# Úřední věstník L 152/2016

| | ISSN 1977-0626 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 152 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Ročník 599. června 2016 |

ISSN 1977-0626

Úřední věstník

Evropské unie

L 152

České vydání

Právní předpisy

Ročník 599. června 2016

---

| Obsah | | II   Nelegislativní akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NAŘÍZENÍ |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2016/895 ze dne 8. června 2016, kterým se mění nařízení (ES) č. 1290/2008, pokud jde o jméno držitele povolení přípravku Lactobacillus rhamnosus (CNCM-I-3698) a Lactobacillus farciminis (CNCM-I-3699) (
  1
  ) | 1 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2016/896 ze dne 8. června 2016 o povolení vinanů sodno-železitých jako doplňkové látky pro všechny druhy zvířat (
  1
  ) | 3 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2016/897 ze dne 8. června 2016 o povolení přípravku Bacillus subtilis (C-3102) (DSM 15544) jako doplňkové látky pro nosnice a okrasné ryby (držitel povolení Asahi Calpis Wellness Co. Ltd.) a o změně nařízení (ES) č. 1444/2006, (EU) č. 333/2010 a (EU) č. 184/2011, pokud jde o držitele povolení (
  1
  ) | 7 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2016/898 ze dne 8. června 2016 o povolení přípravku Bacillus licheniformis (ATCC 53757) a jeho proteasy (E.C. 3.4.21.19) jako doplňkové látky pro výkrm kuřat, odchov kuřat a kuřice, výkrm a odchov menšinových druhů drůbeže a okrasné ptáky (držitel povolení Novus Europe S.A./N.V.) (
  1
  ) | 11 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2016/899 ze dne 8. června 2016 o povolení 6-fytázy z Trichoderma reesei (ATCC SD-6528) jako doplňkové látky pro všechny druhy drůbeže a všechny druhy prasat (kromě sajících selat) (držitel povolení Danisco (UK) Ltd) (
  1
  ) | 15 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2016/900 ze dne 8. června 2016 o povolení kyseliny benzoové jako doplňkové látky pro prasnice (držitel povolení DSM Nutritional Product Sp. z o. o.) (
  1
  ) | 18 |
| | | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2016/901 ze dne 8. června 2016 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny | 21 |
| | | ROZHODNUTÍ |
| | * | Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2016/902 ze dne 30. května 2016, kterým se stanoví závěry o nejlepších dostupných technikách (BAT) podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/75/EU pro společné systémy čištění odpadních vod a odpadních plynů a nakládání s nimi v odvětví chemického průmyslu
  (oznámeno pod číslem C(2016) 3127)

   (
  1
  ) | 23 |
| | * | Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2016/903 ze dne 8. června 2016 podle čl. 3 odst. 3 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 528/2012 týkající se deky na koně napuštěné permethrinem používané pro účely regulace obtížného hmyzu v okolí koně (
  1
  ) | 43 |
| | * | Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2016/904 ze dne 8. června 2016 podle čl. 3 odst. 3 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 528/2012 o přípravcích obsahujících propan-2-ol používaných pro dezinfekci rukou (
  1
  ) | 45 |

Obsah

II   Nelegislativní akty

Strana

NAŘÍZENÍ

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2016/895 ze dne 8. června 2016, kterým se mění nařízení (ES) č. 1290/2008, pokud jde o jméno držitele povolení přípravku Lactobacillus rhamnosus (CNCM-I-3698) a Lactobacillus farciminis (CNCM-I-3699) (
  1
  )

Lactobacillus rhamnosus

Lactobacillus farciminis

1

1

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2016/896 ze dne 8. června 2016 o povolení vinanů sodno-železitých jako doplňkové látky pro všechny druhy zvířat (
  1
  )

1

3

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2016/897 ze dne 8. června 2016 o povolení přípravku Bacillus subtilis (C-3102) (DSM 15544) jako doplňkové látky pro nosnice a okrasné ryby (držitel povolení Asahi Calpis Wellness Co. Ltd.) a o změně nařízení (ES) č. 1444/2006, (EU) č. 333/2010 a (EU) č. 184/2011, pokud jde o držitele povolení (
  1
  )

Bacillus subtilis

1

7

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2016/898 ze dne 8. června 2016 o povolení přípravku Bacillus licheniformis (ATCC 53757) a jeho proteasy (E.C. 3.4.21.19) jako doplňkové látky pro výkrm kuřat, odchov kuřat a kuřice, výkrm a odchov menšinových druhů drůbeže a okrasné ptáky (držitel povolení Novus Europe S.A./N.V.) (
  1
  )

Bacillus licheniformis

1

11

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2016/899 ze dne 8. června 2016 o povolení 6-fytázy z Trichoderma reesei (ATCC SD-6528) jako doplňkové látky pro všechny druhy drůbeže a všechny druhy prasat (kromě sajících selat) (držitel povolení Danisco (UK) Ltd) (
  1
  )

Trichoderma reesei

1

15

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2016/900 ze dne 8. června 2016 o povolení kyseliny benzoové jako doplňkové látky pro prasnice (držitel povolení DSM Nutritional Product Sp. z o. o.) (
  1
  )

1

18

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2016/901 ze dne 8. června 2016 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

21

ROZHODNUTÍ

*

Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2016/902 ze dne 30. května 2016, kterým se stanoví závěry o nejlepších dostupných technikách (BAT) podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/75/EU pro společné systémy čištění odpadních vod a odpadních plynů a nakládání s nimi v odvětví chemického průmyslu
  (oznámeno pod číslem C(2016) 3127)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem C(2016) 3127)

1

23

*

Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2016/903 ze dne 8. června 2016 podle čl. 3 odst. 3 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 528/2012 týkající se deky na koně napuštěné permethrinem používané pro účely regulace obtížného hmyzu v okolí koně (
  1
  )

1

43

*

Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2016/904 ze dne 8. června 2016 podle čl. 3 odst. 3 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 528/2012 o přípravcích obsahujících propan-2-ol používaných pro dezinfekci rukou (
  1
  )

1

45

| | | III   Jiné akty |
| --- | --- | --- |
| | | EVROPSKÝ HOSPODÁŘSKÝ PROSTOR |
| | * | Rozhodnutí Kontrolního úřadu ESVO č. 110/15/COL ze dne 8. dubna 2015, kterým se dodatečná podpora od společnosti Innovation Norway ve prospěch společnosti Finnfjord AS ve výši 16 milionů NOK prohlašuje za neslučitelnou (Norsko) [2016/905] | 47 |
| | * | Rozhodnutí Kontrolního úřadu ESVO č. 357/15/KOL ze dne 23. září 2015 o ukončení formálního vyšetřovacího řízení ve věci státní podpory ve prospěch fotbalového klubu Sandefjord Fotball AS [2016/906] | 59 |

III   Jiné akty

EVROPSKÝ HOSPODÁŘSKÝ PROSTOR

*

Rozhodnutí Kontrolního úřadu ESVO č. 110/15/COL ze dne 8. dubna 2015, kterým se dodatečná podpora od společnosti Innovation Norway ve prospěch společnosti Finnfjord AS ve výši 16 milionů NOK prohlašuje za neslučitelnou (Norsko) [2016/905]

47

*

Rozhodnutí Kontrolního úřadu ESVO č. 357/15/KOL ze dne 23. září 2015 o ukončení formálního vyšetřovacího řízení ve věci státní podpory ve prospěch fotbalového klubu Sandefjord Fotball AS [2016/906]

59

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP |

---

(1)   Text s významem pro EHP

1

| CS | Akty, jejichž název není vytištěn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vytištěn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

II Nelegislativní akty

NAŘÍZENÍ

| 9.6.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 152/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 152/1

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2016/895

ze dne 8. června 2016,

kterým se mění nařízení (ES) č. 1290/2008, pokud jde o jméno držitele povolení přípravku Lactobacillus rhamnosus (CNCM-I-3698) a Lactobacillus farciminis (CNCM-I-3699)

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1831/2003 ze dne 22. září 2003 o doplňkových látkách používaných ve výživě zvířat (1), a zejména na čl. 13 odst. 3 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Společnost Danisco (UK) Ltd. podala žádost v souladu s čl. 13 odst. 3 nařízení (ES) č. 1831/2003, v níž navrhla změnu jména držitele povolení, pokud jde o nařízení Komise (ES) č. 1290/2008 (2) o povolení přípravku Lactobacillus rhamnosus (CNCM-I-3698) a Lactobacillus farciminis (CNCM- I-3699). |
| --- | --- |

(1)

Společnost Danisco (UK) Ltd. podala žádost v souladu s čl. 13 odst. 3 nařízení (ES) č. 1831/2003, v níž navrhla změnu jména držitele povolení, pokud jde o nařízení Komise (ES) č. 1290/2008 (2) o povolení přípravku Lactobacillus rhamnosus (CNCM-I-3698) a Lactobacillus farciminis (CNCM- I-3699).

| (2) | Žadatel uvedl, že s účinkem od 12. listopadu 2015 společnost Danisco (UK) Ltd. práva k uvádění přípravku Lactobacillus rhamnosus (CNCM-I-3698) a Lactobacillus farciminis (CNCM- I-3699) na trh převedla na společnost STI Biotechnologie. |
| --- | --- |

(2)

Žadatel uvedl, že s účinkem od 12. listopadu 2015 společnost Danisco (UK) Ltd. práva k uvádění přípravku Lactobacillus rhamnosus (CNCM-I-3698) a Lactobacillus farciminis (CNCM- I-3699) na trh převedla na společnost STI Biotechnologie.

| (3) | Navrhované změny podmínek povolení jsou čistě správní povahy a neobnášejí nové posouzení dotčené doplňkové látky. Evropský úřad pro bezpečnost potravin byl o žádosti informován. |
| --- | --- |

(3)

Navrhované změny podmínek povolení jsou čistě správní povahy a neobnášejí nové posouzení dotčené doplňkové látky. Evropský úřad pro bezpečnost potravin byl o žádosti informován.

| (4) | Aby bylo možné uvádět dotčenou doplňkovou látku na trh pod jménem společnosti STI Biotechnologie, je nutné změnit podmínky povolení. |
| --- | --- |

(4)

Aby bylo možné uvádět dotčenou doplňkovou látku na trh pod jménem společnosti STI Biotechnologie, je nutné změnit podmínky povolení.

| (5) | Nařízení (ES) č. 1290/2008 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno. |
| --- | --- |

(5)

Nařízení (ES) č. 1290/2008 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.

| (6) | Vzhledem k tomu, že bezpečnostní důvody nevyžadují okamžité uplatnění změny nařízení (ES) č. 1290/2008 učiněné tímto nařízením, je vhodné stanovit přechodné období, během něhož bude možné spotřebovat stávající zásoby dotčené doplňkové látky a premixů a krmných směsí obsahujících dotčenou doplňkovou látku. |
| --- | --- |

(6)

Vzhledem k tomu, že bezpečnostní důvody nevyžadují okamžité uplatnění změny nařízení (ES) č. 1290/2008 učiněné tímto nařízením, je vhodné stanovit přechodné období, během něhož bude možné spotřebovat stávající zásoby dotčené doplňkové látky a premixů a krmných směsí obsahujících dotčenou doplňkovou látku.

| (7) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva, |
| --- | --- |

(7)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

V příloze nařízení (ES) č. 1290/2008 se v druhém sloupci slova „Danisco (UK) Ltd“ nahrazují slovy „STI Biotechnologie“.

Článek 2

Stávající zásoby dotčené doplňkové látky a premixů a krmných směsí obsahujících dotčenou doplňkovou látku, které jsou v souladu s ustanoveními použitelnými před datem vstupu tohoto nařízení v platnost, mohou být nadále uváděny na trh a používány až do jejich vyčerpání.

Článek 3

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 8. června 2016.

Za Komisi

předseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  Úř. věst. L 268, 18.10.2003, s. 29.

1

(2)  Nařízení Komise (ES) č. 1290/2008 ze dne 18. prosince 2008 o povolení přípravku Lactobacillus rhamnosus (CNCM-I-3698) a Lactobacillus farciminis (CNCM-I-3699) jako doplňkové látky (Úř. věst. L 340, 19.12.2008, s. 20).

2

Lactobacillus rhamnosus

Lactobacillus farciminis

---

| 9.6.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 152/3 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 152/3

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2016/896

ze dne 8. června 2016

o povolení vinanů sodno-železitých jako doplňkové látky pro všechny druhy zvířat

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1831/2003 ze dne 22. září 2003 o doplňkových látkách používaných ve výživě zvířat (1), a zejména na čl. 9 odst. 2 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení (ES) č. 1831/2003 stanoví povolení doplňkových látek používaných ve výživě zvířat a důvody a postupy, na jejichž základě se povolení uděluje. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení (ES) č. 1831/2003 stanoví povolení doplňkových látek používaných ve výživě zvířat a důvody a postupy, na jejichž základě se povolení uděluje.

| (2) | V souladu s článkem 7 nařízení (ES) č. 1831/2003 byla podána žádost o povolení vinanů sodno-železitých. Tato žádost byla podána spolu s údaji a dokumenty požadovanými podle čl. 7 odst. 3 nařízení (ES) č. 1831/2003. |
| --- | --- |

(2)

V souladu s článkem 7 nařízení (ES) č. 1831/2003 byla podána žádost o povolení vinanů sodno-železitých. Tato žádost byla podána spolu s údaji a dokumenty požadovanými podle čl. 7 odst. 3 nařízení (ES) č. 1831/2003.

| (3) | Uvedená žádost se týká povolení vinanů sodno-železitých jako doplňkové látky pro všechny druhy zvířat se zařazením do kategorie doplňkových látek „technologické doplňkové látky“. |
| --- | --- |

(3)

Uvedená žádost se týká povolení vinanů sodno-železitých jako doplňkové látky pro všechny druhy zvířat se zařazením do kategorie doplňkových látek „technologické doplňkové látky“.

| (4) | Evropský úřad pro bezpečnost potravin (dále jen „úřad“) ve svém stanovisku ze dne 30. dubna 2015 (2) dospěl k závěru, že za navržených podmínek použití nemá uvedený přípravek nepříznivý účinek na zdraví zvířat, lidské zdraví nebo na životní prostředí. Úřad dospěl rovněž k závěru, že přípravek má potenciál být účinný jako protispékavá látka v soli. Úřad nepovažuje zvláštní požadavky na monitorování po uvedení na trh za nutné. Úřad také ověřil zprávu o metodách analýzy doplňkové látky přidané do krmiv, kterou předložila referenční laboratoř zřízená nařízením (ES) č. 1831/2003. |
| --- | --- |

(4)

Evropský úřad pro bezpečnost potravin (dále jen „úřad“) ve svém stanovisku ze dne 30. dubna 2015 (2) dospěl k závěru, že za navržených podmínek použití nemá uvedený přípravek nepříznivý účinek na zdraví zvířat, lidské zdraví nebo na životní prostředí. Úřad dospěl rovněž k závěru, že přípravek má potenciál být účinný jako protispékavá látka v soli. Úřad nepovažuje zvláštní požadavky na monitorování po uvedení na trh za nutné. Úřad také ověřil zprávu o metodách analýzy doplňkové látky přidané do krmiv, kterou předložila referenční laboratoř zřízená nařízením (ES) č. 1831/2003.

| (5) | Posouzení vinanů sodno-železitých prokazuje, že podmínky pro povolení stanovené v článku 5 nařízení (ES) č. 1831/2003 jsou splněny. Proto by používání uvedeného přípravku mělo být povoleno podle přílohy tohoto nařízení. |
| --- | --- |

(5)

Posouzení vinanů sodno-železitých prokazuje, že podmínky pro povolení stanovené v článku 5 nařízení (ES) č. 1831/2003 jsou splněny. Proto by používání uvedeného přípravku mělo být povoleno podle přílohy tohoto nařízení.

| (6) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva, |
| --- | --- |

(6)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Přípravek uvedený v příloze, náležející do kategorie doplňkových látek „technologické doplňkové látky“ a funkční skupiny „protispékavé látky“, se povoluje jako doplňková látka ve výživě zvířat podle podmínek stanovených v uvedené příloze.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 8. června 2016.

Za Komisi

předseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  Úř. věst. L 268, 18.10.2003, s. 29.

1

(2)  EFSA Journal 2015; 13(5):4114.

2

---

PŘÍLOHA

| Identifikační číslo doplňkové látky | Doplňková látka | Složení, chemický vzorec, popis, analytické metody | Druh nebo kategorie zvířat | Maximální stáří | Minimální obsah | Maximální obsah | Jiná ustanovení | Konec platnosti povolení |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| mg účinné látky/kg chloridu sodného |
| Technologické doplňkové látky: protispékavé látky |
| 1i534 | vinany sodno-železité | Složení doplňkové

  látky přípravek komplexů vinanů sodných a chloridu železitého ve vodném roztoku ≤ 35 % (hmotnostních)

  Charakteristika účinné látky

  železitý komplex D(+)-, L(-)- a meso-2,3-dihydroxybutandiových kyselin | Poměr železa k meso-vinanu 1:1 |

Identifikační číslo doplňkové látky

Doplňková látka

Složení, chemický vzorec, popis, analytické metody

Druh nebo kategorie zvířat

Maximální stáří

Minimální obsah

Maximální obsah

Jiná ustanovení

Konec platnosti povolení

mg účinné látky/kg chloridu sodného

Technologické doplňkové látky: protispékavé látky

1i534

vinany sodno-železité

Složení doplňkové

látky přípravek komplexů vinanů sodných a chloridu železitého ve vodném roztoku ≤ 35 % (hmotnostních)

Charakteristika účinné látky

železitý komplex D(+)-, L(-)- a meso-2,3-dihydroxybutandiových kyselin

Poměr železa k meso-vinanu 1:1

| | Poměr železa k celkovým vinanovým izomerům 1:1,5 |
| --- | --- |

Poměr železa k celkovým vinanovým izomerům 1:1,5

Číslo CAS: 1280193-05-9

Fe(OH)2C4H4O6Na

| | Chlorid: ≤ 25 % |
| --- | --- |

Chlorid: ≤ 25 %

| | Šťavelany: ≤ 1,5 % vyjádřeno jako kyselina šťavelová |
| --- | --- |

Šťavelany: ≤ 1,5 % vyjádřeno jako kyselina šťavelová

| | Železo: ≥ 8 % železa (III) |
| --- | --- |

Železo: ≥ 8 % železa (III)

Analytická metoda
   (1)

Kvantifikace meso-vinanu a D(–), L(+)-vinanů v doplňkové látce:

| — | vysokoúčinná kapalinová chromatografie s detekcí indexu lomu (HPLC-RI), |
| --- | --- |

—

vysokoúčinná kapalinová chromatografie s detekcí indexu lomu (HPLC-RI),

kvantifikace celkového železa v doplňkové látce:

| — | atomová emisní spektrometrie s indukčně vázaným plazmatem (ICP-AES) – EN 15510; nebo |
| --- | --- |

—

atomová emisní spektrometrie s indukčně vázaným plazmatem (ICP-AES) – EN 15510; nebo

| — | atomová emisní spektrometrie s indukčně vázaným plazmatem po tlakovém rozkladu (ICP-AES) – EN 15621; nebo |
| --- | --- |

—

atomová emisní spektrometrie s indukčně vázaným plazmatem po tlakovém rozkladu (ICP-AES) – EN 15621; nebo

| — | atomová emisní spektrometrie s indukčně vázaným plazmatem (ICP-AES) – EN ISO 11885; nebo |
| --- | --- |

—

atomová emisní spektrometrie s indukčně vázaným plazmatem (ICP-AES) – EN ISO 11885; nebo

| — | atomová absorpční spektrometrie (AAS) – EN ISO 6869; nebo |
| --- | --- |

—

atomová absorpční spektrometrie (AAS) – EN ISO 6869; nebo

| — | atomová absorpční spektrometrie (AAS) – nařízení Komise (ES) č. 152/2009 (2); a |
| --- | --- |

—

atomová absorpční spektrometrie (AAS) – nařízení Komise (ES) č. 152/2009 (2); a

kvantifikace celkového sodíku v doplňkové látce:

| — | atomová emisní spektrometrie s indukčně vázaným plazmatem (ICP-AES) – EN 15510; nebo |
| --- | --- |

—

atomová emisní spektrometrie s indukčně vázaným plazmatem (ICP-AES) – EN 15510; nebo

| — | atomová emisní spektrometrie s indukčně vázaným plazmatem po tlakovém rozkladu (ICP-AES) – EN 15621; nebo |
| --- | --- |

—

atomová emisní spektrometrie s indukčně vázaným plazmatem po tlakovém rozkladu (ICP-AES) – EN 15621; nebo

| — | atomová emisní spektrometrie s indukčně vázaným plazmatem (ICP-AES) – EN ISO 11885; nebo |
| --- | --- |

—

atomová emisní spektrometrie s indukčně vázaným plazmatem (ICP-AES) – EN ISO 11885; nebo

| — | atomová absorpční spektrometrie (AAS) – EN ISO 6869; a |
| --- | --- |

—

atomová absorpční spektrometrie (AAS) – EN ISO 6869; a

kvantifikace celkového chloridu v doplňkové látce:

| — | titrační metoda – nařízení (ES) č. 152/2009 nebo ISO 6495. |
| --- | --- |

—

titrační metoda – nařízení (ES) č. 152/2009 nebo ISO 6495.

Všechny druhy zvířat

—

—

—

| 1. | Doplňková látka se smí použít pouze v NaCl (chloridu sodném). |
| --- | --- |

1.

Doplňková látka se smí použít pouze v NaCl (chloridu sodném).

| 2. | Minimální doporučená dávka: 26 mg vinanů sodno-železitých/kg NaCl (ekvivalent 3 mg železa/kg NaCl) |
| --- | --- |

2.

Minimální doporučená dávka: 26 mg vinanů sodno-železitých/kg NaCl (ekvivalent 3 mg železa/kg NaCl)

| 3. | Maximální doporučená dávka: 106 mg vinanů sodno-železitých/kg NaCl |
| --- | --- |

3.

Maximální doporučená dávka: 106 mg vinanů sodno-železitých/kg NaCl

29. června 2026

---

(1)  Podrobné informace o analytických metodách lze získat na internetové stránce referenční laboratoře: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports.

(2)  Nařízení Komise (ES) č. 152/2009 ze dne 27. ledna 2009, kterým se stanoví metody odběru vzorků a laboratorního zkoušení pro úřední kontrolu krmiv (Úř. věst. L 54, 26.2.2009, s. 1).

---

| 9.6.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 152/7 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 152/7

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2016/897

ze dne 8. června 2016

o povolení přípravku Bacillus subtilis (C-3102) (DSM 15544) jako doplňkové látky pro nosnice a okrasné ryby (držitel povolení Asahi Calpis Wellness Co. Ltd.) a o změně nařízení (ES) č. 1444/2006, (EU) č. 333/2010 a (EU) č. 184/2011, pokud jde o držitele povolení

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1831/2003 ze dne 22. září 2003 o doplňkových látkách používaných ve výživě zvířat (1), a zejména na čl. 9 odst. 2 a čl. 13 odst. 3 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení (ES) č. 1831/2003 stanoví povolení doplňkových látek používaných ve výživě zvířat a důvody a postupy, na jejichž základě se povolení uděluje. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení (ES) č. 1831/2003 stanoví povolení doplňkových látek používaných ve výživě zvířat a důvody a postupy, na jejichž základě se povolení uděluje.

| (2) | V souladu s článkem 7 nařízení (ES) č. 1831/2003 byly podány žádosti o povolení přípravku Bacillus subtilis (C-3102). Tyto žádosti byly podány spolu s údaji a dokumenty požadovanými podle čl. 7 odst. 3 nařízení (ES) č. 1831/2003. |
| --- | --- |

(2)

V souladu s článkem 7 nařízení (ES) č. 1831/2003 byly podány žádosti o povolení přípravku Bacillus subtilis (C-3102). Tyto žádosti byly podány spolu s údaji a dokumenty požadovanými podle čl. 7 odst. 3 nařízení (ES) č. 1831/2003.

| (3) | Tyto žádosti se týkají povolení přípravku Bacillus subtilis (C-3102) jako doplňkové látky pro všechny nosnice a okrasné ryby se zařazením do skupiny doplňkových látek „zootechnické doplňkové látky“. |
| --- | --- |

(3)

Tyto žádosti se týkají povolení přípravku Bacillus subtilis (C-3102) jako doplňkové látky pro všechny nosnice a okrasné ryby se zařazením do skupiny doplňkových látek „zootechnické doplňkové látky“.

| (4) | Používání přípravku bylo již dříve povoleno pro výkrm kuřat nařízením Komise (ES) č. 1444/2006 (2), pro selata nařízením Komise (EU) č. 333/2010 (3) a pro odchov kuřat a kuřice a krůty, menšinové druhy ptactva a jiné okrasné ptactvo a pernatou zvěř nařízením Komise (EU) č. 184/2011 (4). |
| --- | --- |

(4)

Používání přípravku bylo již dříve povoleno pro výkrm kuřat nařízením Komise (ES) č. 1444/2006 (2), pro selata nařízením Komise (EU) č. 333/2010 (3) a pro odchov kuřat a kuřice a krůty, menšinové druhy ptactva a jiné okrasné ptactvo a pernatou zvěř nařízením Komise (EU) č. 184/2011 (4).

| (5) | Evropský úřad pro bezpečnost potravin (dále jen „úřad“) ve svých stanoviscích ze dne 28. září 2015 (5) a 11. listopadu 2015 (6) dospěl k závěru, že za navržených podmínek užití se nepředpokládá, že by přípravek Bacillus subtilis (C-3102) měl nepříznivý účinek na zdraví zvířat, lidské zdraví nebo na životní prostředí. Úřad dospěl k názoru, že za navržených podmínek užití má doplňková látka potenciál být účinnou při snižování množství krmiva na jednotku velkoprodukce vajec během celého snáškového období. Úřad dospěl rovněž k názoru, že doplňková látka má potenciál zlepšit růst a využití krmiva u okrasných ryb. Úřad nepovažuje za nutné zavést zvláštní požadavky na monitorování po uvedení přípravku na trh. Úřad také ověřil zprávu o metodě analýzy doplňkové látky přidané do krmiv, kterou předložila referenční laboratoř zřízená nařízením (ES) č. 1831/2003. |
| --- | --- |

(5)

Evropský úřad pro bezpečnost potravin (dále jen „úřad“) ve svých stanoviscích ze dne 28. září 2015 (5) a 11. listopadu 2015 (6) dospěl k závěru, že za navržených podmínek užití se nepředpokládá, že by přípravek Bacillus subtilis (C-3102) měl nepříznivý účinek na zdraví zvířat, lidské zdraví nebo na životní prostředí. Úřad dospěl k názoru, že za navržených podmínek užití má doplňková látka potenciál být účinnou při snižování množství krmiva na jednotku velkoprodukce vajec během celého snáškového období. Úřad dospěl rovněž k názoru, že doplňková látka má potenciál zlepšit růst a využití krmiva u okrasných ryb. Úřad nepovažuje za nutné zavést zvláštní požadavky na monitorování po uvedení přípravku na trh. Úřad také ověřil zprávu o metodě analýzy doplňkové látky přidané do krmiv, kterou předložila referenční laboratoř zřízená nařízením (ES) č. 1831/2003.

| (6) | Posouzení přípravku Bacillus subtilis (C-3102) prokazuje, že podmínky pro povolení stanovené v článku 5 nařízení (ES) č. 1831/2003 jsou splněny. Proto by používání uvedeného přípravku mělo být povoleno podle přílohy tohoto nařízení. |
| --- | --- |

(6)

Posouzení přípravku Bacillus subtilis (C-3102) prokazuje, že podmínky pro povolení stanovené v článku 5 nařízení (ES) č. 1831/2003 jsou splněny. Proto by používání uvedeného přípravku mělo být povoleno podle přílohy tohoto nařízení.

| (7) | Žadatel předložil rovněž žádost podle čl. 13 odst. 3 nařízení (ES) č. 1831/2003 o změnu jména držitele povolení a jména jeho zástupce v EU v nařízeních (ES) č. 1444/2006, (EU) č. 333/2010 a (EU) č. 184/2011. Žadatel tvrdí, že s účinností od 1. ledna 2016 změnil své jméno z „Calpis Co. Ltd.“ na „Asahi Calpis Wellness Co. Ltd.“. Jméno jeho zástupce v EU bylo změněno z „Calpis Co. Ltd. Europe Representative Office“ na „Asahi Calpis Wellness Co. Ltd. Europe Representative Office“. Žadatel předložil odpovídající údaje, které podporují jeho žádost. |
| --- | --- |

(7)

Žadatel předložil rovněž žádost podle čl. 13 odst. 3 nařízení (ES) č. 1831/2003 o změnu jména držitele povolení a jména jeho zástupce v EU v nařízeních (ES) č. 1444/2006, (EU) č. 333/2010 a (EU) č. 184/2011. Žadatel tvrdí, že s účinností od 1. ledna 2016 změnil své jméno z „Calpis Co. Ltd.“ na „Asahi Calpis Wellness Co. Ltd.“. Jméno jeho zástupce v EU bylo změněno z „Calpis Co. Ltd. Europe Representative Office“ na „Asahi Calpis Wellness Co. Ltd. Europe Representative Office“. Žadatel předložil odpovídající údaje, které podporují jeho žádost.

| (8) | Za účelem umožnění společnosti Asahi Calpis Wellness Co. Ltd. využívat její práva pro uvádění na trh je nutné změnit podmínky povolení. |
| --- | --- |

(8)

Za účelem umožnění společnosti Asahi Calpis Wellness Co. Ltd. využívat její práva pro uvádění na trh je nutné změnit podmínky povolení.

| (9) | Nařízení (ES) č. 1444/2006, (EU) č. 333/2010 a (EU) č. 184/2011 by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna. |
| --- | --- |

(9)

Nařízení (ES) č. 1444/2006, (EU) č. 333/2010 a (EU) č. 184/2011 by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna.

| (10) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva, |
| --- | --- |

(10)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Přípravek uvedený v příloze, náležející do kategorie doplňkových látek „zootechnické doplňkové látky“ a funkční skupiny „stabilizátory střevní flóry“, se povoluje jako doplňková látka ve výživě zvířat podle podmínek stanovených v uvedené příloze.

Článek 2

V příloze nařízení (ES) č. 1444/2006, v druhém sloupci, jméno držitele povolení, se výraz „Calpis Co., Ltd zastoupená ve Společenství společností Orffa International Holding BV“ nahrazuje výrazem „Asahi Calpis Wellness Co. Ltd. zastoupený v Evropské unii Asahi Calpis Wellness Co. Ltd. Europe Representative Office“.

Článek 3

Nařízení (EU) č. 333/2010 se mění takto:

| a) | v názvu se výraz „držitel povolení společnost Calpis Co. Ltd. Japan, v Evropské unii zastoupená společností Calpis Co. Ltd. Europe Representative Office“ nahrazuje výrazem „držitel povolení Asahi Calpis Wellness Co. Ltd. zastoupený v Evropské unii Asahi Calpis Wellness Co. Ltd. Europe Representative Office“; |
| --- | --- |

a)

v názvu se výraz „držitel povolení společnost Calpis Co. Ltd. Japan, v Evropské unii zastoupená společností Calpis Co. Ltd. Europe Representative Office“ nahrazuje výrazem „držitel povolení Asahi Calpis Wellness Co. Ltd. zastoupený v Evropské unii Asahi Calpis Wellness Co. Ltd. Europe Representative Office“;

| b) | v příloze, v druhém sloupci, jméno držitele povolení, se výraz „Společnost Calpis Co. Ltd. Japan, v Evropské unii zastoupená společností Calpis Co. Ltd. Europe Representative Office, Francie“ nahrazuje výrazem „Asahi Calpis Wellness Co. Ltd. zastoupený v Evropské unii Asahi Calpis Wellness Co. Ltd. Europe Representative Office“. |
| --- | --- |

b)

v příloze, v druhém sloupci, jméno držitele povolení, se výraz „Společnost Calpis Co. Ltd. Japan, v Evropské unii zastoupená společností Calpis Co. Ltd. Europe Representative Office, Francie“ nahrazuje výrazem „Asahi Calpis Wellness Co. Ltd. zastoupený v Evropské unii Asahi Calpis Wellness Co. Ltd. Europe Representative Office“.

Článek 4

Nařízení (EU) č. 184/2011 se mění takto:

| a) | v názvu se výraz „držitel povolení společnost Calpis Co. Ltd. Japan, zastoupený Calpis Co. Ltd. Europe Representative Office“ nahrazuje výrazem „držitel povolení Asahi Calpis Wellness Co. Ltd. zastoupený v Evropské unii Asahi Calpis Wellness Co. Ltd. Europe Representative Office“; |
| --- | --- |

a)

v názvu se výraz „držitel povolení společnost Calpis Co. Ltd. Japan, zastoupený Calpis Co. Ltd. Europe Representative Office“ nahrazuje výrazem „držitel povolení Asahi Calpis Wellness Co. Ltd. zastoupený v Evropské unii Asahi Calpis Wellness Co. Ltd. Europe Representative Office“;

| b) | v příloze, v druhém sloupci, jméno držitele povolení, se výraz „Calpis Co. Ltd. Japan, zastoupený společností Calpis Co. Ltd. Europe Representative Office, Francie“ nahrazuje výrazem „Asahi Calpis Wellness Co. Ltd. zastoupený v Evropské unii Asahi Calpis Wellness Co. Ltd. Europe Representative Office“. |
| --- | --- |

b)

v příloze, v druhém sloupci, jméno držitele povolení, se výraz „Calpis Co. Ltd. Japan, zastoupený společností Calpis Co. Ltd. Europe Representative Office, Francie“ nahrazuje výrazem „Asahi Calpis Wellness Co. Ltd. zastoupený v Evropské unii Asahi Calpis Wellness Co. Ltd. Europe Representative Office“.

Článek 5

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 8. června 2016.

Za Komisi

předseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  Úř. věst. L 268, 18.10.2003, s. 29.

1

(2)  Nařízení Komise (ES) č. 1444/2006 ze dne 29. září 2006 o povolení Bacillus subtilis C-3102 (Calsporin) jako doplňkové látky v krmivech (Úř. věst. L 271, 30.9.2006, s. 19).

2

Bacillus subtilis

(3)  Nařízení Komise (EU) č. 333/2010 ze dne 22. dubna 2010 o povolení nového užití přípravku Bacillus subtilis C-3102 (DSM 15544) jako doplňkové látky pro odstavená selata (držitel povolení společnost Calpis Co. Ltd. Japan, v Evropské unii zastoupená společností Calpis Co. Ltd. Europe Representative Office) (Úř. věst. L 102, 23.4.2010, s. 19).

3

Bacillus subtilis

(4)  Nařízení Komise (EU) č. 184/2011 ze dne 25. února 2011 o povolení přípravku Bacillus subtilis C-3102 (DSM 15544) jako doplňkové látky pro odchov kuřat a kuřice, krůty, menšinové druhy ptactva a jiné okrasné ptactvo a pernatou zvěř (držitel povolení společnost Calpis Co. Ltd. Japan, zastoupený Calpis Co. Ltd. Europe Representative Office) (Úř. věst. L 53, 26.2.2011, s. 33).

4

Bacillus subtilis

(5)  EFSA Journal 2015; 13(9):4231.

5

(6)  EFSA Journal 2015; 13(11):4274.

6

---

PŘÍLOHA

| Identifikační číslo doplňkové látky | Jméno držitele povolení | Doplňková látka | Složení, chemický vzorec, popis, analytická metoda | Druh nebo kategorie zvířat | Maximální stáří | Minimální obsah | Maximální obsah | Jiná ustanovení | Konec platnosti povolení |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| CFU/kg kompletního krmiva o obsahu vlhkosti 12 % |
| Kategorie: zootechnické doplňkové látky. Funkční skupina: stabilizátory střevní flóry |
| 4b1820 | Asahi Calpis Wellness Co. Ltd. zastoupený v Evropské unii Asahi Calpis Wellness Co. Ltd. Europe Representative Office | Bacillus subtilis C-3102 (DSM 15544) | Složení doplňkové látky


  Bacillus subtilis C-3102 (DSM 15544) nejméně s 1,0 × 1010 CFU/g

  Charakteristika účinné látky

  Životaschopné spory (CFU) Bacillus subtilis C-3102 (DSM 15544)

  Analytická metoda
   (1)

  Stanovení počtu mikroorganismů: metodou distanční desky pomocí trypton-sójového agaru ve všech cílových matricích (EN 15784:2009)
  Identifikace: gelová elektroforéza s pulzním polem (PFGE). | Nosnice | — | 3 × 108 | — | 1. | V návodu pro použití doplňkové látky, premixu a krmné směsi musí být uvedena teplota při skladování, doba trvanlivosti a stabilita při granulování. |

Identifikační číslo doplňkové látky

Jméno držitele povolení

Doplňková látka

Složení, chemický vzorec, popis, analytická metoda

Druh nebo kategorie zvířat

Maximální stáří

Minimální obsah

Maximální obsah

Jiná ustanovení

Konec platnosti povolení

CFU/kg kompletního krmiva o obsahu vlhkosti 12 %

Kategorie: zootechnické doplňkové látky. Funkční skupina: stabilizátory střevní flóry

4b1820

Asahi Calpis Wellness Co. Ltd. zastoupený v Evropské unii Asahi Calpis Wellness Co. Ltd. Europe Representative Office

Bacillus subtilis C-3102 (DSM 15544)

Složení doplňkové látky

Bacillus subtilis C-3102 (DSM 15544) nejméně s 1,0 × 1010 CFU/g

Charakteristika účinné látky

Životaschopné spory (CFU) Bacillus subtilis C-3102 (DSM 15544)

Analytická metoda
   (1)

Stanovení počtu mikroorganismů: metodou distanční desky pomocí trypton-sójového agaru ve všech cílových matricích (EN 15784:2009)

Identifikace: gelová elektroforéza s pulzním polem (PFGE).

Nosnice

—

3 × 108

—

1.

V návodu pro použití doplňkové látky, premixu a krmné směsi musí být uvedena teplota při skladování, doba trvanlivosti a stabilita při granulování.

| 2. | Pro uživatele doplňkové látky a premixů v krmivářských podnicích se zavedou provozní postupy a vhodná organizační opatření, která budou řešit nebezpečí vyplývající z vdechnutí, dermálního kontaktu a styku s očima. V případě, že těmito postupy a opatřeními nelze snížit dermální, inhalační či oční expozici na přijatelnou úroveň, používají se doplňková látka a premixy s vhodnými osobními ochrannými prostředky. |
| --- | --- |

2.

Pro uživatele doplňkové látky a premixů v krmivářských podnicích se zavedou provozní postupy a vhodná organizační opatření, která budou řešit nebezpečí vyplývající z vdechnutí, dermálního kontaktu a styku s očima. V případě, že těmito postupy a opatřeními nelze snížit dermální, inhalační či oční expozici na přijatelnou úroveň, používají se doplňková látka a premixy s vhodnými osobními ochrannými prostředky.

29. června 2026

Okrasné ryby

1 × 1010

---

(1)  Podrobné informace o analytických metodách lze získat na internetové stránce referenční laboratoře: www.irmm.jrc.ec.europa.eu/crl-feed-additives

---

| 9.6.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 152/11 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 152/11

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2016/898

ze dne 8. června 2016

o povolení přípravku Bacillus licheniformis (ATCC 53757) a jeho proteasy (E.C. 3.4.21.19) jako doplňkové látky pro výkrm kuřat, odchov kuřat a kuřice, výkrm a odchov menšinových druhů drůbeže a okrasné ptáky (držitel povolení Novus Europe S.A./N.V.)

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1831/2003 ze dne 22. září 2003 o doplňkových látkách používaných ve výživě zvířat (1), a zejména na čl. 9 odst. 2 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení (ES) č. 1831/2003 stanoví povolení doplňkových látek používaných ve výživě zvířat a důvody a postupy, na jejichž základě se povolení uděluje. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení (ES) č. 1831/2003 stanoví povolení doplňkových látek používaných ve výživě zvířat a důvody a postupy, na jejichž základě se povolení uděluje.

| (2) | V souladu s článkem 7 nařízení (ES) č. 1831/2003 byla podána žádost o povolení přípravku Bacillus licheniformis (ATCC 53757) a jeho proteasy (E.C. 3.4.21.19). Tato žádost byla podána spolu s údaji a dokumenty požadovanými podle čl. 7 odst. 3 nařízení (ES) č. 1831/2003. |
| --- | --- |

(2)

V souladu s článkem 7 nařízení (ES) č. 1831/2003 byla podána žádost o povolení přípravku Bacillus licheniformis (ATCC 53757) a jeho proteasy (E.C. 3.4.21.19). Tato žádost byla podána spolu s údaji a dokumenty požadovanými podle čl. 7 odst. 3 nařízení (ES) č. 1831/2003.

| (3) | Žádost se týká povolení přípravku Bacillus licheniformis (ATCC 53757) a jeho proteasy (E.C. 3.4.21.19) jako doplňkové látky pro výkrm kuřat, odchov kuřat a kuřice, výkrm a odchov menšinových druhů drůbeže a okrasné ptáky se zařazením do kategorie doplňkových látek „zootechnické doplňkové látky“. |
| --- | --- |

(3)

Žádost se týká povolení přípravku Bacillus licheniformis (ATCC 53757) a jeho proteasy (E.C. 3.4.21.19) jako doplňkové látky pro výkrm kuřat, odchov kuřat a kuřice, výkrm a odchov menšinových druhů drůbeže a okrasné ptáky se zařazením do kategorie doplňkových látek „zootechnické doplňkové látky“.

| (4) | Evropský úřad pro bezpečnost potravin (dále jen „úřad“) dospěl ve svém stanovisku ze dne 11. března 2015 (2) k závěru, že za navržených podmínek užití nemá přípravek Bacillus licheniformis (ATCC 53757) a jeho proteasa (E.C. 3.4.21.19) nepříznivé účinky na zdraví zvířat, lidské zdraví nebo na životní prostředí a že má potenciál zlepšovat poměr spotřeby krmiva k přírůstku hmotnosti při výkrmu kuřat v doporučované dávce, avšak pouze při výživě se sníženým obsahem proteinu. Rovněž se má za to, že tento závěr lze rozšířit na odchov kuřat a kuřice, na výkrm a odchov menšinových druhů ptactva a na okrasné ptáky. Zvláštní požadavky na monitorování v období po uvedení na trh nepovažuje úřad za nutné. Úřad také ověřil zprávu o metodě analýzy doplňkové látky přidané do krmiv, kterou předložila referenční laboratoř zřízená nařízením (ES) č. 1831/2003. |
| --- | --- |

(4)

Evropský úřad pro bezpečnost potravin (dále jen „úřad“) dospěl ve svém stanovisku ze dne 11. března 2015 (2) k závěru, že za navržených podmínek užití nemá přípravek Bacillus licheniformis (ATCC 53757) a jeho proteasa (E.C. 3.4.21.19) nepříznivé účinky na zdraví zvířat, lidské zdraví nebo na životní prostředí a že má potenciál zlepšovat poměr spotřeby krmiva k přírůstku hmotnosti při výkrmu kuřat v doporučované dávce, avšak pouze při výživě se sníženým obsahem proteinu. Rovněž se má za to, že tento závěr lze rozšířit na odchov kuřat a kuřice, na výkrm a odchov menšinových druhů ptactva a na okrasné ptáky. Zvláštní požadavky na monitorování v období po uvedení na trh nepovažuje úřad za nutné. Úřad také ověřil zprávu o metodě analýzy doplňkové látky přidané do krmiv, kterou předložila referenční laboratoř zřízená nařízením (ES) č. 1831/2003.

| (5) | Posouzení přípravku Bacillus licheniformis (ATCC 53757) a jeho proteasy (EC 3.4.21.19) prokazuje, že podmínky pro povolení stanovené v článku 5 nařízení (ES) č. 1831/2003 jsou splněny. Proto by používání uvedeného přípravku mělo být povoleno podle přílohy tohoto nařízení. |
| --- | --- |

(5)

Posouzení přípravku Bacillus licheniformis (ATCC 53757) a jeho proteasy (EC 3.4.21.19) prokazuje, že podmínky pro povolení stanovené v článku 5 nařízení (ES) č. 1831/2003 jsou splněny. Proto by používání uvedeného přípravku mělo být povoleno podle přílohy tohoto nařízení.

| (6) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva, |
| --- | --- |

(6)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Přípravek uvedený v příloze, náležející do kategorie doplňkových látek „zootechnické doplňkové látky“ a funkční skupiny „jiné zootechnické doplňkové látky“, se povoluje jako doplňková látka ve výživě zvířat podle podmínek stanovených v uvedené příloze.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 8. června 2016.

Za Komisi

předseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  Úř. věst. L 268, 18.10.2003, s. 29.

1

(2)  
  EFSA Journal 2015;13(3):4055.

2

EFSA Journal

---

PŘÍLOHA

| Identifikační číslo doplňkové látky | Jméno držitele povolení | Doplňková látka | Složení, chemický vzorec, popis, analytická metoda | Druh nebo kategorie zvířat | Maximální stáří | Minimální obsah | Maximální obsah | Jiná ustanovení | Konec platnosti povolení |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| CFU/jednotky účinné látky/kg kompletního krmiva o obsahu vlhkosti 12 % |
| Kategorie: zootechnické doplňkové látky. Funkční skupina: jiné zootechnické doplňkové látky (zlepšení zootechnických výsledků) |
| 4d12 | Novus Europe S.A./N.V. | Bacillus licheniformisATCC 53757 a jeho proteasa EC 3.4.21.19 | Složení doplňkové látky

  Přípravek Bacillus licheniformis (ATCC 53757) a jeho proteasa EC 3.4.21.19 s obsahem nejméně:






  — | Bacillus licheniformis (ATCC 53757):
  1 × 109 CFU/g doplňkové látky |

Identifikační číslo doplňkové látky

Jméno držitele povolení

Doplňková látka

Složení, chemický vzorec, popis, analytická metoda

Druh nebo kategorie zvířat

Maximální stáří

Minimální obsah

Maximální obsah

Jiná ustanovení

Konec platnosti povolení

CFU/jednotky účinné látky/kg kompletního krmiva o obsahu vlhkosti 12 %

Kategorie: zootechnické doplňkové látky. Funkční skupina: jiné zootechnické doplňkové látky (zlepšení zootechnických výsledků)

4d12

Novus Europe S.A./N.V.

