# Euroopa Liidu L 134/2016

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 134 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 59. aastakäik24. mai 2016 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 134

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

59. aastakäik24. mai 2016

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | OTSUSED |
| | * | Komisjoni otsus (EL) 2016/788, 1. oktoober 2014, riigiabi SA.32833 (11/C) (ex 11/NN) kohta, mida Saksamaa andis seoses 2009.–2011. aastal kehtestatud Frankfurt Hahni lennujaama rahastamise korraga
  (teatavaks tehtud numbri C(2014) 6850 all)

   (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komisjoni otsus (EL) 2016/789, 1. oktoober 2014, Saksamaa antud riigiabi SA.21121 (C 29/08) (ex NN 54/07) kohta, mis on seotud Frankfurt Hahni lennujaama rahastamisega ning Frankfurt Hahni ja Ryanairi vaheliste finantssuhetega
  (teatavaks tehtud numbri C(2014) 6853 all)

   (
  1
  ) | 46 |
| | * | Komisjoni delegeeritud otsus (EL) 2016/790, 13. jaanuar 2016, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2005/36/EÜ V lisa seoses kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide ja koolituskursuste nimedega
  (teatavaks tehtud numbri C(2016) 1 all)

   (
  1
  ) | 135 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

OTSUSED

*

Komisjoni otsus (EL) 2016/788, 1. oktoober 2014, riigiabi SA.32833 (11/C) (ex 11/NN) kohta, mida Saksamaa andis seoses 2009.–2011. aastal kehtestatud Frankfurt Hahni lennujaama rahastamise korraga
  (teatavaks tehtud numbri C(2014) 6850 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2014) 6850 all)

1

1

*

Komisjoni otsus (EL) 2016/789, 1. oktoober 2014, Saksamaa antud riigiabi SA.21121 (C 29/08) (ex NN 54/07) kohta, mis on seotud Frankfurt Hahni lennujaama rahastamisega ning Frankfurt Hahni ja Ryanairi vaheliste finantssuhetega
  (teatavaks tehtud numbri C(2014) 6853 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2014) 6853 all)

1

46

*

Komisjoni delegeeritud otsus (EL) 2016/790, 13. jaanuar 2016, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2005/36/EÜ V lisa seoses kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide ja koolituskursuste nimedega
  (teatavaks tehtud numbri C(2016) 1 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2016) 1 all)

1

135

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

OTSUSED

| 24.5.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 134/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.5.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 134/1

---

KOMISJONI OTSUS (EL) 2016/788,

1. oktoober 2014,

riigiabi SA.32833 (11/C) (ex 11/NN) kohta, mida Saksamaa andis seoses 2009.–2011. aastal kehtestatud Frankfurt Hahni lennujaama rahastamise korraga

(teatavaks tehtud numbri C(2014) 6850 all)

(Ainult ingliskeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 108 lõike 2 esimest lõiku (1),

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

olles kutsunud huvitatud isikuid üles esitama märkusi vastavalt eespool nimetatud sätetele (2) ja võttes nende märkusi arvesse

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

MENETLUS

| (1) | 17. juuni 2008. aasta kirjaga teatas komisjon Saksamaale oma otsusest algatada ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikes 2 sätestatud menetlus seoses Frankfurt Hahni lennujaama käitaja Flughafen Frankfurt Hahn GmbH (edaspidi „FFHG“) rahastamisega ja tema finantssuhetega Ryanairiga. Ametlik uurimismenetlus registreeriti numbri SA.21121 (C 29/08) all. |
| --- | --- |

(1)

17. juuni 2008. aasta kirjaga teatas komisjon Saksamaale oma otsusest algatada ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikes 2 sätestatud menetlus seoses Frankfurt Hahni lennujaama käitaja Flughafen Frankfurt Hahn GmbH (edaspidi „FFHG“) rahastamisega ja tema finantssuhetega Ryanairiga. Ametlik uurimismenetlus registreeriti numbri SA.21121 (C 29/08) all.

| (2) | 4. märtsi 2011. aasta kirjaga esitas Deutsche Lufthansa AG (edaspidi „Lufthansa“) seoses käimasoleva ametliku uurimismenetlusega SA.21121 (C 29/08) lisateavet, väites, et FFHG suhtes oli võetud uusi riigiabimeetmeid. |
| --- | --- |

(2)

4. märtsi 2011. aasta kirjaga esitas Deutsche Lufthansa AG (edaspidi „Lufthansa“) seoses käimasoleva ametliku uurimismenetlusega SA.21121 (C 29/08) lisateavet, väites, et FFHG suhtes oli võetud uusi riigiabimeetmeid.

| (3) | 18. märtsi 2011. aasta kirjaga edastas komisjon selle Lufthansalt saadud teabe Saksamaale ja palus väidetavate uute riigiabimeetmete kohta täiendavat teavet. 5. aprilli 2011. aasta kirjaga palus Saksamaa pikendada selle teabe esitamise tähtaega kuni 15. juulini 2011. 11. aprilli 2011. aasta kirjaga pikendas komisjon kõnealust tähtaega teatavate küsimuste puhul kuni 18. maini 2011 ja ülejäänud küsimuste puhul kuni 31. maini 2011. Saksamaa vastas 2011. aasta 19. ja 23. mai kirjaga. |
| --- | --- |

(3)

18. märtsi 2011. aasta kirjaga edastas komisjon selle Lufthansalt saadud teabe Saksamaale ja palus väidetavate uute riigiabimeetmete kohta täiendavat teavet. 5. aprilli 2011. aasta kirjaga palus Saksamaa pikendada selle teabe esitamise tähtaega kuni 15. juulini 2011. 11. aprilli 2011. aasta kirjaga pikendas komisjon kõnealust tähtaega teatavate küsimuste puhul kuni 18. maini 2011 ja ülejäänud küsimuste puhul kuni 31. maini 2011. Saksamaa vastas 2011. aasta 19. ja 23. mai kirjaga.

| (4) | Need vastused ei olnud aga täielikud. Seepärast saatis komisjon 6. juuni 2011. aasta kirjaga vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 659/1999 (3) artikli 5 lõikele 2 meeldetuletuse. Saksamaa vastas 2011. aasta 14. juuni ja 16. juuni kirjaga. |
| --- | --- |

(4)

Need vastused ei olnud aga täielikud. Seepärast saatis komisjon 6. juuni 2011. aasta kirjaga vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 659/1999 (3) artikli 5 lõikele 2 meeldetuletuse. Saksamaa vastas 2011. aasta 14. juuni ja 16. juuni kirjaga.

3

| (5) | 13. juuli 2011. aasta kirjaga teatas komisjon Saksamaale oma otsusest algatada ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikes 2 sätestatud menetlus seoses FFHG-le Rheinland-Pfalzi liidumaa kontsernkonto (rahaliste vahendite kogumi) kaudu võimaldatud krediidiliiniga, Rheinland-Pfalzi liidumaa ettevõtjalt Investitions- und Strukturbank (edaspidi „ISB“) FFHG-le antud laenuga ja FFHG-le ISB laenu jaoks antud Rheinland-Pfalzi liidumaa tagatisega (edaspidi „menetluse algatamise otsus“). Neid aspekte käsitlev ametlik uurimismenetlus registreeriti numbri SA.32833 (11/C) all. |
| --- | --- |

(5)

13. juuli 2011. aasta kirjaga teatas komisjon Saksamaale oma otsusest algatada ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikes 2 sätestatud menetlus seoses FFHG-le Rheinland-Pfalzi liidumaa kontsernkonto (rahaliste vahendite kogumi) kaudu võimaldatud krediidiliiniga, Rheinland-Pfalzi liidumaa ettevõtjalt Investitions- und Strukturbank (edaspidi „ISB“) FFHG-le antud laenuga ja FFHG-le ISB laenu jaoks antud Rheinland-Pfalzi liidumaa tagatisega (edaspidi „menetluse algatamise otsus“). Neid aspekte käsitlev ametlik uurimismenetlus registreeriti numbri SA.32833 (11/C) all.

| (6) | 22. juuli 2011. aasta kirjaga palus Saksamaa pikendada menetluse algatamise otsusele vastamise tähtaega, millega komisjon 26. juulil 2011 nõustus. Komisjon sai Saksamaalt märkused menetluse algatamise otsuse kohta 31. augustil 2011. |
| --- | --- |

(6)

22. juuli 2011. aasta kirjaga palus Saksamaa pikendada menetluse algatamise otsusele vastamise tähtaega, millega komisjon 26. juulil 2011 nõustus. Komisjon sai Saksamaalt märkused menetluse algatamise otsuse kohta 31. augustil 2011.

| (7) | Komisjon taotles 22. detsembri 2011. aasta kirjaga Saksamaalt lisateavet. 18. jaanuari 2012. aasta kirjaga palus Saksamaa vastamistähtaja pikendamist, mille komisjon samal päeval ka andis. Saksamaa vastas 22. detsembril 2011 esitatud lisateabe andmise taotlusele 22. veebruari 2012. aasta kirjaga. |
| --- | --- |

(7)

Komisjon taotles 22. detsembri 2011. aasta kirjaga Saksamaalt lisateavet. 18. jaanuari 2012. aasta kirjaga palus Saksamaa vastamistähtaja pikendamist, mille komisjon samal päeval ka andis. Saksamaa vastas 22. detsembril 2011 esitatud lisateabe andmise taotlusele 22. veebruari 2012. aasta kirjaga.

| (8) | Menetluse algatamise otsus avaldati Euroopa Liidu Teatajas (4)21. juulil 2012. Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama kõnealuste meetmete kohta märkusi ühe kuu jooksul alates otsuse avaldamise kuupäevast. |
| --- | --- |

(8)

Menetluse algatamise otsus avaldati Euroopa Liidu Teatajas (4)21. juulil 2012. Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama kõnealuste meetmete kohta märkusi ühe kuu jooksul alates otsuse avaldamise kuupäevast.

Euroopa Liidu Teatajas

4

| (9) | Komisjon sai 4. septembri 2012. aasta kirjaga märkused ühelt kolmandalt isikult, Rheinland-Pfalzi liidumaalt. Komisjon edastas need märkused 7. septembri 2012. aasta kirjaga Saksamaale. Saksamaale anti võimalus esitada ühe kuu jooksul märkusi kolmanda isiku märkuste kohta. Saksamaa ei esitanud ühtki märkust. |
| --- | --- |

(9)

Komisjon sai 4. septembri 2012. aasta kirjaga märkused ühelt kolmandalt isikult, Rheinland-Pfalzi liidumaalt. Komisjon edastas need märkused 7. septembri 2012. aasta kirjaga Saksamaale. Saksamaale anti võimalus esitada ühe kuu jooksul märkusi kolmanda isiku märkuste kohta. Saksamaa ei esitanud ühtki märkust.

| (10) | Komisjon palus 10. aprilli 2013. aasta kirjaga Saksamaalt lisateavet. Saksamaa vastas 17. juuni 2013. aasta kirjaga. |
| --- | --- |

(10)

Komisjon palus 10. aprilli 2013. aasta kirjaga Saksamaalt lisateavet. Saksamaa vastas 17. juuni 2013. aasta kirjaga.

| (11) | 25. veebruari 2014. aasta kirjaga teavitas komisjon Saksamaad 2014. aasta lennundussuuniste (5) vastuvõtmisest 20. veebruaril 2014 ja asjaolust, et need suunised muutuvad käesoleva juhtumi suhtes kohaldatavaks alates nende avaldamisest Euroopa Liidu Teatajas, ning andis Saksamaale võimaluse esitada suuniste ja nende kohaldamise kohta märkusi 20 tööpäeva jooksul pärast nende avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

(11)

25. veebruari 2014. aasta kirjaga teavitas komisjon Saksamaad 2014. aasta lennundussuuniste (5) vastuvõtmisest 20. veebruaril 2014 ja asjaolust, et need suunised muutuvad käesoleva juhtumi suhtes kohaldatavaks alates nende avaldamisest Euroopa Liidu Teatajas, ning andis Saksamaale võimaluse esitada suuniste ja nende kohaldamise kohta märkusi 20 tööpäeva jooksul pärast nende avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

5

Euroopa Liidu Teatajas

Euroopa Liidu Teatajas

| (12) | 2014. aasta lennundussuunised avaldati Euroopa Liidu Teatajas4. aprillil 2014. Nendega asendati 1994. aasta lennundussuunised (6) ja 2005. aasta lennundussuunised (7). |
| --- | --- |

(12)

2014. aasta lennundussuunised avaldati Euroopa Liidu Teatajas4. aprillil 2014. Nendega asendati 1994. aasta lennundussuunised (6) ja 2005. aasta lennundussuunised (7).

Euroopa Liidu Teatajas

6

7

| (13) | 15. aprillil 2014 avaldati Euroopa Liidu Teatajas teade, millega kutsuti liikmesriike ja huvitatud isikuid esitama 2014. aasta lennundussuuniste kohaldamise kohta märkusi ühe kuu jooksul alates suuniste avaldamise kuupäevast (8). Oma tähelepanekud esitas Lufthansa ning valitsusväline organisatsioon Transport & Environment. Komisjon edastas 21. augusti 2014. aasta kirjaga need tähelepanekud Saksamaale. Saksamaa teatas 29. augusti 2014. aasta kirjaga komisjonile, et tal ei ole ühtki tähelepanekut. |
| --- | --- |

(13)

15. aprillil 2014 avaldati Euroopa Liidu Teatajas teade, millega kutsuti liikmesriike ja huvitatud isikuid esitama 2014. aasta lennundussuuniste kohaldamise kohta märkusi ühe kuu jooksul alates suuniste avaldamise kuupäevast (8). Oma tähelepanekud esitas Lufthansa ning valitsusväline organisatsioon Transport & Environment. Komisjon edastas 21. augusti 2014. aasta kirjaga need tähelepanekud Saksamaale. Saksamaa teatas 29. augusti 2014. aasta kirjaga komisjonile, et tal ei ole ühtki tähelepanekut.

Euroopa Liidu Teatajas

8

| (14) | Komisjon palus 2014. aasta 23. märtsi ja 4. aprilli kirjaga Saksamaalt lisateavet. Saksamaa vastas 2014. aasta 17. aprilli, 24. aprilli ja 9. mai kirjaga. |
| --- | --- |

(14)

Komisjon palus 2014. aasta 23. märtsi ja 4. aprilli kirjaga Saksamaalt lisateavet. Saksamaa vastas 2014. aasta 17. aprilli, 24. aprilli ja 9. mai kirjaga.

| (15) | 17. juunil 2014 teatas Saksamaa komisjonile, et ta nõustub erandkorras käesoleva otsuse vastuvõtmisega vaid inglise keeles. |
| --- | --- |

(15)

17. juunil 2014 teatas Saksamaa komisjonile, et ta nõustub erandkorras käesoleva otsuse vastuvõtmisega vaid inglise keeles.

2.   UURIMISE TAUST

UURIMISE TAUST

2.1.   Lennujaama ümberehitamine ja selle omandistruktuur

Lennujaama ümberehitamine ja selle omandistruktuur

| (16) | Frankfurt Hahni lennujaam asub Rheinland-Pfalzi liidumaal Maini-äärsest Frankfurdist umbes 120 kilomeetrit läänes. Kuni 1992. aastani oli Frankfurt Hahni lennujaam Ameerika Ühendriikide lennuväebaas. Seejärel ehitati see ümber tsiviillennujaamaks. Lennujaamal on ööpäevaringne tegevusluba. |
| --- | --- |

(16)

Frankfurt Hahni lennujaam asub Rheinland-Pfalzi liidumaal Maini-äärsest Frankfurdist umbes 120 kilomeetrit läänes. Kuni 1992. aastani oli Frankfurt Hahni lennujaam Ameerika Ühendriikide lennuväebaas. Seejärel ehitati see ümber tsiviillennujaamaks. Lennujaamal on ööpäevaringne tegevusluba.

| (17) | 1. aprillil 1995 läks Frankfurt Hahni lennujaama taristu omandiõigus Saksamaalt üle ettevõtjale Holding Unternehmen Hahn GmbH & Co. KG (edaspidi „Holding Hahn“), kelle puhul on tegemist Wayss & Freytagi ja Rheinland-Pfalzi liidumaa vahelise avaliku ja erasektori partnerlusega. Ajavahemikus 1995–1998 arendas see avaliku ja erasektori partnerlusel põhinev ettevõtja lennujaama eesmärgiga muuta see tööstus- ja kaubanduspiirkonnaks. Kui Wayss & Freytagi ja Rheinland-Pfalzi liidumaa vaheline partnerlus ei osutunud edukaks, liitus Saksamaa sõnul 1. jaanuaril 1998 projektiga Flughafen Frankfurt/Main GmbH (edaspidi „Fraport“), (*1) kes võttis lõpuks üle lennujaama käitamise. |
| --- | --- |

(17)

1. aprillil 1995 läks Frankfurt Hahni lennujaama taristu omandiõigus Saksamaalt üle ettevõtjale Holding Unternehmen Hahn GmbH & Co. KG (edaspidi „Holding Hahn“), kelle puhul on tegemist Wayss & Freytagi ja Rheinland-Pfalzi liidumaa vahelise avaliku ja erasektori partnerlusega. Ajavahemikus 1995–1998 arendas see avaliku ja erasektori partnerlusel põhinev ettevõtja lennujaama eesmärgiga muuta see tööstus- ja kaubanduspiirkonnaks. Kui Wayss & Freytagi ja Rheinland-Pfalzi liidumaa vaheline partnerlus ei osutunud edukaks, liitus Saksamaa sõnul 1. jaanuaril 1998 projektiga Flughafen Frankfurt/Main GmbH (edaspidi „Fraport“), (*1) kes võttis lõpuks üle lennujaama käitamise.

Holding Unternehmen Hahn GmbH & Co. KG

Flughafen Frankfurt/Main GmbH

*1

| (18) | Fraport ostis 64,90 % ettevõtja Flughafen Hahn GmbH & Co. KG Lautzenhausen (FFHG) aktsiatest hinnaga [...] (9). Osa ostuhinnast ([...] eurot) tuli tasuda 31. detsembriks 2007 ja selle suhtes kohaldati teatavaid tingimusi (10). 1999. aasta augustis omandas Fraport 73,37 % Holding Hahni ja 74,90 % selle täisosaniku Holding Unternehmen Hahn Verwaltungs GmbH aktsiatest hinnaga [...] eurot. Sellega sai Fraportist Rheinland-Pfalzi liidumaa uus partner. |
| --- | --- |

(18)

Fraport ostis 64,90 % ettevõtja Flughafen Hahn GmbH & Co. KG Lautzenhausen (FFHG) aktsiatest hinnaga [...] (9). Osa ostuhinnast ([...] eurot) tuli tasuda 31. detsembriks 2007 ja selle suhtes kohaldati teatavaid tingimusi (10). 1999. aasta augustis omandas Fraport 73,37 % Holding Hahni ja 74,90 % selle täisosaniku Holding Unternehmen Hahn Verwaltungs GmbH aktsiatest hinnaga [...] eurot. Sellega sai Fraportist Rheinland-Pfalzi liidumaa uus partner.

Flughafen Hahn GmbH & Co. KG Lautzenhausen

9

10

Holding Unternehmen Hahn Verwaltungs GmbH

| (19) | Fraporti eesmärk Frankfurt Hahni lennujaamas oli korrakindlalt arendada lennujaama reisijate- ja kaubavedu. Fraport oli üks esimesi ettevõtjaid, kes kohaldas ärimudelit, mille eesmärk oli eeskätt meelitada ligi odavlennuettevõtjaid. Sellele tuginedes otsustas Fraport sõlmida Holding Hahniga viimase muutmisel Saksa piiratud vastutusega äriühinguks (Gesellschaft mit beschränkter Haftung, GmbH) uue kasumi ja kahjumi ülekandmise lepingu. See muutmine ja nimetatud lepingu sõlmimine toimus 24. novembril 2000. |
| --- | --- |

(19)

Fraporti eesmärk Frankfurt Hahni lennujaamas oli korrakindlalt arendada lennujaama reisijate- ja kaubavedu. Fraport oli üks esimesi ettevõtjaid, kes kohaldas ärimudelit, mille eesmärk oli eeskätt meelitada ligi odavlennuettevõtjaid. Sellele tuginedes otsustas Fraport sõlmida Holding Hahniga viimase muutmisel Saksa piiratud vastutusega äriühinguks (Gesellschaft mit beschränkter Haftung, GmbH) uue kasumi ja kahjumi ülekandmise lepingu. See muutmine ja nimetatud lepingu sõlmimine toimus 24. novembril 2000.

Gesellschaft mit beschränkter Haftung, GmbH

| (20) | Seejärel Holding Hahn ja FFHG ühinesid, et moodustada Flughafen Hahn GmbH. Rheinland-Pfalzi liidumaa omas 26,93 % ja Fraport 73,07 % uue ettevõtja aktsiatest. 2001. aastal süstisid kaks aktsionäri – Fraport ja Rheinland-Pfalzi liidumaa – FFHGsse uut kapitali. |
| --- | --- |

(20)

Seejärel Holding Hahn ja FFHG ühinesid, et moodustada Flughafen Hahn GmbH. Rheinland-Pfalzi liidumaa omas 26,93 % ja Fraport 73,07 % uue ettevõtja aktsiatest. 2001. aastal süstisid kaks aktsionäri – Fraport ja Rheinland-Pfalzi liidumaa – FFHGsse uut kapitali.

Flughafen Hahn GmbH

| (21) | Kuni 11. juunini 2001 kuulus 100 % Fraporti aktsiatest avalik-õiguslikele aktsionäridele (11). 11. juunil 2001 paisati Fraport börsile, mille tulemusel müüdi 29,71 % ettevõtja aktsiatest eraaktsionäridele, ülejäänud 70,29 % aktsiatest jäi avalik-õiguslikele aktsionäridele. |
| --- | --- |

(21)

Kuni 11. juunini 2001 kuulus 100 % Fraporti aktsiatest avalik-õiguslikele aktsionäridele (11). 11. juunil 2001 paisati Fraport börsile, mille tulemusel müüdi 29,71 % ettevõtja aktsiatest eraaktsionäridele, ülejäänud 70,29 % aktsiatest jäi avalik-õiguslikele aktsionäridele.

11

| (22) | 2002. aasta novembris sõlmisid Rheinland-Pfalzi liidumaa, Hesseni liidumaa, Fraport ja FFHG lepingu Frankfurt Hahni lennujaama edasiarendamise kohta. Selle lepinguga nähti ette osa- või aktsiakapitali teine suurendamine. Sellega seoses ühines Hesseni liidumaa FFHGga kui kolmas aktsionär. Selle tulemusel kuulus Fraportile 65 % aktsiatest ning Hesseni liidumaale ja Rheinland-Pfalzi liidumaale mõlemale 17,5 % aktsiatest. See omandistruktuur püsis muutumatuna 2009. aastani, mil Fraport müüs kõik oma aktsiad Rheinland-Pfalzi liidumaale, kes on olnud sellest saati 82,5 %ga enamusaktsionär. Ülejäänud 17,5 % aktsiatest kuulub endiselt Hesseni liidumaale. |
| --- | --- |

(22)

2002. aasta novembris sõlmisid Rheinland-Pfalzi liidumaa, Hesseni liidumaa, Fraport ja FFHG lepingu Frankfurt Hahni lennujaama edasiarendamise kohta. Selle lepinguga nähti ette osa- või aktsiakapitali teine suurendamine. Sellega seoses ühines Hesseni liidumaa FFHGga kui kolmas aktsionär. Selle tulemusel kuulus Fraportile 65 % aktsiatest ning Hesseni liidumaale ja Rheinland-Pfalzi liidumaale mõlemale 17,5 % aktsiatest. See omandistruktuur püsis muutumatuna 2009. aastani, mil Fraport müüs kõik oma aktsiad Rheinland-Pfalzi liidumaale, kes on olnud sellest saati 82,5 %ga enamusaktsionär. Ülejäänud 17,5 % aktsiatest kuulub endiselt Hesseni liidumaale.

2.2.   Reisijate- ja kaubaveo areng ning läheduses asuvad lennujaamad

Reisijate- ja kaubaveo areng ning läheduses asuvad lennujaamad

| (23) | Reisijatevedu Frankfurt Hahni lennujaamas suurenes 1998. aasta 29 289 reisijalt 2007. aastaks 4 miljoni reisijani ja seejärel vähenes 2013. aastal 2,7 miljoni reisijani (vt tabel 1). Lennujaama teenindavad praegu Ryanair, (12) Wizz Air (13) ja teised lennuettevõtjad. Ryanairi reisijate osakaal on ligikaudu [80–100] %.

  Tabel 1


  Reisijateveo areng Frankfurt Hahni lennujaamas aastatel 1998–2013








  Aasta | Reisijate arv | Ryanairi reisijate arv |
| --- | --- | --- | --- |
| 1998 | 29 289 | 0 |
| 1999 | 140 706 | 89 129 |
| 2000 | 380 284 | 318 664 |
| 2001 | 447 142 | 397 593 |
| 2002 | 1 457 527 | 1 231 790 |
| 2003 | 2 431 783 | 2 341 784 |
| 2004 | 2 760 379 | 2 668 713 |
| 2005 | 3 079 528 | 2 856 109 |
| 2006 | 3 705 088 | 3 319 772 |
| 2007 | 4 015 155 | 3 808 062 |
| 2008 | 3 940 585 | 3 821 850 |
| 2009 | 3 793 958 | 3 682 050 |
| 2010 | 3 493 629 | [2 794 903 – 3 493 629 ] |
| 2011 | 2 894 363 | [2 315 490 – 2 894 363 ] |
| 2012 | 2 791 185 | [2 232 948 – 2 791 185 ] |
| 2013 | 2 667 529 | [2 134 023 – 2 667 529 ] |

(23)

Reisijatevedu Frankfurt Hahni lennujaamas suurenes 1998. aasta 29 289 reisijalt 2007. aastaks 4 miljoni reisijani ja seejärel vähenes 2013. aastal 2,7 miljoni reisijani (vt tabel 1). Lennujaama teenindavad praegu Ryanair, (12) Wizz Air (13) ja teised lennuettevõtjad. Ryanairi reisijate osakaal on ligikaudu [80–100] %.

12

13

Tabel 1

Tabel 1

Reisijateveo areng Frankfurt Hahni lennujaamas aastatel 1998–2013

Reisijateveo areng Frankfurt Hahni lennujaamas aastatel 1998–2013

Aasta

Reisijate arv

Ryanairi reisijate arv

1998

29 289

0

1999

140 706

89 129

2000

380 284

318 664

2001

447 142

397 593

2002

1 457 527

1 231 790

2003

2 431 783

2 341 784

2004

2 760 379

2 668 713

2005

3 079 528

2 856 109

2006

3 705 088

3 319 772

2007

4 015 155

3 808 062

2008

3 940 585

3 821 850

2009

3 793 958

3 682 050

2010

3 493 629

[2 794 903 – 3 493 629 ]

2011

2 894 363

[2 315 490 – 2 894 363 ]

2012

2 791 185

[2 232 948 – 2 791 185 ]

2013

2 667 529

[2 134 023 – 2 667 529 ]

| (24) | Frankfurt Hahni lennujaamas on kasvanud märkimisväärselt ka kaubavedu. Lennuveosed suurenesid 1998. aasta 16 020 tonnilt 2011. aastaks 286 416 tonnini ja vähenesid 2013. aastal taas 152 503 tonnini (vt tabel 2). Kokku (sh ekspediitorite veosed) käideldi 2013. aastal lennujaamas 446 608 tonni veoseid.

  Tabel 2


  Kaubaveo areng Frankfurt Hahni lennujaamas aastatel 1998–2010








  Aasta | Lennuveosed kokku tonnides | Veosed kokku (koos ekspediitorite veostega) tonnides |
| --- | --- | --- | --- |
| 1998 | 16 020 | 134 920 |
| 1999 | 43 676 | 168 437 |
| 2000 | 75 547 | 191 001 |
| 2001 | 25 053 | 133 743 |
| 2002 | 23 736 | 138 131 |
| 2003 | 37 065 | 158 873 |
| 2004 | 66 097 | 191 117 |
| 2005 | 107 305 | 228 921 |
| 2006 | 123 165 | 266 174 |
| 2007 | 125 049 | 289 404 |
| 2008 | 179 375 | 338 490 |
| 2009 | 174 664 | 322 170 |
| 2010 | 228 547 | 466 429 |
| 2011 | 286 416 | 565 344 |
| 2012 | 207 520 | 503 995 |
| 2013 | 152 503 | 446 608 |

(24)

Frankfurt Hahni lennujaamas on kasvanud märkimisväärselt ka kaubavedu. Lennuveosed suurenesid 1998. aasta 16 020 tonnilt 2011. aastaks 286 416 tonnini ja vähenesid 2013. aastal taas 152 503 tonnini (vt tabel 2). Kokku (sh ekspediitorite veosed) käideldi 2013. aastal lennujaamas 446 608 tonni veoseid.

Tabel 2

Tabel 2

Kaubaveo areng Frankfurt Hahni lennujaamas aastatel 1998–2010

Kaubaveo areng Frankfurt Hahni lennujaamas aastatel 1998–2010

Aasta

Lennuveosed kokku tonnides

Veosed kokku (koos ekspediitorite veostega) tonnides

1998

16 020

134 920

1999

43 676

168 437

2000

75 547

191 001

2001

25 053

133 743

2002

23 736

138 131

2003

37 065

158 873

2004

66 097

191 117

2005

107 305

228 921

2006

123 165

266 174

2007

125 049

289 404

2008

179 375

338 490

2009

174 664

322 170

2010

228 547

466 429

2011

286 416

565 344

2012

207 520

503 995

2013

152 503

446 608

| (25) | Frankfurt Hahni lennujaama lähistel asuvad järgmised lennujaamad.






  i) | Frankfurt Maini lennujaam (ligikaudu 115 kilomeetri või umbes 1 tunni ja 15 minutilise autosõidu kaugusel Frankfurt Hahni lennujaamast) on rahvusvaheline sõlmlennujaam, kust tehakse lende kõikvõimalikesse sihtkohtadesse alates lühimaalendudest ja lõpetades pikamaalendudega. Lennujaama teenindavad peamiselt võrgustikku kuuluvad lennuettevõtjad, kes käitavad ühendusliine, ehkki tehakse ka otselende ja tellimuslende. Lisaks reisijateveole (2013. aastal umbes 58 miljonit reisijat) tegeldakse Frankfurt Maini lennujaamas ka lennuveoste käitlemisega (2013. aastal umbes 2 miljonit tonni). Joonis 1 kajastab reisijateveo arengut Frankfurt Maini lennujaamas ja Frankfurt Hahni lennujaamas aastatel 2000–2012. |
| --- | --- | --- |

(25)

Frankfurt Hahni lennujaama lähistel asuvad järgmised lennujaamad.

i)

Frankfurt Maini lennujaam (ligikaudu 115 kilomeetri või umbes 1 tunni ja 15 minutilise autosõidu kaugusel Frankfurt Hahni lennujaamast) on rahvusvaheline sõlmlennujaam, kust tehakse lende kõikvõimalikesse sihtkohtadesse alates lühimaalendudest ja lõpetades pikamaalendudega. Lennujaama teenindavad peamiselt võrgustikku kuuluvad lennuettevõtjad, kes käitavad ühendusliine, ehkki tehakse ka otselende ja tellimuslende. Lisaks reisijateveole (2013. aastal umbes 58 miljonit reisijat) tegeldakse Frankfurt Maini lennujaamas ka lennuveoste käitlemisega (2013. aastal umbes 2 miljonit tonni). Joonis 1 kajastab reisijateveo arengut Frankfurt Maini lennujaamas ja Frankfurt Hahni lennujaamas aastatel 2000–2012.

| ii) | Luxembourgi lennujaam (ligikaudu 111 kilomeetri või umbes 1 tunni ja 30 minutilise autosõidu kaugusel Frankfurt Hahni lennujaamast) on rahvusvaheline lennujaam, kust tehakse lende kõikvõimalikesse sihtkohtadesse. Lisaks reisijateveole (umbes 2,2 miljonit reisijat) käideldi lennujaamas 2013. aastal ka 673 500 tonni lennuveoseid. |
| --- | --- |

ii)

Luxembourgi lennujaam (ligikaudu 111 kilomeetri või umbes 1 tunni ja 30 minutilise autosõidu kaugusel Frankfurt Hahni lennujaamast) on rahvusvaheline lennujaam, kust tehakse lende kõikvõimalikesse sihtkohtadesse. Lisaks reisijateveole (umbes 2,2 miljonit reisijat) käideldi lennujaamas 2013. aastal ka 673 500 tonni lennuveoseid.

| iii) | Zweibrückeni lennujaam (ligikaudu 128 kilomeetri või umbes 1 tunni ja 35 minutilise autosõidu kaugusel Frankfurt Hahni lennujaamast). |
| --- | --- |

iii)

Zweibrückeni lennujaam (ligikaudu 128 kilomeetri või umbes 1 tunni ja 35 minutilise autosõidu kaugusel Frankfurt Hahni lennujaamast).

| iv) | Saarbrückeni lennujaam (ligikaudu 128 kilomeetri või umbes 1 tunni ja 35 minutilise autosõidu kaugusel Frankfurt Hahni lennujaamast). |
| --- | --- |

iv)

Saarbrückeni lennujaam (ligikaudu 128 kilomeetri või umbes 1 tunni ja 35 minutilise autosõidu kaugusel Frankfurt Hahni lennujaamast).

| v) | Köln-Bonni lennujaam (ligikaudu 175 kilomeetri või umbes 1 tunni ja 44 minutilise autosõidu kaugusel Frankfurt Hahni lennujaamast). |
| --- | --- |

v)

Köln-Bonni lennujaam (ligikaudu 175 kilomeetri või umbes 1 tunni ja 44 minutilise autosõidu kaugusel Frankfurt Hahni lennujaamast).

Joonis 1

Joonis 1

Reisijateveo areng Frankfurt Maini lennujaamas ja Frankfurt Hahni lennujaamas aastatel 2000–2012

Reisijateveo areng Frankfurt Maini lennujaamas ja Frankfurt Hahni lennujaamas aastatel 2000–2012

0 %

1 %

2 %

3 %

4 %

5 %

6 %

7 %

8 %

Year

Frankfurt-Hahn: reisijaid aastas

%

Frankfurt-Main: reisijaid aastas

2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012

10 000 000

20 000 000

30 000 000

40 000 000

50 000 000

60 000 000

70 000 000

Frankfurt Maini ja Frankfurt Hahni lennujaama reisijate suhtarv protsentides (2000–2012)

2.3.   Ülevaade lennujaama finantstulemustest ja tehtud investeeringutest

Ülevaade lennujaama finantstulemustest ja tehtud investeeringutest

| (26) | Tabelis 3 on esitatud ülevaade investeeringutest, mille FFHG tegi aastatel 2001–2012 kogusummas ligikaudu 216 miljonit eurot.

  Tabel 3


  Aastatel 2001–2012 tehtud investeeringute ülevaade




















  Tuhandetes eurodes | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | Kokku 2001-2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Investeeringud taristusse ja seadmetesse |
| Juurdepääs investeeringutele, k.a nende ümberjaotamine |
| Maa | 3 174,00 | 6 488 | | 2 994 | 4 284 | 3 086 | 8 613 | 593 | | [...] | | | |
| Terminal | | 2 519 | 3 310 | | | | | 251 | | | | | |
| Kaubaangaar | | | 3 850 | | 3 222 | | | | | | | | |
| Kontorihoone | | | | | | | | 2 428 | | [...] | | | |
| Muud taristuinvesteeringud | | | 10 194 | 1 152 | | | 13 275 | | | [...] | [...] | [...] | |
| Perroon | 1 008,30 | 5 684 | | | 3 394 | | 10 224 | 2 848 | | [...] | [...] | | |
| Muu taristu | 1 502,20 | 3 848 | 2 071 | 2 692 | 3 911 | 1 761 | 1 558 | 2 608 | 384 | [...] | [...] | [...] | |
| Immateriaalne vara (nt IT) | 6,1 | 14,50 | 28 | 219 | 487 | 45 | 170 | 121 | 20 | [...] | [...] | [...] | 7 108 |
| Seadmed | 8 208,89 | 1 097,09 | 12 308,42 | 1 814,00 | 2 294,54 | 20 232 | 7 550 | 3 823 | 359 | [...] | [...] | [...] | 75 550 |
| Kokku | 13 899 | 19 650 | 31 761 | 8 871 | 17 592 | 25 123 | 41 390 | 12 673 | 763 | 17 289 | 19 346 | 7 930 | 216 287 |

(26)

Tabelis 3 on esitatud ülevaade investeeringutest, mille FFHG tegi aastatel 2001–2012 kogusummas ligikaudu 216 miljonit eurot.

Tabel 3

Tabel 3

Aastatel 2001–2012 tehtud investeeringute ülevaade

Aastatel 2001–2012 tehtud investeeringute ülevaade

Tuhandetes eurodes

Tuhandetes eurodes

2001

2001

2002

2002

2003

2003

2004

2004

2005

2005

2006

2006

2007

2007

2008

2008

2009

2009

2010

2010

2011

2011

2012

2012

Kokku 2001-2012

Kokku 2001-2012

Investeeringud taristusse ja seadmetesse

Juurdepääs investeeringutele, k.a nende ümberjaotamine

Maa

3 174,00

6 488

2 994

4 284

3 086

8 613

593

[...]

Terminal

2 519

3 310

251

Kaubaangaar

3 850

3 222

Kontorihoone

2 428

[...]

Muud taristuinvesteeringud

10 194

1 152

13 275

[...]

[...]

[...]

Perroon

1 008,30

5 684

3 394

10 224

2 848

[...]

[...]

Muu taristu

1 502,20

3 848

2 071

2 692

3 911

1 761

1 558

2 608

384

[...]

[...]

[...]

Immateriaalne vara (nt IT)

6,1

14,50

28

219

487

45

170

121

20

[...]

[...]

[...]

7 108

7 108

Seadmed

8 208,89

1 097,09

12 308,42

1 814,00

2 294,54

20 232

7 550

3 823

359

[...]

[...]

[...]

75 550

75 550

Kokku

Kokku

13 899

13 899

19 650

19 650

31 761

31 761

8 871

8 871

17 592

17 592

25 123

25 123

41 390

41 390

12 673

12 673

763

763

17 289

17 289

19 346

19 346

7 930

7 930

216 287

216 287

| (27) | Tabelis 4 on esitatud ülevaade FFHG finantstulemustest aastatel 2001–2012.

  Tabel 4


  FFHG finantstulemused aastatel 2001–2012



















  Tuhandetes eurodes | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kasumiaruanne |
| Tulu | 10 077,61 | 14 908,11 | 22 574,22 | 29 564,18 | 36 859,08 | 43 479,85 | 41 296,34 | 45 383,60 | 42 036,70 | 43 281,58 | 43 658,38 | 40 983,45 |
| Muu tulu (sh avalike huvidega seotud tegevuse eest makstav hüvitis ja maamüügist saadav tulu) | 7 771,31 | 5 514,63 | 3 686,87 | 3 039,35 | 3 618,93 | 6 097,29 | 5 436,58 | 4 858,16 | 11 540,36 | 14 554,55 | 9 313,99 | 21 390,92 |
| Kogutulu | 17 848,92 | 20 422,75 | 26 261,09 | 32 603,53 | 40 478,01 | 49 577,14 | 46 732,92 | 50 241,76 | 53 577,06 | 57 836,14 | 52 972,37 | 62 374,37 |
| Materjalikulud | – 7 092,39 | – 10 211,13 | – 12 560,46 | – 14 601,17 | – 17 895,97 | – 24 062,81 | – 22 491,85 | – 25 133,61 | – 24 979,59 | – 27 650,17 | – 20 017,99 | – 21 871,65 |
| Personalikulud | – 9 185,12 | – 9 672,37 | – 10 734,62 | – 11 217,21 | – 12 101,84 | – 13 337,28 | – 14 433,17 | – 15 758,34 | – 15 883,08 | – 17 893,60 | – 18 228,23 | – 18 349,10 |
| Muud kulud (sh turundus) | – 5 692,81 | – 11 434,31 | – 10 521,27 | – 11 454,36 | – 14 058,15 | – 12 885,28 | – 9 897,46 | – 9 630,21 | – 7 796,81 | – 8 029,40 | – 6 760,92 | – 6 643,00 |
| EBITDA | – 4 121,41 | – 10 895,06 | – 7 555,27 | – 4 669,21 | – 3 577,94 | – 708,22 | – 89,56 | – 280,39 | – 4 917,58 | – 4 262,96 | – 7 965,23 | – 15 510,62 |
| EBITDA (v.a muu tulu) | – 11 892,72 | – 16 409,69 | – 11 242,13 | – 7 708,56 | – 7 196,87 | – 6 805,51 | – 5 526,13 | – 5 138,56 | – 6 622,78 | – 10 291,59 | – 1 348,76 | – 5 880,30 |
| Amortisatsioon | – 5 325,63 | – 5 674,68 | – 6 045,39 | – 7 699,33 | – 7 973,46 | – 10 527,90 | – 10 191,89 | – 11 855,19 | – 12 482,28 | – 11 827,19 | – 13 297,31 | – 12 733,48 |
| Finantstulemused (saadud intress – makstud intress) | – 2 896,64 | – 3 013,42 | – 4 006,57 | – 4 105,53 | – 4 548,42 | – 4 588,16 | – 5 235,30 | – 5 693,02 | – 4 915,39 | – 2 778,06 | – 5 063,04 | – 8 177,54 |
| Erakorralised tulud ja kulud | – 431,54 | – 206,00 | – 10,46 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | – 272,55 | 0,00 | 0,00 |
| Maksud | – 580,13 | – 204,74 | – 215,18 | – 323,82 | – 228,44 | – 242,33 | – 245,00 | – 238,66 | – 257,45 | – 240,85 | – 231,03 | – 277,52 |
| Fraporti poolne kahjumi katmine kasumi ja kahjumi ülekandmise teel | 13 355,35 | 19 993,90 | 17 832,87 | 16 797,89 | 16 328,26 | 16 066,61 | 15 761,75 | 18 067,26 | 5 621,37 | 0,00 | 0,00 | 0,00 |
| Aasta tulemus (kasum/kahjum) | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | – 7 114,17 | – 10 855,69 | – 10 626,14 | – 5 677,92 |

(27)

Tabelis 4 on esitatud ülevaade FFHG finantstulemustest aastatel 2001–2012.

Tabel 4

Tabel 4

FFHG finantstulemused aastatel 2001–2012

FFHG finantstulemused aastatel 2001–2012

Tuhandetes eurodes

Tuhandetes eurodes

2001

2001

2002

2002

2003

2003

2004

2004

2005

2005

2006

2006

2007

2007

2008

2008

2009

2009

2010

2010

2011

2011

2012

2012

Kasumiaruanne

Tulu

10 077,61

14 908,11

22 574,22

29 564,18

36 859,08

43 479,85

41 296,34

45 383,60

42 036,70

43 281,58

43 658,38

40 983,45

Muu tulu (sh avalike huvidega seotud tegevuse eest makstav hüvitis ja maamüügist saadav tulu)

7 771,31

5 514,63

3 686,87

3 039,35

3 618,93

6 097,29

5 436,58

4 858,16

11 540,36

14 554,55

9 313,99

21 390,92

Kogutulu

Kogutulu

17 848,92

17 848,92

20 422,75

20 422,75

26 261,09

26 261,09

32 603,53

32 603,53

40 478,01

40 478,01

49 577,14

49 577,14

46 732,92

46 732,92

50 241,76

50 241,76

53 577,06

53 577,06

57 836,14

57 836,14

52 972,37

52 972,37

62 374,37

62 374,37

Materjalikulud

– 7 092,39

– 10 211,13

– 12 560,46

– 14 601,17

– 17 895,97

– 24 062,81

– 22 491,85

– 25 133,61

– 24 979,59

– 27 650,17

– 20 017,99

– 21 871,65

Personalikulud

– 9 185,12

– 9 672,37

– 10 734,62

– 11 217,21

– 12 101,84

– 13 337,28

– 14 433,17

– 15 758,34

– 15 883,08

– 17 893,60

– 18 228,23

– 18 349,10

Muud kulud (sh turundus)

– 5 692,81

– 11 434,31

– 10 521,27

– 11 454,36

– 14 058,15

– 12 885,28

– 9 897,46

– 9 630,21

– 7 796,81

– 8 029,40

– 6 760,92

– 6 643,00

EBITDA

EBITDA

– 4 121,41

– 4 121,41

– 10 895,06

– 10 895,06

– 7 555,27

– 7 555,27

– 4 669,21

– 4 669,21

– 3 577,94

– 3 577,94

– 708,22

– 708,22

– 89,56

– 89,56

– 280,39

– 280,39

– 4 917,58

– 4 917,58

– 4 262,96

– 4 262,96

– 7 965,23

– 7 965,23

– 15 510,62

– 15 510,62

EBITDA (v.a muu tulu)

EBITDA (v.a muu tulu)

– 11 892,72

– 11 892,72

– 16 409,69

– 16 409,69

– 11 242,13

– 11 242,13

– 7 708,56

– 7 708,56

– 7 196,87

– 7 196,87

– 6 805,51

– 6 805,51

– 5 526,13

– 5 526,13

– 5 138,56

– 5 138,56

– 6 622,78

– 6 622,78

– 10 291,59

– 10 291,59

– 1 348,76

– 1 348,76

– 5 880,30

– 5 880,30

Amortisatsioon

– 5 325,63

– 5 674,68

– 6 045,39

– 7 699,33

– 7 973,46

– 10 527,90

– 10 191,89

– 11 855,19

– 12 482,28

– 11 827,19

– 13 297,31

– 12 733,48

Finantstulemused (saadud intress – makstud intress)

– 2 896,64

– 3 013,42

– 4 006,57

– 4 105,53

– 4 548,42

– 4 588,16

– 5 235,30

– 5 693,02

– 4 915,39

– 2 778,06

– 5 063,04

– 8 177,54

Erakorralised tulud ja kulud

– 431,54

– 206,00

– 10,46

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

– 272,55

0,00

0,00

Maksud

– 580,13

– 204,74

– 215,18

– 323,82

– 228,44

– 242,33

– 245,00

– 238,66

– 257,45

– 240,85

– 231,03

– 277,52

Fraporti poolne kahjumi katmine kasumi ja kahjumi ülekandmise teel

Fraporti poolne kahjumi katmine kasumi ja kahjumi ülekandmise teel

13 355,35

13 355,35

19 993,90

19 993,90

17 832,87

17 832,87

16 797,89

16 797,89

16 328,26

16 328,26

16 066,61

16 066,61

15 761,75

15 761,75

18 067,26

18 067,26

5 621,37

5 621,37

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

Aasta tulemus (kasum/kahjum)

Aasta tulemus (kasum/kahjum)

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

– 7 114,17

– 7 114,17

– 10 855,69

– 10 855,69

– 10 626,14

– 10 626,14

– 5 677,92

– 5 677,92

3.   ASJAOLUDE KIRJELDUS JA MENETLUSE ALGATAMISE PÕHJUSED

ASJAOLUDE KIRJELDUS JA MENETLUSE ALGATAMISE PÕHJUSED

| (28) | Menetluse algatamise otsuses on käsitletud 2009.–2011. aastal kehtestatud rahastamiskorda ja tõstatatud järgmised küsimused:






  i) | kas krediidiliin võimaldati kontsernkonto kaudu turutingimustel ja seega ei kujutanud see endast riigiabi või kui see kujutas endast riigiabi, kas sellist riigiabi on võimalik lugeda siseturuga kokkusobivaks; |
| --- | --- | --- |

(28)

Menetluse algatamise otsuses on käsitletud 2009.–2011. aastal kehtestatud rahastamiskorda ja tõstatatud järgmised küsimused:

i)

kas krediidiliin võimaldati kontsernkonto kaudu turutingimustel ja seega ei kujutanud see endast riigiabi või kui see kujutas endast riigiabi, kas sellist riigiabi on võimalik lugeda siseturuga kokkusobivaks;

| ii) | kas ISB laenud FFHG-le ja Rheinland-Pfalzi liidumaa tagatis nendele laenudele anti turutingimustel ning seega ei kujutanud need endast riigiabi või kui need kujutasid endast riigiabi, kas sellist riigiabi on võimalik lugeda siseturuga kokkusobivaks. |
| --- | --- |

ii)

kas ISB laenud FFHG-le ja Rheinland-Pfalzi liidumaa tagatis nendele laenudele anti turutingimustel ning seega ei kujutanud need endast riigiabi või kui need kujutasid endast riigiabi, kas sellist riigiabi on võimalik lugeda siseturuga kokkusobivaks.

3.1.   Rheinland-Pfalzi liidumaa kontsernkonto kaudu võimaldatud krediidiliin

Rheinland-Pfalzi liidumaa kontsernkonto kaudu võimaldatud krediidiliin

| (29) | FFHG on osalenud alates 19. veebruarist 2009 Rheinland-Pfalzi liidumaa kontsernkontos. Kontsernkonto eesmärk on optimeerida liidumaa ettevõtjate, sihtasutuste ja riigi osalusega äriühingute sularaha kasutamist. |
| --- | --- |

(29)

FFHG on osalenud alates 19. veebruarist 2009 Rheinland-Pfalzi liidumaa kontsernkontos. Kontsernkonto eesmärk on optimeerida liidumaa ettevõtjate, sihtasutuste ja riigi osalusega äriühingute sularaha kasutamist.

| (30) | Ettevõtjad ja sihtasutused osalevad kontsernkontos vastavalt nende ja Rheinland-Pfalzi liidumaa rahandusministeeriumi vahelisele vastastikuse mõistmise memorandumile. Juhul kui kontsernkontos osalejate sularahanõudlus kujuneb olemasolevatest vahenditest suuremaks, võetakse likviidsuspuudujäägi katmiseks vajalikus ulatuses lühiajalist laenu kapitaliturult. |
| --- | --- |

(30)

Ettevõtjad ja sihtasutused osalevad kontsernkontos vastavalt nende ja Rheinland-Pfalzi liidumaa rahandusministeeriumi vahelisele vastastikuse mõistmise memorandumile. Juhul kui kontsernkontos osalejate sularahanõudlus kujuneb olemasolevatest vahenditest suuremaks, võetakse likviidsuspuudujäägi katmiseks vajalikus ulatuses lühiajalist laenu kapitaliturult.

| (31) | Praegu on FFHG-le võimaldatud Rheinland-Pfalzi liidumaa kontsernkontos krediidiliin summas 45 miljonit eurot. 25. märtsiks 2013 oli FFHG kasutanud ära 100 % (45 miljonit eurot) oma krediidiliinist. |
| --- | --- |

(31)

Praegu on FFHG-le võimaldatud Rheinland-Pfalzi liidumaa kontsernkontos krediidiliin summas 45 miljonit eurot. 25. märtsiks 2013 oli FFHG kasutanud ära 100 % (45 miljonit eurot) oma krediidiliinist.

3.2.   FFHG laenude ISB-poolne refinantseerimine

FFHG laenude ISB-poolne refinantseerimine

| (32) | Pärast seda, kui Rheinland-Pfalzi liidumaast sai FFHG enamusaktsionär, refinantseeris ISB 2009. aastal tema pikaajalised laenud. Kolm laenu – 1., 3. ja 4. laen (vt tabel 5) – anti kogu vastavate laenude kestuse vältel kohaldatava fikseeritud intressimääraga, samal ajal kui 2. ja 5. laenul oli muutuv intressimäär. Tabelis 5 on kokku võetud ISB antud laenude tingimused.

  Tabel 5


  Laenud, mille andis FFHG-le ISB











  Nr | Pank | Laenusumma miljonites eurodes | Kestus | Intressimäär | Intressimäära vahetustehing |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | ISB | 18,4 | [umbes 8 aastat] | [> 3 %; < 4,5 %] | |
| 2 | ISB | 20,0 | [umbes 5 aastat] | [< 12] kuu Euribor pluss [< 1 %] | [...] |
| 3 | ISB | 2,5 | [umbes 2 aastat] | [> 3 %; < 4,5 %] | |
| 4 | ISB | 25,9 | [umbes 7 aastat] | [> 3 %; < 4,5 %] | |
| 5 | ISB | 6,8 | [umbes 3 aastat] | [< 12] kuu Euribor pluss [< 1 %] | [...] |

(32)

Pärast seda, kui Rheinland-Pfalzi liidumaast sai FFHG enamusaktsionär, refinantseeris ISB 2009. aastal tema pikaajalised laenud. Kolm laenu – 1., 3. ja 4. laen (vt tabel 5) – anti kogu vastavate laenude kestuse vältel kohaldatava fikseeritud intressimääraga, samal ajal kui 2. ja 5. laenul oli muutuv intressimäär. Tabelis 5 on kokku võetud ISB antud laenude tingimused.

Tabel 5

Tabel 5

Laenud, mille andis FFHG-le ISB

Laenud, mille andis FFHG-le ISB

Nr

Pank

Laenusumma miljonites eurodes

Kestus

Intressimäär

Intressimäära vahetustehing

1

ISB

18,4

[umbes 8 aastat]

[> 3 %; < 4,5 %]

2

ISB

20,0

[umbes 5 aastat]

[< 12] kuu Euribor pluss [< 1 %]

[...]

3

ISB

2,5

[umbes 2 aastat]

[> 3 %; < 4,5 %]

4

ISB

25,9

[umbes 7 aastat]

[> 3 %; < 4,5 %]

5

ISB

6,8

[umbes 3 aastat]

[< 12] kuu Euribor pluss [< 1 %]

[...]

| (33) | Samuti on FFHG sõlminud ettevõtjaga IKB Corporate Lab kaks intressimäära vahetuslepingut. Lepingud hoiavad ära 2. ja 5. laenu intressimäära muutuvosa, vastavalt kuue kuu ja kolme kuu Euribori kõikumise (vt tabel 5). Vahetuslepingud sõlmiti 2004. ja 2005. aastal (seoses tollal antud laenudega, mis asendati praeguse rahastamisega). |
| --- | --- |

(33)

Samuti on FFHG sõlminud ettevõtjaga IKB Corporate Lab kaks intressimäära vahetuslepingut. Lepingud hoiavad ära 2. ja 5. laenu intressimäära muutuvosa, vastavalt kuue kuu ja kolme kuu Euribori kõikumise (vt tabel 5). Vahetuslepingud sõlmiti 2004. ja 2005. aastal (seoses tollal antud laenudega, mis asendati praeguse rahastamisega).

| (34) | ISB antud laenude tagasimaksetingimused on erinevad. 1., 3., 4. ja 5. laen on amortiseeruvad laenud, samal ajal kui 2. laen on bullet-laen (ainumakselaen), mis tuleb laenutähtajaks tagasi maksta. Tabelis 6 on kokku võetud nende laenude tagasimaksetingimused.

  Tabel 6


  ISB antud laenude tagasimaksetingimused









  Nr | Pank | Laenusumma miljonites eurodes | Tagasimaksetingimused/maksetähtpäev |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | ISB | 18,4 | Tagasimaksed kord poolaastas iga aasta 30. juunil ja 30. detsembril, viimane maksetähtpäev [...] |
| 2 | ISB | 20,0 | Bullet-laen maksetähtpäevaga [...] |
| 3 | ISB | 2,5 | Tagasimaksed kord poolaastas iga aasta 30. aprillil ja 30. oktoobril, viimane maksetähtpäev [...] |
| 4 | ISB | 25,9 | Tagasimaksed kord poolaastas iga aasta 30. juunil ja 30. detsembril, viimane maksetähtpäev [...] |
| 5 | ISB | 6,8 | [...] tagasimaksed kord kvartalis, viimane maksetähtpäev [...] |

(34)

ISB antud laenude tagasimaksetingimused on erinevad. 1., 3., 4. ja 5. laen on amortiseeruvad laenud, samal ajal kui 2. laen on bullet-laen (ainumakselaen), mis tuleb laenutähtajaks tagasi maksta. Tabelis 6 on kokku võetud nende laenude tagasimaksetingimused.

bullet

Tabel 6

Tabel 6

ISB antud laenude tagasimaksetingimused

ISB antud laenude tagasimaksetingimused

Nr

Pank

Laenusumma miljonites eurodes

Tagasimaksetingimused/maksetähtpäev

1

ISB

18,4

Tagasimaksed kord poolaastas iga aasta 30. juunil ja 30. detsembril, viimane maksetähtpäev [...]

2

ISB

20,0

Bullet-laen maksetähtpäevaga [...]

Bullet

3

ISB

2,5

Tagasimaksed kord poolaastas iga aasta 30. aprillil ja 30. oktoobril, viimane maksetähtpäev [...]

4

ISB

25,9

Tagasimaksed kord poolaastas iga aasta 30. juunil ja 30. detsembril, viimane maksetähtpäev [...]

5

ISB

6,8

[...] tagasimaksed kord kvartalis, viimane maksetähtpäev [...]

| (35) | Kõik laenud on taganud 100 % ulatuses Rheinland-Pfalzi liidumaa. FFHG maksab tagatise andjale tagatiste eest garantiipreemiat [0,5–1,5] % aastas. |
| --- | --- |

(35)

Kõik laenud on taganud 100 % ulatuses Rheinland-Pfalzi liidumaa. FFHG maksab tagatise andjale tagatiste eest garantiipreemiat [0,5–1,5] % aastas.

3.3.   FFHG-le antud võimaliku riigiabi siseturuga kokkusobivus

FFHG-le antud võimaliku riigiabi siseturuga kokkusobivus

| (36) | Komisjon väljendas menetluse algatamise otsuses kahtlust, kas Rheinland-Pfalzi liidumaa kontsernkonto kaudu võimaldatud krediidiliin, mida on nimetatud punktis 3.1, ning laenud ja tagatis, mida on nimetatud punktis 3.2, on 2005. aasta lennundussuuniste kohaste tegevusabi kokkusobivustingimuste puudumisel siseturuga kokkusobivad, juhul kui nad kujutavad endast riigiabi. |
| --- | --- |

(36)

Komisjon väljendas menetluse algatamise otsuses kahtlust, kas Rheinland-Pfalzi liidumaa kontsernkonto kaudu võimaldatud krediidiliin, mida on nimetatud punktis 3.1, ning laenud ja tagatis, mida on nimetatud punktis 3.2, on 2005. aasta lennundussuuniste kohaste tegevusabi kokkusobivustingimuste puudumisel siseturuga kokkusobivad, juhul kui nad kujutavad endast riigiabi.

4.   SAKSAMAA MÄRKUSED

SAKSAMAA MÄRKUSED

| (37) | Saksamaa väitis, et kumbki kahest käesoleva menetluse raames uuritavast meetmest ei kujuta endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, sest kõiki asjakohaseid asjaolusid arvesse võttes ei ole FFHG-le antud mingit majanduslikku eelist. Kui aga komisjon peaks pidama neid meetmeid abiks ELi toimimise lepingu tähenduses, tuleks Saksamaa sõnul lugeda seda abi siseturuga kokkusobivaks. |
| --- | --- |

(37)

Saksamaa väitis, et kumbki kahest käesoleva menetluse raames uuritavast meetmest ei kujuta endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, sest kõiki asjakohaseid asjaolusid arvesse võttes ei ole FFHG-le antud mingit majanduslikku eelist. Kui aga komisjon peaks pidama neid meetmeid abiks ELi toimimise lepingu tähenduses, tuleks Saksamaa sõnul lugeda seda abi siseturuga kokkusobivaks.

