje držav članic o zavornih napravah določenih kategorij motornih in priklopnih vozil (5), čeprav se priznava, da je bila nekaterim vrstam vozil ta homologacija podeljena v skladu z nacionalnimi predpisi, ki se lahko razlikujejo od določb omenjene direktive.

| (11) | Države članice lahko razširijo določbe o zavornem preskusu z vključitvijo vozil ali preskusnih postavk zunaj področja uporabe te direktive. |
| --- | --- |

(11)

Države članice lahko razširijo določbe o zavornem preskusu z vključitvijo vozil ali preskusnih postavk zunaj področja uporabe te direktive.

| (12) | Države članice lahko poostrijo zavorni preskus ali povečajo pogostost preskušanja. |
| --- | --- |

(12)

Države članice lahko poostrijo zavorni preskus ali povečajo pogostost preskušanja.

| (13) | Cilj te direktive je z rednimi preskusi emisij izpušnih plinov ohraniti nizko raven emisij v celotni življenjski dobi vozila in zagotoviti, da se vozila, ki so glavni onesnaževalci, umaknejo iz prometa, dokler niso primerno vzdrževana. |
| --- | --- |

(13)

Cilj te direktive je z rednimi preskusi emisij izpušnih plinov ohraniti nizko raven emisij v celotni življenjski dobi vozila in zagotoviti, da se vozila, ki so glavni onesnaževalci, umaknejo iz prometa, dokler niso primerno vzdrževana.

| (14) | Slaba nastavitev in nezadostno vzdrževanje ne škodujeta le motorju, temveč tudi okolju, ker povzročata povečano onesnaževanje in porabo goriva. Pomembno je, da se razvija okolju prijazen promet. |
| --- | --- |

(14)

Slaba nastavitev in nezadostno vzdrževanje ne škodujeta le motorju, temveč tudi okolju, ker povzročata povečano onesnaževanje in porabo goriva. Pomembno je, da se razvija okolju prijazen promet.

| (15) | Pri motorjih na kompresijski vžig (dizelski motorji) velja, da je meritev motnosti izpušnih plinov ustrezen kazalec stanja vzdrževanosti vozila v zvezi z emisijami. |
| --- | --- |

(15)

Pri motorjih na kompresijski vžig (dizelski motorji) velja, da je meritev motnosti izpušnih plinov ustrezen kazalec stanja vzdrževanosti vozila v zvezi z emisijami.

| (16) | Pri motorjih na prisilni vžig (bencinski motorji) velja, da je meritev emisij ogljikovega monoksida iz izpušne cevi, ko je motor v prostem teku, ustrezen kazalec stanja vzdrževanosti vozila v zvezi z emisijami. |
| --- | --- |

(16)

Pri motorjih na prisilni vžig (bencinski motorji) velja, da je meritev emisij ogljikovega monoksida iz izpušne cevi, ko je motor v prostem teku, ustrezen kazalec stanja vzdrževanosti vozila v zvezi z emisijami.

| (17) | Zelo verjetno je, da bo stopnja napak pri preskusih emisije izpušnih plinov vozil, ki niso redno vzdrževana, visoka. |
| --- | --- |

(17)

Zelo verjetno je, da bo stopnja napak pri preskusih emisije izpušnih plinov vozil, ki niso redno vzdrževana, visoka.

| (18) | Pri vozilih z bencinskimi motorji, za katere predpisi homologacije določajo, da morajo biti opremljeni z naprednimi sistemi za nadzor emisij, kot so tristezni katalizatorji z zaznavalom lambda, morajo biti merila rednih preskusov emisij strožja kakor za običajna vozila. |
| --- | --- |

(18)

Pri vozilih z bencinskimi motorji, za katere predpisi homologacije določajo, da morajo biti opremljeni z naprednimi sistemi za nadzor emisij, kot so tristezni katalizatorji z zaznavalom lambda, morajo biti merila rednih preskusov emisij strožja kakor za običajna vozila.

| (19) | Direktiva 98/69/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. oktobra 1998 o ukrepih proti onesnaževanju zraka z emisijami iz motornih vozil (6) od leta 2000 zahteva za avtomobile z bencinskim motorjem in lahka gospodarska vozila uvedbo vgrajenih sistemov za diagnostiko na vozilu (OBD), s katerimi se spremlja delovanje sistema za uravnavanje emisij vozila v obratovanju. Prav tako se sistemi OBD od leta 2003 zahtevajo tudi za nova vozila z dizelskim motorjem. |
| --- | --- |

(19)

Direktiva 98/69/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. oktobra 1998 o ukrepih proti onesnaževanju zraka z emisijami iz motornih vozil (6) od leta 2000 zahteva za avtomobile z bencinskim motorjem in lahka gospodarska vozila uvedbo vgrajenih sistemov za diagnostiko na vozilu (OBD), s katerimi se spremlja delovanje sistema za uravnavanje emisij vozila v obratovanju. Prav tako se sistemi OBD od leta 2003 zahtevajo tudi za nova vozila z dizelskim motorjem.

| (20) | Države članice lahko po potrebi iz področja uporabe te direktive izvzamejo nekatera vozila, ki so v zgodovinskem interesu. Za taka vozila lahko določijo tudi lastne predpise preskušanja. Taka pravica seveda ne sme voditi do uporabe strožjih predpisov od tistih, po katerih so bila taka vozila prvotno zasnovana. |
| --- | --- |

(20)

Države članice lahko po potrebi iz področja uporabe te direktive izvzamejo nekatera vozila, ki so v zgodovinskem interesu. Za taka vozila lahko določijo tudi lastne predpise preskušanja. Taka pravica seveda ne sme voditi do uporabe strožjih predpisov od tistih, po katerih so bila taka vozila prvotno zasnovana.

| (21) | Na voljo so enostavni, enotni sistemi za diagnostiko, ki jih lahko organizacije za tehnične preglede uporabljajo za preskušanje pretežne večine vozil, opremljenih z omejevalniki hitrosti. Pri vozilih, ki s takim takoj razpoložljivim orodjem za diagnostiko niso preverljiva, bodo morali organi bodisi uporabiti opremo, ki jo daje na voljo proizvajalec vozila, bodisi sprejeti ustrezno certifikacijo za preskušanje od proizvajalca vozila ali njegove franšizne organizacije. |
| --- | --- |

(21)

Na voljo so enostavni, enotni sistemi za diagnostiko, ki jih lahko organizacije za tehnične preglede uporabljajo za preskušanje pretežne večine vozil, opremljenih z omejevalniki hitrosti. Pri vozilih, ki s takim takoj razpoložljivim orodjem za diagnostiko niso preverljiva, bodo morali organi bodisi uporabiti opremo, ki jo daje na voljo proizvajalec vozila, bodisi sprejeti ustrezno certifikacijo za preskušanje od proizvajalca vozila ali njegove franšizne organizacije.

| (22) | Redno preverjanje pravilnega delovanja omejevalnika hitrosti bi moralo biti olajšano pri vozilih, ki bodo opremljena z novo zapisovalno opremo (digitalnim tahografom) v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 2135/98 z dne 24. septembra 1998 o spremembi Uredbe (EGS) št. 3821/85 o tahografu v cestnem prometu in Direktive 88/599/EGS glede uporabe uredb (EGS) št. 3820/85 in (EGS) št. 3821/85 (7). Nova vozila so s takšno opremo opremljena od leta 2003 naprej. |
| --- | --- |

(22)

Redno preverjanje pravilnega delovanja omejevalnika hitrosti bi moralo biti olajšano pri vozilih, ki bodo opremljena z novo zapisovalno opremo (digitalnim tahografom) v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 2135/98 z dne 24. septembra 1998 o spremembi Uredbe (EGS) št. 3821/85 o tahografu v cestnem prometu in Direktive 88/599/EGS glede uporabe uredb (EGS) št. 3820/85 in (EGS) št. 3821/85 (7). Nova vozila so s takšno opremo opremljena od leta 2003 naprej.

| (23) | Tehnične zahteve za taksije in rešilne avtomobile so podobne zahtevam za zasebna vozila. Zato so lahko postavke, ki se preverjajo, podobne, čeprav je pogostost preskusov različna. |
| --- | --- |

(23)

Tehnične zahteve za taksije in rešilne avtomobile so podobne zahtevam za zasebna vozila. Zato so lahko postavke, ki se preverjajo, podobne, čeprav je pogostost preskusov različna.

| (24) | Vsaka država članica mora v okviru svojih pristojnosti zagotoviti, da se tehnični pregledi izvajajo po postopkih in visokih standardih. |
| --- | --- |

(24)

Vsaka država članica mora v okviru svojih pristojnosti zagotoviti, da se tehnični pregledi izvajajo po postopkih in visokih standardih.

| (25) | Komisija naj preverja praktično uporabo te direktive. |
| --- | --- |

(25)

Komisija naj preverja praktično uporabo te direktive.

| (26) | Ker ciljev predlaganega ukrepa, in sicer uskladitve pravil o tehničnih pregledih, da se prepreči izkrivljanje konkurence med cestnimi prevozniki ter zagotovi pravilni pregled in vzdrževanje vozil, države članice ne morejo zadovoljivo doseči in ker te cilje zaradi obsega in učinkov ukrepa lažje doseže Skupnost, Skupnost lahko sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. Skladno z načelom sorazmernosti iz istega člena ta direktiva ne prekoračuje okvirov, ki so potrebni za doseganje navedenih ciljev. |
| --- | --- |

(26)

Ker ciljev predlaganega ukrepa, in sicer uskladitve pravil o tehničnih pregledih, da se prepreči izkrivljanje konkurence med cestnimi prevozniki ter zagotovi pravilni pregled in vzdrževanje vozil, države članice ne morejo zadovoljivo doseči in ker te cilje zaradi obsega in učinkov ukrepa lažje doseže Skupnost, Skupnost lahko sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe. Skladno z načelom sorazmernosti iz istega člena ta direktiva ne prekoračuje okvirov, ki so potrebni za doseganje navedenih ciljev.

| (27) | Ukrepe, potrebne za izvajanje te direktive, bi bilo treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (8). |
| --- | --- |

(27)

Ukrepe, potrebne za izvajanje te direktive, bi bilo treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (8).

| (28) | Zlasti bi bilo treba Komisiji podeliti pooblastila za opredelitev določenih minimalnih predpisov in postopkov za preskušanje in za njihovo prilagoditev tehničnemu napredku. Ker so ti ukrepi splošnega obsega in so namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te direktive z njenim dopolnjevanjem z novimi nebistvenimi določbami, jih je treba sprejeti v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 5a Sklepa 1999/468/ES. |
| --- | --- |

(28)

Zlasti bi bilo treba Komisiji podeliti pooblastila za opredelitev določenih minimalnih predpisov in postopkov za preskušanje in za njihovo prilagoditev tehničnemu napredku. Ker so ti ukrepi splošnega obsega in so namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te direktive z njenim dopolnjevanjem z novimi nebistvenimi določbami, jih je treba sprejeti v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 5a Sklepa 1999/468/ES.

| (29) | Ta direktiva ne bi smela posegati v obveznosti držav članic glede rokov za prenos v nacionalno pravo direktiv, ki so določeni v delu B Priloge III – |
| --- | --- |

(29)

Ta direktiva ne bi smela posegati v obveznosti držav članic glede rokov za prenos v nacionalno pravo direktiv, ki so določeni v delu B Priloge III –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

POGLAVJE I

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 1

1.   V vsaki državi članici se na motornih vozilih, registriranih v tej državi, ter njihovih priklopnikih in polpriklopnikih opravljajo redni tehnični pregledi v skladu s to direktivo.

2.   Kategorije preskušanih vozil, pogostost tehničnih pregledov in postavke, ki jih je treba preskusiti, so navedeni v prilogah I in II.

Člen 2

Tehnične preglede po tej direktivi opravljajo država članica ali nosilci javnih pooblastil ali pa organizacije ali ustanove, ki jih imenuje in neposredno nadzira država, vključno z ustrezno pooblaščenimi zasebnopravnimi organizacijami. Države članice si morajo zlasti vsestransko prizadevati za zagotovitev objektivnosti in visoke kakovosti preskušanja vozil, kadar organizacije, imenovane kot centri za izvedbo tehničnih pregledov, opravljajo tudi popravila motornih vozil.

Člen 3

1.   Države članice sprejmejo ukrepe, za katere menijo, da so potrebni, da je mogoče dokazati, da je vozilo opravilo tehnični pregled, ki izpolnjuje vsaj zahteve iz te direktive.

O teh ukrepih uradno obvestijo druge države članice in Komisijo.

2.   Vsaka država članica na enaki podlagi, kot če bi sama izdala dokazilo, prizna dokazilo, izdano v drugi državi članici, da je motorno vozilo, registrirano na ozemlju te druge države, skupaj s svojim priklopnikom ali polpriklopnikom opravilo tehnični pregled, ki izpolnjuje vsaj zahteve iz te direktive.

3.   Države članice uporabijo ustrezne postopke za ugotavljanje, če je to izvedljivo, ali zmogljivost zavor vozil, registriranih na njihovem ozemlju, izpolnjuje zahteve iz te direktive.

POGLAVJE II

IZJEME

Člen 4

1.   Države članice imajo pravico, da s področja uporabe te direktive izvzamejo vozila, ki pripadajo oboroženim silam, policiji in gasilski službi.

2.   Države članice lahko po posvetovanju s Komisijo izvzamejo s področja uporabe te direktive določena vozila, ki obratujejo ali se uporabljajo v izjemnih pogojih, ter vozila, ki se nikoli ali skoraj nikoli ne uporabljajo na javnih cestah, vključno z vozili v zgodovinskem interesu, izdelanimi pred 1. januarjem 1960, ali z vozili, ki so začasno umaknjena iz prometa, ali zanje sprejmejo posebne določbe.

3.   Države članice lahko po posvetovanju s Komisijo za vozila v zgodovinskem interesu določijo svoje predpise preskušanja.

Člen 5

Ne glede na določbe prilog I in II lahko države članice:

| (a) | prenesejo na zgodnejši termin datum za prvi obvezni tehnični pregled in po potrebi predajo vozilo v pregled pred registracijo; |
| --- | --- |

(a)

prenesejo na zgodnejši termin datum za prvi obvezni tehnični pregled in po potrebi predajo vozilo v pregled pred registracijo;

| (b) | skrajšajo časovni razmik med dvema zaporednima obveznima pregledoma; |
| --- | --- |

(b)

skrajšajo časovni razmik med dvema zaporednima obveznima pregledoma;

| (c) | predpišejo obvezen preskus neobvezne dodatne opreme; |
| --- | --- |

(c)

predpišejo obvezen preskus neobvezne dodatne opreme;

| (d) | povečajo število postavk preskusa; |
| --- | --- |

(d)

povečajo število postavk preskusa;

| (e) | razširijo zahtevo po rednem pregledu na druge kategorije vozil; |
| --- | --- |

(e)

razširijo zahtevo po rednem pregledu na druge kategorije vozil;

| (f) | predpišejo posebne dodatne preskuse; |
| --- | --- |

(f)

predpišejo posebne dodatne preskuse;

| (g) | za vozila, registrirana na svojem ozemlju, določijo višje minimalne vrednosti zavorne učinkovitosti, kakor so določeni v Prilogi II, in vključijo preskus na vozilih z višjimi obremenitvami, če ti predpisi ne presegajo tistih o prvotni homologaciji vozila. |
| --- | --- |

(g)

za vozila, registrirana na svojem ozemlju, določijo višje minimalne vrednosti zavorne učinkovitosti, kakor so določeni v Prilogi II, in vključijo preskus na vozilih z višjimi obremenitvami, če ti predpisi ne presegajo tistih o prvotni homologaciji vozila.

POGLAVJE III

KONČNE DOLOČBE

Člen 6

1.   Komisija sprejme posamične direktive, potrebne za opredelitev minimalnih predpisov in postopkov za preskušanje postavk iz Priloge II, kot tudi spremembe, potrebne zaradi prilagoditve teh predpisov in postopkov tehničnemu napredku.

2.   Ukrepi, namenjeni spremembi nebistvenih določb te direktive z njenim dopolnjevanjem, se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 7(2).

Člen 7

1.   Komisiji pomaga Odbor za prilagajanje Direktive o tehničnih pregledih motornih vozil in njihovih priklopnikov tehničnemu napredku.

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člen 5a(1) do (4) in člen 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.

Člen 8

Najpozneje tri leta po uvedbi rednega preskušanja naprav za omejevanje hitrosti Komisija na podlagi pridobljenih izkušenj preuči, ali predvideni preskusi zadostujejo za odkrivanje pokvarjenih ali prirejenih naprav za omejevanje hitrosti ter ali je treba spremeniti veljavna pravila.

Člen 9

Države članice predložijo Komisiji besedila predpisov nacionalne zakonodaje, sprejetih na področju, ki ga ureja ta direktiva.

Člen 10

Direktiva 96/96/ES, kakor je bila spremenjena z akti, navedenimi v delu A Priloge III, se razveljavi brez poseganja v obveznosti držav članic glede rokov za prenos v nacionalno pravo aktov, ki so določeni v delu B Priloge III.

Sklicevanja na razveljavljeno direktivo, se štejejo kot sklicevanja na to direktivo in se berejo v skladu s korelacijsko tabelo iz Priloge IV.

Člen 11

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 12

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V Strasbourgu, 6. maja 2009

Za Evropski parlament

Predsednik

H.-G. PÖTTERING

Za Svet

Predsednik

J. KOHOUT

---

(1)  UL C 224, 30.8.2008, str. 66.

1

(2)  Mnenje Evropskega parlamenta z dne 23. septembra 2008 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in Sklep Sveta z dne 30. marca 2009.

2

(3)  UL L 46, 17.2.1997, str. 1.

3

(4)  Glej del A Priloge III.

4

(5)  UL L 202, 6.9.1971, str. 37.

5

(6)  UL L 350, 28.12.1998, str. 1.

6

(7)  UL L 274, 9.10.1998, str. 1.

7

(8)  UL L 184, 17.7.1999, str. 23.

8

---

PRILOGA I

KATEGORIJE VOZIL, ZA KATERE JE TREBA OPRAVITI TEHNIČNE PREGLEDE, IN POGOSTOST PREGLEDOV

| Kategorije vozil | Pogostost pregledov |
| --- | --- |
| 1. | Motorna vozila za prevoz potnikov z več kot osmimi sedeži razen vozniškega |

Kategorije vozil

Pogostost pregledov

1.

Motorna vozila za prevoz potnikov z več kot osmimi sedeži razen vozniškega

Eno leto po datumu, ko je bilo vozilo prvič uporabljeno, nato pa vsako leto

| 2. | Motorna vozila za prevoz blaga z največjo dovoljeno maso, ki presega 3 500 kg |
| --- | --- |

2.

Motorna vozila za prevoz blaga z največjo dovoljeno maso, ki presega 3 500 kg

Eno leto po datumu, ko je bilo vozilo prvič uporabljeno, nato pa vsako leto

| 3. | Priklopniki in polpriklopniki z največjo dovoljeno maso, ki presega 3 500 kg |
| --- | --- |

3.

Priklopniki in polpriklopniki z največjo dovoljeno maso, ki presega 3 500 kg

Eno leto po datumu, ko je bilo vozilo prvič uporabljeno, nato pa vsako leto

| 4. | Taksiji, rešilni avtomobili |
| --- | --- |

4.

Taksiji, rešilni avtomobili

Eno leto po datumu, ko je bilo vozilo prvič uporabljeno, nato pa vsako leto

| 5. | Motorna vozila z vsaj štirimi kolesi, ki se običajno uporabljajo za cestni prevoz blaga, z največjo dovoljeno maso, ki ne presega 3 500 kg, razen kmetijskih traktorjev in strojev |
| --- | --- |

5.

Motorna vozila z vsaj štirimi kolesi, ki se običajno uporabljajo za cestni prevoz blaga, z največjo dovoljeno maso, ki ne presega 3 500 kg, razen kmetijskih traktorjev in strojev

Štiri leta po datumu, ko je bilo vozilo prvič uporabljeno, nato pa vsaki dve leti

| 6. | Motorna vozila z vsaj štirimi kolesi, ki se uporabljajo za prevoz potnikov, z ne več kot osmimi sedeži razen vozniškega |
| --- | --- |

6.

Motorna vozila z vsaj štirimi kolesi, ki se uporabljajo za prevoz potnikov, z ne več kot osmimi sedeži razen vozniškega

Štiri leta po datumu, ko je bilo vozilo prvič uporabljeno, nato pa vsaki dve leti

---

PRILOGA II

POSTAVKE OBVEZNEGA PRESKUSA

Pregled mora zajeti vsaj v nadaljevanju navedene postavke, če se te nanašajo na obvezno opremo vozila, ki se preskuša v zadevni državi članici.

Pregledi, ki jih ureja ta priloga, se lahko opravljajo vizualno brez demontaže delov vozila.

Kadar se izkažejo pomanjkljivosti vozila glede spodnjih postavk pregleda, sprejmejo pristojni organi držav članic postopek za določitev pogojev, pod katerimi se vozilo lahko uporablja, preden opravi novi tehnični pregled.