Bacillus licheniformisATCC 53757 a jeho proteasa EC 3.4.21.19

Složení doplňkové látky

Přípravek Bacillus licheniformis (ATCC 53757) a jeho proteasa EC 3.4.21.19 s obsahem nejméně:

—

Bacillus licheniformis (ATCC 53757):

1 × 109 CFU/g doplňkové látky

| — | proteasa 6 × 105 U/g doplňkové látky (1)

  Pevná forma |
| --- | --- |

—

proteasa 6 × 105 U/g doplňkové látky (1)

Pevná forma

Charakteristika účinné látky

Životaschopné spory Bacillus licheniformis ATCC 53757 a jeho proteasy EC 3.4.21.19

Analytická metoda
   (2)

Identifikace a kvantifikace Bacillus licheniformis ATCC 53757 v doplňkové látce, premixech a krmivech

| — | Identifikace: gelová elektroforéza s pulzním polem (PFGE) |
| --- | --- |

—

Identifikace: gelová elektroforéza s pulzním polem (PFGE)

| — | Stanovení počtu mikroorganismů: kultivací na trypton-sójovém agaru (EN 15784) po předehřátí vzorků krmiva |
| --- | --- |

—

Stanovení počtu mikroorganismů: kultivací na trypton-sójovém agaru (EN 15784) po předehřátí vzorků krmiva

Kvantifikace proteasy v doplňkové látce, premixech a krmivech:

| — | kolorimetrická metoda založená na měření para-nitroanilinu (pNA) uvolněného enzymatickou reakcí proteasy na substrátu Suc-Ala-Ala-Pro-Phe-pNA při teplotě 37 °C. |
| --- | --- |

—

kolorimetrická metoda založená na měření para-nitroanilinu (pNA) uvolněného enzymatickou reakcí proteasy na substrátu Suc-Ala-Ala-Pro-Phe-pNA při teplotě 37 °C.

Výkrm kuřat a odchov kuřat a kuřice

Výkrm a odchov menšinových druhů drůbeže

Okrasní ptáci

—

5 × 108 CFU

Bacillus licheniformis

3 × 105 U proteasy

—

| 1. | V návodu pro použití doplňkové látky a premixu musí být uvedena teplota při skladování, doba trvanlivosti a stabilita při peletování. |
| --- | --- |

1.

V návodu pro použití doplňkové látky a premixu musí být uvedena teplota při skladování, doba trvanlivosti a stabilita při peletování.

| 2. | Doporučená minimální dávka: 500 mg doplňkové látky/kg kompletního krmiva. |
| --- | --- |

2.

Doporučená minimální dávka: 500 mg doplňkové látky/kg kompletního krmiva.

| 3. | Pro uživatele doplňkových látek a premixů v krmivářských podnicích se zavedou provozní postupy a vhodná organizační opatření pro snížení nebezpečí spojeným s vdechnutím, dermálním kontaktem a stykem s očima. Doplňkové látky a premixy se používají s vhodnými osobními ochrannými prostředky v případě, že těmito postupy a opatřeními nelze snížit dermální, inhalační či oční expozici na přijatelnou úroveň. |
| --- | --- |

3.

Pro uživatele doplňkových látek a premixů v krmivářských podnicích se zavedou provozní postupy a vhodná organizační opatření pro snížení nebezpečí spojeným s vdechnutím, dermálním kontaktem a stykem s očima. Doplňkové látky a premixy se používají s vhodnými osobními ochrannými prostředky v případě, že těmito postupy a opatřeními nelze snížit dermální, inhalační či oční expozici na přijatelnou úroveň.

| 4. | Použití je povoleno v krmivech obsahujících tato povolená kokcidiostatika: diklazuril, nikarbazin, dekochinát, semduramicinát sodný, lasalocid sodný, monensinát sodný, robenidin hydrochlorid, maduramicin amonný, narasin nebo salinomycinát sodný. |
| --- | --- |

4.

Použití je povoleno v krmivech obsahujících tato povolená kokcidiostatika: diklazuril, nikarbazin, dekochinát, semduramicinát sodný, lasalocid sodný, monensinát sodný, robenidin hydrochlorid, maduramicin amonný, narasin nebo salinomycinát sodný.

| 5. | Doporučeno používat v krmných dávkách se sníženým obsahem proteinu. |
| --- | --- |

5.

Doporučeno používat v krmných dávkách se sníženým obsahem proteinu.

29. června 2026

---

(1)  U je množství proteasy, která uvolní 1 mikromol para-nitroanilinu (pNA) za minutu ze substrátu Sukcinyl-Ala-Ala-Pro-Phe-pNA (C30H36N6O9) při pH 8,0 a teplotě 37 °C.

(2)  Podrobné informace o analytických metodách lze získat na internetové stránce referenční laboratoře: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports.

---

| 9.6.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 152/15 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 152/15

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2016/899

ze dne 8. června 2016

o povolení 6-fytázy z Trichoderma reesei (ATCC SD-6528) jako doplňkové látky pro všechny druhy drůbeže a všechny druhy prasat (kromě sajících selat) (držitel povolení Danisco (UK) Ltd)

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1831/2003 ze dne 22. září 2003 o doplňkových látkách používaných ve výživě zvířat (1), a zejména na čl. 9 odst. 2 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení (ES) č. 1831/2003 stanoví povolení doplňkových látek používaných ve výživě zvířat a důvody a postupy, na jejichž základě se povolení uděluje. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení (ES) č. 1831/2003 stanoví povolení doplňkových látek používaných ve výživě zvířat a důvody a postupy, na jejichž základě se povolení uděluje.

| (2) | V souladu s článkem 7 nařízení (ES) č. 1831/2003 byla podána žádost o povolení 6-fytázy z Trichoderma reesei (ATCC SD-6528). Tato žádost byla podána spolu s údaji a dokumenty požadovanými podle čl. 7 odst. 3 nařízení (ES) č. 1831/2003. |
| --- | --- |

(2)

V souladu s článkem 7 nařízení (ES) č. 1831/2003 byla podána žádost o povolení 6-fytázy z Trichoderma reesei (ATCC SD-6528). Tato žádost byla podána spolu s údaji a dokumenty požadovanými podle čl. 7 odst. 3 nařízení (ES) č. 1831/2003.

| (3) | Žádost se týká povolení 6-fytázy z Trichoderma reesei (ATCC SD-6528) jako doplňkové látky pro drůbež a prasata se zařazením do kategorie doplňkových látek „zootechnické doplňkové látky“. |
| --- | --- |

(3)

Žádost se týká povolení 6-fytázy z Trichoderma reesei (ATCC SD-6528) jako doplňkové látky pro drůbež a prasata se zařazením do kategorie doplňkových látek „zootechnické doplňkové látky“.

| (4) | Evropský úřad pro bezpečnost potravin (dále jen „úřad“) dospěl ve svém stanovisku ze dne 22. října 2015 (2) k závěru, že za navržených podmínek užití nemá 6-fytáza z Trichoderma reesei (ATCC SD-6528) nepříznivé účinky na zdraví zvířat, lidské zdraví nebo na životní prostředí, a že při doporučeném dávkování účinně zlepšuje zadržování fosforu u výkrmu kuřat a krůt, u nosnic, odstavených selat, u výkrmu prasat a u prasnic. Úřad dospěl rovněž k závěru, že tento závěr lze extrapolovat na menšinové druhy drůbeže a menšinové druhy prasat. Úřad zvláštní požadavky na monitorování po uvedení na trh nepovažuje za nutné. Úřad také ověřil zprávu o metodě analýzy doplňkové látky přidané do krmiv, kterou předložila referenční laboratoř zřízená nařízením (ES) č. 1831/2003. |
| --- | --- |

(4)

Evropský úřad pro bezpečnost potravin (dále jen „úřad“) dospěl ve svém stanovisku ze dne 22. října 2015 (2) k závěru, že za navržených podmínek užití nemá 6-fytáza z Trichoderma reesei (ATCC SD-6528) nepříznivé účinky na zdraví zvířat, lidské zdraví nebo na životní prostředí, a že při doporučeném dávkování účinně zlepšuje zadržování fosforu u výkrmu kuřat a krůt, u nosnic, odstavených selat, u výkrmu prasat a u prasnic. Úřad dospěl rovněž k závěru, že tento závěr lze extrapolovat na menšinové druhy drůbeže a menšinové druhy prasat. Úřad zvláštní požadavky na monitorování po uvedení na trh nepovažuje za nutné. Úřad také ověřil zprávu o metodě analýzy doplňkové látky přidané do krmiv, kterou předložila referenční laboratoř zřízená nařízením (ES) č. 1831/2003.

| (5) | Posouzení 6-fytázy z Trichoderma reesei (ATCC SD-6528) prokazuje, že podmínky pro povolení stanovené v článku 5 nařízení (ES) č. 1831/2003 jsou splněny. Proto by používání uvedeného přípravku mělo být povoleno podle přílohy tohoto nařízení. |
| --- | --- |

(5)

Posouzení 6-fytázy z Trichoderma reesei (ATCC SD-6528) prokazuje, že podmínky pro povolení stanovené v článku 5 nařízení (ES) č. 1831/2003 jsou splněny. Proto by používání uvedeného přípravku mělo být povoleno podle přílohy tohoto nařízení.

| (6) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva, |
| --- | --- |

(6)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Přípravek uvedený v příloze, náležející do kategorie doplňkových látek „zootechnické doplňkové látky“ a funkční skupiny „látky zvyšující stravitelnost“, se povoluje jako doplňková látka ve výživě zvířat podle podmínek stanovených v uvedené příloze.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 8. června 2016.

Za Komisi

předseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  Úř. věst. L 268, 18.10.2003, s. 29.

1

(2)  
  EFSA Journal 2015;13(11):4275.

2

EFSA Journal

---

PŘÍLOHA

| Identifikační číslo doplňkové látky | Jméno držitele povolení | Doplňková látka | Složení, chemický vzorec, popis, analytická metoda | Druh nebo kategorie zvířat | Maximální stáří | Minimální obsah | Maximální obsah | Jiná ustanovení | Konec platnosti povolení |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Jednotky účinné látky/kg kompletního krmiva o obsahu vlhkosti 12 % |
| Kategorie: Zootechnické doplňkové látky. Funkční skupina: látky zvyšující stravitelnost |
| 4a24 | Danisco (UK) Ltd | 6-fytáza EC 3.1.3.26 | Složení doplňkové látky

  Přípravek 6-fytázy z Trichoderma reesei (ATCC SD-6528) s minimem aktivity 15 000 U (1)/g.
  Kapalná forma

  Charakteristika účinné látky

  6-fytáza (EC 3.1.3.26) z Trichoderma reesei (ATCC SD-6528)

  Analytická metoda
   (2)

  Pro stanovení aktivity 6-fytázy v doplňkové látce:






  — | kolorimetrická metoda založená na enzymatické reakci fytázy s fytátem. |

Identifikační číslo doplňkové látky

Jméno držitele povolení

Doplňková látka

Složení, chemický vzorec, popis, analytická metoda

Druh nebo kategorie zvířat

Maximální stáří

Minimální obsah

Maximální obsah

Jiná ustanovení

Konec platnosti povolení

Jednotky účinné látky/kg kompletního krmiva o obsahu vlhkosti 12 %

Kategorie: Zootechnické doplňkové látky. Funkční skupina: látky zvyšující stravitelnost

4a24

Danisco (UK) Ltd

6-fytáza EC 3.1.3.26

Složení doplňkové látky

Přípravek 6-fytázy z Trichoderma reesei (ATCC SD-6528) s minimem aktivity 15 000 U (1)/g.

Kapalná forma

Charakteristika účinné látky

6-fytáza (EC 3.1.3.26) z Trichoderma reesei (ATCC SD-6528)

Analytická metoda
   (2)

Pro stanovení aktivity 6-fytázy v doplňkové látce:

—

kolorimetrická metoda založená na enzymatické reakci fytázy s fytátem.

Pro stanovení aktivity 6-fytázy v premixech a krmivech:

| — | kolorimetrická metoda založená na enzymatické reakci fytázy s fytátem EN ISO 30024. |
| --- | --- |

—

kolorimetrická metoda založená na enzymatické reakci fytázy s fytátem EN ISO 30024.

Všechny druhy drůbeže

Všechny druhy prasat (kromě sajících selat)

—

250 U

—

| 1. | V návodu pro použití doplňkové látky a premixu musí být uvedeny podmínky skladování a stabilita při peletování. |
| --- | --- |

1.

V návodu pro použití doplňkové látky a premixu musí být uvedeny podmínky skladování a stabilita při peletování.

| 2. | Maximální doporučená dávka: 2 000 U/kg krmiva. |
| --- | --- |

2.

Maximální doporučená dávka: 2 000 U/kg krmiva.

| 3. | Pro uživatele doplňkové látky a premixů v krmivářských podnicích se zavedou provozní postupy a vhodná organizační opatření, která budou řešit nebezpečí vyplývající z vdechnutí, dermálního kontaktu a styku s očima. V případě, že těmito postupy a opatřeními nelze snížit dermální, inhalační či oční expozici na přijatelnou úroveň, používají se doplňková látka a premixy s vhodnými osobními ochrannými prostředky. |
| --- | --- |

3.

Pro uživatele doplňkové látky a premixů v krmivářských podnicích se zavedou provozní postupy a vhodná organizační opatření, která budou řešit nebezpečí vyplývající z vdechnutí, dermálního kontaktu a styku s očima. V případě, že těmito postupy a opatřeními nelze snížit dermální, inhalační či oční expozici na přijatelnou úroveň, používají se doplňková látka a premixy s vhodnými osobními ochrannými prostředky.

29. června 2026

---

(1)  U je množství enzymu, které uvolní 1 mikromol anorganického fosfátu za minutu ze substrátu fytátu sodného při pH 5,5 a teplotě 37 °C.

(2)  Podrobné informace o analytických metodách lze získat na internetové stránce referenční laboratoře: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports

---

| 9.6.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 152/18 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 152/18

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2016/900

ze dne 8. června 2016

o povolení kyseliny benzoové jako doplňkové látky pro prasnice (držitel povolení DSM Nutritional Product Sp. z o. o.)

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1831/2003 ze dne 22. září 2003 o doplňkových látkách používaných ve výživě zvířat (1), a zejména na čl. 9 odst. 2 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení (ES) č. 1831/2003 stanoví povolení doplňkových látek používaných ve výživě zvířat a důvody a postupy, na jejichž základě se povolení uděluje. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení (ES) č. 1831/2003 stanoví povolení doplňkových látek používaných ve výživě zvířat a důvody a postupy, na jejichž základě se povolení uděluje.

| (2) | V souladu s článkem 7 nařízení (ES) č. 1831/2003 byla podána žádost o povolení kyseliny benzoové. Tato žádost byla podána spolu s údaji a dokumenty požadovanými podle čl. 7 odst. 3 nařízení (ES) č. 1831/2003. |
| --- | --- |

(2)

V souladu s článkem 7 nařízení (ES) č. 1831/2003 byla podána žádost o povolení kyseliny benzoové. Tato žádost byla podána spolu s údaji a dokumenty požadovanými podle čl. 7 odst. 3 nařízení (ES) č. 1831/2003.

| (3) | Žádost se týká povolení přípravku kyseliny benzoové jako doplňkové látky pro prasnice se zařazením do kategorie doplňkových látek „zootechnické doplňkové látky“. |
| --- | --- |

(3)

Žádost se týká povolení přípravku kyseliny benzoové jako doplňkové látky pro prasnice se zařazením do kategorie doplňkových látek „zootechnické doplňkové látky“.

| (4) | Přípravek byl již povolen jako doplňková látka pro odstavená selata nařízením Komise (ES) č. 1730/2006 (2) a pro výkrm prasat nařízením Komise (ES) č. 1138/2007 (3). |
| --- | --- |

(4)

Přípravek byl již povolen jako doplňková látka pro odstavená selata nařízením Komise (ES) č. 1730/2006 (2) a pro výkrm prasat nařízením Komise (ES) č. 1138/2007 (3).

| (5) | Evropský úřad pro bezpečnost potravin (dále jen „úřad“) dospěl ve svých stanoviscích ze dne 14. června 2012 (4) a 16. června 2015 (5) k závěru, že kyselina benzoová nemá za navržených podmínek použití nepříznivé účinky na zdraví zvířat, lidské zdraví nebo na životní prostředí a že její používání může vést k malému snížení pH moči u prasnic. Úřad nepovažuje zvláštní požadavky na monitorování po uvedení na trh za nutné. Úřad také ověřil zprávu o metodě analýzy doplňkové látky přidané do krmiv, kterou předložila referenční laboratoř zřízená nařízením (ES) č. 1831/2003. |
| --- | --- |

(5)

Evropský úřad pro bezpečnost potravin (dále jen „úřad“) dospěl ve svých stanoviscích ze dne 14. června 2012 (4) a 16. června 2015 (5) k závěru, že kyselina benzoová nemá za navržených podmínek použití nepříznivé účinky na zdraví zvířat, lidské zdraví nebo na životní prostředí a že její používání může vést k malému snížení pH moči u prasnic. Úřad nepovažuje zvláštní požadavky na monitorování po uvedení na trh za nutné. Úřad také ověřil zprávu o metodě analýzy doplňkové látky přidané do krmiv, kterou předložila referenční laboratoř zřízená nařízením (ES) č. 1831/2003.

| (6) | Posouzení přípravku kyseliny benzoové prokazuje, že podmínky pro povolení stanovené v článku 5 nařízení (ES) č. 1831/2003 jsou splněny. Proto by používání uvedeného přípravku mělo být povoleno podle přílohy tohoto nařízení. |
| --- | --- |

(6)

Posouzení přípravku kyseliny benzoové prokazuje, že podmínky pro povolení stanovené v článku 5 nařízení (ES) č. 1831/2003 jsou splněny. Proto by používání uvedeného přípravku mělo být povoleno podle přílohy tohoto nařízení.

| (7) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva, |
| --- | --- |

(7)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Doplňková látka uvedená v příloze, náležející do kategorie doplňkových látek „zootechnické doplňkové látky“ a funkční skupiny „jiné zootechnické doplňkové látky“, se povoluje jako doplňková látka ve výživě zvířat podle podmínek stanovených v uvedené příloze.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 8. června 2016.

Za Komisi

předseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  Úř. věst. L 268, 18.10.2003, s. 29.

1

(2)  Nařízení Komise (ES) č. 1730/2006 ze dne 23. listopadu 2006 o povolení kyseliny benzoové (VevoVitall) jako doplňkové látky (Úř. věst. L 325, 24.11.2006, s. 9).

2

(3)  Nařízení Komise (ES) č. 1138/2007 ze dne 1. října 2007 o povolení nového užití kyseliny benzoové (VevoVitall) jako doplňkové látky (Úř. věst. L 256, 2.10.2007, s. 8).

3

(4)  
  EFSA Journal 2012;10(7):2775.

4

EFSA Journal

(5)  
  EFSA Journal 2015;13(7):4157.

5

EFSA Journal

---

PŘÍLOHA

| Identifikační číslo doplňkové látky | Jméno držitele povolení | Doplňková látka | Složení, chemický vzorec, popis, analytická metoda | Druh nebo kategorie zvířat | Maximální stáří | Minimální obsah | Maximální obsah | Další ustanovení | Konec platnosti povolení |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| mg/kg kompletního krmiva o obsahu vlhkosti 12 % |
| Kategorie: zootechnické doplňkové látky. Funkční skupina: jiné zootechnické doplňkové látky ((snížení pH moči) |
| 4d210 | DSM Nutritional Products Sp. z o. o. | kyselina benzoová | Složení doplňkové látky

  kyselina benzoová (≥ 99,9 %)

  Charakteristika účinné látky

  Kyselina benzenkarboxylová, kyselina fenylkarboxylová,
  C7H6O2

  číslo CAS 65-85-0
  Maximální míra nečistot: | Kyselina ftalová: ≤ 100 mg/kg |

Identifikační číslo doplňkové látky

Jméno držitele povolení

Doplňková látka

Složení, chemický vzorec, popis, analytická metoda

Druh nebo kategorie zvířat

Maximální stáří

Minimální obsah

Maximální obsah

Další ustanovení

Konec platnosti povolení

mg/kg kompletního krmiva o obsahu vlhkosti 12 %

Kategorie: zootechnické doplňkové látky. Funkční skupina: jiné zootechnické doplňkové látky ((snížení pH moči)

4d210

DSM Nutritional Products Sp. z o. o.

kyselina benzoová

Složení doplňkové látky

kyselina benzoová (≥ 99,9 %)

Charakteristika účinné látky

Kyselina benzenkarboxylová, kyselina fenylkarboxylová,

C7H6O2

číslo CAS 65-85-0

Maximální míra nečistot:

Kyselina ftalová: ≤ 100 mg/kg

| | Bifenyl: ≤ 100 mg/kg |
| --- | --- |

Bifenyl: ≤ 100 mg/kg

Analytická metoda
   (1)

Pro kvantifikaci kyseliny benzoové v doplňkové látce:

| — | titrace hydroxidem sodným (Monografie Evropského lékopisu 0066) |
| --- | --- |

—

titrace hydroxidem sodným (Monografie Evropského lékopisu 0066)

Pro kvantifikaci kyseliny benzoové v premixu a krmivu:

| — | kapalinová chromatografie na reverzní fázi s ultrafialovou detekcí (RP-HPLC-UV) – metoda podle ISO9231:2008. |
| --- | --- |

—

kapalinová chromatografie na reverzní fázi s ultrafialovou detekcí (RP-HPLC-UV) – metoda podle ISO9231:2008.

Prasnice

—

5 000

10 000

| 1. | V návodu použití doplňkového krmiva musí být uvedeno:
  „Doplňkovým krmivem obsahujícím kyselinu benzoovou nesmí být prasnice krmeny přímo. Doplňkové krmivo pro prasnice musí být důkladně smícháno s ostatními krmnými materiály denní krmné dávky.“ |
| --- | --- |

1.

V návodu použití doplňkového krmiva musí být uvedeno:

„Doplňkovým krmivem obsahujícím kyselinu benzoovou nesmí být prasnice krmeny přímo. Doplňkové krmivo pro prasnice musí být důkladně smícháno s ostatními krmnými materiály denní krmné dávky.“

| 2. | Pro uživatele doplňkové látky a premixů v krmivářských podnicích se zavedou provozní postupy a vhodná organizační opatření, která budou řešit nebezpečí vyplývající z vdechnutí, dermálního kontaktu a styku s očima. V případě, že těmito postupy a opatřeními nelze snížit dermální, inhalační či oční expozici na přijatelnou úroveň, používají se doplňková látka a premixy s vhodnými osobními ochrannými prostředky. |
| --- | --- |

2.

Pro uživatele doplňkové látky a premixů v krmivářských podnicích se zavedou provozní postupy a vhodná organizační opatření, která budou řešit nebezpečí vyplývající z vdechnutí, dermálního kontaktu a styku s očima. V případě, že těmito postupy a opatřeními nelze snížit dermální, inhalační či oční expozici na přijatelnou úroveň, používají se doplňková látka a premixy s vhodnými osobními ochrannými prostředky.

29. června 2026

---

(1)  Podrobné informace o analytických metodách lze získat na internetové stránce referenční laboratoře: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports.

---

| 9.6.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 152/21 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 152/21

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2016/901

ze dne 8. června 2016

o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013 ze dne 17. prosince 2013, kterým se stanoví společná organizace trhů se zemědělskými produkty a zrušují nařízení Rady (EHS) č. 922/72, (EHS) č. 234/79, (ES) č. 1037/ 2001 a (ES) č. 1234/2007 (1),

s ohledem na prováděcí nařízení Komise (EU) č. 543/2011 ze dne 7. června 2011, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 pro odvětví ovoce a zeleniny a odvětví výrobků z ovoce a zeleniny (2), a zejména na čl. 136 odst. 1 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Prováděcí nařízení (EU) č. 543/2011 stanoví na základě výsledků Uruguayského kola mnohostranných obchodních jednání kritéria, podle kterých má Komise stanovit paušální hodnoty pro dovoz ze třetích zemí, pokud jde o produkty a lhůty uvedené v části A přílohy XVI uvedeného nařízení. |
| --- | --- |

(1)

Prováděcí nařízení (EU) č. 543/2011 stanoví na základě výsledků Uruguayského kola mnohostranných obchodních jednání kritéria, podle kterých má Komise stanovit paušální hodnoty pro dovoz ze třetích zemí, pokud jde o produkty a lhůty uvedené v části A přílohy XVI uvedeného nařízení.

| (2) | Paušální dovozní hodnota se vypočítá každý pracovní den v souladu s čl. 136 odst. 1 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011, a přitom se zohlední proměnlivé denní údaje. Toto nařízení by proto mělo vstoupit v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie, |
| --- | --- |

(2)

Paušální dovozní hodnota se vypočítá každý pracovní den v souladu s čl. 136 odst. 1 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011, a přitom se zohlední proměnlivé denní údaje. Toto nařízení by proto mělo vstoupit v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Paušální dovozní hodnoty uvedené v článku 136 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011 jsou stanoveny v příloze tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 8. června 2016.

Za Komisi,

jménem předsedy,

Jerzy PLEWA

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  
  Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  
  Úř. věst. L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

PŘÍLOHA

Paušální dovozní hodnoty pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Kód KN | Kód třetích zemí (1) | Paušální dovozní hodnota |
| 0702 00 00 | IL | 259,4 |
| MA | 121,6 |
| ZZ | 190,5 |
| 0709 93 10 | TR | 144,6 |
| ZZ | 144,6 |
| 0805 50 10 | AR | 167,7 |
| IL | 134,0 |
| MA | 106,8 |
| TR | 134,1 |
| ZA | 170,5 |
| ZZ | 142,6 |
| 0808 10 80 | AR | 117,7 |
| BR | 110,1 |
| CL | 121,3 |
| CN | 110,9 |
| NZ | 153,2 |
| PE | 111,0 |
| US | 146,5 |
| UY | 107,2 |
| ZA | 122,1 |
| ZZ | 122,2 |
| 0809 10 00 | TR | 279,0 |
| ZZ | 279,0 |
| 0809 29 00 | TR | 529,8 |
| US | 721,3 |
| ZZ | 625,6 |

(EUR/100 kg)

Kód KN

Kód třetích zemí (1)

Paušální dovozní hodnota

0702 00 00

IL

259,4

MA

121,6

ZZ

190,5

0709 93 10

TR

144,6

ZZ

144,6

0805 50 10

AR

167,7

IL

134,0

MA

106,8

TR

134,1

ZA

170,5

ZZ

142,6

0808 10 80

AR

117,7

BR

110,1

CL

121,3

CN

110,9

NZ

153,2

PE

111,0

US

146,5

UY

107,2

ZA

122,1

ZZ

122,2

0809 10 00

TR

279,0

ZZ

279,0

0809 29 00

TR

529,8

US

721,3

ZZ

625,6

---

(1)  Klasifikace zemí podle nařízení Komise (EU) č. 1106/2012 ze dne 27. listopadu 2012, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 471/2009 o statistice Společenství týkající se zahraničního obchodu se třetími zeměmi, pokud jde o aktualizaci klasifikace zemí a území (Úř. věst. L 328, 28.11.2012, s. 7). Kód „ZZ“ znamená „jiného původu“.

---

ROZHODNUTÍ

| 9.6.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 152/23 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 152/23

---

PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2016/902

ze dne 30. května 2016,

kterým se stanoví závěry o nejlepších dostupných technikách (BAT) podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/75/EU pro společné systémy čištění odpadních vod a odpadních plynů a nakládání s nimi v odvětví chemického průmyslu

(oznámeno pod číslem C(2016) 3127)

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2010/75/EU ze dne 24. listopadu 2010 o průmyslových emisích (integrované prevenci a omezování znečištění) (1), a zejména na čl. 13 odst. 5 uvedené směrnice,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Závěry o nejlepších dostupných technikách (BAT) slouží jako referenční dokumenty pro stanovení podmínek povolení pro zařízení, na něž se vztahuje kapitola II směrnice 2010/75/EU. Příslušné orgány by měly stanovit mezní hodnoty emisí, které zajišťují, že za běžných provozních podmínek emise nepřekročí úrovně emisí spojené s nejlepšími dostupnými technikami, jak jsou stanoveny v závěrech o BAT. |
| --- | --- |

(1)

Závěry o nejlepších dostupných technikách (BAT) slouží jako referenční dokumenty pro stanovení podmínek povolení pro zařízení, na něž se vztahuje kapitola II směrnice 2010/75/EU. Příslušné orgány by měly stanovit mezní hodnoty emisí, které zajišťují, že za běžných provozních podmínek emise nepřekročí úrovně emisí spojené s nejlepšími dostupnými technikami, jak jsou stanoveny v závěrech o BAT.

| (2) | Fórum složené ze zástupců členských států, dotčených průmyslových odvětví a nevládních organizací, které podporují ochranu životního prostředí, zřízené rozhodnutím Komise ze dne 16. května 2011 (2), předalo Komisi své stanovisko k navrhovanému obsahu referenčního dokumentu o BAT dne 24. září 2014. Toto stanovisko je veřejně přístupné. |
| --- | --- |

(2)

Fórum složené ze zástupců členských států, dotčených průmyslových odvětví a nevládních organizací, které podporují ochranu životního prostředí, zřízené rozhodnutím Komise ze dne 16. května 2011 (2), předalo Komisi své stanovisko k navrhovanému obsahu referenčního dokumentu o BAT dne 24. září 2014. Toto stanovisko je veřejně přístupné.

| (3) | Závěry o nejlepších dostupných technikách (BAT) uvedené v příloze tohoto rozhodnutí jsou klíčovým prvkem uvedeného referenčního dokumentu o BAT. |
| --- | --- |

(3)

Závěry o nejlepších dostupných technikách (BAT) uvedené v příloze tohoto rozhodnutí jsou klíčovým prvkem uvedeného referenčního dokumentu o BAT.

| (4) | Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle čl. 75 odst. 1 směrnice 2010/75/EU, |
| --- | --- |

(4)

Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle čl. 75 odst. 1 směrnice 2010/75/EU,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Závěry o nejlepších dostupných technikách (BAT) pro společné systémy čištění odpadních vod a odpadních plynů a nakládání s nimi v odvětví chemického průmyslu se schvalují ve znění uvedeném v příloze.

Článek 2

Toto rozhodnutí je určeno členským státům.

V Bruselu dne 30. května 2016.

Za Komisi

Karmenu VELLA

člen Komise

---

(1)  
  Úř. věst. L 334, 17.12.2010, s. 17.

1

(2)  
  Úř. věst. C 146, 17.5.2011, s. 3.

2

---

PŘÍLOHA

ZÁVĚRY O NEJLEPŠÍCH DOSTUPNÝCH TECHNIKÁCH (BAT) PRO SPOLEČNÉ SYSTÉMY ČIŠTĚNÍ ODPADNÍCH VOD A ODPADNÍCH PLYNŮ A NAKLÁDÁNÍ S NIMI V ODVĚTVÍ CHEMICKÉHO PRŮMYSLU

OBLAST PŮSOBNOSTI

Tyto závěry o nejlepších dostupných technikách (BAT) se týkají činností uvedených v oddílech 4 a 6.11 přílohy I směrnice 2010/75/EU, a to:

| — | Oddíl 4: Chemický průmysl |
| --- | --- |

—

Oddíl 4: Chemický průmysl

| — | Oddíl 6.11: Nezávisle prováděné čištění odpadních vod, na které se nevztahuje směrnice Rady 91/271/EHS a které jsou vypouštěny zařízením provozujícím činnosti, na které se vztahuje oddíl 4 přílohy I směrnice 2010/75/EU. |
| --- | --- |

—

Oddíl 6.11: Nezávisle prováděné čištění odpadních vod, na které se nevztahuje směrnice Rady 91/271/EHS a které jsou vypouštěny zařízením provozujícím činnosti, na které se vztahuje oddíl 4 přílohy I směrnice 2010/75/EU.

Tyto závěry o BAT se rovněž týkají kombinovaného čištění odpadních vod z různých zdrojů, pokud největší zatížení znečišťující látkou vzniká z činností, na které se vztahuje oddíl 4 přílohy I směrnice 2010/75/EU.

Tyto závěry o BAT se zabývají zejména:

| — | systémy environmentálního řízení; |
| --- | --- |

—

systémy environmentálního řízení;

| — | úsporou vody; |
| --- | --- |

—

úsporou vody;

| — | nakládáním s odpadními vodami, jejich shromažďováním a čištěním; |
| --- | --- |

—

nakládáním s odpadními vodami, jejich shromažďováním a čištěním;

| — | nakládáním s odpady; |
| --- | --- |

—

nakládáním s odpady;

| — | zpracováním čistírenského kalu s výjimkou spalování; |
| --- | --- |

—

zpracováním čistírenského kalu s výjimkou spalování;

| — | nakládáním s odpadními plyny, jejich shromažďováním a čištěním; |
| --- | --- |

—

nakládáním s odpadními plyny, jejich shromažďováním a čištěním;

| — | spalováním odpadního plynu; |
| --- | --- |

—

spalováním odpadního plynu;

| — | difuzními emisemi těkavých organických látek (VOC) do ovzduší; |
| --- | --- |

—

difuzními emisemi těkavých organických látek (VOC) do ovzduší;

| — | emisemi zápachu; |
| --- | --- |

—

emisemi zápachu;

| — | emisemi hluku. |
| --- | --- |

—

emisemi hluku.

Další závěry o BAT a referenční dokumenty potenciálně související s činnostmi, na které se vztahují tyto závěry o BAT, jsou uvedeny níže:

| — | Výroba chloru a alkalických hydroxidů (CAK); |
| --- | --- |

—

Výroba chloru a alkalických hydroxidů (CAK);

| — | Výroba velkoobjemových anorganických chemikálií – amoniaku, kyselin a průmyslových hnojiv (LVIC–AAF); |
| --- | --- |

—

Výroba velkoobjemových anorganických chemikálií – amoniaku, kyselin a průmyslových hnojiv (LVIC–AAF);

| — | Výroba velkoobjemových anorganických chemikálií – pevných látek a ostatních látek (LVIC–S); |
| --- | --- |

—

Výroba velkoobjemových anorganických chemikálií – pevných látek a ostatních látek (LVIC–S);

| — | Výroba speciálních anorganických chemických látek (SIC); |
| --- | --- |

—

Výroba speciálních anorganických chemických látek (SIC);

| — | Výroba velkoobjemových organických chemikálií (LVOC); |
| --- | --- |

—

Výroba velkoobjemových organických chemikálií (LVOC);

| — | Výroba speciálních organických chemikálií (OFC); |
| --- | --- |

—

Výroba speciálních organických chemikálií (OFC);

| — | Výroba polymerů (POL); |
| --- | --- |

—

Výroba polymerů (POL);

| — | Emise ze skladování (EFS); |
| --- | --- |

—

Emise ze skladování (EFS);

| — | Energetická účinnost (ENE); |
| --- | --- |

—

Energetická účinnost (ENE);

| — | Monitorování emisí do ovzduší a vody ze zařízení, jichž se týká směrnice o průmyslových emisích (ROM); |
| --- | --- |

—

Monitorování emisí do ovzduší a vody ze zařízení, jichž se týká směrnice o průmyslových emisích (ROM);

| — | Průmyslové chladicí systémy (ICS); |
| --- | --- |

—

Průmyslové chladicí systémy (ICS);

| — | Velká spalovací zařízení (LCP); |
| --- | --- |

—

Velká spalovací zařízení (LCP);

| — | Spalování odpadů (WI); |
| --- | --- |

—

Spalování odpadů (WI);

| — | Průmysl zpracování odpadů (WT); |
| --- | --- |

—

Průmysl zpracování odpadů (WT);

| — | Ekonomie a mezisložkové vlivy (ECM). |
| --- | --- |

—

Ekonomie a mezisložkové vlivy (ECM).

OBECNÉ POZNÁMKY

Nejlepší dostupné techniky

Výčet technik, které jsou uvedeny a popsány v těchto závěrech o BAT, není normativní ani úplný. Mohou být použity i jiné techniky, které zajistí přinejmenším stejnou úroveň ochrany životního prostředí.

Pokud není uvedeno jinak, jsou závěry o BAT obecně použitelné.

Úrovně emisí spojené s nejlepšími dostupnými technikami (BAT)

Úrovně emisí do vody spojené s nejlepšími dostupnými technikami (BAT-AEL) uvedené v těchto závěrech odkazují na koncentrace (hmotnost vyloučené látky na objem vody) vyjádřené v μg/l nebo mg/l.

Pokud není uvedeno jinak, úrovně BAT-AEL se týkají průtokově váženého ročního průměru směsného vzorku úměrného toku odebraného v průběhu 24 hodin, za běžných provozních podmínek, přičemž pro příslušný parametr je udána minimální četnost. Pokud se prokáže dostatečná průtoková stabilita, je možné použít proporcionální vzorek úměrný době.

Vzorec pro výpočet průtokově vážené průměrné roční koncentrace (cw
  ) je:

Formula

kde:

| n | = | počet měření; |
| --- | --- | --- |
| ci | = | průměrná koncentrace parametru během i-tého měření; |
| qi | = | průměrný průtok během i-tého měření |

n

=

počet měření;

ci

=

průměrná koncentrace parametru během i-tého měření;

qi

=

průměrný průtok během i-tého měření

Účinnost snížení emisí

V případě celkového organického uhlíku (TOC), chemické spotřeby kyslíku (CHSK), celkového dusíku (Ncelk.) a celkového anorganického dusíku (Nanorg.) vychází výpočet průměrné účinnosti snížení emisí, který tyto závěry o BAT uvádí (viz Tabulka 1 a Tabulka 2), ze zatížení a zahrnuje předčištění (BAT 10 c) i koncové čištění (BAT 10 d) odpadních vod.

DEFINICE

Pro účely těchto závěrů o BAT se použijí následující definice:

| Použitý termín | Definice |
| --- | --- |
| Nové zařízení | Zařízení, které bylo v objektu povoleno teprve po zveřejnění těchto závěrů o BAT, nebo úplná náhrada takového zařízení po zveřejnění těchto závěrů. |
| Stávající zařízení | Zařízení, které není novým zařízením. |
| Biochemická spotřeba kyslíku (BSK5) | Množství kyslíku nutné pro biochemickou oxidaci organických látek na oxid uhličitý za 5 dní. BSK je ukazatelem hmotnostní koncentrace biologicky rozložitelných organických sloučenin. |
| Chemická spotřeba kyslíku (CHSK) | Množství oxidačního činidla, vyjádřené v kyslíkových ekvivalentech, které se za určitých podmínek spotřebuje na oxidaci organických látek ve vodě. CHSK je ukazatelem hmotnostní koncentrace organických látek. |
| Celkový organický uhlík (TOC) | Celkový organický uhlík, vyjádřený jako C, zahrnuje všechny organické látky. |
| Nerozpuštěné látky (NL) | Hmotnostní koncentrace všech nerozpuštěných látek, měřená filtrováním přes filtry ze skleněných vláken a gravimetrií. |
| Celkový dusík (Ncelk.) | Celkový dusík, vyjádřený jako N, zahrnuje volný amoniak a amonné ionty (NH4–N), dusitany (NO2–N), dusičnany (NO3–N) a organické sloučeniny dusíku. |
| Celkový anorganický dusík (Nanorg.) | Celkový anorganický dusík, vyjádřený jako N, zahrnuje volný amoniak a amonné ionty (NH4–N), dusitany (NO2–N) a dusičnany (NO3–N). |
| Celkový fosfor (Pcelk.) | Celkový fosfor, vyjádřený jako P, zahrnuje všechny anorganické a organické sloučeniny fosforu, rozpuštěné či vázané na částice. |
| Adsorbovatelné organicky vázané halogeny (AOX) | Adsorbovatelné organicky vázané halogeny, vyjádřené jako Cl, zahrnují adsorbovatelné organické sloučeniny chloru, bromu a jodu. |
| Chrom (Cr) | Chrom, vyjádřený jako Cr, zahrnuje všechny anorganické a organické sloučeniny chromu, rozpuštěné či vázané na částice. |
| Měď (Cu) | Měď, vyjádřená jako Cu, zahrnuje všechny anorganické a organické sloučeniny mědi, rozpuštěné či vázané na částice. |
| Nikl (Ni) | Nikl, vyjádřený jako Ni, zahrnuje všechny anorganické a organické sloučeniny niklu, rozpuštěné či vázané na částice. |
| Zinek (Zn) | Zinek, vyjádřený jako Zn, zahrnuje všechny anorganické a organické sloučeniny zinku, rozpuštěné či vázané na částice. |
| VOC | Těkavé organické sloučeniny podle čl. 3 bodu 45 směrnice 2010/75/EU. |
| Difuzní emise těkavých organických látek (VOC) | Neusměrněné emise VOC, které vznikají z „plošných“ (např. nádrže) nebo „bodových“ zdrojů (např. příruba potrubí). |
| Fugitivní emise těkavých organických látek | Difuzní emise těkavých organických látek (VOC) z „bodových“ zdrojů. |
| Spalování odpadního plynu | Oxidace za vysokých teplot s cílem spálit otevřeným plamenem hořlavé složky odpadních plynů z průmyslových činností. Používá se především pro spalování hořlavých plynů z bezpečnostních důvodů či za mimořádných provozních podmínek. |

Použitý termín

Definice

Nové zařízení

Zařízení, které bylo v objektu povoleno teprve po zveřejnění těchto závěrů o BAT, nebo úplná náhrada takového zařízení po zveřejnění těchto závěrů.

Stávající zařízení

Zařízení, které není novým zařízením.

Biochemická spotřeba kyslíku (BSK5)

Množství kyslíku nutné pro biochemickou oxidaci organických látek na oxid uhličitý za 5 dní. BSK je ukazatelem hmotnostní koncentrace biologicky rozložitelných organických sloučenin.

Chemická spotřeba kyslíku (CHSK)

Množství oxidačního činidla, vyjádřené v kyslíkových ekvivalentech, které se za určitých podmínek spotřebuje na oxidaci organických látek ve vodě. CHSK je ukazatelem hmotnostní koncentrace organických látek.

Celkový organický uhlík (TOC)

Celkový organický uhlík, vyjádřený jako C, zahrnuje všechny organické látky.

Nerozpuštěné látky (NL)

Hmotnostní koncentrace všech nerozpuštěných látek, měřená filtrováním přes filtry ze skleněných vláken a gravimetrií.

Celkový dusík (Ncelk.)

Celkový dusík, vyjádřený jako N, zahrnuje volný amoniak a amonné ionty (NH4–N), dusitany (NO2–N), dusičnany (NO3–N) a organické sloučeniny dusíku.

Celkový anorganický dusík (Nanorg.)

Celkový anorganický dusík, vyjádřený jako N, zahrnuje volný amoniak a amonné ionty (NH4–N), dusitany (NO2–N) a dusičnany (NO3–N).

Celkový fosfor (Pcelk.)

Celkový fosfor, vyjádřený jako P, zahrnuje všechny anorganické a organické sloučeniny fosforu, rozpuštěné či vázané na částice.

Adsorbovatelné organicky vázané halogeny (AOX)

Adsorbovatelné organicky vázané halogeny, vyjádřené jako Cl, zahrnují adsorbovatelné organické sloučeniny chloru, bromu a jodu.

Chrom (Cr)

Chrom, vyjádřený jako Cr, zahrnuje všechny anorganické a organické sloučeniny chromu, rozpuštěné či vázané na částice.

Měď (Cu)

Měď, vyjádřená jako Cu, zahrnuje všechny anorganické a organické sloučeniny mědi, rozpuštěné či vázané na částice.

Nikl (Ni)

Nikl, vyjádřený jako Ni, zahrnuje všechny anorganické a organické sloučeniny niklu, rozpuštěné či vázané na částice.

Zinek (Zn)

Zinek, vyjádřený jako Zn, zahrnuje všechny anorganické a organické sloučeniny zinku, rozpuštěné či vázané na částice.

VOC

Těkavé organické sloučeniny podle čl. 3 bodu 45 směrnice 2010/75/EU.

Difuzní emise těkavých organických látek (VOC)

Neusměrněné emise VOC, které vznikají z „plošných“ (např. nádrže) nebo „bodových“ zdrojů (např. příruba potrubí).

Fugitivní emise těkavých organických látek

Difuzní emise těkavých organických látek (VOC) z „bodových“ zdrojů.

Spalování odpadního plynu

Oxidace za vysokých teplot s cílem spálit otevřeným plamenem hořlavé složky odpadních plynů z průmyslových činností. Používá se především pro spalování hořlavých plynů z bezpečnostních důvodů či za mimořádných provozních podmínek.

1   Systémy environmentálního řízení

| BAT 1. | Nejlepší dostupnou technikou (BAT) umožňující zlepšit celkovou environmentální výkonnost je zavedení a dodržování systému environmentálního řízení (EMS), který zahrnuje všechny následující prvky:






  i) | angažovanost vedoucích pracovníků včetně nejvyššího vedení; |
| --- | --- | --- |

BAT 1.

i)

angažovanost vedoucích pracovníků včetně nejvyššího vedení;

| ii) | environmentální politika, jejíž součástí je neustálé zlepšování zařízení ze strany vedení; |
| --- | --- |

ii)

environmentální politika, jejíž součástí je neustálé zlepšování zařízení ze strany vedení;

| iii) | plánování a zavádění nezbytných postupů, hlavních a dílčích cílů ve spojení s finančním plánováním a investicemi; |
| --- | --- |

iii)

plánování a zavádění nezbytných postupů, hlavních a dílčích cílů ve spojení s finančním plánováním a investicemi;

| iv) | zavádění postupů se zvláštním zaměřením na:






  a) | strukturu a odpovědnost; |
| --- | --- | --- |

iv)

zavádění postupů se zvláštním zaměřením na:

a)

strukturu a odpovědnost;

| b) | nábor pracovníků, školení, informovanost a způsobilost; |
| --- | --- |

b)

nábor pracovníků, školení, informovanost a způsobilost;

| c) | komunikaci; |
| --- | --- |

c)

komunikaci;

| d) | zapojení zaměstnanců; |
| --- | --- |

d)

zapojení zaměstnanců;

| e) | dokumentaci; |
| --- | --- |

e)

dokumentaci;

| f) | efektivní řízení procesů; |
| --- | --- |

f)

efektivní řízení procesů;

| g) | programy údržby; |
| --- | --- |

g)

programy údržby;

| h) | připravenost a reakci na mimořádné situace; |
| --- | --- |

h)

připravenost a reakci na mimořádné situace;

| i) | zajištění dodržování právních předpisů v oblasti životního prostředí; |
| --- | --- |

i)

zajištění dodržování právních předpisů v oblasti životního prostředí;

| v) | kontrola výsledků a provádění nápravných opatření se zvláštním důrazem na:






  a) | monitorování a měření (viz též referenční zpráva o monitorování emisí do ovzduší a vody ze zařízení, jichž se týká směrnice o průmyslových emisích – ROM); |
| --- | --- | --- |

v)

kontrola výsledků a provádění nápravných opatření se zvláštním důrazem na:

a)

monitorování a měření (viz též referenční zpráva o monitorování emisí do ovzduší a vody ze zařízení, jichž se týká směrnice o průmyslových emisích – ROM);

| b) | nápravná a preventivní opatření; |
| --- | --- |

b)

nápravná a preventivní opatření;

| c) | vedení záznamů; |
| --- | --- |

c)

vedení záznamů;

| d) | nezávislý (pokud je to možné) interní nebo externí audit s cílem zjistit, zda EMS odpovídá plánovaným opatřením a zda je řádně prováděn a dodržován; |
| --- | --- |

d)

nezávislý (pokud je to možné) interní nebo externí audit s cílem zjistit, zda EMS odpovídá plánovaným opatřením a zda je řádně prováděn a dodržován;

| vi) | přezkum EMS a posouzení, zda je i nadále vhodný, přiměřený a účinný; tento přezkum a posouzení provádí nejvyšší vedení; |
| --- | --- |

vi)

přezkum EMS a posouzení, zda je i nadále vhodný, přiměřený a účinný; tento přezkum a posouzení provádí nejvyšší vedení;

| vii) | sledování vývoje čistších technologií; |
| --- | --- |

vii)

sledování vývoje čistších technologií;

| viii) | zohlednění environmentálních dopadů případného vyřazení zařízení z provozu ve fázi návrhu nového provozu a po dobu jeho fungování; |
| --- | --- |

viii)

zohlednění environmentálních dopadů případného vyřazení zařízení z provozu ve fázi návrhu nového provozu a po dobu jeho fungování;

| ix) | pravidelné porovnávání s odvětvovými referenčními hodnotami; |
| --- | --- |

ix)

pravidelné porovnávání s odvětvovými referenčními hodnotami;

| x) | plán nakládání s odpadem (viz BAT 13). |
| --- | --- |

x)

plán nakládání s odpadem (viz BAT 13).