4.1.   Frankfurt Hahni lennujaama eriolukord 2009. aastal

Frankfurt Hahni lennujaama eriolukord 2009. aastal

| (38) | Saksamaa leidis, et asjaomaste finantsmeetmete hindamisel tuleb arvesse võtta lennujaama eriolukorda ja finantsmeetmete tausta. Sellega seoses viitas Saksamaa järgmisele kolmele asjaolule. |
| --- | --- |

(38)

Saksamaa leidis, et asjaomaste finantsmeetmete hindamisel tuleb arvesse võtta lennujaama eriolukorda ja finantsmeetmete tausta. Sellega seoses viitas Saksamaa järgmisele kolmele asjaolule.

| (39) | Esiteks juhtis Saksamaa seoses meetmete taustaga tähelepanu sellele, et FFHG oli rahastanud enamiku investeeringutest, mille ta oli teinud militaarlennujaama kommertslennujaamaks ümberehitamise ajal ja järel, laenude abil. Seepärast oli Saksamaa sõnul FFHG-l erinevalt teistest lennujaamadest suur hulk pikaajalisi finantskohustusi. |
| --- | --- |

(39)

Esiteks juhtis Saksamaa seoses meetmete taustaga tähelepanu sellele, et FFHG oli rahastanud enamiku investeeringutest, mille ta oli teinud militaarlennujaama kommertslennujaamaks ümberehitamise ajal ja järel, laenude abil. Seepärast oli Saksamaa sõnul FFHG-l erinevalt teistest lennujaamadest suur hulk pikaajalisi finantskohustusi.

| (40) | Teiseks väitis Saksamaa, et FFHG laenude refinantseerimine oli paratamatu, sest Fraport oli müünud 1. jaanuaril 2009 oma aktsiad Rheinland-Pfalzi liidumaale. Enne müüki oli kasumi ja kahjumi ülekandmise leping (Beherrschungs- und Gewinnabführungsvertrag) kohustanud Fraportit tagama FFHG pikaajaliste laenude rahastamist ja katma ettevõtja võimalikku kahjumit. Edasi selgitas Saksamaa, et pärast seda, kui Rheinland-Pfalzi liidumaa oli omandanud aktsiad, kõnealune kasumi ja kahjumi ülekandmise leping lõpetati, seega oli vajalik refinantseerida FFHG kohustused. Saksamaa sõnul püüdis Rheinland-Pfalzi liidumaa nende meetmetega üksnes säilitada FFHG finantsolukorra. |
| --- | --- |

(40)

Teiseks väitis Saksamaa, et FFHG laenude refinantseerimine oli paratamatu, sest Fraport oli müünud 1. jaanuaril 2009 oma aktsiad Rheinland-Pfalzi liidumaale. Enne müüki oli kasumi ja kahjumi ülekandmise leping (Beherrschungs- und Gewinnabführungsvertrag) kohustanud Fraportit tagama FFHG pikaajaliste laenude rahastamist ja katma ettevõtja võimalikku kahjumit. Edasi selgitas Saksamaa, et pärast seda, kui Rheinland-Pfalzi liidumaa oli omandanud aktsiad, kõnealune kasumi ja kahjumi ülekandmise leping lõpetati, seega oli vajalik refinantseerida FFHG kohustused. Saksamaa sõnul püüdis Rheinland-Pfalzi liidumaa nende meetmetega üksnes säilitada FFHG finantsolukorra.

Beherrschungs- und Gewinnabführungsvertrag

| (41) | Kolmandaks rõhutas Saksamaa eriti seda, et eraettevõtja oleks rahastanud FFHGd samadel tingimustel, kui seda tegi Rheinland-Pfalzi liidumaa, ja et need tingimused on kooskõlas turumajandusliku laenamise põhimõttega. Saksamaa väitis, et komisjon peab võtma arvesse äritehingut tervikuna ja kõiki konkreetse juhtumi asjaolusid, eriti asjaolu, et valdav osa aktsiatest kuulub liidumaale. |
| --- | --- |

(41)

Kolmandaks rõhutas Saksamaa eriti seda, et eraettevõtja oleks rahastanud FFHGd samadel tingimustel, kui seda tegi Rheinland-Pfalzi liidumaa, ja et need tingimused on kooskõlas turumajandusliku laenamise põhimõttega. Saksamaa väitis, et komisjon peab võtma arvesse äritehingut tervikuna ja kõiki konkreetse juhtumi asjaolusid, eriti asjaolu, et valdav osa aktsiatest kuulub liidumaale.

4.2.   Rheinland-Pfalzi liidumaa kontsernkonto kaudu võimaldatud krediidiliini käsitamine riigiabina

Rheinland-Pfalzi liidumaa kontsernkonto kaudu võimaldatud krediidiliini käsitamine riigiabina

4.2.1.   Kontsernkonto rahastamine

Kontsernkonto rahastamine

| (42) | Saksamaa väitel on kontsernkonto finantsinstrument, mille liidumaa lõi 2002. aastal. Kontsernkontos võivad osaleda liidumaa ameti- ja sihtasutused ning kõik sellised eraõiguslikud ettevõtjad, kellest enam kui 50 % kuulub liidumaale. Saksamaa selgitas, et kontsernkonto jääki haldab pidevalt liidumaa Landeshauptkasse. |
| --- | --- |

(42)

Saksamaa väitel on kontsernkonto finantsinstrument, mille liidumaa lõi 2002. aastal. Kontsernkontos võivad osaleda liidumaa ameti- ja sihtasutused ning kõik sellised eraõiguslikud ettevõtjad, kellest enam kui 50 % kuulub liidumaale. Saksamaa selgitas, et kontsernkonto jääki haldab pidevalt liidumaa Landeshauptkasse.

Landeshauptkasse

| (43) | Saksamaa leidis, et kontsernkontot ei rahastata otse liidumaa eelarvest, vaid osalejate sularahaülejäägist. Veel selgitas Saksamaa, et kontsernkonto sularahaülejääk investeeriti kapitaliturgudel, samamoodi nagu puudujääk tasakaalustatakse kapitaliturul saadud vahenditega. Seega väitis Saksamaa, et kontsernkonto kaudu antav mis tahes rahaline abi ei tule riigi ressurssidest ega ole seostatav riigiga. |
| --- | --- |

(43)

Saksamaa leidis, et kontsernkontot ei rahastata otse liidumaa eelarvest, vaid osalejate sularahaülejäägist. Veel selgitas Saksamaa, et kontsernkonto sularahaülejääk investeeriti kapitaliturgudel, samamoodi nagu puudujääk tasakaalustatakse kapitaliturul saadud vahenditega. Seega väitis Saksamaa, et kontsernkonto kaudu antav mis tahes rahaline abi ei tule riigi ressurssidest ega ole seostatav riigiga.

| (44) | Saksamaa esitas ka andmed kontsernkonto üldbilansi kohta (osalevate ettevõtjate hoiused ja kasutatud krediidiliini summad), mis on kokku võetud joonisel 2.

  Joonis 2


  Liidumaa kontsernkonto rahaliste vahendite üldine areng aastatel 2009–2013 (miljonites eurodes)




  Hoiused kokku
  Kontsernkonto bilanss
  Kasutatud krediidiliini summad kokku
  300
  200
  100
  0
  – 100
  – 200
  – 300
  – 400
  – 500
  – 600
  – 700
  – 800
  jaan 2009
  aprill 2009
  juuli 2009
  okt 2009
  jaan 2010
  aprill 2010
  juuli 2010
  okt 2010
  jaan 2011
  aprill 2011
  juuli 2011
  okt 2011
  jaan 2012
  aprill 2012
  juuli 2012
  okt 2012
  jaan 2013
  aprill 2013
  juuli 2013
  okt 2013 |
| --- | --- |

(44)

Saksamaa esitas ka andmed kontsernkonto üldbilansi kohta (osalevate ettevõtjate hoiused ja kasutatud krediidiliini summad), mis on kokku võetud joonisel 2.

Joonis 2

Joonis 2

Liidumaa kontsernkonto rahaliste vahendite üldine areng aastatel 2009–2013 (miljonites eurodes)

Liidumaa kontsernkonto rahaliste vahendite üldine areng aastatel 2009–2013 (miljonites eurodes)

Hoiused kokku

Kontsernkonto bilanss

Kasutatud krediidiliini summad kokku

300

200

100

0

– 100

– 200

– 300

– 400

– 500

– 600

– 700

– 800

jaan 2009

aprill 2009

juuli 2009

okt 2009

jaan 2010

aprill 2010

juuli 2010

okt 2010

jaan 2011

aprill 2011

juuli 2011

okt 2011

jaan 2012

aprill 2012

juuli 2012

okt 2012

jaan 2013

aprill 2013

juuli 2013

okt 2013

4.2.2.   Majanduslik eelis

Majanduslik eelis

| (45) | Saksamaa väitis, et kaasamine liidumaa kontsernkontosse ei toonud FFHG-le mingit majanduslikku eelist ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Saksamaa sõnul ei tuleks viitemäärade teatist (14) kohaldada rangelt, sest selles ei võeta arvesse, et Rheinland-Pfalzi liidumaale kuulub valdav osa FFHG aktsiatest. |
| --- | --- |

(45)

Saksamaa väitis, et kaasamine liidumaa kontsernkontosse ei toonud FFHG-le mingit majanduslikku eelist ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Saksamaa sõnul ei tuleks viitemäärade teatist (14) kohaldada rangelt, sest selles ei võeta arvesse, et Rheinland-Pfalzi liidumaale kuulub valdav osa FFHG aktsiatest.

viitemäärade teatist

14

| (46) | Saksamaa selgitas, et ehkki krediidiliin võimaldati pikemaks ajaks, tuleb laene tagasi maksta põhimõtteliselt iga päev. Seetõttu väitis Saksamaa, et kasutatud krediidiliini summa vastab lühiajalisele laenule. Joonisel 3 on näidatud, kuidas FFHG krediidiliini kasutas.

  Joonis 3


  Ülevaade kontsernkonto kaudu FFHG-le võimaldatud krediidiliini kasutamisest ajavahemikus 2009. aasta märtsist kuni 2013. aasta augustini (eurodes)




  Kasutatud krediidiliini summa
  – 5 000 000
  – 10 000 000
  – 15 000 000
  – 20 000 000
  – 25 000 000
  – 30 000 000
  – 35 000 000
  – 40 000 000
  – 45 000 000
  – 50 000 000
  1.3.2009
  1.5.2009
  1.7.2009
  1.9.2009
  1.11.2009
  1.1.2010
  1.3.2010
  1.5.2010
  1.7.2010
  1.9.2010
  1.11.2010
  1.1.2011
  1.3.2011
  1.5.2011
  1.7.2011
  1.9.2011
  1.11.2011
  1.1.2012
  1.3.2012
  1.5.2012
  1.7.2012
  1.9.2012
  1.11.2012
  1.1.2013
  1.3.2013
  1.5.2013
  1.7.2013 |
| --- | --- |

(46)

Saksamaa selgitas, et ehkki krediidiliin võimaldati pikemaks ajaks, tuleb laene tagasi maksta põhimõtteliselt iga päev. Seetõttu väitis Saksamaa, et kasutatud krediidiliini summa vastab lühiajalisele laenule. Joonisel 3 on näidatud, kuidas FFHG krediidiliini kasutas.

Joonis 3

Joonis 3

Ülevaade kontsernkonto kaudu FFHG-le võimaldatud krediidiliini kasutamisest ajavahemikus 2009. aasta märtsist kuni 2013. aasta augustini (eurodes)

Ülevaade kontsernkonto kaudu FFHG-le võimaldatud krediidiliini kasutamisest ajavahemikus 2009. aasta märtsist kuni 2013. aasta augustini (eurodes)

Kasutatud krediidiliini summa

– 5 000 000

– 10 000 000

– 15 000 000

– 20 000 000

– 25 000 000

– 30 000 000

– 35 000 000

– 40 000 000

– 45 000 000

– 50 000 000

1.3.2009

1.5.2009

1.7.2009

1.9.2009

1.11.2009

1.1.2010

1.3.2010

1.5.2010

1.7.2010

1.9.2010

1.11.2010

1.1.2011

1.3.2011

1.5.2011

1.7.2011

1.9.2011

1.11.2011

1.1.2012

1.3.2012

1.5.2012

1.7.2012

1.9.2012

1.11.2012

1.1.2013

1.3.2013

1.5.2013

1.7.2013

| (47) | Kontsernkontoga seotud kohustuste järgu ja nende tagatuse kohta ütles Saksamaa, et FFHG kontsernkontoga seotud kohustuste järk on sama, mis kõikidel tema muudel kohustustel. Saksamaa juhtis tähelepanu asjaolule, et ehkki kontsernkonto vahendeid kasutavatelt ettevõtjatelt ei nõuta tagatist, on nad liidumaa järelevalve all ja liidumaa võib FFHG enamusaktsionärina alati nõuda võetud laenude tagamist. Lisaks märkis Saksamaa, et kontsernkonto kasutamine on levinud turutava. Saksamaa meelest püütakse kontsernkontoga tasakaalustada liidumaa omandis olevate ettevõtjate likviidsust. |
| --- | --- |

(47)

Kontsernkontoga seotud kohustuste järgu ja nende tagatuse kohta ütles Saksamaa, et FFHG kontsernkontoga seotud kohustuste järk on sama, mis kõikidel tema muudel kohustustel. Saksamaa juhtis tähelepanu asjaolule, et ehkki kontsernkonto vahendeid kasutavatelt ettevõtjatelt ei nõuta tagatist, on nad liidumaa järelevalve all ja liidumaa võib FFHG enamusaktsionärina alati nõuda võetud laenude tagamist. Lisaks märkis Saksamaa, et kontsernkonto kasutamine on levinud turutava. Saksamaa meelest püütakse kontsernkontoga tasakaalustada liidumaa omandis olevate ettevõtjate likviidsust.

| (48) | Eeskätt seoses menetluse algatamise otsuses esitatud märkusega, et reitingu puudumise tõttu oleks riskimarginaaliks tulnud määrata 1 000 baaspunkti, väitis Saksamaa, et ükski eraettevõtja ei lisaks oma tütarettevõtjale antava aktsionärilaenu intressi baasmäärale 1 000 baaspunkti, kui tütarettevõtja tegevus on kooskõlas ettevõtja majanduslike ja struktuuriliste huvidega. Saksamaa lisas, et FFHG puhul kohaldatud intressimäär oli enam-vähem vastavuses euroala pankadevahelise üleööturu keskmise aastaintressimääraga. Joonisel 4 on näidatud intressimäär, mida kohaldati FFHG puhul seoses krediidiliini kasutamisega aastatel 2012 ja 2013.

  Joonis 4


  Kontsernkonto vahendite kasutamisega seoses FFHG suhtes kohaldatud intressimäära areng ajavahemikus 2012. aasta jaanuarist kuni 2013. aasta augustini




  Interessimäär
  1.1.2012
  1.2.2012
  1.3.2012
  1.4.2012
  1.5.2012
  1.6.2012
  1.7.2012
  1.8.2012
  1.9.2012
  1.10.2012
  1.11.2012
  1.12.2012
  1.1.2013
  1.2.2013
  1.3.2013
  1.4.2013
  1.5.2013
  1.6.2013
  1.7.2013
  1.8.2013
  0,400 %
  0,350 %
  0,300 %
  0,250 %
  0,200 %
  0,150 %
  0,100 %
  0,050 %
  0,000 % |
| --- | --- |

(48)

Eeskätt seoses menetluse algatamise otsuses esitatud märkusega, et reitingu puudumise tõttu oleks riskimarginaaliks tulnud määrata 1 000 baaspunkti, väitis Saksamaa, et ükski eraettevõtja ei lisaks oma tütarettevõtjale antava aktsionärilaenu intressi baasmäärale 1 000 baaspunkti, kui tütarettevõtja tegevus on kooskõlas ettevõtja majanduslike ja struktuuriliste huvidega. Saksamaa lisas, et FFHG puhul kohaldatud intressimäär oli enam-vähem vastavuses euroala pankadevahelise üleööturu keskmise aastaintressimääraga. Joonisel 4 on näidatud intressimäär, mida kohaldati FFHG puhul seoses krediidiliini kasutamisega aastatel 2012 ja 2013.

Joonis 4

Joonis 4

Kontsernkonto vahendite kasutamisega seoses FFHG suhtes kohaldatud intressimäära areng ajavahemikus 2012. aasta jaanuarist kuni 2013. aasta augustini

Kontsernkonto vahendite kasutamisega seoses FFHG suhtes kohaldatud intressimäära areng ajavahemikus 2012. aasta jaanuarist kuni 2013. aasta augustini

Interessimäär

1.1.2012

1.2.2012

1.3.2012

1.4.2012

1.5.2012

1.6.2012

1.7.2012

1.8.2012

1.9.2012

1.10.2012

1.11.2012

1.12.2012

1.1.2013

1.2.2013

1.3.2013

1.4.2013

1.5.2013

1.6.2013

1.7.2013

1.8.2013

0,400 %

0,350 %

0,300 %

0,250 %

0,200 %

0,150 %

0,100 %

0,050 %

0,000 %

| (49) | Seoses menetluse algatamise otsuses esitatud märkusega, et tavaliselt määratakse riskimarginaal ettevõtja makseviivituse tõenäosuse hindamise põhjal, juhtis Saksamaa tähelepanu asjaolule, et FFHG kaasamisega kontsernkontosse ei andnud Rheinland-Pfalzi liidumaa laenu kolmandale isikule, vaid andis aktsionärilaenu oma tütarettevõtjale. Lisaks väitis Saksamaa, et liidumaa oli aktsionärina täiesti teadlik FFHG makseviivituse tõenäosusest ja et ta ei nõudnud välishindamist, sest tal oli olemas kogu vajalik teave. |
| --- | --- |

(49)

Seoses menetluse algatamise otsuses esitatud märkusega, et tavaliselt määratakse riskimarginaal ettevõtja makseviivituse tõenäosuse hindamise põhjal, juhtis Saksamaa tähelepanu asjaolule, et FFHG kaasamisega kontsernkontosse ei andnud Rheinland-Pfalzi liidumaa laenu kolmandale isikule, vaid andis aktsionärilaenu oma tütarettevõtjale. Lisaks väitis Saksamaa, et liidumaa oli aktsionärina täiesti teadlik FFHG makseviivituse tõenäosusest ja et ta ei nõudnud välishindamist, sest tal oli olemas kogu vajalik teave.

| (50) | Saksamaa esitas ka reitinguagentuuri Moody's krediidihindamismudeli (15) põhjal määratud FFHG reitingud aastatel 2009–2014, mis on kokku võetud allpool tabelis 7. Saksamaa väitis, et nende reitingute määramisel võeti aluseks FFHG finantsaruanded eelneva aasta 31. detsembri seisuga ja kättesaadavad äriplaanid.

  Tabel 7


  Ülevaade FFHG reitingutest aastatel 2009–2014









  Ajavahemik | Eeldatav kestus (16) | FFHG individuaalne reiting
  (Moody'se reitinguskaalal) | Korrigeeritud reiting (17)

  (Moody'se reitinguskaala) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. jaanuar 2009 – 31. detsember 2010 | 2 aastat | [Ba1–B3] (18) | [Baa3–B2] (19) |
| 1. jaanuar 2011 – 31. detsember 2011 | 1 aasta | [Ba1–B3] (18) | [Baa3–B2] (19) |
| 1. jaanuar 2012 – 31. detsember 2012 | 1 aasta | [Ba1–B3] | [Baa3–B2] |
| 1. jaanuar 2013 – 31. detsember 2014 | 2 aastat | [Ba1–B3] | [Baa3–B2] |
| Allikas: KPMG 7. juuni 2013. aasta memorandum. |

(50)

Saksamaa esitas ka reitinguagentuuri Moody's krediidihindamismudeli (15) põhjal määratud FFHG reitingud aastatel 2009–2014, mis on kokku võetud allpool tabelis 7. Saksamaa väitis, et nende reitingute määramisel võeti aluseks FFHG finantsaruanded eelneva aasta 31. detsembri seisuga ja kättesaadavad äriplaanid.

15

Tabel 7

Tabel 7

Ülevaade FFHG reitingutest aastatel 2009–2014

Ülevaade FFHG reitingutest aastatel 2009–2014

Ajavahemik

Eeldatav kestus (16)

16

FFHG individuaalne reiting

(Moody'se reitinguskaalal)

Korrigeeritud reiting (17)

17

(Moody'se reitinguskaala)

1. jaanuar 2009 – 31. detsember 2010

2 aastat

[Ba1–B3] (18)

18

[Baa3–B2] (19)

19

1. jaanuar 2011 – 31. detsember 2011

1 aasta

[Ba1–B3] (18)

18

[Baa3–B2] (19)

19

1. jaanuar 2012 – 31. detsember 2012

1 aasta

[Ba1–B3]

[Baa3–B2]

1. jaanuar 2013 – 31. detsember 2014

2 aastat

[Ba1–B3]

[Baa3–B2]

Allikas: KPMG 7. juuni 2013. aasta memorandum.

Allikas:

| (51) | Seega väitis Saksmaa, et kaasamine liidumaa kontsernkontosse ei toonud FFHG-le mingit majanduslikku eelist ja seepärast ei kujutanud juurdepääs kontsernkontole endast riigiabi. |
| --- | --- |

(51)

Seega väitis Saksmaa, et kaasamine liidumaa kontsernkontosse ei toonud FFHG-le mingit majanduslikku eelist ja seepärast ei kujutanud juurdepääs kontsernkontole endast riigiabi.

4.3.   FFHG-le antud laenude ja tagatise käsitamine riigiabina

FFHG-le antud laenude ja tagatise käsitamine riigiabina

4.3.1.   ISB antud laenude vastavus turutingimustele

ISB antud laenude vastavus turutingimustele

| (52) | Saksamaa väitis, et FFHG ei saanud ISB laenude refinantseerimisest mingit eelist. Saksamaa arvates olid ISB laenud võrreldavad laenudega, mille oli andnud 2005. aastal Nassauische Sparkasse. Saksamaa sõnul oli ka ISB laenude tagatus võrreldav Nassauische Sparkasse laenude omaga. |
| --- | --- |

(52)

Saksamaa väitis, et FFHG ei saanud ISB laenude refinantseerimisest mingit eelist. Saksamaa arvates olid ISB laenud võrreldavad laenudega, mille oli andnud 2005. aastal Nassauische Sparkasse. Saksamaa sõnul oli ka ISB laenude tagatus võrreldav Nassauische Sparkasse laenude omaga.

| (53) | Saksamaa väitel määratletakse vastavalt Euroopa Kohtu praktikale (20) abi kui sekkumist, mis tavaliselt vähendab ettevõtja eelarves sisalduvaid kulusid. Saksamaa väitis, et kui need kulud jäävad samale tasemele, ei saa olla tegemist abiga. Saksamaa rõhutas, et ISB refinantseeritud laenude puhul makstud intress oli võrreldes varasema rahastamiskorraga kokku [80 000–130 000] eurot suurem. Peale selle juhtis Saksamaa tähelepanu asjaolule, et FFHG pidi maksma lisaks laenuintressi baasmäärale [300–340] ja [340–410] baaspunkti suurust preemiat. Saksamaa märkis, et viitemäärade teatise kohaselt kohaldatakse neid määrasid ettevõtjate suhtes, kellel on rahuldav reiting ([BB+ kuni BB-] Standard & Poor'si reitinguskaalal) ja tagatuse madal tase, või ettevõtjate suhtes, kellel on madal reiting ([B+ kuni B-] Standard & Poor'si reitinguskaalal) ja tagatuse tavaline tase. |
| --- | --- |

(53)

Saksamaa väitel määratletakse vastavalt Euroopa Kohtu praktikale (20) abi kui sekkumist, mis tavaliselt vähendab ettevõtja eelarves sisalduvaid kulusid. Saksamaa väitis, et kui need kulud jäävad samale tasemele, ei saa olla tegemist abiga. Saksamaa rõhutas, et ISB refinantseeritud laenude puhul makstud intress oli võrreldes varasema rahastamiskorraga kokku [80 000–130 000] eurot suurem. Peale selle juhtis Saksamaa tähelepanu asjaolule, et FFHG pidi maksma lisaks laenuintressi baasmäärale [300–340] ja [340–410] baaspunkti suurust preemiat. Saksamaa märkis, et viitemäärade teatise kohaselt kohaldatakse neid määrasid ettevõtjate suhtes, kellel on rahuldav reiting ([BB+ kuni BB-] Standard & Poor'si reitinguskaalal) ja tagatuse madal tase, või ettevõtjate suhtes, kellel on madal reiting ([B+ kuni B-] Standard & Poor'si reitinguskaalal) ja tagatuse tavaline tase.

20

| (54) | Saksamaa selgitas, et valmistades 2009. aastal ette uut rahastamiskorda, palus FFHG Deutsche Bankil määrata oma olemasolevate laenude refinantseerimise jaoks kindlaks riskimarginaal. Saksamaa esitas Deutsche Banki hinnangu, (21) mille koostamisel oli lähtutud FFHG kolmest viimasest aastaaruandest (2006–2008). Lisaks selgitas Saksamaa, et hindamisel ei võetud arvesse FFHG äriplaani, sest seda vaadati sel ajal parajasti läbi. Deutsche Banki hinnangu kohta väitis Saksamaa, et Deutsche Bank paigutab FFHG oma analüüsi tulemusel reitingukategooriasse [< BBB+], (22) ent ta ei täpsusta, milline on ettevõtja täpne reiting. |
| --- | --- |

(54)

Saksamaa selgitas, et valmistades 2009. aastal ette uut rahastamiskorda, palus FFHG Deutsche Bankil määrata oma olemasolevate laenude refinantseerimise jaoks kindlaks riskimarginaal. Saksamaa esitas Deutsche Banki hinnangu, (21) mille koostamisel oli lähtutud FFHG kolmest viimasest aastaaruandest (2006–2008). Lisaks selgitas Saksamaa, et hindamisel ei võetud arvesse FFHG äriplaani, sest seda vaadati sel ajal parajasti läbi. Deutsche Banki hinnangu kohta väitis Saksamaa, et Deutsche Bank paigutab FFHG oma analüüsi tulemusel reitingukategooriasse [< BBB+], (22) ent ta ei täpsusta, milline on ettevõtja täpne reiting.

21

22

| (55) | Saksamaa selgitas, et Deutsche Bank võttis oma analüüsis arvesse konkreetseid FFHG omandiõigusega seotud tingimusi (näiteks asjaolu, et ettevõtja kuulub avaliku sektori üksusele) ja ettevõtja suurt tähtsust kohaliku majanduse jaoks. Saksamaa märkis, et Deutsche Banki väitel arvestaks FFHG-le laenu andes nende asjaoludega iga laenuandja. Saksamaa sõnul tähendab see seda, et ehkki FFHG individuaalne reiting oli [< BBB+], oleks tema korrigeeritud reiting (võttes arvesse konkreetseid omandiõigusega seotud tingimusi) kõrgem (23). |
| --- | --- |

(55)

Saksamaa selgitas, et Deutsche Bank võttis oma analüüsis arvesse konkreetseid FFHG omandiõigusega seotud tingimusi (näiteks asjaolu, et ettevõtja kuulub avaliku sektori üksusele) ja ettevõtja suurt tähtsust kohaliku majanduse jaoks. Saksamaa märkis, et Deutsche Banki väitel arvestaks FFHG-le laenu andes nende asjaoludega iga laenuandja. Saksamaa sõnul tähendab see seda, et ehkki FFHG individuaalne reiting oli [< BBB+], oleks tema korrigeeritud reiting (võttes arvesse konkreetseid omandiõigusega seotud tingimusi) kõrgem (23).

23

| (56) | Sellega seoses selgitas Saksamaa veel, et Deutsche Bank on esitanud kohaldatava riskimarginaali kahe alternatiivse rahastamisstruktuuri jaoks – üks neist põhineb FFHG korrigeeritud reitingul (ilma tagatiseta ehk ilma FFHG põhiaktsionäri Rheinland-Pfalzi liidumaa selge riigigarantiita) ja teise puhul on olemas Rheinland-Pfalzi liidumaa antud 100 % tagatis. Saksamaa juhtis tähelepanu sellele, et Deutsche Banki analüüsi kohaselt oleks esimesel juhul (ilma tagatiseta, korrigeeritud reitingu põhjal) 5aastase laenu kohaldatav riskimarginaal [1,3–2,05] % aastas. Teisel juhul (tagatis katab laenud 100 %) jääks kohaldatav riskimarginaal Saksamaa sõnul vahemikku [0,25–0,7] % aastas (24). |
| --- | --- |

(56)

Sellega seoses selgitas Saksamaa veel, et Deutsche Bank on esitanud kohaldatava riskimarginaali kahe alternatiivse rahastamisstruktuuri jaoks – üks neist põhineb FFHG korrigeeritud reitingul (ilma tagatiseta ehk ilma FFHG põhiaktsionäri Rheinland-Pfalzi liidumaa selge riigigarantiita) ja teise puhul on olemas Rheinland-Pfalzi liidumaa antud 100 % tagatis. Saksamaa juhtis tähelepanu sellele, et Deutsche Banki analüüsi kohaselt oleks esimesel juhul (ilma tagatiseta, korrigeeritud reitingu põhjal) 5aastase laenu kohaldatav riskimarginaal [1,3–2,05] % aastas. Teisel juhul (tagatis katab laenud 100 %) jääks kohaldatav riskimarginaal Saksamaa sõnul vahemikku [0,25–0,7] % aastas (24).

24

| (57) | Deutsche Banki tehtud analüüside kinnitamiseks esitas Saksamaa ka 2010. aasta reitingu, mille oli koostanud Volksbank, kes oli andnud FFHG-le pangasisesel reitinguskaalal reitingu [...] (25). Lisaks selgitas Saksamaa, et 2011. aastal määras Kreisspaarkasse Birkenfeld FFHG-le oma reitinguskaalal reitingu [...] (26). |
| --- | --- |

(57)

Deutsche Banki tehtud analüüside kinnitamiseks esitas Saksamaa ka 2010. aasta reitingu, mille oli koostanud Volksbank, kes oli andnud FFHG-le pangasisesel reitinguskaalal reitingu [...] (25). Lisaks selgitas Saksamaa, et 2011. aastal määras Kreisspaarkasse Birkenfeld FFHG-le oma reitinguskaalal reitingu [...] (26).

25

26

| (58) | Samuti esitas Saksamaa FFHG reitingud, mis olid määratud Moody'se krediidihindamismudeli alusel ajal, millal anti ISB laenud (vt tabel 8).

  Tabel 8


  Ülevaade FFHG reitingutest ISB laenude andmise ajal










  Pank | Kestus | Kestus aastates | FFHG individuaalne reiting
  (Moody'se reitinguskaalal) | Korrigeeritud reiting (27)

  (Moody'se reitinguskaalal) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ISB | [umbes 8 aastat] | [umbes 8 aastat] | [B2–Baa3] | [B1–Baa2] |
| ISB | [umbes 5 aastat] | [umbes 5 aastat] | [B2–Baa3] | [B1–Baa2] |
| ISB | [umbes 2 aastat] | [umbes 2 aastat] | [B2–Baa3] | [B1–Baa2] |
| ISB | [umbes 7 aastat] | [umbes 7 aastat] | [B2–Baa3] | [B1–Baa2] |
| ISB | [umbes 3 aastat] | [umbes 3 aastat] | [B2–Baa3] | [B1–Baa2] |
| Allikas: KPMG 7. juuni 2013. aasta memorandum. |

(58)

Samuti esitas Saksamaa FFHG reitingud, mis olid määratud Moody'se krediidihindamismudeli alusel ajal, millal anti ISB laenud (vt tabel 8).

Tabel 8

Tabel 8

Ülevaade FFHG reitingutest ISB laenude andmise ajal

Ülevaade FFHG reitingutest ISB laenude andmise ajal

Pank

Kestus

Kestus aastates

FFHG individuaalne reiting

(Moody'se reitinguskaalal)

Korrigeeritud reiting (27)

27

(Moody'se reitinguskaalal)

ISB

[umbes 8 aastat]

[umbes 8 aastat]

[B2–Baa3]

[B1–Baa2]

ISB

[umbes 5 aastat]

[umbes 5 aastat]

[B2–Baa3]

[B1–Baa2]

ISB

[umbes 2 aastat]

[umbes 2 aastat]

[B2–Baa3]

[B1–Baa2]

ISB

[umbes 7 aastat]

[umbes 7 aastat]

[B2–Baa3]

[B1–Baa2]

ISB

[umbes 3 aastat]

[umbes 3 aastat]

[B2–Baa3]

[B1–Baa2]

Allikas: KPMG 7. juuni 2013. aasta memorandum.

Allikas:

| (59) | Saksamaa väitis, et FFHGd tuleb pidada hea reitinguga ettevõtjaks, sest tema puhul on tagatuse tase kõrge (tagatisena saab kasutada kõiki FFHG varasid) ja tal on hoolimata kahjumlikkusest ligikaudu 30 % suurune hea omakapitali osakaal ning kuna Rheinland-Pfalzi liidumaa kui FFHG aktsionär andis laenule tagatise. |
| --- | --- |

(59)

Saksamaa väitis, et FFHGd tuleb pidada hea reitinguga ettevõtjaks, sest tema puhul on tagatuse tase kõrge (tagatisena saab kasutada kõiki FFHG varasid) ja tal on hoolimata kahjumlikkusest ligikaudu 30 % suurune hea omakapitali osakaal ning kuna Rheinland-Pfalzi liidumaa kui FFHG aktsionär andis laenule tagatise.

| (60) | Lisaks rõhutas Saksamaa, et FFHG ja ISB pidasid laenude tingimuste üle läbirääkimisi ning Rheinland-Pfalzi liidumaa neid läbirääkimisi ei mõjutanud. |
| --- | --- |

(60)

Lisaks rõhutas Saksamaa, et FFHG ja ISB pidasid laenude tingimuste üle läbirääkimisi ning Rheinland-Pfalzi liidumaa neid läbirääkimisi ei mõjutanud.

| (61) | Seepärast oli Saksamaa seisukohal, et ISB andis FFHG-le laenud turutingimustel ja seetõttu ei kujuta need laenud endast riigiabi. |
| --- | --- |

(61)

Seepärast oli Saksamaa seisukohal, et ISB andis FFHG-le laenud turutingimustel ja seetõttu ei kujuta need laenud endast riigiabi.

4.3.2.   Rheinland-Pfalzi liidumaa antud tagatise vastavus turutingimustele

Rheinland-Pfalzi liidumaa antud tagatise vastavus turutingimustele

| (62) | Saksamaa väitis, et valdusettevõtjate puhul on väga tavaline tagada oma tütarettevõtja finantskohustused. Lisaks väitis Saksamaa, et Rheinland-Pfalzi liidumaa tagatis vastab garantiidena antavat riigiabi käsitleva teatise nõuetele (28). Tunnistades, et garantii kattis 80 % asemel (mida nõutakse nimetatud teatises) 100 % laenusummast, märkis Saksamaa, et see oli tingitud asjaolust, et Rheinland-Pfalzi liidumaa võttis üle Fraporti garantiid, mis katsid samuti laenusumma 100 %. Sellega seoses väitis Saksamaa, et kuna 100 % tagatus oli varem juba olemas, säilitas Rheinland-Pfalzi liidumaa tagatise ülevõtmisega üksnes valitsenud olukorra. Seega ei saanud FFHG Saksamaa meelest mingit majanduslikku eelist. |
| --- | --- |

(62)

Saksamaa väitis, et valdusettevõtjate puhul on väga tavaline tagada oma tütarettevõtja finantskohustused. Lisaks väitis Saksamaa, et Rheinland-Pfalzi liidumaa tagatis vastab garantiidena antavat riigiabi käsitleva teatise nõuetele (28). Tunnistades, et garantii kattis 80 % asemel (mida nõutakse nimetatud teatises) 100 % laenusummast, märkis Saksamaa, et see oli tingitud asjaolust, et Rheinland-Pfalzi liidumaa võttis üle Fraporti garantiid, mis katsid samuti laenusumma 100 %. Sellega seoses väitis Saksamaa, et kuna 100 % tagatus oli varem juba olemas, säilitas Rheinland-Pfalzi liidumaa tagatise ülevõtmisega üksnes valitsenud olukorra. Seega ei saanud FFHG Saksamaa meelest mingit majanduslikku eelist.

28

| (63) | Peale selle märkis Saksamaa, et FFHG oleks võinud pakkuda muid tagatisi (nagu maa, ehitised ja muu põhivara), mis aga ei olnud vajalik, sest suurem osa FFHG aktsiatest kuulus liidumaale. Seepärast väitis Saksamaa, et laenu tingimused ei oleks ilmtingimata muutunud, kui liidumaa ei oleks tagatist andnud. |
| --- | --- |

(63)

Peale selle märkis Saksamaa, et FFHG oleks võinud pakkuda muid tagatisi (nagu maa, ehitised ja muu põhivara), mis aga ei olnud vajalik, sest suurem osa FFHG aktsiatest kuulus liidumaale. Seepärast väitis Saksamaa, et laenu tingimused ei oleks ilmtingimata muutunud, kui liidumaa ei oleks tagatist andnud.

| (64) | Lisaks juhtis Saksamaa tähelepanu asjaolule, et FFHG maksab tagatise eest turul kehtivat garantiitasu. Selle kinnituseks viitas Saksamaa põhjenduses 56 nimetatud Deutsche Banki uuringule. Saksamaa selgituse kohaselt määras Deutsche Bank kindlaks, et garantiitasu jääks vahemikku [0,5–1,5] % (29). Saksamaa väitis, et kuna FFHG arenes tagatise andmise ajal jõudsalt, määrati tasuks [0,5–1,5] %. Seda arvesse võttes märkis Saksamaa, et kuna see garantiitasu jääb Deutsche Banki ekspertide kindlaks määratud piiridesse, tuleb seda lugeda turutingimustele vastavaks. |
| --- | --- |

(64)

Lisaks juhtis Saksamaa tähelepanu asjaolule, et FFHG maksab tagatise eest turul kehtivat garantiitasu. Selle kinnituseks viitas Saksamaa põhjenduses 56 nimetatud Deutsche Banki uuringule. Saksamaa selgituse kohaselt määras Deutsche Bank kindlaks, et garantiitasu jääks vahemikku [0,5–1,5] % (29). Saksamaa väitis, et kuna FFHG arenes tagatise andmise ajal jõudsalt, määrati tasuks [0,5–1,5] %. Seda arvesse võttes märkis Saksamaa, et kuna see garantiitasu jääb Deutsche Banki ekspertide kindlaks määratud piiridesse, tuleb seda lugeda turutingimustele vastavaks.

29

| (65) | Kokkuvõttes rõhutas Saksamaa, et FFHG ei saanud ei kontsernkonto, ISB laenude ega nende aluseks olnud tagatise kaudu mingit majanduslikku eelist ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(65)

Kokkuvõttes rõhutas Saksamaa, et FFHG ei saanud ei kontsernkonto, ISB laenude ega nende aluseks olnud tagatise kaudu mingit majanduslikku eelist ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

4.4.   Meetmete kokkusobivus siseturuga

Meetmete kokkusobivus siseturuga

4.4.1.   Investeerimisabi kokkusobivuse hindamine

Investeerimisabi kokkusobivuse hindamine

| (66) | Saksamaa väitis, et isegi kui FFHG rahastamine kujutab endast abi, oleks see abi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c alusel siseturuga kokkusobiv. |
| --- | --- |

(66)

Saksamaa väitis, et isegi kui FFHG rahastamine kujutab endast abi, oleks see abi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c alusel siseturuga kokkusobiv.

| (67) | Eeskätt ISB laenude ja nende aluseks oleva tagatise kohta märkis Saksamaa, et ISB laenudega refinantseeriti olemasolevad laenulepingud, mis olid sõlmitud eesmärgiga rahastada Frankfurt Hahni lennujaamas taristumeetmeid. Sellega seoses väitis Saksamaa, et ISB 1. laenuga refinantseeriti laen, mis oli mõeldud 2007. ja 2008. aastal Frankfurt Hahni lennujaama seadmetesse tehtud investeeringute rahastamiseks, samal ajal kui ISB 2. laen oli ette nähtud selle laenu refinantseerimiseks, millega rahastati investeeringud, mis tehti lennujaamas 2002. aastal. Saksamaa sõnul refinantseeriti ka ISB 3. laenuga investeeringuid, mis olid tehtud kaubaangaari muutmiseks reisiterminaliks ja seoses muude taristu laiendamise meetmetega. Edasi väitis Saksamaa, et ISB 4. ja 5. laenuga refinantseeriti samuti laene, millega rahastati 2004.–2006. aasta investeeringuid. Seega ei kujuta laenud endast Saksamaa väitel tegevusabi, vaid investeerimisabi, mis on kooskõlas 2005. aasta lennundussuunistes sätestatud kokkusobivustingimustega. Järgmised põhjendused sisaldavad iga sellise tingimuse täitmise analüüsi. |
| --- | --- |

(67)

Eeskätt ISB laenude ja nende aluseks oleva tagatise kohta märkis Saksamaa, et ISB laenudega refinantseeriti olemasolevad laenulepingud, mis olid sõlmitud eesmärgiga rahastada Frankfurt Hahni lennujaamas taristumeetmeid. Sellega seoses väitis Saksamaa, et ISB 1. laenuga refinantseeriti laen, mis oli mõeldud 2007. ja 2008. aastal Frankfurt Hahni lennujaama seadmetesse tehtud investeeringute rahastamiseks, samal ajal kui ISB 2. laen oli ette nähtud selle laenu refinantseerimiseks, millega rahastati investeeringud, mis tehti lennujaamas 2002. aastal. Saksamaa sõnul refinantseeriti ka ISB 3. laenuga investeeringuid, mis olid tehtud kaubaangaari muutmiseks reisiterminaliks ja seoses muude taristu laiendamise meetmetega. Edasi väitis Saksamaa, et ISB 4. ja 5. laenuga refinantseeriti samuti laene, millega rahastati 2004.–2006. aasta investeeringuid. Seega ei kujuta laenud endast Saksamaa väitel tegevusabi, vaid investeerimisabi, mis on kooskõlas 2005. aasta lennundussuunistes sätestatud kokkusobivustingimustega. Järgmised põhjendused sisaldavad iga sellise tingimuse täitmise analüüsi.

a)   Panus ühist huvi pakkuva täpselt määratletud eesmärgi saavutamisse

| (68) | Seoses tingimusega, et meede peab aitama kaasa ühist huvi pakkuva täpselt määratletud eesmärgi saavutamisele, väitis Saksamaa, et Frankfurt Hahni lennujaama taristu rahastamise eesmärk oli alati parandada majanduslikult vähearenenud ja hõredalt asustatud Hunsrücki piirkonna majanduse struktuuri. |
| --- | --- |

(68)

Seoses tingimusega, et meede peab aitama kaasa ühist huvi pakkuva täpselt määratletud eesmärgi saavutamisele, väitis Saksamaa, et Frankfurt Hahni lennujaama taristu rahastamise eesmärk oli alati parandada majanduslikult vähearenenud ja hõredalt asustatud Hunsrücki piirkonna majanduse struktuuri.

| (69) | Sellega seoses märkis Saksamaa esiteks, et FFHG toetamise eesmärk oli aidata muuta Hunsrücki piirkonna majanduse nõrk struktuur tugevamaks. Saksamaa täheldas, et Frankfurt Hahni lennujaama ümbritsevad mitu piirkonda, mida peetakse piirkondliku majandusstruktuuri parandamisele keskenduva föderaalvalitsuse ja kohalike omavalitsuste ühisalgatuse (30) raames abi vajavateks piirkondadeks. Saksamaa sõnul on keskmine rahvastikutihedus neljas lennujaama ümber asuvas piirkonnas – Bernkastel-Wittlichi, Birkenfeldi, Cochem-Zelli ja Rhein-Hunsrücki maakond – vaid pool ülejäänud Rheinland-Pfalzi liidumaa omast. Saksamaa nentis, et piirkondades, mille majandust kujundavad väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad, on tööhõive peamine tegur, mis hoiab ära majandustegevuse edasise vähenemise, ning Frankfurt Hahni lennujaamal on tööandja ja kliendina oluline roll. |
| --- | --- |

(69)

Sellega seoses märkis Saksamaa esiteks, et FFHG toetamise eesmärk oli aidata muuta Hunsrücki piirkonna majanduse nõrk struktuur tugevamaks. Saksamaa täheldas, et Frankfurt Hahni lennujaama ümbritsevad mitu piirkonda, mida peetakse piirkondliku majandusstruktuuri parandamisele keskenduva föderaalvalitsuse ja kohalike omavalitsuste ühisalgatuse (30) raames abi vajavateks piirkondadeks. Saksamaa sõnul on keskmine rahvastikutihedus neljas lennujaama ümber asuvas piirkonnas – Bernkastel-Wittlichi, Birkenfeldi, Cochem-Zelli ja Rhein-Hunsrücki maakond – vaid pool ülejäänud Rheinland-Pfalzi liidumaa omast. Saksamaa nentis, et piirkondades, mille majandust kujundavad väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad, on tööhõive peamine tegur, mis hoiab ära majandustegevuse edasise vähenemise, ning Frankfurt Hahni lennujaamal on tööandja ja kliendina oluline roll.

30

| (70) | Teiseks väitis Saksmaa, et Frankfurt Hahni lennujaamal on oluline roll sissetuleva turismi (ligikaudu 33 % reisijatest ehk 2005. aastal umbes 1 miljon reisijat) ja väljamineva turismi (ligikaudu 67 % reisijatest) strateegilises arengus Rheinland-Pfalzi liidumaal. Saksamaa väitel jääb 88 % saabuvatest reisijatest piirkonda mitmeks ööks. Saksamaa andmeil viibisid Frankfurt Hahni lennujaama kaudu saabunud turistid 2005. aastal piirkonnas ligikaudu 5,7 miljonit ööd (31). Saksamaa sõnul suurenes ööbimiste arv veelgi – 2011. aastal võõrustas Rheinland-Pfalzi liidumaa 8,2 miljonit külalist, kes viibisid piirkonnas 21,5 miljonit ööd. Saksamaa märkis, et suurenenud on eeskätt Ida- ja Lõuna-Euroopa riikidest pärit külaliste arv ning et suur hulk lende saabub Frankfurt Hahni just neist riikidest. Saksamaa sõnul on tänu turismile Rheinland-Pfalzi liidumaal tekkinud ligikaudu 198 000 töökohta. Saksamaa selgituste kohaselt mõjutab tulu ja tööhõivet eelkõige sissetulev turism, milles Frankfurt Hahni lennujaamal on keskne roll kui väraval, mis avaneb Hunsrücki piirkonda, ent ka Rheinland-Pfalzi liidumaale laiemalt. Saksamaa väitis, et aastatel 1990–2001 suurenes turistide arv Hunsrücki piirkonnas 70 % ja Rheinland-Pfalzi liidumaal 35 %. Samal ajavahemikul suurenes välismaalt saabunud turistide arv Hunsrücki piirkonnas Saksamaa sõnul 163 %. Kuna 88 % Frankfurt Hahni kaudu saabuvatest turistidest jääb piirkonda vähemalt üheks ööks ja neist enam kui 80 % jääb isegi kaheks kuni kümneks päevaks, toovad nad aastas kokku ligikaudu 133,7 miljonit eurot tulu. Lisaks väitis Saksamaa, et ka väljaminev turism (67 %) toob Frankfurt Hahni lennujaamale tulu, mis ei ole seotud lennundusega. |
| --- | --- |

(70)

Teiseks väitis Saksmaa, et Frankfurt Hahni lennujaamal on oluline roll sissetuleva turismi (ligikaudu 33 % reisijatest ehk 2005. aastal umbes 1 miljon reisijat) ja väljamineva turismi (ligikaudu 67 % reisijatest) strateegilises arengus Rheinland-Pfalzi liidumaal. Saksamaa väitel jääb 88 % saabuvatest reisijatest piirkonda mitmeks ööks. Saksamaa andmeil viibisid Frankfurt Hahni lennujaama kaudu saabunud turistid 2005. aastal piirkonnas ligikaudu 5,7 miljonit ööd (31). Saksamaa sõnul suurenes ööbimiste arv veelgi – 2011. aastal võõrustas Rheinland-Pfalzi liidumaa 8,2 miljonit külalist, kes viibisid piirkonnas 21,5 miljonit ööd. Saksamaa märkis, et suurenenud on eeskätt Ida- ja Lõuna-Euroopa riikidest pärit külaliste arv ning et suur hulk lende saabub Frankfurt Hahni just neist riikidest. Saksamaa sõnul on tänu turismile Rheinland-Pfalzi liidumaal tekkinud ligikaudu 198 000 töökohta. Saksamaa selgituste kohaselt mõjutab tulu ja tööhõivet eelkõige sissetulev turism, milles Frankfurt Hahni lennujaamal on keskne roll kui väraval, mis avaneb Hunsrücki piirkonda, ent ka Rheinland-Pfalzi liidumaale laiemalt. Saksamaa väitis, et aastatel 1990–2001 suurenes turistide arv Hunsrücki piirkonnas 70 % ja Rheinland-Pfalzi liidumaal 35 %. Samal ajavahemikul suurenes välismaalt saabunud turistide arv Hunsrücki piirkonnas Saksamaa sõnul 163 %. Kuna 88 % Frankfurt Hahni kaudu saabuvatest turistidest jääb piirkonda vähemalt üheks ööks ja neist enam kui 80 % jääb isegi kaheks kuni kümneks päevaks, toovad nad aastas kokku ligikaudu 133,7 miljonit eurot tulu. Lisaks väitis Saksamaa, et ka väljaminev turism (67 %) toob Frankfurt Hahni lennujaamale tulu, mis ei ole seotud lennundusega.

31

| (71) | Kolmandaks väitis Saksamaa, et võttes arvesse kõiki lennujaama tegevuse osi, tekkis tänu Frankfurt Hahni lennujaamale 2012. aastal Hunsrücki piirkonnas 3 063 töökohta, millest 74 % olid täistööajaga ametikohad. Saksamaa sõnul 90 % nendest töötajatest ka elab kõnealuses piirkonnas. Saksamaa väitis, et Frankfurt Hahni lennujaam aitab ära hoida noorte kvalifitseeritud töötajate liikumist teistesse piirkondadesse, samuti piirkonna kogukondade majanduslikku ja sotsiaalset allakäiku ning taristu halvenemist. Peale selle märkis Saksamaa, et lisaks otsesele mõjule tööturule, mida on nimetatud eespool, on Frankfurt Hahni lennujaama olemasolul üha suurema arvu majanduse ja turismiga seotud tegevusalade kaudu tohutu kaudne edasiviiv mõju. Sellega seoses viitas Saksamaa piirkonnale avaldunud positiivsele teisesele mõjule, nimelt tööpuuduse vähenemisele ja maksumaksjate arvu suurenemisele, mis toob piirkonna omavalitsustele kohaliku majanduse toetamiseks rohkem raha. Kokku tekkis tänu lennujaamale sissetuleva turismi kaudu kogu Rheinland-Pfalzi liidumaal ligikaudu 11 000 töökohta. |
| --- | --- |

(71)

Kolmandaks väitis Saksamaa, et võttes arvesse kõiki lennujaama tegevuse osi, tekkis tänu Frankfurt Hahni lennujaamale 2012. aastal Hunsrücki piirkonnas 3 063 töökohta, millest 74 % olid täistööajaga ametikohad. Saksamaa sõnul 90 % nendest töötajatest ka elab kõnealuses piirkonnas. Saksamaa väitis, et Frankfurt Hahni lennujaam aitab ära hoida noorte kvalifitseeritud töötajate liikumist teistesse piirkondadesse, samuti piirkonna kogukondade majanduslikku ja sotsiaalset allakäiku ning taristu halvenemist. Peale selle märkis Saksamaa, et lisaks otsesele mõjule tööturule, mida on nimetatud eespool, on Frankfurt Hahni lennujaama olemasolul üha suurema arvu majanduse ja turismiga seotud tegevusalade kaudu tohutu kaudne edasiviiv mõju. Sellega seoses viitas Saksamaa piirkonnale avaldunud positiivsele teisesele mõjule, nimelt tööpuuduse vähenemisele ja maksumaksjate arvu suurenemisele, mis toob piirkonna omavalitsustele kohaliku majanduse toetamiseks rohkem raha. Kokku tekkis tänu lennujaamale sissetuleva turismi kaudu kogu Rheinland-Pfalzi liidumaal ligikaudu 11 000 töökohta.

| (72) | Saksamaa väitis, et Frankfurt Hahni lennujaama taristu rahastamine on aidanud saavutada ka ühist huvi pakkuvat täpselt määratletud eesmärki vähendada lennutranspordi ülekoormatust ELi suurtes sõlmlennujaamades. Sellega seoses juhtis Saksamaa tähelepanu asjaolule, et Frankfurt Maini lennujaama läbilaskevõimet on pidevalt ületatud. Saksamaa märkis, et eeskätt tänu oma ööpäevaringsele tegevusloale sai Frankfurt Hahni lennujaam pakkuda täiendavat läbilaskevõimet, et vähendada Frankfurt Maini lennujaama ülekoormatust. |
| --- | --- |

(72)

Saksamaa väitis, et Frankfurt Hahni lennujaama taristu rahastamine on aidanud saavutada ka ühist huvi pakkuvat täpselt määratletud eesmärki vähendada lennutranspordi ülekoormatust ELi suurtes sõlmlennujaamades. Sellega seoses juhtis Saksamaa tähelepanu asjaolule, et Frankfurt Maini lennujaama läbilaskevõimet on pidevalt ületatud. Saksamaa märkis, et eeskätt tänu oma ööpäevaringsele tegevusloale sai Frankfurt Hahni lennujaam pakkuda täiendavat läbilaskevõimet, et vähendada Frankfurt Maini lennujaama ülekoormatust.

| (73) | Lisaks väitis Saksamaa, et Frankfurt Hahni lennujaama toetamisega täidetakse ka ühist huvi pakkuvat eesmärki suurendada ELi kodanike liikuvust. Sellega seoses märkis Saksamaa, et Frankfurt Hahn on ainus Saksamaa lennujaam, kust tehakse otselende Kaunasesse (Leedu), Kerrysse (Iirimaa), Kosile (Kreeka), Montpellier'sse (Prantsusmaa), Nadori (Maroko), Plovdivi (Bulgaaria), Pulasse (Horvaatia), Rhodosele (Kreeka), Santiago de Compostelasse (Hispaania) ja Volosesse (Kreeka). Peale selle aitab Frankfurt Hahni lennujaam Saksamaa sõnul suurendada noorte tööalast liikuvust, võimaldades neil jõuda odavalt Hunsrücki piirkonda ja Rheinland-Pfalzi liidumaale. Saksamaa täheldas, et samamoodi on nüüd üliõpilastele kõikjalt liidust kergesti ligipääsetavad kõrgetasemelised ülikoolid ja kõrgkoolid Koblenzis, Mainzis, Kaiserslauternis, Trieris, Wiesbadenis, Mannheimis, Bonnis jne, kus õppemaksu enamasti ei nõuta. |
| --- | --- |

(73)

Lisaks väitis Saksamaa, et Frankfurt Hahni lennujaama toetamisega täidetakse ka ühist huvi pakkuvat eesmärki suurendada ELi kodanike liikuvust. Sellega seoses märkis Saksamaa, et Frankfurt Hahn on ainus Saksamaa lennujaam, kust tehakse otselende Kaunasesse (Leedu), Kerrysse (Iirimaa), Kosile (Kreeka), Montpellier'sse (Prantsusmaa), Nadori (Maroko), Plovdivi (Bulgaaria), Pulasse (Horvaatia), Rhodosele (Kreeka), Santiago de Compostelasse (Hispaania) ja Volosesse (Kreeka). Peale selle aitab Frankfurt Hahni lennujaam Saksamaa sõnul suurendada noorte tööalast liikuvust, võimaldades neil jõuda odavalt Hunsrücki piirkonda ja Rheinland-Pfalzi liidumaale. Saksamaa täheldas, et samamoodi on nüüd üliõpilastele kõikjalt liidust kergesti ligipääsetavad kõrgetasemelised ülikoolid ja kõrgkoolid Koblenzis, Mainzis, Kaiserslauternis, Trieris, Wiesbadenis, Mannheimis, Bonnis jne, kus õppemaksu enamasti ei nõuta.

| (74) | Lisaks on Saksamaa väitel ühistes huvides ka see, et Hunsrücki piirkond ja seda ümbritsevad Rheinland-Pfalzi liidumaa piirkonnad oleksid ühendatud teiste äärealadega, nagu näiteks Limerick, mis juba väljendub linnadevahelistes partnerlussidemetes. Saksamaa kui maailma suuruselt neljanda majandusega riik väitis, et ta ei keskendu üksnes ühenduse tagamisele peamiste Euroopa sõlmpunktidega, vaid ka piirkondade omavahelisele ühendamisele. Saksamaa sõnul on liidu jaoks oluline saavutada suurem sõltumatus peamistest sõlmpunktidest, nagu Heathrow, Charles de Gaulle, Schiphol või Frankfurt Main, sest arvukamate otseühenduste kõrval tähendab see ka suuremat usaldusväärsust, eriti kaubaveo puhul, kuivõrd piirkondlikes lennujaamades esineb vähem ilmaoludest, streigist või terrorismist tingitud tühistamisi. |
| --- | --- |

(74)

Lisaks on Saksamaa väitel ühistes huvides ka see, et Hunsrücki piirkond ja seda ümbritsevad Rheinland-Pfalzi liidumaa piirkonnad oleksid ühendatud teiste äärealadega, nagu näiteks Limerick, mis juba väljendub linnadevahelistes partnerlussidemetes. Saksamaa kui maailma suuruselt neljanda majandusega riik väitis, et ta ei keskendu üksnes ühenduse tagamisele peamiste Euroopa sõlmpunktidega, vaid ka piirkondade omavahelisele ühendamisele. Saksamaa sõnul on liidu jaoks oluline saavutada suurem sõltumatus peamistest sõlmpunktidest, nagu Heathrow, Charles de Gaulle, Schiphol või Frankfurt Main, sest arvukamate otseühenduste kõrval tähendab see ka suuremat usaldusväärsust, eriti kaubaveo puhul, kuivõrd piirkondlikes lennujaamades esineb vähem ilmaoludest, streigist või terrorismist tingitud tühistamisi.

| (75) | Lõpetuseks rõhutas Saksamaa, et Zweibrückeni lennujaama lähedus ei too kaasa lennujaamade dubleerimist ühes teeninduspiirkonnas, sest Frankfurt Hahni lennujaama ja Zweibrückeni lennujaama vaheline kaugus on 127 kilomeetrit. Saksamaa sõnul kulub selle vahemaa läbimiseks autoga 1 tund ja 27 minutit ning rongiga umbes 4 tundi. Seepärast väitis Saksamaa, et ükski arukas töötaja, veoettevõtja ega turist, kelle lähtepunkt asub Hunsrücki piirkonnas, ei läheks oma lõppsihtkohta jõudmiseks Frankfurt Hahni lennujaama asemel Zweibrückeni lennujaama. Peale selle märkis Saksamaa, et ajavahemikus 2005–2012 toimunud reisijate- ja kaubaveo vaatlemisel ei ole võimalik tuletada mingit kõnealuse kahe lennujaama vahelist asendamissuhet. Saksamaa sõnul on Frankfurt Hahni lennujaama peamised turuosad pärit Hunsrück-Mosel-Nahe piirkonnast (vt joonis 5).

  Joonis 5


  Frankfurt Hahni lennujaama reisijateveo turuosad 2013. aastal
   (*2)




  ≼ 2 %
  ≽2 % bis 5 %
  ≽5 % bis 10 %
  ≽10 % bis 20 %
  ≽ 20 %
  Airport
  Flughafen Frankfurt- Hahn
  Maket Shares 2013 |
| --- | --- |

(75)

Lõpetuseks rõhutas Saksamaa, et Zweibrückeni lennujaama lähedus ei too kaasa lennujaamade dubleerimist ühes teeninduspiirkonnas, sest Frankfurt Hahni lennujaama ja Zweibrückeni lennujaama vaheline kaugus on 127 kilomeetrit. Saksamaa sõnul kulub selle vahemaa läbimiseks autoga 1 tund ja 27 minutit ning rongiga umbes 4 tundi. Seepärast väitis Saksamaa, et ükski arukas töötaja, veoettevõtja ega turist, kelle lähtepunkt asub Hunsrücki piirkonnas, ei läheks oma lõppsihtkohta jõudmiseks Frankfurt Hahni lennujaama asemel Zweibrückeni lennujaama. Peale selle märkis Saksamaa, et ajavahemikus 2005–2012 toimunud reisijate- ja kaubaveo vaatlemisel ei ole võimalik tuletada mingit kõnealuse kahe lennujaama vahelist asendamissuhet. Saksamaa sõnul on Frankfurt Hahni lennujaama peamised turuosad pärit Hunsrück-Mosel-Nahe piirkonnast (vt joonis 5).