VOZILA V KATEGORIJAH 1, 2, 3, 4, 5 IN 6

1.   Zavorni sistemi

Naslednje postavke je treba vključiti v tehnični pregled zavornih sistemov vozil. Rezultati pregleda zavornih sistemov morajo biti, kolikor je izvedljivo, enakovredni tehničnim zahtevam Direktive 71/320/EGS.

| Postavke pregleda/preskusa | Razlogi za neustreznost |
| --- | --- |
| 1.1 | Mehansko stanje in delovanje |

Postavke pregleda/preskusa

Razlogi za neustreznost

1.1

Mehansko stanje in delovanje

| 1.1.1 | Tečaj pedala nožne zavore |
| --- | --- |

1.1.1

Tečaj pedala nožne zavore

| — | pretesen |
| --- | --- |

—

pretesen

| — | ležaj obrabljen |
| --- | --- |

—

ležaj obrabljen

| — | pretirana obraba/zračnost |
| --- | --- |

—

pretirana obraba/zračnost

| 1.1.2 | Stanje pedala in prosti hod naprave za upravljanje zavor |
| --- | --- |

1.1.2

Stanje pedala in prosti hod naprave za upravljanje zavor

| — | pretiran ali nezadosten rezervni hod |
| --- | --- |

—

pretiran ali nezadosten rezervni hod

| — | naprava za upravljanje zavore se ne sprošča pravilno |
| --- | --- |

—

naprava za upravljanje zavore se ne sprošča pravilno

| — | na zavornem pedalu ni protizdrsne plasti ali pa je zrahljana ali gladko obrabljena |
| --- | --- |

—

na zavornem pedalu ni protizdrsne plasti ali pa je zrahljana ali gladko obrabljena

| 1.1.3 | Podtlačna črpalka ali kompresor in rezervoarji |
| --- | --- |

1.1.3

Podtlačna črpalka ali kompresor in rezervoarji

| — | čas, potreben za ustvarjanje zračnega tlaka/podtlaka za učinkovito delovanje zavor, je predolg |
| --- | --- |

—

čas, potreben za ustvarjanje zračnega tlaka/podtlaka za učinkovito delovanje zavor, je predolg

| — | nezadosten zračni tlak/podtlak za pomoč pri vsaj dvakratni uporabi zavore po vključitvi opozorilne naprave (ali pa merilec kaže nezanesljivo stanje) |
| --- | --- |

—

nezadosten zračni tlak/podtlak za pomoč pri vsaj dvakratni uporabi zavore po vključitvi opozorilne naprave (ali pa merilec kaže nezanesljivo stanje)

| — | uhajanje zraka povzroča znaten upad tlaka ali slišno uhajanje zraka |
| --- | --- |

—

uhajanje zraka povzroča znaten upad tlaka ali slišno uhajanje zraka

| 1.1.4 | Opozorilnik, ki kaže prenizek tlak |
| --- | --- |

1.1.4

Opozorilnik, ki kaže prenizek tlak

| — | slabo delovanje ali pokvarjen opozorilnik nizkega tlaka/merilec zračnega tlaka |
| --- | --- |

—

slabo delovanje ali pokvarjen opozorilnik nizkega tlaka/merilec zračnega tlaka

| 1.1.5 | Ročno upravljani krmilni ventil zavore |
| --- | --- |

1.1.5

Ročno upravljani krmilni ventil zavore

| — | razpokan ali poškodovan krmilni ventil, pretirana obraba |
| --- | --- |

—

razpokan ali poškodovan krmilni ventil, pretirana obraba

| — | nepravilno delovanje krmilnega ventila |
| --- | --- |

—

nepravilno delovanje krmilnega ventila

| — | krmiljenje ventilskega vretena nezanesljivo ali ventilski sestav nezanesljiv |
| --- | --- |

—

krmiljenje ventilskega vretena nezanesljivo ali ventilski sestav nezanesljiv

| — | povezave zrahljane ali uhajanje v sistemu |
| --- | --- |

—

povezave zrahljane ali uhajanje v sistemu

| — | nezadovoljivo delovanje |
| --- | --- |

—

nezadovoljivo delovanje

| 1.1.6 | Parkirna zavora, upravljalni vzvod, zaskočka parkirne zavore |
| --- | --- |

1.1.6

Parkirna zavora, upravljalni vzvod, zaskočka parkirne zavore

| — | zaskočka parkirne zavore ne drži pravilno |
| --- | --- |

—

zaskočka parkirne zavore ne drži pravilno

| — | pretirana obraba tečaja vzvoda ali zaskočnega mehanizma |
| --- | --- |

—

pretirana obraba tečaja vzvoda ali zaskočnega mehanizma

| — | čezmeren hod vzvoda, ki kaže nepravilno nastavitev |
| --- | --- |

—

čezmeren hod vzvoda, ki kaže nepravilno nastavitev

| 1.1.7 | Zavorni ventili (nožni ventili, razbremenitve, regulatorji itd.) |
| --- | --- |

1.1.7

Zavorni ventili (nožni ventili, razbremenitve, regulatorji itd.)

| — | poškodovani, pretirano uhajanje zraka |
| --- | --- |

—

poškodovani, pretirano uhajanje zraka

| — | pretirano puščanje olja iz kompresorja |
| --- | --- |

—

pretirano puščanje olja iz kompresorja

| — | nezanesljivo pritrjeni/neustrezna namestitev |
| --- | --- |

—

nezanesljivo pritrjeni/neustrezna namestitev

| — | puščanje tekočine hidravličnih zavor |
| --- | --- |

—

puščanje tekočine hidravličnih zavor

| 1.1.8 | Spojke za zavore priklopnega vozila |
| --- | --- |

1.1.8

Spojke za zavore priklopnega vozila

| — | pomanjkljivi izolacijski pokrovi ali samotesnilni ventil |
| --- | --- |

—

pomanjkljivi izolacijski pokrovi ali samotesnilni ventil

| — | nezanesljivo pritrjeni/neustrezna namestitev |
| --- | --- |

—

nezanesljivo pritrjeni/neustrezna namestitev

| — | pretirano uhajanje |
| --- | --- |

—

pretirano uhajanje

| 1.1.9 | Tlačna posoda hranilnika energije |
| --- | --- |

1.1.9

Tlačna posoda hranilnika energije

| — | poškodovana, razjedena, uhajanje |
| --- | --- |

—

poškodovana, razjedena, uhajanje

| — | naprava za praznjenje kondenzata ne deluje |
| --- | --- |

—

naprava za praznjenje kondenzata ne deluje

| — | nezanesljivo pritrjeni/neustrezna namestitev |
| --- | --- |

—

nezanesljivo pritrjeni/neustrezna namestitev

| 1.1.10 | Servo zavorne enote, glavni zavorni valj (hidravlični sistemi) |
| --- | --- |

1.1.10

Servo zavorne enote, glavni zavorni valj (hidravlični sistemi)

| — | servo enota je okvarjena ali neučinkovita |
| --- | --- |

—

servo enota je okvarjena ali neučinkovita

| — | glavni zavorni valj okvarjen ali pušča |
| --- | --- |

—

glavni zavorni valj okvarjen ali pušča

| — | glavni zavorni valj nezanesljiv |
| --- | --- |

—

glavni zavorni valj nezanesljiv

| — | nezadostna količina zavorne tekočine |
| --- | --- |

—

nezadostna količina zavorne tekočine

| — | manjka pokrov rezervoarja glavnega zavornega valja |
| --- | --- |

—

manjka pokrov rezervoarja glavnega zavornega valja

| — | opozorilna svetilka zavorne tekočine sveti ali je pokvarjena |
| --- | --- |

—

opozorilna svetilka zavorne tekočine sveti ali je pokvarjena

| — | nepravilno delovanje opozorilne naprave za raven zavorne tekočine |
| --- | --- |

—

nepravilno delovanje opozorilne naprave za raven zavorne tekočine

| 1.1.11 | Toge zavorne cevi |
| --- | --- |

1.1.11

Toge zavorne cevi

| — | nevarnost okvare ali loma |
| --- | --- |

—

nevarnost okvare ali loma

| — | uhajanje iz cevi ali povezav na spojko |
| --- | --- |

—

uhajanje iz cevi ali povezav na spojko

| — | poškodovane ali čezmerno razjedene |
| --- | --- |

—

poškodovane ali čezmerno razjedene

| — | napačno nameščene |
| --- | --- |

—

napačno nameščene

| 1.1.12 | Gibljive zavorne cevi |
| --- | --- |

1.1.12

Gibljive zavorne cevi

| — | nevarnost okvare ali loma |
| --- | --- |

—

nevarnost okvare ali loma

| — | poškodovane, se drgnejo, zavorne cevi prekratke, zvite |
| --- | --- |

—

poškodovane, se drgnejo, zavorne cevi prekratke, zvite

| — | uhajanje iz cevi ali spojnic |
| --- | --- |

—

uhajanje iz cevi ali spojnic

| — | izbokline na ceveh pod tlakom |
| --- | --- |

—

izbokline na ceveh pod tlakom

| — | poroznost |
| --- | --- |

—

poroznost

| 1.1.13 | Zavorne obloge |
| --- | --- |

1.1.13

Zavorne obloge

| — | pretirana obraba |
| --- | --- |

—

pretirana obraba

| — | onesnažene (olje, mast itd.) |
| --- | --- |

—

onesnažene (olje, mast itd.)

| 1.1.14 | Zavorni bobni, koluti |
| --- | --- |

1.1.14

Zavorni bobni, koluti

| — | pretirana obraba, pretirano zbrazdani, razpoke, nezanesljivo pritrjeni ali zlomljeni |
| --- | --- |

—

pretirana obraba, pretirano zbrazdani, razpoke, nezanesljivo pritrjeni ali zlomljeni

| — | onesnaženi (olje, mast itd.) |
| --- | --- |

—

onesnaženi (olje, mast itd.)

| — | nosilna plošča nezanesljivo pritrjena |
| --- | --- |

—

nosilna plošča nezanesljivo pritrjena

| 1.1.15 | Zavorni bovden potegi, drogovi, povezava vzvodov |
| --- | --- |

1.1.15

Zavorni bovden potegi, drogovi, povezava vzvodov

| — | poškodovani, zavozlani potegi |
| --- | --- |

—

poškodovani, zavozlani potegi

| — | čezmerno obrabljeni ali razjedeni |
| --- | --- |

—

čezmerno obrabljeni ali razjedeni

| — | stik bovden potega ali droga nezanesljiv |
| --- | --- |

—

stik bovden potega ali droga nezanesljiv

| — | pomanjkljivo vodilo bovden potega |
| --- | --- |

—

pomanjkljivo vodilo bovden potega

| — | vsako omejevanje prostega hoda zavornega sistema |
| --- | --- |

—

vsako omejevanje prostega hoda zavornega sistema

| — | vsako neobičajno premikanje ročic, drogov, spojev, ki kaže slabo nastavitev ali čezmerno obrabo |
| --- | --- |

—

vsako neobičajno premikanje ročic, drogov, spojev, ki kaže slabo nastavitev ali čezmerno obrabo

| 1.1.16 | Zavorna sprožila (vključno z vzmetnimi zavorami ali kolesnimi zavornimi valji) |
| --- | --- |

1.1.16

Zavorna sprožila (vključno z vzmetnimi zavorami ali kolesnimi zavornimi valji)

| — | razpokana ali poškodovana |
| --- | --- |

—

razpokana ali poškodovana

| — | puščajo |
| --- | --- |

—

puščajo

| — | nezanesljivo pritrjena/neustrezna namestitev |
| --- | --- |

—

nezanesljivo pritrjena/neustrezna namestitev

| — | čezmerno korodirana |
| --- | --- |

—

čezmerno korodirana

| — | čezmeren hod delovnega bata ali mehanizma membrane |
| --- | --- |

—

čezmeren hod delovnega bata ali mehanizma membrane

| — | manjka pokrov za zaščito pred prahom ali pa je čezmerno poškodovan |
| --- | --- |

—

manjka pokrov za zaščito pred prahom ali pa je čezmerno poškodovan

| 1.1.17 | Ventil za zaznavanje obremenitve |
| --- | --- |

1.1.17

Ventil za zaznavanje obremenitve

| — | pomanjkljiva povezava |
| --- | --- |

—

pomanjkljiva povezava

| — | nepravilna nastavitev |
| --- | --- |

—

nepravilna nastavitev

| — | zataknjen, ne deluje |
| --- | --- |

—

zataknjen, ne deluje

| — | manjka |
| --- | --- |

—

manjka

| 1.1.18 | Naprave za samodejno nastavitev zračnosti |
| --- | --- |

1.1.18

Naprave za samodejno nastavitev zračnosti

| — | zataknjene ali nepravilno gibanje, čezmerna obraba ali napačna nastavitev |
| --- | --- |

—

zataknjene ali nepravilno gibanje, čezmerna obraba ali napačna nastavitev

| — | pokvarjeni |
| --- | --- |

—

pokvarjeni

| 1.1.19 | Trajnostna zavora (kadar je nameščena ali zahtevana) |
| --- | --- |

1.1.19

Trajnostna zavora (kadar je nameščena ali zahtevana)

| — | nezanesljivi konektorji ali okovje |
| --- | --- |

—

nezanesljivi konektorji ali okovje

| — | pokvarjena |
| --- | --- |

—

pokvarjena

| 1.2 | Zmogljivost in učinkovitost delovne zavore |
| --- | --- |

1.2

Zmogljivost in učinkovitost delovne zavore

| 1.2.1 | Zmogljivost (postopoma povečana do najvišje moči) |
| --- | --- |

1.2.1

Zmogljivost (postopoma povečana do najvišje moči)

| — | neustrezen zavorni učinek na enem ali več kolesih |
| --- | --- |

—

neustrezen zavorni učinek na enem ali več kolesih

| — | zavorni učinek katerega koli kolesa je manjši kot 70 % najvišjega doseženega učinka drugega kolesa na isti osi. Pri preskušanju zavor na cesti je odklon od ravne črte pretiran |
| --- | --- |

—

zavorni učinek katerega koli kolesa je manjši kot 70 % najvišjega doseženega učinka drugega kolesa na isti osi. Pri preskušanju zavor na cesti je odklon od ravne črte pretiran

| — | ni postopne spremembe zavornega učinka (prijemanje) |
| --- | --- |

—

ni postopne spremembe zavornega učinka (prijemanje)

| — | neobičajna časovna zakasnitev v zaviranju pri katerem koli kolesu |
| --- | --- |

—

neobičajna časovna zakasnitev v zaviranju pri katerem koli kolesu

| — | čezmerno nihanje zavornega učinka zaradi deformiranih kolutov ali ovalnih bobnov |
| --- | --- |

—

čezmerno nihanje zavornega učinka zaradi deformiranih kolutov ali ovalnih bobnov

| 1.2.2 | Učinkovitost |
| --- | --- |

1.2.2

Učinkovitost

| — | zavorno razmerje, ki se nanaša na najvišjo dovoljeno maso ali pri polpriklopnikih vsoto dovoljenih osnih obremenitev, kjer je izvedljivo, manjše od naslednjega:
  minimalna zavorna učinkovitost






  — | kategorija 1: 50 % (1) |
| --- | --- | --- |

—

zavorno razmerje, ki se nanaša na najvišjo dovoljeno maso ali pri polpriklopnikih vsoto dovoljenih osnih obremenitev, kjer je izvedljivo, manjše od naslednjega:

minimalna zavorna učinkovitost

—

kategorija 1: 50 % (1)

| — | kategorija 2: 43 % (2) |
| --- | --- |

—

kategorija 2: 43 % (2)

| — | kategorija 3: 40 % (3) |
| --- | --- |

—

kategorija 3: 40 % (3)

| — | kategorija 4: 50 % |
| --- | --- |

—

kategorija 4: 50 %

| — | kategorija 5: 45 % (4) |
| --- | --- |

—

kategorija 5: 45 % (4)

| — | kategorija 6: 50 % |
| --- | --- |

—

kategorija 6: 50 %

| — | ali
  zavorni učinek manjši od referenčnih vrednosti, če jih opredeli proizvajalec vozila za posamezno os vozila (5) |
| --- | --- |

—

ali

zavorni učinek manjši od referenčnih vrednosti, če jih opredeli proizvajalec vozila za posamezno os vozila (5)

| 1.3 | Zmogljivost pomožne zavore (v sili) in učinkovitost (če deluje prek ločenega sistema) |
| --- | --- |

1.3

Zmogljivost pomožne zavore (v sili) in učinkovitost (če deluje prek ločenega sistema)

| 1.3.1 | Zmogljivost |
| --- | --- |

1.3.1

Zmogljivost

| — | zavora ne deluje na eni strani |
| --- | --- |

—

zavora ne deluje na eni strani

| — | zavorni učinek na katerem koli kolesu je manjši od 70 % najvišjega ugotovljenega učinka drugega kolesa na isti osi |
| --- | --- |

—

zavorni učinek na katerem koli kolesu je manjši od 70 % najvišjega ugotovljenega učinka drugega kolesa na isti osi

| — | ni postopne spremembe učinkovitosti (prijemanje) |
| --- | --- |

—

ni postopne spremembe učinkovitosti (prijemanje)

| — | samodejni zavorni sistem pri priklopnih vozilih ne deluje |
| --- | --- |

—

samodejni zavorni sistem pri priklopnih vozilih ne deluje

| 1.3.2 | Učinkovitost |
| --- | --- |

1.3.2

Učinkovitost

| — | za vse kategorije vozil razmerje zavornega učinka manjše od 50 % (6)zmogljivosti delovne zavore, opredeljene v 1.2.2 glede na najvišjo dovoljeno maso ali pri polpriklopnikih vsoto dovoljenih osnih obremenitev |
| --- | --- |

—

za vse kategorije vozil razmerje zavornega učinka manjše od 50 % (6)zmogljivosti delovne zavore, opredeljene v 1.2.2 glede na najvišjo dovoljeno maso ali pri polpriklopnikih vsoto dovoljenih osnih obremenitev

| 1.4 | Zmogljivost in učinkovitost ročne zavore |
| --- | --- |

1.4

Zmogljivost in učinkovitost ročne zavore

| 1.4.1 | Zmogljivost |
| --- | --- |

1.4.1

Zmogljivost

| — | zavora na eni strani ne deluje |
| --- | --- |

—

zavora na eni strani ne deluje

| 1.4.2 | Učinkovitost |
| --- | --- |

1.4.2

Učinkovitost

| — | za vse kategorije vozil razmerje zavornega učinka manjše od 16 % glede na najvišjo dovoljeno maso ali za motorna vozila manjši od 12 % glede na najvišjo dovoljeno maso skupine vozil, kar koli je višje |
| --- | --- |

—

za vse kategorije vozil razmerje zavornega učinka manjše od 16 % glede na najvišjo dovoljeno maso ali za motorna vozila manjši od 12 % glede na najvišjo dovoljeno maso skupine vozil, kar koli je višje

| 1.5 | Zmogljivost trajnostne zavore ali sistema motorne zavore |
| --- | --- |

1.5

Zmogljivost trajnostne zavore ali sistema motorne zavore

| — | ni postopne spremembe učinkovitosti naprave |
| --- | --- |

—

ni postopne spremembe učinkovitosti naprave

| — | pomanjkljiva |
| --- | --- |

—

pomanjkljiva

| 1.6 | Sistem proti blokiranju koles |
| --- | --- |

1.6

Sistem proti blokiranju koles

| — | slabo delovanje opozorilne naprave sistema proti blokiranju |
| --- | --- |

—

slabo delovanje opozorilne naprave sistema proti blokiranju

| — | pomanjkljiv |
| --- | --- |

—

pomanjkljiv

| VOZILA V KATEGORIJAH 1, 2 IN 3 | VOZILA V KATEGORIJAH 4, 5 IN 6 |
| --- | --- |
| 2. | Krmiljenje in volan |

VOZILA V KATEGORIJAH 1, 2 IN 3

VOZILA V KATEGORIJAH 4, 5 IN 6

2.

| 2. | Krmiljenje |
| --- | --- |

2.

| 2.1 | Mehansko stanje |
| --- | --- |

2.1

Mehansko stanje

| 2.1 | Mehansko stanje |
| --- | --- |

2.1

Mehansko stanje

| 2.2 | Volan |
| --- | --- |

2.2

Volan

| 2.2 | Zračnost krmiljenja |
| --- | --- |

2.2

Zračnost krmiljenja

| 2.3 | Zračnost krmiljenja |
| --- | --- |

2.3

Zračnost krmiljenja

| 2.3 | Pritrditev krmilnega sistema |
| --- | --- |

2.3

Pritrditev krmilnega sistema

| 2.4 | Kolesni ležaji |
| --- | --- |

2.4

Kolesni ležaji

| 3. | Vidljivost |
| --- | --- |

3.

| 3. | Vidljivost |
| --- | --- |

3.

| 3.1 | Vidno polje |
| --- | --- |

3.1

Vidno polje

| 3.1 | Vidno polje |
| --- | --- |

3.1

Vidno polje

| 3.2 | Stanje stekla |
| --- | --- |

3.2

Stanje stekla

| 3.2 | Stanje stekla |
| --- | --- |

3.2

Stanje stekla

| 3.3 | Vzvratna ogledala |
| --- | --- |

3.3

Vzvratna ogledala

| 3.3 | Vzvratna ogledala |
| --- | --- |

3.3

Vzvratna ogledala

| 3.4 | Brisalniki vetrobranskega stekla |
| --- | --- |

3.4

Brisalniki vetrobranskega stekla

| 3.4 | Brisalniki vetrobranskega stekla |
| --- | --- |

3.4

Brisalniki vetrobranskega stekla

| 3.5 | Pranje vetrobranskega stekla |
| --- | --- |

3.5

Pranje vetrobranskega stekla

| 3.5 | Pranje vetrobranskega stekla |
| --- | --- |

3.5

Pranje vetrobranskega stekla

| 4. | Svetlobna in električna oprema |
| --- | --- |

4.

| 4. | Svetlobna oprema |
| --- | --- |

4.

| 4.1 | Žarometi za dolgi in kratki svetlobni pramen |
| --- | --- |

4.1

Žarometi za dolgi in kratki svetlobni pramen

| 4.1 | Žarometi za dolgi in kratki svetlobni pramen |
| --- | --- |

4.1

Žarometi za dolgi in kratki svetlobni pramen

| 4.1.1 | Stanje in delovanje |
| --- | --- |

4.1.1

Stanje in delovanje

| 4.1.1 | Stanje in delovanje |
| --- | --- |

4.1.1

Stanje in delovanje

| 4.1.2 | Usmeritev |
| --- | --- |

4.1.2

Usmeritev

| 4.1.2 | Usmeritev |
| --- | --- |

4.1.2

Usmeritev

| 4.1.3 | Stikala |
| --- | --- |

4.1.3

Stikala

| 4.1.3 | Stikala |
| --- | --- |

4.1.3

Stikala

| 4.1.4 | Vizualna učinkovitost |
| --- | --- |

4.1.4

Vizualna učinkovitost

| 4.2 | Pozicijske, bočne in gabaritne svetilke |
| --- | --- |

4.2

Pozicijske, bočne in gabaritne svetilke

| 4.2 | Stanje in delovanje, stanje leč, barvna in vizualna učinkovitost: |
| --- | --- |

4.2

Stanje in delovanje, stanje leč, barvna in vizualna učinkovitost:

| 4.2.1 | Stanje in delovanje |
| --- | --- |

4.2.1

Stanje in delovanje

| 4.2.1 | Pozicijskih in zadnjih svetilk |
| --- | --- |

4.2.1

Pozicijskih in zadnjih svetilk

| 4.2.2 | Barvna in vizualna učinkovitost |
| --- | --- |

4.2.2

Barvna in vizualna učinkovitost

| 4.2.2 | Zavornih svetilk |
| --- | --- |

4.2.2

Zavornih svetilk

| 4.2.3 | Smernih svetilk |
| --- | --- |

4.2.3

Smernih svetilk

| 4.2.4 | Žarometov za vzvratno vožnjo |
| --- | --- |

4.2.4

Žarometov za vzvratno vožnjo

| 4.2.5 | Žarometov za meglo |
| --- | --- |

4.2.5

Žarometov za meglo

| 4.2.6 | Svetilk za osvetlitev zadnje registrske tablice |
| --- | --- |

4.2.6

Svetilk za osvetlitev zadnje registrske tablice

| 4.2.7 | Odsevnikov |
| --- | --- |

4.2.7

Odsevnikov

| 4.2.8 | Varnostnih utripalk |
| --- | --- |

4.2.8

Varnostnih utripalk

| 4.3 | Zavorne svetilke |
| --- | --- |

4.3

Zavorne svetilke

| 4.3.1 | Stanje in delovanje |
| --- | --- |

4.3.1

Stanje in delovanje

| 4.3.2 | Barvna in vizualna učinkovitost |
| --- | --- |

4.3.2

Barvna in vizualna učinkovitost

| 4.4 | Smerne svetilke |
| --- | --- |

4.4

Smerne svetilke

| 4.4.1 | Stanje in delovanje |
| --- | --- |

4.4.1

Stanje in delovanje

| 4.4.2 | Barvna in vizualna učinkovitost |
| --- | --- |

4.4.2

Barvna in vizualna učinkovitost

| 4.4.3 | Stikala |
| --- | --- |

4.4.3

Stikala

| 4.4.4 | Frekvenca utripanja |
| --- | --- |

4.4.4

Frekvenca utripanja

| 4.5 | Žarometi za meglo in zadnje svetilke za meglo |
| --- | --- |

4.5

Žarometi za meglo in zadnje svetilke za meglo

| 4.5.1 | Položaj |
| --- | --- |

4.5.1

Položaj

| 4.5.2 | Stanje in delovanje |
| --- | --- |

4.5.2

Stanje in delovanje

| 4.5.3 | Barvna in vizualna učinkovitost |
| --- | --- |

4.5.3

Barvna in vizualna učinkovitost

| 4.6 | Žarometi za vzvratno vožnjo |
| --- | --- |

4.6

Žarometi za vzvratno vožnjo

| 4.6.1 | Stanje in delovanje |
| --- | --- |

4.6.1

Stanje in delovanje

| 4.6.2 | Barvna in vizualna učinkovitost |
| --- | --- |

4.6.2

Barvna in vizualna učinkovitost

| 4.7 | Svetilke za osvetlitev zadnje registrske tablice |
| --- | --- |

4.7

Svetilke za osvetlitev zadnje registrske tablice

| 4.8 | Odsevniki |
| --- | --- |

4.8

Odsevniki

| — | stanje in barva |
| --- | --- |

—

stanje in barva

| 4.9 | Kontrolne svetilke in kazalniki |
| --- | --- |

4.9

Kontrolne svetilke in kazalniki

| 4.10 | Električne povezave med vlečnim vozilom in priklopnikom ali polpriklopnikom |
| --- | --- |