V případě činností v chemickém průmyslu nejlepší dostupné techniky v oblasti EMS zahrnují konkrétně tyto následující prvky:

| xi) | pro zařízení/objekty, kde pracuje více provozovatelů, je třeba přijmout úmluvu ustanovující úlohu a odpovědnost každého provozovatele a koordinaci provozních postupů, a posílit tak spolupráci jednotlivých provozovatelů; |
| --- | --- |

xi)

pro zařízení/objekty, kde pracuje více provozovatelů, je třeba přijmout úmluvu ustanovující úlohu a odpovědnost každého provozovatele a koordinaci provozních postupů, a posílit tak spolupráci jednotlivých provozovatelů;

| xii) | vytvoření přehledů toků odpadních vod a odpadních plynů (viz BAT 2). |
| --- | --- |

xii)

vytvoření přehledů toků odpadních vod a odpadních plynů (viz BAT 2).

V některých případech může EMS zahrnovat také tyto prvky:

| xiii) | plán snižování zápachu (viz BAT 20); |
| --- | --- |

xiii)

plán snižování zápachu (viz BAT 20);

| xiv) | plán snižování hluku (viz BAT 22). |
| --- | --- |

xiv)

plán snižování hluku (viz BAT 22).

Použitelnost

Rozsah působnosti (např. míra podrobnosti) a charakter EMS (např. standardizovaný nebo nestandardizovaný) se budou obecně vztahovat k charakteru, rozsahu a složitosti zařízení a k rozsahu dopadů, které může mít na životní prostředí.

| BAT 2. | Nejlepší dostupnou technikou (BAT) usnadňující snižování emisí do vody a ovzduší a snižování spotřeby vody je vytvoření a udržování přehledu toků odpadních vod a odpadních plynů, který je součástí systému environmentálního řízení (viz BAT 1) a zahrnuje všechny následující prvky:






  i) | informace o postupech chemické výroby včetně těchto:






  a) | rovnice chemických reakcí, které zahrnují i vedlejší produkty; |
| --- | --- | --- | --- |

BAT 2.

i)

informace o postupech chemické výroby včetně těchto:

a)

rovnice chemických reakcí, které zahrnují i vedlejší produkty;

| b) | zjednodušené znázornění pracovního postupu uvádějící vznik emisí; |
| --- | --- |

b)

zjednodušené znázornění pracovního postupu uvádějící vznik emisí;

| c) | popisy technik, které jsou součástí procesu, a čištění odpadních vod/plynů u zdroje včetně jejich výkonnosti; |
| --- | --- |

c)

popisy technik, které jsou součástí procesu, a čištění odpadních vod/plynů u zdroje včetně jejich výkonnosti;

| ii) | informace – natolik podrobné, nakolik to je přiměřeně možné – o vlastnostech toků odpadních vod, jako:






  a) | průměrné hodnoty a proměnlivost průtoku, pH, teploty a vodivosti; |
| --- | --- | --- |

ii)

informace – natolik podrobné, nakolik to je přiměřeně možné – o vlastnostech toků odpadních vod, jako:

a)

průměrné hodnoty a proměnlivost průtoku, pH, teploty a vodivosti;

| b) | průměrné zatížení příslušnými znečišťujícími látkami/parametry, jejich koncentrace a proměnlivost (např. CHSK/TOC, formy dusíku, fosfor, kovy, soli, specifické organické sloučeniny); |
| --- | --- |

b)

průměrné zatížení příslušnými znečišťujícími látkami/parametry, jejich koncentrace a proměnlivost (např. CHSK/TOC, formy dusíku, fosfor, kovy, soli, specifické organické sloučeniny);

| c) | údaje o biologické odstranitelnosti (např. BSK, poměr BSK a CHSK, Zahn-Wellensův test, potenciál biologické inhibice (např. nitrifikace)); |
| --- | --- |

c)

údaje o biologické odstranitelnosti (např. BSK, poměr BSK a CHSK, Zahn-Wellensův test, potenciál biologické inhibice (např. nitrifikace));

| iii) | informace – natolik podrobné, nakolik to je přiměřeně možné – o vlastnostech toků odpadních plynů, jako:






  a) | průměrné hodnoty a proměnlivost průtoku a teploty; |
| --- | --- | --- |

iii)

informace – natolik podrobné, nakolik to je přiměřeně možné – o vlastnostech toků odpadních plynů, jako:

a)

průměrné hodnoty a proměnlivost průtoku a teploty;

| b) | průměrné zatížení příslušnými znečišťujícími látkami/parametry, jejich koncentrace a proměnlivost (např. VOC, CO, NOX, SOX, chlor, chlorovodík); |
| --- | --- |

b)

průměrné zatížení příslušnými znečišťujícími látkami/parametry, jejich koncentrace a proměnlivost (např. VOC, CO, NOX, SOX, chlor, chlorovodík);

| c) | hořlavost, dolní a horní mez výbušnosti, reaktivita; |
| --- | --- |

c)

hořlavost, dolní a horní mez výbušnosti, reaktivita;

| d) | přítomnost dalších látek, které mohou ovlivnit systém zpracování odpadních plynů či bezpečnost provozu (např. kyslík, dusík, vodní pára, prach). |
| --- | --- |

d)

přítomnost dalších látek, které mohou ovlivnit systém zpracování odpadních plynů či bezpečnost provozu (např. kyslík, dusík, vodní pára, prach).

2   Monitorování

| BAT 3. | Nejlepší dostupnou technikou (BAT) pro příslušné emise do vody podle přehledu toků odpadních vod (viz BAT 2) je monitorování klíčových parametrů procesu (včetně kontinuálního monitorování průtoku, pH a teploty odpadní vody) na důležitých místech (např. přítok k předčištění a přítok ke koncovému čištění). |
| --- | --- |

BAT 3.

| BAT 4. | Nejlepší dostupnou technikou (BAT) je monitorování emisí do vody v souladu s normami EN s alespoň minimální četností udanou níže. Pokud normy EN nejsou dostupné, nejlepší dostupnou technikou (BAT) je využití norem ISO, vnitrostátních či jiných mezinárodních norem, aby se zajistilo, že získané údaje budou mít rovnocennou vědeckou kvalitu. |
| --- | --- |

BAT 4.

| Látka/parametr | Norma (normy) | Minimální četnost monitorování (1)
   (2) |
| --- | --- | --- |
| Celkový organický uhlík (TOC) (3) | EN 1484 | Denně |
| Chemická spotřeba kyslíku (CHSK) (3) | Není dostupná norma EN |
| Nerozpuštěné látky (NL) | EN 872 |
| Celkový dusík (Ncelk.) (4) | EN 12260 |
| Celkový anorganický dusík (Nanorg.) (4) | Jsou dostupné různé normy EN |
| Celkový fosfor (Pcelk.) | Jsou dostupné různé normy EN |
| Adsorbovatelné organicky vázané halogeny (AOX) | EN ISO 9562 | Měsíčně |
| Kovy | Cr | Jsou dostupné různé normy EN |
| Cu |
| Ni |
| Pb |
| Zn |
| Případně jiné kovy |
| Toxicita (5) | Rybí jikry (Dánio pruhované, Danio rerio) | EN ISO 15088 | Rozhodne se na základě posouzení rizika po počáteční charakterizaci |
| Hrotnatka (Daphnia magna Straus) | EN ISO 6341 |
| Luminiscenční bakterie (Vibrio fischeri) | EN ISO 11348–1, EN ISO 11348–2 nebo EN ISO 11348–3 |
| Okřehek (Lemna minor) | EN ISO 20079 |
| Řasy | EN ISO 8692, EN ISO 10253 nebo EN ISO 10710 |

Látka/parametr

Norma (normy)

Minimální četnost monitorování (1)
   (2)

Celkový organický uhlík (TOC) (3)

EN 1484

Denně

Chemická spotřeba kyslíku (CHSK) (3)

Není dostupná norma EN

Nerozpuštěné látky (NL)

EN 872

Celkový dusík (Ncelk.) (4)

EN 12260

Celkový anorganický dusík (Nanorg.) (4)

Jsou dostupné různé normy EN

Celkový fosfor (Pcelk.)

Jsou dostupné různé normy EN

Adsorbovatelné organicky vázané halogeny (AOX)

EN ISO 9562

Měsíčně

Kovy

Cr

Jsou dostupné různé normy EN

Cu

Ni

Pb

Zn

Případně jiné kovy

Toxicita (5)

Rybí jikry (Dánio pruhované, Danio rerio)

EN ISO 15088

Rozhodne se na základě posouzení rizika po počáteční charakterizaci

Hrotnatka (Daphnia magna Straus)

EN ISO 6341

Luminiscenční bakterie (Vibrio fischeri)

EN ISO 11348–1, EN ISO 11348–2 nebo EN ISO 11348–3

Okřehek (Lemna minor)

EN ISO 20079

Řasy

EN ISO 8692, EN ISO 10253 nebo EN ISO 10710

| BAT 5. | Nejlepší dostupnou technikou (BAT) je pravidelné monitorování emisí těkavých organických látek (VOC) z příslušných zdrojů pomocí vhodné kombinace technik I–III nebo, v případě, že se pracuje s velkými objemy VOC, všech technik I–III.






  I. | metody pachové kontroly (např. pomocí přenosného přístroje podle EN 15446) související s korelačními křivkami pro nejdůležitější přístroje; |
| --- | --- | --- |

BAT 5.

I.

metody pachové kontroly (např. pomocí přenosného přístroje podle EN 15446) související s korelačními křivkami pro nejdůležitější přístroje;

| II. | metody optického zobrazování plynu; |
| --- | --- |

II.

metody optického zobrazování plynu;

| III. | výpočet emisí na základě emisních faktorů, pravidelně ověřovaný (např. každé dva roky) měřením. |
| --- | --- |

III.

výpočet emisí na základě emisních faktorů, pravidelně ověřovaný (např. každé dva roky) měřením.

Pokud se pracuje s velkými objemy VOC, užitečnou doplňkovou technikou k technikám I až III je pravidelná kontrola a určení množství emisí ze zařízení optickými technikami založenými na absorpci, jako diferenční absorpční LIDAR (DIAL) nebo měření toku při solární okultaci (SOF).

Popis

Viz oddíl 6.2.

| BAT 6. | Nejlepší dostupnou technikou (BAT) je pravidelné monitorování emisí zápachu z příslušných zdrojů v souladu s normami EN. |
| --- | --- |

BAT 6.

Popis

Emise je možné monitorovat metodou dynamické olfaktometrie podle normy EN 13725. Monitorování emisí je možno doplnit měřením/odhadem vystavení zápachu nebo odhadem dopadu zápachu.

Použitelnost

Použitelnost se omezuje na případy, kde je podloženo nebo je možné očekávat obtěžování zápachem.

3   Emise do vody

3.1   Spotřeba vody a vznik odpadní vody

| BAT 7. | Nejlepší dostupnou technikou (BAT) pro snížení spotřeby vody a omezení vzniku odpadní vody je snížit objem toků odpadních vod a/nebo snížit zatížení prostředí znečištěním, které způsobují, zvýšit opětovné používání vody ve výrobních procesech a zpětně získávat a znovu používat suroviny. |
| --- | --- |

BAT 7.

3.2   Shromažďování a oddělování odpadních vod

| BAT 8. | Nejlepší dostupnou technikou (BAT) zabraňující tomu, aby byla kontaminována neznečištěná voda, a snižující emise do vody je oddělení toků nekontaminovaných odpadních vod a odpadních vod, které je třeba vyčistit. |
| --- | --- |

BAT 8.

Použitelnost

Oddělování neznečištěné dešťové vody patrně nebude vždy použitelné v případě stávajících systémů pro shromažďování odpadní vody.

| BAT 9. | Nejlepší dostupnou technikou (BAT) umožňující zabránit vzniku nekontrolovaných emisí do vody je zajistit dostatečnou vyrovnávací retenční kapacitu pro odpadní vodu pro případ jiných než běžných provozních podmínek, a to na základě posouzení rizika (s ohledem např. na povahu znečišťující látky, důsledky dalšího čištění a přijímající prostředí), a přijmout další příslušná opatření (např. kontrola, čištění, opětovné použití). |
| --- | --- |

BAT 9.

Použitelnost

Dočasné skladování znečištěné dešťové vody vyžaduje její oddělování, což nemusí být vždy použitelné v případě stávajících systémů pro shromažďování odpadní vody.

3.3   Čištění odpadní vody

| BAT 10. | Nejlepší dostupnou technikou (BAT) ke snížení emisí do vody je využití strategie integrovaného nakládání s odpadní vodou a jejího čištění, která zahrnuje vhodnou kombinaci technik podle níže uvedeného pořadí důležitosti. |
| --- | --- |

BAT 10.

| | Technika | Popis |
| --- | --- | --- |
| (a) | Techniky integrované do procesu (6) | Techniky určené k zabránění či omezení vzniku látek znečišťujících vodu. |
| (b) | Zachycení znečišťujících látek u zdroje (6) | Techniky k zachycení znečišťujících látek dříve, než se voda vypustí do systému pro shromažďování odpadní vody. |
| (c) | Předčištění odpadní vody (6)
   (7) | Techniky ke snížení množství znečišťujících látek před koncovým čištěním odpadní vody. Předčištění může proběhnout u zdroje nebo v kombinovaných tocích. |
| (d) | Koncové čištění odpadní vody (8) | Koncové čištění odpadní vody například pomocí předběžného a primárního čištění, biologického čištění, odstranění dusíku, odstranění fosforu a/nebo technik konečného odstranění pevných látek před vypuštěním do vodního recipientu. |

Technika

Popis

(a)

Techniky integrované do procesu (6)

Techniky určené k zabránění či omezení vzniku látek znečišťujících vodu.

(b)

Zachycení znečišťujících látek u zdroje (6)

Techniky k zachycení znečišťujících látek dříve, než se voda vypustí do systému pro shromažďování odpadní vody.

(c)

Předčištění odpadní vody (6)
   (7)

Techniky ke snížení množství znečišťujících látek před koncovým čištěním odpadní vody. Předčištění může proběhnout u zdroje nebo v kombinovaných tocích.

(d)

Koncové čištění odpadní vody (8)

Koncové čištění odpadní vody například pomocí předběžného a primárního čištění, biologického čištění, odstranění dusíku, odstranění fosforu a/nebo technik konečného odstranění pevných látek před vypuštěním do vodního recipientu.

Popis

Strategie integrovaného nakládání s odpadní vodou a jejího čištění vychází z přehledu toků odpadních vod (viz BAT 2).

Úrovně emisí spojené s nejlepšími dostupnými technikami (BAT-AEL): Viz oddíl 3.4.

| BAT 11. | Nejlepší dostupnou technikou (BAT) pro snížení emisí do vody je předčištění odpadní vody, která obsahuje znečišťující látky, jež není možné adekvátně odstranit během koncového čištění odpadní vody pomocí příslušných technik. |
| --- | --- |

BAT 11.

Popis

Předčištění odpadní vody probíhá jako součást strategie integrovaného nakládání s odpadní vodou a jejího čištění (viz BAT 10) a obecně ho je zapotřebí k:

| — | ochraně zařízení na koncové čištění odpadních vody (např. ochrana zařízení na biologické čištění před inhibujícími či toxickými sloučeninami); |
| --- | --- |

—

ochraně zařízení na koncové čištění odpadních vody (např. ochrana zařízení na biologické čištění před inhibujícími či toxickými sloučeninami);

| — | odstranění sloučenin, které jsou během koncového čištění odstraněny nedostatečně (např. toxické sloučeniny, špatně biologicky rozložitelné/biologicky nerozložitelné organické sloučeniny, organické sloučeniny ve vysokých koncentracích nebo kovy během biologického čištění); |
| --- | --- |

—

odstranění sloučenin, které jsou během koncového čištění odstraněny nedostatečně (např. toxické sloučeniny, špatně biologicky rozložitelné/biologicky nerozložitelné organické sloučeniny, organické sloučeniny ve vysokých koncentracích nebo kovy během biologického čištění);

| — | odstranění sloučenin, které by jinak byly během koncového čištění ze systému pro shromažďování odpadní vody rozptýleny do ovzduší (např. těkavé halogenované organické sloučeniny, benzen); |
| --- | --- |

—

odstranění sloučenin, které by jinak byly během koncového čištění ze systému pro shromažďování odpadní vody rozptýleny do ovzduší (např. těkavé halogenované organické sloučeniny, benzen);

| — | odstranění sloučenin, které vyvolávají jiné negativní účinky (např. koroze zařízení, nezáměrná reakce s jinými látkami; znečištění kalu z čistíren). |
| --- | --- |

—

odstranění sloučenin, které vyvolávají jiné negativní účinky (např. koroze zařízení, nezáměrná reakce s jinými látkami; znečištění kalu z čistíren).

Předčištění obvykle probíhá co nejblíže zdroji, aby nedocházelo k ředění, především v případě kovů. Toky odpadních vod s vhodnými vlastnostmi jsou v některých případech odděleny a shromážděny, aby prošly cíleným kombinovaným předčištěním.

| BAT 12. | Nejlepší dostupnou technikou (BAT) pro snížení emisí do vody je vhodná kombinace technik koncového čištění odpadní vody. |
| --- | --- |

BAT 12.

Popis

Koncové čištění odpadní vody je součástí strategie integrovaného nakládání s odpadní vodou a jejího čištění (viz BAT 10).

Vhodné techniky koncového čištění odpadní vody v závislosti na znečišťující látce zahrnují:

| | Technika (9) | Obvyklé znečišťující látky, jejichž obsah je snižován | Použitelnost |
| --- | --- | --- | --- |
| Předběžné a primární čištění |
| (a) | Vyrovnávání | Všechny znečišťující látky | Obecně použitelné. |
| (b) | Neutralizace | Kyseliny, zásady |
| (c) | Mechanická separace, např. česle, síta, odlučovače písku, odlučovače tuku nebo primární usazovací nádrže | Nerozpuštěné látky, olej/tuk |
| Biologické čištění (sekundární čištění), např. |
| (d) | Proces s aktivovaným kalem | Biologicky rozložitelné organické sloučeniny | Obecně použitelné. |
| (e) | Membránový bioreaktor |
| Odstranění dusíku |
| (f) | Nitrifikace/denitrifikace | Celkový dusík, amoniak | Nitrifikaci nelze použít v případě vysokých koncentrací chloridu (tj. přibližně 10 g/l) a v případě, že snížení koncentrace chloridu před nitrifikací není možné zdůvodnit tak, že by byla příznivá pro životní prostředí.
  Nelze ji použít v případě, že koncové čištění nezahrnuje biologické čištění. |
| Odstranění fosforu |
| (g) | Chemické srážení | Fosfor | Obecně použitelné. |
| Koncové odstranění pevných látek |
| (h) | Koagulace a flokulace | Nerozpuštěné látky | Obecně použitelné. |
| (i) | Sedimentace |
| (j) | Filtrace (např. písková filtrace, mikrofiltrace, ultrafiltrace) |
| (k) | Flotace |

Technika (9)

Obvyklé znečišťující látky, jejichž obsah je snižován

Použitelnost

Předběžné a primární čištění

(a)

Vyrovnávání

Všechny znečišťující látky

Obecně použitelné.

(b)

Neutralizace

Kyseliny, zásady

(c)

Mechanická separace, např. česle, síta, odlučovače písku, odlučovače tuku nebo primární usazovací nádrže

Nerozpuštěné látky, olej/tuk

Biologické čištění (sekundární čištění), např.

(d)

Proces s aktivovaným kalem

Biologicky rozložitelné organické sloučeniny

Obecně použitelné.

(e)

Membránový bioreaktor

Odstranění dusíku

(f)

Nitrifikace/denitrifikace

Celkový dusík, amoniak

Nitrifikaci nelze použít v případě vysokých koncentrací chloridu (tj. přibližně 10 g/l) a v případě, že snížení koncentrace chloridu před nitrifikací není možné zdůvodnit tak, že by byla příznivá pro životní prostředí.

Nelze ji použít v případě, že koncové čištění nezahrnuje biologické čištění.

Odstranění fosforu

(g)

Chemické srážení

Fosfor

Obecně použitelné.

Koncové odstranění pevných látek

(h)

Koagulace a flokulace

Nerozpuštěné látky

Obecně použitelné.

(i)

Sedimentace

(j)

Filtrace (např. písková filtrace, mikrofiltrace, ultrafiltrace)

(k)

Flotace

3.4   Úrovně emisí do vody spojené s nejlepšími dostupnými technikami

Úrovně emisí do vody spojené s nejlepšími dostupnými technikami (BAT-AEL) udané v tabulce 1, tabulce 2 a tabulce 3 se vztahují na přímé vypouštění do vodního recipientu:

| i) | činnosti uvedené v oddílu 4 přílohy I směrnice 2010/75/EU; |
| --- | --- |

i)

činnosti uvedené v oddílu 4 přílohy I směrnice 2010/75/EU;

| ii) | nezávisle provozované čistírny odpadních vod uvedené v oddíle 6.11 přílohy I směrnice 2010/75/EU v případě, že největší zatížení znečišťující látkou vzniká z činností, na které se vztahuje oddíl 4 přílohy I směrnice 2010/75/EU; |
| --- | --- |

ii)

nezávisle provozované čistírny odpadních vod uvedené v oddíle 6.11 přílohy I směrnice 2010/75/EU v případě, že největší zatížení znečišťující látkou vzniká z činností, na které se vztahuje oddíl 4 přílohy I směrnice 2010/75/EU;

| iii) | kombinované čištění odpadních vod z různých zdrojů, pokud největší zatížení znečišťující látkou vzniká z činností, na které se vztahuje oddíl 4 přílohy I směrnice 2010/75/EU. |
| --- | --- |

iii)

kombinované čištění odpadních vod z různých zdrojů, pokud největší zatížení znečišťující látkou vzniká z činností, na které se vztahuje oddíl 4 přílohy I směrnice 2010/75/EU.

Hodnoty BAT-AEL se použijí v místě, kde emise opouští zařízení.

Tabulka 1

Hodnoty BAT-AEL pro přímé vypouštění TOC, CHSK a NL do vodního recipientu

| Parametr | BAT-AEL
  (roční průměr) | Podmínky |
| --- | --- | --- |
| Celkový organický uhlík (TOC) (10)
   (11) | 10–33 mg/l (12)
   (13)
   (14)
   (15) | Hodnoty BAT-AEL platí v případě, že emise překročí 3,3 t/rok. |
| Chemická spotřeba kyslíku (CHSK) (10)
   (11) | 30–100 mg/l (12)
   (13)
   (14)
   (15) | Hodnoty BAT-AEL se použijí v případě, že emise překročí 10 t/rok. |
| Nerozpuštěné látky (NL) | 5,0–35 mg/l (16)
   (17) | Hodnoty BAT-AEL se použijí v případě, že emise překročí 3,5 t/rok. |

Parametr

BAT-AEL

(roční průměr)

Podmínky

Celkový organický uhlík (TOC) (10)
   (11)

10–33 mg/l (12)
   (13)
   (14)
   (15)

Hodnoty BAT-AEL platí v případě, že emise překročí 3,3 t/rok.

Chemická spotřeba kyslíku (CHSK) (10)
   (11)

30–100 mg/l (12)
   (13)
   (14)
   (15)

Hodnoty BAT-AEL se použijí v případě, že emise překročí 10 t/rok.

Nerozpuštěné látky (NL)

5,0–35 mg/l (16)
   (17)

Hodnoty BAT-AEL se použijí v případě, že emise překročí 3,5 t/rok.

Tabulka 2

Hodnoty BAT-AEL pro přímé vypouštění živin do vodního recipientu

| Parametr | BAT-AEL
  (roční průměr) | Podmínky |
| --- | --- | --- |
| Celkový dusík (Ncelk.) (18) | 5,0–25 mg/l (19)
   (20) | Hodnoty BAT-AEL platí v případě, že emise překročí 2,5 t/rok. |
| Celkový anorganický dusík (Nanorg.) (18) | 5,0–20 mg/l (19)
   (20) | Hodnoty BAT-AEL platí v případě, že emise překročí 2,0 t/rok. |
| Celkový fosfor (Pcelk.) | 0,50–3,0 mg/l (21) | Hodnoty BAT-AEL platí v případě, že emise překročí 300 kg/rok. |

Parametr

BAT-AEL

(roční průměr)

Podmínky

Celkový dusík (Ncelk.) (18)

5,0–25 mg/l (19)
   (20)

Hodnoty BAT-AEL platí v případě, že emise překročí 2,5 t/rok.

Celkový anorganický dusík (Nanorg.) (18)

5,0–20 mg/l (19)
   (20)

Hodnoty BAT-AEL platí v případě, že emise překročí 2,0 t/rok.

Celkový fosfor (Pcelk.)

0,50–3,0 mg/l (21)

Hodnoty BAT-AEL platí v případě, že emise překročí 300 kg/rok.

Tabulka 3

Hodnoty BAT-AEL pro přímé vypouštění AOX a kovů do vodního recipientu

| Parametr | BAT-AEL
  (roční průměr) | Podmínky |
| --- | --- | --- |
| Adsorbovatelné organicky vázané halogeny (AOX) | 0,20–1,0 mg/l (22)
   (23) | Hodnoty BAT-AEL se použijí v případě, že emise překročí 100 kg/rok. |
| Chrom (vyjádřený jako Cr) | < 5,0–25 μg/l (24)
   (25)
   (26)
   (27) | Hodnoty BAT-AEL se použijí v případě, že emise překročí 2,5 kg/rok. |
| Měď (vyjádřená jako Cu) | < 5,0–50 μg/l (24)
   (25)
   (26)
   (28) | Hodnoty BAT-AEL se použijí v případě, že emise překročí 5,0 kg/rok. |
| Nikl (vyjádřený jako Ni) | < 5,0–50 μg/l (24)
   (25)
   (26) | Hodnoty BAT-AEL se použijí v případě, že emise překročí 5,0 kg/rok. |
| Zinek (vyjádřený jako Zn) | 20–300 μg/l (24)
   (25)
   (26)
   (29) | Hodnoty BAT-AEL se použijí v případě, že emise překročí 30 kg/rok. |

Parametr

BAT-AEL

(roční průměr)

Podmínky

Adsorbovatelné organicky vázané halogeny (AOX)

0,20–1,0 mg/l (22)
   (23)

Hodnoty BAT-AEL se použijí v případě, že emise překročí 100 kg/rok.

Chrom (vyjádřený jako Cr)

< 5,0–25 μg/l (24)
   (25)
   (26)
   (27)

Hodnoty BAT-AEL se použijí v případě, že emise překročí 2,5 kg/rok.

Měď (vyjádřená jako Cu)

< 5,0–50 μg/l (24)
   (25)
   (26)
   (28)

Hodnoty BAT-AEL se použijí v případě, že emise překročí 5,0 kg/rok.

Nikl (vyjádřený jako Ni)

< 5,0–50 μg/l (24)
   (25)
   (26)

Hodnoty BAT-AEL se použijí v případě, že emise překročí 5,0 kg/rok.

Zinek (vyjádřený jako Zn)

20–300 μg/l (24)
   (25)
   (26)
   (29)

Hodnoty BAT-AEL se použijí v případě, že emise překročí 30 kg/rok.

Související monitorování je uvedeno v BAT 4.

4   Odpad

| BAT 13. | Nejlepší dostupnou technikou (BAT) pro to, aby se zabránilo vzniku odpadu určeného k odstranění či – tam, kde to není možné – snížilo jeho množství, je vytvoření a provádění plánu nakládání s odpady, který je součástí systému environmentálního řízení (viz BAT 1); tento plán zajistí, že se (v pořadí podle důležitosti) předejde vzniku odpadu, odpad se upraví pro opětovné použití, recykluje nebo jinak využije. |
| --- | --- |

BAT 13.

| BAT 14. | Nejlepší dostupnou technikou (BAT) snižující množství kalu z odpadních vod, který je třeba dále zpracovat či odstranit, a oslabující jeho potenciální dopad na životní prostředí, je použití kombinace níže uvedených technik: |
| --- | --- |

BAT 14.

| | Technika | Popis | Použitelnost |
| --- | --- | --- | --- |
| (a) | Úprava | Chemická úprava (tj. přidání koagulantů a/nebo flokulačních činidel) či tepelná úprava (tj. zahřívání) pro zlepšení podmínek při zahušťování/odvodnění kalu. | Nepoužije se u anorganických kalů. Nutnost úpravy závisí na vlastnostech kalu a na zařízení, které se použije pro jeho zahušťování/odvodňování. |
| (b) | Zahušťování/odvodnění kalu | Zahušťování se provádí usazováním, odstřeďováním, flotací, pomocí gravitačních pásů či rotačních bubnů. Odvodnění se provádí pomocí pásových lisů či membránových kalolisů. | Obecně použitelné. |
| (c) | Stabilizace | Stabilizace kalu zahrnuje chemické čištění, tepelnou úpravu či aerobní a anaerobní vyhnívání. | Nepoužije se na anorganické kaly. Není použitelné při krátkodobé úpravě před koncovým čištěním. |
| (d) | Sušení | Kal se suší za přímého či nepřímého kontaktu se zdrojem tepla. | Není použitelné v případech, kdy není dostupné odpadní teplo nebo je nelze použít. |

Technika

Popis

Použitelnost

(a)

Úprava

Chemická úprava (tj. přidání koagulantů a/nebo flokulačních činidel) či tepelná úprava (tj. zahřívání) pro zlepšení podmínek při zahušťování/odvodnění kalu.

Nepoužije se u anorganických kalů. Nutnost úpravy závisí na vlastnostech kalu a na zařízení, které se použije pro jeho zahušťování/odvodňování.

(b)

Zahušťování/odvodnění kalu

Zahušťování se provádí usazováním, odstřeďováním, flotací, pomocí gravitačních pásů či rotačních bubnů. Odvodnění se provádí pomocí pásových lisů či membránových kalolisů.

Obecně použitelné.

(c)

Stabilizace

Stabilizace kalu zahrnuje chemické čištění, tepelnou úpravu či aerobní a anaerobní vyhnívání.

Nepoužije se na anorganické kaly. Není použitelné při krátkodobé úpravě před koncovým čištěním.

(d)

Sušení

Kal se suší za přímého či nepřímého kontaktu se zdrojem tepla.

Není použitelné v případech, kdy není dostupné odpadní teplo nebo je nelze použít.

5   Emise do ovzduší

5.1   Shromažďování odpadního plynu

| BAT 15. | Nejlepší dostupnou technikou (BAT) usnadňující zachycení látek a snížení emisí do ovzduší je uzavřít zdroje emisí a případně emise čistit. |
| --- | --- |

BAT 15.

Použitelnost

Použitelnost může být omezena z provozních důvodů (přístup k zařízení) a v důsledku bezpečnostních (vyhnout se koncentracím v blízkosti dolní mezi výbušnosti) a zdravotních rizik (pokud je nutný provozní přístup do uzavřeného prostoru).

5.2   Čištění odpadního plynu

| BAT 16. | Nejlepší dostupnou technikou (BAT) umožňující snížit emise do ovzduší je strategie integrovaného nakládání s odpadním plynem a jeho čištění, která zahrnuje techniky čištění odpadního plynu integrované do procesu. |
| --- | --- |

BAT 16.

Popis

Strategie integrovaného nakládání s odpadním plynem a jeho čištění vychází z přehledu toků odpadních plynů (viz BAT 2) a upřednostňuje techniky integrované do procesu.

5.3   Spalování odpadního plynu

| BAT 17. | Nejlepší dostupnou technikou (BAT) umožňující předejít vzniku emisí do ovzduší ze spalování je spalovat odpadní plyn jen z bezpečnostních důvodů nebo za mimořádných provozních podmínek (např. zahájení provozu či odstavení) pomocí jedné nebo obou níže uvedených technik. |
| --- | --- |

BAT 17.

| | Technika | Popis | Použitelnost |
| --- | --- | --- | --- |
| (a) | Správná konstrukce zařízení | Zahrnuje zavedení systému regenerace plynů, který má dostatečnou kapacitu, a použití pojistných ventilů s vysokou integritou. | Obecně použitelné pro nová zařízení. Stávající zařízení je možné systémem regenerace plynů dovybavit. |
| (b) | Řízení zařízení | Zahrnuje udržování systému plynných paliv v rovnováze a vykonávání pokročilého řízení procesů. | Obecně použitelné. |

Technika

Popis

Použitelnost

(a)

Správná konstrukce zařízení

Zahrnuje zavedení systému regenerace plynů, který má dostatečnou kapacitu, a použití pojistných ventilů s vysokou integritou.

Obecně použitelné pro nová zařízení. Stávající zařízení je možné systémem regenerace plynů dovybavit.

(b)

Řízení zařízení

Zahrnuje udržování systému plynných paliv v rovnováze a vykonávání pokročilého řízení procesů.

Obecně použitelné.

| BAT 18. | Nejlepší dostupnou technikou (BAT) umožňující snížení emisí do ovzduší ze spalování v případě, že se nelze vyhnout spalování odpadních plynů, je použít jednu či obě níže uvedené techniky. |
| --- | --- |

BAT 18.

| | Technika | Popis | Použitelnost |
| --- | --- | --- | --- |
| (a) | Správná konstrukce spalovacích zařízení | Optimalizace výšky, tlaku, přítomnost páry, vzduchu či plynu, typ hlavice fléry (uzavřená či odstíněná) atd., s cílem umožnit bezkouřový a spolehlivý provoz a zaručit účinné spálení přebytečných plynů. | Použitelné pro nové fléry. V případě stávajících zařízení může být použitelnost omezena např. časem vyhrazeným na údržbu při odstávce zařízení. |
| (b) | Monitorování a záznamy v rámci řízení spalování | Průběžné monitorování odpadního plynu odvedeného ke spálení, měření toku plynu a odhad dalších parametrů (např. složení, tepelný obsah, míra podpory, rychlost, průtok proplachovacího plynu, emise znečišťujících látek (např. NOX, CO, uhlovodík, hluk)). Záznamy o spalování obvykle zahrnují odhadované/změřené složení plynu, odhadované/změřené množství spalovaného plynu a trvání operace. Záznamy umožní určit množství emisí a případně umožní předejít spalování odpadních plynů v budoucnu. | Obecně použitelné. |

Technika

Popis

Použitelnost

(a)

Správná konstrukce spalovacích zařízení

Optimalizace výšky, tlaku, přítomnost páry, vzduchu či plynu, typ hlavice fléry (uzavřená či odstíněná) atd., s cílem umožnit bezkouřový a spolehlivý provoz a zaručit účinné spálení přebytečných plynů.

Použitelné pro nové fléry. V případě stávajících zařízení může být použitelnost omezena např. časem vyhrazeným na údržbu při odstávce zařízení.

(b)

Monitorování a záznamy v rámci řízení spalování

Průběžné monitorování odpadního plynu odvedeného ke spálení, měření toku plynu a odhad dalších parametrů (např. složení, tepelný obsah, míra podpory, rychlost, průtok proplachovacího plynu, emise znečišťujících látek (např. NOX, CO, uhlovodík, hluk)). Záznamy o spalování obvykle zahrnují odhadované/změřené složení plynu, odhadované/změřené množství spalovaného plynu a trvání operace. Záznamy umožní určit množství emisí a případně umožní předejít spalování odpadních plynů v budoucnu.

Obecně použitelné.

5.4   Difuzní emise těkavých organických látek (VOC)

| BAT 19. | Nejlepší dostupnou technikou (BAT) umožňující zabránit vzniku emisí VOC do ovzduší nebo snížit jejich množství tam, kde není možné je vyloučit, je kombinace technik uvedených níže. |
| --- | --- |

BAT 19.

| | Technika | Použitelnost |
| --- | --- | --- |
| Techniky týkající se konstrukce zařízení |
| (a) | Omezení počtu potenciálních zdrojů emisí | V případě stávajících zařízení může být použitelnost omezena z provozních důvodů. |
| (b) | Maximalizace prvků uzavřeného nakládání v rámci procesu |
| (c) | Výběr vybavení s vysokou integritou (viz popis v oddíle 6.2) |
| (d) | Usnadnění údržby zaručením přístupu k vybavení, u něhož může docházet k úniku |
| Techniky týkající se konstrukce zařízení/vybavení, montáže a uvedení do provozu |
| (e) | Zaručení řádně definovaných a komplexních postupů konstrukce a montáže zařízení/vybavení. Zahrnuje využití těsnění pro definovaný tlak při montáži přírubových spojů (viz popis v oddíle 6.2) | Obecně použitelné. |
| (f) | Zaručení stabilních postupů pro uvedení zařízení/vybavení do provozu a pro postup předávání v souladu s konstrukčními požadavky. |
| Techniky týkající se provozu zařízení |
| (g) | Zaručení řádné údržby a včasné výměny vybavení | Obecně použitelné. |
| (h) | Využití programu detekce netěsnosti a úniků (LDAR) založeného na riziku (viz popis v oddíle 6.2) |
| (i) | Nakolik je to prakticky proveditelné, zamezit vzniku difuzních emisí VOC, zachytit u zdroje a vyčistit |

Technika

Použitelnost

Techniky týkající se konstrukce zařízení

(a)

Omezení počtu potenciálních zdrojů emisí

V případě stávajících zařízení může být použitelnost omezena z provozních důvodů.

(b)

Maximalizace prvků uzavřeného nakládání v rámci procesu

(c)

Výběr vybavení s vysokou integritou (viz popis v oddíle 6.2)

(d)

Usnadnění údržby zaručením přístupu k vybavení, u něhož může docházet k úniku

Techniky týkající se konstrukce zařízení/vybavení, montáže a uvedení do provozu

(e)

Zaručení řádně definovaných a komplexních postupů konstrukce a montáže zařízení/vybavení. Zahrnuje využití těsnění pro definovaný tlak při montáži přírubových spojů (viz popis v oddíle 6.2)

Obecně použitelné.

(f)

Zaručení stabilních postupů pro uvedení zařízení/vybavení do provozu a pro postup předávání v souladu s konstrukčními požadavky.

Techniky týkající se provozu zařízení

(g)

Zaručení řádné údržby a včasné výměny vybavení

Obecně použitelné.

(h)

Využití programu detekce netěsnosti a úniků (LDAR) založeného na riziku (viz popis v oddíle 6.2)

(i)

Nakolik je to prakticky proveditelné, zamezit vzniku difuzních emisí VOC, zachytit u zdroje a vyčistit

Související monitorování je uvedeno v BAT 5.

5.5   Emise zápachu

| BAT 20. | Nejlepší dostupnou technikou (BAT) umožňující zabránit vzniku emisí zápachu nebo – tam, kde to není prakticky možné – snížit jejich množství, je vytvořit, provést a pravidelně přezkoumávat plán snižování zápachu, který je součástí systému environmentálního řízení (viz BAT 1); tento plán zahrnuje všechny následující prvky:






  i) | protokol obsahující příslušná opatření a lhůty; |
| --- | --- | --- |

BAT 20.

i)

protokol obsahující příslušná opatření a lhůty;

| ii) | protokol o provádění monitorování zápachu; |
| --- | --- |

ii)

protokol o provádění monitorování zápachu;

| iii) | protokol o reakcích na zjištěné výskyty zápachu; |
| --- | --- |

iii)

protokol o reakcích na zjištěné výskyty zápachu;

| iv) | program předcházení zápachu a jeho snižování navržený tak, aby byl identifikován zdroj či zdroje zápachu; prováděno měření/odhady expozice zápachu; popsán podíl jednotlivých zdrojů na celkovém zápachu; a prováděna opatření k předcházení zápachu nebo jeho snížení. |
| --- | --- |

iv)

program předcházení zápachu a jeho snižování navržený tak, aby byl identifikován zdroj či zdroje zápachu; prováděno měření/odhady expozice zápachu; popsán podíl jednotlivých zdrojů na celkovém zápachu; a prováděna opatření k předcházení zápachu nebo jeho snížení.

Související monitorování je uvedeno v BAT 6.

Použitelnost

Použitelnost se omezuje na případy, kde je doloženo nebo lze očekávat obtěžování zápachem.

| BAT 21. | Nejlepší dostupnou technikou (BAT) umožňující zabránit vzniku emisí zápachu při shromažďování a čištění odpadních vod a čištění kalu nebo snížit jejich množství tam, kde není prakticky možné je vyloučit, je použití jedné z technik uvedených níže nebo jejich kombinace. |
| --- | --- |

BAT 21.

| | Technika | Popis | Použitelnost |
| --- | --- | --- | --- |
| (a) | Minimalizace doby zdržení | Minimalizace doby zdržení, po kterou se odpadní voda a kal nachází v systému pro jejich shromažďování a ukládání, především v anaerobních podmínkách. | V případě stávajících systémů pro shromažďování a ukládání vody a kalu může být použitelnost omezena. |
| (b) | Chemické čištění | Využití chemického čištění, aby bylo zabráněno tvorbě zapáchajících sloučenin nebo se jejich tvorba snížila (např. oxidace či srážení sirovodíku). | Obecně použitelné. |
| (c) | Optimalizace aerobního čištění | Může zahrnovat:






  i) | regulaci obsahu kyslíku; |

Technika

Popis

Použitelnost

(a)

Minimalizace doby zdržení

Minimalizace doby zdržení, po kterou se odpadní voda a kal nachází v systému pro jejich shromažďování a ukládání, především v anaerobních podmínkách.

V případě stávajících systémů pro shromažďování a ukládání vody a kalu může být použitelnost omezena.

(b)

Chemické čištění

Využití chemického čištění, aby bylo zabráněno tvorbě zapáchajících sloučenin nebo se jejich tvorba snížila (např. oxidace či srážení sirovodíku).

Obecně použitelné.

(c)

Optimalizace aerobního čištění

Může zahrnovat:

i)

regulaci obsahu kyslíku;

| ii) | častou údržbu aeračního systému; |
| --- | --- |

ii)

častou údržbu aeračního systému;

| iii) | použití čistého kyslíku; |
| --- | --- |

iii)

použití čistého kyslíku;

| iv) | odstraňování pěny v nádržích. |
| --- | --- |

iv)

odstraňování pěny v nádržích.

Obecně použitelné.

(d)

Uzavřený prostor

Zakrytí či uzavření zařízení pro shromažďování a čištění odpadní vody a kalu, aby bylo možné zapáchající plyn shromáždit pro další čištění.

Obecně použitelné.

(e)

Čištění na výstupu ze zařízení

Může zahrnovat:

| i) | biologické čištění; |
| --- | --- |

i)

biologické čištění;

| ii) | termickou oxidaci |
| --- | --- |

ii)

termickou oxidaci

Biologické čištění se použije pouze na sloučeniny, které se snadno rozpouštějí ve vodě a jsou biologicky snadno odstranitelné.

5.6   Emise hluku

| BAT 22. | Nejlepší dostupnou technikou (BAT) umožňující zabránit vzniku emisí hluku nebo – tam, kde to není prakticky možné – tyto emise snížit, je vytvořit a provést plán snižování hluku, který je součástí systému environmentálního řízení (viz BAT 1), tento plán zahrnuje všechny následující prvky:






  i) | protokol obsahující příslušná opatření a lhůty; |
| --- | --- | --- |

BAT 22.

i)

protokol obsahující příslušná opatření a lhůty;

| ii) | protokol o provádění monitorování hluku; |
| --- | --- |

ii)

protokol o provádění monitorování hluku;

| iii) | protokol o reakcích na zjištěné výskyty hluku; |
| --- | --- |

iii)

protokol o reakcích na zjištěné výskyty hluku;

| iv) | program předcházení hluku a jeho snižování navržený tak, aby byl identifikován zdroj či zdroje hluku; prováděno měření/odhady expozice hluku; popsán podíl jednotlivých zdrojů na celkovém hluku; a prováděno opatření k předcházení hluku nebo jeho snížení. |
| --- | --- |

iv)

program předcházení hluku a jeho snižování navržený tak, aby byl identifikován zdroj či zdroje hluku; prováděno měření/odhady expozice hluku; popsán podíl jednotlivých zdrojů na celkovém hluku; a prováděno opatření k předcházení hluku nebo jeho snížení.

Použitelnost

Použitelnost se omezuje na případy, kde je podloženo nebo se očekává obtěžování hlukem.

| BAT 23. | Nejlepší dostupnou technikou (BAT) umožňující zabránit vzniku hluku nebo snížit jeho množství tam, kde není prakticky možné jej vyloučit, je použití jedné z technik uvedených níže nebo jejich kombinace. |
| --- | --- |

BAT 23.

| | Technika | Popis | Použitelnost |
| --- | --- | --- | --- |
| (a) | Vhodné umístění vybavení a staveb | Zvětšení vzdálenosti mezi zdrojem a příjemcem emisí a využití staveb pro odstínění hluku. | V případě stávajících zařízení může být přemístění vybavení omezeno kvůli nedostatku prostoru či přílišným nákladům. |
| (b) | Provozní opatření | Zahrnuje:






  i) | lepší kontrolu a údržbu vybavení; |

Technika

Popis

Použitelnost

(a)

Vhodné umístění vybavení a staveb

Zvětšení vzdálenosti mezi zdrojem a příjemcem emisí a využití staveb pro odstínění hluku.