Joonis 5

Joonis 5

Frankfurt Hahni lennujaama reisijateveo turuosad 2013. aastal
   (*2)

Frankfurt Hahni lennujaama reisijateveo turuosad 2013. aastal

*2

≼ 2 %

≽2 % bis 5 %

≽5 % bis 10 %

≽10 % bis 20 %

≽ 20 %

Airport

Flughafen Frankfurt- Hahn

Maket Shares 2013

b)   Taristu on vajalik ja eesmärgiga proportsionaalne

| (76) | Saksamaa leiab, et rahastatud investeeringud on vajalikud ja proportsionaalsed ühist huvi pakkuva eesmärgiga (vt põhjendus 68 jj). Saksamaa sõnul tehti investeeringud vastavalt vajadustele ning rajatud taristu oli lennujaama jaoks vajalik, et tagada ühendusvõimalused, võimaldada piirkonnal areneda ja vähendada Frankfurt Maini lennujaama ülekoormatust. Saksamaa märkis, et taristu ei olnud ebaproportsionaalne ega lennujaama kasutajate vajaduste jaoks liiga toretsev. Seega leiab Saksamaa, et see kokkusobivustingimus oli täidetud. |
| --- | --- |

(76)

Saksamaa leiab, et rahastatud investeeringud on vajalikud ja proportsionaalsed ühist huvi pakkuva eesmärgiga (vt põhjendus 68 jj). Saksamaa sõnul tehti investeeringud vastavalt vajadustele ning rajatud taristu oli lennujaama jaoks vajalik, et tagada ühendusvõimalused, võimaldada piirkonnal areneda ja vähendada Frankfurt Maini lennujaama ülekoormatust. Saksamaa märkis, et taristu ei olnud ebaproportsionaalne ega lennujaama kasutajate vajaduste jaoks liiga toretsev. Seega leiab Saksamaa, et see kokkusobivustingimus oli täidetud.

c)   Taristu pakub piisavaid kasutamise väljavaateid keskmiseks tähtajaks

| (77) | Saksamaa väitel tellis Fraport enne otsust laiendada lennujaama taristut liikluse prognoosi, et teha kindlaks Frankfurt Hahni lennujaama liikluspotentsiaal. Saksamaa esitas need prognoosid, mille olid koostanud Fraporti nimel lennunduseksperdid. Joonisel 6 ja joonisel 8 on kokku võetud ühe sellise prognoosi tulemused, mis käsitlevad reisijate- ja kaubaveo eeldatavat arengut Frankfurt Hahni lennujaamas aastatel 2000–2011.

  Joonis 6


  Potentsiaalne reisijatevedu Frankfurt Hahni lennujaamas aastatel 2000–2010




  Tellimuslennud
  ,
  ,
  ,
  ,
  ,
  Reisijad (miljonites)
  5,0
  4,0
  3,0
  2,0
  1,0
  2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010
  Odavlennud
  Allikas: SH&E
  Potentsiaalne reisijatevedu Frankfurt Hahni lennujaamas
  ,
  ,
  ,
  ,
  ,
  ,

  Joonis 7


  Potentsiaalne odavlennuliiklus Frankfurt Hahni lennujaamas aastatel 2001–2011 (eeldusel, et Ryanair rajab lennujaama oma baasi, mis tähendab, et ta jätab oma lennuki ööseks lennujaama)




  Olemasolevad marsruudid
  ,
  ,
  ,
  ,
  ,
  ,
  ,
  2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010
  Potentsiaalne odavlennuliiklus
  Stsenaarium 2: Ryanair rajab Frankfurt Hahni oma baasi
  Allikas: SH&E
  Baseeruvad lennukid
  ,
  ,
  ,
  ,
  3,5
  3,0
  2,5
  2,0
  1,5
  1,0
  0,5
  Reisijad (miljonites)

  Joonis 8


  Potentsiaalne kaubavedu Frankfurt Hahni lennujaamas aastatel 2001–2010




  Ümber suunatud öise liikluskeelu tõttu
  400
  350
  300
  250
  200
  150
  100
  50
  0
  Tonnid (tuhandetes)
  2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010
  Potentsiaalne kaubavedu Frankfurt Hahni lennujaamas
  Lastilennud
  Veoautoga
  Allikas: SH&E |
| --- | --- |

(77)

Saksamaa väitel tellis Fraport enne otsust laiendada lennujaama taristut liikluse prognoosi, et teha kindlaks Frankfurt Hahni lennujaama liikluspotentsiaal. Saksamaa esitas need prognoosid, mille olid koostanud Fraporti nimel lennunduseksperdid. Joonisel 6 ja joonisel 8 on kokku võetud ühe sellise prognoosi tulemused, mis käsitlevad reisijate- ja kaubaveo eeldatavat arengut Frankfurt Hahni lennujaamas aastatel 2000–2011.

Joonis 6

Joonis 6

Potentsiaalne reisijatevedu Frankfurt Hahni lennujaamas aastatel 2000–2010

Potentsiaalne reisijatevedu Frankfurt Hahni lennujaamas aastatel 2000–2010

Tellimuslennud

,

,

,

,

,

Reisijad (miljonites)

5,0

4,0

3,0

2,0

1,0

2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010

Odavlennud

Allikas: SH&E

Potentsiaalne reisijatevedu Frankfurt Hahni lennujaamas

,

,

,

,

,

,

Joonis 7

Joonis 7

Potentsiaalne odavlennuliiklus Frankfurt Hahni lennujaamas aastatel 2001–2011 (eeldusel, et Ryanair rajab lennujaama oma baasi, mis tähendab, et ta jätab oma lennuki ööseks lennujaama)

Potentsiaalne odavlennuliiklus Frankfurt Hahni lennujaamas aastatel 2001–2011 (eeldusel, et Ryanair rajab lennujaama oma baasi, mis tähendab, et ta jätab oma lennuki ööseks lennujaama)

Olemasolevad marsruudid

,

,

,

,

,

,

,

2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010

Potentsiaalne odavlennuliiklus

Stsenaarium 2: Ryanair rajab Frankfurt Hahni oma baasi

Allikas: SH&E

Baseeruvad lennukid

,

,

,

,

3,5

3,0

2,5

2,0

1,5

1,0

0,5

Reisijad (miljonites)

Joonis 8

Joonis 8

Potentsiaalne kaubavedu Frankfurt Hahni lennujaamas aastatel 2001–2010

Potentsiaalne kaubavedu Frankfurt Hahni lennujaamas aastatel 2001–2010

Ümber suunatud öise liikluskeelu tõttu

400

350

300

250

200

150

100

50

0

Tonnid (tuhandetes)

2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010

Potentsiaalne kaubavedu Frankfurt Hahni lennujaamas

Lastilennud

Veoautoga

Allikas: SH&E

d)   Võrdne ja mittediskrimineeriv juurdepääs taristule

| (78) | Saksamaa esitatud teabe kohaselt on kõigil taristu võimalikel kasutajatel lennujaamale võrdne ja mittediskrimineeriv juurdepääs. Saksamaa väitel olid taristu kasutamise eest makstud lennujaamatasud diferentseeritud äriliselt õigustatud alustel ning tasumäärad on läbipaistvalt ja mittediskrimineerivalt kättesaadavad kõikidele võimalikele kasutajatele. |
| --- | --- |

(78)

Saksamaa esitatud teabe kohaselt on kõigil taristu võimalikel kasutajatel lennujaamale võrdne ja mittediskrimineeriv juurdepääs. Saksamaa väitel olid taristu kasutamise eest makstud lennujaamatasud diferentseeritud äriliselt õigustatud alustel ning tasumäärad on läbipaistvalt ja mittediskrimineerivalt kättesaadavad kõikidele võimalikele kasutajatele.

e)   Kaubavahetust ei mõjutata määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega

| (79) | Esiteks väitis Saksamaa, et Frankfurt Hahni lennujaama ja teiste sama teeninduspiirkonna lennujaamade vahel, nagu Zweibrückeni lennujaam ja Frankfurt Maini lennujaam, ei esine asendusmõju. Saksamaa sõnul ei ole FFHG-le antud abil ei reisijate- ega kaubaveo puhul mingit põhjendamatut negatiivset mõju konkurentsile nende lennujaamadega. Saksamaa märkis, et lendamiseks odavlennuettevõtjatega kasutavad reisijad vastupidi pigem sõlmlennujaamu (nagu Köln-Bonn või Frankfurt Main) kui piirkondlikke lennujaamu (nagu Frankfurt Hahn). Saksamaa nentis, et viimastel aastatel on odavlennuettevõtjad pidanud aina sagedamini tegema üha rohkem lende peamistesse sõlmpunktidesse, sest traditsioonilised lennuettevõtjad on alandanud oma hindu ja hakanud sisenema odavlendude turule. Sellega seoses täheldas Saksamaa, et piirkondlikke lennujaamu, nagu Frankfurt Hahn, survestatakse praegu üha enam konkureerima huvireisijate pärast sõlmlennujaamadega. Seepärast järeldas Saksamaa, et rahastamisel ei ole olnud konkurentsile mingit negatiivset mõju, vaid see on vastupidi osutunud asjakohaseks, silmas pidades lennujaama tulevast üleminekut stabiilsele ärimudelile. |
| --- | --- |

(79)

Esiteks väitis Saksamaa, et Frankfurt Hahni lennujaama ja teiste sama teeninduspiirkonna lennujaamade vahel, nagu Zweibrückeni lennujaam ja Frankfurt Maini lennujaam, ei esine asendusmõju. Saksamaa sõnul ei ole FFHG-le antud abil ei reisijate- ega kaubaveo puhul mingit põhjendamatut negatiivset mõju konkurentsile nende lennujaamadega. Saksamaa märkis, et lendamiseks odavlennuettevõtjatega kasutavad reisijad vastupidi pigem sõlmlennujaamu (nagu Köln-Bonn või Frankfurt Main) kui piirkondlikke lennujaamu (nagu Frankfurt Hahn). Saksamaa nentis, et viimastel aastatel on odavlennuettevõtjad pidanud aina sagedamini tegema üha rohkem lende peamistesse sõlmpunktidesse, sest traditsioonilised lennuettevõtjad on alandanud oma hindu ja hakanud sisenema odavlendude turule. Sellega seoses täheldas Saksamaa, et piirkondlikke lennujaamu, nagu Frankfurt Hahn, survestatakse praegu üha enam konkureerima huvireisijate pärast sõlmlennujaamadega. Seepärast järeldas Saksamaa, et rahastamisel ei ole olnud konkurentsile mingit negatiivset mõju, vaid see on vastupidi osutunud asjakohaseks, silmas pidades lennujaama tulevast üleminekut stabiilsele ärimudelile.

| (80) | Teiseks näitab asjaolu, et Fraport oli enne, kui ta kinnitas kanda Frankfurt Hahni lennujaamas, juba Frankfurt Maini lennujaama käitaja, Saksamaa sõnul seda, et ei olnud oodata mingit Frankfurt Maini lennujaama tegevuse asendamist Frankfurt Hahni lennujaama tegevusega. Fraport uuris hoopiski võimalust vähendada Frankfurt Maini lennujaama koormust ning kasutada Frankfurt Hahni lennujaama täiendavas rollis, sest Frankfurt Maini puhul võis ette näha läbilaskevõime piiratusest põhjustatud ülekoormatust. Saksamaa sõnul oli selles arutluskäigus üks põhiargumentidest Frankfurt Maini lennujaamale kehtestatud öine lennukeeld, kuivõrd Frankfurt Hahni lennujaamal oli ööpäevaringne tegevusluba. |
| --- | --- |

(80)

Teiseks näitab asjaolu, et Fraport oli enne, kui ta kinnitas kanda Frankfurt Hahni lennujaamas, juba Frankfurt Maini lennujaama käitaja, Saksamaa sõnul seda, et ei olnud oodata mingit Frankfurt Maini lennujaama tegevuse asendamist Frankfurt Hahni lennujaama tegevusega. Fraport uuris hoopiski võimalust vähendada Frankfurt Maini lennujaama koormust ning kasutada Frankfurt Hahni lennujaama täiendavas rollis, sest Frankfurt Maini puhul võis ette näha läbilaskevõime piiratusest põhjustatud ülekoormatust. Saksamaa sõnul oli selles arutluskäigus üks põhiargumentidest Frankfurt Maini lennujaamale kehtestatud öine lennukeeld, kuivõrd Frankfurt Hahni lennujaamal oli ööpäevaringne tegevusluba.

| (81) | Kokkuvõttes väitis Saksamaa, et FFHG rahastamise mõju piirdus positiivse piirkondliku mõjuga kogu Hunsrücki piirkonnale. Põhjendamatu negatiivne mõju teistele lennujaamadele puudus, sest Frankfurt Hahni lennujaama kasutatakse Frankfurt Maini lennujaama ülekoormatuse vähendamiseks. Lisaks märkis Saksamaa, et kui jätta kõrvale Luxembourgi lennujaam, mis asub Frankfurt Hahni lennujaamast juba 1 tunni ja 30 minutilise autosõidu (111 km) kaugusel, ei ole samas teeninduspiirkonnas ühtki välismaist lennujaama. Ent isegi seoses Luxembourgi lennujaamaga ei ole antud abil Saksamaa sõnul mingit kahjulikku moonutavat mõju konkurentsile. |
| --- | --- |

(81)

Kokkuvõttes väitis Saksamaa, et FFHG rahastamise mõju piirdus positiivse piirkondliku mõjuga kogu Hunsrücki piirkonnale. Põhjendamatu negatiivne mõju teistele lennujaamadele puudus, sest Frankfurt Hahni lennujaama kasutatakse Frankfurt Maini lennujaama ülekoormatuse vähendamiseks. Lisaks märkis Saksamaa, et kui jätta kõrvale Luxembourgi lennujaam, mis asub Frankfurt Hahni lennujaamast juba 1 tunni ja 30 minutilise autosõidu (111 km) kaugusel, ei ole samas teeninduspiirkonnas ühtki välismaist lennujaama. Ent isegi seoses Luxembourgi lennujaamaga ei ole antud abil Saksamaa sõnul mingit kahjulikku moonutavat mõju konkurentsile.

f)   Ergutav mõju, vajalikkus ja proportsionaalsus

| (82) | Saksamaa väitis, et investeerimisabi puudumise korral langeks lennujaama majandustegevuse tase märkimisväärselt. Saksamaa väitel oli abi vajalik, sest sellega hüvitati üksnes rahastamiskulud, ja väiksem summa oleks kaasa toonud väiksemad investeeringud. |
| --- | --- |

(82)

Saksamaa väitis, et investeerimisabi puudumise korral langeks lennujaama majandustegevuse tase märkimisväärselt. Saksamaa väitel oli abi vajalik, sest sellega hüvitati üksnes rahastamiskulud, ja väiksem summa oleks kaasa toonud väiksemad investeeringud.

4.4.2.   Tegevusabi kokkusobivuse hindamine

Tegevusabi kokkusobivuse hindamine

| (83) | 17. aprillil 2014 esitas Saksamaa oma seisukoha meetmete kokkusobivuse kohta 2014. aasta lennundussuuniste alusel. Saksamaa väitis, et isegi kui kontsernkonto, laenud ja nende aluseks olnud tagatis kujutasid endast FFHG-le antud tegevusabi, oli see abi vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktile c ja 2014. aasta lennundussuuniste jaole 5.1.2 siseturuga kokkusobiv. Saksamaa põhjendas oma väidet üksikasjalikumalt, lähtudes vastavatest kokkusobivustingimustest. |
| --- | --- |

(83)

17. aprillil 2014 esitas Saksamaa oma seisukoha meetmete kokkusobivuse kohta 2014. aasta lennundussuuniste alusel. Saksamaa väitis, et isegi kui kontsernkonto, laenud ja nende aluseks olnud tagatis kujutasid endast FFHG-le antud tegevusabi, oli see abi vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktile c ja 2014. aasta lennundussuuniste jaole 5.1.2 siseturuga kokkusobiv. Saksamaa põhjendas oma väidet üksikasjalikumalt, lähtudes vastavatest kokkusobivustingimustest.

a)   Panus ühist huvi pakkuva täpselt määratletud eesmärgi saavutamisse

| (84) | Seoses nõudega, et abiga tuleb aidata kaasa ühist huvi pakkuva täpselt määratletud eesmärgi saavutamisele, väitis Saksamaa, et FFHG tegevuskulude katmise eesmärk oli alati parandada majanduslikult vähearenenud ja hõredalt asustatud Hunsrücki piirkonna majanduse struktuuri. Siinkohal kasutas Saksamaa sama arutluskäiku kui lennujaama taristu rahastamiseks antud investeerimisabi kokkusobivuse hindamisel (vt punkt 4.4.1). |
| --- | --- |

(84)

Seoses nõudega, et abiga tuleb aidata kaasa ühist huvi pakkuva täpselt määratletud eesmärgi saavutamisele, väitis Saksamaa, et FFHG tegevuskulude katmise eesmärk oli alati parandada majanduslikult vähearenenud ja hõredalt asustatud Hunsrücki piirkonna majanduse struktuuri. Siinkohal kasutas Saksamaa sama arutluskäiku kui lennujaama taristu rahastamiseks antud investeerimisabi kokkusobivuse hindamisel (vt punkt 4.4.1).

b)   Vajadus riigi sekkumiseks

| (85) | Saksamaa selgitas, miks Frankfurt Hahnil tekib tegevuskahjum, mis vajab katmist. Saksamaa väitis, et sellise 1–3 miljoni reisijaga lennujaama jaoks nagu Frankfurt Hahn on kasumisse jõudmine ja suutlikkus katta oma tegevuskulud võrdlemisi vaevanõudev eesmärk. Saksamaa sõnul ei olnud Frankfurt Hahni lennujaama tegevuse algusaastatel (ajavahemikul alates reisijate kommertsveoga alustamisest lennujaamas kuni tänaseni) võimalik seda eesmärki saavutada, sest lennujaam oli koormatud väga suurte taristuinvesteeringutega, mida ta rahastas kapitaliturul ise ja mille puhul ta pidi maksma kõrget intressi. Saksamaa lisas, et alates maailma tabanud majandus- ja finantskriisist on reisijate- ja eelkõige kaubaveo arengus olnud paigalseis. |
| --- | --- |

(85)

Saksamaa selgitas, miks Frankfurt Hahnil tekib tegevuskahjum, mis vajab katmist. Saksamaa väitis, et sellise 1–3 miljoni reisijaga lennujaama jaoks nagu Frankfurt Hahn on kasumisse jõudmine ja suutlikkus katta oma tegevuskulud võrdlemisi vaevanõudev eesmärk. Saksamaa sõnul ei olnud Frankfurt Hahni lennujaama tegevuse algusaastatel (ajavahemikul alates reisijate kommertsveoga alustamisest lennujaamas kuni tänaseni) võimalik seda eesmärki saavutada, sest lennujaam oli koormatud väga suurte taristuinvesteeringutega, mida ta rahastas kapitaliturul ise ja mille puhul ta pidi maksma kõrget intressi. Saksamaa lisas, et alates maailma tabanud majandus- ja finantskriisist on reisijate- ja eelkõige kaubaveo arengus olnud paigalseis.

| (86) | Saksamaa väitis, et neid asjaolusid arvesse võttes oli vajadus riigi sekkumise järele, et katta tegevuskulud, sest vastasel juhul oleks FFHG muutunud maksujõuetuks. Saksamaa sõnul oleks see kaasa toonud ööpäevaringse tegevusloa tühistamise, mis tähendab, et FFHG oleks pidanud peatama kõik lennud, mille tulemusel oleks omakorda kaotatud kliendid, näiteks lennu- ja veoettevõtjad. Saksamaa juhtis tähelepanu asjaolule, et samuti oleks siis olnud väga keeruline leida lennujaamale uut käitajat. |
| --- | --- |

(86)

Saksamaa väitis, et neid asjaolusid arvesse võttes oli vajadus riigi sekkumise järele, et katta tegevuskulud, sest vastasel juhul oleks FFHG muutunud maksujõuetuks. Saksamaa sõnul oleks see kaasa toonud ööpäevaringse tegevusloa tühistamise, mis tähendab, et FFHG oleks pidanud peatama kõik lennud, mille tulemusel oleks omakorda kaotatud kliendid, näiteks lennu- ja veoettevõtjad. Saksamaa juhtis tähelepanu asjaolule, et samuti oleks siis olnud väga keeruline leida lennujaamale uut käitajat.

c)   Riigiabi kui poliitikavahendi asjakohasus

| (87) | Saksamaa väitis, et tegevuskulude katmine oli taotletava eesmärgi saavutamiseks asjakohane meede. Saksamaa märkis sellega seoses, et kui Frankfurt Hahni lennujaam oleks pidanud peatama oma tegevuse ja oleks asjaomastelt turgudelt kadunud, ei oleks saavutatud ühist huvi pakkuvaid eesmärke, mille poole püüeldi Hunsrücki piirkonna arendamisel ja investeerimisel lennujaama ümberehitamisse. Saksamaa rõhutas, et vastupidiselt erainvestorile peab avalik-õiguslik investor lennujaama sulgemise võimalust kaaludes neid eesmärke arvesse võtma. |
| --- | --- |

(87)

Saksamaa väitis, et tegevuskulude katmine oli taotletava eesmärgi saavutamiseks asjakohane meede. Saksamaa märkis sellega seoses, et kui Frankfurt Hahni lennujaam oleks pidanud peatama oma tegevuse ja oleks asjaomastelt turgudelt kadunud, ei oleks saavutatud ühist huvi pakkuvaid eesmärke, mille poole püüeldi Hunsrücki piirkonna arendamisel ja investeerimisel lennujaama ümberehitamisse. Saksamaa rõhutas, et vastupidiselt erainvestorile peab avalik-õiguslik investor lennujaama sulgemise võimalust kaaludes neid eesmärke arvesse võtma.

d)   Ergutava mõju olemasolu

| (88) | Saksamaa väitis, et Frankfurt Hahni lennujaama käigushoidmiseks oli vaja katta lennujaama tegevuskulud, sest vastasel juhul oleks FFHG muutunud maksujõuetuks. Saksamaa väitel oli tegevuskulude katmine omakorda alus ka ühist huvi pakkuvate eesmärkide saavutamisele, nagu on öeldud põhjenduses 84 jj. Lisaks nentis Saksamaa, et ilma selle tegevusabita oleks käitaja kavandatud lennujaama rahanduslik konsolideerimine olnud mõeldamatu, kuna võlgadest vabanemise asemel oleks lennujaama võlg üha kasvanud. Saksamaa sõnul tõestab meetmete ergutavat mõju juba see, et FFHG liigub järjekindlalt kasumlikkuse poole. |
| --- | --- |

(88)

Saksamaa väitis, et Frankfurt Hahni lennujaama käigushoidmiseks oli vaja katta lennujaama tegevuskulud, sest vastasel juhul oleks FFHG muutunud maksujõuetuks. Saksamaa väitel oli tegevuskulude katmine omakorda alus ka ühist huvi pakkuvate eesmärkide saavutamisele, nagu on öeldud põhjenduses 84 jj. Lisaks nentis Saksamaa, et ilma selle tegevusabita oleks käitaja kavandatud lennujaama rahanduslik konsolideerimine olnud mõeldamatu, kuna võlgadest vabanemise asemel oleks lennujaama võlg üha kasvanud. Saksamaa sõnul tõestab meetmete ergutavat mõju juba see, et FFHG liigub järjekindlalt kasumlikkuse poole.

e)   Abisumma proportsionaalsus (abi piirdumine minimaalselt vajalikuga)

| (89) | Saksamaa väitis, et laenude igasugune abielement piirdus tegevuskahjumiga ja oli tõepoolest minimaalne, mis oli vajalik, et hoida Frankfurt Hahni lennujaam käigus ja vältida lennujaama maksujõuetuks muutumist. |
| --- | --- |

(89)

Saksamaa väitis, et laenude igasugune abielement piirdus tegevuskahjumiga ja oli tõepoolest minimaalne, mis oli vajalik, et hoida Frankfurt Hahni lennujaam käigus ja vältida lennujaama maksujõuetuks muutumist.

f)   Konkurentsile ja liikmesriikidevahelisele kaubandusele põhjendamatu negatiivse mõju vältimine

| (90) | Saksamaa meelest puudus põhjendamatu negatiivne mõju konkurentsile ja liikmesriikidevahelisele kaubandusele. Siinkohal kasutas Saksamaa sama arutluskäiku kui lennujaama taristu rahastamiseks antud investeerimisabi kokkusobivuse hindamisel (vt punkt 4.4.1). |
| --- | --- |

(90)

Saksamaa meelest puudus põhjendamatu negatiivne mõju konkurentsile ja liikmesriikidevahelisele kaubandusele. Siinkohal kasutas Saksamaa sama arutluskäiku kui lennujaama taristu rahastamiseks antud investeerimisabi kokkusobivuse hindamisel (vt punkt 4.4.1).

5.   KOLMANDATE ISIKUTE MÄRKUSED

KOLMANDATE ISIKUTE MÄRKUSED

5.1.   Rheinland-Pfalzi liidumaa

Rheinland-Pfalzi liidumaa

| (91) | Komisjon sai menetluse algatamise otsuse kohta märkusi üksnes Rheinland-Pfalzi liidumaalt. Need märkused olid kooskõlas Saksamaa märkustega. |
| --- | --- |

(91)

Komisjon sai menetluse algatamise otsuse kohta märkusi üksnes Rheinland-Pfalzi liidumaalt. Need märkused olid kooskõlas Saksamaa märkustega.

| (92) | Esiteks väitis Rheinland-Pfalzi liidumaa, et FFHG ei saanud mingit riigiabi, sest ta ei saanud majanduslikku eelist. Liidumaa väitel oleks tema võetud meetmed võtnud iga samas olukorras olev erainvestor. Liidumaa rõhutas, et komisjoni menetlus piirab FFHG ja FFHG äritegevuse võimalikku arengut. Rheinland-Pfalzi liidumaa toonitas Frankfurt Hahni lennujaama tähtsust liidumaa sissetuleva turismi ja majanduse jaoks. |
| --- | --- |

(92)

Esiteks väitis Rheinland-Pfalzi liidumaa, et FFHG ei saanud mingit riigiabi, sest ta ei saanud majanduslikku eelist. Liidumaa väitel oleks tema võetud meetmed võtnud iga samas olukorras olev erainvestor. Liidumaa rõhutas, et komisjoni menetlus piirab FFHG ja FFHG äritegevuse võimalikku arengut. Rheinland-Pfalzi liidumaa toonitas Frankfurt Hahni lennujaama tähtsust liidumaa sissetuleva turismi ja majanduse jaoks.

| (93) | Isegi kui FFHG-le anti riigiabi, on see Rheinland-Pfalzi liidumaa sõnul siseturuga kokkusobiv. Liidumaa meelest oli rahastamise eesmärk arendada lennujaama taristut, mis on liidumaa majandushuvide seisukohast väga oluline. |
| --- | --- |

(93)

Isegi kui FFHG-le anti riigiabi, on see Rheinland-Pfalzi liidumaa sõnul siseturuga kokkusobiv. Liidumaa meelest oli rahastamise eesmärk arendada lennujaama taristut, mis on liidumaa majandushuvide seisukohast väga oluline.

| (94) | Seepärast on liidumaa arvamusel, et isegi kui komisjon asub seisukohale, et tegemist oli riigiabiga, tuleb seda lugeda riigiabiks ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c tähenduses ja seda tuleb pidada siseturuga kokkusobivaks. |
| --- | --- |

(94)

Seepärast on liidumaa arvamusel, et isegi kui komisjon asub seisukohale, et tegemist oli riigiabiga, tuleb seda lugeda riigiabiks ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c tähenduses ja seda tuleb pidada siseturuga kokkusobivaks.

5.2.   Märkused 2014. aasta lennundussuuniste rakendamise kohta kõnealuse juhtumi puhul

Märkused 2014. aasta lennundussuuniste rakendamise kohta kõnealuse juhtumi puhul

5.2.1.   Lufthansa

Lufthansa

| (95) | Lufthansa väitis, et komisjon peaks kohaldama kõnealuse juhtumi puhul 2004. aasta päästmise ja ümberkorraldamise suuniseid (32). Lufthansa sõnul hõlmavad meetmed Rheinland-Pfalzi liidumaalt FFHG-le antavat pidevat ebaseaduslikku ja siseturuga kokkusobimatut päästmisabi. Lufthansa nentis, et lennujaam on tootnud iga aasta kahjumit ja ilma avaliku sektori toetuseta oleks ta pidanud turult lahkuma. |
| --- | --- |

(95)

Lufthansa väitis, et komisjon peaks kohaldama kõnealuse juhtumi puhul 2004. aasta päästmise ja ümberkorraldamise suuniseid (32). Lufthansa sõnul hõlmavad meetmed Rheinland-Pfalzi liidumaalt FFHG-le antavat pidevat ebaseaduslikku ja siseturuga kokkusobimatut päästmisabi. Lufthansa nentis, et lennujaam on tootnud iga aasta kahjumit ja ilma avaliku sektori toetuseta oleks ta pidanud turult lahkuma.

32

5.2.2.   Organisatsioon Transport & Environment

Organisatsioon Transport & Environment

| (96) | See valitsusväline organisatsioon esitas märkused, milles kritiseeriti 2014. aasta lennundussuuniseid ja seniseid lennundussektorit käsitlevaid komisjoni otsuseid nende väidetavalt keskkonda kahjustava mõju tõttu. |
| --- | --- |

(96)

See valitsusväline organisatsioon esitas märkused, milles kritiseeriti 2014. aasta lennundussuuniseid ja seniseid lennundussektorit käsitlevaid komisjoni otsuseid nende väidetavalt keskkonda kahjustava mõju tõttu.

6.   HINDAMINE

HINDAMINE

| (97) | ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaselt „on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust“. |
| --- | --- |

(97)

ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaselt „on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust“.

on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust

| (98) | ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 sätestatud kriteeriumid on kumulatiivsed. Seepärast tuleb selleks, et kindlaks teha, kas meetmed kujutavad endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, kontrollida, kas kõik allpool loetletud tingimused on täidetud. Nimelt peab rahaline toetus:






  a) | olema saadud riigilt või riigi ressurssidest, |
| --- | --- | --- |

(98)

ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 sätestatud kriteeriumid on kumulatiivsed. Seepärast tuleb selleks, et kindlaks teha, kas meetmed kujutavad endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, kontrollida, kas kõik allpool loetletud tingimused on täidetud. Nimelt peab rahaline toetus:

a)

olema saadud riigilt või riigi ressurssidest,

| b) | soodustama teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, |
| --- | --- |

b)

soodustama teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist,

| c) | kahjustama või ähvardama kahjustada konkurentsi ja |
| --- | --- |

c)

kahjustama või ähvardama kahjustada konkurentsi ja

| d) | kahjustama liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

d)

kahjustama liikmesriikidevahelist kaubandust.

6.1.   Rheinland-Pfalzi liidumaa kontsernkonto kaudu võimaldatud krediidiliini käsitamine riigiabina

Rheinland-Pfalzi liidumaa kontsernkonto kaudu võimaldatud krediidiliini käsitamine riigiabina

6.1.1.   Ettevõtja ja majandustegevuse mõiste

Ettevõtja ja majandustegevuse mõiste

| (99) | Vastavalt väljakujunenud kohtupraktikale peab komisjon esmalt kindlaks tegema, kas FFHG on ettevõtja ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Mõiste „ettevõtja“ tähistab majandustegevusega tegelevat mis tahes üksust, sõltumata selle üksuse õiguslikust seisundist ja rahastamisviisist (33). Majandustegevus on tegevus, mis seisneb konkreetsel turul kaupade või teenuste pakkumises (34). |
| --- | --- |

(99)

Vastavalt väljakujunenud kohtupraktikale peab komisjon esmalt kindlaks tegema, kas FFHG on ettevõtja ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Mõiste „ettevõtja“ tähistab majandustegevusega tegelevat mis tahes üksust, sõltumata selle üksuse õiguslikust seisundist ja rahastamisviisist (33). Majandustegevus on tegevus, mis seisneb konkreetsel turul kaupade või teenuste pakkumises (34).

33

34

| (100) | Oma Leipzig/Halle kohtuotsuses kinnitas Üldkohus, et lennujaama käitamine ärilisel eesmärgil ja lennujaama taristu ehitamine kujutavad endast majandustegevust (35). Kui lennujaama käitaja tegeleb majandustegevusega, pakkudes tasu eest lennujaamateenuseid, on olenemata tema õiguslikust seisundist või rahastamise viisist tegemist ettevõtjaga ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses ning seetõttu saab kohaldada riigilt või riigi ressurssidest kõnealusele lennujaamakäitajale antud eeliste suhtes ELi toimimise lepingu riigiabi käsitlevaid eeskirju (36). |
| --- | --- |

(100)

Oma Leipzig/Halle kohtuotsuses kinnitas Üldkohus, et lennujaama käitamine ärilisel eesmärgil ja lennujaama taristu ehitamine kujutavad endast majandustegevust (35). Kui lennujaama käitaja tegeleb majandustegevusega, pakkudes tasu eest lennujaamateenuseid, on olenemata tema õiguslikust seisundist või rahastamise viisist tegemist ettevõtjaga ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses ning seetõttu saab kohaldada riigilt või riigi ressurssidest kõnealusele lennujaamakäitajale antud eeliste suhtes ELi toimimise lepingu riigiabi käsitlevaid eeskirju (36).

35

36

| (101) | Mis puudutab hetke, millest alates lennujaama ehitamine ja käitamine muutus majandustegevuseks, siis lennundussektori turujõudude järkjärguline areng ei luba kindlaks määrata täpset kuupäeva. Üldkohus on tunnistanud lennujaamategevuse olemuslikku muutumist ning oma Leipzig/Halle kohtuotsuses oli Üldkohus seisukohal, et alates 2000. aastast ei ole enam võimalik välistada riigiabieeskirjade kohaldamist lennujaamataristu rahastamise suhtes. Seega tuleb alates Aéroports de Paris' kohtuotsuse kuupäevast (12. detsember 2000) (37) käsitada lennujaamataristu käitamist ja ehitamist riigiabi kontrolli alla kuuluva majandustegevusena. |
| --- | --- |

(101)

Mis puudutab hetke, millest alates lennujaama ehitamine ja käitamine muutus majandustegevuseks, siis lennundussektori turujõudude järkjärguline areng ei luba kindlaks määrata täpset kuupäeva. Üldkohus on tunnistanud lennujaamategevuse olemuslikku muutumist ning oma Leipzig/Halle kohtuotsuses oli Üldkohus seisukohal, et alates 2000. aastast ei ole enam võimalik välistada riigiabieeskirjade kohaldamist lennujaamataristu rahastamise suhtes. Seega tuleb alates Aéroports de Paris' kohtuotsuse kuupäevast (12. detsember 2000) (37) käsitada lennujaamataristu käitamist ja ehitamist riigiabi kontrolli alla kuuluva majandustegevusena.

37

| (102) | FFHG käitab käesolevas otsuses vaadeldavat lennujaama ärilistel alustel. Lennujaama käitaja FFHG küsib taristu kasutajatelt taristu kasutamise eest tasu. Seepärast on FFHG liidu konkurentsiõiguse kohaldamisel ettevõtja. |
| --- | --- |

(102)

FFHG käitab käesolevas otsuses vaadeldavat lennujaama ärilistel alustel. Lennujaama käitaja FFHG küsib taristu kasutajatelt taristu kasutamise eest tasu. Seepärast on FFHG liidu konkurentsiõiguse kohaldamisel ettevõtja.

6.1.2.   Riigi ressursid ja seostatavus riigiga

Riigi ressursid ja seostatavus riigiga

| (103) | Et kõnealune meede kujutaks endast riigiabi, tuleb seda rahastada riigi ressurssidest ja meetme rakendamise otsus peab olema seostatav riigiga. |
| --- | --- |

(103)

Et kõnealune meede kujutaks endast riigiabi, tuleb seda rahastada riigi ressurssidest ja meetme rakendamise otsus peab olema seostatav riigiga.

| (104) | Riigiabi mõiste laieneb mis tahes soodustusele, mida rahastatakse riigi ressurssidest ja mille annab kas riik ise või mis tahes vahendaja talle antud volituste kohaselt (38). Kohalike omavalitsuste ressursid on ELi toimimise lepingu artikli 107 kohaldamisel riigi ressursid (39). |
| --- | --- |

(104)

Riigiabi mõiste laieneb mis tahes soodustusele, mida rahastatakse riigi ressurssidest ja mille annab kas riik ise või mis tahes vahendaja talle antud volituste kohaselt (38). Kohalike omavalitsuste ressursid on ELi toimimise lepingu artikli 107 kohaldamisel riigi ressursid (39).

38

39

| (105) | Alguses väitis Saksamaa, et Rheinland-Pfalzi liidumaa kontsernkontot ei rahastata otse liidumaa eelarvest. Saksamaa väitel on kõik kontsernkonto vahendid saadud kas osalevatelt ettevõtjatelt või laenudena kapitaliturult. Ühe hilisema kirjaga teatas Saksamaa, et FFHG kasutatud kontsernkonto vahendid ei ole kaetud liidumaa tagatisega, kuna vahendid on antud otse liidumaa ressurssidest (40). |
| --- | --- |

(105)

Alguses väitis Saksamaa, et Rheinland-Pfalzi liidumaa kontsernkontot ei rahastata otse liidumaa eelarvest. Saksamaa väitel on kõik kontsernkonto vahendid saadud kas osalevatelt ettevõtjatelt või laenudena kapitaliturult. Ühe hilisema kirjaga teatas Saksamaa, et FFHG kasutatud kontsernkonto vahendid ei ole kaetud liidumaa tagatisega, kuna vahendid on antud otse liidumaa ressurssidest (40).

40

| (106) | Komisjon leiab, et riigil oli kõnealuse juhtumi puhul kogu asjaomasel ajavahemikul kontsernkonto ressursside üle otsene või kaudne kontroll, mistõttu need kujutasid endast riigi ressursse. Esiteks väitis Saksamaa ise, et kontsernkonto kaudu võimaldatud krediidiliini rahastati otse Rheinland-Pfalzi liidumaa ressurssidest. Seega rahastati vaatlusalust meedet riigi ressurssidest. |
| --- | --- |

(106)

Komisjon leiab, et riigil oli kõnealuse juhtumi puhul kogu asjaomasel ajavahemikul kontsernkonto ressursside üle otsene või kaudne kontroll, mistõttu need kujutasid endast riigi ressursse. Esiteks väitis Saksamaa ise, et kontsernkonto kaudu võimaldatud krediidiliini rahastati otse Rheinland-Pfalzi liidumaa ressurssidest. Seega rahastati vaatlusalust meedet riigi ressurssidest.

| (107) | Teiseks saavad kontsernkontos osaleda vaid Rheinland-Pfalzi liidumaa enamusosalusega (vähemalt 50 % osalusest) ettevõtjad. Riigi enamusosaluse tõttu on osalevad ettevõtjad selgelt riigi osalusega äriühingud komisjoni direktiivi 2006/111/EÜ (41) artikli 2 punkti b tähenduses. Kuna kõik osalevad ettevõtjad on seega riigi osalusega äriühingud, kujutavad nende ressursid endast riigi ressursse. Ainuüksi see näitab, et kontsernkonto vahendid, mis moodustuvad osalevate ettevõtjate hoiustest, kujutavad endast riigi ressursse |
| --- | --- |

(107)

Teiseks saavad kontsernkontos osaleda vaid Rheinland-Pfalzi liidumaa enamusosalusega (vähemalt 50 % osalusest) ettevõtjad. Riigi enamusosaluse tõttu on osalevad ettevõtjad selgelt riigi osalusega äriühingud komisjoni direktiivi 2006/111/EÜ (41) artikli 2 punkti b tähenduses. Kuna kõik osalevad ettevõtjad on seega riigi osalusega äriühingud, kujutavad nende ressursid endast riigi ressursse. Ainuüksi see näitab, et kontsernkonto vahendid, mis moodustuvad osalevate ettevõtjate hoiustest, kujutavad endast riigi ressursse

41

| (108) | Kolmandaks, juhul kui osalevate ettevõtjate hoiustest kontsernkontol ei piisa osaleja likviidsusvajaduste rahuldamiseks, võtab Rheinland-Pfalzi liidumaa finantsturgudel oma nimel lühiajalise laenu ja edastab need vahendid kontsernkontos osalevale ettevõtjale. Kuna liidumaa võtab vajalikud laenud oma nimel, tuleb ka sel viisil saadud vahendeid käsitada riigi ressurssidena. Nagu on näidatud joonisel 2, olid osalevate ettevõtjate hoiused kontsernkontol ajavahemikul 2009–2013 (v.a 2012. aasta augustis ja 2013. aasta septembris) kõikide osalejate likviidsusvajaduste rahuldamiseks ebapiisavad ja liidumaa pidi võtma oma nimel vajalikud laenud. |
| --- | --- |

(108)

Kolmandaks, juhul kui osalevate ettevõtjate hoiustest kontsernkontol ei piisa osaleja likviidsusvajaduste rahuldamiseks, võtab Rheinland-Pfalzi liidumaa finantsturgudel oma nimel lühiajalise laenu ja edastab need vahendid kontsernkontos osalevale ettevõtjale. Kuna liidumaa võtab vajalikud laenud oma nimel, tuleb ka sel viisil saadud vahendeid käsitada riigi ressurssidena. Nagu on näidatud joonisel 2, olid osalevate ettevõtjate hoiused kontsernkontol ajavahemikul 2009–2013 (v.a 2012. aasta augustis ja 2013. aasta septembris) kõikide osalejate likviidsusvajaduste rahuldamiseks ebapiisavad ja liidumaa pidi võtma oma nimel vajalikud laenud.

| (109) | Seetõttu leiab komisjon, et kontsernkonto kaudu antud rahalisi vahendeid on rahastatud riigi ressurssidest, sest nii osalevate ettevõtjate hoiused kui ka laenud, mille liidumaa võttis kontsernkonto likviidsuspuudujäägi katmiseks, kujutavad endast riigi ressursse. |
| --- | --- |

(109)

Seetõttu leiab komisjon, et kontsernkonto kaudu antud rahalisi vahendeid on rahastatud riigi ressurssidest, sest nii osalevate ettevõtjate hoiused kui ka laenud, mille liidumaa võttis kontsernkonto likviidsuspuudujäägi katmiseks, kujutavad endast riigi ressursse.

| (110) | Peale selle on selge, et liidumaal oli kontsernkonto kasutamise üle ulatuslik kontroll, mistõttu osalevatele ettevõtjatele antud rahalised vahendid on seostatavad riigiga. Kontsernkontos osalemise leping sõlmitakse liidumaa ja kaasatud ettevõtjate vahel. Seega teeb otsuse lubada ettevõtjal kontsernkontos osaleda otseselt liidumaa. Liidumaa määrab kindlaks ka maksimumsumma, mille osalev ettevõtja võib krediidiliini kujul kontsernkonto kaudu saada. Lisaks haldab Rheinland-Pfalzi liidumaa oma rahandusministeeriumi institutsiooni Landeshauptkasse kaudu kontsernkonto igapäevaseid tehinguid. Landeshauptkasse on liidumaa ametlik esindaja ka siis, kui kontsernkonto likviidsuspuudujäägi katmiseks tuleb hankida vahendeid turult. |
| --- | --- |

(110)

Peale selle on selge, et liidumaal oli kontsernkonto kasutamise üle ulatuslik kontroll, mistõttu osalevatele ettevõtjatele antud rahalised vahendid on seostatavad riigiga. Kontsernkontos osalemise leping sõlmitakse liidumaa ja kaasatud ettevõtjate vahel. Seega teeb otsuse lubada ettevõtjal kontsernkontos osaleda otseselt liidumaa. Liidumaa määrab kindlaks ka maksimumsumma, mille osalev ettevõtja võib krediidiliini kujul kontsernkonto kaudu saada. Lisaks haldab Rheinland-Pfalzi liidumaa oma rahandusministeeriumi institutsiooni Landeshauptkasse kaudu kontsernkonto igapäevaseid tehinguid. Landeshauptkasse on liidumaa ametlik esindaja ka siis, kui kontsernkonto likviidsuspuudujäägi katmiseks tuleb hankida vahendeid turult.

Landeshauptkasse

Landeshauptkasse

| (111) | Nende asjaolude põhjal leiab komisjon, et riik on võimeline kontrollima otse kontsernkonto kasutamist ning eelkõige seda, millised ettevõtjad võivad selles osaleda ja milline on osalevale ettevõtjale võimaldatav individuaalne krediidiliin. Seega on otsused kontsernkontos osalemise ja selle osalemise ulatuse kohta seostatavad riigiga. |
| --- | --- |

(111)

Nende asjaolude põhjal leiab komisjon, et riik on võimeline kontrollima otse kontsernkonto kasutamist ning eelkõige seda, millised ettevõtjad võivad selles osaleda ja milline on osalevale ettevõtjale võimaldatav individuaalne krediidiliin. Seega on otsused kontsernkontos osalemise ja selle osalemise ulatuse kohta seostatavad riigiga.

6.1.3.   Majanduslik eelis

Majanduslik eelis

| (112) | Eelis ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses on iga majanduslik kasu, mida ettevõtja ei oleks saanud tavapärastes turutingimustes, st riigi sekkumiseta (42). Oluline ei ole mitte riigi sekkumise põhjus ega eesmärk, vaid meetme mõju ettevõtjale (43). |
| --- | --- |

(112)

Eelis ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses on iga majanduslik kasu, mida ettevõtja ei oleks saanud tavapärastes turutingimustes, st riigi sekkumiseta (42). Oluline ei ole mitte riigi sekkumise põhjus ega eesmärk, vaid meetme mõju ettevõtjale (43).

42

43

| (113) | Alati, kui ettevõtja finantsolukord riigi sekkumise tulemusel paraneb, on tegemist eelise andmisega. Seevastu kapitali, mille riik on andnud kas otseselt või kaudselt ettevõtja käsutusse tingimustel, mis vastavad tavapärastele turutingimustele, ei saa lugeda riigiabiks (44). |
| --- | --- |

(113)

Alati, kui ettevõtja finantsolukord riigi sekkumise tulemusel paraneb, on tegemist eelise andmisega. Seevastu kapitali, mille riik on andnud kas otseselt või kaudselt ettevõtja käsutusse tingimustel, mis vastavad tavapärastele turutingimustele, ei saa lugeda riigiabiks (44).

44

| (114) | Et teha kindlaks, kas ettevõtjale on antud laenu võimaldamisega või laenude muul viisil rahastamisega majanduslik eelis, kohaldab komisjon turumajandusliku laenamise põhimõtet. Sellest tulenevalt peab komisjon hindama, kas tingimustega, mida kohaldati FFHG suhtes seoses kontsernkontoga, anti FFHG-le majanduslik eelis, mida ta tavapärastes turutingimustes ei oleks saanud. |
| --- | --- |

(114)

Et teha kindlaks, kas ettevõtjale on antud laenu võimaldamisega või laenude muul viisil rahastamisega majanduslik eelis, kohaldab komisjon turumajandusliku laenamise põhimõtet. Sellest tulenevalt peab komisjon hindama, kas tingimustega, mida kohaldati FFHG suhtes seoses kontsernkontoga, anti FFHG-le majanduslik eelis, mida ta tavapärastes turutingimustes ei oleks saanud.

turumajandusliku laenamise põhimõtet

| (115) | Saksamaa väitis, et turumajandusliku laenamise põhimõttest peeti igati kinni ja et kontsernkonto kaudu eraldatakse rahalisi vahendeid turutingimustel. Seoses FFHG osalemisega kontsernkontos selgitas Saksamaa, et kontsernkonto toimib järgmiselt: FFHG taotleb kontsernkonto vahendeid, et tagada oma likviidsus, ja liidumaa eraldab need vahendid kontsernkontost. Nagu on näidatud joonisel 4, on FFHG suhtes kohaldatavad intressimäärad turupõhised üleöö määrad (45) tasemel, mida kohaldatakse ka liidumaa enda suhtes. |
| --- | --- |

(115)

Saksamaa väitis, et turumajandusliku laenamise põhimõttest peeti igati kinni ja et kontsernkonto kaudu eraldatakse rahalisi vahendeid turutingimustel. Seoses FFHG osalemisega kontsernkontos selgitas Saksamaa, et kontsernkonto toimib järgmiselt: FFHG taotleb kontsernkonto vahendeid, et tagada oma likviidsus, ja liidumaa eraldab need vahendid kontsernkontost. Nagu on näidatud joonisel 4, on FFHG suhtes kohaldatavad intressimäärad turupõhised üleöö määrad (45) tasemel, mida kohaldatakse ka liidumaa enda suhtes.

turumajandusliku laenamise põhimõttest

45

| (116) | Kui osalevate ettevõtjate hoiustest taotluse rahuldamiseks ei piisa, täiendab liidumaa kontsernkontot, võttes oma nimel laenu. Edasi selgitas Saksamaa, et liidumaa annab tingimused, mis ta saavutab kapitaliturul, sisuliselt edasi kontsernkontos osalejatele, võimaldades sellega osalejatel – liidumaa ettevõtjatel, kelle aktsiatest valdav osa kuulub liidumaale – refinantseerida end samadel tingimustel kui liidumaa ise, kaalumata nende krediidivõimelisust. Lisaks on rahalised vahendid ettevõtjatele kättesaadavad piiramata aja jooksul. |
| --- | --- |

(116)

Kui osalevate ettevõtjate hoiustest taotluse rahuldamiseks ei piisa, täiendab liidumaa kontsernkontot, võttes oma nimel laenu. Edasi selgitas Saksamaa, et liidumaa annab tingimused, mis ta saavutab kapitaliturul, sisuliselt edasi kontsernkontos osalejatele, võimaldades sellega osalejatel – liidumaa ettevõtjatel, kelle aktsiatest valdav osa kuulub liidumaale – refinantseerida end samadel tingimustel kui liidumaa ise, kaalumata nende krediidivõimelisust. Lisaks on rahalised vahendid ettevõtjatele kättesaadavad piiramata aja jooksul.

| (117) | Seda mehhanismi silmas pidades antakse FFHG-le eelis juhul, kui tingimused, mille alusel liidumaa annab kontsernkonto kaudu laene, on soodsamad kui tingimused, mida FFHG-le muidu turul pakutaks. Kontsernkonto kaudu laenu võtmise tingimused on samad kui need, mis kehtivad liidumaale enda refinantseerimisel. Võttes arvesse asjaolu, et liidumaa kui avalik-õiguslik üksus, saab võtta laenu väga soodsa intressimääraga (kuna makseviivituse risk sisuliselt puudub ja liidumaa reiting on AAA) (46), leiab komisjon, et intressimäär, millega FFHG saab kontsernkonto kaudu laenu, on soodsam kui tema suhtes muidu kohaldatav määr. Seda kinnitab veelgi Saksmaa esitatud teave FFHG reitingute kohta aastatel 2009–2014, mis on kokku võetud tabelis 7, millest on näha, et FFHG reiting jääb vahemikku [...]. Seega olid kontsernkonto kaudu pakutavad laenud kättesaadavad parematel tingimustel kui oleks õigustanud FFHG krediidivõimelisus. Lisaks ei pea FFHG esitama nende laenude puhul tagatist. Võimaldades FFHG-l osaleda kontsernkontos ja väljastades krediidiliini alusel laenud, andis liidumaa seega majandusliku eelise (47). |
| --- | --- |

(117)

Seda mehhanismi silmas pidades antakse FFHG-le eelis juhul, kui tingimused, mille alusel liidumaa annab kontsernkonto kaudu laene, on soodsamad kui tingimused, mida FFHG-le muidu turul pakutaks. Kontsernkonto kaudu laenu võtmise tingimused on samad kui need, mis kehtivad liidumaale enda refinantseerimisel. Võttes arvesse asjaolu, et liidumaa kui avalik-õiguslik üksus, saab võtta laenu väga soodsa intressimääraga (kuna makseviivituse risk sisuliselt puudub ja liidumaa reiting on AAA) (46), leiab komisjon, et intressimäär, millega FFHG saab kontsernkonto kaudu laenu, on soodsam kui tema suhtes muidu kohaldatav määr. Seda kinnitab veelgi Saksmaa esitatud teave FFHG reitingute kohta aastatel 2009–2014, mis on kokku võetud tabelis 7, millest on näha, et FFHG reiting jääb vahemikku [...]. Seega olid kontsernkonto kaudu pakutavad laenud kättesaadavad parematel tingimustel kui oleks õigustanud FFHG krediidivõimelisus. Lisaks ei pea FFHG esitama nende laenude puhul tagatist. Võimaldades FFHG-l osaleda kontsernkontos ja väljastades krediidiliini alusel laenud, andis liidumaa seega majandusliku eelise (47).

46

47

6.1.4.   Valikulisus

Valikulisus

| (118) | Vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikele 1 käsitatakse meedet ainult siis riigiabina, kui sellega soodustatakse „teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist“. |
| --- | --- |

(118)

Vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikele 1 käsitatakse meedet ainult siis riigiabina, kui sellega soodustatakse „teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist“.

teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist

| (119) | Kuna õigus osaleda kontsernkontos anti üksnes FFHG-le (ja teistele ettevõtjatele, mille aktsiatest valdav osa kuulub liidumaale), on meede valikuline ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(119)

Kuna õigus osaleda kontsernkontos anti üksnes FFHG-le (ja teistele ettevõtjatele, mille aktsiatest valdav osa kuulub liidumaale), on meede valikuline ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

6.1.5.   Konkurentsi kahjustamine ja mõju kaubandusele

Konkurentsi kahjustamine ja mõju kaubandusele

| (120) | Kui liikmesriigi antud abi tugevdab ettevõtja positsiooni võrreldes teiste ettevõtjatega, kes konkureerivad liidusiseses kaubanduses, tuleb järeldada, et abi mõjutab liidusisest kaubandust. Vastavalt väljakujunenud kohtupraktikale (48) on selleks, et meede kahjustaks konkurentsi, piisav, kui abisaaja konkureerib teiste ettevõtjatega konkurentsile avatud turgudel. |
| --- | --- |

(120)

Kui liikmesriigi antud abi tugevdab ettevõtja positsiooni võrreldes teiste ettevõtjatega, kes konkureerivad liidusiseses kaubanduses, tuleb järeldada, et abi mõjutab liidusisest kaubandust. Vastavalt väljakujunenud kohtupraktikale (48) on selleks, et meede kahjustaks konkurentsi, piisav, kui abisaaja konkureerib teiste ettevõtjatega konkurentsile avatud turgudel.

48

| (121) | Nagu on hinnatud põhjenduses 102 jj, on lennujaama käitamine majandustegevus. Konkurents esineb ühelt poolt lennujaamade vahel lennuettevõtjate ja nendega seotud lennuliikluse (reisijad ja veosed) ligimeelitamiseks ning teiselt poolt lennujaamade käitajate vahel, kes võivad omavahel konkureerida konkreetse lennujaama käitajaks saamisel. Lisaks – eeskätt odavlennuettevõtjate ja tellimuslendude tegijate ligimeelitamiseks – võivad omavahel konkureerida ka lennujaamad, mis ei asu samas teeninduspiirkonnas või isegi samas liikmesriigis. |
| --- | --- |

(121)

Nagu on hinnatud põhjenduses 102 jj, on lennujaama käitamine majandustegevus. Konkurents esineb ühelt poolt lennujaamade vahel lennuettevõtjate ja nendega seotud lennuliikluse (reisijad ja veosed) ligimeelitamiseks ning teiselt poolt lennujaamade käitajate vahel, kes võivad omavahel konkureerida konkreetse lennujaama käitajaks saamisel. Lisaks – eeskätt odavlennuettevõtjate ja tellimuslendude tegijate ligimeelitamiseks – võivad omavahel konkureerida ka lennujaamad, mis ei asu samas teeninduspiirkonnas või isegi samas liikmesriigis.

| (122) | Frankfurt Hahni lennujaama suurus (vaatlusalusel ajavahemikul 2,7–3,8 miljonit reisijat, vt tabel 1) ja lennujaama lähedus teistele liidu lennujaamadele, eelkõige Frankfurt Maini, Luxembourgi, Zweibrückeni, Saarbrückeni ja Köln-Bonni lennujaamale, (49) võimaldab teha järelduse, et rahastamine võib kahjustada konkurentsi ja mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust. Nagu on öeldud põhjenduses 73, tehakse Frankfurt Hahni lennujaamast lende mitmesse rahvusvahelisse sihtkohta. Frankfurt Hahni lennujaama lennurada on piisava pikkusega (3 800 m), et seda saaksid kasutada suuremad lennukid, ning võimaldab lennuettevõtjatel teenindada keskmise kaugusega või isegi kaugel asuvaid rahvusvahelisi sihtkohti. |
| --- | --- |

(122)

Frankfurt Hahni lennujaama suurus (vaatlusalusel ajavahemikul 2,7–3,8 miljonit reisijat, vt tabel 1) ja lennujaama lähedus teistele liidu lennujaamadele, eelkõige Frankfurt Maini, Luxembourgi, Zweibrückeni, Saarbrückeni ja Köln-Bonni lennujaamale, (49) võimaldab teha järelduse, et rahastamine võib kahjustada konkurentsi ja mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust. Nagu on öeldud põhjenduses 73, tehakse Frankfurt Hahni lennujaamast lende mitmesse rahvusvahelisse sihtkohta. Frankfurt Hahni lennujaama lennurada on piisava pikkusega (3 800 m), et seda saaksid kasutada suuremad lennukid, ning võimaldab lennuettevõtjatel teenindada keskmise kaugusega või isegi kaugel asuvaid rahvusvahelisi sihtkohti.

49

| (123) | Peale selle tegutseb Frankfurt Hahni lennujaam kaubalennujaamana, käideldes aastas ligikaudu 200 000 tonni lennuveoseid ja koos ekspediitorite veostega kokku 500 000 tonni veoseid (vt tabel 2). Lennuveostega seotud konkurentsi kohta märgib komisjon, et veosed on tavaliselt liikuvamad kui reisijad (50). Tavaliselt peetakse kaubalennujaamade teeninduspiirkonna raadiuseks vähemalt 200 kilomeetrit või 2 tundi autosõitu. Komisjoni teabe kohaselt leiavad asjaomase sektori esindajad üldjuhul, et kaubalennujaama teeninduspiirkond võib olla isegi suurem – et kasutada lennujaama kaubaveoks, on ekspediitoritele enamasti vastuvõetav kuni poolepäevane sõiduteekond (st kuni 12 tundi veoautosõitu) (51). Seega, kuna kaubalennujaamad on asendatavamad kui reisilennujaamad – piisab sellest, kui veos toimetatakse lennukiga teatud piirkonda, kust ekspediitor toimetab selle maanteed või raudteed kaudu lõppsihtkohta – leiab komisjon, et oht kahjustada konkurentsi ja mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust on suurem. |
| --- | --- |

(123)

Peale selle tegutseb Frankfurt Hahni lennujaam kaubalennujaamana, käideldes aastas ligikaudu 200 000 tonni lennuveoseid ja koos ekspediitorite veostega kokku 500 000 tonni veoseid (vt tabel 2). Lennuveostega seotud konkurentsi kohta märgib komisjon, et veosed on tavaliselt liikuvamad kui reisijad (50). Tavaliselt peetakse kaubalennujaamade teeninduspiirkonna raadiuseks vähemalt 200 kilomeetrit või 2 tundi autosõitu. Komisjoni teabe kohaselt leiavad asjaomase sektori esindajad üldjuhul, et kaubalennujaama teeninduspiirkond võib olla isegi suurem – et kasutada lennujaama kaubaveoks, on ekspediitoritele enamasti vastuvõetav kuni poolepäevane sõiduteekond (st kuni 12 tundi veoautosõitu) (51). Seega, kuna kaubalennujaamad on asendatavamad kui reisilennujaamad – piisab sellest, kui veos toimetatakse lennukiga teatud piirkonda, kust ekspediitor toimetab selle maanteed või raudteed kaudu lõppsihtkohta – leiab komisjon, et oht kahjustada konkurentsi ja mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust on suurem.

