# Jurnalul Oficial L 210/2009

| | ISSN 1830-3625
  doi:10.3000/18303625.L_2009.210.ron |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 210 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 5214 august 2009 |

ISSN 1830-3625

doi:10.3000/18303625.L_2009.210.ron

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 210

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 5214 august 2009

---

| Cuprins | | I   Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare este obligatorie | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAMENTE |
| | | Regulamentul (CE) nr. 741/2009 al Comisiei din 13 august 2009 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume | 1 |
| | * | Regulamentul (CE) nr. 742/2009 al Comisiei din 13 august 2009 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1296/2008 privind stabilirea normelor de aplicare a contingentelor tarifare la importul de porumb și de sorg în Spania și, respectiv, de porumb în Portugalia | 3 |

Cuprins

I   Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare este obligatorie

Pagina

REGULAMENTE

Regulamentul (CE) nr. 741/2009 al Comisiei din 13 august 2009 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

1

*

Regulamentul (CE) nr. 742/2009 al Comisiei din 13 august 2009 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1296/2008 privind stabilirea normelor de aplicare a contingentelor tarifare la importul de porumb și de sorg în Spania și, respectiv, de porumb în Portugalia

3

| | | II   Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare nu este obligatorie |
| --- | --- | --- |
| | | DECIZII |
| | | Comisie |
| | | 2009/612/CE |
| | * | Decizia Comisiei din 10 martie 2009 privind ajutorul de stat C 5/2000 (ex NN 118/97) acordat de către Spania în favoarea întreprinderii SNIACE SA, cu sediul în Torrelavega, Cantabria, și de modificare a Deciziei 1999/395/CE
  [notificată cu numărul C(2009) 1479]

   (
  1
  ) | 4 |
| | | 2009/613/CE |
| | * | Decizia Comisiei din 8 aprilie 2009 privind măsurile C 7/07 (ex NN 82/06 și NN 83/06) puse în aplicare de Regatul Unit în favoarea Royal Mail
  [notificată cu numărul C(2009) 2486]

   (
  1
  ) | 16 |
| | | 2009/614/CE |
| | * | Decizia Comisiei din 23 iulie 2009 de modificare a Deciziei 2008/458/CE de stabilire a normelor de punere în aplicare a Deciziei nr. 575/2007/CE a Parlamentului European și a Consiliului de instituire a Fondului european de returnare pentru perioada 2008-2013, ca parte a programului general Solidaritate și gestionarea fluxurilor migratorii, în ceea ce privește sistemele de gestiune și control ale statelor membre, normele de gestiune administrativă și financiară și eligibilitatea cheltuielilor pentru proiectele cofinanțate de fond
  [notificată cu numărul C(2009) 5453] | 36 |

II   Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare nu este obligatorie

DECIZII

Comisie

2009/612/CE

*

Decizia Comisiei din 10 martie 2009 privind ajutorul de stat C 5/2000 (ex NN 118/97) acordat de către Spania în favoarea întreprinderii SNIACE SA, cu sediul în Torrelavega, Cantabria, și de modificare a Deciziei 1999/395/CE
  [notificată cu numărul C(2009) 1479]

   (
  1
  )

[notificată cu numărul C(2009) 1479]

1

4

2009/613/CE

*

Decizia Comisiei din 8 aprilie 2009 privind măsurile C 7/07 (ex NN 82/06 și NN 83/06) puse în aplicare de Regatul Unit în favoarea Royal Mail
  [notificată cu numărul C(2009) 2486]

   (
  1
  )

[notificată cu numărul C(2009) 2486]

1

16

2009/614/CE

*

Decizia Comisiei din 23 iulie 2009 de modificare a Deciziei 2008/458/CE de stabilire a normelor de punere în aplicare a Deciziei nr. 575/2007/CE a Parlamentului European și a Consiliului de instituire a Fondului european de returnare pentru perioada 2008-2013, ca parte a programului general Solidaritate și gestionarea fluxurilor migratorii, în ceea ce privește sistemele de gestiune și control ale statelor membre, normele de gestiune administrativă și financiară și eligibilitatea cheltuielilor pentru proiectele cofinanțate de fond
  [notificată cu numărul C(2009) 5453]

[notificată cu numărul C(2009) 5453]

36

| | | III   Acte adoptate în temeiul Tratatului UE |
| --- | --- | --- |
| | | ACTE ADOPTATE ÎN TEMEIUL TITLULUI V DIN TRATATUL UE |
| | * | Poziția comună 2009/615/PESC a Consiliului din 13 august 2009 de modificare a Poziției comune 2006/318/PESC de reînnoire a măsurilor restrictive împotriva Birmaniei/Myanmar | 38 |

III   Acte adoptate în temeiul Tratatului UE

ACTE ADOPTATE ÎN TEMEIUL TITLULUI V DIN TRATATUL UE

*

Poziția comună 2009/615/PESC a Consiliului din 13 august 2009 de modificare a Poziției comune 2006/318/PESC de reînnoire a măsurilor restrictive împotriva Birmaniei/Myanmar

38

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE

1

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

I Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare este obligatorie

REGULAMENTE

| 14.8.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 210/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.8.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 210/1

---

REGULAMENTUL (CE) NR. 741/2009 AL COMISIEI

din 13 august 2009

de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului din 22 octombrie 2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole (Regulamentul unic OCP) (1),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1580/2007 al Comisiei din 21 decembrie 2007 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentelor (CE) nr. 2200/96, (CE) nr. 2201/96 și (CE) nr. 1182/2007 ale Consiliului în sectorul fructelor și legumelor (2), în special articolul 138 alineatul (1),

întrucât:

Regulamentul (CE) nr. 1580/2007 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din Runda Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a valorilor forfetare de import din țări terțe pentru produsele și perioadele menționate în partea A din anexa XV la regulamentul respectiv,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Valorile forfetare de import prevăzute la articolul 138 din Regulamentul (CE) nr. 1580/2007 se stabilesc în anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la 14 august 2009.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 13 august 2009.

Pentru Comisie

Jean-Luc DEMARTY

Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

---

(1)  JO L 299, 16.11.2007, p. 1.

1

(2)  JO L 350, 31.12.2007, p. 1.

2

---

ANEXĂ

Valorile forfetare de import pentru determinarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Cod NC | Codul țărilor terțe (1) | Valoare forfetară de import |
| 0702 00 00 | MK | 25,6 |
| XS | 21,6 |
| ZZ | 23,6 |
| 0707 00 05 | MK | 23,0 |
| TR | 101,7 |
| ZZ | 62,4 |
| 0709 90 70 | TR | 103,3 |
| ZZ | 103,3 |
| 0805 50 10 | AR | 65,9 |
| NZ | 63,1 |
| UY | 61,0 |
| ZA | 67,1 |
| ZZ | 64,3 |
| 0806 10 10 | EG | 159,0 |
| MA | 141,6 |
| TR | 141,4 |
| US | 223,1 |
| ZA | 142,5 |
| ZZ | 161,5 |
| 0808 10 80 | AR | 124,5 |
| BR | 70,9 |
| CL | 82,7 |
| NZ | 81,9 |
| US | 87,1 |
| ZA | 78,2 |
| ZZ | 87,6 |
| 0808 20 50 | AR | 104,5 |
| CL | 101,7 |
| CN | 60,2 |
| TR | 139,7 |
| ZA | 89,7 |
| ZZ | 99,2 |
| 0809 30 | TR | 132,3 |
| ZZ | 132,3 |
| 0809 40 05 | IL | 123,6 |
| ZZ | 123,6 |

(EUR/100 kg)

Cod NC

Codul țărilor terțe (1)

Valoare forfetară de import

0702 00 00

MK

25,6

XS

21,6

ZZ

23,6

0707 00 05

MK

23,0

TR

101,7

ZZ

62,4

0709 90 70

TR

103,3

ZZ

103,3

0805 50 10

AR

65,9

NZ

63,1

UY

61,0

ZA

67,1

ZZ

64,3

0806 10 10

EG

159,0

MA

141,6

TR

141,4

US

223,1

ZA

142,5

ZZ

161,5

0808 10 80

AR

124,5

BR

70,9

CL

82,7

NZ

81,9

US

87,1

ZA

78,2

ZZ

87,6

0808 20 50

AR

104,5

CL

101,7

CN

60,2

TR

139,7

ZA

89,7

ZZ

99,2

0809 30

TR

132,3

ZZ

132,3

0809 40 05

IL

123,6

ZZ

123,6

---

(1)  Nomenclatorul țărilor, astfel cum este stabilit prin Regulamentul (CE) nr. 1833/2006 al Comisiei (JO L 354, 14.12.2006, p. 19). Codul „ZZ” reprezintă „alte origini”.

---

| 14.8.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 210/3 |
| --- | --- | --- | --- |

14.8.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 210/3

---

REGULAMENTUL (CE) NR. 742/2009 AL COMISIEI

din 13 august 2009

de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1296/2008 privind stabilirea normelor de aplicare a contingentelor tarifare la importul de porumb și de sorg în Spania și, respectiv, de porumb în Portugalia

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului din 22 octombrie 2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole („Regulamentul unic OCP”) (1), în special articolul 144 alineatul (1), coroborat cu articolul 4,

întrucât:

| (1) | Regulamentul (CE) nr. 1296/2008 al Comisiei (2) stabilește normele de aplicare a contingentelor tarifare pentru importul de porumb și de sorg în Spania și, respectiv, de porumb în Portugalia. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (CE) nr. 1296/2008 al Comisiei (2) stabilește normele de aplicare a contingentelor tarifare pentru importul de porumb și de sorg în Spania și, respectiv, de porumb în Portugalia.

| (2) | În temeiul acordurilor încheiate în cadrul negocierilor comerciale multilaterale ale Rundei Uruguay, Comunitatea s-a angajat ca, începând cu anul de comercializare 1995/1996, să instituie contingente, pe de o parte, de 500 000 de tone de porumb pentru Portugalia și, pe de altă parte, de 2 milioane de tone de porumb și 300 000 de tone de sorg pentru Spania și, dacă este necesar, să deschidă licitații cu tarif redus. |
| --- | --- |

(2)

În temeiul acordurilor încheiate în cadrul negocierilor comerciale multilaterale ale Rundei Uruguay, Comunitatea s-a angajat ca, începând cu anul de comercializare 1995/1996, să instituie contingente, pe de o parte, de 500 000 de tone de porumb pentru Portugalia și, pe de altă parte, de 2 milioane de tone de porumb și 300 000 de tone de sorg pentru Spania și, dacă este necesar, să deschidă licitații cu tarif redus.

| (3) | Trebuie clarificat faptul că punerea în aplicare a acestor contingente nu necesită deschiderea unei proceduri de licitație. |
| --- | --- |

(3)

Trebuie clarificat faptul că punerea în aplicare a acestor contingente nu necesită deschiderea unei proceduri de licitație.

| (4) | Prin urmare, este necesară modificarea în consecință a Regulamentului (CE) nr. 1296/2008. |
| --- | --- |

(4)

Prin urmare, este necesară modificarea în consecință a Regulamentului (CE) nr. 1296/2008.

| (5) | Măsurile prevăzute de prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului de gestionare a organizării comune a piețelor agricole, |
| --- | --- |

(5)

Măsurile prevăzute de prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului de gestionare a organizării comune a piețelor agricole,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

La articolul 1 din Regulamentul (CE) nr. 1296/2008, alineatele (1) și (2) se înlocuiesc cu următorul text:

„(1)   În fiecare an, începând cu data de 1 ianuarie, se consideră deschise, pe bază anuală, două contingente pentru importul din țări terțe a unei cantități maxime de 2 milioane de tone de porumb și, respectiv, 0,3 milioane de tone de sorg, în vederea punerii în liberă circulație în Spania. Importurile din cadrul acestor contingente se efectuează în condițiile definite prin prezentul regulament.

(2)   În fiecare an, începând cu data de 1 ianuarie, se consideră deschis, pe bază anuală, un contingent pentru importul din țări terțe a unei cantități maxime de 0,5 milioane de tone de porumb, în vederea punerii în liberă circulație în Portugalia. Importurile din cadrul acestui contingent se efectuează în condițiile definite prin prezentul regulament.”

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 13 august 2009.

Pentru Comisie

Mariann FISCHER BOEL

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 299, 16.11.2007, p. 1.

1

(2)  JO L 340, 19.12.2008, p. 57.

2

---

II Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare nu este obligatorie

DECIZII

Comisie

| 14.8.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 210/4 |
| --- | --- | --- | --- |

14.8.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 210/4

---

DECIZIA COMISIEI

din 10 martie 2009

privind ajutorul de stat C 5/2000 (ex NN 118/97) acordat de către Spania în favoarea întreprinderii SNIACE SA, cu sediul în Torrelavega, Cantabria, și de modificare a Deciziei 1999/395/CE

[notificată cu numărul C(2009) 1479]

(Numai textul în limba spaniolă este autentic)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2009/612/CE)

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene, în special articolul 88 alineatul (2) primul paragraf,

având în vedere Acordul privind Spațiul Economic European, în special articolul 62 alineatul (1) litera (a),

după ce a invitat părțile interesate să își prezinte observațiile, în conformitate cu dispozițiile menționate mai sus (1), și având în vedere observațiile primite,

întrucât:

1.   PROCEDURĂ

| (1) | Prin scrisoarea din data de 17 aprilie 1997, Comisia a primit o plângere din partea întreprinderii austriece Lenzing AG, principal producător de fire de vâscoză din cadrul Comunității, cu privire la o serie de ajutoare acordate concurentei spaniole a acesteia, Sociedad Nacional de Industrias y Aplicaciones de Celulosa Española SA (denumită în continuare „SNIACE”). |
| --- | --- |

(1)

Prin scrisoarea din data de 17 aprilie 1997, Comisia a primit o plângere din partea întreprinderii austriece Lenzing AG, principal producător de fire de vâscoză din cadrul Comunității, cu privire la o serie de ajutoare acordate concurentei spaniole a acesteia, Sociedad Nacional de Industrias y Aplicaciones de Celulosa Española SA (denumită în continuare „SNIACE”).

| (2) | Prin scrisoarea din data de 7 noiembrie 1997, Comisia a informat guvernul spaniol de hotărârea acesteia de a iniția procedura prevăzută la articolul 88 alineatul (2) din tratat. |
| --- | --- |

(2)

Prin scrisoarea din data de 7 noiembrie 1997, Comisia a informat guvernul spaniol de hotărârea acesteia de a iniția procedura prevăzută la articolul 88 alineatul (2) din tratat.

| (3) | Prin intermediul Deciziei 1999/395/CE (2) (denumită în continuare „Decizia din 1998”), Comisia a considerat ca fiind ilegale și incompatibile cu piața comună ajutoarele acordate de către Fondul de garantare a salariilor (denumit în continuare „FOGASA”) și de către Trezoreria Generală a Securității Sociale (denumită în continuare „TGSS”) în favoarea întreprinderii SNIACE, întrucât acordurile de rambursare a datoriilor încheiate între SNIACE și FOGASA, precum și acordul de reeșalonare încheiat între SNIACE și TGSS nu îndeplineau condițiile de piață deoarece ratele dobânzilor aplicate acordurilor erau inferioare ratelor de piață. Prin decizia negativă se solicita Spaniei să obțină de la beneficiar returnarea ajutorului în cauză. |
| --- | --- |

(3)

Prin intermediul Deciziei 1999/395/CE (2) (denumită în continuare „Decizia din 1998”), Comisia a considerat ca fiind ilegale și incompatibile cu piața comună ajutoarele acordate de către Fondul de garantare a salariilor (denumit în continuare „FOGASA”) și de către Trezoreria Generală a Securității Sociale (denumită în continuare „TGSS”) în favoarea întreprinderii SNIACE, întrucât acordurile de rambursare a datoriilor încheiate între SNIACE și FOGASA, precum și acordul de reeșalonare încheiat între SNIACE și TGSS nu îndeplineau condițiile de piață deoarece ratele dobânzilor aplicate acordurilor erau inferioare ratelor de piață. Prin decizia negativă se solicita Spaniei să obțină de la beneficiar returnarea ajutorului în cauză.

| (4) | În hotărârea Curții de Justiție a Comunităților Europene din 29 aprilie 1999 în cauza C-342/96 Spania/Comisia (denumită în continuare „hotărârea Tubacex”) (3), Curtea a considerat că acordurile de reeșalonare a datoriilor încheiate între TGSS și FOGASA nu constituie ajutoare de stat, întrucât organismele publice în cauză au acționat asemenea unui creditor privat care încearcă să recupereze sume ce îi sunt datorate, atât timp cât rata dobânzii este cel puțin egală cu cea care ar fi fost aplicată de către un creditor privat (4), iar acordul de reeșalonare nu conduce la acumularea de noi datorii. |
| --- | --- |

(4)

În hotărârea Curții de Justiție a Comunităților Europene din 29 aprilie 1999 în cauza C-342/96 Spania/Comisia (denumită în continuare „hotărârea Tubacex”) (3), Curtea a considerat că acordurile de reeșalonare a datoriilor încheiate între TGSS și FOGASA nu constituie ajutoare de stat, întrucât organismele publice în cauză au acționat asemenea unui creditor privat care încearcă să recupereze sume ce îi sunt datorate, atât timp cât rata dobânzii este cel puțin egală cu cea care ar fi fost aplicată de către un creditor privat (4), iar acordul de reeșalonare nu conduce la acumularea de noi datorii.

| (5) | În urma hotărârii Tubacex, Comisia a decis să reevalueze Decizia din 1998, întrucât a considerat că aceste concluzii se puteau aplica SNIACE. În consecință, prin scrisoarea din data de 16 februarie 2000, adresată autorităților spaniole, Comisia și-a comunicat decizia de deschidere a procedurii oficiale de investigare (5) prevăzute la articolul 88 alineatul (2) primul paragraf din tratat, cu scopul de a revoca parțial Decizia din 1998 (denumită în continuare „cea de-a doua deschidere a procedurii”). |
| --- | --- |

(5)

În urma hotărârii Tubacex, Comisia a decis să reevalueze Decizia din 1998, întrucât a considerat că aceste concluzii se puteau aplica SNIACE. În consecință, prin scrisoarea din data de 16 februarie 2000, adresată autorităților spaniole, Comisia și-a comunicat decizia de deschidere a procedurii oficiale de investigare (5) prevăzute la articolul 88 alineatul (2) primul paragraf din tratat, cu scopul de a revoca parțial Decizia din 1998 (denumită în continuare „cea de-a doua deschidere a procedurii”).

| (6) | Prin scrisoarea din data de 21 martie 2000, Spania a prezentat Comisiei observațiile sale în legătură cu decizia privind cea de-a doua deschidere a procedurii. |
| --- | --- |

(6)

Prin scrisoarea din data de 21 martie 2000, Spania a prezentat Comisiei observațiile sale în legătură cu decizia privind cea de-a doua deschidere a procedurii.

| (7) | Având în vedere observațiile prezentate de către autoritățile spaniole și de către părțile interesate în cadrul celei de-a doua deschideri a procedurii, Comisia a considerat drept finalizată procedura oficială de investigare la data de 20 septembrie 2000, prin intermediul Deciziei 2001/43/CE a Comisiei (6) (denumită în continuare „Decizia din 2000”) și a concluzionat că măsurile luate în favoarea SNIACE nu constituie ajutoare de stat în temeiul hotărârii Tubacex. Pe baza Deciziei din 2000 s-a modificat parțial Decizia din 1998, prin înlocuirea primului paragraf din articolul 1 al acesteia și prin suprimarea articolului 2. |
| --- | --- |

(7)

Având în vedere observațiile prezentate de către autoritățile spaniole și de către părțile interesate în cadrul celei de-a doua deschideri a procedurii, Comisia a considerat drept finalizată procedura oficială de investigare la data de 20 septembrie 2000, prin intermediul Deciziei 2001/43/CE a Comisiei (6) (denumită în continuare „Decizia din 2000”) și a concluzionat că măsurile luate în favoarea SNIACE nu constituie ajutoare de stat în temeiul hotărârii Tubacex. Pe baza Deciziei din 2000 s-a modificat parțial Decizia din 1998, prin înlocuirea primului paragraf din articolul 1 al acesteia și prin suprimarea articolului 2.

| (8) | În Decizia din 2000, Comisia a considerat că ceea ce au încercat creditorii publici, prin aplicarea ratei legale a dobânzii, a fost creșterea la maxim a posibilităților acestora de recuperare a sumelor care le erau datorate fără a suferi pierderi economice. În opinia Comisiei, „Spania a acționat astfel cum ar fi acționat un creditor privat ipotetic aflat în aceeași situație față de SNIACE” (7). |
| --- | --- |

(8)

În Decizia din 2000, Comisia a considerat că ceea ce au încercat creditorii publici, prin aplicarea ratei legale a dobânzii, a fost creșterea la maxim a posibilităților acestora de recuperare a sumelor care le erau datorate fără a suferi pierderi economice. În opinia Comisiei, „Spania a acționat astfel cum ar fi acționat un creditor privat ipotetic aflat în aceeași situație față de SNIACE” (7).

| (9) | În urma Deciziei din 2000, întreprinderea Lenzing a formulat recurs împotriva Deciziei din 2000 în fața Tribunalului de Primă Instanță. |
| --- | --- |

(9)

În urma Deciziei din 2000, întreprinderea Lenzing a formulat recurs împotriva Deciziei din 2000 în fața Tribunalului de Primă Instanță.

| (10) | Tribunalul de Primă Instanță a anulat Decizia din 2000 prin hotărârea acestuia din 21 octombrie în cauza T-36/99 (8), pe motiv de eroare vădită de apreciere a faptelor în ceea ce privește aplicarea criteriului comportamentului creditorului public asemenea unui creditor privat. Curtea de Justiție a confirmat hotărârea Tribunalului de Primă Instanță (9). |
| --- | --- |

(10)

Tribunalul de Primă Instanță a anulat Decizia din 2000 prin hotărârea acestuia din 21 octombrie în cauza T-36/99 (8), pe motiv de eroare vădită de apreciere a faptelor în ceea ce privește aplicarea criteriului comportamentului creditorului public asemenea unui creditor privat. Curtea de Justiție a confirmat hotărârea Tribunalului de Primă Instanță (9).

| (11) | Din cauza anulării, a doua procedură oficială de investigare este în continuare deschisă. |
| --- | --- |

(11)

Din cauza anulării, a doua procedură oficială de investigare este în continuare deschisă.

| (12) | Prin scrisorile din data de 3 decembrie 2004, 13 mai 2005, 18 iulie 2005 și 7 august 2008, Comisia a solicitat informații suplimentare autorităților spaniole, informații care au fost furnizate prin scrisorile din data de 28 februarie 2005, 4 iulie 2005, 29 septembrie 2005, 10 septembrie 2008 și, respectiv, 15 septembrie 2008. |
| --- | --- |

(12)

Prin scrisorile din data de 3 decembrie 2004, 13 mai 2005, 18 iulie 2005 și 7 august 2008, Comisia a solicitat informații suplimentare autorităților spaniole, informații care au fost furnizate prin scrisorile din data de 28 februarie 2005, 4 iulie 2005, 29 septembrie 2005, 10 septembrie 2008 și, respectiv, 15 septembrie 2008.

2.   DESCRIEREA MĂSURII DE AJUTOR

| (13) | Beneficiarul măsurilor este SNIACE, întreprindere înființată în 1939. Aceasta produce celuloză, hârtie, fibre de vâscoză, fibre sintetice și sulfat de sodiu. Cifra de afaceri a SNIACE se ridica în 2007 la 15 milioane EUR. |
| --- | --- |

(13)

Beneficiarul măsurilor este SNIACE, întreprindere înființată în 1939. Aceasta produce celuloză, hârtie, fibre de vâscoză, fibre sintetice și sulfat de sodiu. Cifra de afaceri a SNIACE se ridica în 2007 la 15 milioane EUR.

| (14) | FOGASA și TGSS au încheiat cu SNIACE acorduri de rambursare și de reeșalonare a datoriilor astfel cum sunt descrise la considerentele 15-21. |
| --- | --- |

(14)

FOGASA și TGSS au încheiat cu SNIACE acorduri de rambursare și de reeșalonare a datoriilor astfel cum sunt descrise la considerentele 15-21.

| (15) | FOGASA este un organism autonom care ține de Ministerul Muncii și Imigrării și care este finanțat prin intermediul contribuțiilor din partea întreprinderilor. În conformitate cu dispozițiile articolului 33 alineatul (1) primul paragraf din Statutul angajaților, misiunea principală a acestuia este de a acorda „angajaților valoarea salariilor restante pe motiv de insolvență sau din vina întreprinzătorului”. La articolul 33 alineatul (4), statutul obligă FOGASA să se subroge în drepturile și acțiunile angajaților cu scopul de a obține rambursarea sumelor avansate. |
| --- | --- |

(15)

FOGASA este un organism autonom care ține de Ministerul Muncii și Imigrării și care este finanțat prin intermediul contribuțiilor din partea întreprinderilor. În conformitate cu dispozițiile articolului 33 alineatul (1) primul paragraf din Statutul angajaților, misiunea principală a acestuia este de a acorda „angajaților valoarea salariilor restante pe motiv de insolvență sau din vina întreprinzătorului”. La articolul 33 alineatul (4), statutul obligă FOGASA să se subroge în drepturile și acțiunile angajaților cu scopul de a obține rambursarea sumelor avansate.

| (16) | În temeiul dispozițiilor Decretului regal nr. 505/85 din 6 martie 1985 (10), FOGASA poate încheia acorduri de rambursare a sumelor avansate cu titlul de acordare de salarii și indemnizații către angajați, cu scopul de a facilita recuperarea sumelor care îi sunt datorate și care sunt purtătoare de dobânzi la rata legală în vigoare. |
| --- | --- |

(16)

În temeiul dispozițiilor Decretului regal nr. 505/85 din 6 martie 1985 (10), FOGASA poate încheia acorduri de rambursare a sumelor avansate cu titlul de acordare de salarii și indemnizații către angajați, cu scopul de a facilita recuperarea sumelor care îi sunt datorate și care sunt purtătoare de dobânzi la rata legală în vigoare.

| (17) | FOGASA a încheiat două acorduri de rambursare a datoriilor cu SNIACE la data de 5 noiembrie 1993 și, respectiv, 31 octombrie 1995. În primul caz, suma datorată era de 1 362 708 700 pesetas (inclusiv dobânzi), iar în al doilea caz, de 339 459 878 pesetas (inclusiv dobânzi). |
| --- | --- |

(17)

FOGASA a încheiat două acorduri de rambursare a datoriilor cu SNIACE la data de 5 noiembrie 1993 și, respectiv, 31 octombrie 1995. În primul caz, suma datorată era de 1 362 708 700 pesetas (inclusiv dobânzi), iar în al doilea caz, de 339 459 878 pesetas (inclusiv dobânzi).

| (18) | Primul acord, din data de 5 noiembrie 1993 (denumit în continuare „acordul FOGASA I”), avea drept obiect sumele acordate de către FOGASA cu titlul de salarii și indemnizații datorate de către SNIACE personalului acesteia. Datoria se ridica la 897 652 759 pesetas, sumă la care se adăugau dobânzi de 465 055 911 pesetas la o rată de 10 %, rezultând un total de 1 362 708 700 pesetas. Datoria era legată de o ipotecă asupra activelor SNIACE și trebuia rambursată conform unui calendar, care a fost renegociat la data de 18 martie 1999, sumele fiind exprimate în pesetas (ESP) după cum urmează:

  Tabelul 1


  Acordul FOGASA I








  (ESP) |
| --- | --- |
| | Acordul inițial din 5 noiembrie 1993 | Acordul renegociat din 18 martie 1999 |
| 1994 | 20 000 000 | 20 000 000 |
| 1995 | 55 000 000 | 55 000 000 |
| 1996 | 90 000 000 | 40 000 000 |
| 1997 | 110 000 000 | 50 000 000 |
| 1998 | 160 000 000 | 80 000 000 |
| 1999 | 160 000 000 | 80 000 000 |
| 2000 | 392 527 956 | 259 427 000 |
| 2001 | 375 180 746 | 259 427 000 |
| 2002 | | 259 427 000 |
| 2003 | | 259 427 000 |
| Total | 1 362 708 702 | 1 362 708 000 |

(18)

Primul acord, din data de 5 noiembrie 1993 (denumit în continuare „acordul FOGASA I”), avea drept obiect sumele acordate de către FOGASA cu titlul de salarii și indemnizații datorate de către SNIACE personalului acesteia. Datoria se ridica la 897 652 759 pesetas, sumă la care se adăugau dobânzi de 465 055 911 pesetas la o rată de 10 %, rezultând un total de 1 362 708 700 pesetas. Datoria era legată de o ipotecă asupra activelor SNIACE și trebuia rambursată conform unui calendar, care a fost renegociat la data de 18 martie 1999, sumele fiind exprimate în pesetas (ESP) după cum urmează:

Tabelul 1

Acordul FOGASA I

(ESP)

Acordul inițial din 5 noiembrie 1993

Acordul renegociat din 18 martie 1999

1994

20 000 000

20 000 000

1995

55 000 000

55 000 000

1996

90 000 000

40 000 000

1997

110 000 000

50 000 000

1998

160 000 000

80 000 000

1999

160 000 000

80 000 000

2000

392 527 956

259 427 000

2001

375 180 746

259 427 000

2002

259 427 000

2003

259 427 000

Total

1 362 708 702

1 362 708 000

| (19) | Al doilea acord, din data de 31 octombrie 1995 (denumit în continuare „acordul FOGASA II”), avea drept obiect sumele pe care FOGASA a continuat să le plătească după acordul din 5 noiembrie 1993 cu titlul de salarii și indemnizații datorate de către SNIACE personalului acesteia. Noua datorie se ridica la 229 424 860 pesetas, sumă la care se adăugau dobânzi de 110 035 018 pesetas la o rată de 9 %, rezultând un total de 339 459 878 pesetas. Datoria era legată de o ipotecă asupra activelor SNIACE și trebuia rambursată conform unui calendar, care a fost renegociat la data de 18 martie 1999, sumele fiind exprimate în pesetas (ESP) după cum urmează:

  Tabelul 2


  Acordul FOGASA II








  (ESP) |
| --- | --- |
| | Acordul inițial din 31 octombrie 1995 | Acordul renegociat din 18 martie 1999 |
| 1995 | | 5 000 000 |
| 1996 | 20 000 000 | 10 000 000 |
| 1997 | 20 000 000 | 10 000 000 |
| 1998 | 20 000 000 | 10 000 000 |
| 1999 | 30 000 000 | 20 000 000 |
| 2000 | 30 000 000 | 20 000 000 |
| 2001 | 30 000 000 | 20 000 000 |
| 2002 | 40 000 000 | 50 000 000 |
| 2003 | 149 459 878 | 156 262 000 |
| Total | 339 459 878 | 301 262 000 |

(19)

Al doilea acord, din data de 31 octombrie 1995 (denumit în continuare „acordul FOGASA II”), avea drept obiect sumele pe care FOGASA a continuat să le plătească după acordul din 5 noiembrie 1993 cu titlul de salarii și indemnizații datorate de către SNIACE personalului acesteia. Noua datorie se ridica la 229 424 860 pesetas, sumă la care se adăugau dobânzi de 110 035 018 pesetas la o rată de 9 %, rezultând un total de 339 459 878 pesetas. Datoria era legată de o ipotecă asupra activelor SNIACE și trebuia rambursată conform unui calendar, care a fost renegociat la data de 18 martie 1999, sumele fiind exprimate în pesetas (ESP) după cum urmează:

Tabelul 2

Acordul FOGASA II

(ESP)

Acordul inițial din 31 octombrie 1995

Acordul renegociat din 18 martie 1999

1995

5 000 000

1996

20 000 000

10 000 000

1997

20 000 000

10 000 000

1998

20 000 000

10 000 000

1999

30 000 000

20 000 000

2000

30 000 000

20 000 000

2001

30 000 000

20 000 000

2002

40 000 000

50 000 000

2003

149 459 878

156 262 000

Total

339 459 878

301 262 000

| (20) | TGSS poate dispune, în temeiul dispozițiilor articolului 20 din Legea generală a securității sociale (11), amânarea sau eșalonarea cotizațiilor de securitate socială datorate, precum și plata de penalități privind cotizațiile. Articolul 27 din legea în cauză precizează faptul că penalitățile de întârziere se adaugă datoriilor reeșalonate. |
| --- | --- |

(20)

TGSS poate dispune, în temeiul dispozițiilor articolului 20 din Legea generală a securității sociale (11), amânarea sau eșalonarea cotizațiilor de securitate socială datorate, precum și plata de penalități privind cotizațiile. Articolul 27 din legea în cauză precizează faptul că penalitățile de întârziere se adaugă datoriilor reeșalonate.

| (21) | Acordul din 8 martie 1996, astfel cum a fost modificat prin acordurile din 7 mai 1996 și 30 septembrie 1997, avea drept obiect reeșalonarea plății datoriilor cu o valoare totală de 3 510 387 323 pesetas, inclusiv dobânzile datorate, care se ridicau la 615 056 349 pesetas la o rată de 7,5 %. Principalul corespundea întârzierilor în plata cotizațiilor de securitate socială din februarie 1991 până în februarie 1997. Plata trebuia efectuată în 120 de rate lunare, în primii doi ani rambursându-se exclusiv dobânzile la rata legală de 7,5 %, iar din al treilea până în al zecelea an trebuiau rambursate principalul și dobânzile în conformitate cu un ritm de amortizare anuală de 5 % (din octombrie 1999 până în septembrie 2001), de 10 % (din octombrie 2001 până în septembrie 2003), de 15 % (din octombrie 2003 până în septembrie 2005) și de 20 % (din octombrie 2005 până în septembrie 2007). |
| --- | --- |

(21)

Acordul din 8 martie 1996, astfel cum a fost modificat prin acordurile din 7 mai 1996 și 30 septembrie 1997, avea drept obiect reeșalonarea plății datoriilor cu o valoare totală de 3 510 387 323 pesetas, inclusiv dobânzile datorate, care se ridicau la 615 056 349 pesetas la o rată de 7,5 %. Principalul corespundea întârzierilor în plata cotizațiilor de securitate socială din februarie 1991 până în februarie 1997. Plata trebuia efectuată în 120 de rate lunare, în primii doi ani rambursându-se exclusiv dobânzile la rata legală de 7,5 %, iar din al treilea până în al zecelea an trebuiau rambursate principalul și dobânzile în conformitate cu un ritm de amortizare anuală de 5 % (din octombrie 1999 până în septembrie 2001), de 10 % (din octombrie 2001 până în septembrie 2003), de 15 % (din octombrie 2003 până în septembrie 2005) și de 20 % (din octombrie 2005 până în septembrie 2007).

3.   MOTIVE CARE AU CONDUS LA DESCHIDEREA PROCEDURII

| (22) | În decizia sa de deschidere a procedurii, Comisia a considerat că analiza efectuată de Curtea de Justiție în cauza Tubacex se putea aplica pe deplin măsurilor care au făcut obiectul Deciziei din 1998 și că, prin urmare, era necesară revocarea parțială a deciziei în cauză și reevaluarea acordurilor încheiate între SNIACE și creditorii publici. |
| --- | --- |

(22)

În decizia sa de deschidere a procedurii, Comisia a considerat că analiza efectuată de Curtea de Justiție în cauza Tubacex se putea aplica pe deplin măsurilor care au făcut obiectul Deciziei din 1998 și că, prin urmare, era necesară revocarea parțială a deciziei în cauză și reevaluarea acordurilor încheiate între SNIACE și creditorii publici.

| (23) | În fapt, având în vedere hotărârea Tubacex, Comisia și-a exprimat unele îndoieli cu privire la măsurile întreprinse de către creditorii publici:






  — | în primul rând, privind existența elementelor de ajutor de stat în cadrul măsurilor considerate incompatibile prin Decizia din 1998 și, în caz afirmativ, privind compatibilitatea acestora; și |
| --- | --- | --- |

(23)

În fapt, având în vedere hotărârea Tubacex, Comisia și-a exprimat unele îndoieli cu privire la măsurile întreprinse de către creditorii publici:

—

în primul rând, privind existența elementelor de ajutor de stat în cadrul măsurilor considerate incompatibile prin Decizia din 1998 și, în caz afirmativ, privind compatibilitatea acestora; și

| — | în al doilea rând, privind comportamentul unui creditor privat care s-ar afla într-o situație comparabilă și care ar fi solicitat o rată a dobânzii mai ridicată decât cea a creditorilor publici. |
| --- | --- |

—

în al doilea rând, privind comportamentul unui creditor privat care s-ar afla într-o situație comparabilă și care ar fi solicitat o rată a dobânzii mai ridicată decât cea a creditorilor publici.

4.   OBSERVAȚIILE PĂRȚILOR INTERESATE

| (24) | Părțile interesate nu au prezentat observații. |
| --- | --- |

(24)

Părțile interesate nu au prezentat observații.

5.   COMENTARII DIN PARTEA SPANIEI

| (25) | Prin scrisoarea din data de 21 martie 2000, guvernul spaniol și-a prezentat observațiile. |
| --- | --- |

(25)

Prin scrisoarea din data de 21 martie 2000, guvernul spaniol și-a prezentat observațiile.

| (26) | Autoritățile spaniole nu sunt de acord cu decizia Comisiei de a deschide procedura oficială de investigare, întrucât, în opinia acestora, procedura nu era necesară pentru punerea în aplicare a revocării parțiale prevăzute a Deciziei din 1998. |
| --- | --- |

(26)

Autoritățile spaniole nu sunt de acord cu decizia Comisiei de a deschide procedura oficială de investigare, întrucât, în opinia acestora, procedura nu era necesară pentru punerea în aplicare a revocării parțiale prevăzute a Deciziei din 1998.

| (27) | În ceea ce privește acordul de reeșalonare încheiat între SNIACE și TGSS, autoritățile spaniole nu împărtășesc opinia Comisiei potrivit căreia „pare normal ca în acordurile extrajudiciare care au ca obiect sau ca efect reeșalonarea datoriilor preexistente creditorul să încerce a obține de la debitor o rată a dobânzii de întârziere mai ridicată decât rata legală a dobânzii în schimbul abținerii de la acțiunea în justiție pentru recuperarea datoriei”. Dimpotrivă, acestea afirmă că, din cauza situației financiare a întreprinderii, precum și a costului, duratei și incertitudinii inerente procedurilor judiciare, acordurile extrajudiciare urmăresc stabilirea unei rate a dobânzii inferioare ratei legale a dobânzii. |
| --- | --- |

(27)

În ceea ce privește acordul de reeșalonare încheiat între SNIACE și TGSS, autoritățile spaniole nu împărtășesc opinia Comisiei potrivit căreia „pare normal ca în acordurile extrajudiciare care au ca obiect sau ca efect reeșalonarea datoriilor preexistente creditorul să încerce a obține de la debitor o rată a dobânzii de întârziere mai ridicată decât rata legală a dobânzii în schimbul abținerii de la acțiunea în justiție pentru recuperarea datoriei”. Dimpotrivă, acestea afirmă că, din cauza situației financiare a întreprinderii, precum și a costului, duratei și incertitudinii inerente procedurilor judiciare, acordurile extrajudiciare urmăresc stabilirea unei rate a dobânzii inferioare ratei legale a dobânzii.

| (28) | Prin urmare, autoritățile spaniole reiterează argumentul acestora potrivit căruia acordarea unei amânări cu aplicarea ratei legale a dobânzii protejează interesele sistemului de securitate socială, în vederea acoperirii datoriilor, mai mult decât orice altă formă de acțiune pe care ar putea-o întreprinde un creditor privat. |
| --- | --- |

(28)

Prin urmare, autoritățile spaniole reiterează argumentul acestora potrivit căruia acordarea unei amânări cu aplicarea ratei legale a dobânzii protejează interesele sistemului de securitate socială, în vederea acoperirii datoriilor, mai mult decât orice altă formă de acțiune pe care ar putea-o întreprinde un creditor privat.

| (29) | De asemenea, guvernul spaniol reamintește faptul că, în timp ce un creditor privat poate conveni orice tip de dobândă cu debitorul, autoritățile de securitate socială sunt obligate să respecte articolul 20 din Legea generală a securității sociale, care prevede că în acordurile de reeșalonare a datoriilor se aplică dobânda legală. |
| --- | --- |

(29)

De asemenea, guvernul spaniol reamintește faptul că, în timp ce un creditor privat poate conveni orice tip de dobândă cu debitorul, autoritățile de securitate socială sunt obligate să respecte articolul 20 din Legea generală a securității sociale, care prevede că în acordurile de reeșalonare a datoriilor se aplică dobânda legală.

| (30) | În decizia sa de deschidere a procedurii, Comisia a considerat că o comparație a termenilor acordului creditorilor privați din octombrie 1996 cu cei ai acordului de reeșalonare încheiat între Securitatea socială și SNIACE putea să nu constituie modul corect de aplicare a criteriului „creditorului privat”, astfel cum a fost definit de către Curtea de Justiție. În această privință, autoritățile spaniole au declarat că, datorită obligațiilor legale ale administrației publice, situația creditorilor publici nu poate fi asimilată celei a creditorilor privați. Cu toate acestea, ele au subliniat faptul că, în ciuda diferențelor, termenii și condițiile acordurilor încheiate între Securitatea socială și SNIACE, pe de o parte, și ale celor încheiate între FOGASA și SNIACE, pe de altă parte, erau mai riguroase decât termenii și condițiile stabilite prin acordul încheiat cu creditorii privați. |
| --- | --- |

(30)

În decizia sa de deschidere a procedurii, Comisia a considerat că o comparație a termenilor acordului creditorilor privați din octombrie 1996 cu cei ai acordului de reeșalonare încheiat între Securitatea socială și SNIACE putea să nu constituie modul corect de aplicare a criteriului „creditorului privat”, astfel cum a fost definit de către Curtea de Justiție. În această privință, autoritățile spaniole au declarat că, datorită obligațiilor legale ale administrației publice, situația creditorilor publici nu poate fi asimilată celei a creditorilor privați. Cu toate acestea, ele au subliniat faptul că, în ciuda diferențelor, termenii și condițiile acordurilor încheiate între Securitatea socială și SNIACE, pe de o parte, și ale celor încheiate între FOGASA și SNIACE, pe de altă parte, erau mai riguroase decât termenii și condițiile stabilite prin acordul încheiat cu creditorii privați.

| (31) | În sfârșit, autoritățile spaniole au reiterat punctele de vedere expuse în cadrul procedurii finalizate prin Decizia din 1998. |
| --- | --- |

(31)

În sfârșit, autoritățile spaniole au reiterat punctele de vedere expuse în cadrul procedurii finalizate prin Decizia din 1998.

6.   EVALUAREA MĂSURILOR

6.1.   PRIVIND JUSTIFICAREA CELEI DE-A DOUA DESCHIDERI A PROCEDURII

| (32) | Autoritățile spaniole susțin că deschiderea unei noi proceduri oficiale de investigare nu era necesară pentru soluționarea cazului și că respectarea drepturilor părților interesate nu constituia un motiv suficient pentru aceasta. |
| --- | --- |

(32)

Autoritățile spaniole susțin că deschiderea unei noi proceduri oficiale de investigare nu era necesară pentru soluționarea cazului și că respectarea drepturilor părților interesate nu constituia un motiv suficient pentru aceasta.

| (33) | În ceea ce o privește, Comisia consideră că hotărârea Tubacex constituia un element suficient de important pentru ca informația în cauză să fie adusă la cunoștința autorităților spaniole și a părților interesate. În fapt, hotărârea în cauză putea modifica criteriile de evaluare astfel cum fuseseră expuse în decizia de deschidere a procedurii din data de 7 noiembrie 1997. |
| --- | --- |

(33)

În ceea ce o privește, Comisia consideră că hotărârea Tubacex constituia un element suficient de important pentru ca informația în cauză să fie adusă la cunoștința autorităților spaniole și a părților interesate. În fapt, hotărârea în cauză putea modifica criteriile de evaluare astfel cum fuseseră expuse în decizia de deschidere a procedurii din data de 7 noiembrie 1997.

6.2.   STABILIREA EXISTENȚEI AJUTORULUI DE STAT ÎN TEMEIUL ARTICOLULUI 87 ALINEATUL (1) DIN TRATAT

| (34) | În cea de-a doua decizie de deschidere a procedurii, Comisia se întreba dacă acordurile încheiate între SNIACE și creditorii publici ai acesteia conțineau ajutoare de stat și, în caz afirmativ, dacă acestea puteau fi declarate ca fiind compatibile. |
| --- | --- |

(34)

În cea de-a doua decizie de deschidere a procedurii, Comisia se întreba dacă acordurile încheiate între SNIACE și creditorii publici ai acesteia conțineau ajutoare de stat și, în caz afirmativ, dacă acestea puteau fi declarate ca fiind compatibile.

| (35) | Hotărârea Tubacex permite a considera că intervențiile publice sub forma reeșalonării datoriilor nu constituie ajutoare de stat dacă îndeplinesc criteriile enunțate în hotărâre (a se vedea considerentul 4). |
| --- | --- |

(35)

Hotărârea Tubacex permite a considera că intervențiile publice sub forma reeșalonării datoriilor nu constituie ajutoare de stat dacă îndeplinesc criteriile enunțate în hotărâre (a se vedea considerentul 4).

| (36) | Prin hotărârea în cauza T-36/99, de anulare a Deciziei din 2000, Tribunalul de Primă Instanță a respins motivele pentru care Comisia considerase că TGSS și FOGASA s-au comportat asemenea unui creditor privat. Prin urmare, și având în vedere hotărârea Tribunalului de Primă Instanță, este necesar să se evalueze:






  (a) | situația creditorilor publici în comparație cu cea a creditorilor privați; |
| --- | --- | --- |

(36)

Prin hotărârea în cauza T-36/99, de anulare a Deciziei din 2000, Tribunalul de Primă Instanță a respins motivele pentru care Comisia considerase că TGSS și FOGASA s-au comportat asemenea unui creditor privat. Prin urmare, și având în vedere hotărârea Tribunalului de Primă Instanță, este necesar să se evalueze:

(a)

situația creditorilor publici în comparație cu cea a creditorilor privați;

| (b) | situația Băncii Spaniole de Credit (denumită în continuare „Banesto”), creditor privat, în comparație cu cea a TGSS și a FOGASA; |
| --- | --- |

(b)

situația Băncii Spaniole de Credit (denumită în continuare „Banesto”), creditor privat, în comparație cu cea a TGSS și a FOGASA;

| (c) | oportunitățile de recuperare în întregime a sumelor datorate către TGSS și FOGASA fără a suferi pierderi economice, și |
| --- | --- |

(c)

oportunitățile de recuperare în întregime a sumelor datorate către TGSS și FOGASA fără a suferi pierderi economice, și

| (d) | perspectivele de rentabilitate în viitor și de viabilitate ale SNIACE. |
| --- | --- |

(d)

perspectivele de rentabilitate în viitor și de viabilitate ale SNIACE.

| (37) | Criteriile enunțate în hotărârea Tubacex și în hotărârea Tribunalului de Primă Instanță în cauza T-36/99 sunt cumulative. În cazul în care condițiile stabilite pentru creditorii publici nu îndeplinesc unul dintre criterii, Comisia trebuie să excludă principiul creditorului privat. |
| --- | --- |

(37)

Criteriile enunțate în hotărârea Tubacex și în hotărârea Tribunalului de Primă Instanță în cauza T-36/99 sunt cumulative. În cazul în care condițiile stabilite pentru creditorii publici nu îndeplinesc unul dintre criterii, Comisia trebuie să excludă principiul creditorului privat.

6.2.1.   ACORDURI ÎNCHEIATE CU FOGASA

| (38) | Spre deosebire de faptele care au stat la baza hotărârii Tubacex, cele două acorduri cu FOGASA au fost încheiate la un interval de aproximativ doi ani și au avut ca obiect datorii diferite. Comisia consideră că nu este vorba despre un acord unic. De asemenea, nici FOGASA nu a încercat, în momentul încheierii celui de-al doilea acord, să le fuzioneze cu scopul de a alcătui un acord unic al cărui obiect l-ar fi constituit totalizarea sumelor datorate. FOGASA a unificat exclusiv datoriile restante prin intermediul acordului din 18 martie 1999 (12), și anume la patru ani de la cel de-al doilea acord încheiat între FOGASA și SNIACE. |
| --- | --- |

(38)

Spre deosebire de faptele care au stat la baza hotărârii Tubacex, cele două acorduri cu FOGASA au fost încheiate la un interval de aproximativ doi ani și au avut ca obiect datorii diferite. Comisia consideră că nu este vorba despre un acord unic. De asemenea, nici FOGASA nu a încercat, în momentul încheierii celui de-al doilea acord, să le fuzioneze cu scopul de a alcătui un acord unic al cărui obiect l-ar fi constituit totalizarea sumelor datorate. FOGASA a unificat exclusiv datoriile restante prin intermediul acordului din 18 martie 1999 (12), și anume la patru ani de la cel de-al doilea acord încheiat între FOGASA și SNIACE.

| (39) | În scopul prezentei evaluări, Comisia va analiza mai întâi acordul FOGASA I și apoi acordul FOGASA II, luând în considerare criteriile aplicabile creditorului privat. |
| --- | --- |

(39)

În scopul prezentei evaluări, Comisia va analiza mai întâi acordul FOGASA I și apoi acordul FOGASA II, luând în considerare criteriile aplicabile creditorului privat.

| (40) | SNIACE și FOGASA au încheiat un prim acord de reeșalonare a datoriilor la data de 5 noiembrie 1993 pentru o sumă de 1 362 708 700 pesetas (inclusiv dobânzi). Acordul s-a încheiat în urma plății de către FOGASA a salariilor și indemnizațiilor datorate de către SNIACE personalului acesteia. |
| --- | --- |

(40)

SNIACE și FOGASA au încheiat un prim acord de reeșalonare a datoriilor la data de 5 noiembrie 1993 pentru o sumă de 1 362 708 700 pesetas (inclusiv dobânzi). Acordul s-a încheiat în urma plății de către FOGASA a salariilor și indemnizațiilor datorate de către SNIACE personalului acesteia.

| (41) | În scopul analizei sale, Comisia dorește să facă distincția între momentul încheierii acordului (analiză ex ante) și momentul executării acestuia (analiză ex post). În fapt, se poate întâmpla ca, în urma analizei unui acord în funcție de caracteristicile proprii ale acestuia și de momentul încheierii, să se ajungă la concluzia că acordul în cauză nu cuprinde ajutoare de stat, însă executarea acestuia, în condiții diferite de cele prevăzute inițial, ar putea modifica opinia inițială, ajungându-se la concluzia că acordul cuprinde de fapt ajutoare de stat. |
| --- | --- |

(41)

În scopul analizei sale, Comisia dorește să facă distincția între momentul încheierii acordului (analiză ex ante) și momentul executării acestuia (analiză ex post). În fapt, se poate întâmpla ca, în urma analizei unui acord în funcție de caracteristicile proprii ale acestuia și de momentul încheierii, să se ajungă la concluzia că acordul în cauză nu cuprinde ajutoare de stat, însă executarea acestuia, în condiții diferite de cele prevăzute inițial, ar putea modifica opinia inițială, ajungându-se la concluzia că acordul cuprinde de fapt ajutoare de stat.

| (42) | Comisia observă că primul acord de reeșalonare a datoriilor a fost încheiat cu FOGASA la data de 5 noiembrie 1993, și anume la aproape 8 luni de la declarația de suspendare a plăților comunicată de către judecătorul de primă instanță la data de 25 martie 1993, care a făcut ca FOGASA să fie cea care trebuia să plătească angajații SNIACE. La acel moment, FOGASA a legat acordul de o ipotecă asupra activelor SNIACE cu scopul de a garanta cel puțin o parte a creditului acesteia. Rata aplicată de către FOGASA a fost de 10 %, astfel cum prevedea legislația în vigoare la momentul încheierii acordului. |
| --- | --- |

(42)

Comisia observă că primul acord de reeșalonare a datoriilor a fost încheiat cu FOGASA la data de 5 noiembrie 1993, și anume la aproape 8 luni de la declarația de suspendare a plăților comunicată de către judecătorul de primă instanță la data de 25 martie 1993, care a făcut ca FOGASA să fie cea care trebuia să plătească angajații SNIACE. La acel moment, FOGASA a legat acordul de o ipotecă asupra activelor SNIACE cu scopul de a garanta cel puțin o parte a creditului acesteia. Rata aplicată de către FOGASA a fost de 10 %, astfel cum prevedea legislația în vigoare la momentul încheierii acordului.

| (43) | În ceea ce o privește, Banesto acordase în 1987 și 1991, așadar cu destul de mult timp înainte de încheierea acordului FOGASA I, linii de credit ipotecar în favoarea SNIACE la rate de 16 % și, respectiv, 18 % (condițiile pieței la momentul respectiv). |
| --- | --- |

(43)

În ceea ce o privește, Banesto acordase în 1987 și 1991, așadar cu destul de mult timp înainte de încheierea acordului FOGASA I, linii de credit ipotecar în favoarea SNIACE la rate de 16 % și, respectiv, 18 % (condițiile pieței la momentul respectiv).

| (44) | Prin urmare, trebuie să se constate că, la producerea suspendării plăților în 1992, SNIACE avea cel puțin doi creditori: FOGASA, căreia îi datora salariile pe care SNIACE nu putuse să le plătească angajaților săi, și BANESTO, pentru creditele pe care i le acordase aceasta și pe care încă nu le rambursase în totalitate. |
| --- | --- |

(44)

Prin urmare, trebuie să se constate că, la producerea suspendării plăților în 1992, SNIACE avea cel puțin doi creditori: FOGASA, căreia îi datora salariile pe care SNIACE nu putuse să le plătească angajaților săi, și BANESTO, pentru creditele pe care i le acordase aceasta și pe care încă nu le rambursase în totalitate.

| (45) | În urma anunțului de suspendare a plăților, BANESTO ar fi putut executa drepturile sale de creditor ipotecar priveligiat al SNIACE. Cu toate acestea, exclusiv în temeiul acordului din 26 septembrie 1996, și anume la trei ani de la încheierea acordului FOGASA I, SNIACE a cedat către Banesto, ca plată a unei părți din datoria sa, acțiunile pe care aceasta le deținea la întreprinderea Inquitex și unele terenuri care erau acoperite de ipotecă. |
| --- | --- |

(45)

În urma anunțului de suspendare a plăților, BANESTO ar fi putut executa drepturile sale de creditor ipotecar priveligiat al SNIACE. Cu toate acestea, exclusiv în temeiul acordului din 26 septembrie 1996, și anume la trei ani de la încheierea acordului FOGASA I, SNIACE a cedat către Banesto, ca plată a unei părți din datoria sa, acțiunile pe care aceasta le deținea la întreprinderea Inquitex și unele terenuri care erau acoperite de ipotecă.

| (46) | În ceea ce o privește, FOGASA era obligată legal să plătească salariile în caz de suspendare a plăților. Din momentul în care a trebuit să plătească salariile angajaților SNIACE, FOGASA a început negocierea cu aceasta a unui acord de reeșalonare cu scopul de a-și recupera creditul. Faptul că BANESTO nu și-a executat creditele ipotecare contra SNIACE demonstrează încă o dată faptul că FOGASA a acționat cu prudență și înțelepciune în încheierea acordului de reeșalonare și în obținerea de garanții după comunicarea suspendării plăților, spre deosebire de creditorul privat BANESTO. |
| --- | --- |

(46)

În ceea ce o privește, FOGASA era obligată legal să plătească salariile în caz de suspendare a plăților. Din momentul în care a trebuit să plătească salariile angajaților SNIACE, FOGASA a început negocierea cu aceasta a unui acord de reeșalonare cu scopul de a-și recupera creditul. Faptul că BANESTO nu și-a executat creditele ipotecare contra SNIACE demonstrează încă o dată faptul că FOGASA a acționat cu prudență și înțelepciune în încheierea acordului de reeșalonare și în obținerea de garanții după comunicarea suspendării plăților, spre deosebire de creditorul privat BANESTO.

| (47) | Prin urmare, FOGASA și SNIACE au finalizat cu rapiditate negocieri care au permis afirmarea disponibilității părților de a ajunge la o soluție amiabilă. |
| --- | --- |

(47)

Prin urmare, FOGASA și SNIACE au finalizat cu rapiditate negocieri care au permis afirmarea disponibilității părților de a ajunge la o soluție amiabilă.

| (48) | În urma acceptării cererii angajaților SNIACE, care solicitau acordarea salariilor și indemnizațiilor datorate în temeiul procedurii judiciare prin care se declarase suspendarea plăților, FOGASA a încheiat un acord de reeșalonare a datoriilor pentru ca SNIACE să îi ramburseze sumele angajate. FOGASA a aplicat rata legală a dobânzii stabilită de legislația spaniolă, și anume 10 % la momentul în care părțile au încheiat acordul. |
| --- | --- |

(48)

În urma acceptării cererii angajaților SNIACE, care solicitau acordarea salariilor și indemnizațiilor datorate în temeiul procedurii judiciare prin care se declarase suspendarea plăților, FOGASA a încheiat un acord de reeșalonare a datoriilor pentru ca SNIACE să îi ramburseze sumele angajate. FOGASA a aplicat rata legală a dobânzii stabilită de legislația spaniolă, și anume 10 % la momentul în care părțile au încheiat acordul.

| (49) | Comisia consideră că, prin faptul că a acordat SNIACE o reeșalonare a plăților, FOGASA a aplicat principiul din hotărârea Tubacex potrivit căruia „un creditor nu încearcă să obțină un câștig extraordinar pentru sumele care îi sunt datorate ci urmărește exclusiv să acopere în întregime sumele avansate fără a suferi un prejudiciu financiar. În acest scop, atunci când acordă o amânare a creditului în vederea obținerii rambursării sale, acesta solicită plata adițională a unei dobânzi menite a compensa deprecierea pe care ar suferi-o banii ca urmare a amânării.” (13) |
| --- | --- |

(49)

Comisia consideră că, prin faptul că a acordat SNIACE o reeșalonare a plăților, FOGASA a aplicat principiul din hotărârea Tubacex potrivit căruia „un creditor nu încearcă să obțină un câștig extraordinar pentru sumele care îi sunt datorate ci urmărește exclusiv să acopere în întregime sumele avansate fără a suferi un prejudiciu financiar. În acest scop, atunci când acordă o amânare a creditului în vederea obținerii rambursării sale, acesta solicită plata adițională a unei dobânzi menite a compensa deprecierea pe care ar suferi-o banii ca urmare a amânării.” (13)

| (50) | În perioada în care s-a încheiat acordul, FOGASA avea cunoștință de criza pe care o traversa SNIACE, drept pentru care a intervenit în favoarea angajaților, pentru ca aceștia să își poată primi salariile și indemnizațiile pe care SNIACE nu le putea plăti dat fiind faptul că se afla în situație de suspendare a plăților. |
| --- | --- |

(50)

În perioada în care s-a încheiat acordul, FOGASA avea cunoștință de criza pe care o traversa SNIACE, drept pentru care a intervenit în favoarea angajaților, pentru ca aceștia să își poată primi salariile și indemnizațiile pe care SNIACE nu le putea plăti dat fiind faptul că se afla în situație de suspendare a plăților.

| (51) | Este cert că, la momentul faptelor, singurul plan de viabilitate corespunzător pentru SNIACE, propus către FOGASA, îl constituia reeșalonarea datoriilor. Cu toate acestea, în urma gravului conflict social prin care a trecut întreprinderea în 1992, activitatea acesteia s-a reluat treptat, lăsând să se întrevadă perspective de rentabilitate în viitor, chiar dacă situația întreprinderii continua să fie fragilă. |
| --- | --- |

(51)