V případě stávajících zařízení může být přemístění vybavení omezeno kvůli nedostatku prostoru či přílišným nákladům.

(b)

Provozní opatření

Zahrnuje:

i)

lepší kontrolu a údržbu vybavení;

| ii) | pokud je to možné, uzavření dveří a oken v uzavřených prostorách; |
| --- | --- |

ii)

pokud je to možné, uzavření dveří a oken v uzavřených prostorách;

| iii) | s vybavením manipulují pouze zkušení zaměstnanci; |
| --- | --- |

iii)

s vybavením manipulují pouze zkušení zaměstnanci;

| iv) | pokud je to možné, neprovozování hlučných činností v noci; |
| --- | --- |

iv)

pokud je to možné, neprovozování hlučných činností v noci;

| v) | umožnění kontroly hluku během údržby. |
| --- | --- |

v)

umožnění kontroly hluku během údržby.

Obecně použitelné.

(c)

Vybavení s nízkou hlučností

Zahrnuje kompresory, čerpadla a fléry s nízkou hlučností.

Použitelné pouze v případě, že vybavení je nové či se nahrazuje.

(d)

Vybavení pro kontrolu hluku

Zahrnuje:

| i) | omezovače hluku; |
| --- | --- |

i)

omezovače hluku;

| ii) | izolaci vybavení; |
| --- | --- |

ii)

izolaci vybavení;

| iii) | uzavření hlučného vybavení; |
| --- | --- |

iii)

uzavření hlučného vybavení;

| iv) | zvukovou izolaci staveb. |
| --- | --- |

iv)

zvukovou izolaci staveb.

Platnost může být omezena z prostorových (v případě stávajících provozů), zdravotních a bezpečnostních důvodů.

(e)

Snížení hluku

Kladení překážek mezi zdroj a příjemce (např. ochranné zdi, náspy a stavby).

Použitelné pouze v případě stávajících zařízení, protože u nových zařízení je tato technika s ohledem na jejich konstrukci zbytečná. V případě stávajících zařízení může být kladení překážek omezeno kvůli nedostatku prostoru.

6   Popis technik

6.1   Čištění odpadní vody

| Technika | Popis |
| --- | --- |
| Postup s aktivovaným kalem | Biologická oxidace rozpuštěných organických látek kyslíkem za využití metabolismu mikroorganismů. Organické složky jsou za přítomnosti rozpuštěného kyslíku (dodaného ve formě vzduchu nebo čistého kyslíku) mineralizovány na oxid uhličitý a vodu nebo jsou přeměněny na jiné metabolity a na biomasu (tj. aktivovaný kal). Mikroorganismy jsou v odpadní vodě ve stavu suspenze a celá směs je mechanicky provzdušňována. Směs aktivovaného kalu je přemístěna do separačního zařízení, ve kterém je recyklována, a kal se přesouvá do provzdušňovací nádrže. |
| Nitrifikace/denitrifikace | Dvoufázový proces, který se obvykle používá v biologických čistírnách odpadních vod. V první fázi probíhá aerobní nitrifikace, při níž dochází k oxidaci amoniaku (NH4
  +) pomocí mikroorganismů na meziprodukty, tj. dusitany (NO2
  -), které jsou dále oxidovány na dusičnany (NO3
  -). V následující fázi anoxické denitrifikace mikroorganismy chemicky redukují dusičnany na plynný dusík. |
| Chemické srážení | Přeměna rozpuštěných znečišťujících látek na nerozpustné sloučeniny přidáním chemických srážecích činidel. K separaci vzniklých pevných sraženin pak dochází pomocí sedimentace, aerační flotace nebo filtrace. V případě potřeby následuje mikrofiltrace nebo ultrafiltrace. Ke srážení fosforu se používají vícevalenční ionty kovů (např. vápníku, hliníku, železa). |
| Koagulace a flokulace | Koagulace a flokulace se využívá k oddělení nerozpuštěných látek z odpadní vody a často jsou prováděny ve dvou po sobě jdoucích fázích. Ke koagulaci dochází přidáním koagulačního činidla s opačným nábojem, než jaký mají nerozpuštěné látky. Flokulace se dosahuje přidáním polymerů, aby se na sebe malé částice při srážce navázaly a vytvořily větší vločky. |
| Vyrovnávání | Vyrovnávání toků a zátěže znečišťujících látek na vstupu ke koncovému čištění odpadní vody pomocí centrálních nádrží. Vyrovnávání je možno provozovat decentralizovaně či jinými technikami řízení. |
| Filtrace | Oddělení pevných látek od odpadní vody proceděním skrze porézní médium, např. písková filtrace, mikrofiltrace a ultrafiltrace. |
| Flotace | Separace pevných a kapalných částic od odpadní vody tím, že přilnou ke drobným bublinám plynu, obvykle vzduchu. Vzplývavé částice se shromažďují na hladině vody a pak jsou odstraněny pomocí sběračů. |
| Membránový bioreaktor | Kombinace postupu s aktivovaným kalem a membránové filtrace. Používají se dvě varianty: (a) vnější recirkulační okruh mezi nádrží s aktivovaným kalem a membránovým modulem; a (b) ponoření membránového modulu do nádrže s provzdušněným aktivovaným kalem; výtok je filtrován přes membránu z dutého vlákna a biomasa zůstává v nádrži (tato varianta je méně náročná na spotřebu energie a provoz je kompaktnější). |
| Neutralizace | Úprava pH odpadní vody na neutrální hodnotu (přibližně 7) přidáním chemických látek. Ke zvýšení pH se obvykle používá hydroxid sodný (NaOH) nebo hydroxid vápenatý (Ca(OH)2); snížení pH se obvykle dosahuje použitím kyseliny sírové (H2SO4), kyseliny chlorovodíkové (HCI) nebo oxidu uhličitého (CO2). Při neutralizaci může dojít ke srážení některých látek. |
| Sedimentace | Separace nerozpuštěných částic a látek gravitačním usazováním. |

Technika

Popis

Postup s aktivovaným kalem

Biologická oxidace rozpuštěných organických látek kyslíkem za využití metabolismu mikroorganismů. Organické složky jsou za přítomnosti rozpuštěného kyslíku (dodaného ve formě vzduchu nebo čistého kyslíku) mineralizovány na oxid uhličitý a vodu nebo jsou přeměněny na jiné metabolity a na biomasu (tj. aktivovaný kal). Mikroorganismy jsou v odpadní vodě ve stavu suspenze a celá směs je mechanicky provzdušňována. Směs aktivovaného kalu je přemístěna do separačního zařízení, ve kterém je recyklována, a kal se přesouvá do provzdušňovací nádrže.

Nitrifikace/denitrifikace

Dvoufázový proces, který se obvykle používá v biologických čistírnách odpadních vod. V první fázi probíhá aerobní nitrifikace, při níž dochází k oxidaci amoniaku (NH4
  +) pomocí mikroorganismů na meziprodukty, tj. dusitany (NO2
  -), které jsou dále oxidovány na dusičnany (NO3
  -). V následující fázi anoxické denitrifikace mikroorganismy chemicky redukují dusičnany na plynný dusík.

Chemické srážení

Přeměna rozpuštěných znečišťujících látek na nerozpustné sloučeniny přidáním chemických srážecích činidel. K separaci vzniklých pevných sraženin pak dochází pomocí sedimentace, aerační flotace nebo filtrace. V případě potřeby následuje mikrofiltrace nebo ultrafiltrace. Ke srážení fosforu se používají vícevalenční ionty kovů (např. vápníku, hliníku, železa).

Koagulace a flokulace

Koagulace a flokulace se využívá k oddělení nerozpuštěných látek z odpadní vody a často jsou prováděny ve dvou po sobě jdoucích fázích. Ke koagulaci dochází přidáním koagulačního činidla s opačným nábojem, než jaký mají nerozpuštěné látky. Flokulace se dosahuje přidáním polymerů, aby se na sebe malé částice při srážce navázaly a vytvořily větší vločky.

Vyrovnávání

Vyrovnávání toků a zátěže znečišťujících látek na vstupu ke koncovému čištění odpadní vody pomocí centrálních nádrží. Vyrovnávání je možno provozovat decentralizovaně či jinými technikami řízení.

Filtrace

Oddělení pevných látek od odpadní vody proceděním skrze porézní médium, např. písková filtrace, mikrofiltrace a ultrafiltrace.

Flotace

Separace pevných a kapalných částic od odpadní vody tím, že přilnou ke drobným bublinám plynu, obvykle vzduchu. Vzplývavé částice se shromažďují na hladině vody a pak jsou odstraněny pomocí sběračů.

Membránový bioreaktor

Kombinace postupu s aktivovaným kalem a membránové filtrace. Používají se dvě varianty: (a) vnější recirkulační okruh mezi nádrží s aktivovaným kalem a membránovým modulem; a (b) ponoření membránového modulu do nádrže s provzdušněným aktivovaným kalem; výtok je filtrován přes membránu z dutého vlákna a biomasa zůstává v nádrži (tato varianta je méně náročná na spotřebu energie a provoz je kompaktnější).

Neutralizace

Úprava pH odpadní vody na neutrální hodnotu (přibližně 7) přidáním chemických látek. Ke zvýšení pH se obvykle používá hydroxid sodný (NaOH) nebo hydroxid vápenatý (Ca(OH)2); snížení pH se obvykle dosahuje použitím kyseliny sírové (H2SO4), kyseliny chlorovodíkové (HCI) nebo oxidu uhličitého (CO2). Při neutralizaci může dojít ke srážení některých látek.

Sedimentace

Separace nerozpuštěných částic a látek gravitačním usazováním.

6.2   Difuzní emise těkavých organických látek (VOC)

| Technika | Popis |
| --- | --- |
| Vybavení s vysokou integritou | Vybavení s vysokou integritou zahrnuje:






  — | ventily s dvojitým těsněním; |

Technika

Popis

Vybavení s vysokou integritou

Vybavení s vysokou integritou zahrnuje:

—

ventily s dvojitým těsněním;

| — | magneticky poháněná čerpadla/kompresory/míchačky; |
| --- | --- |

—

magneticky poháněná čerpadla/kompresory/míchačky;

| — | čerpadla/kompresory/míchačky vybavené mechanickým těsněním namísto stacionárních těsnění; |
| --- | --- |

—

čerpadla/kompresory/míchačky vybavené mechanickým těsněním namísto stacionárních těsnění;

| — | těsnicí kroužky s vysokou integritou (např. spirálově vinuté kroužkové klouby) pro kritické aplikace; |
| --- | --- |

—

těsnicí kroužky s vysokou integritou (např. spirálově vinuté kroužkové klouby) pro kritické aplikace;

| — | vybavení odolné proti korozi. |
| --- | --- |

—

vybavení odolné proti korozi.

Program detekce netěsnosti a úniků (LDAR)

Strukturovaný přístup ke snížení fugitivních emisí těkavých organických sloučenin zjišťováním a následnou opravou či nahrazením netěsných součástí. V současnosti jsou pro zjišťování netěsností k dispozici metody pachové kontroly (popsané v normě EN 15446) a optického zobrazování plynu.

Metoda pachové kontroly: Prvním krokem je detekce za pomoci ručního analyzátoru těkavých organických sloučenin, jímž se měří koncentrace v okolí přístroje (např. pomocí plamenoionizace nebo fotoionizace). Druhým krokem je využití tzv. metody bagging u součásti tak, aby bylo možno provést přímé měření u zdroje emisí. Tento druhý krok bývá někdy nahrazen matematickými korelačními křivkami odvozenými ze statistických výsledků, které byly získány z velkého počtu předchozích měření u obdobných součástí.

Metoda optického zobrazování plynu: Optické zobrazování využívá malé lehké ruční kamery, jejichž pomocí lze vizualizovat úniky plynu v reálném čase, takže úniky na videozáznamu vypadají jako „kouř“, přičemž je zároveň normálně zobrazena dotčená součást, aby bylo možno snadno a rychle lokalizovat významné úniky těkavých organických sloučenin. Aktivní systémy vytvářejí obraz pomocí zpětně rozptýleného infračerveného laserového světla, které se odráží od součásti a jejího okolí. Pasivní systémy jsou založeny na přirozeném infračerveném záření z vybavení a jeho okolí.

Termická oxidace

Oxidace hořlavých plynů a odorantů v toku odpadních plynů tak, že se směs kontaminujících látek se vzduchem či kyslíkem zahřeje nad úroveň svého bodu samovznícení ve spalovací komoře a jejich teplota se udržuje vysoká po dobu dostatečnou na to, aby látky shořely na oxid uhličitý a vodu. Termická oxidace se označuje jako „spalování“, „termické spalování“ nebo „oxidační spalování“.

Využití těsnění pro definovaný tlak při montáži přírubových spojů

Zahrnuje:

| i) | získání certifikovaného vysoce kvalitního těsnění, např. podle normy EN 13555; |
| --- | --- |

i)

získání certifikovaného vysoce kvalitního těsnění, např. podle normy EN 13555;

| ii) | výpočet největšího možného zatížení šroubu, např. podle EN 1591–1; |
| --- | --- |

ii)

výpočet největšího možného zatížení šroubu, např. podle EN 1591–1;

| iii) | získání vybavení vhodného na spojování přírub; |
| --- | --- |

iii)

získání vybavení vhodného na spojování přírub;

| iv) | kontrolu kvalifikovaným odborníkem, zda jsou šrouby správně utahovány. |
| --- | --- |

iv)

kontrolu kvalifikovaným odborníkem, zda jsou šrouby správně utahovány.

Monitorování difuzních emisí těkavých organických látek (VOC)

Metoda pachové kontroly a metody optického zobrazování plynu jsou popsány v rámci programu detekce netěsnosti a úniků.

Plná kontrola a kvantifikace emisí ze zařízení může být provedena pomocí kombinace metod, které se vzájemně doplňují, např. měření toku při solární okultaci (SOF) nebo diferenční absorpce LIDAR (DIAL). Tyto výsledky lze použít pro vyhodnocení trendu v průběhu času, křížové kontroly a aktualizaci/validaci probíhajícího programu LDAR.

Měření toku při solární okultaci (SOF). Technika je založena na záznamu a spektrometrické Fourierově analýze širokopásmového infračerveného a ultrafialového/viditelného slunečního spektra podél dané geografické trasy, přičemž dochází ke křížení směru větru a také oblaků těkavých organických sloučenin.

Diferenční absorpce LIDAR (DIAL): Jedná se o laserovou techniku využívající diferenční adsorpci LIDAR (detekce a měření délky světla), což je optická obdoba radaru využívajícího rádiové vlny. Technika je založena na zpětném rozptylu svazku laserových paprsků na atmosférických aerosolech a analýze spektrálních vlastností vracejícího se světla zachyceného teleskopem.

---

(1)  Pokud řada údajů jasně vykazuje dostatečnou stabilitu, je možné tomu frekvenci monitorování přizpůsobit.

(2)  Vzorkovací místo se nachází tam, kde emise opouští zařízení.

(3)  Monitorování TOC a CHSK jsou alternativy. Upřednostňuje se monitorování TOC, protože není založeno na použití velmi toxických sloučenin.

(4)  Monitorování Ncelk a Nanorg. jsou alternativy.

(5)  Je možné použít vhodnou kombinaci těchto metod.

(6)  Tyto techniky jsou blíže popsány a definovány v jiných závěrech o BAT pro chemický průmysl.

(7)  Viz BAT 11.

(8)  Viz BAT 12.

(9)  Popis technik je uveden v oddíle 6.1.

(10)  Na biochemickou spotřebu kyslíku (BSK) se hodnoty BAT-AEL nepoužijí. Pro ilustraci, průměrná roční hodnota BSK5 v odtoku z biologické čistírny odpadních vod je obvykle ≤ 20 mg/l.

(11)  Platí buď hodnoty BAT-AEL pro TOC nebo BAT-AEL pro CHSK. Upřednostňuje se TOC, protože jeho monitorování není založeno na použití vysoce toxických sloučenin.

(12)  K dosažení dolní meze rozsahu obvykle dochází, když některé přítoky odpadních vod obsahují organické sloučeniny a/nebo odpadní vody obsahují většinou biologicky snadno rozložitelné organické sloučeniny.

(13)  Horní mez rozsahu je až 100 mg/l pro TOC nebo až 300 mg/l pro CHSK – co se týče ročního průměru –, pokud jsou splněny obě následující podmínky:

—   Podmínka A: Průměrná roční účinnost snížení je ≥ 90 % (včetně předčištění i koncového čištění).

—   Podmínka B: Pokud se použije biologické čištění, musí být splněno alespoň jedno z následujících kritérií:

| — | Použije se stupeň biologického čištění s nízkým zatížením (tj. ≤ 0,25 kg CHSK/kg organické sušiny kalu). Z toho vyplývá, že hodnota BSK5 v odtoku je ≤ 20 mg/l. |
| --- | --- |

—

Použije se stupeň biologického čištění s nízkým zatížením (tj. ≤ 0,25 kg CHSK/kg organické sušiny kalu). Z toho vyplývá, že hodnota BSK5 v odtoku je ≤ 20 mg/l.

| — | Použije se nitrifikace. |
| --- | --- |

—

Použije se nitrifikace.

(14)  Horní mez rozsahu se nepoužije, pokud jsou splněny veškeré následující podmínky:

—   Podmínka A: Průměrná roční účinnost snížení je ≥ 95 % (včetně předčištění i koncového čištění).

—   Podmínka B: Shodná s podmínkou B v poznámce (4).

—   Podmínka C: Přítok ke koncovému čištění odpadní vody má následující vlastnosti: Jeho průměrný roční TOC je > 2 g/l (nebo CHSK > 6 g/l) a obsahuje vysoký podíl odolných organických sloučenin.

(15)  Horní meze rozsahu není dosaženo, pokud největší zatížení znečišťující látkou vzniká při výrobě methylcelulózy.

(16)  Dolní meze rozsahu je obvykle dosaženo při použití filtrace (např. pískové filtrace, mikrofiltrace, ultrafiltrace, membránového bioreaktoru), horní meze rozsahu je pak obvykle dosaženo v případě výlučného použití sedimentace.

(17)  V případě, že největší zatížení znečišťující látkou vzniká při výrobě bezvodného uhličitanu sodného Solvayovým procesem či při výrobě oxidu titaničitého, tato hodnota BAT-AEL neplatí.

(18)  Platí hodnoty BAT-AEL pro celkový dusík nebo BAT-AEL pro celkový anorganický dusík.

(19)  Hodnoty BAT-AEL pro Ncelk. a Nanorg. neplatí pro zařízení, v nichž neprobíhá biologické čištění odpadní vody. Dolní meze rozsahu je obvykle dosaženo v případě, že přítok do čistírny biologických odpadních vod obsahuje nízké hodnoty dusíku a/nebo v případě, že nitrifikace/denitrifikace může být provedena za optimálních podmínek.

(20)  Pokud je roční průměr účinnosti snížení biochemického znečištění ≥ 70 % (včetně předčištění i koncového čištění), horní mez rozsahu může být vyšší a dosahovat až 40 mg/l pro Ncelk. nebo 35 mg/l pro Nanorg., obojí platí pro roční průměr.

(21)  Dolní meze rozsahu je obvykle dosaženo v případě, že se přidá fosfor, aby čistírna biologických odpadních vod správně fungovala, nebo fosfor vzniká v systémech vytápění či chladicích systémech. Horní meze rozsahu je obvykle dosaženo v případě, že zařízení vyrábí sloučeniny obsahující fosfor.

(22)  Dolní meze rozsahu je obvykle dosaženo v případě, že se v zařízení používá nebo vyrábí malé množství halogenovaných organických sloučenin.

(23)  V případě, že největší zatížení znečišťující látkou vzniká při výrobě jodovaných kontrastních látek pro rentgenová vyšetření, tato hodnota BAT-AEL z důvodu vysokého teplotního zatížení neplatí. V případě, že největší zatížení znečišťující látkou vzniká při výrobě propylenoxidu nebo epichlorhydrinu chlorhydrinovým postupem, tato hodnota BAT-AEL se z důvodu vysokého zatížení nepoužije.

(24)  Dolní meze rozsahu je obvykle dosaženo v případě, že se v zařízení používá nebo vyrábí malé množství příslušných kovů (či jejich sloučenin).

(25)  Tato hodnota BAT-AEL se nepoužije na anorganické odpadní vody, pokud největší zatížení znečišťující látkou vzniká při výrobě anorganických sloučenin těžkých kovů.

(26)  Tato hodnota BAT-AEL se nepoužije, pokud největší zatížení znečišťující látkou vzniká při výrobě velkého množství pevných anorganických surovin, které jsou kontaminovány kovy (např. bezvodný uhličitan sodný vyrobený Solvayovým procesem, oxid titaničitý).

(27)  Tato hodnota BAT-AEL se nepoužije, pokud největší zatížení znečišťující látkou vzniká při výrobě organických sloučenin chromu.

(28)  Tato hodnota BAT-AEL se nepoužije, pokud největší zatížení znečišťující látkou vzniká při výrobě organických sloučenin mědi nebo výrobě monomerního vinylchloridu/ethylendichloridu oxychloračním procesem.

(29)  Tato hodnota BAT-AEL se nepoužije, pokud největší zatížení znečišťující látkou vzniká při výrobě viskózových vláken.

---

| 9.6.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 152/43 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 152/43

---

PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2016/903

ze dne 8. června 2016

podle čl. 3 odst. 3 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 528/2012 týkající se deky na koně napuštěné permethrinem používané pro účely regulace obtížného hmyzu v okolí koně

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 528/2012 ze dne 22. května 2012 o dodávání biocidních přípravků na trh a jejich používání (1), a zejména na čl. 3 odst. 3 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dne 21. září 2015 požádalo Irsko Komisi, aby podle čl. 3 odst. 3 nařízení (EU) č. 528/2012 rozhodla, zda je deka na koně uváděná na trh pro používání k ochraně koní a jejich okolí proti hmyzu (koňským a stájovým mouchám) biocidním přípravkem nebo ošetřeným předmětem či nikoli. |
| --- | --- |

(1)

Dne 21. září 2015 požádalo Irsko Komisi, aby podle čl. 3 odst. 3 nařízení (EU) č. 528/2012 rozhodla, zda je deka na koně uváděná na trh pro používání k ochraně koní a jejich okolí proti hmyzu (koňským a stájovým mouchám) biocidním přípravkem nebo ošetřeným předmětem či nikoli.

| (2) | Podle informací poskytnutých Irskem je deka na koně tvořena dvěma oddělenými vrstvami látky, z nichž ta vnější je napuštěna permethrinem a od kůže koně ji odděluje neimpregnovaná vnitřní vrstva. Ošetření permethrinem údajně zvyšuje fyzickou ochrannou funkci deky proti obtížnému hmyzu v okolí koně, jelikož po přistání hmyzu na vnější vrstvě deky dojde k jeho zahubení. |
| --- | --- |

(2)

Podle informací poskytnutých Irskem je deka na koně tvořena dvěma oddělenými vrstvami látky, z nichž ta vnější je napuštěna permethrinem a od kůže koně ji odděluje neimpregnovaná vnitřní vrstva. Ošetření permethrinem údajně zvyšuje fyzickou ochrannou funkci deky proti obtížnému hmyzu v okolí koně, jelikož po přistání hmyzu na vnější vrstvě deky dojde k jeho zahubení.

| (3) | Deka na koně je určena pro regulaci hmyzu, který vyhovuje definici škodlivých organismů podle čl. 3 odst. 1 písm. g) nařízení (EU) č. 528/2012, neboť může mít škodlivý účinek na zvířata nebo na člověka. |
| --- | --- |

(3)

Deka na koně je určena pro regulaci hmyzu, který vyhovuje definici škodlivých organismů podle čl. 3 odst. 1 písm. g) nařízení (EU) č. 528/2012, neboť může mít škodlivý účinek na zvířata nebo na člověka.

| (4) | V souladu s čl. 3 odst. 1 písm. a) uvedeného nařízení je ničení, odpuzování a zneškodňování jakéhokoliv škodlivého organismu, zabránění působení tohoto organismu nebo dosažení jiného regulačního účinku na tento organismus biocidní funkcí. |
| --- | --- |

(4)

V souladu s čl. 3 odst. 1 písm. a) uvedeného nařízení je ničení, odpuzování a zneškodňování jakéhokoliv škodlivého organismu, zabránění působení tohoto organismu nebo dosažení jiného regulačního účinku na tento organismus biocidní funkcí.

| (5) | Deka na koně vyhovuje definici předmětu podle čl. 3 odst. 2 písm. c) nařízení (EU) č. 528/2012, neboť její tvar, povrch nebo vzhled určují její funkci ve větší míře než její chemické složení. |
| --- | --- |

(5)

Deka na koně vyhovuje definici předmětu podle čl. 3 odst. 2 písm. c) nařízení (EU) č. 528/2012, neboť její tvar, povrch nebo vzhled určují její funkci ve větší míře než její chemické složení.

| (6) | Deka na koně vyhovuje definici ošetřeného předmětu podle čl. 3 odst. 1 písm. l) nařízení (EU) č. 528/2012, neboť záměrně obsahuje permethrin s cílem regulovat hmyz v okolí koně. |
| --- | --- |

(6)

Deka na koně vyhovuje definici ošetřeného předmětu podle čl. 3 odst. 1 písm. l) nařízení (EU) č. 528/2012, neboť záměrně obsahuje permethrin s cílem regulovat hmyz v okolí koně.

| (7) | Pro určení, zda je uvedená deka na koně ošetřeným předmětem či biocidním přípravkem, je tedy nutné stanovit, jestli má či nemá primární biocidní funkci podle dohodnutých pokynů Unie (2). |
| --- | --- |

(7)

Pro určení, zda je uvedená deka na koně ošetřeným předmětem či biocidním přípravkem, je tedy nutné stanovit, jestli má či nemá primární biocidní funkci podle dohodnutých pokynů Unie (2).

| (8) | Vzhledem k tomu, že i) obtížný hmyz v okolí koně není pro deku na koně škodlivý, ii) koncentrace permethrinu v dece na koně je srovnatelná s jeho koncentrací v biocidních přípravcích a je vyšší než koncentrace používaná k regulaci textilních škůdců živících se keratinem (3), iii) způsob účinku permethrinu v dece na koně je shodný se způsobem účinku biocidního přípravku, iv) zásadní důraz a prvořadý význam se v informacích o výrobku klade na biocidní funkci regulace hmyzu spíše než na ostatní funkce deky na koně (zejména zmírnění chladného počasí nebo ochrana před UV zářením), lze se domnívat, že deka na koně má primární biocidní funkci a vyhovuje definici biocidního přípravku podle čl. 3 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) č. 528/2012. |
| --- | --- |

(8)

Vzhledem k tomu, že i) obtížný hmyz v okolí koně není pro deku na koně škodlivý, ii) koncentrace permethrinu v dece na koně je srovnatelná s jeho koncentrací v biocidních přípravcích a je vyšší než koncentrace používaná k regulaci textilních škůdců živících se keratinem (3), iii) způsob účinku permethrinu v dece na koně je shodný se způsobem účinku biocidního přípravku, iv) zásadní důraz a prvořadý význam se v informacích o výrobku klade na biocidní funkci regulace hmyzu spíše než na ostatní funkce deky na koně (zejména zmírnění chladného počasí nebo ochrana před UV zářením), lze se domnívat, že deka na koně má primární biocidní funkci a vyhovuje definici biocidního přípravku podle čl. 3 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) č. 528/2012.

| (9) | V souladu s čl. 2 odst. 2 nařízení (EU) č. 528/2012 je rovněž důležité zvážit, zda deka na koně může spadat do oblasti působnosti směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/82/ES (4), pokud vyhovuje definici veterinárního léčivého přípravku podle čl. 1 odst. 2 uvedené směrnice. |
| --- | --- |

(9)

V souladu s čl. 2 odst. 2 nařízení (EU) č. 528/2012 je rovněž důležité zvážit, zda deka na koně může spadat do oblasti působnosti směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/82/ES (4), pokud vyhovuje definici veterinárního léčivého přípravku podle čl. 1 odst. 2 uvedené směrnice.

| (10) | Jestliže deka na koně nemá být používána jako topický insekticid a jestliže se nepoužívá k obnově, úpravě nebo ovlivnění fyziologických funkcí prostřednictvím farmakologického, imunologického nebo metabolického účinku nebo za účelem stanovení lékařské diagnózy u koní a jestliže není představená s tím, že má léčebné nebo preventivní vlastnosti v případě onemocnění zvířat, nýbrž má regulovat hmyz, který se může vyskytovat v okolí koně a obtěžovat jej, nevyhovuje definici veterinárního léčivého přípravku podle čl. 1 odst. 2 směrnice 2001/82/ES, a tudíž spadá do oblasti působnosti nařízení (EU) č. 528/2012. |
| --- | --- |

(10)

Jestliže deka na koně nemá být používána jako topický insekticid a jestliže se nepoužívá k obnově, úpravě nebo ovlivnění fyziologických funkcí prostřednictvím farmakologického, imunologického nebo metabolického účinku nebo za účelem stanovení lékařské diagnózy u koní a jestliže není představená s tím, že má léčebné nebo preventivní vlastnosti v případě onemocnění zvířat, nýbrž má regulovat hmyz, který se může vyskytovat v okolí koně a obtěžovat jej, nevyhovuje definici veterinárního léčivého přípravku podle čl. 1 odst. 2 směrnice 2001/82/ES, a tudíž spadá do oblasti působnosti nařízení (EU) č. 528/2012.

| (11) | Jelikož typ přípravku 18 ve smyslu definice v příloze V nařízení (EU) č. 528/2012 zahrnuje přípravky používané k regulaci členovců (tj. hmyzu, pavouků a korýšů) jiným způsobem než jejich odpuzováním či vábením, měla by být deka na koně považována za přípravek, který patří k typu přípravku 18. Navíc vzhledem k tomu, že permethrin není předmětem posuzování ani není schválen (5) pro použití v biocidních přípravcích typu 19, nemělo by se tvrdit, že deka na koně má repelentní funkci. |
| --- | --- |

(11)

Jelikož typ přípravku 18 ve smyslu definice v příloze V nařízení (EU) č. 528/2012 zahrnuje přípravky používané k regulaci členovců (tj. hmyzu, pavouků a korýšů) jiným způsobem než jejich odpuzováním či vábením, měla by být deka na koně považována za přípravek, který patří k typu přípravku 18. Navíc vzhledem k tomu, že permethrin není předmětem posuzování ani není schválen (5) pro použití v biocidních přípravcích typu 19, nemělo by se tvrdit, že deka na koně má repelentní funkci.

| (12) | Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro biocidní přípravky, |
| --- | --- |

(12)

Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro biocidní přípravky,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Deka na koně napuštěná permethrinem určená k regulaci obtížného hmyzu v okolí koně jiným způsobem než jeho odpuzováním či vábením se považuje za biocidní přípravek podle čl. 3 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) č. 528/2012 a patří k typu přípravku 18 ve smyslu definice v příloze V uvedeného nařízení.

Článek 2

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dvacátým dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.

V Bruselu dne 8. června 2016.

Za Komisi

předseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  Úř. věst. L 167, 27.6.2012, s. 1.

1

(2)  Pokyny k často kladeným otázkám ohledně ošetřených předmětů (Otázka 11), k dispozici na internetové adrese https://circabc.europa.eu/w/browse/d7363efd-d8fb-43e6-8036-5bcc5e87bf22

2

(3)  Zpráva o posouzení týkající se hodnocení účinné látky permethrin pro typ přípravku 18 (Oddíl 2.1.2.1. Oblast předpokládaného použití/Funkce a organismus (organismy), který (které) má (mají) být regulován(y)), k dispozici na internetové adrese http://dissemination.echa.europa.eu/Biocides/ActiveSubstances/1342-18/1342-18_Assessment_Report.pdf

3

(4)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/82/ES ze dne 6. listopadu 2001 o kodexu Společenství týkajícím se veterinárních léčivých přípravků (Úř. věst. L 311, 28.11.2001, s. 1).

4

(5)  Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 1090/2014 ze dne 16. října 2014, kterým se schvaluje permethrin jako stávající účinná látka pro použití v biocidních přípravcích určených pro typy přípravku 8 a 18 (Úř. věst. L 299, 17.10.2014, s. 10).

5

---

| 9.6.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 152/45 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 152/45

---

PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2016/904

ze dne 8. června 2016

podle čl. 3 odst. 3 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 528/2012 o přípravcích obsahujících propan-2-ol používaných pro dezinfekci rukou

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 528/2012 ze dne 22. května 2012 o dodávání biocidních přípravků na trh a jejich používání (1), a zejména na čl. 3 odst. 3 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | V souvislosti se žádostí podle postupu pro udělování povolení Unie uvedeného v článku 41 nařízení (EU) č. 528/2012 požádalo Německo dne 3. prosince 2015 Komisi, aby na základě čl. 3 odst. 3 uvedeného nařízení rozhodla, zda se skupina přípravků připravených k použití a obsahujících propan-2-ol (dále jen „přípravky“), které jsou uváděny na trh k použití pro dezinfekci rukou, v tomto případě včetně chirurgické dezinfekce rukou, a které mají být povoleny jako kategorie biocidních přípravků podle definice v čl. 3 odst. 1 písm. s) uvedeného nařízení, považuje za biocidní přípravky. |
| --- | --- |

(1)

V souvislosti se žádostí podle postupu pro udělování povolení Unie uvedeného v článku 41 nařízení (EU) č. 528/2012 požádalo Německo dne 3. prosince 2015 Komisi, aby na základě čl. 3 odst. 3 uvedeného nařízení rozhodla, zda se skupina přípravků připravených k použití a obsahujících propan-2-ol (dále jen „přípravky“), které jsou uváděny na trh k použití pro dezinfekci rukou, v tomto případě včetně chirurgické dezinfekce rukou, a které mají být povoleny jako kategorie biocidních přípravků podle definice v čl. 3 odst. 1 písm. s) uvedeného nařízení, považuje za biocidní přípravky.

| (2) | Německo má za to, že tyto přípravky jsou léčivými přípravky podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/83/ES (2), protože ze zamýšleného použití daných přípravků údajně vyplývá, že jejich cílem je prevence nemocí u lidí, jelikož mohou být používány v oblastech a situacích, kdy se z lékařského hlediska doporučuje dezinfekce. Podle názoru Německa se jedná zejména o případy, kdy tyto přípravky používají zdravotničtí pracovníci jakožto předoperační ošetření, aby zabránili riziku přenosu mikroorganismů do chirurgické rány. |
| --- | --- |

(2)

Německo má za to, že tyto přípravky jsou léčivými přípravky podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/83/ES (2), protože ze zamýšleného použití daných přípravků údajně vyplývá, že jejich cílem je prevence nemocí u lidí, jelikož mohou být používány v oblastech a situacích, kdy se z lékařského hlediska doporučuje dezinfekce. Podle názoru Německa se jedná zejména o případy, kdy tyto přípravky používají zdravotničtí pracovníci jakožto předoperační ošetření, aby zabránili riziku přenosu mikroorganismů do chirurgické rány.

| (3) | Tyto přípravky jsou určeny k regulaci řady bakterií, virů a hub, které splňují definici „škodlivého organismu“ podle čl. 3 odst. 1 písm. g) nařízení (EU) č. 528/2012, neboť mohou mít škodlivý účinek na člověka. |
| --- | --- |

(3)

Tyto přípravky jsou určeny k regulaci řady bakterií, virů a hub, které splňují definici „škodlivého organismu“ podle čl. 3 odst. 1 písm. g) nařízení (EU) č. 528/2012, neboť mohou mít škodlivý účinek na člověka.

| (4) | Vzhledem k tomu, že ničení, odpuzování a zneškodňování jakéhokoliv škodlivého organismu, zabránění působení tohoto organismu nebo dosažení jiného regulačního účinku na tento organismus je biocidní funkcí, odpovídají tyto přípravky definici biocidního přípravku podle čl. 3 odst. 1 písm. a) uvedeného nařízení. |
| --- | --- |

(4)

Vzhledem k tomu, že ničení, odpuzování a zneškodňování jakéhokoliv škodlivého organismu, zabránění působení tohoto organismu nebo dosažení jiného regulačního účinku na tento organismus je biocidní funkcí, odpovídají tyto přípravky definici biocidního přípravku podle čl. 3 odst. 1 písm. a) uvedeného nařízení.

| (5) | V souladu s čl. 2 odst. 2 nařízení (EU) č. 528/2012 je nutné zvážit, zda přípravky mohou spadat do oblasti působnosti směrnice 2001/83/ES, pokud odpovídají definici léčivého přípravku podle čl. 1 odst. 2 uvedené směrnice. |
| --- | --- |

(5)

V souladu s čl. 2 odst. 2 nařízení (EU) č. 528/2012 je nutné zvážit, zda přípravky mohou spadat do oblasti působnosti směrnice 2001/83/ES, pokud odpovídají definici léčivého přípravku podle čl. 1 odst. 2 uvedené směrnice.

| (6) | Pokud jsou přípravky určeny pouze k tomu, aby omezily množství mikroorganismů na rukou, a tím i související riziko přenosu mikroorganismů z potenciálně kontaminovaných rukou, a nepoužívají se k obnově, úpravě či ovlivnění fyziologických funkcí prostřednictvím farmakologického, imunologického nebo metabolického účinku ani za účelem stanovení lékařské diagnózy u lidí, a pokud přípravky nejsou představeny s tím, že mají léčebné nebo preventivní vlastnosti v případě onemocnění lidí, neodpovídají tyto přípravky definici léčivého přípravku podle čl. 1 odst. 2 směrnice 2001/83/ES, a proto spadají do oblasti působnosti nařízení (EU) č. 528/2012. |
| --- | --- |

(6)

Pokud jsou přípravky určeny pouze k tomu, aby omezily množství mikroorganismů na rukou, a tím i související riziko přenosu mikroorganismů z potenciálně kontaminovaných rukou, a nepoužívají se k obnově, úpravě či ovlivnění fyziologických funkcí prostřednictvím farmakologického, imunologického nebo metabolického účinku ani za účelem stanovení lékařské diagnózy u lidí, a pokud přípravky nejsou představeny s tím, že mají léčebné nebo preventivní vlastnosti v případě onemocnění lidí, neodpovídají tyto přípravky definici léčivého přípravku podle čl. 1 odst. 2 směrnice 2001/83/ES, a proto spadají do oblasti působnosti nařízení (EU) č. 528/2012.

| (7) | Jelikož typ přípravku 1, jak je definován v příloze V nařízení (EU) č. 528/2012, zahrnuje přípravky používané za účelem osobní hygieny, které se používají na lidskou kůži nebo pokožku hlavy, případně s ní přicházejí do styku, a jejichž prvořadým účelem je dezinfekce kůže nebo pokožky hlavy, patří tyto přípravky k typu přípravku 1. |
| --- | --- |

(7)

Jelikož typ přípravku 1, jak je definován v příloze V nařízení (EU) č. 528/2012, zahrnuje přípravky používané za účelem osobní hygieny, které se používají na lidskou kůži nebo pokožku hlavy, případně s ní přicházejí do styku, a jejichž prvořadým účelem je dezinfekce kůže nebo pokožky hlavy, patří tyto přípravky k typu přípravku 1.

| (8) | Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro biocidní přípravky, |
| --- | --- |

(8)

Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro biocidní přípravky,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Přípravky obsahující propan-2-ol, které jsou určeny k dezinfekci rukou, v tomto případě včetně chirurgické dezinfekce rukou, za účelem zmírnění rizika přenosu mikroorganismů, se považují za biocidní přípravky podle čl. 3 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) č. 528/2012 a patří k typu přípravku 1 podle definice v příloze V uvedeného nařízení.

Článek 2

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dvacátým dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.

V Bruselu dne 8. června 2016.

Za Komisi

předseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  Úř. věst. L 167, 27.6.2012, s. 1.

1

(2)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/83/ES ze dne 6. listopadu 2001 o kodexu Společenství týkajícím se humánních léčivých přípravků (Úř. věst. L 311, 28.11.2001, s. 67).

2

---

III Jiné akty

EVROPSKÝ HOSPODÁŘSKÝ PROSTOR

| 9.6.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 152/47 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 152/47

---

ROZHODNUTÍ KONTROLNÍHO ÚŘADU ESVO

č. 110/15/COL

ze dne 8. dubna 2015,

kterým se dodatečná podpora od společnosti Innovation Norway ve prospěch společnosti Finnfjord AS ve výši 16 milionů NOK prohlašuje za neslučitelnou (Norsko) [2016/905]

[nedůvěrná verze]
   (*1)

KONTROLNÍ ÚŘAD ESVO (DÁLE JEN „KONTROLNÍ ÚŘAD“),

s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru (dále jen „Dohoda o EHP“), a zejména na článek 61 a protokol 26 této dohody,

s ohledem na Dohodu mezi státy ESVO o zřízení Kontrolního úřadu a Soudního dvora (dále jen „Dohoda o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru“), a zejména na článek 24 této dohody,

s ohledem na protokol 3 Dohody o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru (dále jen „protokol 3“), a zejména na čl. 7 odst. 5 části II,

vzhledem k těmto důvodům:

I.   SKUTEČNOSTI

SKUTEČNOSTI

1.   Postup

Postup

| (1) | V roce 2011 byla společnosti Finnfjord AS (dále jen „Finnfjord“) z režimu Fondu energetiky (viz níže) poskytnuta státní podpora ve výši 175 milionů NOK na vybudování systému rekuperace energie v jejím závodě na výrobu ferosilicia. Udělení podpory schválil Kontrolní úřad rozhodnutím č. 39/11/COL (1). |
| --- | --- |

(1)

V roce 2011 byla společnosti Finnfjord AS (dále jen „Finnfjord“) z režimu Fondu energetiky (viz níže) poskytnuta státní podpora ve výši 175 milionů NOK na vybudování systému rekuperace energie v jejím závodě na výrobu ferosilicia. Udělení podpory schválil Kontrolní úřad rozhodnutím č. 39/11/COL (1).

1

| (2) | V návaznosti na diskuse vedené před oznámením, které byly zahájeny v listopadu 2012, oznámily norské orgány podle čl. 1 odst. 3 části I protokolu 3 dopisem ze dne 26. června 2013 další podporu od společnosti Innovation Norway (dále jen „IN“) ve prospěch společnosti Finnfjord (2). Toto opatření je předmětem tohoto rozhodnutí. |
| --- | --- |

(2)

V návaznosti na diskuse vedené před oznámením, které byly zahájeny v listopadu 2012, oznámily norské orgány podle čl. 1 odst. 3 části I protokolu 3 dopisem ze dne 26. června 2013 další podporu od společnosti Innovation Norway (dále jen „IN“) ve prospěch společnosti Finnfjord (2). Toto opatření je předmětem tohoto rozhodnutí.

2

| (3) | Dopisem ze dne 5. července 2013 (3) si Kontrolní úřad vyžádal od norských orgánů doplňkové informace. Norské orgány odpověděly dopisem ze dne 19. srpna 2013 (4). Dopisem ze dne 28. srpna 2013 (5) podal Kontrolní úřad další žádost o informace. Norské orgány odpověděly dopisem ze dne 18. září 2013 (6). Dopisem ze dne 13. listopadu 2013 (7) Kontrolní úřad norským orgánům sdělil, že přijal rozhodnutí č. 445/13/COL o zahájení formálního vyšetřovacího řízení týkajícího se oznámeného opatření. |
| --- | --- |

(3)

Dopisem ze dne 5. července 2013 (3) si Kontrolní úřad vyžádal od norských orgánů doplňkové informace. Norské orgány odpověděly dopisem ze dne 19. srpna 2013 (4). Dopisem ze dne 28. srpna 2013 (5) podal Kontrolní úřad další žádost o informace. Norské orgány odpověděly dopisem ze dne 18. září 2013 (6). Dopisem ze dne 13. listopadu 2013 (7) Kontrolní úřad norským orgánům sdělil, že přijal rozhodnutí č. 445/13/COL o zahájení formálního vyšetřovacího řízení týkajícího se oznámeného opatření.

3

4

5

6

7

| (4) | E-mailem ze dne 21. února 2014 (8) podaly norské orgány k rozhodnutí své připomínky. Dne 10. dubna 2014 bylo po zdlouhavých diskusích s norskými orgány a společností Finnfjord týkajících se důvěrných údajů rozhodnutí zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie a dodatku EHP (9). Společnost Finnfjord byla jedinou třetí stranou, která podala připomínky (10). Dopisem ze dne 13. května 2014 (11) byly tyto připomínky předány norským orgánům. Norské orgány se k připomínkám třetí strany vyjádřily dopisem ze dne 6. června 2014 (12). E-mailem ze dne 25. září 2014 (13) podala společnost Finnfjord další připomínky. E-mailem ze dne 8. října 2014 (14) si Kontrolní úřad vyžádal od společnosti Finnfjord další informace. Společnost Finnfjord reagovala dopisy ze dne 24. a 27. října 2014 (15). Dopisem ze dne 27. října 2014 (16) byly dodatečné připomínky a informace předány norským orgánům. Norské orgány na ně reagovaly dopisem ze dne 12. listopadu 2014 (17). V období od listopadu 2014 do ledna 2015 byl Kontrolní úřad s norskými orgány a společností Finnfjord v neformálním kontaktu prostřednictvím elektronické pošty a telefonických hovorů. |
| --- | --- |

(4)

E-mailem ze dne 21. února 2014 (8) podaly norské orgány k rozhodnutí své připomínky. Dne 10. dubna 2014 bylo po zdlouhavých diskusích s norskými orgány a společností Finnfjord týkajících se důvěrných údajů rozhodnutí zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie a dodatku EHP (9). Společnost Finnfjord byla jedinou třetí stranou, která podala připomínky (10). Dopisem ze dne 13. května 2014 (11) byly tyto připomínky předány norským orgánům. Norské orgány se k připomínkám třetí strany vyjádřily dopisem ze dne 6. června 2014 (12). E-mailem ze dne 25. září 2014 (13) podala společnost Finnfjord další připomínky. E-mailem ze dne 8. října 2014 (14) si Kontrolní úřad vyžádal od společnosti Finnfjord další informace. Společnost Finnfjord reagovala dopisy ze dne 24. a 27. října 2014 (15). Dopisem ze dne 27. října 2014 (16) byly dodatečné připomínky a informace předány norským orgánům. Norské orgány na ně reagovaly dopisem ze dne 12. listopadu 2014 (17). V období od listopadu 2014 do ledna 2015 byl Kontrolní úřad s norskými orgány a společností Finnfjord v neformálním kontaktu prostřednictvím elektronické pošty a telefonických hovorů.