50

51

| (124) | Põhjendustes 120–123 esitatud väidete alusel tugevdab FFHG-le antud majanduslik eelis võrreldes konkurentidega FFHG positsiooni liidu lennundusteenuste pakkujate turul. Seda arvesse võttes tuleb eelist, mis anti FFHG-le tema osalemise kaudu liidumaa kontsernkontos, käsitada eelisena, mis võib kahjustada konkurentsi ja mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(124)

Põhjendustes 120–123 esitatud väidete alusel tugevdab FFHG-le antud majanduslik eelis võrreldes konkurentidega FFHG positsiooni liidu lennundusteenuste pakkujate turul. Seda arvesse võttes tuleb eelist, mis anti FFHG-le tema osalemise kaudu liidumaa kontsernkontos, käsitada eelisena, mis võib kahjustada konkurentsi ja mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust.

6.1.6.   Järeldus

Järeldus

| (125) | Põhjendustes 99–124 esitatud kaalutlusi arvesse võttes leiab komisjon, et krediidiliin, mis võimaldati FFHG-le liidumaa kontsernkonto kaudu, kujutab endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(125)

Põhjendustes 99–124 esitatud kaalutlusi arvesse võttes leiab komisjon, et krediidiliin, mis võimaldati FFHG-le liidumaa kontsernkonto kaudu, kujutab endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

6.2.   FFHG-le ISB laenude jaoks antud Rheinland-Pfalzi liidumaa 100 % tagatise käsitamine riigiabina

FFHG-le ISB laenude jaoks antud Rheinland-Pfalzi liidumaa 100 % tagatise käsitamine riigiabina

| (126) | ISB laenud, mida on hinnatud punktis 6.3, on taganud Rheinland-Pfalzi liidumaa (edaspidi „tagatise andja“), kes on ühtlasi FFHG põhiaktsionär (82,5 %). Kõik viis ISB laenu on kaetud tagatisega, mis hõlmab 100 % panga nõuetest. FFHG maksab tagatise andjale tagatiste eest garantiipreemiat [0,5–1,5] % aastas. |
| --- | --- |

(126)

ISB laenud, mida on hinnatud punktis 6.3, on taganud Rheinland-Pfalzi liidumaa (edaspidi „tagatise andja“), kes on ühtlasi FFHG põhiaktsionär (82,5 %). Kõik viis ISB laenu on kaetud tagatisega, mis hõlmab 100 % panga nõuetest. FFHG maksab tagatise andjale tagatiste eest garantiipreemiat [0,5–1,5] % aastas.

6.2.1.   Riigiabieeskirjade kohaldatavus lennujaama taristu rahastamise suhtes

Riigiabieeskirjade kohaldatavus lennujaama taristu rahastamise suhtes

| (127) | Põhjenduses 99 jj kirjeldatud põhjustel tuleb FFHG-d käsitada ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaldamisel ettevõtjana. |
| --- | --- |

(127)

Põhjenduses 99 jj kirjeldatud põhjustel tuleb FFHG-d käsitada ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaldamisel ettevõtjana.

6.2.2.   Riigi ressursid ja seostatavus riigiga

Riigi ressursid ja seostatavus riigiga

| (128) | Et kõnealune meede kujutaks endast riigiabi, tuleb seda rahastada riigi ressurssidest ja meetme rakendamise otsus peab olema seostatav riigiga. |
| --- | --- |

(128)

Et kõnealune meede kujutaks endast riigiabi, tuleb seda rahastada riigi ressurssidest ja meetme rakendamise otsus peab olema seostatav riigiga.

| (129) | Riigiabi mõiste laieneb mis tahes soodustusele, mida rahastatakse riigi ressurssidest ja mille annab kas riik ise või mis tahes vahendaja talle antud volituste kohaselt (52). Kohalike omavalitsuste ressursid on ELi toimimise lepingu artikli 107 kohaldamisel riigi ressursid (53). |
| --- | --- |

(129)

Riigiabi mõiste laieneb mis tahes soodustusele, mida rahastatakse riigi ressurssidest ja mille annab kas riik ise või mis tahes vahendaja talle antud volituste kohaselt (52). Kohalike omavalitsuste ressursid on ELi toimimise lepingu artikli 107 kohaldamisel riigi ressursid (53).

52

53

| (130) | Igasugune avaliku sektori tagatis võib kaasa tuua riigi ressursside kaotamise. Kuna 100 % riigigarantii andis otse Rheinland-Pfalzi liidumaa, anti see riigi ressurssidest ja see on seostatav riigiga. |
| --- | --- |

(130)

Igasugune avaliku sektori tagatis võib kaasa tuua riigi ressursside kaotamise. Kuna 100 % riigigarantii andis otse Rheinland-Pfalzi liidumaa, anti see riigi ressurssidest ja see on seostatav riigiga.

6.2.3.   Majanduslik eelis

Majanduslik eelis

| (131) | Garantiidena antavat riigiabi käsitleva teatise punkti 3.2 kohaselt ei ole riigi antav üksikgarantii abi, kui on täidetud kõik järgmised tingimused: „a) Laenusaaja ei ole finantsraskustes [...]. b) Garantii ulatust on võimalik selle andmisel nõuetekohaselt mõõta. [...] c) Garantii ei kata rohkem kui 80 % tasumata laenust või muust rahalisest kohustusest. [...] d) Garantii eest on makstud turupõhist hinda“. |
| --- | --- |

(131)

Garantiidena antavat riigiabi käsitleva teatise punkti 3.2 kohaselt ei ole riigi antav üksikgarantii abi, kui on täidetud kõik järgmised tingimused: „a) Laenusaaja ei ole finantsraskustes [...]. b) Garantii ulatust on võimalik selle andmisel nõuetekohaselt mõõta. [...] c) Garantii ei kata rohkem kui 80 % tasumata laenust või muust rahalisest kohustusest. [...] d) Garantii eest on makstud turupõhist hinda“.

a) Laenusaaja ei ole finantsraskustes [...]. b) Garantii ulatust on võimalik selle andmisel nõuetekohaselt mõõta. [...] c) Garantii ei kata rohkem kui 80 % tasumata laenust või muust rahalisest kohustusest. [...] d) Garantii eest on makstud turupõhist hinda

| (132) | Käesoleva juhtumi puhul andis Rheinland-Pfalzi liidumaa laenude jaoks, mille ISB andis FFHG-le, 100 % tagatise. Seega ületab tagatis 80 % tasumata laenust. |
| --- | --- |

(132)

Käesoleva juhtumi puhul andis Rheinland-Pfalzi liidumaa laenude jaoks, mille ISB andis FFHG-le, 100 % tagatise. Seega ületab tagatis 80 % tasumata laenust.

| (133) | Saksamaa väitis, et ehkki laenud olid tagatud 100 % riigigarantiiga, maksab FFHG tagatise eest turuhinda ja ei saa seega mingit eelist. Selle kinnituseks esitas Saksamaa Deutsche Banki koostatud hinnangu. Nagu on öeldud põhjenduses 153, andis Deutsche Bank FFHG-le reitingu [< BBB+]. Seda hinnangut kinnitasid kaks teist panka ja Moody'se krediidihindamismudeli alusel määratud reiting (vt põhjendused 157 ja 158). Samas hindas Deutsche Bank, et viieaastase laenu kohaldatav riskimarginaal jääks vahemikku [1,30–2,05] % aastas. Nagu on selgitatud punktis 6.3.2, oleks 100 % riigigarantiiga tagatud laenu kohaldatav riskimarginaal [0,25–0,7] % aastas. Saksamaa sõnul annab nende kahe marginaali vahe ettekujutuse 100 % riigigarantii hinnast. Deutsche Banki hinnangul on see vahe [0,6–1,8] % aastas (54). |
| --- | --- |

(133)

Saksamaa väitis, et ehkki laenud olid tagatud 100 % riigigarantiiga, maksab FFHG tagatise eest turuhinda ja ei saa seega mingit eelist. Selle kinnituseks esitas Saksamaa Deutsche Banki koostatud hinnangu. Nagu on öeldud põhjenduses 153, andis Deutsche Bank FFHG-le reitingu [< BBB+]. Seda hinnangut kinnitasid kaks teist panka ja Moody'se krediidihindamismudeli alusel määratud reiting (vt põhjendused 157 ja 158). Samas hindas Deutsche Bank, et viieaastase laenu kohaldatav riskimarginaal jääks vahemikku [1,30–2,05] % aastas. Nagu on selgitatud punktis 6.3.2, oleks 100 % riigigarantiiga tagatud laenu kohaldatav riskimarginaal [0,25–0,7] % aastas. Saksamaa sõnul annab nende kahe marginaali vahe ettekujutuse 100 % riigigarantii hinnast. Deutsche Banki hinnangul on see vahe [0,6–1,8] % aastas (54).

54

| (134) | Garantiidena antavat riigiabi käsitleva teatise punkti 4.2 teise lõigu kohaselt võib eelise arvutada selle konkreetse turuintressimäära, mida FFHG oleks ilma garantiita maksnud, ning riigigarantii abil saadud intressimäära vahena pärast kõigi garantiimaksete arvessevõtmist. |
| --- | --- |

(134)

Garantiidena antavat riigiabi käsitleva teatise punkti 4.2 teise lõigu kohaselt võib eelise arvutada selle konkreetse turuintressimäära, mida FFHG oleks ilma garantiita maksnud, ning riigigarantii abil saadud intressimäära vahena pärast kõigi garantiimaksete arvessevõtmist.

| (135) | Vastavalt viitemäärade teatisele kohaldatakse ettevõtja suhtes, kes kuulub madalasse reitingukategooriasse (B) ja kellel on tavaline tagatus, (55) riskimarginaali 4 % aastas. Viitemäärade teatise kohaselt kohaldatava riskimarginaali ja ISB laenude puhul kohaldatud riskimarginaali vahe koos liidumaa tegelikult kohaldatud tagatismääraga annavad ettekujutuse eelisest, mille FFHG 100 % riigigarantiiga sai. See vahe on 2. ja 5. laenu puhul vastavalt [1,5–3,5] % aastas (56) ja [1,5–3,5] % aastas (57) ning 1., 3. ja 4. laenu puhul [1,5–3,5] % aastas (58). Peale selle ei ole FFHG maksnud pangatasu (tavaliselt [5–30] baaspunkti) (59). On selge, et tavalistel turutingimustel oleks FFHG pidanud maksma sellist garantiipreemiat ([0,5–1,5] % aastas), et saada oma laenudele kolmandalt isikult tagatis. Seepärast hõlmab tagatis selgelt eelist. |
| --- | --- |

(135)

Vastavalt viitemäärade teatisele kohaldatakse ettevõtja suhtes, kes kuulub madalasse reitingukategooriasse (B) ja kellel on tavaline tagatus, (55) riskimarginaali 4 % aastas. Viitemäärade teatise kohaselt kohaldatava riskimarginaali ja ISB laenude puhul kohaldatud riskimarginaali vahe koos liidumaa tegelikult kohaldatud tagatismääraga annavad ettekujutuse eelisest, mille FFHG 100 % riigigarantiiga sai. See vahe on 2. ja 5. laenu puhul vastavalt [1,5–3,5] % aastas (56) ja [1,5–3,5] % aastas (57) ning 1., 3. ja 4. laenu puhul [1,5–3,5] % aastas (58). Peale selle ei ole FFHG maksnud pangatasu (tavaliselt [5–30] baaspunkti) (59). On selge, et tavalistel turutingimustel oleks FFHG pidanud maksma sellist garantiipreemiat ([0,5–1,5] % aastas), et saada oma laenudele kolmandalt isikult tagatis. Seepärast hõlmab tagatis selgelt eelist.

55

56

57

58

59

| (136) | Kuna liidumaa antud tagatis katab 100 % tasumata laenust ja FFHG tasub preemiat, mis jääb allapoole turuhinda, on ta saanud majandusliku eelise, mida tal turul muidu ei oleks. See eelis võrdub viitemäärade teatise kohaselt kohaldatava riskimarginaali ja ISB laenude puhul kohaldatud riskimarginaali vahega pärast liidumaa poolt tegelikult kohaldatud tagatismäära ja pangatasu arvessevõtmist. |
| --- | --- |

(136)

Kuna liidumaa antud tagatis katab 100 % tasumata laenust ja FFHG tasub preemiat, mis jääb allapoole turuhinda, on ta saanud majandusliku eelise, mida tal turul muidu ei oleks. See eelis võrdub viitemäärade teatise kohaselt kohaldatava riskimarginaali ja ISB laenude puhul kohaldatud riskimarginaali vahega pärast liidumaa poolt tegelikult kohaldatud tagatismäära ja pangatasu arvessevõtmist.

6.2.4.   Valikulisus

Valikulisus

| (137) | Kuna 100 % riigigarantii anti üksnes FFHG-le, tuleb meedet käsitada laadilt valikulisena. |
| --- | --- |

(137)

Kuna 100 % riigigarantii anti üksnes FFHG-le, tuleb meedet käsitada laadilt valikulisena.

6.2.5.   Konkurentsi kahjustamine ja mõju kaubandusele

Konkurentsi kahjustamine ja mõju kaubandusele

| (138) | Samadel põhjustel, mida on nimetatud põhjenduses 120 jj, leiab komisjon, et iga FFHG-le antud valikuline majanduslik eelis võib kahjustada konkurentsi ja liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(138)

Samadel põhjustel, mida on nimetatud põhjenduses 120 jj, leiab komisjon, et iga FFHG-le antud valikuline majanduslik eelis võib kahjustada konkurentsi ja liikmesriikidevahelist kaubandust.

6.2.6.   Järeldus

Järeldus

| (139) | Põhjendustes 127–138 esitatud kaalutlusi arvesse võttes leiab komisjon, et Rheinland-Pfalzi liidumaa antud riigigarantii, millega kaeti tasumata ISB laenud 100 %, kujutab endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(139)

Põhjendustes 127–138 esitatud kaalutlusi arvesse võttes leiab komisjon, et Rheinland-Pfalzi liidumaa antud riigigarantii, millega kaeti tasumata ISB laenud 100 %, kujutab endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

6.3.   ISB-lt FFHG-le antud laenude käsitamine riigiabina

ISB-lt FFHG-le antud laenude käsitamine riigiabina

6.3.1.   Riigiabieeskirjade kohaldatavus lennujaama taristu rahastamise suhtes

Riigiabieeskirjade kohaldatavus lennujaama taristu rahastamise suhtes

| (140) | Põhjenduses 99 jj kirjeldatud põhjustel tuleb FFHG-d käsitada ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaldamisel ettevõtjana. |
| --- | --- |

(140)

Põhjenduses 99 jj kirjeldatud põhjustel tuleb FFHG-d käsitada ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaldamisel ettevõtjana.

6.3.2.   Riigi ressursid ja seostatavus riigiga

Riigi ressursid ja seostatavus riigiga

| (141) | ISB kuulub 100 % Rheinland-Pfalzi liidumaale. Seepärast kujutab ta endast riigi osalusega äriühingut direktiivi 2006/111/EÜ artikli 2 punkti b tähenduses ja tema antud laene võib pidada rahastatuks riigi ressurssidest. |
| --- | --- |

(141)

ISB kuulub 100 % Rheinland-Pfalzi liidumaale. Seepärast kujutab ta endast riigi osalusega äriühingut direktiivi 2006/111/EÜ artikli 2 punkti b tähenduses ja tema antud laene võib pidada rahastatuks riigi ressurssidest.

| (142) | On selge, et liidumaal oli ISB tegevuse üle ulatuslik kontroll, mistõttu ISB antud laenud on seostatavad riigiga. ISB on Rheinland-Pfalzi liidumaa arengupank ja omab regionaalarengupoliitikas olulist rolli. Vastavalt panga põhikirja paragrahvi 3 lõikele 1 on ISB ülesanne toetada liidumaad tema finants-, majandus-, regionaal-, transpordi-, keskkonna- ja tööhõivepoliitika elluviimises. Käesoleva juhtumi puhul refinantseeriti ISB laenudega varasemaid laene, mis olid antud FFHG-le taristumeetmete rahastamiseks lennujaamas. |
| --- | --- |

(142)

On selge, et liidumaal oli ISB tegevuse üle ulatuslik kontroll, mistõttu ISB antud laenud on seostatavad riigiga. ISB on Rheinland-Pfalzi liidumaa arengupank ja omab regionaalarengupoliitikas olulist rolli. Vastavalt panga põhikirja paragrahvi 3 lõikele 1 on ISB ülesanne toetada liidumaad tema finants-, majandus-, regionaal-, transpordi-, keskkonna- ja tööhõivepoliitika elluviimises. Käesoleva juhtumi puhul refinantseeriti ISB laenudega varasemaid laene, mis olid antud FFHG-le taristumeetmete rahastamiseks lennujaamas.

| (143) | Lisaks kahele käsitööettevõtjate koja ning tööstus- ja kaubanduskoja esindajale kuuluvad ISB järelevalvenõukokku (Verwaltungsrat) viis riigiasutuste esindajat (sh kaks Rheinland-Pfalzi liidumaa rahandusministeeriumi ning majandus-, transpordi-, põllumajandus- ja viinamarjakasvatusministeeriumi riigisekretäri), mis tagab riigipoolse järelevalve ISB tegevuse üle. Ka ISB nõuandekogu (Bierat) sisaldab riigiasutuste esindajaid. |
| --- | --- |

(143)

Lisaks kahele käsitööettevõtjate koja ning tööstus- ja kaubanduskoja esindajale kuuluvad ISB järelevalvenõukokku (Verwaltungsrat) viis riigiasutuste esindajat (sh kaks Rheinland-Pfalzi liidumaa rahandusministeeriumi ning majandus-, transpordi-, põllumajandus- ja viinamarjakasvatusministeeriumi riigisekretäri), mis tagab riigipoolse järelevalve ISB tegevuse üle. Ka ISB nõuandekogu (Bierat) sisaldab riigiasutuste esindajaid.

Verwaltungsrat

Bierat

| (144) | Peale selle tagati ISB laenud liidumaa antud 100 % riigigarantiiga (vt punkt 6.2). |
| --- | --- |

(144)

Peale selle tagati ISB laenud liidumaa antud 100 % riigigarantiiga (vt punkt 6.2).

| (145) | Nende asjaolude põhjal leiab komisjon, et riik oli võimeline kontrollima ISB tegevust ning ei ole võimalik eeldada, et riiki ei kaasatud lennujaama taristu rahastamist puudutava tähtsa otsuse tegemisse. Seepärast asub komisjon seisukohale, et otsus refinantseerida ISB laenudega FFHG varsemad laenud on seostatav riigiasutustega. |
| --- | --- |

(145)

Nende asjaolude põhjal leiab komisjon, et riik oli võimeline kontrollima ISB tegevust ning ei ole võimalik eeldada, et riiki ei kaasatud lennujaama taristu rahastamist puudutava tähtsa otsuse tegemisse. Seepärast asub komisjon seisukohale, et otsus refinantseerida ISB laenudega FFHG varsemad laenud on seostatav riigiasutustega.

6.3.3.   Majanduslik eelis

Majanduslik eelis

| (146) | Et teha kindlaks, kas ettevõtjale on antud laenu andmisega majanduslik eelis, kohaldab komisjon turumajandusliku laenamise põhimõtet. Selle põhimõtte kohaselt ei tohiks käsitada riigiabina laenukapitali, mille riik on andnud kas otseselt või kaudselt ettevõtja käsutusse tingimustel, mis vastavad tavapärastele turutingimustele (60). |
| --- | --- |

(146)

Et teha kindlaks, kas ettevõtjale on antud laenu andmisega majanduslik eelis, kohaldab komisjon turumajandusliku laenamise põhimõtet. Selle põhimõtte kohaselt ei tohiks käsitada riigiabina laenukapitali, mille riik on andnud kas otseselt või kaudselt ettevõtja käsutusse tingimustel, mis vastavad tavapärastele turutingimustele (60).

60

| (147) | Turumajandusliku laenamise põhimõtte abil tehakse kindlaks, mida teeks võrreldavas olukorras võrreldava suurusega eraettevõtja. Selle eesmärk on – selgitamaks välja, kas ettevõtjale on antud majanduslik eelis – teha kindlaks need riigi võetud finantsmeetmed, mida erainvestor ei oleks võtnud, ja eristada need meetmetest, mis on rahaliselt mõistlikud ja mille oleks seetõttu võtnud ka erainvestor. |
| --- | --- |

(147)

Turumajandusliku laenamise põhimõtte abil tehakse kindlaks, mida teeks võrreldavas olukorras võrreldava suurusega eraettevõtja. Selle eesmärk on – selgitamaks välja, kas ettevõtjale on antud majanduslik eelis – teha kindlaks need riigi võetud finantsmeetmed, mida erainvestor ei oleks võtnud, ja eristada need meetmetest, mis on rahaliselt mõistlikud ja mille oleks seetõttu võtnud ka erainvestor.

| (148) | Et teha kindlaks, kas hindamise all olevad rahalised vahendid anti soodustingimustel, võib komisjon kooskõlas oma otsustuspraktikaga (61) võrrelda muude indikaatorite puudumise korral kõnealuse laenu intressimäära viitemäärade teatises avaldatud määradega. |
| --- | --- |

(148)

Et teha kindlaks, kas hindamise all olevad rahalised vahendid anti soodustingimustel, võib komisjon kooskõlas oma otsustuspraktikaga (61) võrrelda muude indikaatorite puudumise korral kõnealuse laenu intressimäära viitemäärade teatises avaldatud määradega.

61

| (149) | Viitemäärade teatises on sätestatud turumäära asendajana kohaldatavate viite- ja diskontomäärade kehtestamise meetod. Kuna viitemäärade teatise määrad toimivad asendajana, tugineb komisjon juhul, kui tal on konkreetse juhtumi puhul teisi näitajaid, mis viitavad laenuvõtja suhtes turul kohaldatavatele võimalikele intressimääradele, oma hindamises siiski nendele näitajatele. |
| --- | --- |

(149)

Viitemäärade teatises on sätestatud turumäära asendajana kohaldatavate viite- ja diskontomäärade kehtestamise meetod. Kuna viitemäärade teatise määrad toimivad asendajana, tugineb komisjon juhul, kui tal on konkreetse juhtumi puhul teisi näitajaid, mis viitavad laenuvõtja suhtes turul kohaldatavatele võimalikele intressimääradele, oma hindamises siiski nendele näitajatele.

asendajana

| (150) | Käesoleva juhtumi puhul peab komisjon hindama, kas 100 % riigigarantiiga kaetud ISB laenude tingimustega (nagu need on kokku võetud tabelis 5) anti FFHG-le mis tahes täiendav majanduslik eelis, mida ta ei oleks tavapärastes turutingimustes saanud. Rheinland-Pfalzi liidumaa antud 100 % riigigarantii tingimuste kokkusobivust turuga on hinnatud punktis 6.2. |
| --- | --- |

(150)

Käesoleva juhtumi puhul peab komisjon hindama, kas 100 % riigigarantiiga kaetud ISB laenude tingimustega (nagu need on kokku võetud tabelis 5) anti FFHG-le mis tahes täiendav majanduslik eelis, mida ta ei oleks tavapärastes turutingimustes saanud. Rheinland-Pfalzi liidumaa antud 100 % riigigarantii tingimuste kokkusobivust turuga on hinnatud punktis 6.2.

| (151) | Saksamaa väitis, et ISB andis laenud turutingimustel, mis olid võrreldavad antud laenude abil refinantseeritavate laenude tingimustega (vt põhjendus 52 jj). Sellega seoses märkis Saksamaa, et ISB laenude tingimused olid võrreldavad nende laenude tingimustega, mille andis 2005. aastal Nassauische Sparkasse ja mis olid tagatud ISB laenudega võrreldaval viisil. Saksamaa väitis, et kuna ISB laenudelt tasutav intress oli samal tasemel ISB laenudega refinantseeritavate laenude intressiga, ei saa olla tegemist FFHG-le antava eelisega. |
| --- | --- |

(151)

Saksamaa väitis, et ISB andis laenud turutingimustel, mis olid võrreldavad antud laenude abil refinantseeritavate laenude tingimustega (vt põhjendus 52 jj). Sellega seoses märkis Saksamaa, et ISB laenude tingimused olid võrreldavad nende laenude tingimustega, mille andis 2005. aastal Nassauische Sparkasse ja mis olid tagatud ISB laenudega võrreldaval viisil. Saksamaa väitis, et kuna ISB laenudelt tasutav intress oli samal tasemel ISB laenudega refinantseeritavate laenude intressiga, ei saa olla tegemist FFHG-le antava eelisega.

| (152) | Lisaks selgitas Saksamaa, et valmistades 2009. aastal ette uut rahastamiskorda, palus FFHG Deutsche Bankil määrata oma olemasolevate laenude refinantseerimise jaoks kindlaks riskimarginaal, võttes arvesse Rheinland-Pfalzi liidumaa antud 100 % tagatist. |
| --- | --- |

(152)

Lisaks selgitas Saksamaa, et valmistades 2009. aastal ette uut rahastamiskorda, palus FFHG Deutsche Bankil määrata oma olemasolevate laenude refinantseerimise jaoks kindlaks riskimarginaal, võttes arvesse Rheinland-Pfalzi liidumaa antud 100 % tagatist.

| (153) | Kooskõlas metoodikaga, millel põhineb viitemäärade teatis, on komisjon arvamusel, et laenu intressimäärasid võib lugeda turutingimustele vastavateks, kui laene hinnatakse intressimäära alusel, mis on võrdne järgmise valemi abil väljendatud võrdlusmääraga või on sellest kõrgem:
  võrdlusmäär = baasmäär + riskimarginaal + tasu |
| --- | --- |

(153)

Kooskõlas metoodikaga, millel põhineb viitemäärade teatis, on komisjon arvamusel, et laenu intressimäärasid võib lugeda turutingimustele vastavateks, kui laene hinnatakse intressimäära alusel, mis on võrdne järgmise valemi abil väljendatud võrdlusmääraga või on sellest kõrgem:

võrdlusmäär = baasmäär + riskimarginaal + tasu

| (154) | Baasmäär on pankadele likviidsuse tagamise eest makstav tasu (rahastamiskulu). Fikseeritud intressimääraga rahastamise puhul (st intressimäär on kogu laenu kestuse ajal fikseeritud) on asjakohane määrata baasmäär kindlaks vahetustehingute intressimäärade alusel, (62) mille maksetähtaeg ja vääring vastavad võla tähtajale ja vääringule. Riskimarginaaliga hüvitatakse laenuandjale konkreetse laenurahaga seotud riskid, eelkõige krediidiriski. Riskimarginaali saab tuletada asjakohasest valimist, mis hõlmab sarnase reitinguga aluseks olevate üksustega seotud krediidiriski vahetustehingute riskimarginaale (63). Et ühtlustada pangatasusid, mida ettevõtjad peavad tavaliselt maksma, on asjakohane lisada 10–20 baaspunkti (64). |
| --- | --- |

(154)

Baasmäär on pankadele likviidsuse tagamise eest makstav tasu (rahastamiskulu). Fikseeritud intressimääraga rahastamise puhul (st intressimäär on kogu laenu kestuse ajal fikseeritud) on asjakohane määrata baasmäär kindlaks vahetustehingute intressimäärade alusel, (62) mille maksetähtaeg ja vääring vastavad võla tähtajale ja vääringule. Riskimarginaaliga hüvitatakse laenuandjale konkreetse laenurahaga seotud riskid, eelkõige krediidiriski. Riskimarginaali saab tuletada asjakohasest valimist, mis hõlmab sarnase reitinguga aluseks olevate üksustega seotud krediidiriski vahetustehingute riskimarginaale (63). Et ühtlustada pangatasusid, mida ettevõtjad peavad tavaliselt maksma, on asjakohane lisada 10–20 baaspunkti (64).

62

63

64

Riskimarginaalide asjakohasus sõltuvalt reitingust

| (155) | Et välja selgitada, kas baasmäärale on lisatud asjakohane riskipreemia, tuleb kindlaks teha ettevõtja reiting. Reitinguagentuurid ei ole FFHG-le reitingut andnud. Saksamaa väitis siiski, et Deutsche Bank hindas riskimarginaali kindlaksmääramisel ka FFHG krediidivõimelisust. Analüüsides FFHG finantsaruandeid aastatest 2006–2008, asetas Deutsche Bank FFHG reitingukategooriasse [< BBB+]. Pank ei määranud siiski kindlaks ettevõtja täpset reitingut. |
| --- | --- |

(155)

Et välja selgitada, kas baasmäärale on lisatud asjakohane riskipreemia, tuleb kindlaks teha ettevõtja reiting. Reitinguagentuurid ei ole FFHG-le reitingut andnud. Saksamaa väitis siiski, et Deutsche Bank hindas riskimarginaali kindlaksmääramisel ka FFHG krediidivõimelisust. Analüüsides FFHG finantsaruandeid aastatest 2006–2008, asetas Deutsche Bank FFHG reitingukategooriasse [< BBB+]. Pank ei määranud siiski kindlaks ettevõtja täpset reitingut.

| (156) | Komisjon märgib, et reitingukategooria [< BBB+] hõlmab kõiki reitinguid, mis jäävad allapoole reitingut [BBB+]. Seega võib reitingut, mille Deutsche Bank FFHG-le andis [<BBB+], tõlgendada mis tahes reitinguna Standard & Poor'si reitinguskaalal, mis jääb allapoole reitingut [BBB+]. |
| --- | --- |

(156)

Komisjon märgib, et reitingukategooria [< BBB+] hõlmab kõiki reitinguid, mis jäävad allapoole reitingut [BBB+]. Seega võib reitingut, mille Deutsche Bank FFHG-le andis [<BBB+], tõlgendada mis tahes reitinguna Standard & Poor'si reitinguskaalal, mis jääb allapoole reitingut [BBB+].

| (157) | Lisaks Deutsche Banki analüüsile esitas Saksamaa kahe teise panga näitajad FFHG reitingu kohta. Komisjon märgib, et ka need pangad paigutasid FFHG reitingukategooriasse [<BBB+]. 2010. aastal andis Volksbank pangasisesel reitinguskaalal FFHG-le reitingu [...] (vastab reitingule [B–BB] Standard & Poor'si reitinguskaalal). 2011. aastal andis Kreissparkasse Birkenfeld oma reitinguskaalal FFHG-le reitingu [...] (vastab reitingule [B- kuni BB-] Standard & Poor'si reitinguskaalal). |
| --- | --- |

(157)

Lisaks Deutsche Banki analüüsile esitas Saksamaa kahe teise panga näitajad FFHG reitingu kohta. Komisjon märgib, et ka need pangad paigutasid FFHG reitingukategooriasse [<BBB+]. 2010. aastal andis Volksbank pangasisesel reitinguskaalal FFHG-le reitingu [...] (vastab reitingule [B–BB] Standard & Poor'si reitinguskaalal). 2011. aastal andis Kreissparkasse Birkenfeld oma reitinguskaalal FFHG-le reitingu [...] (vastab reitingule [B- kuni BB-] Standard & Poor'si reitinguskaalal).

| (158) | Samuti esitas Saksamaa FFHG reitingud, mis olid määratud Moody'se krediidihindamismudeli alusel ISB laenude andmise ajal kättesaadavate andmete põhjal (vt tabel 8). Need reitingud kinnitavad Deutsche Banki antud reitingut [< BBB+] ning jäävad Moody'se reitinguskaalal vahemikku [B2] ([B] Standard & Poor'si reitinguskaalal) ja [Baa3] ([BBB-] Standard & Poor'si reitinguskaalal). |
| --- | --- |

(158)

Samuti esitas Saksamaa FFHG reitingud, mis olid määratud Moody'se krediidihindamismudeli alusel ISB laenude andmise ajal kättesaadavate andmete põhjal (vt tabel 8). Need reitingud kinnitavad Deutsche Banki antud reitingut [< BBB+] ning jäävad Moody'se reitinguskaalal vahemikku [B2] ([B] Standard & Poor'si reitinguskaalal) ja [Baa3] ([BBB-] Standard & Poor'si reitinguskaalal).

| (159) | Põhjendustes 153–158 esitatud kaalutlusi arvesse võttes leiab komisjon, et FFHG reiting ei ole kõrgem kui [BBB-] Standard & Poor'si reitinguskaalal. |
| --- | --- |

(159)

Põhjendustes 153–158 esitatud kaalutlusi arvesse võttes leiab komisjon, et FFHG reiting ei ole kõrgem kui [BBB-] Standard & Poor'si reitinguskaalal.

| (160) | Et teha kindlaks, kas FFHG sai lisaks eelisele, mis võidi anda 100 % riigigarantiiga (vt punkt 6.2), ISB laenudega veel mõne eelise, tuleb arvesse võtta 100 % riigigarantii andja (st Rheinland-Pfalzi liidumaa) reitingut, sest vastasel juhul võetaks riigigarantiist tulenevat eelist arvesse kaks korda. Nagu on öeldud põhjenduses 117, on Rheinland-Pfalzi liidumaa reiting AAA. |
| --- | --- |

(160)

Et teha kindlaks, kas FFHG sai lisaks eelisele, mis võidi anda 100 % riigigarantiiga (vt punkt 6.2), ISB laenudega veel mõne eelise, tuleb arvesse võtta 100 % riigigarantii andja (st Rheinland-Pfalzi liidumaa) reitingut, sest vastasel juhul võetaks riigigarantiist tulenevat eelist arvesse kaks korda. Nagu on öeldud põhjenduses 117, on Rheinland-Pfalzi liidumaa reiting AAA.

| (161) | Kuna ISB laenude andmisel kohaldati riigigarantiid, on komisjoni meelest asjakohane määrata riskimarginaal kindlaks liidumaade 5aastaste eurovõlakirjade põhjal ([5–25] baaspunkti). Edasi märgib komisjon, et Deutsche Bank lisas oma analüüsis [5–25] baaspunkti suuruse riskipreemia, sest laenusid ei antud otse liidumaale, vaid need olid üksnes tagatud 100 % riigigarantiiga, ning täiendava [5–25] baaspunkti suuruse riskipreemia võla piiratud kaubeldavuse tõttu. Komisjon leiab, et need on põhjendatud eeldused ning et tulenev riskimarginaal, mis jääb vahemikku [20–70] baaspunkti, on tagatise andja krediidivõimelisust arvesse võttes asjakohane. |
| --- | --- |

(161)

Kuna ISB laenude andmisel kohaldati riigigarantiid, on komisjoni meelest asjakohane määrata riskimarginaal kindlaks liidumaade 5aastaste eurovõlakirjade põhjal ([5–25] baaspunkti). Edasi märgib komisjon, et Deutsche Bank lisas oma analüüsis [5–25] baaspunkti suuruse riskipreemia, sest laenusid ei antud otse liidumaale, vaid need olid üksnes tagatud 100 % riigigarantiiga, ning täiendava [5–25] baaspunkti suuruse riskipreemia võla piiratud kaubeldavuse tõttu. Komisjon leiab, et need on põhjendatud eeldused ning et tulenev riskimarginaal, mis jääb vahemikku [20–70] baaspunkti, on tagatise andja krediidivõimelisust arvesse võttes asjakohane.

ISB 2. ja 5. laenu vastavus turutingimustele

| (162) | ISB 2. ja 5. laenu puhul, millel on muutuvad intressimäärad, vastab tegelik intress Euriborile, millele on lisatud riskimarginaal vastavalt [0,35–0,55] % ja [0,25–0,45] % aastas. ISB 2. laenu riskimarginaal jäi Deutsche Banki kindlaks määratud vahemikku, samal ajal kui ISB 5. laenu riskimarginaal oli Deutsche Banki kindlaksmääratud riskipreemiast 4 baaspunkti madalam. Kummagi ISB laenu puhul ei nõutud pangatasu. Seepärast leiab komisjon, et kõnealuse kahe laenu andmisel kohaldatud määraga anti (ehkki väike) eelis (tasutud intressimäär tundub olevat 2. laenu puhul [10–30] baaspunkti ja 5. laenu puhul [5–25] baaspunkti madalam kui võrdlusmäär). |
| --- | --- |

(162)

ISB 2. ja 5. laenu puhul, millel on muutuvad intressimäärad, vastab tegelik intress Euriborile, millele on lisatud riskimarginaal vastavalt [0,35–0,55] % ja [0,25–0,45] % aastas. ISB 2. laenu riskimarginaal jäi Deutsche Banki kindlaks määratud vahemikku, samal ajal kui ISB 5. laenu riskimarginaal oli Deutsche Banki kindlaksmääratud riskipreemiast 4 baaspunkti madalam. Kummagi ISB laenu puhul ei nõutud pangatasu. Seepärast leiab komisjon, et kõnealuse kahe laenu andmisel kohaldatud määraga anti (ehkki väike) eelis (tasutud intressimäär tundub olevat 2. laenu puhul [10–30] baaspunkti ja 5. laenu puhul [5–25] baaspunkti madalam kui võrdlusmäär).

ISB 1., 3. ja 4. laenu vastavus turutingimustele

| (163) | Komisjon märgib, et ISB 1., 3. ja 4. laenul on fikseeritud intressimäär. Kuna kõik kolm laenu on amortiseeruvad laenud, tuleb selleks, et määrata kindlaks kõnealuste laenude asjakohane lõpptähtaeg, arvesse võtta laenude amortiseerumist. |
| --- | --- |

(163)

Komisjon märgib, et ISB 1., 3. ja 4. laenul on fikseeritud intressimäär. Kuna kõik kolm laenu on amortiseeruvad laenud, tuleb selleks, et määrata kindlaks kõnealuste laenude asjakohane lõpptähtaeg, arvesse võtta laenude amortiseerumist.

| (164) | Komisjon arvutas sel eesmärgil välja laenude kaalutud keskmise järelejäänud tähtaja, mis näitab nende aastate keskmist arvu, mil mis tahes summa eurodes on veel tasumata. 1. laenu puhul arvutati kaalutud keskmiseks järelejäänud tähtajaks 3,92 aastat, 3. laenu puhul 1,17 aastat ja 4. laenu puhul 3,29 aastat. |
| --- | --- |

(164)

Komisjon arvutas sel eesmärgil välja laenude kaalutud keskmise järelejäänud tähtaja, mis näitab nende aastate keskmist arvu, mil mis tahes summa eurodes on veel tasumata. 1. laenu puhul arvutati kaalutud keskmiseks järelejäänud tähtajaks 3,92 aastat, 3. laenu puhul 1,17 aastat ja 4. laenu puhul 3,29 aastat.

| (165) | Kuna 1. laenu kaalutud keskmine järelejäänud tähtaeg on 3,92 aastat, kasutas komisjon laenu baasmäära kindlaksmääramiseks indikaatorina nelja-aastast euro-vahetustehingute intressimäära (65). 3. laenu puhul kasutati laenu 1,17 aasta pikkuse kaalutud keskmise järelejäänud tähtaja täpseima lähendina üheaastast euro-vahetustehingute intressimäära (66). 4. laenu puhul kasutati laenu 3,29 aasta pikkuse kaalutud keskmise järelejäänud tähtaja lähendina kolmeaastast vahetustehingute intressimäära (67). Asjakohased vahetustehingute intressimäärad on Bloombergi järgi laenude võtmise päeval kohaldatud määrad (68). Vastavate vahetustehingute väärtused on järgmised: 1. laenu puhul [2–3] %, 3. laenu puhul [1–1,5] % ja 4. laenu puhul [1,5–2,5] % (69). |
| --- | --- |

(165)

Kuna 1. laenu kaalutud keskmine järelejäänud tähtaeg on 3,92 aastat, kasutas komisjon laenu baasmäära kindlaksmääramiseks indikaatorina nelja-aastast euro-vahetustehingute intressimäära (65). 3. laenu puhul kasutati laenu 1,17 aasta pikkuse kaalutud keskmise järelejäänud tähtaja täpseima lähendina üheaastast euro-vahetustehingute intressimäära (66). 4. laenu puhul kasutati laenu 3,29 aasta pikkuse kaalutud keskmise järelejäänud tähtaja lähendina kolmeaastast vahetustehingute intressimäära (67). Asjakohased vahetustehingute intressimäärad on Bloombergi järgi laenude võtmise päeval kohaldatud määrad (68). Vastavate vahetustehingute väärtused on järgmised: 1. laenu puhul [2–3] %, 3. laenu puhul [1–1,5] % ja 4. laenu puhul [1,5–2,5] % (69).

65

66

67

68

69

| (166) | See lähenemisviis annab võrdlusmääraks (100 % riigigarantii korral) 1. laenu puhul [2,5–4,5] %, (70) 3. laenu puhul [1,5–3] % (71) ja 4. laenu puhul [2–3,5] % (72). |
| --- | --- |

(166)

See lähenemisviis annab võrdlusmääraks (100 % riigigarantii korral) 1. laenu puhul [2,5–4,5] %, (70) 3. laenu puhul [1,5–3] % (71) ja 4. laenu puhul [2–3,5] % (72).

70

71

72

| (167) | 1., 3. ja 4. laen anti arvutatud võrdlusmääradest tublisti kõrgemate intressimääradega (1. laen [> 3 %; < 4,5 %], 3. laen [> 3 %; < 4,5 %] ja 4. laen [> 3 %; < 4,5 %]). Komisjon leiab selle olevat tõendi sellest, et laenud vastasid tõepoolest turutingimustele, millega on välistatud eelise olemasolu. |
| --- | --- |

(167)

1., 3. ja 4. laen anti arvutatud võrdlusmääradest tublisti kõrgemate intressimääradega (1. laen [> 3 %; < 4,5 %], 3. laen [> 3 %; < 4,5 %] ja 4. laen [> 3 %; < 4,5 %]). Komisjon leiab selle olevat tõendi sellest, et laenud vastasid tõepoolest turutingimustele, millega on välistatud eelise olemasolu.

6.3.4.   Valikulisus

Valikulisus

| (168) | Kuna ISB 2. ja 5. laen anti soodustingimustel üksnes FFHG-le, tuleb meetmeid käsitada laadilt valikulistena. |
| --- | --- |

(168)

Kuna ISB 2. ja 5. laen anti soodustingimustel üksnes FFHG-le, tuleb meetmeid käsitada laadilt valikulistena.

6.3.5.   Konkurentsi kahjustamine ja mõju kaubandusele

Konkurentsi kahjustamine ja mõju kaubandusele

| (169) | Samadel põhjustel, mida on nimetatud põhjenduses 120 jj, leiab komisjon, et mis tahes FFHG-le antud valikuline majanduslik eelis võib kahjustada konkurentsi ja liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(169)

Samadel põhjustel, mida on nimetatud põhjenduses 120 jj, leiab komisjon, et mis tahes FFHG-le antud valikuline majanduslik eelis võib kahjustada konkurentsi ja liikmesriikidevahelist kaubandust.

6.3.6.   Järeldused

Järeldused

| (170) | Põhjendusi 140–169 arvesse võttes järeldab komisjon, et ISB 1., 3. ja 4. laen anti määraga, mida võib pidada turutingimustele vastavaks, millega on välistatud eelise olemasolu. Seega – kuna ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kumulatiivsed kriteeriumid ei ole täidetud – leiab komisjon, et kõnealused ISB laenud ei kujuta endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(170)

Põhjendusi 140–169 arvesse võttes järeldab komisjon, et ISB 1., 3. ja 4. laen anti määraga, mida võib pidada turutingimustele vastavaks, millega on välistatud eelise olemasolu. Seega – kuna ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kumulatiivsed kriteeriumid ei ole täidetud – leiab komisjon, et kõnealused ISB laenud ei kujuta endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

| (171) | Põhjendusi 140–169 arvesse võttes järeldab komisjon, et ISB 2. ja 5. laen anti intressimääraga, mis jäi allapoole võrdlusmäära. Seega – kuna muud ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 sätestatud kriteeriumid on täidetud – leiab komisjon, et need ISB laenud kujutavad endast riigiabi (ehkki väikest). |
| --- | --- |

(171)

Põhjendusi 140–169 arvesse võttes järeldab komisjon, et ISB 2. ja 5. laen anti intressimääraga, mis jäi allapoole võrdlusmäära. Seega – kuna muud ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 sätestatud kriteeriumid on täidetud – leiab komisjon, et need ISB laenud kujutavad endast riigiabi (ehkki väikest).

6.4.   Abi seaduslikkus

Abi seaduslikkus

| (172) | Vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikele 3 peab liikmesriik teatama kõikidest abi määramise või muutmise plaanidest ning ta ei tohi rakendada kavandatavaid meetmeid enne, kui kõnealuse menetluse tulemusel on vastu võetud lõplik otsus. |
| --- | --- |

(172)

Vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikele 3 peab liikmesriik teatama kõikidest abi määramise või muutmise plaanidest ning ta ei tohi rakendada kavandatavaid meetmeid enne, kui kõnealuse menetluse tulemusel on vastu võetud lõplik otsus.

| (173) | Kuna kontsernkonto kaudu soodustingimustel eraldatud rahalised vahendid, ISB 2. ja 5. laen ning 100 % riigigarantii olid juba antud FFHG käsutusse, leiab komisjon, et Saksamaa ei ole pidanud kinni ELi toimimise lepingu artikli 108 lõike 3 nõuetest (73). |
| --- | --- |

(173)

Kuna kontsernkonto kaudu soodustingimustel eraldatud rahalised vahendid, ISB 2. ja 5. laen ning 100 % riigigarantii olid juba antud FFHG käsutusse, leiab komisjon, et Saksamaa ei ole pidanud kinni ELi toimimise lepingu artikli 108 lõike 3 nõuetest (73).

73

6.5.   Kokkusobivus

Kokkusobivus

6.5.1.   Päästmise ja ümberkorraldamise suuniste kohaldatavus

Päästmise ja ümberkorraldamise suuniste kohaldatavus

| (174) | Lufthansa meelest peaks komisjon kohaldama vaatlusaluse riigiabimeetme hindamisel päästmise ja ümberkorraldamise suuniseid. |
| --- | --- |

(174)

Lufthansa meelest peaks komisjon kohaldama vaatlusaluse riigiabimeetme hindamisel päästmise ja ümberkorraldamise suuniseid.

| (175) | 2014. aasta lennundussuunised sisaldavad konkreetseid ja üksikasjalikke eeskirju lennujaamade riikliku rahastamise, sealhulgas tegevusabi kohta. Nagu on öeldud 2014. aasta lennundussuuniste punktis 117, võib väiksematel lennujaamadel olla raskusi oma tegevuse rahastamisel ilma riigi vahenditeta (rahastamisvajak). |
| --- | --- |

(175)

2014. aasta lennundussuunised sisaldavad konkreetseid ja üksikasjalikke eeskirju lennujaamade riikliku rahastamise, sealhulgas tegevusabi kohta. Nagu on öeldud 2014. aasta lennundussuuniste punktis 117, võib väiksematel lennujaamadel olla raskusi oma tegevuse rahastamisel ilma riigi vahenditeta (rahastamisvajak).

| (176) | Isegi kui seoses lennujaamale abi andmisega tahetaks sellegipoolest kohaldada päästmise ja ümberkorraldamise suuniseid, ei ole need käesoleva juhtumi puhul kohaldatavad, sest FFHG ei olnud raskustes olev ettevõtja. |
| --- | --- |

(176)

Isegi kui seoses lennujaamale abi andmisega tahetaks sellegipoolest kohaldada päästmise ja ümberkorraldamise suuniseid, ei ole need käesoleva juhtumi puhul kohaldatavad, sest FFHG ei olnud raskustes olev ettevõtja.

| (177) | Vastavalt 2014. aasta päästmise ja ümberkorraldamise suunistele (74) lähtub komisjon abimeetmete uurimisel abi andmise ajal kehtinud suunistest. Kuna käesoleva juhtumi puhul anti abi aastatel 2009–2011 (tublisti enne 2014. aasta päästmise ja ümberkorraldamise suuniste avaldamist Euroopa Liidu Teatajas), uurib komisjon seda, kas FFHGd võib pidada raskustes olevaks ettevõtjaks, lähtudes 2004. aasta päästmise ja ümberkorraldamise suunistest (abi andmise ajal kehtinud suunised). |
| --- | --- |

(177)

Vastavalt 2014. aasta päästmise ja ümberkorraldamise suunistele (74) lähtub komisjon abimeetmete uurimisel abi andmise ajal kehtinud suunistest. Kuna käesoleva juhtumi puhul anti abi aastatel 2009–2011 (tublisti enne 2014. aasta päästmise ja ümberkorraldamise suuniste avaldamist Euroopa Liidu Teatajas), uurib komisjon seda, kas FFHGd võib pidada raskustes olevaks ettevõtjaks, lähtudes 2004. aasta päästmise ja ümberkorraldamise suunistest (abi andmise ajal kehtinud suunised).

74

Euroopa Liidu Teatajas

| (178) | 2004. aasta päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punkti 10 kohaselt peetakse ettevõtjat raskustes olevaks, kui on tegemist piiratud vastutusega äriühinguga, kes on kaotanud üle poole oma osa- või aktsiakapitalist ja üle veerandi sellest kapitalist viimase 12 kuu jooksul, või kui ettevõtja vastab siseriikliku õiguse kohaselt kõiki võlakohutusi hõlmava maksejõuetusmenetluse kohaldamise kriteeriumidele. |
| --- | --- |

(178)

2004. aasta päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punkti 10 kohaselt peetakse ettevõtjat raskustes olevaks, kui on tegemist piiratud vastutusega äriühinguga, kes on kaotanud üle poole oma osa- või aktsiakapitalist ja üle veerandi sellest kapitalist viimase 12 kuu jooksul, või kui ettevõtja vastab siseriikliku õiguse kohaselt kõiki võlakohutusi hõlmava maksejõuetusmenetluse kohaldamise kriteeriumidele.

| (179) | Käesoleva juhtumi puhul ei olnud abi andmise ajal täidetud kumbki nendest kahest tingimusest. FFHG kui piiratud vastutusega äriühingu osa- ja aktsiakapital oli ajavahemikus 2007–2010 stabiilselt 50 miljonit eurot. 2011. aastal ja 2012. aastal vähenes see veidi, vastavalt 44 miljonile ja 38 miljonile eurole. Ka ei vasta FFHG siseriikliku õiguse alusel kõiki võlakohustusi hõlmava maksejõuetusmenetluse kohaldamise kriteeriumidele. |
| --- | --- |

(179)

Käesoleva juhtumi puhul ei olnud abi andmise ajal täidetud kumbki nendest kahest tingimusest. FFHG kui piiratud vastutusega äriühingu osa- ja aktsiakapital oli ajavahemikus 2007–2010 stabiilselt 50 miljonit eurot. 2011. aastal ja 2012. aastal vähenes see veidi, vastavalt 44 miljonile ja 38 miljonile eurole. Ka ei vasta FFHG siseriikliku õiguse alusel kõiki võlakohustusi hõlmava maksejõuetusmenetluse kohaldamise kriteeriumidele.

| (180) | Tabelis 4 kokku võetud finantstulemused ei viita sellele, et FFHGd tuleks pidada raskustes olevaks ettevõtjaks. Sellega seoses olgu öeldud, et 2004. aasta päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punkti 11 kohaselt võib ettevõtjat lugeda raskustes olevaks isegi siis, kui punkti 10 tingimused ei ole täidetud, eriti juhul, kui eksisteerivad tavapärased raskustes oleva ettevõtja tunnused, nagu suurenev kahjum, vähenev käive, kahanev rahakäive, kasvav võlg, suurenevad intressinõuded jne. Käesoleva juhtumi puhul näitasid FFHG finantstulemused hoolimata finants- ja majanduskriisist tingitud reisijate arvu vähenemisest, et ettevõtja oli teel kasumlikkuse poole. |
| --- | --- |

(180)

Tabelis 4 kokku võetud finantstulemused ei viita sellele, et FFHGd tuleks pidada raskustes olevaks ettevõtjaks. Sellega seoses olgu öeldud, et 2004. aasta päästmise ja ümberkorraldamise suuniste punkti 11 kohaselt võib ettevõtjat lugeda raskustes olevaks isegi siis, kui punkti 10 tingimused ei ole täidetud, eriti juhul, kui eksisteerivad tavapärased raskustes oleva ettevõtja tunnused, nagu suurenev kahjum, vähenev käive, kahanev rahakäive, kasvav võlg, suurenevad intressinõuded jne. Käesoleva juhtumi puhul näitasid FFHG finantstulemused hoolimata finants- ja majanduskriisist tingitud reisijate arvu vähenemisest, et ettevõtja oli teel kasumlikkuse poole.

| (181) | Põhjenduses 175 jj esitatud kaalutlusi arvesse võttes leiab komisjon, et FFHGd ei saa lugeda abi andmise ajal raskustes olnud ettevõtjaks ning seetõttu ei ole 2004. aasta päästmise ja ümberkorraldamise suunised kohaldatavad. |
| --- | --- |

(181)

Põhjenduses 175 jj esitatud kaalutlusi arvesse võttes leiab komisjon, et FFHGd ei saa lugeda abi andmise ajal raskustes olnud ettevõtjaks ning seetõttu ei ole 2004. aasta päästmise ja ümberkorraldamise suunised kohaldatavad.

6.5.2.   2014. ja 2005. aasta lennundussuuniste kohaldatavus

2014. ja 2005. aasta lennundussuuniste kohaldatavus

| (182) | ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikega 3 nähakse ette mitu erandit lepingu artikli 107 lõikes 1 sätestatud üldeeskirjast, et riigiabi ei ole siseturuga kokkusobiv. Kõnealust abi saab hinnata ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c alusel, kus on öeldud, et: siseturuga kokkusobivaks võib pidada „abi teatud majandustegevuse või teatud majanduspiirkondade arengu soodustamiseks, kui niisugune abi ei mõjuta ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega“. |
| --- | --- |

(182)

ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikega 3 nähakse ette mitu erandit lepingu artikli 107 lõikes 1 sätestatud üldeeskirjast, et riigiabi ei ole siseturuga kokkusobiv. Kõnealust abi saab hinnata ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c alusel, kus on öeldud, et: siseturuga kokkusobivaks võib pidada „abi teatud majandustegevuse või teatud majanduspiirkondade arengu soodustamiseks, kui niisugune abi ei mõjuta ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega“.

abi teatud majandustegevuse või teatud majanduspiirkondade arengu soodustamiseks, kui niisugune abi ei mõjuta ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega

| (183) | Sellega seoses moodustavad 2014. aasta lennundussuunised raamistiku, mille alusel saab hinnata, kas lennujaamadele antud abi võib kuulutada ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c kohaselt siseturuga kokkusobivaks. |
| --- | --- |

(183)

Sellega seoses moodustavad 2014. aasta lennundussuunised raamistiku, mille alusel saab hinnata, kas lennujaamadele antud abi võib kuulutada ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c kohaselt siseturuga kokkusobivaks.

| (184) | Kooskõlas 2014. aasta lennundussuunistega leiab komisjon, et komisjoni teatis ebaseadusliku riigiabi hindamise suhtes kohaldatavate eeskirjade kindlaksmääramise kohta (75) kehtib ka lennujaamadele osutatava ebaseadusliku investeerimisabi puhul. Seega, kui ebaseaduslikku investeerimisabi anti enne 4. aprilli 2014, kohaldab komisjon ebaseadusliku investeerimisabi andmise ajal kehtinud kokkusobivuseeskirju. Sellest lähtuvalt kohaldab komisjon lennujaamadele enne 4. aprilli 2014 antud ebaseadusliku investeerimisabi korral 2005. aasta lennundussuunistes sätestatud põhimõtteid (76). |
| --- | --- |

(184)

Kooskõlas 2014. aasta lennundussuunistega leiab komisjon, et komisjoni teatis ebaseadusliku riigiabi hindamise suhtes kohaldatavate eeskirjade kindlaksmääramise kohta (75) kehtib ka lennujaamadele osutatava ebaseadusliku investeerimisabi puhul. Seega, kui ebaseaduslikku investeerimisabi anti enne 4. aprilli 2014, kohaldab komisjon ebaseadusliku investeerimisabi andmise ajal kehtinud kokkusobivuseeskirju. Sellest lähtuvalt kohaldab komisjon lennujaamadele enne 4. aprilli 2014 antud ebaseadusliku investeerimisabi korral 2005. aasta lennundussuunistes sätestatud põhimõtteid (76).

75

76

| (185) | Samas on komisjon sätestanud 2014. aasta lennundussuunises, et ebaseadusliku riigiabi hindamise suhtes kohaldatavate eeskirjade kindlaksmääramist käsitlevat komisjoni teatist ei tohiks kohaldada enne 4. aprilli 2014 lennujaamadele antud ebaseaduslikku tegevusabi käsitlevate menetluses olevate juhtumite suhtes. Selle asemel kohaldab komisjon kõigi lennujaamadele antud tegevusabi juhtumite (menetletavate teadete ja ebaseadusliku teatamata abi) suhtes – isegi juhul, kui abi anti enne 4. aprilli 2014 ja üleminekuperioodi algust – 2014. aasta lennundussuuniste põhimõtteid (77). |
| --- | --- |

(185)

Samas on komisjon sätestanud 2014. aasta lennundussuunises, et ebaseadusliku riigiabi hindamise suhtes kohaldatavate eeskirjade kindlaksmääramist käsitlevat komisjoni teatist ei tohiks kohaldada enne 4. aprilli 2014 lennujaamadele antud ebaseaduslikku tegevusabi käsitlevate menetluses olevate juhtumite suhtes. Selle asemel kohaldab komisjon kõigi lennujaamadele antud tegevusabi juhtumite (menetletavate teadete ja ebaseadusliku teatamata abi) suhtes – isegi juhul, kui abi anti enne 4. aprilli 2014 ja üleminekuperioodi algust – 2014. aasta lennundussuuniste põhimõtteid (77).

ebaseadusliku riigiabi hindamise suhtes kohaldatavate eeskirjade kindlaksmääramist käsitlevat komisjoni teatist

77

| (186) | Komisjon on põhjenduses 173 juba jõudnud järeldusele, et hinnatavad meetmed kujutavad endast enne 4. aprilli 2014 antud ebaseaduslikku riigiabi. |
| --- | --- |

(186)

Komisjon on põhjenduses 173 juba jõudnud järeldusele, et hinnatavad meetmed kujutavad endast enne 4. aprilli 2014 antud ebaseaduslikku riigiabi.