4.10

Električne povezave med vlečnim vozilom in priklopnikom ali polpriklopnikom

| 4.11 | Električna napeljava |
| --- | --- |

4.11

Električna napeljava

| 5. | Osi, kolesa, pnevmatike, obesitev |
| --- | --- |

5.

| 5. | Osi, kolesa, pnevmatike, obesitev |
| --- | --- |

5.

| 5.1 | Osi |
| --- | --- |

5.1

Osi

| 5.1 | Osi |
| --- | --- |

5.1

Osi

| 5.2 | Kolesa in pnevmatike |
| --- | --- |

5.2

Kolesa in pnevmatike

| 5.2 | Kolesa in pnevmatike |
| --- | --- |

5.2

Kolesa in pnevmatike

| 5.3 | Obesitev |
| --- | --- |

5.3

Obesitev

| 5.3 | Obesitev |
| --- | --- |

5.3

Obesitev

| 6. | Podvozje in povezava podvozja |
| --- | --- |

6.

| 6. | Podvozje in povezava podvozja |
| --- | --- |

6.

| 6.1 | Podvozje ali okvir in povezava |
| --- | --- |

6.1

Podvozje ali okvir in povezava

| 6.1 | Podvozje ali okvir in povezava |
| --- | --- |

6.1

Podvozje ali okvir in povezava

| 6.1.1 | Splošno stanje |
| --- | --- |

6.1.1

Splošno stanje

| 6.1.1 | Splošno stanje |
| --- | --- |

6.1.1

Splošno stanje

| 6.1.2 | Izpušne cevi in dušilci zvokov |
| --- | --- |

6.1.2

Izpušne cevi in dušilci zvokov

| 6.1.2 | Izpušne cevi in dušilci zvokov |
| --- | --- |

6.1.2

Izpušne cevi in dušilci zvokov

| 6.1.3 | Posoda ali cevi za gorivo |
| --- | --- |

6.1.3

Posoda ali cevi za gorivo

| 6.1.3 | Posoda ali cevi za gorivo |
| --- | --- |

6.1.3

Posoda ali cevi za gorivo

| 6.1.4 | Geometrijske lastnosti in stanje naprave za preprečevanje podleta od zadaj, težki tovornjaki |
| --- | --- |

6.1.4

Geometrijske lastnosti in stanje naprave za preprečevanje podleta od zadaj, težki tovornjaki

| 6.1.4 | Nosilec rezervnega kolesa |
| --- | --- |

6.1.4

Nosilec rezervnega kolesa

| 6.1.5 | Nosilec rezervnega kolesa |
| --- | --- |

6.1.5

Nosilec rezervnega kolesa

| 6.1.5 | Varnost naprave za spajanje (če je nameščena) |
| --- | --- |

6.1.5

Varnost naprave za spajanje (če je nameščena)

| 6.1.6 | Naprave za spajanje na vlečnih vozilih, priklopnikih in polpriklopnikih |
| --- | --- |

6.1.6

Naprave za spajanje na vlečnih vozilih, priklopnikih in polpriklopnikih

| 6.2 | Kabina in nadgradnja |
| --- | --- |

6.2

Kabina in nadgradnja

| 6.2 | Nadgradnja |
| --- | --- |

6.2

Nadgradnja

| 6.2.1 | Splošno stanje |
| --- | --- |

6.2.1

Splošno stanje

| 6.2.1 | Konstrukcijsko stanje |
| --- | --- |

6.2.1

Konstrukcijsko stanje

| 6.2.2 | Pritrditev |
| --- | --- |

6.2.2

Pritrditev

| 6.2.2 | Vrata in ključavnice |
| --- | --- |

6.2.2

Vrata in ključavnice

| 6.2.3 | Vrata in ključavnice |
| --- | --- |

6.2.3

Vrata in ključavnice

| 6.2.4 | Pod |
| --- | --- |

6.2.4

Pod

| 6.2.5 | Vozniški sedež |
| --- | --- |

6.2.5

Vozniški sedež

| 6.2.6 | Stopnice |
| --- | --- |

6.2.6

Stopnice

| 7. | Druga oprema |
| --- | --- |

7.

| 7. | Druga oprema |
| --- | --- |

7.

| 7.1 | Varnostni pasovi |
| --- | --- |

7.1

Varnostni pasovi

| 7.1 | Pritrditev vozniškega sedeža |
| --- | --- |

7.1

Pritrditev vozniškega sedeža

| 7.2 | Gasilni aparat |
| --- | --- |

7.2

Gasilni aparat

| 7.2 | Pritrditev akumulatorja |
| --- | --- |

7.2

Pritrditev akumulatorja

| 7.3 | Ključavnice in protivlomna naprava |
| --- | --- |

7.3

Ključavnice in protivlomna naprava

| 7.3 | Zvočna opozorilna naprava |
| --- | --- |

7.3

Zvočna opozorilna naprava

| 7.4 | Varnostni trikotnik |
| --- | --- |

7.4

Varnostni trikotnik

| 7.4 | Varnostni trikotnik |
| --- | --- |

7.4

Varnostni trikotnik

| 7.5 | Komplet prve pomoči |
| --- | --- |

7.5

Komplet prve pomoči

| 7.5 | Varnostni pasovi |
| --- | --- |

7.5

Varnostni pasovi

| 7.5.1 | Varnost pritrditev |
| --- | --- |

7.5.1

Varnost pritrditev

| 7.5.2 | Stanje pasov |
| --- | --- |

7.5.2

Stanje pasov

| 7.5.3 | Delovanje |
| --- | --- |

7.5.3

Delovanje

| 7.6 | Zagozda(-e) kolesa |
| --- | --- |

7.6

Zagozda(-e) kolesa

| 7.7 | Zvočni signal |
| --- | --- |

7.7

Zvočni signal

| 7.8. | Merilnik hitrosti |
| --- | --- |

7.8.

Merilnik hitrosti

| 7.9 | Tahograf (prisotnost in neoporečnost plomb)






  — | preveriti veljavnost tahografske tablice, če to zahteva Uredba (EGS) št. 3821/85 (7) |
| --- | --- | --- |

7.9

Tahograf (prisotnost in neoporečnost plomb)

—

preveriti veljavnost tahografske tablice, če to zahteva Uredba (EGS) št. 3821/85 (7)

| — | v dvomu preveriti, ali sta nominalni obseg ali velikost pnevmatik skladna s podatki na tahografski tablici |
| --- | --- |

—

v dvomu preveriti, ali sta nominalni obseg ali velikost pnevmatik skladna s podatki na tahografski tablici

| — | kadar je izvedljivo, preveriti, da so plombe tahografa in, kadar je to ustrezno, druga sredstva za zaščito priključkov pred prikrojevanjem nedotaknjeni |
| --- | --- |

—

kadar je izvedljivo, preveriti, da so plombe tahografa in, kadar je to ustrezno, druga sredstva za zaščito priključkov pred prikrojevanjem nedotaknjeni

| 7.10 | Naprava za omejevanje hitrosti






  — | kadar je mogoče, preveriti, ali je naprava za omejevanje hitrosti nameščena, kot zahteva Direktiva 92/6/EGS (8) |
| --- | --- | --- |

7.10

Naprava za omejevanje hitrosti

—

kadar je mogoče, preveriti, ali je naprava za omejevanje hitrosti nameščena, kot zahteva Direktiva 92/6/EGS (8)

| — | preveriti veljavnost tablice naprave za omejevanje hitrosti |
| --- | --- |

—

preveriti veljavnost tablice naprave za omejevanje hitrosti

| — | kadar je izvedljivo, preveriti, da so plombe naprave za omejevanje hitrosti in, kadar je to ustrezno, druga sredstva za zaščito priključkov pred prikrojevanjem nedotaknjeni |
| --- | --- |

—

kadar je izvedljivo, preveriti, da so plombe naprave za omejevanje hitrosti in, kadar je to ustrezno, druga sredstva za zaščito priključkov pred prikrojevanjem nedotaknjeni

| — | kadar je izvedljivo, preveriti, ali naprava za omejevanje hitrosti preprečuje, da bi vozila iz člena 2 in člena 3 Direktive 92/6/EGS presegla predpisane vrednosti |
| --- | --- |

—

kadar je izvedljivo, preveriti, ali naprava za omejevanje hitrosti preprečuje, da bi vozila iz člena 2 in člena 3 Direktive 92/6/EGS presegla predpisane vrednosti

| 8. | Emisije |
| --- | --- |

8.

| 8. | Emisije |
| --- | --- |

8.

| 8.1 | Hrup |
| --- | --- |

8.1

Hrup

| 8.1 | Hrup |
| --- | --- |

8.1

Hrup

VOZILA V KATEGORIJAH 1, 2, 3, 4, 5 IN 6

8.2   Emisije izpušnih plinov

8.2.1   Motorna vozila, opremljena z motorji na prisilni vžig, ki deluje na bencin

| (a) | Kadar emisij izpušnih plinov ne uravnava sodobni sistem za uravnavanje emisij, kot je tristezni katalizator z lambda sondo:






  1. | Vizualni pregled izpušnega sistema za preverjanje, da je popoln, v zadovoljivem stanju in ne pušča. |
| --- | --- | --- |

(a)

Kadar emisij izpušnih plinov ne uravnava sodobni sistem za uravnavanje emisij, kot je tristezni katalizator z lambda sondo:

1.

Vizualni pregled izpušnega sistema za preverjanje, da je popoln, v zadovoljivem stanju in ne pušča.

| 2. | Vizualni pregled vseh delov opreme za uravnavanje emisij, ki jo je vgradil proizvajalec za preverjanje, da je popolna, v zadovoljivem stanju in ne pušča.
  Po primernem času ogrevanja motorja (ob upoštevanju priporočil proizvajalca) se, ko je motor v prostem teku (brez obremenitve), izmeri vsebnost ogljikovega monoksida (CO) v izpušnih plinih.
  Največja dovoljena vsebnost CO v izpušnih plinih je tista, ki jo navaja proizvajalec vozila. Kadar tega podatka ni na voljo ali pristojni organi držav članic odločijo, da se ta ne uporabi kot referenčna vrednost, vsebnost CO ne sme presegati naslednjih vrednosti:






  (i) | pri vozilih, prvič registriranih ali danih v promet med datumom, od katerega države članice zahtevajo, da vozila ustrezajo zahtevam Direktive 70/220/EGS (9), in 1. oktobrom 1986: CO — 4,5 % vol.; |
| --- | --- | --- |

2.

Vizualni pregled vseh delov opreme za uravnavanje emisij, ki jo je vgradil proizvajalec za preverjanje, da je popolna, v zadovoljivem stanju in ne pušča.

Po primernem času ogrevanja motorja (ob upoštevanju priporočil proizvajalca) se, ko je motor v prostem teku (brez obremenitve), izmeri vsebnost ogljikovega monoksida (CO) v izpušnih plinih.

Največja dovoljena vsebnost CO v izpušnih plinih je tista, ki jo navaja proizvajalec vozila. Kadar tega podatka ni na voljo ali pristojni organi držav članic odločijo, da se ta ne uporabi kot referenčna vrednost, vsebnost CO ne sme presegati naslednjih vrednosti:

(i)

pri vozilih, prvič registriranih ali danih v promet med datumom, od katerega države članice zahtevajo, da vozila ustrezajo zahtevam Direktive 70/220/EGS (9), in 1. oktobrom 1986: CO — 4,5 % vol.;

| (ii) | pri vozilih, prvič registriranih ali danih v promet po 1. oktobru 1986 — 3,5 % vol. |
| --- | --- |

(ii)

pri vozilih, prvič registriranih ali danih v promet po 1. oktobru 1986 — 3,5 % vol.

| (b) | Kadar emisije izpušnih plinov uravnava sodobni sistem za uravnavanje emisij, kot je tristezni katalizator z lambda sondo:






  1. | Vizualni pregled izpušnega sistema za preverjanje, da je popoln, v zadovoljivem stanju in ne pušča. |
| --- | --- | --- |

(b)

Kadar emisije izpušnih plinov uravnava sodobni sistem za uravnavanje emisij, kot je tristezni katalizator z lambda sondo:

1.

Vizualni pregled izpušnega sistema za preverjanje, da je popoln, v zadovoljivem stanju in ne pušča.

| 2. | Vizualni pregled vseh delov opreme za uravnavanje emisij, ki jo je vgradil proizvajalec, da se preveri, ali je popolna, v zadovoljivem stanju in ne pušča. |
| --- | --- |

2.

Vizualni pregled vseh delov opreme za uravnavanje emisij, ki jo je vgradil proizvajalec, da se preveri, ali je popolna, v zadovoljivem stanju in ne pušča.

| 3. | Določitev učinkovitosti sistema za uravnavanje emisij vozila z merjenjem vrednosti lambda in vsebnosti CO v izpušnih plinih v skladu s točko 4 ali postopki, ki jih predlagajo proizvajalci in so odobreni v postopku homologacije. Pri vsakem preskusu je treba motor ogreti v skladu s priporočili proizvajalca. |
| --- | --- |

3.

Določitev učinkovitosti sistema za uravnavanje emisij vozila z merjenjem vrednosti lambda in vsebnosti CO v izpušnih plinih v skladu s točko 4 ali postopki, ki jih predlagajo proizvajalci in so odobreni v postopku homologacije. Pri vsakem preskusu je treba motor ogreti v skladu s priporočili proizvajalca.

| 4. | Emisije iz izpušne cevi — mejne vrednosti
  Največja dovoljena vsebnost CO v izpušnih plinih je tista, ki jo navaja proizvajalec vozila.
  Če tega podatka ni na voljo, vsebnost CO ne sme presegati naslednjih vrednosti:






  (i) | Meritev pri vrtilni frekvenci motorja v prostem teku:
  Največja dovoljena vsebnost CO v izpušnih plinih ne sme presegati 0,5 % vol. in pri vozilih, ki so bila homologirana v skladu z mejnimi vrednostmi iz vrstice A ali vrstice B v tabeli v točki 5.3.1.4 Priloge I k Direktivi 70/220/EGS; največja vsebnost CO ne sme presegati 0,3 % vol. Če uskladitev z Direktivo 70/220/EGS ni možna, zgoraj navedeno velja za vozila, prvič registrirana ali dana v promet po 1. juliju 2002. |
| --- | --- | --- |

4.

Emisije iz izpušne cevi — mejne vrednosti

Največja dovoljena vsebnost CO v izpušnih plinih je tista, ki jo navaja proizvajalec vozila.

Če tega podatka ni na voljo, vsebnost CO ne sme presegati naslednjih vrednosti:

(i)

Meritev pri vrtilni frekvenci motorja v prostem teku:

Največja dovoljena vsebnost CO v izpušnih plinih ne sme presegati 0,5 % vol. in pri vozilih, ki so bila homologirana v skladu z mejnimi vrednostmi iz vrstice A ali vrstice B v tabeli v točki 5.3.1.4 Priloge I k Direktivi 70/220/EGS; največja vsebnost CO ne sme presegati 0,3 % vol. Če uskladitev z Direktivo 70/220/EGS ni možna, zgoraj navedeno velja za vozila, prvič registrirana ali dana v promet po 1. juliju 2002.

| (ii) | Meritev pri povečani vrtilni frekvenci motorja v prostem teku (brez obremenitve), vrtilna frekvenca motorja mora biti najmanj 2 000 min - 1:
  Vsebnost CO: največ 0,3 % vol. in za vozila, ki so bila homologirana v skladu z mejnimi vrednostmi iz vrstice A ali vrstice B v tabeli v točki 5.3.1.4 Priloge I k Direktivi 70/220/EGS; največja vsebnost CO ne sme presegati 0,2 % vol. Če uskladitev z Direktivo 70/220/EGS ni možna, zgoraj navedeno velja za vozila, prvič registrirana in dana v promet po 1. juliju 2002.
  Lambda: 1 ± 0,03 ali v skladu s specifikacijami proizvajalca. |
| --- | --- |

(ii)

Meritev pri povečani vrtilni frekvenci motorja v prostem teku (brez obremenitve), vrtilna frekvenca motorja mora biti najmanj 2 000 min - 1:

Vsebnost CO: največ 0,3 % vol. in za vozila, ki so bila homologirana v skladu z mejnimi vrednostmi iz vrstice A ali vrstice B v tabeli v točki 5.3.1.4 Priloge I k Direktivi 70/220/EGS; največja vsebnost CO ne sme presegati 0,2 % vol. Če uskladitev z Direktivo 70/220/EGS ni možna, zgoraj navedeno velja za vozila, prvič registrirana in dana v promet po 1. juliju 2002.

Lambda: 1 ± 0,03 ali v skladu s specifikacijami proizvajalca.

| (iii) | Za motorna vozila, opremljena z vgrajenimi sistemi za diagnostiko na vozilu (OBD) v skladu z Direktivo 70/220/EGS, lahko države članice, kot alternativo k preskusu, ki je opredeljen v (i), ugotavljajo pravilno delovanje sistema emisij z ustreznim odčitavanjem z naprave OBD in hkratnim preverjanjem pravilnega delovanja sistema OBD. |
| --- | --- |

(iii)

Za motorna vozila, opremljena z vgrajenimi sistemi za diagnostiko na vozilu (OBD) v skladu z Direktivo 70/220/EGS, lahko države članice, kot alternativo k preskusu, ki je opredeljen v (i), ugotavljajo pravilno delovanje sistema emisij z ustreznim odčitavanjem z naprave OBD in hkratnim preverjanjem pravilnega delovanja sistema OBD.

8.2.2   Motorna vozila, opremljena z (dizelskimi) motorji na kompresijski vžig

| (a) | Motnost izpušnega plina, ki jo je treba meriti med prostim pospeševanjem (brez obremenitve od prostega teka do vrtilne frekvence, ki jo dovoljuje regulator) z ročico menjalnika v nevtralnem položaju in vključeno sklopko. |
| --- | --- |

(a)

Motnost izpušnega plina, ki jo je treba meriti med prostim pospeševanjem (brez obremenitve od prostega teka do vrtilne frekvence, ki jo dovoljuje regulator) z ročico menjalnika v nevtralnem položaju in vključeno sklopko.

| (b) | Predhodno ogrevanje vozila:






  1. | Vozila se lahko preskušajo brez predhodnega ogrevanja, čeprav naj se iz varnostnih razlogov preveri, ali je motor ogret in v zadovoljivem mehanskem stanju. |
| --- | --- | --- |

(b)

Predhodno ogrevanje vozila:

1.

Vozila se lahko preskušajo brez predhodnega ogrevanja, čeprav naj se iz varnostnih razlogov preveri, ali je motor ogret in v zadovoljivem mehanskem stanju.

| 2. | Razen v skladu s točko (d)(5) noben preskus vozila ne bo ocenjen kot uspešen, če vozilo ni bilo predhodno ogreto v skladu z naslednjimi zahtevami:






  (i) | Motor je popolnoma ogret, na primer temperatura motornega olja, merjena s tipalom v cevi paličice za merjenje ravni olja, mora znašati vsaj 80 °C, ali normalno temperaturo delovanja, če je nižja, temperatura bloka motorja, merjena z ravnijo infrardečega sevanja, pa mora biti vsaj enakovredna. Če je ta meritev zaradi konfiguracije vozila nepraktična, se lahko normalna temperatura obratovanja motorja ugotavlja na druge načine, na primer z delovanjem ventilatorja motorja. |
| --- | --- | --- |

2.

Razen v skladu s točko (d)(5) noben preskus vozila ne bo ocenjen kot uspešen, če vozilo ni bilo predhodno ogreto v skladu z naslednjimi zahtevami:

(i)

Motor je popolnoma ogret, na primer temperatura motornega olja, merjena s tipalom v cevi paličice za merjenje ravni olja, mora znašati vsaj 80 °C, ali normalno temperaturo delovanja, če je nižja, temperatura bloka motorja, merjena z ravnijo infrardečega sevanja, pa mora biti vsaj enakovredna. Če je ta meritev zaradi konfiguracije vozila nepraktična, se lahko normalna temperatura obratovanja motorja ugotavlja na druge načine, na primer z delovanjem ventilatorja motorja.

| (ii) | Izpušni sistem se očisti z vsaj tremi cikli pospeševanja ali z enakovredno metodo. |
| --- | --- |

(ii)

Izpušni sistem se očisti z vsaj tremi cikli pospeševanja ali z enakovredno metodo.

| (c) | Postopek preskusa:






  1. | Vizualni pregled vseh delov opreme za uravnavanje emisij, ki jo je vgradil proizvajalec, da se preveri, ali je popolna, v zadovoljivem stanju in ne pušča. |
| --- | --- | --- |

(c)

Postopek preskusa:

1.

Vizualni pregled vseh delov opreme za uravnavanje emisij, ki jo je vgradil proizvajalec, da se preveri, ali je popolna, v zadovoljivem stanju in ne pušča.

| 2. | Motor in morebitno vgrajeno turbopuhalo morata pred začetkom vsakega cikla pospeševanja doseči vrtilno frekvenco prostega teka. Pri težkih dizelskih motorjih to pomeni, da je treba počakati vsaj 10 sekund po sprostitvi pedala za plin. |
| --- | --- |

2.

Motor in morebitno vgrajeno turbopuhalo morata pred začetkom vsakega cikla pospeševanja doseči vrtilno frekvenco prostega teka. Pri težkih dizelskih motorjih to pomeni, da je treba počakati vsaj 10 sekund po sprostitvi pedala za plin.

| 3. | Za sprožitev vsakega cikla pospeševanja se mora na pedal za plin pritisniti hitro in do konca (v manj kakor eni sekundi), pedal pa je treba držati pritisnjen, vendar ne sunkovito, da se doseže največji dovod goriva iz tlačilke za vbrizgavanje goriva. |
| --- | --- |

3.