Este cert că, la momentul faptelor, singurul plan de viabilitate corespunzător pentru SNIACE, propus către FOGASA, îl constituia reeșalonarea datoriilor. Cu toate acestea, în urma gravului conflict social prin care a trecut întreprinderea în 1992, activitatea acesteia s-a reluat treptat, lăsând să se întrevadă perspective de rentabilitate în viitor, chiar dacă situația întreprinderii continua să fie fragilă.

| (52) | Absența unui acord cu creditorii privați, precum și faptul că aceștia nu forțaseră executarea datoriilor din 1993 indică faptul că perspectivele de îndreptare a cursului întreprinderii aveau un fundament, nefiind, în consecință, convenabilă provocarea riscului ca întreprinderea să își înceteze activitățile. |
| --- | --- |

(52)

Absența unui acord cu creditorii privați, precum și faptul că aceștia nu forțaseră executarea datoriilor din 1993 indică faptul că perspectivele de îndreptare a cursului întreprinderii aveau un fundament, nefiind, în consecință, convenabilă provocarea riscului ca întreprinderea să își înceteze activitățile.

| (53) | Comisia consideră că, la momentul încheierii acestuia, acordul FOGASA I nu constituia ajutor de stat. |
| --- | --- |

(53)

Comisia consideră că, la momentul încheierii acestuia, acordul FOGASA I nu constituia ajutor de stat.

| (54) | Între 5 noiembrie 1993 și 18 martie 1999, dată la care FOGASA a încheiat un nou acord de reeșalonare prin care termenul de plată a datoriei s-a prelungit cu doi ani, SNIACE rambursase numai aproximativ 50 % din datoria acesteia. |
| --- | --- |

(54)

Între 5 noiembrie 1993 și 18 martie 1999, dată la care FOGASA a încheiat un nou acord de reeșalonare prin care termenul de plată a datoriei s-a prelungit cu doi ani, SNIACE rambursase numai aproximativ 50 % din datoria acesteia.

| (55) | În loc să execute garanțiile și ipotecile constituite în favoarea sa cu ocazia acordului din 1993, FOGASA a preferat mai degrabă să modifice acordul de reeșalonare cu scopul de a crește la maxim posibilitățile de a-și recupera creditele. În schimb, Comisia observă că, la data de 26 septembrie 1996, BANESTO a acceptat, drept plată a datoriei SNIACE, terenuri aflate în proprietatea întreprinderii, precum și acțiunile pe care SNIACE le deținea la întreprinderea Inquitex. |
| --- | --- |

(55)

În loc să execute garanțiile și ipotecile constituite în favoarea sa cu ocazia acordului din 1993, FOGASA a preferat mai degrabă să modifice acordul de reeșalonare cu scopul de a crește la maxim posibilitățile de a-și recupera creditele. În schimb, Comisia observă că, la data de 26 septembrie 1996, BANESTO a acceptat, drept plată a datoriei SNIACE, terenuri aflate în proprietatea întreprinderii, precum și acțiunile pe care SNIACE le deținea la întreprinderea Inquitex.

| (56) | Comisia consideră că acest comportament al FOGASA nu este comparabil cu cel al BANESTO, care a încercat să își protejeze o parte din credit prin încheierea acordului din 1996, spre deosebire de FOGASA, care nu a încercat în niciun mod să își recupereze creditul în conformitate cu acordul încheiat cu SNIACE. |
| --- | --- |

(56)

Comisia consideră că acest comportament al FOGASA nu este comparabil cu cel al BANESTO, care a încercat să își protejeze o parte din credit prin încheierea acordului din 1996, spre deosebire de FOGASA, care nu a încercat în niciun mod să își recupereze creditul în conformitate cu acordul încheiat cu SNIACE.

| (57) | Comisia semnalează faptul că, la momentul renegocierii acordului, FOGASA nu a solicitat plata adițională a unei dobânzi, întrucât suma totală de plată era aceeași, chiar dacă termenul final fusese prelungit cu doi ani (14). Prin urmare, Comisia consideră că trebuie respins argumentul Spaniei (15) potrivit căruia s-a dorit protejarea investiției acesteia de deprecierea monetară. |
| --- | --- |

(57)

Comisia semnalează faptul că, la momentul renegocierii acordului, FOGASA nu a solicitat plata adițională a unei dobânzi, întrucât suma totală de plată era aceeași, chiar dacă termenul final fusese prelungit cu doi ani (14). Prin urmare, Comisia consideră că trebuie respins argumentul Spaniei (15) potrivit căruia s-a dorit protejarea investiției acesteia de deprecierea monetară.

| (58) | Comisia confirmă, având în vedere tabelul 3 de mai jos, că la momentul încheierii acordului din 18 martie 1999 de modificare a acordului din 5 noiembrie 1993, întreprinderea se confrunta cu datorii în creștere, pierderi repetate și fonduri proprii negative, ceea ce suscita îndoieli cu privire la perspectivele de recuperare a creditului:

  Tabelul 3
















  (milioane EUR) |
| --- | --- |
| | 1991 | 1992 | 1993 | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 |
| Vânzări | 69,3 | 43,0 | 4,8 | 39,3 | 65,9 | 34,5 | 33,6 | 56,6 | 57,5 | 82,0 |
| Rezultate | –24,8 | –27,9 | –22,8 | –10,7 | 0,9 | –11,7 | –3,0 | –9,6 | –7,4 | 1,7 |
| Flux de trezorerie | –15,3 | –19,8 | –20,0 | –6,0 | 6,4 | –8,8 | 2,2 | –2,2 | –0,6 | 8,7 |
| Total datorii | 84,1 | 82,8 | 95,4 | 112,6 | 116,5 | 108,2 | 104,9 | 106,1 | 112,8 | 121,8 |

(58)

Comisia confirmă, având în vedere tabelul 3 de mai jos, că la momentul încheierii acordului din 18 martie 1999 de modificare a acordului din 5 noiembrie 1993, întreprinderea se confrunta cu datorii în creștere, pierderi repetate și fonduri proprii negative, ceea ce suscita îndoieli cu privire la perspectivele de recuperare a creditului:

Tabelul 3

(milioane EUR)

1991

1992

1993

1994

1995

1996

1997

1998

1999

2000

Vânzări

69,3

43,0

4,8

39,3

65,9

34,5

33,6

56,6

57,5

82,0

Rezultate

–24,8

–27,9

–22,8

–10,7

0,9

–11,7

–3,0

–9,6

–7,4

1,7

Flux de trezorerie

–15,3

–19,8

–20,0

–6,0

6,4

–8,8

2,2

–2,2

–0,6

8,7

Total datorii

84,1

82,8

95,4

112,6

116,5

108,2

104,9

106,1

112,8

121,8

| (59) | Deși este cert că întreprinderea a avut unele rezultate ușor pozitive în 1995, trebuie recunoscut faptul că situația financiară a întreprinderii indica perspective de rentabilitate incerte. |
| --- | --- |

(59)

Deși este cert că întreprinderea a avut unele rezultate ușor pozitive în 1995, trebuie recunoscut faptul că situația financiară a întreprinderii indica perspective de rentabilitate incerte.

| (60) | Comisia a ajuns la concluzia că FOGASA nu s-a comportat asemenea unui creditor privat:






  (a) | prin faptul că nu a încercat să obțină ca plată parțială a datoriei anumite active asupra cărora dobândise drepturi cu ocazia încheierii acordului din 1993; |
| --- | --- | --- |

(60)

Comisia a ajuns la concluzia că FOGASA nu s-a comportat asemenea unui creditor privat:

(a)

prin faptul că nu a încercat să obțină ca plată parțială a datoriei anumite active asupra cărora dobândise drepturi cu ocazia încheierii acordului din 1993;

| (b) | date fiind perspectivele de rentabilitate incerte motivate de deteriorarea continuă a situației financiare; |
| --- | --- |

(b)

date fiind perspectivele de rentabilitate incerte motivate de deteriorarea continuă a situației financiare;

| (c) | prin faptul că nu a solicitat plata adițională a unei dobânzi la negocierea acordului de reeșalonare din 1999 sau prin neaplicarea penalităților de întârziere la sumele neplătite în conformitate cu acordul. |
| --- | --- |

(c)

prin faptul că nu a solicitat plata adițională a unei dobânzi la negocierea acordului de reeșalonare din 1999 sau prin neaplicarea penalităților de întârziere la sumele neplătite în conformitate cu acordul.

| (61) | SNIACE și FOGASA au încheiat un al doilea acord de reeșalonare a datoriilor la data de 31 octombrie 1995 pentru o sumă de 339 459 878 pesetas (inclusiv dobânzi). Acordul s-a încheiat în urma continuării de către FOGASA a plății salariilor și indemnizațiilor datorate de către SNIACE personalului acesteia. |
| --- | --- |

(61)

SNIACE și FOGASA au încheiat un al doilea acord de reeșalonare a datoriilor la data de 31 octombrie 1995 pentru o sumă de 339 459 878 pesetas (inclusiv dobânzi). Acordul s-a încheiat în urma continuării de către FOGASA a plății salariilor și indemnizațiilor datorate de către SNIACE personalului acesteia.

| (62) | În mod similar concluziilor în ceea ce privește executarea acordului FOGASA I, Comisia consideră că acest comportament al FOGASA nu este comparabil cu cel al BANESTO, entitate care prin încheierea acordului din 1996 a urmărit protejarea unei părți a creditului acesteia, în timp ce FOGASA, care recuperase numai o parte din datoriile care făceau obiectul acordului din 1993, a încheiat un nou acord în 1995 al cărui obiect îl constituiau datorii noi. |
| --- | --- |

(62)

În mod similar concluziilor în ceea ce privește executarea acordului FOGASA I, Comisia consideră că acest comportament al FOGASA nu este comparabil cu cel al BANESTO, entitate care prin încheierea acordului din 1996 a urmărit protejarea unei părți a creditului acesteia, în timp ce FOGASA, care recuperase numai o parte din datoriile care făceau obiectul acordului din 1993, a încheiat un nou acord în 1995 al cărui obiect îl constituiau datorii noi.

| (63) | Noul acord a fost încheiat în ciuda faptului că:






  (i) | acordul din 5 noiembrie 1993 nu fusese respectat întrutotul; |
| --- | --- | --- |

(63)

Noul acord a fost încheiat în ciuda faptului că:

(i)

acordul din 5 noiembrie 1993 nu fusese respectat întrutotul;

| (ii) | avea ca obiect datorii noi contractate cu FOGASA, care îndeplinise încă o dată cererile angajaților SNIACE cu privire la plata salariilor acestora; și |
| --- | --- |

(ii)

avea ca obiect datorii noi contractate cu FOGASA, care îndeplinise încă o dată cererile angajaților SNIACE cu privire la plata salariilor acestora; și

| (iii) | era cunoscută fragilitatea financiară a SNIACE, care era o întreprindere aflată în dificultate din cauza pierderilor repetate suferite timp de mai mulți ani, a unor fonduri proprii negative și a datoriilor sale semnificative astfel cum se arată în tabelul care figurează la considerentul 59. |
| --- | --- |

(iii)

era cunoscută fragilitatea financiară a SNIACE, care era o întreprindere aflată în dificultate din cauza pierderilor repetate suferite timp de mai mulți ani, a unor fonduri proprii negative și a datoriilor sale semnificative astfel cum se arată în tabelul care figurează la considerentul 59.

| (64) | În plus, este evident faptul că FOGASA nu a luat în considerare posibilitatea de a proceda la executarea silită a datoriei prin intermediul ipotecii constituite în favoarea acesteia. Este cert că executarea forțată ar fi putut genera închiderea întreprinderii, dar nu încape nici cea mai mică îndoială asupra faptului că, în contextul lichidării SNIACE, FOGASA și-ar fi putut recupera datoria în întregime sau în parte prin cedarea activelor întreprinderilor. |
| --- | --- |

(64)

În plus, este evident faptul că FOGASA nu a luat în considerare posibilitatea de a proceda la executarea silită a datoriei prin intermediul ipotecii constituite în favoarea acesteia. Este cert că executarea forțată ar fi putut genera închiderea întreprinderii, dar nu încape nici cea mai mică îndoială asupra faptului că, în contextul lichidării SNIACE, FOGASA și-ar fi putut recupera datoria în întregime sau în parte prin cedarea activelor întreprinderilor.

| (65) | În această privință, Comisia subliniază faptul că autoritățile spaniole au răspuns în mod repetat că estimarea valorii întreprinderii, care ar fi permis calcularea sumei ce ar fi putut fi recuperată, era imposibilă, și că, în orice caz, în situația lichidării, valoarea activelor întreprinderii ar fi putut suferi o depreciere puternică (16). Este evident că, din acest motiv, FOGASA a exclus ipoteza lichidării SNIACE în favoarea soluției reeșalonării. |
| --- | --- |

(65)

În această privință, Comisia subliniază faptul că autoritățile spaniole au răspuns în mod repetat că estimarea valorii întreprinderii, care ar fi permis calcularea sumei ce ar fi putut fi recuperată, era imposibilă, și că, în orice caz, în situația lichidării, valoarea activelor întreprinderii ar fi putut suferi o depreciere puternică (16). Este evident că, din acest motiv, FOGASA a exclus ipoteza lichidării SNIACE în favoarea soluției reeșalonării.

| (66) | Autoritățile spaniole au adăugat în răspunsul acestora din data de 29 septembrie 2005 că „dacă la momentul respectiv, [FOGASA] ar fi refuzat semnarea unei convenții de recuperare fără justificarea refuzului, aceasta ar fi încălcat grav normativele care reglementează activitatea organismului și ar fi acționat în mod arbitrar”. Comisia deduce din declarația autorităților spaniole faptul că FOGASA nu a încercat să justifice un posibil refuz al reeșalonării datoriei. Pentru autoritățile spaniole, simplul fapt de a pretinde recuperarea în totalitate a datoriei, inclusiv prin închiderea SNIACE, este insuficient (17). |
| --- | --- |

(66)

Autoritățile spaniole au adăugat în răspunsul acestora din data de 29 septembrie 2005 că „dacă la momentul respectiv, [FOGASA] ar fi refuzat semnarea unei convenții de recuperare fără justificarea refuzului, aceasta ar fi încălcat grav normativele care reglementează activitatea organismului și ar fi acționat în mod arbitrar”. Comisia deduce din declarația autorităților spaniole faptul că FOGASA nu a încercat să justifice un posibil refuz al reeșalonării datoriei. Pentru autoritățile spaniole, simplul fapt de a pretinde recuperarea în totalitate a datoriei, inclusiv prin închiderea SNIACE, este insuficient (17).

| (67) | Comisia a ajuns la concluzia că FOGASA nu s-a comportat asemenea unui creditor privat:






  (a) | prin faptul că nu a solicitat plata datoriilor care făceau obiectul acordului din 1993 în conformitate cu calendarul stabilit prin acordul în cauză; |
| --- | --- | --- |

(67)

Comisia a ajuns la concluzia că FOGASA nu s-a comportat asemenea unui creditor privat:

(a)

prin faptul că nu a solicitat plata datoriilor care făceau obiectul acordului din 1993 în conformitate cu calendarul stabilit prin acordul în cauză;

| (b) | date fiind perspectivele de rentabilitate incerte motivate de deteriorarea continuă a situației financiare; |
| --- | --- |

(b)

date fiind perspectivele de rentabilitate incerte motivate de deteriorarea continuă a situației financiare;

| (c) | prin acceptarea încheierii unui nou acord al cărui obiect îl constituiau datorii noi. |
| --- | --- |

(c)

prin acceptarea încheierii unui nou acord al cărui obiect îl constituiau datorii noi.

6.2.2.   ACORDUL TGSS

| (68) | Astfel cum s-a menționat la considerentul 21, TGSS a încheiat un acord cu SNIACE la data de 8 martie 1996, acord care a fost modificat la data de 7 mai 1996 și 30 septembrie 1997. Deși a fost finalizat la aproximativ 18 luni de la încheierea primul acord, acordul final făcea referire la aceleași datorii. Prin urmare, Comisia consideră că este vorba despre un acord unic modificat în mai multe rânduri. |
| --- | --- |

(68)

Astfel cum s-a menționat la considerentul 21, TGSS a încheiat un acord cu SNIACE la data de 8 martie 1996, acord care a fost modificat la data de 7 mai 1996 și 30 septembrie 1997. Deși a fost finalizat la aproximativ 18 luni de la încheierea primul acord, acordul final făcea referire la aceleași datorii. Prin urmare, Comisia consideră că este vorba despre un acord unic modificat în mai multe rânduri.

| (69) | La momentul încheierii primului acord între TGSS și SNIACE, la data de 8 martie 1996, precum și atunci când a avut loc prima modificare a acestuia, la data de 7 mai 1996, creditorii privați încă nu ajunseseră la un acord. Doar începând cu momentul când s-a realizat a doua modificare a acordului, și anume la 30 septembrie 1997, se putea compara poziția TGSS cu cea a creditorilor privați. |
| --- | --- |

(69)

La momentul încheierii primului acord între TGSS și SNIACE, la data de 8 martie 1996, precum și atunci când a avut loc prima modificare a acestuia, la data de 7 mai 1996, creditorii privați încă nu ajunseseră la un acord. Doar începând cu momentul când s-a realizat a doua modificare a acordului, și anume la 30 septembrie 1997, se putea compara poziția TGSS cu cea a creditorilor privați.

| (70) | Se poate admite, în această fază, că TGSS a fost mai rapidă decât creditorii privați în a încheia un acord cu scopul de a crește la maxim posibilitățile de recuperare a creditelor acesteia. |
| --- | --- |

(70)

Se poate admite, în această fază, că TGSS a fost mai rapidă decât creditorii privați în a încheia un acord cu scopul de a crește la maxim posibilitățile de recuperare a creditelor acesteia.

| (71) | În conformitate cu legislația spaniolă, TGSS poate încheia acorduri de reeșalonare a datoriilor atât timp cât aplică rata legală a dobânzii aflată în vigoare la momentul încheierii acordului. |
| --- | --- |

(71)

În conformitate cu legislația spaniolă, TGSS poate încheia acorduri de reeșalonare a datoriilor atât timp cât aplică rata legală a dobânzii aflată în vigoare la momentul încheierii acordului.

| (72) | Prin urmare, TGSS a încercat să-și protejeze creditele, fără a suferi pierderi financiare, în conformitate cu hotărârea Tubacex. |
| --- | --- |

(72)

Prin urmare, TGSS a încercat să-și protejeze creditele, fără a suferi pierderi financiare, în conformitate cu hotărârea Tubacex.

| (73) | La momentul încheierii acordului, astfel cum s-a arătat deja la considerentul 63 punctul (iii), SNIACE era o întreprindere aflată în dificultate din cauza pierderilor repetate timp de mai mulți ani, a unor fonduri proprii negative și a datoriei sale semnificative. |
| --- | --- |

(73)

La momentul încheierii acordului, astfel cum s-a arătat deja la considerentul 63 punctul (iii), SNIACE era o întreprindere aflată în dificultate din cauza pierderilor repetate timp de mai mulți ani, a unor fonduri proprii negative și a datoriei sale semnificative.

| (74) | În plus, autoritățile spaniole nu au putut răspunde favorabil cererii Comisiei (scrisoarea din data de 7 august 2008, D/53117) de a i se transmite actele reuniunilor care au avut loc între TGSS și SNIACE în 1994 (18). Actele ar fi permis Comisiei să cunoască contextul negocierilor și să evalueze opinia TGSS în ceea ce privește posibilitățile reale ale SNIACE de a face față obligațiilor sale atât trecute, cât și viitoare. Dimpotrivă, în răspunsul acestora din data de 10 septembrie 2008, autoritățile spaniole au afirmat că nu dispun de documentele în cauză. |
| --- | --- |

(74)

În plus, autoritățile spaniole nu au putut răspunde favorabil cererii Comisiei (scrisoarea din data de 7 august 2008, D/53117) de a i se transmite actele reuniunilor care au avut loc între TGSS și SNIACE în 1994 (18). Actele ar fi permis Comisiei să cunoască contextul negocierilor și să evalueze opinia TGSS în ceea ce privește posibilitățile reale ale SNIACE de a face față obligațiilor sale atât trecute, cât și viitoare. Dimpotrivă, în răspunsul acestora din data de 10 septembrie 2008, autoritățile spaniole au afirmat că nu dispun de documentele în cauză.

| (75) | Prin urmare, devine evident faptul că TGSS cunoștea situația financiară a SNIACE, în special nerespectarea de către aceasta a angajamentelor față de FOGASA. Dat fiind că acordul s-a încheiat în 1996, TGSS ar fi putut verifica, cu ajutorul documentelor contabile ale întreprinderii, faptul că SNIACE respectase doar parțial acordul din 1993 și că, mai mult, aceasta încheiase cu FOGASA un nou acord în 1995 (și anume, cu aproximativ 6 luni înaintea acordului cu TGSS), al cărui obiect îl constituiau datorii noi. |
| --- | --- |

(75)

Prin urmare, devine evident faptul că TGSS cunoștea situația financiară a SNIACE, în special nerespectarea de către aceasta a angajamentelor față de FOGASA. Dat fiind că acordul s-a încheiat în 1996, TGSS ar fi putut verifica, cu ajutorul documentelor contabile ale întreprinderii, faptul că SNIACE respectase doar parțial acordul din 1993 și că, mai mult, aceasta încheiase cu FOGASA un nou acord în 1995 (și anume, cu aproximativ 6 luni înaintea acordului cu TGSS), al cărui obiect îl constituiau datorii noi.

| (76) | Comisia a ajuns la concluzia că TGSS nu a acționat asemenea unui creditor privat:






  (a) | întrucât SNIACE își achita în mod necorespunzător creditul unui alt creditor public (FOGASA) care, în plus, acceptase o acumulare de datorii; și |
| --- | --- | --- |

(76)

Comisia a ajuns la concluzia că TGSS nu a acționat asemenea unui creditor privat:

(a)

întrucât SNIACE își achita în mod necorespunzător creditul unui alt creditor public (FOGASA) care, în plus, acceptase o acumulare de datorii; și

| (b) | din cauza perspectivelor de rentabilitate incerte motivate de deteriorarea permanentă a situației financiare. |
| --- | --- |

(b)

din cauza perspectivelor de rentabilitate incerte motivate de deteriorarea permanentă a situației financiare.

6.2.3.   CONCLUZIE PRIVIND EXISTENȚA AJUTOARELOR DE STAT

| (77) | În opinia Comisiei, doar măsura care a condus la acordul din 5 noiembrie 1993 între FOGASA și SNIACE poate fi considerată ca îndeplinind criteriul creditorului privat. Prin urmare, măsura în cauză nu acordă un avantaj în favoarea SNIACE. |
| --- | --- |

(77)

În opinia Comisiei, doar măsura care a condus la acordul din 5 noiembrie 1993 între FOGASA și SNIACE poate fi considerată ca îndeplinind criteriul creditorului privat. Prin urmare, măsura în cauză nu acordă un avantaj în favoarea SNIACE.

| (78) | Cu toate acestea, Comisia consideră că excutarea acordului FOGASA I, modificat la data de 18 martie 1999, acordul FOGASA II și acordul TGSS acordă avantaje în favoarea SNIACE în temeiul articolului 87 alineatul (1) din tratat din motivele expuse mai sus. În fapt, măsurile în cauză acordă SNIACE un avantaj prin faptul că permit reeșalonarea obligațiilor legale ale acesteia în legătură cu plata cotizațiilor de asigurare socială și a datoriilor contractate față de FOGASA cărora SNIACE ar fi trebuit să le facă față dacă acești creditori fi fost privați. |
| --- | --- |

(78)

Cu toate acestea, Comisia consideră că excutarea acordului FOGASA I, modificat la data de 18 martie 1999, acordul FOGASA II și acordul TGSS acordă avantaje în favoarea SNIACE în temeiul articolului 87 alineatul (1) din tratat din motivele expuse mai sus. În fapt, măsurile în cauză acordă SNIACE un avantaj prin faptul că permit reeșalonarea obligațiilor legale ale acesteia în legătură cu plata cotizațiilor de asigurare socială și a datoriilor contractate față de FOGASA cărora SNIACE ar fi trebuit să le facă față dacă acești creditori fi fost privați.

| (79) | În ceea ce privește celelalte criterii, Comisia consideră, în primul rând, că măsurile sunt finanțate prin intermediul resurselor de stat, întrucât atât FOGASA, cât și TGSS sunt organisme publice ale căror resurse provin din plata cotizațiilor obligatorii. |
| --- | --- |

(79)

În ceea ce privește celelalte criterii, Comisia consideră, în primul rând, că măsurile sunt finanțate prin intermediul resurselor de stat, întrucât atât FOGASA, cât și TGSS sunt organisme publice ale căror resurse provin din plata cotizațiilor obligatorii.

| (80) | În al doilea rând, măsurile evaluate sunt selective, întrucât se aplică exclusiv întreprinderii SNIACE. |
| --- | --- |

(80)

În al doilea rând, măsurile evaluate sunt selective, întrucât se aplică exclusiv întreprinderii SNIACE.

| (81) | În al treilea rând, piețele pe care operează SNIACE se caracterizează printr-un nivel semnificativ de schimburi comerciale între statele membre. SNIACE își comercializează o parte a producției în Europa, unde se confruntă cu concurența din partea altor întreprinderi. Prin urmare, ajutoarele acordate SNIACE pot afecta schimbul între statele membre. De asemenea, măsurile în cauză amenință să denatureze concurența dintre producătorii de produse textile. |
| --- | --- |

(81)

În al treilea rând, piețele pe care operează SNIACE se caracterizează printr-un nivel semnificativ de schimburi comerciale între statele membre. SNIACE își comercializează o parte a producției în Europa, unde se confruntă cu concurența din partea altor întreprinderi. Prin urmare, ajutoarele acordate SNIACE pot afecta schimbul între statele membre. De asemenea, măsurile în cauză amenință să denatureze concurența dintre producătorii de produse textile.

| (82) | Prin urmare, Comisia consideră că măsurile privind executarea acordului FOGASA I, acordul FOGASA II și acordul TGSS constituie ajutoare de stat în temeiul articolului 87 alineatul (1) din tratat. |
| --- | --- |

(82)

Prin urmare, Comisia consideră că măsurile privind executarea acordului FOGASA I, acordul FOGASA II și acordul TGSS constituie ajutoare de stat în temeiul articolului 87 alineatul (1) din tratat.

6.3.   EVALUAREA COMPATIBILITĂȚII AJUTOARELOR

| (83) | Compatibilitatea măsurilor considerate ca fiind ajutoare de stat în temeiul articolului 87 alineatul (1) din tratat trebuie evaluată în temeiul excepțiilor prevăzute la alineatele (2) și (3) ale aceluiași articol. |
| --- | --- |

(83)

Compatibilitatea măsurilor considerate ca fiind ajutoare de stat în temeiul articolului 87 alineatul (1) din tratat trebuie evaluată în temeiul excepțiilor prevăzute la alineatele (2) și (3) ale aceluiași articol.

| (84) | Excepțiile prevăzute la articolul 87 alineatul (2) și la articolul 87 alineatul (3) literele (b), (d) și (e) nu sunt, după toate aparențele, aplicabile, întrucât măsurile nu sunt destinate să promoveze realizarea unui proiect important de interes european comun sau să remedieze o perturbare gravă a economiei unui stat membru, și nici să promoveze cultura și conservarea patrimoniului. De asemenea, nu este vorba nici de o altă categorie de ajutor stabilită prin decizie a Consiliului aprobată cu majoritate calificată la propunerea Comisiei. |
| --- | --- |

(84)

Excepțiile prevăzute la articolul 87 alineatul (2) și la articolul 87 alineatul (3) literele (b), (d) și (e) nu sunt, după toate aparențele, aplicabile, întrucât măsurile nu sunt destinate să promoveze realizarea unui proiect important de interes european comun sau să remedieze o perturbare gravă a economiei unui stat membru, și nici să promoveze cultura și conservarea patrimoniului. De asemenea, nu este vorba nici de o altă categorie de ajutor stabilită prin decizie a Consiliului aprobată cu majoritate calificată la propunerea Comisiei.

| (85) | În consecință, trebuie evaluate excepțiile privind dezvoltarea anumitor regiuni sau sectoare prevăzute la articolul 87 alineatul (3) literele (a) și (c). |
| --- | --- |

(85)

În consecință, trebuie evaluate excepțiile privind dezvoltarea anumitor regiuni sau sectoare prevăzute la articolul 87 alineatul (3) literele (a) și (c).

| (86) | În ceea ce privește ajutoarele destinate promovării dezvoltării economice a anumitor sectoare, având în vedere natura măsurilor în cauză, singurele criterii pertinente sunt cele privind ajutorul pentru salvarea și restructurarea întreprinderilor aflate în dificultate. |
| --- | --- |

(86)

În ceea ce privește ajutoarele destinate promovării dezvoltării economice a anumitor sectoare, având în vedere natura măsurilor în cauză, singurele criterii pertinente sunt cele privind ajutorul pentru salvarea și restructurarea întreprinderilor aflate în dificultate.

| (87) | În ceea ce privește ajutoarele destinate promovării dezvoltării anumitor regiuni, Comisia observă că regiunea în care își are sediul SNIACE poate beneficia, începând cu luna septembrie a anului 1995, de ajutoare regionale în temeiul articolului 87 alineatul (3) litera (a) și că, anterior acestei date, putea beneficia de ajutoare regionale în temeiul articolului 87 alineatul (3) litera (c). |
| --- | --- |

(87)

În ceea ce privește ajutoarele destinate promovării dezvoltării anumitor regiuni, Comisia observă că regiunea în care își are sediul SNIACE poate beneficia, începând cu luna septembrie a anului 1995, de ajutoare regionale în temeiul articolului 87 alineatul (3) litera (a) și că, anterior acestei date, putea beneficia de ajutoare regionale în temeiul articolului 87 alineatul (3) litera (c).

| (88) | Prin urmare, Comisia trebuie să analizeze măsurile în lumina liniilor directoare comunitare privind ajutoarele pentru salvarea și restructurarea întreprinderilor aflate în dificultate și a liniilor directoare privind ajutoarele regionale. În conformitate cu Comunicarea Comisiei privind stabilirea normelor aplicabile evaluării ajutoarelor de stat ilegale (19), măsurile trebuie evaluate în conformitate cu liniile directoare aflate în vigoare la momentul acordării ajutoarelor. |
| --- | --- |

(88)

Prin urmare, Comisia trebuie să analizeze măsurile în lumina liniilor directoare comunitare privind ajutoarele pentru salvarea și restructurarea întreprinderilor aflate în dificultate și a liniilor directoare privind ajutoarele regionale. În conformitate cu Comunicarea Comisiei privind stabilirea normelor aplicabile evaluării ajutoarelor de stat ilegale (19), măsurile trebuie evaluate în conformitate cu liniile directoare aflate în vigoare la momentul acordării ajutoarelor.

| (89) | În ceea ce privește normele referitoare la ajutoarele pentru salvarea și restructurarea întreprinderilor aflate în dificultate, nu încape nicio îndoială că, de la publicarea celui de-al optulea Raport privind politica în domeniul concurenței din 1979 și în toate liniile directoare succesive, Comisia solicită un plan de restructurare care să permită stabilirea viabilității întreprinderii aflate în dificultate (20). |
| --- | --- |

(89)

În ceea ce privește normele referitoare la ajutoarele pentru salvarea și restructurarea întreprinderilor aflate în dificultate, nu încape nicio îndoială că, de la publicarea celui de-al optulea Raport privind politica în domeniul concurenței din 1979 și în toate liniile directoare succesive, Comisia solicită un plan de restructurare care să permită stabilirea viabilității întreprinderii aflate în dificultate (20).

| (90) | În cazul de față, autoritățile spaniole nu au argumentat în niciun moment că măsurile ar fi constituit un ajutor pentru salvare și restructurare. De asemenea, acestea nu au încercat să demonstreze că exista un plan de restructurare în sensul normelor aplicabile la data acordării ajutoarelor în cauză. Un plan de acest tip trebuie să includă, printre altele, măsuri interne de restructurare și măsuri compensatorii, astfel cum se solicită în cel de-al optulea Raport al Comisiei privind politica în domeniul concurenței din 1979 (punctele 227 și 228) și prin liniile directoare adoptate începând din 1994 (21). Absența unui plan de restructurare confirmă faptul că singurul obiectiv al ajutorului îl reprezenta menținerea în funcțiune a întreprinderii fără solicitarea niciunei contrapartide în legătură cu restructurarea acesteia. |
| --- | --- |

(90)

În cazul de față, autoritățile spaniole nu au argumentat în niciun moment că măsurile ar fi constituit un ajutor pentru salvare și restructurare. De asemenea, acestea nu au încercat să demonstreze că exista un plan de restructurare în sensul normelor aplicabile la data acordării ajutoarelor în cauză. Un plan de acest tip trebuie să includă, printre altele, măsuri interne de restructurare și măsuri compensatorii, astfel cum se solicită în cel de-al optulea Raport al Comisiei privind politica în domeniul concurenței din 1979 (punctele 227 și 228) și prin liniile directoare adoptate începând din 1994 (21). Absența unui plan de restructurare confirmă faptul că singurul obiectiv al ajutorului îl reprezenta menținerea în funcțiune a întreprinderii fără solicitarea niciunei contrapartide în legătură cu restructurarea acesteia.

| (91) | În ceea ce privește planul de valabilitate pe care petentul l-a prezentat Comisiei înainte de deschiderea procedurii, autoritățile spaniole s-au limitat la a indica, în special în scrisoarea acestora din data de 30 iunie 1997 de răspuns la scrisoarea Comisiei din data de 16 mai 1997, că acea concluzie a expertului potrivit căreia „viabilitatea SNIACE se poate garanta exclusiv prin acordarea de subvenții care să îi permită finalizarea proiectelor de investiții și prin renegocierea datoriei” constituia o opinie pur personală, exprimată într-un studiu privat, și nu reflecta în mod necesar opinia autorităților spaniole (22). |
| --- | --- |

(91)

În ceea ce privește planul de valabilitate pe care petentul l-a prezentat Comisiei înainte de deschiderea procedurii, autoritățile spaniole s-au limitat la a indica, în special în scrisoarea acestora din data de 30 iunie 1997 de răspuns la scrisoarea Comisiei din data de 16 mai 1997, că acea concluzie a expertului potrivit căreia „viabilitatea SNIACE se poate garanta exclusiv prin acordarea de subvenții care să îi permită finalizarea proiectelor de investiții și prin renegocierea datoriei” constituia o opinie pur personală, exprimată într-un studiu privat, și nu reflecta în mod necesar opinia autorităților spaniole (22).

| (92) | Prin urmare, întrucât nu există un plan de restructurare, măsurile adoptate în cadrul acordurilor FOGASA II și TGSS, precum și executarea acordului FOGASA I nu se justifică în temeiul celui de-al optulea Raport al Comisiei Europene privind politica în domeniul concurenței din 1979 sau al liniilor directoare comunitare privind ajutoarele pentru salvare și restructurare din 1994, 1999 sau 2004. |
| --- | --- |

(92)

Prin urmare, întrucât nu există un plan de restructurare, măsurile adoptate în cadrul acordurilor FOGASA II și TGSS, precum și executarea acordului FOGASA I nu se justifică în temeiul celui de-al optulea Raport al Comisiei Europene privind politica în domeniul concurenței din 1979 sau al liniilor directoare comunitare privind ajutoarele pentru salvare și restructurare din 1994, 1999 sau 2004.

| (93) | În ceea ce privește excepțiile prevăzute la articolul 87 alineatul (3) literele (a) și (c) privind ajutoarele destinate promovării sau facilitării dezvoltării economice a anumitor regiuni, Comisia subliniază că regiunea în care își are sediul SNIACE poate beneficia, începând cu luna septembrie a anului 1995, de ajutoare regionale în temeiul articolului 87 alineatul (3) litera (a) și că, anterior acestei date, putea beneficia de ajutoare regionale în temeiul articolului 87 alineatul (3) litera (c). |
| --- | --- |

(93)

În ceea ce privește excepțiile prevăzute la articolul 87 alineatul (3) literele (a) și (c) privind ajutoarele destinate promovării sau facilitării dezvoltării economice a anumitor regiuni, Comisia subliniază că regiunea în care își are sediul SNIACE poate beneficia, începând cu luna septembrie a anului 1995, de ajutoare regionale în temeiul articolului 87 alineatul (3) litera (a) și că, anterior acestei date, putea beneficia de ajutoare regionale în temeiul articolului 87 alineatul (3) litera (c).

| (94) | Cu toate acestea, ajutoarele acordate în favoarea SNIACE nu prezintă caracteristicile necesare pentru promovarea dezvoltării anumitor regiuni economice în sensul articolului sus-menționat, întrucât acestea s-au acordat sub formă de ajutoare pentru funcționare, și anume fără a fi supuse niciunei condiții privind investițiile sau crearea de locuri de muncă. |
| --- | --- |

(94)

Cu toate acestea, ajutoarele acordate în favoarea SNIACE nu prezintă caracteristicile necesare pentru promovarea dezvoltării anumitor regiuni economice în sensul articolului sus-menționat, întrucât acestea s-au acordat sub formă de ajutoare pentru funcționare, și anume fără a fi supuse niciunei condiții privind investițiile sau crearea de locuri de muncă.

| (95) | Din 1979 (23), Comisia a autorizat ajutoare care nu sunt subordonate unei investiții inițiale sau creării de locuri de muncă în regiuni care pot beneficia de ajutoare regionale doar în cazul în care statul membru a reușit să demonstreze existența dezavantajelor și să măsoare importanța acestora, ceea ce nu s-a întâmplat în cazul de față. |
| --- | --- |

(95)

Din 1979 (23), Comisia a autorizat ajutoare care nu sunt subordonate unei investiții inițiale sau creării de locuri de muncă în regiuni care pot beneficia de ajutoare regionale doar în cazul în care statul membru a reușit să demonstreze existența dezavantajelor și să măsoare importanța acestora, ceea ce nu s-a întâmplat în cazul de față.

| (96) | Prin urmare, măsurile adoptate în cadrul acordurilor FOGASA II și TGSS, precum și executarea acordului FOGASA I nu se justifică în temeiul Comunicării din 1979 sau al liniilor directoare privind ajutoarele regionale din 1998. |
| --- | --- |

(96)

Prin urmare, măsurile adoptate în cadrul acordurilor FOGASA II și TGSS, precum și executarea acordului FOGASA I nu se justifică în temeiul Comunicării din 1979 sau al liniilor directoare privind ajutoarele regionale din 1998.

| (97) | În ceea ce privește normele referitoare la sectorul fibrelor textile aplicabile la momentul încheierii acordurilor (24), Comisia consideră că singurele ajutoare pentru care se putea opta erau ajutoarele pentru investiții. Cu toate acestea, măsurile evaluate nu prezintă niciuna dintre caracteristicile ajutoarelor pentru investiții. Măsurile adoptate în cadrul acordurilor FOGASA II și TGSS, precum și executarea acordului FOGASA I nu se justifică în temeiul liniilor directoare din 1992 sau 1996. |
| --- | --- |

(97)

În ceea ce privește normele referitoare la sectorul fibrelor textile aplicabile la momentul încheierii acordurilor (24), Comisia consideră că singurele ajutoare pentru care se putea opta erau ajutoarele pentru investiții. Cu toate acestea, măsurile evaluate nu prezintă niciuna dintre caracteristicile ajutoarelor pentru investiții. Măsurile adoptate în cadrul acordurilor FOGASA II și TGSS, precum și executarea acordului FOGASA I nu se justifică în temeiul liniilor directoare din 1992 sau 1996.

| (98) | Comisia consideră că dispozițiile de punere în aplicare a acordului FOGASA I, modificat la data de 18 martie 1999, precum și încheierea acordurilor FOGASA II și TGSS nu pot fi declarate ca fiind compatibile. |
| --- | --- |

(98)

Comisia consideră că dispozițiile de punere în aplicare a acordului FOGASA I, modificat la data de 18 martie 1999, precum și încheierea acordurilor FOGASA II și TGSS nu pot fi declarate ca fiind compatibile.

7.   PROCEDURA DE RECUPERARE A AJUTOARELOR ILEGALE

| (99) | Întrucât Comisia consideră că executarea acordului FOGASA I, modificat la data de 18 martie 1999, precum și acordurile FOGASA II și TGSS sunt incompatibile cu tratatul, beneficiarul trebuie să returneze sumele primite. |
| --- | --- |

(99)

Întrucât Comisia consideră că executarea acordului FOGASA I, modificat la data de 18 martie 1999, precum și acordurile FOGASA II și TGSS sunt incompatibile cu tratatul, beneficiarul trebuie să returneze sumele primite.

| (100) | Modalitățile de recuperare a ajutoarelor ilegale declarate ca fiind incompatibile au fost definite în Comunicarea din partea Comisiei „Pentru o punere în aplicare eficientă a deciziilor Comisiei de obligare a statelor membre să recupereze ajutorul de stat ilegal și incompatibil” (denumită în continuare „Comunicarea din 2007”) (25). Jurisprudența Curții, în primul rând, precum și alineatul (37) din Comunicarea din 2007 precizează faptul că, în acest caz, Comisia nu trebuie să stabilească valoarea exactă care trebuie returnată. Cu toate acestea, decizia trebuie să cuprindă indicații care permit Spaniei să stabilească suma în cauză. |
| --- | --- |

(100)

Modalitățile de recuperare a ajutoarelor ilegale declarate ca fiind incompatibile au fost definite în Comunicarea din partea Comisiei „Pentru o punere în aplicare eficientă a deciziilor Comisiei de obligare a statelor membre să recupereze ajutorul de stat ilegal și incompatibil” (denumită în continuare „Comunicarea din 2007”) (25). Jurisprudența Curții, în primul rând, precum și alineatul (37) din Comunicarea din 2007 precizează faptul că, în acest caz, Comisia nu trebuie să stabilească valoarea exactă care trebuie returnată. Cu toate acestea, decizia trebuie să cuprindă indicații care permit Spaniei să stabilească suma în cauză.

| (101) | Regulamentul (CE) nr. 794/2004 al Comisiei (26) de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 659/1999 al Consiliului (27) prevede faptul că ajutorul de recuperat în conformitate cu decizia de recuperare cumulează dobânzi calculate la o rată adecvată stabilită de către Comisie. Dobânzile se cumulează de la data la care ajutorul ilegal s-a aflat la dispoziția beneficiarului până la data recuperării acestuia. Se aplică o rată a dobânzii compusă până la data recuperării ajutorului. |
| --- | --- |

(101)

Regulamentul (CE) nr. 794/2004 al Comisiei (26) de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 659/1999 al Consiliului (27) prevede faptul că ajutorul de recuperat în conformitate cu decizia de recuperare cumulează dobânzi calculate la o rată adecvată stabilită de către Comisie. Dobânzile se cumulează de la data la care ajutorul ilegal s-a aflat la dispoziția beneficiarului până la data recuperării acestuia. Se aplică o rată a dobânzii compusă până la data recuperării ajutorului.

| (102) | Cu toate acestea, în legătură cu metoda de calculare a dobânzilor, Curtea de Justiție, în hotărârea din 11 decembrie 2008 în cauza C-295/07, Comisia / Département du Loiret y Scout, SA
   (28), a afirmat că metoda de actualizare a unui ajutor ilegal constituie o chestiune materială și nu procedurală (29). Decizia din 2000 și decizia privind a doua deschidere a procedurii au fost adoptate cu mult înaintea Regulamentului (CE) nr. 794/2004. |
| --- | --- |

(102)

Cu toate acestea, în legătură cu metoda de calculare a dobânzilor, Curtea de Justiție, în hotărârea din 11 decembrie 2008 în cauza C-295/07, Comisia / Département du Loiret y Scout, SA
   (28), a afirmat că metoda de actualizare a unui ajutor ilegal constituie o chestiune materială și nu procedurală (29). Decizia din 2000 și decizia privind a doua deschidere a procedurii au fost adoptate cu mult înaintea Regulamentului (CE) nr. 794/2004.

| (103) | În consecință, Comisia consideră că trebuie utilizată metoda de calcul pentru recuperarea ajutoarelor ilegale din perioada deciziei anulate și că, prin urmare, statul membru va utiliza metoda denumită a „dobânzii simple” pentru a calcula suma care trebuie returnată. |
| --- | --- |

(103)

În consecință, Comisia consideră că trebuie utilizată metoda de calcul pentru recuperarea ajutoarelor ilegale din perioada deciziei anulate și că, prin urmare, statul membru va utiliza metoda denumită a „dobânzii simple” pentru a calcula suma care trebuie returnată.

| (104) | În scopurile prezentului caz, Comisia distinge, pe de o parte, executarea parțială a acordului FOGASA I și, pe de altă parte, măsurile incompatibile din cadrul acordurilor FOGASA II și TGSS. |
| --- | --- |

(104)

În scopurile prezentului caz, Comisia distinge, pe de o parte, executarea parțială a acordului FOGASA I și, pe de altă parte, măsurile incompatibile din cadrul acordurilor FOGASA II și TGSS.

| (105) | Astfel cum s-a indicat la considerentul 77, Comisia consideră că acordul încheiat între FOGASA și SNIACE la data de 5 noiembrie 1993 îndeplinește criteriul creditorului privat, drept pentru care acesta nu constituie ajutor de stat. |
| --- | --- |

(105)

Astfel cum s-a indicat la considerentul 77, Comisia consideră că acordul încheiat între FOGASA și SNIACE la data de 5 noiembrie 1993 îndeplinește criteriul creditorului privat, drept pentru care acesta nu constituie ajutor de stat.

| (106) | Cu toate acestea, dat fiind că acordul menționat a fost respectat doar în parte, Comisia consideră că acordul FOGASA I, revizuit la data de 18 martie 1999, constituie un ajutor incompatibil și ilegal care trebuie recuperat. Incompatibilitatea afectează, pe de o parte, sumele neachitate în conformitate cu acordul până la data de 18 martie 1999 și, pe de altă parte, soldul ajutorului începând cu dată în cauză. |
| --- | --- |

(106)

Cu toate acestea, dat fiind că acordul menționat a fost respectat doar în parte, Comisia consideră că acordul FOGASA I, revizuit la data de 18 martie 1999, constituie un ajutor incompatibil și ilegal care trebuie recuperat. Incompatibilitatea afectează, pe de o parte, sumele neachitate în conformitate cu acordul până la data de 18 martie 1999 și, pe de altă parte, soldul ajutorului începând cu dată în cauză.

| (107) | Ajutorul care trebuie recuperat include dobânzi cumulate calculate în conformitate cu metoda dobânzii simple (a se vedea considerentul 101). Sumele care au fost restituite în temeiul acordului FOGASA I înainte de revizuirea acestuia, inclusiv în cazul în care rata dobânzii este inferioară ratei dobânzii de referință a Comisiei, nu constituie ajutor de stat și, prin urmare, nu trebuie recuperate. Plățile efectuate separat de sumele acordate în temeiul acordurilor pot fi deduse din sumele care trebuie recuperate cu titlu de ajutor ilegal și incompatibil. |
| --- | --- |

(107)

Ajutorul care trebuie recuperat include dobânzi cumulate calculate în conformitate cu metoda dobânzii simple (a se vedea considerentul 101). Sumele care au fost restituite în temeiul acordului FOGASA I înainte de revizuirea acestuia, inclusiv în cazul în care rata dobânzii este inferioară ratei dobânzii de referință a Comisiei, nu constituie ajutor de stat și, prin urmare, nu trebuie recuperate. Plățile efectuate separat de sumele acordate în temeiul acordurilor pot fi deduse din sumele care trebuie recuperate cu titlu de ajutor ilegal și incompatibil.

| (108) | Astfel cum s-a indicat de asemenea mai sus, Comisia consideră că Spania a acordat ajutoare ilegale sub forma unui acord de rambursare, încheiat cu FOGASA la data de 30 octombrie 1995, precum și a unui acord de reeșalonare a datoriilor, încheiat cu TGSS la data de 8 martie 1996, care contravin articolului 88 alineatul (3) din tratat, ajutoarele în cauză fiind incompatibile cu piața comună și cu funcționarea Acordului privind SEE. |
| --- | --- |

(108)

Astfel cum s-a indicat de asemenea mai sus, Comisia consideră că Spania a acordat ajutoare ilegale sub forma unui acord de rambursare, încheiat cu FOGASA la data de 30 octombrie 1995, precum și a unui acord de reeșalonare a datoriilor, încheiat cu TGSS la data de 8 martie 1996, care contravin articolului 88 alineatul (3) din tratat, ajutoarele în cauză fiind incompatibile cu piața comună și cu funcționarea Acordului privind SEE.

| (109) | Dat fiind faptul că ajutoarele sunt ilegale și incompatibile, acestea trebuie rambursate în totalitate, anulându-se efectele lor economice. Sumele care trebuie recuperate echivalează cu totalitatea ajutorului care face obiectul celui de-al doilea acord cu FOGASA și al acordului cu TGSS. Acestora li se adaugă dobânzile simple calculate în conformitate cu rata de referință a Comisiei. Plățile efectuate pot fi deduse din sumele de recuperat. |
| --- | --- |

(109)

Dat fiind faptul că ajutoarele sunt ilegale și incompatibile, acestea trebuie rambursate în totalitate, anulându-se efectele lor economice. Sumele care trebuie recuperate echivalează cu totalitatea ajutorului care face obiectul celui de-al doilea acord cu FOGASA și al acordului cu TGSS. Acestora li se adaugă dobânzile simple calculate în conformitate cu rata de referință a Comisiei. Plățile efectuate pot fi deduse din sumele de recuperat.

8.   CONCLUZIE

| (110) | Având în vedere considerațiile de mai sus, se modifică în consecință Decizia 1999/395/CE. |
| --- | --- |

(110)

Având în vedere considerațiile de mai sus, se modifică în consecință Decizia 1999/395/CE.

| (111) | Primul acord de rambursare încheiat între FOGASA și SNIACE nu constituie ajutor de stat. |
| --- | --- |

(111)

Primul acord de rambursare încheiat între FOGASA și SNIACE nu constituie ajutor de stat.

| (112) | Dimpotrivă, noua evaluare a executării acordului de rambursare încheiat cu FOGASA la data de 3 noiembrie 1993, a acordului de rambursare încheiat tot cu FOGASA, la data de 30 octombrie 1995, și a acordurilor de reeșalonare încheiate cu TGSS conduce la concluzia că Spania a acordat un ajutor ilegal, care contravine articolului 88 alineatul (3) din tratat, și că ajutorul în cauză este incompatibil cu piața comună și cu funcționarea Acordului privind SEE. |
| --- | --- |

(112)

Dimpotrivă, noua evaluare a executării acordului de rambursare încheiat cu FOGASA la data de 3 noiembrie 1993, a acordului de rambursare încheiat tot cu FOGASA, la data de 30 octombrie 1995, și a acordurilor de reeșalonare încheiate cu TGSS conduce la concluzia că Spania a acordat un ajutor ilegal, care contravine articolului 88 alineatul (3) din tratat, și că ajutorul în cauză este incompatibil cu piața comună și cu funcționarea Acordului privind SEE.

| (113) | Întrucât ajutorul acordat este ilegal și incompatibil cu piața comună, trebuie obținută rambursarea acestuia în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 659/1999, iar efectele sale economice trebuie anulate, |
| --- | --- |

(113)

Întrucât ajutorul acordat este ilegal și incompatibil cu piața comună, trebuie obținută rambursarea acestuia în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 659/1999, iar efectele sale economice trebuie anulate,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE

Articolul 1

Decizia 1999/395/CE se modifică după cum urmează:

| 1. | Articolul 1 se modifică după cum urmează:






  (a) | primul alineat este înlocuit cu textul următor:
  „Acordul încheiat la data de 5 noiembrie 1993 între întreprinderea Sociedad Nacional de Industrias y Aplicaciones de Celulosa Española SA (SNIACE) și Fondul de garantare a salariilor (FOGASA) nu constituie, la data încheierii acestuia, ajutor de stat în temeiul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE.” |
| --- | --- | --- |

1.

Articolul 1 se modifică după cum urmează:

(a)

primul alineat este înlocuit cu textul următor:

„Acordul încheiat la data de 5 noiembrie 1993 între întreprinderea Sociedad Nacional de Industrias y Aplicaciones de Celulosa Española SA (SNIACE) și Fondul de garantare a salariilor (FOGASA) nu constituie, la data încheierii acestuia, ajutor de stat în temeiul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE.”

| (b) | după primul alineat se inserează alineatul următor:
  „Următoarele ajutoare de stat puse în aplicare de către Spania în favoarea SNIACE sunt incompatibile cu piața comună:






  (a) | acordul încheiat la data de 8 martie 1996 (modificat prin acordul din 7 mai 1996 și ulterior prin acordul din 30 septembrie 1997) dintre SNIACE și Trezoreria Generală a Securității Sociale cu privire la reeșalonarea datoriilor; |
| --- | --- | --- |

(b)

după primul alineat se inserează alineatul următor:

„Următoarele ajutoare de stat puse în aplicare de către Spania în favoarea SNIACE sunt incompatibile cu piața comună:

(a)

acordul încheiat la data de 8 martie 1996 (modificat prin acordul din 7 mai 1996 și ulterior prin acordul din 30 septembrie 1997) dintre SNIACE și Trezoreria Generală a Securității Sociale cu privire la reeșalonarea datoriilor;

| (b) | executarea acordului încheiat la data de 5 noiembrie 1993 dintre SNIACE și FOGASA; |
| --- | --- |

(b)

executarea acordului încheiat la data de 5 noiembrie 1993 dintre SNIACE și FOGASA;

| (c) | acordul încheiat la data de 31 octombrie 1995 între SNIACE și FOGASA.” |
| --- | --- |

(c)

acordul încheiat la data de 31 octombrie 1995 între SNIACE și FOGASA.”

| 2. | Articolele 2 și 3 se înlocuiesc cu textul următor:
  „Articolul 2
  (1)   Spania obține de la beneficiar rambursarea ajutoarelor descrise la articolul 1 alineatul (2).
  (2)   Sumele de recuperat cumulează dobânzi de la data la care s-au aflat la dispoziția beneficiarului și până la data recuperării efective a acestora.
  (3)   Recuperarea ajutoarelor descrise la articolul 1 alineatul (2) este imediată și efectivă.
  (4)   Spania veghează ca prezenta decizie să fie aplicată în termen de patru luni de la data notificării acesteia.
  Articolul 3
  (1)   În termen de două luni de la data notificării prezentei decizii, Spania prezintă Comisiei următoarele informații:






  (a) | suma totală (principal și dobânzi) care trebuie recuperată de la beneficiar; |
| --- | --- | --- |

2.

Articolele 2 și 3 se înlocuiesc cu textul următor:

„Articolul 2

(1)   Spania obține de la beneficiar rambursarea ajutoarelor descrise la articolul 1 alineatul (2).

(2)   Sumele de recuperat cumulează dobânzi de la data la care s-au aflat la dispoziția beneficiarului și până la data recuperării efective a acestora.

(3)   Recuperarea ajutoarelor descrise la articolul 1 alineatul (2) este imediată și efectivă.

(4)   Spania veghează ca prezenta decizie să fie aplicată în termen de patru luni de la data notificării acesteia.

Articolul 3

(1)   În termen de două luni de la data notificării prezentei decizii, Spania prezintă Comisiei următoarele informații:

(a)

suma totală (principal și dobânzi) care trebuie recuperată de la beneficiar;

| (b) | o descriere detaliată a măsurilor adoptate deja și prevăzute pentru îndeplinirea prezentei decizii; |
| --- | --- |

(b)

o descriere detaliată a măsurilor adoptate deja și prevăzute pentru îndeplinirea prezentei decizii;

| (c) | documentele care demonstrează că s-a ordonat beneficiarului să ramburseze ajutoarele. |
| --- | --- |

(c)

documentele care demonstrează că s-a ordonat beneficiarului să ramburseze ajutoarele.

(2)   Spania ține la curent Comisia asupra evoluției măsurilor naționale adoptate în aplicare prezentei decizii până la finalizarea recuperării ajutoarelor descrise la articolul 1 alineatul (2). Aceasta prezintă imediat, la cererea Comisiei, informații privind măsurile adoptate deja și prevăzute pentru îndeplinirea prezentei decizii. De asemenea, aceasta furnizează informații detaliate privind valorile ajutorului și dobânzilor recuperate deja de la beneficiar.”

Articolul 2

Prezenta decizie se adresează Regatului Spaniei.

Adoptată la Bruxelles, 10 martie 2009.

Pentru Comisie

Neelie KROES

Membru al Comisiei

---

(1)  JO C 275, 16.11.2007, p. 18.

1

(2)  JO L 149, 16.6.1999, p. 40.

2

(3)  Culegere 1999, p. I-2459.

3

(4)  Considerentul 48 din hotărârea Tubacex.

4

Tubacex

(5)  JO C 110, 15.4.2000, p. 33.

5

(6)  JO L 11, 16.1.2001, p. 46.

6

(7)  Considerentul 30.

7

(8)  Culegere 2004, p. II-3597.

8

(9)  Cauza C-525/04. Culegere 2007, p. I-9947.

9

(10)  JOE 92, 17.4.1985, p. 10203.

10

(11)  JOE 154, 20.6.1994, p. 20658.

11

(12)  Scrisoarea din partea FOGASA din data de 22 august 2008, p. 2, transmisă de către autoritățile spaniole.

12

(13)  Considerentul 32.

13

(14)  Scrisoarea autorităților spaniole din data de 4 iulie 2005, anexa I.

14

(15)  Scrisoarea Spaniei din data de 21 martie 2000: „dobânda aplicată în urma prelungirii protejează creditorul de prejudiciul pe care l-ar genera deprecierea monetară odată cu trecerea timpului”.

15

(16)  Răspunsul autorităților spaniole din data de 4 iulie 2005: „nici FOGASA, nici [TGSS] nu dețin date suficiente pentru a efectua o estimare a valorii proprietăților întreprinderii la acea perioadă.”

16

(17)  Răspunsul autorităților spaniole din data de 29 septembrie 2005.

17

(18)  Autoritățile spaniole au adus la cunoștința Comisiei (scrisoarea din data de 28 februarie 2005 de răspuns la scrisoarea Comisiei din 3 decembrie 2004) faptul că se organizaseră mai multe reuniuni între SNIACE și TGSS.

18

(19)  JO C 119, 22.5.2002, p. 22.

19

(20)  Punctul 227 din cel de-al optulea Raport al Comisiei Europene privind politica în domeniul concurenței din 1979. Punctul 3.2.2 litera (i) din Liniile directoare comunitare privind ajutoarele de stat pentru salvarea și restructurarea întreprinderilor aflate în dificultate (JO C 368, 31.12.1994, p. 12). Punctul 31 din Liniile directoare comunitare privind ajutoarele de stat pentru salvarea și restructurarea întreprinderilor aflate în dificultate (JO C 288, 9.10.1999, p. 2). Punctul 34 din Liniile directoare comunitare privind ajutoarele de stat pentru salvarea și restructurarea întreprinderilor aflate în dificultate (JO C 244, 1.10.2004, p. 2).

20

(21)  A se vedea punctul 3.2.2 litera (i) din Liniile directoare din 1994 „[...] ajutorul trebuie să fie legat de un program viabil de restructurare sau de recuperare [...]”.

21

(22)  Scrisoarea autorităților spaniole transmisă prin fax la data de 30 iunie 1997, p. 2.

22

(23)  Al doilea alineat al punctului 4 din Comunicarea Comisiei privind regimurile de ajutoare regionale (JO C 31, 3.2.1979, p. 9). Punctul 4.15 din Liniile directoare privind ajutoarele regionale (JO C 74, 10.3.1998, p. 9).

23

(24)  JO C 346, 30.12.1992, p. 2 și JO C 94, 30.3.1996, p. 11.

24

(25)  JO C 272, 15.11.2007, p. 4.

25

(26)  JO L 140, 30.4.2004, p. 1.