6.5.3.   Investeerimisabi ja tegevusabi vahe

Investeerimisabi ja tegevusabi vahe

| (187) | Võttes arvesse põhjendustes 184 ja 185 nimetatud 2014. aasta lennundussuuniste sätteid, peab komisjon kindlaks tegema, kas kõnealused meetmed kujutavad endast ebaseaduslikku investeerimis- või tegevusabi. |
| --- | --- |

(187)

Võttes arvesse põhjendustes 184 ja 185 nimetatud 2014. aasta lennundussuuniste sätteid, peab komisjon kindlaks tegema, kas kõnealused meetmed kujutavad endast ebaseaduslikku investeerimis- või tegevusabi.

| (188) | 2014. aasta lennundussuuniste punkti 25 alapunktis r on investeerimisabi määratletud kui „abi põhivara rahastamiseks, eelkõige „kapitalikulude rahastamisvajaku“ katmiseksfg“. Lisaks võidakse selle punkti kohaselt anda investeerimisabi nii ettemaksetena (et katta investeerimiskulud ette) kui ka perioodiliste osamaksetena (et katta iga-aastastes amortisatsioonikuludes ja rahastamiskuludes väljenduvad kapitalikulud). |
| --- | --- |

(188)

2014. aasta lennundussuuniste punkti 25 alapunktis r on investeerimisabi määratletud kui „abi põhivara rahastamiseks, eelkõige „kapitalikulude rahastamisvajaku“ katmiseksfg“. Lisaks võidakse selle punkti kohaselt anda investeerimisabi nii ettemaksetena (et katta investeerimiskulud ette) kui ka perioodiliste osamaksetena (et katta iga-aastastes amortisatsioonikuludes ja rahastamiskuludes väljenduvad kapitalikulud).

| (189) | Tegevusabi seevastu on mõeldud selleks, et katta täielikult või osaliselt lennujaama tegevuskulud, mis on määratletud kui „kulud, mis on seotud lennujaamateenuste osutamisega, sh sellised kulukategooriad nagu personalikulud, sisseostetud teenused, sideteenused, jäätme-, energia-, hooldus-, rendi- ja halduskulud, kuid nende hulka ei kuulu kapitalikulud, lennujaama poolt lennuettevõtjatele antav turundustoetus või muud stimuleerivad maksed ning avalike ülesannetega seonduvad kulud“ (78). |
| --- | --- |

(189)

Tegevusabi seevastu on mõeldud selleks, et katta täielikult või osaliselt lennujaama tegevuskulud, mis on määratletud kui „kulud, mis on seotud lennujaamateenuste osutamisega, sh sellised kulukategooriad nagu personalikulud, sisseostetud teenused, sideteenused, jäätme-, energia-, hooldus-, rendi- ja halduskulud, kuid nende hulka ei kuulu kapitalikulud, lennujaama poolt lennuettevõtjatele antav turundustoetus või muud stimuleerivad maksed ning avalike ülesannetega seonduvad kulud“ (78).

kulud, mis on seotud lennujaamateenuste osutamisega, sh sellised kulukategooriad nagu personalikulud, sisseostetud teenused, sideteenused, jäätme-, energia-, hooldus-, rendi- ja halduskulud, kuid nende hulka ei kuulu kapitalikulud, lennujaama poolt lennuettevõtjatele antav turundustoetus või muud stimuleerivad maksed ning avalike ülesannetega seonduvad kulud

78

| (190) | Neid määratlusi arvesse võttes leiab komisjon, et soodustingimustel antud ISB laenude 100 % riigigarantii ning ISB 2. ja 5. laen kujutavad endast FFHG-le antud investeerimisabi. Need vahendid olid kõik seotud selliste laenude refinantseerimisega, millega omakorda rahastati konkreetset taristuinvesteeringute projekti (vt tabel 9). Peale selle on ISB laenusummad sama suured või väiksemad kui vastavad tehtud investeeringud.

  Tabel 9


  ISB laenusummade ja laenude eesmärgi võrdlev ülevaade
   (79)








  ISB laen nr | Laenusumma miljonites eurodes | Laenu eesmärk |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 18,4 | [...] taristuinvesteeringud summas [...] |
| 2 | 20,0 | [...] taristuinvesteeringud summas [...] |
| 3 | 2,5 | [...] taristuinvesteeringud summas [...] |
| 4 | 25,9 | [...] taristuinvesteeringud summas [...] |
| 5 | 6,8 | [...] taristuinvesteeringud summas [...] |

(190)

Neid määratlusi arvesse võttes leiab komisjon, et soodustingimustel antud ISB laenude 100 % riigigarantii ning ISB 2. ja 5. laen kujutavad endast FFHG-le antud investeerimisabi. Need vahendid olid kõik seotud selliste laenude refinantseerimisega, millega omakorda rahastati konkreetset taristuinvesteeringute projekti (vt tabel 9). Peale selle on ISB laenusummad sama suured või väiksemad kui vastavad tehtud investeeringud.

Tabel 9

Tabel 9

ISB laenusummade ja laenude eesmärgi võrdlev ülevaade
   (79)

ISB laenusummade ja laenude eesmärgi võrdlev ülevaade

79

ISB laen nr

Laenusumma miljonites eurodes

Laenu eesmärk

1

18,4

[...] taristuinvesteeringud summas [...]

2

20,0

[...] taristuinvesteeringud summas [...]

3

2,5

[...] taristuinvesteeringud summas [...]

4

25,9

[...] taristuinvesteeringud summas [...]

5

6,8

[...] taristuinvesteeringud summas [...]

| (191) | Seepärast on komisjon seisukohal, et ISB laenude jaoks antud 100 % riigigarantii ning ISB 2. ja 5. laen kujutavad endast enne 4. aprilli 2014 antud ebaseaduslikku investeerimisabi, mille kokkusobivust siseturuga tuleb hinnata 2005. aasta lennundussuuniste alusel. |
| --- | --- |

(191)

Seepärast on komisjon seisukohal, et ISB laenude jaoks antud 100 % riigigarantii ning ISB 2. ja 5. laen kujutavad endast enne 4. aprilli 2014 antud ebaseaduslikku investeerimisabi, mille kokkusobivust siseturuga tuleb hinnata 2005. aasta lennundussuuniste alusel.

| (192) | Seoses kontsernkonto kaudu soodustingimustel eraldatud vahenditega leiab Saksamaa, et ka neid kasutati aastatel 2009–2012 taristuinvesteeringute rahastamiseks. |
| --- | --- |

(192)

Seoses kontsernkonto kaudu soodustingimustel eraldatud vahenditega leiab Saksamaa, et ka neid kasutati aastatel 2009–2012 taristuinvesteeringute rahastamiseks.

| (193) | 2009.–2012. aastal tehti Frankfurt Hahni lennujaamas investeeringuid 46 miljoni euro ulatuses (vt tabel 3). Nende investeeringute summa on enam-vähem võrdne samal ajavahemikul kontsernkonto kaudu saadud vahendite summaga. Lisaks olid tegevuse tulemused (80) (sh erakorraline tulu, st muu tulu kui lennujaama lennundusega seotud ja lennundusega mitteseotud tulu ning maa või kinnisvara müügist saadav tulu) ajavahemikul 2009–2012 positiivsed (vt tabel 4). See viitab sellele, et lennujaam oli võimeline katma oma igapäevased tegevuskulud ning et kontsernkonto kaudu eraldatud vahendeid kasutati lennujaama taristusse tehtavate investeeringute rahastamiseks. Seega kujutavad kontsernkonto kaudu eraldatud vahendid endast enne 4. aprilli 2014 antud ebaseaduslikku investeerimisabi, mille kokkusobivust siseturuga tuleb hinnata 2005. aasta lennundussuuniste alusel. Sellega seoses peavad paika ka punktis 6.5.3 kirjeldatud kaalutlused. Eelkõige – kuna eraldatud vahendite summa on väiksem kui investeeringud kokku – võib abi pidada proportsionaalseks ja vajalikuks. |
| --- | --- |

(193)

2009.–2012. aastal tehti Frankfurt Hahni lennujaamas investeeringuid 46 miljoni euro ulatuses (vt tabel 3). Nende investeeringute summa on enam-vähem võrdne samal ajavahemikul kontsernkonto kaudu saadud vahendite summaga. Lisaks olid tegevuse tulemused (80) (sh erakorraline tulu, st muu tulu kui lennujaama lennundusega seotud ja lennundusega mitteseotud tulu ning maa või kinnisvara müügist saadav tulu) ajavahemikul 2009–2012 positiivsed (vt tabel 4). See viitab sellele, et lennujaam oli võimeline katma oma igapäevased tegevuskulud ning et kontsernkonto kaudu eraldatud vahendeid kasutati lennujaama taristusse tehtavate investeeringute rahastamiseks. Seega kujutavad kontsernkonto kaudu eraldatud vahendid endast enne 4. aprilli 2014 antud ebaseaduslikku investeerimisabi, mille kokkusobivust siseturuga tuleb hinnata 2005. aasta lennundussuuniste alusel. Sellega seoses peavad paika ka punktis 6.5.3 kirjeldatud kaalutlused. Eelkõige – kuna eraldatud vahendite summa on väiksem kui investeeringud kokku – võib abi pidada proportsionaalseks ja vajalikuks.

80

| (194) | Tuleks siiski märkida, et kontsernkonto kaudu antud vahendid ei olnud mõeldud kasutamiseks konkreetsel otstarbel. Lisaks olid tegevuse tulemused (v.a erakorraline tulu, st muu tulu kui lennujaama lennundusega seotud ja lennundusega mitteseotud tulu ning maa või kinnisvara müügist saadav tulu) vaatlusalusel ajavahemikul negatiivsed (vt tabel 4). See võib viidata sellele, et lennujaama tavategevuse tulud ei olnud lennujaama tegevuskulude katmiseks piisavad. Peale selle ei ole Saksamaa näidanud, millise mehhanismiga kanti hoolt selle eest, et kontsernkonto kaudu eraldatud vahendeid ei kasutataks lennujaama igapäevase tegevuse rahastamiseks. |
| --- | --- |

(194)

Tuleks siiski märkida, et kontsernkonto kaudu antud vahendid ei olnud mõeldud kasutamiseks konkreetsel otstarbel. Lisaks olid tegevuse tulemused (v.a erakorraline tulu, st muu tulu kui lennujaama lennundusega seotud ja lennundusega mitteseotud tulu ning maa või kinnisvara müügist saadav tulu) vaatlusalusel ajavahemikul negatiivsed (vt tabel 4). See võib viidata sellele, et lennujaama tavategevuse tulud ei olnud lennujaama tegevuskulude katmiseks piisavad. Peale selle ei ole Saksamaa näidanud, millise mehhanismiga kanti hoolt selle eest, et kontsernkonto kaudu eraldatud vahendeid ei kasutataks lennujaama igapäevase tegevuse rahastamiseks.

| (195) | Neid asjaolusid arvesse võttes ei saa välistada, et kontsernkonto vahendeid kasutati selleks, et hoida ära FFHG likviidsusprobleemid, mis oleksid võinud sundida lennujaama käitajat vähendama investeeringuid või oleksid muutnud ta raskusteks olevaks ettevõtjaks. Seega võib kontsernkonto kaudu eraldatud vahendeid pidada enne 4. aprilli 2014 antud ebaseaduslikuks tegevusabiks, mille kokkusobivust siseturuga tuleb hinnata 2014. aasta lennundussuuniste alusel. See hindamine leiab aset punktis 6.5.4. |
| --- | --- |

(195)

Neid asjaolusid arvesse võttes ei saa välistada, et kontsernkonto vahendeid kasutati selleks, et hoida ära FFHG likviidsusprobleemid, mis oleksid võinud sundida lennujaama käitajat vähendama investeeringuid või oleksid muutnud ta raskusteks olevaks ettevõtjaks. Seega võib kontsernkonto kaudu eraldatud vahendeid pidada enne 4. aprilli 2014 antud ebaseaduslikuks tegevusabiks, mille kokkusobivust siseturuga tuleb hinnata 2014. aasta lennundussuuniste alusel. See hindamine leiab aset punktis 6.5.4.

6.5.4.   Tegevusabi kokkusobivus siseturuga vastavalt 2005. aasta lennundussuunistele

Tegevusabi kokkusobivus siseturuga vastavalt 2005. aasta lennundussuunistele

| (196) | 2005. aasta lennundussuuniste punkti 61 kohaselt peab komisjon uurima, kas on täidetud järgmised kumulatiivsed tingimused:






  a) | taristu ehitamine ja käitamine vastavad ühist huvi pakkuvale selgelt määratletud eesmärgile (piirkondlik areng, juurdepääs jne); |
| --- | --- | --- |

(196)

2005. aasta lennundussuuniste punkti 61 kohaselt peab komisjon uurima, kas on täidetud järgmised kumulatiivsed tingimused:

a)

taristu ehitamine ja käitamine vastavad ühist huvi pakkuvale selgelt määratletud eesmärgile (piirkondlik areng, juurdepääs jne);

| b) | taristu on vajalik ja proportsionaalne kindlaksmääratud eesmärgiga; |
| --- | --- |

b)

taristu on vajalik ja proportsionaalne kindlaksmääratud eesmärgiga;

| c) | taristu pakub piisavaid kasutamise väljavaateid keskmiseks tähtajaks, eelkõige võrreldes olemasoleva taristuga; |
| --- | --- |

c)

taristu pakub piisavaid kasutamise väljavaateid keskmiseks tähtajaks, eelkõige võrreldes olemasoleva taristuga;

| d) | juurdepääs taristule on avatud kõigile võimalikele kasutajatele võrdselt ja mittediskrimineerivalt ning |
| --- | --- |

d)

juurdepääs taristule on avatud kõigile võimalikele kasutajatele võrdselt ja mittediskrimineerivalt ning

| e) | kaubavahetuse arengut ei mõjutata määral, mis oleks vastuolus liidu huvidega. |
| --- | --- |

e)

kaubavahetuse arengut ei mõjutata määral, mis oleks vastuolus liidu huvidega.

| (197) | Peale selle peab lennujaamadele antav riigiabi – nagu mis tahes muu riigiabi meede – olema siseturuga kokkusobivuse tagamiseks ergutava mõjuga ning vajalik ja proportsionaalne taotletava õiguspärase eesmärgiga. |
| --- | --- |

(197)

Peale selle peab lennujaamadele antav riigiabi – nagu mis tahes muu riigiabi meede – olema siseturuga kokkusobivuse tagamiseks ergutava mõjuga ning vajalik ja proportsionaalne taotletava õiguspärase eesmärgiga.

| (198) | Saksamaa väitis, et FFHG-le antud investeerimisabi vastab kõikidele 2005. aasta lennundussuuniste kokkusobivuskriteeriumidele. |
| --- | --- |

(198)

Saksamaa väitis, et FFHG-le antud investeerimisabi vastab kõikidele 2005. aasta lennundussuuniste kokkusobivuskriteeriumidele.

a)   Abi aitab kaasa ühist huvi pakkuva selgelt määratletud eesmärgi saavutamisele

| (199) | FFHG-le antud laenu eesmärk oli rahastada endise Ameerika Ühendriikide sõjaväebaasi edasist ümberehitamist tsiviillennujaamaks ja arendada märkimisväärselt lennujaama taristut. Need meetmed aitasid oluliselt kaasa arengule, ühendusvõimaluste suurenemisele ja uute töökohtade loomisele Hunsrücki piirkonnas, mille majandus oli saanud Ameerika Ühendriikide sõjaväebaasi sulgemisega hoobi, samuti Frankfurt Maini lennujaama ülekoormatuse vähendamisele. |
| --- | --- |

(199)

FFHG-le antud laenu eesmärk oli rahastada endise Ameerika Ühendriikide sõjaväebaasi edasist ümberehitamist tsiviillennujaamaks ja arendada märkimisväärselt lennujaama taristut. Need meetmed aitasid oluliselt kaasa arengule, ühendusvõimaluste suurenemisele ja uute töökohtade loomisele Hunsrücki piirkonnas, mille majandus oli saanud Ameerika Ühendriikide sõjaväebaasi sulgemisega hoobi, samuti Frankfurt Maini lennujaama ülekoormatuse vähendamisele.

| (200) | Hunsrücki piirkond, nagu märkis Saksamaa, on ümbritsetud mitmest piirkonnast (nagu Birkenfeldi maakond), mida peetakse piirkondliku majandusstruktuuri parandamisele keskenduva ühisalgatuse (Gemeinschaftsaufgabe Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur) raames abi vajavateks piirkondadeks. Tõepoolest, Birkenfeldi maakonda peeti vaatlusalusel ajavahemikul vähemalt osaliselt piirkonnaks, mille sisemajanduse koguprodukt (SKP) jäi alla liidu keskmist (81). |
| --- | --- |

(200)

Hunsrücki piirkond, nagu märkis Saksamaa, on ümbritsetud mitmest piirkonnast (nagu Birkenfeldi maakond), mida peetakse piirkondliku majandusstruktuuri parandamisele keskenduva ühisalgatuse (Gemeinschaftsaufgabe Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur) raames abi vajavateks piirkondadeks. Tõepoolest, Birkenfeldi maakonda peeti vaatlusalusel ajavahemikul vähemalt osaliselt piirkonnaks, mille sisemajanduse koguprodukt (SKP) jäi alla liidu keskmist (81).

Gemeinschaftsaufgabe Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur

81

| (201) | Saksamaa leiab, et Frankfurt Hahni lennujaama arendamine aitas märkimisväärselt kaasa ka uute töökohtade loomisele Hunsrücki piirkonnas. Nagu Saksamaa näitas, tekkis tänu Frankfurt Hahni lennujaamale – võttes arvesse kõiki lennujaama tegevuse osi – 2012. aastal Hunsrücki piirkonnas 3 063 töökohta, millest 74 % olid täistööajaga ametikohad, kusjuures 90 % nendest töötajatest ka elab kõnealuses piirkonnas. |
| --- | --- |

(201)

Saksamaa leiab, et Frankfurt Hahni lennujaama arendamine aitas märkimisväärselt kaasa ka uute töökohtade loomisele Hunsrücki piirkonnas. Nagu Saksamaa näitas, tekkis tänu Frankfurt Hahni lennujaamale – võttes arvesse kõiki lennujaama tegevuse osi – 2012. aastal Hunsrücki piirkonnas 3 063 töökohta, millest 74 % olid täistööajaga ametikohad, kusjuures 90 % nendest töötajatest ka elab kõnealuses piirkonnas.

| (202) | Peale selle on Frankfurt Hahni lennujaama arendamisel olnud üha suurema arvu majanduse ja turismiga seotud tegevusalade kaudu ka positiivne kaudne ja edasiviiv mõju töökohtade loomisele piirkonnas ja piirkonna arengule üldiselt. Saksmaa esitatud teabe kohaselt annab Frankfurt Hahni lennujaam märkimisväärse panuse sissetuleva turismi (ligikaudu 33 % reisijatest ehk 2005. aastal umbes 1 miljon reisijat) ja väljamineva turismi (ligikaudu 67 % reisijatest) arengusse Rheinland-Pfalzi liidumaal. Nagu Saksamaa märkis, jääb 88 % saabuvatest reisijatest piirkonda vähemalt üheks ööks, mis tähendas 2005. aastal ligikaudu 5,7 miljonit piirkonnas viibitud ööd. Kuna 88 % Frankfurt Hahni kaudu saabuvatest turistidest jääb piirkonda vähemalt üheks ööks ja neist enam kui 80 % jääb isegi kaheks kuni kümneks päevaks, tekitavad nad aastas kokku ligikaudu 133,7 miljonit euro väärtuses käivet. Lisaks tekkis tänu sissetulevale turismile Rheinland-Pfalzi liidumaal ligikaudu 11 000 töökohta. |
| --- | --- |

(202)

Peale selle on Frankfurt Hahni lennujaama arendamisel olnud üha suurema arvu majanduse ja turismiga seotud tegevusalade kaudu ka positiivne kaudne ja edasiviiv mõju töökohtade loomisele piirkonnas ja piirkonna arengule üldiselt. Saksmaa esitatud teabe kohaselt annab Frankfurt Hahni lennujaam märkimisväärse panuse sissetuleva turismi (ligikaudu 33 % reisijatest ehk 2005. aastal umbes 1 miljon reisijat) ja väljamineva turismi (ligikaudu 67 % reisijatest) arengusse Rheinland-Pfalzi liidumaal. Nagu Saksamaa märkis, jääb 88 % saabuvatest reisijatest piirkonda vähemalt üheks ööks, mis tähendas 2005. aastal ligikaudu 5,7 miljonit piirkonnas viibitud ööd. Kuna 88 % Frankfurt Hahni kaudu saabuvatest turistidest jääb piirkonda vähemalt üheks ööks ja neist enam kui 80 % jääb isegi kaheks kuni kümneks päevaks, tekitavad nad aastas kokku ligikaudu 133,7 miljonit euro väärtuses käivet. Lisaks tekkis tänu sissetulevale turismile Rheinland-Pfalzi liidumaal ligikaudu 11 000 töökohta.

| (203) | Vaatlusalused abi saanud investeeringud aitasid ka parandada juurdepääsu piirkonnale. Kahjumlike lennujaamade tegevuse dubleerimine (või täiendava kasutamata läbilaskevõime loomine) ei aita sellegipoolest kaasa ühist huvi pakkuva eesmärgi saavutamisele. Käesoleva juhtumi puhul on komisjon seisukohal, et investeerimisabi ei too kaasa dubleerimist, mis vähendaks keskmise tähtaja jooksul naaberlennujaamade olemasoleva taristu kasutamise väljavaateid. Õigupoolest ei ole Frankfurt Hahni lennujaamast 100 kilomeetri või 60-minutilise autosõidu raadiuses ühtki lennujaama. Lähimad lennujaamad Frankfurt Hahnile on Frankfurt Maini lennujaam, mis asub 115 kilomeetri või 1 tunni ja 15 minutilise autosõidu kaugusel, ja Luxembourgi lennujaam, mis asub 1 tunni ja 30 minutilise autosõidu (111 km) kaugusel. |
| --- | --- |

(203)

Vaatlusalused abi saanud investeeringud aitasid ka parandada juurdepääsu piirkonnale. Kahjumlike lennujaamade tegevuse dubleerimine (või täiendava kasutamata läbilaskevõime loomine) ei aita sellegipoolest kaasa ühist huvi pakkuva eesmärgi saavutamisele. Käesoleva juhtumi puhul on komisjon seisukohal, et investeerimisabi ei too kaasa dubleerimist, mis vähendaks keskmise tähtaja jooksul naaberlennujaamade olemasoleva taristu kasutamise väljavaateid. Õigupoolest ei ole Frankfurt Hahni lennujaamast 100 kilomeetri või 60-minutilise autosõidu raadiuses ühtki lennujaama. Lähimad lennujaamad Frankfurt Hahnile on Frankfurt Maini lennujaam, mis asub 115 kilomeetri või 1 tunni ja 15 minutilise autosõidu kaugusel, ja Luxembourgi lennujaam, mis asub 1 tunni ja 30 minutilise autosõidu (111 km) kaugusel.

| (204) | Frankfurt Maini lennujaam on rahvusvaheline sõlmlennujaam, kust tehakse lende kõikvõimalikesse sihtkohtadesse, ja seda kasutavad peamiselt võrgustikku kuuluvad lennuettevõtjad, kes käitavad ühendusliine, samal ajal kui Frankfurt Hahni lennujaamas teenindatakse odavlennuettevõtjate otselende. Liiklus Frankfurt Maini lennujaamas on alates 2000. aastast pidevalt suurenenud, olles kasvanud 2000. aasta 49,4 miljonilt reisijalt 2012. aastaks ligikaudu 58 miljoni reisijani. Samas on takistanud sel ajavahemikul kasvu lennujaama ülekoormatus ja läbilaskevõime piiratus. Nagu märkis Saksamaa, ületati Frankfurt Maini lennujaama läbilaskevõimet pidevalt. Seepärast oli Saksamaa sõnul Frankfurt Hahni lennujaamal eeskätt tänu oma ööpäevaringsele tegevusloale tähtis roll pakkuda täiendavat läbilaskevõimet, et vähendada Frankfurt Maini lennujaama ülekoormatust. Tegelikult oli Fraport kuni 2009. aastani ühtaegu FFHG enamusaktsionär, Frankfurt Hahni lennujaama (2013. aastal 2,7 miljonit reisijat; kõrgajal, 2007. aastal, ligikaudu 4 miljonit reisijat) käitaja ja Frankfurt Maini lennujaama (58 miljonit reisijat ja 2,1 miljonit tonni veoseid) käitaja ning järgis selles olukorras mitmekesistamisstrateegiat. |
| --- | --- |

(204)

Frankfurt Maini lennujaam on rahvusvaheline sõlmlennujaam, kust tehakse lende kõikvõimalikesse sihtkohtadesse, ja seda kasutavad peamiselt võrgustikku kuuluvad lennuettevõtjad, kes käitavad ühendusliine, samal ajal kui Frankfurt Hahni lennujaamas teenindatakse odavlennuettevõtjate otselende. Liiklus Frankfurt Maini lennujaamas on alates 2000. aastast pidevalt suurenenud, olles kasvanud 2000. aasta 49,4 miljonilt reisijalt 2012. aastaks ligikaudu 58 miljoni reisijani. Samas on takistanud sel ajavahemikul kasvu lennujaama ülekoormatus ja läbilaskevõime piiratus. Nagu märkis Saksamaa, ületati Frankfurt Maini lennujaama läbilaskevõimet pidevalt. Seepärast oli Saksamaa sõnul Frankfurt Hahni lennujaamal eeskätt tänu oma ööpäevaringsele tegevusloale tähtis roll pakkuda täiendavat läbilaskevõimet, et vähendada Frankfurt Maini lennujaama ülekoormatust. Tegelikult oli Fraport kuni 2009. aastani ühtaegu FFHG enamusaktsionär, Frankfurt Hahni lennujaama (2013. aastal 2,7 miljonit reisijat; kõrgajal, 2007. aastal, ligikaudu 4 miljonit reisijat) käitaja ja Frankfurt Maini lennujaama (58 miljonit reisijat ja 2,1 miljonit tonni veoseid) käitaja ning järgis selles olukorras mitmekesistamisstrateegiat.

| (205) | Luxembourgi lennujaamas, mis on lähim lennujaam Frankfurt Hahnile, jäädes siiski ligikaudu 111 kilomeetri või 1 tunni ja 30 minutilise autosõidu kaugusele, oli 2008. aastal 1,7 miljonit reisijat ja 2013. aastal kasvas reisijate arv kiiresti 2,2 miljonini. Ehkki reisijatevedu on Luxembourgi lennujaamas Frankfurt Hahni omast pisut väiksem, on seal käideldavate veoste maht märksa suurem (2013. aastal 674 000 tonni). Sellest lennujaamast tehakse mitmeid regulaarlende Euroopa pealinnadesse ja tellimuslende puhkusesihtkohtadesse. Sihtkohtade valik vastab suures osas Luxembourgis asuvate finantsasutuste ja rahvusvaheliste organisatsioonide töötajate vajadustele. |
| --- | --- |

(205)

Luxembourgi lennujaamas, mis on lähim lennujaam Frankfurt Hahnile, jäädes siiski ligikaudu 111 kilomeetri või 1 tunni ja 30 minutilise autosõidu kaugusele, oli 2008. aastal 1,7 miljonit reisijat ja 2013. aastal kasvas reisijate arv kiiresti 2,2 miljonini. Ehkki reisijatevedu on Luxembourgi lennujaamas Frankfurt Hahni omast pisut väiksem, on seal käideldavate veoste maht märksa suurem (2013. aastal 674 000 tonni). Sellest lennujaamast tehakse mitmeid regulaarlende Euroopa pealinnadesse ja tellimuslende puhkusesihtkohtadesse. Sihtkohtade valik vastab suures osas Luxembourgis asuvate finantsasutuste ja rahvusvaheliste organisatsioonide töötajate vajadustele.

| (206) | Saarbrückeni lennujaam asub Frankfurt Hahni lennujaamast ligikaudu 128 kilomeetri kaugusel, mis tähendab üle 2 tunni kestvat autosõitu. Pealegi kasutavad Frankfurt Hahni lennujaama peamiselt odavlennuettevõtjad (Ryanair) ja võrdlemisi olulise osa lennujaama ärimudelist moodustavad kaubaveod, samal ajal kui Saarbrückeni lennujaamast toimuvad peamiselt regulaarlennud Saksamaal asuvatesse sihtkohtadesse ja kaubalende tehakse vaid väga piiratult. |
| --- | --- |

(206)

Saarbrückeni lennujaam asub Frankfurt Hahni lennujaamast ligikaudu 128 kilomeetri kaugusel, mis tähendab üle 2 tunni kestvat autosõitu. Pealegi kasutavad Frankfurt Hahni lennujaama peamiselt odavlennuettevõtjad (Ryanair) ja võrdlemisi olulise osa lennujaama ärimudelist moodustavad kaubaveod, samal ajal kui Saarbrückeni lennujaamast toimuvad peamiselt regulaarlennud Saksamaal asuvatesse sihtkohtadesse ja kaubalende tehakse vaid väga piiratult.

| (207) | Seoses Zweibrückeni lennujaamaga rõhutas Saksamaa, et kaugus 127 kilomeetrit Frankfurt Hahni lennujaamast tähendab 1 tunni ja 27 minuti pikkust autosõitu või ligikaudu neljatunnist rongisõitu. Peale selle märkis Saksamaa, et ajavahemikus 2005–2012 toimunud reisijate- ja kaubaveo vaatlemisel ei ole võimalik tuletada mingit kõnealuse kahe lennujaama vahelist asendamissuhet. |
| --- | --- |

(207)

Seoses Zweibrückeni lennujaamaga rõhutas Saksamaa, et kaugus 127 kilomeetrit Frankfurt Hahni lennujaamast tähendab 1 tunni ja 27 minuti pikkust autosõitu või ligikaudu neljatunnist rongisõitu. Peale selle märkis Saksamaa, et ajavahemikus 2005–2012 toimunud reisijate- ja kaubaveo vaatlemisel ei ole võimalik tuletada mingit kõnealuse kahe lennujaama vahelist asendamissuhet.

| (208) | Komisjon täheldab, et Frankfurt Hahni ja Zweibrückeni lennujaama tegevus mõnevõrra kattub, sest ka Zweibrückeni lennujaam käitleb lennuveoseid ja Zweibrückeni lennujaama teenindatavatesse sihtkohtadesse tehakse peamiselt tellimuslende. Sellega seoses märgib komisjon, et veosed on tavaliselt liikuvamad kui reisijad (82). Üldjuhul peetakse kaubalennujaamade teeninduspiirkonna raadiuseks vähemalt 200 kilomeetrit või 2 tundi autosõitu. Asjaomase sektori esindajate märkused viitavad sellele, et ekspediitoritele on oma kauba vedamiseks enamasti vastuvõetav kuni poolepäevane sõiduteekond (st kuni 12 tundi veoautosõitu) (83). Samuti on tellimuslennud üldjuhul aja suhtes vähem tundlikud ja nende puhul võidakse leppida kuni 2 tunnise autosõiduga. |
| --- | --- |

(208)

Komisjon täheldab, et Frankfurt Hahni ja Zweibrückeni lennujaama tegevus mõnevõrra kattub, sest ka Zweibrückeni lennujaam käitleb lennuveoseid ja Zweibrückeni lennujaama teenindatavatesse sihtkohtadesse tehakse peamiselt tellimuslende. Sellega seoses märgib komisjon, et veosed on tavaliselt liikuvamad kui reisijad (82). Üldjuhul peetakse kaubalennujaamade teeninduspiirkonna raadiuseks vähemalt 200 kilomeetrit või 2 tundi autosõitu. Asjaomase sektori esindajate märkused viitavad sellele, et ekspediitoritele on oma kauba vedamiseks enamasti vastuvõetav kuni poolepäevane sõiduteekond (st kuni 12 tundi veoautosõitu) (83). Samuti on tellimuslennud üldjuhul aja suhtes vähem tundlikud ja nende puhul võidakse leppida kuni 2 tunnise autosõiduga.

82

83

| (209) | Samal ajal tuleks märkida, et Frankfurt Hahn oli juba enne seda, kui Zweibrücken sisenes 2006. aastal turule, väljakujunenud lennujaam, mida kasutas üle 3 miljoni reisija ja kus käideldi 123 000 tonni kaupa. Silmas pidades kõnealuse kahe lennujaama arengut, nende geograafilist asukohta ja Frankfurt Hahni kasutamata läbilaskevõimet ajal, mil Zweibrückeni lennujaam sisenes 2006. aastal kommertslennunduse turule, järeldab komisjon, et pigem tõi Zweibrückeni lennujaama avamine kaasa taristu tarbetu dubleerimise. |
| --- | --- |

(209)

Samal ajal tuleks märkida, et Frankfurt Hahn oli juba enne seda, kui Zweibrücken sisenes 2006. aastal turule, väljakujunenud lennujaam, mida kasutas üle 3 miljoni reisija ja kus käideldi 123 000 tonni kaupa. Silmas pidades kõnealuse kahe lennujaama arengut, nende geograafilist asukohta ja Frankfurt Hahni kasutamata läbilaskevõimet ajal, mil Zweibrückeni lennujaam sisenes 2006. aastal kommertslennunduse turule, järeldab komisjon, et pigem tõi Zweibrückeni lennujaama avamine kaasa taristu tarbetu dubleerimise.

| (210) | Seepärast järeldab komisjon, et investeeringud Frankfurt Hahni lennujaama ei kujuta endast olemasoleva mittekasumliku taristu dubleerimist. Vastupidi, Frankfurt Hahnil on olnud tähtis roll Frankfurt Maini lennujaama ülekoormatuse vähendamisel, ilma et ta oleks sealjuures piiranud viimati nimetatu laienemisplaane. Ilma investeeringuteta Frankfurt Hahni lennujaama oli õigupoolest olemas risk, et piirkonna transpordivajadused ei saa piisavalt rahuldatud. |
| --- | --- |

(210)

Seepärast järeldab komisjon, et investeeringud Frankfurt Hahni lennujaama ei kujuta endast olemasoleva mittekasumliku taristu dubleerimist. Vastupidi, Frankfurt Hahnil on olnud tähtis roll Frankfurt Maini lennujaama ülekoormatuse vähendamisel, ilma et ta oleks sealjuures piiranud viimati nimetatu laienemisplaane. Ilma investeeringuteta Frankfurt Hahni lennujaama oli õigupoolest olemas risk, et piirkonna transpordivajadused ei saa piisavalt rahuldatud.

| (211) | Põhjendustes 199–210 esitatud kaalutlusi arvesse võttes järeldab komisjon seetõttu, et Frankfurt Hahni lennujaama taristu ehitamiseks ja käitamiseks mõeldud investeerimisabi vastab ühist huvi pakkuvale selgelt määratletud eesmärgile, milleks on arendada piirkonna majandust, luua töökohti ja parandada juurdepääsu piirkonnale. |
| --- | --- |

(211)

Põhjendustes 199–210 esitatud kaalutlusi arvesse võttes järeldab komisjon seetõttu, et Frankfurt Hahni lennujaama taristu ehitamiseks ja käitamiseks mõeldud investeerimisabi vastab ühist huvi pakkuvale selgelt määratletud eesmärgile, milleks on arendada piirkonna majandust, luua töökohti ja parandada juurdepääsu piirkonnale.

b)   Taristu on vajalik ja eesmärgiga proportsionaalne

| (212) | Saksamaa sõnul tehti investeeringud vastavalt vajadustele (ja seega olid need proportsionaalsed) ning rajatud taristu oli lennujaama jaoks vajalik, et tagada piirkonna ühendusvõimalused ja areng ning vähendada Frankfurt Maini lennujaama ülekoormatust. |
| --- | --- |

(212)

Saksamaa sõnul tehti investeeringud vastavalt vajadustele (ja seega olid need proportsionaalsed) ning rajatud taristu oli lennujaama jaoks vajalik, et tagada piirkonna ühendusvõimalused ja areng ning vähendada Frankfurt Maini lennujaama ülekoormatust.

| (213) | Saksamaa esitatud teabe põhjal on komisjon nõus, et rahastatud investeeringud olid vajalikud ja proportsionaalsed ühist huvi pakkuva eesmärgiga (vt põhjendus 68 jj). Nende investeeringuteta ei oleks Ameerika Ühendriikide endise baasi ümberehitamist igati toimivaks tsiviillennujaamaks tõepoolest saanud lõpule viia. Tsiviillennuliikluse edasiarendamiseks tuli luua reisijate teenindamise ja veoste käitlemise võimalused, rajada perroonid ja ajakohastada ruleerimisrajad. Seega oli rajatud taristu lennujaamale vajalik, et tagada piirkonna ühendusvõimalused ja areng. |
| --- | --- |

(213)

Saksamaa esitatud teabe põhjal on komisjon nõus, et rahastatud investeeringud olid vajalikud ja proportsionaalsed ühist huvi pakkuva eesmärgiga (vt põhjendus 68 jj). Nende investeeringuteta ei oleks Ameerika Ühendriikide endise baasi ümberehitamist igati toimivaks tsiviillennujaamaks tõepoolest saanud lõpule viia. Tsiviillennuliikluse edasiarendamiseks tuli luua reisijate teenindamise ja veoste käitlemise võimalused, rajada perroonid ja ajakohastada ruleerimisrajad. Seega oli rajatud taristu lennujaamale vajalik, et tagada piirkonna ühendusvõimalused ja areng.

| (214) | Samuti hõlmas taristuprojekt vaid tegevust, mis oli vajalik kindlaksmääratud eesmärkide saavutamiseks: kui taristu rajati kuni 4–5 miljoni reisija ja 500 000 tonni veoste jaoks, siis tabelites 1 ja 2 esitatud liiklusstatistikast on näha, et reisijate arv kasvas pidevalt kuni 2007. aastani, mil see jõudis rekordilise 4 miljoni reisijani (mille järel see vähenes põhjenduses 219 kirjeldatud põhjustel 2013. aastaks 2,7 miljonile reisijale), ja veoste maht suurenes 2011. aastaks 500 000 tonnini. See tähendab, et eeldatud liiklusnõudlus vastas laias laastus tegelikule nõudlusele ja et investeeringud ei olnud ebaproportsionaalselt suured. |
| --- | --- |

(214)

Samuti hõlmas taristuprojekt vaid tegevust, mis oli vajalik kindlaksmääratud eesmärkide saavutamiseks: kui taristu rajati kuni 4–5 miljoni reisija ja 500 000 tonni veoste jaoks, siis tabelites 1 ja 2 esitatud liiklusstatistikast on näha, et reisijate arv kasvas pidevalt kuni 2007. aastani, mil see jõudis rekordilise 4 miljoni reisijani (mille järel see vähenes põhjenduses 219 kirjeldatud põhjustel 2013. aastaks 2,7 miljonile reisijale), ja veoste maht suurenes 2011. aastaks 500 000 tonnini. See tähendab, et eeldatud liiklusnõudlus vastas laias laastus tegelikule nõudlusele ja et investeeringud ei olnud ebaproportsionaalselt suured.

| (215) | Oluline on vältida investeeringuga olemasoleva kahjumliku taristu dubleerimist. Käesoleva juhtumi puhul seda dubleerimist ei toimunud. Nagu põhjendustes 203–210 on juba selgitatud, ei asu 100 kilomeetri või 60-minutilise autosõidu kaugusel ühtki teist lennujaama ning isegi laiema teeninduspiirkonna vaatlemisel ei esine mingit dubleerimist. Lähim lennujaam on Frankfurt Maini lennujaam, mille ülekoormatust pidi Frankfurt Hahni lennujaam vähendama. |
| --- | --- |

(215)

Oluline on vältida investeeringuga olemasoleva kahjumliku taristu dubleerimist. Käesoleva juhtumi puhul seda dubleerimist ei toimunud. Nagu põhjendustes 203–210 on juba selgitatud, ei asu 100 kilomeetri või 60-minutilise autosõidu kaugusel ühtki teist lennujaama ning isegi laiema teeninduspiirkonna vaatlemisel ei esine mingit dubleerimist. Lähim lennujaam on Frankfurt Maini lennujaam, mille ülekoormatust pidi Frankfurt Hahni lennujaam vähendama.

| (216) | Neid kaalutlusi arvesse võttes leiab komisjon, et see kokkusobivustingimus on täidetud. |
| --- | --- |

(216)

Neid kaalutlusi arvesse võttes leiab komisjon, et see kokkusobivustingimus on täidetud.

c)   Taristu pakub piisavaid kasutamise väljavaateid keskmiseks tähtajaks

| (217) | Saksamaa väitis, et enne, kui tehti otsus arendada edasi lennujaama taristut. koostasid väliseksperdid liikluse prognoosi, et teha kindlaks Frankfurt Hahni lennujaama liikluspotentsiaal. |
| --- | --- |

(217)

Saksamaa väitis, et enne, kui tehti otsus arendada edasi lennujaama taristut. koostasid väliseksperdid liikluse prognoosi, et teha kindlaks Frankfurt Hahni lennujaama liikluspotentsiaal.

| (218) | Esitatud teabest on näha, et väliseksperdid prognoosisid märkimisväärset kasvu 0,3 miljonilt reisijalt 2000. aastal kuni 3,8 miljoni reisijani 2010. aastal (vt joonis 6 ja joonis 7). Seoses kaubavedudega prognoosisid eksperdid kaubakoguste suurenemist 151 000 tonnilt 2001. aastal kuni 386 000 tonnini 2010. aastal (vt joonis 8), kusjuures kaubavedude kasvu aastatel 2006–2010 pidid kaasa tooma Frankfurt Maini lennujaamast öise lennukeelu tõttu ümbersuunatavad kaubalennud. Need prognoosid said täituda siiski vaid juhul, kui investeeringud tehti kavandatud ulatuses. |
| --- | --- |

(218)

Esitatud teabest on näha, et väliseksperdid prognoosisid märkimisväärset kasvu 0,3 miljonilt reisijalt 2000. aastal kuni 3,8 miljoni reisijani 2010. aastal (vt joonis 6 ja joonis 7). Seoses kaubavedudega prognoosisid eksperdid kaubakoguste suurenemist 151 000 tonnilt 2001. aastal kuni 386 000 tonnini 2010. aastal (vt joonis 8), kusjuures kaubavedude kasvu aastatel 2006–2010 pidid kaasa tooma Frankfurt Maini lennujaamast öise lennukeelu tõttu ümbersuunatavad kaubalennud. Need prognoosid said täituda siiski vaid juhul, kui investeeringud tehti kavandatud ulatuses.

| (219) | Komisjon märgib, et neid liiklusprognoose (vt põhjendus 218) kinnitas liikluse tegelik areng Frankfurt Hahni lennujaamas (vt tabel 1 ja tabel 2). 2007. aastal teenindas Frankfurt Hahni lennujaam ligikaudu 4 miljonit reisijat. Saksamaa ja ELi lennuliiklusele mõjus pärast märkimisväärse kasvu perioodi kahjulikult 2008.–2009. aasta majandus- ja finantskriis, mis tõi endaga kaasa lennureisijate arvu vähenemise Saksamaal 2009. aastal. Reisijate arvu Frankfurt Hahni lennujaamas mõjutas veel ka lennureisijatasu kehtestamine Saksamaal 2011. aastal. Praegu teenindab Frankfurt Hahni lennujaam aastas ligikaudu 2,7 miljonit reisijat. Mis puudutab kaubavedu, siis 2011. aastal käideldi Frankfurt Hahni lennujaamas 565 000 tonni veoseid. Ühe kliendi pankroti tõttu käideldi 2013. aastal lennujaamas veoseid vaid 447 000 tonni. |
| --- | --- |

(219)

Komisjon märgib, et neid liiklusprognoose (vt põhjendus 218) kinnitas liikluse tegelik areng Frankfurt Hahni lennujaamas (vt tabel 1 ja tabel 2). 2007. aastal teenindas Frankfurt Hahni lennujaam ligikaudu 4 miljonit reisijat. Saksamaa ja ELi lennuliiklusele mõjus pärast märkimisväärse kasvu perioodi kahjulikult 2008.–2009. aasta majandus- ja finantskriis, mis tõi endaga kaasa lennureisijate arvu vähenemise Saksamaal 2009. aastal. Reisijate arvu Frankfurt Hahni lennujaamas mõjutas veel ka lennureisijatasu kehtestamine Saksamaal 2011. aastal. Praegu teenindab Frankfurt Hahni lennujaam aastas ligikaudu 2,7 miljonit reisijat. Mis puudutab kaubavedu, siis 2011. aastal käideldi Frankfurt Hahni lennujaamas 565 000 tonni veoseid. Ühe kliendi pankroti tõttu käideldi 2013. aastal lennujaamas veoseid vaid 447 000 tonni.

| (220) | Neid kaalutlusi arvesse võttes on võimalik järeldada, et Frankfurt Hahni lennujaam juba kasutab lõviosa oma läbilaskevõimest ning et kasutamise väljavaated keskmiseks tähtajaks olid rahuldavad. |
| --- | --- |

(220)

Neid kaalutlusi arvesse võttes on võimalik järeldada, et Frankfurt Hahni lennujaam juba kasutab lõviosa oma läbilaskevõimest ning et kasutamise väljavaated keskmiseks tähtajaks olid rahuldavad.

d)   Võrdne ja mittediskrimineeriv juurdepääs taristule

| (221) | Kõigil taristu võimalikel kasutajatel on lennujaamale võrdne ja mittediskrimineeriv juurdepääs. Frankfurt Hahni lennujaamas kohaldatavad lennujaamatasud on tõepoolest kõikidele võimalikele ja praegustele lennujaama kasutajatele läbipaistvalt ja mittediskrimineerivalt kättesaadavad. Erinevused taristu kasutamise eest tegelikult makstud lennujaamatasudes olid äriliselt õigustatud (84). |
| --- | --- |

(221)

Kõigil taristu võimalikel kasutajatel on lennujaamale võrdne ja mittediskrimineeriv juurdepääs. Frankfurt Hahni lennujaamas kohaldatavad lennujaamatasud on tõepoolest kõikidele võimalikele ja praegustele lennujaama kasutajatele läbipaistvalt ja mittediskrimineerivalt kättesaadavad. Erinevused taristu kasutamise eest tegelikult makstud lennujaamatasudes olid äriliselt õigustatud (84).

84

| (222) | Seega on komisjon seisukohal, et see tingimus on täidetud. |
| --- | --- |

(222)

Seega on komisjon seisukohal, et see tingimus on täidetud.

e)   Kaubavahetust ei mõjutata määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega

| (223) | 2005. aasta lennundussuuniste punkti 39 kohaselt võiks lennujaama kategooria olla näitajaks, mis võimaldab teha kindlaks, mil määral võivad lennujaamad üksteisega konkureerida ning mil määral võib lennujaama riiklikul rahastamisel olla konkurentsi moonutav mõju. |
| --- | --- |

(223)

2005. aasta lennundussuuniste punkti 39 kohaselt võiks lennujaama kategooria olla näitajaks, mis võimaldab teha kindlaks, mil määral võivad lennujaamad üksteisega konkureerida ning mil määral võib lennujaama riiklikul rahastamisel olla konkurentsi moonutav mõju.

| (224) | Frankfurt Hahni lennujaama standardses teeninduspiirkonnas (1 tund autosõitu või 100 km) ei asu ühtki teist kommertslennujaama. Komisjon leiab, et isegi teeninduspiirkonna laiendamise korral ei oleks abil põhjendamatut negatiivset mõju konkurentsile ja liikmesriikidevahelisele kaubandusele. |
| --- | --- |

(224)

Frankfurt Hahni lennujaama standardses teeninduspiirkonnas (1 tund autosõitu või 100 km) ei asu ühtki teist kommertslennujaama. Komisjon leiab, et isegi teeninduspiirkonna laiendamise korral ei oleks abil põhjendamatut negatiivset mõju konkurentsile ja liikmesriikidevahelisele kaubandusele.

| (225) | Mis puudutab Frankfurt Maini lennujaama (ligikaudu 115 kilomeetri või 1 tunni ja 15 minutilise autosõidu kaugusel asuv lähim lennujaam), siis investeeringutel Frankfurt Hahni lennujaamas ei olnud kahjulikku asendusefekti. Õigupoolest oli Fraport enne Frankfurt Hahni lennujaamas tegutsema hakkamist juba Frankfurt Maini lennujaama käitaja, kuid investeeris sellegipoolest Frankfurt Hahni lennujaama, et vähendada Frankfurt Maini lennujaama koormust, sest selle sõlmlennujaama puhul võis ette näha läbilaskevõime piiratusest põhjustatud ülekoormuse tekkimist. Üks arvessevõetavatest põhiteguritest oli Frankfurt Maini lennujaamale kehtestatud öine lennukeeld, kuivõrd Frankfurt Hahni lennujaamal oli ööpäevaringne tegevusluba. |
| --- | --- |

(225)

Mis puudutab Frankfurt Maini lennujaama (ligikaudu 115 kilomeetri või 1 tunni ja 15 minutilise autosõidu kaugusel asuv lähim lennujaam), siis investeeringutel Frankfurt Hahni lennujaamas ei olnud kahjulikku asendusefekti. Õigupoolest oli Fraport enne Frankfurt Hahni lennujaamas tegutsema hakkamist juba Frankfurt Maini lennujaama käitaja, kuid investeeris sellegipoolest Frankfurt Hahni lennujaama, et vähendada Frankfurt Maini lennujaama koormust, sest selle sõlmlennujaama puhul võis ette näha läbilaskevõime piiratusest põhjustatud ülekoormuse tekkimist. Üks arvessevõetavatest põhiteguritest oli Frankfurt Maini lennujaamale kehtestatud öine lennukeeld, kuivõrd Frankfurt Hahni lennujaamal oli ööpäevaringne tegevusluba.

| (226) | Ehkki liiklus Frankfurt Hahni lennujaamas suurenes ajavahemikul 2000–2007 märkimisväärselt, on jooniselt 1 näha, et võrreldes Frankfurt Mainiga oli liikluse osatähtsus väga piiratud. Aastatel 2000–2003 kasvas reisijate arv Frankfurt Maini lennujaamas pidevalt, suurenedes 48 miljonilt 2000. aastal 54,2 miljonini 2007. aastal. 2009. aastal leidis Frankfurt Maini lennujaamas majanduskriisi tõttu aset väike langus 50,9 miljonile reisijale, millele järgnes kiire kasv 58 miljoni reisijani. Kaubavedu suurenes Frankfurt Maini lennujaamas pidevalt, kasvades 2013. aastal 1,6 miljonilt tonnilt 2,2 miljoni tonnini. |
| --- | --- |

(226)

Ehkki liiklus Frankfurt Hahni lennujaamas suurenes ajavahemikul 2000–2007 märkimisväärselt, on jooniselt 1 näha, et võrreldes Frankfurt Mainiga oli liikluse osatähtsus väga piiratud. Aastatel 2000–2003 kasvas reisijate arv Frankfurt Maini lennujaamas pidevalt, suurenedes 48 miljonilt 2000. aastal 54,2 miljonini 2007. aastal. 2009. aastal leidis Frankfurt Maini lennujaamas majanduskriisi tõttu aset väike langus 50,9 miljonile reisijale, millele järgnes kiire kasv 58 miljoni reisijani. Kaubavedu suurenes Frankfurt Maini lennujaamas pidevalt, kasvades 2013. aastal 1,6 miljonilt tonnilt 2,2 miljoni tonnini.

| (227) | Mis puudutab teisi lennujaamu, siis komisjon on juba selgitanud, et investeeringutel Frankfurt Hahni lennujaamas ei olnud mingit märkimisväärset mõju konkurentsile ja liikmesriikidevahelisele kaubandusele (85). See peab paika ka Zweibrückeni lennujaama puhul, kuivõrd pigem kujutas just selle lennujaama rajamine endast taristu tarbetut dubleerimist (ja omas seega konkurentsi kahjustavat mõju). |
| --- | --- |

(227)

Mis puudutab teisi lennujaamu, siis komisjon on juba selgitanud, et investeeringutel Frankfurt Hahni lennujaamas ei olnud mingit märkimisväärset mõju konkurentsile ja liikmesriikidevahelisele kaubandusele (85). See peab paika ka Zweibrückeni lennujaama puhul, kuivõrd pigem kujutas just selle lennujaama rajamine endast taristu tarbetut dubleerimist (ja omas seega konkurentsi kahjustavat mõju).

85

| (228) | Peale selle ei ole erinevalt Frankfurt Maini ja Luxembourgi lennujaamast Frankfurt Hahni lennujaamaga rongiühendust. Kokkuvõttes ei ole võimalik eeldada seoses raudteetranspordiga mingit asendusefekti. |
| --- | --- |

(228)

Peale selle ei ole erinevalt Frankfurt Maini ja Luxembourgi lennujaamast Frankfurt Hahni lennujaamaga rongiühendust. Kokkuvõttes ei ole võimalik eeldada seoses raudteetranspordiga mingit asendusefekti.

| (229) | Põhjendustes 223–228 esitatud kaalutlusi arvesse võttes leiab komisjon, et mis tahes põhjendamatu negatiivne mõju konkurentsile ja liikmesriikidevahelisele kaubandusele on minimaalne. |
| --- | --- |

(229)

Põhjendustes 223–228 esitatud kaalutlusi arvesse võttes leiab komisjon, et mis tahes põhjendamatu negatiivne mõju konkurentsile ja liikmesriikidevahelisele kaubandusele on minimaalne.

f)   Ergutav mõju, vajalikkus ja proportsionaalsus

| (230) | Komisjon peab kindlaks tegema, kas Frankfurt Hahni lennujaamale antud riigiabi on muutnud abisaaja käitumist nii, et ta hakkas tegelema tegevusega, mis aitab kaasa ühist huvi pakkuva eesmärgi saavutamisele ning millega ta i) ilma abita ei tegeleks või ii) millega ta tegeleks ilma abita piiratult või muul viisil. Lisaks peetakse abi proportsionaalseks ainult juhul, kui sama tulemust ei ole võimalik saavutada vähema ja vähem moonutava abiga. See tähendab, et abi summa ja osakaal peab piirduma miinimumiga, mis on vajalik abi saava tegevuse toimumiseks. |
| --- | --- |

(230)

Komisjon peab kindlaks tegema, kas Frankfurt Hahni lennujaamale antud riigiabi on muutnud abisaaja käitumist nii, et ta hakkas tegelema tegevusega, mis aitab kaasa ühist huvi pakkuva eesmärgi saavutamisele ning millega ta i) ilma abita ei tegeleks või ii) millega ta tegeleks ilma abita piiratult või muul viisil. Lisaks peetakse abi proportsionaalseks ainult juhul, kui sama tulemust ei ole võimalik saavutada vähema ja vähem moonutava abiga. See tähendab, et abi summa ja osakaal peab piirduma miinimumiga, mis on vajalik abi saava tegevuse toimumiseks.

| (231) | Saksamaa esitatud teabe kohaselt ei oleks ilma abita investeeringut saanud teha. Saksamaa väitel oli abi vajalik, sest sellega hüvitati üksnes rahastamiskulud, ja väiksem summa oleks kaasa toonud väiksemad investeeringud. |
| --- | --- |

(231)

Saksamaa esitatud teabe kohaselt ei oleks ilma abita investeeringut saanud teha. Saksamaa väitel oli abi vajalik, sest sellega hüvitati üksnes rahastamiskulud, ja väiksem summa oleks kaasa toonud väiksemad investeeringud.

| (232) | Tabelites 3 ja 4 kokku võetud finantstulemuste põhjal on lennujaam tõepoolest endiselt kahjumis ega suuda rahastada oma investeerimiskulusid. Seepärast võib järeldada, et abi oli vajalik selleks, et teha investeeringud, millega on võimalik vähendada lennujaamataristu ülekoormatust ja saavutada vastavus kaasaegsele lennujaamataristule esitatavatele nõuetele. Ilma abita ei oleks Frankfurt Hahni lennujaam suutnud täita lennuettevõtjate, reisijate ja ekspediitorite eeldatavat nõudlust ning lennujaama majandustegevuse tase oleks langenud. |
| --- | --- |

(232)

Tabelites 3 ja 4 kokku võetud finantstulemuste põhjal on lennujaam tõepoolest endiselt kahjumis ega suuda rahastada oma investeerimiskulusid. Seepärast võib järeldada, et abi oli vajalik selleks, et teha investeeringud, millega on võimalik vähendada lennujaamataristu ülekoormatust ja saavutada vastavus kaasaegsele lennujaamataristule esitatavatele nõuetele. Ilma abita ei oleks Frankfurt Hahni lennujaam suutnud täita lennuettevõtjate, reisijate ja ekspediitorite eeldatavat nõudlust ning lennujaama majandustegevuse tase oleks langenud.

| (233) | Märkida tuleks ka seda, et riigi toetus anti ajal, mil FFHG tegi taristusse väga suuri investeeringuid (2001.–2012. aastal üle 220 miljoni euro). Sellest summast 46 miljonit eurot investeeriti vaatlusalusel ajavahemikul (2009–2012). Sellest järeldub, et investeerimisabi kattis vaid murdosa investeerimise kogukuludest ning piirdus vahendite puhul tasutud intressimäära ja selle turuintressimäära vahega, millega FFHG oleks saanud asjaomased vahendid turult. Samuti anti vaatlusalune investeerimisabi 100 % riigigarantii ja soodustingimustel eraldatud vahendite, mitte otsetoetuse vormis. |
| --- | --- |

(233)

Märkida tuleks ka seda, et riigi toetus anti ajal, mil FFHG tegi taristusse väga suuri investeeringuid (2001.–2012. aastal üle 220 miljoni euro). Sellest summast 46 miljonit eurot investeeriti vaatlusalusel ajavahemikul (2009–2012). Sellest järeldub, et investeerimisabi kattis vaid murdosa investeerimise kogukuludest ning piirdus vahendite puhul tasutud intressimäära ja selle turuintressimäära vahega, millega FFHG oleks saanud asjaomased vahendid turult. Samuti anti vaatlusalune investeerimisabi 100 % riigigarantii ja soodustingimustel eraldatud vahendite, mitte otsetoetuse vormis.

| (234) | Seepärast leiab komisjon, et vaatlusalusel abimeetmel oli ergutav mõju ning abi summa piirdus abi saava tegevuse toimumiseks minimaalselt vajalikuga ja oli seega proportsionaalne. |
| --- | --- |

(234)

Seepärast leiab komisjon, et vaatlusalusel abimeetmel oli ergutav mõju ning abi summa piirdus abi saava tegevuse toimumiseks minimaalselt vajalikuga ja oli seega proportsionaalne.

Järeldus

| (235) | Eespool öeldut arvesse võttes järeldab komisjon, et Frankfurt Hahni lennujaamale antud investeerimisabi on ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c kohaselt siseturuga kokkusobiv, kuna see on kooskõlas 2005. aasta lennundussuuniste punktis 61 sätestatud kokkusobivustingimustega. |
| --- | --- |

(235)

Eespool öeldut arvesse võttes järeldab komisjon, et Frankfurt Hahni lennujaamale antud investeerimisabi on ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c kohaselt siseturuga kokkusobiv, kuna see on kooskõlas 2005. aasta lennundussuuniste punktis 61 sätestatud kokkusobivustingimustega.