8

Úředním věstníku Evropské unie

9

10

11

12

13

14

15

16

17

2.   Oznámené opatření – grant ve výši 16 milionů NOK

Oznámené opatření – grant ve výši 16 milionů NOK

| (5) | Oznámeným navrhovaným opatřením je přímý grant ve výši 16 milionů NOK poskytnutý společností IN ve prospěch společnosti Finnfjord. Tento grant má částečně pokrýt zvýšení nákladů projektu z [680–720] milionů NOK na [přibližně 800] milionů NOK. |
| --- | --- |

(5)

Oznámeným navrhovaným opatřením je přímý grant ve výši 16 milionů NOK poskytnutý společností IN ve prospěch společnosti Finnfjord. Tento grant má částečně pokrýt zvýšení nákladů projektu z [680–720] milionů NOK na [přibližně 800] milionů NOK.

| (6) | Společnost IN informovala společnost Finnfjord o svém rozhodnutí týkajícím se provedení oznámeného opatření dopisem ze dne 10. prosince 2012. |
| --- | --- |

(6)

Společnost IN informovala společnost Finnfjord o svém rozhodnutí týkajícím se provedení oznámeného opatření dopisem ze dne 10. prosince 2012.

3.   Úvěry poskytnuté společnostmi IN a SNN

Úvěry poskytnuté společnostmi IN a SNN

| (7) | Společnost IN objasnila, že společnost Finnfjord potřebovala na dokončení projektu týkajícího se rekuperace energie dodatečnou částku ve výši [80–95] milionů NOK. Částka ve výši 16 milionů NOK proto pokrývala pouze část navýšení nákladů. |
| --- | --- |

(7)

Společnost IN objasnila, že společnost Finnfjord potřebovala na dokončení projektu týkajícího se rekuperace energie dodatečnou částku ve výši [80–95] milionů NOK. Částka ve výši 16 milionů NOK proto pokrývala pouze část navýšení nákladů.

| (8) | Současně s udělením přímého grantu ve výši 16 milionů NOK společnosti Finnfjord poskytla společnost IN této společnosti i úvěr ve výši 18 milionů NOK. V souvislosti se stejným projektem si společnost Finnfjord od společnosti IN již vypůjčila částku ve výši 100 milionů NOK. Žádný z těchto úvěrů nebyl Kontrolnímu úřadu oznámen. Společnost IN se domnívala, že úvěry byly poskytnuty za tržních podmínek, nezahrnují proto státní podporu ve smyslu čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP. |
| --- | --- |

(8)

Současně s udělením přímého grantu ve výši 16 milionů NOK společnosti Finnfjord poskytla společnost IN této společnosti i úvěr ve výši 18 milionů NOK. V souvislosti se stejným projektem si společnost Finnfjord od společnosti IN již vypůjčila částku ve výši 100 milionů NOK. Žádný z těchto úvěrů nebyl Kontrolnímu úřadu oznámen. Společnost IN se domnívala, že úvěry byly poskytnuty za tržních podmínek, nezahrnují proto státní podporu ve smyslu čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP.

| (9) | Současně s úvěrem ve výši 18 milionů NOK od společnosti IN získala společnost Finnfjord i úvěr ve výši [45–60] milionů NOK od finanční instituce SpareBank 1 Nord-Norge (dále jen „SNN“). Stávající úvěry, které společnost SNN poskytla společnosti Finnfjord v souvislosti s dotyčným projektem, činily celkem [300–325] milionů NOK. |
| --- | --- |

(9)

Současně s úvěrem ve výši 18 milionů NOK od společnosti IN získala společnost Finnfjord i úvěr ve výši [45–60] milionů NOK od finanční instituce SpareBank 1 Nord-Norge (dále jen „SNN“). Stávající úvěry, které společnost SNN poskytla společnosti Finnfjord v souvislosti s dotyčným projektem, činily celkem [300–325] milionů NOK.

| (10) | Přímý grant ve výši 16 milionů NOK a dva úvěry ve výši 18 milionů NOK a [45–60] milionů NOK pokrývaly celkem [80–95] milionů NOK navýšených nákladů. |
| --- | --- |

(10)

Přímý grant ve výši 16 milionů NOK a dva úvěry ve výši 18 milionů NOK a [45–60] milionů NOK pokrývaly celkem [80–95] milionů NOK navýšených nákladů.

4.   Společnost Innovation Norway („IN“)

Společnost Innovation Norway („IN“)

| (11) | Společnost IN je veřejný subjekt, který byl zřízen zákonem o společnosti Innovation Norway (18). Společnost vlastní norský stát prostřednictvím Ministerstva místní samosprávy a regionálního rozvoje (51 %) a všech devatenáct norských krajských orgánů (49 %). Společnost IN je financována z veřejných zdrojů. |
| --- | --- |

(11)

Společnost IN je veřejný subjekt, který byl zřízen zákonem o společnosti Innovation Norway (18). Společnost vlastní norský stát prostřednictvím Ministerstva místní samosprávy a regionálního rozvoje (51 %) a všech devatenáct norských krajských orgánů (49 %). Společnost IN je financována z veřejných zdrojů.

18

5.   Společnost Enova SF („Enova“)

Společnost Enova SF („Enova“)

| (12) | Společnost Enova SF (dále jen „Enova“) je státní podnik (19), který zcela vlastní norský stát prostřednictvím Ministerstva pro ropu a energetiku. Společnost odpovídá za správu režimu Fondu energetiky, což je režim státní podpory na ochranu životního prostředí, který byl schválen rozhodnutími Kontrolního úřadu č. 125/06/COL (20) a č. 248/11/COL (21). Společnost Enova je financována z veřejných zdrojů. |
| --- | --- |

(12)

Společnost Enova SF (dále jen „Enova“) je státní podnik (19), který zcela vlastní norský stát prostřednictvím Ministerstva pro ropu a energetiku. Společnost odpovídá za správu režimu Fondu energetiky, což je režim státní podpory na ochranu životního prostředí, který byl schválen rozhodnutími Kontrolního úřadu č. 125/06/COL (20) a č. 248/11/COL (21). Společnost Enova je financována z veřejných zdrojů.

19

20

21

| (13) | V rámci režimu Fondu energetiky organizuje společnost Enova soutěžní řízení týkající se podpory, přičemž vítěznými projekty jsou projekty, které dosahují nejlepšího výsledku v oblasti energetiky na 1 NOK podpory (22). |
| --- | --- |

(13)

V rámci režimu Fondu energetiky organizuje společnost Enova soutěžní řízení týkající se podpory, přičemž vítěznými projekty jsou projekty, které dosahují nejlepšího výsledku v oblasti energetiky na 1 NOK podpory (22).

22

6.   Dokončení projektu týkajícího se rekuperace energie a vyplacení poslední tranše podpory od společnosti Enova

Dokončení projektu týkajícího se rekuperace energie a vyplacení poslední tranše podpory od společnosti Enova

| (14) | Společnost Enova poskytuje posledních 20 % jednotlivé podpory až poté, co schválila závěrečnou zprávu o projektu (23). Podle tiskové zprávy společnosti Finnfjord (24) byl systém rekuperace energie uveden do provozu dne 30. října 2012. Dne 22. listopadu 2012 schválila společnost Enova závěrečnou zprávu společnosti Finnfjord. Dne 23. listopadu 2012 vyplatila společnost Enova poslední částku podpory ve výši 35 milionů NOK (20 % z celkové podpory ve výši 175 milionů NOK). |
| --- | --- |

(14)

Společnost Enova poskytuje posledních 20 % jednotlivé podpory až poté, co schválila závěrečnou zprávu o projektu (23). Podle tiskové zprávy společnosti Finnfjord (24) byl systém rekuperace energie uveden do provozu dne 30. října 2012. Dne 22. listopadu 2012 schválila společnost Enova závěrečnou zprávu společnosti Finnfjord. Dne 23. listopadu 2012 vyplatila společnost Enova poslední částku podpory ve výši 35 milionů NOK (20 % z celkové podpory ve výši 175 milionů NOK).

23

24

7.   Příjemce – společnost Finnfjord AS („Finnfjord“)

Příjemce – společnost Finnfjord AS („Finnfjord“)

| (15) | Finnfjord je rodinná společnost s ručením omezeným. Závod, jemuž je navrhovaná podpora určena, se nachází ve Finnsnes v kraji Troms, druhém nejsevernějším kraji v Norsku. |
| --- | --- |

(15)

Finnfjord je rodinná společnost s ručením omezeným. Závod, jemuž je navrhovaná podpora určena, se nachází ve Finnsnes v kraji Troms, druhém nejsevernějším kraji v Norsku.

8.   Zvýšení nákladů

Zvýšení nákladů

| (16) | V oznámení, které vedlo k rozhodnutí Kontrolního úřadu č. 39/11/COL ze dne 9. února 2011 o schválení podpory ve výši 175 milionů NOK od společnosti Enova ve prospěch společnosti Finnfjord, se rozpočet projektu společnosti Finnfjord týkajícího se rekuperace energie odhadoval na 511,66 milionu NOK. Podpora byla poskytnuta na nahrazení stávajícího chladicího systému rekuperační jednotkou. Záměrem bylo vyrábět ročně 224 GWh elektrické energie a získat 125 GWh technologické páry. Odhadovaná roční výroba energie tudíž činila 349 GWh. |
| --- | --- |

(16)

V oznámení, které vedlo k rozhodnutí Kontrolního úřadu č. 39/11/COL ze dne 9. února 2011 o schválení podpory ve výši 175 milionů NOK od společnosti Enova ve prospěch společnosti Finnfjord, se rozpočet projektu společnosti Finnfjord týkajícího se rekuperace energie odhadoval na 511,66 milionu NOK. Podpora byla poskytnuta na nahrazení stávajícího chladicího systému rekuperační jednotkou. Záměrem bylo vyrábět ročně 224 GWh elektrické energie a získat 125 GWh technologické páry. Odhadovaná roční výroba energie tudíž činila 349 GWh.

| (17) | Podle stávajícího oznámení se do února 2011 odhadovaný rozpočet zvýšil o 190 milionů NOK z 511,66 milionu NOK na 700 milionů NOK. Navzdory tomuto značnému navýšení se správní rada společnosti Finnfjord dne 7. února 2011 rozhodla v projektu pokračovat. Společnost Finnfjord nepožádala v té době o další podporu. Oznámená podpora nemá pokrýt zvýšení nákladů, které vedlo k odhadu ve výši 700 milionů NOK. |
| --- | --- |

(17)

Podle stávajícího oznámení se do února 2011 odhadovaný rozpočet zvýšil o 190 milionů NOK z 511,66 milionu NOK na 700 milionů NOK. Navzdory tomuto značnému navýšení se správní rada společnosti Finnfjord dne 7. února 2011 rozhodla v projektu pokračovat. Společnost Finnfjord nepožádala v té době o další podporu. Oznámená podpora nemá pokrýt zvýšení nákladů, které vedlo k odhadu ve výši 700 milionů NOK.

| (18) | Zvýšení nákladů vyplývalo především z rozhodnutí společnosti Finnfjord orientovat projekt výhradně na výrobu elektřiny z páry (a nezískávat technologickou páru) a pořídit výkonnější parní turbínu. Turbína byla objednána dne 7. ledna 2011. Právně závazná smlouva týkající se turbíny byla uzavřena dne 23. února 2011. Dopisem ze dne 16. února 2011 společnost Finnfjord společnost Enova informovala, že objednala výkonnější turbínu, která by měla zajistit roční výrobu 344,5 GWh elektrické energie. Tento vyšší objem výroby elektrické energie se tudíž blížil odhadované celkové výrobě 349 GWh elektřiny a páry. Společnost Finnfjord proto požádala o vyloučení výroby páry z podpořeného projektu. Společnost Enova změnu projektu schválila dopisem ze dne 17. února 2011. |
| --- | --- |

(18)

Zvýšení nákladů vyplývalo především z rozhodnutí společnosti Finnfjord orientovat projekt výhradně na výrobu elektřiny z páry (a nezískávat technologickou páru) a pořídit výkonnější parní turbínu. Turbína byla objednána dne 7. ledna 2011. Právně závazná smlouva týkající se turbíny byla uzavřena dne 23. února 2011. Dopisem ze dne 16. února 2011 společnost Finnfjord společnost Enova informovala, že objednala výkonnější turbínu, která by měla zajistit roční výrobu 344,5 GWh elektrické energie. Tento vyšší objem výroby elektrické energie se tudíž blížil odhadované celkové výrobě 349 GWh elektřiny a páry. Společnost Finnfjord proto požádala o vyloučení výroby páry z podpořeného projektu. Společnost Enova změnu projektu schválila dopisem ze dne 17. února 2011.

| (19) | Během celé doby realizace projektu předkládala společnost Finnfjord společnosti Enova zprávy o pokroku. Ve zprávě ze dne 30. dubna 2012 odkazovala společnost Finnfjord na další zvýšení nákladů v souvislosti s turbínovou halou, parním a kondenzačním potrubím a výkopy. Dodatečné náklady činily přibližně 5 milionů NOK. Společnost Finnfjord stále usilovala o udržení celkových nákladů projektu pod odhadovanými 700 miliony NOK. |
| --- | --- |

(19)

Během celé doby realizace projektu předkládala společnost Finnfjord společnosti Enova zprávy o pokroku. Ve zprávě ze dne 30. dubna 2012 odkazovala společnost Finnfjord na další zvýšení nákladů v souvislosti s turbínovou halou, parním a kondenzačním potrubím a výkopy. Dodatečné náklady činily přibližně 5 milionů NOK. Společnost Finnfjord stále usilovala o udržení celkových nákladů projektu pod odhadovanými 700 miliony NOK.

| (20) | Ve zprávě o pokroku ze dne 29. června 2012 byl nadále uveden celkový odhad nákladů ve výši 700 milionů NOK. V té době se však odhadovalo, že na projekt budou vynaloženy dodatečné náklady ve výši [5–10] milionů NOK. Toto navýšení nákladů bylo projednáno na zasedání správní rady společnosti Finnfjord dne 19. června 2012. Norské orgány nevysvětlily, proč zvýšení nákladů celkem o [10–15] milionů NOK ([...]) nevedlo ve zprávě o pokroku ze dne 29. června 2012 k úpravě odhadu celkových nákladů ve výši 700 milionů NOK. |
| --- | --- |

(20)

Ve zprávě o pokroku ze dne 29. června 2012 byl nadále uveden celkový odhad nákladů ve výši 700 milionů NOK. V té době se však odhadovalo, že na projekt budou vynaloženy dodatečné náklady ve výši [5–10] milionů NOK. Toto navýšení nákladů bylo projednáno na zasedání správní rady společnosti Finnfjord dne 19. června 2012. Norské orgány nevysvětlily, proč zvýšení nákladů celkem o [10–15] milionů NOK ([...]) nevedlo ve zprávě o pokroku ze dne 29. června 2012 k úpravě odhadu celkových nákladů ve výši 700 milionů NOK.

| (21) | Norské orgány uvedly, že společnost Finnfjord zahájila během jara 2012 se společností Enova neformální jednání ohledně získání dodatečné podpory na pokrytí vyšších nákladů projektu. Dne 5. července 2012 požádala společnost Finnfjord po neformálních kontaktech společnost Enova oficiálně o dodatečnou podporu. V té době revidovala společnost Finnfjord svůj odhad celkových nákladů na [730–760] milionů NOK. |
| --- | --- |

(21)

Norské orgány uvedly, že společnost Finnfjord zahájila během jara 2012 se společností Enova neformální jednání ohledně získání dodatečné podpory na pokrytí vyšších nákladů projektu. Dne 5. července 2012 požádala společnost Finnfjord po neformálních kontaktech společnost Enova oficiálně o dodatečnou podporu. V té době revidovala společnost Finnfjord svůj odhad celkových nákladů na [730–760] milionů NOK.

| (22) | Z informací, které byly Kontrolnímu úřadu poskytnuty, vyplývá, že společnost Finnfjord na základě revize rozpočtu, která byla dokončena dne 31. července 2012, dospěla k závěru, že si projekt vyžádá dodatečné náklady, a odhad celkových nákladů se zvýšil na [740] milionů NOK až [přibližně 800] milionů NOK. Zvýšení nákladů souviselo s přizpůsobením stávajícího strojního zařízení, úpravou tří stávajících pecí, úpravami kouřovodů, zařízením v turbínové hale a ostatních budovách, delším výpadkem výroby oproti očekávání a dokončením stavebních prací a montáže. Společnost Finnfjord požádala společnost Enova o dodatečnou podporu s cílem zajistit, aby projekt splňoval její interní požadavky na ziskovost. Důvody navýšení nákladů rozvedla společnost Finnfjord ve zprávě o pokroku ze dne 12. září 2012. |
| --- | --- |

(22)

Z informací, které byly Kontrolnímu úřadu poskytnuty, vyplývá, že společnost Finnfjord na základě revize rozpočtu, která byla dokončena dne 31. července 2012, dospěla k závěru, že si projekt vyžádá dodatečné náklady, a odhad celkových nákladů se zvýšil na [740] milionů NOK až [přibližně 800] milionů NOK. Zvýšení nákladů souviselo s přizpůsobením stávajícího strojního zařízení, úpravou tří stávajících pecí, úpravami kouřovodů, zařízením v turbínové hale a ostatních budovách, delším výpadkem výroby oproti očekávání a dokončením stavebních prací a montáže. Společnost Finnfjord požádala společnost Enova o dodatečnou podporu s cílem zajistit, aby projekt splňoval její interní požadavky na ziskovost. Důvody navýšení nákladů rozvedla společnost Finnfjord ve zprávě o pokroku ze dne 12. září 2012.

| (23) | Počátkem srpna 2012 jednala společnost Finnfjord se společností Enova neformálně o možném odkladu prací na třetí peci a o jejich klasifikaci jako samostatného projektu s cílem požádat společnost Enova o další podporu na základě toho, že se jedná o nový projekt. |
| --- | --- |

(23)

Počátkem srpna 2012 jednala společnost Finnfjord se společností Enova neformálně o možném odkladu prací na třetí peci a o jejich klasifikaci jako samostatného projektu s cílem požádat společnost Enova o další podporu na základě toho, že se jedná o nový projekt.

| (24) | Dopisem ze dne 20. srpna 2012 společnost Enova žádost o podporu zamítla. |
| --- | --- |

(24)

Dopisem ze dne 20. srpna 2012 společnost Enova žádost o podporu zamítla.

| (25) | Na zasedání správní rady společnosti Finnfjord dne 25. září 2012 byl odhad celkových nákladů stanoven na [přibližně 800] milionů NOK. Na tomto zasedání zvažovala správní rada společnosti Finnfjord tři alternativní postupy:






  i. | dokončení projektu financováním vyšších nákladů z celkového peněžního toku společnosti; |
| --- | --- | --- |

(25)

Na zasedání správní rady společnosti Finnfjord dne 25. září 2012 byl odhad celkových nákladů stanoven na [přibližně 800] milionů NOK. Na tomto zasedání zvažovala správní rada společnosti Finnfjord tři alternativní postupy:

i.

dokončení projektu financováním vyšších nákladů z celkového peněžního toku společnosti;

| ii. | odklad prací na třetí peci a jejich klasifikace jako samostatného projektu a podání žádosti o další podporu od společnosti Enova; |
| --- | --- |

ii.

odklad prací na třetí peci a jejich klasifikace jako samostatného projektu a podání žádosti o další podporu od společnosti Enova;

| iii. | získání dodatečného financování ve výši [80–95] milionů NOK od společností Enova (podpora), SNN (úvěr) a IN (úvěr a podpora) za účelem dokončení projektu. |
| --- | --- |

iii.

získání dodatečného financování ve výši [80–95] milionů NOK od společností Enova (podpora), SNN (úvěr) a IN (úvěr a podpora) za účelem dokončení projektu.

| (26) | Správní rada se rozhodla postupovat podle třetí alternativy. |
| --- | --- |

(26)

Správní rada se rozhodla postupovat podle třetí alternativy.

| (27) | Společnost IN poskytla Kontrolnímu úřadu výňatek ze zápisu ze zasedání správní rady týkající se třetí alternativy. Pokud jde o žádosti o další podporu od společností Enova a IN, ve výňatku se uvádí toto:

  „Případné granty/úvěry od společností Enova a [IN] budou přímo použity k snížení úvěru na likviditu, o nějž byla požádána společnost [SNN]“
   (25). |
| --- | --- |

(27)

Společnost IN poskytla Kontrolnímu úřadu výňatek ze zápisu ze zasedání správní rady týkající se třetí alternativy. Pokud jde o žádosti o další podporu od společností Enova a IN, ve výňatku se uvádí toto:

„Případné granty/úvěry od společností Enova a [IN] budou přímo použity k snížení úvěru na likviditu, o nějž byla požádána společnost [SNN]“
   (25).

25

| (28) | Podle společnosti IN dospěla správní rada k závěru, že by první postup v podstatě znamenal, že by byl projekt financován na náklady věřitelů společnosti Finnfjord, což se z právního hlediska nepovažovalo za vhodné a nepředstavovalo dlouhodobě udržitelné řešení. Podle společnosti IN nepokládala správní rada za schůdnou ani druhou alternativu, jelikož dospěla k závěru, že by odklad prací na třetí peci byl nadměrně nákladný. |
| --- | --- |

(28)

Podle společnosti IN dospěla správní rada k závěru, že by první postup v podstatě znamenal, že by byl projekt financován na náklady věřitelů společnosti Finnfjord, což se z právního hlediska nepovažovalo za vhodné a nepředstavovalo dlouhodobě udržitelné řešení. Podle společnosti IN nepokládala správní rada za schůdnou ani druhou alternativu, jelikož dospěla k závěru, že by odklad prací na třetí peci byl nadměrně nákladný.

| (29) | Ve svých připomínkách k rozhodnutí Kontrolního úřadu o zahájení formálního vyšetřovacího řízení norské orgány uvedly, že konečné celkové náklady činily [přibližně 800] milionů NOK. Norské orgány neobjasnily, kdy byla tato částka stanovena s konečnou platností. |
| --- | --- |

(29)

Ve svých připomínkách k rozhodnutí Kontrolního úřadu o zahájení formálního vyšetřovacího řízení norské orgány uvedly, že konečné celkové náklady činily [přibližně 800] milionů NOK. Norské orgány neobjasnily, kdy byla tato částka stanovena s konečnou platností.

9.   Přehled navyšování nákladů

Přehled navyšování nákladů

| Datum, událost | Odhadovaný rozpočet v milionech NOK |
| --- | --- |
| Počáteční rozpočet popsaný v rozhodnutí č. 39/11/COL ze dne 9. února 2011 | 511,66 |
| 7. února 2011, zasedání správní rady společnosti Finnfjord | [680–720] |
| 5. července 2012, společnost Finnfjord žádá společnost Enova o další podporu | [730–760] |
| 31. července 2012, revize rozpočtu ze strany společnosti Finnfjord | [740–790] |
| 25. září 2012, zasedání správní rady společnosti Finnfjord | [740–790] |
| Konečné celkové náklady | [přibližně 800] |

Datum, událost

Odhadovaný rozpočet v milionech NOK

Počáteční rozpočet popsaný v rozhodnutí č. 39/11/COL ze dne 9. února 2011

511,66

7. února 2011, zasedání správní rady společnosti Finnfjord

[680–720]

5. července 2012, společnost Finnfjord žádá společnost Enova o další podporu

[730–760]

31. července 2012, revize rozpočtu ze strany společnosti Finnfjord

[740–790]

25. září 2012, zasedání správní rady společnosti Finnfjord

[740–790]

Konečné celkové náklady

[přibližně 800]

10.   Poskytnutí podpory společností IN a finanční balíček ve výši [80–95] milionů NOK

Poskytnutí podpory společností IN a finanční balíček ve výši [80–95] milionů NOK

| (30) | Dne 28. srpna 2012 zahájila společnost Finnfjord se společnostmi IN a SNN neformální dialog za účelem získání částky ve výši [80–95] milionů NOK, která byla zapotřebí na financování dokončení projektu. |
| --- | --- |

(30)

Dne 28. srpna 2012 zahájila společnost Finnfjord se společnostmi IN a SNN neformální dialog za účelem získání částky ve výši [80–95] milionů NOK, která byla zapotřebí na financování dokončení projektu.

| (31) | Dopisem ze dne 1. října 2012 požádala společnost Finnfjord společnost SNN oficiálně o další úvěry. Dne 11. října 2012 požádala společnost Finnfjord společnost IN o další úvěry a granty, aniž by upřesnila výši podpory. |
| --- | --- |

(31)

Dopisem ze dne 1. října 2012 požádala společnost Finnfjord společnost SNN oficiálně o další úvěry. Dne 11. října 2012 požádala společnost Finnfjord společnost IN o další úvěry a granty, aniž by upřesnila výši podpory.

| (32) | Zdá se, že společnost SNN nabídla společnosti Finnfjord před polovinou října 2012 úvěr ve výši [80–95] milionů NOK. Společnost SNN však úvěr podmínila zajištěním na úkor zajištění u existujícího úvěru, který poskytla společnost IN (26). Společnost IN s tímto řešením nesouhlasila. Společnosti Finnfjord, SNN a IN místo toho sjednaly následující finanční balíček ve výši [80–95] milionů NOK:






  i. | podpora ve výši 16 milionů NOK od společnosti IN; |
| --- | --- | --- |

(32)

Zdá se, že společnost SNN nabídla společnosti Finnfjord před polovinou října 2012 úvěr ve výši [80–95] milionů NOK. Společnost SNN však úvěr podmínila zajištěním na úkor zajištění u existujícího úvěru, který poskytla společnost IN (26). Společnost IN s tímto řešením nesouhlasila. Společnosti Finnfjord, SNN a IN místo toho sjednaly následující finanční balíček ve výši [80–95] milionů NOK:

26

i.

podpora ve výši 16 milionů NOK od společnosti IN;

| ii. | krátkodobý úvěr ve výši 18 milionů NOK poskytnutý společností IN s úrokovou sazbou ve výši [5–9] % (kterou lze upravit v souladu s politikou společnosti IN týkající se rizikových úvěrů) a zajištěný rovnocenně s existujícím úvěrem společnosti IN ve výši 100 milionů NOK; |
| --- | --- |

ii.

krátkodobý úvěr ve výši 18 milionů NOK poskytnutý společností IN s úrokovou sazbou ve výši [5–9] % (kterou lze upravit v souladu s politikou společnosti IN týkající se rizikových úvěrů) a zajištěný rovnocenně s existujícím úvěrem společnosti IN ve výši 100 milionů NOK;

| iii. | krátkodobý úvěr ve výši [45–60] milionů NOK poskytnutý společností SNN s úrokovou sazbou ve výši [...]měsíční sazby NIBOR (27) + [300–600] bazických bodů a zajištěný rovnocenně s existujícím úvěrem společnosti SNN ve výši [300–325] milionů NOK. |
| --- | --- |

iii.

krátkodobý úvěr ve výši [45–60] milionů NOK poskytnutý společností SNN s úrokovou sazbou ve výši [...]měsíční sazby NIBOR (27) + [300–600] bazických bodů a zajištěný rovnocenně s existujícím úvěrem společnosti SNN ve výši [300–325] milionů NOK.

27

| (33) | Finanční balíček ve výši [80–95] milionů NOK byl formálně schválen a společností Finnfjord přijat ve formě doplňující dohody o koordinaci, kterou společnosti SNN, IN a Finnfjord podepsaly dne 12. prosince 2012. Tato dohoda, která měla upravovat vztahy mezi třemi stranami, se vztahovala na úvěrovou smlouvu mezi společnostmi Finnfjord a SNN ze dne 12. prosince 2012 a úvěrovou smlouvu mezi společnostmi Finnfjord a IN ze dne 10. prosince 2012. |
| --- | --- |

(33)

Finanční balíček ve výši [80–95] milionů NOK byl formálně schválen a společností Finnfjord přijat ve formě doplňující dohody o koordinaci, kterou společnosti SNN, IN a Finnfjord podepsaly dne 12. prosince 2012. Tato dohoda, která měla upravovat vztahy mezi třemi stranami, se vztahovala na úvěrovou smlouvu mezi společnostmi Finnfjord a SNN ze dne 12. prosince 2012 a úvěrovou smlouvu mezi společnostmi Finnfjord a IN ze dne 10. prosince 2012.

| (34) | Zatímco úvěry od společností IN a SNN již byly vyplaceny, podpora ve výši 16 milionů NOK ve prospěch společnosti Finnfjord bude poskytnuta až poté, co ji schválí Kontrolní úřad. |
| --- | --- |

(34)

Zatímco úvěry od společností IN a SNN již byly vyplaceny, podpora ve výši 16 milionů NOK ve prospěch společnosti Finnfjord bude poskytnuta až poté, co ji schválí Kontrolní úřad.

11.   Připomínky

Připomínky

11.1.   
  Připomínky, které podaly norské orgány v reakci na zahájení formálního vyšetřovacího řízení

Připomínky, které podaly norské orgány v reakci na zahájení formálního vyšetřovacího řízení

| (35) | Společnost IN zdůraznila, že v době, kdy rozhodla o podmíněném poskytnutí částky ve výši 16 milionů NOK, úvěr pro společnost Finnfjord nezvažovala, jelikož společnost neměla dostatečný kolaterál k pokrytí nových úvěrů ve výši až [80–95] milionů NOK. |
| --- | --- |

(35)

Společnost IN zdůraznila, že v době, kdy rozhodla o podmíněném poskytnutí částky ve výši 16 milionů NOK, úvěr pro společnost Finnfjord nezvažovala, jelikož společnost neměla dostatečný kolaterál k pokrytí nových úvěrů ve výši až [80–95] milionů NOK.

| (36) | Co se týká důvodu, proč společnost Finnfjord nepožádala v únoru 2011 o další podporu společnost Enova, společnost IN objasnila, že společnost Enova částku ve výši 200 milionů NOK jednostranně snížila a zdůraznila, že poskytnutá částka ve výši 175 milionů NOK představuje mimořádně vysokou intenzitu podpory a že žádný jiný projekt nemůže podobnou podporu očekávat. Společnost Finnfjord se proto domnívala, že by žádost o další podporu nebyla úspěšná. Společnost však svůj přístup změnila poté, co se dověděla o rozhodnutí společnosti Enova poskytnout podporu ve výši 350 milionů NOK téměř totožnému projektu, který realizovala společnost Elkem AS (28). |
| --- | --- |

(36)

Co se týká důvodu, proč společnost Finnfjord nepožádala v únoru 2011 o další podporu společnost Enova, společnost IN objasnila, že společnost Enova částku ve výši 200 milionů NOK jednostranně snížila a zdůraznila, že poskytnutá částka ve výši 175 milionů NOK představuje mimořádně vysokou intenzitu podpory a že žádný jiný projekt nemůže podobnou podporu očekávat. Společnost Finnfjord se proto domnívala, že by žádost o další podporu nebyla úspěšná. Společnost však svůj přístup změnila poté, co se dověděla o rozhodnutí společnosti Enova poskytnout podporu ve výši 350 milionů NOK téměř totožnému projektu, který realizovala společnost Elkem AS (28).

28

| (37) | Společnost IN předložila revidovanou kalkulační tabulku zohledňující připomínky Kontrolního úřadu uvedené v rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení. Na základě konečných nákladů projektu ve výši [přibližně 800] milionů NOK, doby životnosti projektu v délce patnácti let a ověřeného postupného zvyšování výroby elektřiny v prvních třech letech na maximální roční kapacitu ve výši 344,5 GWh byla s použitím modelu společnosti Enova míra návratnosti bez podpory ve výši 16 milionů NOK vypočítána na [přibližně 9] %. S podporou by míra návratnosti činila [přibližně 11] %. Společnost IN uvedla, že projekt tedy není rentabilní, a to s ohledem na obecnou investiční politiku společnosti Finnfjord, podle níž se u takovýchto investic mimo klíčové oblasti podnikání společnosti vyžaduje míra návratnosti v rozmezí [10–20] %. |
| --- | --- |

(37)

Společnost IN předložila revidovanou kalkulační tabulku zohledňující připomínky Kontrolního úřadu uvedené v rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení. Na základě konečných nákladů projektu ve výši [přibližně 800] milionů NOK, doby životnosti projektu v délce patnácti let a ověřeného postupného zvyšování výroby elektřiny v prvních třech letech na maximální roční kapacitu ve výši 344,5 GWh byla s použitím modelu společnosti Enova míra návratnosti bez podpory ve výši 16 milionů NOK vypočítána na [přibližně 9] %. S podporou by míra návratnosti činila [přibližně 11] %. Společnost IN uvedla, že projekt tedy není rentabilní, a to s ohledem na obecnou investiční politiku společnosti Finnfjord, podle níž se u takovýchto investic mimo klíčové oblasti podnikání společnosti vyžaduje míra návratnosti v rozmezí [10–20] %.

| (38) | Společnost IN zdůraznila, že společnost Finnfjord založila své rozhodnutí pokračovat v projektu na vlastních interních výpočtech, které se lišily od výše uvedených výpočtů (podle modelu Enova). Společnost IN podotkla, že interní výpočty společnosti Finnfjord jí předloženy nebyly. Společnost IN také uvedla, že zdánlivě protichůdné názory společností IN a Enova vyplývají s největší pravděpodobností z rozdílů mezi vnitřními předpisy a pravidly společností Enova a IN. |
| --- | --- |

(38)

Společnost IN zdůraznila, že společnost Finnfjord založila své rozhodnutí pokračovat v projektu na vlastních interních výpočtech, které se lišily od výše uvedených výpočtů (podle modelu Enova). Společnost IN podotkla, že interní výpočty společnosti Finnfjord jí předloženy nebyly. Společnost IN také uvedla, že zdánlivě protichůdné názory společností IN a Enova vyplývají s největší pravděpodobností z rozdílů mezi vnitřními předpisy a pravidly společností Enova a IN.

11.2.   
  Připomínky společnosti Finnfjord v reakci na zveřejnění rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení

Připomínky společnosti Finnfjord v reakci na zveřejnění rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení

| (39) | Společnost Finnfjord poukázala na to, co vnímá jako zjevný rozpor v rozhodnutí Kontrolního úřadu, kdy Kontrolní úřad na straně jedné zcela nevyloučil, že by v daném případě mohla mít podpora motivační účinek, současně však pokládá otázku, zda společnost Finnfjord zvažovala ukončení, omezení nebo pozastavení projektu. Společnost Finnfjord zdůraznila, že ačkoli její správní rada až do zasedání dne 25. září 2012 usilovala o dokončení projektu, nemělo by se to považovat za projev přání nebo schopnosti dokončit projekt za jakoukoli cenu. Fakta a číselné údaje, které byly Kontrolnímu úřadu poskytnuty, podle společnosti jednoznačně prokazují, že bez dodatečného financování by společnost Finnfjord nebyla schopna dokončení projektu uhradit. Společnost Finnfjord nemohla nabídnout žádný další kolaterál, nebyla tudíž schopna zajistit další úvěrové financování. Společnost Finnfjord proto odmítla předběžný názor Kontrolního úřadu, že podpora byla vnímána jako vítaný, nikoli však nezbytně nutný prvek finančního balíčku. |
| --- | --- |

(39)

Společnost Finnfjord poukázala na to, co vnímá jako zjevný rozpor v rozhodnutí Kontrolního úřadu, kdy Kontrolní úřad na straně jedné zcela nevyloučil, že by v daném případě mohla mít podpora motivační účinek, současně však pokládá otázku, zda společnost Finnfjord zvažovala ukončení, omezení nebo pozastavení projektu. Společnost Finnfjord zdůraznila, že ačkoli její správní rada až do zasedání dne 25. září 2012 usilovala o dokončení projektu, nemělo by se to považovat za projev přání nebo schopnosti dokončit projekt za jakoukoli cenu. Fakta a číselné údaje, které byly Kontrolnímu úřadu poskytnuty, podle společnosti jednoznačně prokazují, že bez dodatečného financování by společnost Finnfjord nebyla schopna dokončení projektu uhradit. Společnost Finnfjord nemohla nabídnout žádný další kolaterál, nebyla tudíž schopna zajistit další úvěrové financování. Společnost Finnfjord proto odmítla předběžný názor Kontrolního úřadu, že podpora byla vnímána jako vítaný, nikoli však nezbytně nutný prvek finančního balíčku.

| (40) | Stejně jako společnost IN i společnost Finnfjord zdůraznila, že snížení podpory od společnosti Enova z částky ve výši 200 milionů NOK na 175 milionů NOK představovalo jednostranné politické rozhodnutí správní rady společnosti Enova. Společnost Finnfjord poukázala na řadu nesrovnalostí v prohlášeních společnosti Enova ohledně motivačního účinku dodatečné podpory projektu a zdůraznila, že zdánlivě protichůdné názory společnosti Enova a IN ohledně motivačního účinku podpory nemají žádný význam, jelikož politika společnosti Enova je přísnější než možnosti stanovené v pokynech k podpoře na ochranu životního prostředí (29). |
| --- | --- |

(40)

Stejně jako společnost IN i společnost Finnfjord zdůraznila, že snížení podpory od společnosti Enova z částky ve výši 200 milionů NOK na 175 milionů NOK představovalo jednostranné politické rozhodnutí správní rady společnosti Enova. Společnost Finnfjord poukázala na řadu nesrovnalostí v prohlášeních společnosti Enova ohledně motivačního účinku dodatečné podpory projektu a zdůraznila, že zdánlivě protichůdné názory společnosti Enova a IN ohledně motivačního účinku podpory nemají žádný význam, jelikož politika společnosti Enova je přísnější než možnosti stanovené v pokynech k podpoře na ochranu životního prostředí (29).

29

| (41) | Co se týká posouzení, zda podpora představuje vhodný nástroj, společnost Finnfjord (jak se zdá) odmítla myšlenku, že by se posouzení mělo zakládat na zvláštních okolnostech daného případu, a místo toho odkázala na rozhodnutí č. 39/11/COL, v němž Kontrolní úřad konstatoval, že počáteční podpora ve výši 175 milionů NOK představovala vhodný nástroj k zajištění investic do projektu před jeho realizací. |
| --- | --- |

(41)

Co se týká posouzení, zda podpora představuje vhodný nástroj, společnost Finnfjord (jak se zdá) odmítla myšlenku, že by se posouzení mělo zakládat na zvláštních okolnostech daného případu, a místo toho odkázala na rozhodnutí č. 39/11/COL, v němž Kontrolní úřad konstatoval, že počáteční podpora ve výši 175 milionů NOK představovala vhodný nástroj k zajištění investic do projektu před jeho realizací.

| (42) | Co se týká přiměřenosti, společnost zdůraznila, že projekt byl oproti původním odhadům více než dvakrát dražší. Míra návratnosti ve výši 12,35 % byla na spodní hranici rozpětí ziskovosti, které společnost Finnfjord vyžaduje. Aktualizovaná míra návratnosti [přibližně 9] % bez podpory ve výši 16 milionů NOK je mnohem nižší, než by bylo pro společnost Finnfjord přijatelné, „pokud by mohla jednat podle své svobodné vůle“. I míra návratnosti [přibližně 11] % s podporou ve výši 16 milionů NOK se považuje za poměrně nízkou návratnost. Společnost Finnfjord uvedla, že poskytnutí podpory představuje přiměřené sdílení nákladů mezi společnostmi IN a SNN, a zdůraznila, že se dluhový kapitál projektu podstatně zvýšil. Riziko selhání nese společnost sama. Podle názoru společnosti Finnfjord nevede podpora jednoznačně k nadměrné náhradě. |
| --- | --- |

(42)

Co se týká přiměřenosti, společnost zdůraznila, že projekt byl oproti původním odhadům více než dvakrát dražší. Míra návratnosti ve výši 12,35 % byla na spodní hranici rozpětí ziskovosti, které společnost Finnfjord vyžaduje. Aktualizovaná míra návratnosti [přibližně 9] % bez podpory ve výši 16 milionů NOK je mnohem nižší, než by bylo pro společnost Finnfjord přijatelné, „pokud by mohla jednat podle své svobodné vůle“. I míra návratnosti [přibližně 11] % s podporou ve výši 16 milionů NOK se považuje za poměrně nízkou návratnost. Společnost Finnfjord uvedla, že poskytnutí podpory představuje přiměřené sdílení nákladů mezi společnostmi IN a SNN, a zdůraznila, že se dluhový kapitál projektu podstatně zvýšil. Riziko selhání nese společnost sama. Podle názoru společnosti Finnfjord nevede podpora jednoznačně k nadměrné náhradě.

| (43) | Společnost Finnfjord zastávala názor, že dodatečná podpora od společnosti IN nenaruší soutěžní mechanismus v rámci režimu Fondu energetiky. Společnost Finnfjord zdůraznila, že soutěžní mechanismus v rámci režimu Fondu energetiky zamezuje pouze tomu, aby podporu získaly nejméně efektivní projekty, pokud požadované částky přesáhnou rozpočet režimu. Společnost Kontrolní úřad vyzvala, aby uvážil, zda může upřednostnění soutěžního mechanismu v rámci režimu Fondu energetiky zasahovat do práva norských orgánů organizovat správu veřejných prostředků. Společnost Finnfjord v této souvislosti pochybovala, že mimo pravidel týkajících se kumulace má Kontrolní úřad platný právní základ pro zajištění toho, aby poskytnutí jednotlivých podpor nenarušovalo fungování režimu podpory. Společnost Finnfjord uvedla, že oznámená podpora je vyplacena otevřeným a transparentním způsobem. |
| --- | --- |

(43)

Společnost Finnfjord zastávala názor, že dodatečná podpora od společnosti IN nenaruší soutěžní mechanismus v rámci režimu Fondu energetiky. Společnost Finnfjord zdůraznila, že soutěžní mechanismus v rámci režimu Fondu energetiky zamezuje pouze tomu, aby podporu získaly nejméně efektivní projekty, pokud požadované částky přesáhnou rozpočet režimu. Společnost Kontrolní úřad vyzvala, aby uvážil, zda může upřednostnění soutěžního mechanismu v rámci režimu Fondu energetiky zasahovat do práva norských orgánů organizovat správu veřejných prostředků. Společnost Finnfjord v této souvislosti pochybovala, že mimo pravidel týkajících se kumulace má Kontrolní úřad platný právní základ pro zajištění toho, aby poskytnutí jednotlivých podpor nenarušovalo fungování režimu podpory. Společnost Finnfjord uvedla, že oznámená podpora je vyplacena otevřeným a transparentním způsobem.

11.3.   
  Druhé kolo připomínek společnosti Finnfjord

Druhé kolo připomínek společnosti Finnfjord

| (44) | V průběhu formálního vyšetřovacího řízení obdržel Kontrolní úřad od společnosti Finnfjord druhé kolo připomínek, v nichž společnost upřesnila, že by nedostatečná likvidita na podzim roku 2012 vedla k ukončení projektu, pokud by nebyl poskytnut dodatečný finanční balíček, který byl zase umožněn udělením podpory společností IN. Za účelem odůvodnění motivačního účinku oznámené podpory ve prospěch společnosti Finnfjord odkázala tato společnost na rozhodnutí Kontrolního úřadu ve věci slévárna hliníku Helguvík (Helguvík Aluminium Smelter) (30). |
| --- | --- |

(44)

V průběhu formálního vyšetřovacího řízení obdržel Kontrolní úřad od společnosti Finnfjord druhé kolo připomínek, v nichž společnost upřesnila, že by nedostatečná likvidita na podzim roku 2012 vedla k ukončení projektu, pokud by nebyl poskytnut dodatečný finanční balíček, který byl zase umožněn udělením podpory společností IN. Za účelem odůvodnění motivačního účinku oznámené podpory ve prospěch společnosti Finnfjord odkázala tato společnost na rozhodnutí Kontrolního úřadu ve věci slévárna hliníku Helguvík (Helguvík Aluminium Smelter) (30).

slévárna hliníku Helguvík (Helguvík Aluminium Smelter)

30

| (45) | Jako důkazy o nezbytnosti podpory předložila společnost prohlášení společnosti SNN a účetního a předsedy společnosti Finnfjord. Společnost poskytla rovněž kalkulační tabulku s aktualizovaným výpočtem čisté současné hodnoty projektu (ověřeným společností IN), který s podporou udává [mírně zápornou] % návratnost. Společnost odkázala na praxi Kontrolního úřadu a Komise (31) v případech nepředvídaných nákladů u inovativních projektů, kdy byla podpora, která nebyla vyjádřena jako pevná částka, nýbrž jako procentní podíl neznámých celkových nákladů, prohlášena za slučitelnou s fungováním pravidel státní podpory. |
| --- | --- |

(45)

Jako důkazy o nezbytnosti podpory předložila společnost prohlášení společnosti SNN a účetního a předsedy společnosti Finnfjord. Společnost poskytla rovněž kalkulační tabulku s aktualizovaným výpočtem čisté současné hodnoty projektu (ověřeným společností IN), který s podporou udává [mírně zápornou] % návratnost. Společnost odkázala na praxi Kontrolního úřadu a Komise (31) v případech nepředvídaných nákladů u inovativních projektů, kdy byla podpora, která nebyla vyjádřena jako pevná částka, nýbrž jako procentní podíl neznámých celkových nákladů, prohlášena za slučitelnou s fungováním pravidel státní podpory.

31

| (46) | Na žádost Kontrolního úřadu poskytla společnost Finnfjord následně kopie dvou smluv o financování, které uzavřely společnosti SNN, IN a Finnfjord dne 14. června 2011 a 12. prosince 2012, a dokumentaci týkající se neexistence kolaterálu bez zástavního práva. |
| --- | --- |

(46)

Na žádost Kontrolního úřadu poskytla společnost Finnfjord následně kopie dvou smluv o financování, které uzavřely společnosti SNN, IN a Finnfjord dne 14. června 2011 a 12. prosince 2012, a dokumentaci týkající se neexistence kolaterálu bez zástavního práva.