26

(27)  JO L 83, 27.3.1999, p. 1.

27

(28)  (În curs de publicare).

28

(29)  Considerentul 83.

29

---

| 14.8.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 210/16 |
| --- | --- | --- | --- |

14.8.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 210/16

---

DECIZIA COMISIEI

din 8 aprilie 2009

privind măsurile C 7/07 (ex NN 82/06 și NN 83/06) puse în aplicare de Regatul Unit în favoarea Royal Mail

[notificată cu numărul C(2009) 2486]

(Numai textul în limba engleză este autentic)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2009/613/CE)

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene, în special articolul 88 alineatul (2) al doilea paragraf,

având în vedere Acordul privind Spațiul Economic European, în special articolul 62 alineatul (1) litera (a),

după ce părțile interesate au fost invitate să își prezinte observațiile în conformitate cu dispozițiile menționate anterior (1) și ținând seama de observațiile acestora,

întrucât:

1.   PROCEDURA

| (1) | La 3 decembrie 2002, Deutsche Post AG (denumită în continuare „DP”) a depus o plângere privind presupuse subvenții încrucișate acordate activităților de coletărie ale Royal Mail Group plc (denumită în continuare „Royal Mail” sau „RM”). |
| --- | --- |

(1)

La 3 decembrie 2002, Deutsche Post AG (denumită în continuare „DP”) a depus o plângere privind presupuse subvenții încrucișate acordate activităților de coletărie ale Royal Mail Group plc (denumită în continuare „Royal Mail” sau „RM”).

| (2) | Ca răspuns la solicitarea de informații din partea Comisiei, autoritățile din Regatul Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord („Regatul Unit”) au furnizat informații relevante privind problemele ridicate în scrisorile din 25 februarie 2003 și 13 februarie 2004 și în mesajul electronic din 17 decembrie 2003. Aceste informații făceau referire și la alte măsuri guvernamentale privind RM. |
| --- | --- |

(2)

Ca răspuns la solicitarea de informații din partea Comisiei, autoritățile din Regatul Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord („Regatul Unit”) au furnizat informații relevante privind problemele ridicate în scrisorile din 25 februarie 2003 și 13 februarie 2004 și în mesajul electronic din 17 decembrie 2003. Aceste informații făceau referire și la alte măsuri guvernamentale privind RM.

| (3) | La 27 mai 2003, Comisia a aprobat o serie de măsuri în favoarea Post Office Limited („POL”), care este o filială a RM (cazul N 784/02) (2). Ca urmare a acestor măsuri, POL a primit compensații finanțate dintr-o rezervă („rezerva poștală”) constituită din surplusul de lichidități generat de RM. La 22 februarie 2006, Comisia nu a avut obiecții în privința continuării aplicării uneia dintre aceste măsuri (ajutorul pentru rețeaua rurală) pentru o nouă perioadă (cazul N 166/05) (3). |
| --- | --- |

(3)

La 27 mai 2003, Comisia a aprobat o serie de măsuri în favoarea Post Office Limited („POL”), care este o filială a RM (cazul N 784/02) (2). Ca urmare a acestor măsuri, POL a primit compensații finanțate dintr-o rezervă („rezerva poștală”) constituită din surplusul de lichidități generat de RM. La 22 februarie 2006, Comisia nu a avut obiecții în privința continuării aplicării uneia dintre aceste măsuri (ajutorul pentru rețeaua rurală) pentru o nouă perioadă (cazul N 166/05) (3).

| (4) | La 8 octombrie 2003, DP a introdus o acțiune în anulare (T-343/03) împotriva Deciziei Comisiei N 784/02, susținând că plângerea sa CP 206/02 a fost implicit respinsă prin această decizie. La 16 noiembrie 2005, Tribunalul de Primă Instanță a respins acțiunea DP, argumentând că Decizia N 784/02 nu implica respingerea plângerii, iar investigațiile Comisiei erau în curs de desfășurare (lucru demonstrat prin corespondența prezentată tribunalului). |
| --- | --- |

(4)

La 8 octombrie 2003, DP a introdus o acțiune în anulare (T-343/03) împotriva Deciziei Comisiei N 784/02, susținând că plângerea sa CP 206/02 a fost implicit respinsă prin această decizie. La 16 noiembrie 2005, Tribunalul de Primă Instanță a respins acțiunea DP, argumentând că Decizia N 784/02 nu implica respingerea plângerii, iar investigațiile Comisiei erau în curs de desfășurare (lucru demonstrat prin corespondența prezentată tribunalului).

| (5) | La 10 august 2006, DP a transmis o scrisoare prin care invita Comisia să adopte o poziție privind plângerea sa din 2002 în termen de două luni, în temeiul articolului 232 din tratat. Aceeași scrisoare conținea informații privind o serie de presupuse noi măsuri de ajutor de stat. Aceste măsuri sunt distincte de cele care au făcut obiectul plângerii din 2002, iar plângerea referitoare la acestea fost tratată ca plângere separată, primind numărul de referință CP 221/06, iar apoi NN 83/06. Măsurile presupuse erau următoarele:






  (a) | un transfer în valoare de 850 de milioane GBP într-un cont special dedicat finanțării pensiilor RM; |
| --- | --- | --- |

(5)

La 10 august 2006, DP a transmis o scrisoare prin care invita Comisia să adopte o poziție privind plângerea sa din 2002 în termen de două luni, în temeiul articolului 232 din tratat. Aceeași scrisoare conținea informații privind o serie de presupuse noi măsuri de ajutor de stat. Aceste măsuri sunt distincte de cele care au făcut obiectul plângerii din 2002, iar plângerea referitoare la acestea fost tratată ca plângere separată, primind numărul de referință CP 221/06, iar apoi NN 83/06. Măsurile presupuse erau următoarele:

(a)

un transfer în valoare de 850 de milioane GBP într-un cont special dedicat finanțării pensiilor RM;

| (b) | decizia Departamentului Comerțului și Industriei de a majora, de la 844 de milioane GBP la 900 de milioane GBP, un împrumut acordat RM; |
| --- | --- |

(b)

decizia Departamentului Comerțului și Industriei de a majora, de la 844 de milioane GBP la 900 de milioane GBP, un împrumut acordat RM;

| (c) | încălcarea deciziei Comisiei în cazul N 166/05 privind asistența pentru rețeaua rurală a POL, având în vedere faptul că suma de 150 de milioane GBP a fost transferată către POL direct din bugetul de stat, și nu dintr-o rezervă specială, cum prevedea decizia. |
| --- | --- |

(c)

încălcarea deciziei Comisiei în cazul N 166/05 privind asistența pentru rețeaua rurală a POL, având în vedere faptul că suma de 150 de milioane GBP a fost transferată către POL direct din bugetul de stat, și nu dintr-o rezervă specială, cum prevedea decizia.

| (6) | Ca răspuns la solicitarea de informații din partea Comisiei, autoritățile britanice au furnizat informații relevante privind chestiunile ridicate prin scrisorile din 6 octombrie și din 31 octombrie 2006. Prin scrisoarea din 5 decembrie 2006, autoritățile britanice au transmis informații suplimentare referitoare la măsurile în favoarea POL menționate la considerentul 3. |
| --- | --- |

(6)

Ca răspuns la solicitarea de informații din partea Comisiei, autoritățile britanice au furnizat informații relevante privind chestiunile ridicate prin scrisorile din 6 octombrie și din 31 octombrie 2006. Prin scrisoarea din 5 decembrie 2006, autoritățile britanice au transmis informații suplimentare referitoare la măsurile în favoarea POL menționate la considerentul 3.

| (7) | Prin scrisoarea din 27 octombrie 2006, Mail Competition Forum (Forumul Concurenței în Domeniul Poștal – MCF), un organism care reprezintă noii actori de pe piața serviciilor poștale, a depus o plângere privind contul special dedicat finanțării pensiilor RM, care făcuse deja obiectul celei de a doua plângeri a DP. Plângerea MCF a primit numărul de referință CP 164/06, iar apoi NN 82/06. O versiune neconfidențială a plângerii a fost transmisă autorităților britanice la 20 noiembrie 2006. Autoritățile britanice și-au prezentat observațiile asupra plângerii prin scrisoarea din 19 decembrie 2006. |
| --- | --- |

(7)

Prin scrisoarea din 27 octombrie 2006, Mail Competition Forum (Forumul Concurenței în Domeniul Poștal – MCF), un organism care reprezintă noii actori de pe piața serviciilor poștale, a depus o plângere privind contul special dedicat finanțării pensiilor RM, care făcuse deja obiectul celei de a doua plângeri a DP. Plângerea MCF a primit numărul de referință CP 164/06, iar apoi NN 82/06. O versiune neconfidențială a plângerii a fost transmisă autorităților britanice la 20 noiembrie 2006. Autoritățile britanice și-au prezentat observațiile asupra plângerii prin scrisoarea din 19 decembrie 2006.

| (8) | Prin scrisoarea din 7 decembrie 2006, Comisia a informat DP că nu există motive suficiente pentru continuarea investigației privind plângerea CP 206/02 și că, în lipsa unui răspuns al DP în termen de 20 de zile, plângerea va fi considerată retrasă. Nu s-a primit niciun răspuns în acest termen. Prin urmare, plângerea fost considerată retrasă. |
| --- | --- |

(8)

Prin scrisoarea din 7 decembrie 2006, Comisia a informat DP că nu există motive suficiente pentru continuarea investigației privind plângerea CP 206/02 și că, în lipsa unui răspuns al DP în termen de 20 de zile, plângerea va fi considerată retrasă. Nu s-a primit niciun răspuns în acest termen. Prin urmare, plângerea fost considerată retrasă.

| (9) | La 7 decembrie 2006, Regatul Unit a notificat propunerea de extindere a unei alte măsuri în favoarea POL (finanțarea plății datoriilor), prevăzută în N 784/02, care urma să expire în 2007. Comisia a autorizat acest ajutor prin decizia din 7 martie 2007 (4) cu numărul de referință N 822/06. |
| --- | --- |

(9)

La 7 decembrie 2006, Regatul Unit a notificat propunerea de extindere a unei alte măsuri în favoarea POL (finanțarea plății datoriilor), prevăzută în N 784/02, care urma să expire în 2007. Comisia a autorizat acest ajutor prin decizia din 7 martie 2007 (4) cu numărul de referință N 822/06.

| (10) | La 8 februarie 2007, Regatul Unit a comunicat Comisiei termenii unui anunț referitor la „măsura privind pensiile”, facilitatea de credit de 900 de milioane GBP și un nou împrumut, în valoare de 300 de milioane GBP, acordat Royal Mail. |
| --- | --- |

(10)

La 8 februarie 2007, Regatul Unit a comunicat Comisiei termenii unui anunț referitor la „măsura privind pensiile”, facilitatea de credit de 900 de milioane GBP și un nou împrumut, în valoare de 300 de milioane GBP, acordat Royal Mail.

| (11) | La 21 februarie 2007, Comisia a inițiat o procedură de investigare privind următoarele măsuri:






  (a) | un împrumut cu dobândă fixă în valoare de 500 de milioane GBP, acordat în 2001, rambursabil după 2021, care a finanțat achizițiile din străinătate ale Royal Mail; |
| --- | --- | --- |

(11)

La 21 februarie 2007, Comisia a inițiat o procedură de investigare privind următoarele măsuri:

(a)

un împrumut cu dobândă fixă în valoare de 500 de milioane GBP, acordat în 2001, rambursabil după 2021, care a finanțat achizițiile din străinătate ale Royal Mail;

| (b) | facilități de credit în valoare de 1 miliard GBP acordate Royal Mail din surse de stat în 2003, dintre care 900 de milioane GBP urmau a fi prelungite după 2007; |
| --- | --- |

(b)

facilități de credit în valoare de 1 miliard GBP acordate Royal Mail din surse de stat în 2003, dintre care 900 de milioane GBP urmau a fi prelungite după 2007;

| (c) | „măsura privind pensiile”: plasarea a 850 de milioane GBP într-un „cont de garanție”, ceea ce va prelungi perioada în care Royal Mail trebuie să corecteze deficitul curent din fondul său de pensii și va reduce astfel contribuțiile sale în primii ani ai perioadei; |
| --- | --- |

(c)

„măsura privind pensiile”: plasarea a 850 de milioane GBP într-un „cont de garanție”, ceea ce va prelungi perioada în care Royal Mail trebuie să corecteze deficitul curent din fondul său de pensii și va reduce astfel contribuțiile sale în primii ani ai perioadei;

| (d) | împrumutul de 300 de milioane GBP anunțat la 8 februarie 2007. |
| --- | --- |

(d)

împrumutul de 300 de milioane GBP anunțat la 8 februarie 2007.

| (12) | Decizia din 21 februarie a confirmat retragerea plângerii CP 206/02 și a confirmat lipsa de obiecții din partea Comisiei privind finanțarea măsurilor autorizate pentru POL de la bugetul de stat, nu din rezerva poștală. |
| --- | --- |

(12)

Decizia din 21 februarie a confirmat retragerea plângerii CP 206/02 și a confirmat lipsa de obiecții din partea Comisiei privind finanțarea măsurilor autorizate pentru POL de la bugetul de stat, nu din rezerva poștală.

| (13) | Prin scrisoarea din 22 februarie 2007, Comisia a notificat Regatul Unit cu privire la decizia de a iniția procedura prevăzută de articolul 88 alineatul (2) din tratat în privința măsurilor enumerate la considerentul 11. |
| --- | --- |

(13)

Prin scrisoarea din 22 februarie 2007, Comisia a notificat Regatul Unit cu privire la decizia de a iniția procedura prevăzută de articolul 88 alineatul (2) din tratat în privința măsurilor enumerate la considerentul 11.

| (14) | Decizia Comisiei de inițiere a procedurii a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (5). Comisia a invitat părțile interesate să își prezinte observațiile referitoare la aceste măsuri. |
| --- | --- |

(14)

Decizia Comisiei de inițiere a procedurii a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (5). Comisia a invitat părțile interesate să își prezinte observațiile referitoare la aceste măsuri.

2.   DESCRIEREA MĂSURILOR

2.1.   Beneficiarul presupusului ajutor de stat

| (15) | Beneficiarul presupusului ajutor de stat este Royal Mail Group plc, întreprindere denumită ulterior Royal Mail Group Ltd („RM”), care (prin intermediul holdingului Royal Mail Holdings plc) se află integral în proprietatea statului. RM este principalul operator poștal din Regatul Unit și a deținut un monopol legal asupra majorității serviciilor poștale de bază până la sfârșitul anului 2005. POL, o filială a RM, este operatorul rețelei de oficii poștale. |
| --- | --- |

(15)

Beneficiarul presupusului ajutor de stat este Royal Mail Group plc, întreprindere denumită ulterior Royal Mail Group Ltd („RM”), care (prin intermediul holdingului Royal Mail Holdings plc) se află integral în proprietatea statului. RM este principalul operator poștal din Regatul Unit și a deținut un monopol legal asupra majorității serviciilor poștale de bază până la sfârșitul anului 2005. POL, o filială a RM, este operatorul rețelei de oficii poștale.

| (16) | Înainte de 2001, serviciile poștale din Regatul Unit erau oferite de către The Post Office Corporation (Compania Poștei), organism creat prin Legea Poștei (Post Office Act) din 1969. În conformitate cu Legea din 2000 privind serviciile poștale, activele și pasivele Companiei Poștei au fost transferate către Consignia Holdings (care în prezent poartă numele de Royal Mail Holdings plc) și către filiala acesteia, Consignia plc (în prezent RM) la 26 martie 2001. |
| --- | --- |

(16)

Înainte de 2001, serviciile poștale din Regatul Unit erau oferite de către The Post Office Corporation (Compania Poștei), organism creat prin Legea Poștei (Post Office Act) din 1969. În conformitate cu Legea din 2000 privind serviciile poștale, activele și pasivele Companiei Poștei au fost transferate către Consignia Holdings (care în prezent poartă numele de Royal Mail Holdings plc) și către filiala acesteia, Consignia plc (în prezent RM) la 26 martie 2001.

| (17) | RM dispune de o unitate separată pentru colete, denumită Parcelforce, care a fost indicată ca beneficiar în plângerea DP din 2002. Parcelforce dispune de propria infrastructură de tip „hub and spoke” (nod de distribuție). În 2003, o parte din activitatea de coletărie (inclusiv furnizarea serviciului universal pentru coletele predate în oficiile poștale) a fost transferată de la Parcelforce către unitatea pentru scrisori a RM, fiind operată în prezent prin această infrastructură. În prezent, Parcelforce transportă exclusiv colete urgente. |
| --- | --- |

(17)

RM dispune de o unitate separată pentru colete, denumită Parcelforce, care a fost indicată ca beneficiar în plângerea DP din 2002. Parcelforce dispune de propria infrastructură de tip „hub and spoke” (nod de distribuție). În 2003, o parte din activitatea de coletărie (inclusiv furnizarea serviciului universal pentru coletele predate în oficiile poștale) a fost transferată de la Parcelforce către unitatea pentru scrisori a RM, fiind operată în prezent prin această infrastructură. În prezent, Parcelforce transportă exclusiv colete urgente.

2.2.   Regimul financiar al beneficiarului și relația cu statul

| (18) | În conformitate cu regimul existent anterior încorporării și transferurilor din 2001, Compania Poștei nu avea obligația de a plăti dividende autorităților britanice și nici nu făcea acest lucru. Avea totuși obligația de a investi o parte din profiturile obținute în fiecare an în titluri de stat sau depozite la Fondul Național pentru Împrumuturi. Aceste investiții, clasificate ca active curente și denumite adesea „obligațiuni de stat”, au rămas în posesia RM după transferurile din 2001, valoarea lor ridicându-se la 1,8 miliarde GBP la 31 martie 2002. La 30 ianuarie 2003, în urma dispozițiilor autorităților britanice și în conformitate cu punctul 72 din Legea din 2000 privind serviciile poștale, RM a plasat aceste active într-o rezervă specială („rezerva poștală”), destinată finanțării unor măsuri specifice. |
| --- | --- |

(18)

În conformitate cu regimul existent anterior încorporării și transferurilor din 2001, Compania Poștei nu avea obligația de a plăti dividende autorităților britanice și nici nu făcea acest lucru. Avea totuși obligația de a investi o parte din profiturile obținute în fiecare an în titluri de stat sau depozite la Fondul Național pentru Împrumuturi. Aceste investiții, clasificate ca active curente și denumite adesea „obligațiuni de stat”, au rămas în posesia RM după transferurile din 2001, valoarea lor ridicându-se la 1,8 miliarde GBP la 31 martie 2002. La 30 ianuarie 2003, în urma dispozițiilor autorităților britanice și în conformitate cu punctul 72 din Legea din 2000 privind serviciile poștale, RM a plasat aceste active într-o rezervă specială („rezerva poștală”), destinată finanțării unor măsuri specifice.

2.3.   Măsurile care au făcut obiectul procedurii de investigare

2.3.1.   Împrumutul din 2001

| (19) | În februarie 2001, autoritățile britanice au acordat RM un împrumut în valoare de 500 de milioane GBP pentru a finanța achizițiile în străinătate privind activitățile de poștă și coletărie. Împrumutul poate fi rambursat în perioada 2021-2025, rata medie a dobânzii fiind de aproximativ 5,8 %. În corespondența purtată cu Comisia, autoritățile britanice au afirmat că au acordat acest împrumut în condiții comerciale și că au urmat sfaturile unor consultanți pentru a asigura respectarea acestui principiu. Împrumutul a fost garantat cu acțiunile deținute la General Logistics Systems International Holdings BV și cu alte active ale RM. Împrumutul nu a fost notificat Comisiei. |
| --- | --- |

(19)

În februarie 2001, autoritățile britanice au acordat RM un împrumut în valoare de 500 de milioane GBP pentru a finanța achizițiile în străinătate privind activitățile de poștă și coletărie. Împrumutul poate fi rambursat în perioada 2021-2025, rata medie a dobânzii fiind de aproximativ 5,8 %. În corespondența purtată cu Comisia, autoritățile britanice au afirmat că au acordat acest împrumut în condiții comerciale și că au urmat sfaturile unor consultanți pentru a asigura respectarea acestui principiu. Împrumutul a fost garantat cu acțiunile deținute la General Logistics Systems International Holdings BV și cu alte active ale RM. Împrumutul nu a fost notificat Comisiei.

2.3.2.   Facilitățile de credit

| (20) | În anul 2003, autoritățile britanice au pus la dispoziția RM diverse facilități de credit pentru finanțarea „proiectului său de reînnoire” (inclusiv pentru restructurarea Parcelforce). Aceste facilități, descrise de autoritățile britanice ca fiind un pachet comercial, au fost negociate între acestea și RM și constau într-o facilitate de credit de 544 de milioane GBP din Fondul Național de Împrumuturi (National Loans Fund – NLF), garantată prin lichiditățile acumulate de RM (în special prin fondurile alocate rezervei poștale), precum și în achiziționarea de către autorități a două obligațiuni emise de RM (în valoare de 300 și, respectiv, de 200 de milioane GBP). Încă o dată, în corespondența adresată Comisiei, autoritățile britanice au afirmat că au acordat aceste facilități de credit în condiții comerciale și că au urmat sfaturile unor consultanți pentru a asigura respectarea acestui principiu. Acestea au mai informat Comisia că, în octombrie 2006, aceste facilități de credit nu fuseseră utilizate, cu excepția unei sume de 50 de milioane GBP folosite pentru testarea procesului de utilizare, care a fost rambursată în 7 zile, și că facilitatea în valoare de 200 de milioane GBP expirase deja. Cu toate acestea, RM plătise comisioane de angajament în valoare de aproximativ 2,5 milioane GBP. Aceste facilități de credit nu au fost notificate Comisiei. |
| --- | --- |

(20)

În anul 2003, autoritățile britanice au pus la dispoziția RM diverse facilități de credit pentru finanțarea „proiectului său de reînnoire” (inclusiv pentru restructurarea Parcelforce). Aceste facilități, descrise de autoritățile britanice ca fiind un pachet comercial, au fost negociate între acestea și RM și constau într-o facilitate de credit de 544 de milioane GBP din Fondul Național de Împrumuturi (National Loans Fund – NLF), garantată prin lichiditățile acumulate de RM (în special prin fondurile alocate rezervei poștale), precum și în achiziționarea de către autorități a două obligațiuni emise de RM (în valoare de 300 și, respectiv, de 200 de milioane GBP). Încă o dată, în corespondența adresată Comisiei, autoritățile britanice au afirmat că au acordat aceste facilități de credit în condiții comerciale și că au urmat sfaturile unor consultanți pentru a asigura respectarea acestui principiu. Acestea au mai informat Comisia că, în octombrie 2006, aceste facilități de credit nu fuseseră utilizate, cu excepția unei sume de 50 de milioane GBP folosite pentru testarea procesului de utilizare, care a fost rambursată în 7 zile, și că facilitatea în valoare de 200 de milioane GBP expirase deja. Cu toate acestea, RM plătise comisioane de angajament în valoare de aproximativ 2,5 milioane GBP. Aceste facilități de credit nu au fost notificate Comisiei.

| (21) | În mai 2006, autoritățile britanice și-au anunțat intenția de a prelungi facilitățile de credit restante și de a spori nivelul acestora de la 844 la 900 de milioane GBP. La 31 octombrie 2006, autoritățile britanice au arătat că condițiile exacte ale acestei prelungiri erau în curs de finalizare, dar se intenționa ca acestea să fie comerciale, iar împrumutul respectiv să nu constituie ajutor de stat. |
| --- | --- |

(21)

În mai 2006, autoritățile britanice și-au anunțat intenția de a prelungi facilitățile de credit restante și de a spori nivelul acestora de la 844 la 900 de milioane GBP. La 31 octombrie 2006, autoritățile britanice au arătat că condițiile exacte ale acestei prelungiri erau în curs de finalizare, dar se intenționa ca acestea să fie comerciale, iar împrumutul respectiv să nu constituie ajutor de stat.

2.3.3.   Contul de garanție pentru pensii

| (22) | În 2006, autoritățile britanice au decis să deblocheze 850 de milioane GBP din lichiditățile rămase în rezerva poștală a RM pentru a crea un „cont de garanție”, la care Royal Mail Pension Plan („RMPP”) putea face apel în anumite situații, în cazul în care RM ar fi devenit insolvabil. Această procedură se desfășura în contextul în care diverse sisteme de pensii din cadrul RM, dintre care RMPP este cel mai important, înregistrau un deficit total (excedent al pasivelor față de active, conform anumitor evaluări prudențiale) de 5,6 miliarde GBP în conturile din perioada 2005-2006, când acest deficit a fost inclus pentru prima dată în bilanțul RM. RMPP, asemeni altor sisteme de pensii ocupaționale britanice, este un sistem finanțat care trebuie să dețină active egale cu valoarea pasivelor. Potrivit autorităților britanice, RM nu va avea capacitatea de a plăti rapid acest deficit și de a moderniza activitatea în același timp, în condițiile fluxurilor de numerar prevăzute. Contul de garanție permite RM să stabilească de comun acord cu administratorii RMPP o perioadă mai lungă pentru corectarea deficitului, reducându-și astfel contribuția pentru pensii în primii ani. Autoritățile britanice și-au exprimat convingerea că folosirea rezervei poștale în acest scop este în interesul comercial al RM și că prin crearea de condiții favorabile pentru ca RM să își ducă la bun sfârșit planul strategic va crește valoarea acțiunilor deținute de către autoritățile britanice. Autoritățile britanice afirmă că, în absența contului de garanție și a facilităților de credit prelungite, există posibilitatea ca valoarea acțiunilor să se prăbușească, în loc să crească, demonstrând astfel că au acționat în mod comercial. |
| --- | --- |

(22)

În 2006, autoritățile britanice au decis să deblocheze 850 de milioane GBP din lichiditățile rămase în rezerva poștală a RM pentru a crea un „cont de garanție”, la care Royal Mail Pension Plan („RMPP”) putea face apel în anumite situații, în cazul în care RM ar fi devenit insolvabil. Această procedură se desfășura în contextul în care diverse sisteme de pensii din cadrul RM, dintre care RMPP este cel mai important, înregistrau un deficit total (excedent al pasivelor față de active, conform anumitor evaluări prudențiale) de 5,6 miliarde GBP în conturile din perioada 2005-2006, când acest deficit a fost inclus pentru prima dată în bilanțul RM. RMPP, asemeni altor sisteme de pensii ocupaționale britanice, este un sistem finanțat care trebuie să dețină active egale cu valoarea pasivelor. Potrivit autorităților britanice, RM nu va avea capacitatea de a plăti rapid acest deficit și de a moderniza activitatea în același timp, în condițiile fluxurilor de numerar prevăzute. Contul de garanție permite RM să stabilească de comun acord cu administratorii RMPP o perioadă mai lungă pentru corectarea deficitului, reducându-și astfel contribuția pentru pensii în primii ani. Autoritățile britanice și-au exprimat convingerea că folosirea rezervei poștale în acest scop este în interesul comercial al RM și că prin crearea de condiții favorabile pentru ca RM să își ducă la bun sfârșit planul strategic va crește valoarea acțiunilor deținute de către autoritățile britanice. Autoritățile britanice afirmă că, în absența contului de garanție și a facilităților de credit prelungite, există posibilitatea ca valoarea acțiunilor să se prăbușească, în loc să crească, demonstrând astfel că au acționat în mod comercial.

2.3.4.   Noul împrumut de 300 de milioane GBP acordat de acționar

| (23) | La 8 februarie 2007, autoritățile britanice și-au anunțat acordul de a furniza RM, în calitate de acționar, un împrumut de 300 de milioane GBP. Acest împrumut nu a fost notificat Comisiei. Din formularea anunțului se putea vedea în mod clar că acest împrumut face parte din același pachet de măsuri cu contul de garanție pentru pensii și facilitatea de credit. |
| --- | --- |

(23)

La 8 februarie 2007, autoritățile britanice și-au anunțat acordul de a furniza RM, în calitate de acționar, un împrumut de 300 de milioane GBP. Acest împrumut nu a fost notificat Comisiei. Din formularea anunțului se putea vedea în mod clar că acest împrumut face parte din același pachet de măsuri cu contul de garanție pentru pensii și facilitatea de credit.

2.4.   Motive pentru inițierea procedurii

| (24) | În decizia sa de inițiere a procedurii de investigare, Comisia și-a exprimat îndoiala față de afirmațiile autorităților britanice potrivit cărora măsurile nu constituiau ajutor de stat deoarece erau acordate în condiții comerciale și, prin urmare, nu ofereau niciun avantaj Royal Mail. Activitatea de livrare a scrisorilor și a coletelor este internațională, iar Comisia consideră că un avantaj selectiv în favoarea RM sau Parcelforce ar denatura concurența și ar afecta schimburile comerciale dintre statele membre. Toate măsurile au fost finanțate din fonduri aflate sub controlul direct al statului și, prin urmare, au reprezentat resurse de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din tratat. Toate măsurile au fost inițiate de stat și au fost selective în sensul că au fost acordate exclusiv RM. Prin urmare, dacă măsurile au adus avantaje pentru Royal Mail, acestea îndeplinesc criteriile pentru a fi considerate ajutor de stat. Comisia a evaluat avantajul conferit de măsurile pentru care a inițiat procedura. |
| --- | --- |

(24)

În decizia sa de inițiere a procedurii de investigare, Comisia și-a exprimat îndoiala față de afirmațiile autorităților britanice potrivit cărora măsurile nu constituiau ajutor de stat deoarece erau acordate în condiții comerciale și, prin urmare, nu ofereau niciun avantaj Royal Mail. Activitatea de livrare a scrisorilor și a coletelor este internațională, iar Comisia consideră că un avantaj selectiv în favoarea RM sau Parcelforce ar denatura concurența și ar afecta schimburile comerciale dintre statele membre. Toate măsurile au fost finanțate din fonduri aflate sub controlul direct al statului și, prin urmare, au reprezentat resurse de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din tratat. Toate măsurile au fost inițiate de stat și au fost selective în sensul că au fost acordate exclusiv RM. Prin urmare, dacă măsurile au adus avantaje pentru Royal Mail, acestea îndeplinesc criteriile pentru a fi considerate ajutor de stat. Comisia a evaluat avantajul conferit de măsurile pentru care a inițiat procedura.

2.4.1.   Împrumutul din 2001

| (25) | După cum s-a arătat la considerentul 19, împrumutul din 2001 poate fi rambursat în perioada 2021-2025, rata medie a dobânzii fiind de aproximativ 5,8 %. Această rată este mult inferioară ratei de referință aplicate în Regatul Unit în 2001 (7,06 %), în momentul în care Regatul Unit a informat Comisia de acordarea împrumutului. Autoritățile britanice au adus anumite dovezi conform cărora, la momentul respectiv, curba randamentului în Regatul Unit se afla în scădere și, prin urmare, rata dobânzii pentru un împrumut pe o perioadă atât de lungă putea fi mai mică decât rata de referință (care, în acel moment, se calcula pe baza ratelor înregistrate în decurs de 5 ani) fără a încălca principiul investitorului în economia de piață. Totuși, aceste dovezi par să indice, de asemenea, faptul că o parte din împrumut a fost acordată în 1999 și 2000. Nu numai că acest lucru este în contradicție cu informațiile furnizate anterior, ci aceste informații se referă totodată la o perioadă în care rata de referință era și mai ridicată (7,64 % în 2000). De asemenea, Comisia a observat că, cel puțin în 2001, performanțele financiare ale Royal Mail începuseră să scadă. În mod normal, acest fapt ar trebui să se reflecte în condițiile de acordare a oricărui împrumut. Din acest motiv, atunci când evaluează un împrumut acordat unei societăți aflate în dificultate financiară, Comisia poate utiliza, ca termen de comparație, o rată mai mare decât rata de referință. |
| --- | --- |

(25)

După cum s-a arătat la considerentul 19, împrumutul din 2001 poate fi rambursat în perioada 2021-2025, rata medie a dobânzii fiind de aproximativ 5,8 %. Această rată este mult inferioară ratei de referință aplicate în Regatul Unit în 2001 (7,06 %), în momentul în care Regatul Unit a informat Comisia de acordarea împrumutului. Autoritățile britanice au adus anumite dovezi conform cărora, la momentul respectiv, curba randamentului în Regatul Unit se afla în scădere și, prin urmare, rata dobânzii pentru un împrumut pe o perioadă atât de lungă putea fi mai mică decât rata de referință (care, în acel moment, se calcula pe baza ratelor înregistrate în decurs de 5 ani) fără a încălca principiul investitorului în economia de piață. Totuși, aceste dovezi par să indice, de asemenea, faptul că o parte din împrumut a fost acordată în 1999 și 2000. Nu numai că acest lucru este în contradicție cu informațiile furnizate anterior, ci aceste informații se referă totodată la o perioadă în care rata de referință era și mai ridicată (7,64 % în 2000). De asemenea, Comisia a observat că, cel puțin în 2001, performanțele financiare ale Royal Mail începuseră să scadă. În mod normal, acest fapt ar trebui să se reflecte în condițiile de acordare a oricărui împrumut. Din acest motiv, atunci când evaluează un împrumut acordat unei societăți aflate în dificultate financiară, Comisia poate utiliza, ca termen de comparație, o rată mai mare decât rata de referință.

2.4.2.   Facilitățile de credit

| (26) | Autoritățile britanice au informat Comisia că, începând din octombrie 2006, facilitățile de credit acordate în 2003 nu fuseseră utilizate. Totuși, acest lucru nu este suficient pentru a demonstra că aceste facilități de credit nu au presupus niciun avantaj, deoarece disponibilitatea acestora avea o „valoare opțională” pentru întreprindere. Nu se putea ști în 2003 că acestea nu urmau să fie utilizate. Prin urmare, condițiile facilităților de credit și condițiile împrumutului din 2001 trebuie să fie evaluate în același mod. Se poate observa că aceste facilități de credit aveau legătură cu proiectul de reînnoire al RM. |
| --- | --- |

(26)

Autoritățile britanice au informat Comisia că, începând din octombrie 2006, facilitățile de credit acordate în 2003 nu fuseseră utilizate. Totuși, acest lucru nu este suficient pentru a demonstra că aceste facilități de credit nu au presupus niciun avantaj, deoarece disponibilitatea acestora avea o „valoare opțională” pentru întreprindere. Nu se putea ști în 2003 că acestea nu urmau să fie utilizate. Prin urmare, condițiile facilităților de credit și condițiile împrumutului din 2001 trebuie să fie evaluate în același mod. Se poate observa că aceste facilități de credit aveau legătură cu proiectul de reînnoire al RM.

| (27) | Împrumutul de 544 de milioane GBP de la NLF a fost acordat la „25 de puncte de bază peste LIBOR sau obligațiunea de stat relevantă” (6). Trebuie observat că rata de referință este stabilită la 75 de puncte peste rata swap interbancară. Autoritățile britanice au justificat marja scăzută prin garanțiile oferite, care constau în special în rezervele de lichidități ale RM. Cu toate acestea, Comisia a constatat că aceste rezerve constituie resurse de stat, plasate sub controlul autorităților britanice prin legi specifice. Prin urmare, Comisia a considerat că utilizarea acestora ca garanție nu este suficientă pentru a infirma suspiciunile privind caracterul de ajutor al măsurii. Aceasta a remarcat că, dacă împrumutul ar fi fost utilizat, o economie de 50 de puncte de bază ar fi depășit valoarea comisioanelor de angajament plătite de RM. |
| --- | --- |

(27)

Împrumutul de 544 de milioane GBP de la NLF a fost acordat la „25 de puncte de bază peste LIBOR sau obligațiunea de stat relevantă” (6). Trebuie observat că rata de referință este stabilită la 75 de puncte peste rata swap interbancară. Autoritățile britanice au justificat marja scăzută prin garanțiile oferite, care constau în special în rezervele de lichidități ale RM. Cu toate acestea, Comisia a constatat că aceste rezerve constituie resurse de stat, plasate sub controlul autorităților britanice prin legi specifice. Prin urmare, Comisia a considerat că utilizarea acestora ca garanție nu este suficientă pentru a infirma suspiciunile privind caracterul de ajutor al măsurii. Aceasta a remarcat că, dacă împrumutul ar fi fost utilizat, o economie de 50 de puncte de bază ar fi depășit valoarea comisioanelor de angajament plătite de RM.

| (28) | Obligațiunile în valoare de 300 și de 200 de milioane GBP au fost emise la rate de 50 și 200 de puncte de bază peste „obligațiunea relevantă”. Obligațiunea de valoare mai mare a fost garantată prin intermediul unei garanții flotante asupra tuturor activelor RM, în timp ce obligațiunea de valoare mai mică beneficia de o garanție mai redusă. Marja de 50 de puncte de bază peste rata titlurilor de stat (care, de obicei, sunt inferioare ratelor interbancare) presupune faptul că împrumutul de 300 de milioane GBP ar fi putut fi contractat la o rată inferioară ratei de referință a Comisiei. |
| --- | --- |

(28)

Obligațiunile în valoare de 300 și de 200 de milioane GBP au fost emise la rate de 50 și 200 de puncte de bază peste „obligațiunea relevantă”. Obligațiunea de valoare mai mare a fost garantată prin intermediul unei garanții flotante asupra tuturor activelor RM, în timp ce obligațiunea de valoare mai mică beneficia de o garanție mai redusă. Marja de 50 de puncte de bază peste rata titlurilor de stat (care, de obicei, sunt inferioare ratelor interbancare) presupune faptul că împrumutul de 300 de milioane GBP ar fi putut fi contractat la o rată inferioară ratei de referință a Comisiei.

| (29) | La 31 octombrie 2006, autoritățile britanice au informat Comisia cu privire la faptul că termenii prelungirii facilităților de credit din 2003 existente încă în octombrie 2006 (împrumutul de la Fondul național de împrumuturi și obligațiunea de 300 milioane GBP) erau încă în curs de negociere și că urmau sfaturile unor consultanți pentru a se asigura că aceste condiții își păstrau caracterul comercial. |
| --- | --- |

(29)

La 31 octombrie 2006, autoritățile britanice au informat Comisia cu privire la faptul că termenii prelungirii facilităților de credit din 2003 existente încă în octombrie 2006 (împrumutul de la Fondul național de împrumuturi și obligațiunea de 300 milioane GBP) erau încă în curs de negociere și că urmau sfaturile unor consultanți pentru a se asigura că aceste condiții își păstrau caracterul comercial.

2.4.3.   Contul de garanție pentru pensii

| (30) | Conform informațiilor furnizate de autoritățile britanice, unul dintre efectele contului de garanție pentru pensii a fost reducerea contribuțiilor pe care RM trebuie să le efectueze către RMPP pentru a-și corecta deficitul din primii ani. Comisia a observat că acest lucru este un indiciu al faptului că măsura respectivă poate aduce avantaje RM, reprezentând astfel un ajutor de stat. Comisia avea îndoieli cu privire la argumentul potrivit căruia măsura poate fi justificată ca intervenție a unui investitor în economia de piață, care nu a fost susținut de proiecții sau de analize financiare. |
| --- | --- |

(30)

Conform informațiilor furnizate de autoritățile britanice, unul dintre efectele contului de garanție pentru pensii a fost reducerea contribuțiilor pe care RM trebuie să le efectueze către RMPP pentru a-și corecta deficitul din primii ani. Comisia a observat că acest lucru este un indiciu al faptului că măsura respectivă poate aduce avantaje RM, reprezentând astfel un ajutor de stat. Comisia avea îndoieli cu privire la argumentul potrivit căruia măsura poate fi justificată ca intervenție a unui investitor în economia de piață, care nu a fost susținut de proiecții sau de analize financiare.

| (31) | Comisia a identificat trei aspecte pe care urma să le ia în considerare. Întrucât fondurile din rezervă se aflau deja în posesia RM și apăreau în bilanțul său financiar, unul dintre aspecte viza caracterul comercial al deciziei de creare a contului de garanție, în ciuda implicării autorităților britanice, prevăzută de regimul juridic în vigoare. Un al doilea aspect, având în vedere competențele specifice exercitate de autoritățile britanice asupra acestor rezerve, viza posibilitatea ca un acționar cu interese comerciale să accepte o astfel de utilizare a capitalurilor proprii. Întrucât utilizarea rezervelor pentru măsura privind pensiile obligă autoritățile să finanțeze măsurile POL de la bugetul de stat, a treia măsură viza posibilitatea ca un acționar să accepte să contribuie cu fonduri noi pentru a finanța un cont de garanție de acest tip. |
| --- | --- |

(31)

Comisia a identificat trei aspecte pe care urma să le ia în considerare. Întrucât fondurile din rezervă se aflau deja în posesia RM și apăreau în bilanțul său financiar, unul dintre aspecte viza caracterul comercial al deciziei de creare a contului de garanție, în ciuda implicării autorităților britanice, prevăzută de regimul juridic în vigoare. Un al doilea aspect, având în vedere competențele specifice exercitate de autoritățile britanice asupra acestor rezerve, viza posibilitatea ca un acționar cu interese comerciale să accepte o astfel de utilizare a capitalurilor proprii. Întrucât utilizarea rezervelor pentru măsura privind pensiile obligă autoritățile să finanțeze măsurile POL de la bugetul de stat, a treia măsură viza posibilitatea ca un acționar să accepte să contribuie cu fonduri noi pentru a finanța un cont de garanție de acest tip.

2.4.4.   Noul împrumut de 300 de milioane GBP acordat de acționar

| (32) | Condițiile împrumutului nu fuseseră comunicate Comisiei în momentul începerii investigației. Prin urmare, Comisia nu a putut stabili dacă aceste condiții presupuneau acordarea unui ajutor. În orice caz, având în vedere că împrumutul făcea parte dintr-un pachet de măsuri în privința cărora persistau îndoielile Comisiei referitoare la posibilul caracter de ajutor de stat, condițiile împrumutului nu puteau fi evaluate în mod independent. |
| --- | --- |

(32)

Condițiile împrumutului nu fuseseră comunicate Comisiei în momentul începerii investigației. Prin urmare, Comisia nu a putut stabili dacă aceste condiții presupuneau acordarea unui ajutor. În orice caz, având în vedere că împrumutul făcea parte dintr-un pachet de măsuri în privința cărora persistau îndoielile Comisiei referitoare la posibilul caracter de ajutor de stat, condițiile împrumutului nu puteau fi evaluate în mod independent.

2.4.5.   Compatibilitatea ajutorului de stat

| (33) | Comisia și-a exprimat în continuare îndoiala cu privire la compatibilitatea măsurilor cu piața comună, în cazul în care acestea reprezintă ajutor de stat. Aceasta a observat că temeiul juridic al articolului 86 alineatul (2) din tratat nu părea a fi aplicabil, chiar dacă RM oferă servicii de interes economic general. Împrumutul și facilitățile de credit au fost corelate în mod explicit de către autoritățile britanice cu alte proiecte, diferite de serviciile de acest tip, în special cu achizițiile RM în străinătate și cu proiectul de reînnoire adoptat în 2003. De asemenea, contul de garanție pentru pensii nu a fost corelat cu niciun serviciu de interes economic general realizat de RM. |
| --- | --- |

(33)

Comisia și-a exprimat în continuare îndoiala cu privire la compatibilitatea măsurilor cu piața comună, în cazul în care acestea reprezintă ajutor de stat. Aceasta a observat că temeiul juridic al articolului 86 alineatul (2) din tratat nu părea a fi aplicabil, chiar dacă RM oferă servicii de interes economic general. Împrumutul și facilitățile de credit au fost corelate în mod explicit de către autoritățile britanice cu alte proiecte, diferite de serviciile de acest tip, în special cu achizițiile RM în străinătate și cu proiectul de reînnoire adoptat în 2003. De asemenea, contul de garanție pentru pensii nu a fost corelat cu niciun serviciu de interes economic general realizat de RM.

| (34) | Singurul temei juridic pentru compatibilitatea acestor măsuri, în cazul în care acestea implică un ajutor de stat, pare a fi articolul 87 alineatul (3) litera (c) din tratat. Totuși, măsurile nu par să fie în conformitate cu nicio regulă referitoare la aplicarea acestei dispoziții promulgată până în prezent de către Comisie. Prin urmare, în cazul în care măsurile respective includeau acordarea unui ajutor de stat, Comisia pune la îndoială compatibilitatea acestor măsuri cu piața comună. |
| --- | --- |

(34)

Singurul temei juridic pentru compatibilitatea acestor măsuri, în cazul în care acestea implică un ajutor de stat, pare a fi articolul 87 alineatul (3) litera (c) din tratat. Totuși, măsurile nu par să fie în conformitate cu nicio regulă referitoare la aplicarea acestei dispoziții promulgată până în prezent de către Comisie. Prin urmare, în cazul în care măsurile respective includeau acordarea unui ajutor de stat, Comisia pune la îndoială compatibilitatea acestor măsuri cu piața comună.

3.   OBSERVAȚIILE PĂRȚILOR INTERESATE

3.1.   Deutsche Post

| (35) | Deutsche Post a semnalat faptul că investigația a acoperit doar o parte din ajutorul acordat Royal Mail în ultimii ani. Comisia a aprobat o întreagă serie de măsuri de ajutor britanice, în urma cărora Royal Mail a devenit al doilea mare beneficiar de ajutoare de stat în domeniul serviciilor poștale (după Poste Italiane) din ultimii ani. DPAG a arătat că, în ciuda tuturor acestor măsuri, furnizorul de servicii liberalizate de coletărie al Royal Mail, Parcelforce, înregistra pierderi masive de mai mulți ani. Întrucât Royal Mail nu avea venituri suficient de mari rezultate în urma celorlalte activități pentru a acoperi aceste pierderi, trebuia ca acestea să fie acoperite din resurse de stat. Conform deciziei Comisiei din 19 iunie 2002 [cazul C 61/99, Deutsche Post AG (7)], o astfel de pierdere de plăți compensatorii reprezintă ajutor de stat incompatibil cu piața comună. DPAG regretă faptul că, în cadrul acestei proceduri, Comisia nu a luat în considerare acest aspect, menționat în plângerea sa din 3 decembrie 2002. |
| --- | --- |

(35)

Deutsche Post a semnalat faptul că investigația a acoperit doar o parte din ajutorul acordat Royal Mail în ultimii ani. Comisia a aprobat o întreagă serie de măsuri de ajutor britanice, în urma cărora Royal Mail a devenit al doilea mare beneficiar de ajutoare de stat în domeniul serviciilor poștale (după Poste Italiane) din ultimii ani. DPAG a arătat că, în ciuda tuturor acestor măsuri, furnizorul de servicii liberalizate de coletărie al Royal Mail, Parcelforce, înregistra pierderi masive de mai mulți ani. Întrucât Royal Mail nu avea venituri suficient de mari rezultate în urma celorlalte activități pentru a acoperi aceste pierderi, trebuia ca acestea să fie acoperite din resurse de stat. Conform deciziei Comisiei din 19 iunie 2002 [cazul C 61/99, Deutsche Post AG (7)], o astfel de pierdere de plăți compensatorii reprezintă ajutor de stat incompatibil cu piața comună. DPAG regretă faptul că, în cadrul acestei proceduri, Comisia nu a luat în considerare acest aspect, menționat în plângerea sa din 3 decembrie 2002.

| (36) | În ceea ce privește împrumutul din 2001, DP a observat că, în ianuarie 1999, Royal Mail a achiziționat operatorul german de coletărie German Parcel GmbH („German Parcel”) la prețul de 424 de milioane EUR. În toamna anului 1999, German Parcel GmbH a fost inclus în societatea nou-înființată General Logistics System („GLS”). GLS a continuat să efectueze numeroase achiziții pe piața europeană. În perioada 2000-2003, profiturile Royal Mail abia ajungeau pentru a finanța aceste achiziții. Dacă împrumutul prin care se finanțau aceste achiziții a fost acordat în condiții care nu puteau fi obținute pe piață în acea perioadă, această situație implică ajutor de stat ilegal, care va trebui rambursat. |
| --- | --- |

(36)

În ceea ce privește împrumutul din 2001, DP a observat că, în ianuarie 1999, Royal Mail a achiziționat operatorul german de coletărie German Parcel GmbH („German Parcel”) la prețul de 424 de milioane EUR. În toamna anului 1999, German Parcel GmbH a fost inclus în societatea nou-înființată General Logistics System („GLS”). GLS a continuat să efectueze numeroase achiziții pe piața europeană. În perioada 2000-2003, profiturile Royal Mail abia ajungeau pentru a finanța aceste achiziții. Dacă împrumutul prin care se finanțau aceste achiziții a fost acordat în condiții care nu puteau fi obținute pe piață în acea perioadă, această situație implică ajutor de stat ilegal, care va trebui rambursat.

| (37) | În ceea ce privește facilitățile de credit, DPAG nu a înțeles de ce Royal Mail nu a finanțat modernizarea infrastructurii sale poștale din veniturile obținute în ultimii ani (conform datelor comunicate de Royal Mail, în exercițiul financiar 2005-2006, profitul din exploatare al acesteia s-a ridicat la 355 de milioane GBP). Autoritatea de reglementare Postcomm luase deja în considerare obligațiile societății privind serviciul universal în momentul aprobării tarifelor. Prin urmare, exista riscul ca rezultatul global al tuturor acestor măsuri de sprijin sub formă de plăți directe ale statului, împrumuturi și măsuri aprobate de stabilire a tarifelor să fie acordarea unor compensații excesive pentru costurile serviciului universal, într-un mod inacceptabil în temeiul normelor privind ajutoarele de stat. Această situație poate afecta în mod considerabil concurența de pe piața serviciilor de corespondență, coletărie și curierat rapid din Regatul Unit, unde DPAG a înregistrat o cifră de afaceri de peste 1 miliard EUR în 2006. |
| --- | --- |

(37)

În ceea ce privește facilitățile de credit, DPAG nu a înțeles de ce Royal Mail nu a finanțat modernizarea infrastructurii sale poștale din veniturile obținute în ultimii ani (conform datelor comunicate de Royal Mail, în exercițiul financiar 2005-2006, profitul din exploatare al acesteia s-a ridicat la 355 de milioane GBP). Autoritatea de reglementare Postcomm luase deja în considerare obligațiile societății privind serviciul universal în momentul aprobării tarifelor. Prin urmare, exista riscul ca rezultatul global al tuturor acestor măsuri de sprijin sub formă de plăți directe ale statului, împrumuturi și măsuri aprobate de stabilire a tarifelor să fie acordarea unor compensații excesive pentru costurile serviciului universal, într-un mod inacceptabil în temeiul normelor privind ajutoarele de stat. Această situație poate afecta în mod considerabil concurența de pe piața serviciilor de corespondență, coletărie și curierat rapid din Regatul Unit, unde DPAG a înregistrat o cifră de afaceri de peste 1 miliard EUR în 2006.

| (38) | DPAG a solicitat Comisiei să supună măsurile de ajutor enumerate în inițierea procedurii unei examinări critice, în contextul numeroaselor măsuri de ajutor de stat aprobate deja, în special a celor aprobate în cazul Royal Mail. |
| --- | --- |

(38)

DPAG a solicitat Comisiei să supună măsurile de ajutor enumerate în inițierea procedurii unei examinări critice, în contextul numeroaselor măsuri de ajutor de stat aprobate deja, în special a celor aprobate în cazul Royal Mail.