6.5.5.   Tegevusabi kokkusobivus siseturuga vastavalt 2014. aasta lennundussuunistele

Tegevusabi kokkusobivus siseturuga vastavalt 2014. aasta lennundussuunistele

| (236) | 2014. aasta lennundussuuniste punktis 5.1 on sätestatud kriteeriumid, mida komisjon kohaldab selle hindamisel, kas tegevusabi on ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c alusel siseturuga kokkusobiv. Vastavalt 2014. aasta lennundussuuniste punktile 172 kohaldab komisjon neid kriteeriume kõigi tegevusabi andmise juhtumite, sh menetletavate teadete ja ebaseadusliku teatamata abi juhtumite suhtes. |
| --- | --- |

(236)

2014. aasta lennundussuuniste punktis 5.1 on sätestatud kriteeriumid, mida komisjon kohaldab selle hindamisel, kas tegevusabi on ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c alusel siseturuga kokkusobiv. Vastavalt 2014. aasta lennundussuuniste punktile 172 kohaldab komisjon neid kriteeriume kõigi tegevusabi andmise juhtumite, sh menetletavate teadete ja ebaseadusliku teatamata abi juhtumite suhtes.

| (237) | 2014. aasta lennundussuuniste punkti 137 kohaselt võib enne 2014. aasta lennundussuuniste avaldamist antud ebaseadusliku tegevusabi (nagu kontsernkonto kaudu antud vahendid, kui need kujutasid endast tegevusabi (vt põhjendused 185 ja 186)) tunnistada siseturuga kokkusobivaks kõikide katmata tegevuskulude ulatuses juhul, kui on täidetud järgmised kumulatiivsed tingimused:






  a) | panus ühist huvi pakkuva täpselt määratletud eesmärgi saavutamisse: see tingimus on täidetud muu hulgas siis, kui abi suurendab ELi kodanike liikuvust ja piirkondade ühendusvõimalusi või aitab kaasa regionaalarengule (86); |
| --- | --- | --- |

(237)

2014. aasta lennundussuuniste punkti 137 kohaselt võib enne 2014. aasta lennundussuuniste avaldamist antud ebaseadusliku tegevusabi (nagu kontsernkonto kaudu antud vahendid, kui need kujutasid endast tegevusabi (vt põhjendused 185 ja 186)) tunnistada siseturuga kokkusobivaks kõikide katmata tegevuskulude ulatuses juhul, kui on täidetud järgmised kumulatiivsed tingimused:

a)

panus ühist huvi pakkuva täpselt määratletud eesmärgi saavutamisse: see tingimus on täidetud muu hulgas siis, kui abi suurendab ELi kodanike liikuvust ja piirkondade ühendusvõimalusi või aitab kaasa regionaalarengule (86);

panus ühist huvi pakkuva täpselt määratletud eesmärgi saavutamisse

86

| b) | vajadus riigi sekkumiseks: abi peab olema suunatud olukordadele, kus tänu sellisele abile on võimalik saavutada märgatavalt suuremat edu kui tavapärastes turutingimustes (87); |
| --- | --- |

b)

vajadus riigi sekkumiseks: abi peab olema suunatud olukordadele, kus tänu sellisele abile on võimalik saavutada märgatavalt suuremat edu kui tavapärastes turutingimustes (87);

vajadus riigi sekkumiseks

87

| c) | ergutava mõju olemasolu: see tingimus on täidetud, kui on tõenäoline, et tegevusabi puudumise korral ja võttes arvesse võimalikku investeerimisabi ja liikluse mahtu, langeks asjaomase lennujaama majandustegevuse tase märkimisväärselt (88); |
| --- | --- |

c)

ergutava mõju olemasolu: see tingimus on täidetud, kui on tõenäoline, et tegevusabi puudumise korral ja võttes arvesse võimalikku investeerimisabi ja liikluse mahtu, langeks asjaomase lennujaama majandustegevuse tase märkimisväärselt (88);

ergutava mõju olemasolu

88

| d) | abisumma proportsionaalsus (abi piirdumine minimaalselt vajalikuga): et olla proportsionaalne, peab lennujaamadele antav tegevusabi piirduma abi saava tegevuse toimumiseks minimaalselt vajalikuga (89); |
| --- | --- |

d)

abisumma proportsionaalsus (abi piirdumine minimaalselt vajalikuga): et olla proportsionaalne, peab lennujaamadele antav tegevusabi piirduma abi saava tegevuse toimumiseks minimaalselt vajalikuga (89);

abisumma proportsionaalsus (abi piirdumine minimaalselt vajalikuga)

89

| e) | konkurentsile ja kaubandusele põhjendamatu negatiivse mõju vältimine (90). |
| --- | --- |

e)

konkurentsile ja kaubandusele põhjendamatu negatiivse mõju vältimine (90).

konkurentsile ja kaubandusele põhjendamatu negatiivse mõju vältimine

90

a)   Panus ühist huvi pakkuva täpselt määratletud eesmärgi saavutamisse

| (238) | 2014. aasta lennundussuuniste punkti 5.1.2 alapunkti a kohaselt loetakse selleks, et anda lennujaamadele aega kohaneda uue turureaalsusega ning vältida kõiki lennuliikluse ja piirkondade ühendusvõimaluste katkestusi, lennujaamadele antav tegevusabi ühistes huvides olevate eesmärkide saavutamisele kaasa aitavaks, kui see: i) suurendab ELi kodanike liikuvust ja piirkondade ühendusvõimalusi, luues juurdepääsupunkte ELi-sisestele lendudele või ii) vähendab lennutranspordi ülekoormatust ELi suurtes sõlmlennujaamades või iii) aitab kaasa regionaalarengule. |
| --- | --- |

(238)

2014. aasta lennundussuuniste punkti 5.1.2 alapunkti a kohaselt loetakse selleks, et anda lennujaamadele aega kohaneda uue turureaalsusega ning vältida kõiki lennuliikluse ja piirkondade ühendusvõimaluste katkestusi, lennujaamadele antav tegevusabi ühistes huvides olevate eesmärkide saavutamisele kaasa aitavaks, kui see: i) suurendab ELi kodanike liikuvust ja piirkondade ühendusvõimalusi, luues juurdepääsupunkte ELi-sisestele lendudele või ii) vähendab lennutranspordi ülekoormatust ELi suurtes sõlmlennujaamades või iii) aitab kaasa regionaalarengule.

| (239) | Põhjendustes 199–204 esitatud kaalutlusi arvesse võttes leiab komisjon, et Frankfurt Hahni lennujaama tegevuse jätkumine suurendas ELi kodanike liikuvust ja piirkondade ühendusvõimalusi, kuna sellega loodi Hunsrücki piirkonnas juurdepääsupunkt ELi-sisestele lendudele. Peale selle aitas lennujaama tegevuse jätkumine kaasa Hunsrücki piirkonna arengule ja uute töökohtade loomisele. Lisaks vähendati Frankfurt Hahni lennujaama käitamise ja arendamisega Frankfurt Maini lennujaama ülekoormatust. |
| --- | --- |

(239)

Põhjendustes 199–204 esitatud kaalutlusi arvesse võttes leiab komisjon, et Frankfurt Hahni lennujaama tegevuse jätkumine suurendas ELi kodanike liikuvust ja piirkondade ühendusvõimalusi, kuna sellega loodi Hunsrücki piirkonnas juurdepääsupunkt ELi-sisestele lendudele. Peale selle aitas lennujaama tegevuse jätkumine kaasa Hunsrücki piirkonna arengule ja uute töökohtade loomisele. Lisaks vähendati Frankfurt Hahni lennujaama käitamise ja arendamisega Frankfurt Maini lennujaama ülekoormatust.

| (240) | Seepärast järeldab komisjon, et vaatlusalune meede aitab saavutada ühist huvi pakkuvat selgelt määratletud eesmärki. |
| --- | --- |

(240)

Seepärast järeldab komisjon, et vaatlusalune meede aitab saavutada ühist huvi pakkuvat selgelt määratletud eesmärki.

b)   Vajadus riigi sekkumiseks

| (241) | 2014. aasta lennundussuuniste punkti 5.1.2 alapunkti b kohaselt tuleb selleks, et hinnata riigiabi tõhusust ühist huvi pakkuva eesmärgi saavutamisel, välja selgitada lahendatav probleem. Sellega seoses peab riigiabi olema suunatud olukordadele, kus tänu abile on võimalik saavutada märgatavalt suuremat edu kui tavapärastes turutingimustes. |
| --- | --- |

(241)

2014. aasta lennundussuuniste punkti 5.1.2 alapunkti b kohaselt tuleb selleks, et hinnata riigiabi tõhusust ühist huvi pakkuva eesmärgi saavutamisel, välja selgitada lahendatav probleem. Sellega seoses peab riigiabi olema suunatud olukordadele, kus tänu abile on võimalik saavutada märgatavalt suuremat edu kui tavapärastes turutingimustes.

| (242) | Komisjon märgib, et Frankfurt Hahni lennujaam on piirkondlik lennujaam, mida kasutab aastas ligikaudu 2,7 miljonit reisijat. Lennujaama käitamise püsikulud on kõrged ja praegustes turutingimustes ei suuda lennujaam oma tegevuskulusid katta. Seepärast on olemas vajadus riigi sekkumise järele (vt 2014. aasta lennundussuuniste punkt 89). |
| --- | --- |

(242)

Komisjon märgib, et Frankfurt Hahni lennujaam on piirkondlik lennujaam, mida kasutab aastas ligikaudu 2,7 miljonit reisijat. Lennujaama käitamise püsikulud on kõrged ja praegustes turutingimustes ei suuda lennujaam oma tegevuskulusid katta. Seepärast on olemas vajadus riigi sekkumise järele (vt 2014. aasta lennundussuuniste punkt 89).

c)   Abimeetmete asjakohasus

| (243) | 2014. aasta lennundussuuniste punkti 5.1.2 alapunkti c kohaselt peab igasugune lennujaama suhtes kohaldatav abimeede olema ühist huvi pakkuva eesmärgi saavutamiseks asjakohane poliitikavahend. Seepärast peavad liikmesriigid tõendama, et muude vähem moonutavate poliitika- või abivahenditega ei oleks olnud võimalik sama eesmärki saavutada. |
| --- | --- |

(243)

2014. aasta lennundussuuniste punkti 5.1.2 alapunkti c kohaselt peab igasugune lennujaama suhtes kohaldatav abimeede olema ühist huvi pakkuva eesmärgi saavutamiseks asjakohane poliitikavahend. Seepärast peavad liikmesriigid tõendama, et muude vähem moonutavate poliitika- või abivahenditega ei oleks olnud võimalik sama eesmärki saavutada.

| (244) | Saksamaa sõnul on vaatlusalused abimeetmed asjakohased, et saavutada ühist huvi pakkuv eesmärk, mida ei oleks olnud võimalik saavutada muu vähem moonutava poliitikavahendiga. |
| --- | --- |

(244)

Saksamaa sõnul on vaatlusalused abimeetmed asjakohased, et saavutada ühist huvi pakkuv eesmärk, mida ei oleks olnud võimalik saavutada muu vähem moonutava poliitikavahendiga.

| (245) | Käesoleva juhtumi puhul jäi abisumma (kontsernkonto kaudu antud vahendite turuintressimäära ja tegeliku määra vahe) allapoole tegelikku katmata tegevuskahjumit (vt tabel 4, EBITDA, v.a lennujaama erakorraline tulu) ja piirdus minimaalselt vajalikuga, sest see anti tagasimakstava laenuna, mitte otsetoetusena. Ükski teine poliitikameede ei oleks võimaldanud lennujaamal oma tegevust jätkata. Seega on kahjumi hüvitamisel piirdutud minimaalselt vajalikuga ja sellega ei ole saadud mingit kasumit. |
| --- | --- |

(245)

Käesoleva juhtumi puhul jäi abisumma (kontsernkonto kaudu antud vahendite turuintressimäära ja tegeliku määra vahe) allapoole tegelikku katmata tegevuskahjumit (vt tabel 4, EBITDA, v.a lennujaama erakorraline tulu) ja piirdus minimaalselt vajalikuga, sest see anti tagasimakstava laenuna, mitte otsetoetusena. Ükski teine poliitikameede ei oleks võimaldanud lennujaamal oma tegevust jätkata. Seega on kahjumi hüvitamisel piirdutud minimaalselt vajalikuga ja sellega ei ole saadud mingit kasumit.

| (246) | Põhjendusi 244 ja 245 arvesse võttes leiab komisjon, et vaatlusalused meetmed olid soovitud ühist huvi pakkuva eesmärgi saavutamiseks asjakohased. |
| --- | --- |

(246)

Põhjendusi 244 ja 245 arvesse võttes leiab komisjon, et vaatlusalused meetmed olid soovitud ühist huvi pakkuva eesmärgi saavutamiseks asjakohased.

d)   Ergutava mõju olemasolu

| (247) | 2014. aasta lennundussuuniste punkti 5.1.2 alapunkti d kohaselt on tegevusabil ergutav mõju, kui on tõenäoline, et tegevusabi puudumise korral langeks lennujaama majandustegevuse tase märkimisväärselt. Selle hindamise puhul tuleb arvesse võtta investeerimisabi olemasolu ja liikluse mahtu lennujaamas. |
| --- | --- |

(247)

2014. aasta lennundussuuniste punkti 5.1.2 alapunkti d kohaselt on tegevusabil ergutav mõju, kui on tõenäoline, et tegevusabi puudumise korral langeks lennujaama majandustegevuse tase märkimisväärselt. Selle hindamise puhul tuleb arvesse võtta investeerimisabi olemasolu ja liikluse mahtu lennujaamas.

| (248) | Ilma abita oleks Frankfurt Hahni tegevuse ulatus oluliselt väiksem ja lennujaam oleks lõppkokkuvõttes sunnitud katmata tegevuskulude tõttu turult lahkuma. |
| --- | --- |

(248)

Ilma abita oleks Frankfurt Hahni tegevuse ulatus oluliselt väiksem ja lennujaam oleks lõppkokkuvõttes sunnitud katmata tegevuskulude tõttu turult lahkuma.

| (249) | Eespool öeldut arvesse võttes leiab komisjon, et vaatlusalustel abimeetmetel oli ergutav mõju. |
| --- | --- |

(249)

Eespool öeldut arvesse võttes leiab komisjon, et vaatlusalustel abimeetmetel oli ergutav mõju.

e)   Abisumma proportsionaalsus (abi piirdumine minimaalselt vajalikuga)

| (250) | 2014. aasta lennundussuuniste punkti 5.1.2 alapunkti e kohaselt peab lennujaamadele antav tegevusabi piirduma selleks, et olla proportsionaalne, abi saava tegevuse toimumiseks minimaalselt vajalikuga. |
| --- | --- |

(250)

2014. aasta lennundussuuniste punkti 5.1.2 alapunkti e kohaselt peab lennujaamadele antav tegevusabi piirduma selleks, et olla proportsionaalne, abi saava tegevuse toimumiseks minimaalselt vajalikuga.

| (251) | Käesoleva juhtumi puhul piirdus abisumma katmata tegevuskuludega, kuna sellega hüvitati üksnes tegelikult tekkinud kulud. |
| --- | --- |

(251)

Käesoleva juhtumi puhul piirdus abisumma katmata tegevuskuludega, kuna sellega hüvitati üksnes tegelikult tekkinud kulud.

| (252) | Seepärast leiab komisjon, et tegevusabi summa oli käesoleva juhtumi puhul proportsionaalne ja piirdus abi saava tegevuse toimumiseks minimaalselt vajalikuga. |
| --- | --- |

(252)

Seepärast leiab komisjon, et tegevusabi summa oli käesoleva juhtumi puhul proportsionaalne ja piirdus abi saava tegevuse toimumiseks minimaalselt vajalikuga.

f)   Konkurentsile ja liikmesriikidevahelisele kaubandusele põhjendamatu negatiivse mõju vältimine

| (253) | 2014. aasta lennundussuuniste punkti 5.1.2 alapunkti f kohaselt võetakse tegevusabi siseturuga kokkusobivuse hindamisel arvesse konkurentsimoonutusi ja mõju kaubandusele. |
| --- | --- |

(253)

2014. aasta lennundussuuniste punkti 5.1.2 alapunkti f kohaselt võetakse tegevusabi siseturuga kokkusobivuse hindamisel arvesse konkurentsimoonutusi ja mõju kaubandusele.

| (254) | Frankfurt Hahni lennujaama standardses teeninduspiirkonnas (1 tund autosõitu või 100 km) ei asu ühtki teist kommertslennujaama. Isegi kui seda standardset teeninduspiirkonda laiendada, nii et see hõlmaks Frankfurt Hahni lennujaama naabruses asuvaid lennujaamu (Frankfurt Maini, Luxembourgi ja Saarbrückeni lennujaam), puudub põhjendamatu negatiivne mõju nende lennujaamade vahelisele konkurentsile, nagu on näidatud põhjendustes 224 ja 228. |
| --- | --- |

(254)

Frankfurt Hahni lennujaama standardses teeninduspiirkonnas (1 tund autosõitu või 100 km) ei asu ühtki teist kommertslennujaama. Isegi kui seda standardset teeninduspiirkonda laiendada, nii et see hõlmaks Frankfurt Hahni lennujaama naabruses asuvaid lennujaamu (Frankfurt Maini, Luxembourgi ja Saarbrückeni lennujaam), puudub põhjendamatu negatiivne mõju nende lennujaamade vahelisele konkurentsile, nagu on näidatud põhjendustes 224 ja 228.

| (255) | Eespool öeldut arvesse võttes leiab komisjon, et FFHG-le antud tegevusabi mis tahes põhjendamatu negatiivne mõju konkurentsile ja liikmesriikidevahelisele kaubandusele on minimaalne. |
| --- | --- |

(255)

Eespool öeldut arvesse võttes leiab komisjon, et FFHG-le antud tegevusabi mis tahes põhjendamatu negatiivne mõju konkurentsile ja liikmesriikidevahelisele kaubandusele on minimaalne.

Järeldus

| (256) | Põhjendustes 238–255 esitatud kaalutlusi arvesse võttes järeldab komisjon, et meetmed on ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c alusel siseturuga kokkusobivad. |
| --- | --- |

(256)

Põhjendustes 238–255 esitatud kaalutlusi arvesse võttes järeldab komisjon, et meetmed on ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c alusel siseturuga kokkusobivad.

7.   JÄRELDUSED

JÄRELDUSED

| (257) | Põhjendustes 99–124 esitatud kaalutlusi arvesse võttes leiab komisjon, et krediidiliin, mille Rheinland-Pfalzi liidumaa võimaldas FFHG-le kontsernkonto kaudu, kujutab endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(257)

Põhjendustes 99–124 esitatud kaalutlusi arvesse võttes leiab komisjon, et krediidiliin, mille Rheinland-Pfalzi liidumaa võimaldas FFHG-le kontsernkonto kaudu, kujutab endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

| (258) | Põhjendustes 127–138 esitatud kaalutlusi arvesse võttes leiab komisjon, et Rheinland-Pfalzi liidumaa antud riigigarantii, millega kaeti tasumata ISB laenud 100 %, kujutab endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(258)

Põhjendustes 127–138 esitatud kaalutlusi arvesse võttes leiab komisjon, et Rheinland-Pfalzi liidumaa antud riigigarantii, millega kaeti tasumata ISB laenud 100 %, kujutab endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

| (259) | Põhjendustes 140–169 esitatud kaalutlusi arvesse võttes järeldab komisjon, et ISB 1., 3. ja 4. laen anti intressimääraga, mida võib pidada turutingimustele vastavaks. Seega – kuna ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 sätestatud kumulatiivsed kriteeriumid ei ole täidetud – leiab komisjon, et kõnealused laenud ei kujuta endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(259)

Põhjendustes 140–169 esitatud kaalutlusi arvesse võttes järeldab komisjon, et ISB 1., 3. ja 4. laen anti intressimääraga, mida võib pidada turutingimustele vastavaks. Seega – kuna ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 sätestatud kumulatiivsed kriteeriumid ei ole täidetud – leiab komisjon, et kõnealused laenud ei kujuta endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

| (260) | Põhjendustes 140–169 esitatud kaalutlusi arvesse võttes järeldab komisjon, et ISB 2. ja 5. laen anti intressimääraga, mis jäi allapoole võrdlusmäära. Kuna täidetud on ka muud ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohased kriteeriumid, kujutavad need laenud endast riigiabi. |
| --- | --- |

(260)

Põhjendustes 140–169 esitatud kaalutlusi arvesse võttes järeldab komisjon, et ISB 2. ja 5. laen anti intressimääraga, mis jäi allapoole võrdlusmäära. Kuna täidetud on ka muud ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohased kriteeriumid, kujutavad need laenud endast riigiabi.

| (261) | Kuna kontsernkonto kaudu võimaldatud krediidiliin ja eraldatud vahendid, 100 % riigigarantii ning ISB 2. ja 5. laen olid juba antud FFHG käsutusse, leiab komisjon, et Saksamaa ei ole pidanud kinni ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikes 3 sätestatud keelust. |
| --- | --- |

(261)

Kuna kontsernkonto kaudu võimaldatud krediidiliin ja eraldatud vahendid, 100 % riigigarantii ning ISB 2. ja 5. laen olid juba antud FFHG käsutusse, leiab komisjon, et Saksamaa ei ole pidanud kinni ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikes 3 sätestatud keelust.

| (262) | Põhjendustes 199–232 esitatud kaalutlusi arvesse võttes järeldab komisjon, et Frankfurt Hahni lennujaamale antud investeerimisabi on ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c kohaselt siseturuga kokkusobiv, kuna see on kooskõlas 2005. aasta lennundussuuniste punktis 61 sätestatud kokkusobivustingimustega. |
| --- | --- |

(262)

Põhjendustes 199–232 esitatud kaalutlusi arvesse võttes järeldab komisjon, et Frankfurt Hahni lennujaamale antud investeerimisabi on ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c kohaselt siseturuga kokkusobiv, kuna see on kooskõlas 2005. aasta lennundussuuniste punktis 61 sätestatud kokkusobivustingimustega.

| (263) | Põhjendustes 238–255 esitatud kaalutlusi arvesse võttes järeldab komisjon, et kontsernkonto kaudu soodustingimustel eraldatud vahendid vastavad 2014. aasta lennundussuuniste punktis 137 tegevusabi jaoks sätestatud kokkusobivustingimustele ja on ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c alusel siseturuga kokkusobivad. |
| --- | --- |

(263)

Põhjendustes 238–255 esitatud kaalutlusi arvesse võttes järeldab komisjon, et kontsernkonto kaudu soodustingimustel eraldatud vahendid vastavad 2014. aasta lennundussuuniste punktis 137 tegevusabi jaoks sätestatud kokkusobivustingimustele ja on ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c alusel siseturuga kokkusobivad.

| (264) | Komisjon märgib, et Saksamaa on nõus käesoleva otsuse vastuvõtmisega inglise keeles, |
| --- | --- |

(264)

Komisjon märgib, et Saksamaa on nõus käesoleva otsuse vastuvõtmisega inglise keeles,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Riigiabi, mille Saksamaa andis ELi toimimise lepingu artikli 108 lõiget 3 rikkudes ebaseaduslikult ettevõtjale Flughafen Frankfurt Hahn GmbH ajavahemikus 2009–2012 Rheinland-Pfalzi liidumaa ettevõtja Investitions- und Strukturbank antud laenudele 100 % riigigarantii andmisega ning Rheinland-Pfalzi liidumaa ettevõtja Investitions- und Strukturbank 31. augusti 2009. aasta laenuga summas 20 miljonit eurot ja 30. septembri 2009. aasta laenuga summas 6,8 miljonit eurot ning samuti võimaldades ettevõtjal Flughafen Frankfurt Hahn GmbH osaleda Rheinland-Pfalzi liidumaa kontsernkontos ja võtta selle kaudu soodustingimustel kuni 45 miljoni euro ulatuses laene, on siseturuga kokkusobiv.

Artikkel 2

Laenud, mille Rheinland-Pfalzi liidumaa ettevõtja Investitions- und Strukturbank andis ettevõtjale Flughafen Frankfurt Hahn GmbH ajavahemikus 15. juulist 2007 kuni 30. septembrini 2009 kogusummas 46,8 miljonit eurot, ei kujuta endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud Saksamaa Liitvabariigile.

Brüssel, 1. oktoober 2014

Komisjoni nimel

asepresident

Joaquín ALMUNIA

---

(1)  Alates 1. detsembrist 2009 muutusid EÜ asutamislepingu artiklid 87 ja 88 vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliteks 107 ja 108. Sätted on sisult identsed. Käesolevas otsuses tuleb viiteid Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 107 ja 108 käsitada vajaduse korral vastavalt viidetena EÜ asutamislepingu artiklitele 87 ja 88. Euroopa Liidu toimimise lepinguga tehti teatavaid muudatusi ka terminites, näiteks „ühendus“ asendati terminiga „liit“ ja „ühisturg“ terminiga „siseturg“. Käesolevas otsuses kasutatakse läbivalt Euroopa Liidu toimimise lepingu termineid.

1

(2)  
  ELT C 216, 21.7.2012, lk 1.

2

(3)  Nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määrus (EÜ) nr 659/1999, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 kohaldamiseks (EÜT L 83, 27.3.1999, lk 1).

3

(4)  Vt joonealune märkus 2.

4

(5)  Komisjoni teatis „Suunised lennujaamadele ja -ettevõtjatele antava riigiabi kohta“ (ELT C 99, 4.4.2014, lk 3).

5

(6)  EÜ asutamislepingu artiklite 92 ja 93 ning EMP lepingu artikli 61 kohaldamine lennundussektorile antava riigiabi korral (EÜT C 350, 10.12.1994, lk 5).

6

(7)  Ühenduse suunised lennujaamade rahastamise ja piirkondlikest lennujaamadest opereerivate lennuettevõtjate riikliku stardiabi kohta (ELT C 312, 9.12.2005, lk 1).

7

(8)  
  ELT C 113, 15.4.2014, lk 30.

8

(*1)  
  Konfidentsiaalne teave.

*1

Konfidentsiaalne teave

(9)  
  „Fraport“ tähistab käesolevas otsuses edaspidi nii enne ettevõtja ärinime muutmist kasutatud nime „FAG“ kui ka hiljem kasutatud nime „Fraport AG“.

9

(10)  Ostulepingu 7. jao punkti 3 kohaselt võidakse seda summat vähendada, näiteks juhul, kui FFHG kulutused mürakaitsele ületavad teatavat ülemmäära.

10

(11)  45,24 % Fraporti aktsiatest kuulus Hesseni liidumaale, 28,89 % ettevõtjale Stadtwerke Frankfurt am Main Holding GmbH (mis kuulus 100 % Maini-äärse Frankfurti omavalitsusele) ja 25,87 % Saksamaa Liitvabariigile.

11

(12)  
  Ryanair on Iiri lennuettevõtja ja Euroopa odavlennuettevõtjate liidu liige. Lennuettevõtja äritegevus on seotud teisejärguliste piirkondlike lennujaamadega. Lennuettevõtja lendab praegu ligikaudu 160 Euroopa sihtkohta. Ryanairil on ühtne lennukipark, mis koosneb 189 istekohaga Boeing 737–800 tüüpi lennukitest.

12

Ryanair

(13)  
  Wizz Air on Ungari lennuettevõtja ja Euroopa odavlennuettevõtjate liidu liige. Wizz Airi kontsern koosneb kolmest tegutsevast ettevõtjast, nimelt Wizz Air Hungary, Wizz Air Bulgaria ja Wizz Air Ukraine. Lennuettevõtja ärimudel on seotud teisejärguliste piirkondlike lennujaamadega. Lennuettevõtja lendab praegu ligikaudu 150 Euroopa sihtkohta. Wizz Airil on ühtne lennukipark, mis koosneb 180 istekohaga Airbus A 320 tüüpi lennukitest.

13

Wizz Air

(14)  Komisjoni 12. detsembri 2007. aasta teatis viite- ja diskontomäärade kindlaksmääramise meetodi läbivaatamise kohta (ELT C 14, 19.1.2008, lk 6).

14

(15)  KMV RiskCalc Germany 3.1. Seda mudelit kasutatakse börsil mittekaubeldavate ettevõtete reitingu hindamiseks ettevõtete finantsandmete põhjal. Mudeli abil arvutatakse finantsaruannete andmete alusel välja eeldatav makseviivituste sagedus (või makseviivituse tõenäosus).

15

(16)  Võttes arvesse põhjenduses 46 esitatud selgitusi, eeldati reitingu määramisel, et kontsernkonto kaudu antud laenude kestus on lühike.

16

(17)  Võttes arvesse omandistruktuuri.

17

(18)  Vastab Standard & Poor'si reitinguskaalal reitingule [BB+ kuni B-]. See reitingukategooria tähendab, et laenaja on [...].

18

(19)  Vastab Standard & Poor'si reitinguskaalal reitingule [BBB- kuni B]. See reitingukategooria tähendab, et laenaja on [...].

19

(20)  Sellega seoses viitas Saksamaa otsusele kohtuasjas C-30/59: De gezamenlijke Steenkolenmijnen in Limburg vs. Ülemamet (EKL 1961, lk 3, 43).

20

vs

(21)  Deutsche Bank, „Margen-Indikation für geplante Refinanzierung bestehender Verschuldung“, 3. september 2009.

21

(22)  Hinnangu „Margen-Indikation für geplante Refinanzierung bestehender Verschuldung“ punkt 3.2.1: „..., gehen wir von einer Einstufung der Gesellschaft im [...]
  “. Reitingukategooria [<BBB+] hõlmab kõiki reitinguid, mis jäävad Standard & Poors'i reitinguskaalal allapoole reitingut [BBB+].

22

gehen wir von einer Einstufung der Gesellschaft im [...]

(23)  Deutsche Bank ei ole FFHG korrigeeritud reitingut siiski esitanud.

23

(24)  See määr arvutatakse järgmiselt: [5–25] baaspunkti – riskimarginaal, mis makstakse liidumaade 5aastastelt eurovõlakirjadelt; sellele marginaalile lisandub [5–25] baaspunkti riigi omandisse kuuluva ettevõtjaga kaasneva kaudse riski tõttu ja [5–25] baaspunkti võla piiratud kaubeldavuse tõttu.

24

(25)  Volksbank Hunsrück-Nahe eG Rating Ergebnis FFHG. See reiting vastab Standard & Poor'si reitinguskaalal reitingule [B kuni BB] (vt Rating-Broschüre Finanzstandort Deutschland, 2010, lk 18).

25

(26)  Ratingunterlagen Kreissparkasse Birkenfeld. See reiting vastab Standard & Poor'si reitinguskaalal reitingule [B- kuni BB-] (vt Rating-Broschüre Finanzstandort Deutschland, 2010, lk 18).

26

(27)  Võttes arvesse omandistruktuuri.

27

(28)  Komisjoni teatis EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamise kohta garantiidena antava riigiabi suhtes (ELT C 155, 20.6.2008, lk 10).

28

(29)  Deutsche Bank hindas kaht alternatiivset FFHG rahastamise stsenaariumi – üks ilma tagatiseta ja teine 100 % riigigarantiiga. Panga hinnangu kohaselt oleks esimesel juhul (ilma tagatiseta) 5aastase laenu kohaldatav riskimarginaal [1,30–2,05] % aastas. Teisel juhul (garantii katab 100 % nõuetest) jääks kohaldatav riskimarginaal vahemikku [0,25–0,7] % aastas. Kahe stsenaariumi marginaalide erinevus annab ettekujutuse garantii hinnast. Deutsche Banki hinnangul jääb see erinevus vahemikku [0,6–1,8] % aastas ([1,3 % – 0,7 % = 0,6 % ja 2,05 % – 0,25 % = 1,8 %]).

29

(30)  Gemeinschaftsaufgabe „
  Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur (GRW) Gesetz
  “, 6. oktoober 1969 (BGBl. I, lk 1861), viimati muudetud 7. septembri 2007. aasta akti artikliga 8 (BGBl. I, lk 2246).

30

Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur (GRW) Gesetz

(31)  Flughafen Frankfurt Hahn – Regionaloekonomische Effekte, ZFL Studie, märts 2007.

31

(*2)  Saksamaa 2014. aasta septembris esitatud andmed.

*2

(32)  Komisjoni teatis „Ühenduse suunised raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta“ (ELT C 244, 1.10.2004, lk 2).

32

(33)  Otsus kohtuasjas C-35/96: Euroopa Ühenduste Komisjon vs. Itaalia Vabariik (EKL 1998, lk I-3851); otsus kohtuasjas C-41/90: Klaus Höfner ja Fritz Elser vs. Macrotron GmbH, (EKL 1991, lk I-1979); otsus kohtuasjas C-244/94: Fédération Française des Sociétés d'Assurances vs. Ministère de l'Agriculture et de la Pêche (EKL 1995, lk I-4013); otsus kohtuasjas C-55/96: Job Centre coop. arl. (EKL 1997, lk I-7119).

33

vs

vs

vs

(34)  Otsus kohtuasjas 118/85: Euroopa Ühenduste Komisjon vs. Itaalia Vabariik (EKL 1987, lk 2599); otsus kohtuasjas 35/96: Euroopa Ühenduste Komisjon vs. Itaalia Vabariik, (EKL 1998, lk I-3851).

34

vs

vs

(35)  Leipzig/Halle kohtuotsus, eelkõige punktid 93 ja 94, mida kinnitab otsus kohtuasjas C-288/11 P: Mitteldeutsche Flughafen ja Flughafen Leipzig-Halle vs. Euroopa Komisjon (2012) (ECLI:EU:C:2012:821); vt ka otsus kohtuasjas T-128/89: Aéroports de Paris vs. Euroopa Komisjon (EKL 2000, lk II-3929), mida kinnitavad otsus kohtuasjas C-82/01 P: Aéroports de Paris vs. Euroopa Ühenduste Komisjon (EKL 2002, lk I-9297) ja otsus kohtuasjas T-196/04 Ryanair Ltd vs. Euroopa Ühenduste Komisjon (Charleroi' kohtuotsus, EKL 2008, lk II-3643).

35

vs

vs

vs

vs

(36)  Otsus liidetud kohtuasjades C-159/91 ja C-160/91: Poucet vs. AGF ja Pistre vs. Cancava (EKL 1993, lk I-637).

36

vs

vs

(37)  Leipzig/Halle kohtuotsuse punktid 42 ja 43.

37

(38)  Otsus kohtuasjas C-482/99: Prantsuse Vabariik vs. Euroopa Ühenduste Komisjon (Stardust Marine'i kohtuotsus) (EKL 2002, lk I-4397).

38

vs

(39)  Otsus liidetud kohtuasjades T-267/08 ja T-279/08: Nord-Pas-de-Calais (EKL 2011, lk II-01999, punkt 108).

39

(40)  Saksamaa 24. aprilli 2014. aasta kiri, vastus 4. küsimusele, lk 3.

40

(41)  Komisjoni 16. novembri 2006. aasta direktiiv 2006/111/EÜ liikmesriikide ja riigi osalusega äriühingute vaheliste finantssuhete läbipaistvuse ning teatavate ettevõtjate finantsläbipaistvuse kohta (ELT L 318, 17.11.2006, lk 17).

41

(42)  Otsus kohtuasjas C-39/94: Syndicat français de l'Express international (SFEI) jt vs. La Poste jt (EKL 1996, lk I-3547, punkt 60) ning otsus kohtuasjas C-342/96: Hispaania Kuningriik vs. Euroopa Ühenduste Komisjon (EKL 1999, lk I-2459, punkt 41).

42

vs

vs

(43)  Otsus kohtuasjas 173/73: Itaalia Vabariik vs. Euroopa Ühenduste Komisjon (EKL 1974, lk 709, punkt 13).

43

vs

(44)  Otsus kohtuasjas C-482/99: Prantsuse Vabariik vs. Euroopa Ühenduste Komisjon (Stardust Marine'i kohtuotsus) (EKL 2002, lk I-4397, punkt 69).

44

vs

(45)  Saksamaa sõnul oli intressimäär enam-vähem vastavuses euroala pankadevahelise üleööturu keskmise aastaintressimääraga.

45

(46)  Reitinguagentuuri Fitch 2014. aasta juulis koostatud Rheinland-Pfalzi liidumaa täielikust reitinguaruandest (hõlmab liidumaa reitinguid alates 1999. aastast), mis on kättesaadav aadressil http://www.fm.rlp.de/fileadmin/fm/downloads/finanzen/kapitalmarkt/FRR_RP_22_07_2014.pdf, on näha, et liidumaa reitinguks määrati reitinguskaalal pidevalt AAA.

46

(47)  Liidumaa võtab FFHG makseviivituse riski enda kanda, saamata selle eest mingit hüvitist.

47

(48)  Otsus kohtuasjas T-214/95: Het Vlaamse Gewest vs. Euroopa Ühenduste Komisjon (EKL 1998, lk II-717).

48

vs

(49)  Vt punkt 2.1.

49

(50)  Näiteks Leipzig/Halle lennujaam konkureeris seoses DHLi Euroopa keskuse rajamisega Vatry lennujaamaga (Prantsusmaa). Vt Leipzig/Halle kohtuotsuse punkt 93.

50

(51)  Liège'i lennujaama vastus 2014. aasta lennundussuuniste teemalise avaliku konsultatsiooni raames.

51

(52)  Vt joonealune märkus 33.

52

(53)  Vt joonealune märkus 34.

53

(54)  [1,3 % – 0,7 % = 0,6 % ja 2,05 % – 0,25 % = 1,8 %]

54

(55)  Makseviivitusest tingitud kahjumäär 30–60 %.

55

(56)  [...]

56

(57)  [...]

57

(58)  [...]

58

(59)  Vt nt Oxera koostatud Madalmaade vee-ettevõtjate kapitalikulude hinnang, 2011 (lk 3). Vt ka Bloombergi andmed võlakirjade emiteerimise tasude kohta.

59

(60)  Komisjoni teatis liikmesriikidele „EMÜ asutamislepingu artiklite 92 ja 93 ning komisjoni direktiivi 80/723/EMÜ artikli 5 kohaldamine tootmissektoris tegutsevate riigi osalusega äriühingute suhtes“ (EÜT C 307, 13.11.1993, lk 3, punkt 11). Teatises käsitletakse tootmissektorit, kuid see on põhimõtteliselt kohaldatav ka muudele majandussektoritele. Vt ka otsus kohtuasjas T-16/96: Cityflyer (EKL 1998, lk II-757, punkt 51).

60

(61)  Komisjoni 3. oktoobri 2012. aasta otsus 2013/693/EL, mis käsitleb meedet SA.23600 – C 38/08 (ex NN 53/07) – Saksamaa – Müncheni lennujaama 2. terminali rahastamismehhanismid (ELT L 319, 29.11.2013, lk 8), ja komisjoni 23. juuli 2014. aasta otsus (EL) 2015/1469 riigiabi SA.30743 (2012/C) (ex N 138/10) kohta, mida Saksamaa andis Leipzigi/Halle lennujaamale taristuprojektide rahastamiseks (2) (ELT L 232, 4.9.2015, lk 1).

61

(62)  Vahetustehingute intressimäär on pikema tähtajaga ekvivalent pankadevahelisele laenuintressimäärale (IBOR). Seda kasutatakse finantsturgudel võrdlusmäärana rahastamise intressimäära kindlaksmääramisel.

62

(63)  Krediidiriski vahetustehing on (kaubeldav) krediidituletisinstrumendi leping kahe osapoole, kaitse ostja ja kaitse müüja vahel, millega antakse aluseks oleva üksusega seotud krediidirisk üle kaitse ostjalt kaitse müüjale. Kaitse ostja teeb kaitse müüjale iga perioodi eest kindlustusmakse kuni krediidiriski vahetustehingu lepingu tähtajani või kuni aluseks olevat üksust mõjutava eelnevalt kindlaksmääratud krediidisündmuseni (olenevalt sellest, kumb on varasem). Kaitse ostja makstavat järgpreemiat (mida väljendatakse protsentides või kaitstava väärtuse baaspunktidena, nn arvestuslik väärtus) nimetatakse krediidiriski vahetustehingute riskimarginaaliks. Krediidiriski vahetustehingute riskimarginaale võib kasutada krediidiriski hinna võrdlemisi täpse indikaatorina.

63

(64)  Vt joonealune märkus 54.

64

(65)  Bloomberg, kood EUSA4.

65

(66)  Bloomberg, kood EUSA1.

66

(67)  Bloomberg, kood EUSA3.

67

(68)  1. laen võeti 14. juulil 2009, 3. laen 28. augustil 2009 ja 4. laen 8. septembril 2009.

68

(69)  Allikas: Bloomberg.

69

(70)  [...]

70

(71)  [...]

71

(72)  [...]

72

(73)  Otsus kohtuasjas T-109/01: Fleuren Compost vs. komisjon (EKL 2004, lk II-127).

73

vs

(74)  Suunised raskustes olevate mittefinantsettevõtjate päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta (ELT C 249, 31.7.2014, lk 1).

74

(75)  
  EÜT C 119, 22.5.2002, lk 22.

75

(76)  2014. aasta lennundussuuniste punkt 173.

76

(77)  2014. aasta lennundussuuniste punkt 172.

77

(78)  2014. aasta lennundussuuniste punkti 25 alapunkt v.

78

(79)  Ülevaate koostamisel on lähtutud ISB laenulepingutesse märgitud eesmärkidest ja investeeringusummadest.

79

(80)  Väljendatud intressi-, maksu- ja amortisatsioonieelse kasumina (EBITDA).

80

(81)  Komisjoni 8. novembri 2006. aasta otsus seoses riigiabijuhtumiga N 459/2006 – Saksamaa – Saksamaa regionaalabi kaart 2007–2013 (ELT C 295, 5.12.2006, lk 6).

81

(82)  Vt joonealune märkus 45.

82

(83)  Vt joonealune märkus 46.

83

(84)  Komisjoni 1. oktoobri 2014. aasta otsuse seoses riigiabijuhtumiga SA.21211 – Saksamaa – Frankfurt Hahni lennujaam ja Ryanair (ELTs seni avaldamata).

84

(85)  Seoses Frankfurt Maini ja Luxembourgi lennujaamaga märgib komisjon veel, et ärireiside osakaal neis lennujaamades on märkimisväärne, samal ajal kui Frankfurt Hahni lennujaamas on ärireiside osakaal võrdlemisi piiratud.

85

(86)  2014. aasta lennundussuuniste punktid 137, 113 ja 114.

86

(87)  2014. aasta lennundussuuniste punktid 137 ja 116.

87

(88)  2014. aasta lennundussuuniste punktid 137 ja 124.

88

(89)  2014. aasta lennundussuuniste punktid 137 ja 125.

89

(90)  2014. aasta lennundussuuniste punktid 137 ja 131.

90

---

| 24.5.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 134/46 |
| --- | --- | --- | --- |

24.5.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 134/46

---

KOMISJONI OTSUS (EL) 2016/789,

1. oktoober 2014,

Saksamaa antud riigiabi SA.21121 (C 29/08) (ex NN 54/07) kohta, mis on seotud Frankfurt Hahni lennujaama rahastamisega ning Frankfurt Hahni ja Ryanairi vaheliste finantssuhetega

(teatavaks tehtud numbri C(2014) 6853 all)

(Ainult ingliskeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 108 lõike 2 esimest lõiku (1),

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

olles kutsunud huvitatud isikuid üles esitama märkusi vastavalt eespool nimetatud sätetele ja võttes nende märkusi arvesse (2)

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

MENETLUS

| (1) | Komisjon sai aastatel 2003–2006 kaebusi eri isikutelt, kes väitsid, et ettevõtja Fraport AG ning Rheinland-Pfalzi liidumaa ja Hesseni liidumaa on andnud ettevõtjale Ryanair plc (edaspidi „Ryanair“) (3) ja Frankfurt Hahni lennujaama käitajale Flughafen Frankfurt-Hahn GmbH (edaspidi „FFHG“) ebaseaduslikku riigiabi. Kaebuse esitaja esitas lisateavet 22. septembril 2003 ja 1. juunil 2006. |
| --- | --- |

(1)

Komisjon sai aastatel 2003–2006 kaebusi eri isikutelt, kes väitsid, et ettevõtja Fraport AG ning Rheinland-Pfalzi liidumaa ja Hesseni liidumaa on andnud ettevõtjale Ryanair plc (edaspidi „Ryanair“) (3) ja Frankfurt Hahni lennujaama käitajale Flughafen Frankfurt-Hahn GmbH (edaspidi „FFHG“) ebaseaduslikku riigiabi. Kaebuse esitaja esitas lisateavet 22. septembril 2003 ja 1. juunil 2006.

Fraport AG

Ryanair plc

3

Flughafen Frankfurt-Hahn GmbH

| (2) | Komisjon palus 25. septembri 2006. aasta ja 9. veebruari 2007. aasta kirjaga Saksamaalt teavet. Saksamaa vastas vastavalt 20. detsembri 2006. aasta ja 29. juuni 2007. aasta kirjaga. |
| --- | --- |

(2)

Komisjon palus 25. septembri 2006. aasta ja 9. veebruari 2007. aasta kirjaga Saksamaalt teavet. Saksamaa vastas vastavalt 20. detsembri 2006. aasta ja 29. juuni 2007. aasta kirjaga.

| (3) | 17. juuni 2008. aasta kirjaga teatas komisjon Saksamaale oma otsusest algatada ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikes 2 sätestatud menetlus seoses FFHG rahastamisega ja tema finantssuhetega Ryanairiga (edaspidi „2008. aasta menetluse algatamise otsus“). Saksamaa edastas oma märkused 27. oktoobril 2008. |
| --- | --- |

(3)

17. juuni 2008. aasta kirjaga teatas komisjon Saksamaale oma otsusest algatada ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikes 2 sätestatud menetlus seoses FFHG rahastamisega ja tema finantssuhetega Ryanairiga (edaspidi „2008. aasta menetluse algatamise otsus“). Saksamaa edastas oma märkused 27. oktoobril 2008.

| (4) | 2008. aasta menetluse algatamise otsus registreeriti numbri SA.21121 (C 29/08) all. 2008. aasta menetluse algatamise otsus avaldati Euroopa Liidu Teatajas (4)17. jaanuaril 2009. Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama kõnealuste meetmete kohta märkusi ühe kuu jooksul alates otsuse avaldamise kuupäevast. |
| --- | --- |

(4)

2008. aasta menetluse algatamise otsus registreeriti numbri SA.21121 (C 29/08) all. 2008. aasta menetluse algatamise otsus avaldati Euroopa Liidu Teatajas (4)17. jaanuaril 2009. Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama kõnealuste meetmete kohta märkusi ühe kuu jooksul alates otsuse avaldamise kuupäevast.

Euroopa Liidu Teatajas

4

| (5) | Komisjon sai märkused ettevõtjalt Deutsche Lufthansa AG (edaspidi „Lufthansa“), Saksamaa lennuettevõtjate liidult (Bundesverband der Deutschen Fluggesellschaften, edaspidi „BDF“), Ryanairilt, ettevõtjalt Société Air France SA (edaspidi „Air France“) ja Euroopa Lennuettevõtjate Ühenduselt. Komisjon edastas märkused Saksamaale 16. aprilli 2009. aasta kirjaga. Saksamaale anti võimalus vastata ühe kuu jooksul. Saksamaa edastas oma märkused ja lisateabe 1. juulil 2009. |
| --- | --- |

(5)

Komisjon sai märkused ettevõtjalt Deutsche Lufthansa AG (edaspidi „Lufthansa“), Saksamaa lennuettevõtjate liidult (Bundesverband der Deutschen Fluggesellschaften, edaspidi „BDF“), Ryanairilt, ettevõtjalt Société Air France SA (edaspidi „Air France“) ja Euroopa Lennuettevõtjate Ühenduselt. Komisjon edastas märkused Saksamaale 16. aprilli 2009. aasta kirjaga. Saksamaale anti võimalus vastata ühe kuu jooksul. Saksamaa edastas oma märkused ja lisateabe 1. juulil 2009.

Bundesverband der Deutschen Fluggesellschaften

| (6) | 4. märtsi 2011. aasta kirjaga esitas Lufthansa seoses 2008. aasta menetluse algatamise otsusega lisateavet, mis käsitles uusi väidetavaid riigiabi meetmeid. |
| --- | --- |

(6)

4. märtsi 2011. aasta kirjaga esitas Lufthansa seoses 2008. aasta menetluse algatamise otsusega lisateavet, mis käsitles uusi väidetavaid riigiabi meetmeid.

| (7) | 18. märtsi 2011. aasta kirjaga edastas komisjon kaebuse Saksamaale ja palus uute väidetavate riigiabi meetmete kohta täiendavat teavet. Saksamaa vastas 2011. aasta 19. mai ja 23. mai kirjaga. |
| --- | --- |

(7)

18. märtsi 2011. aasta kirjaga edastas komisjon kaebuse Saksamaale ja palus uute väidetavate riigiabi meetmete kohta täiendavat teavet. Saksamaa vastas 2011. aasta 19. mai ja 23. mai kirjaga.

| (8) | Need vastused ei olnud aga täielikud. Seepärast saatis komisjon 6. juuni 2011. aasta kirjaga vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 659/1999 (5) artikli 10 lõikele 3 meeldetuletuse. Saksamaa vastas 2011. aasta 14. juuni ja 16. juuni kirjaga. |
| --- | --- |

(8)

Need vastused ei olnud aga täielikud. Seepärast saatis komisjon 6. juuni 2011. aasta kirjaga vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 659/1999 (5) artikli 10 lõikele 3 meeldetuletuse. Saksamaa vastas 2011. aasta 14. juuni ja 16. juuni kirjaga.

5

| (9) | 13. juuli 2011. aasta kirjaga teatas komisjon Saksamaale oma otsusest algatada ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikes 2 sätestatud menetlus seoses FFHG-le Rheinland-Pfalzi liidumaa kontsernkonto (rahaliste vahendite kogumi) kaudu võimaldatud krediidiliiniga, Rheinland-Pfalzi liidumaa ettevõtjalt Investitions- und Strukturbank (edaspidi „ISB“) FFHG-le antud laenuga ja FFHG-le ISB laenu jaoks antud Rheinland-Pfalzi liidumaa tagatisega (edaspidi „2011. aasta menetluse algatamise otsus“). 2011. aasta menetluse algatamise otsus registreeriti numbri SA.32833 (2011/C) all. 2011. aasta menetluse algatamise otsus avaldati Euroopa Liidu Teatajas (6)21. juulil 2012. |
| --- | --- |

(9)

13. juuli 2011. aasta kirjaga teatas komisjon Saksamaale oma otsusest algatada ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikes 2 sätestatud menetlus seoses FFHG-le Rheinland-Pfalzi liidumaa kontsernkonto (rahaliste vahendite kogumi) kaudu võimaldatud krediidiliiniga, Rheinland-Pfalzi liidumaa ettevõtjalt Investitions- und Strukturbank (edaspidi „ISB“) FFHG-le antud laenuga ja FFHG-le ISB laenu jaoks antud Rheinland-Pfalzi liidumaa tagatisega (edaspidi „2011. aasta menetluse algatamise otsus“). 2011. aasta menetluse algatamise otsus registreeriti numbri SA.32833 (2011/C) all. 2011. aasta menetluse algatamise otsus avaldati Euroopa Liidu Teatajas (6)21. juulil 2012.

Euroopa Liidu Teatajas

6

| (10) | Komisjon palus 20. veebruari 2012. aasta kirjaga lisateavet seoses 2008. aasta menetluse algatamise otsusega. Saksamaa vastas 16. aprilli 2012. aasta kirjaga. Komisjon palus 27. juuli 2012. aasta kirjaga taas lisateavet. Saksamaa vastas 4. septembri 2012. aasta kirjaga. |
| --- | --- |

(10)

Komisjon palus 20. veebruari 2012. aasta kirjaga lisateavet seoses 2008. aasta menetluse algatamise otsusega. Saksamaa vastas 16. aprilli 2012. aasta kirjaga. Komisjon palus 27. juuli 2012. aasta kirjaga taas lisateavet. Saksamaa vastas 4. septembri 2012. aasta kirjaga.

| (11) | 25. veebruari 2014. aasta kirjaga teavitas komisjon Saksamaad sellest, et ta oli võtnud 20. veebruaril 2014 vastu suunised lennujaamadele ja -ettevõtjatele antava riigiabi kohta (7) (edaspidi „2014. aasta lennundussuunised“). Komisjon teavitas Saksamaad, et need suunised muutuvad kohaldatavaks alates nende avaldamisest Euroopa Liidu Teatajas. Komisjon andis Saksamaale võimaluse esitada suuniste ja nende võimaliku kohaldamise kohta käesoleva juhtumi suhtes märkusi 20 tööpäeva jooksul. 17. märtsi 2014. aasta kirjaga tuletas komisjon Saksamaale meelde, et kui ta ei saa 20 tööpäeva jooksul ühtki märkust, eeldab ta, et Saksamaal neid ei ole. |
| --- | --- |

(11)

25. veebruari 2014. aasta kirjaga teavitas komisjon Saksamaad sellest, et ta oli võtnud 20. veebruaril 2014 vastu suunised lennujaamadele ja -ettevõtjatele antava riigiabi kohta (7) (edaspidi „2014. aasta lennundussuunised“). Komisjon teavitas Saksamaad, et need suunised muutuvad kohaldatavaks alates nende avaldamisest Euroopa Liidu Teatajas. Komisjon andis Saksamaale võimaluse esitada suuniste ja nende võimaliku kohaldamise kohta käesoleva juhtumi suhtes märkusi 20 tööpäeva jooksul. 17. märtsi 2014. aasta kirjaga tuletas komisjon Saksamaale meelde, et kui ta ei saa 20 tööpäeva jooksul ühtki märkust, eeldab ta, et Saksamaal neid ei ole.

7

Euroopa Liidu Teatajas

| (12) | Komisjon palus 2014. aasta 23. märtsi ja 4. aprilli kirjaga Saksamaalt lisateavet. Saksamaa vastas 2014. aasta 17. aprilli, 24. aprilli ja 9. mai kirjaga. |
| --- | --- |

(12)

Komisjon palus 2014. aasta 23. märtsi ja 4. aprilli kirjaga Saksamaalt lisateavet. Saksamaa vastas 2014. aasta 17. aprilli, 24. aprilli ja 9. mai kirjaga.

| (13) | 2014. aasta lennundussuunised avaldati Euroopa Liidu Teatajas4. aprillil 2014. Nendega asendati 1994. aasta lennundussuunised (8) ja 2005. aasta lennundussuunised (9). |
| --- | --- |

(13)

2014. aasta lennundussuunised avaldati Euroopa Liidu Teatajas4. aprillil 2014. Nendega asendati 1994. aasta lennundussuunised (8) ja 2005. aasta lennundussuunised (9).

Euroopa Liidu Teatajas

8

9

| (14) | 15. aprillil 2014 avaldati Euroopa Liidu Teatajas (10) teade, millega kutsuti liikmesriike ja huvitatud isikuid esitama 2014. aasta lennundussuuniste kohaldamise kohta märkusi ühe kuu jooksul alates suuniste avaldamise kuupäevast. Oma tähelepanekud esitas Lufthansa ning valitsusväline organisatsioon Transport & Environment. Komisjon edastas 26. augusti 2014. aasta kirjaga need tähelepanekud Saksamaale. Saksamaa teatas 3. septembri 2014. aasta kirjaga komisjonile, et tal ei ole ühtki tähelepanekut. |
| --- | --- |

(14)

15. aprillil 2014 avaldati Euroopa Liidu Teatajas (10) teade, millega kutsuti liikmesriike ja huvitatud isikuid esitama 2014. aasta lennundussuuniste kohaldamise kohta märkusi ühe kuu jooksul alates suuniste avaldamise kuupäevast. Oma tähelepanekud esitas Lufthansa ning valitsusväline organisatsioon Transport & Environment. Komisjon edastas 26. augusti 2014. aasta kirjaga need tähelepanekud Saksamaale. Saksamaa teatas 3. septembri 2014. aasta kirjaga komisjonile, et tal ei ole ühtki tähelepanekut.

Euroopa Liidu Teatajas

10

| (15) | 17. juuni 2014. aasta kirjaga nõustus Saksamaa erandkorras käesoleva otsuse vastuvõtmisega ja teatavakstegemisega vaid inglise keeles. |
| --- | --- |

(15)

17. juuni 2014. aasta kirjaga nõustus Saksamaa erandkorras käesoleva otsuse vastuvõtmisega ja teatavakstegemisega vaid inglise keeles.

2.   MEETMETE TAUST

MEETMETE TAUST

2.1.   LENNUJAAMA ÜMBEREHITAMINE JA SELLE OMANDISTRUKTUUR

LENNUJAAMA ÜMBEREHITAMINE JA SELLE OMANDISTRUKTUUR

| (16) | Frankfurt Hahni lennujaam asub Rheinland-Pfalzi liidumaal Maini-äärsest Frankfurdist umbes 120 kilomeetrit läänes. Kuni 1992. aastani oli Frankfurt Hahni lennujaam Ameerika Ühendriikide lennuväebaas. Seejärel ehitati see ümber tsiviillennujaamaks. Lennujaamal on ööpäevaringne tegevusluba. |
| --- | --- |

(16)

Frankfurt Hahni lennujaam asub Rheinland-Pfalzi liidumaal Maini-äärsest Frankfurdist umbes 120 kilomeetrit läänes. Kuni 1992. aastani oli Frankfurt Hahni lennujaam Ameerika Ühendriikide lennuväebaas. Seejärel ehitati see ümber tsiviillennujaamaks. Lennujaamal on ööpäevaringne tegevusluba.

| (17) | 1. aprillil 1995 läks Frankfurt Hahni lennujaama taristu omandiõigus Saksamaalt üle ettevõtjale Holding Unternehmen Hahn GmbH & Co. KG (edaspidi „Holding Hahn“), kelle puhul on tegemist Wayss & Freytagi ja Rheinland-Pfalzi liidumaa vahelise avaliku ja erasektori partnerlusega. Ajavahemikus 1995–1998 arendas see avaliku ja erasektori partnerlusel põhinev ettevõtja lennujaama eesmärgiga arendada seal välja tööstus- ja kaubanduspiirkond. Kui Wayss & Freytagi ja Rheinland-Pfalzi liidumaa vaheline partnerlus ei osutunud edukaks, liitus Saksamaa sõnul 1. jaanuaril 1998 projektiga Flughafen Frankfurt/Main GmbH (edaspidi „Fraport“), (11) kes võttis lõpuks üle lennujaama käitamise. |
| --- | --- |

(17)

1. aprillil 1995 läks Frankfurt Hahni lennujaama taristu omandiõigus Saksamaalt üle ettevõtjale Holding Unternehmen Hahn GmbH & Co. KG (edaspidi „Holding Hahn“), kelle puhul on tegemist Wayss & Freytagi ja Rheinland-Pfalzi liidumaa vahelise avaliku ja erasektori partnerlusega. Ajavahemikus 1995–1998 arendas see avaliku ja erasektori partnerlusel põhinev ettevõtja lennujaama eesmärgiga arendada seal välja tööstus- ja kaubanduspiirkond. Kui Wayss & Freytagi ja Rheinland-Pfalzi liidumaa vaheline partnerlus ei osutunud edukaks, liitus Saksamaa sõnul 1. jaanuaril 1998 projektiga Flughafen Frankfurt/Main GmbH (edaspidi „Fraport“), (11) kes võttis lõpuks üle lennujaama käitamise.

Holding Unternehmen Hahn GmbH & Co. KG

Flughafen Frankfurt/Main GmbH

11

| (18) | Saksamaa sõnul liitus Fraport, kes juba käitas Frankfurt Hahni lennujaamast ligikaudu 115 km kaugusel asuvat rahvusvahelist Frankfurt Maini lennujaama, mitmel strateegilisel põhjusel. Esiteks väitis Saksamaa, et Frankfurt Hahni lennujaam oli ainus Frankfurt Maini lennujaama läheduses asuv lennujaam, millel olid väljavaated muutuda täieõiguslikuks rahvusvaheliseks lennujaamaks. Kuna Frankfurt Maini lennujaam tegutses juba oma läbilaskevõime piiril, nähti võimalust arendada piirkonnas välja teine kasumlik lennujaam. Teiseks oli Frankfurt Hahni lennujaam tollal ainus Saksa lennujaam, millel oli ööpäevaringne tegevusluba, mis oli eriti kasulik kaubalendude jaoks. Kolmandaks olid lennurajal olemas kõik vajalikud seadmed ja seda sai kasutada kõikides ilmaoludes. Lisaks väitis Saksamaa, et Frankfurt Hahni lennujaama omandamist kaalusid ka Schipholi lennujaama omanikud, ja seega sai Fraport Frankfurt Hahni lennujaama käitamise ülevõtmisega hoida eemal soovimatu konkurendi. |
| --- | --- |

(18)

Saksamaa sõnul liitus Fraport, kes juba käitas Frankfurt Hahni lennujaamast ligikaudu 115 km kaugusel asuvat rahvusvahelist Frankfurt Maini lennujaama, mitmel strateegilisel põhjusel. Esiteks väitis Saksamaa, et Frankfurt Hahni lennujaam oli ainus Frankfurt Maini lennujaama läheduses asuv lennujaam, millel olid väljavaated muutuda täieõiguslikuks rahvusvaheliseks lennujaamaks. Kuna Frankfurt Maini lennujaam tegutses juba oma läbilaskevõime piiril, nähti võimalust arendada piirkonnas välja teine kasumlik lennujaam. Teiseks oli Frankfurt Hahni lennujaam tollal ainus Saksa lennujaam, millel oli ööpäevaringne tegevusluba, mis oli eriti kasulik kaubalendude jaoks. Kolmandaks olid lennurajal olemas kõik vajalikud seadmed ja seda sai kasutada kõikides ilmaoludes. Lisaks väitis Saksamaa, et Frankfurt Hahni lennujaama omandamist kaalusid ka Schipholi lennujaama omanikud, ja seega sai Fraport Frankfurt Hahni lennujaama käitamise ülevõtmisega hoida eemal soovimatu konkurendi.

| (19) | Fraport ostis 64,90 % ettevõtja Flughafen Hahn GmbH & Co. KG Lautzenhausen (edaspidi „FFHG & Co KG“)) aktsiatest hinnaga [...] (*1). Osa ostuhinnast ([...] eurot) tuli tasuda 31. detsembriks 2007 ja selle suhtes kohaldati teatavaid tingimusi (12). 1999. aasta augustis omandas Fraport 73,37 % Holding Hahni ja 74,90 % selle täisosaniku Holding Unternehmen Hahn Verwaltungs GmbH aktsiatest hinnaga [...] eurot. Sellega sai Fraportist Rheinland-Pfalzi liidumaa uus partner. |
| --- | --- |

(19)

Fraport ostis 64,90 % ettevõtja Flughafen Hahn GmbH & Co. KG Lautzenhausen (edaspidi „FFHG & Co KG“)) aktsiatest hinnaga [...] (*1). Osa ostuhinnast ([...] eurot) tuli tasuda 31. detsembriks 2007 ja selle suhtes kohaldati teatavaid tingimusi (12). 1999. aasta augustis omandas Fraport 73,37 % Holding Hahni ja 74,90 % selle täisosaniku Holding Unternehmen Hahn Verwaltungs GmbH aktsiatest hinnaga [...] eurot. Sellega sai Fraportist Rheinland-Pfalzi liidumaa uus partner.