Za sprožitev vsakega cikla pospeševanja se mora na pedal za plin pritisniti hitro in do konca (v manj kakor eni sekundi), pedal pa je treba držati pritisnjen, vendar ne sunkovito, da se doseže največji dovod goriva iz tlačilke za vbrizgavanje goriva.

| 4. | V vsakem ciklu pospeševanja mora motor doseči vrtilno frekvenco, pri katerih se začne zapora dovoda goriva, ali pri vozilih z avtomatskimi menjalniki, ki jo opredeli proizvajalec, ali če ti podatki niso na voljo, dve tretjini vrtilne frekvence, pri katerih se začne zapora dovoda goriva, preden se sprosti pedal za plin. To se lahko preveri na primer z nadzorovanjem vrtilne frekvence motorja ali tako, da se omogoči, da preteče dovolj časa od začetnega pritiska na pedal za plin do njegove sprostitve, kar naj pri vozilih kategorije 1 in 2 Priloge I znaša vsaj dve sekundi. |
| --- | --- |

4.

V vsakem ciklu pospeševanja mora motor doseči vrtilno frekvenco, pri katerih se začne zapora dovoda goriva, ali pri vozilih z avtomatskimi menjalniki, ki jo opredeli proizvajalec, ali če ti podatki niso na voljo, dve tretjini vrtilne frekvence, pri katerih se začne zapora dovoda goriva, preden se sprosti pedal za plin. To se lahko preveri na primer z nadzorovanjem vrtilne frekvence motorja ali tako, da se omogoči, da preteče dovolj časa od začetnega pritiska na pedal za plin do njegove sprostitve, kar naj pri vozilih kategorije 1 in 2 Priloge I znaša vsaj dve sekundi.

| (d) | Mejne vrednosti






  1. | Raven koncentracije ne sme presegati ravni, navedene na tablici, v skladu z Direktivo 72/306/EGS (10). |
| --- | --- | --- |

(d)

Mejne vrednosti

1.

Raven koncentracije ne sme presegati ravni, navedene na tablici, v skladu z Direktivo 72/306/EGS (10).

| 2. | Če ti podatki niso na voljo ali če pristojni organi držav članic odločijo, da jih ne bodo uporabili kot referenčne vrednosti, raven koncentracije ne sme presegati ravni, ki jo je navedel proizvajalec, ali mejnih vrednosti koeficienta absorpcije, ki so naslednje:
  Največji koeficient absorpcije za:






  — | sesalne dizelske motorje = 2,5 m-1, |
| --- | --- | --- |

2.

Če ti podatki niso na voljo ali če pristojni organi držav članic odločijo, da jih ne bodo uporabili kot referenčne vrednosti, raven koncentracije ne sme presegati ravni, ki jo je navedel proizvajalec, ali mejnih vrednosti koeficienta absorpcije, ki so naslednje:

Največji koeficient absorpcije za:

—

sesalne dizelske motorje = 2,5 m-1,

| — | tlačno polnjene motorje s turbopuhalom = 3,0 m-1, |
| --- | --- |

—

tlačno polnjene motorje s turbopuhalom = 3,0 m-1,

| — | mejna vrednost 1,5 m -1 velja za naslednja vozila, ki so bila tipsko odobrena v skladu z mejnim vrednostmi, navedenimi v:






  (a) | vrstici B tabele v točki 5.3.1.4 Priloge I k Direktivi 70/220/EGS — (lahko tovorno vozilo — dizel — Euro 4); |
| --- | --- | --- |

—

mejna vrednost 1,5 m -1 velja za naslednja vozila, ki so bila tipsko odobrena v skladu z mejnim vrednostmi, navedenimi v:

(a)

vrstici B tabele v točki 5.3.1.4 Priloge I k Direktivi 70/220/EGS — (lahko tovorno vozilo — dizel — Euro 4);

| (b) | vrstici B1 tabele v točki 6.2.1. Priloge I k Direktivi 88/77/EGS (11) — (težko tovorno vozilo — dizel — Euro 4); |
| --- | --- |

(b)

vrstici B1 tabele v točki 6.2.1. Priloge I k Direktivi 88/77/EGS (11) — (težko tovorno vozilo — dizel — Euro 4);

| (c) | vrstici B2 tabele v točki 6.2.1. Priloge I k Direktivi 88/77/EGS — (težko tovorno vozilo — dizel — Euro 5); |
| --- | --- |

(c)

vrstici B2 tabele v točki 6.2.1. Priloge I k Direktivi 88/77/EGS — (težko tovorno vozilo — dizel — Euro 5);

| (d) | vrstici C tabele v točki 6.2.1. Priloge I k Direktivi 88/77/EGS — (težko tovorno vozilo — dizel — EEV); |
| --- | --- |

(d)

vrstici C tabele v točki 6.2.1. Priloge I k Direktivi 88/77/EGS — (težko tovorno vozilo — dizel — EEV);

ali mejne vrednosti v poznejših spremembah Direktive 70/220/EGS, ali mejne vrednosti v poznejših spremembah Direktive 88/77/EGS ali enakovredne vrednosti, če se uporablja oprema, ki se razlikuje od tiste, ki se uporablja za ES-homologacijo.

Če uskladitev s točko 5.3.1.4 Priloge I k Direktivi 70/220/EGS ali s točko 6.2.1 Priloge I k Direktivi 88/77/EGS ni možna, velja zgoraj navedeno za vozila, prvič registrirana ali dana v promet po 1. juliju 2008.

| 3. | Vozila, prvič registrirana ali dana v promet pred 1. januarjem 1980, so izvzeta iz teh zahtev. |
| --- | --- |

3.

Vozila, prvič registrirana ali dana v promet pred 1. januarjem 1980, so izvzeta iz teh zahtev.

| 4. | Vozila ne opravijo preskusa samo, če aritmetične srednje vrednosti vsaj zadnjih treh ciklov pospeševanja presegajo mejno vrednost. To se lahko izračuna brez upoštevanja katere koli meritve, ki znatno odstopa od izmerjene srednje vrednosti, ali rezultata katerega koli drugega statističnega izračuna, ki upošteva razpršitev meritev. Države članice lahko omejijo število preskusnih ciklov. |
| --- | --- |

4.

Vozila ne opravijo preskusa samo, če aritmetične srednje vrednosti vsaj zadnjih treh ciklov pospeševanja presegajo mejno vrednost. To se lahko izračuna brez upoštevanja katere koli meritve, ki znatno odstopa od izmerjene srednje vrednosti, ali rezultata katerega koli drugega statističnega izračuna, ki upošteva razpršitev meritev. Države članice lahko omejijo število preskusnih ciklov.

| 5. | Države članice lahko, da bi preprečile nepotrebno preskušanje, z odstopanjem od določb točke 8.2.2(d)(4) ocenijo, da vozila niso opravila preskusa, če njihove izmerjene vrednosti znatno presegajo mejne vrednosti po manj kakor treh ciklih pospeševanja ali po ciklih čiščenja (ali enakovrednih postopkih), opredeljenih v točki 8.2.2(b)2(ii). Prav tako lahko države članice, da bi preprečile nepotrebno preskušanje, z odstopanjem od določb točke 8.2.2(d)(4) ocenijo, da so vozila opravila preskus, če so njihove izmerjene vrednosti znatno pod mejnimi vrednostmi po manj kakor treh ciklih prostega pospeševanja ali po ciklih čiščenja (ali enakovrednih postopkih), opredeljenih v točki 8.2.2(b)2(ii). |
| --- | --- |

5.

Države članice lahko, da bi preprečile nepotrebno preskušanje, z odstopanjem od določb točke 8.2.2(d)(4) ocenijo, da vozila niso opravila preskusa, če njihove izmerjene vrednosti znatno presegajo mejne vrednosti po manj kakor treh ciklih pospeševanja ali po ciklih čiščenja (ali enakovrednih postopkih), opredeljenih v točki 8.2.2(b)2(ii). Prav tako lahko države članice, da bi preprečile nepotrebno preskušanje, z odstopanjem od določb točke 8.2.2(d)(4) ocenijo, da so vozila opravila preskus, če so njihove izmerjene vrednosti znatno pod mejnimi vrednostmi po manj kakor treh ciklih prostega pospeševanja ali po ciklih čiščenja (ali enakovrednih postopkih), opredeljenih v točki 8.2.2(b)2(ii).

8.2.3   Oprema za preskušanje

Emisije vozila se preskušajo z opremo, izdelano za natančno ugotavljanje, ali so izpolnjene mejne vrednosti, ki jih je predpisal ali navedel proizvajalec.

8.2.4   Če se pri ES-homologaciji ugotovi, da tip vozila ne izpolnjuje mejnih vrednosti iz te direktive, lahko države članice za navedeni tip vozila določijo višje vrednosti na podlagi dokaza, ki ga predloži proizvajalec. O tem morajo takoj obvestiti Komisijo, ta pa mora obvestiti druge države članice.

| VOZILA V KATEGORIJAH 1, 2 IN 3 | VOZILA V KATEGORIJAH 4, 5 IN 6 |
| --- | --- |
| 8.3 | Odpravljanje radijskih motenj |

VOZILA V KATEGORIJAH 1, 2 IN 3

VOZILA V KATEGORIJAH 4, 5 IN 6

8.3

Odpravljanje radijskih motenj

| 9. | Dodatni preskusi za vozila javnega prevoza |
| --- | --- |

9.

| 9.1 | Izhod(-i) v sili (vključno s kladivi za razbijanje oken), znaki, ki kažejo izhod(-e) v sili |
| --- | --- |

9.1

Izhod(-i) v sili (vključno s kladivi za razbijanje oken), znaki, ki kažejo izhod(-e) v sili

| 9.2 | Ogrevalni sistem |
| --- | --- |

9.2

Ogrevalni sistem

| 9.3 | Prezračevalni sistem |
| --- | --- |

9.3

Prezračevalni sistem

| 9.4 | Razporeditev sedežev |
| --- | --- |

9.4

Razporeditev sedežev

| 9.5 | Notranja osvetlitev |
| --- | --- |

9.5

Notranja osvetlitev

| 10. | Identifikacija vozila |
| --- | --- |

10.

| 10. | Identifikacija vozila |
| --- | --- |

10.

| 10.1 | Registrska tablica |
| --- | --- |

10.1

Registrska tablica

| 10.1 | Registrska tablica |
| --- | --- |

10.1

Registrska tablica

| 10.2 | Številka podvozja |
| --- | --- |

10.2

Številka podvozja

| 10.2 | Številka podvozja |
| --- | --- |

10.2

Številka podvozja

---

(1)  48 % za vozila kategorije 1, ki niso opremljena z ABS ali so homologirana pred 1. oktobrom 1991 (datum prepovedi prvega dajanja v promet brez ES-homologacije sestavnega dela) (Direktiva 71/320/EGS).

(2)  45 % za vozila, registrirana po letu 1988 ali od dneva uporabe Direktive 71/320/EGS, po nacionalni zakonodaji držav članic, kar koli je kasnejše.

(3)  43 % za polpriklopnike in priklopnike z vrtljivim ojesom, registrirane po letu 1988 ali od dneva uporabe Direktive 71/320/EGS, po nacionalni zakonodaji držav članic, kar koli je kasnejše.

(4)  50 % za vozila kategorije 5, registrirana po letu 1988 ali od dneva uporabe Direktive 71/320/EGS, po nacionalni zakonodaji držav članic, kar koli je kasnejše.

(5)  Referenčna vrednost za os vozila je zavorna sila (izražena v newtonih), potrebna za dosego te minimalne predpisane zavorne sile pri določeni teži, s katero je vozilo obremenjeno.

(6)  Za vozila kategorije 2 in 5 mora biti minimalna zmogljivost pomožne zavore 2,2 m/s2 (ker zmogljivost pomožne zavore ni bila zajeta v Direktivi 71/320/EGS).

(7)  Uredba Sveta (EGS) 3821/85 z dne 20. decembra 1985 o tahografu (nadzorni napravi) v cestnem prometu (UL L 370, 31.12.1985, str. 8).

(8)  Direktiva Sveta 92/6/EGS z dne 10. februarja 1992 o vgradnji in uporabi naprav za omejevanje hitrosti za določene kategorije motornih vozil v Skupnosti (UL L 57, 2.3.1992, str. 27).

(9)  Direktiva Sveta 70/220/EGS z dne 20. marca 1970 o približevanju zakonodaje držav članic o ukrepih proti onesnaževanju zraka z emisijami iz motornih vozil (UL L 76, 6.4.1970, str. 1).

(10)  Direktiva Sveta 72/306/EGS z dne 2. avgusta 1972 o približevanju zakonodaje držav članic o ukrepih, ki jih je treba sprejeti proti emisiji okolju škodljivih snovi iz dizelskih motorjev v vozilih (UL L 190, 20.8.1972, str. 1).

(11)  Direktiva Sveta 88/77/EGS z dne 3. decembra 1987 o približevanju zakonodaje držav članic v zvezi z ukrepi, ki jih je treba sprejeti proti emisijam plinastih snovi in delcev, ki onesnažujejo, iz dizelskih motorjev, ki se uporabljajo v vozilih, ter emisijam plinastih snovi, ki onesnažujejo, iz motorjev na prisilni vžig, ki za gorivo uporabljajo zemeljski plin ali utekočinjeni naftni plin in se uporabljajo v vozilih (UL L 36, 9.2.1988, str. 33).

---

PRILOGA III

DEL A

Razveljavljena direktiva in njene spremembe

(iz člena 10)

| Direktiva Sveta 96/96/ES
  (UL L 46, 17.2.1997, str. 1). | |
| --- | --- |
| Direktiva Komisije 1999/52/ES
  (UL L 142, 5.6.1999, str. 26). | |
| Direktiva Komisije 2001/9/ES
  (UL L 48, 17.2.2001, str. 18). | |
| Direktiva Komisije 2001/11/ES
  (UL L 48, 17.2.2001, str. 20). | |
| Direktiva Komisje 2003/27/ES
  (UL L 90, 8.4.2003, str. 41). | |
| Uredba (ES) št. 1882/2003 Evropskega parlamenta in Sveta
  (UL L 284, 31.10.2003, str. 1). | Samo Priloga III, točka 68 |

Direktiva Sveta 96/96/ES

(UL L 46, 17.2.1997, str. 1).

Direktiva Komisije 1999/52/ES

(UL L 142, 5.6.1999, str. 26).

Direktiva Komisije 2001/9/ES

(UL L 48, 17.2.2001, str. 18).

Direktiva Komisije 2001/11/ES

(UL L 48, 17.2.2001, str. 20).

Direktiva Komisje 2003/27/ES

(UL L 90, 8.4.2003, str. 41).

Uredba (ES) št. 1882/2003 Evropskega parlamenta in Sveta

(UL L 284, 31.10.2003, str. 1).

Samo Priloga III, točka 68

DEL B

Roki za prenos v nacionalno pravo

(iz člena 10)

| Direktiva | Rok za prenos |
| --- | --- |
| 96/96/ES | 9. marec 1998 |
| 1999/52/ES | 30. september 2000 |
| 2001/9/ES | 9. marec 2002 |
| 2001/11/ES | 9. marec 2003 |
| 2003/27/ES | 1. januar 2004 |

Direktiva

Rok za prenos

96/96/ES

9. marec 1998

1999/52/ES

30. september 2000

2001/9/ES

9. marec 2002

2001/11/ES

9. marec 2003

2003/27/ES

1. januar 2004

---

PRILOGA IV

KORELACIJSKA TABELA

| Direktiva 96/96/ES | Ta direktiva |
| --- | --- |
| Členi 1 do 4 | Členi 1 do 4 |
| Člen 5, uvodno besedilo | Člen 5, uvodno besedilo |
| Člen 5, prva do sedma alinea | Člen 5, točka (a) do (g) |
| Člen 6 | — |
| Člen 7 | Člen 6(1) |
| — | Člen 6(2) |
| Člen 8(1) | Člen 7(1) |
| Člen 8(2), prvi pododstavek | Člen 7(2) |
| Člen 8(2), drugi pododstavek | — |
| Člen 8(3), | — |
| Člen 9(1) | — |
| Člen 9(2) | Člen 8 |
| Člen 10 | — |
| Člen 11(1) | — |
| Člen 11(2) | Člen 9 |
| Člen 11(3) | — |
| — | Člen 10 |
| Člen 12 | Člen 11 |
| Člen 13 | Člen 12 |
| Prilogi I in II | Prilogi I in II |
| Prilogi III in IV | — |
| — | Priloga III |
| — | Priloga IV |

Direktiva 96/96/ES

Ta direktiva

Členi 1 do 4

Členi 1 do 4

Člen 5, uvodno besedilo

Člen 5, uvodno besedilo

Člen 5, prva do sedma alinea

Člen 5, točka (a) do (g)

Člen 6

—

Člen 7

Člen 6(1)

—

Člen 6(2)

Člen 8(1)

Člen 7(1)

Člen 8(2), prvi pododstavek

Člen 7(2)

Člen 8(2), drugi pododstavek

—

Člen 8(3),

—

Člen 9(1)

—

Člen 9(2)

Člen 8

Člen 10

—

Člen 11(1)

—

Člen 11(2)

Člen 9

Člen 11(3)

—

—

Člen 10

Člen 12

Člen 11

Člen 13

Člen 12

Prilogi I in II

Prilogi I in II

Prilogi III in IV

—

—

Priloga III

—

Priloga IV

---

| 6.6.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 141/29 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 141/29

---

DIREKTIVA 2009/42/ES EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 6. maja 2009

o statističnih poročilih glede prevoza blaga in potnikov po morju

(prenovitev)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, in zlasti člena 285(1) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju postopka, določenega v členu 251 Pogodbe (1),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Direktiva Sveta 95/64/ES z dne 8. decembra 1995 o statističnih poročilih glede prevoza blaga in potnikov po morju (2) je bila večkrat (3) bistveno spremenjena. Ker so potrebne dodatne spremembe, bi bilo navedeno direktivo zaradi jasnosti treba prenoviti. |
| --- | --- |

(1)

Direktiva Sveta 95/64/ES z dne 8. decembra 1995 o statističnih poročilih glede prevoza blaga in potnikov po morju (2) je bila večkrat (3) bistveno spremenjena. Ker so potrebne dodatne spremembe, bi bilo navedeno direktivo zaradi jasnosti treba prenoviti.

| (2) | Za izvajanje nalog, ki so ji podeljene, bi morala Komisija (Eurostat) imeti v okviru skupne politike v pomorskem prometu na voljo primerljive, zanesljive, usklajene in redne statistične podatke o obsegu in razvoju prevoza blaga in potnikov po morju v Skupnost in iz nje, med državami članicami ter znotraj njih. |
| --- | --- |

(2)

Za izvajanje nalog, ki so ji podeljene, bi morala Komisija (Eurostat) imeti v okviru skupne politike v pomorskem prometu na voljo primerljive, zanesljive, usklajene in redne statistične podatke o obsegu in razvoju prevoza blaga in potnikov po morju v Skupnost in iz nje, med državami članicami ter znotraj njih.

| (3) | Za države članice in gospodarske subjekte je prav tako pomembno, da dobro poznajo trg pomorskega prevoza. |
| --- | --- |

(3)

Za države članice in gospodarske subjekte je prav tako pomembno, da dobro poznajo trg pomorskega prevoza.

| (4) | Zbiranje statističnih podatkov Skupnosti na primerljivi ali usklajeni podlagi omogoča vzpostavitev integriranega sistema za zanesljive, usklajene in posodobljene informacije. |
| --- | --- |

(4)

Zbiranje statističnih podatkov Skupnosti na primerljivi ali usklajeni podlagi omogoča vzpostavitev integriranega sistema za zanesljive, usklajene in posodobljene informacije.

| (5) | Podatki o prevozu blaga in potnikov po morju morajo biti primerljivi med državami članicami in med različnimi načini prevoza. |
| --- | --- |

(5)

Podatki o prevozu blaga in potnikov po morju morajo biti primerljivi med državami članicami in med različnimi načini prevoza.

| (6) | V skladu z načelom subsidiarnosti se lahko oblikovanje skupnih statističnih standardov, ki omogočajo zbiranje usklajenih informacij, zadovoljivo doseže samo na ravni Skupnosti. Podatke v vsaki državi članici bodo zbirali organi in institucije, pristojne za izdelavo uradne statistike. |
| --- | --- |

(6)

V skladu z načelom subsidiarnosti se lahko oblikovanje skupnih statističnih standardov, ki omogočajo zbiranje usklajenih informacij, zadovoljivo doseže samo na ravni Skupnosti. Podatke v vsaki državi članici bodo zbirali organi in institucije, pristojne za izdelavo uradne statistike.

| (7) | Ukrepe, potrebne za izvajanje te direktive, bi bilo treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (4). |
| --- | --- |

(7)

Ukrepe, potrebne za izvajanje te direktive, bi bilo treba sprejeti v skladu s Sklepom Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (4).

| (8) | Zlasti bi bilo treba Komisiji podeliti pooblastila za sprejetje nekaterih podrobnih pravil za izvajanje te direktive. Ker so ti ukrepi splošnega obsega in so namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te direktive, med drugim z njenim dopolnjevanjem z novimi nebistvenimi določbami, jih je treba sprejeti v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 5a Sklepa 1999/468/ES. |
| --- | --- |

(8)

Zlasti bi bilo treba Komisiji podeliti pooblastila za sprejetje nekaterih podrobnih pravil za izvajanje te direktive. Ker so ti ukrepi splošnega obsega in so namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te direktive, med drugim z njenim dopolnjevanjem z novimi nebistvenimi določbami, jih je treba sprejeti v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 5a Sklepa 1999/468/ES.

| (9) | Nove določbe te direktive zadevajo samo postopke v odborih. Zato ni treba, da jih države članice prenesejo. |
| --- | --- |

(9)

Nove določbe te direktive zadevajo samo postopke v odborih. Zato ni treba, da jih države članice prenesejo.

| (10) | Ta direktiva ne bi smela posegati v obveznosti držav članic glede rokov za prenos Direktive, določenih v delu B Priloge IX, v nacionalno pravo – |
| --- | --- |

(10)

Ta direktiva ne bi smela posegati v obveznosti držav članic glede rokov za prenos Direktive, določenih v delu B Priloge IX, v nacionalno pravo –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

Zbiranje statističnih podatkov

Države članice zbirajo statistične podatke Skupnosti o prevozu blaga in potnikov s pomorskimi plovili, ki pristanejo v pristaniščih na njihovem ozemlju.

Člen 2

Opredelitve pojmov

V tej direktivi:

| (a) | „prevoz blaga in potnikov po morju“ pomeni pretok blaga in potnikov z uporabo pomorskih plovil na potovanju, ki v celoti ali delno poteka po morju.
  Področje uporabe te direktive vključuje tudi blago:






  (i) | odpremljeno na plavajoče naprave; |
| --- | --- | --- |

(a)

„prevoz blaga in potnikov po morju“ pomeni pretok blaga in potnikov z uporabo pomorskih plovil na potovanju, ki v celoti ali delno poteka po morju.

Področje uporabe te direktive vključuje tudi blago:

(i)

odpremljeno na plavajoče naprave;

| (ii) | pobrano z morskega dna in izkrcano v pristaniščih. |
| --- | --- |

(ii)

pobrano z morskega dna in izkrcano v pristaniščih.