3.2.   TNT Post UK Limited

| (39) | Ca prim răspuns la inițierea procedurii, TNT Post UK Ltd („TNT”), în calitate de membru al Mail Competition Forum (Forumul concurenței în domeniul poștal), care a depus o plângere vizând măsura privind pensiile, a sprijinit investigația fără rezerve. Fiind un actor nou pe piață, acesta era afectat în mod direct de orice formă de finanțare acordată în condiții comerciale diferite de cele care se bazează pe principiul deplinei concurențe. O astfel de finanțare oferea Royal Mail șansa de a-și menține tarifele la un nivel scăzut în mod artificial, reducând astfel capacitatea concurențială a TNT. |
| --- | --- |

(39)

Ca prim răspuns la inițierea procedurii, TNT Post UK Ltd („TNT”), în calitate de membru al Mail Competition Forum (Forumul concurenței în domeniul poștal), care a depus o plângere vizând măsura privind pensiile, a sprijinit investigația fără rezerve. Fiind un actor nou pe piață, acesta era afectat în mod direct de orice formă de finanțare acordată în condiții comerciale diferite de cele care se bazează pe principiul deplinei concurențe. O astfel de finanțare oferea Royal Mail șansa de a-și menține tarifele la un nivel scăzut în mod artificial, reducând astfel capacitatea concurențială a TNT.

| (40) | TNT a observat, în situația financiară intermediară a Royal Mail Group Limited (fost plc), că „Royal Mail Group plc are restanțe la rambursarea facilităților de credit guvernamentale, dar Departamentul Comerțului și Industriei, în calitatea sa de creditor, i-a acordat derogări oficiale”. TNT a afirmat că, în aceste condiții, niciun creditor comercial nu ar fi dispus să împrumute sume suplimentare, dacă condițiile împrumutului nu ar reflecta în mod corespunzător riscul crescut de neplată a dobânzii sau al nerambursării capitalului. În plus, TNT a observat că, într-un document al Royal Mail din martie 2007, intitulat „Poziția Royal Mail față de reexaminarea intermediară”, Royal Mail a confirmat faptul că refinanțarea este interdependentă de stabilirea controlului prețurilor și de finanțarea deficitului fondului de pensii pentru o perioadă de 17 ani. TNT a considerat că această perioadă este nejustificat de lungă și, dacă se dovedea că finanțarea era acordată în condiții caracteristice unui investitor sau creditor necomercial, urma să arate că termenul de recuperare era prea lung. În consecință, autoritatea de reglementare în domeniul poștal Postcomm ar fi stabilit plafoanele de control al prețurilor la un nivel prea scăzut. TNT a afirmat că, în calitate de concurent, era afectată în mod direct de plafoanele de tarife pentru serviciile de corespondență comercială, stabilite la un nivel care lua în considerare finanțarea din partea statului și o perioadă nejustificat de lungă de recuperare a deficitului fondului de pensii. |
| --- | --- |

(40)

TNT a observat, în situația financiară intermediară a Royal Mail Group Limited (fost plc), că „Royal Mail Group plc are restanțe la rambursarea facilităților de credit guvernamentale, dar Departamentul Comerțului și Industriei, în calitatea sa de creditor, i-a acordat derogări oficiale”. TNT a afirmat că, în aceste condiții, niciun creditor comercial nu ar fi dispus să împrumute sume suplimentare, dacă condițiile împrumutului nu ar reflecta în mod corespunzător riscul crescut de neplată a dobânzii sau al nerambursării capitalului. În plus, TNT a observat că, într-un document al Royal Mail din martie 2007, intitulat „Poziția Royal Mail față de reexaminarea intermediară”, Royal Mail a confirmat faptul că refinanțarea este interdependentă de stabilirea controlului prețurilor și de finanțarea deficitului fondului de pensii pentru o perioadă de 17 ani. TNT a considerat că această perioadă este nejustificat de lungă și, dacă se dovedea că finanțarea era acordată în condiții caracteristice unui investitor sau creditor necomercial, urma să arate că termenul de recuperare era prea lung. În consecință, autoritatea de reglementare în domeniul poștal Postcomm ar fi stabilit plafoanele de control al prețurilor la un nivel prea scăzut. TNT a afirmat că, în calitate de concurent, era afectată în mod direct de plafoanele de tarife pentru serviciile de corespondență comercială, stabilite la un nivel care lua în considerare finanțarea din partea statului și o perioadă nejustificat de lungă de recuperare a deficitului fondului de pensii.

| (41) | TNT a transmis încă un mesaj, primit după expirarea termenului oficial de prezentare a observațiilor, dar care a fost luat în considerare de către Comisie. TNT analizase cele două surse de finanțare guvernamentală puse la dispoziția Royal Mail, și anume (i) finanțarea împrumutului și (ii) transferul rezervelor guvernamentale într-un cont de garanție accesibil administratorilor fondului de pensii al Royal Mail. TNT a concluzionat că un investitor comercial nu ar fi pus la dispoziție niciuna dintre cele două surse de finanțare. |
| --- | --- |

(41)

TNT a transmis încă un mesaj, primit după expirarea termenului oficial de prezentare a observațiilor, dar care a fost luat în considerare de către Comisie. TNT analizase cele două surse de finanțare guvernamentală puse la dispoziția Royal Mail, și anume (i) finanțarea împrumutului și (ii) transferul rezervelor guvernamentale într-un cont de garanție accesibil administratorilor fondului de pensii al Royal Mail. TNT a concluzionat că un investitor comercial nu ar fi pus la dispoziție niciuna dintre cele două surse de finanțare.

| (42) | În ceea ce privește împrumuturile din 2001, acestea au fost acordate în februarie 2001 ca împrumuturi fără garanții, cu o durată medie de rambursare de aproximativ 21 de ani și o rată fixă a dobânzii de 5,84 %, în medie. În luna în care au fost acordate împrumuturile, rata swap pentru împrumuturi pe 20 de ani (comparativ cu GBP-Libor) se situa între 5,87 % și 6,12 %. Astfel, se poate deduce că împrumuturile de stat trebuie să fi fost acordate la o rată mai mică față de ratele interbancare curente, în timp ce, în condiții normale, împrumuturile corporatiste fără garanții sunt supuse plății unei marje a creditului superioară ratelor interbancare. Aceeași situație este valabilă și în cazul Royal Mail, ceea ce se confirmă prin marja creditului de 0,25 % peste rata Libor pe care băncile comerciale o încasau de la Royal Mail pentru împrumuturi pe o perioadă mult mai scurtă. TNT a mai observat că marjele creditului cunosc o creștere semnificativă în cazul scadențelor mai lungi. Pe baza informațiilor disponibile, TNT a concluzionat că un creditor comercial nu ar fi acordat Royal Mail un împrumut de 500 de milioane GBP în condițiile publicate. În realitate, un împrumut acordat în condiții de piață concurențiale ar fi presupus o rată a dobânzii mult mai ridicată. |
| --- | --- |

(42)

În ceea ce privește împrumuturile din 2001, acestea au fost acordate în februarie 2001 ca împrumuturi fără garanții, cu o durată medie de rambursare de aproximativ 21 de ani și o rată fixă a dobânzii de 5,84 %, în medie. În luna în care au fost acordate împrumuturile, rata swap pentru împrumuturi pe 20 de ani (comparativ cu GBP-Libor) se situa între 5,87 % și 6,12 %. Astfel, se poate deduce că împrumuturile de stat trebuie să fi fost acordate la o rată mai mică față de ratele interbancare curente, în timp ce, în condiții normale, împrumuturile corporatiste fără garanții sunt supuse plății unei marje a creditului superioară ratelor interbancare. Aceeași situație este valabilă și în cazul Royal Mail, ceea ce se confirmă prin marja creditului de 0,25 % peste rata Libor pe care băncile comerciale o încasau de la Royal Mail pentru împrumuturi pe o perioadă mult mai scurtă. TNT a mai observat că marjele creditului cunosc o creștere semnificativă în cazul scadențelor mai lungi. Pe baza informațiilor disponibile, TNT a concluzionat că un creditor comercial nu ar fi acordat Royal Mail un împrumut de 500 de milioane GBP în condițiile publicate. În realitate, un împrumut acordat în condiții de piață concurențiale ar fi presupus o rată a dobânzii mult mai ridicată.

| (43) | În ceea ce privește obligațiunile emise în 2003 (facilitățile de credit), TNT a considerat că situația este oarecum diferită, având în vedere faptul că obligațiunile erau garantate cu active ale Royal Mail. În funcție de soliditatea acestor active (care, pe baza informațiilor disponibile, păreau destul de solide), se putea aștepta o reducere a marjei care depășește rata Libor. Doar valoarea unei astfel de reduceri ar putea fi pusă sub semnul întrebării, însă întrucât TNT nu cunoștea cu precizie rata reală plătită de Royal Mail, era dificil să se stabilească dacă aceasta putea fi justificată din punct de vedere comercial atât de către Royal Mail, cât și de guvernul britanic. |
| --- | --- |

(43)

În ceea ce privește obligațiunile emise în 2003 (facilitățile de credit), TNT a considerat că situația este oarecum diferită, având în vedere faptul că obligațiunile erau garantate cu active ale Royal Mail. În funcție de soliditatea acestor active (care, pe baza informațiilor disponibile, păreau destul de solide), se putea aștepta o reducere a marjei care depășește rata Libor. Doar valoarea unei astfel de reduceri ar putea fi pusă sub semnul întrebării, însă întrucât TNT nu cunoștea cu precizie rata reală plătită de Royal Mail, era dificil să se stabilească dacă aceasta putea fi justificată din punct de vedere comercial atât de către Royal Mail, cât și de guvernul britanic.

| (44) | În ceea ce privește împrumuturile acordate în 2007, TNT a observat că era imposibil de stabilit caracterul comercial al condițiilor, deoarece acestea nu erau publice, iar împrumutul părea să aibă legătură cu contul de garanție și cu facilitatea de credit existentă. Cu toate acestea, derogarea de la clauzele privind neplata prevăzute de facilitățile existente (confirmată în situația financiară semestrială a Royal Mail (8), la nota 3, pagina 18, în care se afirma că Royal Mail Group plc are pasive nete la 24 septembrie 2006, în special ca urmare a deficitului din planul său principal de pensii, Royal Mail Pension Plan. Prin urmare, Royal Mail a încălcat condițiile facilităților de credit acordate de guvern, dar a beneficiat de derogări oficiale din partea Departamentului Comerțului și Industriei, în calitatea sa de creditor) și refinanțarea suplimentară a împrumutului reprezentau măsuri pe care un creditor comercial nu le-ar fi adoptat în mod normal. |
| --- | --- |

(44)

În ceea ce privește împrumuturile acordate în 2007, TNT a observat că era imposibil de stabilit caracterul comercial al condițiilor, deoarece acestea nu erau publice, iar împrumutul părea să aibă legătură cu contul de garanție și cu facilitatea de credit existentă. Cu toate acestea, derogarea de la clauzele privind neplata prevăzute de facilitățile existente (confirmată în situația financiară semestrială a Royal Mail (8), la nota 3, pagina 18, în care se afirma că Royal Mail Group plc are pasive nete la 24 septembrie 2006, în special ca urmare a deficitului din planul său principal de pensii, Royal Mail Pension Plan. Prin urmare, Royal Mail a încălcat condițiile facilităților de credit acordate de guvern, dar a beneficiat de derogări oficiale din partea Departamentului Comerțului și Industriei, în calitatea sa de creditor) și refinanțarea suplimentară a împrumutului reprezentau măsuri pe care un creditor comercial nu le-ar fi adoptat în mod normal.

| (45) | În ceea ce privește măsura privind pensiile, TNT se întreba dacă, la încorporarea Royal Mail în martie 2001, transferul activelor necomerciale și a capitalului aferent, cunoscut sub numele de „rezervă poștală”, avea caracter comercial. Potrivit TNT, probabilitatea ca un acționar comercial să înființeze o societate grevată de un împrumut (în care debitorul era acționar) și apoi să furnizeze o contribuție egală de capital ar fi fost, probabil, foarte redusă. TNT a observat că s-a înregistrat o situație similară atunci când operatorul olandez KPN a fost „privatizat” în 1989, dar bilanțul de deschidere din 1989 al KPN, în calitate de societate pe acțiuni olandeză, nu conținea active sau rezerve asociate. |
| --- | --- |

(45)

În ceea ce privește măsura privind pensiile, TNT se întreba dacă, la încorporarea Royal Mail în martie 2001, transferul activelor necomerciale și a capitalului aferent, cunoscut sub numele de „rezervă poștală”, avea caracter comercial. Potrivit TNT, probabilitatea ca un acționar comercial să înființeze o societate grevată de un împrumut (în care debitorul era acționar) și apoi să furnizeze o contribuție egală de capital ar fi fost, probabil, foarte redusă. TNT a observat că s-a înregistrat o situație similară atunci când operatorul olandez KPN a fost „privatizat” în 1989, dar bilanțul de deschidere din 1989 al KPN, în calitate de societate pe acțiuni olandeză, nu conținea active sau rezerve asociate.

| (46) | Potrivit TNT, transferul operat în contul de garanție de către autoritățile britanice are rol de garanție pentru fondul de pensii, de care Royal Mail beneficiază prin faptul că poate recupera deficitul de-a lungul unei perioade de finanțare mai lungi și poate utiliza propriile fonduri pentru a-și consolida activitatea. Dacă Royal Mail ar fi trebuit să finanțeze deficitul imediat, cu condiția ca pasivele fondului de pensii din bilanț să reflecte prezența deficitului, aceasta s-ar fi confruntat cu o pierdere și o reducere substanțială a capitalului și, ceea ce este probabil mai important, cu o reducere a fondurilor. În condiții normale de piață, dacă o societate are nevoie de finanțare, se poate împrumuta de pe piața creanțelor sau poate atrage capitaluri noi de pe piața de capital. Se pare că, în cazul Royal Mail, a existat o a treia posibilitate, și anume convenirea cu autoritatea de reglementare asupra unui plafon al tarifelor mai tolerant în ceea ce privește controlul prețurilor. Prețurile puteau crește cu un procent substanțial, fără a atinge niveluri prea înalte. Întrucât Royal Mail trebuia să își dea acordul pentru aplicarea controlului prețurilor, această măsură era de competența Royal Mail și constituia o opțiune cunoscută acționarului. |
| --- | --- |

(46)

Potrivit TNT, transferul operat în contul de garanție de către autoritățile britanice are rol de garanție pentru fondul de pensii, de care Royal Mail beneficiază prin faptul că poate recupera deficitul de-a lungul unei perioade de finanțare mai lungi și poate utiliza propriile fonduri pentru a-și consolida activitatea. Dacă Royal Mail ar fi trebuit să finanțeze deficitul imediat, cu condiția ca pasivele fondului de pensii din bilanț să reflecte prezența deficitului, aceasta s-ar fi confruntat cu o pierdere și o reducere substanțială a capitalului și, ceea ce este probabil mai important, cu o reducere a fondurilor. În condiții normale de piață, dacă o societate are nevoie de finanțare, se poate împrumuta de pe piața creanțelor sau poate atrage capitaluri noi de pe piața de capital. Se pare că, în cazul Royal Mail, a existat o a treia posibilitate, și anume convenirea cu autoritatea de reglementare asupra unui plafon al tarifelor mai tolerant în ceea ce privește controlul prețurilor. Prețurile puteau crește cu un procent substanțial, fără a atinge niveluri prea înalte. Întrucât Royal Mail trebuia să își dea acordul pentru aplicarea controlului prețurilor, această măsură era de competența Royal Mail și constituia o opțiune cunoscută acționarului.

| (47) | TNT a observat că, pentru a obține finanțare pe piața creanțelor, debitorul trebuie să dovedească în mod clar că are posibilitatea de a rambursa împrumutul din viitoarele fluxuri de numerar. Pentru a obține finanțare pe piața de acțiuni, o societate trebuie să aducă argumente și mai convingătoare pentru a dovedi că acționarul va obține venituri semnificative în urma investiției totale de capital. În calitate de acționar unic al Royal Mail, guvernul britanic ar fi trebuit să inițieze toate investigațiile necesare pentru a se asigura că starea financiară a Royal Mail se va îmbunătăți în urma finalizării planului său strategic. Întrebarea esențială la care trebuie să se primească un răspuns este dacă efectuarea de investiții utilizând fonduri din rezerve este viabilă din punct de vedere comercial sau echivalează cu cheltuirea fondurilor în scopuri neprofitabile. O analiză foarte clară a veniturilor care urmează să fie obținute din investițiile suplimentare este fundamentală pentru luarea unei astfel de decizii. TNT consideră că, în absența unor dovezi convingătoare care să demonstreze că acționarul va înregistra pentru această investiție un randament comercial ca urmare a aplicării planului de restructurare – devenit posibil în urma utilizării fondurilor din rezerve –, decizia este una necomercială. |
| --- | --- |

(47)

TNT a observat că, pentru a obține finanțare pe piața creanțelor, debitorul trebuie să dovedească în mod clar că are posibilitatea de a rambursa împrumutul din viitoarele fluxuri de numerar. Pentru a obține finanțare pe piața de acțiuni, o societate trebuie să aducă argumente și mai convingătoare pentru a dovedi că acționarul va obține venituri semnificative în urma investiției totale de capital. În calitate de acționar unic al Royal Mail, guvernul britanic ar fi trebuit să inițieze toate investigațiile necesare pentru a se asigura că starea financiară a Royal Mail se va îmbunătăți în urma finalizării planului său strategic. Întrebarea esențială la care trebuie să se primească un răspuns este dacă efectuarea de investiții utilizând fonduri din rezerve este viabilă din punct de vedere comercial sau echivalează cu cheltuirea fondurilor în scopuri neprofitabile. O analiză foarte clară a veniturilor care urmează să fie obținute din investițiile suplimentare este fundamentală pentru luarea unei astfel de decizii. TNT consideră că, în absența unor dovezi convingătoare care să demonstreze că acționarul va înregistra pentru această investiție un randament comercial ca urmare a aplicării planului de restructurare – devenit posibil în urma utilizării fondurilor din rezerve –, decizia este una necomercială.

4.   OBSERVAȚIILE REGATULUI UNIT

4.1.   Împrumutul din 2001

| (48) | În ceea ce privește împrumutul din 2001, Regatul Unit a explicat că acesta a fost stabilit încă din 1999, când guvernul a aprobat strategia Royal Mail, care consta în efectuarea anumitor achiziții pentru a spori competitivitatea activității de bază a Royal Mail. Autoritățile au aprobat această strategie după ce au examinat în special veniturile prevăzute pe care Royal Mail le-a fi obținut pe parcursul desfășurării activității prin care intenționa să își atingă obiectivul strategic. În cel de al cincilea an al strategiei sale globale de achiziții, Royal Mail anticipa o creștere cu 40 % a cifrei sale de afaceri și cu 210 % a profiturilor. În cadrul discuțiilor privind finanțarea achizițiilor, în special a achiziției German Parcel, care a reprezentat prima achiziție externă importantă a Royal Mail, autoritățile britanice au menționat că doreau ca Royal Mail să finanțeze această tranzacție (și tranzacțiile următoare) printr-un împrumut din NLF al guvernului, la rate ale dobânzii la nivel comercial. Această propunere reflecta intenția guvernului de a impune Royal Mail o disciplină comercială și de a se asigura că aceasta respecta practicile concurențiale în raport cu ceilalți operatori de pe piața serviciilor poștale, având în vedere că piața urma să fie deschisă treptat concurenței. |
| --- | --- |

(48)

În ceea ce privește împrumutul din 2001, Regatul Unit a explicat că acesta a fost stabilit încă din 1999, când guvernul a aprobat strategia Royal Mail, care consta în efectuarea anumitor achiziții pentru a spori competitivitatea activității de bază a Royal Mail. Autoritățile au aprobat această strategie după ce au examinat în special veniturile prevăzute pe care Royal Mail le-a fi obținut pe parcursul desfășurării activității prin care intenționa să își atingă obiectivul strategic. În cel de al cincilea an al strategiei sale globale de achiziții, Royal Mail anticipa o creștere cu 40 % a cifrei sale de afaceri și cu 210 % a profiturilor. În cadrul discuțiilor privind finanțarea achizițiilor, în special a achiziției German Parcel, care a reprezentat prima achiziție externă importantă a Royal Mail, autoritățile britanice au menționat că doreau ca Royal Mail să finanțeze această tranzacție (și tranzacțiile următoare) printr-un împrumut din NLF al guvernului, la rate ale dobânzii la nivel comercial. Această propunere reflecta intenția guvernului de a impune Royal Mail o disciplină comercială și de a se asigura că aceasta respecta practicile concurențiale în raport cu ceilalți operatori de pe piața serviciilor poștale, având în vedere că piața urma să fie deschisă treptat concurenței.

| (49) | Întrucât în 1999 NLF nu a fost în măsură să acorde împrumuturi, guvernul britanic a acceptat ca Royal Mail să finanțeze temporar tranzacțiile prin utilizarea rezervelor de lichidități care figurau în bilanțul său, conform politicii britanice care prevede că organismele publice nu pot contracta împrumuturi, în general, de pe piețele private de capital. Dobânda aferentă împrumutului NLF urma să fie aplicată începând cu datele (9) de la care Royal Mail începea să utilizeze rezervele de lichidități, ca și cum împrumutul ar fi fost valabil din acel moment (așa cum se prevăzuse inițial), permițând astfel societății să rămână într-o poziție de neutralitate față de măsura de finanțare intermediară. Regatul Unit a transmis Comisiei scrisoarea din 12 ianuarie 1999 prin care autoritățile britanice aprobau achiziția German Parcel de către Royal Mail, în care se specifica modalitatea de finanțare. |
| --- | --- |

(49)

Întrucât în 1999 NLF nu a fost în măsură să acorde împrumuturi, guvernul britanic a acceptat ca Royal Mail să finanțeze temporar tranzacțiile prin utilizarea rezervelor de lichidități care figurau în bilanțul său, conform politicii britanice care prevede că organismele publice nu pot contracta împrumuturi, în general, de pe piețele private de capital. Dobânda aferentă împrumutului NLF urma să fie aplicată începând cu datele (9) de la care Royal Mail începea să utilizeze rezervele de lichidități, ca și cum împrumutul ar fi fost valabil din acel moment (așa cum se prevăzuse inițial), permițând astfel societății să rămână într-o poziție de neutralitate față de măsura de finanțare intermediară. Regatul Unit a transmis Comisiei scrisoarea din 12 ianuarie 1999 prin care autoritățile britanice aprobau achiziția German Parcel de către Royal Mail, în care se specifica modalitatea de finanțare.

| (50) | Pentru a evalua dacă achizițiile propuse de Royal Mail sunt sensibile din punct de vedere strategic și comercial, autoritățile britanice au angajat un consilier extern care să le ofere asistență cu privire la achiziția German Parcel. În ceea ce privește următoarele achiziții finanțate prin împrumutul de 500 de milioane GBP, care necesitau acordul autorităților britanice, a fost consultată firma Deloitte & Touche LLP („Deloitte”), care a evaluat fiecare achiziție în mod individual, înainte ca autoritățile britanice să permită efectuarea achizițiilor în cauză. Deloitte nu a emis vreun aviz negativ pentru niciuna dintre achiziții. |
| --- | --- |

(50)

Pentru a evalua dacă achizițiile propuse de Royal Mail sunt sensibile din punct de vedere strategic și comercial, autoritățile britanice au angajat un consilier extern care să le ofere asistență cu privire la achiziția German Parcel. În ceea ce privește următoarele achiziții finanțate prin împrumutul de 500 de milioane GBP, care necesitau acordul autorităților britanice, a fost consultată firma Deloitte & Touche LLP („Deloitte”), care a evaluat fiecare achiziție în mod individual, înainte ca autoritățile britanice să permită efectuarea achizițiilor în cauză. Deloitte nu a emis vreun aviz negativ pentru niciuna dintre achiziții.

| (51) | Deloitte a fost solicitată, de asemenea, pentru stabilirea ratelor dobânzii comerciale pentru avansurile acordate Royal Mail din NLF și, în special, pentru stabilirea gradului de solvabilitate a Royal Mail, pe baza evaluării credibilității sale ca întreprindere individuală, independentă de participația guvernului. Deloitte a evaluat riscul de credit ca funcție a riscurilor comerciale și financiare și, utilizând referințe și indici financiari, a făcut o evaluare a solvabilității situată între AA și AA. Printre altele, Deloitte a recomandat ca rata dobânzii încasată de la Royal Mail să fie stabilită prin compararea ratelor emitenților cu un rating comparabil, pe baza unui „indice” de marje pentru ratingul de credit dat, cu rata de referință a obligațiunilor guvernamentale. Prin această metodă, marja relevantă încasată de la Royal Mail se situa între 76 și 165 de puncte de bază. |
| --- | --- |

(51)

Deloitte a fost solicitată, de asemenea, pentru stabilirea ratelor dobânzii comerciale pentru avansurile acordate Royal Mail din NLF și, în special, pentru stabilirea gradului de solvabilitate a Royal Mail, pe baza evaluării credibilității sale ca întreprindere individuală, independentă de participația guvernului. Deloitte a evaluat riscul de credit ca funcție a riscurilor comerciale și financiare și, utilizând referințe și indici financiari, a făcut o evaluare a solvabilității situată între AA și AA. Printre altele, Deloitte a recomandat ca rata dobânzii încasată de la Royal Mail să fie stabilită prin compararea ratelor emitenților cu un rating comparabil, pe baza unui „indice” de marje pentru ratingul de credit dat, cu rata de referință a obligațiunilor guvernamentale. Prin această metodă, marja relevantă încasată de la Royal Mail se situa între 76 și 165 de puncte de bază.

| (52) | Royal Mail dorea să obțină un împrumut pe termen lung deoarece, pentru a-și pune în aplicare strategia, intenționa să păstreze societățile achiziționate pentru o perioadă lungă de timp. Având în vedere ratele dobânzii comerciale din acea perioadă (când ratele dobânzii pe termen lung erau mult mai mici față de ratele dobânzii pe termen scurt), Royal Mail a solicitat pentru achizițiile în cauză împrumuturi pe 20-25 de ani, după caz, ceea ce îi permitea să ramburseze câte 100 de milioane GBP în fiecare an în perioada 2021-2025, în loc să plătească 500 de milioane GBP într-un singur an. Tranșele împrumutului aveau perioade de scadență diferite, cuprinse între 20 și 25 de ani, care nu erau neobișnuite, având în vedere că în acea perioadă ratele dobânzilor pe termen lung erau foarte atractive. Ratele împrumutului au fost stabilite în funcție de ratele raportate ale dobânzilor la credite fără garanții ale societăților cu rating AA, cu scadență la 20 și 25 de ani, ratele anuale fiind apoi interpolate pentru a obține rata corespunzătoare împrumutului pentru Royal Mail. |
| --- | --- |

(52)

Royal Mail dorea să obțină un împrumut pe termen lung deoarece, pentru a-și pune în aplicare strategia, intenționa să păstreze societățile achiziționate pentru o perioadă lungă de timp. Având în vedere ratele dobânzii comerciale din acea perioadă (când ratele dobânzii pe termen lung erau mult mai mici față de ratele dobânzii pe termen scurt), Royal Mail a solicitat pentru achizițiile în cauză împrumuturi pe 20-25 de ani, după caz, ceea ce îi permitea să ramburseze câte 100 de milioane GBP în fiecare an în perioada 2021-2025, în loc să plătească 500 de milioane GBP într-un singur an. Tranșele împrumutului aveau perioade de scadență diferite, cuprinse între 20 și 25 de ani, care nu erau neobișnuite, având în vedere că în acea perioadă ratele dobânzilor pe termen lung erau foarte atractive. Ratele împrumutului au fost stabilite în funcție de ratele raportate ale dobânzilor la credite fără garanții ale societăților cu rating AA, cu scadență la 20 și 25 de ani, ratele anuale fiind apoi interpolate pentru a obține rata corespunzătoare împrumutului pentru Royal Mail.

| (53) | Regatul Unit a susținut că ratele de referință ale dobânzilor prevăzute de Comisie nu constituiau o referință validă pentru ratele împrumutului din 2001, în special deoarece ratele Comisiei se bazează pe o perioadă de maturitate de cinci ani, iar împrumutul în cauză consta într-o datorie pe termen lung, cu o perioadă de scadență cuprinsă între 20 și 25 de ani, deoarece împrumutul acordat Royal Mail reflecta rate comerciale disponibile unor debitori pe termen lung cu o poziție similară și deoarece curba randamentului din Regatul Unit în 1999-2000 (perioada relevantă pentru calcularea dobânzii) era descendentă, ceea ce determina ieftinirea creditelor pentru societăți. |
| --- | --- |

(53)

Regatul Unit a susținut că ratele de referință ale dobânzilor prevăzute de Comisie nu constituiau o referință validă pentru ratele împrumutului din 2001, în special deoarece ratele Comisiei se bazează pe o perioadă de maturitate de cinci ani, iar împrumutul în cauză consta într-o datorie pe termen lung, cu o perioadă de scadență cuprinsă între 20 și 25 de ani, deoarece împrumutul acordat Royal Mail reflecta rate comerciale disponibile unor debitori pe termen lung cu o poziție similară și deoarece curba randamentului din Regatul Unit în 1999-2000 (perioada relevantă pentru calcularea dobânzii) era descendentă, ceea ce determina ieftinirea creditelor pentru societăți.

| (54) | Garantarea împrumutului nu a fost considerată necesară sau adecvată, ratingul de credit al Royal Mail fiind considerat AA pentru facilități de credit de până la 1 miliard GBP. Împrumutul propus nu urma să depășească acest nivel al datoriei pe termen lung a Royal Mail și urma să reprezinte cea mai mare parte a datoriilor Royal Mail cu perioadă de scadență de peste un an. Cu toate acestea, în timpul negocierii facilităților de credit din 2003, autoritățile britanice au decis să reformuleze condițiile împrumutului de 500 de milioane de GBP sub forma unui nou document, conform acordurilor din 2003. Noul document nu modifica suma împrumutului, durata acestuia sau ratele dobânzii aplicabile, dar, ca urmare a creșterii generale a gradului de îndatorare a societății, garanția asupra acțiunilor GLS prevăzută de noile facilități a fost extinsă și la împrumutul din 2001. În același timp, împrumutul a fost garantat printr-o garanție fixă și fluctuantă asupra unora dintre activele Royal Mail. |
| --- | --- |

(54)

Garantarea împrumutului nu a fost considerată necesară sau adecvată, ratingul de credit al Royal Mail fiind considerat AA pentru facilități de credit de până la 1 miliard GBP. Împrumutul propus nu urma să depășească acest nivel al datoriei pe termen lung a Royal Mail și urma să reprezinte cea mai mare parte a datoriilor Royal Mail cu perioadă de scadență de peste un an. Cu toate acestea, în timpul negocierii facilităților de credit din 2003, autoritățile britanice au decis să reformuleze condițiile împrumutului de 500 de milioane de GBP sub forma unui nou document, conform acordurilor din 2003. Noul document nu modifica suma împrumutului, durata acestuia sau ratele dobânzii aplicabile, dar, ca urmare a creșterii generale a gradului de îndatorare a societății, garanția asupra acțiunilor GLS prevăzută de noile facilități a fost extinsă și la împrumutul din 2001. În același timp, împrumutul a fost garantat printr-o garanție fixă și fluctuantă asupra unora dintre activele Royal Mail.

4.2.   Facilitățile de credit

4.2.1.   Facilitățile de credit acordate în 2003

| (55) | Regatul Unit a furnizat detalii suplimentare privind facilitățile de credit puse la dispoziție în 2003. Condițiile împrumuturilor prevedeau garantarea acestora prin unele dintre depozitele de lichidități din bilanțul Royal Mail, acestea reducând riscul și justificând astfel marja de [...] (10). Ca răspuns la observațiile Comisiei potrivit cărora aceste depozite de lichidități constituiau resurse de stat pe care autoritățile britanice le controlau în temeiul unei legislații specifice, utilizarea acestora ca garanție neputând infirma suspiciunile privind caracterul de ajutor al măsurii, autoritățile britanice au afirmat că intenționau să utilizeze depozitele de lichidități și alte active ale societății într-un mod care să reflecte principiile comerciale, impunând astfel societății respectarea condițiilor facilităților de credit. Autoritățile au cerut Royal Mail, în baza competențelor prevăzute la articolul 72 din Legea din 2000 privind serviciile poștale, să își transfere depozitele de lichidități de la NLF și care reprezentau profitul acumulat în urma desfășurării activității (în valoare totală de aproximativ 1,8 miliarde GBP) către o rezervă specială din bilanțul Royal Mail (rezerva poștală). Un acord separat întocmit sub formă de scrisoare prevedea utilizarea a 549 de milioane GBP din rezervă ca garanție pentru facilitățile de credit de 544 de milioane GBP obținute de la NLF. |
| --- | --- |

(55)

Regatul Unit a furnizat detalii suplimentare privind facilitățile de credit puse la dispoziție în 2003. Condițiile împrumuturilor prevedeau garantarea acestora prin unele dintre depozitele de lichidități din bilanțul Royal Mail, acestea reducând riscul și justificând astfel marja de [...] (10). Ca răspuns la observațiile Comisiei potrivit cărora aceste depozite de lichidități constituiau resurse de stat pe care autoritățile britanice le controlau în temeiul unei legislații specifice, utilizarea acestora ca garanție neputând infirma suspiciunile privind caracterul de ajutor al măsurii, autoritățile britanice au afirmat că intenționau să utilizeze depozitele de lichidități și alte active ale societății într-un mod care să reflecte principiile comerciale, impunând astfel societății respectarea condițiilor facilităților de credit. Autoritățile au cerut Royal Mail, în baza competențelor prevăzute la articolul 72 din Legea din 2000 privind serviciile poștale, să își transfere depozitele de lichidități de la NLF și care reprezentau profitul acumulat în urma desfășurării activității (în valoare totală de aproximativ 1,8 miliarde GBP) către o rezervă specială din bilanțul Royal Mail (rezerva poștală). Un acord separat întocmit sub formă de scrisoare prevedea utilizarea a 549 de milioane GBP din rezervă ca garanție pentru facilitățile de credit de 544 de milioane GBP obținute de la NLF.

| (56) | Ca răspuns la întrebările Comisiei privind comisioanele de angajament plătite de Royal Mail pentru facilitățile de credit de la NLF, Regatul Unit a explicat că, în acest caz, comisionul anual de angajament era de [...] puncte de bază din valoarea împrumutului, reprezentând [...] % din marja de [...] puncte de bază încasată peste LIBOR. Autoritățile britanice au afirmat că, potrivit convențiilor de piață, comisioanele de angajament reprezintă în general 50 % sau mai puțin din marja peste LIBOR, oferind exemple în acest sens. În această perioadă, marjele relativ scăzute – aproximativ 50 de puncte de bază sau mai puțin – erau caracteristice creanțelor prioritare. Având în vedere că disponibilitatea altor facilități (obligațiuni) condiționa aprobarea de către Parlament a transferului fondurilor către departamentul guvernamental competent, atunci când acesta le solicita pentru a achiziționa obligațiunile ce urmau să fie emise de Royal Mail, nu s-a considerat că este necesar un comision de angajament pentru aceste facilități, întrucât acestea nu au fost niciodată angajate de către Royal Mail. În ceea ce privește împrumuturile private, practica pieței prevede că un comision de angajament se plătește doar atunci când creditorul a obținut toate aprobările interne, astfel încât fondurile sunt angajate formal (și disponibile necondiționat) pentru debitor. |
| --- | --- |

(56)

Ca răspuns la întrebările Comisiei privind comisioanele de angajament plătite de Royal Mail pentru facilitățile de credit de la NLF, Regatul Unit a explicat că, în acest caz, comisionul anual de angajament era de [...] puncte de bază din valoarea împrumutului, reprezentând [...] % din marja de [...] puncte de bază încasată peste LIBOR. Autoritățile britanice au afirmat că, potrivit convențiilor de piață, comisioanele de angajament reprezintă în general 50 % sau mai puțin din marja peste LIBOR, oferind exemple în acest sens. În această perioadă, marjele relativ scăzute – aproximativ 50 de puncte de bază sau mai puțin – erau caracteristice creanțelor prioritare. Având în vedere că disponibilitatea altor facilități (obligațiuni) condiționa aprobarea de către Parlament a transferului fondurilor către departamentul guvernamental competent, atunci când acesta le solicita pentru a achiziționa obligațiunile ce urmau să fie emise de Royal Mail, nu s-a considerat că este necesar un comision de angajament pentru aceste facilități, întrucât acestea nu au fost niciodată angajate de către Royal Mail. În ceea ce privește împrumuturile private, practica pieței prevede că un comision de angajament se plătește doar atunci când creditorul a obținut toate aprobările interne, astfel încât fondurile sunt angajate formal (și disponibile necondiționat) pentru debitor.

| (57) | Regatul Unit a prezentat și analiza facilităților de credit propuse, efectuată înainte de acordarea acestora, care include calculul valorii nete actuale („VNA”) a încasărilor fluxurilor de lichidități ale refinanțării propuse, precum și unele opțiuni alternative. Opțiunea propusă a fost evaluată ca având o rată a recuperării de [...] GBP, în timp ce alternativele aveau o rată a recuperării de cel mult [...] GBP. Regatul Unit a confirmat totodată că facilitățile acordate în 2003 nu au fost utilizate, cu excepția unei utilizări de testare rambursată într-o săptămână, înainte de a expira sau de a fi reintroduse în facilitățile acordate în 2007. |
| --- | --- |

(57)

Regatul Unit a prezentat și analiza facilităților de credit propuse, efectuată înainte de acordarea acestora, care include calculul valorii nete actuale („VNA”) a încasărilor fluxurilor de lichidități ale refinanțării propuse, precum și unele opțiuni alternative. Opțiunea propusă a fost evaluată ca având o rată a recuperării de [...] GBP, în timp ce alternativele aveau o rată a recuperării de cel mult [...] GBP. Regatul Unit a confirmat totodată că facilitățile acordate în 2003 nu au fost utilizate, cu excepția unei utilizări de testare rambursată într-o săptămână, înainte de a expira sau de a fi reintroduse în facilitățile acordate în 2007.

4.2.2.   Facilitățile de credit acordate în 2007

| (58) | Regatul Unit a explicat că facilitățile de credit acordate în 2007 constau într-o creanță privilegiată de 900 de milioane GBP. Aceasta face parte dintr-un pachet de finanțare care include măsura privind pensiile și împrumutul subordonat de 300 de milioane GBP. Facilitățile de credit au rolul de a finanța programul de modernizare și investiții al Royal Mail, inclusiv costurile aferente disponibilizărilor. Creanța privilegiată de 900 de milioane GBP înlocuiește și prelungește facilitățile de credit de 844 de milioane GBP oferite în 2003, fiind împărțită în două tranșe: tranșa de [...] GBP, alocată exclusiv modernizării, și tranșa de [...] GBP, alocată pentru cheltuieli generale de capital de lucru ale societății (exclusiv Post Office Limited). Măsura a fost aplicată începând din 19 martie 2007, având o perioadă de scadență de [...] ani de la această dată. Aceasta are o marjă de [...] puncte de bază peste rata Libor (11) relevantă pentru primele [...] luni. După această perioadă, marja depinde de nivelul sumei aferente garanției fixe (profitabilitate ca multiplu de plăți ale dobânzii), cu un minim de [...] puncte de bază. Facilitatea de 900 de milioane GBP este garantată cu acțiunile unei noi filiale înființate de Royal Mail, Royal Mail Estates Limited, care deține practic toate activele sale imobiliare (exclusiv cele privind Post Office Limited), cu o valoare totală de piață de [...] GBP conform estimării Atis Real din septembrie 2006. |
| --- | --- |

(58)

Regatul Unit a explicat că facilitățile de credit acordate în 2007 constau într-o creanță privilegiată de 900 de milioane GBP. Aceasta face parte dintr-un pachet de finanțare care include măsura privind pensiile și împrumutul subordonat de 300 de milioane GBP. Facilitățile de credit au rolul de a finanța programul de modernizare și investiții al Royal Mail, inclusiv costurile aferente disponibilizărilor. Creanța privilegiată de 900 de milioane GBP înlocuiește și prelungește facilitățile de credit de 844 de milioane GBP oferite în 2003, fiind împărțită în două tranșe: tranșa de [...] GBP, alocată exclusiv modernizării, și tranșa de [...] GBP, alocată pentru cheltuieli generale de capital de lucru ale societății (exclusiv Post Office Limited). Măsura a fost aplicată începând din 19 martie 2007, având o perioadă de scadență de [...] ani de la această dată. Aceasta are o marjă de [...] puncte de bază peste rata Libor (11) relevantă pentru primele [...] luni. După această perioadă, marja depinde de nivelul sumei aferente garanției fixe (profitabilitate ca multiplu de plăți ale dobânzii), cu un minim de [...] puncte de bază. Facilitatea de 900 de milioane GBP este garantată cu acțiunile unei noi filiale înființate de Royal Mail, Royal Mail Estates Limited, care deține practic toate activele sale imobiliare (exclusiv cele privind Post Office Limited), cu o valoare totală de piață de [...] GBP conform estimării Atis Real din septembrie 2006.

| (59) | Regatul Unit a descris măsurile aplicate pentru a garanta conformitatea cu cerințele principiului investitorului în economia de piață (PIEP), observând în același timp că trebuia să se evalueze caracterul comercial al pachetului de finanțare din 2007 privit în ansamblu (a se vedea considerentele 64 și 65 de mai jos). Atât Credit Suisse, cât și Deloitte au recomandat ca facilitatea să fie oferită în condiții comerciale și ca dobânda să fie la nivelul ratelor pieței, comparativ cu împrumuturile acordate pe piață. Deși analiza a sugerat că termenul de șapte ani se află la limita superioară a intervalului aplicat pe piață, comisionul de intermediere, comisionul de angajament, testele de utilizare și simularea de neplată par să respecte normele pieței aplicabile împrumuturilor garantate pe baza împrumuturilor Royal Mail (în acest caz, predominant pe valori imobiliare). Acordurile privind garanțiile erau diferite de practica pieței (garanție plasată asupra acțiunilor, nu a proprietăților), dar Regatul Unit a considerat că această situație era de fapt mai avantajoasă din punctul de vedere al creditorului, din rațiuni de costuri, timp și administrare. |
| --- | --- |

(59)

Regatul Unit a descris măsurile aplicate pentru a garanta conformitatea cu cerințele principiului investitorului în economia de piață (PIEP), observând în același timp că trebuia să se evalueze caracterul comercial al pachetului de finanțare din 2007 privit în ansamblu (a se vedea considerentele 64 și 65 de mai jos). Atât Credit Suisse, cât și Deloitte au recomandat ca facilitatea să fie oferită în condiții comerciale și ca dobânda să fie la nivelul ratelor pieței, comparativ cu împrumuturile acordate pe piață. Deși analiza a sugerat că termenul de șapte ani se află la limita superioară a intervalului aplicat pe piață, comisionul de intermediere, comisionul de angajament, testele de utilizare și simularea de neplată par să respecte normele pieței aplicabile împrumuturilor garantate pe baza împrumuturilor Royal Mail (în acest caz, predominant pe valori imobiliare). Acordurile privind garanțiile erau diferite de practica pieței (garanție plasată asupra acțiunilor, nu a proprietăților), dar Regatul Unit a considerat că această situație era de fapt mai avantajoasă din punctul de vedere al creditorului, din rațiuni de costuri, timp și administrare.

| (60) | În ceea ce privește observația TNT referitoare la încălcarea condițiilor facilităților de credit oferite de guvern și acordarea de derogări oficiale din partea Departamentului Comerțului și Industriei, autoritățile britanice au explicat că derogările erau necesare din motive strict tehnice, ca urmare a introducerii unor cerințe noi privind contabilitatea pensiilor (FRS17), și nu ca urmare a unei deteriorări a activității comerciale a societății. Acestea au observat, de asemenea, că facilitățile din 2007 nu erau „suplimentare”, precum a sugerat TNT, ci mai degrabă înlocuiau facilitățile din 2003. |
| --- | --- |

(60)

În ceea ce privește observația TNT referitoare la încălcarea condițiilor facilităților de credit oferite de guvern și acordarea de derogări oficiale din partea Departamentului Comerțului și Industriei, autoritățile britanice au explicat că derogările erau necesare din motive strict tehnice, ca urmare a introducerii unor cerințe noi privind contabilitatea pensiilor (FRS17), și nu ca urmare a unei deteriorări a activității comerciale a societății. Acestea au observat, de asemenea, că facilitățile din 2007 nu erau „suplimentare”, precum a sugerat TNT, ci mai degrabă înlocuiau facilitățile din 2003.

4.3.   Măsura privind pensiile

| (61) | Regatul Unit a explicat mecanismul prin care s-a încheiat acordul de garanții, inclusiv garanția oferită administratorilor fondului de pensii pentru suma oferită, în cazul în care contul de garanție de 850 de milioane GBP era finanțat din rezerva poștală cu 796 de milioane GBP și prin intermediul unei injecții de capital în ceea ce privește restul de 54 de milioane GBP. Conform acordului, administratorii au dreptul de a executa garanția plasată asupra contului de garanție în cazul unor situații limitate de neplată, în principal atunci când societățile în cauză (Royal Mail Holdings plc sau Royal Mail Group Limited) intră în lichidare judiciară sau atunci când garanția constituită de conturile de garanție nu mai poate fi aplicată. Acordurile de garanții stabilesc, de asemenea, situațiile în care fondurile aflate în conturi pot fi deblocate din garanția prevăzută de acordul privind garanțiile, care ar putea avea loc atunci când fondul de pensii atinge un nivel al solvabilității de 75 %. Imediat ce fondurile sunt deblocate din garanția prevăzută de acordul privind garanțiile al Royal Mail Holdings, părțile au convenit ca acționarul să poată decide ca fondurile de garanții de 850 de milioane GBP (plus dobânda acumulată) deblocate din garanția prevăzută de acordul privind garanțiile al Royal Mail Holdings să fie transferate acționarului, pe baza atribuțiilor prevăzute de Legea din 2000 privind serviciile poștale sau a altor atribuții sau drepturi prevăzute de legislația în vigoare. |
| --- | --- |

(61)

Regatul Unit a explicat mecanismul prin care s-a încheiat acordul de garanții, inclusiv garanția oferită administratorilor fondului de pensii pentru suma oferită, în cazul în care contul de garanție de 850 de milioane GBP era finanțat din rezerva poștală cu 796 de milioane GBP și prin intermediul unei injecții de capital în ceea ce privește restul de 54 de milioane GBP. Conform acordului, administratorii au dreptul de a executa garanția plasată asupra contului de garanție în cazul unor situații limitate de neplată, în principal atunci când societățile în cauză (Royal Mail Holdings plc sau Royal Mail Group Limited) intră în lichidare judiciară sau atunci când garanția constituită de conturile de garanție nu mai poate fi aplicată. Acordurile de garanții stabilesc, de asemenea, situațiile în care fondurile aflate în conturi pot fi deblocate din garanția prevăzută de acordul privind garanțiile, care ar putea avea loc atunci când fondul de pensii atinge un nivel al solvabilității de 75 %. Imediat ce fondurile sunt deblocate din garanția prevăzută de acordul privind garanțiile al Royal Mail Holdings, părțile au convenit ca acționarul să poată decide ca fondurile de garanții de 850 de milioane GBP (plus dobânda acumulată) deblocate din garanția prevăzută de acordul privind garanțiile al Royal Mail Holdings să fie transferate acționarului, pe baza atribuțiilor prevăzute de Legea din 2000 privind serviciile poștale sau a altor atribuții sau drepturi prevăzute de legislația în vigoare.

| (62) | Crearea contului de garanție a avut ca rezultat aprobarea de către administratori a unei perioade de 17 ani pentru recuperarea deficitului fondului de pensii. Autoritățile britanice au atras atenția asupra declarațiilor autorității de reglementare a fondului de pensii conform cărora perioadele de recuperare mai lungi de zece ani vor face obiectul unor investigații mai atente, vizând inclusiv utilizarea de către administratori a „activelor de rezervă” (cum ar fi un cont de garanție) în scopul reducerii riscurilor presupuse de planul de recuperare. Regatul Unit a contestat afirmația Comisiei potrivit căreia acordul privind garanțiile permite Royal Mail să își diminueze contribuțiile la fondul de pensii, argumentând că, în lipsa unui cont de garanție, situația va face obiectul negocierilor și nu poate fi anticipată. Lipsa unui consens în această privință ar fi compromis disponibilitatea fondurilor pentru investiții. |
| --- | --- |

(62)

Crearea contului de garanție a avut ca rezultat aprobarea de către administratori a unei perioade de 17 ani pentru recuperarea deficitului fondului de pensii. Autoritățile britanice au atras atenția asupra declarațiilor autorității de reglementare a fondului de pensii conform cărora perioadele de recuperare mai lungi de zece ani vor face obiectul unor investigații mai atente, vizând inclusiv utilizarea de către administratori a „activelor de rezervă” (cum ar fi un cont de garanție) în scopul reducerii riscurilor presupuse de planul de recuperare. Regatul Unit a contestat afirmația Comisiei potrivit căreia acordul privind garanțiile permite Royal Mail să își diminueze contribuțiile la fondul de pensii, argumentând că, în lipsa unui cont de garanție, situația va face obiectul negocierilor și nu poate fi anticipată. Lipsa unui consens în această privință ar fi compromis disponibilitatea fondurilor pentru investiții.

4.4.   Împrumutul de 300 de milioane GBP acordat de acționar

| (63) | Regatul Unit a confirmat că oferea Royal Mail un împrumut în calitate de acționar, prin intermediul unei creanțe subordonate de 300 milioane GBP, la o dobândă de [...] %, plătibilă la scadența împrumutului. Facilitatea a fost disponibilă timp de doi ani, plata dobânzii fiind plasată după data finală a rambursării creanței privilegiate [...], sau după deblocarea fondurilor din contul de garanție pentru pensii. Condițiile împrumutului subordonat au fost negociate ca parte integrantă a pachetului integral, și nu ca o facilitate individuală. Potrivit autorităților britanice, condiția care prevedea că rambursarea poate avea loc doar după deblocarea contului de garanție pentru pensii era o consecință a caracterului subordonat al împrumutului. Aceasta a fost, în schimb, reflectată în rata ridicată a dobânzii, care, raportată la riscurile societății, era mai mare decât valorile sugerate de consilierii guvernului pentru costul de oportunitate adecvat al capitalului. Consilierii guvernului au confirmat că acordul a avut un caracter „complet comercial”. |
| --- | --- |

(63)

Regatul Unit a confirmat că oferea Royal Mail un împrumut în calitate de acționar, prin intermediul unei creanțe subordonate de 300 milioane GBP, la o dobândă de [...] %, plătibilă la scadența împrumutului. Facilitatea a fost disponibilă timp de doi ani, plata dobânzii fiind plasată după data finală a rambursării creanței privilegiate [...], sau după deblocarea fondurilor din contul de garanție pentru pensii. Condițiile împrumutului subordonat au fost negociate ca parte integrantă a pachetului integral, și nu ca o facilitate individuală. Potrivit autorităților britanice, condiția care prevedea că rambursarea poate avea loc doar după deblocarea contului de garanție pentru pensii era o consecință a caracterului subordonat al împrumutului. Aceasta a fost, în schimb, reflectată în rata ridicată a dobânzii, care, raportată la riscurile societății, era mai mare decât valorile sugerate de consilierii guvernului pentru costul de oportunitate adecvat al capitalului. Consilierii guvernului au confirmat că acordul a avut un caracter „complet comercial”.

4.5.   Conformitatea pachetului din 2007 cu principiul investitorului în economia de piață

| (64) | Potrivit autorităților britanice, componentele pachetului de finanțare din 2007 au fost negociate ca elemente ale unui întreg, iar caracterul lor comercial nu a fost și nu trebuie să fie evaluat individual, deși condițiile lor individuale au fost comparate cu condițiile comerciale echivalente. Caracterul comercial al pachetului și, în special, al acordului privind garanțiile a fost analizat de Deloitte și Credit Suisse, iar guvernul s-a bazat pe sugestiile acestora. |
| --- | --- |

(64)

Potrivit autorităților britanice, componentele pachetului de finanțare din 2007 au fost negociate ca elemente ale unui întreg, iar caracterul lor comercial nu a fost și nu trebuie să fie evaluat individual, deși condițiile lor individuale au fost comparate cu condițiile comerciale echivalente. Caracterul comercial al pachetului și, în special, al acordului privind garanțiile a fost analizat de Deloitte și Credit Suisse, iar guvernul s-a bazat pe sugestiile acestora.

| (65) | Abordarea Deloitte s-a caracterizat prin analizarea valorii de piață a întreprinderii în condițiile planului strategic, considerând că s-a efectuat investiția escrow de 1 miliard GBP. Valoarea de piață a întreprinderii se estimează prin reducerea fluxurilor estimate de lichidități de prefinanțare la costul mediu ponderat al capitalului societății. Potrivit autorităților britanice, investiția escrow este adecvată pentru un investitor real de capital comercial dacă:






  (a) | oferă investitorului o valoare pozitivă a capitalului (după scăderea datoriei financiare nete, a valorii deficitului fondului de pensii și a costului net al garanției din valoarea întreprinderii); și |
| --- | --- | --- |

(65)

Abordarea Deloitte s-a caracterizat prin analizarea valorii de piață a întreprinderii în condițiile planului strategic, considerând că s-a efectuat investiția escrow de 1 miliard GBP. Valoarea de piață a întreprinderii se estimează prin reducerea fluxurilor estimate de lichidități de prefinanțare la costul mediu ponderat al capitalului societății. Potrivit autorităților britanice, investiția escrow este adecvată pentru un investitor real de capital comercial dacă:

(a)

oferă investitorului o valoare pozitivă a capitalului (după scăderea datoriei financiare nete, a valorii deficitului fondului de pensii și a costului net al garanției din valoarea întreprinderii); și

| (b) | nu se poate obține o valoare mai mare prin neinvestirea în conturile de garanție, conform propunerilor. |
| --- | --- |

(b)

nu se poate obține o valoare mai mare prin neinvestirea în conturile de garanție, conform propunerilor.

Deloitte a calculat de asemenea o rată internă de rentabilitate (RIR) asociată, definită ca rată de scont pentru fluxurile de lichidități viitoare care au redus valoarea capitalului propriu al societății la [...]. Analiza efectuată de Deloitte a indicat o valoare a capitalului propriu ulterior investițiilor de peste [...] GBP și o rată internă de rentabilitate („RIR”) de [...] și a arătat că aceste venituri erau solide conform unei serii de analize de sensibilitate. S-au examinat două scenarii alternative, fără investiție escrow, conform cărora valoarea capitalului acționarului ar putea fi afectată în mod considerabil, în opinia Deloitte. În situația opusă, cu investiția propusă, se anticipa că valoarea acesteia urma să crească semnificativ în timp.

5.   EVALUAREA MĂSURILOR: EXISTENȚA AJUTORULUI DE STAT

| (66) | Conform mențiunilor din decizia de inițiere a procedurii, existența unui ajutor de stat în cazul măsurilor depinde de prezența unui avantaj pentru Royal Mail în sensul articolului 87 din tratat, celelalte criterii pentru existența ajutorului fiind întrunite în mod clar. Pentru a stabili dacă măsura a oferit RM un avantaj, Comisia examinează posibilitatea ca un operator privat care acționează într-o economie de piață să fi fost dispus să ofere finanțare în aceleași condiții. |
| --- | --- |

(66)

Conform mențiunilor din decizia de inițiere a procedurii, existența unui ajutor de stat în cazul măsurilor depinde de prezența unui avantaj pentru Royal Mail în sensul articolului 87 din tratat, celelalte criterii pentru existența ajutorului fiind întrunite în mod clar. Pentru a stabili dacă măsura a oferit RM un avantaj, Comisia examinează posibilitatea ca un operator privat care acționează într-o economie de piață să fi fost dispus să ofere finanțare în aceleași condiții.

5.1.   Împrumutul din 2001

| (67) | Explicațiile furnizate de autoritățile britanice au prezentat motivele pentru care rata dobânzii la care au fost contractate împrumuturile a fost stabilită la o rată medie pe termen lung (20 de ani) de 5,8 %, inferioară ratei de referință a Comisiei din acea perioadă, valabilă pe termen mai scurt (12). De asemenea, în scrisoarea menționată la considerentul 49 se descrie contextul în care a fost propus împrumutul în 1999 și modul de stabilire a condițiilor la acea dată. Se oferă totodată un răspuns la observațiile făcute de TNT (a se vedea considerentul 42), care a luat drept punct de referință ratele împrumuturilor din 2001, deși condițiile din acel moment erau diferite. Se explică, de asemenea, lipsa unei garanții pentru împrumut (situație remediată odată cu acordarea împrumuturilor din 2003). În cele din urmă, se răspunde la observația Comisiei din decizia de inițiere a procedurii conform căreia în 2001 începea declinul financiar al Royal Mail. Situația era diferită în 1999, când a fost angajat împrumutul, și în perioada 1999-2000, care a fost luată în considerare pentru stabilirea ratelor dobânzii. |
| --- | --- |

(67)

Explicațiile furnizate de autoritățile britanice au prezentat motivele pentru care rata dobânzii la care au fost contractate împrumuturile a fost stabilită la o rată medie pe termen lung (20 de ani) de 5,8 %, inferioară ratei de referință a Comisiei din acea perioadă, valabilă pe termen mai scurt (12). De asemenea, în scrisoarea menționată la considerentul 49 se descrie contextul în care a fost propus împrumutul în 1999 și modul de stabilire a condițiilor la acea dată. Se oferă totodată un răspuns la observațiile făcute de TNT (a se vedea considerentul 42), care a luat drept punct de referință ratele împrumuturilor din 2001, deși condițiile din acel moment erau diferite. Se explică, de asemenea, lipsa unei garanții pentru împrumut (situație remediată odată cu acordarea împrumuturilor din 2003). În cele din urmă, se răspunde la observația Comisiei din decizia de inițiere a procedurii conform căreia în 2001 începea declinul financiar al Royal Mail. Situația era diferită în 1999, când a fost angajat împrumutul, și în perioada 1999-2000, care a fost luată în considerare pentru stabilirea ratelor dobânzii.

| (68) | La momentul convenirii împrumuturilor, ratele de referință ale Comisiei erau stabilite pe baza Comunicării Comisiei din 1997 privind metoda de stabilire a ratelor de referință și de scont („Comunicarea din 1997 privind rata de referință”) (13). În temeiul acestei comunicări, Comisia a stabilit ratele în funcție de ratele swap interbancare pe cinci ani, la care se adaugă o primă, dar și-a rezervat dreptul de a utiliza o rată de bază pe termen mai scurt (de exemplu, rata LIBOR pe un an) sau mai lung (de exemplu, rata obligațiunilor pe zece ani) decât rata swap interbancară pe cinci ani. Întrucât împrumuturile aveau o durată fixă lungă, Comisia consideră că, în acest caz, utilizarea ratei pe termen lung este adecvată. |
| --- | --- |

(68)

La momentul convenirii împrumuturilor, ratele de referință ale Comisiei erau stabilite pe baza Comunicării Comisiei din 1997 privind metoda de stabilire a ratelor de referință și de scont („Comunicarea din 1997 privind rata de referință”) (13). În temeiul acestei comunicări, Comisia a stabilit ratele în funcție de ratele swap interbancare pe cinci ani, la care se adaugă o primă, dar și-a rezervat dreptul de a utiliza o rată de bază pe termen mai scurt (de exemplu, rata LIBOR pe un an) sau mai lung (de exemplu, rata obligațiunilor pe zece ani) decât rata swap interbancară pe cinci ani. Întrucât împrumuturile aveau o durată fixă lungă, Comisia consideră că, în acest caz, utilizarea ratei pe termen lung este adecvată.

| (69) | Comisia a observat că ratele au fost stabilite în urma observării condițiilor împrumuturilor comerciale, care au fost apoi comparate cu rata obligațiunilor guvernamentale relevante (14). Marja obligațiunilor guvernamentale se situa între 76 și 165 puncte de bază, fiind prin urmare suficientă în comparație cu cele 75 puncte de bază stabilite în comunicarea privind rata de referință. Comisia a comparat, de asemenea, ratele plătite cu ratele swap interbancare pe 20 de ani la datele corespunzătoare. Ratele plătite sunt foarte apropiate de aceste rate (în general, diferența este mai mică de 10 puncte de bază). Comisia observă că autoritățile britanice și consultanții acestora nu au luat în considerare rata swap interbancară relevantă sau altă rată publicată, ci au consultat direct ratele de referință comerciale. Având în vedere cele de mai sus, Comisia acceptă că măsura în cauză nu a oferit Royal Mail niciun avantaj și nu constituie ajutor de stat. |
| --- | --- |

(69)

Comisia a observat că ratele au fost stabilite în urma observării condițiilor împrumuturilor comerciale, care au fost apoi comparate cu rata obligațiunilor guvernamentale relevante (14). Marja obligațiunilor guvernamentale se situa între 76 și 165 puncte de bază, fiind prin urmare suficientă în comparație cu cele 75 puncte de bază stabilite în comunicarea privind rata de referință. Comisia a comparat, de asemenea, ratele plătite cu ratele swap interbancare pe 20 de ani la datele corespunzătoare. Ratele plătite sunt foarte apropiate de aceste rate (în general, diferența este mai mică de 10 puncte de bază). Comisia observă că autoritățile britanice și consultanții acestora nu au luat în considerare rata swap interbancară relevantă sau altă rată publicată, ci au consultat direct ratele de referință comerciale. Având în vedere cele de mai sus, Comisia acceptă că măsura în cauză nu a oferit Royal Mail niciun avantaj și nu constituie ajutor de stat.

5.2.   Facilitățile de credit

5.2.1.   Facilitățile de credit acordate în 2003

| (70) | Conform mențiunilor din decizia de inițiere a procedurii, aceste facilități nu au fost utilizate niciodată în perioada anterioară prelungirii sau modificării lor din 2007. Prin urmare, procedura inițiată de Comisie nu vizează condițiile împrumutului, iar prezenta decizia nu evaluează proporționalitatea ratei stabilite. Cu toate acestea, Comisia și-a pus întrebarea dacă facilitățile puteau fi utilizate totuși opțional de către societate, fiind necesar, în consecință, să se stabilească dacă aveau caracter de ajutor de stat. În această privință, Comisia a stabilit că facilitățile, chiar dacă nu au fost utilizate, făceau obiectul unui comision de angajament de [...] pe an pentru facilitățile care erau angajate. Comisia a stabilit că acest comision reprezenta o rată a pieței, fiind stabilită ca procent din marja peste Libor a împrumutului de bază, conform practicii pieței, și la un nivel ([...]) corespunzător acestei practici (Comisia a observat exemple de rate cuprinse între 16 și 50 %). Alte facilități nu au fost aprobate de Parlament și, prin urmare, nu au fost niciodată angajate, ceea ce, în mod normal, nu impune un comision. Prin urmare, Comisia a constatat că facilitățile acordate în 2003 nu au constituit, în practică, ajutor de stat pentru Royal Mail. |
| --- | --- |

(70)

Conform mențiunilor din decizia de inițiere a procedurii, aceste facilități nu au fost utilizate niciodată în perioada anterioară prelungirii sau modificării lor din 2007. Prin urmare, procedura inițiată de Comisie nu vizează condițiile împrumutului, iar prezenta decizia nu evaluează proporționalitatea ratei stabilite. Cu toate acestea, Comisia și-a pus întrebarea dacă facilitățile puteau fi utilizate totuși opțional de către societate, fiind necesar, în consecință, să se stabilească dacă aveau caracter de ajutor de stat. În această privință, Comisia a stabilit că facilitățile, chiar dacă nu au fost utilizate, făceau obiectul unui comision de angajament de [...] pe an pentru facilitățile care erau angajate. Comisia a stabilit că acest comision reprezenta o rată a pieței, fiind stabilită ca procent din marja peste Libor a împrumutului de bază, conform practicii pieței, și la un nivel ([...]) corespunzător acestei practici (Comisia a observat exemple de rate cuprinse între 16 și 50 %). Alte facilități nu au fost aprobate de Parlament și, prin urmare, nu au fost niciodată angajate, ceea ce, în mod normal, nu impune un comision. Prin urmare, Comisia a constatat că facilitățile acordate în 2003 nu au constituit, în practică, ajutor de stat pentru Royal Mail.

5.2.2.   Facilitățile de credit acordate în 2007

| (71) | În 2007, facilitățile neutilizate din 2003 (15) au fost înlocuite de o „facilitate a creanței privilegiate” de 900 de milioane GBP, ai cărei termeni au fost revizuiți. Comisia a examinat condițiile în care a fost acordată această facilitate. Rata dobânzii încasate este de [...] puncte de bază peste rata LIBOR relevantă pentru primele 12 luni, rata ulterioară variind în funcție de suma garanției fixe, dar fără a avea o valoare mai mică de [...] puncte de bază peste rata LIBOR relevantă. Facilitatea este garantată printr-o garanție fluctuantă (16) plasată asupra activelor Royal Mail, o garanție fixă asupra acțiunilor noii filiale Royal Mail Estates Ltd, care deține portofoliul de proprietăți al RM, și o garanție fluctuantă asupra activelor acestei societăți. Valoarea de piață a proprietății deținute la RM Estates a fost evaluată la [...] GBP. Comisia a evaluat aceste condiții în conformitate cu Comunicarea din 1997 privind rata de referință, aplicabilă în momentul stabilirii acestora. Având în vedere că valoarea activelor cu care sunt garantate împrumuturile depășește valoarea acestora cu aproape 50 %, garanția este considerată a avea un nivel „ridicat”. Marja peste LIBOR cuprinsă între [...] și [...] puncte de bază respectă prin urmare condițiile impuse prin comunicare, care a stabilit o marjă de 75 de puncte de bază (conform considerentului 68, în Comunicarea din 1997 privind rata de referință, Comisia a luat în considerare ca bază de evaluare posibilitatea utilizării ratei LIBOR). În plus, Comisia a luat notă de informațiile furnizate de autoritățile britanice referitoare la alte tranzacții garantate prin societăți imobiliare, care par să indice că termenii de tranzacționare au fost „comparați” cu tranzacții comerciale similare. Comisia a stabilit, pe baza analizei ratei de referință că, dacă sunt examinate separat, aceste facilități de credit nu constituie ajutor de stat. |
| --- | --- |

(71)

În 2007, facilitățile neutilizate din 2003 (15) au fost înlocuite de o „facilitate a creanței privilegiate” de 900 de milioane GBP, ai cărei termeni au fost revizuiți. Comisia a examinat condițiile în care a fost acordată această facilitate. Rata dobânzii încasate este de [...] puncte de bază peste rata LIBOR relevantă pentru primele 12 luni, rata ulterioară variind în funcție de suma garanției fixe, dar fără a avea o valoare mai mică de [...] puncte de bază peste rata LIBOR relevantă. Facilitatea este garantată printr-o garanție fluctuantă (16) plasată asupra activelor Royal Mail, o garanție fixă asupra acțiunilor noii filiale Royal Mail Estates Ltd, care deține portofoliul de proprietăți al RM, și o garanție fluctuantă asupra activelor acestei societăți. Valoarea de piață a proprietății deținute la RM Estates a fost evaluată la [...] GBP. Comisia a evaluat aceste condiții în conformitate cu Comunicarea din 1997 privind rata de referință, aplicabilă în momentul stabilirii acestora. Având în vedere că valoarea activelor cu care sunt garantate împrumuturile depășește valoarea acestora cu aproape 50 %, garanția este considerată a avea un nivel „ridicat”. Marja peste LIBOR cuprinsă între [...] și [...] puncte de bază respectă prin urmare condițiile impuse prin comunicare, care a stabilit o marjă de 75 de puncte de bază (conform considerentului 68, în Comunicarea din 1997 privind rata de referință, Comisia a luat în considerare ca bază de evaluare posibilitatea utilizării ratei LIBOR). În plus, Comisia a luat notă de informațiile furnizate de autoritățile britanice referitoare la alte tranzacții garantate prin societăți imobiliare, care par să indice că termenii de tranzacționare au fost „comparați” cu tranzacții comerciale similare. Comisia a stabilit, pe baza analizei ratei de referință că, dacă sunt examinate separat, aceste facilități de credit nu constituie ajutor de stat.

| (72) | Întrucât facilitățile din 2007 au fost puse la dispoziție ca parte a unui pachet, împreună cu alte măsuri, și luând în considerare că Regatul Unit a insistat ca evaluarea componentelor pachetului de finanțare din 2007 să nu se facă individual, Comisia trebuie să stabilească dacă evaluarea separată prevăzută la considerentul 71 se poate dovedi concludentă. Acest aspect este analizat în secțiunea 5.5 de mai jos. |
| --- | --- |

(72)

Întrucât facilitățile din 2007 au fost puse la dispoziție ca parte a unui pachet, împreună cu alte măsuri, și luând în considerare că Regatul Unit a insistat ca evaluarea componentelor pachetului de finanțare din 2007 să nu se facă individual, Comisia trebuie să stabilească dacă evaluarea separată prevăzută la considerentul 71 se poate dovedi concludentă. Acest aspect este analizat în secțiunea 5.5 de mai jos.