Flughafen Hahn GmbH & Co. KG Lautzenhausen

*1

12

Holding Unternehmen Hahn Verwaltungs GmbH

| (20) | Fraporti eesmärk Frankfurt Hahni lennujaamas oli korrakindlalt arendada lennujaama reisijate- ja kaubavedu. Fraport oli üks esimesi ettevõtjaid, kes kohaldas ärimudelit, mille eesmärk oli eeskätt meelitada ligi odavlennuettevõtjaid. Sellele tuginedes sõlmis Fraport Holding Hahniga viimase muutmisel Saksa piiratud vastutusega äriühinguks (Gesellschaft mit beschränkter Haftung, GmbH) uue kasumi ja kahjumi ülekandmise lepingu. See muutmine ja nimetatud lepingu sõlmimine toimus 24. novembril 2000. |
| --- | --- |

(20)

Fraporti eesmärk Frankfurt Hahni lennujaamas oli korrakindlalt arendada lennujaama reisijate- ja kaubavedu. Fraport oli üks esimesi ettevõtjaid, kes kohaldas ärimudelit, mille eesmärk oli eeskätt meelitada ligi odavlennuettevõtjaid. Sellele tuginedes sõlmis Fraport Holding Hahniga viimase muutmisel Saksa piiratud vastutusega äriühinguks (Gesellschaft mit beschränkter Haftung, GmbH) uue kasumi ja kahjumi ülekandmise lepingu. See muutmine ja nimetatud lepingu sõlmimine toimus 24. novembril 2000.

Gesellschaft mit beschränkter Haftung, GmbH

| (21) | Seejärel Holding Hahn ja FFHG & Co KG ühinesid, et moodustada Flughafen Hahn GmbH. Rheinland-Pfalzi liidumaale kuulus 26,93 % ja Fraportile 73,07 % uue ettevõtja aktsiatest. Hiljem sai ettevõtja ärinimeks taas Flughafen Frankfurt-Hahn GmbH (FFHG). 2001. aastal süstisid kaks aktsionäri – Fraport ja Rheinland-Pfalzi liidumaa – FFHGsse uut kapitali (vt üksikasjalik kirjeldus 3. jaos). |
| --- | --- |

(21)

Seejärel Holding Hahn ja FFHG & Co KG ühinesid, et moodustada Flughafen Hahn GmbH. Rheinland-Pfalzi liidumaale kuulus 26,93 % ja Fraportile 73,07 % uue ettevõtja aktsiatest. Hiljem sai ettevõtja ärinimeks taas Flughafen Frankfurt-Hahn GmbH (FFHG). 2001. aastal süstisid kaks aktsionäri – Fraport ja Rheinland-Pfalzi liidumaa – FFHGsse uut kapitali (vt üksikasjalik kirjeldus 3. jaos).

Flughafen Hahn GmbH

Flughafen Frankfurt-Hahn GmbH

| (22) | Kuni 11. juunini 2001 kuulus 100 % Fraporti aktsiatest avalik-õiguslikele aktsionäridele (13). 11. juunil 2001 paisati Fraport börsile, mille tulemusel müüdi 29,71 % ettevõtja aktsiatest eraaktsionäridele, ülejäänud 70,29 % aktsiatest jäi avalik-õiguslikele aktsionäridele. |
| --- | --- |

(22)

Kuni 11. juunini 2001 kuulus 100 % Fraporti aktsiatest avalik-õiguslikele aktsionäridele (13). 11. juunil 2001 paisati Fraport börsile, mille tulemusel müüdi 29,71 % ettevõtja aktsiatest eraaktsionäridele, ülejäänud 70,29 % aktsiatest jäi avalik-õiguslikele aktsionäridele.

13

| (23) | 2002. aasta novembris sõlmisid Rheinland-Pfalzi liidumaa, Hesseni liidumaa, Fraport ja FFHG lepingu Frankfurt Hahni lennujaama edasiarendamise kohta. Selle lepinguga nähti ette põhikirjajärgse kapitali teine suurendamine. Sellega seoses ühines Hesseni liidumaa FFHGga kui kolmas aktsionär. Selle tulemusel kuulus Fraportile 65 % aktsiatest ning Hesseni liidumaale ja Rheinland-Pfalzi liidumaale mõlemale 17,5 % aktsiatest. See omandistruktuur püsis muutumatuna 2009. aastani, mil Fraport müüs kõik oma aktsiad Rheinland-Pfalzi liidumaale, kes on olnud sellest saati 82,5 %ga enamusaktsionär. Ülejäänud 17,5 % aktsiatest kuulub endiselt Hesseni liidumaale. |
| --- | --- |

(23)

2002. aasta novembris sõlmisid Rheinland-Pfalzi liidumaa, Hesseni liidumaa, Fraport ja FFHG lepingu Frankfurt Hahni lennujaama edasiarendamise kohta. Selle lepinguga nähti ette põhikirjajärgse kapitali teine suurendamine. Sellega seoses ühines Hesseni liidumaa FFHGga kui kolmas aktsionär. Selle tulemusel kuulus Fraportile 65 % aktsiatest ning Hesseni liidumaale ja Rheinland-Pfalzi liidumaale mõlemale 17,5 % aktsiatest. See omandistruktuur püsis muutumatuna 2009. aastani, mil Fraport müüs kõik oma aktsiad Rheinland-Pfalzi liidumaale, kes on olnud sellest saati 82,5 %ga enamusaktsionär. Ülejäänud 17,5 % aktsiatest kuulub endiselt Hesseni liidumaale.

2.2.   REISIJATE- JA KAUBAVEO ARENG NING LÄHEDUSES ASUVAD LENNUJAAMAD

REISIJATE- JA KAUBAVEO ARENG NING LÄHEDUSES ASUVAD LENNUJAAMAD

| (24) | Reisijatevedu Frankfurt Hahni lennujaamas suurenes 1998. aasta 29 289 reisijalt 2007. aastaks 4 miljoni reisijani ja seejärel vähenes 2013. aastal ligikaudu 2,7 miljoni reisijani (vt tabel 1). Lennujaama teenindavad praegu Ryanair, Wizz Air (14) ja teised lennuettevõtjad. Ryanairi reisijate osakaal oli 2013. aastal ligikaudu [80–100] %.

  Tabel 1


  Reisijateveo areng Frankfurt Hahni lennujaamas aastatel 1998–2013








  Aasta | Reisijate arv | Ryanairi reisijate arv |
| --- | --- | --- | --- |
| 1998 | 29 289 | 0 |
| 1999 | 140 706 | 89 129 |
| 2000 | 380 284 | 318 664 |
| 2001 | 447 142 | 397 593 |
| 2002 | 1 457 527 | 1 231 790 |
| 2003 | 2 431 783 | 2 341 784 |
| 2004 | 2 760 379 | 2 668 713 |
| 2005 | 3 079 528 | 2 856 109 |
| 2006 | 3 705 088 | 3 319 772 |
| 2007 | 4 015 155 | 3 808 062 |
| 2008 | 3 940 585 | 3 821 850 |
| 2009 | 3 793 958 | 3 682 050 |
| 2010 | 3 457 540 | [2 766 032 – 3 457 540 ] |
| 2011 | 2 894 363 | [2 315 490 – 2 894 363 ] |
| 2012 | 2 791 185 | [2 232 948 – 2 791 185 ] |
| 2013 | 2 667 529 | [2 134 023 – 2 667 529 ] |

(24)

Reisijatevedu Frankfurt Hahni lennujaamas suurenes 1998. aasta 29 289 reisijalt 2007. aastaks 4 miljoni reisijani ja seejärel vähenes 2013. aastal ligikaudu 2,7 miljoni reisijani (vt tabel 1). Lennujaama teenindavad praegu Ryanair, Wizz Air (14) ja teised lennuettevõtjad. Ryanairi reisijate osakaal oli 2013. aastal ligikaudu [80–100] %.

14

Tabel 1

Tabel 1

Reisijateveo areng Frankfurt Hahni lennujaamas aastatel 1998–2013

Reisijateveo areng Frankfurt Hahni lennujaamas aastatel 1998–2013

Aasta

Reisijate arv

Ryanairi reisijate arv

1998

29 289

0

1999

140 706

89 129

2000

380 284

318 664

2001

447 142

397 593

2002

1 457 527

1 231 790

2003

2 431 783

2 341 784

2004

2 760 379

2 668 713

2005

3 079 528

2 856 109

2006

3 705 088

3 319 772

2007

4 015 155

3 808 062

2008

3 940 585

3 821 850

2009

3 793 958

3 682 050

2010

3 457 540

[2 766 032 – 3 457 540 ]

2011

2 894 363

[2 315 490 – 2 894 363 ]

2012

2 791 185

[2 232 948 – 2 791 185 ]

2013

2 667 529

[2 134 023 – 2 667 529 ]

| (25) | Frankfurt Hahni lennujaamas on kasvanud ka kaubavedu. Lennuveosed suurenesid 1998. aasta 16 000 tonnilt 2011. aastal, äritegevuse kõrgpunktis, ligikaudu 286 000 tonnile ja vähenesid 2013. aastal taas ligikaudu 151 000 tonnile (vt tabel 2). Kokku (sh ekspediitorite veosed) käideldi 2013. aastal lennujaamas ligikaudu 447 000 tonni veoseid.

  Tabel 2


  Kaubaveo areng Frankfurt Hahni lennujaamas aastatel 1998–2013








  Aasta | Lennuveosed kokku tonnides | Veosed kokku (koos ekspediitorite veostega) tonnides |
| --- | --- | --- | --- |
| 1998 | 16 020 | 134 920 |
| 1999 | 43 676 | 168 437 |
| 2000 | 75 547 | 191 001 |
| 2001 | 25 053 | 133 743 |
| 2002 | 23 736 | 138 131 |
| 2003 | 37 065 | 158 873 |
| 2004 | 66 097 | 191 117 |
| 2005 | 107 305 | 228 921 |
| 2006 | 123 165 | 266 174 |
| 2007 | 125 049 | 289 404 |
| 2008 | 179 375 | 338 490 |
| 2009 | 174 664 | 322 170 |
| 2010 | 228 547 | 466 429 |
| 2011 | 286 416 | 565 344 |
| 2012 | 207 520 | 503 995 |
| 2013 | 152 503 | 446 608 |

(25)

Frankfurt Hahni lennujaamas on kasvanud ka kaubavedu. Lennuveosed suurenesid 1998. aasta 16 000 tonnilt 2011. aastal, äritegevuse kõrgpunktis, ligikaudu 286 000 tonnile ja vähenesid 2013. aastal taas ligikaudu 151 000 tonnile (vt tabel 2). Kokku (sh ekspediitorite veosed) käideldi 2013. aastal lennujaamas ligikaudu 447 000 tonni veoseid.

Tabel 2

Tabel 2

Kaubaveo areng Frankfurt Hahni lennujaamas aastatel 1998–2013

Kaubaveo areng Frankfurt Hahni lennujaamas aastatel 1998–2013

Aasta

Lennuveosed kokku tonnides

Veosed kokku (koos ekspediitorite veostega) tonnides

1998

16 020

134 920

1999

43 676

168 437

2000

75 547

191 001

2001

25 053

133 743

2002

23 736

138 131

2003

37 065

158 873

2004

66 097

191 117

2005

107 305

228 921

2006

123 165

266 174

2007

125 049

289 404

2008

179 375

338 490

2009

174 664

322 170

2010

228 547

466 429

2011

286 416

565 344

2012

207 520

503 995

2013

152 503

446 608

| (26) | Frankfurt Hahni lennujaama lähistel asuvad järgmised lennujaamad:






  i) | Frankfurt Maini lennujaam (ligikaudu 115 kilomeetri või umbes 1 tunni ja 15 minutilise autosõidu kaugusel Frankfurt Hahni lennujaamast) on rahvusvaheline sõlmlennujaam, kust tehakse lende kõikvõimalikesse sihtkohtadesse alates lühimaalendudest ja lõpetades pikamaalendudega. Lennujaama teenindavad peamiselt võrgustikku kuuluvad lennuettevõtjad, kes käitavad ühendusliine, ehkki tehakse ka otselende ja tellimuslende. Lisaks reisijateveole (2013. aastal umbes 58 miljonit reisijat) tegeldakse Frankfurt Maini lennujaamas ka lennuveoste käitlemisega (2013. aastal umbes 2 miljonit tonni). Joonis 1 kajastab reisijateveo arengut Frankfurt Maini lennujaamas ja Frankfurt Hahni lennujaamas aastatel 2000–2012; |
| --- | --- | --- |

(26)

Frankfurt Hahni lennujaama lähistel asuvad järgmised lennujaamad:

i)

Frankfurt Maini lennujaam (ligikaudu 115 kilomeetri või umbes 1 tunni ja 15 minutilise autosõidu kaugusel Frankfurt Hahni lennujaamast) on rahvusvaheline sõlmlennujaam, kust tehakse lende kõikvõimalikesse sihtkohtadesse alates lühimaalendudest ja lõpetades pikamaalendudega. Lennujaama teenindavad peamiselt võrgustikku kuuluvad lennuettevõtjad, kes käitavad ühendusliine, ehkki tehakse ka otselende ja tellimuslende. Lisaks reisijateveole (2013. aastal umbes 58 miljonit reisijat) tegeldakse Frankfurt Maini lennujaamas ka lennuveoste käitlemisega (2013. aastal umbes 2 miljonit tonni). Joonis 1 kajastab reisijateveo arengut Frankfurt Maini lennujaamas ja Frankfurt Hahni lennujaamas aastatel 2000–2012;

| ii) | Luxembourgi lennujaam (ligikaudu 111 kilomeetri või umbes 1 tunni ja 30 minutilise autosõidu kaugusel Frankfurt Hahni lennujaamast) on rahvusvaheline lennujaam, kust tehakse lende kõikvõimalikesse sihtkohtadesse. Lisaks reisijateveole (2013. aastal umbes 2,2 miljonit reisijat) käideldi lennujaamas 2013. aastal ka 673 500 tonni lennuveoseid; |
| --- | --- |

ii)

Luxembourgi lennujaam (ligikaudu 111 kilomeetri või umbes 1 tunni ja 30 minutilise autosõidu kaugusel Frankfurt Hahni lennujaamast) on rahvusvaheline lennujaam, kust tehakse lende kõikvõimalikesse sihtkohtadesse. Lisaks reisijateveole (2013. aastal umbes 2,2 miljonit reisijat) käideldi lennujaamas 2013. aastal ka 673 500 tonni lennuveoseid;

| iii) | Zweibrückeni lennujaam (ligikaudu 128 kilomeetri või umbes 1 tunni ja 35 minutilise autosõidu kaugusel Frankfurt Hahni lennujaamast); |
| --- | --- |

iii)

Zweibrückeni lennujaam (ligikaudu 128 kilomeetri või umbes 1 tunni ja 35 minutilise autosõidu kaugusel Frankfurt Hahni lennujaamast);

| iv) | Saarbrückeni lennujaam (ligikaudu 128 kilomeetri või umbes 1 tunni ja 35 minutilise autosõidu kaugusel Frankfurt Hahni lennujaamast); |
| --- | --- |

iv)

Saarbrückeni lennujaam (ligikaudu 128 kilomeetri või umbes 1 tunni ja 35 minutilise autosõidu kaugusel Frankfurt Hahni lennujaamast);

| v) | Köln-Bonni lennujaam (ligikaudu 175 kilomeetri või umbes 1 tunni ja 44 minutilise autosõidu kaugusel Frankfurt Hahni lennujaamast). |
| --- | --- |

v)

Köln-Bonni lennujaam (ligikaudu 175 kilomeetri või umbes 1 tunni ja 44 minutilise autosõidu kaugusel Frankfurt Hahni lennujaamast).

Joonis 1

Joonis 1

Reisijateveo areng Frankfurt Maini lennujaamas ja Frankfurt Hahni lennujaamas aastatel 2000–2012

Reisijateveo areng Frankfurt Maini lennujaamas ja Frankfurt Hahni lennujaamas aastatel 2000–2012

0 %

1 %

2 %

3 %

4 %

5 %

6 %

7 %

8 %

Year

Frankfurt Hahn: reisijaid aastas

%

Frankfurt Main: reisijaid aastas

2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012

10 000 000

20 000 000

30 000 000

40 000 000

50 000 000

60 000 000

70 000 000

Frankfurt Maini ja Frankfurt Hahni lennujaama reisijate suhtarv protsentides (2000–2012)

2.3.   ÜLEVAADE FFHG TEHTUD INVESTEERINGUTEST JA FINANTSTULEMUSTEST

ÜLEVAADE FFHG TEHTUD INVESTEERINGUTEST JA FINANTSTULEMUSTEST

| (27) | Tabelis 3 on esitatud ülevaade investeeringutest, mille FFHG tegi aastatel 2001–2012 kogusummas ligikaudu 216 miljonit eurot.

  Tabel 3


  Aastatel 2001–2012 tehtud investeeringute ülevaade




















  Tuh eurodes | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | Kokku 2001-2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Investeeringud taristusse ja seadmetesse |
| Juurdepääs investeeringutele, k.a nende ümberjaotamine |
| Maa | 3 174,00 | 6 488 | | 2 994 | 4 284 | 3 086 | 8 613 | 593 | | [...] | | | |
| Terminal | | 2 519 | 3 310 | | | | | 251 | | | | | |
| Kaubaangaar | | | 3 850 | | 3 222 | | | | | | | | |
| Kontorihoone | | | | | | | | 2 428 | | [...] | | | |
| Muud taristuinvesteeringud | | | 10 194 | 1 152 | | | 13 275 | | | [...] | [...] | [...] | |
| Perroon | 1 008,30 | 5 684 | | | 3 394 | | 10 224 | 2 848 | | [...] | [...] | | |
| Muu taristu | 1 502,20 | 3 848 | 2 071 | 2 692 | 3 911 | 1 761 | 1 558 | 2 608 | 384 | [...] | [...] | [...] | |
| Immateriaalne vara (nt IT) | 6,1 | 14,50 | 28 | 219 | 487 | 45 | 170 | 121 | 20 | [...] | [...] | [...] | 7 108 |
| Seadmed | 8 208,89 | 1 097,09 | 12 308,42 | 1 814,00 | 2 294,54 | 20 232 | 7 550 | 3 823 | 359 | [...] | [...] | [...] | 75 550 |
| Kokku | 13 899 | 19 650 | 31 761 | 8 871 | 17 592 | 25 123 | 41 390 | 12 673 | 763 | 17 289 | 19 346 | 7 930 | 216 287 |

(27)

Tabelis 3 on esitatud ülevaade investeeringutest, mille FFHG tegi aastatel 2001–2012 kogusummas ligikaudu 216 miljonit eurot.

Tabel 3

Tabel 3

Aastatel 2001–2012 tehtud investeeringute ülevaade

Aastatel 2001–2012 tehtud investeeringute ülevaade

Tuh eurodes

Tuh eurodes

2001

2001

2002

2002

2003

2003

2004

2004

2005

2005

2006

2006

2007

2007

2008

2008

2009

2009

2010

2010

2011

2011

2012

2012

Kokku 2001-2012

Kokku 2001-2012

Investeeringud taristusse ja seadmetesse

Juurdepääs investeeringutele, k.a nende ümberjaotamine

Maa

3 174,00

6 488

2 994

4 284

3 086

8 613

593

[...]

Terminal

2 519

3 310

251

Kaubaangaar

3 850

3 222

Kontorihoone

2 428

[...]

Muud taristuinvesteeringud

10 194

1 152

13 275

[...]

[...]

[...]

Perroon

1 008,30

5 684

3 394

10 224

2 848

[...]

[...]

Muu taristu

1 502,20

3 848

2 071

2 692

3 911

1 761

1 558

2 608

384

[...]

[...]

[...]

Immateriaalne vara (nt IT)

6,1

14,50

28

219

487

45

170

121

20

[...]

[...]

[...]

7 108

7 108

Seadmed

8 208,89

1 097,09

12 308,42

1 814,00

2 294,54

20 232

7 550

3 823

359

[...]

[...]

[...]

75 550

75 550

Kokku

Kokku

13 899

13 899

19 650

19 650

31 761

31 761

8 871

8 871

17 592

17 592

25 123

25 123

41 390

41 390

12 673

12 673

763

763

17 289

17 289

19 346

19 346

7 930

7 930

216 287

216 287

| (28) | Tabelis 4 on esitatud ülevaade FFHG finantstulemustest aastatel 2001–2012.

  Tabel 4


  FFHG finantstulemused aastatel 2001–2012



















  Tuh eurodes | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kasumiaruanne |
| Tulu | 10 077,61 | 14 908,11 | 22 574,22 | 29 564,18 | 36 859,08 | 43 479,85 | 41 296,34 | 45 383,60 | 42 036,70 | 43 281,58 | 43 658,38 | 40 983,45 |
| Muu tulu (sh avalike ülesannetega seotud tegevuse eest makstav hüvitis ja maamüügist saadav tulu) | 7 771,31 | 5 514,63 | 3 686,87 | 3 039,35 | 3 618,93 | 6 097,29 | 5 436,58 | 4 858,16 | 11 540,36 | 14 554,55 | 9 313,99 | 21 390,92 |
| Kogutulu | 17 848,92 | 20 422,75 | 26 261,09 | 32 603,53 | 40 478,01 | 49 577,14 | 46 732,92 | 50 241,76 | 53 577,06 | 57 836,14 | 52 972,37 | 62 374,37 |
| Materjalikulud | – 7 092,39 | – 10 211,13 | – 12 560,46 | – 14 601,17 | – 17 895,97 | – 24 062,81 | – 22 491,85 | – 25 133,61 | – 24 979,59 | – 27 650,17 | – 20 017,99 | – 21 871,65 |
| Personalikulud | – 9 185,12 | – 9 672,37 | – 10 734,62 | – 11 217,21 | – 12 101,84 | – 13 337,28 | – 14 433,17 | – 15 758,34 | – 15 883,08 | – 17 893,60 | – 18 228,23 | – 18 349,10 |
| Muud kulud (sh turundus) | – 5 692,81 | – 11 434,31 | – 10 521,27 | – 11 454,36 | – 14 058,15 | – 12 885,28 | – 9 897,46 | – 9 630,21 | – 7 796,81 | – 8 029,40 | – 6 760,92 | – 6 643,00 |
| EBITDA | – 4 121,41 | – 10 895,06 | – 7 555,27 | – 4 669,21 | – 3 577,94 | – 708,22 | – 89,56 | – 280,39 | – 4 917,58 | – 4 262,96 | – 7 965,23 | – 15 510,62 |
| EBITDA (v.a muu tulu) | – 11 892,72 | – 16 409,69 | – 11 242,13 | – 7 708,56 | – 7 196,87 | – 6 805,51 | – 5 526,13 | – 5 138,56 | – 6 622,78 | – 10 291,59 | – 1 348,76 | – 5 880,30 |
| Amortisatsioon | – 5 325,63 | – 5 674,68 | – 6 045,39 | – 7 699,33 | – 7 973,46 | – 10 527,90 | – 10 191,89 | – 11 855,19 | – 12 482,28 | – 11 827,19 | – 13 297,31 | – 12 733,48 |
| Finantstulemused (saadud intress – makstud intress) | – 2 896,64 | – 3 013,42 | – 4 006,57 | – 4 105,53 | – 4 548,42 | – 4 588,16 | – 5 235,30 | – 5 693,02 | – 4 915,39 | – 2 778,06 | – 5 063,04 | – 8 177,54 |
| Erakorralised tulud ja kulud | – 431,54 | – 206,00 | – 10,46 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | – 272,55 | 0,00 | 0,00 |
| Maksud | – 580,13 | – 204,74 | – 215,18 | – 323,82 | – 228,44 | – 242,33 | – 245,00 | – 238,66 | – 257,45 | – 240,85 | – 231,03 | – 277,52 |
| Fraporti poolne kahjumi katmine kasumi ja kahjumi ülekandmise teel | 13 355,35 | 19 993,90 | 17 832,87 | 16 797,89 | 16 328,26 | 16 066,61 | 15 761,75 | 18 067,26 | 5 621,37 | 0,00 | 0,00 | 0,00 |
| Aasta tulemus (kasum/kahjum) | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | – 7 114,17 | – 10 855,69 | – 10 626,14 | – 5 677,92 |

(28)

Tabelis 4 on esitatud ülevaade FFHG finantstulemustest aastatel 2001–2012.

Tabel 4

Tabel 4

FFHG finantstulemused aastatel 2001–2012

FFHG finantstulemused aastatel 2001–2012

Tuh eurodes

Tuh eurodes

2001

2001

2002

2002

2003

2003

2004

2004

2005

2005

2006

2006

2007

2007

2008

2008

2009

2009

2010

2010

2011

2011

2012

2012

Kasumiaruanne

Tulu

10 077,61

14 908,11

22 574,22

29 564,18

36 859,08

43 479,85

41 296,34

45 383,60

42 036,70

43 281,58

43 658,38

40 983,45

Muu tulu (sh avalike ülesannetega seotud tegevuse eest makstav hüvitis ja maamüügist saadav tulu)

7 771,31

5 514,63

3 686,87

3 039,35

3 618,93

6 097,29

5 436,58

4 858,16

11 540,36

14 554,55

9 313,99

21 390,92

Kogutulu

Kogutulu

17 848,92

17 848,92

20 422,75

20 422,75

26 261,09

26 261,09

32 603,53

32 603,53

40 478,01

40 478,01

49 577,14

49 577,14

46 732,92

46 732,92

50 241,76

50 241,76

53 577,06

53 577,06

57 836,14

57 836,14

52 972,37

52 972,37

62 374,37

62 374,37

Materjalikulud

– 7 092,39

– 10 211,13

– 12 560,46

– 14 601,17

– 17 895,97

– 24 062,81

– 22 491,85

– 25 133,61

– 24 979,59

– 27 650,17

– 20 017,99

– 21 871,65

Personalikulud

– 9 185,12

– 9 672,37

– 10 734,62

– 11 217,21

– 12 101,84

– 13 337,28

– 14 433,17

– 15 758,34

– 15 883,08

– 17 893,60

– 18 228,23

– 18 349,10

Muud kulud (sh turundus)

– 5 692,81

– 11 434,31

– 10 521,27

– 11 454,36

– 14 058,15

– 12 885,28

– 9 897,46

– 9 630,21

– 7 796,81

– 8 029,40

– 6 760,92

– 6 643,00

EBITDA

EBITDA

– 4 121,41

– 4 121,41

– 10 895,06

– 10 895,06

– 7 555,27

– 7 555,27

– 4 669,21

– 4 669,21

– 3 577,94

– 3 577,94

– 708,22

– 708,22

– 89,56

– 89,56

– 280,39

– 280,39

– 4 917,58

– 4 917,58

– 4 262,96

– 4 262,96

– 7 965,23

– 7 965,23

– 15 510,62

– 15 510,62

EBITDA (v.a muu tulu)

EBITDA (v.a muu tulu)

– 11 892,72

– 11 892,72

– 16 409,69

– 16 409,69

– 11 242,13

– 11 242,13

– 7 708,56

– 7 708,56

– 7 196,87

– 7 196,87

– 6 805,51

– 6 805,51

– 5 526,13

– 5 526,13

– 5 138,56

– 5 138,56

– 6 622,78

– 6 622,78

– 10 291,59

– 10 291,59

– 1 348,76

– 1 348,76

– 5 880,30

– 5 880,30

Amortisatsioon

– 5 325,63

– 5 674,68

– 6 045,39

– 7 699,33

– 7 973,46

– 10 527,90

– 10 191,89

– 11 855,19

– 12 482,28

– 11 827,19

– 13 297,31

– 12 733,48

Finantstulemused (saadud intress – makstud intress)

– 2 896,64

– 3 013,42

– 4 006,57

– 4 105,53

– 4 548,42

– 4 588,16

– 5 235,30

– 5 693,02

– 4 915,39

– 2 778,06

– 5 063,04

– 8 177,54

Erakorralised tulud ja kulud

– 431,54

– 206,00

– 10,46

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

– 272,55

0,00

0,00

Maksud

– 580,13

– 204,74

– 215,18

– 323,82

– 228,44

– 242,33

– 245,00

– 238,66

– 257,45

– 240,85

– 231,03

– 277,52

Fraporti poolne kahjumi katmine kasumi ja kahjumi ülekandmise teel

Fraporti poolne kahjumi katmine kasumi ja kahjumi ülekandmise teel

13 355,35

13 355,35

19 993,90

19 993,90

17 832,87

17 832,87

16 797,89

16 797,89

16 328,26

16 328,26

16 066,61

16 066,61

15 761,75

15 761,75

18 067,26

18 067,26

5 621,37

5 621,37

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

Aasta tulemus (kasum/kahjum)

Aasta tulemus (kasum/kahjum)

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

– 7 114,17

– 7 114,17

– 10 855,69

– 10 855,69

– 10 626,14

– 10 626,14

– 5 677,92

– 5 677,92

3.   MEETMETE KIRJELDUS

MEETMETE KIRJELDUS

3.1.   FFHG-LE ANTUD VÕIMALIK RIIGIABI

FFHG-LE ANTUD VÕIMALIK RIIGIABI

3.1.1.   1. MEEDE: KASUMI JA KAHJUMI ÜLEKANDMISE 2001. AASTA LEPING

| (29) | FFHG ja Fraport sõlmisid lepingu, mille kohaselt Fraportil oli õigus kogu FFHG kasumile. Vastutasuks oli Fraport kohustatud kandma kogu FFHG kahjumi. Rheinland-Pfalzi liidumaa ja Fraport sõlmisid 31. augustil 1999 lepingu, milles Fraport võttis endale kohustuse sõlmida kasumi ja kahjumi ülekandmise leping. Vastav notariaalleping (15) sõlmiti 24. novembril 2000 ning kasumi ja kahjumi ülekandmise 2001. aasta leping jõustus 1. jaanuaril 2001. |
| --- | --- |

(29)

FFHG ja Fraport sõlmisid lepingu, mille kohaselt Fraportil oli õigus kogu FFHG kasumile. Vastutasuks oli Fraport kohustatud kandma kogu FFHG kahjumi. Rheinland-Pfalzi liidumaa ja Fraport sõlmisid 31. augustil 1999 lepingu, milles Fraport võttis endale kohustuse sõlmida kasumi ja kahjumi ülekandmise leping. Vastav notariaalleping (15) sõlmiti 24. novembril 2000 ning kasumi ja kahjumi ülekandmise 2001. aasta leping jõustus 1. jaanuaril 2001.

15

| (30) | Fraportil oli õigus lõpetada kasumi ja kahjumi ülekandmise 2001. aasta leping kuuekuulise etteteatamisega, kuid üksnes alates 31. detsembrist 2005. Kui lõpetamist ei olnud toimunud, pikendati lepingut iga kalendriaasta lõpus vaikimisi veel üheks aastaks, ent mitte kauemaks kui 31. detsembrini 2010. |
| --- | --- |

(30)

Fraportil oli õigus lõpetada kasumi ja kahjumi ülekandmise 2001. aasta leping kuuekuulise etteteatamisega, kuid üksnes alates 31. detsembrist 2005. Kui lõpetamist ei olnud toimunud, pikendati lepingut iga kalendriaasta lõpus vaikimisi veel üheks aastaks, ent mitte kauemaks kui 31. detsembrini 2010.

| (31) | Kasumi ja kahjumi ülekandmise 2001. aasta lepingu kiitsid heaks Fraporti järelevalvenõukogu ja aktsionärid (16). Kasumi ja kahjumi ülekandmise 2001. aasta lepingut pikendati hiljem 5. aprilli 2004. aasta lepinguga (edaspidi „kasumi ja kahjumi ülekandmise 2004. aasta leping“) 2014. aastani. Ajaks, mil kasumi ja kahjumi ülekandmise 2001. aasta leping asendati kasumi ja kahjumi ülekandmise 2004. aasta lepinguga (vt põhjendus 45), oli Fraport võtnud enda kanda kahjumi kogusummas [...] miljonit eurot. |
| --- | --- |

(31)

Kasumi ja kahjumi ülekandmise 2001. aasta lepingu kiitsid heaks Fraporti järelevalvenõukogu ja aktsionärid (16). Kasumi ja kahjumi ülekandmise 2001. aasta lepingut pikendati hiljem 5. aprilli 2004. aasta lepinguga (edaspidi „kasumi ja kahjumi ülekandmise 2004. aasta leping“) 2014. aastani. Ajaks, mil kasumi ja kahjumi ülekandmise 2001. aasta leping asendati kasumi ja kahjumi ülekandmise 2004. aasta lepinguga (vt põhjendus 45), oli Fraport võtnud enda kanda kahjumi kogusummas [...] miljonit eurot.

16

3.1.2.   2. MEEDE: KAPITALI SUURENDAMINE 2001. AASTAL

| (32) | Fraporti valduskomiteele (17)19. jaanuaril 2001 esitatud aruandes on märgitud, et aastatel 1998–2005 kogunenud FFHG kahjumi kogusumma on eeldatavasti [...] miljonit eurot, mis on 1997. aastal prognoositust kaks korda suurem. Peale selle lahkusid samal ajal Frankfurt Hahni lennujaamast või vähendasid seal oma tegevust kaks FFHG suurt kaubaveo klienti, mille tulemusel kahanes märkimisväärselt kaubaveo maht, vähenedes 2001. aasta esimeses pooles 45 %. |
| --- | --- |

(32)

Fraporti valduskomiteele (17)19. jaanuaril 2001 esitatud aruandes on märgitud, et aastatel 1998–2005 kogunenud FFHG kahjumi kogusumma on eeldatavasti [...] miljonit eurot, mis on 1997. aastal prognoositust kaks korda suurem. Peale selle lahkusid samal ajal Frankfurt Hahni lennujaamast või vähendasid seal oma tegevust kaks FFHG suurt kaubaveo klienti, mille tulemusel kahanes märkimisväärselt kaubaveo maht, vähenedes 2001. aasta esimeses pooles 45 %.

17

| (33) | Aruande kohaselt andis Fraport konsultatsiooniettevõttele Boston Consulting Group (edaspidi „BCG“) ja Fraporti enda omandamise ja osalustega tegelevale strateegiaosakonnale (edaspidi „strateegiaosakond“) 2001. aastal ülesande töötada välja strateegia FFHG jaoks. Nii BCG kui ka strateegiaosakond jõudsid järeldusele, et FFHG pikaajaline positiivne areng oli võimalik vaid taristu põhjaliku täiustamise korral, mis oli liikluse mahu edasise kasvu eeltingimus. Strateegiaosakond juhtis tähelepanu ka asjaolule, et selline FFHG märkimisväärne laiendamine on rahaliselt riskantne ja et isegi kõige helgema stsenaariumi korral saavutatakse positiivne aastatulemus (aastane puhaskasum pärast maksude mahaarvamist) eeldatavasti mitte enne 2013. aastat. |
| --- | --- |

(33)

Aruande kohaselt andis Fraport konsultatsiooniettevõttele Boston Consulting Group (edaspidi „BCG“) ja Fraporti enda omandamise ja osalustega tegelevale strateegiaosakonnale (edaspidi „strateegiaosakond“) 2001. aastal ülesande töötada välja strateegia FFHG jaoks. Nii BCG kui ka strateegiaosakond jõudsid järeldusele, et FFHG pikaajaline positiivne areng oli võimalik vaid taristu põhjaliku täiustamise korral, mis oli liikluse mahu edasise kasvu eeltingimus. Strateegiaosakond juhtis tähelepanu ka asjaolule, et selline FFHG märkimisväärne laiendamine on rahaliselt riskantne ja et isegi kõige helgema stsenaariumi korral saavutatakse positiivne aastatulemus (aastane puhaskasum pärast maksude mahaarvamist) eeldatavasti mitte enne 2013. aastat.

| (34) | Tuginedes BCG uuringule ja oma analüüsile, koostas strateegiaosakond FFHG-le arenguprogrammi, milles nähti ette 172 miljoni euro ulatuses investeeringuid kuni 2007. aastani. Need investeeringud sisaldasid nn hädaolukorra programmi väärtusega 27 miljonit eurot, mis hõlmas lennuraja pikendamist 3 400 meetrini ja kulusid, mis kaasnesid projekti heakskiitmise menetluse (Planfeststellungsverfahren) kavandamisega eesmärgiga pikendada lennurada 3 800 meetrini, samuti alanud uue reisiterminali ehitusega seotud lisakulusid. |
| --- | --- |

(34)

Tuginedes BCG uuringule ja oma analüüsile, koostas strateegiaosakond FFHG-le arenguprogrammi, milles nähti ette 172 miljoni euro ulatuses investeeringuid kuni 2007. aastani. Need investeeringud sisaldasid nn hädaolukorra programmi väärtusega 27 miljonit eurot, mis hõlmas lennuraja pikendamist 3 400 meetrini ja kulusid, mis kaasnesid projekti heakskiitmise menetluse (Planfeststellungsverfahren) kavandamisega eesmärgiga pikendada lennurada 3 800 meetrini, samuti alanud uue reisiterminali ehitusega seotud lisakulusid.

Planfeststellungsverfahren

| (35) | 2001. aastal oli FFHG omakapitali suhe laenukapitali siiski vaid 4 % (18). Lisaks oli Fraportil alates 31. detsembrist 2005 õigus kasumi ja kahjumi ülekandmise 2001. aasta leping lõpetada. Nendel asjaoludel ei saanud FFHG rahastada hädaolukorra programmi täiendava laenu abil, vaid vajas uut kapitali. |
| --- | --- |

(35)

2001. aastal oli FFHG omakapitali suhe laenukapitali siiski vaid 4 % (18). Lisaks oli Fraportil alates 31. detsembrist 2005 õigus kasumi ja kahjumi ülekandmise 2001. aasta leping lõpetada. Nendel asjaoludel ei saanud FFHG rahastada hädaolukorra programmi täiendava laenu abil, vaid vajas uut kapitali.

18

| (36) | Kapitali suurendamine otsustati 14. detsembril 2001 Fraporti järelevalvenõukogu resolutsiooniga ja seejärel 9. jaanuaril 2002 FFHG aktsionäride resolutsiooniga. Piiratud vastutusega äriühingu, sellise nagu FFHG, põhikirjajärgse kapitali mis tahes suurendamiseks on vaja kõikide osalevate aktsionäride heakskiitu. |
| --- | --- |

(36)

Kapitali suurendamine otsustati 14. detsembril 2001 Fraporti järelevalvenõukogu resolutsiooniga ja seejärel 9. jaanuaril 2002 FFHG aktsionäride resolutsiooniga. Piiratud vastutusega äriühingu, sellise nagu FFHG, põhikirjajärgse kapitali mis tahes suurendamiseks on vaja kõikide osalevate aktsionäride heakskiitu.

| (37) | Pärast selle heakskiidu saamist suurendasid Fraport ja Rheinland-Pfalzi liidumaa põhikirjajärgset kapitali 27 miljoni euro võrra 3,5 miljonilt eurolt 30,5 miljoni euroni. 9. jaanuaril 2002 andis Fraport 19,7 miljonit eurot ja Rheinland-Pfalzi liidumaa 7,3 miljonit eurot. Kapitali suurendamise eesmärk oli rahastada lennuraja pikendamist ja investeeringuid muusse taristusse, et suurendada lennujaama kasumlikkust. |
| --- | --- |

(37)

Pärast selle heakskiidu saamist suurendasid Fraport ja Rheinland-Pfalzi liidumaa põhikirjajärgset kapitali 27 miljoni euro võrra 3,5 miljonilt eurolt 30,5 miljoni euroni. 9. jaanuaril 2002 andis Fraport 19,7 miljonit eurot ja Rheinland-Pfalzi liidumaa 7,3 miljonit eurot. Kapitali suurendamise eesmärk oli rahastada lennuraja pikendamist ja investeeringuid muusse taristusse, et suurendada lennujaama kasumlikkust.

3.1.3.   3. MEEDE: KAPITALI SUURENDAMINE 2004. AASTAL

| (38) | 27. novembril 2002 leppisid Fraport, Rheinland-Pfalzi liidumaa, Hesseni liidumaa ja FFHG kokku, et Hesseni liidumaast saab FFHG kolmas aktsionär ja et ta annab aktsionärina ajal, mil investeeringute rahastamiseks on vaja lisakapitali, [...] miljonit eurot. Samuti lepiti kokku tiheda koostöö sisseseadmises Frankfurt Maini lennujaama ja Frankfurt Hahni lennujaama vahel. |
| --- | --- |

(38)

27. novembril 2002 leppisid Fraport, Rheinland-Pfalzi liidumaa, Hesseni liidumaa ja FFHG kokku, et Hesseni liidumaast saab FFHG kolmas aktsionär ja et ta annab aktsionärina ajal, mil investeeringute rahastamiseks on vaja lisakapitali, [...] miljonit eurot. Samuti lepiti kokku tiheda koostöö sisseseadmises Frankfurt Maini lennujaama ja Frankfurt Hahni lennujaama vahel.

| (39) | Jõuti kokkuleppele, et Frankfurt Hahni lennujaama kasumlikkuse suurendamiseks on vaja teha edasisi investeeringuid. Need investeeringud olid seotud näiteks lennuraja pikendamisega 3 800 meetrini. 22. märtsil 2004 valmistati ette Fraporti, Rheinland-Pfalzi liidumaa ja Hesseni liidumaa vaheline aktsionäride lepingu projekt. Lõplikule aktsionäride lepingule, mis sisaldas otsust see kapitali suurendamist käsitlev 2004. aasta kokkulepe ellu rakendada, kirjutasid Fraport, Rheinland-Pfalzi liidumaa ja Hesseni liidumaa alla 30. märtsil 2005 ning see registreeriti äriregistris 19. mail 2005. |
| --- | --- |

(39)

Jõuti kokkuleppele, et Frankfurt Hahni lennujaama kasumlikkuse suurendamiseks on vaja teha edasisi investeeringuid. Need investeeringud olid seotud näiteks lennuraja pikendamisega 3 800 meetrini. 22. märtsil 2004 valmistati ette Fraporti, Rheinland-Pfalzi liidumaa ja Hesseni liidumaa vaheline aktsionäride lepingu projekt. Lõplikule aktsionäride lepingule, mis sisaldas otsust see kapitali suurendamist käsitlev 2004. aasta kokkulepe ellu rakendada, kirjutasid Fraport, Rheinland-Pfalzi liidumaa ja Hesseni liidumaa alla 30. märtsil 2005 ning see registreeriti äriregistris 19. mail 2005.

| (40) | Kolm lepinguosalist leppisid kokku FFHG põhikirjajärgse kapitali suurendamises 19,5 miljoni euro võrra, jätkates sellega 2001. aastal strateegiaosakonnas koostatud investeerimisprogrammi (vt põhjendused 33–34) elluviimist. Rheinland-Pfalzi liidumaa ja Hesseni liidumaa nõustusid selle kapitali suurendamisega tingimusel, et FFHG ja Fraporti vahel sõlmitakse uus kasumi ja kahjumi ülekandmise leping, mis hõlmab ajavahemikku kuni 31. detsembrini 2014. Samuti leppisid aktsionärid kokku selles, et Fraport, Rheinland-Pfalzi liidumaa ja Hesseni liidumaa peavad tagama iga võla, mis FFHG-l täiendavalt tekib, proportsionaalselt kapitali jaotumisega FFHGs. Neil alustel kohustusid Fraport, Rheinland-Pfalzi liidumaa ja Hesseni liidumaa refinantseerima FFHG taristuinvesteeringuid. |
| --- | --- |

(40)

Kolm lepinguosalist leppisid kokku FFHG põhikirjajärgse kapitali suurendamises 19,5 miljoni euro võrra, jätkates sellega 2001. aastal strateegiaosakonnas koostatud investeerimisprogrammi (vt põhjendused 33–34) elluviimist. Rheinland-Pfalzi liidumaa ja Hesseni liidumaa nõustusid selle kapitali suurendamisega tingimusel, et FFHG ja Fraporti vahel sõlmitakse uus kasumi ja kahjumi ülekandmise leping, mis hõlmab ajavahemikku kuni 31. detsembrini 2014. Samuti leppisid aktsionärid kokku selles, et Fraport, Rheinland-Pfalzi liidumaa ja Hesseni liidumaa peavad tagama iga võla, mis FFHG-l täiendavalt tekib, proportsionaalselt kapitali jaotumisega FFHGs. Neil alustel kohustusid Fraport, Rheinland-Pfalzi liidumaa ja Hesseni liidumaa refinantseerima FFHG taristuinvesteeringuid.

| (41) | Aastatel 2004–2009 süstiti FFHGsse mitmes osas 19,5 miljonit eurot uut kapitali. Fraporti panus kapitali suurendamisse oli 10,21 miljonit eurot, Rheinland-Pfalzi liidumaa oma 0,54 miljonit eurot ja Hesseni liidumaa oma 8,75 miljonit eurot. |
| --- | --- |

(41)

Aastatel 2004–2009 süstiti FFHGsse mitmes osas 19,5 miljonit eurot uut kapitali. Fraporti panus kapitali suurendamisse oli 10,21 miljonit eurot, Rheinland-Pfalzi liidumaa oma 0,54 miljonit eurot ja Hesseni liidumaa oma 8,75 miljonit eurot.

| (42) | Lisaks võtsid nii Hesseni liidumaa kui ka Rheinland-Pfalzi liidumaa endale kohustuse ja maksid vastavalt maksegraafikule (vt allpool tabel 5) kapitalireservina veel 11,25 miljonit eurot, mille esimesena nimetatu pidi maksma ajavahemikus 2007–2009 ja viimatinimetatu ajavahemikus 2005–2009. |
| --- | --- |

(42)

Lisaks võtsid nii Hesseni liidumaa kui ka Rheinland-Pfalzi liidumaa endale kohustuse ja maksid vastavalt maksegraafikule (vt allpool tabel 5) kapitalireservina veel 11,25 miljonit eurot, mille esimesena nimetatu pidi maksma ajavahemikus 2007–2009 ja viimatinimetatu ajavahemikus 2005–2009.

| (43) | Seepärast oli 2005. aastal otsustatud kapitali suurendamise kogusumma 42 miljonit eurot. |
| --- | --- |

(43)

Seepärast oli 2005. aastal otsustatud kapitali suurendamise kogusumma 42 miljonit eurot.

| (44) | Maksed tuli teha tabelis 5 (tuh eurodes) esitatud graafiku kohaselt.

  Tabel 5


  Kapitalisüstide tegemise graafik












  Fraport |
| --- | --- |
| | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | Kokku |
| Maksed kapitali suurendamiseks | 2 554 | 1 915 | 1 915 | 1 915 | 1 915 | 10 214 |
| Kapitalireserv | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Kogu omakapital | | | | | | 10 214 |
| Hesseni liidumaa |
| | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | Kokku |
| Maksed kapitali suurendamiseks | 4 000 | 4 000 | 750 | 0 | 0 | 8 750 |
| Kapitalireserv | 0 | 0 | 3 250 | 4 000 | 4 000 | 11 250 |
| Kogu omakapital | | | | | | 20 000 |
| Rheinland-Pfalzi liidumaa |
| | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | Kokku |
| Maksed kapitali suurendamiseks | 537 | 0 | 0 | 0 | 0 | 537 |
| Kapitalireserv | 1 821 | 2 357 | 2 357 | 2 357 | 2 357 | 11 249 |
| Kogu omakapital | | | | | | 11 786 |

(44)

Maksed tuli teha tabelis 5 (tuh eurodes) esitatud graafiku kohaselt.

Tabel 5

Tabel 5

Kapitalisüstide tegemise graafik

Kapitalisüstide tegemise graafik

Fraport

2005

2005

2006

2006

2007

2007

2008

2008

2009

2009

Kokku

Kokku

Maksed kapitali suurendamiseks

2 554

1 915

1 915

1 915

1 915

10 214

Kapitalireserv

0

0

0

0

0

0

Kogu omakapital

Kogu omakapital

10 214

10 214

Hesseni liidumaa

2005

2005

2006

2006

2007

2007

2008

2008

2009

2009

Kokku

Kokku

Maksed kapitali suurendamiseks

4 000

4 000

750

0

0

8 750

Kapitalireserv

0

0

3 250

4 000

4 000

11 250

Kogu omakapital

Kogu omakapital

20 000

20 000

Rheinland-Pfalzi liidumaa

2005

2005

2006

2006

2007

2007

2008

2008

2009

2009

Kokku

Kokku

Maksed kapitali suurendamiseks

537

0

0

0

0

537

Kapitalireserv

1 821

2 357

2 357

2 357

2 357

11 249

Kogu omakapital

Kogu omakapital

11 786

11 786

3.1.4.   4. MEEDE: KASUMI JA KAHJUMI ÜLEKANDMISE 2004. AASTA LEPING

| (45) | Kuna see oli olnud kapitali suurendamisele heakskiidu saamise tingimus, pikendasid FFHG ja Fraport kasumi ja kahjumi ülekandmise 2001. aasta lepingut 5. aprilli 2004. aasta lepinguga 2014. aastani. Uus kasumi ja kahjumi ülekandmise leping jõustus siiski alles pärast lepingu heakskiitmist Fraporti aktsionäride koosolekul. Nagu FFHG aktsionärid olid seoses kapitali suurendamisega kokku leppinud, oli selles kasumi ja kahjumi ülekandmise 2004. aasta lepingus öeldud, et Fraport, Rheinland-Pfalzi liidumaa ja Hesseni liidumaa peavad hüvitama iga võla, mis FFHG-l täiendavalt tekib, proportsionaalselt oma omakapitaliga. |
| --- | --- |

(45)

Kuna see oli olnud kapitali suurendamisele heakskiidu saamise tingimus, pikendasid FFHG ja Fraport kasumi ja kahjumi ülekandmise 2001. aasta lepingut 5. aprilli 2004. aasta lepinguga 2014. aastani. Uus kasumi ja kahjumi ülekandmise leping jõustus siiski alles pärast lepingu heakskiitmist Fraporti aktsionäride koosolekul. Nagu FFHG aktsionärid olid seoses kapitali suurendamisega kokku leppinud, oli selles kasumi ja kahjumi ülekandmise 2004. aasta lepingus öeldud, et Fraport, Rheinland-Pfalzi liidumaa ja Hesseni liidumaa peavad hüvitama iga võla, mis FFHG-l täiendavalt tekib, proportsionaalselt oma omakapitaliga.

| (46) | Kasumi ja kahjumi ülekandmise 2004. aasta lepingu alusel võttis Fraport kuni 2009. aastani üle kahjumi kogusummas ligikaudu [...] miljonit eurot. Seega hüvitas Fraport kahe järjestikuse kasumi ja kahjumi ülekandmise lepingu alusel kokku [...] miljoni euro väärtuses kahju, mis olid tekkinud ajavahemikus 2001–2009. Sellest summast on [...] miljonit eurot seotud varade amortisatsiooniga ja [...] miljonit eurot taristu rahastamiseks võetud laenude intressimaksetega. |
| --- | --- |

(46)

Kasumi ja kahjumi ülekandmise 2004. aasta lepingu alusel võttis Fraport kuni 2009. aastani üle kahjumi kogusummas ligikaudu [...] miljonit eurot. Seega hüvitas Fraport kahe järjestikuse kasumi ja kahjumi ülekandmise lepingu alusel kokku [...] miljoni euro väärtuses kahju, mis olid tekkinud ajavahemikus 2001–2009. Sellest summast on [...] miljonit eurot seotud varade amortisatsiooniga ja [...] miljonit eurot taristu rahastamiseks võetud laenude intressimaksetega.

| (47) | 2009. aastal müüs Fraport kogu oma osaluse FFHGs Rheinland-Pfalzi liidumaale ja sellega lõpetas ka kasumi ja kahjumi ülekandmise lepingu. |
| --- | --- |

(47)

2009. aastal müüs Fraport kogu oma osaluse FFHGs Rheinland-Pfalzi liidumaale ja sellega lõpetas ka kasumi ja kahjumi ülekandmise lepingu.

3.1.5.   5. MEEDE: FFHG-LE JULGESTUSKONTROLLI TEGEMISE EEST HÜVITISE MAKSMINE

| (48) | Rheinland-Pfalzi liidumaa kogub Frankfurt Hahni lennujaamas kõikidelt lahkuvatel reisijatelt lennundusjulgestustasu. Liidumaa ei tee julgestuskontrolli ise, vaid on sõlminud selle ülesande täitmiseks allhankelepingu lennujaamaga, kes on omakorda sõlminud vastavasisulise allhankelepingu turvafirmaga. Julgestuskontrolli tegemise hüvitisena kannab liidumaa kogu lennundusjulgestustasu kogumisest saadava tulu üle lennujaamale. |
| --- | --- |

(48)

Rheinland-Pfalzi liidumaa kogub Frankfurt Hahni lennujaamas kõikidelt lahkuvatel reisijatelt lennundusjulgestustasu. Liidumaa ei tee julgestuskontrolli ise, vaid on sõlminud selle ülesande täitmiseks allhankelepingu lennujaamaga, kes on omakorda sõlminud vastavasisulise allhankelepingu turvafirmaga. Julgestuskontrolli tegemise hüvitisena kannab liidumaa kogu lennundusjulgestustasu kogumisest saadava tulu üle lennujaamale.

3.1.6.   6. MEEDE: RHEINLAND-PFALZI LIIDUMAA OTSETOETUSED

| (49) | Rheinland-Pfalzi liidumaa valdusettevõtjate finantsaruannete (19) kohaselt maksis liidumaa FFHG-le toetust summades, mis on kokku võetud tabelis 6.

  Tabel 6


  Rheinland-Pfalzi liidumaa otsetoetused







  Aasta | Otsetoetus (eurodes) |
| --- | --- | --- |
| 1997 | [...] |
| 1998 | [...] |
| 1999 | [...] |
| 2000 | [...] |
| Kokku 1997–2000 | [...] |
| 2001 | [...] |
| 2002 | [...] |
| 2003 | [...] |
| 2004 | [...] |
| Kokku 2001–2004 | [...] |

(49)

Rheinland-Pfalzi liidumaa valdusettevõtjate finantsaruannete (19) kohaselt maksis liidumaa FFHG-le toetust summades, mis on kokku võetud tabelis 6.

19

Tabel 6

Tabel 6

Rheinland-Pfalzi liidumaa otsetoetused

Rheinland-Pfalzi liidumaa otsetoetused

Aasta

Otsetoetus (eurodes)

1997

[...]

1998

[...]

1999

[...]

2000

[...]

Kokku 1997–2000

[...]

2001

[...]

2002

[...]

2003

[...]

2004

[...]

Kokku 2001–2004

[...]

| (50) | Enne 12. detsembrit 2000 oli Rheinland-Pfalzi liidumaa maksnud FFHG-le otsetoetust kogusummas [...] miljonit eurot, aastatel 2001–2004 aga kokku [...] miljoni eurot. |
| --- | --- |

(50)

Enne 12. detsembrit 2000 oli Rheinland-Pfalzi liidumaa maksnud FFHG-le otsetoetust kogusummas [...] miljonit eurot, aastatel 2001–2004 aga kokku [...] miljoni eurot.

3.2.   VÕIMALIK RIIGIABI, MIDA FFHG ANDIS RYANAIRILE JA KÕIKIDELE TEISTELE REISIJAID VEDAVATELE LENNUETTEVÕTJATELE

VÕIMALIK RIIGIABI, MIDA FFHG ANDIS RYANAIRILE JA KÕIKIDELE TEISTELE REISIJAID VEDAVATELE LENNUETTEVÕTJATELE

| (51) | 1999. aastal õnnestus FFHG-l meelitada lennujaama oma esimene odavlennuettevõtja, Ryanair. FFHG sõlmis Ryanairiga kolm lepingut: 1999., 2002. ja 2005. aastal. Lisaks kehtestas FFHG 2001. ja 2006. aastal uued lennujaamatasud. |
| --- | --- |

(51)

1999. aastal õnnestus FFHG-l meelitada lennujaama oma esimene odavlennuettevõtja, Ryanair. FFHG sõlmis Ryanairiga kolm lepingut: 1999., 2002. ja 2005. aastal. Lisaks kehtestas FFHG 2001. ja 2006. aastal uued lennujaamatasud.

3.2.1.   7. MEEDE: 1999. AASTA RYANAIRI LEPING

| (52) | Esimene leping Ryanairiga jõustus tagasiulatuvalt 1. aprillil 1999 ja selle kestus oli viis aastat (edaspidi „1999. aasta Ryanairi leping“). Ryanair alustas oma lende Frankfurt Hahni lennujaamast Londoni Stanstedi lennujaama 22. aprillil 1999, mil lepingu kõikides olulistes tingimustes oli juba kokku lepitud. |
| --- | --- |

(52)

Esimene leping Ryanairiga jõustus tagasiulatuvalt 1. aprillil 1999 ja selle kestus oli viis aastat (edaspidi „1999. aasta Ryanairi leping“). Ryanair alustas oma lende Frankfurt Hahni lennujaamast Londoni Stanstedi lennujaama 22. aprillil 1999, mil lepingu kõikides olulistes tingimustes oli juba kokku lepitud.

| (53) | FFHG juhatus oli esitanud järelevalvenõukogule 5. mai 1999. aasta koosolekul 1999. aasta Ryanairi lepingu tasuvusanalüüsi (Deckungsbeitragsrechnung). Saksamaa sõnul ei hääletanud järelevalvenõukogu ei 1999. aasta Ryanairi lepingu ega ka tasuvusanalüüsi üle, kuna lepingu sõlmimist peeti igapäevase äritegevuse osaks, mistõttu jääb see FFHG juhatuse ainupädevusse. |
| --- | --- |

(53)

FFHG juhatus oli esitanud järelevalvenõukogule 5. mai 1999. aasta koosolekul 1999. aasta Ryanairi lepingu tasuvusanalüüsi (Deckungsbeitragsrechnung). Saksamaa sõnul ei hääletanud järelevalvenõukogu ei 1999. aasta Ryanairi lepingu ega ka tasuvusanalüüsi üle, kuna lepingu sõlmimist peeti igapäevase äritegevuse osaks, mistõttu jääb see FFHG juhatuse ainupädevusse.

Deckungsbeitragsrechnung

| (54) | Tabelis 7 on kokku võetud tasud, mida Ryanairil tuli 1999. aasta Ryanairi lepingu 1. lisa alusel maksta.

  Tabel 7


  1999. aasta Ryanairi lepingu 1. lisa alusel Ryanairi makstavad tasud







  Tasu/lõivu/maksu liik | eurodes |
| --- | --- | --- |
| Teenindustasu (lennu kohta; hõlmab maandumistasu, perroonikäitlust ja reisijatekontrolli (20)) | [...] |
| Reisijatasu (saabuva reisija kohta) | [...] |
| Lennundusjulgestustasu (lahkuva reisija kohta) | [...] |
| Jäätumisvastane vedelik, sh kuum vesi (liitri kohta) | [...] |

(54)

Tabelis 7 on kokku võetud tasud, mida Ryanairil tuli 1999. aasta Ryanairi lepingu 1. lisa alusel maksta.

Tabel 7

Tabel 7

1999. aasta Ryanairi lepingu 1. lisa alusel Ryanairi makstavad tasud

1999. aasta Ryanairi lepingu 1. lisa alusel Ryanairi makstavad tasud

Tasu/lõivu/maksu liik

eurodes

Teenindustasu (lennu kohta; hõlmab maandumistasu, perroonikäitlust ja reisijatekontrolli (20))

20

[...]