Shrambe in skladišča za plovila so izvzeta s področja uporabe te direktive;

| (b) | „pomorska plovila“ pomenijo plovila, ki ne plujejo izključno po celinskih vodah ali vodah znotraj ali blizu zaščitenih voda ali območij, na katerih se uporabljajo pristaniška pravila.
  Ta direktiva se ne uporablja za ribiške ladje, ladje za predelavo rib, ladje za vrtanje in raziskovalne ladje, vlačilce, potisna plovila, znanstveno-raziskovalne ladje, plavajoče bagre, vojaška plovila ali plovila, ki se uporabljajo izključno v netrgovske namene; |
| --- | --- |

(b)

„pomorska plovila“ pomenijo plovila, ki ne plujejo izključno po celinskih vodah ali vodah znotraj ali blizu zaščitenih voda ali območij, na katerih se uporabljajo pristaniška pravila.

Ta direktiva se ne uporablja za ribiške ladje, ladje za predelavo rib, ladje za vrtanje in raziskovalne ladje, vlačilce, potisna plovila, znanstveno-raziskovalne ladje, plavajoče bagre, vojaška plovila ali plovila, ki se uporabljajo izključno v netrgovske namene;

| (c) | „pristanišče“ pomeni kraj z napravami za privez, natovarjanje ali raztovarjanje tovora trgovskih ladij ali za vkrcanje potnikov na plovila in izkrcanje z njih; |
| --- | --- |

(c)

„pristanišče“ pomeni kraj z napravami za privez, natovarjanje ali raztovarjanje tovora trgovskih ladij ali za vkrcanje potnikov na plovila in izkrcanje z njih;

| (d) | „državljanstvo prevoznika v pomorskem prometu“ pomeni državo, v kateri je dejansko središče trgovske dejavnosti prevoznika; |
| --- | --- |

(d)

„državljanstvo prevoznika v pomorskem prometu“ pomeni državo, v kateri je dejansko središče trgovske dejavnosti prevoznika;

| (e) | „prevoznik v pomorskem prometu“ pomeni vsako osebo, s katero ali v imenu katere vkrcevalec ali potnik sklene pogodbo o prevozu blaga ali ljudi po morju. |
| --- | --- |

(e)

„prevoznik v pomorskem prometu“ pomeni vsako osebo, s katero ali v imenu katere vkrcevalec ali potnik sklene pogodbo o prevozu blaga ali ljudi po morju.

Člen 3

Parametri zbiranja podatkov

1.   Države članice zbirajo podatke, povezane z:

| (a) | informacijami o tovoru in potnikih; |
| --- | --- |

(a)

informacijami o tovoru in potnikih;

| (b) | informacijami o plovilu. |
| --- | --- |

(b)

informacijami o plovilu.

Plovila z bruto tonažo pod 100 so lahko izvzeta iz zbiranja podatkov.

2.   Parametri zbiranja podatkov, in sicer statistične spremenljivke za vsako področje, nomenklature za njihovo razvrščanje ter periodičnost opazovanja, so določeni v prilogah I do VIII.

3.   Zbiranje podatkov čim bolj temelji na razpoložljivih virih, da se omeji obremenitev dajalcev podatkov.

4.   Komisija prilagodi parametre zbiranja podatkov in vsebino prilog I do VIII gospodarskemu in tehničnemu razvoju, če taka prilagoditev ne pomeni bistvenega zvišanja stroškov za države članice in/ali obremenitve dajalcev podatkov.

Ti ukrepi, namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te direktive z njenim dopolnjevanjem, se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 10(3).

Člen 4

Pristanišča

1.   Za namene te direktive Komisija sestavi seznam pristanišč, označenih in razvrščenih po državah in morskih obalnih območjih.

Ti ukrepi, namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te direktive z njenim dopolnjevanjem, se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 10(3).

2.   Vsaka država članica izbere s seznama iz odstavka 1 katero koli pristanišče, ki letno pretovori več kakor milijon ton blaga ali zabeleži več kakor 200 000 potnikov.

Za vsako izbrano pristanišče se sporočijo podrobni podatki v skladu s Prilogo VIII za področja (blago in potniki), za katera pristanišče izpolnjuje merila za izbor, po potrebi pa tudi zbirni podatki za drugo področje.

3.   Za pristanišča, ki niso izbrana s seznama, se sporoči zbirne podatke v skladu z zapisom A3 iz Priloge VIII.

Člen 5

Točnost statističnih podatkov

Postopki zbiranja podatkov so taki, da statistični podatki Skupnosti za morski prevoz kažejo točnost, kakršna se zahteva za zapise statistični podatkov, opisanih v Prilogi VIII.

Komisija določi standarde točnosti.

Ti ukrepi, namenjeni spreminjanju nebistvenih določb te direktive z njenim dopolnjevanjem, se sprejmejo v skladu z regulativnim postopkom s pregledom iz člena 10(3).

Člen 6

Obdelava rezultatov zbiranja podatkov

Države članice obdelajo statistične informacije, zbrane v skladu s členom 3, da bi dobile primerljive statistične podatke s standardom točnosti iz člena 5.

Člen 7

Posredovanje rezultatov zbiranja podatkov

1.   Država članica posreduje rezultate zbiranja podatkov iz člena 3 Komisiji (Eurostat), vključno s podatki, ki jih je država članica na podlagi nacionalne zakonodaje ali prakse zaupnosti statističnih podatkov razglasila za zaupne, in sicer v skladu z Uredbo (ES) št. 223/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2009 o evropski statistiki (5).

2.   Rezultati se posredujejo v skladu s strukturo zapisa statističnih podatkov, opredeljeno v Prilogi VIII. Tehnične podrobnosti posredovanja rezultatov so opredeljene v skladu z upravnim postopkom iz člena 10(2).

3.   Rezultati podatkov s četrtletno periodičnostjo se posredujejo v petih mesecih po izteku obdobja opazovanja, podatki z letno periodičnostjo pa v osmih mesecih.

Prvo posredovanje zajema prvo četrtletje 1997.

Člen 8

Poročila

Države članice sporočijo Komisiji (Eurostat) vse pomembne informacije o uporabljenih postopkih zbiranja podatkov. Prav tako sporočijo podrobnosti o bistvenih spremembah postopkov zbiranja podatkov.

Člen 9

Razširjanje statističnih podatkov

Komisija (Eurostat) razširja ustrezne statistične podatke s periodičnostjo, primerljivo s tisto, ki velja za posredovanje rezultatov.

Podrobnosti objave ali razširjanja statističnih podatkov Komisije (Eurostat) se sprejmejo po upravnem postopku iz člena 10(2).

Člen 10

Postopek v odboru

1.   Komisiji pomaga Odbor za evropski statistični sistem, ustanovljen z Uredbo (ES) št. 223/2009.

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporabljata člena 4 in 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.

Rok iz člena 4(3) Sklepa 1999/468/ES je tri mesece.

3.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5a(1) do (4) in člen 7 Sklepa 1999/468/ES, ob upoštevanju določb člena 8 Sklepa.

Člen 11

Obveščanje o nacionalnih predpisih

Države članice predložijo Komisiji besedila temeljnih predpisov nacionalne zakonodaje, sprejetih na področju, ki ga ureja ta direktiva.

Člen 12

Razveljavitev

Direktiva 94/56/ES, kakor je bila spremenjena z akti, navedenimi v delu A Priloge IX, se razveljavi, brez poseganja v obveznosti držav članic glede rokov za prenos Direktive, določene v delu B Priloge IX, v nacionalno pravo.

Sklici na razveljavljeno direktivo se štejejo kot sklici na to direktivo in se berejo v skladu s korelacijsko tabelo v Prilogi X.

Člen 13

Začetek veljavnosti

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 14

Naslovniki

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V Strasbourgu, 6. maja 2009

Za Evropski parlament

Predsednik

H.-G. PÖTTERING

Za Svet

Predsednik

J. KOHOUT

---

(1)  Mnenje Evropskega parlamenta z dne 21. oktobra 2008 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in Sklep Sveta z dne 23. aprila 2009.

1

(2)  UL L 320, 30.12.1995, str. 25.

2

(3)  Glej del A Priloge IX.

3

(4)  UL L 184, 17.7.1999, str. 23.

4

(5)  UL L 87, 31.3.2009, str. 164.

5

---

PRILOGA I

SPREMENLJIVKE IN OPREDELITVE

1.   Statistične spremenljivke

(a)   Podatki o tovoru in potnikih

| — | bruto masa blaga v tonah, |
| --- | --- |

—

bruto masa blaga v tonah,

| — | tip tovora, v skladu z nomenklaturo, prikazano v Prilogi II, |
| --- | --- |

—

tip tovora, v skladu z nomenklaturo, prikazano v Prilogi II,

| — | opis blaga z uporabo nomenklature, prikazane v Prilogi III, |
| --- | --- |

—

opis blaga z uporabo nomenklature, prikazane v Prilogi III,

| — | pristanišče, ki poroča, |
| --- | --- |

—

pristanišče, ki poroča,

| — | smer gibanja, vhoda ali izhoda, |
| --- | --- |

—

smer gibanja, vhoda ali izhoda,

| — | za vhodni tovor: pristanišče nalaganja (tj. pristanišče, v katerem je bil tovor naložen na ladjo, na kateri je prispel v prijavno pristanišče) pri čemer se uporabijo posamezna pristanišča v državah Evropskega gospodarskega prostora (EGP), ki so na seznamu pristanišč in morska obalna območja zunaj držav EGP iz Priloge IV, |
| --- | --- |

—

za vhodni tovor: pristanišče nalaganja (tj. pristanišče, v katerem je bil tovor naložen na ladjo, na kateri je prispel v prijavno pristanišče) pri čemer se uporabijo posamezna pristanišča v državah Evropskega gospodarskega prostora (EGP), ki so na seznamu pristanišč in morska obalna območja zunaj držav EGP iz Priloge IV,

| — | za izhodni tovor: pristanišče razlaganja (tj. pristanišče, v katerem se tovor razloži z ladje, na kateri je zapustil prijavno pristanišče), pri čemer se uporablja posamezna pristanišča v državah EGP, ki so na seznamu pristanišč, in morska obalna območja zunaj držav EGP iz Priloge IV, |
| --- | --- |

—

za izhodni tovor: pristanišče razlaganja (tj. pristanišče, v katerem se tovor razloži z ladje, na kateri je zapustil prijavno pristanišče), pri čemer se uporablja posamezna pristanišča v državah EGP, ki so na seznamu pristanišč, in morska obalna območja zunaj držav EGP iz Priloge IV,

| — | število potnikov, ki začenjajo ali končujejo potovanje, in število potnikov na križarjenju, ki se na križarjenju udeležijo izleta. |
| --- | --- |

—

število potnikov, ki začenjajo ali končujejo potovanje, in število potnikov na križarjenju, ki se na križarjenju udeležijo izleta.

Za blago, prepeljano v kontejnerjih ali ro-ro enotah, se zagotovijo naslednje dodatne podrobnosti:

| — | skupno število kontejnerjev (s tovorom in brez njega), |
| --- | --- |

—

skupno število kontejnerjev (s tovorom in brez njega),

| — | število kontejnerjev brez tovora, |
| --- | --- |

—

število kontejnerjev brez tovora,

| — | skupno število mobilnih enot (ro-ro) s tovorom in brez njega, |
| --- | --- |

—

skupno število mobilnih enot (ro-ro) s tovorom in brez njega,

| — | število mobilnih enot (ro-ro) brez tovora. |
| --- | --- |

—

število mobilnih enot (ro-ro) brez tovora.

(b)   Podatki o plovilu

| — | število plovil, |
| --- | --- |

—

število plovil,

| — | nosilnost plovil ali bruto tonaža, |
| --- | --- |

—

nosilnost plovil ali bruto tonaža,

| — | država ali ozemlje registracije plovil z uporabo nomenklature iz Priloge V, |
| --- | --- |

—

država ali ozemlje registracije plovil z uporabo nomenklature iz Priloge V,

| — | vrsta plovil z uporabo nomenklature iz Priloge VI, |
| --- | --- |

—

vrsta plovil z uporabo nomenklature iz Priloge VI,

| — | velikost plovil z uporabo nomenklature iz Priloge VII. |
| --- | --- |

—

velikost plovil z uporabo nomenklature iz Priloge VII.

2.   Opredelitev pojmov

| (a) | „Tovorni kontejner“ pomeni del opreme za prevoz, ki je:






  1. | trajnega značaja in temu ustrezno dovolj trden, da je primeren za večkratno uporabo; |
| --- | --- | --- |

(a)

„Tovorni kontejner“ pomeni del opreme za prevoz, ki je:

1.

trajnega značaja in temu ustrezno dovolj trden, da je primeren za večkratno uporabo;

| 2. | posebno oblikovan, da omogoča lažji prevoz blaga na enega ali več načinov prevoza, brez vmesnega pretovarjanja; |
| --- | --- |

2.

posebno oblikovan, da omogoča lažji prevoz blaga na enega ali več načinov prevoza, brez vmesnega pretovarjanja;

| 3. | opremljen s pripravami, ki omogočajo preprosto ravnanje, zlasti pri premeščanju z enega načina prevoza na drugega; |
| --- | --- |

3.

opremljen s pripravami, ki omogočajo preprosto ravnanje, zlasti pri premeščanju z enega načina prevoza na drugega;

| 4. | tako oblikovan, da se preprosto polni in prazni; |
| --- | --- |

4.

tako oblikovan, da se preprosto polni in prazni;

| 5. | dolg 20 čevljev ali več. |
| --- | --- |

5.

dolg 20 čevljev ali več.

| (b) | „Ro-ro enota“ pomeni opremo s kolesi za prevoz tovora, npr. tovornjak, priklopnik ali polpriklopnik, ki se lahko pripelje ali privleče do plovila. Pristaniška ali ladijska priklopniki so vključeni v to opredelitev. Klasifikacije morajo biti usklajene s tistimi iz Priporočila ECE Združenih narodov št. 21 „Šifre za tipe tovora, tovorov in embalažnih materialov“. |
| --- | --- |

(b)

„Ro-ro enota“ pomeni opremo s kolesi za prevoz tovora, npr. tovornjak, priklopnik ali polpriklopnik, ki se lahko pripelje ali privleče do plovila. Pristaniška ali ladijska priklopniki so vključeni v to opredelitev. Klasifikacije morajo biti usklajene s tistimi iz Priporočila ECE Združenih narodov št. 21 „Šifre za tipe tovora, tovorov in embalažnih materialov“.

| (c) | „Kontejnerski tovor“ pomeni kontejnerje s tovorom ali brez njega, ki se dvigne na plovila za prevoz po morju ali z njih. |
| --- | --- |

(c)

„Kontejnerski tovor“ pomeni kontejnerje s tovorom ali brez njega, ki se dvigne na plovila za prevoz po morju ali z njih.

| (d) | „Ro-ro tovor“ pomeni blago na ro-ro enotah, ne glede na to ali je v kontejnerjih ali ne, in ro-ro enote, ki jih zapeljejo na plovila za prevoz po morju, ali z njih. |
| --- | --- |

(d)

„Ro-ro tovor“ pomeni blago na ro-ro enotah, ne glede na to ali je v kontejnerjih ali ne, in ro-ro enote, ki jih zapeljejo na plovila za prevoz po morju, ali z njih.

| (e) | „Bruto teža blaga“ pomeni tonažo blaga, vključno s pakiranjem, vendar pa brez lastne teže kontejnerjev ali ro-ro enot. |
| --- | --- |

(e)

„Bruto teža blaga“ pomeni tonažo blaga, vključno s pakiranjem, vendar pa brez lastne teže kontejnerjev ali ro-ro enot.

| (f) | „Nosilnost (DWT)“ pomeni razliko v tonah med izpodrivom ladje glede na poletno tovorno črto v vodi s specifično težo 1,025 in celotno težo ladje, tj. izpodriv v tonah brez tovora, goriva, mazalnega olja, balastne vode, sveže vode in pitne vode v rezervoarju, uporabne zaloge, pa tudi potnikov, posadke in njihove lastnine. |
| --- | --- |

(f)

„Nosilnost (DWT)“ pomeni razliko v tonah med izpodrivom ladje glede na poletno tovorno črto v vodi s specifično težo 1,025 in celotno težo ladje, tj. izpodriv v tonah brez tovora, goriva, mazalnega olja, balastne vode, sveže vode in pitne vode v rezervoarju, uporabne zaloge, pa tudi potnikov, posadke in njihove lastnine.

| (g) | „Bruto tonaža“ pomeni celotno velikost ladje, določeno v skladu z določbami Mednarodne konvencije o izmeri tonaže ladij iz leta 1969. |
| --- | --- |

(g)

„Bruto tonaža“ pomeni celotno velikost ladje, določeno v skladu z določbami Mednarodne konvencije o izmeri tonaže ladij iz leta 1969.

| (h) | „Potnik na križarjenju“ pomeni pomorskega potnika, ki potuje po morju na ladji za križarjenje. Potniki na dnovnih izletih so izključeni. |
| --- | --- |

(h)

„Potnik na križarjenju“ pomeni pomorskega potnika, ki potuje po morju na ladji za križarjenje. Potniki na dnovnih izletih so izključeni.

| (i) | „Ladja za križarjenje“ pomeni potniške ladje, namenjene zagotavljanju popolne turistične izkušnje potnikom. Vsi potniki imajo kabine. Na krovu je poskrbljeno tudi za zabavo. Ladje, ki opravljajo običajne trajektne storitve, niso vključene, tudi če imajo nekateri potniki njihovo storitev za križarjenje. Tovorne ladje, ki lahko prevažajo zelo omejeno število potnikov v kabinah, prav tako niso vključene. Tudi ladje, namenjene izključno za enodnevne izlete, niso vključene. |
| --- | --- |

(i)

„Ladja za križarjenje“ pomeni potniške ladje, namenjene zagotavljanju popolne turistične izkušnje potnikom. Vsi potniki imajo kabine. Na krovu je poskrbljeno tudi za zabavo. Ladje, ki opravljajo običajne trajektne storitve, niso vključene, tudi če imajo nekateri potniki njihovo storitev za križarjenje. Tovorne ladje, ki lahko prevažajo zelo omejeno število potnikov v kabinah, prav tako niso vključene. Tudi ladje, namenjene izključno za enodnevne izlete, niso vključene.

| (j) | „Izlet potnikov na križarjenju“ pomeni kratek izlet potnikov na ladji za križarjenje k turistični znamenitosti, povezani s pristaniščem, medtem ko potniki na krovu ohranijo kabino. |
| --- | --- |

(j)

„Izlet potnikov na križarjenju“ pomeni kratek izlet potnikov na ladji za križarjenje k turistični znamenitosti, povezani s pristaniščem, medtem ko potniki na krovu ohranijo kabino.

---

PRILOGA II

KLASIFIKACIJA TIPA TOVORA

| Kategorija (1) | Šifra
  1 števka | Šifra
  2 števki | Opis | Tonaža | Število |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| tekoči razsuti tovor | 1 | 1X | razsuti tovor v tekočem stanju (brez tovorne enote) | X | |
| 11 | utekočinjeni plin | X | |
| 12 | surova nafta | X | |
| 13 | naftni derivati | X | |
| 19 | drugi tekoči razsuti tovor | X | |
| suhi razsuti tovor | 2 | 2X | suhi razsuti tovor (brez tovorne enote) | X | |
| 21 | rude | X | |
| 22 | premog | X | |
| 23 | kmetijski proizvodi (npr. žito, soja, tapioka) | X | |
| 29 | drugi suhi razsuti tovor | X | |
| kontejnerji | 3 | 3X | veliki kontejnerji | X (2) | X |
| 31 | tovorne enote 20 čevljev | X (2) | X |
| 32 | tovorne enote 40 čevljev | X (2) | X |
| 33 | tovorne enote > 20 čevljev in < 40 čevljev | X (2) | X |
| 34 | tovorne enote > 40 čevljev | X (2) | X |
| ro-ro (nalaganje/razlaganje)
  (na lastni pogon) | 5 | 5X | mobilne enote na lastni pogon | X | X |
| 51 | vozila za cestni prevoz blaga in priklopniki | X (2) | X |
| 52 | osebni avtomobili, motorna kolesa in spremljevalni priklopniki/bivalne prikolice | | X (3) |
| 53 | potniški avtobusi | | X (3) |
| 54 | trgovska vozila (vključno z uvoznimi/izvoznimi motornimi vozili) | X | X (3) |
| 56 | živi kopitarji | X | X (3) |
| 59 | druge mobilne enote na lastni pogon | X | X |
| ro-ro (nalaganje/razlaganje)
  (brez lastnega pogona) | 6 | 6X | mobilne enote brez lastnega pogona | X | X |
| 61 | priklopniki za cestni prevoz blaga brez spremstva in polpriklopniki | X (2) | X |
| 62 | bivalne prikolice brez spremstva in druga kmetijska in industrijska vozila | | X (3) |
| 63 | železniški vagoni, priklopniki na ladji med pristaniščema, in barže na ladji, za prevoz blaga | X (2) | X |
| 69 | druge mobilne enote brez lastnega pogona | X | X |
| drug splošen tovor
  (vključno z majhnimi kontejnerji) | 9 | 9X | drug tovor, ki ni naveden na drugem mestu | X | |
| 91 | gozdarski proizvodi | X | |
| 92 | železni in jekleni izdelki | X | |
| 99 | drug splošen tovor | X | |

Kategorija (1)

Šifra

1 števka

Šifra

2 števki

Opis

Tonaža

Število

tekoči razsuti tovor

1

1X

razsuti tovor v tekočem stanju (brez tovorne enote)

X

11

utekočinjeni plin

X

12

surova nafta

X

13

naftni derivati

X

19

drugi tekoči razsuti tovor

X

suhi razsuti tovor

2

2X

suhi razsuti tovor (brez tovorne enote)

X

21

rude

X

22

premog

X

23

kmetijski proizvodi (npr. žito, soja, tapioka)

X

29

drugi suhi razsuti tovor

X

kontejnerji

3

3X

veliki kontejnerji

X (2)

X

31

tovorne enote 20 čevljev

X (2)

X

32

tovorne enote 40 čevljev

X (2)

X

33

tovorne enote > 20 čevljev in < 40 čevljev

X (2)

X

34

tovorne enote > 40 čevljev

X (2)

X

ro-ro (nalaganje/razlaganje)

(na lastni pogon)

5

5X

mobilne enote na lastni pogon

X

X

51

vozila za cestni prevoz blaga in priklopniki

X (2)

X

52

osebni avtomobili, motorna kolesa in spremljevalni priklopniki/bivalne prikolice

X (3)

53

potniški avtobusi

X (3)

54

trgovska vozila (vključno z uvoznimi/izvoznimi motornimi vozili)

X

X (3)

56

živi kopitarji

X

X (3)

59

druge mobilne enote na lastni pogon

X

X

ro-ro (nalaganje/razlaganje)

(brez lastnega pogona)

6

6X

mobilne enote brez lastnega pogona

X

X

61

priklopniki za cestni prevoz blaga brez spremstva in polpriklopniki

X (2)

X

62

bivalne prikolice brez spremstva in druga kmetijska in industrijska vozila

X (3)

63

železniški vagoni, priklopniki na ladji med pristaniščema, in barže na ladji, za prevoz blaga

X (2)

X

69

druge mobilne enote brez lastnega pogona

X

X

drug splošen tovor

(vključno z majhnimi kontejnerji)

9

9X

drug tovor, ki ni naveden na drugem mestu

X

91

gozdarski proizvodi

X

92

železni in jekleni izdelki

X

99

drug splošen tovor

X

---

(1)  Te kategorije so v skladu s Priporočilom ECE Združenih narodov št. 21.