5.3.   Contul de garanție pentru pensii

5.3.1.   Existența ajutorului

| (73) | În urma observațiilor și a explicațiilor autorităților britanice, Comisia a înțeles mecanismul care a stat la baza măsurii privind pensiile. Conform considerentului 22 de mai sus, Royal Mail trebuie să justifice deficitul ridicat al fondului de pensii înregistrat în bilanț, iar legea britanică a pensiilor obligă societatea să stabilească împreună cu administratorii un plan și, în special, o perioadă în care deficitul să fie eliminat prin plăți compensatorii către fondul de pensii. Măsura a permis Royal Mail să extindă această perioadă, cu consecințele de rigoare asupra plăților pe care trebuie să le efectueze. În momentul inițierii procedurii, Comisia a observat că legalitatea măsurii (care presupune transferul unor rezerve, pe care autoritățile britanice le controlează prin intermediul unei legislații specifice, pentru a fi utilizate într-un acord de garanție în favoarea fondului de pensii) nu avea un echivalent în domeniul tranzacțiilor comerciale normale, chiar dacă modelul plasării de fonduri într-un cont de garanție se practică în sectorul privat (17). Prin urmare, pentru a evalua afirmația Regatului Unit potrivit căreia măsura avea caracter comercial, Comisia a fost nevoită să stabilească o referință adecvată pentru comparație. |
| --- | --- |

(73)

În urma observațiilor și a explicațiilor autorităților britanice, Comisia a înțeles mecanismul care a stat la baza măsurii privind pensiile. Conform considerentului 22 de mai sus, Royal Mail trebuie să justifice deficitul ridicat al fondului de pensii înregistrat în bilanț, iar legea britanică a pensiilor obligă societatea să stabilească împreună cu administratorii un plan și, în special, o perioadă în care deficitul să fie eliminat prin plăți compensatorii către fondul de pensii. Măsura a permis Royal Mail să extindă această perioadă, cu consecințele de rigoare asupra plăților pe care trebuie să le efectueze. În momentul inițierii procedurii, Comisia a observat că legalitatea măsurii (care presupune transferul unor rezerve, pe care autoritățile britanice le controlează prin intermediul unei legislații specifice, pentru a fi utilizate într-un acord de garanție în favoarea fondului de pensii) nu avea un echivalent în domeniul tranzacțiilor comerciale normale, chiar dacă modelul plasării de fonduri într-un cont de garanție se practică în sectorul privat (17). Prin urmare, pentru a evalua afirmația Regatului Unit potrivit căreia măsura avea caracter comercial, Comisia a fost nevoită să stabilească o referință adecvată pentru comparație.

| (74) | Prin această măsură se deblochează fonduri aflate sub controlul integral al acționarului, care vor fi utilizate de RM pentru a modifica plățile de corectare a deficitului pe care este obligat să le facă în vederea finanțării deficitului fondului de pensii, prin transferul lor către un cont de garanție (chiar dacă rezerva poștală figurează în bilanțul său, RM nu poate utiliza aceste rezerve și activele aferente fără aprobarea guvernului). Deși această deblocare de fonduri nu constituie o injecție de capital în adevăratul sens, poate fi asimilată cu o astfel de operațiune, date fiind efectele sale. Dacă fondurile nu ar fi fost deblocate, Royal Mail nu ar fi putut să constituie contul de garanție fără a obține capital din alte surse sau fără a utiliza alte rezerve. Măsura prevede, desigur, că la deblocarea fondurilor din contul de garanție acestea vor reveni sub controlul statului. Cu toate acestea, perioada de îndeplinire a acestei condiții (17 ani), incertitudinea privind posibilitatea ca fondurile să revină în practică în contul acționarului dacă performanțele financiare ale RM ar urma să scadă în această perioadă și lipsa unor venituri garantate din dobânzi au determinat Comisia să elimine posibilitatea de a asimila dispozițiile acestei tranzacții cu cele ale unui împrumut. Comisia a decis că această concluzie era cu atât mai îndreptățită cu cât, atunci când rezerva poștală se ridica la doar 796 de milioane GBP la 31 martie 2007, autoritățile britanice au injectat 54 de milioane GBP, reprezentând capital nou, pentru a aduce rezerva poștală la nivelul convenit de 850 de milioane GBP, înainte de a înființa contul de garanție. Având în vedere cele de mai sus și în scopul analizării conformității acestora cu principiul investitorului în economia de piață, Comisia a analizat deblocarea fondurilor aflate integral sub controlul acționarului care au fost utilizate de RM ca injecție de capital. |
| --- | --- |

(74)

Prin această măsură se deblochează fonduri aflate sub controlul integral al acționarului, care vor fi utilizate de RM pentru a modifica plățile de corectare a deficitului pe care este obligat să le facă în vederea finanțării deficitului fondului de pensii, prin transferul lor către un cont de garanție (chiar dacă rezerva poștală figurează în bilanțul său, RM nu poate utiliza aceste rezerve și activele aferente fără aprobarea guvernului). Deși această deblocare de fonduri nu constituie o injecție de capital în adevăratul sens, poate fi asimilată cu o astfel de operațiune, date fiind efectele sale. Dacă fondurile nu ar fi fost deblocate, Royal Mail nu ar fi putut să constituie contul de garanție fără a obține capital din alte surse sau fără a utiliza alte rezerve. Măsura prevede, desigur, că la deblocarea fondurilor din contul de garanție acestea vor reveni sub controlul statului. Cu toate acestea, perioada de îndeplinire a acestei condiții (17 ani), incertitudinea privind posibilitatea ca fondurile să revină în practică în contul acționarului dacă performanțele financiare ale RM ar urma să scadă în această perioadă și lipsa unor venituri garantate din dobânzi au determinat Comisia să elimine posibilitatea de a asimila dispozițiile acestei tranzacții cu cele ale unui împrumut. Comisia a decis că această concluzie era cu atât mai îndreptățită cu cât, atunci când rezerva poștală se ridica la doar 796 de milioane GBP la 31 martie 2007, autoritățile britanice au injectat 54 de milioane GBP, reprezentând capital nou, pentru a aduce rezerva poștală la nivelul convenit de 850 de milioane GBP, înainte de a înființa contul de garanție. Având în vedere cele de mai sus și în scopul analizării conformității acestora cu principiul investitorului în economia de piață, Comisia a analizat deblocarea fondurilor aflate integral sub controlul acționarului care au fost utilizate de RM ca injecție de capital.

| (75) | Pentru a evalua conformitatea injecțiilor de capital cu condițiile pieței, Comisia a comparat valoarea netă actuală a participației autorităților în prezența și în absența investiției (postinvestiție, respectiv preinvestiție) (18). Dacă diferența este mai mare decât suma capitalului injectat, injecția de capital este considerată conformă cu principiul PIEP. Această abordare de tip „gradual” este necesară pentru a indica partea veniturilor de care beneficiază acționarul (dividende sau, în cazul vânzării participației, prețul de vânzare) care va rezulta din investiție și care sunt scenariile posibile, fără a o lua în considerare. Metoda de calcul a valorii participației în etapele postinvestiție și preinvestiție într-o anumită perioadă de timp constă în adunarea valorii de scont a viitoarelor fluxuri de lichidități extrase din acea participație în perioada respectivă (în mod normal, dividende, dar reducerea de capital reprezintă o alternativă) cu orice creștere a valorii în acea perioadă. |
| --- | --- |

(75)

Pentru a evalua conformitatea injecțiilor de capital cu condițiile pieței, Comisia a comparat valoarea netă actuală a participației autorităților în prezența și în absența investiției (postinvestiție, respectiv preinvestiție) (18). Dacă diferența este mai mare decât suma capitalului injectat, injecția de capital este considerată conformă cu principiul PIEP. Această abordare de tip „gradual” este necesară pentru a indica partea veniturilor de care beneficiază acționarul (dividende sau, în cazul vânzării participației, prețul de vânzare) care va rezulta din investiție și care sunt scenariile posibile, fără a o lua în considerare. Metoda de calcul a valorii participației în etapele postinvestiție și preinvestiție într-o anumită perioadă de timp constă în adunarea valorii de scont a viitoarelor fluxuri de lichidități extrase din acea participație în perioada respectivă (în mod normal, dividende, dar reducerea de capital reprezintă o alternativă) cu orice creștere a valorii în acea perioadă.

| (76) | Răspunsul inițial al Regatului Unit includea un raport al consultantului Deloitte, care intenționa să prezinte o RIR pentru investiția planificată în valoare de [...]. În urma investigației s-a constatat însă că există o serie de probleme în ceea ce privește metodologia folosită. |
| --- | --- |

(76)

Răspunsul inițial al Regatului Unit includea un raport al consultantului Deloitte, care intenționa să prezinte o RIR pentru investiția planificată în valoare de [...]. În urma investigației s-a constatat însă că există o serie de probleme în ceea ce privește metodologia folosită.

| (77) | În primul rând, calculul lua în considerare doar cazul investiției și nu se baza pe o comparație între scenariul bazat pe investiție și cel bazat pe lipsa acesteia. Ca răspuns la această observație, Regatul Unit a răspuns că, în cazul în care nu ar avea loc nicio investiție, suma capitalului ar fi de [...]. Afirmația conform căreia lipsa investiției ar fi avut drept rezultat o valoare a capitalului de [...] nu a fost nici confirmată, nici infirmată în raportul Deloitte. Prin urmare, Comisia nu consideră că primul raport Deloitte a urmat metodologia adecvată, bazată pe compararea estimărilor care includ și exclud investiția. |
| --- | --- |

(77)

În primul rând, calculul lua în considerare doar cazul investiției și nu se baza pe o comparație între scenariul bazat pe investiție și cel bazat pe lipsa acesteia. Ca răspuns la această observație, Regatul Unit a răspuns că, în cazul în care nu ar avea loc nicio investiție, suma capitalului ar fi de [...]. Afirmația conform căreia lipsa investiției ar fi avut drept rezultat o valoare a capitalului de [...] nu a fost nici confirmată, nici infirmată în raportul Deloitte. Prin urmare, Comisia nu consideră că primul raport Deloitte a urmat metodologia adecvată, bazată pe compararea estimărilor care includ și exclud investiția.

| (78) | În al doilea rând, metoda de estimare a valorii participației a constat în calcularea valorii întreprinderii (adică suma creanțelor aparținând deținătorilor de creanțe și acționarilor) pe baza fluxurilor de lichidități la nivelul întreprinderii și a valorii finale, scăzând ulterior datoriile. Deși această metodă nu este incorectă, aceasta nu evidențiază fluxurile libere de lichidități disponibile exclusiv acționarilor, care reprezintă unul dintre indicatorii (chiar dacă nu singurul determinant) care arată dacă o injecție de capital respectă principiul investitorului în economia de piață. Prin urmare, Comisia preferă metoda care presupune plata fluxurilor de lichidități direct către acționar (dividende) și utilizarea unei valori finale care nu reprezintă valoarea întreprinderii, ci valoarea capitalului propriu. Aceasta presupune, de asemenea, utilizarea costului de capital ca rată de scont în locul costului mediu ponderat al capitalului. Această metodă a fost utilizată în cazurile Landesbanken citate anterior (a se vedea nota de subsol 17). |
| --- | --- |

(78)

În al doilea rând, metoda de estimare a valorii participației a constat în calcularea valorii întreprinderii (adică suma creanțelor aparținând deținătorilor de creanțe și acționarilor) pe baza fluxurilor de lichidități la nivelul întreprinderii și a valorii finale, scăzând ulterior datoriile. Deși această metodă nu este incorectă, aceasta nu evidențiază fluxurile libere de lichidități disponibile exclusiv acționarilor, care reprezintă unul dintre indicatorii (chiar dacă nu singurul determinant) care arată dacă o injecție de capital respectă principiul investitorului în economia de piață. Prin urmare, Comisia preferă metoda care presupune plata fluxurilor de lichidități direct către acționar (dividende) și utilizarea unei valori finale care nu reprezintă valoarea întreprinderii, ci valoarea capitalului propriu. Aceasta presupune, de asemenea, utilizarea costului de capital ca rată de scont în locul costului mediu ponderat al capitalului. Această metodă a fost utilizată în cazurile Landesbanken citate anterior (a se vedea nota de subsol 17).

| (79) | În al treilea rând, facilitatea creanței privilegiate menționată la considerentul 71 și deblocarea rezervei poștale au fost luate în considerare împreună în acest calcul, deși, în mod normal, testarea unui împrumut și injecția de capital sunt diferite (testul investitorului privat vs. testul creditorului privat) și, prin urmare, ar trebui să se desfășoare separat (19). Deși este adevărat că un acționar poate acționa de asemenea ca și creditor în grupurile mari, Comisia consideră că evaluarea celor două măsuri în același cadru impune anumite dificultăți, având în vedere caracterul lor diferit. Aceasta nu înseamnă totuși că efectele reciproce ale celor două măsuri nu vor fi luate în considerare. Dimpotrivă, analiza deblocării fondurilor care se aflau integral sub controlul acționarului în scopul utilizării de către RM este întemeiată pe fluxurile de lichidități care reflectă ipoteza conform căreia împrumuturile analizate în această decizie sunt acordate către RM. |
| --- | --- |

(79)

În al treilea rând, facilitatea creanței privilegiate menționată la considerentul 71 și deblocarea rezervei poștale au fost luate în considerare împreună în acest calcul, deși, în mod normal, testarea unui împrumut și injecția de capital sunt diferite (testul investitorului privat vs. testul creditorului privat) și, prin urmare, ar trebui să se desfășoare separat (19). Deși este adevărat că un acționar poate acționa de asemenea ca și creditor în grupurile mari, Comisia consideră că evaluarea celor două măsuri în același cadru impune anumite dificultăți, având în vedere caracterul lor diferit. Aceasta nu înseamnă totuși că efectele reciproce ale celor două măsuri nu vor fi luate în considerare. Dimpotrivă, analiza deblocării fondurilor care se aflau integral sub controlul acționarului în scopul utilizării de către RM este întemeiată pe fluxurile de lichidități care reflectă ipoteza conform căreia împrumuturile analizate în această decizie sunt acordate către RM.

| (80) | Prin urmare, Comisia a solicitat autorităților britanice să efectueze evaluarea graduală a capitalului propriu în cel mai bun caz realist de „lipsă a investiției”. În ceea ce privește identificarea cazului alternativ, estimările proprii ale RM în caz de lipsă a investiției („cazul de administrare a lichidităților” sau MFCC) s-au ridicat la [...]. Astfel, Deloitte a întocmit un „caz alternativ” (CA) diferit, conform căruia [...] și corecta deficitul fondului de pensii în 12 ani, în loc de 17. Cu toate acestea, opinia Deloitte în acest caz a fost că, în timp ce problema fondului de pensii urma să fie soluționată efectiv pe termen scurt, [...]. Comisia nu poate avea certitudinea că această alternativă este „cel mai bun caz posibil” de lipsă a investiției, care, bineînțeles, va constitui baza evaluării unui investitor în economia de piață. Trebuie menționat totuși că orice îndoială privind ipoteza investiției va fi amplificată în cazul oricărei alte „alternative mai bune” care ar putea apărea. |
| --- | --- |

(80)

Prin urmare, Comisia a solicitat autorităților britanice să efectueze evaluarea graduală a capitalului propriu în cel mai bun caz realist de „lipsă a investiției”. În ceea ce privește identificarea cazului alternativ, estimările proprii ale RM în caz de lipsă a investiției („cazul de administrare a lichidităților” sau MFCC) s-au ridicat la [...]. Astfel, Deloitte a întocmit un „caz alternativ” (CA) diferit, conform căruia [...] și corecta deficitul fondului de pensii în 12 ani, în loc de 17. Cu toate acestea, opinia Deloitte în acest caz a fost că, în timp ce problema fondului de pensii urma să fie soluționată efectiv pe termen scurt, [...]. Comisia nu poate avea certitudinea că această alternativă este „cel mai bun caz posibil” de lipsă a investiției, care, bineînțeles, va constitui baza evaluării unui investitor în economia de piață. Trebuie menționat totuși că orice îndoială privind ipoteza investiției va fi amplificată în cazul oricărei alte „alternative mai bune” care ar putea apărea.

| (81) | La solicitarea Comisiei, Regatul Unit a comunicat datele care permiteau evaluarea opțiunii investiției în funcție de ambele alternative. Din motivele menționate la considerentul 78, Comisia a solicitat ca estimările să ia în considerare fluxurile libere de lichidități disponibile acționarilor, o valoare a capitalului propriu ca valoare finală și costul de capital ca rată de scont. |
| --- | --- |

(81)

La solicitarea Comisiei, Regatul Unit a comunicat datele care permiteau evaluarea opțiunii investiției în funcție de ambele alternative. Din motivele menționate la considerentul 78, Comisia a solicitat ca estimările să ia în considerare fluxurile libere de lichidități disponibile acționarilor, o valoare a capitalului propriu ca valoare finală și costul de capital ca rată de scont.

| (82) | Regatul Unit a furnizat următoarele estimări (20). Tabelul ilustrează calculul participației guvernului în cazul realizării investiției (ipoteza investiției), urmat de rezultatul aceluiași calcul în cazul alternativ. Conform acestor cifre, valoarea participației guvernului este de [...] GBP în cazul realizării investiției și de [...] GBP în cazul alternativ, în lipsa investiției.























  IPOTEZA INVESTIȚIEI – Investiție de 1,15 miliarde GBP | Valoare actuală | Fluxuri inițiale de lichidități | 07/08 | 08/09 | 09/10 | 10/11 | 11/12 | 12/13 | 13/14 | 14/15 | 15/16 | 16/17 | 17/18 | 18/19 | 19/20 | 20/21 | 21/22 | 22/23 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| VNA în anii 1-10 (flux liber de lichidități scontat, exclusiv datorii) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | | | | | | | |
| Valoare finală | [...] | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | [...] | — | — | — | — | — | |
| VNA a indemnizației Postcomm | [...] | — | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Valoarea întreprinderii | [...] | — | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Fluxuri de lichidități din dobânzi | [...] | — | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Utilizare și rambursare a împrumutului/investirea fondurilor | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | — | — | — | — | — | — | [...] | [...] | [...] |
| Datorie restantă la sfârșitul perioadei estimate | | | | | | | | | | | | | | | | | | [...] |
| Evaluarea deficitului fondului de pensii | [...] | — | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Soldul contului de garanție, inclusiv dobânda | [...] | [...] | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Rambursarea garanției (exclusiv cea de la mijlocul anului) | [...] | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | [...] |
| | [...] | [...] | — | — | — | — | — | — | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Cerințe privind garanția | [...] | [...] | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Împrumut acordat de acționar | [...] | [...] | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Valoarea capitalului propriu | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| IPOTEZĂ ALTERNATIVĂ


  Valoarea capitalului propriu | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Valoarea graduală a capitalului propriu | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |

(82)

Regatul Unit a furnizat următoarele estimări (20). Tabelul ilustrează calculul participației guvernului în cazul realizării investiției (ipoteza investiției), urmat de rezultatul aceluiași calcul în cazul alternativ. Conform acestor cifre, valoarea participației guvernului este de [...] GBP în cazul realizării investiției și de [...] GBP în cazul alternativ, în lipsa investiției.

IPOTEZA INVESTIȚIEI – Investiție de 1,15 miliarde GBP

Valoare actuală

Fluxuri inițiale de lichidități

07/08

08/09

09/10

10/11

11/12

12/13

13/14

14/15

15/16

16/17

17/18

18/19

19/20

20/21

21/22

22/23

VNA în anii 1-10 (flux liber de lichidități scontat, exclusiv datorii)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Valoare finală

[...]

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

[...]

—

—

—

—

—

VNA a indemnizației Postcomm

[...]

—

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Valoarea întreprinderii

[...]

—

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Fluxuri de lichidități din dobânzi

[...]

—

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Utilizare și rambursare a împrumutului/investirea fondurilor

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

—

—

—

—

—

—

[...]

[...]

[...]

Datorie restantă la sfârșitul perioadei estimate

[...]

Evaluarea deficitului fondului de pensii

[...]

—

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Soldul contului de garanție, inclusiv dobânda

[...]

[...]

Rambursarea garanției (exclusiv cea de la mijlocul anului)

[...]

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

[...]

[...]

[...]

—

—

—

—

—

—

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Cerințe privind garanția

[...]

[...]

Împrumut acordat de acționar

[...]

[...]

Valoarea capitalului propriu

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

IPOTEZĂ ALTERNATIVĂ

Valoarea capitalului propriu

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Valoarea graduală a capitalului propriu

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| (83) | Întrucât diferența de [...] GBP este mai mare decât suma investită, Regatul Unit susține că a demonstrat că investiția s-a realizat pe bază comercială. Totuși, Comisia consideră că această afirmație necesită o analiză suplimentară. |
| --- | --- |

(83)

Întrucât diferența de [...] GBP este mai mare decât suma investită, Regatul Unit susține că a demonstrat că investiția s-a realizat pe bază comercială. Totuși, Comisia consideră că această afirmație necesită o analiză suplimentară.

| (84) | În tabel se poate observa că:






  (a) | lichiditățile generate în cazul în care se realizează investiția nu oferă venituri acționarilor în primii [...] ani ai planului; |
| --- | --- | --- |

(84)

În tabel se poate observa că:

(a)

lichiditățile generate în cazul în care se realizează investiția nu oferă venituri acționarilor în primii [...] ani ai planului;

| (b) | ipoteza investiției depinde în mod considerabil de valoarea finală calculată pentru 2016-2017; |
| --- | --- |

(b)

ipoteza investiției depinde în mod considerabil de valoarea finală calculată pentru 2016-2017;

| (c) | ipoteza investiției presupune un flux negativ de lichidități în primii [...] ani, ulterior lichiditățile generate urmând să fie alocate integral plăților datoriei și plăților de finanțare a deficitului fondului de pensii până în 2013-2014; |
| --- | --- |

(c)

ipoteza investiției presupune un flux negativ de lichidități în primii [...] ani, ulterior lichiditățile generate urmând să fie alocate integral plăților datoriei și plăților de finanțare a deficitului fondului de pensii până în 2013-2014;

| (d) | pentru perioada de după 2016-2017 (în condițiile în care se admite că precizia unor estimări pe termen atât de lung este limitată) ipoteza alternativă generează venituri mai mari ca urmare a faptului că deficitul fondului de pensii a fost corectat, anulând veniturile pozitive din perioada 2013-2016. Acest aspect conferă o importanță și mai mare valorii finale stabilite în cazul realizării investiției. |
| --- | --- |

(d)

pentru perioada de după 2016-2017 (în condițiile în care se admite că precizia unor estimări pe termen atât de lung este limitată) ipoteza alternativă generează venituri mai mari ca urmare a faptului că deficitul fondului de pensii a fost corectat, anulând veniturile pozitive din perioada 2013-2016. Acest aspect conferă o importanță și mai mare valorii finale stabilite în cazul realizării investiției.

| (85) | În plus, Comisia a confirmat că și după primii [...] ani există incertitudini dacă sumele din anii [...] sunt de fapt dividende care pot fi distribuite acționarului. Motivul este că includerea deficitului fondului de pensii al RM în bilanțul societății (ca urmare a noilor reglementări contabile) are ca rezultat o valoare negativă a societății din punct de vedere contabil, ceea impune limite stricte privind extragerea de lichidități sub formă de dividende, chiar și din [...]. În primul raport Deloitte transmis de către Regatul Unit, [...]. |
| --- | --- |

(85)

În plus, Comisia a confirmat că și după primii [...] ani există incertitudini dacă sumele din anii [...] sunt de fapt dividende care pot fi distribuite acționarului. Motivul este că includerea deficitului fondului de pensii al RM în bilanțul societății (ca urmare a noilor reglementări contabile) are ca rezultat o valoare negativă a societății din punct de vedere contabil, ceea impune limite stricte privind extragerea de lichidități sub formă de dividende, chiar și din [...]. În primul raport Deloitte transmis de către Regatul Unit, [...].

| (86) | Având în vedere modelul veniturilor de care beneficiază acționarul (acestea rezultând practic în întregime din valoarea finală, și nu din dividende), Comisia consideră că un investitor privat se așteaptă să obțină randamente în lichidități în primii [...] ani după realizarea investiției și ar fi preocupat de faptul că veniturile din investiție provin integral sau parțial din valoarea finală în al [...] an. Întrucât valoarea finală este, în esență, valoarea fluxurilor de lichidități începând din al [...] an, scontate în al [...] an, investitorul privat ar trebui să creadă că, deși investiția sa nu produce venituri în [...] ani, este totuși o investiție bună, având în vedere estimările după al [...] an. Având în vedere că estimările pentru o perioadă atât de lungă sunt expuse mai multor variabile neprevăzute și sunt imprecise prin însăși natura lor, Comisia consideră că un investitor privat nu va dori să investească în aceste condiții, în special în sectorul poștal, ale cărui perspective pe termen lung sunt incerte. Comisia pune la îndoială, de asemenea, faptul că un astfel de investitor ar fi acceptat să își subordoneze într-o asemenea măsură interesele de acționar în favoarea celor ale angajaților/pensionarilor și rambursării datoriei. |
| --- | --- |

(86)

Având în vedere modelul veniturilor de care beneficiază acționarul (acestea rezultând practic în întregime din valoarea finală, și nu din dividende), Comisia consideră că un investitor privat se așteaptă să obțină randamente în lichidități în primii [...] ani după realizarea investiției și ar fi preocupat de faptul că veniturile din investiție provin integral sau parțial din valoarea finală în al [...] an. Întrucât valoarea finală este, în esență, valoarea fluxurilor de lichidități începând din al [...] an, scontate în al [...] an, investitorul privat ar trebui să creadă că, deși investiția sa nu produce venituri în [...] ani, este totuși o investiție bună, având în vedere estimările după al [...] an. Având în vedere că estimările pentru o perioadă atât de lungă sunt expuse mai multor variabile neprevăzute și sunt imprecise prin însăși natura lor, Comisia consideră că un investitor privat nu va dori să investească în aceste condiții, în special în sectorul poștal, ale cărui perspective pe termen lung sunt incerte. Comisia pune la îndoială, de asemenea, faptul că un astfel de investitor ar fi acceptat să își subordoneze într-o asemenea măsură interesele de acționar în favoarea celor ale angajaților/pensionarilor și rambursării datoriei.

| (87) | Pe lângă faptul că opțiunea investiției depinde în mare măsură de valoarea finală calculată în 2016-2017, valoarea finală poate fi contestată atât ca urmare a metodologiei de calcul, cât și a datelor de bază. În ceea ce privește metodologia, valoarea finală a fost stabilită prin înmulțirea valorii EBIDTA din anul final cu un factor care reprezintă raportul dintre valoarea întreprinderii și valoarea EBIDTA în echivalente de sector. TNT și Deutsche Post au fost alese deoarece, chiar dacă RM nu se află la același nivel cu aceste societăți, se va redresa după [...] ani din perioada prevăzută de planul de investiții. Rezultatul acestei metode este o valoare a întreprinderii (reprezentată în principal de datorii și capital propriu) neconformă cu rezultatul metodei descrise la considerentul 81, care impune utilizarea unei valori a capitalului propriu ca valoare finală. Dacă este utilizată o valoare adecvată a capitalului propriu, valoarea finală se modifică semnificativ – devine mai mică. În ceea ce privește datele de bază care conduc la valoarea finală, Comisia observă în special că se estima ca veniturile RM înainte de dobândă, taxe și depreciere (EBITDA) să crească până la o valoare de peste [...] pe an în perioada prevăzută de plan. Comisia a considerat că această estimare este extrem de optimistă într-un sector recent liberalizat, reglementat și dezvoltat. |
| --- | --- |

(87)

Pe lângă faptul că opțiunea investiției depinde în mare măsură de valoarea finală calculată în 2016-2017, valoarea finală poate fi contestată atât ca urmare a metodologiei de calcul, cât și a datelor de bază. În ceea ce privește metodologia, valoarea finală a fost stabilită prin înmulțirea valorii EBIDTA din anul final cu un factor care reprezintă raportul dintre valoarea întreprinderii și valoarea EBIDTA în echivalente de sector. TNT și Deutsche Post au fost alese deoarece, chiar dacă RM nu se află la același nivel cu aceste societăți, se va redresa după [...] ani din perioada prevăzută de planul de investiții. Rezultatul acestei metode este o valoare a întreprinderii (reprezentată în principal de datorii și capital propriu) neconformă cu rezultatul metodei descrise la considerentul 81, care impune utilizarea unei valori a capitalului propriu ca valoare finală. Dacă este utilizată o valoare adecvată a capitalului propriu, valoarea finală se modifică semnificativ – devine mai mică. În ceea ce privește datele de bază care conduc la valoarea finală, Comisia observă în special că se estima ca veniturile RM înainte de dobândă, taxe și depreciere (EBITDA) să crească până la o valoare de peste [...] pe an în perioada prevăzută de plan. Comisia a considerat că această estimare este extrem de optimistă într-un sector recent liberalizat, reglementat și dezvoltat.

| (88) | Comisia a supus calculul prezentat de Regatul Unit unor analize diferite, modificând ipotezele utilizate și metodologia de calcul, în special în ceea ce privește valoarea finală. Aceasta a constatat că, având în vedere importanța valorii finale asupra sumelor furnizate, evaluarea investiției se va schimba în mod substanțial doar prin modificări minore ale metodologiei, cum ar fi calculul diferit al valorii finale, și ca urmare a unor creșteri ale profitului mai puțin optimiste. |
| --- | --- |

(88)

Comisia a supus calculul prezentat de Regatul Unit unor analize diferite, modificând ipotezele utilizate și metodologia de calcul, în special în ceea ce privește valoarea finală. Aceasta a constatat că, având în vedere importanța valorii finale asupra sumelor furnizate, evaluarea investiției se va schimba în mod substanțial doar prin modificări minore ale metodologiei, cum ar fi calculul diferit al valorii finale, și ca urmare a unor creșteri ale profitului mai puțin optimiste.

| (89) | În concluzie, Comisia nu a putut să constate că deblocarea fondurilor care se aflau în totalitate sub controlul acționarului pentru a fi utilizate de RM în scopul corectării deficitului fondului de pensii, prin plasarea acestor fonduri într-un cont de garanție, este conformă cu PIEP. |
| --- | --- |

(89)

În concluzie, Comisia nu a putut să constate că deblocarea fondurilor care se aflau în totalitate sub controlul acționarului pentru a fi utilizate de RM în scopul corectării deficitului fondului de pensii, prin plasarea acestor fonduri într-un cont de garanție, este conformă cu PIEP.

| (90) | Prin urmare, Comisia a inițiat examinarea compatibilității oricărui eventual ajutor conținut în această măsură (a se vedea secțiunea 6). |
| --- | --- |

(90)

Prin urmare, Comisia a inițiat examinarea compatibilității oricărui eventual ajutor conținut în această măsură (a se vedea secțiunea 6).

5.3.2.   Cuantificarea ajutorului

| (91) | Efectul măsurii asupra Royal Mail vizează plățile pentru corectarea deficitului fondului de pensii, care, în urma măsurii, se pot realiza pe o perioadă mai mare decât ar fi fost necesar în mod normal. Aceste plăți sunt, prin urmare, mai scăzute în primii ani (deoarece, în lipsa măsurii, RM ar trebui să corecteze deficitul mai repede și să facă astfel plăți compensatorii mai mari) și mai ridicate în ultimii ani, când ar fi trebuit să se corecteze deficitul. |
| --- | --- |

(91)

Efectul măsurii asupra Royal Mail vizează plățile pentru corectarea deficitului fondului de pensii, care, în urma măsurii, se pot realiza pe o perioadă mai mare decât ar fi fost necesar în mod normal. Aceste plăți sunt, prin urmare, mai scăzute în primii ani (deoarece, în lipsa măsurii, RM ar trebui să corecteze deficitul mai repede și să facă astfel plăți compensatorii mai mari) și mai ridicate în ultimii ani, când ar fi trebuit să se corecteze deficitul.

| (92) | Evaluarea acestui avantaj (prin calcularea valorii nete actualizate a plăților în numerar modificate) necesită stabilirea anumitor ipoteze, în special în ceea ce privește perioada în care va fi corectat deficitul în absența măsurii, precum și selectarea unei rate de scont. Comisia a acceptat să utilizeze o perioadă de 12 ani pentru corectarea deficitului, care reprezenta baza „ipotezei alternative” examinate la considerentul 80 și care a fost propusă de Royal Mail autorității britanice de reglementare în domeniul poștal în contextul revizuirii tarifelor. Această perioadă depășește cu puțin perioada de zece ani stabilită ca termen de referință de către autoritatea britanică în domeniul pensiilor (21). Cu toate acestea, având în vedere utilizarea perioadei de 12 ani în alte scopuri și amploarea deficitului în raport cu dimensiunea societății, care ar necesita o perioadă mai lungă de corectare, Comisia consideră că această ipoteză este acceptabilă. Comisia a aplicat o rată de scont de 12 %, reprezentând costul de capital. În acest context, valoarea pentru Royal Mail a modificării contribuțiilor la fondul de pensii ca urmare a măsurii se ridică la o valoare de [...] GBP. |
| --- | --- |

(92)

Evaluarea acestui avantaj (prin calcularea valorii nete actualizate a plăților în numerar modificate) necesită stabilirea anumitor ipoteze, în special în ceea ce privește perioada în care va fi corectat deficitul în absența măsurii, precum și selectarea unei rate de scont. Comisia a acceptat să utilizeze o perioadă de 12 ani pentru corectarea deficitului, care reprezenta baza „ipotezei alternative” examinate la considerentul 80 și care a fost propusă de Royal Mail autorității britanice de reglementare în domeniul poștal în contextul revizuirii tarifelor. Această perioadă depășește cu puțin perioada de zece ani stabilită ca termen de referință de către autoritatea britanică în domeniul pensiilor (21). Cu toate acestea, având în vedere utilizarea perioadei de 12 ani în alte scopuri și amploarea deficitului în raport cu dimensiunea societății, care ar necesita o perioadă mai lungă de corectare, Comisia consideră că această ipoteză este acceptabilă. Comisia a aplicat o rată de scont de 12 %, reprezentând costul de capital. În acest context, valoarea pentru Royal Mail a modificării contribuțiilor la fondul de pensii ca urmare a măsurii se ridică la o valoare de [...] GBP.

5.4.   Împrumutul de 300 de milioane GBP acordat de acționar

| (93) | Potrivit mențiunilor anterioare, împrumutul acordat de acționar este subordonat atât celorlalte datorii ale RM, cât și intereselor pensionarilor (nu poate fi rambursat înainte de deblocarea contului de garanție). Ca urmare, Comisia a analizat dacă măsura nu ar trebui să fie asimilată cu o injecție de capital (a se vedea nota de subsol 19). |
| --- | --- |

(93)

Potrivit mențiunilor anterioare, împrumutul acordat de acționar este subordonat atât celorlalte datorii ale RM, cât și intereselor pensionarilor (nu poate fi rambursat înainte de deblocarea contului de garanție). Ca urmare, Comisia a analizat dacă măsura nu ar trebui să fie asimilată cu o injecție de capital (a se vedea nota de subsol 19).

| (94) | Comisia a stabilit (22) totuși că subordonarea nu împiedică evaluarea împrumuturilor în ceea ce privește existența ajutorului de stat în aceeași manieră ca împrumuturile nesubordonate. Prin urmare, aceste împrumuturi pot fi evaluate în conformitate cu prevederile comunicării privind ratele de referință (23), chiar dacă la o rată mai scăzută decât în cazul împrumuturilor echivalente nesubordonate. |
| --- | --- |

(94)

Comisia a stabilit (22) totuși că subordonarea nu împiedică evaluarea împrumuturilor în ceea ce privește existența ajutorului de stat în aceeași manieră ca împrumuturile nesubordonate. Prin urmare, aceste împrumuturi pot fi evaluate în conformitate cu prevederile comunicării privind ratele de referință (23), chiar dacă la o rată mai scăzută decât în cazul împrumuturilor echivalente nesubordonate.

| (95) | Comunicarea din 1997 privind rata de referință, care a fost în vigoare până în 2007, stabilea ratele în funcție de ratele aplicate într-o anumită perioadă, respectiv de cinci ani. Măsura aflată în evaluare urma totuși să aibă o durată similară cu a contului de garanție, estimată la 17 ani. În momentul emiterii împrumutului, curba randamentelor în Regatul Unit era în scădere, situație întâlnită și în 1999. Deși rata de referință reală era de 5,9 %, ratele swap din dobândă pe 15 ani erau de 5,2 % la sfârșitul lunii martie a anului 2007. Nivelul de referință prevăzut de comunicarea din 1997 privind rata de referință era rata swap interbancară pe cinci ani, Comisia considerând prin urmare că rata corespunzătoare pe 15 ani este un nivel de referință adecvat pentru măsura în cauză. Acest nivel ar trebui să crească la 5,95 % ca urmare a primei standard de 75 de puncte de bază prevăzută de comunicare. |
| --- | --- |

(95)

Comunicarea din 1997 privind rata de referință, care a fost în vigoare până în 2007, stabilea ratele în funcție de ratele aplicate într-o anumită perioadă, respectiv de cinci ani. Măsura aflată în evaluare urma totuși să aibă o durată similară cu a contului de garanție, estimată la 17 ani. În momentul emiterii împrumutului, curba randamentelor în Regatul Unit era în scădere, situație întâlnită și în 1999. Deși rata de referință reală era de 5,9 %, ratele swap din dobândă pe 15 ani erau de 5,2 % la sfârșitul lunii martie a anului 2007. Nivelul de referință prevăzut de comunicarea din 1997 privind rata de referință era rata swap interbancară pe cinci ani, Comisia considerând prin urmare că rata corespunzătoare pe 15 ani este un nivel de referință adecvat pentru măsura în cauză. Acest nivel ar trebui să crească la 5,95 % ca urmare a primei standard de 75 de puncte de bază prevăzută de comunicare.

| (96) | Rata astfel determinată va fi ajustată ulterior pentru a reflecta gradul de garantare și de subordonare. |
| --- | --- |

(96)

Rata astfel determinată va fi ajustată ulterior pentru a reflecta gradul de garantare și de subordonare.

| (97) | Împrumutul acordat de acționar nu este garantat, garanțiile sale fiind astfel considerate inferioare garanțiilor solicitate în mod normal de bănci. În astfel de cazuri, comunicarea din 1997 privind rata de referință stabilește o marjă peste nivelul relevant de referință de 400 de puncte de bază sau mai mare, dacă nicio bancă privată nu acceptă să acorde acel împrumut. În conformitate cu deciziile anterioare ale Comisiei (24) adoptate în temeiul comunicării din 1997 privind rata de referință, Comisia consideră că rata ar trebui să fie mărită cu o primă de 400 de puncte de bază pentru a reflecta lipsa de garanții și cu 200 de puncte de bază ca urmare a caracterului subordonat al instrumentului. |
| --- | --- |

(97)

Împrumutul acordat de acționar nu este garantat, garanțiile sale fiind astfel considerate inferioare garanțiilor solicitate în mod normal de bănci. În astfel de cazuri, comunicarea din 1997 privind rata de referință stabilește o marjă peste nivelul relevant de referință de 400 de puncte de bază sau mai mare, dacă nicio bancă privată nu acceptă să acorde acel împrumut. În conformitate cu deciziile anterioare ale Comisiei (24) adoptate în temeiul comunicării din 1997 privind rata de referință, Comisia consideră că rata ar trebui să fie mărită cu o primă de 400 de puncte de bază pentru a reflecta lipsa de garanții și cu 200 de puncte de bază ca urmare a caracterului subordonat al instrumentului.

| (98) | Observând că rata împrumutului de [...] % este mai mare decât suma dintre procentul de 5,95 % și cele 600 de puncte de bază, Comisia poate accepta că, evaluată separat, măsura nu constituie ajutor de stat. |
| --- | --- |

(98)

Observând că rata împrumutului de [...] % este mai mare decât suma dintre procentul de 5,95 % și cele 600 de puncte de bază, Comisia poate accepta că, evaluată separat, măsura nu constituie ajutor de stat.

| (99) | Întrucât facilitățile din 2007 au fost puse la dispoziție ca parte a unui pachet, împreună cu alte măsuri, Comisia trebuie să stabilească dacă această evaluare separată se poate dovedi concludentă. Acest aspect este analizat în secțiunea 5.5 de mai jos. |
| --- | --- |

(99)

Întrucât facilitățile din 2007 au fost puse la dispoziție ca parte a unui pachet, împreună cu alte măsuri, Comisia trebuie să stabilească dacă această evaluare separată se poate dovedi concludentă. Acest aspect este analizat în secțiunea 5.5 de mai jos.

5.5.   Evaluarea separată a măsurilor din 2007

| (100) | Comisia a stabilit că două dintre măsurile din 2007 evaluate independent (facilitățile de credit din 2007 și împrumutul acordat de acționar în valoare de 300 de milioane GBP) nu constituie ajutor de stat, dar nu a putut stabili caracterul de ajutor de stat în cazul măsurii privind pensiile. Întrucât măsurile au fost anunțate simultan, Comisia trebuie să examineze dacă poate confirma constatările privind lipsa ajutorului, având în vedere jurisprudența Curții (25). |
| --- | --- |

(100)

Comisia a stabilit că două dintre măsurile din 2007 evaluate independent (facilitățile de credit din 2007 și împrumutul acordat de acționar în valoare de 300 de milioane GBP) nu constituie ajutor de stat, dar nu a putut stabili caracterul de ajutor de stat în cazul măsurii privind pensiile. Întrucât măsurile au fost anunțate simultan, Comisia trebuie să examineze dacă poate confirma constatările privind lipsa ajutorului, având în vedere jurisprudența Curții (25).

| (101) | Comisia a observat că facilitățile de credit prelungite în 2007 erau, practic, o continuare a măsurilor acordate în 2003, ale căror condiții erau revizuite. Se constată că atunci când s-au acordat măsurile pentru prima dată, măsura privind pensiile nu exista. Scopul facilităților de credit și al măsurii privind pensiile este, de asemenea, cunoscut: facilitățile oferă o sursă de finanțare externă pentru planul de modernizare al Royal Mail, în timp ce măsura privind pensiile oferă garanții pentru corectarea deficitului în 17 ani. Conform mențiunilor anterioare, garanția plasată asupra activelor RM în vederea facilităților de credit era în conformitate cu practica pieței. Cele trei criterii stabilite de instanță (cronologie, scop și contextul existent în momentul adoptării măsurii) pledează în favoarea evaluării separate a caracterului de ajutor al facilităților de credit. |
| --- | --- |

(101)

Comisia a observat că facilitățile de credit prelungite în 2007 erau, practic, o continuare a măsurilor acordate în 2003, ale căror condiții erau revizuite. Se constată că atunci când s-au acordat măsurile pentru prima dată, măsura privind pensiile nu exista. Scopul facilităților de credit și al măsurii privind pensiile este, de asemenea, cunoscut: facilitățile oferă o sursă de finanțare externă pentru planul de modernizare al Royal Mail, în timp ce măsura privind pensiile oferă garanții pentru corectarea deficitului în 17 ani. Conform mențiunilor anterioare, garanția plasată asupra activelor RM în vederea facilităților de credit era în conformitate cu practica pieței. Cele trei criterii stabilite de instanță (cronologie, scop și contextul existent în momentul adoptării măsurii) pledează în favoarea evaluării separate a caracterului de ajutor al facilităților de credit.

| (102) | În ceea ce privește împrumutul acordat de acționar, decizia de aprobare a acestei măsuri a fost luată după măsurile din 2007. Împrumutul a fost adăugat la cadrul financiar anunțat anterior pentru a furniza Royal Mail fondurile necesare realizării planului său de modernizare, ca urmare a scăderii veniturilor estimate în perioada de desfășurare a proiectului. Scopul măsurii se distinge de cel al măsurii privind pensiile ca și în cazul facilităților de credit. În cele din urmă, situația RM la momentul acordării împrumutului nu infirmă constatarea privind lipsa ajutorului, deoarece această situație este deja luată în considerare la evaluarea compatibilității ratei dobânzii. |
| --- | --- |

(102)

În ceea ce privește împrumutul acordat de acționar, decizia de aprobare a acestei măsuri a fost luată după măsurile din 2007. Împrumutul a fost adăugat la cadrul financiar anunțat anterior pentru a furniza Royal Mail fondurile necesare realizării planului său de modernizare, ca urmare a scăderii veniturilor estimate în perioada de desfășurare a proiectului. Scopul măsurii se distinge de cel al măsurii privind pensiile ca și în cazul facilităților de credit. În cele din urmă, situația RM la momentul acordării împrumutului nu infirmă constatarea privind lipsa ajutorului, deoarece această situație este deja luată în considerare la evaluarea compatibilității ratei dobânzii.

| (103) | Prin urmare, Comisia concluzionează că singura măsură în privința căreia nu se poate exclude caracterul de ajutor și a cărei compatibilitate urmează să fie evaluată este măsura privind pensiile. Această evaluare este descrisă în următoarea secțiune. |
| --- | --- |

(103)

Prin urmare, Comisia concluzionează că singura măsură în privința căreia nu se poate exclude caracterul de ajutor și a cărei compatibilitate urmează să fie evaluată este măsura privind pensiile. Această evaluare este descrisă în următoarea secțiune.

6.   COMPATIBILITATEA CU PIAȚA COMUNĂ

6.1.   Baza de evaluare

| (104) | Măsura privind pensiile poate fi declarată compatibilă de către Comisie doar în temeiul articolului 87 alineatul (3) litera (c) din tratat, care prevede că ajutoarele destinate să faciliteze dezvoltarea anumitor activități sau a anumitor sectoare economice pot fi considerate compatibile cu piața comună atunci când acestea nu aduc modificări condițiilor schimburilor comerciale într-o măsură care contravine interesului comun (26). Există, de asemenea, o jurisprudență privind aplicarea articolului 87 alineatul (3) litera (c) din tratat în situația specifică a măsurii privind pensiile, iar analiza de mai jos evaluează măsura în temeiul acestei jurisprudențe. Se constată că prezenta decizie nu reprezintă o aplicare a orientărilor privind ajutorul de stat pentru salvarea și restructurarea întreprinderilor aflate în dificultate în sensul secțiunii 3.3 din Orientările privind ajutorul de stat pentru salvarea și restructurarea întreprinderilor aflate în dificultate (27). |
| --- | --- |

(104)

Măsura privind pensiile poate fi declarată compatibilă de către Comisie doar în temeiul articolului 87 alineatul (3) litera (c) din tratat, care prevede că ajutoarele destinate să faciliteze dezvoltarea anumitor activități sau a anumitor sectoare economice pot fi considerate compatibile cu piața comună atunci când acestea nu aduc modificări condițiilor schimburilor comerciale într-o măsură care contravine interesului comun (26). Există, de asemenea, o jurisprudență privind aplicarea articolului 87 alineatul (3) litera (c) din tratat în situația specifică a măsurii privind pensiile, iar analiza de mai jos evaluează măsura în temeiul acestei jurisprudențe. Se constată că prezenta decizie nu reprezintă o aplicare a orientărilor privind ajutorul de stat pentru salvarea și restructurarea întreprinderilor aflate în dificultate în sensul secțiunii 3.3 din Orientările privind ajutorul de stat pentru salvarea și restructurarea întreprinderilor aflate în dificultate (27).

6.2.   Istoricul sistemului de pensii al Royal Mail

| (105) | Pentru a putea evalua compatibilitatea măsurii privind pensiile, trebuie să se facă referire mai întâi la istoricul Royal Mail și la sistemul său de pensii. |
| --- | --- |

(105)

Pentru a putea evalua compatibilitatea măsurii privind pensiile, trebuie să se facă referire mai întâi la istoricul Royal Mail și la sistemul său de pensii.

| (106) | În 1969, statutul de departament guvernamental al Royal Mail (denumită atunci Post Office) s-a transformat în „corporație”, în conformitate cu Legea Poștei din 1969. Conform prevederilor secțiunii 43 alineatul (1) din legea respectivă, sistemul de pensii ale angajaților Post Office era aprobat de către ministrul Poștei și Telecomunicațiilor. Angajații nu au mai avut statut de funcționari publici, aceștia păstrându-și însă drepturile dobândite privind pensiile și obținând drepturi noi în condiții practic identice cu cele aplicabile funcționarilor publici. Conform acestor condiții, pensia era stabilită în funcție de vechime și de salariul final. Acest regim era, prin urmare, caracterizat de „prestații definite”, nivelul pensiei fiind stabilit în conformitate cu regulile acestuia. Regimul de pensii a fost separat de cel al funcționarilor publici și a devenit un regim finanțat care deținea active și pasive (împreună cu alte regimuri de pensii corporatiste din Regatul Unit). |
| --- | --- |

(106)

În 1969, statutul de departament guvernamental al Royal Mail (denumită atunci Post Office) s-a transformat în „corporație”, în conformitate cu Legea Poștei din 1969. Conform prevederilor secțiunii 43 alineatul (1) din legea respectivă, sistemul de pensii ale angajaților Post Office era aprobat de către ministrul Poștei și Telecomunicațiilor. Angajații nu au mai avut statut de funcționari publici, aceștia păstrându-și însă drepturile dobândite privind pensiile și obținând drepturi noi în condiții practic identice cu cele aplicabile funcționarilor publici. Conform acestor condiții, pensia era stabilită în funcție de vechime și de salariul final. Acest regim era, prin urmare, caracterizat de „prestații definite”, nivelul pensiei fiind stabilit în conformitate cu regulile acestuia. Regimul de pensii a fost separat de cel al funcționarilor publici și a devenit un regim finanțat care deținea active și pasive (împreună cu alte regimuri de pensii corporatiste din Regatul Unit).

| (107) | Sistemul de pensii a fost modificat în mod semnificativ în 1987 și 2008 (în ultimul caz, aceste măsuri erau în curs de pregătire când a fost adoptată măsura privind pensiile). Condițiile revizuite din 1987 prevedeau în continuare „prestațiile definite”, ceea ce însemna că pensia era stabilită în funcție de salariul final și era proporțională cu vechimea în muncă. După revizuirea din 2008, noii membri aderă la fond pe bază de „contribuții definite”, prin care nivelul pensiei finale va depinde de performanțele activelor fondului. În ambele cazuri, angajații noi au fost obligați să adere la fond în condițiile revizuite, în timp ce angajații existenți au continuat să dobândească drepturi în condiții identice sau similare cu cele anterioare. |
| --- | --- |

(107)

Sistemul de pensii a fost modificat în mod semnificativ în 1987 și 2008 (în ultimul caz, aceste măsuri erau în curs de pregătire când a fost adoptată măsura privind pensiile). Condițiile revizuite din 1987 prevedeau în continuare „prestațiile definite”, ceea ce însemna că pensia era stabilită în funcție de salariul final și era proporțională cu vechimea în muncă. După revizuirea din 2008, noii membri aderă la fond pe bază de „contribuții definite”, prin care nivelul pensiei finale va depinde de performanțele activelor fondului. În ambele cazuri, angajații noi au fost obligați să adere la fond în condițiile revizuite, în timp ce angajații existenți au continuat să dobândească drepturi în condiții identice sau similare cu cele anterioare.

6.3.   Deciziile anterioare ale Comisiei privind obligațiile de pensii și aplicabilitatea acestora în situația Royal Mail

| (108) | În decizia sa din 16 decembrie 2003 privind ajutorul de stat acordat de către Franța societății EDF și industriilor de electricitate și gaze (28), Comisia a declarat compatibilitatea cu piața comună a ajutoarelor de stat care exonerau întreprinderile dintr-un anumit sector de obligațiile de pensie specifice, care le depășeau pe cele rezultate din regimul general de pensii și care fuseseră definite în timpul perioadei de monopol. Totodată, Comisia a considerat că reducerea parțială a costurilor rezultate din mecanismul de finanțare a drepturilor specifice de pensie dobândite înainte de data reformei constituia un ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din tratat, care putea fi declarat compatibil cu piața comună. În urma analizei conturilor, Comisia a considerat că situația EDF nu era foarte diferită, prin natura sa, de cea a „costurilor nerecuperabile” din domeniul energiei. |
| --- | --- |

(108)

În decizia sa din 16 decembrie 2003 privind ajutorul de stat acordat de către Franța societății EDF și industriilor de electricitate și gaze (28), Comisia a declarat compatibilitatea cu piața comună a ajutoarelor de stat care exonerau întreprinderile dintr-un anumit sector de obligațiile de pensie specifice, care le depășeau pe cele rezultate din regimul general de pensii și care fuseseră definite în timpul perioadei de monopol. Totodată, Comisia a considerat că reducerea parțială a costurilor rezultate din mecanismul de finanțare a drepturilor specifice de pensie dobândite înainte de data reformei constituia un ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din tratat, care putea fi declarat compatibil cu piața comună. În urma analizei conturilor, Comisia a considerat că situația EDF nu era foarte diferită, prin natura sa, de cea a „costurilor nerecuperabile” din domeniul energiei.

| (109) | În decizia sa din 10 octombrie 2007 privind ajutoarele de stat acordate de către Franța în cadrul reformei planului de finanțare a pensiilor funcționarilor de stat afiliați grupului La Poste (29), Comisia considera că măsurile în cauză degrevau La Poste de obligațiile de pensie specifice care le depășeau pe cele rezultate din regimul general al pensiilor și care fuseseră definite pe parcursul perioadei de monopol. Aceste obligații rezultau, în primul rând, din contribuțiile mai mari la fondul de pensii aferente angajaților cu statut de funcționari de stat și, în al doilea rând, ca urmare a cerinței privind echilibrarea regimului de pensii pentru acești angajați. |
| --- | --- |

(109)

În decizia sa din 10 octombrie 2007 privind ajutoarele de stat acordate de către Franța în cadrul reformei planului de finanțare a pensiilor funcționarilor de stat afiliați grupului La Poste (29), Comisia considera că măsurile în cauză degrevau La Poste de obligațiile de pensie specifice care le depășeau pe cele rezultate din regimul general al pensiilor și care fuseseră definite pe parcursul perioadei de monopol. Aceste obligații rezultau, în primul rând, din contribuțiile mai mari la fondul de pensii aferente angajaților cu statut de funcționari de stat și, în al doilea rând, ca urmare a cerinței privind echilibrarea regimului de pensii pentru acești angajați.

| (110) | Comisia a considerat că măsurile constituie ajutor de stat compatibil cu piața comună în temeiul articolului 87 alineatul (3) litera (c) din tratat. Comisia și-a întemeiat această decizie pe faptul că măsurile erau limitate la ceea ce era strict necesar stabilirii de condiții egale în ceea ce privește contribuțiile sociale și fiscale obligatorii, contribuind în cele din urmă la dezvoltarea concurenței și la continuarea liberalizării sectorului poștal. Comisia a observat, de asemenea, că La Poste nu mai recruta funcționari, că viitoarele plăți ale pensiilor de către La Poste o plasau într-o poziție comparabilă în raport cu concurenții săi în ceea ce privește contribuțiile sociale și fiscale obligatorii și că obligațiile rezultate în baza legii din 1990 înainte de liberalizarea sectorului poștal ar fi afectat competitivitatea La Poste într-un mediu în curs de liberalizare. |
| --- | --- |

(110)

Comisia a considerat că măsurile constituie ajutor de stat compatibil cu piața comună în temeiul articolului 87 alineatul (3) litera (c) din tratat. Comisia și-a întemeiat această decizie pe faptul că măsurile erau limitate la ceea ce era strict necesar stabilirii de condiții egale în ceea ce privește contribuțiile sociale și fiscale obligatorii, contribuind în cele din urmă la dezvoltarea concurenței și la continuarea liberalizării sectorului poștal. Comisia a observat, de asemenea, că La Poste nu mai recruta funcționari, că viitoarele plăți ale pensiilor de către La Poste o plasau într-o poziție comparabilă în raport cu concurenții săi în ceea ce privește contribuțiile sociale și fiscale obligatorii și că obligațiile rezultate în baza legii din 1990 înainte de liberalizarea sectorului poștal ar fi afectat competitivitatea La Poste într-un mediu în curs de liberalizare.

| (111) | În Franța, regimurile de pensii ocupaționale („pilonul 2”) sunt obligatorii și sunt finanțate pe bază de redistribuire. În general, plata de către angajator a contribuțiilor îl exonerează pe acesta de alte responsabilități de finanțare a drepturilor de pensii ulterioare. Ca urmare a obligației atribuite La Poste în temeiul unei legi din 1990 privind asigurarea echilibrării regimului de pensii pentru funcționarii săi de stat, întreprinderea era supusă unei obligații care nu era impusă altor întreprinderi. |
| --- | --- |

(111)

În Franța, regimurile de pensii ocupaționale („pilonul 2”) sunt obligatorii și sunt finanțate pe bază de redistribuire. În general, plata de către angajator a contribuțiilor îl exonerează pe acesta de alte responsabilități de finanțare a drepturilor de pensii ulterioare. Ca urmare a obligației atribuite La Poste în temeiul unei legi din 1990 privind asigurarea echilibrării regimului de pensii pentru funcționarii săi de stat, întreprinderea era supusă unei obligații care nu era impusă altor întreprinderi.

| (112) | În Regatul Unit, sistemul de pensii este diferit de cel din Franța. Majoritatea schemelor de pensii ocupaționale nu fac parte din regimurile de pensii de stat, cunoscute ca State Earnings Related Pension Scheme (Sistem obligatoriu de pensii suplimentare). Majoritatea societăților mari își administrează propriul sistem de pensii. Conform legii pensiilor din Marea Britanie, acest sistem trebuie să asigure o pensie care respectă anumite standarde, iar angajatorii au anumite obligații prin care trebuie să se asigure că acestea sunt finanțate corespunzător. În conformitate cu standardele contabile curente (IFRS), angajatorii trebuie să înregistreze deficitele acestor scheme de pensii în bilanțuri. Normele care obligă Royal Mail să își contabilizeze deficitul nu sunt, prin urmare, diferite de cele care se aplică altor societăți. Cu toate acestea, nivelul deficitului în cauză este rezultatul termenilor și condițiilor stabilite ca urmare a participației guvernamentale. |
| --- | --- |

(112)

În Regatul Unit, sistemul de pensii este diferit de cel din Franța. Majoritatea schemelor de pensii ocupaționale nu fac parte din regimurile de pensii de stat, cunoscute ca State Earnings Related Pension Scheme (Sistem obligatoriu de pensii suplimentare). Majoritatea societăților mari își administrează propriul sistem de pensii. Conform legii pensiilor din Marea Britanie, acest sistem trebuie să asigure o pensie care respectă anumite standarde, iar angajatorii au anumite obligații prin care trebuie să se asigure că acestea sunt finanțate corespunzător. În conformitate cu standardele contabile curente (IFRS), angajatorii trebuie să înregistreze deficitele acestor scheme de pensii în bilanțuri. Normele care obligă Royal Mail să își contabilizeze deficitul nu sunt, prin urmare, diferite de cele care se aplică altor societăți. Cu toate acestea, nivelul deficitului în cauză este rezultatul termenilor și condițiilor stabilite ca urmare a participației guvernamentale.

| (113) | Contextul factual și legislativ al deciziei privind Royal Mail este, prin urmare, diferit de cel al deciziilor privind EDF și La Poste. Există totuși anumite aspecte caracteristice acelor cazuri care, în opinia Comisiei, sunt aplicabile în cazul Royal Mail. Cazurile indică în special că sumele mari aferente contribuțiilor la fondurile de pensii rezultate în urma unui statut special (și în special statutul de funcționar de stat) și definite în timpul unei perioade de monopol pot fi considerate costuri anormale, a căror rambursare de către stat poate fi compatibilă cu piața comună în sensul articolului 87 alineatul (3) litera (c) din tratat. |
| --- | --- |

(113)

Contextul factual și legislativ al deciziei privind Royal Mail este, prin urmare, diferit de cel al deciziilor privind EDF și La Poste. Există totuși anumite aspecte caracteristice acelor cazuri care, în opinia Comisiei, sunt aplicabile în cazul Royal Mail. Cazurile indică în special că sumele mari aferente contribuțiilor la fondurile de pensii rezultate în urma unui statut special (și în special statutul de funcționar de stat) și definite în timpul unei perioade de monopol pot fi considerate costuri anormale, a căror rambursare de către stat poate fi compatibilă cu piața comună în sensul articolului 87 alineatul (3) litera (c) din tratat.