11.4.   
  Vyjádření norských orgánů k připomínkám třetí strany

Vyjádření norských orgánů k připomínkám třetí strany

| (47) | Norské orgány se vyjádřily k oběma kolům připomínek společnosti Finnfjord. Norské orgány se společností Finnfjord souhlasily a objasnily méně významné faktické záležitosti týkající se zdroje financování navrhovaného grantu ve výši 16 milionů NOK. Jelikož je vyplacení finančních prostředků z příslušných zdrojů provedeno jednotně, nebyla tato vysvětlení pro posouzení oznámeného opatření ze strany Kontrolního úřadu podstatná. |
| --- | --- |

(47)

Norské orgány se vyjádřily k oběma kolům připomínek společnosti Finnfjord. Norské orgány se společností Finnfjord souhlasily a objasnily méně významné faktické záležitosti týkající se zdroje financování navrhovaného grantu ve výši 16 milionů NOK. Jelikož je vyplacení finančních prostředků z příslušných zdrojů provedeno jednotně, nebyla tato vysvětlení pro posouzení oznámeného opatření ze strany Kontrolního úřadu podstatná.

II.   POSOUZENÍ

POSOUZENÍ

1.   Existence státní podpory

Existence státní podpory

| (48) | V čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP se uvádí:

  „Nestanoví-li tato dohoda jinak, podpory poskytované v jakékoli formě členskými státy ES, státy ESVO nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi smluvními stranami, neslučitelné s fungováním této dohody.“ |
| --- | --- |

(48)

V čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP se uvádí:

„Nestanoví-li tato dohoda jinak, podpory poskytované v jakékoli formě členskými státy ES, státy ESVO nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi smluvními stranami, neslučitelné s fungováním této dohody.“

| (49) | To znamená, že opatření představuje státní podporu ve smyslu čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP, jsou-li kumulativně splněny tyto podmínky: opatření i) je provedeno státem nebo ze státních prostředků, ii) poskytuje příjemci selektivní hospodářskou výhodu; iii) má dopad na obchod mezi smluvními stranami a může narušit hospodářskou soutěž. |
| --- | --- |

(49)

To znamená, že opatření představuje státní podporu ve smyslu čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP, jsou-li kumulativně splněny tyto podmínky: opatření i) je provedeno státem nebo ze státních prostředků, ii) poskytuje příjemci selektivní hospodářskou výhodu; iii) má dopad na obchod mezi smluvními stranami a může narušit hospodářskou soutěž.

| (50) | Opatření podpory musí být provedeno státem nebo ze státních prostředků. V této souvislosti se připomíná, že společnost IN je veřejným subjektem. Její granty financuje norský stát. Oznámené opatření je proto financováno ze státních prostředků a převod na společnost Finnfjord je pod kontrolou veřejného subjektu ovládaného státem. Kontrolní úřad proto usuzuje, že jsou zahrnuty státní prostředky. |
| --- | --- |

(50)

Opatření podpory musí být provedeno státem nebo ze státních prostředků. V této souvislosti se připomíná, že společnost IN je veřejným subjektem. Její granty financuje norský stát. Oznámené opatření je proto financováno ze státních prostředků a převod na společnost Finnfjord je pod kontrolou veřejného subjektu ovládaného státem. Kontrolní úřad proto usuzuje, že jsou zahrnuty státní prostředky.

| (51) | Aby oznámené opatření představovalo státní podporu, musí společnosti Finnfjord poskytovat výhodu, která ji osvobozuje od nákladů, jež obvykle zatěžují její rozpočet. Opatření musí být dále selektivní v tom smyslu, že zvýhodňuje „určité podniky nebo určitá odvětví výroby“. Přímý grant ve výši 16 milionů NOK představuje převod hotovosti, kterou by společnost Finnfjord v rámci běžné hospodářské činnosti nezískala. Navrhovaný grant je určen výhradně společnosti Finnfjord. Kontrolní úřad proto vyvozuje závěr, že tento přímý grant poskytuje společnosti Finnfjord selektivní hospodářskou výhodu. |
| --- | --- |

(51)

Aby oznámené opatření představovalo státní podporu, musí společnosti Finnfjord poskytovat výhodu, která ji osvobozuje od nákladů, jež obvykle zatěžují její rozpočet. Opatření musí být dále selektivní v tom smyslu, že zvýhodňuje „určité podniky nebo určitá odvětví výroby“. Přímý grant ve výši 16 milionů NOK představuje převod hotovosti, kterou by společnost Finnfjord v rámci běžné hospodářské činnosti nezískala. Navrhovaný grant je určen výhradně společnosti Finnfjord. Kontrolní úřad proto vyvozuje závěr, že tento přímý grant poskytuje společnosti Finnfjord selektivní hospodářskou výhodu.

| (52) | Aby se opatření považovalo za státní podporu ve smyslu čl. 61 odst. 1, musí být schopno narušit hospodářskou soutěž a ovlivnit obchod mezi smluvními stranami Dohody o EHP. Podle ustálené judikatury postačuje samotná skutečnost, že opatření posiluje postavení určitého podniku vůči ostatním podnikům, které s ním soutěží při obchodování v rámci EHP, k tomu, aby bylo možno vyvodit závěr, že opatření pravděpodobně ovlivní obchod mezi smluvními stranami a naruší hospodářskou soutěž mezi podniky usazenými v jiných členských státech EHP (32). Společnost Finnfjord vyrábí ferosilicium a mikrosiliku, které prodává na evropském trhu (33). Kontrolní úřad proto vyvozuje závěr, že podpora ovlivňuje obchod mezi smluvními stranami Dohody o EHP a narušuje hospodářskou soutěž v EHP, jelikož příjemce působí v odvětví, v němž probíhá obchod mezi smluvními stranami. |
| --- | --- |

(52)

Aby se opatření považovalo za státní podporu ve smyslu čl. 61 odst. 1, musí být schopno narušit hospodářskou soutěž a ovlivnit obchod mezi smluvními stranami Dohody o EHP. Podle ustálené judikatury postačuje samotná skutečnost, že opatření posiluje postavení určitého podniku vůči ostatním podnikům, které s ním soutěží při obchodování v rámci EHP, k tomu, aby bylo možno vyvodit závěr, že opatření pravděpodobně ovlivní obchod mezi smluvními stranami a naruší hospodářskou soutěž mezi podniky usazenými v jiných členských státech EHP (32). Společnost Finnfjord vyrábí ferosilicium a mikrosiliku, které prodává na evropském trhu (33). Kontrolní úřad proto vyvozuje závěr, že podpora ovlivňuje obchod mezi smluvními stranami Dohody o EHP a narušuje hospodářskou soutěž v EHP, jelikož příjemce působí v odvětví, v němž probíhá obchod mezi smluvními stranami.

32

33

| (53) | Na základě výše uvedených zjištění vyvozuje Kontrolní úřad závěr, že oznámené opatření ve formě přímého grantu ve výši 16 milionů NOK, který společnost IN poskytla společnosti Finnfjord, představuje státní podporu ve smyslu čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP. |
| --- | --- |

(53)

Na základě výše uvedených zjištění vyvozuje Kontrolní úřad závěr, že oznámené opatření ve formě přímého grantu ve výši 16 milionů NOK, který společnost IN poskytla společnosti Finnfjord, představuje státní podporu ve smyslu čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP.

2.   Procesní požadavky

Procesní požadavky

| (54) | V čl. 1 odst. 3 části I protokolu 3 je stanoveno, že „Kontrolní úřad ESVO bude včas informován o všech plánech ohledně poskytnutí nebo změny podpor, aby mohl podat své vyjádření (...). Dotčené státy neprovedou navrhovaná opatření, dokud nebude v tomto řízení přijato konečné rozhodnutí.“ |
| --- | --- |

(54)

V čl. 1 odst. 3 části I protokolu 3 je stanoveno, že „Kontrolní úřad ESVO bude včas informován o všech plánech ohledně poskytnutí nebo změny podpor, aby mohl podat své vyjádření (...). Dotčené státy neprovedou navrhovaná opatření, dokud nebude v tomto řízení přijato konečné rozhodnutí.“

| (55) | Norské orgány oznámily opatření podpory ve výši 16 milionů NOK dopisem ze dne 26. června 2013. Podpora byla poskytnuta podmíněně s výhradou schválení Kontrolním úřadem, nebyla tudíž vyplacena. |
| --- | --- |

(55)

Norské orgány oznámily opatření podpory ve výši 16 milionů NOK dopisem ze dne 26. června 2013. Podpora byla poskytnuta podmíněně s výhradou schválení Kontrolním úřadem, nebyla tudíž vyplacena.

| (56) | S ohledem na poskytnuté informace se zdá, že podpora byla poskytnuta na základě režimu podpory, který nebyl Kontrolnímu úřadu oznámen, jelikož se norské orgány domnívaly, že se na něj vztahuje tehdy platné obecné nařízení o blokových výjimkách (34). Granty poskytnuté společnostmi Enova a IN představují investiční podporu pro stejný podnik na týž investiční projekt. Norské orgány proto vyvodily závěr, že podporu pro společnost Finnfjord je nutno oznámit jednotlivě, jelikož s podporou od společnosti Enova přesáhla kumulativně prahovou hodnotu, při níž podléhají jednotlivé podpory oznamovací povinnosti (35). |
| --- | --- |

(56)

S ohledem na poskytnuté informace se zdá, že podpora byla poskytnuta na základě režimu podpory, který nebyl Kontrolnímu úřadu oznámen, jelikož se norské orgány domnívaly, že se na něj vztahuje tehdy platné obecné nařízení o blokových výjimkách (34). Granty poskytnuté společnostmi Enova a IN představují investiční podporu pro stejný podnik na týž investiční projekt. Norské orgány proto vyvodily závěr, že podporu pro společnost Finnfjord je nutno oznámit jednotlivě, jelikož s podporou od společnosti Enova přesáhla kumulativně prahovou hodnotu, při níž podléhají jednotlivé podpory oznamovací povinnosti (35).

34

35

| (57) | Na základě výše uvedených skutečností vyvozuje Kontrolní úřad závěr, že norské orgány splnily své povinnosti podle čl. 1 odst. 3 části I protokolu 3. |
| --- | --- |

(57)

Na základě výše uvedených skutečností vyvozuje Kontrolní úřad závěr, že norské orgány splnily své povinnosti podle čl. 1 odst. 3 části I protokolu 3.

3.   Slučitelnost – právní základ

Slučitelnost – právní základ

| (58) | Společnost IN tvrdila, že podpora pro společnost Finnfjord je slučitelná s čl. 61 odst. 3 písm. c) Dohody o EHP jako podpora na ochranu životního prostředí. Společnost IN zdůraznila, že dotyčná podpora nepředstavuje podporu na záchranu. |
| --- | --- |

(58)

Společnost IN tvrdila, že podpora pro společnost Finnfjord je slučitelná s čl. 61 odst. 3 písm. c) Dohody o EHP jako podpora na ochranu životního prostředí. Společnost IN zdůraznila, že dotyčná podpora nepředstavuje podporu na záchranu.

| (59) | Podle čl. 61 odst. 3 písm. c) Dohody o EHP lze za slučitelné s fungováním Dohody o EHP považovat„podpory, které mají usnadnit rozvoj určitých hospodářských činností nebo hospodářských oblastí“, pokud nemění podmínky obchodu a hospodářskou soutěž v EHP v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem. |
| --- | --- |

(59)

Podle čl. 61 odst. 3 písm. c) Dohody o EHP lze za slučitelné s fungováním Dohody o EHP považovat„podpory, které mají usnadnit rozvoj určitých hospodářských činností nebo hospodářských oblastí“, pokud nemění podmínky obchodu a hospodářskou soutěž v EHP v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem.

| (60) | Rozhodnutím č. 39/11/COL schválil Kontrolní úřad počáteční podporu z režimu Fondu energetiky na projekt společnosti Finnfjord týkající se rekuperace energie poté, co podrobně posoudil soulad této podpory s kapitolou 5 pokynů k podpoře na ochranu životního prostředí. Kontrolní úřad dospěl k závěru, že oznámená podpora od společnosti Enova přispěla k ochraně životního prostředí tím, že společnost Finnfjord pobídla k provedení opatření k úspoře energie, jež by bez podpory provedeno nebylo. |
| --- | --- |

(60)

Rozhodnutím č. 39/11/COL schválil Kontrolní úřad počáteční podporu z režimu Fondu energetiky na projekt společnosti Finnfjord týkající se rekuperace energie poté, co podrobně posoudil soulad této podpory s kapitolou 5 pokynů k podpoře na ochranu životního prostředí. Kontrolní úřad dospěl k závěru, že oznámená podpora od společnosti Enova přispěla k ochraně životního prostředí tím, že společnost Finnfjord pobídla k provedení opatření k úspoře energie, jež by bez podpory provedeno nebylo.

| (61) | Dne 16. července 2014 (po zahájení formálního vyšetřovacího řízení) přijal Kontrolní úřad nový soubor pokynů pro státní podporu v oblasti životního prostředí a energetiky na období 2014–2020 (dále jen „pokyny pro podporu v oblasti životního prostředí a energetiky“) (36), které nahradily pokyny k podpoře na ochranu životního prostředí (37). Kontrolní úřad uplatňuje pokyny pro podporu v oblasti životního prostředí a energetiky ode dne jejich přijetí (38) rovněž na poskytnutí jednotlivé podpory, která byla oznámena před přijetím pokynů pro podporu v oblasti životního prostředí a energetiky a u níž musí přijmout rozhodnutí po dni přijetí zmíněných pokynů (39). |
| --- | --- |

(61)

Dne 16. července 2014 (po zahájení formálního vyšetřovacího řízení) přijal Kontrolní úřad nový soubor pokynů pro státní podporu v oblasti životního prostředí a energetiky na období 2014–2020 (dále jen „pokyny pro podporu v oblasti životního prostředí a energetiky“) (36), které nahradily pokyny k podpoře na ochranu životního prostředí (37). Kontrolní úřad uplatňuje pokyny pro podporu v oblasti životního prostředí a energetiky ode dne jejich přijetí (38) rovněž na poskytnutí jednotlivé podpory, která byla oznámena před přijetím pokynů pro podporu v oblasti životního prostředí a energetiky a u níž musí přijmout rozhodnutí po dni přijetí zmíněných pokynů (39).

36

37

38

39

| (62) | Podporu od společnosti Enova schválil Kontrolní úřad jako opatření k úspoře energie. Pokyny pro podporu v oblasti životního prostředí a energetiky kapitolu o úspoře energií neobsahují, místo toho byla zavedena kapitola o energetické účinnosti (40). Kontrolní úřad posoudí slučitelnost oznámené podpory podle kapitoly o energetické účinnosti obsažené v pokynech pro podporu v oblasti životního prostředí a energetiky. |
| --- | --- |

(62)

Podporu od společnosti Enova schválil Kontrolní úřad jako opatření k úspoře energie. Pokyny pro podporu v oblasti životního prostředí a energetiky kapitolu o úspoře energií neobsahují, místo toho byla zavedena kapitola o energetické účinnosti (40). Kontrolní úřad posoudí slučitelnost oznámené podpory podle kapitoly o energetické účinnosti obsažené v pokynech pro podporu v oblasti životního prostředí a energetiky.

40

| (63) | Kontrolní úřad podotýká, že by se posouzení slučitelnosti oznámeného opatření v daném případě významně nelišilo, pokud by se použily pokyny k podpoře na ochranu životního prostředí. K prokázání této skutečnosti se v následujícím textu odkazuje na příslušné zásady pokynů pro státní podporu v oblasti životního prostředí a energetiky i pokynů k podpoře na ochranu životního prostředí. |
| --- | --- |

(63)

Kontrolní úřad podotýká, že by se posouzení slučitelnosti oznámeného opatření v daném případě významně nelišilo, pokud by se použily pokyny k podpoře na ochranu životního prostředí. K prokázání této skutečnosti se v následujícím textu odkazuje na příslušné zásady pokynů pro státní podporu v oblasti životního prostředí a energetiky i pokynů k podpoře na ochranu životního prostředí.

4.   Rozsah formálního vyšetřovacího řízení

Rozsah formálního vyšetřovacího řízení

| (64) | V rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení Kontrolní úřad při posouzení oznámeného opatření podle tehdy platných pokynů k podpoře na ochranu životního prostředí zdůraznil, že vzhledem ke skutečnosti, že slučitelnost podpory poskytnuté společností Enova na projekt společnosti Finnfjord týkající se rekuperace energie již posoudil, nepochybuje o tom, že dodatečná podpora je vzhledem k poměrně nízké částce v porovnání s počáteční podporou zaměřena na selhání trhu. Za předpokladu, že by podpora měla motivační účinek a byla by nezbytná, neměl by Kontrolní úřad pochybnosti o tom, že narušení hospodářské soutěže a ovlivnění obchodu je omezené, takže celková bilance je kladná. Tyto záležitosti proto nejsou v následujícím textu projednány. |
| --- | --- |

(64)

V rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení Kontrolní úřad při posouzení oznámeného opatření podle tehdy platných pokynů k podpoře na ochranu životního prostředí zdůraznil, že vzhledem ke skutečnosti, že slučitelnost podpory poskytnuté společností Enova na projekt společnosti Finnfjord týkající se rekuperace energie již posoudil, nepochybuje o tom, že dodatečná podpora je vzhledem k poměrně nízké částce v porovnání s počáteční podporou zaměřena na selhání trhu. Za předpokladu, že by podpora měla motivační účinek a byla by nezbytná, neměl by Kontrolní úřad pochybnosti o tom, že narušení hospodářské soutěže a ovlivnění obchodu je omezené, takže celková bilance je kladná. Tyto záležitosti proto nejsou v následujícím textu projednány.

| (65) | Posouzena je tudíž otázka, zda má oznámená podpora motivační účinek a zda je nezbytná. |
| --- | --- |

(65)

Posouzena je tudíž otázka, zda má oznámená podpora motivační účinek a zda je nezbytná.

5.   Posouzení slučitelnosti

Posouzení slučitelnosti

5.1.   
  Podpora nemá motivační účinek ani není nezbytná

Podpora nemá motivační účinek ani není nezbytná

| (66) | Podle pokynů pro podporu v oblasti životního prostředí a energetiky (41) musí mít podpora motivační účinek, aby ji bylo možno považovat za slučitelnou s fungováním Dohody o EHP. Při posouzení slučitelnosti je rozhodujícím prvkem otázka, zda je podpora nezbytná k vytvoření skutečné pobídky pro uskutečnění investice, která by jinak provedena nebyla. Je nutno ověřit, zda je podpora nezbytná k zajištění motivačního účinku u investice, tj. zda podpora skutečně přispívá ke změně chování příjemce, takže se úroveň ochrany životního prostředí zvýší (42). |
| --- | --- |

(66)

Podle pokynů pro podporu v oblasti životního prostředí a energetiky (41) musí mít podpora motivační účinek, aby ji bylo možno považovat za slučitelnou s fungováním Dohody o EHP. Při posouzení slučitelnosti je rozhodujícím prvkem otázka, zda je podpora nezbytná k vytvoření skutečné pobídky pro uskutečnění investice, která by jinak provedena nebyla. Je nutno ověřit, zda je podpora nezbytná k zajištění motivačního účinku u investice, tj. zda podpora skutečně přispívá ke změně chování příjemce, takže se úroveň ochrany životního prostředí zvýší (42).

41

42

| (67) | Kontrolní úřad bude mít zpravidla za to, že motivační účinek neexistuje, pokud byl projekt zahájen předtím, než příjemce předložil žádost o podporu (43). Jelikož daná věc souvisí s otázkou dodatečné podpory k pokrytí vyšších nákladů probíhajícího projektu, nemůže Kontrolní úřad vycházet z předpokladu týkajícího se existence motivačního účinku v případě žádostí o podporu podaných před zahájením prací. V únoru 2011 zahájila společnost Finnfjord projekt v hodnotě 700 milionů NOK na základě poskytnuté podpory ve výši 175 milionů NOK. |
| --- | --- |

(67)

Kontrolní úřad bude mít zpravidla za to, že motivační účinek neexistuje, pokud byl projekt zahájen předtím, než příjemce předložil žádost o podporu (43). Jelikož daná věc souvisí s otázkou dodatečné podpory k pokrytí vyšších nákladů probíhajícího projektu, nemůže Kontrolní úřad vycházet z předpokladu týkajícího se existence motivačního účinku v případě žádostí o podporu podaných před zahájením prací. V únoru 2011 zahájila společnost Finnfjord projekt v hodnotě 700 milionů NOK na základě poskytnuté podpory ve výši 175 milionů NOK.

43

| (68) | Kontrolní úřad však nevylučuje motivační účinek podpory u již zahájeného projektu, jestliže poskytnutí podpory jednoznačně zajistí dokončení projektů, jež by jinak nebyly dokončeny, nebo zvýšení ochrany životního prostředí, ke kterému by jinak nedošlo (44). Při posuzování motivačního účinku podpory na tomto základě je nutno podrobně přezkoumat hypotetickou srovnávací situaci, tj. to, co by společnost učinila bez podpory. |
| --- | --- |

(68)

Kontrolní úřad však nevylučuje motivační účinek podpory u již zahájeného projektu, jestliže poskytnutí podpory jednoznačně zajistí dokončení projektů, jež by jinak nebyly dokončeny, nebo zvýšení ochrany životního prostředí, ke kterému by jinak nedošlo (44). Při posuzování motivačního účinku podpory na tomto základě je nutno podrobně přezkoumat hypotetickou srovnávací situaci, tj. to, co by společnost učinila bez podpory.

44

| (69) | Společnost dokončila projekt v říjnu 2012, aniž by byla podpora vyplacena. Na základě poskytnutých informací a předložených důkazů se Kontrolní úřad nedomnívá, že společnost Finnfjord v období od února 2011 až do dokončení projektu v říjnu 2012 skutečně zvažovala ukončení projektu, omezení jeho rozsahu či jeho pozastavení. S odkazem na závěry vyvozené na zasedání správní rady dne 25. září 2012 se zdá, že společnost kvůli nadměrným nákladům vážně neuvažovala o ukončení nebo odložení projektu, a to zcela ani části, ani o omezení jeho rozsahu. Zápis ze zasedání správní rady dne 25. září 2012 uvádí, že společnost Finnfjord měla v úmyslu požádat společnosti Enova a IN o další úvěrové financování a že by případná podpora byla přímo použita k snížení úvěru, který by se společnost Finnfjord snažila získat od společnosti SNN. |
| --- | --- |

(69)

Společnost dokončila projekt v říjnu 2012, aniž by byla podpora vyplacena. Na základě poskytnutých informací a předložených důkazů se Kontrolní úřad nedomnívá, že společnost Finnfjord v období od února 2011 až do dokončení projektu v říjnu 2012 skutečně zvažovala ukončení projektu, omezení jeho rozsahu či jeho pozastavení. S odkazem na závěry vyvozené na zasedání správní rady dne 25. září 2012 se zdá, že společnost kvůli nadměrným nákladům vážně neuvažovala o ukončení nebo odložení projektu, a to zcela ani části, ani o omezení jeho rozsahu. Zápis ze zasedání správní rady dne 25. září 2012 uvádí, že společnost Finnfjord měla v úmyslu požádat společnosti Enova a IN o další úvěrové financování a že by případná podpora byla přímo použita k snížení úvěru, který by se společnost Finnfjord snažila získat od společnosti SNN.

| (70) | Toto zjištění podpořila společnost ve svých připomínkách k rozhodnutí Kontrolního úřadu o zahájení formálního vyšetřovacího řízení. Ačkoli společnost poukázala na potřebu dalšího financování ve výši [80–95] milionů NOK a tvrdila (jak se zdá), že situace, v níž se nacházela, naznačuje, že zvažovala upuštění od projektu, je to v rozporu s jinými prohlášeními společnosti, v nichž se odkazuje na neexistenci „svobodné vůle“ (viz 42. bod odůvodnění), a především se skutečností, že společnost Finnfjord projekt dokončila, aniž by byla podpora vyplacena. |
| --- | --- |

(70)

Toto zjištění podpořila společnost ve svých připomínkách k rozhodnutí Kontrolního úřadu o zahájení formálního vyšetřovacího řízení. Ačkoli společnost poukázala na potřebu dalšího financování ve výši [80–95] milionů NOK a tvrdila (jak se zdá), že situace, v níž se nacházela, naznačuje, že zvažovala upuštění od projektu, je to v rozporu s jinými prohlášeními společnosti, v nichž se odkazuje na neexistenci „svobodné vůle“ (viz 42. bod odůvodnění), a především se skutečností, že společnost Finnfjord projekt dokončila, aniž by byla podpora vyplacena.

| (71) | Pokud se společnost domnívala, že nemá jinou možnost než v projektu pokračovat, neposkytla by podpora společnosti žádnou pobídku, jelikož by společnost projekt dokončila – s podporou, nebo bez podpory. Jinými slovy, hypotetickým srovnávacím scénářem je to, že společnost Finnfjord dokončí projekt bez prodlev a bez omezení jeho rozsahu i bez podpory. |
| --- | --- |

(71)

Pokud se společnost domnívala, že nemá jinou možnost než v projektu pokračovat, neposkytla by podpora společnosti žádnou pobídku, jelikož by společnost projekt dokončila – s podporou, nebo bez podpory. Jinými slovy, hypotetickým srovnávacím scénářem je to, že společnost Finnfjord dokončí projekt bez prodlev a bez omezení jeho rozsahu i bez podpory.

| (72) | Kontrolní úřad nepřesvědčilo tvrzení, že podpora vedla k poskytnutí finančního balíčku ve výši [80–95] milionů NOK a že byla nezbytná zejména pro úvěr od společnosti SNN ve výši [45–60] milionů NOK. I když je úvěr společnosti SNN poskytnut pod podmínkou, že společnost IN udělí podporu ve výši 16 milionů NOK, finanční prostředky (od společnosti SNN i společnosti IN) byly vyplaceny bez předchozího schválení dodatečné podpory Kontrolním úřadem. To prokazuje, že úvěry lze od poskytnuté podpory oddělit. Věřitel, který by jako podmínku dalšího financování vyžadoval skutečné vyplacení podpory, by před vyplacením dalšího dluhového kapitálu počkal na schválení Kontrolním úřadem, je-li to rozhodující pro existenci finančního balíčku. Z informací, které byly Kontrolnímu úřadu poskytnuty, mimoto nevyplývá, že by společnost Finnfjord musela úvěry ihned splatit, pokud by Kontrolní úřad podporu neschválil. |
| --- | --- |

(72)

Kontrolní úřad nepřesvědčilo tvrzení, že podpora vedla k poskytnutí finančního balíčku ve výši [80–95] milionů NOK a že byla nezbytná zejména pro úvěr od společnosti SNN ve výši [45–60] milionů NOK. I když je úvěr společnosti SNN poskytnut pod podmínkou, že společnost IN udělí podporu ve výši 16 milionů NOK, finanční prostředky (od společnosti SNN i společnosti IN) byly vyplaceny bez předchozího schválení dodatečné podpory Kontrolním úřadem. To prokazuje, že úvěry lze od poskytnuté podpory oddělit. Věřitel, který by jako podmínku dalšího financování vyžadoval skutečné vyplacení podpory, by před vyplacením dalšího dluhového kapitálu počkal na schválení Kontrolním úřadem, je-li to rozhodující pro existenci finančního balíčku. Z informací, které byly Kontrolnímu úřadu poskytnuty, mimoto nevyplývá, že by společnost Finnfjord musela úvěry ihned splatit, pokud by Kontrolní úřad podporu neschválil.

| (73) | Aby byla podpora slučitelná s fungováním Dohody o EHP, musí být nezbytná. Podpora nesmí subvencovat náklady na činnost, které by podniku vznikly v každém případě, a nesmí vynahrazovat běžná podnikatelská rizika hospodářské činnosti (45). Podpora na dodatečné náklady, které vznikly v důsledku nepředvídatelných vnějších faktorů, jež nelze považovat za součást běžných podnikatelských rizik hospodářské činnosti, by se však měla považovat za slučitelnou s fungováním Dohody o EHP (46). |
| --- | --- |

(73)

Aby byla podpora slučitelná s fungováním Dohody o EHP, musí být nezbytná. Podpora nesmí subvencovat náklady na činnost, které by podniku vznikly v každém případě, a nesmí vynahrazovat běžná podnikatelská rizika hospodářské činnosti (45). Podpora na dodatečné náklady, které vznikly v důsledku nepředvídatelných vnějších faktorů, jež nelze považovat za součást běžných podnikatelských rizik hospodářské činnosti, by se však měla považovat za slučitelnou s fungováním Dohody o EHP (46).

45

46

| (74) | Kontrolní úřad uvádí, že se společnost Finnfjord v únoru 2011, kdy čelila nárůstu nákladů z 511,66 milionu NOK na 700 milionů NOK, rozhodla v projektu pokračovat bez toho, aby žádala o další podporu. Příslušnými náklady, jichž se toto šetření týká, je proto zvýšení o [80–95] milionů NOK, a to z 700 milionů NOK na [přibližně 800] milionů NOK. To představuje nárůst přibližně o [...] %. |
| --- | --- |

(74)

Kontrolní úřad uvádí, že se společnost Finnfjord v únoru 2011, kdy čelila nárůstu nákladů z 511,66 milionu NOK na 700 milionů NOK, rozhodla v projektu pokračovat bez toho, aby žádala o další podporu. Příslušnými náklady, jichž se toto šetření týká, je proto zvýšení o [80–95] milionů NOK, a to z 700 milionů NOK na [přibližně 800] milionů NOK. To představuje nárůst přibližně o [...] %.

| (75) | Podle poskytnutých informací (jak je popsáno v 22. bodě odůvodnění) souviselo zvýšení nákladů s úpravou stávajícího strojního zařízení a tří stávajících pecí, úpravami kouřovodů, zařízením v turbínové hale a ostatních budovách, delším výpadkem výroby oproti očekávání a dokončením stavebních prací a montáže. To představuje zvýšení druhů nákladů, které by společnost podle očekávání brala v úvahu při plánování projektu tohoto typu, a jedná se o běžná podnikatelská rizika dotyčné hospodářské činnosti. Nelze mít za to, že zvýšení nákladů bylo způsobeno vnějšími faktory, a nezdá se, že je nebylo možno předvídat. Dotyčný případ lze proto odlišit od případu týkajícího se slévárny hliníku Helguvík (47), na nějž společnost Finnfjord poukázala. V uvedeném případě měl příjemce podpory potíže získat financování během mimořádné finanční krize na Islandu v roce 2008, což byla okolnost, kterou lze právem považovat za nepředvídatelný vnější faktor. Na základě výše uvedených skutečností zastává Kontrolní úřad názor, že norské orgány prostřednictvím oznámeného opatření podpory zamýšlejí vynahradit společnosti Finnfjord běžná podnikatelská rizika prováděného projektu. |
| --- | --- |

(75)

Podle poskytnutých informací (jak je popsáno v 22. bodě odůvodnění) souviselo zvýšení nákladů s úpravou stávajícího strojního zařízení a tří stávajících pecí, úpravami kouřovodů, zařízením v turbínové hale a ostatních budovách, delším výpadkem výroby oproti očekávání a dokončením stavebních prací a montáže. To představuje zvýšení druhů nákladů, které by společnost podle očekávání brala v úvahu při plánování projektu tohoto typu, a jedná se o běžná podnikatelská rizika dotyčné hospodářské činnosti. Nelze mít za to, že zvýšení nákladů bylo způsobeno vnějšími faktory, a nezdá se, že je nebylo možno předvídat. Dotyčný případ lze proto odlišit od případu týkajícího se slévárny hliníku Helguvík (47), na nějž společnost Finnfjord poukázala. V uvedeném případě měl příjemce podpory potíže získat financování během mimořádné finanční krize na Islandu v roce 2008, což byla okolnost, kterou lze právem považovat za nepředvídatelný vnější faktor. Na základě výše uvedených skutečností zastává Kontrolní úřad názor, že norské orgány prostřednictvím oznámeného opatření podpory zamýšlejí vynahradit společnosti Finnfjord běžná podnikatelská rizika prováděného projektu.

slévárny hliníku Helguvík

47

| (76) | Kontrolní úřad uznává, že by se výsledek jeho posouzení mohl lišit, pokud by norské orgány místo navržení dvou pevně stanovených částek podpory (od společnosti Enova a posléze od společnosti IN) poskytly podporu na uhrazení určitého procentního podílu způsobilých nákladů projektu. Tak by tomu bylo zejména v případě, je-li rozsah nepředvídaných dodatečných nákladů značný a je-li spojen se skutečností, že projekt je inovativní a že náklady lze vzhledem k jejich povaze předem obtížně odhadnout. Toto tvrzení však není s ohledem na skutečnosti, které byly Kontrolnímu úřadu v daném případě předloženy, relevantní. |
| --- | --- |

(76)

Kontrolní úřad uznává, že by se výsledek jeho posouzení mohl lišit, pokud by norské orgány místo navržení dvou pevně stanovených částek podpory (od společnosti Enova a posléze od společnosti IN) poskytly podporu na uhrazení určitého procentního podílu způsobilých nákladů projektu. Tak by tomu bylo zejména v případě, je-li rozsah nepředvídaných dodatečných nákladů značný a je-li spojen se skutečností, že projekt je inovativní a že náklady lze vzhledem k jejich povaze předem obtížně odhadnout. Toto tvrzení však není s ohledem na skutečnosti, které byly Kontrolnímu úřadu v daném případě předloženy, relevantní.

| (77) | Kontrolní úřad zdůrazňuje, že je na norských orgánech, aby prokázaly, že jsou splněny podmínky pro výjimku z čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP (48). Skutečnosti a tvrzení, jež norské orgány (a společnost Finnfjord) předložily, Kontrolní úřad nepřesvědčily, že oznámená podpora od společnosti IN má motivační účinek a že je nezbytná. |
| --- | --- |

(77)

Kontrolní úřad zdůrazňuje, že je na norských orgánech, aby prokázaly, že jsou splněny podmínky pro výjimku z čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP (48). Skutečnosti a tvrzení, jež norské orgány (a společnost Finnfjord) předložily, Kontrolní úřad nepřesvědčily, že oznámená podpora od společnosti IN má motivační účinek a že je nezbytná.

48

| (78) | Na základě výše uvedených skutečností vyvodil Kontrolní úřad závěr, že oznámená podpora ve prospěch společnosti Finnfjord poskytnutá společností IN nemá motivační účinek a že není nezbytná. Jelikož podpora již z těchto důvodů není slučitelná s fungováním Dohody o EHP, neposoudí Kontrolní úřad vhodnost podpory ani její přiměřenost. |
| --- | --- |

(78)

Na základě výše uvedených skutečností vyvodil Kontrolní úřad závěr, že oznámená podpora ve prospěch společnosti Finnfjord poskytnutá společností IN nemá motivační účinek a že není nezbytná. Jelikož podpora již z těchto důvodů není slučitelná s fungováním Dohody o EHP, neposoudí Kontrolní úřad vhodnost podpory ani její přiměřenost.

6.   Závěr – podpora není slučitelná

Závěr – podpora není slučitelná

| (79) | Na základě informací, které norské orgány poskytly, dospěl Kontrolní úřad k závěru, že navrhovaný příspěvek ve výši 16 milionů NOK vyplacený v hotovosti společností IN ve prospěch společnosti Finnfjord představuje státní podporu ve smyslu čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP. |
| --- | --- |

(79)

Na základě informací, které norské orgány poskytly, dospěl Kontrolní úřad k závěru, že navrhovaný příspěvek ve výši 16 milionů NOK vyplacený v hotovosti společností IN ve prospěch společnosti Finnfjord představuje státní podporu ve smyslu čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP.

| (80) | Kontrolní úřad vyvodil závěr, že tato podpora není slučitelná s fungováním Dohody o EHP. Norské orgány proto nemohou podporu poskytnout. |
| --- | --- |

(80)

Kontrolní úřad vyvodil závěr, že tato podpora není slučitelná s fungováním Dohody o EHP. Norské orgány proto nemohou podporu poskytnout.

| (81) | Kontrolní úřad norské orgány žádá, aby kopii tohoto rozhodnutí předaly neprodleně společnosti Finnfjord, |
| --- | --- |

(81)

Kontrolní úřad norské orgány žádá, aby kopii tohoto rozhodnutí předaly neprodleně společnosti Finnfjord,

PŘIJAL TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

1.   Přímý grant ve výši 16 milionů NOK ve prospěch společnosti Finnfjord, který norské orgány oznámily dne 26. června 2013, není slučitelný s fungováním Dohody o EHP.

2.   Grant proto nelze poskytnout.

3.   Formální vyšetřovací řízení je tímto ukončeno.

Článek 2

Toto rozhodnutí je určeno Norskému království.

Článek 3

Pouze anglické znění tohoto rozhodnutí je závazné.

V Bruselu dne 8. dubna 2015.

Za Kontrolní úřad ESVO

Oda Helen SLETNES

předsedkyně

Helga JÓNSDÓTTIR

členka kolegia

---

(*1)  V této nedůvěrné verzi rozhodnutí jsou vynechány informace, na něž se vztahuje profesní tajemství. Vynechané informace jsou označeny následovně: [...]. Pokud byly vynechány číselné údaje, je případně uvedeno jejich rozpětí.

*1

(1)  
  Úř. věst. C 278, 22.9.2011, s. 6 a dodatek EHP č. 51, 22.9.2011, s. 1.

1

(2)  Dokumenty č. 676810, 676812, 676814-676816, 676819, 676822, 676823, 676825-676827, 676829 a 676832-676834.

2

(3)  Dokument č. 677212.

3

(4)  Dokumenty č. 680603-680605 a 680866-680868.

4

(5)  Dokument č. 681073.

5

(6)  Dokumenty č. 683806, 683807, 683809, 683810, 683813, 683814, 683817 a 683819.

6

(7)  Dokument č. 686086.

7

(8)  Dokument č. 700230.

8

(9)  
  Úř. věst. C 108, 10.4.2014, s. 2 a dodatek EHP č. 22, 10.4.2014, s. 19.

9

(10)  Dopis společnosti Finnfjord, nedatovaný, který Kontrolní úřad zaevidoval dne 16. dubna 2014 (dokument č. 705906).

10

(11)  Dokument č. 708022.

11

(12)  Dokument č. 710453.

12

(13)  Dokumenty č. 723413-723421 a 723424.

13

(14)  Dokument č. 725001.

14

(15)  Dokumenty č. 726975-726980 a 726985.

15

(16)  Dokument č. 726981.

16

(17)  Dokument č. 729928.

17

(18)  LOV 2003-12-19-130 Lov om Innovasjon Norge.

18

Lov om Innovasjon Norge

(19)  V norštině: Statsforetak. Společnost Enova je zřízena podle zákona č. 71 ze dne 30. srpna 1991 o státních podnicích.

19

Statsforetak

(20)  Rozhodnutí Kontrolního úřadu ESVO č. 125/06/KOL ze dne 3. května 2006 o Norském fondu energetiky (Norwegian Energy Fund) (Norsko) (Úř. věst. L 189, 17.7.2008, s. 36) a dodatek EHP č. 43, 17.7.2008, s. 1.

20

(21)  
  Úř. věst. C 314, 27.10.2011, s. 4 a dodatek EHP č. 58, 27.10.2011, s. 2.

21

(22)  Soutěžní řízení týkající se podpory v rámci režimu Fondu energetiky je popsáno v rozhodnutí Kontrolního úřadu č. 248/11/COL (citováno výše), 27.–36. bod odůvodnění.

22

(23)  Viz rozhodnutí Kontrolního úřadu č. 248/11/COL (citováno výše), 37. bod odůvodnění.

23

(24)  K dispozici na internetových stránkách společnosti Finnfjord: http://www.finnfjord.no/weve_got_the_power

24

(25)  Dopis norských orgánů ze dne 18. září 2013 (dokument č. 683806). Překlad Kontrolního úřadu:
  „Eventuelle tilskudd/lån fra Enova og Innovasjon Norge, vil gå til direkte reduksjon av omsøkte likviditetslån
  “.

25

„Eventuelle tilskudd/lån fra Enova og Innovasjon Norge, vil gå til direkte reduksjon av omsøkte likviditetslån

(26)  Podle společnosti IN: „V době, kdy společnost Finnfjord [...] požádala o financování ve výši [80–95] milionů NOK, již společnost [SNN] schválila úvěr ve stejné výši, podmínky týkající se zajištění však nebyly pro společnost [IN] přijatelné“. Dopis společnosti IN ze dne 18. září 2013 určený Kontrolnímu úřadu, s. 12.

26

(27)  Norská mezibankovní nabídková sazba.

27

(28)  Tuto podporu Kontrolní úřad schválil rozhodnutím č. 304/13/COL (Úř. věst. C 330, 14.11.2013, s. 7 a dodatek EHP č. 63, 14.11.2013, s. 5).

28

(29)  
  Úř. věst. L 144, 10.6.2010, s. 1 a dodatek EHP č. 29, 10.6.2010, s. 1.

29

(30)  Rozhodnutí č. 344/09/COL, slévárna hliníku Helguvík (Úř. věst. C 294, 3.12.2009, s. 17 a dodatek EHP č. 64, 3.12.2009, s. 10).

30

slévárna hliníku Helguvík

(31)  Mj. rozhodnutí Kontrolního úřadu č. 503/08/COL, Test Centre Mongstad (Úř. věst. C 297, 20.11.2008, s. 11 a dodatek EHP č. 69, 20.11.2008, s. 2) a rozhodnutí Komise ve věci N 117/2007, Dekontaminace areálu podniku „Neue Maxhütte Stahlwerke GmbH“ společností „57 Profi-Start GmbH“ (Úř. věst. C 275, 16.11.2007, s. 2).

31

Test Centre Mongstad

(32)  Věc Norsko v. Kontrolní úřad ESVO, E-6/98, Recueil 1999, s. 76, bod 59; věc Philip Morris v. Komise, 730/79, EU:C:1980:209, bod 11, v němž se uvádí: „V případech, kdy státní finanční podpora posiluje postavení podniku ve srovnání s jinými podniky soutěžícími v obchodu uvnitř Společenství, je nutné na posledně jmenované nahlížet jako na ovlivněné takovou podporou.“

32

Norsko v. Kontrolní úřad ESVO

Philip Morris v. Komise

(33)  Jak je popsáno v rozhodnutí Kontrolního úřadu č. 39/11/COL (citováno výše).

33

(34)  Nařízení Komise (ES) č. 800/2008 ze dne 6. srpna 2008, kterým se v souladu s články 87 a 88 Smlouvy o ES prohlašují určité kategorie podpory za slučitelné se společným trhem (obecné nařízení o blokových výjimkách) (Úř. věst. L 214, 9.8.2008, s. 3), začleněno do bodu 1j přílohy XV Dohody o EHP.

34

Viz čl. 6 odst. 1 písm. b) ve spojení s čl. 7 odst. 1 tehdy platného obecného nařízení o blokových výjimkách.

V čl. 6 odst. 1 písm. b) je stanoveno: „Toto nařízení se nevztahuje na jednotlivou podporu, která byla poskytnuta buď ad hoc, nebo na základě režimu, a jejíž hrubý grantový ekvivalent přesahuje tyto prahové hodnoty: (...) b) investiční podpora na ochranu životního prostředí: 7,5 milionu EUR na podnik a investiční projekt“.

ad hoc

(35)  Čl. 7 odst. 1 zní takto: „Při zjišťování, zda jsou dodržovány individuální prahové hodnoty oznamovací povinnosti stanovené v článku 6 a maximální intenzity podpory stanovené v kapitole II, se přihlíží k celkové částce veřejné podpory u podpořené činnosti nebo projektu bez ohledu na to, zda je tato podpora financována z místních, regionálních, celostátních zdrojů či ze zdrojů Společenství.“

35

(36)  Dosud nezveřejněno v Úř. věst. ani dodatku EHP, k dispozici na internetových stránkách Kontrolního úřadu: http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/

36

(37)  Bod 237 pokynů pro podporu v oblasti životního prostředí a energetiky.

37

(38)  Bod 237 pokynů pro podporu v oblasti životního prostředí a energetiky.

38

(39)  Bod 238 pokynů pro podporu v oblasti životního prostředí a energetiky. Kontrolní úřad podotýká, že bude pokyny k podpoře na ochranu životního prostředí uplatňovat na podpory poskytnuté na základě schválených režimů podpory, u nichž musí přijmout rozhodnutí poté, co se staly použitelnými pokyny pro podporu v oblasti životního prostředí a energetiky. V daném případě však má Kontrolní úřad za to, že oznámená podpora nebyla poskytnuta na základě režimu podpory, který byl schválen Kontrolním úřadem.

39

schválených

(40)  V bodě 14 podbodě 2 pokynů pro podporu v oblasti životního prostředí a energetiky je „energetická účinnost“ definována jako množství uspořené energie určené měřením nebo odhadem spotřeby před provedením opatření ke zvýšení energetické účinnosti a po něm při zajištění normalizace vnějších podmínek, které spotřebu energie ovlivňují.

40

(41)  Body 139 a 44 pokynů pro podporu v oblasti životního prostředí a energetiky. Viz rovněž body 171–173 pokynů k podpoře na ochranu životního prostředí, jakož i body 27–29.

41

(42)  Bod 44 pokynů pro podporu v oblasti životního prostředí a energetiky. Viz rovněž bod 142 pokynů k podpoře na ochranu životního prostředí.

42

(43)  Bod 45 pokynů pro podporu v oblasti životního prostředí a energetiky. Viz rovněž bod 143 pokynů k podpoře na ochranu životního prostředí.

43

(44)  Věc Kronoply v. Komise, T-162/06, EU:T:2009:2, bod 85. Rozsudek potvrzený odvolacím soudem v řízení ve věci Kronoply v. Komise, C-117/09 P, EU:C:2010:370.

44

Kronoply v. Komise

Kronoply v. Komise

(45)  Bod 44 pokynů pro podporu v oblasti životního prostředí a energetiky.

45

(46)  Věc Kronoply v. Komise, T-162/06, EU:T:2009:2, bod 88.

46

Kronoply v. Komise

(47)  Citováno výše.

47

(48)  Věc Komise v. Government of Gibraltar a Spojené království, C-106/09 P, EU:C:2011:732, bod 147. Věc Itálie v. Komise, C-372/97, EU:C:2004:234, bod 81. Věc Itálie v. Komise, C-364/90, EU:C:1993:157, bod 20. Věc Olympiaki Aeroporia Ypiresies AE v. Komise, T-68/03, EU:T:2007:253, bod 34.