(2)  Zabeležena količina je bruto masa blaga vključno z embalažo, vendar brez tare kontejnerjev in ro-ro enot.

(3)  Samo skupno število enot.

---

PRILOGA III

NST 2007

| Oddelek | Opis |
| --- | --- |
| 01 | Kmetijski, lovski in gozdarski proizvodi; ribe in drugi vodni organizmi |
| 02 | Premog in lignit; surova nafta in zemeljski plin |
| 03 | Rudnine in kamnine; šota; uranova in torijeva ruda |
| 04 | Živila, pijače in tobačni izdelki |
| 05 | Tekstil in tekstilni izdelki; usnje in usnjeni izdelki |
| 06 | Les in izdelki iz lesa in plute (razen pohištva); izdelki iz slame in pletarskih materialov; vlaknine, papir in izdelki iz papirja; tiskano gradivo in posneti nosilci zapisa |
| 07 | Koks in naftni derivati |
| 08 | Kemikalije, kemični izdelki in umetna ali sintetična vlakna; izdelki iz gume in plastičnih mas; jedrsko gorivo |
| 09 | Drugi nekovinski mineralni izdelki |
| 10 | Kovine; kovinski izdelki, razen strojev in naprav |
| 11 | Stroji in naprave, d. n.; pisarniški stroji in računalniki: električni stroji in naprave, d. n.; radijske, televizijske in komunikacijske naprave in oprema; medicinska oprema, finomehanični in optični instrumenti; ure |
| 12 | Prevozna sredstva |
| 13 | Pohištvo; drugi izdelki d. n. |
| 14 | Sekundarne surovine: komunalni odpadki in drugi odpadki |
| 15 | Pošta, poštne pošiljke |
| 16 | Oprema in material, ki se uporabljata pri prevozu blaga |
| 17 | Blago, premeščeno med selitvijo gospodinjstev in pisarniških prostorov; prtljaga, prepeljana ločeno od potnikov; motorna vozila, premeščena zaradi popravila; drugo netržno blago d. n. |
| 18 | Blago v skupinah: mešane vrste blaga, ki se prevažajo skupaj |
| 19 | Nedoločljivo blago: blago, ki ga iz kakršnega koli razloga ni možno določiti in ga zato ni mogoče uvrstiti v skupine 1–16. |
| 20 | Drugo blago d. n. |

Oddelek

Opis

01

Kmetijski, lovski in gozdarski proizvodi; ribe in drugi vodni organizmi

02

Premog in lignit; surova nafta in zemeljski plin

03

Rudnine in kamnine; šota; uranova in torijeva ruda

04

Živila, pijače in tobačni izdelki

05

Tekstil in tekstilni izdelki; usnje in usnjeni izdelki

06

Les in izdelki iz lesa in plute (razen pohištva); izdelki iz slame in pletarskih materialov; vlaknine, papir in izdelki iz papirja; tiskano gradivo in posneti nosilci zapisa

07

Koks in naftni derivati

08

Kemikalije, kemični izdelki in umetna ali sintetična vlakna; izdelki iz gume in plastičnih mas; jedrsko gorivo

09

Drugi nekovinski mineralni izdelki

10

Kovine; kovinski izdelki, razen strojev in naprav

11

Stroji in naprave, d. n.; pisarniški stroji in računalniki: električni stroji in naprave, d. n.; radijske, televizijske in komunikacijske naprave in oprema; medicinska oprema, finomehanični in optični instrumenti; ure

12

Prevozna sredstva

13

Pohištvo; drugi izdelki d. n.

14

Sekundarne surovine: komunalni odpadki in drugi odpadki

15

Pošta, poštne pošiljke

16

Oprema in material, ki se uporabljata pri prevozu blaga

17

Blago, premeščeno med selitvijo gospodinjstev in pisarniških prostorov; prtljaga, prepeljana ločeno od potnikov; motorna vozila, premeščena zaradi popravila; drugo netržno blago d. n.

18

Blago v skupinah: mešane vrste blaga, ki se prevažajo skupaj

19

Nedoločljivo blago: blago, ki ga iz kakršnega koli razloga ni možno določiti in ga zato ni mogoče uvrstiti v skupine 1–16.

20

Drugo blago d. n.

---

PRILOGA IV

MORSKA OBALNA OBMOČJA

Uporablja se geonomenklatura (nomenklatura držav in teritorijev za statistiko zunanje trgovine Skupnosti in za statistiko trgovine med državami članicami, sestavljena v skladu s členom 9 Uredbe Sveta (ES) št. 1172/95 z dne 22. maja 1995 o statističnih podatkih v zvezi z blagovno menjavo Skupnosti in njenih držav članic z državami nečlanicami (1)) veljavna v letu, na katerega se podatki nanašajo.

Šifro sestavljajo štiri številke: standardna oznaka ISO alfa 2 za vsako državo iz zgoraj omenjene nomenklature, ki ji sledita 2 ničli (npr. šifra GR00 za Grčijo), razen za države, razdeljene na dve ali več morskih obalnih območij, ki so označene s četrto številko, različno od ničle (od 1 do 7), kot spodaj:

| Šifra | Morska obalna območja |
| --- | --- |
| FR01 | Francija: Atlantski ocean in Severno morje |
| FR02 | Francija: Sredozemlje |
| FR03 | Francoski čezmorski departmaji: Francoska Gvajana |
| FR04 | Francoski čezmorski departmaji: Martinik in Gvadelup |
| FR05 | Francoski čezmorski departmaji: Reunion |
| DE01 | Nemčija: Severno morje |
| DE02 | Nemčija: Baltik |
| DE03 | Nemčija: celinske poti |
| GB01 | Združeno kraljestvo |
| GB02 | Otok Man |
| GB03 | Kanalski otoki |
| ES01 | Španija: Atlantik (sever) |
| ES02 | Španija: Sredozemlje in Atlantik (jug), vključno z Baleari in Kanarskimi otoki |
| SE01 | Švedska: Baltik |
| SE02 | Švedska: Severno morje |
| TR01 | Turčija: Črno morje |
| TR02 | Turčija: Sredozemlje |
| RU01 | Rusija: Črno morje |
| RU02 | Rusija: Baltik |
| RU03 | Rusija: Azija |
| MA01 | Maroko: Sredozemlje |
| MA02 | Maroko: Zahodna Afrika |
| EG01 | Egipt: Sredozemlje |
| EG02 | Egipt: Rdeče morje |
| IL01 | Izrael: Sredozemlje |
| IL02 | Izrael: Rdeče morje |
| SA01 | Savdska Arabija: Rdeče morje |
| SA02 | Savdska Arabija: Zaliv |
| US01 | Združene države Amerike: Atlantik (sever) |
| US02 | Združene države Amerike: Atlantik (jug) |
| US03 | Združene države Amerike: Zaliv |
| US04 | Združene države Amerike: Pacifik (jug) |
| US05 | Združene države Amerike: Pacifik (sever) |
| US06 | Združene države Amerike: Velika jezera |
| US07 | Portoriko |
| CA01 | Kanada: Atlantik |
| CA02 | Kanada: Velika jezera in zgornji del reke Sv. Lovrenca |
| CA03 | Kanada: Zahodna obala |
| CO01 | Kolumbija: Severna obala |
| CO02 | Kolumbija: Zahodna obala |
| | Z dodatnimi oznakami |
| ZZ01 | Objekti in naprave na morju |
| ZZ02 | Agregati, ki niso navedeni drugje |

Šifra

Morska obalna območja

FR01

Francija: Atlantski ocean in Severno morje

FR02

Francija: Sredozemlje

FR03

Francoski čezmorski departmaji: Francoska Gvajana

FR04

Francoski čezmorski departmaji: Martinik in Gvadelup

FR05

Francoski čezmorski departmaji: Reunion

DE01

Nemčija: Severno morje

DE02

Nemčija: Baltik

DE03

Nemčija: celinske poti

GB01

Združeno kraljestvo

GB02

Otok Man

GB03

Kanalski otoki

ES01

Španija: Atlantik (sever)

ES02

Španija: Sredozemlje in Atlantik (jug), vključno z Baleari in Kanarskimi otoki

SE01

Švedska: Baltik

SE02

Švedska: Severno morje

TR01

Turčija: Črno morje

TR02

Turčija: Sredozemlje

RU01

Rusija: Črno morje

RU02

Rusija: Baltik

RU03

Rusija: Azija

MA01

Maroko: Sredozemlje

MA02

Maroko: Zahodna Afrika

EG01

Egipt: Sredozemlje

EG02

Egipt: Rdeče morje

IL01

Izrael: Sredozemlje

IL02

Izrael: Rdeče morje

SA01

Savdska Arabija: Rdeče morje

SA02

Savdska Arabija: Zaliv

US01

Združene države Amerike: Atlantik (sever)

US02

Združene države Amerike: Atlantik (jug)

US03

Združene države Amerike: Zaliv

US04

Združene države Amerike: Pacifik (jug)

US05

Združene države Amerike: Pacifik (sever)

US06

Združene države Amerike: Velika jezera

US07

Portoriko

CA01

Kanada: Atlantik

CA02

Kanada: Velika jezera in zgornji del reke Sv. Lovrenca

CA03

Kanada: Zahodna obala

CO01

Kolumbija: Severna obala

CO02

Kolumbija: Zahodna obala

Z dodatnimi oznakami

ZZ01

Objekti in naprave na morju

ZZ02

Agregati, ki niso navedeni drugje

---

(1)  UL L 118, 25.5.1995, str. 10.

---

PRILOGA V

DRŽAVA REGISTRACIJE PLOVIL

Uporablja se geonomenklatura (nomenklatura držav in teritorijev za statistiko zunanje trgovine Skupnosti in za statistiko trgovine med državami članicami, sestavljena v skladu s členom 9 Uredbe (ES) št. 1172/95) veljavna v letu, na katerega se podatki nanašajo.

Šifro sestavljajo štiri številke: standardna oznaka ISO alfa 2 za vsako državo iz zgoraj omenjene nomenklature, ki ji sledita 2 ničli (npr. šifra GR00 za Grčijo), razen za države z več kot enim registrom, ki so označene s četrto številko, različno od ničle, kot spodaj:

| FR01 | Francija |
| --- | --- |
| FR02 | Francosko antarktično ozemlje (vključno s Kerguelenovimi otoki) |
| IT01 | Italija – prvi register |
| IT02 | Italija – mednarodni register |
| GB01 | Združeno kraljestvo |
| GB02 | Otok Man |
| GB03 | Kanalski otoki |
| GB04 | Gibraltar |
| DK01 | Danska |
| DK02 | Danska (DIS) |
| PT01 | Portugalska |
| PT02 | Portugalska (MAR) |
| ES01 | Španija |
| ES02 | Španija (Rebeca) |
| NO01 | Norveška |
| NO02 | Norveška (NIS) |
| US01 | Združene države Amerike |
| US02 | Portoriko |

FR01

Francija

FR02

Francosko antarktično ozemlje (vključno s Kerguelenovimi otoki)

IT01

Italija – prvi register

IT02

Italija – mednarodni register

GB01

Združeno kraljestvo

GB02

Otok Man

GB03

Kanalski otoki

GB04

Gibraltar

DK01

Danska

DK02

Danska (DIS)

PT01

Portugalska

PT02

Portugalska (MAR)

ES01

Španija

ES02

Španija (Rebeca)

NO01

Norveška

NO02

Norveška (NIS)

US01

Združene države Amerike

US02

Portoriko

---

PRILOGA VI

KLASIFIKACIJA TIPA LADIJ (ICST-COM)

| | Tip | Vključene kategorije ladij |
| --- | --- | --- |
| 10 | tekoči razsuti tovor | tanker za prevoz nafte
  tanker za prevoz kemikalij
  LG tanker
  barža-bager
  drugi tankerji |
| 20 | suhi razsuti tovor | ladja za prevoz razsutega tovora/nafte
  ladja za prevoz razsutega tovora |
| 31 | kontejner | kontejnerska ladja |
| 32 | specializiran | ladja za prevoz tovora v baržah
  ladja za prevoz kemikalij
  obsevano gorivo
  ladja za prevoz rejnih živali
  ladja za prevoz vozil
  druge specializirane ladje |
| 33 | splošni tovor; nespecializiran | zamrzovalna ladja
  ro-ro potnik
  ro-ro kontejner
  drugi ro-ro tovor
  kombinirana ladja za prevoz splošnega tovora/potnikov
  kombinirana ladja za prevoz splošnega tovora/kontejnerjev
  ladja z eno palubo
  ladja z več palubami |
| 34 | barža za suhi tovor | palubna barža
  tovorna barža
  barža, ki se lahko prevaža tudi z ladjami
  odprta barža za suhi tovor
  pokrita barža za suhi tovor
  druge barže za suhi tovor |
| 35 | potnik | potnik (brez potnikov na križarjenju) |
| 36 | potnik na križarjenju | samo ladje za križarjenje |
| 41 | ribištvo | ribolov (1)

  predelava rib (1) |
| 42 | dejavnosti na morju | vrtanje in raziskovanje (1)

  podpora na morju (1) |
| 43 | vlačilci | vlačilci (1)

  potisni vlačilec (1) |
| 49 | razno | plavajoči bagri (1)

  znanstveno-raziskovalne ladje (1)

  druga plovila (1) |
| XX | neznano | neznan tip plovila |

Tip

Vključene kategorije ladij

10

tekoči razsuti tovor

tanker za prevoz nafte

tanker za prevoz kemikalij

LG tanker

barža-bager

drugi tankerji

20

suhi razsuti tovor

ladja za prevoz razsutega tovora/nafte

ladja za prevoz razsutega tovora

31

kontejner

kontejnerska ladja

32

specializiran

ladja za prevoz tovora v baržah

ladja za prevoz kemikalij

obsevano gorivo

ladja za prevoz rejnih živali

ladja za prevoz vozil

druge specializirane ladje

33

splošni tovor; nespecializiran

zamrzovalna ladja

ro-ro potnik

ro-ro kontejner

drugi ro-ro tovor

kombinirana ladja za prevoz splošnega tovora/potnikov

kombinirana ladja za prevoz splošnega tovora/kontejnerjev

ladja z eno palubo

ladja z več palubami

34

barža za suhi tovor

palubna barža

tovorna barža

barža, ki se lahko prevaža tudi z ladjami

odprta barža za suhi tovor

pokrita barža za suhi tovor

druge barže za suhi tovor

35

potnik

potnik (brez potnikov na križarjenju)

36

potnik na križarjenju

samo ladje za križarjenje

41

ribištvo

ribolov (1)

predelava rib (1)

42

dejavnosti na morju

vrtanje in raziskovanje (1)

podpora na morju (1)

43

vlačilci

vlačilci (1)

potisni vlačilec (1)

49

razno

plavajoči bagri (1)

znanstveno-raziskovalne ladje (1)

druga plovila (1)

XX

neznano

neznan tip plovila

---

(1)  Ta direktiva tega ne zajema.

---

PRILOGA VII

RAZREDI VELIKOSTI PLOVIL

po skupni nosilnosti (DWT) ali bruto tonaži (BT)

Ta razvrstitev velja le za plovila z bruto tonažo 100 ali več.

| Razred | Nižja mejna vrednost | Višja mejna vrednost |
| --- | --- | --- |
| DWT | BT | DWT | BT |
| 01 | — | 100 | Do 499 | do 499 |
| 02 | 500 | 500 | 999 | 999 |
| 03 | 1 000 | 1 000 | 1 999 | 1 999 |
| 04 | 2 000 | 2 000 | 2 999 | 2 999 |
| 05 | 3 000 | 3 000 | 3 999 | 3 999 |
| 06 | 4 000 | 4 000 | 4 999 | 4 999 |
| 07 | 5 000 | 5 000 | 5 999 | 5 999 |
| 08 | 6 000 | 6 000 | 6 999 | 6 999 |
| 09 | 7 000 | 7 000 | 7 999 | 7 999 |
| 10 | 8 000 | 8 000 | 8 999 | 8 999 |
| 11 | 9 000 | 9 000 | 9 999 | 9 999 |
| 12 | 10 000 | 10 000 | 19 999 | 19 999 |
| 13 | 20 000 | 20 000 | 29 999 | 29 999 |
| 14 | 30 000 | 30 000 | 39 999 | 39 999 |
| 15 | 40 000 | 40 000 | 49 999 | 49 999 |
| 16 | 50 000 | 50 000 | 79 999 | 79 999 |
| 17 | 80 000 | 80 000 | 99 999 | 99 999 |
| 18 | 100 000 | 100 000 | 149 999 | 149 999 |
| 19 | 150 000 | 150 000 | 199 999 | 199 999 |
| 20 | 200 000 | 200 000 | 249 999 | 249 999 |
| 21 | 250 000 | 250 000 | 299 999 | 299 999 |
| 22 | ≥ 300 000 | ≥ 300 000 | — | — |
| Opomba: Če bi bilo treba v skladu s to direktivo vključiti plovila z bruto tonažo manj kakor 100, bi se jim dodelila šifra razreda 99. |

Razred

Nižja mejna vrednost

Višja mejna vrednost

DWT

BT

DWT

BT

01

—

100

Do 499

do 499

02

500

500

999

999

03

1 000

1 000

1 999

1 999

04

2 000

2 000

2 999

2 999

05

3 000

3 000

3 999

3 999

06

4 000

4 000

4 999

4 999

07

5 000

5 000

5 999

5 999

08

6 000

6 000

6 999

6 999

09

7 000

7 000

7 999

7 999

10

8 000

8 000

8 999

8 999

11

9 000

9 000

9 999

9 999

12

10 000

10 000

19 999

19 999

13

20 000

20 000

29 999

29 999

14

30 000

30 000

39 999

39 999

15

40 000

40 000

49 999

49 999

16

50 000

50 000

79 999

79 999

17

80 000

80 000

99 999

99 999

18

100 000

100 000

149 999

149 999

19

150 000

150 000

199 999

199 999

20

200 000

200 000

249 999

249 999

21

250 000

250 000

299 999

299 999

22

≥ 300 000

≥ 300 000

—

—

Opomba: Če bi bilo treba v skladu s to direktivo vključiti plovila z bruto tonažo manj kakor 100, bi se jim dodelila šifra razreda 99.

---

PRILOGA VIII

STRUKTURA ZA STATISTIČNE PODATKOVNE NIZE

Podatkovni nizi, navedeni v tej prilogi, opredeljujejo periodičnost za pomorsko prometno statistiko, ki jo zahteva Skupnost. Vsak podatkovni niz opredeljuje navzkrižno klasifikacijo omejenega niza dimenzij na različnih ravneh nomenklatur, zbranih iz vseh drugih dimenzij, za katere je potrebna kakovostna statistika.

Pogoje za zbiranje podatkovnega niza B1 določi Svet v zvezi s predlogom Komisije glede na rezultate pilotne raziskave, opravljene v triletnem prehodnem obdobju, kot je predvideno v členu 10 Direktive 95/64/ES in glede na izvedlivost in stroške zbiranja teh podatkov za države članice in dajalce podatkov.

POVZETEK IN PODROBNA STATISTIKA

| — | Podatkovni nizi, ki se zagotovijo za izbrana pristanišča za blago in potnike, so A1, A2, B1, C1, D1, E1, F1 in/ali F2. |
| --- | --- |

—

Podatkovni nizi, ki se zagotovijo za izbrana pristanišča za blago in potnike, so A1, A2, B1, C1, D1, E1, F1 in/ali F2.

| — | Podatkovni nizi, ki se zagotovijo za izbrana pristanišča za blago, ne pa za potnike, so A1, A2, A3, B1, C1, E1, F1 in/ ali F2. |
| --- | --- |

—

Podatkovni nizi, ki se zagotovijo za izbrana pristanišča za blago, ne pa za potnike, so A1, A2, A3, B1, C1, E1, F1 in/ ali F2.

| — | Podatkovni nizi, ki se zagotovijo za izbrana pristanišča za potnike, ne pa za blago, so A3, D1, F1 in/ali F2. |
| --- | --- |

—

Podatkovni nizi, ki se zagotovijo za izbrana pristanišča za potnike, ne pa za blago, so A3, D1, F1 in/ali F2.

| — | Podatkovni niz, ki se zagotovi za izbrana pristanišča in za pristanišča, ki niso izbrana (niti za blago niti za potnike), je A3. |
| --- | --- |

—

Podatkovni niz, ki se zagotovi za izbrana pristanišča in za pristanišča, ki niso izbrana (niti za blago niti za potnike), je A3.

| Podatkovni niz A1 | : | Prevoz potnikov v glavnih evropskih pristaniščih, po relaciji in državi registracije pomorskega plovila |
| --- | --- | --- |
| Periodičnost | : | četrtletno |

Podatkovni niz A1

:

Prevoz potnikov v glavnih evropskih pristaniščih, po relaciji in državi registracije pomorskega plovila

Periodičnost

:

četrtletno

| | Spremenljivke | Podatki o šifrah | Nomenklatura |
| --- | --- | --- | --- |
| Dimenzije | podatkovni niz | dvomestna črkovno-številčna | A1 |
| referenčno leto | štirimestna črkovno-številčna | (npr. 1997) |
| referenčno četrtletje | enomestna črkovno-številčna | (1, 2, 3, 4) |
| pristanišče, ki poroča | petmestna črkovno-številčna | izbrana pristanišča EGP na seznamu pristanišč |
| smer | enomestna črkovno-številčna | prihod, odhod (1, 2) |
| pristanišče nalaganja/razlaganja | petmestna črkovno-številčna | pristanišča EGP na seznamu pristanišč |
| relacija | štirimestna črkovno-številčna | morska obalna območja, Priloga IV |
| tip tovora | enomestna črkovno-številčna | tip tovora, Priloga II |
| Podatki: Bruto masa blaga v tonah. |

Spremenljivke

Podatki o šifrah

Nomenklatura

Dimenzije

podatkovni niz

dvomestna črkovno-številčna

A1

referenčno leto

štirimestna črkovno-številčna

(npr. 1997)

referenčno četrtletje

enomestna črkovno-številčna

(1, 2, 3, 4)

pristanišče, ki poroča

petmestna črkovno-številčna

izbrana pristanišča EGP na seznamu pristanišč

smer

enomestna črkovno-številčna

prihod, odhod (1, 2)

pristanišče nalaganja/razlaganja

petmestna črkovno-številčna

pristanišča EGP na seznamu pristanišč

relacija

štirimestna črkovno-številčna

morska obalna območja, Priloga IV

tip tovora

enomestna črkovno-številčna

tip tovora, Priloga II

Podatki: Bruto masa blaga v tonah.

| Podatkovni niz A2 | : | Prevoz netovornih enot po morju v glavnih evropskih pristaniščih, po pristanišču, tipu tovora in relaciji |
| --- | --- | --- |
| Periodičnost | : | četrtletno |