6.4.   Evaluarea măsurii privind pensiile

| (114) | În cazul Royal Mail, drepturile de pensie dobândite de către angajații care au aderat la planul de pensii înainte de 1987 erau, în mod evident, aliniate cu cele ale funcționarilor publici. Începând cu 31 martie 2007, planul de pensii cuprindea 153 125 membri deja pensionați care aderaseră la plan în aceste condiții și care își încasau pensiile. Aceștia sunt foști angajați care s-au pensionat deja, ale căror servicii nu mai sunt solicitate de către societate. Conform informațiilor furnizate de autoritățile britanice, condițiile aplicabile membrilor care au aderat la plan după 1987 nu pot fi descrise ca fiind caracteristice statutului de funcționar sau celor din sectorul privat care sunt practicate mai degrabă de concurenții RM de pe piața recent liberalizată a serviciilor poștale. Conform mențiunilor anterioare, aceste condiții nu au mai fost aplicate noilor membri după 2008. În medie, obligațiile aferente membrilor care au aderat la planul de pensii înainte de 1987 le depășesc considerabil pe cele ale membrilor care au aderat la plan între reforma din 1987 și cea din 2008. Valoarea acestor obligații suplimentare a fost cuantificată la [...] GBP pe angajat. |
| --- | --- |

(114)

În cazul Royal Mail, drepturile de pensie dobândite de către angajații care au aderat la planul de pensii înainte de 1987 erau, în mod evident, aliniate cu cele ale funcționarilor publici. Începând cu 31 martie 2007, planul de pensii cuprindea 153 125 membri deja pensionați care aderaseră la plan în aceste condiții și care își încasau pensiile. Aceștia sunt foști angajați care s-au pensionat deja, ale căror servicii nu mai sunt solicitate de către societate. Conform informațiilor furnizate de autoritățile britanice, condițiile aplicabile membrilor care au aderat la plan după 1987 nu pot fi descrise ca fiind caracteristice statutului de funcționar sau celor din sectorul privat care sunt practicate mai degrabă de concurenții RM de pe piața recent liberalizată a serviciilor poștale. Conform mențiunilor anterioare, aceste condiții nu au mai fost aplicate noilor membri după 2008. În medie, obligațiile aferente membrilor care au aderat la planul de pensii înainte de 1987 le depășesc considerabil pe cele ale membrilor care au aderat la plan între reforma din 1987 și cea din 2008. Valoarea acestor obligații suplimentare a fost cuantificată la [...] GBP pe angajat.

| (115) | Se constată că planul de pensii al Royal Mail este grevat în continuare de obligații substanțiale, rezultate exclusiv din angajarea de personal cu statut de funcționari de stat într-o perioadă când Royal Mail beneficia de monopol asupra serviciilor poștale de bază. Aceste condiții corespund celor din cazul La Poste. Comisia a stabilit, pe baza informațiilor furnizate de autoritățile britanice, existența unor obligații suplimentare în valoare de [...] GBP (produsul dintre 153 125 și [...] GBP) care depășește astfel, cu o marjă considerabilă, cuantificarea în valoare de [...] GBP a posibilului ajutor de stat al măsurii. În această analiză, Comisia nu a considerat necesar să stabilească dacă aceste obligații ale planului de pensii reprezintă întreaga sumă a obligațiilor planului care pot fi considerate anormale, întrucât a stabilit că acestea depășesc, indiferent de situație, suma posibilului ajutor de stat a măsurii. |
| --- | --- |

(115)

Se constată că planul de pensii al Royal Mail este grevat în continuare de obligații substanțiale, rezultate exclusiv din angajarea de personal cu statut de funcționari de stat într-o perioadă când Royal Mail beneficia de monopol asupra serviciilor poștale de bază. Aceste condiții corespund celor din cazul La Poste. Comisia a stabilit, pe baza informațiilor furnizate de autoritățile britanice, existența unor obligații suplimentare în valoare de [...] GBP (produsul dintre 153 125 și [...] GBP) care depășește astfel, cu o marjă considerabilă, cuantificarea în valoare de [...] GBP a posibilului ajutor de stat al măsurii. În această analiză, Comisia nu a considerat necesar să stabilească dacă aceste obligații ale planului de pensii reprezintă întreaga sumă a obligațiilor planului care pot fi considerate anormale, întrucât a stabilit că acestea depășesc, indiferent de situație, suma posibilului ajutor de stat a măsurii.

| (116) | De asemenea, Comisia a stabilit că, în combinație cu caracteristicile măsurilor din cazul La Poste, descris la considerentul 107, condițiile care dau naștere costurilor suplimentare nu mai sunt aplicabile în cazul angajaților noi și nu au fost aplicabile începând cu 1987, iar obligațiile care rezultau din aceste condiții înainte de liberalizarea sectorului poștal ar fi putut să afecteze dezvoltarea unei concurențe eficiente într-un mediu în curs de liberalizare. În cazul Royal Mail, măsura nu influențează cotizațiile și contribuțiile sociale și fiscale aferente angajaților actuali și, prin urmare, nu plasează RM într-o poziție privilegiată față de concurenții săi în această privință. |
| --- | --- |

(116)

De asemenea, Comisia a stabilit că, în combinație cu caracteristicile măsurilor din cazul La Poste, descris la considerentul 107, condițiile care dau naștere costurilor suplimentare nu mai sunt aplicabile în cazul angajaților noi și nu au fost aplicabile începând cu 1987, iar obligațiile care rezultau din aceste condiții înainte de liberalizarea sectorului poștal ar fi putut să afecteze dezvoltarea unei concurențe eficiente într-un mediu în curs de liberalizare. În cazul Royal Mail, măsura nu influențează cotizațiile și contribuțiile sociale și fiscale aferente angajaților actuali și, prin urmare, nu plasează RM într-o poziție privilegiată față de concurenții săi în această privință.

| (117) | Comisia a observat totodată că măsura a menținut intacte obligațiile de pensii ale Royal Mail, oferind societății exclusiv posibilitatea de a corecta deficitul pe o perioadă mai lungă, și nu de a anula în întregime obligațiile respective. Această situație a fost posibilă în cazul măsurii La Poste, prin care beneficiarul a fost degrevat permanent de obligațiile pe care ar fi trebuit să le respecte și, prin urmare, nu a fost necesar să se contabilizeze aceste obligații în bilanț. În cazul Royal Mail, măsura nu afectează în niciun fel suma deficitului fondului de pensii, pe care societatea trebuie să o înregistreze în bilanț, în conformitate cu normele contabile internaționale. Societatea are în continuare obligația, prevăzută de legea pensiilor din Regatul Unit, de a lua măsuri pentru eliminarea acestui deficit. Efectul măsurii se reflectă doar în prelungirea perioadei în care își va îndeplini această obligație. În timp ce această caracteristică este deja reflectată în analiza de mai sus, prin aceea că orice ajutor este evaluat la [...] GBP, și nu la 850 milioane GBP, Comisia consideră că, în general, o măsură care impune unui beneficiar să își corecteze integral obligațiile acumulate denaturează concurența într-o proporție mai mică decât o măsură care anulează asemenea obligații. |
| --- | --- |

(117)

Comisia a observat totodată că măsura a menținut intacte obligațiile de pensii ale Royal Mail, oferind societății exclusiv posibilitatea de a corecta deficitul pe o perioadă mai lungă, și nu de a anula în întregime obligațiile respective. Această situație a fost posibilă în cazul măsurii La Poste, prin care beneficiarul a fost degrevat permanent de obligațiile pe care ar fi trebuit să le respecte și, prin urmare, nu a fost necesar să se contabilizeze aceste obligații în bilanț. În cazul Royal Mail, măsura nu afectează în niciun fel suma deficitului fondului de pensii, pe care societatea trebuie să o înregistreze în bilanț, în conformitate cu normele contabile internaționale. Societatea are în continuare obligația, prevăzută de legea pensiilor din Regatul Unit, de a lua măsuri pentru eliminarea acestui deficit. Efectul măsurii se reflectă doar în prelungirea perioadei în care își va îndeplini această obligație. În timp ce această caracteristică este deja reflectată în analiza de mai sus, prin aceea că orice ajutor este evaluat la [...] GBP, și nu la 850 milioane GBP, Comisia consideră că, în general, o măsură care impune unui beneficiar să își corecteze integral obligațiile acumulate denaturează concurența într-o proporție mai mică decât o măsură care anulează asemenea obligații.

| (118) | În ceea ce privește efectul măsurii asupra concurenței, se poate observa că plățile compensatorii pe care Royal Mail are obligația să le efectueze către fondul de pensii, stabilite prin negocieri între societate și administratorii fondului de pensii, nu variază în funcție de nivelurile veniturilor și cheltuielilor. Prin urmare, reducerea lor în primii ani ca urmare a măsurii nu afectează costurile marginale și nu sunt susceptibile de a afecta deciziile comerciale ale Royal Mail, în special viitoarele decizii de investiție (30). Prin urmare, Comisia constată că efectul aspra concurenței nu este de natură să afecteze în mod negativ condițiile comerciale, într-o măsură care contravine interesului comun, în sensul articolului 87 alineatul (3) litera (c) din tratat. |
| --- | --- |

(118)

În ceea ce privește efectul măsurii asupra concurenței, se poate observa că plățile compensatorii pe care Royal Mail are obligația să le efectueze către fondul de pensii, stabilite prin negocieri între societate și administratorii fondului de pensii, nu variază în funcție de nivelurile veniturilor și cheltuielilor. Prin urmare, reducerea lor în primii ani ca urmare a măsurii nu afectează costurile marginale și nu sunt susceptibile de a afecta deciziile comerciale ale Royal Mail, în special viitoarele decizii de investiție (30). Prin urmare, Comisia constată că efectul aspra concurenței nu este de natură să afecteze în mod negativ condițiile comerciale, într-o măsură care contravine interesului comun, în sensul articolului 87 alineatul (3) litera (c) din tratat.

| (119) | În aceste condiții, Comisia stabilește că, în cazul în care măsura privind pensiile constituie ajutor de stat, acest ajutor este compatibil cu piața comună. |
| --- | --- |

(119)

În aceste condiții, Comisia stabilește că, în cazul în care măsura privind pensiile constituie ajutor de stat, acest ajutor este compatibil cu piața comună.

7.   CONCLUZIE

| (120) | Comisia constată că, în cazul în care măsura privind pensiile constituie ajutor de stat, aceasta a fost pusă în aplicare în mod ilegal de către Regatul Unit, cu încălcarea articolului 88 alineatul (3) din tratat. Cu toate acestea, Comisia constată că acest ajutor este compatibil. Comisia constată că celelalte măsuri nu constituie ajutor de stat, |
| --- | --- |

(120)

Comisia constată că, în cazul în care măsura privind pensiile constituie ajutor de stat, aceasta a fost pusă în aplicare în mod ilegal de către Regatul Unit, cu încălcarea articolului 88 alineatul (3) din tratat. Cu toate acestea, Comisia constată că acest ajutor este compatibil. Comisia constată că celelalte măsuri nu constituie ajutor de stat,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Împrumutul din 2001, facilitățile de credit și împrumutul acordat de acționar în 2007 nu constituie ajutor de stat acordat Royal Mail.

Articolul 2

Măsura privind pensiile, în cazul în care constituie ajutor de stat, este compatibilă cu piața comună.

Articolul 3

Prezenta decizie se adresează Regatului Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord.

Adoptată la Bruxelles, 8 aprilie 2009.

Pentru Comisie

Neelie KROES

Membru al Comisiei

---

(1)  JO C 91, 26.4.2007, p. 34.

1

(2)  JO C 269, 8.11.2003, p. 23.

2

(3)  JO C 141, 16.6.2006, p. 2.

3

(4)  JO C 80, 13.4.2007, p. 5.

4

(5)  A se vedea nota de subsol 1.

5

(6)  Scrisoarea autorităților britanice din 31 octombrie 2006. O obligațiune de stat este un titlu de stat britanic.

6

(7)  JO L 247, 14.9.2002, p. 27.

7

(8)  Royal Mail Holdings plc, Raport intermediar neauditat pentru semestrul încheiat la 24 septembrie 2006.

8

(9)  „Împrumutul din 2001” consta de fapt în 20 de împrumuturi a câte 25 de milioane GBP fiecare, pentru care rata dobânzii este stabilită în funcție de data din perioada 1999-2000 la care au fost utilizate rezervele de lichidități. În prezenta decizie, aceste împrumuturi individuale sunt numit „tranșe” ale împrumutului din 2001.

9

(10)  Secret comercial.

10

(11)  [...].

11

(12)  Perioada ratelor de referință stabilite de Comisie era de 5 ani conform metodologiei în vigoare până la 31 decembrie 2007 și de un an pe baza comunicării adoptate la începutul anului 2008.

12

(13)  JO C 273, 9.9.1997, p. 3.

13

(14)  Întrucât împrumutul este format din tranșe diferite, a căror rată depinde de data și durata primei utilizări a fondurilor din rezervele Royal Mail (a se vedea nota de subsol 6 de mai sus), fiecare tranșă face obiectul unei rate diferite. Astfel se explică rata medie de 5,8 %. Rata relevantă a obligațiunilor guvernamentale este reprezentată de rata obligațiunii cu durata cea mai apropiată de tranșa în cauză la data utilizării.

14

(15)  O parte a facilităților de credit și-a pierdut valabilitatea până la momentul respectiv, astfel încât valoarea facilităților neutilizate era de 844 de milioane GBP.

15

(16)  O garanție fluctuantă este o formă de garanție care vizează o clasă de active, nu un anumit activ.

16

(17)  Această posibilitate este menționată în Codul de practică 03, publicat de autoritatea britanică de reglementare în domeniul pensiilor, intitulat „Finanțarea prestărilor definite”, februarie 2006, punctul 104. Cu toate acestea, Regatul Unit nu a prezentat niciun exemplu privind utilizarea acestei posibilități.

17

Codul de practică 03

(18)  A se vedea, de exemplu, cazurile Landesbanken, cum ar fi cele referitoare la HSH, deciziile NN 71/05, NN 72/05, NN 19/06 și NN 34/07.

18

(19)  Regatul Unit susține că întreprinderile sale publice obțin credite doar de la stat. Comisia nu contestă această politică în prezenta decizie, dar este de părere că măsurile trebuie să poată fi investigate separat. În orice caz, ar fi foarte neobișnuit ca un investitor într-o economie de piață să fie atât acționar unic al unei societăți care nu face parte dintr-un grup mai mare, cum ar fi Royal Mail, cât și creditor unic al acestei societăți.

19

(20)  În scopul acestor estimări, investiția a inclus împrumutul acordat de acționar de 300 de milioane GBP, deoarece Comisia a luat în considerare, pe parcursul investigației, posibilitatea ca și această măsură să reprezinte aport de capital. În cele din urmă, Comisia a decis să evalueze această măsură ca împrumut, conform descrierii de mai jos. Modificarea din tabel nu va influența concluzia Comisiei în ceea ce privește conformitatea cu condițiile pieței a măsurii privind contul de garanție pentru pensii.

20

(21)  Autoritatea de reglementare din domeniul pensiilor: Declarația autorității, mai 2006, „Reglementarea finanțării prestărilor definite”, punctul 3.16.

21

(22)  N 55/08 – Germania – împrumuturi subordonate GA/ERDF. A se vedea și cazul C 38/05 – Germania – Biria care făcea referire la o „participație pasivă”, prevăzută de comunicarea din 1997 privind rata de referință.

22

(23)  Comunicarea Comisiei privind metoda de stabilire a ratelor de referință și de scont (JO C 273, 9.9.1997, p. 3).

23

(24)  Cazurile C 38/05, Biria (JO L 183, 13.7.2007, p. 27); C 38/07, Arbel Fauvet Rail SA (JO L 238, 5.9.2008, p. 27); C 95/01, Siderurgica Añon (JO L 311, 26.11.2005, p. 22); C 20/2000, Sniace (JO L 108, 30.4.2003, p. 35).

24

(25)  Hotărârea Tribunalului de Primă Instanță (camera a două extinsă) din 15 septembrie 1998, BP Chemicals Limited/Comisia, T-11/95, Rec., p. II-3235, punctul 170 ș.u.

25

BP Chemicals Limited/Comisia

(26)  Regatul Unit nu a invocat articolul 86 alineatul (2) din tratat ca justificare a compatibilității unui eventual ajutor acordat Royal Mail prin măsura privind pensiile.

26

(27)  JO C 244, 1.10.2004, p. 2.

27

(28)  JO L 49, 22.2.2005, p. 9.

28

(29)  JO L 63, 7.3.2008, p. 16.

29

(30)  A se vedea punctul 170 din decizia privind La Poste.

30

---

| 14.8.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 210/36 |
| --- | --- | --- | --- |

14.8.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 210/36

---

DECIZIA COMISIEI

din 23 iulie 2009

de modificare a Deciziei 2008/458/CE de stabilire a normelor de punere în aplicare a Deciziei nr. 575/2007/CE a Parlamentului European și a Consiliului de instituire a Fondului european de returnare pentru perioada 2008-2013, ca parte a programului general „Solidaritate și gestionarea fluxurilor migratorii”, în ceea ce privește sistemele de gestiune și control ale statelor membre, normele de gestiune administrativă și financiară și eligibilitatea cheltuielilor pentru proiectele cofinanțate de fond

[notificată cu numărul C(2009) 5453]

(Numai textele în limbile bulgară, cehă, engleză, estonă, finlandeză, franceză, germană, greacă, italiană, letonă, lituaniană, maghiară, malteză, olandeză, polonă, portugheză, română, slovacă, slovenă, spaniolă și suedeză sunt autentice)

(2009/614/CE)

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Decizia nr. 575/2007/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 mai 2007 de instituire a Fondului european de returnare pentru perioada 2008-2013, ca parte a programului general „Solidaritate și gestionarea fluxurilor migratorii” (1), în special articolul 23 și articolul 35 alineatul (4),

întrucât:

| (1) | Având în vedere experiența dobândită în urma lansării fondului, este necesară prelungirea perioadei de eligibilitate a programelor anuale pentru a permite statelor membre executarea fondului în mod eficient, precum și adaptarea calendarului pentru înaintarea raportului final privind punerea în aplicare a programului anual. |
| --- | --- |

(1)

Având în vedere experiența dobândită în urma lansării fondului, este necesară prelungirea perioadei de eligibilitate a programelor anuale pentru a permite statelor membre executarea fondului în mod eficient, precum și adaptarea calendarului pentru înaintarea raportului final privind punerea în aplicare a programului anual.

| (2) | De asemenea, este necesară adaptarea procedurii de înaintare a programelor anuale revizuite de către statele membre. |
| --- | --- |

(2)

De asemenea, este necesară adaptarea procedurii de înaintare a programelor anuale revizuite de către statele membre.

| (3) | În conformitate cu articolul 3 din Protocolul privind poziția Regatului Unit și a Irlandei, anexat la Tratatul privind Uniunea Europeană și la Tratatul de instituire a Comunității Europene, actul de bază și, prin urmare, prezenta decizie prevăd obligații pentru Regatul Unit. |
| --- | --- |

(3)

În conformitate cu articolul 3 din Protocolul privind poziția Regatului Unit și a Irlandei, anexat la Tratatul privind Uniunea Europeană și la Tratatul de instituire a Comunității Europene, actul de bază și, prin urmare, prezenta decizie prevăd obligații pentru Regatul Unit.

| (4) | În conformitate cu articolul 3 din Protocolul privind poziția Regatului Unit și a Irlandei, anexat la Tratatul privind Uniunea Europeană și la Tratatul de instituire a Comunității Europene, actul de bază și, prin urmare, prezenta decizie prevăd obligații pentru Irlanda. |
| --- | --- |

(4)

În conformitate cu articolul 3 din Protocolul privind poziția Regatului Unit și a Irlandei, anexat la Tratatul privind Uniunea Europeană și la Tratatul de instituire a Comunității Europene, actul de bază și, prin urmare, prezenta decizie prevăd obligații pentru Irlanda.

| (5) | În conformitate cu articolul 2 din Protocolul privind poziția Danemarcei, anexat la Tratatul privind Uniunea Europeană și la Tratatul de instituire a Comunității Europene, prezenta decizie nu prevede obligații pentru Danemarca și nu i se aplică acesteia. |
| --- | --- |

(5)

În conformitate cu articolul 2 din Protocolul privind poziția Danemarcei, anexat la Tratatul privind Uniunea Europeană și la Tratatul de instituire a Comunității Europene, prezenta decizie nu prevede obligații pentru Danemarca și nu i se aplică acesteia.

| (6) | Măsurile prevăzute de prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului comun „Solidaritate și gestionarea fluxurilor migratorii”, |
| --- | --- |

(6)

Măsurile prevăzute de prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului comun „Solidaritate și gestionarea fluxurilor migratorii”,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Decizia 2008/458/CE (2) se modifică după cum urmează:

| 1. | La articolul 23, alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:
  „(1)   În vederea revizuirii programului anual aprobat de Comisie în temeiul articolului 21 alineatul (5) din actul de bază, statul membru în cauză trimite Comisiei, în termen de cel mult trei luni înainte de sfârșitul perioadei de eligibilitate, un proiect revizuit de program anual. Comisia analizează și aprobă, cat mai curând posibil, programul revizuit, în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 21 alineatul (5) din actul de bază.” |
| --- | --- |

1.

La articolul 23, alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:

„(1)   În vederea revizuirii programului anual aprobat de Comisie în temeiul articolului 21 alineatul (5) din actul de bază, statul membru în cauză trimite Comisiei, în termen de cel mult trei luni înainte de sfârșitul perioadei de eligibilitate, un proiect revizuit de program anual. Comisia analizează și aprobă, cat mai curând posibil, programul revizuit, în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 21 alineatul (5) din actul de bază.”

| 2. | În anexa V partea A punctul 4.1, cuvintele „Lista tuturor sumelor de recuperat la data de 30 iunie a anului N + 2 (N = anul de desfășurare a programului anual actual)” se înlocuiesc cu cuvintele „Lista tuturor sumelor de recuperat în termen de șase luni de la data-limită a eligibilității cheltuielilor”. |
| --- | --- |

2.

În anexa V partea A punctul 4.1, cuvintele „Lista tuturor sumelor de recuperat la data de 30 iunie a anului N + 2 (N = anul de desfășurare a programului anual actual)” se înlocuiesc cu cuvintele „Lista tuturor sumelor de recuperat în termen de șase luni de la data-limită a eligibilității cheltuielilor”.

| 3. | În anexa XI, punctul I.4.1 se înlocuiește cu următorul text:






  „1. | Costurile legate de un proiect trebuie să fie suportate, iar plățile respective (cu excepția devalorizării) trebuie să se facă după data de 1 ianuarie a anului menționat în decizia de finanțare care aprobă programele anuale ale statelor membre. Perioada de eligibilitate se întinde până la data de 30 iunie a anului N (3) + 2; de aceea, costurile legate de proiect trebuie să fie generate înainte de această dată. |
| --- | --- | --- |

3.

În anexa XI, punctul I.4.1 se înlocuiește cu următorul text:

„1.

Costurile legate de un proiect trebuie să fie suportate, iar plățile respective (cu excepția devalorizării) trebuie să se facă după data de 1 ianuarie a anului menționat în decizia de finanțare care aprobă programele anuale ale statelor membre. Perioada de eligibilitate se întinde până la data de 30 iunie a anului N (3) + 2; de aceea, costurile legate de proiect trebuie să fie generate înainte de această dată.

| 4. | În anexa XI, punctul V.3. se înlocuiește cu următorul text:






  „3. | Activitățile legate de asistența tehnică trebuie realizate și plățile corespunzătoare trebuie efectuate după data de 1 ianuarie a anului menționat în decizia de finanțare care aprobă programele anuale ale statelor membre. Perioada de eligibilitate se întinde cel târziu până la termenul-limită pentru înaintarea raportului final privind punerea în aplicare a programului anual.” |
| --- | --- | --- |

4.

În anexa XI, punctul V.3. se înlocuiește cu următorul text:

„3.

Activitățile legate de asistența tehnică trebuie realizate și plățile corespunzătoare trebuie efectuate după data de 1 ianuarie a anului menționat în decizia de finanțare care aprobă programele anuale ale statelor membre. Perioada de eligibilitate se întinde cel târziu până la termenul-limită pentru înaintarea raportului final privind punerea în aplicare a programului anual.”

Articolul 2

Prezenta decizie se aplică tuturor programelor anuale pentru care plata soldului nu a fost efectuată la data adoptării acestora.

Articolul 3

Prezenta decizie se adresează Regatului Belgiei, Republicii Bulgaria, Republicii Cehe, Republicii Federale Germania, Republicii Estonia, Irlandei, Republicii Elene, Regatului Spaniei, Republicii Franceze, Republicii Italiene, Republicii Cipru, Republicii Letonia, Republicii Lituania, Marelui Ducat al Luxemburgului, Republicii Ungare, Republicii Malta, Regatului Țărilor de Jos, Republicii Austria, Republicii Polone, Republicii Portugheze, României, Republicii Slovenia, Republicii Slovace, Republicii Finlanda, Regatului Suediei, Regatului Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord.

Adoptată la Bruxelles, 23 iulie 2009.

Pentru Comisie

Jacques BARROT

Vicepreședinte

---

(1)  JO L 144, 6.6.2007, p. 45.

1

(2)  JO L 167, 27.6.2008, p. 135.

2

(3)  Unde «N» reprezintă anul menționat în decizia de finanțare care aprobă programele anuale ale statelor membre.”

3

---

III Acte adoptate în temeiul Tratatului UE

ACTE ADOPTATE ÎN TEMEIUL TITLULUI V DIN TRATATUL UE

| 14.8.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 210/38 |
| --- | --- | --- | --- |

14.8.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 210/38

---

POZIȚIA COMUNĂ 2009/615/PESC A CONSILIULUI

din 13 august 2009

de modificare a Poziției comune 2006/318/PESC de reînnoire a măsurilor restrictive împotriva Birmaniei/Myanmar

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană, în special articolul 15,

întrucât:

| (1) | La 27 aprilie 2006, Consiliul a adoptat Poziția comună 2006/318/PESC de reînnoire a măsurilor restrictive împotriva Birmaniei/Myanmar (1). |
| --- | --- |

(1)

La 27 aprilie 2006, Consiliul a adoptat Poziția comună 2006/318/PESC de reînnoire a măsurilor restrictive împotriva Birmaniei/Myanmar (1).

| (2) | Poziția comună 2009/351/PESC a Consiliului (2) din 27 aprilie 2009 a prelungit până la 30 aprilie 2010 măsurile restrictive impuse prin Poziția comună 2006/318/PESC. |
| --- | --- |

(2)

Poziția comună 2009/351/PESC a Consiliului (2) din 27 aprilie 2009 a prelungit până la 30 aprilie 2010 măsurile restrictive impuse prin Poziția comună 2006/318/PESC.

| (3) | La 11 august 2009, Uniunea Europeană a denunțat verdictul pronunțat împotriva lui Daw Aung San Suu Kyi și a anunțat că va răspunde prin luarea de măsuri restrictive suplimentare specifice. |
| --- | --- |

(3)

La 11 august 2009, Uniunea Europeană a denunțat verdictul pronunțat împotriva lui Daw Aung San Suu Kyi și a anunțat că va răspunde prin luarea de măsuri restrictive suplimentare specifice.

| (4) | Având în vedere gravitatea violării drepturilor fundamentale ale lui Daw Aung San Suu Kyi, Consiliul consideră oportun ca membrii instanței responsabile pentru verdictul pronunțat să fie incluși pe lista persoanelor și entităților supuse unei interdicții de călătorie și înghețării activelor prevăzută în anexa II la Poziția comună 2006/318/PESC. |
| --- | --- |

(4)

Având în vedere gravitatea violării drepturilor fundamentale ale lui Daw Aung San Suu Kyi, Consiliul consideră oportun ca membrii instanței responsabile pentru verdictul pronunțat să fie incluși pe lista persoanelor și entităților supuse unei interdicții de călătorie și înghețării activelor prevăzută în anexa II la Poziția comună 2006/318/PESC.

| (5) | Mai mult, Consiliul consideră oportun să modifice lista persoanelor și entităților supuse măsurilor restrictive, pentru a extinde înghețarea activelor la întreprinderile deținute sau controlate de membrii regimului din Birmania/Myanmar sau de persoane și entități asociate acestora, |
| --- | --- |

(5)

Mai mult, Consiliul consideră oportun să modifice lista persoanelor și entităților supuse măsurilor restrictive, pentru a extinde înghețarea activelor la întreprinderile deținute sau controlate de membrii regimului din Birmania/Myanmar sau de persoane și entități asociate acestora,

ADOPTĂ PREZENTA POZIȚIE COMUNĂ:

Articolul 1

Anexele II și III la Poziția comună 2006/318/PESC se înlocuiesc cu textele din anexele I și II la prezenta poziție comună.

Articolul 2

Prezenta poziție comună produce efecte de la data adoptării.

Articolul 3

Prezenta decizie se publică în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Adoptată la Bruxelles, 13 august 2009.

Pentru Consiliu

Președintele

C. BILDT

---

(1)  JO L 116, 29.4.2006, p. 77.

1

(2)  JO L 108, 29.4.2009, p. 54.

2

---

ANEXA I

„ANEXA II

Lista menționată la articolele 4, 5 și 8

Note referitoare la tabel:

| 1. | Se indică numele alternative sau variațiile ortografice prin mențiunea «alias». |
| --- | --- |

1.

Se indică numele alternative sau variațiile ortografice prin mențiunea «alias».

| 2. | D.n. înseamnă data nașterii. |
| --- | --- |

2.

D.n. înseamnă data nașterii.

| 3. | L.n. înseamnă locul nașterii. |
| --- | --- |

3.

L.n. înseamnă locul nașterii.

| 4. | Dacă nu sunt făcute alte mențiuni, toate pașapoartele și cărțile de identitate sunt cele emise de Birmania/Myanmar. |
| --- | --- |

4.

Dacă nu sunt făcute alte mențiuni, toate pașapoartele și cărțile de identitate sunt cele emise de Birmania/Myanmar.

A.   CONSILIUL DE STAT PENTRU PACE ȘI DEZVOLTARE (CSPD)

| # | Nume (și nume alternative posibile) | Informații de identificare (funcție/titlu, data și locul nașterii, numărul pașaportului/cărții de identitate, soțul/soția sau fiul/fiica lui...) | Sex (M/F) |
| --- | --- | --- | --- |
| A1a | Generalisim Than Shwe | Președinte, d.n. 2.2.1933 | M |
| A1b | Kyaing Kyaing | Soția generalisimului Than Shwe | F |
| A1c | Thandar Shwe | Fiica generalisimului Than Shwe | F |
| A1d | Major Zaw Phyo Win | Soțul dnei Thandar Shwe Director adjunct la Ministerul Comerțului, secția export | M |
| A1e | Khin Pyone Shwe | Fiica generalisimului Than Shwe | F |
| A1f | Aye Aye Thit Shwe | Fiica generalisimului Than Shwe | F |
| A1g | Tun Naing Shwe alias Tun Tun Naing | Fiul generalisimului Than Shwe. Proprietar al J and J Company | M |
| A1h | Khin Thanda | Soția lui Tun Naing Shwe | F |
| A1i | Kyaing San Shwe | Fiul generalisimului Than Shwe, proprietarul J's Donuts | M |
| A1j | Dr. Khin Win Sein | Soția lui Kyaing San Shwe | F |
| A1k | Thant Zaw Shwe a.k.a. Maung Maung | Fiul generalisimului Than Shwe | M |
| A1l | Dewar Shwe | Fiica generalisimului Than Shwe | F |
| A1m | Kyi Kyi Shwe alias Ma Aw | Fiica generalisimului Than Shwe | F |
| A1n | Lt. Col. Nay Soe Maung | Soțul lui Kyi Kyi Shwe | M |
| A1o | Pho La Pyae alias Nay Shwe Thway Aung | Fiul lui Kyi Kyi Shwe și al lui Nay Soe Maung | M |
| A2a | Vice-generalisim Maung Aye | Vicepreședinte, d.n. 25.12.1937 | M |
| A2b | Mya Mya San | Soția vice-generalisimului Maung Aye | F |
| A2c | Nandar Aye | Fiica vice-generalisimului Maung Aye, soția maiorului Pye Aung (D17g). Proprietara a Queen Star Computer Co. | F |
| A3a | General Thura Shwe Mann | Șeful statului-major, coordonatorul operațiunilor speciale (armate, navale și ale forțelor aeriene) d.n. 11.7.1947 | M |
| A3b | Khin Lay Thet | Soția Generalului Thura Shwe Mann d.n. 19.6.1947 | F |
| A3c | Aung Thet Mann alias Shwe Mann Ko Ko | Fiul Generalului Thura Shwe Mann, Ayeya Shwe War (Wah) Company d.n. 19.6.1977 | M |
| A3d | Khin Hnin Thandar | Soția lui Aung Thet Mann | F |
| A3e | Toe Naing Mann | Fiul Generalului Thura Shwe Mann d.n. 29.6.1978 | M |
| A3f | Zay Zin Latt | Soția lui Toe Naing Mann; fiica lui Khin Shwe (J5a) d.n. 24.3.1981 | F |
| A4a | Gen.-lt. Thein Sein | «Prim-ministru», d.n. 20.4 1945 | M |
| A4b | Khin Khin Win | Soția gen.-lt. Thein Sein | F |
| A5a | Gen. (Thiha Thura) Tin Aung Myint Oo | (Thiha Thura este un titlu) «Secretar 1» d.n. 29.5.1950, Președintele Consiliului Național Olimpic Birman și Președintele Corporației Economice Birmane | M |
| A5b | Khin Saw Hnin | Soția gen.-lt. Thiha Thura Tin Aung Myint Oo | F |
| A5c | Căpitan Naing Lin Oo | Fiul gen.-lt. Thiha Thura Tin Aung Myint Oo | M |
| A5d | Hnin Yee Mon | Soția căpitanului Naing Lin Oo | F |
| A6a | Gen.-mr. Min Aung Hlaing | Șeful biroului de operațiuni speciale 2 (Kayah, Shan
  States). Începând cu 23.6.2008 (fost B12a) | M |
| A6b | Kyu Kyu Hla | Soția gen.-mr. Min Aung Hlaing | F |
| A7a | Gen.-lt Tin Aye | Șeful Serviciilor de mentenanță, conducător al UMEHL | M |
| A7b | Kyi Kyi Ohn | Soția gen.-lt. Tin Aye | F |
| A7c | Zaw Min Aye | Fiul gen.-lt. Tin Aye | M |
| A8a | Gen.-lt. Ohn Myint | Șeful biroului de operațiuni speciale 1 (Kachin, Chin,
  Sagaing, Magwe, Mandalay). Începând cu 23.6.2008 (fost B9a) | M |
| A8b | Nu Nu Swe | Soția gen.-lt. Ohn Myint | F |
| A8c | Kyaw Thiha alias Kyaw Thura | Fiul gen.-lt. Ohn Myint | M |
| A8d | Nwe Ei Ei Zin | Soția lui Kyaw Thiha | F |
| A9a | Gen.-mr. Hla Htay Win | Șeful serviciului de instruire a forțelor armate, începând cu 23.6.2008. (Fost B1a). Proprietar al Htay Co. (exploatare forestieră și prelucrarea cherestelei) | M |
| A9b | Mar Mar Wai | Soția gen.-mr. Hla Htay Win | F |
| A10a | Gen.-mr Ko Ko | Șeful biroului de operațiuni speciale 3 (Pegu, Irrawaddy, Arakan). Începând cu 23.6.2008 (fost B10a) | M |
| A10b | Sao Nwan Khun Sum | Soția gen.-mr. Ko Ko | F |
| A11a | Gen.-mr Thar Aye alias Tha Aye | Șeful biroului de operațiuni speciale 4 (Karen, Mon, Tenasserim), d.n. 16.2.1945 | M |
| A11b | Wai Wai Khaing alias Wei Wei Khaing | Soția gen.-mr. Thar Aye | F |
| A11c | See Thu Aye | Fiul gen.-mr. Thar Aye | M |
| A12a | Gen.-lt Myint Swe | Șeful biroului de operațiuni speciale 5 (Naypyidaw, Rangoon/Yangon) | M |
| A12b | Khin Thet Htay | Soția gen.-lt. Myint Swe | F |
| A13a | Arnt Maung | Director general la pensie, Direcția pentru culte | M |

#

Nume (și nume alternative posibile)

Informații de identificare (funcție/titlu, data și locul nașterii, numărul pașaportului/cărții de identitate, soțul/soția sau fiul/fiica lui...)

Sex (M/F)

A1a

Generalisim Than Shwe

Președinte, d.n. 2.2.1933

M

A1b

Kyaing Kyaing

Soția generalisimului Than Shwe

F

A1c

Thandar Shwe

Fiica generalisimului Than Shwe

F

A1d

Major Zaw Phyo Win

Soțul dnei Thandar Shwe Director adjunct la Ministerul Comerțului, secția export

M

A1e

Khin Pyone Shwe

Fiica generalisimului Than Shwe

F

A1f

Aye Aye Thit Shwe

Fiica generalisimului Than Shwe

F

A1g

Tun Naing Shwe alias Tun Tun Naing

Fiul generalisimului Than Shwe. Proprietar al J and J Company

M

A1h

Khin Thanda

Soția lui Tun Naing Shwe

F

A1i

Kyaing San Shwe

Fiul generalisimului Than Shwe, proprietarul J's Donuts

M

A1j

Dr. Khin Win Sein

Soția lui Kyaing San Shwe

F

A1k

Thant Zaw Shwe a.k.a. Maung Maung

Fiul generalisimului Than Shwe

M

A1l

Dewar Shwe

Fiica generalisimului Than Shwe

F

A1m

Kyi Kyi Shwe alias Ma Aw

Fiica generalisimului Than Shwe

F

A1n

Lt. Col. Nay Soe Maung

Soțul lui Kyi Kyi Shwe

M

A1o

Pho La Pyae alias Nay Shwe Thway Aung

Fiul lui Kyi Kyi Shwe și al lui Nay Soe Maung

M

A2a

Vice-generalisim Maung Aye

Vicepreședinte, d.n. 25.12.1937

M

A2b

Mya Mya San

Soția vice-generalisimului Maung Aye

F

A2c

Nandar Aye

Fiica vice-generalisimului Maung Aye, soția maiorului Pye Aung (D17g). Proprietara a Queen Star Computer Co.

F

A3a

General Thura Shwe Mann

Șeful statului-major, coordonatorul operațiunilor speciale (armate, navale și ale forțelor aeriene) d.n. 11.7.1947

M

A3b

Khin Lay Thet

Soția Generalului Thura Shwe Mann d.n. 19.6.1947

F

A3c

Aung Thet Mann alias Shwe Mann Ko Ko

Fiul Generalului Thura Shwe Mann, Ayeya Shwe War (Wah) Company d.n. 19.6.1977

M

A3d

Khin Hnin Thandar

Soția lui Aung Thet Mann

F

A3e

Toe Naing Mann

Fiul Generalului Thura Shwe Mann d.n. 29.6.1978

M

A3f

Zay Zin Latt

Soția lui Toe Naing Mann; fiica lui Khin Shwe (J5a) d.n. 24.3.1981

F

A4a

Gen.-lt. Thein Sein

«Prim-ministru», d.n. 20.4 1945

M

A4b

Khin Khin Win

Soția gen.-lt. Thein Sein

F

A5a

Gen. (Thiha Thura) Tin Aung Myint Oo

(Thiha Thura este un titlu) «Secretar 1» d.n. 29.5.1950, Președintele Consiliului Național Olimpic Birman și Președintele Corporației Economice Birmane

M

A5b

Khin Saw Hnin

Soția gen.-lt. Thiha Thura Tin Aung Myint Oo

F

A5c

Căpitan Naing Lin Oo

Fiul gen.-lt. Thiha Thura Tin Aung Myint Oo

M

A5d

Hnin Yee Mon

Soția căpitanului Naing Lin Oo

F

A6a

Gen.-mr. Min Aung Hlaing

Șeful biroului de operațiuni speciale 2 (Kayah, Shan

States). Începând cu 23.6.2008 (fost B12a)

M

A6b

Kyu Kyu Hla

Soția gen.-mr. Min Aung Hlaing

F

A7a

Gen.-lt Tin Aye

Șeful Serviciilor de mentenanță, conducător al UMEHL

M

A7b

Kyi Kyi Ohn

Soția gen.-lt. Tin Aye

F

A7c

Zaw Min Aye

Fiul gen.-lt. Tin Aye

M

A8a

Gen.-lt. Ohn Myint

Șeful biroului de operațiuni speciale 1 (Kachin, Chin,

Sagaing, Magwe, Mandalay). Începând cu 23.6.2008 (fost B9a)

M

A8b

Nu Nu Swe

Soția gen.-lt. Ohn Myint

F

A8c

Kyaw Thiha alias Kyaw Thura

Fiul gen.-lt. Ohn Myint

M

A8d

Nwe Ei Ei Zin

Soția lui Kyaw Thiha

F

A9a

Gen.-mr. Hla Htay Win

Șeful serviciului de instruire a forțelor armate, începând cu 23.6.2008. (Fost B1a). Proprietar al Htay Co. (exploatare forestieră și prelucrarea cherestelei)

M

A9b

Mar Mar Wai

Soția gen.-mr. Hla Htay Win

F

A10a

Gen.-mr Ko Ko

Șeful biroului de operațiuni speciale 3 (Pegu, Irrawaddy, Arakan). Începând cu 23.6.2008 (fost B10a)

M

A10b

Sao Nwan Khun Sum

Soția gen.-mr. Ko Ko

F

A11a

Gen.-mr Thar Aye alias Tha Aye

Șeful biroului de operațiuni speciale 4 (Karen, Mon, Tenasserim), d.n. 16.2.1945

M

A11b

Wai Wai Khaing alias Wei Wei Khaing

Soția gen.-mr. Thar Aye

F

A11c

See Thu Aye

Fiul gen.-mr. Thar Aye

M

A12a

Gen.-lt Myint Swe

Șeful biroului de operațiuni speciale 5 (Naypyidaw, Rangoon/Yangon)

M

A12b

Khin Thet Htay

Soția gen.-lt. Myint Swe

F

A13a

Arnt Maung

Director general la pensie, Direcția pentru culte

M

B.   COMANDANȚI REGIONALI

| # | Numele | Informații de identificare (inclusiv comanda) | Sex (M/F) |
| --- | --- | --- | --- |
| B1a | Gen. de brigadă Win Myint | Rangoon (Yangon) | M |
| B1b | Kyin Myaing | Soția gen. de brigadă Win Myint | F |
| B2a | Gen. de brigadă Yar (Ya) Pyae (Pye) (Pyrit) | Est [Statul Shan (Sud)]. (Fost G23a) | M |
| B2b | Thinzar Win Sein | Soția gen. de brigadă Yar (Ya) Pyae (Pye) (Pyrit) | F |
| B3a | Gen. de brigadă Myint Soe | Nord-vest (Divizia Sagaing) și Ministru regional fără portofoliu | M |
| B4a | Gen. de brigadă Khin Zaw Oo | Divizia de coastă - Tanintharyi, d.n. 24.6.1951 | M |
| B5a | Gen. de brigadă Aung Than Htut | Nord-est [Statul Shan (Nord)] | M |
| B5b | Daw Cherry | Soția gen. de brigadă Aung Than Htut | F |
| B6a | Gen. de brigadă Tin Ngwe | Centru (Divizia Mandalay) | M |
| B6b | Khin Thida | Soția gen. de brigadă Tin Ngwe | F |
| B7a | Gen.mr. Thaung Aye | Vest (Statul Rakhine) (Fost B2a) | M |
| B7b | Thin Myo Myo Aung | Soția gen.mr. Thaung Aye | F |
| B8a | Gen. de brigadă Kyaw Swe | Sud-vest (Divizia Irrawaddy) și ministru regional fără portofoliu | M |
| B8b | Win Win Maw | Soția gen. de brigadă Kyaw Swe | F |
| B9a | Gen.-mr Soe Win | Nord (Statul Kachin) | M |
| B9b | Than Than Nwe | Soția gen.-mr. Soe Win | F |
| B10a | Gen-mr. Hla Min | Sud (Divizia Bago) | M |
| B11a | Gen. de brigadă Thet Naing Win | Sud-est (Statul Mon) | M |
| B12a | Gen.-mr. Kyaw Phyo | Triunghi [Statul Shan (Est)] | M |
| B13a | Gen.-mr. Wai Lwin | Naypyidaw | M |
| B13b | Swe Swe Oo | Soția gen.-mr. Wai Lwin | F |
| B13c | Wai Phyo Aung | Fiul gen.-mr. Wai Lwin | M |
| B13d | Oanmar (Ohnmar) Kyaw Tun | Soția lui Wai Phyo Aung | F |
| B13e | Wai Phyo | Fiul gen.-mr. Wai Lwin | M |
| B13f | Lwin Yamin | Fiica gen.-mr. Wai Lwin | F |

#

Numele

Informații de identificare (inclusiv comanda)

Sex (M/F)

B1a

Gen. de brigadă Win Myint

Rangoon (Yangon)

M

B1b

Kyin Myaing

Soția gen. de brigadă Win Myint

F

B2a

Gen. de brigadă Yar (Ya) Pyae (Pye) (Pyrit)

Est [Statul Shan (Sud)]. (Fost G23a)

M

B2b

Thinzar Win Sein

Soția gen. de brigadă Yar (Ya) Pyae (Pye) (Pyrit)

F

B3a

Gen. de brigadă Myint Soe

Nord-vest (Divizia Sagaing) și Ministru regional fără portofoliu

M

B4a

Gen. de brigadă Khin Zaw Oo

Divizia de coastă - Tanintharyi, d.n. 24.6.1951

M

B5a

Gen. de brigadă Aung Than Htut

Nord-est [Statul Shan (Nord)]

M

B5b

Daw Cherry

Soția gen. de brigadă Aung Than Htut

F

B6a

Gen. de brigadă Tin Ngwe

Centru (Divizia Mandalay)

M

B6b

Khin Thida

Soția gen. de brigadă Tin Ngwe

F

B7a

Gen.mr. Thaung Aye

Vest (Statul Rakhine) (Fost B2a)

M

B7b

Thin Myo Myo Aung

Soția gen.mr. Thaung Aye

F

B8a

Gen. de brigadă Kyaw Swe

Sud-vest (Divizia Irrawaddy) și ministru regional fără portofoliu

M

B8b

Win Win Maw

Soția gen. de brigadă Kyaw Swe

F

B9a

Gen.-mr Soe Win

Nord (Statul Kachin)

M

B9b

Than Than Nwe

Soția gen.-mr. Soe Win

F

B10a

Gen-mr. Hla Min

Sud (Divizia Bago)

M

B11a

Gen. de brigadă Thet Naing Win

Sud-est (Statul Mon)

M

B12a

Gen.-mr. Kyaw Phyo

Triunghi [Statul Shan (Est)]

M

B13a

Gen.-mr. Wai Lwin

Naypyidaw

M

B13b

Swe Swe Oo

Soția gen.-mr. Wai Lwin

F

B13c

Wai Phyo Aung

Fiul gen.-mr. Wai Lwin

M

B13d

Oanmar (Ohnmar) Kyaw Tun

Soția lui Wai Phyo Aung

F

B13e

Wai Phyo

Fiul gen.-mr. Wai Lwin

M

B13f

Lwin Yamin

Fiica gen.-mr. Wai Lwin

F

C.   COMANDANȚI REGIONALI ADJUNCȚI

| # | Numele | Informații de identificare (inclusiv comanda) | Sex (M/F) |
| --- | --- | --- | --- |
| C1a | Gen. de brigadă Kyaw Kyaw Tun | Rangoon (Yangon) | M |
| C1b | Khin May Latt | Soția gen. de brigadă Kyaw Kyaw Tun | F |
| C2a | Gen. de brigadă Than Htut Aung | Centru | M |
| C2b | Moe Moe Nwe | Soția gen. de brigadă Than Htut Aung | F |
| C3a | Gen. de brigadă Tin Maung Ohn | Nord-vest | M |
| C4a | Gen. de brigadă San Tun | Nord, d.n. 2.3.1951, Rangoon/Yangon | M |
| C4b | Tin Sein | Soția gen. de brigadă San Tun, d.n. 27.9.1950, Rangoon/Yangon | F |
| C4c | Ma Khin Ei Ei Tun | Fiica gen. de brigadă San Tun, d.n. 16.9.1979, Director al Ar Let Yone Co. Ltd | F |
| C4d | Min Thant | Fiul gen. de brigadă San Tun, d.n. 11.11.1982, Rangoon/Yangon, Director al Ar Let Yone Co. Ltd | M |
| C4e | Khin Mi Mi Tun | Fiica gen. de brigadă San Tun, d.n. 25.10.1984, Rangoon/Yangon, Director al Ar Let Yone Co. Ltd | F |
| C5a | Gen. de brigadă Hla Myint | Nord-est | M |
| C5b | Su Su Hlaing | Soția gen. de brigadă Hla Myint | F |
| C6a | Gen. de brigadă Wai Lin | Triunghi | M |
| C7a | Gen. de brigadă Win Myint | Est | M |
| C8a | Gen. de brigadă Zaw Min | Sud-est | M |
| C8b | Nyunt Nyunt Wai | Soția gen. de brigadă Zaw Min | F |
| C9a | Gen. de brigadă Hone Ngaing alias Hon Ngai | Zona de coastă | M |
| C10a | Gen. de brigadă Thura Maung Ni | Sud | M |
| C10b | Nan Myint Sein | Soția gen. de brigadă Thura Maung Ni | F |
| C11a | Gen. de brigadă Tint Swe | Sud-vest | M |
| C11b | Khin Thaung | Soția gen. de brigadă Tint Swe | F |
| C11c | Ye Min alias: Ye Kyaw Swar Swe | Fiul gen. de brigadă Tint Swe | M |
| C11d | Su Mon Swe | Soția lui Ye Min | F |
| C12a | Gen. de brigadă Tin Hlaing | Vest | M |
| C12b | Hla Than Htay | Soția gen. de brigadă Tin Hlaing | F |

#

Numele

Informații de identificare (inclusiv comanda)

Sex (M/F)

C1a

Gen. de brigadă Kyaw Kyaw Tun

Rangoon (Yangon)

M

C1b

Khin May Latt

Soția gen. de brigadă Kyaw Kyaw Tun

F

C2a

Gen. de brigadă Than Htut Aung

Centru

M

C2b

Moe Moe Nwe

Soția gen. de brigadă Than Htut Aung

F

C3a

Gen. de brigadă Tin Maung Ohn

Nord-vest

M

C4a

Gen. de brigadă San Tun

Nord, d.n. 2.3.1951, Rangoon/Yangon

M

C4b

Tin Sein

Soția gen. de brigadă San Tun, d.n. 27.9.1950, Rangoon/Yangon

F

C4c

Ma Khin Ei Ei Tun

Fiica gen. de brigadă San Tun, d.n. 16.9.1979, Director al Ar Let Yone Co. Ltd

F

C4d

Min Thant

Fiul gen. de brigadă San Tun, d.n. 11.11.1982, Rangoon/Yangon, Director al Ar Let Yone Co. Ltd

M

C4e

Khin Mi Mi Tun

Fiica gen. de brigadă San Tun, d.n. 25.10.1984, Rangoon/Yangon, Director al Ar Let Yone Co. Ltd

F

C5a

Gen. de brigadă Hla Myint

Nord-est

M

C5b

Su Su Hlaing

Soția gen. de brigadă Hla Myint

F

C6a

Gen. de brigadă Wai Lin

Triunghi

M

C7a

Gen. de brigadă Win Myint

Est

M

C8a

Gen. de brigadă Zaw Min

Sud-est

M

C8b

Nyunt Nyunt Wai

Soția gen. de brigadă Zaw Min

F

C9a

Gen. de brigadă Hone Ngaing alias Hon Ngai

Zona de coastă

M

C10a

Gen. de brigadă Thura Maung Ni

Sud

M

C10b

Nan Myint Sein

Soția gen. de brigadă Thura Maung Ni

F

C11a

Gen. de brigadă Tint Swe

Sud-vest

M

C11b

Khin Thaung

Soția gen. de brigadă Tint Swe

F

C11c

Ye Min alias: Ye Kyaw Swar Swe

Fiul gen. de brigadă Tint Swe

M

C11d

Su Mon Swe

Soția lui Ye Min

F

C12a

Gen. de brigadă Tin Hlaing

Vest

M

C12b

Hla Than Htay

Soția gen. de brigadă Tin Hlaing

F

D.   MINISTERS

| # | Numele | Informații de identificare (inclusiv ministerul) | Sex (M/F) |
| --- | --- | --- | --- |
| D1a | Gen.-mr. Htay Oo | Agricultură și Irigații (din 18.9.2004) (portofoliu anterior: Cooperativele, din 25.8.2003); Secretar general al USDA | M |
| D1b | Ni Ni Win | Soția gen.-mr. Htay Oo | F |
| D1c | Thein Zaw Nyo | Fiul cel mai mic al gen.-mr. Htay Oo | M |
| D2a | Gen. de brigadă Tin Naing Thein | Comerț (din 18.9.2004), portofoliu anterior: ministru adjunct al silviculturii, d.n. 1955 | M |
| D2b | Aye Aye | Soția gen. de brigadă Tin Naing Thein | F |
| D3a | Gen.-mr. Khin Maung Myint | Construcții și Ministrul Energiei Electrice 2 | M |
| D4a | Gen.-mr. Tin Htut | Cooperative (din 15.5.2006) | M |
| D4b | Tin Tin Nyunt | Soția gen.-mr. Tin Htut | F |
| D5a | Gen.-mr. Khin Aung Myint | Cultură (din 15.5.2006) | M |
| D5b | Khin Phyone | Soția gen.-mr. Khin Aung Myint | F |
| D6a | Dr. Chan Nyein | Educație (din 10.8.2005) portofoliu anterior: ministru adjunct al Științei și Tehnologiei, membru al Comitetului executiv al USDA, d.n. 1944 | M |
| D6b | Sandar Aung | Soția dr. Chan Nyein | F |
| D7a | Col. Zaw Min | Energie electrică (1) (din 15.5.2006), d.n. 10.1.1949 | M |
| D7b | Khin Mi Mi | Soția col. Zaw Min | F |
| D8a | Gen. de brigadă Lun Thi | Energie (din 20.12.1997), d.n. 18.7.1940 | M |
| D8b | Khin Mar Aye | Soția gen. de brigadă Lun Thi | F |
| D8c | Mya Sein Aye | Fiica gen. de Brigadă Lun Thi | F |
| D8d | Zin Maung Lun | Fiul gen. de brigadă Lun Thi | M |
| D8e | Zar Chi Ko | Soția lui Zin Maung Lun | F |
| D9a | Gen.-mr. Hla Tun | Finanțe și Venituri (din 1.2.2003), d.n. 11.7.1951 | M |
| D9b | Khin Than Win | Soția gen.-mr. Hla Tun | F |
| D10a | Nyan Win | Afaceri externe (din 18.9.2004), portofoliu anterior: comandant adjunct, Instruirea forțelor armate, d.n. 22.1.1953 | M |
| D10b | Myint Myint Soe | Soția lui Nyan Win, d.n. 15.1.1953 | F |
| D11a | Gen. de brigadă Thein Aung | Silvicultură (din 25.8.2003) | M |
| D11b | Khin Htay Myint | Soția gen. de brigadă Thein Aung | F |
| D12a | Prof. dr. Kyaw Myint | Sănătate (din 1.2.2003), d.n. 1940 | M |
| D12b | Nilar Thaw | Soția prof. dr. Kyaw Myint | F |
| D13a | Gen.-mr. Maung Oo | Afaceri Interne (din 5.11.2004) și Ministerul Imigrației și Populației din februarie 2009, d.n. 1952 | M |
| D13b | Nyunt Nyunt Oo | Soția gen.-mr. Maung Oo | F |
| D14a | Gen.-mr. Maung Maung Swe | Ministerul Protecției Sociale, al Ajutorului și al Restabilirii (din 15.5.2006) | M |
| D14b | Tin Tin Nwe | Soția gen.-mr. Maung Maung Swe | F |
| D14c | Ei Thet Thet Swe | Fiica gen.-mr. Maung Maung Swe | F |
| D14d | Kaung Kyaw Swe | Fiul gen.-mr. Maung Maung Swe | M |
| D15a | Aung Thaung | Industrie 1 (din 15.11.1997) | M |
| D15b | Khin Khin Yi | Soția lui Aung Thaung | F |
| D15c | Maior Moe Aung | Fiul lui Aung Thaung | M |
| D15d | Dr. Aye Khaing Nyunt | Soția maiorului Moe Aung | F |
| D15e | Nay Aung | Fiul lui Aung Thaung, om de afaceri, director general, Aung Yee Phyoe Co. Ltd și director IGE Co. Ltd | M |
| D15f | Khin Moe Nyunt | Soția lui Nay Aung | F |
| D15g | Maior Pyi Aung alias Pye Aung | Fiul lui Aung Thaung (căsătorit cu A2c). Director IGE Co. Ltd | M |
| D15h | Khin Ngu Yi Phyo | Fiica lui Aung Thaung | F |
| D15i | Dr. Thu Nanda Aung | Fiica lui Aung Thaung | F |
| D15j | Aye Myat Po Aung | Fiica lui Aung Thaung | F |
| D16a | Viceamiral Soe Thein | Industrie 2 (din iunie 2008). (Fost G38a) | M |
| D16b | Khin Aye Kyin | Soția viceamiralului Soe Thein | F |
| D16c | Yimon Aye | Fiica viceamiralului Soe Thein, d.n. 12,7.1980 | F |
| D16d | Aye Chan | Fiul viceamiralului Soe Thein, d.n. 23.9.1973 | M |
| D16e | Thida Aye | Fiica viceamiralului Soe Thein, d.n. 23.3.1979 | F |
| D17a | Gen. de brigadă Kyaw Hsan | Informații (din 13.9.2002) | M |
| D17b | Kyi Kyi Win | Soția gen. de brigadă Kyaw Hsan. Șeful departamentului de informații al Federației Femeilor de Afaceri din Myanmar | F |
| D18a | Gen. de brigadă Maung Maung Thein | Zootehnie și Pescuit | M |
| D18b | Myint Myint Aye | Soția gen. de brigadă Maung Maung Thein | F |
| D18c | Min Thein alias Ko Pauk | Fiul gen. de brigadă Maung Maung Thein | M |
| D19a | Gen. de brigadă Ohn Myint | Mine (din 15.11.1997) | M |
| D19b | San San | Soția gen. de brigadă Ohn Myint | F |
| D19c | Thet Naing Oo | Fiul gen. de brigadă Ohn Myint | M |
| D19d | Min Thet Oo | Fiul gen. de brigadă Ohn Myint | M |
| D20a | Soe Tha | Planificare Națională și Dezvoltare Economică (din 20.12.1997), d.n. 7.11.1944 | M |
| D20b | Kyu Kyu Win | Soția lui Soe Tha, d.n. 5.10.1980 | F |
| D20c | Kyaw Myat Soe | Fiul lui Soe Tha, d.n. 14.2.1973 | M |
| D20d | Wei Wei Lay | Soția lui Kyaw Myat Soe, d.n. 12.9.1978 | F |
| D20e | Aung Soe Tha | Fiul lui Soe Tha, d.n. 5.10.1983 | M |
| D20f | Myat Myitzu Soe | Fiica lui Soe Tha, d.n. 14.2.1973 | F |
| D20g | San Thida Soe | Fiica lui Soe Tha, d.n. 12.9.1978 | F |
| D20h | Phone Myat Soe | Fiul lui Soe Tha, d.n. 3.3.1983 | M |
| D21a | Col. Thein Nyunt | Progresul zonelor de frontieră, al etniilor naționale și al chestiunilor privind dezvoltarea (din 15.11.1997) și primarul capitalei Naypyidaw | M |
| D21b | Kyin Khaing (Khine) | Soția col. Thein Nyunt | F |
| D22a | Gen.-mr. Aung Min | Transporturi Feroviare (din 1.2.2003) | M |
| D22b | Wai Wai Thar alias Wai Wai Tha | Soția gen.-mr. Aung Min | F |
| D22c | Aye Min Aung | Fiica gen.-mr. Aung Min | F |
| D22d | Htoo Char Aung | Fiul gen.-mr. Aung Min | M |
| D23a | Gen. de brigadă Thura Myint Maung | Culte (din 25.8.2003) | M |
| D23b | Aung Kyaw Soe | Fiul gen. de brigadă Thura Myint Maung | M |
| D23c | Su Su Sandi | Soția lui Aung Kyaw Soe | F |
| D23d | Zin Myint Maung | Fiica gen. de brigadă Thura Myint Maung | F |
| D24a | Thaung | Știință și Tehnologie (din 11.1998), d.n. 6.7.1937 | M |
| D24b | May Kyi Sein | Soția lui Thaung | F |
| D24c | Aung Kyi | Fiul lui Thaung, d.n. 1971 | M |
| D25a | Gen. de brigadă Thura Aye Myint | Sport (din 29.10.1999) | M |
| D25b | Aye Aye | Soția gen. de brigadă Thura Aye Myint | F |
| D25c | Nay Linn | Fiul gen. de brigadă Thura Aye Myint | M |
| D26a | Gen. de brigadă Thein Zaw | Ministerul Telecomunicațiilor, Poștei și Telegrafiei (din 10.5.2001) | M |
| D26b | Mu Mu Win | Soția gen. de brigadă Thein Zaw | F |
| D27a | Gen.-mr. Thein Swe | Transporturi, din 18.9.2004 (portofoliu anterior: Cabinetul Primului-ministru, din 25.8.2003) | M |
| D27b | Mya Theingi | Soția gen.-mr. Thein Swe | F |
| D28a | Gen.-mr. Soe Naing | Ministrul Industriei Hoteliere și Turismului (din 15.5.2006) | M |
| D28b | Tin Tin Latt | Soția gen.-mr. Soe Naing | F |
| D28c | Wut Yi Oo | Fiica gen.-mr. Soe Naing | F |
| D28d | Căpitan Htun Zaw Win | Soțul dnei Wut Yi Oo | M |
| D28e | Yin Thu Aye | Fiica gen.-mr. Soe Naing | F |
| D28f | Yi Phone Zaw | Fiul gen.-mr. Soe Naing | M |
| D29a | Gen.-mr. Khin Maung Myint | Energie Electrică (2) (minister nou) (din 15.5.2006) | M |
| D29b | Win Win Nu | Soția gen.-mr. Khin Maung Myint | F |
| D30a | Aung Kyi | Muncă/Ocuparea forței de muncă (numit ministru pentru relații la 8.10.2007, însărcinat cu relațiile cu Aung San Suu Kyi) | M |
| D30b | Thet Thet Swe | Soția lui Aung Kyi | F |
| D31a | Kyaw Thu | Președinte al comitetului de selecție și de formare a funcționarilor, d.n. 15.8.1949 | M |
| D31b | Lei Lei Kyi | Soția lui Kyaw Thu | F |