48

Komise v. Government of Gibraltar a Spojené království

Itálie v. Komise

Itálie v. Komise

Olympiaki Aeroporia Ypiresies AE v. Komise

---

| 9.6.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 152/59 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 152/59

---

ROZHODNUTÍ KONTROLNÍHO ÚŘADU ESVO

č. 357/15/KOL

ze dne 23. září 2015

o ukončení formálního vyšetřovacího řízení ve věci státní podpory ve prospěch fotbalového klubu Sandefjord Fotball AS [2016/906]

KONTROLNÍ ÚŘAD ESVO (DÁLE JEN „KONTROLNÍ ÚŘAD“),

s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru (dále jen „Dohoda o EHP“), a zejména na článek 61 a protokol 26 této dohody,

s ohledem na Dohodu mezi státy ESVO o zřízení Kontrolního úřadu a Soudního dvora (dále jen „Dohoda o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru“), a zejména na článek 24 této dohody,

s ohledem na protokol 3 Dohody o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru (dále jen „protokol 3“), a zejména na čl. 7 odst. 3 části II,

vzhledem k těmto důvodům:

I.   SKUTEČNOSTI

SKUTEČNOSTI

1.   Postup

Postup

| (1) | Po obdržení několika stížností a informací o trhu zpravil Kontrolní úřad dne 31. října 2013 norské orgány o tvrzeních týkajících se údajné státní podpory v souvislosti s financováním nového fotbalového stadionu v Sandefjordu (dokument č. 686574). V téže korespondenci si Kontrolní úřad vyžádal informace o údajném opatření podpory, které norské orgány poskytly dne 29. listopadu 2013 (dokumenty č. 691773 a 691774). |
| --- | --- |

(1)

Po obdržení několika stížností a informací o trhu zpravil Kontrolní úřad dne 31. října 2013 norské orgány o tvrzeních týkajících se údajné státní podpory v souvislosti s financováním nového fotbalového stadionu v Sandefjordu (dokument č. 686574). V téže korespondenci si Kontrolní úřad vyžádal informace o údajném opatření podpory, které norské orgány poskytly dne 29. listopadu 2013 (dokumenty č. 691773 a 691774).

| (2) | Kontrolní úřad si dne 16. ledna 2014 vyžádal od norských orgánů další informace (dokument č. 694963), které byly poskytnuty dne 14. února 2014 (dokument č. 699518). |
| --- | --- |

(2)

Kontrolní úřad si dne 16. ledna 2014 vyžádal od norských orgánů další informace (dokument č. 694963), které byly poskytnuty dne 14. února 2014 (dokument č. 699518).

| (3) | Na základě informací, které měl Kontrolní úřad k dispozici, se dne 22. října 2014 rozhodl přijmout v souvislosti s podporou ve prospěch fotbalového klubu Sandefjord Fotball AS rozhodnutí č. 444/14/COL o zahájení formálního vyšetřovacího řízení a vyzval norské orgány k podání připomínek. Dotyčné rozhodnutí bylo dne 15. ledna 2015 zveřejněno v Úředním věstníku a třetí strany byly vyzvány, aby případné připomínky podaly ve lhůtě jednoho měsíce od zveřejnění. |
| --- | --- |

(3)

Na základě informací, které měl Kontrolní úřad k dispozici, se dne 22. října 2014 rozhodl přijmout v souvislosti s podporou ve prospěch fotbalového klubu Sandefjord Fotball AS rozhodnutí č. 444/14/COL o zahájení formálního vyšetřovacího řízení a vyzval norské orgány k podání připomínek. Dotyčné rozhodnutí bylo dne 15. ledna 2015 zveřejněno v Úředním věstníku a třetí strany byly vyzvány, aby případné připomínky podaly ve lhůtě jednoho měsíce od zveřejnění.

Úředním věstníku

| (4) | Norským orgánům byla lhůta pro podání připomínek prodloužena do dne 23. prosince 2014 a připomínky byly podány k tomuto datu (dokumenty č. 733899–733901). Kontrolní úřad neobdržel žádné další připomínky. |
| --- | --- |

(4)

Norským orgánům byla lhůta pro podání připomínek prodloužena do dne 23. prosince 2014 a připomínky byly podány k tomuto datu (dokumenty č. 733899–733901). Kontrolní úřad neobdržel žádné další připomínky.

2.   Příjemce – fotbalový klub Sandefjord Fotball AS

Příjemce – fotbalový klub Sandefjord Fotball AS

| (5) | Fotbalový klub Sandefjord Fotball je sdružení, které bylo založeno v roce 1998 na základě dohody o spolupráci mezi dvěma největšími fotbalovými kluby v oblasti Sandefjordu, a to Sandefjord Ballklubb a IL Runar. Cílem spolupráce bylo vytvoření profesionálního fotbalového týmu v Sandefjordu, který by se mohl dostat do nejvyšší norské ligy. |
| --- | --- |

(5)

Fotbalový klub Sandefjord Fotball je sdružení, které bylo založeno v roce 1998 na základě dohody o spolupráci mezi dvěma největšími fotbalovými kluby v oblasti Sandefjordu, a to Sandefjord Ballklubb a IL Runar. Cílem spolupráce bylo vytvoření profesionálního fotbalového týmu v Sandefjordu, který by se mohl dostat do nejvyšší norské ligy.

| (6) | Sandefjord Fotball AS, společnost s ručením omezeným, vede profesionální („elitní“) tým (1). Spolupráce mezi fotbalovým klubem Sandefjord a společností Sandefjord Fotball AS je založena na požadavcích Norské fotbalové asociace. Klub dále vede amatérský tým a juniorský fotbalový tým. Provozuje rovněž letní fotbalové školy a pořádá regionální fotbalové soutěže pro mladé amatérské hráče. |
| --- | --- |

(6)

Sandefjord Fotball AS, společnost s ručením omezeným, vede profesionální („elitní“) tým (1). Spolupráce mezi fotbalovým klubem Sandefjord a společností Sandefjord Fotball AS je založena na požadavcích Norské fotbalové asociace. Klub dále vede amatérský tým a juniorský fotbalový tým. Provozuje rovněž letní fotbalové školy a pořádá regionální fotbalové soutěže pro mladé amatérské hráče.

1

3.   Popis opatření

Popis opatření

3.1   
  Souvislosti

Souvislosti

| (7) | Do roku 2007 používal elitní tým fotbalového klubu Sandefjord k tréninkům a zápasům stadion v Bugårdsparkenu, který vlastnila obec. Tento stadion však nevyhovoval požadavkům Norské fotbalové federace, které se vztahují na kluby v nejvyšší lize. Náklady na modernizaci stávajícího stadionu se odhadovaly na přibližně 40 milionů NOK, přičemž obec Sandefjord nebyla ochotna investici uskutečnit. |
| --- | --- |

(7)

Do roku 2007 používal elitní tým fotbalového klubu Sandefjord k tréninkům a zápasům stadion v Bugårdsparkenu, který vlastnila obec. Tento stadion však nevyhovoval požadavkům Norské fotbalové federace, které se vztahují na kluby v nejvyšší lize. Náklady na modernizaci stávajícího stadionu se odhadovaly na přibližně 40 milionů NOK, přičemž obec Sandefjord nebyla ochotna investici uskutečnit.

3.2   
  Výstavba nového stadionu

Výstavba nového stadionu

| (8) | V roce 2005 jednaly obec Sandefjord a fotbalový klub Sandefjord Fotball AS o možnosti výstavby nového stadionu. Obec souhlasila s tím, že poskytne potřebný pozemek, a fotbalový klub Sandefjord Fotball AS měl stadion financovat a provozovat. |
| --- | --- |

(8)

V roce 2005 jednaly obec Sandefjord a fotbalový klub Sandefjord Fotball AS o možnosti výstavby nového stadionu. Obec souhlasila s tím, že poskytne potřebný pozemek, a fotbalový klub Sandefjord Fotball AS měl stadion financovat a provozovat.

| (9) | Obec získala v oblasti Pindsle několik pozemků za celkovou částku ve výši přibližně 3,7 milionu NOK. Dotyčné pozemky byly v té době vedeny jako zemědělská půda. Rozhodnutí obce ze dne 6. září 2005, kterým bylo nabytí pozemků schváleno, předpokládalo, že po změně územního plánu budou pozemky určeny ke komerčnímu využití a že se bude vyžadovat výstavba stadionu. Podle nového územního plánu byly pozemky rozděleny na dvě části: pozemek č. 152/96 byl určen k smíšenému použití pro účely stadionu a pro komerční účely a pozemek č. 152/97 byl určen ke komerčnímu využití. Dohodou ze dne 28. listopadu 2006 pak byly oba pozemky převedeny na dvě dceřiné společnosti fotbalového klubu Sandefjord Fotball AS, které jsou zcela v jeho vlastnictví: pozemek č. 152/96 na společnost Sandefjord Fotball Stadion AS a pozemek č. 152/97 na společnost Sandefjord Fotball Næring AS. |
| --- | --- |

(9)

Obec získala v oblasti Pindsle několik pozemků za celkovou částku ve výši přibližně 3,7 milionu NOK. Dotyčné pozemky byly v té době vedeny jako zemědělská půda. Rozhodnutí obce ze dne 6. září 2005, kterým bylo nabytí pozemků schváleno, předpokládalo, že po změně územního plánu budou pozemky určeny ke komerčnímu využití a že se bude vyžadovat výstavba stadionu. Podle nového územního plánu byly pozemky rozděleny na dvě části: pozemek č. 152/96 byl určen k smíšenému použití pro účely stadionu a pro komerční účely a pozemek č. 152/97 byl určen ke komerčnímu využití. Dohodou ze dne 28. listopadu 2006 pak byly oba pozemky převedeny na dvě dceřiné společnosti fotbalového klubu Sandefjord Fotball AS, které jsou zcela v jeho vlastnictví: pozemek č. 152/96 na společnost Sandefjord Fotball Stadion AS a pozemek č. 152/97 na společnost Sandefjord Fotball Næring AS.

| (10) | Podle dohody odpovídal za zajištění potřebných finančních prostředků pro výstavbu stadionu fotbalový klub Sandefjord Fotball AS. Stavební náklady projektu byly odhadnuty na 110 milionů NOK. Fotbalový klub Sandefjord Fotball AS měl přispět částkou ve výši 70 milionů NOK pocházející z jeho vlastních zdrojů a od externích investorů, z prodeje práv na označení atd. a s ohledem na zbývající částku ve výši 40 milionů NOK si měl vzít úvěr. Příspěvek fotbalového klubu Sandefjord Fotball AS měl být získán částečně prodejem pozemku určeného ke komerčnímu využití (pozemek č. 152/97) společnosti Pindsle Property AS. |
| --- | --- |

(10)

Podle dohody odpovídal za zajištění potřebných finančních prostředků pro výstavbu stadionu fotbalový klub Sandefjord Fotball AS. Stavební náklady projektu byly odhadnuty na 110 milionů NOK. Fotbalový klub Sandefjord Fotball AS měl přispět částkou ve výši 70 milionů NOK pocházející z jeho vlastních zdrojů a od externích investorů, z prodeje práv na označení atd. a s ohledem na zbývající částku ve výši 40 milionů NOK si měl vzít úvěr. Příspěvek fotbalového klubu Sandefjord Fotball AS měl být získán částečně prodejem pozemku určeného ke komerčnímu využití (pozemek č. 152/97) společnosti Pindsle Property AS.

| (11) | Kromě výstavby stadionu ukládala dohoda řadu dalších povinností. Fotbalový klub Sandefjord Fotball AS souhlasil zejména s provedením silničních prací na pozemku stadionu a s uhrazením nákladů v souvislosti s ukončením provozu starého stadionu, včetně oprav. |
| --- | --- |

(11)

Kromě výstavby stadionu ukládala dohoda řadu dalších povinností. Fotbalový klub Sandefjord Fotball AS souhlasil zejména s provedením silničních prací na pozemku stadionu a s uhrazením nákladů v souvislosti s ukončením provozu starého stadionu, včetně oprav.

| (12) | Krátce po podpisu dohody získala podíly ve společnosti Sandefjord Fotball Næring AS, která vlastnila pozemek č. 152/97, společnost Pindsle Property AS, a to za částku ve výši 40 milionů NOK. Před prodejem nebyla dotyčná společnost oceněna. |
| --- | --- |

(12)

Krátce po podpisu dohody získala podíly ve společnosti Sandefjord Fotball Næring AS, která vlastnila pozemek č. 152/97, společnost Pindsle Property AS, a to za částku ve výši 40 milionů NOK. Před prodejem nebyla dotyčná společnost oceněna.

| (13) | Nový stadion byl dokončen v červenci 2007 a celkové stavební náklady činily 110 milionů NOK (2). Kromě fotbalového hřiště a tribuny je součástí stadionu celá řada dalšího vybavení, včetně atletické dráhy, posilovny a zasedacích místností. Tato zařízení jsou bezplatně pronajímána jiným (zejména amatérským sportovním) organizacím. |
| --- | --- |

(13)

Nový stadion byl dokončen v červenci 2007 a celkové stavební náklady činily 110 milionů NOK (2). Kromě fotbalového hřiště a tribuny je součástí stadionu celá řada dalšího vybavení, včetně atletické dráhy, posilovny a zasedacích místností. Tato zařízení jsou bezplatně pronajímána jiným (zejména amatérským sportovním) organizacím.

2

3.3   
  Následný prodej stadionu

Následný prodej stadionu

| (14) | V roce 2009 čelil fotbalový klub Sandefjord Fotball AS finančním potížím. Klub se rozhodl získat finanční prostředky prodejem společnosti Sandefjord Fotball Stadion AS (vlastnící stadion a sousední nemovitosti na pozemku č. 152/96) společnosti Pindsle Property AS. V té době se podle norských právních předpisů vyžadovalo ocenění provedené třetí osobou, jelikož několik osob zastávalo funkce v dozorčích a dozorčích orgánech a vlastnilo podíly jak v uvedené společnosti, tak ve společnosti Pindsle Property AS. |
| --- | --- |

(14)

V roce 2009 čelil fotbalový klub Sandefjord Fotball AS finančním potížím. Klub se rozhodl získat finanční prostředky prodejem společnosti Sandefjord Fotball Stadion AS (vlastnící stadion a sousední nemovitosti na pozemku č. 152/96) společnosti Pindsle Property AS. V té době se podle norských právních předpisů vyžadovalo ocenění provedené třetí osobou, jelikož několik osob zastávalo funkce v dozorčích a dozorčích orgánech a vlastnilo podíly jak v uvedené společnosti, tak ve společnosti Pindsle Property AS.

| (15) | Ve znaleckém odhadu ze dne 6. dubna 2009 byla hodnota společnosti Sandefjord Fotball Stadion AS stanovena v rozmezí od 14 milionů NOK do 16 milionů NOK. Společnost byla dne 9. června 2009 prodána za cenu ve výši 15 milionů NOK. |
| --- | --- |

(15)

Ve znaleckém odhadu ze dne 6. dubna 2009 byla hodnota společnosti Sandefjord Fotball Stadion AS stanovena v rozmezí od 14 milionů NOK do 16 milionů NOK. Společnost byla dne 9. června 2009 prodána za cenu ve výši 15 milionů NOK.

4.   Rozhodnutí o zahájení řízení

Rozhodnutí o zahájení řízení

| (16) | Dne 22. října 2014 vydal Kontrolní úřad rozhodnutí č. 444/14/COL o zahájení formálního vyšetřovacího řízení v souvislosti s podporou ve prospěch fotbalového klubu Sandefjord Fotball AS. |
| --- | --- |

(16)

Dne 22. října 2014 vydal Kontrolní úřad rozhodnutí č. 444/14/COL o zahájení formálního vyšetřovacího řízení v souvislosti s podporou ve prospěch fotbalového klubu Sandefjord Fotball AS.

| (17) | Ve svém rozhodnutí dospěl Kontrolní úřad k předběžnému závěru, že převod pozemků na fotbalový klub Sandefjord Fotball AS představoval státní podporu ve smyslu čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP. Kontrolní úřad se zejména domníval, že k převodu došlo za cenu nižší, než byla tržní hodnota, a to u pozemku č. 152/96 (určeného k smíšenému použití pro účely stadionu a pro komerční účely) a pozemku č. 152/97 (určeného ke komerčnímu využití). |
| --- | --- |

(17)

Ve svém rozhodnutí dospěl Kontrolní úřad k předběžnému závěru, že převod pozemků na fotbalový klub Sandefjord Fotball AS představoval státní podporu ve smyslu čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP. Kontrolní úřad se zejména domníval, že k převodu došlo za cenu nižší, než byla tržní hodnota, a to u pozemku č. 152/96 (určeného k smíšenému použití pro účely stadionu a pro komerční účely) a pozemku č. 152/97 (určeného ke komerčnímu využití).

| (18) | Jelikož norské orgány nepředložily v souvislosti s posouzením slučitelnosti žádné argumenty, měl Kontrolní úřad pochybnosti ohledně toho, zda lze opatření prohlásit za slučitelné s fungováním Dohody o EHP. |
| --- | --- |

(18)

Jelikož norské orgány nepředložily v souvislosti s posouzením slučitelnosti žádné argumenty, měl Kontrolní úřad pochybnosti ohledně toho, zda lze opatření prohlásit za slučitelné s fungováním Dohody o EHP.

5.   Připomínky norských orgánů

Připomínky norských orgánů

| (19) | Norské orgány podaly připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení dopisem ze dne 23. prosince 2014 (dokumenty č. 733899–733901). |
| --- | --- |

(19)

Norské orgány podaly připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení dopisem ze dne 23. prosince 2014 (dokumenty č. 733899–733901).

5.1   
  Transakce nezahrnuje státní podporu

Transakce nezahrnuje státní podporu

| (20) | Ve svých připomínkách norské orgány tvrdily, že převod pozemků z obce Sandefjord na fotbalový klub Sandefjord Fotball AS nepředstavoval státní podporu, jelikož údajnému příjemci nebyla poskytnuta žádná výhoda. |
| --- | --- |

(20)

Ve svých připomínkách norské orgány tvrdily, že převod pozemků z obce Sandefjord na fotbalový klub Sandefjord Fotball AS nepředstavoval státní podporu, jelikož údajnému příjemci nebyla poskytnuta žádná výhoda.

| (21) | Norské orgány zejména uvedly, že tržní hodnota dotyčných pozemků byla v době transakce záporná, a předložily za tímto účelem znalecký odhad ze dne 5. února 2014. Hlavním důvodem údajné záporné hodnoty pozemků je skutečnost, že fotbalový klub Sandefjord Fotball AS byl (na základě převodu pozemků, jakož i podle pravidel územního plánování) povinen v rámci transakce vybudovat fotbalový stadion a náklady na výstavbu stadionu přesahovaly hodnotu pozemku. |
| --- | --- |

(21)

Norské orgány zejména uvedly, že tržní hodnota dotyčných pozemků byla v době transakce záporná, a předložily za tímto účelem znalecký odhad ze dne 5. února 2014. Hlavním důvodem údajné záporné hodnoty pozemků je skutečnost, že fotbalový klub Sandefjord Fotball AS byl (na základě převodu pozemků, jakož i podle pravidel územního plánování) povinen v rámci transakce vybudovat fotbalový stadion a náklady na výstavbu stadionu přesahovaly hodnotu pozemku.

| (22) | Podle norských orgánů mohla být povinnost týkající se výstavby stadionu platně uložena jako „zvláštní povinnost“ v souladu s bodem 2.2 písm. c) části V pokynů Kontrolního úřadu o prvcích státní podpory při prodejích pozemků a staveb orgány veřejné moci (dále jen „pokyny k prodeji pozemků“) (3). |
| --- | --- |

(22)

Podle norských orgánů mohla být povinnost týkající se výstavby stadionu platně uložena jako „zvláštní povinnost“ v souladu s bodem 2.2 písm. c) části V pokynů Kontrolního úřadu o prvcích státní podpory při prodejích pozemků a staveb orgány veřejné moci (dále jen „pokyny k prodeji pozemků“) (3).

3

5.2   
  Výše případné podpory by byla velmi omezená

Výše případné podpory by byla velmi omezená

| (23) | Co se týká výše údajné státní podpory, norské orgány tvrdily, že pokud by Kontrolní úřad shledal, že dotyčné pozemky měly kladnou tržní hodnotu, byla by tato hodnota velmi nízká. |
| --- | --- |

(23)

Co se týká výše údajné státní podpory, norské orgány tvrdily, že pokud by Kontrolní úřad shledal, že dotyčné pozemky měly kladnou tržní hodnotu, byla by tato hodnota velmi nízká.

| (24) | Norské orgány objasnily, že zemědělská půda požívá v Norsku zvláštní ochrany. Její prodej a/nebo změna využití k jiným účelům podléhají přísným kontrolám ze strany regionálních zemědělských úřadů. V případě dotyčných pozemků souhlasil příslušný zemědělský úřad s návrhem na změnu územního plánu pouze na základě cíle veřejného zájmu spočívajícího ve výstavbě stadionu. Developer nemohl pozemky získat za účelem čistě komerčního využití. Na převod pozemků proto nelze použít zásadu investora v tržním hospodářství. Norské orgány se místo toho domnívaly, že by tržní hodnota měla být založena na ceně zemědělské půdy, což bylo jediné reálné alternativní využití pozemku. |
| --- | --- |

(24)

Norské orgány objasnily, že zemědělská půda požívá v Norsku zvláštní ochrany. Její prodej a/nebo změna využití k jiným účelům podléhají přísným kontrolám ze strany regionálních zemědělských úřadů. V případě dotyčných pozemků souhlasil příslušný zemědělský úřad s návrhem na změnu územního plánu pouze na základě cíle veřejného zájmu spočívajícího ve výstavbě stadionu. Developer nemohl pozemky získat za účelem čistě komerčního využití. Na převod pozemků proto nelze použít zásadu investora v tržním hospodářství. Norské orgány se místo toho domnívaly, že by tržní hodnota měla být založena na ceně zemědělské půdy, což bylo jediné reálné alternativní využití pozemku.

| (25) | Co se týká hodnoty pozemku určeného ke komerčnímu využití (pozemek č. 152/97), norské orgány tvrdily, že společnost Pindsle Property AS, která získala společnost Sandefjord Fotball Næring AS za částku ve výši 40 milionů NOK, zaplatila vyšší cenu, než byla cena tržní. K doložení tohoto tvrzení odkázaly norské orgány na znalecký odhad (příloha 11 dokumentu č. 699518), podle něhož tržní hodnota pozemku č. 152/97 činila přibližně 15 milionů NOK (4). Ocenění vycházelo z průměrné ceny pozemků určených ke komerčnímu využití v oblasti Pindsle v době transakce. |
| --- | --- |

(25)

Co se týká hodnoty pozemku určeného ke komerčnímu využití (pozemek č. 152/97), norské orgány tvrdily, že společnost Pindsle Property AS, která získala společnost Sandefjord Fotball Næring AS za částku ve výši 40 milionů NOK, zaplatila vyšší cenu, než byla cena tržní. K doložení tohoto tvrzení odkázaly norské orgány na znalecký odhad (příloha 11 dokumentu č. 699518), podle něhož tržní hodnota pozemku č. 152/97 činila přibližně 15 milionů NOK (4). Ocenění vycházelo z průměrné ceny pozemků určených ke komerčnímu využití v oblasti Pindsle v době transakce.

4

| (26) | Norské orgány rovněž uvedly, že při výpočtu výše podpory je nutno provést řadu odpočtů. Tyto odpočty vyplývají z určitých povinností, které fotbalový klub Sandefjord Fotball AS převzal ve prospěch obce podle dohody ze dne 28. listopadu 2006: i) částka ve výši 2,6 milionu NOK za rekonstrukci starého stadionu; ii) částka ve výši 400 000 NOK za nahrazení světlometů na starém stadionu; iii) částka ve výši 1,5 milionu NOK za výstavbu veřejného chodníku a iv) částka ve výši 5 milionů NOK za výstavbu kruhového objezdu a přechodu pro chodce. V dohodě se tudíž předpokládalo, že za účelem poskytování služeb obci uhradí fotbalový klub Sandefjord Fotball AS náklady v celkové výši 9,5 milionu NOK (podle odhadu v té době) (5). |
| --- | --- |

(26)

Norské orgány rovněž uvedly, že při výpočtu výše podpory je nutno provést řadu odpočtů. Tyto odpočty vyplývají z určitých povinností, které fotbalový klub Sandefjord Fotball AS převzal ve prospěch obce podle dohody ze dne 28. listopadu 2006: i) částka ve výši 2,6 milionu NOK za rekonstrukci starého stadionu; ii) částka ve výši 400 000 NOK za nahrazení světlometů na starém stadionu; iii) částka ve výši 1,5 milionu NOK za výstavbu veřejného chodníku a iv) částka ve výši 5 milionů NOK za výstavbu kruhového objezdu a přechodu pro chodce. V dohodě se tudíž předpokládalo, že za účelem poskytování služeb obci uhradí fotbalový klub Sandefjord Fotball AS náklady v celkové výši 9,5 milionu NOK (podle odhadu v té době) (5).

5

5.3   
  Případnou státní podporu je nutno prohlásit za slučitelnou

Případnou státní podporu je nutno prohlásit za slučitelnou

| (27) | Norské orgány tvrdily, že pokud by Kontrolní úřad zjistil v dotyčné transakci prvek státní podpory, je nutno tuto podporu prohlásit za slučitelnou s fungováním Dohody o EHP podle čl. 61 odst. 3 písm. c). |
| --- | --- |

(27)

Norské orgány tvrdily, že pokud by Kontrolní úřad zjistil v dotyčné transakci prvek státní podpory, je nutno tuto podporu prohlásit za slučitelnou s fungováním Dohody o EHP podle čl. 61 odst. 3 písm. c).

| (28) | Norské orgány zdůraznily, že podpora sportu, včetně výstavby sportovní infrastruktury, představuje cíl společného zájmu. Dále tvrdily, že státní podpora je v daném případě nezbytná a představuje vhodný nástroj. |
| --- | --- |

(28)

Norské orgány zdůraznily, že podpora sportu, včetně výstavby sportovní infrastruktury, představuje cíl společného zájmu. Dále tvrdily, že státní podpora je v daném případě nezbytná a představuje vhodný nástroj.

| (29) | Norské orgány zejména uvedly, že v Sandefjordu byl nový stadion zapotřebí. Poukázaly na vysoký tlak, pokud jde o využívání stávajícího městského stadionu, který v té době využíval fotbalový klub Sandefjord Fotball i jiné týmy. Modernější stadion byl mimoto nezbytný k splnění požadavků Norské fotbalové asociace pro udělení licence, aby mohl elitní tým fotbalového klubu Sandefjord, který působil na základě dočasné výjimky, setrvat v nejvyšší norské lize. |
| --- | --- |

(29)

Norské orgány zejména uvedly, že v Sandefjordu byl nový stadion zapotřebí. Poukázaly na vysoký tlak, pokud jde o využívání stávajícího městského stadionu, který v té době využíval fotbalový klub Sandefjord Fotball i jiné týmy. Modernější stadion byl mimoto nezbytný k splnění požadavků Norské fotbalové asociace pro udělení licence, aby mohl elitní tým fotbalového klubu Sandefjord, který působil na základě dočasné výjimky, setrvat v nejvyšší norské lize.

| (30) | Obec Sandefjord posoudila možnost modernizace stávajícího stadionu, která by však neřešila nedostatečnou kapacitu. Výstavba nového stadionu by naopak odstranila problémy související s kapacitou i licencí a mimoto by vytvořila místo pro pořádání fotbalových akcí v kraji Vestfold. Jak je patrné z níže uvedené tabulky, nový stadion využívá řada klubů. Starý městský stadion byl rekonstruován (což financoval fotbalový klub Sandefjord Fotball AS) a nyní je plně využíván místními (atletickými a fotbalovými) sportovními kluby, školami a širokou veřejností. To dále prokazuje, že nový stadion v Sandefjordu byl zapotřebí a že případná státní podpora byla vhodná. Modernizace stávajícího stadionu by mimoto od obce vyžadovala investice ve výši přibližně 40 milionů NOK, přičemž neexistovala vyhlídka na přilákání soukromých finančních prostředků. |
| --- | --- |

(30)

Obec Sandefjord posoudila možnost modernizace stávajícího stadionu, která by však neřešila nedostatečnou kapacitu. Výstavba nového stadionu by naopak odstranila problémy související s kapacitou i licencí a mimoto by vytvořila místo pro pořádání fotbalových akcí v kraji Vestfold. Jak je patrné z níže uvedené tabulky, nový stadion využívá řada klubů. Starý městský stadion byl rekonstruován (což financoval fotbalový klub Sandefjord Fotball AS) a nyní je plně využíván místními (atletickými a fotbalovými) sportovními kluby, školami a širokou veřejností. To dále prokazuje, že nový stadion v Sandefjordu byl zapotřebí a že případná státní podpora byla vhodná. Modernizace stávajícího stadionu by mimoto od obce vyžadovala investice ve výši přibližně 40 milionů NOK, přičemž neexistovala vyhlídka na přilákání soukromých finančních prostředků.

| (31) | Norské orgány rovněž uvedly, že případná podpora je přiměřená. Poukázaly především na skutečnost, že většinu investičních nákladů v souvislosti s novým stadionem financoval fotbalový klub Sandefjord Fotball AS, který přispěl na stavební náklady nejvyšší možnou částkou z vlastních zdrojů a z bankovních úvěrů. Tento vlastní příspěvek zajistil, aby byla výše podpory omezena na minimum. |
| --- | --- |

(31)

Norské orgány rovněž uvedly, že případná podpora je přiměřená. Poukázaly především na skutečnost, že většinu investičních nákladů v souvislosti s novým stadionem financoval fotbalový klub Sandefjord Fotball AS, který přispěl na stavební náklady nejvyšší možnou částkou z vlastních zdrojů a z bankovních úvěrů. Tento vlastní příspěvek zajistil, aby byla výše podpory omezena na minimum.

| (32) | Norské orgány zdůraznily rovněž společenské a amatérské sportovní činnosti nehospodářské povahy, které výstavba stadionu umožnila. Existující městský stadion je nyní plně k dispozici pro amatérský sport. Na novém stadionu se mimoto pravidelně uskutečňuje řada amatérských sportovních a společenských činností, včetně školních akcí. |
| --- | --- |

(32)

Norské orgány zdůraznily rovněž společenské a amatérské sportovní činnosti nehospodářské povahy, které výstavba stadionu umožnila. Existující městský stadion je nyní plně k dispozici pro amatérský sport. Na novém stadionu se mimoto pravidelně uskutečňuje řada amatérských sportovních a společenských činností, včetně školních akcí.

| (33) | K doložení této skutečnosti předložily norské orgány níže uvedenou tabulku, v níž je shrnuta odhadovaná roční obsazenost stadionu ze strany různých uživatelů v období 2007 až 2014:








  Klub | Činnosti | Počet hodin ročně | Platba |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Elitní tým fotbalového klubu Sandefjord | 20 zápasů (duben–říjen/listopad) 100 h
  Trénink duben–říjen/listopad 2h × 5 × 16 = 160 h (6) | 260 | Ano |
| Juniorský a náborový tým fotbalového klubu Sandefjord | Trénink a zápasy květen–září | 60 | Ano |
| Spolupracující kluby | Trénink a zápasy květen–září | 30 | Ne |
| Spolupracující kluby | Prostory pro kurzy a konference, oslavy, fórum pro trenéry a vedení, školení | 30 | Ne |
| Sandar IL (sportovní klub) | Finálová utkání hráčů ve věku 14–19 let v poháru Sandar včetně zahajovacího ceremoniálu (a využívání šaten) | 25 | Ne |
| Vestfold Fotballkrets (krajská fotbalová asociace) | Srazy hráčů ve věku 14–16 let z týmů ze Sandefjordu a klubů z ostatních částí kraje, včetně tréninků a zápasů, kurzů a vzdělávání trenérů | 30 | Ne |
| Sandefjord Fotball Bredde (sportovní aktivity dětí a mládeže), amatérské zápasy | Správa klubu využívá prostory k pořádání kurzů a konferencí. Fotbalová škola pro hráče ve věku 6–12 let během letní, podzimní a velikonoční přestávky na fotbalovém hřišti. Amatérské zápasy „firemních pohárů“. | 90 | Ne |

(33)

K doložení této skutečnosti předložily norské orgány níže uvedenou tabulku, v níž je shrnuta odhadovaná roční obsazenost stadionu ze strany různých uživatelů v období 2007 až 2014:

Klub

Činnosti

Počet hodin ročně

Platba

Elitní tým fotbalového klubu Sandefjord

20 zápasů (duben–říjen/listopad) 100 h

Trénink duben–říjen/listopad 2h × 5 × 16 = 160 h (6)

6

260

Ano

Juniorský a náborový tým fotbalového klubu Sandefjord

Trénink a zápasy květen–září

60

Ano

Spolupracující kluby

Trénink a zápasy květen–září

30

Ne

Spolupracující kluby

Prostory pro kurzy a konference, oslavy, fórum pro trenéry a vedení, školení

30

Ne

Sandar IL (sportovní klub)

Finálová utkání hráčů ve věku 14–19 let v poháru Sandar včetně zahajovacího ceremoniálu (a využívání šaten)

25

Ne

Vestfold Fotballkrets (krajská fotbalová asociace)

Srazy hráčů ve věku 14–16 let z týmů ze Sandefjordu a klubů z ostatních částí kraje, včetně tréninků a zápasů, kurzů a vzdělávání trenérů

30

Ne

Sandefjord Fotball Bredde (sportovní aktivity dětí a mládeže), amatérské zápasy

Správa klubu využívá prostory k pořádání kurzů a konferencí. Fotbalová škola pro hráče ve věku 6–12 let během letní, podzimní a velikonoční přestávky na fotbalovém hřišti. Amatérské zápasy „firemních pohárů“.

90

Ne

| (34) | Ve všedních dnech mimoto využívají sousední školy a řada atletických klubů atletickou dráhu. Na stadionu se konají rovněž dny školních aktivit. |
| --- | --- |

(34)

Ve všedních dnech mimoto využívají sousední školy a řada atletických klubů atletickou dráhu. Na stadionu se konají rovněž dny školních aktivit.

| (35) | Na neprofesionální využití stadionu tudíž připadá více než 50 %. Hlavním omezením, které brání dalšímu zvýšení neprofesionálního využití, je odolnost hříště s přírodním trávníkem (7). Profesionální tým má přednostní přístup na stadion, a to vyhrazením fotbalového hříště pro domácí zápasy, a přednostní přístup na fotbalové hřiště za účelem tréninku. Vnitřní prostory (např. šatny a kanceláře) může využívat celoročně jakákoli organizace. |
| --- | --- |

(35)

Na neprofesionální využití stadionu tudíž připadá více než 50 %. Hlavním omezením, které brání dalšímu zvýšení neprofesionálního využití, je odolnost hříště s přírodním trávníkem (7). Profesionální tým má přednostní přístup na stadion, a to vyhrazením fotbalového hříště pro domácí zápasy, a přednostní přístup na fotbalové hřiště za účelem tréninku. Vnitřní prostory (např. šatny a kanceláře) může využívat celoročně jakákoli organizace.

7

| (36) | Jak je patrné z výše uvedené tabulky, většina neprofesionálních uživatelů stadionu nehradí žádné nájemné. Elitní tým platí naopak za využívání stadionu roční nájemné ve výši 3 milionů NOK a 20 % z hodnoty prodaných lístků. Norské orgány se domnívají, že tato částka odpovídá tržnímu nájemnému: srovnatelné týmy hradí nájemné za hodinu v rozmezí od 2 000 do 5 000 NOK, což v součtu vede k nižšímu celkovému nájemnému než 3 miliony NOK ročně. Norské orgány tudíž usuzují, že elitní tým fotbalového klubu Sandefjord nemá oproti konkurentům žádnou výhodu, která by plynula z nájemného, jež hradí za využívání stadionu. |
| --- | --- |

(36)

Jak je patrné z výše uvedené tabulky, většina neprofesionálních uživatelů stadionu nehradí žádné nájemné. Elitní tým platí naopak za využívání stadionu roční nájemné ve výši 3 milionů NOK a 20 % z hodnoty prodaných lístků. Norské orgány se domnívají, že tato částka odpovídá tržnímu nájemnému: srovnatelné týmy hradí nájemné za hodinu v rozmezí od 2 000 do 5 000 NOK, což v součtu vede k nižšímu celkovému nájemnému než 3 miliony NOK ročně. Norské orgány tudíž usuzují, že elitní tým fotbalového klubu Sandefjord nemá oproti konkurentům žádnou výhodu, která by plynula z nájemného, jež hradí za využívání stadionu.

| (37) | Norské orgány rovněž zdůraznily, že případný dopad na obchod a hospodářskou soutěž by byl vzhledem k místnímu charakteru klubu velmi omezený. Lístky na domácí zápasy jsou obvykle prodávány pouze místním občanům a fanouškům navštěvujícím utkání norských týmů. Příjmy ze stánkového prodeje během zápasů jsou v rozmezí od 600 000 NOK do 1 milionu NOK ročně. Co se týká prodeje značkového zboží, trh je většinou omezen na fanoušky v kraji Vestfold. Mezi kluby neexistuje s ohledem na tyto výrobky žádná konkurence. Právo na užívání názvu arény bylo prodáno společnosti Komplett.no, což je internetový obchod s elektronikou se sídlem v Sandefjordu. V aréně inzerují pouze místní podniky. |
| --- | --- |

(37)

Norské orgány rovněž zdůraznily, že případný dopad na obchod a hospodářskou soutěž by byl vzhledem k místnímu charakteru klubu velmi omezený. Lístky na domácí zápasy jsou obvykle prodávány pouze místním občanům a fanouškům navštěvujícím utkání norských týmů. Příjmy ze stánkového prodeje během zápasů jsou v rozmezí od 600 000 NOK do 1 milionu NOK ročně. Co se týká prodeje značkového zboží, trh je většinou omezen na fanoušky v kraji Vestfold. Mezi kluby neexistuje s ohledem na tyto výrobky žádná konkurence. Právo na užívání názvu arény bylo prodáno společnosti Komplett.no, což je internetový obchod s elektronikou se sídlem v Sandefjordu. V aréně inzerují pouze místní podniky.

| (38) | Dopad na obchod a hospodářskou soutěž je omezený, i co se týká trhu pro přestupy hráčů. Fotbalový klub Sandefjord Fotball AS obchoduje s hráči jen ve velmi omezeném rozsahu a pouze s jinými norskými kluby. V období 2011 až 2013 vedlo například obchodování s hráči k příjmům ve výši pouze 1,35 milionu NOK, přičemž náklady činily 860 000 NOK. |
| --- | --- |

(38)

Dopad na obchod a hospodářskou soutěž je omezený, i co se týká trhu pro přestupy hráčů. Fotbalový klub Sandefjord Fotball AS obchoduje s hráči jen ve velmi omezeném rozsahu a pouze s jinými norskými kluby. V období 2011 až 2013 vedlo například obchodování s hráči k příjmům ve výši pouze 1,35 milionu NOK, přičemž náklady činily 860 000 NOK.

| (39) | Co se týká televizních práv, norské orgány objasnily, že tato práva spravuje na ústřední úrovni Norská fotbalová asociace. Podíl klubu na výnosech závisí na jeho umístění ve dvou nejvyšších norských ligách. Jelikož mimo Norsko neexistuje o norskou fotbalovou ligu skutečný zájem, nemají tato televizní práva na obchod a hospodářskou soutěž reálný dopad. |
| --- | --- |

(39)

Co se týká televizních práv, norské orgány objasnily, že tato práva spravuje na ústřední úrovni Norská fotbalová asociace. Podíl klubu na výnosech závisí na jeho umístění ve dvou nejvyšších norských ligách. Jelikož mimo Norsko neexistuje o norskou fotbalovou ligu skutečný zájem, nemají tato televizní práva na obchod a hospodářskou soutěž reálný dopad.

II.   POSOUZENÍ

POSOUZENÍ

1.   Existence podpory

Existence podpory

| (40) | V čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP je uvedeno:
  „Nestanoví-li tato dohoda jinak, podpory poskytované v jakékoli formě členskými státy ES, státy ESVO nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi smluvními stranami, neslučitelné s fungováním této dohody.“ |
| --- | --- |

(40)

V čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP je uvedeno:
  „Nestanoví-li tato dohoda jinak, podpory poskytované v jakékoli formě členskými státy ES, státy ESVO nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi smluvními stranami, neslučitelné s fungováním této dohody.“

„Nestanoví-li tato dohoda jinak, podpory poskytované v jakékoli formě členskými státy ES, státy ESVO nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi smluvními stranami, neslučitelné s fungováním této dohody.“

| (41) | To znamená, že opatření představuje státní podporu ve smyslu čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP tehdy, jsou-li kumulativně splněny tyto podmínky: opatření je provedeno státem nebo ze státních prostředků, poskytuje určitému podniku selektivní hospodářskou výhodu a může ovlivnit obchod mezi smluvními stranami a narušit hospodářskou soutěž. |
| --- | --- |

(41)

To znamená, že opatření představuje státní podporu ve smyslu čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP tehdy, jsou-li kumulativně splněny tyto podmínky: opatření je provedeno státem nebo ze státních prostředků, poskytuje určitému podniku selektivní hospodářskou výhodu a může ovlivnit obchod mezi smluvními stranami a narušit hospodářskou soutěž.

1.1   
  Státní prostředky

Státní prostředky

| (42) | Aby se opatření považovalo za státní podporu, musí být provedeno státem nebo ze státních prostředků. Pojem stát se vztahuje nejen na ústřední vládu, nýbrž zahrnuje všechny úrovně státní správy (včetně obcí) a rovněž veřejné podniky (8). |
| --- | --- |

(42)

Aby se opatření považovalo za státní podporu, musí být provedeno státem nebo ze státních prostředků. Pojem stát se vztahuje nejen na ústřední vládu, nýbrž zahrnuje všechny úrovně státní správy (včetně obcí) a rovněž veřejné podniky (8).

8

| (43) | Dotyčné pozemky získala obec Sandefjord a poté byly převedeny na dvě dceřiné společnosti fotbalového klubu Sandefjord Fotball AS. Kontrolní úřad proto vyvozuje závěr, že převod pozemků zahrnuje státní prostředky. |
| --- | --- |

(43)

Dotyčné pozemky získala obec Sandefjord a poté byly převedeny na dvě dceřiné společnosti fotbalového klubu Sandefjord Fotball AS. Kontrolní úřad proto vyvozuje závěr, že převod pozemků zahrnuje státní prostředky.

1.2   
  Podnik

Podnik

| (44) | Podle ustálené judikatury jsou podniky subjekty, které vykonávají hospodářskou činnost, bez ohledu na jejich právní postavení a způsob jejich financování (9). Hospodářskou činnost představuje jakákoli činnost spočívající v nabízení zboží nebo služeb na daném trhu (10). |
| --- | --- |

(44)

Podle ustálené judikatury jsou podniky subjekty, které vykonávají hospodářskou činnost, bez ohledu na jejich právní postavení a způsob jejich financování (9). Hospodářskou činnost představuje jakákoli činnost spočívající v nabízení zboží nebo služeb na daném trhu (10).

9

10

| (45) | Sandefjord Fotball AS je profesionální fotbalový klub, který je zřízen jako soukromá společnost. Působí na několika trzích, včetně trhu pro přestupy fotbalových hráčů, jakož i na trzích prodeje vstupenek, televizních práv, suvenýrů klubu a sponzorské činnosti. |
| --- | --- |

(45)

Sandefjord Fotball AS je profesionální fotbalový klub, který je zřízen jako soukromá společnost. Působí na několika trzích, včetně trhu pro přestupy fotbalových hráčů, jakož i na trzích prodeje vstupenek, televizních práv, suvenýrů klubu a sponzorské činnosti.

| (46) | Kontrolní úřad proto vyvozuje závěr, že fotbalový klub Sandefjord Fotball AS představuje podnik ve smyslu článku 61 Dohody o EHP. |
| --- | --- |

(46)

Kontrolní úřad proto vyvozuje závěr, že fotbalový klub Sandefjord Fotball AS představuje podnik ve smyslu článku 61 Dohody o EHP.

1.3   
  Hospodářská výhoda

Hospodářská výhoda

| (47) | Převod pozemků na určitý podnik může poskytnout hospodářskou výhodu, zejména v případě, uskuteční-li se za cenu nižší, než je tržní cena. |
| --- | --- |

(47)

Převod pozemků na určitý podnik může poskytnout hospodářskou výhodu, zejména v případě, uskuteční-li se za cenu nižší, než je tržní cena.

| (48) | Transakce zahrnující převod státních prostředků nepředstavuje státní podporu, je-li provedena v souladu s běžnými tržními podmínkami, takže dotyčný podnik nezvýhodňuje (11). To se nazývá kritériem subjektu v tržním hospodářství. |
| --- | --- |

(48)

Transakce zahrnující převod státních prostředků nepředstavuje státní podporu, je-li provedena v souladu s běžnými tržními podmínkami, takže dotyčný podnik nezvýhodňuje (11). To se nazývá kritériem subjektu v tržním hospodářství.

11

1.3.1   Převod pozemku č. 152/96

Převod pozemku č. 152/96

| (49) | V době převodu na fotbalový klub Sandefjord Fotball AS byl pozemek č. 152/96 určen k výstavbě fotbalového stadionu a ke komerčnímu využití. Za účelem vydání stavebního povolení se proto jakákoli výstavba na tomto pozemku musela týkat stadionu. Vzhledem ke skutečnosti, že náklady na výstavbu stadionu přesáhly potenciální hodnotu pozemku, norské orgány tvrdily, že tržní cena pozemku č. 152/96 byla nulová, ne-li záporná. |
| --- | --- |

(49)

V době převodu na fotbalový klub Sandefjord Fotball AS byl pozemek č. 152/96 určen k výstavbě fotbalového stadionu a ke komerčnímu využití. Za účelem vydání stavebního povolení se proto jakákoli výstavba na tomto pozemku musela týkat stadionu. Vzhledem ke skutečnosti, že náklady na výstavbu stadionu přesáhly potenciální hodnotu pozemku, norské orgány tvrdily, že tržní cena pozemku č. 152/96 byla nulová, ne-li záporná.

| (50) | Kontrolní úřad bere na vědomí, že tržní cenu pozemku mohou ovlivnit povinnosti stanovené v územním plánu. Povinnost týkající se vybudování fotbalového stadionu však nemůže snížit tržní cenu na nulu, zejména nikoli v případě transakce, která má fotbalovému klubu pomoci vybudovat nový stadion (12). |
| --- | --- |

(50)

Kontrolní úřad bere na vědomí, že tržní cenu pozemku mohou ovlivnit povinnosti stanovené v územním plánu. Povinnost týkající se vybudování fotbalového stadionu však nemůže snížit tržní cenu na nulu, zejména nikoli v případě transakce, která má fotbalovému klubu pomoci vybudovat nový stadion (12).