Podatkovni niz A2

:

Prevoz netovornih enot po morju v glavnih evropskih pristaniščih, po pristanišču, tipu tovora in relaciji

Periodičnost

:

četrtletno

| | Spremenljivke | Podatki o šifrah | Nomenklatura |
| --- | --- | --- | --- |
| Dimenzije | podatkovni niz | dvomestna črkovno-številčna | A2 |
| referenčno leto | štirimestna črkovno-številčna | (npr. 1997) |
| referenčno četrtletje | enomestna črkovno-številčna | (1, 2, 3, 4) |
| pristanišče, ki poroča | petmestna črkovno-številčna | izbrana pristanišča EGP na seznamu pristanišč |
| smer | enomestna črkovno-številčna | prihod, odhod (1, 2) |
| pristanišče nalaganja/razlaganja | petmestna črkovno-številčna | pristanišča EGP na seznamu pristanišč |
| relacija | štirimestna črkovno-številčna | morska obalna območja, Priloga IV |
| tip tovora | dvomestna črkovno-številčna | tip tovora, (samo netovorna enota) Priloga II (podkategorije 1X, 11, 12, 13, 19, 2X, 21, 22, 23, 29, 9X, 91, 92 in 99) |
| Podatki: Bruto masa blaga v tonah. |

Spremenljivke

Podatki o šifrah

Nomenklatura

Dimenzije

podatkovni niz

dvomestna črkovno-številčna

A2

referenčno leto

štirimestna črkovno-številčna

(npr. 1997)

referenčno četrtletje

enomestna črkovno-številčna

(1, 2, 3, 4)

pristanišče, ki poroča

petmestna črkovno-številčna

izbrana pristanišča EGP na seznamu pristanišč

smer

enomestna črkovno-številčna

prihod, odhod (1, 2)

pristanišče nalaganja/razlaganja

petmestna črkovno-številčna

pristanišča EGP na seznamu pristanišč

relacija

štirimestna črkovno-številčna

morska obalna območja, Priloga IV

tip tovora

dvomestna črkovno-številčna

tip tovora, (samo netovorna enota) Priloga II (podkategorije 1X, 11, 12, 13, 19, 2X, 21, 22, 23, 29, 9X, 91, 92 in 99)

Podatki: Bruto masa blaga v tonah.

| Podatkovni niz A3 | : | Podatki, zahtevani za izbrana pristanišča in pristanišča, za katera ni zahtevana podrobna statistika (glej člen 4(3)) |
| --- | --- | --- |
| Periodičnost | : | letno |

Podatkovni niz A3

:

Podatki, zahtevani za izbrana pristanišča in pristanišča, za katera ni zahtevana podrobna statistika (glej člen 4(3))

Periodičnost

:

letno

| | Spremenljivke | Podatki o šifrah | Nomenklatura |
| --- | --- | --- | --- |
| Dimenzije | podatkovni niz | dvomestna črkovno-številčna | A3 |
| referenčno leto | štirimestna črkovno-številčna | (npr. 1997) |
| referenčno četrtletje | enomestna črkovno-številčna | (0) |
| pristanišče, ki poroča | petmestna črkovno-številčna | vsa pristanišca na seznamu pristanišč |
| smer | enomestna črkovno-številčna | prihod, odhod (1, 2) |
| Podatki: | Bruto masa blaga v tonah.
  Število potnikov (brez potnikov na križarjenju).
  Število potnikov na križarjenju, ki začenjajo ali končujejo potovanje.
  Število potnikov na križarjenju, ki se tam udeležijo izleta: smer: prihod (1) samo – (neobvezno). |

Spremenljivke

Podatki o šifrah

Nomenklatura

Dimenzije

podatkovni niz

dvomestna črkovno-številčna

A3

referenčno leto

štirimestna črkovno-številčna

(npr. 1997)

referenčno četrtletje

enomestna črkovno-številčna

(0)

pristanišče, ki poroča

petmestna črkovno-številčna

vsa pristanišca na seznamu pristanišč

smer

enomestna črkovno-številčna

prihod, odhod (1, 2)

Podatki:

Bruto masa blaga v tonah.

Število potnikov (brez potnikov na križarjenju).

Število potnikov na križarjenju, ki začenjajo ali končujejo potovanje.

Število potnikov na križarjenju, ki se tam udeležijo izleta: smer: prihod (1) samo – (neobvezno).

| Podatkovni niz B1 | : | Prevoz po morju v glavnih evropskih pristaniščih, po pristanišču, tipu tovora, blagu in relaciji |
| --- | --- | --- |
| Periodičnost | : | letno |

Podatkovni niz B1

:

Prevoz po morju v glavnih evropskih pristaniščih, po pristanišču, tipu tovora, blagu in relaciji

Periodičnost

:

letno

| | Spremenljivke | Podatki o šifrah | Nomenklatura |
| --- | --- | --- | --- |
| Dimenzije | podatkovni niz | dvomestna črkovno-številčna | B1 |
| referenčno leto | štirimestna črkovno-številčna | (npr. 1997) |
| referenčno četrtletje | enomestna črkovno-številčna | (0) |
| pristanišče, ki poroča | petmestna črkovno-številčna | izbrana pristanišča EGP na seznamu pristanišč |
| smer | enomestna črkovno-številčna | prihod, odhod (1, 2) |
| pristanišče nalaganja/razlaganja | petmestna črkovno-številčna | pristanišča EGP na seznamu pristanišč |
| relacija | štirimestna črkovno-številčna | morska obalna območja, Priloga IV |
| tip tovora | enomestna črkovno-številčna | tip tovora, Priloga II |
| blago | dvomestna črkovno-številčna | nomenklatura blaga, Priloga III |
| Podatki: Bruto masa blaga v tonah. |

Spremenljivke

Podatki o šifrah

Nomenklatura

Dimenzije

podatkovni niz

dvomestna črkovno-številčna

B1

referenčno leto

štirimestna črkovno-številčna

(npr. 1997)

referenčno četrtletje

enomestna črkovno-številčna

(0)

pristanišče, ki poroča

petmestna črkovno-številčna

izbrana pristanišča EGP na seznamu pristanišč

smer

enomestna črkovno-številčna

prihod, odhod (1, 2)

pristanišče nalaganja/razlaganja

petmestna črkovno-številčna

pristanišča EGP na seznamu pristanišč

relacija

štirimestna črkovno-številčna

morska obalna območja, Priloga IV

tip tovora

enomestna črkovno-številčna

tip tovora, Priloga II

blago

dvomestna črkovno-številčna

nomenklatura blaga, Priloga III

Podatki: Bruto masa blaga v tonah.

| Podatkovni niz C1 | : | Prevoz tovornih enot po morju v glavnih evropskih pristaniščih, po pristanišču, tipu tovora, relaciji in statusu naloženosti |
| --- | --- | --- |
| Periodičnost | : | četrtletno |

Podatkovni niz C1

:

Prevoz tovornih enot po morju v glavnih evropskih pristaniščih, po pristanišču, tipu tovora, relaciji in statusu naloženosti

Periodičnost

:

četrtletno

| | Spremenljivke | Podatki o šifrah | Nomenklatura |
| --- | --- | --- | --- |
| Dimenzije | podatkovni niz | dvomestna črkovno-številčna | C1 |
| referenčno leto | štirimestna črkovno-številčna | (npr. 1997) |
| referenčno četrtletje | enomestna črkovno-številčna | (1, 2, 3, 4) |
| pristanišče, ki poroča | petmestna črkovno-številčna | izbrana pristanišča EGP na seznamu pristanišč |
| smer | enomestna črkovno-številčna | prihod, odhod (1, 2) |
| pristanišče nalaganja/razlaganja | petmestna črkovno-številčna | pristanišča EGP na seznamu pristanišč |
| relacija | štirimestna črkovno-številčna | morska obalna območja, Priloga IV |
| tip tovora | dvomestna črkovno-številčna | tip tovora (kontejner, samo ro-ro) Priloga II (podkategorije 3X, 31, 32, 33, 34, 5X, 51, 52, 53, 54, 56, 59, 6X, 61, 62, 63 in 69). |
| Podatki: | Bruto masa blaga v tonah (tip tovora: podkategorije 3X, 31, 32, 33, 34, 5X, 51, 54, 56, 59, 6X, 61, 62, 63 in 69).
  Število enot (tip tovora: podkategorije 3X, 31, 32, 33, 34, 5X, 51, 52, 53, 54, 56, 59, 6X, 61, 62, 63 in 69).
  Število enot brez tovora (tip tovora: podkategorije 3X, 31, 32, 33, 34, 5X, 51, 59, 6X, 61, 63 in 69). |

Spremenljivke

Podatki o šifrah

Nomenklatura

Dimenzije

podatkovni niz

dvomestna črkovno-številčna

C1

referenčno leto

štirimestna črkovno-številčna

(npr. 1997)

referenčno četrtletje

enomestna črkovno-številčna

(1, 2, 3, 4)

pristanišče, ki poroča

petmestna črkovno-številčna

izbrana pristanišča EGP na seznamu pristanišč

smer

enomestna črkovno-številčna

prihod, odhod (1, 2)

pristanišče nalaganja/razlaganja

petmestna črkovno-številčna

pristanišča EGP na seznamu pristanišč

relacija

štirimestna črkovno-številčna

morska obalna območja, Priloga IV

tip tovora

dvomestna črkovno-številčna

tip tovora (kontejner, samo ro-ro) Priloga II (podkategorije 3X, 31, 32, 33, 34, 5X, 51, 52, 53, 54, 56, 59, 6X, 61, 62, 63 in 69).

Podatki:

Bruto masa blaga v tonah (tip tovora: podkategorije 3X, 31, 32, 33, 34, 5X, 51, 54, 56, 59, 6X, 61, 62, 63 in 69).

Število enot (tip tovora: podkategorije 3X, 31, 32, 33, 34, 5X, 51, 52, 53, 54, 56, 59, 6X, 61, 62, 63 in 69).

Število enot brez tovora (tip tovora: podkategorije 3X, 31, 32, 33, 34, 5X, 51, 59, 6X, 61, 63 in 69).

| Podatkovni niz D1 | : | Prevoz potnikov v glavnih evropskih pristaniščih, po relaciji in državi registracije pomorskega plovila |
| --- | --- | --- |
| Periodičnost | : | četrtletno |

Podatkovni niz D1

:

Prevoz potnikov v glavnih evropskih pristaniščih, po relaciji in državi registracije pomorskega plovila

Periodičnost

:

četrtletno

| | Spremenljivke | Podatki o šifrah | Nomenklatura |
| --- | --- | --- | --- |
| Dimenzije | podatkovni niz | dvomestna črkovno-številčna | D1 |
| referenčno leto | štirimestna črkovno-številčna | (npr. 1997) |
| referenčno četrtletje | enomestna črkovno-številčna | (1, 2, 3, 4) |
| pristanišče, ki poroča | petmestna črkovno-številčna | izbrana pristanišča EGP na seznamu pristanišč |
| smer | enomestna črkovno-številčna | prihod, odhod (1, 2) |
| pristanišče nalaganja/razlaganja | petmestna črkovno-številčna | pristanišča EGP na seznamu pristanišč |
| relacija | štirimestna črkovno-številčna | morska obalna območja, Priloga IV |
| država registracije plovila | štirimestna črkovno-številčna | država registracije plovila, Priloga V |
| Podatki: Število potnikov, razen potnikov na križarjenju, ki začenjajo in končujejo potovanje, in število potnikov na križarjenju, ki se na križarjenju udeležijo izleta. |

Spremenljivke

Podatki o šifrah

Nomenklatura

Dimenzije

podatkovni niz

dvomestna črkovno-številčna

D1

referenčno leto

štirimestna črkovno-številčna

(npr. 1997)

referenčno četrtletje

enomestna črkovno-številčna

(1, 2, 3, 4)

pristanišče, ki poroča

petmestna črkovno-številčna

izbrana pristanišča EGP na seznamu pristanišč

smer

enomestna črkovno-številčna

prihod, odhod (1, 2)

pristanišče nalaganja/razlaganja

petmestna črkovno-številčna

pristanišča EGP na seznamu pristanišč

relacija

štirimestna črkovno-številčna

morska obalna območja, Priloga IV

država registracije plovila

štirimestna črkovno-številčna

država registracije plovila, Priloga V

Podatki: Število potnikov, razen potnikov na križarjenju, ki začenjajo in končujejo potovanje, in število potnikov na križarjenju, ki se na križarjenju udeležijo izleta.

| Podatkovni niz E1 | : | Prevoz po morju v glavnih evropskih pristaniščih, po pristanišču, tipu tovora, relaciji in državi registracije pomorskih plovil |
| --- | --- | --- |
| Periodičnost | : | letno |

Podatkovni niz E1

:

Prevoz po morju v glavnih evropskih pristaniščih, po pristanišču, tipu tovora, relaciji in državi registracije pomorskih plovil

Periodičnost

:

letno

| | Spremenljivke | Podatki o šifrah | Nomenklatura |
| --- | --- | --- | --- |
| Dimenzije | podatkovni niz | dvomestna črkovno-številčna | E1 |
| referenčno leto | štirimestna črkovno-številčna | (npr. 1997) |
| referenčno četrtletje | enomestna črkovno-številčna | (0) |
| pristanišče, ki poroča | petmestna črkovno-številčna | izbrana pristanišča EGP na seznamu pristanišč |
| smer | enomestna črkovno-številčna | prihod, odhod (1, 2) |
| pristanišče nalaganja/razlaganja | petmestna črkovno-številčna | pristanišča EGP na seznamu pristanišč |
| relacija | štirimestna črkovno-številčna | morska obalna območja, Priloga IV |
| tip tovora | enomestna črkovno-številčna | tip tovora, Priloga II |
| država registracije plovila | štirimestna črkovno-številčna | država registracije plovila, Priloga V |
| Podatki: Bruto masa blaga v tonah. |

Spremenljivke

Podatki o šifrah

Nomenklatura

Dimenzije

podatkovni niz

dvomestna črkovno-številčna

E1

referenčno leto

štirimestna črkovno-številčna

(npr. 1997)

referenčno četrtletje

enomestna črkovno-številčna

(0)

pristanišče, ki poroča

petmestna črkovno-številčna

izbrana pristanišča EGP na seznamu pristanišč

smer

enomestna črkovno-številčna

prihod, odhod (1, 2)

pristanišče nalaganja/razlaganja

petmestna črkovno-številčna

pristanišča EGP na seznamu pristanišč

relacija

štirimestna črkovno-številčna

morska obalna območja, Priloga IV

tip tovora

enomestna črkovno-številčna

tip tovora, Priloga II

država registracije plovila

štirimestna črkovno-številčna

država registracije plovila, Priloga V

Podatki: Bruto masa blaga v tonah.

| Podatkovni niz F1 | : | Ladijski promet v glavnih evropskih pristaniščih, po pristanišču, tipu in velikosti plovil, ki nalagajo ali razlagajo tovor, vkrcavajo ali izkrcavajo potnike (vključno s potniki na križarjenju, ki se na križarjenju udeležijo izleta) |
| --- | --- | --- |
| Periodičnost | : | četrtletno |

Podatkovni niz F1

:

Ladijski promet v glavnih evropskih pristaniščih, po pristanišču, tipu in velikosti plovil, ki nalagajo ali razlagajo tovor, vkrcavajo ali izkrcavajo potnike (vključno s potniki na križarjenju, ki se na križarjenju udeležijo izleta)

Periodičnost

:

četrtletno

| | Spremenljivke | Podatki o šifrah | Nomenklatura |
| --- | --- | --- | --- |
| Dimenzije | podatkovni niz | dvomestna črkovno-številčna | F1 |
| referenčno leto | štirimestna črkovno-številčna | (npr. 1997) |
| referenčno četrtletje | enomestna črkovno-številčna | (1, 2, 3, 4) |
| pristanišče, ki poroča | petmestna črkovno-številčna | izbrana pristanišča EGP na seznamu pristanišč |
| smer | enomestna črkovno-številčna | prihod, odhod (1, 2) |
| tip plovila | dvomestna črkovno-številčna | tip ladje, Priloga VI |
| velikost plovila DWT | dvomestna črkovno-številčna | velikostni razredi po bruto tonaži, Priloga VII |
| Podatki: | Število plovil;
  Bruto nosilnost plovil v tonah. |

Spremenljivke

Podatki o šifrah

Nomenklatura

Dimenzije

podatkovni niz

dvomestna črkovno-številčna

F1

referenčno leto

štirimestna črkovno-številčna

(npr. 1997)

referenčno četrtletje

enomestna črkovno-številčna

(1, 2, 3, 4)

pristanišče, ki poroča

petmestna črkovno-številčna

izbrana pristanišča EGP na seznamu pristanišč

smer

enomestna črkovno-številčna

prihod, odhod (1, 2)

tip plovila

dvomestna črkovno-številčna

tip ladje, Priloga VI

velikost plovila DWT

dvomestna črkovno-številčna

velikostni razredi po bruto tonaži, Priloga VII

Podatki:

Število plovil;

Bruto nosilnost plovil v tonah.

| Podatkovni niz F2 | : | Ladijski promet v glavnih evropskih pristaniščih, po pristanišču, tipu in velikosti plovil, ki nalagajo ali razlagajo tovor, vkrcavajo ali izkrcavajo potnike (vključno s potniki na križarjenju, ki se na križarjenju udeležijo izleta) |
| --- | --- | --- |
| Periodičnost | : | četrtletno |

Podatkovni niz F2

:

Ladijski promet v glavnih evropskih pristaniščih, po pristanišču, tipu in velikosti plovil, ki nalagajo ali razlagajo tovor, vkrcavajo ali izkrcavajo potnike (vključno s potniki na križarjenju, ki se na križarjenju udeležijo izleta)

Periodičnost

:

četrtletno

| | Spremenljivke | Podatki o šifrah | Nomenklatura |
| --- | --- | --- | --- |
| Dimenzije | podatkovni niz | dvomestna črkovno-številčna | F2 |
| referenčno leto | štirimestna črkovno-številčna | (npr. 1997) |
| referenčno četrtletje | enomestna črkovno-številčna | (1, 2, 3, 4) |
| pristanišče, ki poroča | petmestna črkovno-številčna | izbrana pristanišča EGP na seznamu pristanišč |
| smer | enomestna črkovno-številčna | prihod, odhod (1, 2) |
| tip plovila | dvomestna črkovno-številčna | tip ladje, Priloga VI |
| velikost plovila BT | dvomestna črkovno-številčna | velikostni razredi po bruto tonaži, Priloga VII |
| Podatki: | Število plovil;
  Bruto tonaža plovil. |

Spremenljivke

Podatki o šifrah

Nomenklatura

Dimenzije

podatkovni niz

dvomestna črkovno-številčna

F2

referenčno leto

štirimestna črkovno-številčna

(npr. 1997)

referenčno četrtletje

enomestna črkovno-številčna

(1, 2, 3, 4)

pristanišče, ki poroča

petmestna črkovno-številčna

izbrana pristanišča EGP na seznamu pristanišč

smer

enomestna črkovno-številčna

prihod, odhod (1, 2)

tip plovila

dvomestna črkovno-številčna

tip ladje, Priloga VI

velikost plovila BT

dvomestna črkovno-številčna

velikostni razredi po bruto tonaži, Priloga VII

Podatki:

Število plovil;

Bruto tonaža plovil.

---

PRILOGA IX

DEL A

Razveljavljena direktiva s seznamom njenih zaporednih sprememb

(iz člena 12)

| Direktiva Sveta 95/64/ES
  (UL L 320, 30.12.1995, str. 25). | |
| --- | --- |
| Odločba Komisije 98/385/ES
  (UL L 174, 18.6.1998, str. 1). | samo člen 3 |
| Odločba Komisije 2000/363/ES
  (UL L 132, 5.6.2000, str. 1). | samo člen 1 |
| Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1882/2003
  (UL L 284, 31.10.2003, str. 1). | samo točka 20 Priloge II |
| Odločba Komisije 2005/366/ES
  (UL L 123, 17.5.2005, str. 1). | samo člen 1 |
| Uredba Komisije (ES) št. 1304/2007
  (UL L 290, 8.11.2007, str. 14). | samo člen 1 |

Direktiva Sveta 95/64/ES

(UL L 320, 30.12.1995, str. 25).