#

Numele

Informații de identificare (inclusiv ministerul)

Sex (M/F)

D1a

Gen.-mr. Htay Oo

Agricultură și Irigații (din 18.9.2004) (portofoliu anterior: Cooperativele, din 25.8.2003); Secretar general al USDA

M

D1b

Ni Ni Win

Soția gen.-mr. Htay Oo

F

D1c

Thein Zaw Nyo

Fiul cel mai mic al gen.-mr. Htay Oo

M

D2a

Gen. de brigadă Tin Naing Thein

Comerț (din 18.9.2004), portofoliu anterior: ministru adjunct al silviculturii, d.n. 1955

M

D2b

Aye Aye

Soția gen. de brigadă Tin Naing Thein

F

D3a

Gen.-mr. Khin Maung Myint

Construcții și Ministrul Energiei Electrice 2

M

D4a

Gen.-mr. Tin Htut

Cooperative (din 15.5.2006)

M

D4b

Tin Tin Nyunt

Soția gen.-mr. Tin Htut

F

D5a

Gen.-mr. Khin Aung Myint

Cultură (din 15.5.2006)

M

D5b

Khin Phyone

Soția gen.-mr. Khin Aung Myint

F

D6a

Dr. Chan Nyein

Educație (din 10.8.2005) portofoliu anterior: ministru adjunct al Științei și Tehnologiei, membru al Comitetului executiv al USDA, d.n. 1944

M

D6b

Sandar Aung

Soția dr. Chan Nyein

F

D7a

Col. Zaw Min

Energie electrică (1) (din 15.5.2006), d.n. 10.1.1949

M

D7b

Khin Mi Mi

Soția col. Zaw Min

F

D8a

Gen. de brigadă Lun Thi

Energie (din 20.12.1997), d.n. 18.7.1940

M

D8b

Khin Mar Aye

Soția gen. de brigadă Lun Thi

F

D8c

Mya Sein Aye

Fiica gen. de Brigadă Lun Thi

F

D8d

Zin Maung Lun

Fiul gen. de brigadă Lun Thi

M

D8e

Zar Chi Ko

Soția lui Zin Maung Lun

F

D9a

Gen.-mr. Hla Tun

Finanțe și Venituri (din 1.2.2003), d.n. 11.7.1951

M

D9b

Khin Than Win

Soția gen.-mr. Hla Tun

F

D10a

Nyan Win

Afaceri externe (din 18.9.2004), portofoliu anterior: comandant adjunct, Instruirea forțelor armate, d.n. 22.1.1953

M

D10b

Myint Myint Soe

Soția lui Nyan Win, d.n. 15.1.1953

F

D11a

Gen. de brigadă Thein Aung

Silvicultură (din 25.8.2003)

M

D11b

Khin Htay Myint

Soția gen. de brigadă Thein Aung

F

D12a

Prof. dr. Kyaw Myint

Sănătate (din 1.2.2003), d.n. 1940

M

D12b

Nilar Thaw

Soția prof. dr. Kyaw Myint

F

D13a

Gen.-mr. Maung Oo

Afaceri Interne (din 5.11.2004) și Ministerul Imigrației și Populației din februarie 2009, d.n. 1952

M

D13b

Nyunt Nyunt Oo

Soția gen.-mr. Maung Oo

F

D14a

Gen.-mr. Maung Maung Swe

Ministerul Protecției Sociale, al Ajutorului și al Restabilirii (din 15.5.2006)

M

D14b

Tin Tin Nwe

Soția gen.-mr. Maung Maung Swe

F

D14c

Ei Thet Thet Swe

Fiica gen.-mr. Maung Maung Swe

F

D14d

Kaung Kyaw Swe

Fiul gen.-mr. Maung Maung Swe

M

D15a

Aung Thaung

Industrie 1 (din 15.11.1997)

M

D15b

Khin Khin Yi

Soția lui Aung Thaung

F

D15c

Maior Moe Aung

Fiul lui Aung Thaung

M

D15d

Dr. Aye Khaing Nyunt

Soția maiorului Moe Aung

F

D15e

Nay Aung

Fiul lui Aung Thaung, om de afaceri, director general, Aung Yee Phyoe Co. Ltd și director IGE Co. Ltd

M

D15f

Khin Moe Nyunt

Soția lui Nay Aung

F

D15g

Maior Pyi Aung alias Pye Aung

Fiul lui Aung Thaung (căsătorit cu A2c). Director IGE Co. Ltd

M

D15h

Khin Ngu Yi Phyo

Fiica lui Aung Thaung

F

D15i

Dr. Thu Nanda Aung

Fiica lui Aung Thaung

F

D15j

Aye Myat Po Aung

Fiica lui Aung Thaung

F

D16a

Viceamiral Soe Thein

Industrie 2 (din iunie 2008). (Fost G38a)

M

D16b

Khin Aye Kyin

Soția viceamiralului Soe Thein

F

D16c

Yimon Aye

Fiica viceamiralului Soe Thein, d.n. 12,7.1980

F

D16d

Aye Chan

Fiul viceamiralului Soe Thein, d.n. 23.9.1973

M

D16e

Thida Aye

Fiica viceamiralului Soe Thein, d.n. 23.3.1979

F

D17a

Gen. de brigadă Kyaw Hsan

Informații (din 13.9.2002)

M

D17b

Kyi Kyi Win

Soția gen. de brigadă Kyaw Hsan. Șeful departamentului de informații al Federației Femeilor de Afaceri din Myanmar

F

D18a

Gen. de brigadă Maung Maung Thein

Zootehnie și Pescuit

M

D18b

Myint Myint Aye

Soția gen. de brigadă Maung Maung Thein

F

D18c

Min Thein alias Ko Pauk

Fiul gen. de brigadă Maung Maung Thein

M

D19a

Gen. de brigadă Ohn Myint

Mine (din 15.11.1997)

M

D19b

San San

Soția gen. de brigadă Ohn Myint

F

D19c

Thet Naing Oo

Fiul gen. de brigadă Ohn Myint

M

D19d

Min Thet Oo

Fiul gen. de brigadă Ohn Myint

M

D20a

Soe Tha

Planificare Națională și Dezvoltare Economică (din 20.12.1997), d.n. 7.11.1944

M

D20b

Kyu Kyu Win

Soția lui Soe Tha, d.n. 5.10.1980

F

D20c

Kyaw Myat Soe

Fiul lui Soe Tha, d.n. 14.2.1973

M

D20d

Wei Wei Lay

Soția lui Kyaw Myat Soe, d.n. 12.9.1978

F

D20e

Aung Soe Tha

Fiul lui Soe Tha, d.n. 5.10.1983

M

D20f

Myat Myitzu Soe

Fiica lui Soe Tha, d.n. 14.2.1973

F

D20g

San Thida Soe

Fiica lui Soe Tha, d.n. 12.9.1978

F

D20h

Phone Myat Soe

Fiul lui Soe Tha, d.n. 3.3.1983

M

D21a

Col. Thein Nyunt

Progresul zonelor de frontieră, al etniilor naționale și al chestiunilor privind dezvoltarea (din 15.11.1997) și primarul capitalei Naypyidaw

M

D21b

Kyin Khaing (Khine)

Soția col. Thein Nyunt

F

D22a

Gen.-mr. Aung Min

Transporturi Feroviare (din 1.2.2003)

M

D22b

Wai Wai Thar alias Wai Wai Tha

Soția gen.-mr. Aung Min

F

D22c

Aye Min Aung

Fiica gen.-mr. Aung Min

F

D22d

Htoo Char Aung

Fiul gen.-mr. Aung Min

M

D23a

Gen. de brigadă Thura Myint Maung

Culte (din 25.8.2003)

M

D23b

Aung Kyaw Soe

Fiul gen. de brigadă Thura Myint Maung

M

D23c

Su Su Sandi

Soția lui Aung Kyaw Soe

F

D23d

Zin Myint Maung

Fiica gen. de brigadă Thura Myint Maung

F

D24a

Thaung

Știință și Tehnologie (din 11.1998), d.n. 6.7.1937

M

D24b

May Kyi Sein

Soția lui Thaung

F

D24c

Aung Kyi

Fiul lui Thaung, d.n. 1971

M

D25a

Gen. de brigadă Thura Aye Myint

Sport (din 29.10.1999)

M

D25b

Aye Aye

Soția gen. de brigadă Thura Aye Myint

F

D25c

Nay Linn

Fiul gen. de brigadă Thura Aye Myint

M

D26a

Gen. de brigadă Thein Zaw

Ministerul Telecomunicațiilor, Poștei și Telegrafiei (din 10.5.2001)

M

D26b

Mu Mu Win

Soția gen. de brigadă Thein Zaw

F

D27a

Gen.-mr. Thein Swe

Transporturi, din 18.9.2004 (portofoliu anterior: Cabinetul Primului-ministru, din 25.8.2003)

M

D27b

Mya Theingi

Soția gen.-mr. Thein Swe

F

D28a

Gen.-mr. Soe Naing

Ministrul Industriei Hoteliere și Turismului (din 15.5.2006)

M

D28b

Tin Tin Latt

Soția gen.-mr. Soe Naing

F

D28c

Wut Yi Oo

Fiica gen.-mr. Soe Naing

F

D28d

Căpitan Htun Zaw Win

Soțul dnei Wut Yi Oo

M

D28e

Yin Thu Aye

Fiica gen.-mr. Soe Naing

F

D28f

Yi Phone Zaw

Fiul gen.-mr. Soe Naing

M

D29a

Gen.-mr. Khin Maung Myint

Energie Electrică (2) (minister nou) (din 15.5.2006)

M

D29b

Win Win Nu

Soția gen.-mr. Khin Maung Myint

F

D30a

Aung Kyi

Muncă/Ocuparea forței de muncă (numit ministru pentru relații la 8.10.2007, însărcinat cu relațiile cu Aung San Suu Kyi)

M

D30b

Thet Thet Swe

Soția lui Aung Kyi

F

D31a

Kyaw Thu

Președinte al comitetului de selecție și de formare a funcționarilor, d.n. 15.8.1949

M

D31b

Lei Lei Kyi

Soția lui Kyaw Thu

F

E.   MINIȘTRI ADJUNCȚI

| # | Numele | Informații de identificare (inclusiv ministerul) | Sex (M/F) |
| --- | --- | --- | --- |
| E1a | Ohn Myint | Agricultură și Irigații (din 15.11.1997) | M |
| E1b | Thet War | Soția lui Ohn Myint | F |
| E2a | Gen. de brigadă Aung Tun | Comerț (din 13.9.2003) | M |
| E3a | Gen. de brigadă Myint Thein | Construcții (din 5.1.2000) | M |
| E3b | Mya Than | Soția gen. de brigadă Myint Thein | F |
| E4a | U Tint Swe | Construcții (din 7.5.1998) | M |
| E5a | Gen.-mr. Aye Myint | Apărare (din 15.5.2006) | M |
| E6a | Gen. de brigadă Aung Myo Min | Educație (din 19.11.2003) | M |
| E6b | Thazin Nwe | Soția gen. de brigadă Aung Myo Min | F |
| E6c | Si Thun Aung | Fiul gen. de brigadă Aung Myo Min | M |
| E7a | Myo Myint | Energie electrică (1) (din 29.10.1999) | M |
| E7b | Tin Tin Myint | Soția lui Myo Myint | F |
| E7c | Aung Khaing Moe | Fiul lui Myo Myint, d.n. 25.6.1967
  (se crede că în prezent se află în Regatul Unit; a plecat înainte ca numele său să fie inclus pe listă) | M |
| E8a | Gen. de brigadă Than Htay | Energie (din 25.8.2003) | M |
| E8b | Soe Wut Yi | Soția gen. de brigadă Than Htay | F |
| E9a | Col. Hla Thein Swe | Finanțe și Venituri (din 25.8.2003) | M |
| E9b | Thida Win | Soția col. Hla Thein Swe | F |
| E10a | Gen. de brigadă Win Myint | Energie electrică (2) | M |
| E10b | Daw Tin Ma Ma Than | Soția Gen. de brigadă Win Myint | F |
| E11a | Maung Myint | Afaceri Externe (din 18.9.2004) | M |
| E11b | Dr. Khin Mya Win | Soția lui Maung Myint | F |
| E12a | Prof. dr. Mya Oo | Sănătate (din 16.11.1997), d.n. 25.1.1940 | M |
| E12b | Tin Tin Mya | Soția prof. dr. Mya Oo | F |
| E12c | Dr. Tun Tun Oo | Fiul prof. dr. Mya Oo, d.n. 26.7.1965 | M |
| E12d | Dr. Mya Thuzar | Fiica prof. dr. Mya Oo, d.n. 23.9.1971 | F |
| E12e | Mya Thidar | Fiica prof. dr. Mya Oo, d.n. 10.6.1973 | F |
| E12f | Mya Nandar | Fiica prof. dr. Mya Oo, d.n. 29.5.1976 | F |
| E13a | Gen. de brigadă Phone Swe | Afaceri Interne (din 25.8.2003) | M |
| E13b | San San Wai | Soția gen. de brigadă Phone Swe | F |
| E14a | Gen. de brigadă Aye Myint Kyu | Industria Hotelieră și Turism (din 16.11.1997) | M |
| E14b | Khin Swe Myint | Soția gen. de brigadă Aye Myint Kyu | F |
| E15a | Gen. de brigadă Win Sein | Imigrație și Populație (din noiembrie 2006) | M |
| E15b | Wai Wai Linn | Soția gen. de brigadă Win Sein | F |
| E16a | Lt-col. Khin Maung Kyaw | Industrie 2 (din 5.1.2000) | M |
| E16b | Mi Mi Wai | Soția lt.-col. Khin Maung Kyaw | F |
| E17a | Col. Tin Ngwe | Progresul zonelor de frontieră, al etniilor naționale și al chestiunilor privind dezvoltarea (din 25.8.2003) | M |
| E17b | Khin Mya Chit | Soția col. Tin Ngwe | F |
| E18a | Thura Thaung Lwin | (Thura este un titlu), Transporturi Feroviare (din 16.11.1997) | M |
| E18b | Dr. Yi Yi Htwe | Soția lui Thura Thaung Lwin | F |
| E19a | Gen. de brigadă Thura Aung Ko | (Thura este un titlu), Culte, USDA, membru al Comitetului executiv central (din 17.11.1997) | M |
| E19b | Myint Myint Yee alias Yi Yi Myint | Soția gen. de brigadă Thura Aung Ko | F |
| E20a | Kyaw Soe | Știință și Tehnologie (din 15.11.2004) | M |
| E21a | Col. Thurein Zaw | Planificare Națională și Dezvoltare Economică
  (din 10.8.2005) | M |
| E21b | Tin Ohn Myint | Soția col. Thurein Zaw | F |
| E22a | Gen. de brigadă Kyaw Myin | Protecție Socială, Ajutor și Restabilire (din 25.8.2003) | M |
| E22b | Khin Nwe Nwe | Soția gen. de brigadă Kyaw Myin | F |
| E23a | Pe Than | Transporturi Feroviare (din 14.11.1998) | M |
| E23b | Cho Cho Tun | Soția lui Pe Than | F |
| E24a | Col. Nyan Tun Aung | Transporturi (din 25.8.2003) | M |
| E24b | Wai Wai | Soția col. Nyan Tun Aung | F |
| E25a | Dr. Paing Soe | Sănătate (Ministru adjunct suplimentar) (din 15.5.2006) | M |
| E25b | Khin Mar Swe | Soția dr. Paing Soe | F |
| E26a | Gen.-mr. Thein Tun | Ministru adjunct al Poștei și Telecomunicațiilor | M |
| E26b | Mya Mya Win | Soția lui Thein Tun | F |
| E27a | Gen.-mr. Kyaw Swa Khaing | Ministru adjunct al Industriei | M |
| E27b | Khin Phyu Mar | Soția lui Kyaw Swa Khaing | F |
| E28a | Gen.-mr. Thein Htay | Ministru adjunct al Apărării | M |
| E28b | Myint Myint Khine | Soția gen.-mr. Thein Htay | F |
| E29a | Gen. de brigadă Tin Tun Aung | Ministru adjunct al Muncii (din 7.11.2007) | M |

#

Numele

Informații de identificare (inclusiv ministerul)

Sex (M/F)

E1a

Ohn Myint

Agricultură și Irigații (din 15.11.1997)

M

E1b

Thet War

Soția lui Ohn Myint

F

E2a

Gen. de brigadă Aung Tun

Comerț (din 13.9.2003)

M

E3a

Gen. de brigadă Myint Thein

Construcții (din 5.1.2000)

M

E3b

Mya Than

Soția gen. de brigadă Myint Thein

F

E4a

U Tint Swe

Construcții (din 7.5.1998)

M

E5a

Gen.-mr. Aye Myint

Apărare (din 15.5.2006)

M

E6a

Gen. de brigadă Aung Myo Min

Educație (din 19.11.2003)

M

E6b

Thazin Nwe

Soția gen. de brigadă Aung Myo Min

F

E6c

Si Thun Aung

Fiul gen. de brigadă Aung Myo Min

M

E7a

Myo Myint

Energie electrică (1) (din 29.10.1999)

M

E7b

Tin Tin Myint

Soția lui Myo Myint

F

E7c

Aung Khaing Moe

Fiul lui Myo Myint, d.n. 25.6.1967

(se crede că în prezent se află în Regatul Unit; a plecat înainte ca numele său să fie inclus pe listă)

M

E8a

Gen. de brigadă Than Htay

Energie (din 25.8.2003)

M

E8b

Soe Wut Yi

Soția gen. de brigadă Than Htay

F

E9a

Col. Hla Thein Swe

Finanțe și Venituri (din 25.8.2003)

M

E9b

Thida Win

Soția col. Hla Thein Swe

F

E10a

Gen. de brigadă Win Myint

Energie electrică (2)

M

E10b

Daw Tin Ma Ma Than

Soția Gen. de brigadă Win Myint

F

E11a

Maung Myint

Afaceri Externe (din 18.9.2004)

M

E11b

Dr. Khin Mya Win

Soția lui Maung Myint

F

E12a

Prof. dr. Mya Oo

Sănătate (din 16.11.1997), d.n. 25.1.1940

M

E12b

Tin Tin Mya

Soția prof. dr. Mya Oo

F

E12c

Dr. Tun Tun Oo

Fiul prof. dr. Mya Oo, d.n. 26.7.1965

M

E12d

Dr. Mya Thuzar

Fiica prof. dr. Mya Oo, d.n. 23.9.1971

F

E12e

Mya Thidar

Fiica prof. dr. Mya Oo, d.n. 10.6.1973

F

E12f

Mya Nandar

Fiica prof. dr. Mya Oo, d.n. 29.5.1976

F

E13a

Gen. de brigadă Phone Swe

Afaceri Interne (din 25.8.2003)

M

E13b

San San Wai

Soția gen. de brigadă Phone Swe

F

E14a

Gen. de brigadă Aye Myint Kyu

Industria Hotelieră și Turism (din 16.11.1997)

M

E14b

Khin Swe Myint

Soția gen. de brigadă Aye Myint Kyu

F

E15a

Gen. de brigadă Win Sein

Imigrație și Populație (din noiembrie 2006)

M

E15b

Wai Wai Linn

Soția gen. de brigadă Win Sein

F

E16a

Lt-col. Khin Maung Kyaw

Industrie 2 (din 5.1.2000)

M

E16b

Mi Mi Wai

Soția lt.-col. Khin Maung Kyaw

F

E17a

Col. Tin Ngwe

Progresul zonelor de frontieră, al etniilor naționale și al chestiunilor privind dezvoltarea (din 25.8.2003)

M

E17b

Khin Mya Chit

Soția col. Tin Ngwe

F

E18a

Thura Thaung Lwin

(Thura este un titlu), Transporturi Feroviare (din 16.11.1997)

M

E18b

Dr. Yi Yi Htwe

Soția lui Thura Thaung Lwin

F

E19a

Gen. de brigadă Thura Aung Ko

(Thura este un titlu), Culte, USDA, membru al Comitetului executiv central (din 17.11.1997)

M

E19b

Myint Myint Yee alias Yi Yi Myint

Soția gen. de brigadă Thura Aung Ko

F

E20a

Kyaw Soe

Știință și Tehnologie (din 15.11.2004)

M

E21a

Col. Thurein Zaw

Planificare Națională și Dezvoltare Economică

(din 10.8.2005)

M

E21b

Tin Ohn Myint

Soția col. Thurein Zaw

F

E22a

Gen. de brigadă Kyaw Myin

Protecție Socială, Ajutor și Restabilire (din 25.8.2003)

M

E22b

Khin Nwe Nwe

Soția gen. de brigadă Kyaw Myin

F

E23a

Pe Than

Transporturi Feroviare (din 14.11.1998)

M

E23b

Cho Cho Tun

Soția lui Pe Than

F

E24a

Col. Nyan Tun Aung

Transporturi (din 25.8.2003)

M

E24b

Wai Wai

Soția col. Nyan Tun Aung

F

E25a

Dr. Paing Soe

Sănătate (Ministru adjunct suplimentar) (din 15.5.2006)

M

E25b

Khin Mar Swe

Soția dr. Paing Soe

F

E26a

Gen.-mr. Thein Tun

Ministru adjunct al Poștei și Telecomunicațiilor

M

E26b

Mya Mya Win

Soția lui Thein Tun

F

E27a

Gen.-mr. Kyaw Swa Khaing

Ministru adjunct al Industriei

M

E27b

Khin Phyu Mar

Soția lui Kyaw Swa Khaing

F

E28a

Gen.-mr. Thein Htay

Ministru adjunct al Apărării

M

E28b

Myint Myint Khine

Soția gen.-mr. Thein Htay

F

E29a

Gen. de brigadă Tin Tun Aung

Ministru adjunct al Muncii (din 7.11.2007)

M

F.   ALTE NUMIRI LEGATE DE TURISM

| # | Numele | Informații de identificare
  (inclusiv funcția ocupată) | Sex (M/F) |
| --- | --- | --- | --- |
| F1a | U Hla Htay | Director general al Direcției pentru Hoteluri și Turism (director general al serviciilor hoteliere și turistice din Myanmar până în august 2004) | M |
| F2a | Tin Maung Shwe | Director general adjunct, Direcția pentru Hoteluri și Turism | M |
| F3a | Soe Thein | Director general al serviciilor hoteliere și turistice din Myanmar din octombrie 2004 (post anterior: director general) | M |
| F4a | Khin Maung Soe | Director general | M |
| F5a | Tint Swe | Director general | M |
| F6a | Lt.-col. Yan Naing | Director general, Ministerul Industriei Hoteliere și Turismului | M |
| F7a | Kyi Kyi Aye | Director pentru promovarea turismului, Ministerul Industriei Hoteliere și Turismului | F |

#

Numele

Informații de identificare

(inclusiv funcția ocupată)

Sex (M/F)

F1a

U Hla Htay

Director general al Direcției pentru Hoteluri și Turism (director general al serviciilor hoteliere și turistice din Myanmar până în august 2004)

M

F2a

Tin Maung Shwe

Director general adjunct, Direcția pentru Hoteluri și Turism

M

F3a

Soe Thein

Director general al serviciilor hoteliere și turistice din Myanmar din octombrie 2004 (post anterior: director general)

M

F4a

Khin Maung Soe

Director general

M

F5a

Tint Swe

Director general

M

F6a

Lt.-col. Yan Naing

Director general, Ministerul Industriei Hoteliere și Turismului

M

F7a

Kyi Kyi Aye

Director pentru promovarea turismului, Ministerul Industriei Hoteliere și Turismului

F

G.   ÎNALȚI RESPONSABILI MILITARI

| # | Numele | Informații de identificare (inclusiv funcția) | Sex (M/F) |
| --- | --- | --- | --- |
| G1a | Gen.-mr. Hla Shwe | Adjutant General adjunct | M |
| G2a | Gen.-mr. Soe Maung | Judecător avocat general | M |
| G2b | Nang Phyu Phyu Aye | Soția gen.-mr. Soe Maung | F |
| G3a | Gen.-mr. Thein Htaik alias Hteik | Inspector General | M |
| G4a | Gen.-mr. Saw Hla | Comandantul poliției militare | M |
| G4b | Cho Cho Maw | Soția gen.-mr. Saw Hla | F |
| G5a | Gen.-mr. Htin Aung Kyaw | Adjunctul intendentului general | M |
| G5b | Khin Khin Maw | Soția gen.-mr. Htin Aung Kyaw | F |
| G6a | Gen.-mr. Lun Maung | Auditor general | M |
| G6b | May Mya Sein | Soția gen.-mr. Lun Maung | F |
| G7a | Gen.-mr. Nay Win | Asistent militar al președintelui SPDC | M |
| G8a | Gen.-mr. Hsan Hsint | General numiri militare; d.n. 1951 | M |
| G8b | Khin Ma Lay | Soția gen.-mr. Hsan Hsint | F |
| G8c | Okkar San Sint | Fiul gen.-mr. Hsan Hsint | M |
| G9a | Gen.-mr. Hla Aung Thein | Comandant de tabără militară, Rangoon | M |
| G9b | Amy Khaing | Soția lui Hla Aung Thein | F |
| G10a | Gen.-mr. Ye Myint | Șeful securității afacerilor militare | M |
| G10b | Myat Ngwe | Soția gen.-mr. Ye Myint | F |
| G11a | Gen. de brigadă Mya Win | Comandant, Colegiul Național de Apărare | M |
| G12a | Gen. de brigadă Maung Maung Aye | Comandant, Colegiul Național de Apărare (începând cu iunie 2008) | M |
| G12b | San San Yee | Soția gen. de brigadă Maung Maung Aye | F |
| G13a | Gen. de brigadă Tun Tun Oo | Director pentru relații publice și război psihologic | M |
| G14a | Gen.-mr. Thein Tun | Director pentru semnalistică; membru al Comitetului de gestionare a convocării Convenției Naționale | M |
| G15a | Gen.-mr. Than Htay | Director pentru aprovizionare și transporturi | M |
| G15b | Nwe Nwe Win | Soția gen.-mr. Than Htay | F |
| G16a | Gen.-mr. Khin Maung Tint | Director al imprimeriei pentru lucrări publicate în condiții de securitate | M |
| G17a | Gen.-mr. Sein Lin | Director, MOD (postul exact necunoscut. Fost director al serviciilor de mentenanță) | M |
| G18a | Gen.-mr. Kyi Win | Director pentru artilerie și vehicule blindate, membru în consiliul UMEHL | M |
| G18b | Khin Mya Mon | Soția gen.-mr. Kyi Win | F |
| G19a | Gen.-mr. Tin Tun | Director pentru construcții militare | M |
| G19b | Khin Myint Wai | Soția gen.-mr. Tin Tun | F |
| G20a | Gen.-mr. Aung Thein | Director pentru restabilire | M |
| G20b | Htwe Yi alias Htwe Htwe Yi | Soția gen.-mr. Aung Thein | F |
| G21a | Gen. de brigadă Hla Htay Win | Comandant adjunct, Instruirea forțelor armate | M |
| G22a | Gen. de brigadă Than Maung | Comandant adjunct al Colegiului Național de Apărare | M |
| G23a | Gen. de brigadă Win Myint | Rectorul Academiei Tehnologice a Serviciilor de Apărare | M |
| G24a | Gen. de brigadă Tun Nay Lin | Rector/Comandant; Academia Medicală a Serviciilor de Apărare | M |
| G25a | Gen. de brigadă Than Sein | Comandantul spitalului serviciilor de apărare, Mingaladon, d.n. 1.2.1946, l.n. Bago | M |
| G25b | Rosy Mya Than | Soția gen. de brigadă Than Sein | F |
| G26a | Gen. de brigadă Win Than | Director pentru aprovizionare și director general al Union of Myanmar Economic Holdings (post deținut anterior de General-Maior Win Hlaing, K1a) | M |
| G27a | Gen. de brigadă Than Maung | Director al miliției populare și al forțelor de frontieră | M |
| G28a | Gen.-mr. Khin Maung Win | Director în industriile de apărare | M |
| G29a | Gen. de brigadă Kyaw Swa Khine | Director în industriile de apărare | M |
| G30a | Gen. de brigadă Win Aung | Membru al comitetului de selecție și de formare a funcționarilor | M |
| G31a | Gen. de brigadă Soe Oo | Membru al comitetului de selecție și de formare a funcționarilor | M |
| G32a | Gen. de brigadă Nyi Tun alias Nyi Htun | Membru al comitetului de selecție și de formare a funcționarilor | M |
| G33a | Gen. de brigadă Kyaw Aung | Membru al comitetului de selecție și de formare a funcționarilor | M |
| G34a | Gen.-mr. Myint Hlaing | Șef al Statului-Major (Apărarea Aeriană) | M |
| G34b | Khin Thant Sin | Soția gen.-mr. Myint Hlaing | F |
| G34c | Hnin Nandar Hlaing | Fiica gen.-mr. Myint Hlaing | F |
| G34d | Thant Sin Hlaing | Fiul gen.-mr. Myint Hlaing | M |
| G35a | Gen.- mr. Mya Win | Director, Ministerul Apărării | M |
| G36a | Gen.- mr. Tin Soe | Director, Ministerul Apărării | M |
| G37a | Gen.-mr. Than Aung | Director, Ministerul Apărării | M |
| G38a | Gen.-mr. Ngwe Thein | Ministerul Apărării | M |
| G39a | Col. Thant Shin | Secretar, guvernul Uniunii Birmane | M |
| G40a | Gen.-mr. Thura Myint Aung | Adjutant general (fost B8a, promovat de la comandamentul regional sud-vest) | M |
| G41a | Gen.-mr. Maung Bo Shein | Inspector și auditor general al serviciilor apărării | M |
| G42a | Gen.-mr. Khin Zaw | Șeful biroului de operațiuni speciale 6 (Naypyidaw, Mandalay) promovat de la Comandamentul central | M |
| G42b | Khin Pyone Win | Soția gen.-mr. Khin Zaw | F |
| G42c | Kyi Tha Khin Zaw | Fiul gen.-mr. Khin Zaw | M |
| G42d | Su Khin Zaw | Fiica gen.-mr. Khin Zaw | F |
| G43a | Gen.-mr. Tha Aye | Ministerul Apărării | M |
| G44a | Col. Myat Thu | Comandantul Regiunii militare 1 Rangoon (Rangoon-ul de nord) | M |
| G45a | Col. Nay Myo | Comandantul Regiunii militare 2 (Rangoon-ul de Est) | M |
| G46a | Col. Tin Hsan | Comandantul Regiunii militare 3 (Rangoon-ul de Vest) | M |
| G47a | Col. Khin Maung Htun | Comandantul Regiunii militare 4 (Rangoon-ul de Sud) | M |
| G48a | Col. Tint Wai | Comandantul Comandamentului operațiunilor militare nr. 4 (Mawbi) | M |
| G49a | San Nyunt | Comandantul Unității de ajutor militar nr. 2 a securității afacerilor militare | M |
| G50a | Lt.-col. Zaw Win | Comandantul batalionului Lon Htein baza 3 Shwemyayar | M |
| G51a | Mr. Mya Thaung | Comandantul batalionului Lon Htein baza 5 Mawbi | M |
| G52a | Mr. Aung San Win | Comandantul batalionului Lon Htein baza 7 Thanlin Township | M |
| Marina militară |
| G53a | Contraamiral Nyan Tun | Comandant suprem (marina militară). Începând cu iunie 2008. Membru al consiliului UMEHL. (Fost G39a) | M |
| G53b | Khin Aye Myint | Soția contraamiralului Nyan Tun | F |
| G54a | Comodor Win Shein | Comandant, cartierul general de instrucție al marinei militare | M |
| G55a | Comodor gen. de brigadă
  Thura Thet Swe | Comandant al Comandamentului regional Taninthayi al marinei militare | M |
| G56a | Comodor Myint Lwin | Comandant al regiunii navale Irrawaddy | M |
| Forțele aeriene |
| G57a | Gen.-lt. Myat Hein | Comandant suprem (aviație) | M |
| G57b | Htwe Htwe Nyunt | Soția gen.-lt. Myat Hein | F |
| G58a | Gen.-mr. Khin Aung Myint | Șef al Statului-Major (Forțele aeriene) | M |
| G59a | Gen. de brigadă Ye Chit Pe | Membru al Statului-Major al comandantului suprem al aviației, Mingaladon | M |
| G60a | Gen. de brigadă Khin Maung Tin | Comandant al școlii de instrucție Shande pentru aviația militară, Meiktila | M |
| G61a | Gen. de brigadă Zin Yaw | Comandantul bazei aeriene Pathein. Șeful Statului-Major (aviația militară), membru al consiliului UMEHL | M |
| G61b | Khin Thiri | Soția gen. de brigadă Zin Yaw | F |
| G61c | Zin Mon Aye | Fiica gen. de brigadă Zin Yaw, d.n. 26.3.1985 | F |
| G61d | Htet Aung | Fiul gen. de brigadă Zin Yaw, d.n. 9.7.1988 | M |
| Divizii de infanterie ușoară (DIU) |
| G62a | Gen. de brigadă Than Htut | DIU 11 | M |
| G63a | Gen. de brigadă Tun Nay Lin | DIU 22 | M |
| G64a | Gen. de brigadă Tin Tun Aung | DIU 33, Sagaing | M |
| G65a | Gen. de brigadă Hla Myint Shwe | DIU 44 | M |
| G66a | Gen. de brigadă Aye Khin | 55 DIU, Lalaw | M |
| G67a | Gen. de brigadă San Myint | 66 DIU, Pyi | M |
| G68a | Gen. de brigadă Tun Than | 77 DIU, Bago | M |
| G69a | Gen. de brigadă Aung Kyaw Hla | 88 DIU, Magwe | M |
| G70a | Gen. de brigadă Tin Oo Lwin | 99 DIU, Meiktila | M |
| G71a | Gen. de brigadă Sein Win | 101 DIU, Pakokku | M |
| G72a | Col. Than Han | DIU 66 | M |
| G73a | Lt-col. Htwe Hla | DIU 66 | M |
| G74a | Lt-col. Han Nyunt | DIU 66 | M |
| G75a | Col. Ohn Myint | DIU 77 | M |
| G76a | Lt-col. Aung Kyaw Zaw | DIU 77 | M |
| G77a | Mr. Hla Phyo | DIU 77 | M |
| G78a | Col. Myat Thu | Comandant operațiuni tactice DIU 11 | M |
| G79a | Col. Htein Lin | Comandant operațiuni tactice DIU 11 | M |
| G80a | Lt-col. Tun Hla Aung | Comandant operațiuni tactice DIU 11 | M |
| G81a | Col. Aung Tun | Brigada 66 | M |
| G82a | Căpitan Thein Han | Brigada 66 | M |
| G82b | Hnin Wutyi Aung | Soția căpitanului Thein Han | F |
| G83a | Lt.-col. Mya Win | Comandant operațiuni tactice DIU 77 | M |
| G84a | Col. Win Te | Comandant operațiuni tactice DIU 77 | M |
| G85a | Col. Soe Htway | Comandant operațiuni tactice DIU 77 | M |
| G86a | Lt.-col. Tun Aye | Comandantul batalionului de infanterie ușoară 702 | M |
| G87a | Nyan Myint Kyaw | Comandantul batalionului de infanterie
  281 (Statul Mongyang Shan Est) | M |
| Alți generali de brigadă |
| G88a | Gen. de brigadă Htein Win | Postul Taikkyi | M |
| G89a | Gen. de brigadă Khin Maung Aye | Comandantul postului Meiktila | M |
| G90a | Gen. de brigadă Kyaw Oo Lwin | Comandantul postului Kalay | M |
| G91a | Gen. de brigadă Khin Zaw Win | Postul Khamaukgyi | M |
| G92a | Gen. de brigadă Kyaw Aung, | Regiunea militară de sud, comandantul postului Toungoo | M |
| G93a | Gen. de brigadă Myint Hein | Operațiuni militare comandament - 3, postul Mogaung, | M |
| G94a | Gen. de brigadă Tin Ngwe | Ministerul Apărării | M |
| G95a | Gen. de brigadă Myo Lwin | Operațiuni militare comandament -7, postul Pekon | M |
| G96a | Gen. de brigadă Myint Soe | Operațiuni militare comandament -5, postul Taungup | M |
| G97a | Gen. de brigadă Myint Aye | Operațiuni militare comandament -9, postul Kyauktaw | |
| G98a | Gen. de brigadă Nyunt Hlaing | Operațiuni militare comandament -17, postul Mong Pan | M |
| G99a | Gen. de brigadă Ohn Myint | Membru USDA CEC din statul Mon | M |
| G100a | Gen. de brigadă Soe Nwe | Operațiuni militare comandament -21, postul Bhamo | M |
| G101a | Gen. de brigadă Than Tun | Comandantul postului Kyaukpadaung | M |
| G102a | Gen. de brigadă Than Tun Aung | Comandamentul pentru operațiuni regionale - Sittwe | M |
| G103a | Gen. de brigadă Thaung Htaik | Comandantul postului Aungban | M |
| G104a | Gen. de brigadă Thein Hteik | Operațiuni militare comandament -13, postul Bokpyin | M |
| G105a | Gen. de brigadă Thura Myint Thein | Comandamentul pentru operațiuni tactice Namhsan | M |
| G106a | Gen. de brigadă Win Aung | Comandantul postului Mong Hsat | M |
| G107a | Gen. de brigadă Myo Tint | Ofițer în misiune specială Ministerul Transporturilor | M |
| G108a | Gen. de brigadă Thura Sein Thaung | Ofițer în misiune specială Ministerul Protecției Sociale | M |
| G109a | Gen. de brigadă Phone Zaw Han | Primarul orașului Mandalay din februarie 2005 și președinte al Comitetului de dezvoltare a orașului Mandalay, funcție anterioară: comandant al Kyaukme | M |
| G109b | Moe Thidar | Soția gen. de brigadă Phone Zaw Han | F |
| G110a | Gen. de brigadă Win Myint | Comandantul postului Pyinmana | M |
| G111a | Gen. de brigadă Kyaw Swe | Comandantul postului Pyin Oo Lwin | M |
| G112a | Gen. de brigadă Soe Win | Comandantul postului Bahtoo | M |
| G113a | Gen. de brigadă Thein Htay | Ministerul Apărării | M |
| G114a | Gen. de brigadă Myint Soe | Comandantul postului Rangoon | M |
| G115a | Gen. de brigadă Myo Myint Thein | Comandant, serviciile de apărare ale spitalului Pyin Oo Lwin | M |
| G116a | Gen. de brigadă Sein Myint | Vicepreședinte al diviziei Bago a Consiliului pentru pace și dezvoltare | M |
| G117a | Gen. de brigadă Hong Ngai (Ngaing) | Președinte al Consiliului pentru pace și dezvoltare al statului Chin | M |
| G118a | Gen. de brigadă Win Myint | Președinte al Consiliului pentru pace și dezvoltare al statului Kayah | M |

#

Numele

Informații de identificare (inclusiv funcția)

Sex (M/F)

G1a

Gen.-mr. Hla Shwe

Adjutant General adjunct

M

G2a

Gen.-mr. Soe Maung

Judecător avocat general

M

G2b

Nang Phyu Phyu Aye

Soția gen.-mr. Soe Maung

F

G3a

Gen.-mr. Thein Htaik alias Hteik

Inspector General

M

G4a

Gen.-mr. Saw Hla

Comandantul poliției militare

M

G4b

Cho Cho Maw

Soția gen.-mr. Saw Hla

F

G5a

Gen.-mr. Htin Aung Kyaw

Adjunctul intendentului general

M

G5b

Khin Khin Maw

Soția gen.-mr. Htin Aung Kyaw

F

G6a

Gen.-mr. Lun Maung

Auditor general

M

G6b

May Mya Sein

Soția gen.-mr. Lun Maung

F

G7a

Gen.-mr. Nay Win

Asistent militar al președintelui SPDC

M

G8a

Gen.-mr. Hsan Hsint

General numiri militare; d.n. 1951

M

G8b

Khin Ma Lay

Soția gen.-mr. Hsan Hsint

F

G8c

Okkar San Sint

Fiul gen.-mr. Hsan Hsint

M

G9a

Gen.-mr. Hla Aung Thein

Comandant de tabără militară, Rangoon

M

G9b

Amy Khaing

Soția lui Hla Aung Thein

F

G10a

Gen.-mr. Ye Myint

Șeful securității afacerilor militare

M

G10b

Myat Ngwe

Soția gen.-mr. Ye Myint

F

G11a

Gen. de brigadă Mya Win

Comandant, Colegiul Național de Apărare

M

G12a

Gen. de brigadă Maung Maung Aye

Comandant, Colegiul Național de Apărare (începând cu iunie 2008)

M

G12b

San San Yee

Soția gen. de brigadă Maung Maung Aye

F

G13a

Gen. de brigadă Tun Tun Oo

Director pentru relații publice și război psihologic

M

G14a

Gen.-mr. Thein Tun

Director pentru semnalistică; membru al Comitetului de gestionare a convocării Convenției Naționale

M

G15a

Gen.-mr. Than Htay

Director pentru aprovizionare și transporturi

M

G15b

Nwe Nwe Win

Soția gen.-mr. Than Htay

F

G16a

Gen.-mr. Khin Maung Tint

Director al imprimeriei pentru lucrări publicate în condiții de securitate

M

G17a

Gen.-mr. Sein Lin

Director, MOD (postul exact necunoscut. Fost director al serviciilor de mentenanță)

M

G18a

Gen.-mr. Kyi Win

Director pentru artilerie și vehicule blindate, membru în consiliul UMEHL

M

G18b

Khin Mya Mon

Soția gen.-mr. Kyi Win

F

G19a

Gen.-mr. Tin Tun

Director pentru construcții militare

M

G19b

Khin Myint Wai

Soția gen.-mr. Tin Tun

F

G20a

Gen.-mr. Aung Thein

Director pentru restabilire

M

G20b

Htwe Yi alias Htwe Htwe Yi

Soția gen.-mr. Aung Thein

F

G21a

Gen. de brigadă Hla Htay Win

Comandant adjunct, Instruirea forțelor armate

M

G22a

Gen. de brigadă Than Maung

Comandant adjunct al Colegiului Național de Apărare

M

G23a

Gen. de brigadă Win Myint

Rectorul Academiei Tehnologice a Serviciilor de Apărare

M

G24a

Gen. de brigadă Tun Nay Lin

Rector/Comandant; Academia Medicală a Serviciilor de Apărare

M

G25a

Gen. de brigadă Than Sein

Comandantul spitalului serviciilor de apărare, Mingaladon, d.n. 1.2.1946, l.n. Bago

M

G25b

Rosy Mya Than

Soția gen. de brigadă Than Sein

F

G26a

Gen. de brigadă Win Than

Director pentru aprovizionare și director general al Union of Myanmar Economic Holdings (post deținut anterior de General-Maior Win Hlaing, K1a)

M

G27a

Gen. de brigadă Than Maung

Director al miliției populare și al forțelor de frontieră

M

G28a

Gen.-mr. Khin Maung Win

Director în industriile de apărare

M

G29a

Gen. de brigadă Kyaw Swa Khine

Director în industriile de apărare

M

G30a

Gen. de brigadă Win Aung

Membru al comitetului de selecție și de formare a funcționarilor

M

G31a

Gen. de brigadă Soe Oo

Membru al comitetului de selecție și de formare a funcționarilor

M

G32a

Gen. de brigadă Nyi Tun alias Nyi Htun

Membru al comitetului de selecție și de formare a funcționarilor

M

G33a

Gen. de brigadă Kyaw Aung

Membru al comitetului de selecție și de formare a funcționarilor

M

G34a

Gen.-mr. Myint Hlaing

Șef al Statului-Major (Apărarea Aeriană)

M

G34b

Khin Thant Sin

Soția gen.-mr. Myint Hlaing

F

G34c

Hnin Nandar Hlaing

Fiica gen.-mr. Myint Hlaing

F

G34d

Thant Sin Hlaing

Fiul gen.-mr. Myint Hlaing

M

G35a

Gen.- mr. Mya Win

Director, Ministerul Apărării

M

G36a

Gen.- mr. Tin Soe

Director, Ministerul Apărării

M

G37a

Gen.-mr. Than Aung

Director, Ministerul Apărării

M

G38a

Gen.-mr. Ngwe Thein

Ministerul Apărării

M

G39a

Col. Thant Shin

Secretar, guvernul Uniunii Birmane

M

G40a

Gen.-mr. Thura Myint Aung

Adjutant general (fost B8a, promovat de la comandamentul regional sud-vest)

M

G41a

Gen.-mr. Maung Bo Shein

Inspector și auditor general al serviciilor apărării

M

G42a

Gen.-mr. Khin Zaw

Șeful biroului de operațiuni speciale 6 (Naypyidaw, Mandalay) promovat de la Comandamentul central

M

G42b

Khin Pyone Win

Soția gen.-mr. Khin Zaw

F

G42c

Kyi Tha Khin Zaw

Fiul gen.-mr. Khin Zaw

M

G42d

Su Khin Zaw

Fiica gen.-mr. Khin Zaw

F

G43a

Gen.-mr. Tha Aye

Ministerul Apărării

M

G44a

Col. Myat Thu

Comandantul Regiunii militare 1 Rangoon (Rangoon-ul de nord)

M

G45a

Col. Nay Myo

Comandantul Regiunii militare 2 (Rangoon-ul de Est)

M

G46a

Col. Tin Hsan

Comandantul Regiunii militare 3 (Rangoon-ul de Vest)

M

G47a

Col. Khin Maung Htun

Comandantul Regiunii militare 4 (Rangoon-ul de Sud)

M

G48a

Col. Tint Wai

Comandantul Comandamentului operațiunilor militare nr. 4 (Mawbi)

M

G49a

San Nyunt

Comandantul Unității de ajutor militar nr. 2 a securității afacerilor militare

M

G50a

Lt.-col. Zaw Win

Comandantul batalionului Lon Htein baza 3 Shwemyayar

M

G51a

Mr. Mya Thaung

Comandantul batalionului Lon Htein baza 5 Mawbi

M

G52a

Mr. Aung San Win

Comandantul batalionului Lon Htein baza 7 Thanlin Township

M

Marina militară

G53a

Contraamiral Nyan Tun

Comandant suprem (marina militară). Începând cu iunie 2008. Membru al consiliului UMEHL. (Fost G39a)

M

G53b

Khin Aye Myint

Soția contraamiralului Nyan Tun

F

G54a

Comodor Win Shein

Comandant, cartierul general de instrucție al marinei militare

M

G55a

Comodor gen. de brigadă

Thura Thet Swe

Comandant al Comandamentului regional Taninthayi al marinei militare

M

G56a

Comodor Myint Lwin

Comandant al regiunii navale Irrawaddy

M

Forțele aeriene

G57a

Gen.-lt. Myat Hein

Comandant suprem (aviație)

M

G57b

Htwe Htwe Nyunt

Soția gen.-lt. Myat Hein

F

G58a

Gen.-mr. Khin Aung Myint

Șef al Statului-Major (Forțele aeriene)

M

G59a

Gen. de brigadă Ye Chit Pe

Membru al Statului-Major al comandantului suprem al aviației, Mingaladon

M

G60a

Gen. de brigadă Khin Maung Tin

Comandant al școlii de instrucție Shande pentru aviația militară, Meiktila

M

G61a

Gen. de brigadă Zin Yaw

Comandantul bazei aeriene Pathein. Șeful Statului-Major (aviația militară), membru al consiliului UMEHL

M

G61b

Khin Thiri

Soția gen. de brigadă Zin Yaw

F

G61c

Zin Mon Aye

Fiica gen. de brigadă Zin Yaw, d.n. 26.3.1985

F

G61d

Htet Aung

Fiul gen. de brigadă Zin Yaw, d.n. 9.7.1988

M

Divizii de infanterie ușoară (DIU)

G62a

Gen. de brigadă Than Htut

DIU 11

M

G63a

Gen. de brigadă Tun Nay Lin

DIU 22

M

G64a

Gen. de brigadă Tin Tun Aung

DIU 33, Sagaing

M

G65a

Gen. de brigadă Hla Myint Shwe

DIU 44

M

G66a

Gen. de brigadă Aye Khin

55 DIU, Lalaw

M

G67a

Gen. de brigadă San Myint

66 DIU, Pyi

M

G68a

Gen. de brigadă Tun Than

77 DIU, Bago

M

G69a

Gen. de brigadă Aung Kyaw Hla

88 DIU, Magwe

M

G70a

Gen. de brigadă Tin Oo Lwin

99 DIU, Meiktila

M

G71a

Gen. de brigadă Sein Win

101 DIU, Pakokku

M

G72a

Col. Than Han

DIU 66

M

G73a

Lt-col. Htwe Hla

DIU 66

M

G74a

Lt-col. Han Nyunt

DIU 66

M

G75a

Col. Ohn Myint

DIU 77

M

G76a

Lt-col. Aung Kyaw Zaw

DIU 77

M

G77a

Mr. Hla Phyo

DIU 77

M

G78a

Col. Myat Thu

Comandant operațiuni tactice DIU 11

M

G79a

Col. Htein Lin

Comandant operațiuni tactice DIU 11

M

G80a

Lt-col. Tun Hla Aung

Comandant operațiuni tactice DIU 11

M

G81a

Col. Aung Tun

Brigada 66

M

G82a

Căpitan Thein Han

Brigada 66

M

G82b

Hnin Wutyi Aung

Soția căpitanului Thein Han

F

G83a

Lt.-col. Mya Win

Comandant operațiuni tactice DIU 77

M

G84a

Col. Win Te

Comandant operațiuni tactice DIU 77

M

G85a

Col. Soe Htway

Comandant operațiuni tactice DIU 77

M

G86a

Lt.-col. Tun Aye

Comandantul batalionului de infanterie ușoară 702

M

G87a

Nyan Myint Kyaw

Comandantul batalionului de infanterie

281 (Statul Mongyang Shan Est)

M

Alți generali de brigadă

G88a

Gen. de brigadă Htein Win

Postul Taikkyi

M

G89a

Gen. de brigadă Khin Maung Aye

Comandantul postului Meiktila

M

G90a

Gen. de brigadă Kyaw Oo Lwin

Comandantul postului Kalay

M

G91a

Gen. de brigadă Khin Zaw Win

Postul Khamaukgyi

M

G92a

Gen. de brigadă Kyaw Aung,

Regiunea militară de sud, comandantul postului Toungoo

M

G93a

Gen. de brigadă Myint Hein

Operațiuni militare comandament - 3, postul Mogaung,

M

G94a

Gen. de brigadă Tin Ngwe

Ministerul Apărării

M

G95a

Gen. de brigadă Myo Lwin

Operațiuni militare comandament -7, postul Pekon

M

G96a

Gen. de brigadă Myint Soe

Operațiuni militare comandament -5, postul Taungup

M

G97a

Gen. de brigadă Myint Aye

Operațiuni militare comandament -9, postul Kyauktaw

G98a

Gen. de brigadă Nyunt Hlaing

Operațiuni militare comandament -17, postul Mong Pan

M

G99a

Gen. de brigadă Ohn Myint

Membru USDA CEC din statul Mon

M

G100a

Gen. de brigadă Soe Nwe

Operațiuni militare comandament -21, postul Bhamo

M

G101a

Gen. de brigadă Than Tun

Comandantul postului Kyaukpadaung

M

G102a

Gen. de brigadă Than Tun Aung

Comandamentul pentru operațiuni regionale - Sittwe

M

G103a

Gen. de brigadă Thaung Htaik

Comandantul postului Aungban

M

G104a

Gen. de brigadă Thein Hteik

Operațiuni militare comandament -13, postul Bokpyin

M

G105a

Gen. de brigadă Thura Myint Thein

Comandamentul pentru operațiuni tactice Namhsan

M

G106a

Gen. de brigadă Win Aung

Comandantul postului Mong Hsat

M

G107a

Gen. de brigadă Myo Tint

Ofițer în misiune specială Ministerul Transporturilor

M

G108a

Gen. de brigadă Thura Sein Thaung

Ofițer în misiune specială Ministerul Protecției Sociale

M

G109a

Gen. de brigadă Phone Zaw Han

Primarul orașului Mandalay din februarie 2005 și președinte al Comitetului de dezvoltare a orașului Mandalay, funcție anterioară: comandant al Kyaukme

M

G109b

Moe Thidar

Soția gen. de brigadă Phone Zaw Han

F

G110a

Gen. de brigadă Win Myint

Comandantul postului Pyinmana

M

G111a

Gen. de brigadă Kyaw Swe

Comandantul postului Pyin Oo Lwin

M

G112a

Gen. de brigadă Soe Win

Comandantul postului Bahtoo

M

G113a

Gen. de brigadă Thein Htay

Ministerul Apărării

M

G114a

Gen. de brigadă Myint Soe

Comandantul postului Rangoon

M

G115a

Gen. de brigadă Myo Myint Thein

Comandant, serviciile de apărare ale spitalului Pyin Oo Lwin

M

G116a

Gen. de brigadă Sein Myint

Vicepreședinte al diviziei Bago a Consiliului pentru pace și dezvoltare

M

G117a

Gen. de brigadă Hong Ngai (Ngaing)

Președinte al Consiliului pentru pace și dezvoltare al statului Chin

M

G118a

Gen. de brigadă Win Myint

Președinte al Consiliului pentru pace și dezvoltare al statului Kayah

M

H.   OFIȚERI MILITARI AFLAȚI LA CONDUCEREA PENITENCIARELOR ȘI A FORȚELOR DE POLIȚIE

| # | Numele | Informații de identificare (inclusiv funcția) | Sex (M/F) |
| --- | --- | --- | --- |
| H1a | Gen. de brigadă Khin Yi | DG Forțele de poliție din Myanmar | M |
| H1b | Khin May Soe | Soția gen. de brigadă Khin Yi | F |
| H2a | Zaw Win | Director general al departamentului penitenciarelor (Ministerul Afacerilor Interne) din august 2004, funcție anterioară: DG adjunct al forțelor de poliție din Myanmar și fost general de brigadă. Fost membru al armatei. | M |
| H2b | Nwe Ni San | Soția lui Zaw Win | F |
| H3a | Aung Saw Win | Director general, Biroul de investigații speciale | M |
| H4a | Gen. de brigadă de poliție Khin Maung Si | Șeful Inspectoratului General al Poliției | M |
| H5a | Lt.-col. Tin Thaw | Comandant al Institutului tehnic al guvernului | M |
| H6a | Maung Maung Oo | Șeful securității afacerilor militare, echipa de interogatoriu a penitenciarului Insein | M |
| H7a | Myo Aung | Director al penitenciarelor Rangoon | M |
| H8a | Gen. de brigadă de poliție Zaw Win | Director adjunct al poliției | M |
| H9a | Lt.-col. de poliție Zaw Min Aung | Ramură specială | M |

#

Numele

Informații de identificare (inclusiv funcția)

Sex (M/F)

H1a

Gen. de brigadă Khin Yi

DG Forțele de poliție din Myanmar

M

H1b

Khin May Soe

Soția gen. de brigadă Khin Yi

F

H2a

Zaw Win

Director general al departamentului penitenciarelor (Ministerul Afacerilor Interne) din august 2004, funcție anterioară: DG adjunct al forțelor de poliție din Myanmar și fost general de brigadă. Fost membru al armatei.