12

| (51) | Kontrolní úřad mimoto odkazuje na oddíl 2.2 písm. d) pokynů k prodeji pozemků, v němž se uvádí, že zpravidla by „neměla být po dobu nejméně tří let po nabytí stanovena tržní hodnota nižší, než je prvotní (13)
  náklad, pokud by nezávislý odhadce zvlášť neprokázal obecný pokles tržních cen pozemků a staveb na příslušném trhu“. V daném případě získala obec Sandefjord pozemky, které byly později rozděleny na pozemky č. 152/96 a č. 152/97, za cenu ve výši 3,7 milionu EUR. Kontrolní úřad uvádí, že k převodu pozemků na fotbalový klub Sandefjord Fotball AS došlo za cenu nižší, než byly pořizovací náklady obce. |
| --- | --- |

(51)

Kontrolní úřad mimoto odkazuje na oddíl 2.2 písm. d) pokynů k prodeji pozemků, v němž se uvádí, že zpravidla by „neměla být po dobu nejméně tří let po nabytí stanovena tržní hodnota nižší, než je prvotní (13)
  náklad, pokud by nezávislý odhadce zvlášť neprokázal obecný pokles tržních cen pozemků a staveb na příslušném trhu“. V daném případě získala obec Sandefjord pozemky, které byly později rozděleny na pozemky č. 152/96 a č. 152/97, za cenu ve výši 3,7 milionu EUR. Kontrolní úřad uvádí, že k převodu pozemků na fotbalový klub Sandefjord Fotball AS došlo za cenu nižší, než byly pořizovací náklady obce.

neměla být po dobu nejméně tří let po nabytí stanovena tržní hodnota nižší, než je prvotní

13

náklad, pokud by nezávislý odhadce zvlášť neprokázal obecný pokles tržních cen pozemků a staveb na příslušném trhu

| (52) | Na základě výše uvedených skutečností vyvozuje Kontrolní úřad závěr, že převod pozemku č. 152/96 poskytl fotbalovému klubu Sandefjord Fotball AS hospodářskou výhodu. |
| --- | --- |

(52)

Na základě výše uvedených skutečností vyvozuje Kontrolní úřad závěr, že převod pozemku č. 152/96 poskytl fotbalovému klubu Sandefjord Fotball AS hospodářskou výhodu.

1.3.2   Převod pozemku č. 152/97

Převod pozemku č. 152/97

| (53) | Pozemek č. 152/97 byl v době převodu na fotbalový klub Sandefjord Fotball AS určen ke komerčnímu využití. Norské orgány tvrdily, že převod pozemku č. 152/97 je nutno posoudit v kontextu dohody ze dne 28. listopadu 2006, která fotbalovému klubu ukládá zejména povinnost vybudovat výměnou za pozemek stadion. Jelikož odhadované náklady na výstavbu stadionu přesáhly hodnotu pozemku, nemohl převod poskytnout žádnou hospodářskou výhodu. |
| --- | --- |

(53)

Pozemek č. 152/97 byl v době převodu na fotbalový klub Sandefjord Fotball AS určen ke komerčnímu využití. Norské orgány tvrdily, že převod pozemku č. 152/97 je nutno posoudit v kontextu dohody ze dne 28. listopadu 2006, která fotbalovému klubu ukládá zejména povinnost vybudovat výměnou za pozemek stadion. Jelikož odhadované náklady na výstavbu stadionu přesáhly hodnotu pozemku, nemohl převod poskytnout žádnou hospodářskou výhodu.

| (54) | Kontrolní úřad bere na vědomí, že pozemek č. 152/97 je určen ke komerčnímu využití. Podle pravidel územního plánování neexistuje tudíž ve vztahu k tomuto pozemku povinnost týkající se výstavby stadionu. Ani podle dřívějšího územního plánu neexistovalo s ohledem na zemědělskou půdu existující v době převodu na fotbalový klub Sandefjord Fotball AS žádné závazné omezení. Povinnost zajistit a financovat výstavbu stadionu ukládala fotbalovému klubu Sandefjord Fotball AS pouze dohoda ze dne 28. listopadu 2006. To je jediný právní nástroj, který předpokládá prodej pozemku č. 152/97 za účelem financování části stavby. |
| --- | --- |

(54)

Kontrolní úřad bere na vědomí, že pozemek č. 152/97 je určen ke komerčnímu využití. Podle pravidel územního plánování neexistuje tudíž ve vztahu k tomuto pozemku povinnost týkající se výstavby stadionu. Ani podle dřívějšího územního plánu neexistovalo s ohledem na zemědělskou půdu existující v době převodu na fotbalový klub Sandefjord Fotball AS žádné závazné omezení. Povinnost zajistit a financovat výstavbu stadionu ukládala fotbalovému klubu Sandefjord Fotball AS pouze dohoda ze dne 28. listopadu 2006. To je jediný právní nástroj, který předpokládá prodej pozemku č. 152/97 za účelem financování části stavby.

| (55) | Kontrolní úřad se domnívá, že by subjekt v tržním hospodářství, který by pozemek prodával, takovéto podmínky v souvislosti s výstavbou nebo financováním stadionu neuložil. Kontrolní úřad proto nemůže souhlasit s tvrzením, že při posuzování existence hospodářské výhody je nutno vzít v úvahu smluvní vztah mezi převodem pozemku č. 152/97 na fotbalový klub Sandefjord Fotball AS a výstavbou stadionu. |
| --- | --- |

(55)

Kontrolní úřad se domnívá, že by subjekt v tržním hospodářství, který by pozemek prodával, takovéto podmínky v souvislosti s výstavbou nebo financováním stadionu neuložil. Kontrolní úřad proto nemůže souhlasit s tvrzením, že při posuzování existence hospodářské výhody je nutno vzít v úvahu smluvní vztah mezi převodem pozemku č. 152/97 na fotbalový klub Sandefjord Fotball AS a výstavbou stadionu.

| (56) | Kontrolní úřad rovněž podotýká, že krátce po převodu prodal fotbalový klub Sandefjord Fotball AS podíly ve společnosti Sandefjord Fotball Næring AS, která vlastnila pozemek č. 152/97, společnosti Pindsle Property AS za částku ve výši 40 milionů NOK. Tento prodej prokazuje, že dotyčný pozemek měl ekonomickou hodnotu. |
| --- | --- |

(56)

Kontrolní úřad rovněž podotýká, že krátce po převodu prodal fotbalový klub Sandefjord Fotball AS podíly ve společnosti Sandefjord Fotball Næring AS, která vlastnila pozemek č. 152/97, společnosti Pindsle Property AS za částku ve výši 40 milionů NOK. Tento prodej prokazuje, že dotyčný pozemek měl ekonomickou hodnotu.

| (57) | Na základě výše uvedených skutečností vyvozuje Kontrolní úřad závěr, že převod pozemku č. 152/97 poskytl fotbalovému klubu Sandefjord Fotball AS hospodářskou výhodu. |
| --- | --- |

(57)

Na základě výše uvedených skutečností vyvozuje Kontrolní úřad závěr, že převod pozemku č. 152/97 poskytl fotbalovému klubu Sandefjord Fotball AS hospodářskou výhodu.

1.4   
  Selektivita

Selektivita

| (58) | Údajná státní podpora vyplývá z transakce mezi obcí Sandefjord a fotbalovým klubem Sandefjord Fotball AS. Tato transakce představuje selektivní opatření ve smyslu článku 61 Dohody o EHP, jelikož se týká jednoho konkrétního podniku. |
| --- | --- |

(58)

Údajná státní podpora vyplývá z transakce mezi obcí Sandefjord a fotbalovým klubem Sandefjord Fotball AS. Tato transakce představuje selektivní opatření ve smyslu článku 61 Dohody o EHP, jelikož se týká jednoho konkrétního podniku.

1.5   
  Narušení hospodářské soutěže a ovlivnění obchodu mezi smluvními stranami

Narušení hospodářské soutěže a ovlivnění obchodu mezi smluvními stranami

| (59) | Podle judikatury týkající se ovlivnění obchodu a narušení hospodářské soutěže je Kontrolní úřad
  „povinen nikoliv prokázat skutečný dopad podpor na obchod [...] a skutečné narušení hospodářské soutěže, ale pouze přezkoumat, zda mohou tyto podpory tento obchod ovlivnit a narušit hospodářskou soutěž“
   (14). |
| --- | --- |

(59)

Podle judikatury týkající se ovlivnění obchodu a narušení hospodářské soutěže je Kontrolní úřad
  „povinen nikoliv prokázat skutečný dopad podpor na obchod [...] a skutečné narušení hospodářské soutěže, ale pouze přezkoumat, zda mohou tyto podpory tento obchod ovlivnit a narušit hospodářskou soutěž“
   (14).

„povinen nikoliv prokázat skutečný dopad podpor na obchod [...] a skutečné narušení hospodářské soutěže, ale pouze přezkoumat, zda mohou tyto podpory tento obchod ovlivnit a narušit hospodářskou soutěž“

14

| (60) | K vyvození závěru, že opatření může narušit hospodářskou soutěž a ovlivnit obchod mezi smluvními stranami Dohody o EHP, postačuje pouhá skutečnost, že podpora posiluje postavení určitého podniku vůči ostatním podnikům, které s ním soutěží v obchodu uvnitř EHP (15). |
| --- | --- |

(60)

K vyvození závěru, že opatření může narušit hospodářskou soutěž a ovlivnit obchod mezi smluvními stranami Dohody o EHP, postačuje pouhá skutečnost, že podpora posiluje postavení určitého podniku vůči ostatním podnikům, které s ním soutěží v obchodu uvnitř EHP (15).

15

| (61) | V roce 2006 hrál elitní tým fotbalového klubu Sandefjord v nejvyšší norské lize a mohl se kvalifikovat na mistrovství Evropy. Profesionální fotbalové kluby mimoto vykonávají hospodářské činnosti na řadě jiných trhů, než je účast ve fotbalových soutěžích, jako je trh pro přestupy profesionálních hráčů, propagaci, sponzorskou činnost, zboží nebo mediální práva. Podpora profesionálního fotbalového klubu proto potenciálně posiluje jeho postavení na každém z těchto trhů, z nichž většina může pokrývat několik zemí v EHP. Co se týká trhu pro přestupy hráčů, fotbalový klub Sandefjord Fotball AS v té době působil (a působí dosud) na trhu pro přestupy hráčů a může potenciálně přijímat hráče z jiných zemí v EHP. |
| --- | --- |

(61)

V roce 2006 hrál elitní tým fotbalového klubu Sandefjord v nejvyšší norské lize a mohl se kvalifikovat na mistrovství Evropy. Profesionální fotbalové kluby mimoto vykonávají hospodářské činnosti na řadě jiných trhů, než je účast ve fotbalových soutěžích, jako je trh pro přestupy profesionálních hráčů, propagaci, sponzorskou činnost, zboží nebo mediální práva. Podpora profesionálního fotbalového klubu proto potenciálně posiluje jeho postavení na každém z těchto trhů, z nichž většina může pokrývat několik zemí v EHP. Co se týká trhu pro přestupy hráčů, fotbalový klub Sandefjord Fotball AS v té době působil (a působí dosud) na trhu pro přestupy hráčů a může potenciálně přijímat hráče z jiných zemí v EHP.

| (62) | Kontrolní úřad proto vyvozuje závěr, že opatření může narušit hospodářskou soutěž a ovlivnit obchod mezi smluvními stranami Dohody o EHP. |
| --- | --- |

(62)

Kontrolní úřad proto vyvozuje závěr, že opatření může narušit hospodářskou soutěž a ovlivnit obchod mezi smluvními stranami Dohody o EHP.

1.6   
  Závěr ohledně existence podpory

Závěr ohledně existence podpory

| (63) | Na základě výše uvedených zjištění vyvozuje Kontrolní úřad závěr, že opatření představuje státní podporu ve smyslu čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP. |
| --- | --- |

(63)

Na základě výše uvedených zjištění vyvozuje Kontrolní úřad závěr, že opatření představuje státní podporu ve smyslu čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP.

1.7   
  Výše podpory

Výše podpory

| (64) | Co se týká pozemku č. 152/96, Kontrolní úřad uznává, že povinnost stanovená v územním plánu, včetně výstavby stadionu, snižuje tržní hodnotu pozemku (16). Jak však bylo objasněno v 50. bodě odůvodnění, nulová tržní cena není v daném případě opodstatněná. Podle oddílu 2.2 písm. d) pokynů Kontrolního úřadu k prodeji pozemků měla obec Sandefjord dotyčný pozemek prodat alespoň za cenu, která pokrývala její pořizovací náklady. Na tomto základě se Kontrolní úřad domnívá, že výše podpory v souvislosti s tímto pozemkem činí 1,9 milionu NOK (17). |
| --- | --- |

(64)

Co se týká pozemku č. 152/96, Kontrolní úřad uznává, že povinnost stanovená v územním plánu, včetně výstavby stadionu, snižuje tržní hodnotu pozemku (16). Jak však bylo objasněno v 50. bodě odůvodnění, nulová tržní cena není v daném případě opodstatněná. Podle oddílu 2.2 písm. d) pokynů Kontrolního úřadu k prodeji pozemků měla obec Sandefjord dotyčný pozemek prodat alespoň za cenu, která pokrývala její pořizovací náklady. Na tomto základě se Kontrolní úřad domnívá, že výše podpory v souvislosti s tímto pozemkem činí 1,9 milionu NOK (17).

16

17

| (65) | Pokud jde o pozemek č. 152/97, Kontrolní úřad uvádí, že fotbalový klub Sandefjord Fotball AS prodal podíly ve společnosti Sandefjord Fotball Næring AS, která vlastnila pozemek č. 152/97, společnosti Pindsle Property AS za částku ve výši 40 milionů NOK. Společnost Pindsle Property AS je soukromá společnost, která v době transakce nebyla součástí stejné skupiny jako fotbalový klub Sandefjord Fotball AS. Prodej se tudíž uskutečnil mezi dvěma nezávislými společnostmi (18). Kontrolní úřad neobdržel žádné přesvědčivé důkazy o tom, že se tato transakce neuskutečnila za tržní cenu. Kontrolní úřad se proto domnívá, že představuje nejlepší dostupný údaj o tržní hodnotě pozemku č. 152/97. |
| --- | --- |

(65)

Pokud jde o pozemek č. 152/97, Kontrolní úřad uvádí, že fotbalový klub Sandefjord Fotball AS prodal podíly ve společnosti Sandefjord Fotball Næring AS, která vlastnila pozemek č. 152/97, společnosti Pindsle Property AS za částku ve výši 40 milionů NOK. Společnost Pindsle Property AS je soukromá společnost, která v době transakce nebyla součástí stejné skupiny jako fotbalový klub Sandefjord Fotball AS. Prodej se tudíž uskutečnil mezi dvěma nezávislými společnostmi (18). Kontrolní úřad neobdržel žádné přesvědčivé důkazy o tom, že se tato transakce neuskutečnila za tržní cenu. Kontrolní úřad se proto domnívá, že představuje nejlepší dostupný údaj o tržní hodnotě pozemku č. 152/97.

18

| (66) | Na základě výše uvedených skutečností vyvozuje Kontrolní úřad závěr, že celková tržní hodnota pozemků převedených na fotbalový klub Sandefjord Fotball AS v době transakce činila 41,9 milionu NOK. Podle dohody ze dne 28. listopadu 2006 však fotbalový klub Sandefjord Fotball AS převzal rovněž řadu povinností týkajících se provedení prací jménem obce Sandefjord. Jak bylo uvedeno v 26. bodě odůvodnění, odhadované celkové náklady spojené s těmito povinnostmi v době uzavření dohody činily 9,5 milionu NOK. Norské orgány uvedly, že bez dohody by musela tyto práce provést samotná obec. Kontrolní úřad proto uznává, že celkové náklady na tyto práce (stanovené v době uzavření dohody) je nutno odečíst od částky podpory. |
| --- | --- |

(66)

Na základě výše uvedených skutečností vyvozuje Kontrolní úřad závěr, že celková tržní hodnota pozemků převedených na fotbalový klub Sandefjord Fotball AS v době transakce činila 41,9 milionu NOK. Podle dohody ze dne 28. listopadu 2006 však fotbalový klub Sandefjord Fotball AS převzal rovněž řadu povinností týkajících se provedení prací jménem obce Sandefjord. Jak bylo uvedeno v 26. bodě odůvodnění, odhadované celkové náklady spojené s těmito povinnostmi v době uzavření dohody činily 9,5 milionu NOK. Norské orgány uvedly, že bez dohody by musela tyto práce provést samotná obec. Kontrolní úřad proto uznává, že celkové náklady na tyto práce (stanovené v době uzavření dohody) je nutno odečíst od částky podpory.

| (67) | Kontrolní úřad tudíž vyvozuje závěr, že celková podpora poskytnutá fotbalovému klubu Sandefjord Fotball AS činila 32,4 milionu NOK. |
| --- | --- |

(67)

Kontrolní úřad tudíž vyvozuje závěr, že celková podpora poskytnutá fotbalovému klubu Sandefjord Fotball AS činila 32,4 milionu NOK.

2.   Procesní požadavky

Procesní požadavky

| (68) | V čl. 1 odst. 3 části I protokolu 3 je stanoveno, že
  „Kontrolní úřad ESVO bude včas informován o všech plánech ohledně poskytnutí nebo změny podpor, aby mohl podat své vyjádření (...). Dotčené státy neprovedou navrhovaná opatření, dokud nebude v tomto řízení přijato konečné rozhodnutí.“ |
| --- | --- |

(68)

V čl. 1 odst. 3 části I protokolu 3 je stanoveno, že
  „Kontrolní úřad ESVO bude včas informován o všech plánech ohledně poskytnutí nebo změny podpor, aby mohl podat své vyjádření (...). Dotčené státy neprovedou navrhovaná opatření, dokud nebude v tomto řízení přijato konečné rozhodnutí.“

„Kontrolní úřad ESVO bude včas informován o všech plánech ohledně poskytnutí nebo změny podpor, aby mohl podat své vyjádření (...). Dotčené státy neprovedou navrhovaná opatření, dokud nebude v tomto řízení přijato konečné rozhodnutí.“

| (69) | Převod dotyčných pozemků nebyl Kontrolnímu úřadu předem oznámen. Kontrolní úřad proto vyvozuje závěr, že norské orgány nesplnily své povinnosti podle čl. 1 odst. 3 části I protokolu 3. |
| --- | --- |

(69)

Převod dotyčných pozemků nebyl Kontrolnímu úřadu předem oznámen. Kontrolní úřad proto vyvozuje závěr, že norské orgány nesplnily své povinnosti podle čl. 1 odst. 3 části I protokolu 3.

3.   Slučitelnost

Slučitelnost

| (70) | Podle čl. 61 odst. 3 písm. c) Dohody o EHP mohou být za slučitelné s fungováním Dohody o EHP považovány podpory, které mají usnadnit rozvoj určitých hospodářských činností nebo hospodářských oblastí, pokud nemění podmínky obchodu v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem. |
| --- | --- |

(70)

Podle čl. 61 odst. 3 písm. c) Dohody o EHP mohou být za slučitelné s fungováním Dohody o EHP považovány podpory, které mají usnadnit rozvoj určitých hospodářských činností nebo hospodářských oblastí, pokud nemění podmínky obchodu v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem.

| (71) | Kontrolní úřad podotýká, že dosud nevydal pokyny týkající se státní podpory na výstavbu sportovní infrastruktury. Dotyčné opatření bude proto posouzeno přímo podle čl. 61 odst. 3 písm. c) Dohody o EHP. |
| --- | --- |

(71)

Kontrolní úřad podotýká, že dosud nevydal pokyny týkající se státní podpory na výstavbu sportovní infrastruktury. Dotyčné opatření bude proto posouzeno přímo podle čl. 61 odst. 3 písm. c) Dohody o EHP.

| (72) | V souladu s praxí uplatňovanou v době poskytnutí podpory je posouzení Kontrolního úřadu založeno na těchto krocích:






  — | Je opatření podpory zaměřeno na dobře vymezený cíl společného zájmu? |
| --- | --- | --- |

(72)

V souladu s praxí uplatňovanou v době poskytnutí podpory je posouzení Kontrolního úřadu založeno na těchto krocích:

—

Je opatření podpory zaměřeno na dobře vymezený cíl společného zájmu?

| — | Je podpora dobře konstruována tak, aby zajistila splnění cíle společného zájmu, tj. řeší navrhovaná podpora selhání trhu nebo jiný cíl? Zejména:






  — | Je státní podpora vhodným nástrojem? |
| --- | --- | --- |

—

Je podpora dobře konstruována tak, aby zajistila splnění cíle společného zájmu, tj. řeší navrhovaná podpora selhání trhu nebo jiný cíl? Zejména:

—

Je státní podpora vhodným nástrojem?

| — | Existuje zde motivační účinek, tj. mění podpora chování podniků? |
| --- | --- |

—

Existuje zde motivační účinek, tj. mění podpora chování podniků?

| — | Je opatření podpory přiměřené, tj. bylo by možné dosáhnout stejných změn chování s použitím menší podpory? |
| --- | --- |

—

Je opatření podpory přiměřené, tj. bylo by možné dosáhnout stejných změn chování s použitím menší podpory?

| — | Je narušení hospodářské soutěže a účinek na obchod omezený, takže celkově převažují příznivé účinky? |
| --- | --- |

—

Je narušení hospodářské soutěže a účinek na obchod omezený, takže celkově převažují příznivé účinky?

| (73) | Výše uvedenými otázkami se zabývají následující odstavce. |
| --- | --- |

(73)

Výše uvedenými otázkami se zabývají následující odstavce.

3.1   
  Cíl společného zájmu

Cíl společného zájmu

| (74) | Kontrolní úřad za prvé podotýká, že podpora sportu není v Dohodě o EHP přímo zmíněna jako společný cíl. Podporu sportu však lze pokládat za součást podpory vzdělávání, odborné přípravy a mládeže, jakož i sociální politiky. Užší spolupráce v těchto oblastech se považuje za cíl EHP, jak je uvedeno zejména v článcích 1 a 78 Dohody o EHP. Způsoby této užší spolupráce jsou blíže vymezeny v protokolu 31 Dohody o EHP o spolupráci v některých oblastech mimo čtyři svobody. Článek 4 tohoto protokolu je nazván „Vzdělávání, odborná příprava, mládež a sport“ a předpokládá například účast smluvních stran na Evropském roku výchovy prostřednictvím sportu 2004. To dokládá úzkou souvislost mezi podporou sportu a cíli stanovenými v Dohodě o EHP. |
| --- | --- |

(74)

Kontrolní úřad za prvé podotýká, že podpora sportu není v Dohodě o EHP přímo zmíněna jako společný cíl. Podporu sportu však lze pokládat za součást podpory vzdělávání, odborné přípravy a mládeže, jakož i sociální politiky. Užší spolupráce v těchto oblastech se považuje za cíl EHP, jak je uvedeno zejména v článcích 1 a 78 Dohody o EHP. Způsoby této užší spolupráce jsou blíže vymezeny v protokolu 31 Dohody o EHP o spolupráci v některých oblastech mimo čtyři svobody. Článek 4 tohoto protokolu je nazván „Vzdělávání, odborná příprava, mládež a sport“ a předpokládá například účast smluvních stran na Evropském roku výchovy prostřednictvím sportu 2004. To dokládá úzkou souvislost mezi podporou sportu a cíli stanovenými v Dohodě o EHP.

| (75) | Tento výklad je v souladu s přístupem Evropské komise (dále jen „Komise“). V Evropské unii je podpora sportu výslovně zmíněna v článku 165 SFEU, který byl zaveden Lisabonskou smlouvou. I před vstupem Lisabonské smlouvy v platnost však Komise uznávala specifickou roli, kterou v evropské společnosti hraje sport, založený na strukturách řízených dobrovolníky, a to vzhledem k jeho přínosu v oblasti zdraví, výchovy, sociálního začlenění a kultury. Od vstupu Lisabonské smlouvy v platnost se podpora sportu uznává jako opatření přispívající k celkovým cílům strategie Evropa 2020, a to zlepšením zaměstnatelnosti a mobility, zejména prostřednictvím opatření na podporu sociálního začleňování v oblasti sportu a prostřednictvím sportu, vzdělávání a odborné přípravy. |
| --- | --- |

(75)

Tento výklad je v souladu s přístupem Evropské komise (dále jen „Komise“). V Evropské unii je podpora sportu výslovně zmíněna v článku 165 SFEU, který byl zaveden Lisabonskou smlouvou. I před vstupem Lisabonské smlouvy v platnost však Komise uznávala specifickou roli, kterou v evropské společnosti hraje sport, založený na strukturách řízených dobrovolníky, a to vzhledem k jeho přínosu v oblasti zdraví, výchovy, sociálního začlenění a kultury. Od vstupu Lisabonské smlouvy v platnost se podpora sportu uznává jako opatření přispívající k celkovým cílům strategie Evropa 2020, a to zlepšením zaměstnatelnosti a mobility, zejména prostřednictvím opatření na podporu sociálního začleňování v oblasti sportu a prostřednictvím sportu, vzdělávání a odborné přípravy.

| (76) | Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem vyvozuje Kontrolní úřad závěr, že podpora vzdělávání, odborné přípravy a rozvoje mládeže prostřednictvím sportu představuje cíl společného zájmu. Kontrolní úřad rovněž uvádí, že financování sportovní infrastruktury může využít i obecné nařízení o blokových výjimkách, jsou-li splněny určité podmínky. To dále prokazuje, že podpora sportu, včetně výstavby sportovní infrastruktury, představuje cíl společného zájmu. |
| --- | --- |

(76)

Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem vyvozuje Kontrolní úřad závěr, že podpora vzdělávání, odborné přípravy a rozvoje mládeže prostřednictvím sportu představuje cíl společného zájmu. Kontrolní úřad rovněž uvádí, že financování sportovní infrastruktury může využít i obecné nařízení o blokových výjimkách, jsou-li splněny určité podmínky. To dále prokazuje, že podpora sportu, včetně výstavby sportovní infrastruktury, představuje cíl společného zájmu.

3.2   
  Vhodný nástroj

Vhodný nástroj

| (77) | Za účelem posouzení, zda státní podpora účinně přispívá k dosažení stanoveného cíle společného zájmu, musí Kontrolní úřad nejprve určit a vymezit problém, který je třeba řešit. Státní podpora by se měla soustředit na situaci, kdy podpora může vést k podstatnému zlepšení, jehož trh nemůže dosáhnout sám o sobě. Navrhované opatření podpory musí být mimoto vhodným nástrojem, který přispívá k dosažení stanoveného cíle společného zájmu. |
| --- | --- |

(77)

Za účelem posouzení, zda státní podpora účinně přispívá k dosažení stanoveného cíle společného zájmu, musí Kontrolní úřad nejprve určit a vymezit problém, který je třeba řešit. Státní podpora by se měla soustředit na situaci, kdy podpora může vést k podstatnému zlepšení, jehož trh nemůže dosáhnout sám o sobě. Navrhované opatření podpory musí být mimoto vhodným nástrojem, který přispívá k dosažení stanoveného cíle společného zájmu.

| (78) | S ohledem na zajištění fotbalových stadionů v Norsku bylo uznáno selhání trhu ve formě nedostatečných komerčních investic do stadionů, které jsou strukturálně ztrátové, jelikož jejich příjmy nepostačují k uhrazení investičních nákladů (19). |
| --- | --- |

(78)

S ohledem na zajištění fotbalových stadionů v Norsku bylo uznáno selhání trhu ve formě nedostatečných komerčních investic do stadionů, které jsou strukturálně ztrátové, jelikož jejich příjmy nepostačují k uhrazení investičních nákladů (19).

19

| (79) | Norské orgány mimoto prokázaly skutečnou potřebu nového fotbalového stadionu v Sandefjordu. To dokládají kapacitní problémy na stávajícím městském stadionu v době provedení opatření a skutečnost, že starý stadion již nesplňoval požadavky Norské fotbalové asociace pro udělení licence. Vzhledem k neziskové povaze infrastruktury stadionu byla k uskutečnění investice nezbytná státní podpora. |
| --- | --- |

(79)

Norské orgány mimoto prokázaly skutečnou potřebu nového fotbalového stadionu v Sandefjordu. To dokládají kapacitní problémy na stávajícím městském stadionu v době provedení opatření a skutečnost, že starý stadion již nesplňoval požadavky Norské fotbalové asociace pro udělení licence. Vzhledem k neziskové povaze infrastruktury stadionu byla k uskutečnění investice nezbytná státní podpora.

| (80) | V tomto kontextu vyvozuje Kontrolní úřad závěr, že státní podpora představuje vhodný nástroj. |
| --- | --- |

(80)

V tomto kontextu vyvozuje Kontrolní úřad závěr, že státní podpora představuje vhodný nástroj.

3.3   
  Motivační účinek

Motivační účinek

| (81) | Kontrolní úřad může státní podporu prohlásit za slučitelnou s fungováním Dohody o EHP pouze tehdy, má-li dotyčná podpora motivační účinek. K motivačnímu účinku dochází, pokud podpora přiměje příjemce, aby změnil své chování, a přispěl tak k dosažení stanoveného cíle společného zájmu, přičemž změny chování by bez podpory neprovedl. |
| --- | --- |

(81)

Kontrolní úřad může státní podporu prohlásit za slučitelnou s fungováním Dohody o EHP pouze tehdy, má-li dotyčná podpora motivační účinek. K motivačnímu účinku dochází, pokud podpora přiměje příjemce, aby změnil své chování, a přispěl tak k dosažení stanoveného cíle společného zájmu, přičemž změny chování by bez podpory neprovedl.

| (82) | Kontrolní úřad za prvé podotýká, že výstavba stadionu nebyla zahájena před převodem dotyčných pozemků. |
| --- | --- |

(82)

Kontrolní úřad za prvé podotýká, že výstavba stadionu nebyla zahájena před převodem dotyčných pozemků.

| (83) | Informace, které norské orgány poskytly, mimoto prokazují, že fotbalový klub Sandefjord Fotball AS nemohl bez státní podpory výstavbu stadionu financovat, jelikož neměl k dispozici potřebné finanční prostředky, ani nebyl schopen si dostatečné finanční prostředky k pokrytí schodku vypůjčit. Jeho vlastní finanční příspěvek na výstavbu stadionu již byl v mezích možného (20). |
| --- | --- |

(83)

Informace, které norské orgány poskytly, mimoto prokazují, že fotbalový klub Sandefjord Fotball AS nemohl bez státní podpory výstavbu stadionu financovat, jelikož neměl k dispozici potřebné finanční prostředky, ani nebyl schopen si dostatečné finanční prostředky k pokrytí schodku vypůjčit. Jeho vlastní finanční příspěvek na výstavbu stadionu již byl v mezích možného (20).

20

| (84) | Na základě výše uvedených skutečností dospěl Kontrolní úřad k závěru, že opatření podpory mělo motivační účinek. |
| --- | --- |

(84)

Na základě výše uvedených skutečností dospěl Kontrolní úřad k závěru, že opatření podpory mělo motivační účinek.

3.4   
  Přiměřenost

Přiměřenost

| (85) | Státní podpora se považuje za přiměřenou, je-li výše podpory omezena na minimum nezbytné k dosažení stanoveného cíle společného zájmu. Kontrolní úřad posouzení přiměřenosti obvykle zakládá na způsobilých nákladech a maximální intenzitě podpory. |
| --- | --- |

(85)

Státní podpora se považuje za přiměřenou, je-li výše podpory omezena na minimum nezbytné k dosažení stanoveného cíle společného zájmu. Kontrolní úřad posouzení přiměřenosti obvykle zakládá na způsobilých nákladech a maximální intenzitě podpory.

| (86) | Jak bylo uvedeno v 67. bodě odůvodnění, výše podpory, která byla poskytnuta fotbalovému klubu Sandefjord Fotball AS, činila celkem 32,4 milionu NOK. Za účelem posouzení intenzity podpory je nutno uvést tento údaj do vztahu se způsobilými investičními náklady. Kontrolní úřad se domnívá, že výdaje, které fotbalový klub Sandefjord Fotball AS vynaložil jménem obce Sandefjord a které byly odečteny od částky podpory (viz 66. bod odůvodnění), nejsou součástí způsobilých nákladů. Celkové investiční náklady ve výši 110 milionů NOK je tudíž třeba snížit o 9,5 milionu NOK. Způsobilé investiční náklady proto činí 100,5 milionu NOK a odpovídající intenzita podpory je 32 %. Kontrolní úřad podotýká, že intenzita podpory je poměrně nízká a že zbývající část investic financoval příjemce, fotbalový klub Sandefjord Fotball AS. |
| --- | --- |

(86)

Jak bylo uvedeno v 67. bodě odůvodnění, výše podpory, která byla poskytnuta fotbalovému klubu Sandefjord Fotball AS, činila celkem 32,4 milionu NOK. Za účelem posouzení intenzity podpory je nutno uvést tento údaj do vztahu se způsobilými investičními náklady. Kontrolní úřad se domnívá, že výdaje, které fotbalový klub Sandefjord Fotball AS vynaložil jménem obce Sandefjord a které byly odečteny od částky podpory (viz 66. bod odůvodnění), nejsou součástí způsobilých nákladů. Celkové investiční náklady ve výši 110 milionů NOK je tudíž třeba snížit o 9,5 milionu NOK. Způsobilé investiční náklady proto činí 100,5 milionu NOK a odpovídající intenzita podpory je 32 %. Kontrolní úřad podotýká, že intenzita podpory je poměrně nízká a že zbývající část investic financoval příjemce, fotbalový klub Sandefjord Fotball AS.

| (87) | Intenzitu podpory je však nutno posoudit i s ohledem na společenské přínosy plynoucí z infrastruktury stadionu. Jak je uvedeno v části I oddíle 5.3, stadion využívá k různým neprofesionálním účelům řada uživatelů, včetně amatérských sportovních týmů a škol. Na toto nehospodářské využití připadá celkem více než 50 % celkové doby využívání stadionu. |
| --- | --- |

(87)

Intenzitu podpory je však nutno posoudit i s ohledem na společenské přínosy plynoucí z infrastruktury stadionu. Jak je uvedeno v části I oddíle 5.3, stadion využívá k různým neprofesionálním účelům řada uživatelů, včetně amatérských sportovních týmů a škol. Na toto nehospodářské využití připadá celkem více než 50 % celkové doby využívání stadionu.

| (88) | Kontrolní úřad taktéž uvádí, že infrastruktura stadionu je do jisté míry multifunkční a spojuje fotbalový stadion s atletickou dráhou, posilovnou a řadou jiných vnitřních prostor. To zvyšuje možnosti využití stadionu k nehospodářským účelům. Kontrolní úřad rovněž podotýká, že elitní tým platí za využívání stadionu tržní nájemné (viz rovněž část II oddíl 3.5), zatímco amatérské kluby a jiní nekomerční uživatelé mají na stadion bezplatný přístup. To dále vyzdvihuje společenský přínos stadionu pro komunitu. |
| --- | --- |

(88)

Kontrolní úřad taktéž uvádí, že infrastruktura stadionu je do jisté míry multifunkční a spojuje fotbalový stadion s atletickou dráhou, posilovnou a řadou jiných vnitřních prostor. To zvyšuje možnosti využití stadionu k nehospodářským účelům. Kontrolní úřad rovněž podotýká, že elitní tým platí za využívání stadionu tržní nájemné (viz rovněž část II oddíl 3.5), zatímco amatérské kluby a jiní nekomerční uživatelé mají na stadion bezplatný přístup. To dále vyzdvihuje společenský přínos stadionu pro komunitu.

| (89) | Na základě výše uvedených skutečností vyvozuje Kontrolní úřad závěr, že opatření podpory je přiměřené. |
| --- | --- |

(89)

Na základě výše uvedených skutečností vyvozuje Kontrolní úřad závěr, že opatření podpory je přiměřené.

3.5   
  Žádné nepřiměřené narušení hospodářské soutěže a ovlivnění obchodu

Žádné nepřiměřené narušení hospodářské soutěže a ovlivnění obchodu

| (90) | Aby byla podpora slučitelná s fungováním Dohody o EHP, musí být negativní účinky opatření podpory týkající se narušení hospodářské soutěže a dopadu na obchod mezi smluvními stranami omezeny a vyváženy pozitivními účinky, které přispívají k plnění cíle společného zájmu. |
| --- | --- |

(90)

Aby byla podpora slučitelná s fungováním Dohody o EHP, musí být negativní účinky opatření podpory týkající se narušení hospodářské soutěže a dopadu na obchod mezi smluvními stranami omezeny a vyváženy pozitivními účinky, které přispívají k plnění cíle společného zájmu.

| (91) | Kontrolní úřad na úvod podotýká, že stadion financovaný z dotyčné státní podpory má především místní a regionální zaměření. Infrastruktura nemá přilákat pořádání mezinárodních akcí ani nemá být rozsáhle využívána jinými komerčními uživateli, než je elitní tým fotbalového klubu Sandefjord. |
| --- | --- |

(91)

Kontrolní úřad na úvod podotýká, že stadion financovaný z dotyčné státní podpory má především místní a regionální zaměření. Infrastruktura nemá přilákat pořádání mezinárodních akcí ani nemá být rozsáhle využívána jinými komerčními uživateli, než je elitní tým fotbalového klubu Sandefjord.

| (92) | Elitní tým hradí za využívání stadionu nájemné. Stávající nájemní podmínky jsou založeny na jednáních se soukromými vlastníky stadionu. Předpokládá se tudíž, že nájemné odpovídá tržním podmínkám. To potvrzuje i srovnání s údaji o obvyklém nájemném za využívání stadionu hrazeném jinými kluby, které poskytly norské orgány (viz 36. bod odůvodnění). |
| --- | --- |

(92)

Elitní tým hradí za využívání stadionu nájemné. Stávající nájemní podmínky jsou založeny na jednáních se soukromými vlastníky stadionu. Předpokládá se tudíž, že nájemné odpovídá tržním podmínkám. To potvrzuje i srovnání s údaji o obvyklém nájemném za využívání stadionu hrazeném jinými kluby, které poskytly norské orgány (viz 36. bod odůvodnění).

| (93) | Kontrolní úřad rovněž uvádí, že intenzita podpory je nízká a riziko narušení dále snižuje odpovídající příspěvek fotbalového klubu Sandefjord Fotball AS na investiční náklady. |
| --- | --- |

(93)

Kontrolní úřad rovněž uvádí, že intenzita podpory je nízká a riziko narušení dále snižuje odpovídající příspěvek fotbalového klubu Sandefjord Fotball AS na investiční náklady.

| (94) | Hospodářské činnosti, které fotbalový klub Sandefjord Fotball AS vykonává, mají kvůli místnímu charakteru klubu pouze velmi omezený dopad na obchod a hospodářskou soutěž v EHP. Prodej lístků, prodej zboží, sponzorská a reklamní činnost jsou zaměřeny především na místní komunitu a kraj Vestfold. Velmi omezené jsou rovněž jeho činnosti na trhu pro přestupy hráčů, které se zaměřují pouze na Norsko. Fotbalový klub Sandefjord Fotball AS nemá přímý vliv na komerční využití televizních práv, která jsou spravována na ústřední úrovni Norskou fotbalovou asociací, a jeho příjmy z těchto práv jsou každopádně velmi nízké. |
| --- | --- |

(94)

Hospodářské činnosti, které fotbalový klub Sandefjord Fotball AS vykonává, mají kvůli místnímu charakteru klubu pouze velmi omezený dopad na obchod a hospodářskou soutěž v EHP. Prodej lístků, prodej zboží, sponzorská a reklamní činnost jsou zaměřeny především na místní komunitu a kraj Vestfold. Velmi omezené jsou rovněž jeho činnosti na trhu pro přestupy hráčů, které se zaměřují pouze na Norsko. Fotbalový klub Sandefjord Fotball AS nemá přímý vliv na komerční využití televizních práv, která jsou spravována na ústřední úrovni Norskou fotbalovou asociací, a jeho příjmy z těchto práv jsou každopádně velmi nízké.

| (95) | Kontrolní úřad proto vyvozuje závěr, že případné narušení hospodářské soutěže a ovlivnění obchodu způsobené opatřením podpory je omezené. |
| --- | --- |

(95)

Kontrolní úřad proto vyvozuje závěr, že případné narušení hospodářské soutěže a ovlivnění obchodu způsobené opatřením podpory je omezené.

3.6   
  Porovnání a závěr

Porovnání a závěr

| (96) | V rámci výše uvedeného posouzení porovnal Kontrolní úřad pozitivní a negativní účinky oznámeného opatření. Kontrolní úřad dospěl k závěru, že narušení v důsledku opatření podpory neovlivňuje nepříznivě podmínky obchodu v míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem. |
| --- | --- |

(96)

V rámci výše uvedeného posouzení porovnal Kontrolní úřad pozitivní a negativní účinky oznámeného opatření. Kontrolní úřad dospěl k závěru, že narušení v důsledku opatření podpory neovlivňuje nepříznivě podmínky obchodu v míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem.

4.   Závěr

Závěr

| (97) | Na základě informací, které poskytly norské orgány, vyvodil Kontrolní úřad závěr, že převod pozemků představuje státní podporu ve smyslu čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP. Kontrolní úřad dospěl k závěru, že tato podpora je slučitelná s fungováním Dohody o EHP, |
| --- | --- |

(97)

Na základě informací, které poskytly norské orgány, vyvodil Kontrolní úřad závěr, že převod pozemků představuje státní podporu ve smyslu čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP. Kontrolní úřad dospěl k závěru, že tato podpora je slučitelná s fungováním Dohody o EHP,

PŘIJAL TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Státní podpora ve prospěch fotbalového klubu Sandefjord Fotball AS je slučitelná s fungováním Dohody o EHP podle čl. 61 odst. 3 písm. c) této dohody.

Článek 2

Toto rozhodnutí je určeno Norskému království.

Článek 3

Pouze anglické znění tohoto rozhodnutí je závazné.

V Bruselu dne 23. září 2015.

Za Kontrolní úřad ESVO

Sven Erik SVEDMAN

předsedkyně

Helga JÓNSDÓTTIR

členka kolegia

---

(1)  Další informace o příjemci jsou uvedeny v rozhodnutí č. 444/14/COL.

1

(2)  Norské orgány potvrdily, že počáteční investice činila 110 milionů NOK. Klub však následně investoval do vybavení a zařízení další částku ve výši 17 milionů NOK, většinou ve formě práce, kterou odvedli členové klubu (
  „dugnadsarbeid“
  ).

2

„dugnadsarbeid“

(3)  Pokyny Kontrolního úřadu o prvcích státní podpory při prodejích pozemků a staveb orgány veřejné moci přijaté dne 17. listopadu 1999. K dispozici na adrese: http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/

3

(4)  Znalecký odhad stanovil společnou hodnotu pozemků č. 152/96 a č. 152/97 ve výši 31 milionů NOK. Částka ve výši 15 milionů NOK vyplývá z rozdělení této odhadované částky podle příslušné velikosti obou pozemků.

4

(5)  Konečné náklady činily 12 milionů NOK, přičemž dodatečné náklady uhradila společnost Pindsle Property AS.

5

(6)  V zimním období trénuje elitní tým na hřišti s umělým trávníkem, používá však šatny a jiné vnitřní prostory na stadionu.

6

(7)  Plánuje se zřízení hřiště s umělým trávníkem, aby bylo možné větší využívání.

7

(8)  Článek 2 směrnice Komise 2006/111/ES ze dne 16. listopadu 2006 o zprůhlednění finančních vztahů mezi členskými státy a veřejnými podniky a o finanční průhlednosti uvnitř jednotlivých podniků (Úř. věst. L 318, 17.11.2006, s. 17), začleněna do bodu 1a přílohy XV Dohody o EHP.

8

(9)  Rozsudek ve věci Höfner a Elser v. Macroton, C-41/90, EU:C:1991:161, body 21 a 22; rozsudek ve spojených věcech Pavlov a další, C-180/98 až C-184/98 EU:C:2000:428 a rozsudek ve věci Private Barnehagers Landsforbund v. Kontrolní úřad ESVO, E-5/07, Sb. rozh. ESVO 2008, s. 61, bod 78.

9

(10)  Rozsudek ve věci Ministero dell'Economica e delle Finanze v. Cassa di Risparmio di Firenze SpA, C-222/04, EU:C:2006:8, bod 108.

10

(11)  Rozsudek ve věci SFEI a další, C-39/94, EU:C:1996:285, body 60 a 61.

11

(12)  Kontrolní úřad odkazuje v této souvislosti rovněž na oddíl 2.2 písm. c) pokynů k prodeji pozemků, v němž se uvádí, že při ocenění by
  „... povinnosti, jejichž plnění by bylo přinejmenším částečně ve vlastním zájmu kupujícího, měly být vyhodnoceny se zřetelem k výše uvedené skutečnosti“
  .

12

„... povinnosti, jejichž plnění by bylo přinejmenším částečně ve vlastním zájmu kupujícího, měly být vyhodnoceny se zřetelem k výše uvedené skutečnosti“

(13)  Tj. pořizovací náklady vynaložené dotyčným orgánem veřejné moci.

13

(14)  Rozsudek ve věci Itálie v. Komise, C-372/97, EU:C:2004:234, bod 44.

14

(15)  Rozsudek ve věci Philip Morris Holland BV v. Komise, C-730/79, EU:C:1980:209, body 11 a 12; rozsudek ve spojených věcech Fesil ASA a Finnfjord Smelteverk AS v. Kontrolní úřad ESVO, E-5/04, E-6/04, E-7/04, Sb. rozh. ESVO 2005, s. 117, bod 94 a rozsudek ve spojených věcech Libert a další, C-197/11 a C-203/11, EU:C:2013:288, body 76–78.

15

(16)  Viz rovněž rozhodnutí č. 225/15/KOL ze dne 10. června 2015 o nevznesení námitek vůči podpoře ve formě převodu pozemků na klub Vålerenga Fotball, bod 31.

16

(17)  Obec Sandefjord získala pozemky, které byly později rozděleny na pozemky č. 152/96 a 152/97, za částku ve výši 3,7 milionu NOK. Hodnota ve výši 1,9 milionu NOK vyplývá z rozdělení této částky podle příslušné velikosti obou pozemků.

17

(18)  To prokazuje i neexistence nezávislého znaleckého odhadu, který se podle norského práva obchodních společností vyžaduje v případě transakcí mezi společnostmi v téže skupině.

18

(19)  Viz rovněž rozhodnutí č. 225/15/KOL ze dne 10. června 2015 o nevznesení námitek vůči podpoře ve formě převodu pozemků na klub Vålerenga Fotball, bod 65.

19

(20)  Viz zejména informace předložené v dokumentu č. 699518, s. 29.

20

---