Odločba Komisije 98/385/ES

(UL L 174, 18.6.1998, str. 1).

samo člen 3

Odločba Komisije 2000/363/ES

(UL L 132, 5.6.2000, str. 1).

samo člen 1

Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1882/2003

(UL L 284, 31.10.2003, str. 1).

samo točka 20 Priloge II

Odločba Komisije 2005/366/ES

(UL L 123, 17.5.2005, str. 1).

samo člen 1

Uredba Komisije (ES) št. 1304/2007

(UL L 290, 8.11.2007, str. 14).

samo člen 1

DEL B

Roki za prenos v nacionalno pravo

(iz člena 12)

| Direktiva | Roki za prenos |
| --- | --- |
| 95/64/ES | 31. december 1996 |

Direktiva

Roki za prenos

95/64/ES

31. december 1996

---

PRILOGA X

KORELACIJSKA TABELA

| Direktiva 95/64/ES | Ta direktiva |
| --- | --- |
| Člen 1 | Člen 1 |
| Člen 2, točka (1), prvi pododstavek | Člen 2, točka (a), prvi pododstavek |
| Člen 2, točka (1), drugi pododstavek, točki (a) in (b) | Člen 2, točka (a), drugi pododstavek, (i) in (ii) |
| Člen 2, točka (1), tretji pododstavek | Člen 2, točka (a), tretji pododstavek |
| Člen 2, točke (2) do (5) | Člen 2, točke (b) do (e) |
| Člen 3 | Člen 3 |
| Člen 4(1) | Člen 4(1) |
| Člen 4(2), prvi pododstavek | Člen 4(2), prvi pododstavek |
| Člen 4(2), drugi pododstavek | — |
| Člen 4(2), tretji pododstavek | Člen 4(2), drugi pododstavek |
| Člen 4(3) | Člen 4(3) |
| Členi 5, 6 in 7 | Členi 5, 6 in 7 |
| Člen 8(1) | Člen 8 |
| Člen 8(2) | — |
| Člen 9 | Člen 9 |
| Člen10 | — |
| Člen 11 | — |
| Člen 12 | — |
| Člen 13(1) in (2) | Člen 10(1) in (2) |
| — | Člen 10(3) |
| Člen 13(3) | — |
| Člen 14(1) | — |
| Člen 14(2) | Člen 11 |
| — | Člen 12 |
| Člen 15 | Člen 13 |
| Člen 16 | Člen 14 |
| priloge I do VIII | priloge I do VIII |
| — | Priloga IX |
| — | Priloga X |

Direktiva 95/64/ES

Ta direktiva

Člen 1

Člen 1

Člen 2, točka (1), prvi pododstavek

Člen 2, točka (a), prvi pododstavek

Člen 2, točka (1), drugi pododstavek, točki (a) in (b)

Člen 2, točka (a), drugi pododstavek, (i) in (ii)

Člen 2, točka (1), tretji pododstavek

Člen 2, točka (a), tretji pododstavek

Člen 2, točke (2) do (5)

Člen 2, točke (b) do (e)

Člen 3

Člen 3

Člen 4(1)

Člen 4(1)

Člen 4(2), prvi pododstavek

Člen 4(2), prvi pododstavek

Člen 4(2), drugi pododstavek

—

Člen 4(2), tretji pododstavek

Člen 4(2), drugi pododstavek

Člen 4(3)

Člen 4(3)

Členi 5, 6 in 7

Členi 5, 6 in 7

Člen 8(1)

Člen 8

Člen 8(2)

—

Člen 9

Člen 9

Člen10

—

Člen 11

—

Člen 12

—

Člen 13(1) in (2)

Člen 10(1) in (2)

—

Člen 10(3)

Člen 13(3)

—

Člen 14(1)

—

Člen 14(2)

Člen 11

—

Člen 12

Člen 15

Člen 13

Člen 16

Člen 14

priloge I do VIII

priloge I do VIII

—

Priloga IX

—

Priloga X

---

II Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna

ODLOČBE/SKLEPI

Komisija

| 6.6.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 141/48 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 141/48

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 29. maja 2009

o odobritvi odstopanja, ki ga je zahtevalo Združeno kraljestvo Velika Britanija in Severna Irska za Anglijo, Škotsko in Wales na podlagi Direktive Sveta 91/676/EGS o varstvu voda pred onesnaževanjem z nitrati iz kmetijskih virov

(notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 3853)

(Besedilo v angleškem jeziku je edino verodostojno)

(2009/431/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Direktive Sveta 91/676/EGS z dne 12. decembra 1991 o varstvu voda pred onesnaževanjem z nitrati iz kmetijskih virov (1) in zlasti tretjega pododstavka odstavka 2 Priloge III k Direktivi,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Če se količina živinskega gnojila, ki ga namerava država članica letno uporabiti na hektar, razlikuje od količine, navedene v prvem stavku drugega pododstavka odstavka 2 Priloge III k Direktivi 91/676/EGS in v točki (a) navedenega pododstavka, mora biti ta količina določena tako, da ni ogroženo doseganje ciljev iz člena 1 navedene direktive, in mora biti upravičena na podlagi objektivnih meril, kot so v tem primeru dolga rastna doba in posevki, ki sprejmejo veliko dušika. |
| --- | --- |

(1)

Če se količina živinskega gnojila, ki ga namerava država članica letno uporabiti na hektar, razlikuje od količine, navedene v prvem stavku drugega pododstavka odstavka 2 Priloge III k Direktivi 91/676/EGS in v točki (a) navedenega pododstavka, mora biti ta količina določena tako, da ni ogroženo doseganje ciljev iz člena 1 navedene direktive, in mora biti upravičena na podlagi objektivnih meril, kot so v tem primeru dolga rastna doba in posevki, ki sprejmejo veliko dušika.

| (2) | Združeno kraljestvo Velike Britanije in Severne Irske je 14. januarja 2009 Komisiji predložilo zahtevek za odstopanje na podlagi tretjega pododstavka odstavka 2 Priloge III k Direktivi 91/676/EGS za Anglijo, Škotsko in Wales. |
| --- | --- |

(2)

Združeno kraljestvo Velike Britanije in Severne Irske je 14. januarja 2009 Komisiji predložilo zahtevek za odstopanje na podlagi tretjega pododstavka odstavka 2 Priloge III k Direktivi 91/676/EGS za Anglijo, Škotsko in Wales.

| (3) | Zahtevano odstopanje se nanaša na namen Združenega kraljestva Velike Britanije in Severne Irske, da na travniških kmetijah Anglije, Škotske in Walesa dovoli vnos do 250 kg dušika iz živinskega gnojila letno na hektar. Odstopanje bi po ocenah zajemalo približno 1 950 kmetijskih gospodarstev v Angliji, na Škotskem in v Walesu, kar ustreza 1,3 % vseh kmetij, 1,5 % uporabljene kmetijske površine in 21 % glav mlečne živine. |
| --- | --- |

(3)

Zahtevano odstopanje se nanaša na namen Združenega kraljestva Velike Britanije in Severne Irske, da na travniških kmetijah Anglije, Škotske in Walesa dovoli vnos do 250 kg dušika iz živinskega gnojila letno na hektar. Odstopanje bi po ocenah zajemalo približno 1 950 kmetijskih gospodarstev v Angliji, na Škotskem in v Walesu, kar ustreza 1,3 % vseh kmetij, 1,5 % uporabljene kmetijske površine in 21 % glav mlečne živine.

| (4) | Zakonodaja za izvajanje Direktive 91/676/EGS, tudi tista za določevanje ranljivih območij in vzpostavitev akcijskega programa v Angliji (Predpisi 2008 št. 2349), na Škotskem (Predpisi 2008 št. 298) in v Walesu (Predpisi 2008 št. 3143), je bila sprejeta in se uporablja v povezavi s to odločbo. |
| --- | --- |

(4)

Zakonodaja za izvajanje Direktive 91/676/EGS, tudi tista za določevanje ranljivih območij in vzpostavitev akcijskega programa v Angliji (Predpisi 2008 št. 2349), na Škotskem (Predpisi 2008 št. 298) in v Walesu (Predpisi 2008 št. 3143), je bila sprejeta in se uporablja v povezavi s to odločbo.

| (5) | Opredeljena ranljiva območja, na katera se nanašajo akcijski načrti, pokrivajo 68 % skupne površine Anglije, 14 % skupne površine Škotske in 4 % skupne površine Walesa. |
| --- | --- |

(5)

Opredeljena ranljiva območja, na katera se nanašajo akcijski načrti, pokrivajo 68 % skupne površine Anglije, 14 % skupne površine Škotske in 4 % skupne površine Walesa.

| (6) | Predloženi podatki o kakovosti vode kažejo, da ima v Angliji 83 % teles podzemne vode povprečne koncentracije nitratov pod 50 mg/l, 58 % pa pod 25 mg/l. Na Škotskem in v Walesu ima več kot 90 % teles podzemne vode povprečne koncentracije nitratov pod 50 mg/l, več kot 70 % pa pod 25 mg/l. V površinskih vodah so v Angliji na več kot 50 % krajev za spremljanje povprečne koncentracije nitratov pod 25 mg/l, na le 9 % pa nad 50 mg/l. Na Škotskem in v Walesu so na več kot 90 % krajev za spremljanje povprečne koncentracije nitratov pod 25 mg/l, na nobenem kraju za spremljanje pa niso nad 50 mg/l. |
| --- | --- |

(6)

Predloženi podatki o kakovosti vode kažejo, da ima v Angliji 83 % teles podzemne vode povprečne koncentracije nitratov pod 50 mg/l, 58 % pa pod 25 mg/l. Na Škotskem in v Walesu ima več kot 90 % teles podzemne vode povprečne koncentracije nitratov pod 50 mg/l, več kot 70 % pa pod 25 mg/l. V površinskih vodah so v Angliji na več kot 50 % krajev za spremljanje povprečne koncentracije nitratov pod 25 mg/l, na le 9 % pa nad 50 mg/l. Na Škotskem in v Walesu so na več kot 90 % krajev za spremljanje povprečne koncentracije nitratov pod 25 mg/l, na nobenem kraju za spremljanje pa niso nad 50 mg/l.

| (7) | Molzno govedo, klavno govedo in ovce so glavne vrste pašne živine v Angliji, na Škotskem in v Walesu, števila glav živine pa so se v obdobju 1995–2007 zmanjševala (zmanjšanje je znašalo 13 % pri govedu ter 22 % pri ovcah in jagnjetih). Približno 48 % vsega proizvedenega živinskega gnojila se uporablja kot trdno gnojilo, pridobljeno iz sistemov, ki temeljijo na slami, 52 % vsega živinskega gnojila pa se uporablja kot gnojevka. |
| --- | --- |

(7)

Molzno govedo, klavno govedo in ovce so glavne vrste pašne živine v Angliji, na Škotskem in v Walesu, števila glav živine pa so se v obdobju 1995–2007 zmanjševala (zmanjšanje je znašalo 13 % pri govedu ter 22 % pri ovcah in jagnjetih). Približno 48 % vsega proizvedenega živinskega gnojila se uporablja kot trdno gnojilo, pridobljeno iz sistemov, ki temeljijo na slami, 52 % vsega živinskega gnojila pa se uporablja kot gnojevka.

| (8) | Uporaba umetnih gnojil v zadnjih 20 letih se je zmanjšala, za 42 % pri dušikovih in za 49 % pri fosfornih. Uporaba umetnega dušikovega gnojila na travinju, namenjenem za pašo mlečne živine, se je od leta 1999 zmanjšala za 37 % in je leta 2007 znašala 128 kg N/ha. Nacionalne bilance OECD za dušik in fosfor kažejo za obdobje od 1985 do 2002 padec dušikove bilance s 46 na 22 kg N/ha in padec fosforjeve bilance s 15 na 12 kg P/ha. |
| --- | --- |

(8)

Uporaba umetnih gnojil v zadnjih 20 letih se je zmanjšala, za 42 % pri dušikovih in za 49 % pri fosfornih. Uporaba umetnega dušikovega gnojila na travinju, namenjenem za pašo mlečne živine, se je od leta 1999 zmanjšala za 37 % in je leta 2007 znašala 128 kg N/ha. Nacionalne bilance OECD za dušik in fosfor kažejo za obdobje od 1985 do 2002 padec dušikove bilance s 46 na 22 kg N/ha in padec fosforjeve bilance s 15 na 12 kg P/ha.

| (9) | Travinja zavzemajo 69 % skupne kmetijske površine v Angliji, na Škotskem in v Walesu, 46 % jih je ekstenzivnih, 54 % pa upravljanih. 31 % vseh kmetijskih zemljišč so njive. |
| --- | --- |

(9)

Travinja zavzemajo 69 % skupne kmetijske površine v Angliji, na Škotskem in v Walesu, 46 % jih je ekstenzivnih, 54 % pa upravljanih. 31 % vseh kmetijskih zemljišč so njive.

| (10) | Spremni dokumenti, ki so predloženi v uradnem obvestilu, kažejo, da je predlagana količina 250 kg dušika iz živinskega gnojila pašne živine letno na hektar na travniških kmetijah utemeljena na podlagi objektivnih meril, kot so velika neto količina padavin, dolge rastne dobe in veliki pridelki trave, ki sprejme veliko dušika. |
| --- | --- |

(10)

Spremni dokumenti, ki so predloženi v uradnem obvestilu, kažejo, da je predlagana količina 250 kg dušika iz živinskega gnojila pašne živine letno na hektar na travniških kmetijah utemeljena na podlagi objektivnih meril, kot so velika neto količina padavin, dolge rastne dobe in veliki pridelki trave, ki sprejme veliko dušika.

| (11) | Komisija po pregledu zahtevka meni, da predlagana količina 250 kg na hektar ob upoštevanju nekaterih strogih pogojev ne bo škodovala doseganju ciljev iz Direktive 91/676/EGS. |
| --- | --- |

(11)

Komisija po pregledu zahtevka meni, da predlagana količina 250 kg na hektar ob upoštevanju nekaterih strogih pogojev ne bo škodovala doseganju ciljev iz Direktive 91/676/EGS.

| (12) | Ta odločba se uporablja v povezavi z akcijskimi programi za Anglijo, Škotsko in Wales za obdobje od leta 2009 do 2012. |
| --- | --- |

(12)

Ta odločba se uporablja v povezavi z akcijskimi programi za Anglijo, Škotsko in Wales za obdobje od leta 2009 do 2012.

| (13) | Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Odbora za nitrate, ki je bil ustanovljen v skladu s členom 9 Direktive 91/676/EGS – |
| --- | --- |

(13)

Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Odbora za nitrate, ki je bil ustanovljen v skladu s členom 9 Direktive 91/676/EGS –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Odstopanje, ki ga je Združeno kraljestvo Velike Britanije in Severne Irske zahtevalo za Anglijo, Škotsko in Wales z namenom, da se dovoli uporaba večje količine živinskega gnojila, kakor jo določa prvi stavek drugega pododstavka odstavka 2 Priloge III k Direktivi 91/676/EGS in točka (a) navedenega pododstavka, se odobri ob upoštevanju pogojev iz te odločbe.

Člen 2

Opredelitve

V tej odločbi se uporabljajo naslednje opredelitve:

| (a) | „travniška kmetija“ pomeni kmetijsko gospodarstvo, na katerem 80 % ali več kmetijske površine, ki je na voljo za gnojenje z živinskim gnojilom, pokriva trava; |
| --- | --- |

(a)

„travniška kmetija“ pomeni kmetijsko gospodarstvo, na katerem 80 % ali več kmetijske površine, ki je na voljo za gnojenje z živinskim gnojilom, pokriva trava;

| (b) | „pašna živina“ pomeni govedo (razen telet, rejenih za meso), ovce, jelenjad, koze in konje; |
| --- | --- |

(b)

„pašna živina“ pomeni govedo (razen telet, rejenih za meso), ovce, jelenjad, koze in konje;

| (c) | „trava“ pomeni trajno ali začasno travinje (začasno pomeni, da leži manj kot štiri leta). |
| --- | --- |

(c)

„trava“ pomeni trajno ali začasno travinje (začasno pomeni, da leži manj kot štiri leta).

Člen 3

Področje uporabe

Ta odločba se uporablja za travniške kmetije na individualni podlagi in pod pogoji iz členov 4, 5 in 6.

Člen 4

Letna dovoljenja in obveznosti

1.   Kmetje, ki želijo, da se odobri odstopanje, morajo letno oddati vloge pristojnim organom.

2.   Skupaj z letno vlogo iz odstavka 1 se pisno obvežejo, da bodo izpolnjevali pogoje, določene v členih 5 in 6.

3.   Pristojni organi zagotovijo, da so vsi zahtevki za odstopanje podvrženi upravnemu nadzoru. Kadar navedeni nadzor pokaže, da pogoji iz členov 5 in 6 niso izpolnjeni, se vložnik o tem obvesti. V tem primeru velja zahtevek za zavrnjenega.

Člen 5

Uporaba živinskega gnojila in drugih gnojil

1.   Količina živinskega gnojila pašne živine, ki se vsako leto vnese v tla na travniških kmetijah, tudi s strani živali samih, ne sme presegati količine živinskega gnojila, ki vsebuje 250 kg dušika na hektar, pod pogoji iz odstavkov 2 do 7.

2.   Skupni vnos dušika ne sme presegati predvidljivih potreb po hranilih zadevnega posevka in mora upoštevati vnos iz tal.

3.   Vsaka kmetija mora imeti načrt gnojenja, kjer je opisano kolobarjenje na kmetijskem zemljišču in načrtovana uporaba živinskega gnojila, dušikovih in fosfatnih gnojil. Kmetija mora imeti navedeni načrt pripravljen vsako koledarsko leto do najpozneje 1. marca.

Načrt gnojenja vključuje naslednje:

| (a) | število glav živine, opis sistema namestitve in sistema za shranjevanje, vključno z velikostjo prostora, ki je na razpolago za skladiščenje živinskega gnojila; |
| --- | --- |

(a)

število glav živine, opis sistema namestitve in sistema za shranjevanje, vključno z velikostjo prostora, ki je na razpolago za skladiščenje živinskega gnojila;

| (b) | izračun dušika (z odštevkom izgub pri namestitvi in shranjevanju) in fosforja iz živinskega gnojila, ki se proizvedeta na kmetiji; |
| --- | --- |

(b)

izračun dušika (z odštevkom izgub pri namestitvi in shranjevanju) in fosforja iz živinskega gnojila, ki se proizvedeta na kmetiji;

| (c) | načrt kolobarjenja posevkov in površino za vsak posevek, vključno s skico položajev posameznih polj; |
| --- | --- |

(c)

načrt kolobarjenja posevkov in površino za vsak posevek, vključno s skico položajev posameznih polj;

| (d) | predvidene potrebe posevka po dušiku in fosforju; |
| --- | --- |

(d)

predvidene potrebe posevka po dušiku in fosforju;

| (e) | količino in vrsto živinskega gnojila, ki se dostavi iz kmetije ali na kmetijo; |
| --- | --- |

(e)

količino in vrsto živinskega gnojila, ki se dostavi iz kmetije ali na kmetijo;

| (f) | rezultate analize tal glede stanja dušika in fosforja v tleh, če so na voljo; |
| --- | --- |

(f)

rezultate analize tal glede stanja dušika in fosforja v tleh, če so na voljo;

| (g) | količino vnesenega dušika in fosforja iz živinskega gnojila za vsako polje; |
| --- | --- |

(g)

količino vnesenega dušika in fosforja iz živinskega gnojila za vsako polje;

| (h) | količino vnesenega dušika in fosforja iz umetnih in drugih gnojil za vsako polje. |
| --- | --- |

(h)

količino vnesenega dušika in fosforja iz umetnih in drugih gnojil za vsako polje.

Načrte je treba popraviti najpozneje sedem dni po vsaki spremembi v kmetijski praksi, da se zagotovi skladnost med načrti in dejansko kmetijsko prakso.

4.   Vsaka kmetija vodi bilanco gnojenja, vključno z informacijami o upravljanju z vnosi dušika in fosforja. Bilanca gnojenja se predloži pristojnemu organu za vsako koledarsko leto.

5.   Vsaka travniška kmetija, za katero je odobreno odstopanje, se strinja, da se vloga iz člena 4(1), načrt gnojenja in bilanca gnojenja preverjajo.

6.   Rezultati analize dušika in fosforja v zemlji so dostopni za vsako kmetijo, za katero velja odstopanje. Vzorčenje in analiza se morata izvajati najmanj enkrat na štiri leta za vsako homogeno površino na kmetiji, ob upoštevanju kolobarjenja s posevki in značilnosti zemlje. Zahteva se vsaj ena analiza na 5 hektarjev kmetijskih površin.

7.   Živinskega gnojila se ne sme nanašati jeseni pred začetkom setve trave.

Člen 6

Upravljanje zemljišč

Na 80 % ali več površin, ki so na kmetijah na voljo za vnos živinskega gnojila, se goji trava. Kmetje, za katere je odobreno individualno odstopanje, izvajajo naslednje ukrepe:

| (a) | začasno travinje na peščeni zemlji se orje spomladi; |
| --- | --- |

(a)

začasno travinje na peščeni zemlji se orje spomladi;

| (b) | preorani travi na vseh tipih tal takoj sledijo posevki z visoko potrebo po dušiku; |
| --- | --- |

(b)

preorani travi na vseh tipih tal takoj sledijo posevki z visoko potrebo po dušiku;

| (c) | kolobarjenje ne vključuje stročnic in drugih rastlin, ki vežejo atmosferski dušik. To pa ne velja za deteljo v travinju z manj kot 50 % detelje ali za druge stročnice, podsejane s travo. |
| --- | --- |

(c)

kolobarjenje ne vključuje stročnic in drugih rastlin, ki vežejo atmosferski dušik. To pa ne velja za deteljo v travinju z manj kot 50 % detelje ali za druge stročnice, podsejane s travo.

Člen 7

Drugi ukrepi

To odstopanje se uporablja brez poseganja v ukrepe, ki so potrebni za skladnost z ostalo zakonodajo Skupnosti za zaščito javnega zdravja in zdravja živali ter zaščito okolja.

Člen 8

Spremljanje

1.   Pristojni organ sestavi in vsako leto posodobi zemljevide, iz katerih so razvidni odstotki travniških kmetij, živine in kmetijskih zemljišč, za katere je v vsaki upravni enoti odobreno individualno odstopanje. Ti zemljevidi se vsako leto predložijo Komisiji in so priloženi poročilu, navedenemu v členu 10 te odločbe.

2.   Spremljanje kmetij, na katere se nanašata akcijski program in odstopanje, se izvaja na poljih kmetijskih gospodarstev in kmetijskih območjih spremljanja. Referenčna območja spremljanja morajo biti značilna za različne tipe tal, ravni intenzivnosti in prakse gnojenja.

3.   Raziskave in analize hranil, navedene v členu 5 te odločbe, zagotavljajo podatke o lokalni rabi zemljišč, kolobarjenju posevkov in kmetijski praksi na kmetijah, za katere je odobreno individualno odstopanje. Ti podatki se lahko uporabijo za modelno zasnovane izračune obsega spiranja nitratov in izgub fosforja na poljih, na katerih se vnaša do 250 kg dušika iz gnojila pašne živine na hektar letno.

4.   Spremljanje plitvih podzemnih vod, talnih vod, odpadnih vod in potokov na kmetijah, ki spadajo h krajem kmetijskih območjih spremljanja, je vir podatkov o koncentraciji dušika in fosforja v vodi, ki izteka iz območja korenin in se izliva v podzemne in površinske vode.

5.   Na kmetijskih območjih spremljanja, ki se nahajajo v bližini najbolj občutljivih vodnih teles, se poostri spremljanje kakovosti vode.

6.   Izvede se študija z namenom, da se ob koncu obdobja odstopanja zberejo podrobne znanstvene informacije o sistemih travinja v intenzivni rabi, da se izboljša upravljanje s hranili. Ta študija se bo osredotočila na izgube hranil, vključno z izpiranjem nitratov, izgube zaradi denitrifikacije in izgube fosfatov, in sicer v okviru sistemov intenzivne proizvodnje mleka na reprezentativnih območjih.

Člen 9

Pregledi

1.   Pristojni nacionalni organ izvaja upravne preglede vseh kmetij, za katere je odobreno individualno odstopanje, da oceni, ali upoštevajo najvišjo količino 250 kg dušika iz gnojila pašne živine letno na hektar, največje dovoljene stopnje gnojenja z dušikom in pogoje za rabo zemljišč.

2.   Na podlagi analize tveganja, rezultatov pregledov iz prejšnjih let in rezultatov splošnih naključnih pregledov upoštevanja zakonodaje, s katero se izvaja Direktiva 91/676/EGS, se vzpostavi program pregledov na kraju samem. Pregledi na kraju samem se izvedejo na vsaj 3 % kmetij, za katere je odobreno individualno odstopanje, ob upoštevanju pogojev iz členov 5 in 6.

Člen 10

Poročanje

1.   Pristojni organ Komisiji vsako leto predloži rezultate spremljanja, skupaj z jedrnatim poročilom o spreminjanju kakovosti vode in praksi vrednotenja. V poročilu so navedene informacije o tem, kako se z nadzori na ravni kmetije vrednoti izvajanje pogojev odstopanja, in informacije o kmetijah, ki ne upoštevajo določb; te informacije temeljijo na rezultatih upravnih pregledov in pregledov na kraju samem.

Prvo poročilo se pošlje najpozneje junija 2010, poznejša letna poročila pa najpozneje junija vsako leto.

2.   Tako dobljene rezultate bo Komisija upoštevala pri možnih novih zahtevkih za odstopanje.

Člen 11

Začetek uporabe

Ta odločba se uporablja v povezavi s predpisi za izvajanje akcijskega načrta v Angliji (Predpisi 2008 št. 2349), na Škotskem (Predpisi 2008 št. 298) in v Walesu (Predpisi 2008 št. 3143). Njena veljavnost preneha 31. decembra 2012.

Člen 12

Ta odločba je naslovljena na Združeno kraljestvo Velike Britanije in Severne Irske.

V Bruslju, 29. maja 2009

Za Komisijo

Stavros DIMAS

Član Komisije

---

(1)  UL L 375, 31.12.1991, str. 1.

1

---