M

H2b

Nwe Ni San

Soția lui Zaw Win

F

H3a

Aung Saw Win

Director general, Biroul de investigații speciale

M

H4a

Gen. de brigadă de poliție Khin Maung Si

Șeful Inspectoratului General al Poliției

M

H5a

Lt.-col. Tin Thaw

Comandant al Institutului tehnic al guvernului

M

H6a

Maung Maung Oo

Șeful securității afacerilor militare, echipa de interogatoriu a penitenciarului Insein

M

H7a

Myo Aung

Director al penitenciarelor Rangoon

M

H8a

Gen. de brigadă de poliție Zaw Win

Director adjunct al poliției

M

H9a

Lt.-col. de poliție Zaw Min Aung

Ramură specială

M

I.   ASOCIAȚIA UNIUNE, SOLIDARITATE ȘI DEZVOLTARE (USDA)

(înalți responsabili USDA care nu au fost enumerați în altă parte)

| # | Numele | Informații de identificare
  (inclusiv funcția) | Sex (M/F) |
| --- | --- | --- | --- |
| I1a | Gen. de brigadă Aung Thein Lin (Lynn) | Primar al orașului Yangon și președinte al Comitetului de dezvoltare a orașului Yangon (secretar) și membru al Comitetului central de control executiv al USDA, d.n. 1952 | M |
| I1b | Khin San Nwe | Soția gen. de brigadă Aung Thein Lin | F |
| I1c | Thidar Myo | Fiica gen. de brigadă Aung Thein Lin | F |
| I2a | Col. Maung Par (Pa) | Viceprimar al orașului Yangon Dezvoltare I (membru al Comitetului Executiv Central I) | M |
| I2b | Khin Nyunt Myaing | Soția col. Maung Par | F |
| I2c | Naing Win Par | Fiul col. Maung Par | M |
| I3a | Nyan Tun Aung | Membru al Comitetului Executiv Central | M |
| I4a | Aye Myint | Membru al comitetului executiv al orașului Rangoun | M |
| I5a | Tin Hlaing | Membru al comitetului executiv al orașului Rangoun | M |
| I6a | Soe Nyunt | Ofițer de stat-major Yangon Est | M |
| I7a | Chit Ko Ko | Președinte al Consiliului pentru pace și dezvoltare din Mingala Taungnyunt Township | M |
| I8a | Soe Hlaing Oo | Secretar al Consiliului pentru pace și dezvoltare din Mingala Taungnyunt Township | M |
| I9a | Căpitan Kan Win | Șef al forțelor de poliție din Mingala Taungnyunt Township | M |
| I10a | That Zin Thein | Șef al Comitetului pentru dezvoltare din Mingala Taungnyunt | M |
| I11a | Khin Maung Myint | Șef al Departamentului pentru migrație și evidența populației din Mingala Taungnyunt | M |
| I12a | Zaw Lin | Secretar USDA Mingala Taungnyunt Township | M |
| I13a | Win Hlaing | Secretar asociat USDA Mingala Taungnyunt Township | M |
| I14a | San San Kyaw | Ofițer de stat-major în Departamentul de informații și relații cu publicul al Ministerului pentru Informații în Mingala Taungnyunt Township | F |
| I15a | Gen.-lt. Myint Hlaing | Ministerul Apărării și membru USDA | M |

#

Numele

Informații de identificare

(inclusiv funcția)

Sex (M/F)

I1a

Gen. de brigadă Aung Thein Lin (Lynn)

Primar al orașului Yangon și președinte al Comitetului de dezvoltare a orașului Yangon (secretar) și membru al Comitetului central de control executiv al USDA, d.n. 1952

M

I1b

Khin San Nwe

Soția gen. de brigadă Aung Thein Lin

F

I1c

Thidar Myo

Fiica gen. de brigadă Aung Thein Lin

F

I2a

Col. Maung Par (Pa)

Viceprimar al orașului Yangon Dezvoltare I (membru al Comitetului Executiv Central I)

M

I2b

Khin Nyunt Myaing

Soția col. Maung Par

F

I2c

Naing Win Par

Fiul col. Maung Par

M

I3a

Nyan Tun Aung

Membru al Comitetului Executiv Central

M

I4a

Aye Myint

Membru al comitetului executiv al orașului Rangoun

M

I5a

Tin Hlaing

Membru al comitetului executiv al orașului Rangoun

M

I6a

Soe Nyunt

Ofițer de stat-major Yangon Est

M

I7a

Chit Ko Ko

Președinte al Consiliului pentru pace și dezvoltare din Mingala Taungnyunt Township

M

I8a

Soe Hlaing Oo

Secretar al Consiliului pentru pace și dezvoltare din Mingala Taungnyunt Township

M

I9a

Căpitan Kan Win

Șef al forțelor de poliție din Mingala Taungnyunt Township

M

I10a

That Zin Thein

Șef al Comitetului pentru dezvoltare din Mingala Taungnyunt

M

I11a

Khin Maung Myint

Șef al Departamentului pentru migrație și evidența populației din Mingala Taungnyunt

M

I12a

Zaw Lin

Secretar USDA Mingala Taungnyunt Township

M

I13a

Win Hlaing

Secretar asociat USDA Mingala Taungnyunt Township

M

I14a

San San Kyaw

Ofițer de stat-major în Departamentul de informații și relații cu publicul al Ministerului pentru Informații în Mingala Taungnyunt Township

F

I15a

Gen.-lt. Myint Hlaing

Ministerul Apărării și membru USDA

M

J.   PERSOANE CARE AU BENEFICIAT DE POLITICILE ECONOMICE ALE GUVERNULUI ȘI ALTE PERSOANE ASOCIATE REGIMULUI

| # | Numele | Informații de identificare
  (inclusiv societatea) | Sex (M/F) |
| --- | --- | --- | --- |
| J1a | Tay Za | Director general, Htoo Trading Co; Htoo Construction Co., d.n. 18.7.1964; carte de identitate MYGN 006415. Tatăl: U Myint Swe (6.11.1924) Mama: Daw Ohn (12.8.1934) | M |
| J1b | Thidar Zaw | Soția lui Tay Za; d.n. 24.2.1964, carte de identitate KMYT 006865. Părinții: Zaw Nyunt (decedat), Htoo (decedat) | F |
| J1c | Pye Phyo Tay Za | Fiul lui Tay Za, d.n. 29.1.1987 | M |
| J1d | Ohn | Mama lui Tay Za, d.n. 12.8.1934 | F |
| J2a | Thiha | Fratele lui Tay Za (J1a), d.n. 24.6.1960. Director Htoo Trading. Distribuitor al London cigarettes (Myawaddy Trading) | M |
| J2b | Shwe Shwe Lin | Soția lui Thiha | F |
| J3a | Aung Ko Win alias Saya Kyaung | Kanbawza Bank, de asemenea Myanmar Billion Group, Nilayoma Co. Ltd, East Yoma Co. Ltd și agent pentru London Cigarettes în statele Shan și Kayah | M |
| J3b | Nan Than Htwe (Htay) | Soția lui Aung Ko Win | F |
| J3c | Nang Lang Kham alias Nan Lan Khan | Fiica lui Aung Ko Win, d.n. 1.6.1988 | F |
| J4a | Tun (Htun, Htoon) Myint Naing alias Steven Law | Asia World Co., d.n. 15.5.1958 sau 27.8.1960 | M |
| J4b | (Ng) Seng Hong, numită Cecilia Ng sau Ng Sor Hon | Soția lui Tun Myint Naing, Director executiv al Golden Aaron Pte Ltd (Singapore) | F |
| J4c | Lo Hsing-han | Tatăl lui Tun Myint Naing alias Steven Law de la Asia World Co, d.n. 1938 sau 1935 | M |
| J5a | Khin Shwe | Zaykabar Co; d.n. 21.1.1952. A se vedea de asemenea A3f | M |
| J5b | San San Kywe | Soția lui Khin Shwe | F |
| J5c | Zay Thiha | Fiul lui Khin Shwe, d.n. 1.1.1977, Director executiv al Zaykabar Co. Ltd | M |
| J5d | Nandar Hlaing | Soția lui Zay Thiha | |
| J6a | Htay Myint | Yuzana Co., d.n. 6.2.1955, de asemenea Yuzana Supermarket, Yuzana Hotel, Yuzana Oil Palm Project | M |
| J6b | Aye Aye Maw | Soția lui Htay Myint, d.n. 17.11.1957 | F |
| J6c | Win Myint | Fratele lui Htay Myint, d.n. 29.5.1952 | M |
| J6d | Lay Myint | Fratele lui Htay Myint, d.n. 6.2.1955 | M |
| J6e | Kyin Toe | Fratele lui Htay Myint, d.n. 29.4.1957 | M |
| J6f | Zar Chi Htay | Fiica lui Htay Myint, Director al Yuzana Co., d.n. 17/2/1981 | F |
| J6g | Khin Htay Lin | Directorul Yuzana co, d.n. 14.4.1969 | M |
| J7a | Kyaw Win | Shwe Thanlwin Trading Co. (distribuitor unic al Thaton Tires în subordinea Ministerului Industriei 2) | M |
| J7b | Nan Mauk Loung Sai alias Nang Mauk Lao Hsai | Soția lui Kyaw Win | F |
| J8a | Gen.-mr. (în rezervă) Nyunt Tin | Fost ministru al Agriculturii și Irigațiilor, pensionat în septembrie 2004 | M |
| J8b | Khin Myo Oo | Soția gen.-mr. (în rezervă) Nyunt Tin | F |
| J8c | Kyaw Myo Nyunt | Fiul gen.-mr. (în rezervă) Nyunt Tin | M |
| J8d | Thu Thu Ei Han | Fiica gen.-mr. (în rezervă) Nyunt Tin | F |
| J9a | Than Than Nwe | Soția gen. Soe Win, fost prim-ministru (decedat) | F |
| J9b | Nay Soe | Fiul gen. Soe Win, fost prim-ministru (decedat) | M |
| J9c | Theint Theint Soe | Fiica gen. Soe Win, fost prim-ministru (decedat) | F |
| J9d | Sabai Myaing | Soția lui Nay Soe | F |
| J9e | Htin Htut | Soțul dnei Theint Theint Soe | M |
| J10a | Maung Maung Myint | Director general al Myangon Myint Co Ltd | M |
| J11a | Maung Ko | Director, Htarwara mining company | M |
| J12a | Zaw Zaw alias Phoe Zaw | Director general al Max Myanmar, d.n. 22.10.1966 | M |
| J12b | Htay Htay Khine (Khaing) | Soția lui Zaw Zaw | F |
| J13a | Chit Khaing alias Chit Khine | Director general al grupului de companii Eden | M |
| J14a | Maung Weik | Maung Weik & Co Ltd | M |
| J15a | Aung Htwe | Director general al Golden Flower Construction Company | M |
| J16a | Kyaw Thein | Director și partener al Htoo Trading d.n. 25.10.1947 | M |
| J17a | Kyaw Myint | Proprietar, Golden Flower Co. Ltd., 214 Wardan Street, Lamadaw, Yangon | M |
| J18a | Nay Win Tun | Ruby Dragon Jade and Gems Co. Ltd | M |
| J19a | Win Myint | Președinte al Uniunii Federației Myanmar a camerelor de comerț și industrie (UMFCCI) și proprietar al Shwe Nagar Min Co | M |
| J20a | Eike (Eik) Htun alias Ayke Htun alias Aik Tun | Director general al Olympic Construction Co. și al Asia Wealth Bank | M |
| J20b | Sandar Tun | Fiica lui Eike Htun | F |
| J20c | Aung Zaw Naing | Fiul lui Eike Htun | M |
| J20d | Mi Mi Khaing | Fiul lui Eike Htun | M |
| J21a | «Dagon» Win Aung | Dagon International Co. Ltd, d.n. 30.9.1953, l.n. Pyay, carte de identitate nr. PRE 127435 | M |
| J21b | Moe Mya Mya | Soția lui «Dagon» Win Aung, d.n. 28.8.1958, carte de identitate: B/RGN 021998 | F |
| J21c | Ei Hnin Pwint alias Christabelle Aung | Fiica lui «Dagon» Win Aung, d.n. 22.2.1981, Director al Palm Beach Resort Ngwe Saung | F |
| J21d | Thurane (Thurein) Aung alias Christopher Aung | Fiul lui «Dagon» Win Aung, d.n. 23.7.1982 | M |
| J21e | Ei Hnin Khine alias Christina Aung | Fiica lui «Dagon» Win Aung, d.n. 18.12.1983 | F |
| J22a | Aung Myat alias Aunh Myint | Mother Trading | M |
| J23a | Win Lwin | Kyaw Tha Company | M |
| J24a | Dr. Sai Sam Tun | Loi Hein Co. /colaborator al Ministerului Industriei nr. 1 | M |
| J25a | San San Yee (Yi) | Super One Group of Companies | F |
| J26a | Aung Zaw Ye Myint | Proprietar al Yetagun Construction Co | M |
| Membri ai autorităților judiciare |
| J27a | Aung Toe | Judecător-șef | M |
| J28a | Aye Maung | Procuror general | M |
| J29a | Thaung Nyunt | Consultant juridic | M |
| J30a | Dr. Tun Shin | Procuror general adjunct | M |
| J31a | Tun Tun (Htun Htun) Oo | Procuror general adjunct | M |
| J32a | Tun Tun Oo | Judecător-șef adjunct | M |
| J33a | Thein Soe | Judecător-șef adjunct | M |
| J34a | Tin Aung Aye | Judecător la Curtea Supremă | M |
| J35a | Tin Aye | Judecător la Curtea Supremă | M |
| J36a | Myint Thein | Judecător la Curtea Supremă | M |
| J37a | Chit Lwin | Judecător la Curtea Supremă | M |
| J38a | Judecător Thaung Lwin | Tribunalul Kyauktada Township | M |
| J39a | Thaung Nyunt | Judecător, Tribunalul Districtual Nord;
  de asemenea, Secretar al Comitetului pentru muncă de convocare a Convenției Naționale | M |
| J40a | Nyi Nyi Soe | Judecător, Tribunalul Districtual Vest
  Adresa: No. (39) Ni-Gyaw-Da Street, (corner of Sake-Ta-Thu-Kha Street), Tarmway Township, Rangoon, Birmania | M |
| J41a | Myint Kyine | Procuror al Guvernului, Tribunalul Districtual Nord | M |

#

Numele

Informații de identificare

(inclusiv societatea)

Sex (M/F)

J1a

Tay Za

Director general, Htoo Trading Co; Htoo Construction Co., d.n. 18.7.1964; carte de identitate MYGN 006415. Tatăl: U Myint Swe (6.11.1924) Mama: Daw Ohn (12.8.1934)

M

J1b

Thidar Zaw

Soția lui Tay Za; d.n. 24.2.1964, carte de identitate KMYT 006865. Părinții: Zaw Nyunt (decedat), Htoo (decedat)

F

J1c

Pye Phyo Tay Za

Fiul lui Tay Za, d.n. 29.1.1987

M

J1d

Ohn

Mama lui Tay Za, d.n. 12.8.1934

F

J2a

Thiha

Fratele lui Tay Za (J1a), d.n. 24.6.1960. Director Htoo Trading. Distribuitor al London cigarettes (Myawaddy Trading)

M

J2b

Shwe Shwe Lin

Soția lui Thiha

F

J3a

Aung Ko Win alias Saya Kyaung

Kanbawza Bank, de asemenea Myanmar Billion Group, Nilayoma Co. Ltd, East Yoma Co. Ltd și agent pentru London Cigarettes în statele Shan și Kayah

M

J3b

Nan Than Htwe (Htay)

Soția lui Aung Ko Win

F

J3c

Nang Lang Kham alias Nan Lan Khan

Fiica lui Aung Ko Win, d.n. 1.6.1988

F

J4a

Tun (Htun, Htoon) Myint Naing alias Steven Law

Asia World Co., d.n. 15.5.1958 sau 27.8.1960

M

J4b

(Ng) Seng Hong, numită Cecilia Ng sau Ng Sor Hon

Soția lui Tun Myint Naing, Director executiv al Golden Aaron Pte Ltd (Singapore)

F

J4c

Lo Hsing-han

Tatăl lui Tun Myint Naing alias Steven Law de la Asia World Co, d.n. 1938 sau 1935

M

J5a

Khin Shwe

Zaykabar Co; d.n. 21.1.1952. A se vedea de asemenea A3f

M

J5b

San San Kywe

Soția lui Khin Shwe

F

J5c

Zay Thiha

Fiul lui Khin Shwe, d.n. 1.1.1977, Director executiv al Zaykabar Co. Ltd

M

J5d

Nandar Hlaing

Soția lui Zay Thiha

J6a

Htay Myint

Yuzana Co., d.n. 6.2.1955, de asemenea Yuzana Supermarket, Yuzana Hotel, Yuzana Oil Palm Project

M

J6b

Aye Aye Maw

Soția lui Htay Myint, d.n. 17.11.1957

F

J6c

Win Myint

Fratele lui Htay Myint, d.n. 29.5.1952

M

J6d

Lay Myint

Fratele lui Htay Myint, d.n. 6.2.1955

M

J6e

Kyin Toe

Fratele lui Htay Myint, d.n. 29.4.1957

M

J6f

Zar Chi Htay

Fiica lui Htay Myint, Director al Yuzana Co., d.n. 17/2/1981

F

J6g

Khin Htay Lin

Directorul Yuzana co, d.n. 14.4.1969

M

J7a

Kyaw Win

Shwe Thanlwin Trading Co. (distribuitor unic al Thaton Tires în subordinea Ministerului Industriei 2)

M

J7b

Nan Mauk Loung Sai alias Nang Mauk Lao Hsai

Soția lui Kyaw Win

F

J8a

Gen.-mr. (în rezervă) Nyunt Tin

Fost ministru al Agriculturii și Irigațiilor, pensionat în septembrie 2004

M

J8b

Khin Myo Oo

Soția gen.-mr. (în rezervă) Nyunt Tin

F

J8c

Kyaw Myo Nyunt

Fiul gen.-mr. (în rezervă) Nyunt Tin

M

J8d

Thu Thu Ei Han

Fiica gen.-mr. (în rezervă) Nyunt Tin

F

J9a

Than Than Nwe

Soția gen. Soe Win, fost prim-ministru (decedat)

F

J9b

Nay Soe

Fiul gen. Soe Win, fost prim-ministru (decedat)

M

J9c

Theint Theint Soe

Fiica gen. Soe Win, fost prim-ministru (decedat)

F

J9d

Sabai Myaing

Soția lui Nay Soe

F

J9e

Htin Htut

Soțul dnei Theint Theint Soe

M

J10a

Maung Maung Myint

Director general al Myangon Myint Co Ltd

M

J11a

Maung Ko

Director, Htarwara mining company

M

J12a

Zaw Zaw alias Phoe Zaw

Director general al Max Myanmar, d.n. 22.10.1966

M

J12b

Htay Htay Khine (Khaing)

Soția lui Zaw Zaw

F

J13a

Chit Khaing alias Chit Khine

Director general al grupului de companii Eden

M

J14a

Maung Weik

Maung Weik & Co Ltd

M

J15a

Aung Htwe

Director general al Golden Flower Construction Company

M

J16a

Kyaw Thein

Director și partener al Htoo Trading d.n. 25.10.1947

M

J17a

Kyaw Myint

Proprietar, Golden Flower Co. Ltd., 214 Wardan Street, Lamadaw, Yangon

M

J18a

Nay Win Tun

Ruby Dragon Jade and Gems Co. Ltd

M

J19a

Win Myint

Președinte al Uniunii Federației Myanmar a camerelor de comerț și industrie (UMFCCI) și proprietar al Shwe Nagar Min Co

M

J20a

Eike (Eik) Htun alias Ayke Htun alias Aik Tun

Director general al Olympic Construction Co. și al Asia Wealth Bank

M

J20b

Sandar Tun

Fiica lui Eike Htun

F

J20c

Aung Zaw Naing

Fiul lui Eike Htun

M

J20d

Mi Mi Khaing

Fiul lui Eike Htun

M

J21a

«Dagon» Win Aung

Dagon International Co. Ltd, d.n. 30.9.1953, l.n. Pyay, carte de identitate nr. PRE 127435

M

J21b

Moe Mya Mya

Soția lui «Dagon» Win Aung, d.n. 28.8.1958, carte de identitate: B/RGN 021998

F

J21c

Ei Hnin Pwint alias Christabelle Aung

Fiica lui «Dagon» Win Aung, d.n. 22.2.1981, Director al Palm Beach Resort Ngwe Saung

F

J21d

Thurane (Thurein) Aung alias Christopher Aung

Fiul lui «Dagon» Win Aung, d.n. 23.7.1982

M

J21e

Ei Hnin Khine alias Christina Aung

Fiica lui «Dagon» Win Aung, d.n. 18.12.1983

F

J22a

Aung Myat alias Aunh Myint

Mother Trading

M

J23a

Win Lwin

Kyaw Tha Company

M

J24a

Dr. Sai Sam Tun

Loi Hein Co. /colaborator al Ministerului Industriei nr. 1

M

J25a

San San Yee (Yi)

Super One Group of Companies

F

J26a

Aung Zaw Ye Myint

Proprietar al Yetagun Construction Co

M

Membri ai autorităților judiciare

J27a

Aung Toe

Judecător-șef

M

J28a

Aye Maung

Procuror general

M

J29a

Thaung Nyunt

Consultant juridic

M

J30a

Dr. Tun Shin

Procuror general adjunct

M

J31a

Tun Tun (Htun Htun) Oo

Procuror general adjunct

M

J32a

Tun Tun Oo

Judecător-șef adjunct

M

J33a

Thein Soe

Judecător-șef adjunct

M

J34a

Tin Aung Aye

Judecător la Curtea Supremă

M

J35a

Tin Aye

Judecător la Curtea Supremă

M

J36a

Myint Thein

Judecător la Curtea Supremă

M

J37a

Chit Lwin

Judecător la Curtea Supremă

M

J38a

Judecător Thaung Lwin

Tribunalul Kyauktada Township

M

J39a

Thaung Nyunt

Judecător, Tribunalul Districtual Nord;

de asemenea, Secretar al Comitetului pentru muncă de convocare a Convenției Naționale

M

J40a

Nyi Nyi Soe

Judecător, Tribunalul Districtual Vest

Adresa: No. (39) Ni-Gyaw-Da Street, (corner of Sake-Ta-Thu-Kha Street), Tarmway Township, Rangoon, Birmania

M

J41a

Myint Kyine

Procuror al Guvernului, Tribunalul Districtual Nord

M

K.   ÎNTREPRINDERI ÎN PROPRIETATEA ARMATEI

Persoane

| # | Numele | Informații de identificare (inclusiv societatea) | Sex (M/F) |
| --- | --- | --- | --- |
| K1a | Gen.-mr. (în rezervă) Win Hlaing | Fost director general, Union of Myanmar Economic Holdings, Myawaddy Bank | M |
| K1b | Ma Ngeh | Fiica gen.-mr. (în rezervă) Win Hlaing | F |
| K1c | Zaw Win Naing | Director general al Kambawza (Kanbawza) Bank. Soțul dnei Ma Ngeh (K1b) și nepotul lui Aung Ko Win (J3a) | M |
| K1d | Win Htway Hlaing | Fiul gen.-mr. (în rezervă) Win Hlaing, reprezentantul companiei KESCO | M |
| K2a | Col Myo Myint | Director executiv al Union of Myanmar Economic Holding LTD (UMEH) | |
| K2b | Daw Khin Htay Htay | Soția col. Myo Myint | |
| K3a | Col. Ye Htut | Myanmar Economic Corporation | M |
| K4a | Col. Myint Aung | Director general la Myawaddy Trading Co.
  d.n. 11.8.1949 | M |
| K4b | Nu Nu Yee | Soția lui Myint Aung, tehnician de laborator, d.n. 11.11.1954 | F |
| K4c | Thiha Aung | Fiul lui Myint Aung, angajat de Schlumberger, d.n. 11.6.1982 | M |
| K4d | Nay Linn Aung | Fiul lui Myint Aung, marinar, d.n. 11.4.1981 | M |
| K5a | Col. Myo Myint | Director executiv la Bandoola Transportation Co. | M |
| K6a | Col. (în rezervă) Thant Zin | Director general la Myanmar Land and Development | M |
| K7a | Lt.-col. (în rezervă) Maung Maung Aye | UMEHL | M |
| K8a | Col. Aung San | Director general al Proiectului de construcție a fabricii de ciment Hsinmin | M |
| K9a | Gen.-mr. Mg Nyo | Consiliul de administrație, Union of Myanmar economic holdings Ltd | M |
| K10a | Gen.-mr. Kyaw Win | Consiliul de administrație, Union of Myanmar economic holdings Ltd | M |
| K11a | Gen. de brigadă Khin Aung Myint | Consiliul de administrație, Union of Myanmar economic holdings Ltd | M |
| K12a | Col. Nyun Tun (marină) | Consiliul de administrație, Union of Myanmar economic holdings Ltd | M |
| K13a | Col. Thein Htay (în rezervă) | Consiliul de administrație, Union of Myanmar economic holdings Ltd | M |
| K14a | Lt.-col. Chit Swe (în rezervă) | Consiliul de administrație, Union of Myanmar economic holdings Ltd | M |
| K15a | Myo Nyunt | Consiliul de administrație, Union of Myanmar economic holdings Ltd | M |
| K16a | Myint Kyine | Consiliul de administrație, Union of Myanmar economic holdings Ltd | M |
| K17a | Lt.-col. Nay Wynn | Director general de departament, Myawaddy trading | M |
| K18a | Than Nyein | Guvernator al Central Bank of Myanmar | M |
| K19a | Maung Maung Win | Guvernator al Central Bank of Myanmar | |
| K20a | Mya Than | Director general interimar al Myanmar Investment și al Commercial Bank (MICB) | M |
| K21a | Myo Myint Aung | Director general al MICB | M |

#

Numele

Informații de identificare (inclusiv societatea)

Sex (M/F)

K1a

Gen.-mr. (în rezervă) Win Hlaing

Fost director general, Union of Myanmar Economic Holdings, Myawaddy Bank

M

K1b

Ma Ngeh

Fiica gen.-mr. (în rezervă) Win Hlaing

F

K1c

Zaw Win Naing

Director general al Kambawza (Kanbawza) Bank. Soțul dnei Ma Ngeh (K1b) și nepotul lui Aung Ko Win (J3a)

M

K1d

Win Htway Hlaing

Fiul gen.-mr. (în rezervă) Win Hlaing, reprezentantul companiei KESCO

M

K2a

Col Myo Myint

Director executiv al Union of Myanmar Economic Holding LTD (UMEH)

K2b

Daw Khin Htay Htay

Soția col. Myo Myint

K3a

Col. Ye Htut

Myanmar Economic Corporation

M

K4a

Col. Myint Aung

Director general la Myawaddy Trading Co.

d.n. 11.8.1949

M

K4b

Nu Nu Yee

Soția lui Myint Aung, tehnician de laborator, d.n. 11.11.1954

F

K4c

Thiha Aung

Fiul lui Myint Aung, angajat de Schlumberger, d.n. 11.6.1982

M

K4d

Nay Linn Aung

Fiul lui Myint Aung, marinar, d.n. 11.4.1981

M

K5a

Col. Myo Myint

Director executiv la Bandoola Transportation Co.

M

K6a

Col. (în rezervă) Thant Zin

Director general la Myanmar Land and Development

M

K7a

Lt.-col. (în rezervă) Maung Maung Aye

UMEHL

M

K8a

Col. Aung San

Director general al Proiectului de construcție a fabricii de ciment Hsinmin

M

K9a

Gen.-mr. Mg Nyo

Consiliul de administrație, Union of Myanmar economic holdings Ltd

M

K10a

Gen.-mr. Kyaw Win

Consiliul de administrație, Union of Myanmar economic holdings Ltd

M

K11a

Gen. de brigadă Khin Aung Myint

Consiliul de administrație, Union of Myanmar economic holdings Ltd

M

K12a

Col. Nyun Tun (marină)

Consiliul de administrație, Union of Myanmar economic holdings Ltd

M

K13a

Col. Thein Htay (în rezervă)

Consiliul de administrație, Union of Myanmar economic holdings Ltd

M

K14a

Lt.-col. Chit Swe (în rezervă)

Consiliul de administrație, Union of Myanmar economic holdings Ltd

M

K15a

Myo Nyunt

Consiliul de administrație, Union of Myanmar economic holdings Ltd

M

K16a

Myint Kyine

Consiliul de administrație, Union of Myanmar economic holdings Ltd

M

K17a

Lt.-col. Nay Wynn

Director general de departament, Myawaddy trading

M

K18a

Than Nyein

Guvernator al Central Bank of Myanmar

M

K19a

Maung Maung Win

Guvernator al Central Bank of Myanmar

K20a

Mya Than

Director general interimar al Myanmar Investment și al Commercial Bank (MICB)

M

K21a

Myo Myint Aung

Director general al MICB

M

Întreprinderi

| # | Numele | Numele | Director/Proprietar | Data înscrierii |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| I.   UNION OF MYANMAR ECONOMIC HOLDING LTD. (UMEHL) alias UNION OF MYANMA ECONOMIC HOLDINGS LTD. |
| K22a | Union Of Myanmar Economic Holdings Ltd alias

  Union Of Myanma Economic Holdings Ltd. (UMEHL) | 189/191 Mahabandoola Road Corner of 50 | Președinte: gen.-lt. Tin Aye;
  director general: gen.-mr. Win Than | 13.8.2009 |
| A.   ÎNTREPRINDERI PRODUCĂTOARE |
| K22b | Myanmar Ruby Enterprise alias

  Mayanma Ruby Enterprise | 24/26, 2ND fl, Sule Pagoda Road, Yangon |
| (Clădirea Midway Bank) |

#

Numele

Numele

Director/Proprietar

Data înscrierii

I.   UNION OF MYANMAR ECONOMIC HOLDING LTD. (UMEHL) alias UNION OF MYANMA ECONOMIC HOLDINGS LTD.

K22a

Union Of Myanmar Economic Holdings Ltd alias

Union Of Myanma Economic Holdings Ltd. (UMEHL)

189/191 Mahabandoola Road Corner of 50

Președinte: gen.-lt. Tin Aye;

director general: gen.-mr. Win Than

13.8.2009

ÎNTREPRINDERI PRODUCĂTOARE

K22b

Myanmar Ruby Enterprise alias

Mayanma Ruby Enterprise

24/26, 2ND fl, Sule Pagoda Road, Yangon

(Clădirea Midway Bank)

13.8.2009

K22c

Myanmar Imperial Jade Co. Ltd alias

Myanma Imperial Jade Co. Ltd

| 24/26, 2nd fl, Sule Pagoda Road, Yangon |
| --- |
| (Clădirea Midway Bank) |

24/26, 2nd fl, Sule Pagoda Road, Yangon

(Clădirea Midway Bank)

13.8.2009

K22d

Myanmar Rubber Wood Co. Ltd. alias Myanma Rubber Wood Co. Ltd.

13.8.2009

K22e

Myanmar Pineapple Juice Production alias Myanma Pineapple Juice Production

13.8.2009

K22f

Myawaddy Clean Drinking Water Service

4/A, No. 3 Main Road, Mingalardon Tsp Yangon

13.8.2009

K22g

Sin Min (King Elephants) Cement Factory (Kyaukse)

189/191 Mahabandoola Road Corner of 50th Street, Yangon

Col Maung Maung Aye, Managing Director

13.8.2009

K22h

Tailoring Shop Service

13.8.2009

K22i

Ngwe Pin Le (Silver Sea) Livestock Breeding And Fishery Co.

1093, Shwe Taung Gyar Street, Industrial Zone Ii, Ward 63, South Dagon Tsp, Yangon

13.8.2009

K22j

Granite Tile Factory (Kyaikto)

189/191 Mahabandoola Road, Corner of 50th Street Yangon

13.8.2009

K22k

Soap Factory (Paung)

189/191 Mahabandoola Road, Corner of 50th Street Yangon

Col Myint Aung,

director general

13.8.2009

ÎNTREPRINDERI DE COMERȚ

K22l

Myawaddy Trading Ltd

189/191 Mahabandoola Road, Corner of 50th Street Yangon

Col Myint Aung, director general

13.8.2009

SERVICII

K22m

Bandoola Transportation Co. Ltd.

399, Thiri Mingalar Road, Insein Tsp. Yangon and/or Parami Road, South Okkalapa, Yangon

Col. Myo Myint,

director general

13.8.2009

K22n

Myawaddy Travel Services

24-26 Sule Pagoda Road, Yangon

13.8.2009

K22o

Nawaday Hotel And Travel Services

335/357, Bogyoke Aung San Road, Pabedan Tsp. Yangon

Col. (Retired) Maung Thaung,

director general

13.8.2009

K22p

Myawaddy Agriculture Services

189/191 Mahabandoola Road, Corner of 50th Street, Yangon

13.8.2009

K22q

Myanmar Ar (Power) Construction Services alias Myanma Ar (Power) Construction Services

189/191 Mahabandoola Road, Corner of 50th Street, Yangon

13.8.2009

Asociații în participațiune

ÎNTREPRINDERI PRODUCĂTOARE

K22r

Myanmar Segal International Ltd.

alias Myanma Segal International Ltd.

Pyay Road, Pyinmabin Industrial Zone, Mingalardon Tsp Yangon

U Be Aung, director

13.8.2009

K22s

Myanmar Daewoo International alias Myanma Daewoo International

Pyay Road, Pyinmabin Industrial Zone, Mingalardon Tsp Yangon

13.8.2009

K22t

Rothman Of Pall Mall Myanmar Private Ltd. alias Rothman Of Pall Mall Myanma Private Ltd.

No. 38, Virginia Park, No. 3, Trunk Road, Pyinmabin Industrial Zone, Yangon

CEO Lai Wei Chin

13.8.2009

K22u

Myanmar Brewery Ltd. alias Myanma Brewery Ltd.

No 45, No 3, Trunk Road Pyinmabin Industrial Zone, Mingalardon Tsp, Yangon

Lt-Col (Retired) Ne Win, președinte

alias Nay Win

13.8.2009

K22v

Myanmar Posco Steel Co. Ltd. alias Myanma Posco Steel Co. Ltd.

Plot 22, No. 3, Trunk Road, Pyinmabin Industrial Zone, Mingalardon Tsp Yangon

13.8.2009

K22w

Myanmar Nouveau Steel Co. Ltd. alias Myanma Nouveau Steel Co. Ltd.

No. 3, Trunk Road, Pyinmabin Industrial Zone, Mingalardon Tsp Yangon

13.8.2009

K22x

Berger Paint Manufactoring Co. Ltd.

Plot No. 34/A, Pyinmabin Industrial Zone, Mingalardon Tsp Yangon

13.8.2009

K22y

The First Automotive Co. Ltd.

Plot No. 47, Pyinmabin Industrial Zone, Mingalardon Tsp, Yangon

U Aye Cho and/or Lt-Col Tun Myint, director general

13.8.2009

SERVICII

K22z

National Development Corp.

3/A, Thamthumar Street, 7 Mile, Mayangone Tsp, Yangon

Dr. Khin Shwe, președinte

13.8.2009

K22aa

Hantha Waddy Golf Resort and Myodaw (City) Club Ltd.

No 1, Konemyinttha Street, 7 Mile, Mayangone Tsp, Yangon and Thiri Mingalar Road, Insein Tsp, Yangon

13.8.2009

II.   MYANMAR ECONOMIC CORPORATION (MEC) alias MYANMA ECONOMIC CORPORATION (MEC)

K23a

Myanmar Economic Corporation (MEC) alias Myanma Economic Corporation (MEC)

Shwedagon Pagoda Road Dagon Tsp, Yangon

Președinte: gen.-lt. Tin Aung Myint Oo,

Col Ye Htut sau gen. de brigadă Kyaw Win,

director general: gen. de brigadă Myint Thein

13.8.2009

K23b

Myaing Galay (Rhino Brand Cement Factory)

Factories Dept. Mec Head Office, Shwedagon Pagoda Road, Dagon Tsp, Yangon

Col Khin Maung Soe

13.8.2009

K23c

Dagon Brewery

555/B, No 4, Highway Road, Hlaw Gar Ward, Shwe Pyi Thar Tsp, Yangon

13.8.2009

K23d

Mec Steel Mills (Hmaw Bi/Pyi/Ywama

Factories Dept. Mec Head Office, Shwedagon Pagoda Road, Dagon Tsp, Yangon

Col Khin Maung Soe

13.8.2009

K23e

Mec Sugar Mill

Kant Balu

13.8.2009

K23f

Mec Oxygen and Gases Factory

Mindama Road, Mingalardon Tsp, Yangon

13.8.2009

K23g

Mec Marble Mine

Pyinmanar

13.8.2009

K23h

Mec Marble Tiles Factory

Loikaw

13.8.2009

K23i

Mec Myanmar Cable Wire Factory alias Mec Myanma Cable Wire Factory

No 48, Bamaw A Twin Wun Road, Zone (4), Hlaing Thar Yar Industrial Zone, Yangon

13.8.2009

K23j

Mec Ship Breaking Service

Thilawar, Than Nyin Tsp

13.8.2009

K23k

Mec Disposable Syringe Factory

Factories Dept, Mec Head Office, Shwedagon Pagoda Road, Dagon Tsp, Yangon

13.8.2009

K23l

Gypsum Mine

Thibaw

13.8.2009

III.   ÎNTREPRINDERI COMERCIALE ÎN PROPRIETATEA GUVERNULUI

K24a

Myanma Salt and Marine Chemicals Enterprise alias Myanmar Salt and Marine Chemicals Enterprise

Thakayta Township,

Yangon

Director general: U Win Htain

(Ministerul Minelor)

13.8.2009

K25a

Myanmar Defence Products Industry alias Myanma Defence Products Industry

Ngyaung Chay Dauk

(Ministerul Apărării)

13.8.2009

K26a

Myanma Timber Enterprise alias Myanma Timber Enterprise

Myanma Timber Enterprise Head Office, Ahlone, Yangon and 504-506, Merchant Road, Kyauktada, Yangon

Director general: Win Tun

13.8.2009

K27a

Myanmar Gems Enterprise alias Myanma Gems Enterprise

(Ministerul Minelor), Head Office Building 19, Naypyitaw

Director general: Thein Swe

13.8.2009

K28a

Myanmar Pearls Enterprise alias Myanma Pearls Enterprise

(Ministerul Minelor), Head Office Building 19, Naypyitaw

Director general: Maung Toe

13.8.2009

K29a

Myanmar Mining Enterprise Number 1 alias Myanma Mining Enterprise Number 1

(Ministerul Minelor), Head Office Building 19, Naypyitaw

Director general: Saw Lwin

13.8.2009

K30a

Myanmar Mining Enterprise Number 2 alias Myanma Mining Enterprise Number 2

(Ministerul Minelor), Head Office Building 19, Naypyitaw

Director general: Hla Theing

13.8.2009

K31a

Myanmar Mining Enterprise Number 3 alias Myanma Mining Enterprise Number 1

(Ministerul Minelor), Head Office Building 19, Naypyitaw

Director general: San Tun

13.8.2009

K32a

Myanma Machine Tool and Electrical Industries (MTEI) alias Myanmar Machine Tool and Electrical Industries (MTEI)

| Block No. (12), Parami Road, Hlaing Township Yangon, Myanmar |
| --- |
| Telefon: 095-1-660437, 662324, 650822 |

Block No. (12), Parami Road, Hlaing Township Yangon, Myanmar

Telefon: 095-1-660437, 662324, 650822

Director general: Kyaw Win

Director: Win Tint

13.8.2009

K33a

Myanmar Paper & Chemical Industries alias Myanma Paper & Chemical

Industries

Director general: Nyunt Aung

13.8.2009

K34a

Myanma General and Maintenance Industries alias Myanmar General and

Maintenance Industries

Director general: Aye Mauk

13.8.2009

K35a

Road Transport Enterprise

(Ministerul Transporturilor)

Director general: Thein Swe

13.8.2009

K36a

Inland Water Transport

| No.50, Pansodan Street, Kyauktada Township, |
| --- |
| Yangon, Union of Myanmar |

No.50, Pansodan Street, Kyauktada Township,

Yangon, Union of Myanmar

Director general: Soe Tint

13.8.2009

K37a

Myanma Shipyards, alias Myanmar Shipyards, Sinmalike

Bayintnaung Road, Kamayut Township Yangon

Director general: Kyi Soe

13.8.2009

K38a

Myanma Five Star Line, alias Myanmar Five Star Line

132-136, Theinbyu Road, P.O. Box,1221,Yangon

Director general: Maung Maung Nyein

13.8.2009

K39a

Myanma Automobile and Diesel Engine Industries alias Myanmar Automobile

and Diesel Engine Industries

56, Kaba Aye Pagoda Road, Yankin Township, Yangon

Director general: Hla Myint Thein

13.8.2009

K40a

Myanmar Infotech alias Myanma Infotech

(Ministerul Poștei și Telecomunicațiilor)

13.8.2009

K41a

Myanma Industrial Construction Services alias Myanmar Industrial Construction Services

No. (1), Thitsa Road, Yankin Township, Yangon, Myanmar

Director general: Soe Win

13.8.2009

K42a

Myanmar Machinery and Electric Appliances Enterprise alias Myanma

Machinery and Electric Appliances Enterprise

Hlaing Township, Yangon

13.8.2009

IV.   ÎNTREPRINDERI DE MEDIA ÎN PROPRIETATEA STATULUI IMPLICATE ÎN PROMOVAREA POLITICILOR ȘI A PROPAGANDEI REGIMULUI

K43a

Myanmar News and Periodicals Enterprise alias Myanma News and Periodicals Enterprise

| 212 Theinbyu Road, Botahtaung Township, Yangon |
| --- |
| (tel: +95-1-200810, +95-1-200809) |

212 Theinbyu Road, Botahtaung Township, Yangon

(tel: +95-1-200810, +95-1-200809)

Director general: Soe Win (soție: Than Than Aye, membră a MWAF)

13.8.2009

K44a

Myanmar Radio and Television (MRTV) alias Myanma Radio and Television (MRTV)

Pyay Road, Kamayut Township, Yangon (tel: +95-1-527122, +95-1-527119)

Director general: Khin Maung Htay (soție: Nwe New, membră a MWAF)

13.8.2009

K45a

Myawaddy Television, Tatmadaw Telecasting Unit

Hmawbi Township, Yangon (tel: +95-1-600294)

13.8.2009

K46a

Myanma Motion Picture Enterprise, alias Myanmar Motion Picture Enterprise

Director general: Aung Myo Myint (soție: Malar Win, membră a MWAF)

13.8.2009”

---

ANEXA II

„ANEXA III

Lista întreprinderilor menționate la articolele 5 și 9

| Nume | Adresă | Director/Proprietar/informații suplimentare | Data înscrierii |
| --- | --- | --- | --- |
| I.   UNION OF MYANMAR ECONOMIC HOLDING LTD. (UMEHL) |
| SERVICII |
| Myawaddy Bank Ltd | 24-26 Sule Pagoda Road, Yangon | Directori generali: gen. de brigadă Win Hlaing și U Tun Kyi, | 25.10.2004 |
| II.   MYANMAR ECONOMIC CORPORATION (MEC) |
| Innwa Bank | 554-556, Merchant Street, Corner of 35th Street, Kyauktada Tsp, Yangon | U Yin Sein, director general | 25.10.2004 |
| III.   ÎNTREPRINDERI COMERCIALE ÎN PROPRIETATEA GUVERNULUI |
| 1. | Myanma Electric Power Enterprise |

Nume

Adresă

Director/Proprietar/informații suplimentare

Data înscrierii

I.   UNION OF MYANMAR ECONOMIC HOLDING LTD. (UMEHL)

SERVICII

Myawaddy Bank Ltd

24-26 Sule Pagoda Road, Yangon

Directori generali: gen. de brigadă Win Hlaing și U Tun Kyi,

25.10.2004

II.   MYANMAR ECONOMIC CORPORATION (MEC)

Innwa Bank

554-556, Merchant Street, Corner of 35th Street, Kyauktada Tsp, Yangon

U Yin Sein, director general

25.10.2004

III.   ÎNTREPRINDERI COMERCIALE ÎN PROPRIETATEA GUVERNULUI

1.

Myanma Electric Power Enterprise

(Ministerul Energiei Electrice 2) Director general: Dr. San (Sann) Oo

29.4.2008

| 2. | Electric Power Distribution Enterprise |
| --- | --- |

2.

Electric Power Distribution Enterprise

(Ministerul Energiei Electrice 2) Director general: Tin Aung

27.4.2009

| 3. | Myanma Agricultural Produce Trading |
| --- | --- |

3.

Myanma Agricultural Produce Trading

Director general: Kyaw Htoo

(Ministerul Comerțului)

29.4.2008

| 4. | Myanmar Tyre and Rubber Industries |
| --- | --- |

4.

Myanmar Tyre and Rubber Industries

No 30, Kaba Aye Pagoda Road, Mayangone Township, Yangon, Myanmar

(Ministerul Industriei 2) Director general: Oo Zune

29.4.2008

| 5. | Co-Operative Import Export Enterprise |
| --- | --- |

5.

Co-Operative Import Export Enterprise

(Ministerul Cooperativelor), Director general Hla Moe

29.4.2008

IV.   ALTE ÎNTREPRINDERI

| 1. | Htoo Trading Co |
| --- | --- |

1.

Htoo Trading Co

5 Pyay Road, Hlaing Township, Yangon

Tay Za

10.3.2008

| 2. | Htoo Transportation Services |
| --- | --- |

2.

Htoo Transportation Services

Tay Za

10.3.2008

| 3. | Htoo Furniture, alias Htoo Wood Products, alias Htoo Wood based Industry, alias Htoo Wood |
| --- | --- |

3.

Htoo Furniture, alias Htoo Wood Products, alias Htoo Wood based Industry, alias Htoo Wood

21 Thukha Waddy Rd, Yankin Township, Yangon

Tay Za

29.4.2008

| 4. | Treasure Hotels and Resorts |
| --- | --- |

4.

Treasure Hotels and Resorts

No 41, Shwe Taung Gyar Street, Bahan Township, Yangon

Tay Za

10.3.2008

| 5. | Aureum Palace Hotels And Resorts |
| --- | --- |

5.

Aureum Palace Hotels And Resorts

No 41, Shwe Taung Gyar Street, Bahan Township, Yangon

Tay Za

10.3.2008

| 6. | Air Bagan |
| --- | --- |

6.

Air Bagan

No 56, Shwe Taung Gyar Street, Bahan Township, Yangon

10.3.2008

| 7. | Myanmar Avia Export |
| --- | --- |

7.

Myanmar Avia Export

Tay Za

10.3.2008

| 8. | Pavo Aircraft Leasing PTE Ltd alias Pavo Trading Pte Ltd. |
| --- | --- |

8.

Pavo Aircraft Leasing PTE Ltd alias Pavo Trading Pte Ltd.

Tay Za

29.4.2008

| 9. | Kanbawza Bank |
| --- | --- |

9.

Kanbawza Bank

Head Office: 615/1 Pyay Road, Kamaryut, Township, Yangon

Aung Ko Win

10.3.2008

| 10. | Zaykabar Co |
| --- | --- |

10.

Zaykabar Co

3 Main Road, Mingalardon Garden City, Mingalardon, Yangon

Președinte: Khin Shwe

Director executiv: Zay Thiha

10.3.2008

| 11. | Shwe Thanlwin Trading Co |
| --- | --- |

11.

Shwe Thanlwin Trading Co

| 262 Pazundaung Main Road |
| --- |
| Lower, Pazundaung, Yangon |

262 Pazundaung Main Road

Lower, Pazundaung, Yangon

Kyaw Win

10.3.2008

| 12. | Max Myanmar Co. Ltd |
| --- | --- |

12.

Max Myanmar Co. Ltd

| 1 Ywama Curve, Bayint |
| --- |
| Naung Road, Blk (2), Hlaing Township, Yangon |

1 Ywama Curve, Bayint

Naung Road, Blk (2), Hlaing Township, Yangon

U Zaw Zaw alias Phoe Zaw, Daw Htay Htay Khaing, soția lui Zaw Zaw, Director executiv: U Than Zaw

10.3.2008

| 13. | Hsinmin Cement Plant Construction Project |
| --- | --- |

13.

Hsinmin Cement Plant Construction Project

Union of Myanmar Economic Holdings Ltd, Kyaukse

Col. Aung San

10.3.2008

| 14. | Ayer Shwe Wa (Wah, War) |
| --- | --- |

14.

Ayer Shwe Wa (Wah, War)

| 5 Pyay Road, |
| --- |
| Hlaing Township, |
| Yangon, |

5 Pyay Road,

Hlaing Township,

Yangon,

Aung Thet Mann alias Shwe Mann Ko Ko

10.3.2008

| 15. | Myanmar Land And Development |
| --- | --- |

15.

Myanmar Land And Development

Col. (în rezervă) Thant Zin

10.3.2008

| 16. | Eden Group of Companies |
| --- | --- |

16.

Eden Group of Companies

| 30-31 Shwe Padauk |
| --- |
| Yeikmon Bayint Naung Road |
| Kamayut Tsp Yangon |

30-31 Shwe Padauk

Yeikmon Bayint Naung Road

Kamayut Tsp Yangon

Chit Khaing alias Chit Khine

10.3.2008

| 17. | Golden Flower Co., Ltd |
| --- | --- |

17.

Golden Flower Co., Ltd

214 Wardan Street, Lamadaw, Yangon

Director general: Aung Htwe, proprietar: Kyaw Myint

10.3.2008

| 18. | Maung Weik Et Co., Ltd. |
| --- | --- |

18.

Maung Weik Et Co., Ltd.

334/344 2nd Floor, Anawratha Road, Bagan Bldg, Lamadaw, Yangon

Maung Weik

10.3.2008

| 19. | National Development Company Ltd. |
| --- | --- |

19.

National Development Company Ltd.

3/A Thathumar Rd, Cor of Waizayantar Road, Thingangyun, Yangon

10.3.2008

| 20. | A1 Construction And Trading Co. Ltd |
| --- | --- |

20.

A1 Construction And Trading Co. Ltd

| 41 Nawady St, Alfa Hotel Building, Dagon, Yangon |
| --- |
| Tel: 00-95-1-241905/245323/254812 |
| Fax: 00 95 1 252806 |
| E-mail: aone@mptmail.net.mm |

41 Nawady St, Alfa Hotel Building, Dagon, Yangon

Tel: 00-95-1-241905/245323/254812

Fax: 00 95 1 252806

E-mail: aone@mptmail.net.mm

Director general: U Yan Win

10.3.2008

| 21. | Asia World Co. Ltd |
| --- | --- |

21.

Asia World Co. Ltd

6062 Wardan Street, Bahosi Development, Lamadaw, Yangon

Tun Myint Naing alias Steven Law (J4a, Anexa II)

10.3.2008

| 22. | Filiale ale Asia World: | Asia World Industries |
| --- | --- | --- |

22.

Filiale ale Asia World:

Asia World Industries

| | Asia Light Co. Ltd. |
| --- | --- |

Asia Light Co. Ltd.

| | Asia World Port Management Co. |
| --- | --- |

Asia World Port Management Co.

| | Ahlon Warves |
| --- | --- |

Ahlon Warves

Președinte/Director: Tun Myint Naing alias Steven Law (J4a, Anexa II)

29.4.2008

| 23. | Yuzana Co. Ltd |
| --- | --- |

23.

Yuzana Co. Ltd

No 130 Yuzana Centre, Shwegondaing Road, Bahan Township, Yangon

Președinte/Director: Htay Myint

10.3.2008

| 24. | Yuzana Construction |
| --- | --- |

24.

Yuzana Construction

No 130 Yuzana Centre, Shwegondaing Road, Bahan Township, Yangon

Președinte/Director: Htay Myint

10.3.2008

| 25. | Myangonmyint Co (întreprindere deținută de USDA) |
| --- | --- |

25.

Myangonmyint Co (întreprindere deținută de USDA)

10.3.2008

| 26. | Dagon International/Dagon Timber Ltd, |
| --- | --- |

26.

Dagon International/Dagon Timber Ltd,

| 262-264 Pyay Road |
| --- |
| Dagon Centre |
| Sanchaung |
| Yangon |

262-264 Pyay Road

Dagon Centre

Sanchaung

Yangon

Directori: «Dagon» Win Aung și Daw Moe Mya Mya

29.4.2008

| 27. | Palm Beach Resort |
| --- | --- |

27.

Palm Beach Resort

Ngwe Saung

În proprietatea Dagon International. Directori: «Dagon» Win Aung , Daw Moe Mya Mya și Ei Hnin Pwint alias Chistabelle Aung

29.4.2008

| 28. | IGE Co Ltd |
| --- | --- |

28.

IGE Co Ltd

| No 27-B, Kaba Aye Pagoda Road, |
| --- |
| Bahan Township |
| Yangon |
| Tel: 95-1-558266 |
| Fax: 95-1-555369 |

No 27-B, Kaba Aye Pagoda Road,

Bahan Township

Yangon

Tel: 95-1-558266

Fax: 95-1-555369

și

| No. H-11, Naypyitaw, Naypuitaw |
| --- |
| Tel: 95-67-41-4211 |

No. H-11, Naypyitaw, Naypuitaw

Tel: 95-67-41-4211

Directori Nay Aung (D15e Anexa II) și Pyi (Pye) Aung (D15g Anexa II) și director general Win Kyaing

29.4.2008

| 29. | Aung Yee Phyo Co. |
| --- | --- |

29.

Aung Yee Phyo Co.

Deținută de familia lui Aung Thaung (Ministerul Industriei 1)

27.4.2009

| 30. | Queen Star Computer Company |
| --- | --- |

30.

Queen Star Computer Company

Deținută de familia lui Aung Thaung

27.4.2009

| 31. | Htay Co. |
| --- | --- |

31.

Htay Co.

Deținută de gen.-mr. Hla Htay Win (A9a anexa II)

27.4.2009

| 32. | Mother Trading and Construction |
| --- | --- |

32.

Mother Trading and Construction

| 77/78,Wadan Street,Bahosi Ward, |
| --- |
| Lanmadaw, |
| Yangon |
| Tel: 95-1-21-0514 |
| E-mail: mother.trade@mptmail.net.mm |

77/78,Wadan Street,Bahosi Ward,

Lanmadaw,

Yangon

Tel: 95-1-21-0514

E-mail: mother.trade@mptmail.net.mm

Director Aung Myat alias Aung Myint

29.4.2008

| 33. | Kyaw Tha Company și Kyaw Tha Construction Group |
| --- | --- |

33.

Kyaw Tha Company și Kyaw Tha Construction Group

| No 98, 50th Street, |
| --- |
| Pazundaung Township, |
| Yangon, |
| Tel: 95-1-296733 |
| Fax: 95-1-296914 |
| E-mail: kyawtha.wl@mptmail.net.mm |
| Site web: http://www.kyawtha.com |

No 98, 50th Street,

Pazundaung Township,

Yangon,

Tel: 95-1-296733

Fax: 95-1-296914

E-mail: kyawtha.wl@mptmail.net.mm

Site web: http://www.kyawtha.com

Director: U Win Lwin, Director general: Maung Aye

29.4.2008

| 34. | Ye Ta Khun (Yetagun) Construction Group |
| --- | --- |

34.

Ye Ta Khun (Yetagun) Construction Group

| Yuzana Plaza West, |
| --- |
| Tamwe Township |
| Yangoon |

Yuzana Plaza West,

Tamwe Township

Yangoon

Proprietar Aung Zaw Ye Myint (fost A9d Anexa II) fiul gen. Ye Myint (fost A9a)

29.4.2008

| 35. | J’s Donuts |
| --- | --- |

35.

J’s Donuts

| 26-28 Lanmadaw Street |
| --- |
| Lanmadaw Tsp, Yangon |
| Tel: 95-1-710242 |

26-28 Lanmadaw Street

Lanmadaw Tsp, Yangon

Tel: 95-1-710242

| Junction 8 Shopping Centre 8th Mile |
| --- |
| Mayangon Tsp, Yangon |
| Tel: 95-1-650771 |

Junction 8 Shopping Centre 8th Mile

Mayangon Tsp, Yangon

Tel: 95-1-650771

| (2nd Floor.) Yuzana Plaza Banyar Dala Road |
| --- |
| Mingalar Taung Nyunt Tsp, Yangon |
| Tel: 95-1-200747 |

(2nd Floor.) Yuzana Plaza Banyar Dala Road

Mingalar Taung Nyunt Tsp, Yangon

Tel: 95-1-200747

| 173-175 Pansodan Street |
| --- |
| Kyauktada Tsp, Yangon |
| Tel: 95-1-287525 |

173-175 Pansodan Street

Kyauktada Tsp, Yangon

Tel: 95-1-287525

| 381-383 Near Bogyoke Aung San Market Shwebontha Street |
| --- |
| Pabedan Tsp, Yangon |
| Tel: 95-1-243178 |

381-383 Near Bogyoke Aung San Market Shwebontha Street

Pabedan Tsp, Yangon

Tel: 95-1-243178

Proprietar: Kyaing San Shwe(A1h Anexa II) fiul Generalisimului Than Shwe (A1a)

29.4.2008

| 36. | Sun Tac or Sun Tec
  Suntac Int'l Trading Co. Ltd. |
| --- | --- |

36.

Sun Tac or Sun Tec

Suntac Int'l Trading Co. Ltd.

| 151 (B) Thiri Mingalar Lane Mayangon Township |
| --- |
| Yangon |
| Tel: 01-650021 654463 |

151 (B) Thiri Mingalar Lane Mayangon Township

Yangon

Tel: 01-650021 654463

Proprietar: Sit Taing Aung, fiul lui Aung Phone (fost ministru al silviculturii)

29.4.2008

| 37. | (MMS) Min Min Soe Group of Companies |
| --- | --- |

37.

(MMS) Min Min Soe Group of Companies

| 23-A, Inya Myaing Street, Bahan Tsp. |
| --- |
| Tel: 95-1-511098, 514262 |
| E-mail: mms@mptmail.net.mm |

23-A, Inya Myaing Street, Bahan Tsp.

Tel: 95-1-511098, 514262

E-mail: mms@mptmail.net.mm

Acționar Kyaw Myo Nyunt (J8c Anexa II) fiul gen.-mr. Nyunt Tin, Ministerul Agriculturii (în rezervă) (J8a Anexa II)

29.4.2008

| 38. | Myanmar Information and Communication Technology alias Myanmar Infotech |
| --- | --- |

38.

Myanmar Information and Communication Technology alias Myanmar Infotech

MICT Park, Hlaing University Campus

Proprietar în participațiune: Aung Soe Tha (D20e Anexa II)

29.4.2008

| 39. | MNT (Myanmar New Technology) |
| --- | --- |

39.

MNT (Myanmar New Technology)

Proprietar: Yin Win Thu, Partener: Nandar Aye (A2c Anexa II)

29.4.2008

| 40. | Forever Group |
| --- | --- |

40.

Forever Group

| No ( 14 02/03 ), Olympic Tower I, Corner of Boaungkyaw Street and Mahabandoola Street |
| --- |
| Kyauktada Township. |
| Yangon. |
| Tel: 95-1-204013, 95-1-204107 |
| Adresă e-mail: forevergroup@mptmail.net.mm |

No ( 14 02/03 ), Olympic Tower I, Corner of Boaungkyaw Street and Mahabandoola Street

Kyauktada Township.

Yangon.

Tel: 95-1-204013, 95-1-204107

Adresă e-mail: forevergroup@mptmail.net.mm

Director general: Daw Khin Khin Lay

Membru al consiliului Director: U Khin Maung Htay

Director U Kyaw Kyaw

29.4.2008”

---