Reisijatasu (saabuva reisija kohta)

[...]

Lennundusjulgestustasu (lahkuva reisija kohta)

[...]

Jäätumisvastane vedelik, sh kuum vesi (liitri kohta)

[...]

| (55) | 1999. aasta Ryanairi lepingu 3. lisa alusel sai FFHG lisaks [...] % komisjonitasu igalt FFHG kassades müüdud (sularaha eest või krediitkaardiga) või väljastatud piletilt, [...] % komisjonitasu FFHG kogutud lisatasudelt ülemäärase pagasi eest, [...] eurot iga Ryanairi töödeldud ettemakstud pileti eest ja [...] % komisjonitasu igalt FFHG kaudu toimunud auto rentimiselt. |
| --- | --- |

(55)

1999. aasta Ryanairi lepingu 3. lisa alusel sai FFHG lisaks [...] % komisjonitasu igalt FFHG kassades müüdud (sularaha eest või krediitkaardiga) või väljastatud piletilt, [...] % komisjonitasu FFHG kogutud lisatasudelt ülemäärase pagasi eest, [...] eurot iga Ryanairi töödeldud ettemakstud pileti eest ja [...] % komisjonitasu igalt FFHG kaudu toimunud auto rentimiselt.

| (56) | Ryanairil oli õigus turundustoetusele summas kuni [...] eurot aastas, mida FFHG pidi maksma kord kvartalis ja ainult tegutsemise kolmel esimesel aastal. Turundustoetust tuli kasutada üksnes Frankfurt Hahni lennujaamast lähtuvate liinide reklaamimiseks. Ryanair pidi esitama raha kasutamise kohta arved ja üksikasjalikud tõendid. |
| --- | --- |

(56)

Ryanairil oli õigus turundustoetusele summas kuni [...] eurot aastas, mida FFHG pidi maksma kord kvartalis ja ainult tegutsemise kolmel esimesel aastal. Turundustoetust tuli kasutada üksnes Frankfurt Hahni lennujaamast lähtuvate liinide reklaamimiseks. Ryanair pidi esitama raha kasutamise kohta arved ja üksikasjalikud tõendid.

3.2.2.   8. MEEDE: 2001. AASTA TASUMÄÄRAD

| (57) | 16. oktoobril 2001 kiitis Rheinland-Pfalzi liidumaa transpordiministeerium heaks ja avaldas Frankfurt Hahni lennujaama 2001. aasta tasumäärad. Tasumäärad jõustusid tagasiulatuvalt 1. oktoobril 2001 (21). |
| --- | --- |

(57)

16. oktoobril 2001 kiitis Rheinland-Pfalzi liidumaa transpordiministeerium heaks ja avaldas Frankfurt Hahni lennujaama 2001. aasta tasumäärad. Tasumäärad jõustusid tagasiulatuvalt 1. oktoobril 2001 (21).

21

| (58) | Kuna Frankfurt Hahni lennujaama äristrateegia keskmes olid odavlennuettevõtjad, kes käitavad tavaliselt Boeing 737 või Airbus A 319/320 tüüpi lennukeid, mille maksimaalne stardimass on ligikaudu 50–80 tonni, kehtestati lennukite puhul, mille maksimaalne stardimass jääb vahemikku 5,7–90 tonni, maandumis- ja starditasu määraks null. |
| --- | --- |

(58)

Kuna Frankfurt Hahni lennujaama äristrateegia keskmes olid odavlennuettevõtjad, kes käitavad tavaliselt Boeing 737 või Airbus A 319/320 tüüpi lennukeid, mille maksimaalne stardimass on ligikaudu 50–80 tonni, kehtestati lennukite puhul, mille maksimaalne stardimass jääb vahemikku 5,7–90 tonni, maandumis- ja starditasu määraks null.

| (59) | Tabelis 8 on kokku võetud tasud, mida lennuettevõtjad pidid 2001. aasta tasumäärade alusel lennuki kohta maksma maapealse teeninduse taristu kesksete teenuste eest.

  Tabel 8


  Tasud, mida lennuettevõtjad pidid 2001. aasta tasumäärade alusel maksma maapealse teeninduse taristu kesksete teenuste eest | Tasu lennuki kohta eurodes |
| --- | --- | --- |
| Maksimaalne stardimass kuni 90 tonni | lülitatud stardi- ja maandumistasusse |
| Maksimaalne stardimass üle 90 tonni | 50,00 |

(59)

Tabelis 8 on kokku võetud tasud, mida lennuettevõtjad pidid 2001. aasta tasumäärade alusel lennuki kohta maksma maapealse teeninduse taristu kesksete teenuste eest.

Tabel 8

Tabel 8

Tasud, mida lennuettevõtjad pidid 2001. aasta tasumäärade alusel maksma maapealse teeninduse taristu kesksete teenuste eest

Tasud, mida lennuettevõtjad pidid 2001. aasta tasumäärade alusel maksma maapealse teeninduse taristu kesksete teenuste eest

Tasu lennuki kohta eurodes

Maksimaalne stardimass kuni 90 tonni

Maksimaalne stardimass kuni 90 tonni

lülitatud stardi- ja maandumistasusse

Maksimaalne stardimass üle 90 tonni

Maksimaalne stardimass üle 90 tonni

50,00

| (60) | Reisijatasuks oli kehtestatud 4,35 eurot saabuva reisija kohta. Lennuki pardal viibivate reisijate arvul põhinev lennundusjulgestustasu oli 4,35 eurot reisija kohta ning see tuli tasuda Rheinland-Pfalzi liidumaa maantee- ja transpordiministeeriumi lennutranspordi osakonnale. |
| --- | --- |

(60)

Reisijatasuks oli kehtestatud 4,35 eurot saabuva reisija kohta. Lennuki pardal viibivate reisijate arvul põhinev lennundusjulgestustasu oli 4,35 eurot reisija kohta ning see tuli tasuda Rheinland-Pfalzi liidumaa maantee- ja transpordiministeeriumi lennutranspordi osakonnale.

| (61) | Iga lennuki lähenemise eest instrumentaallennureeglite alusel tuli maksta lennujaama käitajale lennujuhtimistasu. Kommertslendude või muude lendude puhul sisaldub see tasu maandumis- ja starditasus, kui lend toimub muul otstarbel kui koolitus. Seega on lennukite jaoks, mille suhtes kohaldatakse maandumis- ja starditasu puhul nullmäära, selle tasu määr null. |
| --- | --- |

(61)

Iga lennuki lähenemise eest instrumentaallennureeglite alusel tuli maksta lennujaama käitajale lennujuhtimistasu. Kommertslendude või muude lendude puhul sisaldub see tasu maandumis- ja starditasus, kui lend toimub muul otstarbel kui koolitus. Seega on lennukite jaoks, mille suhtes kohaldatakse maandumis- ja starditasu puhul nullmäära, selle tasu määr null.

3.2.3.   9. MEEDE: 2002. AASTA RYANAIRI LEPING

| (62) | Teine leping Ryanairiga kannab kuupäeva 14. veebruar 2000 (edaspidi „2002. aasta Ryanairi leping“) ja see esitati 16. novembril 2001 kogunenud FFHG järelevalvenõukogule. Järelevalvenõukogu koosoleku protokolli andmeil kiitis enamik järelevalvenõukogu liikmetest lepingu heaks. |
| --- | --- |

(62)

Teine leping Ryanairiga kannab kuupäeva 14. veebruar 2000 (edaspidi „2002. aasta Ryanairi leping“) ja see esitati 16. novembril 2001 kogunenud FFHG järelevalvenõukogule. Järelevalvenõukogu koosoleku protokolli andmeil kiitis enamik järelevalvenõukogu liikmetest lepingu heaks.

| (63) | 2002. aasta Ryanairi lepingu koopia, mis edastati komisjonile, on allkirjastamata. Saksamaa väitis, et ehkki seda lepingut ei allkirjastatud kunagi, on lepinguosalised seda alates 14. veebruarist 2002 sellegipoolest kohaldanud. |
| --- | --- |

(63)

2002. aasta Ryanairi lepingu koopia, mis edastati komisjonile, on allkirjastamata. Saksamaa väitis, et ehkki seda lepingut ei allkirjastatud kunagi, on lepinguosalised seda alates 14. veebruarist 2002 sellegipoolest kohaldanud.

| (64) | Saksamaa sõnul asendati 2002. aasta Ryanairi lepinguga 1999. aasta Ryanairi leping ja see sõlmiti [...] aastaks (kuni [...]). Reisijatasu jäi siiski samaks kui algses 1999. aasta lepingus. Ryanairil oli võimalus pikendada lepingut sarnastel tingimustel kuni [...]. |
| --- | --- |

(64)

Saksamaa sõnul asendati 2002. aasta Ryanairi lepinguga 1999. aasta Ryanairi leping ja see sõlmiti [...] aastaks (kuni [...]). Reisijatasu jäi siiski samaks kui algses 1999. aasta lepingus. Ryanairil oli võimalus pikendada lepingut sarnastel tingimustel kuni [...].

| (65) | 2002. aasta Ryanairi leping põhineb Rahvusvahelise Lennutranspordi Assotsiatsiooni standardsel maapealse teeninduse lepingul, mida on kohandatud lepinguosaliste vajadustele. Leping koosneb järgmistest osadest:






  i) | põhileping; |
| --- | --- | --- |

(65)

2002. aasta Ryanairi leping põhineb Rahvusvahelise Lennutranspordi Assotsiatsiooni standardsel maapealse teeninduse lepingul, mida on kohandatud lepinguosaliste vajadustele. Leping koosneb järgmistest osadest:

i)

põhileping;

| ii) | A lisa. Maapealse teeninduse kirjeldus; |
| --- | --- |

ii)

A lisa. Maapealse teeninduse kirjeldus;

| iii) | lisa B 1.0. Frankfurt Hahni lennujaama asukoht, kokkulepitud teenused ja tasud; |
| --- | --- |

iii)

lisa B 1.0. Frankfurt Hahni lennujaama asukoht, kokkulepitud teenused ja tasud;

| iv) | teine lisa B 1.0. Frankfurt Hahni lennujaama asukoht, kokkulepitud teenused ja tasud; |
| --- | --- |

iv)

teine lisa B 1.0. Frankfurt Hahni lennujaama asukoht, kokkulepitud teenused ja tasud;

| v) | 3. lisa ja teine lisa B 1.0, 1.–3. liide (22); |
| --- | --- |

v)

3. lisa ja teine lisa B 1.0, 1.–3. liide (22);

22

| vi) | C lisa. Lennujaamatasud; |
| --- | --- |

vi)

C lisa. Lennujaamatasud;

| vii) | D lisa. Maapealse teeninduse paketi „Hahn-Smart“ kirjeldus; |
| --- | --- |

vii)

D lisa. Maapealse teeninduse paketi „Hahn-Smart“ kirjeldus;

| viii) | kolmas B lisa. Frankfurt Hahni lennujaama asukoht, kokkulepitud teenused ja tasud – sõlmlennujaama leping; |
| --- | --- |

viii)

kolmas B lisa. Frankfurt Hahni lennujaama asukoht, kokkulepitud teenused ja tasud – sõlmlennujaama leping;

| ix) | E lisa. Turundusleping. |
| --- | --- |

ix)

E lisa. Turundusleping.

| (66) | Põhileping, A lisa ja lisa B 1.0 on lihtsalt standardvormi koopiad. Lepinguosalised ei ole täitnud ühtki välja, kuna seda standardvormi osa ei peetud kohaldatavaks. |
| --- | --- |

(66)

Põhileping, A lisa ja lisa B 1.0 on lihtsalt standardvormi koopiad. Lepinguosalised ei ole täitnud ühtki välja, kuna seda standardvormi osa ei peetud kohaldatavaks.

| (67) | Teise lisasse B 1.0 on lepinguosalised märkinud lepinguosaliste nimed, pangakontod ning jäätumisvastase vedeliku hinna ([...] eurot liiter) ja kuuma vee hinna ([...] eurot liiter). |
| --- | --- |

(67)

Teise lisasse B 1.0 on lepinguosalised märkinud lepinguosaliste nimed, pangakontod ning jäätumisvastase vedeliku hinna ([...] eurot liiter) ja kuuma vee hinna ([...] eurot liiter).

| (68) | 3. lisa ja selle 1.–3. liide käsitlevad lepinguosaliste edasisi strateegilisi kokkuleppeid. Need on seotud maapealse teeninduse, piletimüügi ja reklaampindade tehnilise korraldusega lennujaamas. |
| --- | --- |

(68)

3. lisa ja selle 1.–3. liide käsitlevad lepinguosaliste edasisi strateegilisi kokkuleppeid. Need on seotud maapealse teeninduse, piletimüügi ja reklaampindade tehnilise korraldusega lennujaamas.

| (69) | D lisas on sätestatud, et maapealse teeninduse puhul kohaldatakse tabelis 9 kokku võetud tasusid, tingimusel, et lennuki teenindamise aeg ei ületa 30 minutit.

  Tabel 9


  Maapealse teenindamise tasud kuni 30 minutilise teenindusaja korral








  Lennuki maksimaalne stardimass | Ühik | eurodes |
| --- | --- | --- | --- |
| Kuni 5,7 tonni | teenindus | [...] |
| Kuni 14 tonni | teenindus | [...] |
| Kuni 20 tonni | teenindus | [...] |
| Kuni 90 tonni | teenindus | [...] |
| Üle 90 tonni | teenindus | [...] |

(69)

D lisas on sätestatud, et maapealse teeninduse puhul kohaldatakse tabelis 9 kokku võetud tasusid, tingimusel, et lennuki teenindamise aeg ei ületa 30 minutit.

Tabel 9

Tabel 9

Maapealse teenindamise tasud kuni 30 minutilise teenindusaja korral

Maapealse teenindamise tasud kuni 30 minutilise teenindusaja korral

Lennuki maksimaalne stardimass

Ühik

eurodes

Kuni 5,7 tonni

teenindus

[...]

Kuni 14 tonni

teenindus

[...]

Kuni 20 tonni

teenindus

[...]

Kuni 90 tonni

teenindus

[...]

Üle 90 tonni

teenindus

[...]

| (70) | Tühjad väljad lennukite puhul stardimassiga „kuni [...] tonni“ ja „üle [...] tonni“ tunduvad viitavat sellele, et lennukite jaoks, mille stardimass jäi vahemikku [...] kuni [...] tonni, oli tasu [...] (23). |
| --- | --- |

(70)

Tühjad väljad lennukite puhul stardimassiga „kuni [...] tonni“ ja „üle [...] tonni“ tunduvad viitavat sellele, et lennukite jaoks, mille stardimass jäi vahemikku [...] kuni [...] tonni, oli tasu [...] (23).

23

| (71) | E lisa (st Hahn-Smarti leping) kinnitab seda analüüsi. Selle punktis 1 on öeldud järgmist:

  „[...]“ |
| --- | --- |

(71)

E lisa (st Hahn-Smarti leping) kinnitab seda analüüsi. Selle punktis 1 on öeldud järgmist:

„[...]“

| (72) | Lennujaamatasude tase külmutati 30. aprillini 2004 ja pärast seda oleks tulnud seda kohandada vastavalt Saksamaa tarbijahinnaindeksile, kui kõnealune indeks oleks tõusnud võrreldes eelneva aastaga rohkem kui [...] %. |
| --- | --- |

(72)

Lennujaamatasude tase külmutati 30. aprillini 2004 ja pärast seda oleks tulnud seda kohandada vastavalt Saksamaa tarbijahinnaindeksile, kui kõnealune indeks oleks tõusnud võrreldes eelneva aastaga rohkem kui [...] %.

| (73) | E lisas on ette nähtud ka turundustoetuse maksmine. Ryanairil oli õigus saada järgmist turundustoetust:






  i) | ühekordne [...] euro suurune toetus iga Frankfurt Hahni lennujaamast lähtuva ja pärast 13. veebruari 2002 sisse seatud uue liini puhul; |
| --- | --- | --- |

(73)

E lisas on ette nähtud ka turundustoetuse maksmine. Ryanairil oli õigus saada järgmist turundustoetust:

i)

ühekordne [...] euro suurune toetus iga Frankfurt Hahni lennujaamast lähtuva ja pärast 13. veebruari 2002 sisse seatud uue liini puhul;

| ii) | lennujaamatasude puhul soodustuste tegemine sõltuvalt Frankfurt Hahni lennujaamas baseeruvate lennukite ja maabuvate reisijate arvust, nagu see on kokku võetud tabelis 10.

  Tabel 10


  Lennujaamatasude puhul tehtavad soodustused







  Frankfurt Hahni lennujaamas baseeruvate lennukite arv | Turundustoetus reisija kohta (eurodes) |
| --- | --- | --- |
| Kuni 2 | [...] |
| 3–4 | [...] |
| 5–8 | [...] (24) |

ii)

lennujaamatasude puhul soodustuste tegemine sõltuvalt Frankfurt Hahni lennujaamas baseeruvate lennukite ja maabuvate reisijate arvust, nagu see on kokku võetud tabelis 10.

Tabel 10

Tabel 10

Lennujaamatasude puhul tehtavad soodustused

Lennujaamatasude puhul tehtavad soodustused

Frankfurt Hahni lennujaamas baseeruvate lennukite arv

Turundustoetus reisija kohta (eurodes)

Kuni 2

[...]

3–4

[...]

5–8

[...] (24)

24

| (74) | Samuti on E lisas ette nähtud, et igale lepingus sisalduvale maksele või hinnale lisandub käibemaks, kui on kohaldatav käibemaksuseadus. |
| --- | --- |

(74)

Samuti on E lisas ette nähtud, et igale lepingus sisalduvale maksele või hinnale lisandub käibemaks, kui on kohaldatav käibemaksuseadus.

| (75) | [...]. |
| --- | --- |

(75)

[...].

| (76) | Kokkuvõttes maksab lennuettevõtja 2002. aasta Ryanairi lepingu alusel tasud, millest on antud ülevaade tabelis 11.

  Tabel 11


  Ryanairi makstavate lennujaamatasude ülevaade







  Tasu/lõivu/maksu liik | eurodes |
| --- | --- | --- |
| Reisijatasu (saabuva reisija kohta) | [...] |
| Lennundusjulgestustasu (lahkuva reisija kohta) | [...] |
| Jäätumisvastane vedelik (liiter) | [...] |
| Kuum vesi (liiter) | [...] |
| Ryanairi töödeldud ettemakstud piletitest saadav tulu | [...] |

(76)

Kokkuvõttes maksab lennuettevõtja 2002. aasta Ryanairi lepingu alusel tasud, millest on antud ülevaade tabelis 11.

Tabel 11

Tabel 11

Ryanairi makstavate lennujaamatasude ülevaade

Ryanairi makstavate lennujaamatasude ülevaade

Tasu/lõivu/maksu liik

eurodes

Reisijatasu (saabuva reisija kohta)

[...]

Lennundusjulgestustasu (lahkuva reisija kohta)

[...]

Jäätumisvastane vedelik (liiter)

[...]

Kuum vesi (liiter)

[...]

Ryanairi töödeldud ettemakstud piletitest saadav tulu

[...]

3.2.4.   10. MEEDE: 2005. AASTA RYANAIRI LEPING

| (77) | 4. novembril 2005 leppisid Ryanair ja FFHG kokku 2002. aasta lepingu muutmises lepinguga, mis käsitles 6–18 Ryanairi lennuki toomist Frankfurt Hahni lennujaama aastatel 2005–2012 (edaspidi „2005. aasta Ryanairi leping“). 18. novembril 2005 kiitis 2005. aasta Ryanairi lepingu sõlmimise heaks FFHG järelevalvenõukogu. |
| --- | --- |

(77)

4. novembril 2005 leppisid Ryanair ja FFHG kokku 2002. aasta lepingu muutmises lepinguga, mis käsitles 6–18 Ryanairi lennuki toomist Frankfurt Hahni lennujaama aastatel 2005–2012 (edaspidi „2005. aasta Ryanairi leping“). 18. novembril 2005 kiitis 2005. aasta Ryanairi lepingu sõlmimise heaks FFHG järelevalvenõukogu.

| (78) | 2005. aasta Ryanairi lepingu asjakohased osad on:






  i) | [...]; |
| --- | --- | --- |

(78)

2005. aasta Ryanairi lepingu asjakohased osad on:

i)

[...];

| ii) | [...]; |
| --- | --- |

ii)

[...];

| iii) | [...]; |
| --- | --- |

iii)

[...];

| iv) | [...]. |
| --- | --- |

iv)

[...].

| (79) | 2005. aasta Ryanairi leping kehtis kuni [...]. Teisi 2002. aasta Ryanairi lepingu osi, eelkõige põhilepingut ja E lisa (st Hahn-Smarti lepingut), pikendati samuti kuni [...]. |
| --- | --- |

(79)

2005. aasta Ryanairi leping kehtis kuni [...]. Teisi 2002. aasta Ryanairi lepingu osi, eelkõige põhilepingut ja E lisa (st Hahn-Smarti lepingut), pikendati samuti kuni [...].

| (80) | Tabelis 12 on esitatud 2005. aasta Ryanairi lepingu alusel Frankfurt Hahni lennujaamas baseeruvate Ryanairi lennukite ja kavandatud reisijate arv.

  Tabel 12


  2005. aasta Ryanairi lepinguga ette nähtud Ryanairi lennukite ja reisijate arvu suurenemine














  Aasta | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lennukite arv | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Reisijate arv (mln) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |

(80)

Tabelis 12 on esitatud 2005. aasta Ryanairi lepingu alusel Frankfurt Hahni lennujaamas baseeruvate Ryanairi lennukite ja kavandatud reisijate arv.

Tabel 12

Tabel 12

2005. aasta Ryanairi lepinguga ette nähtud Ryanairi lennukite ja reisijate arvu suurenemine

2005. aasta Ryanairi lepinguga ette nähtud Ryanairi lennukite ja reisijate arvu suurenemine

Aasta

Aasta

2006

2006

2007

2007

2008

2008

2009

2009

2010

2010

2011

2011

2012

2012

Lennukite arv

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Reisijate arv (mln)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| (81) | Tabelis 13 on esitatud ülevaade 2005. aasta Ryanairi lepinguga kehtestatud süsteemist, mida kohaldatakse lennujaamatasude puhul soodustuste tegemisel.

  Tabel 13


  2005. aasta Ryanairi lepinguga kehtestatud muudetud lennujaamatasude soodustused









  Eurodes | | Keskmine kogusoodustus reisija kohta | Keskmine reisijatasu |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Soodustus kõikide saabuvate reisijate puhul | [...] | [...] | [...] |
| Lisasoodustus kõikide lahkuvate reisijate puhul, kes ületavad künnist [...] miljonit reisijat aastas, kuid kes ei ületa [...] miljoni reisija piiri | [...] | [...] | [...] |
| Lisasoodustus kõikide lahkuvate reisijate puhul, kes ületavad künnist [...] miljonit reisijat aastas | [...] | [...] | [...] |

(81)

Tabelis 13 on esitatud ülevaade 2005. aasta Ryanairi lepinguga kehtestatud süsteemist, mida kohaldatakse lennujaamatasude puhul soodustuste tegemisel.

Tabel 13

Tabel 13

2005. aasta Ryanairi lepinguga kehtestatud muudetud lennujaamatasude soodustused

2005. aasta Ryanairi lepinguga kehtestatud muudetud lennujaamatasude soodustused

Eurodes

Keskmine kogusoodustus reisija kohta

Keskmine reisijatasu

Soodustus kõikide saabuvate reisijate puhul

[...]

[...]

[...]

Lisasoodustus kõikide lahkuvate reisijate puhul, kes ületavad künnist [...] miljonit reisijat aastas, kuid kes ei ületa [...] miljoni reisija piiri

[...]

[...]

[...]

Lisasoodustus kõikide lahkuvate reisijate puhul, kes ületavad künnist [...] miljonit reisijat aastas

[...]

[...]

[...]

| (82) | [...]. |
| --- | --- |

(82)

[...].

3.2.5.   11. MEEDE: 2006. AASTA TASUMÄÄRAD

| (83) | Rheinland-Pfalzi liidumaa transpordiministeerium kiitis Frankfurt Hahni lennujaama 2006. aasta tasumäärad heaks 26. aprillil 2006 (25) ja need määrad jõustusid 1. juunil 2006. Nende kindlaksmääramisel juhinduti samadest aluspõhimõtetest kui 2001. aasta tasumäärade puhul (vt eespool põhjendus 57 jj). |
| --- | --- |

(83)

Rheinland-Pfalzi liidumaa transpordiministeerium kiitis Frankfurt Hahni lennujaama 2006. aasta tasumäärad heaks 26. aprillil 2006 (25) ja need määrad jõustusid 1. juunil 2006. Nende kindlaksmääramisel juhinduti samadest aluspõhimõtetest kui 2001. aasta tasumäärade puhul (vt eespool põhjendus 57 jj).

25

| (84) | Võrreldes varasemate tasumääradega on muutunud stardi- ja maandumistasud, reisijatasu ja turundustoetus. 2006. aasta tasumäärades on säilinud kaks 2001. aasta tasumäärade aluspõhimõtet:






  i) | lennujuhtimistasud ja maapealse teeninduse tasud sisalduvad stardi- ja maandumistasudes; |
| --- | --- | --- |

(84)

Võrreldes varasemate tasumääradega on muutunud stardi- ja maandumistasud, reisijatasu ja turundustoetus. 2006. aasta tasumäärades on säilinud kaks 2001. aasta tasumäärade aluspõhimõtet:

i)

lennujuhtimistasud ja maapealse teeninduse tasud sisalduvad stardi- ja maandumistasudes;

| ii) | lennuki puhul, mille maksimaalne stardimass on üle 5,7 tonni, ei tule stardi- ja maandumistasusid (ega lennujuhtimistasusid ega maapealse teeninduse tasusid) maksta. |
| --- | --- |

ii)

lennuki puhul, mille maksimaalne stardimass on üle 5,7 tonni, ei tule stardi- ja maandumistasusid (ega lennujuhtimistasusid ega maapealse teeninduse tasusid) maksta.

| (85) | 2006. aasta tasumäärades on kehtestatud seoses nende põhimõtetega siiski kaks piirangut. Esiteks võivad neid eeliseid taotleda üksnes reisilennukid. Teiseks kohaldatakse neid eeliseid üksnes selliste lennukite suhtes, mille teenindamise aeg jääb alla 30 minuti. |
| --- | --- |

(85)

2006. aasta tasumäärades on kehtestatud seoses nende põhimõtetega siiski kaks piirangut. Esiteks võivad neid eeliseid taotleda üksnes reisilennukid. Teiseks kohaldatakse neid eeliseid üksnes selliste lennukite suhtes, mille teenindamise aeg jääb alla 30 minuti.

| (86) | Lisaks on reisijatasud kehtestatud lahkuva reisija kohta ja sõltuvad selle lennuettevõtja veetavate reisijate (lahkuvad ja saabuvad reisijad) koguarvust, kellele lennuk kuulub. Tabelis 14 on esitatud ülevaade reisijatasudest, mis tuleb maksta 2006. aasta tasumäärade alusel sõltuvalt lahkuvate ja saabuvate reisijate koguarvust.

  Tabel 14


  2006. aasta tasumäärade kohased reisijatasud








  Lahkuvate ja saabuvate reisijate koguarv | Reisijatasu lahkuva reisija kohta eurodes | Makstavate üldiste lennujaamatasude miinimumsumma eurodes |
| --- | --- | --- | --- |
| Alla 100 000 | 5,35 | |
| 100 001 – 250 000 | 4,40 | 267 500,00 |
| 250 001 – 500 000 | 3,85 | 550 000,00 |
| 500 001 – 750 000 | 3,45 | 962 500,00 |
| 750 001 – 1 000 000 | 3,15 | 1 293 750,00 |
| 1 000 001 – 1 500 000 | 2,90 | 1 575 000,00 |
| 1 500 001 – 2 000 000 | 2,68 | 2 175 000,00 |
| 2 000 001 – 3 000 000 | 2,48 | 2 680 000,00 |
| 3 000 001 – 5 400 000 | 1 – 3 000 000 reisija puhul 2,48
  3 000 001 – 5 400 000 reisija puhul 2,24 | ei kohaldata |
| 5 400 001 – 10 000 000 | 1 – 3 000 000 reisija puhul 2,48
  3 000 001 – 5 400 000 reisija puhul 2,24
  5 400 001 – 10 000 000 reisija puhul 2,21 | ei kohaldata |
| Üle 10 000 000 | 1 – 3 000 000 reisija puhul 2,48
  3 000 001 – 5 400 000 reisija puhul 2,24
  5 400 001 – 10 000 000 reisija puhul 2,21
  Reisija puhul 2,19 | ei kohaldata |

(86)

Lisaks on reisijatasud kehtestatud lahkuva reisija kohta ja sõltuvad selle lennuettevõtja veetavate reisijate (lahkuvad ja saabuvad reisijad) koguarvust, kellele lennuk kuulub. Tabelis 14 on esitatud ülevaade reisijatasudest, mis tuleb maksta 2006. aasta tasumäärade alusel sõltuvalt lahkuvate ja saabuvate reisijate koguarvust.

Tabel 14

Tabel 14

2006. aasta tasumäärade kohased reisijatasud

2006. aasta tasumäärade kohased reisijatasud

Lahkuvate ja saabuvate reisijate koguarv

Reisijatasu lahkuva reisija kohta eurodes

Makstavate üldiste lennujaamatasude miinimumsumma eurodes

Alla 100 000

5,35

100 001 – 250 000

4,40

267 500,00

250 001 – 500 000

3,85

550 000,00

500 001 – 750 000

3,45

962 500,00

750 001 – 1 000 000

3,15

1 293 750,00

1 000 001 – 1 500 000

2,90

1 575 000,00

1 500 001 – 2 000 000

2,68

2 175 000,00

2 000 001 – 3 000 000

2,48

2 680 000,00

3 000 001 – 5 400 000

1 – 3 000 000 reisija puhul 2,48

3 000 001 – 5 400 000 reisija puhul 2,24

ei kohaldata

5 400 001 – 10 000 000

1 – 3 000 000 reisija puhul 2,48

3 000 001 – 5 400 000 reisija puhul 2,24

5 400 001 – 10 000 000 reisija puhul 2,21

ei kohaldata

Üle 10 000 000

1 – 3 000 000 reisija puhul 2,48

3 000 001 – 5 400 000 reisija puhul 2,24

5 400 001 – 10 000 000 reisija puhul 2,21

Reisija puhul 2,19

ei kohaldata

| (87) | Tabelis 15 on näidatud, kui suurt turundustoetust võib lennujaama kasutavatele lennuettevõtjatele anda.

  Tabel 15


  Turundustoetus








  Lahkuvate reisijate koguarv | Frankfurt Hahni lennujaamast teenindatavate sihtkohtade minimaalne arv ja lendude minimaalne sagedus | Turundustoetus eurodes |
| --- | --- | --- | --- |
| 5 000 – 100 000 | [...] | [...] |
| 100 001 – 250 000 | [...] | [...] |
| 250 001 – 500 000 | [...] | [...] |
| 500 001 – 750 000 | [...] | [...] |
| 750 001 – 1 000 000 | [...] | [...] |

(87)

Tabelis 15 on näidatud, kui suurt turundustoetust võib lennujaama kasutavatele lennuettevõtjatele anda.

Tabel 15

Tabel 15

Turundustoetus

Turundustoetus

Lahkuvate reisijate koguarv

Frankfurt Hahni lennujaamast teenindatavate sihtkohtade minimaalne arv ja lendude minimaalne sagedus

Turundustoetus eurodes

5 000 – 100 000

[...]

[...]

100 001 – 250 000

[...]

[...]

250 001 – 500 000

[...]

[...]

500 001 – 750 000

[...]

[...]

750 001 – 1 000 000

[...]

[...]

| (88) | Peale selle on turundustoetuse andmist reguleeritud eraldi dokumendiga, mis on kättesaadav Frankufrt Hahni veebisaidil. Ühekordset turundustoetust antakse järgmistel tingimustel:






  i) | õigus toetusele on lendude puhul sihtkohtadesse, mida ei ole viimase 24 kuu jooksul Frankfurt Hahni lennujaamast teenindatud; |
| --- | --- | --- |

(88)

Peale selle on turundustoetuse andmist reguleeritud eraldi dokumendiga, mis on kättesaadav Frankufrt Hahni veebisaidil. Ühekordset turundustoetust antakse järgmistel tingimustel:

i)

õigus toetusele on lendude puhul sihtkohtadesse, mida ei ole viimase 24 kuu jooksul Frankfurt Hahni lennujaamast teenindatud;

| ii) | maksimaalne toetus on 33,3 % uue sihtkoha tõendatud turunduskuludest; |
| --- | --- |

ii)

maksimaalne toetus on 33,3 % uue sihtkoha tõendatud turunduskuludest;

| iii) | lennuettevõtja peab tõendama asjakohaste tõendavate dokumentide abil uue sihtkoha keskmise tähtaja jooksul saavutatavat kasumlikkust; |
| --- | --- |

iii)

lennuettevõtja peab tõendama asjakohaste tõendavate dokumentide abil uue sihtkoha keskmise tähtaja jooksul saavutatavat kasumlikkust;

| iv) | FFHG võib nõuda turundustoetuse tagasimaksmist, kui lennuettevõtja ei täida seoses uue sihtkohaga oma kohustusi. |
| --- | --- |

iv)

FFHG võib nõuda turundustoetuse tagasimaksmist, kui lennuettevõtja ei täida seoses uue sihtkohaga oma kohustusi.

3.3.   MEETMED, MIS JÄÄVAD VÄLJAPOOLE 2008. AASTA MENETLUSE ALGATAMISE OTSUSE KOHALDAMISALA (12. MEEDE)

MEETMED, MIS JÄÄVAD VÄLJAPOOLE 2008. AASTA MENETLUSE ALGATAMISE OTSUSE KOHALDAMISALA (12. MEEDE)

| (89) | Saksamaa kohustus süstima FFHG laenude refinantseerimiseks FFHG omakapitali [...] eurot. |
| --- | --- |

(89)

Saksamaa kohustus süstima FFHG laenude refinantseerimiseks FFHG omakapitali [...] eurot.

| (90) | Nende vahenditega refinantseeriti taristumeetmed, mille võtmise olid avalik-õiguslikud asutused enne 31. detsembrit 2012 lõplikult ära otsustanud, kuid mis ei olnud hõlmatud kasumi ja kahjumi ülekandmise lepingute, kapitali suurendamise ega muude toetustega. |
| --- | --- |

(90)

Nende vahenditega refinantseeriti taristumeetmed, mille võtmise olid avalik-õiguslikud asutused enne 31. detsembrit 2012 lõplikult ära otsustanud, kuid mis ei olnud hõlmatud kasumi ja kahjumi ülekandmise lepingute, kapitali suurendamise ega muude toetustega.

4.   MENETLUSE ALGATAMISE PÕHJUSED JA ESIALGNE HINNANG

MENETLUSE ALGATAMISE PÕHJUSED JA ESIALGNE HINNANG

4.1.   FFHG-LE ANTUD VÕIMALIK RIIGIABI

FFHG-LE ANTUD VÕIMALIK RIIGIABI

4.1.1.   1. MEEDE: KASUMI JA KAHJUMI ÜLEKANDMISE 2001. AASTA LEPING

| (91) | Seoses kasumi ja kahjumi ülekandmise 2001. aasta lepinguga leidis Saksamaa 2008. aasta menetluse algatamise otsuses, et iga-aastase kahjumi võttis enda kanda Fraport, kes on riigi enamusosalusega äriühing. Seepärast oli komisjoni meelest vajalik uurida, kas Saksamaad on võimalik pidada seotuks kasumi ja kahjumi ülekandmise 2001. aasta lepingu sõlmimisega. |
| --- | --- |

(91)

Seoses kasumi ja kahjumi ülekandmise 2001. aasta lepinguga leidis Saksamaa 2008. aasta menetluse algatamise otsuses, et iga-aastase kahjumi võttis enda kanda Fraport, kes on riigi enamusosalusega äriühing. Seepärast oli komisjoni meelest vajalik uurida, kas Saksamaad on võimalik pidada seotuks kasumi ja kahjumi ülekandmise 2001. aasta lepingu sõlmimisega.

| (92) | Euroopa Kohus on sedastanud Stardust Marine'i kohtuotsuses, (26) et sellise eraõigusliku ettevõtja ressursid, kelle aktsiad kuuluvad suuremas osas riigile, kujutavad endast riigi ressursse. Komisjon leidis, et lepingu sõlmimist tuli samuti pidada seostatavaks riigiga, sest riigiasutuste nõudeid arvesse võtmata oleks seda olnud võimatu sõlmida. |
| --- | --- |

(92)

Euroopa Kohus on sedastanud Stardust Marine'i kohtuotsuses, (26) et sellise eraõigusliku ettevõtja ressursid, kelle aktsiad kuuluvad suuremas osas riigile, kujutavad endast riigi ressursse. Komisjon leidis, et lepingu sõlmimist tuli samuti pidada seostatavaks riigiga, sest riigiasutuste nõudeid arvesse võtmata oleks seda olnud võimatu sõlmida.

26

| (93) | Vastupidiselt Saksamaa väidetele kahtles komisjon, kas turumajanduse tingimustes tegutsev investor oleks sõlminud sellise lepingu, kuna leping tundus andvat FFHG-le selgelt eelise, vabastades FFHG finantskoormusest, mida tal oleks tulnud muidu kanda. |
| --- | --- |

(93)

Vastupidiselt Saksamaa väidetele kahtles komisjon, kas turumajanduse tingimustes tegutsev investor oleks sõlminud sellise lepingu, kuna leping tundus andvat FFHG-le selgelt eelise, vabastades FFHG finantskoormusest, mida tal oleks tulnud muidu kanda.

| (94) | Samuti leidis komisjon, et asjaomane meede oli valikuline, sest kaeti vaid FFHG kahjum, ja et see kahjustas või ähvardas kahjustada konkurentsi lennujaamakäitajate turul ning mõjutas liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(94)

Samuti leidis komisjon, et asjaomane meede oli valikuline, sest kaeti vaid FFHG kahjum, ja et see kahjustas või ähvardas kahjustada konkurentsi lennujaamakäitajate turul ning mõjutas liikmesriikidevahelist kaubandust.

| (95) | Seega asus komisjon esialgsele seisukohale, et vaatlusalune meede võib kujutada endast tegevusabina antud riigiabi. |
| --- | --- |

(95)

Seega asus komisjon esialgsele seisukohale, et vaatlusalune meede võib kujutada endast tegevusabina antud riigiabi.

| (96) | Kuna Saksamaa ei esitanud ühtki tõendit ega väitnud, et sellist tegevusabi võib pidada vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktile c või 2005. aasta lennundussuuniste valguses siseturuga kokkusobivaks, kahtles komisjon tõsiselt, kas kõnealust abi saab pidada siseturuga kokkusobivaks. |
| --- | --- |

(96)

Kuna Saksamaa ei esitanud ühtki tõendit ega väitnud, et sellist tegevusabi võib pidada vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktile c või 2005. aasta lennundussuuniste valguses siseturuga kokkusobivaks, kahtles komisjon tõsiselt, kas kõnealust abi saab pidada siseturuga kokkusobivaks.

4.1.2.   2. MEEDE: KAPITALI SUURENDAMINE 2001. AASTAL

| (97) | Komisjon leidis 2008. aasta menetluse algatamise otsuses, et Fraport ja Rheinland-Pfalzi liidumaa olid suurendanud FFHG kapitali 27 miljoni euro võrra, andes vastavalt 19,7 ja 7,3 miljonit eurot. Seoses abi olemasoluga juhtis komisjon tähelepanu asjaolule, et nii Fraporti kui ka Rheinland-Pfalzi liidumaa ressursid kujutavad endast vastavalt Stardust Marine'i kohtuotsuses kehtestatud kriteeriumidele riigi ressursse (27). Peale selle asus komisjon esialgsele seisukohale, et Fraporti otsused on tõenäoliselt samuti seostatavad riigiga. |
| --- | --- |

(97)

Komisjon leidis 2008. aasta menetluse algatamise otsuses, et Fraport ja Rheinland-Pfalzi liidumaa olid suurendanud FFHG kapitali 27 miljoni euro võrra, andes vastavalt 19,7 ja 7,3 miljonit eurot. Seoses abi olemasoluga juhtis komisjon tähelepanu asjaolule, et nii Fraporti kui ka Rheinland-Pfalzi liidumaa ressursid kujutavad endast vastavalt Stardust Marine'i kohtuotsuses kehtestatud kriteeriumidele riigi ressursse (27). Peale selle asus komisjon esialgsele seisukohale, et Fraporti otsused on tõenäoliselt samuti seostatavad riigiga.

27

| (98) | Lisaks märkis komisjon, et ta ei ole veendunud, et kapitali suurendamisel oli täidetud turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteerium. Komisjon on põhimõtteliselt nõus, et ühe või mitme sõltumatu auditifirma hinnanguga võib tõendada, et tehing on toimunud turuväärtusega (28). Ent komisjon siiski kahtles, kas aruandest, mille esitas Fraporti nimel PricewaterhouseCoopers, piisas välistamaks eelise olemasolu. |
| --- | --- |

(98)

Lisaks märkis komisjon, et ta ei ole veendunud, et kapitali suurendamisel oli täidetud turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteerium. Komisjon on põhimõtteliselt nõus, et ühe või mitme sõltumatu auditifirma hinnanguga võib tõendada, et tehing on toimunud turuväärtusega (28). Ent komisjon siiski kahtles, kas aruandest, mille esitas Fraporti nimel PricewaterhouseCoopers, piisas välistamaks eelise olemasolu.

28

| (99) | Kahtlused olid tingitud sellest, et PricewaterhouseCoopers oli hinnanud turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumi täitmist vaid kvalitatiivselt ja ei olnud käsitlenud Fraporti taandumisega kaasnevaid kulusid. Samuti ei olnud aruandes mõõdetud ega üksikasjalikult selgitatud BCG ja Fraporti strateegiaosakonna kindlaks tehtud suuri riske ning selles piirduti üldjuhul Fraporti hindamisega, vaatlemata seda, kas Rheinland-Pfalzi liidumaa toimis kui turumajanduse tingimustes tegutsev investor. Neil põhjustel ei saanud komisjon välistada, et kapitali suurendamisega anti FFHG-le eelis. |
| --- | --- |

(99)

Kahtlused olid tingitud sellest, et PricewaterhouseCoopers oli hinnanud turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumi täitmist vaid kvalitatiivselt ja ei olnud käsitlenud Fraporti taandumisega kaasnevaid kulusid. Samuti ei olnud aruandes mõõdetud ega üksikasjalikult selgitatud BCG ja Fraporti strateegiaosakonna kindlaks tehtud suuri riske ning selles piirduti üldjuhul Fraporti hindamisega, vaatlemata seda, kas Rheinland-Pfalzi liidumaa toimis kui turumajanduse tingimustes tegutsev investor. Neil põhjustel ei saanud komisjon välistada, et kapitali suurendamisega anti FFHG-le eelis.

| (100) | Samuti järeldas komisjon, et meede oli valikuline, sest kapitali suurendamine 2001. aastal puudutas vaid FFHGd, ning see kahjustas või ähvardas kahjustada konkurentsi lennujaamakäitajate turul ning mõjutas liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(100)

Samuti järeldas komisjon, et meede oli valikuline, sest kapitali suurendamine 2001. aastal puudutas vaid FFHGd, ning see kahjustas või ähvardas kahjustada konkurentsi lennujaamakäitajate turul ning mõjutas liikmesriikidevahelist kaubandust.

| (101) | Seepärast asus komisjon esialgsele seisukohale, et vaatlusalune meede võib kujutada endast investeerimisabina antud riigiabi, ning kahtles selle kokkusobivuses siseturuga, eelkõige silmas pidades ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c ja 2005. aasta lennundussuuniseid. |
| --- | --- |

(101)

Seepärast asus komisjon esialgsele seisukohale, et vaatlusalune meede võib kujutada endast investeerimisabina antud riigiabi, ning kahtles selle kokkusobivuses siseturuga, eelkõige silmas pidades ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c ja 2005. aasta lennundussuuniseid.

4.1.3.   3. MEEDE: KAPITALI SUURENDAMINE 2004. AASTAL

| (102) | Kapitali teise suurendamise kohta märkis komisjon, et FFHG olemasolevad aktsionärid suurendasid 2004. aastal FFHG põhikirjajärgset kapitali 10,75 miljoni euro võrra, millest 10,21 miljonit eurot andis Fraport ja 0,54 miljonit eurot Rheinland-Pfalzi liidumaa. Lisaks liitus Hesseni liidumaa kui uus aktsionär, andes omalt poolt veel 8,75 miljonit eurot. Peale selle kohustusid nii Rheinland-Pfalzi liidumaa kui ka Hesseni liidumaa maksma kapitalireservina kumbki 11,25 miljonit eurot. |
| --- | --- |

(102)

Kapitali teise suurendamise kohta märkis komisjon, et FFHG olemasolevad aktsionärid suurendasid 2004. aastal FFHG põhikirjajärgset kapitali 10,75 miljoni euro võrra, millest 10,21 miljonit eurot andis Fraport ja 0,54 miljonit eurot Rheinland-Pfalzi liidumaa. Lisaks liitus Hesseni liidumaa kui uus aktsionär, andes omalt poolt veel 8,75 miljonit eurot. Peale selle kohustusid nii Rheinland-Pfalzi liidumaa kui ka Hesseni liidumaa maksma kapitalireservina kumbki 11,25 miljonit eurot.

| (103) | Komisjon kasutas selle kapitali suurendamise puhul abi olemasolu küsimuses mutatis mutandis sama arutluskäiku kui seoses kapitali suurendamisega 2001. aastal (vt punkt 4.1.2) ja väljendas samu kahtlusi seoses meetme kokkusobivusega siseturuga. |
| --- | --- |

(103)

Komisjon kasutas selle kapitali suurendamise puhul abi olemasolu küsimuses mutatis mutandis sama arutluskäiku kui seoses kapitali suurendamisega 2001. aastal (vt punkt 4.1.2) ja väljendas samu kahtlusi seoses meetme kokkusobivusega siseturuga.

mutatis mutandis

4.1.4.   4. MEEDE: KASUMI JA KAHJUMI ÜLEKANDMISE 2004. AASTA LEPING

| (104) | 2008. aasta menetluse algatamise otsuse kohaselt võttis Fraport kasumi ja kahjumi ülekandmise 2004. aasta lepingu alusel üle FFHG kahjumi kogusummas vähemalt [...] miljonit eurot. Komisjon kasutas mutatis mutandis sama arutluskäiku kui kasumi ja kahjumi ülekandmise 2001. aasta lepingu puhul (vt põhjendus 91 jj). Mis puudutab PricewaterhouseCoopersi esitatud turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumi täitmist käsitlevat hinnangut, siis komisjon kahtles selle hinnangu usaldusväärsuses, kuna see oli suuresti kvalitatiivne. Seega leidis komisjon, et kasumi ja kahjumi ülekandmise 2004. aasta leping kujutab endast tegevusabi, ning väljendas kahtlust seoses selle kokkusobivusega siseturuga, eeskätt arvesse võttes 2005. aasta lennundussuuniseid. |
| --- | --- |

(104)

2008. aasta menetluse algatamise otsuse kohaselt võttis Fraport kasumi ja kahjumi ülekandmise 2004. aasta lepingu alusel üle FFHG kahjumi kogusummas vähemalt [...] miljonit eurot. Komisjon kasutas mutatis mutandis sama arutluskäiku kui kasumi ja kahjumi ülekandmise 2001. aasta lepingu puhul (vt põhjendus 91 jj). Mis puudutab PricewaterhouseCoopersi esitatud turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumi täitmist käsitlevat hinnangut, siis komisjon kahtles selle hinnangu usaldusväärsuses, kuna see oli suuresti kvalitatiivne. Seega leidis komisjon, et kasumi ja kahjumi ülekandmise 2004. aasta leping kujutab endast tegevusabi, ning väljendas kahtlust seoses selle kokkusobivusega siseturuga, eeskätt arvesse võttes 2005. aasta lennundussuuniseid.

mutatis mutandis

4.1.5.   5. MEEDE: FFHG-LE TURVAKONTROLLI TEGEMISE EEST HÜVITISE MAKSMINE

| (105) | Komisjon märkis 2008. aasta menetluse algatamise otsuses, et lennujaama julgestusteenused ei ole laadilt majanduslikud ning nende suhtes ei kohaldata riigiabieeskirju (29). |
| --- | --- |

(105)

Komisjon märkis 2008. aasta menetluse algatamise otsuses, et lennujaama julgestusteenused ei ole laadilt majanduslikud ning nende suhtes ei kohaldata riigiabieeskirju (29).

29

| (106) | Seejärel täheldas komisjon, et PricewaterhouseCoopers tundus viitavat oma majandusanalüüsis sellele, et Rheinland-Pfalzi liidumaa maksis FFHG-le turvakontrolli tegemise eest ülemäärast hüvitist. Sellega seoses juhtis komisjon tähelepanu asjaolule, et eelist rahastati riigi ressurssidest ning see võis kahjustada konkurentsi ja liikmesriikidevahelist kaubandust. Seega leidis komisjon, et ülemäärase hüvitise maksmine kujutas endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(106)

Seejärel täheldas komisjon, et PricewaterhouseCoopers tundus viitavat oma majandusanalüüsis sellele, et Rheinland-Pfalzi liidumaa maksis FFHG-le turvakontrolli tegemise eest ülemäärast hüvitist. Sellega seoses juhtis komisjon tähelepanu asjaolule, et eelist rahastati riigi ressurssidest ning see võis kahjustada konkurentsi ja liikmesriikidevahelist kaubandust. Seega leidis komisjon, et ülemäärase hüvitise maksmine kujutas endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

| (107) | Hinnates selle tegevusabi kokkusobivust siseturuga, kasutas komisjon mutatis mutandis sama arutluskäiku kui kasumi ja kahjumi ülekandmise 2001. aasta lepingu puhul (vt põhjendus 95 jj). Teine õiguslik alus, mida võis seoses kokkusobivusega siseturuga vaadelda, oli ELi toimimise lepingu artikli 106 lõige 2. Saksamaa aga ei esitanud mingit teavet selle kohta, et FFHG-le oleks määratud avaliku teenuse osutamise kohustus. Seepärast ei leidnud komisjon ühtki õiguslikku alust, mille põhjal kuulutada julgestustasust tulenev ülemäärase hüvitise maksmine siseturuga kokkusobivaks. |
| --- | --- |

(107)

Hinnates selle tegevusabi kokkusobivust siseturuga, kasutas komisjon mutatis mutandis sama arutluskäiku kui kasumi ja kahjumi ülekandmise 2001. aasta lepingu puhul (vt põhjendus 95 jj). Teine õiguslik alus, mida võis seoses kokkusobivusega siseturuga vaadelda, oli ELi toimimise lepingu artikli 106 lõige 2. Saksamaa aga ei esitanud mingit teavet selle kohta, et FFHG-le oleks määratud avaliku teenuse osutamise kohustus. Seepärast ei leidnud komisjon ühtki õiguslikku alust, mille põhjal kuulutada julgestustasust tulenev ülemäärase hüvitise maksmine siseturuga kokkusobivaks.

mutatis mutandis

4.1.6.   6. MEEDE: RHEINLAND-PFALZI LIIDUMAA OTSETOETUSED

| (108) | Komisjon märkis oma 2008. aasta menetluse algatamise otsuses, et aastatel 2001–2004 antud otsetoetused tunduvad olevat antud läbimõtlemata, riigi ressurssidest (Rheinland-Pfalzi liidumaa üldeelarvest) ja valikuliselt (ainult FFHG-le). Komisjon leidis, et need toetused võivad kahjustada konkurentsi ja liikmesriikidevahelist kaubandust. Seepärast asus komisjon esialgsele seisukohale, et kõnealused toetused kujutasid endast investeerimisabina antud riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(108)

Komisjon märkis oma 2008. aasta menetluse algatamise otsuses, et aastatel 2001–2004 antud otsetoetused tunduvad olevat antud läbimõtlemata, riigi ressurssidest (Rheinland-Pfalzi liidumaa üldeelarvest) ja valikuliselt (ainult FFHG-le). Komisjon leidis, et need toetused võivad kahjustada konkurentsi ja liikmesriikidevahelist kaubandust. Seepärast asus komisjon esialgsele seisukohale, et kõnealused toetused kujutasid endast investeerimisabina antud riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

| (109) | Samuti kahtles komisjon abi kokkusobivuses siseturuga, eelkõige silmas pidades ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c ja 2005. aasta lennundussuuniseid. |
| --- | --- |

(109)

Samuti kahtles komisjon abi kokkusobivuses siseturuga, eelkõige silmas pidades ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c ja 2005. aasta lennundussuuniseid.

4.2.   VÕIMALIK RIIGIABI, MIDA FFHG ANDIS RYANAIRILE JA KÕIKIDELE TEISTELE REISIJAID VEDAVATELE LENNUETTEVÕTJATELE

VÕIMALIK RIIGIABI, MIDA FFHG ANDIS RYANAIRILE JA KÕIKIDELE TEISTELE REISIJAID VEDAVATELE LENNUETTEVÕTJATELE

4.2.1.   7. MEEDE: 1999. AASTA RYANAIRI LEPING

| (110) | 1999. aasta Ryanairi lepingu kohta märkis komisjon 2008. aasta menetluse algatamise otsuses üldiselt, et tasude vähendamine või tasude vähendamise süsteem, millega võimaldatakse konkreetsele ettevõtjale sooduskohtlemine, kuulub tõenäoliselt ELi toimimise lepingu artikli 107 kohaldamisalasse. |
| --- | --- |

(110)

1999. aasta Ryanairi lepingu kohta märkis komisjon 2008. aasta menetluse algatamise otsuses üldiselt, et tasude vähendamine või tasude vähendamise süsteem, millega võimaldatakse konkreetsele ettevõtjale sooduskohtlemine, kuulub tõenäoliselt ELi toimimise lepingu artikli 107 kohaldamisalasse.

| (111) | Komisjon leidis, et kuna FFHG on riigi enamusosalusega äriühing, kujutavad FFHG ressursid endast riigi ressursse. Komisjon märkis seoses 1999. aasta Ryanairi lepinguga, et ehkki järelevalvenõukogu ei hääletanud selle lepingu üle, ei võtnud ta ka vastu ühtki ettepanekut ega astunud ühtki sammu, millest oleks võinud oletada, et ta oli selle vastu. Seepärast ei leidunud komisjon sõnul ühtki märki, mis oleks võimaldanud järeldada, et 1999. aasta Ryanairi leping ei olnud seostatav riigiga. |
| --- | --- |

(111)

Komisjon leidis, et kuna FFHG on riigi enamusosalusega äriühing, kujutavad FFHG ressursid endast riigi ressursse. Komisjon märkis seoses 1999. aasta Ryanairi lepinguga, et ehkki järelevalvenõukogu ei hääletanud selle lepingu üle, ei võtnud ta ka vastu ühtki ettepanekut ega astunud ühtki sammu, millest oleks võinud oletada, et ta oli selle vastu. Seepärast ei leidunud komisjon sõnul ühtki märki, mis oleks võimaldanud järeldada, et 1999. aasta Ryanairi leping ei olnud seostatav riigiga.

| (112) | Lisaks kahtles komisjon, kas turumajanduse tingimustes tegutsev erainvestor oleks sõlminud 1999. aasta Ryanairi lepingu. Komisjon märkis sellega seoses, et tasud, mille FFHG oli Ryanairile kehtestanud, ei katnud FFHG kulusid täielikult, ja seepärast tundus, et nendega oli antud Ryanairile eelis. |
| --- | --- |

(112)

Lisaks kahtles komisjon, kas turumajanduse tingimustes tegutsev erainvestor oleks sõlminud 1999. aasta Ryanairi lepingu. Komisjon märkis sellega seoses, et tasud, mille FFHG oli Ryanairile kehtestanud, ei katnud FFHG kulusid täielikult, ja seepärast tundus, et nendega oli antud Ryanairile eelis.

| (113) | Komisjon juhtis tähelepanu ka sellele, et Saksamaale esitatud hinnangus turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumi täitmise kohta ei olnud arvesse võetud uue terminali kulusid, mille suurus oli ligikaudu [...] miljonit eurot. Kõigepealt lükkas komisjon tagasi Saksamaa väite, et 1999. aastal vajas Frankfurt Hahni lennujaam nagunii uut reisiterminali ning et läbilaskevõime 1,25 miljonit reisijat aastas oli märksa suurem kui see reisijate hulk, mida oli oodata Ryanairilt, kes oli 1999. aastal Frankfurt Hahni lennujaamas ainuke suur reisijaid vedav lennuettevõtja. Neil põhjustel tekkis komisjonil kahtlusi seoses Saksamaa esitatud turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumi täitmist käsitleva hinnanguga. |
| --- | --- |

(113)

Komisjon juhtis tähelepanu ka sellele, et Saksamaale esitatud hinnangus turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumi täitmise kohta ei olnud arvesse võetud uue terminali kulusid, mille suurus oli ligikaudu [...] miljonit eurot. Kõigepealt lükkas komisjon tagasi Saksamaa väite, et 1999. aastal vajas Frankfurt Hahni lennujaam nagunii uut reisiterminali ning et läbilaskevõime 1,25 miljonit reisijat aastas oli märksa suurem kui see reisijate hulk, mida oli oodata Ryanairilt, kes oli 1999. aastal Frankfurt Hahni lennujaamas ainuke suur reisijaid vedav lennuettevõtja. Neil põhjustel tekkis komisjonil kahtlusi seoses Saksamaa esitatud turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumi täitmist käsitleva hinnanguga.

| (114) | Komisjon leidis ka, et 1999. aasta Ryanairi leping oli valikuline ja konkreetne meede, kuna selliseid tingimusi pakuti läbirääkimistel FFHGga vaid Ryanairile, ning et asjaomane meede kahjustas või ähvardas kahjustada konkurentsi lennuettevõtjate turul ja mõjutas liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(114)

Komisjon leidis ka, et 1999. aasta Ryanairi leping oli valikuline ja konkreetne meede, kuna selliseid tingimusi pakuti läbirääkimistel FFHGga vaid Ryanairile, ning et asjaomane meede kahjustas või ähvardas kahjustada konkurentsi lennuettevõtjate turul ja mõjutas liikmesriikidevahelist kaubandust.

| (115) | Seepärast asus komisjon esialgu seisukohale, et kuna ilmnes, et 1999. aasta Ryanairi lepingu puhul ei olnud täidetud turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteerium, ja kuna kõnealune leping oli seostatav riigiga, kujutab see endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Lisaks ei leidnud komisjon ühtki õiguslikku alust, mille põhjal kuulutada selline lennuettevõtjale antav pidev tegevusabi siseturuga kokkusobivaks. |
| --- | --- |

(115)

Seepärast asus komisjon esialgu seisukohale, et kuna ilmnes, et 1999. aasta Ryanairi lepingu puhul ei olnud täidetud turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteerium, ja kuna kõnealune leping oli seostatav riigiga, kujutab see endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Lisaks ei leidnud komisjon ühtki õiguslikku alust, mille põhjal kuulutada selline lennuettevõtjale antav pidev tegevusabi siseturuga kokkusobivaks.

4.2.2.   8. MEEDE: 2001. AASTA TASUMÄÄRAD

| (116) | 2008. aasta menetluse algatamise otsuses analüüsis komisjon ka seda, kas 2001. aasta tasumäärad võivad kujutada endast Ryanairile riigiabi andmist. Komisjon leidis ses suhtes, et kuna tegemist on äriühingutega, milles avalik-õiguslikel asutustel on enamusosalus, on FFHG ja Fraporti ressursid riigi ressursid ja nende tegevus on seostatav riigiga. |
| --- | --- |

(116)

2008. aasta menetluse algatamise otsuses analüüsis komisjon ka seda, kas 2001. aasta tasumäärad võivad kujutada endast Ryanairile riigiabi andmist. Komisjon leidis ses suhtes, et kuna tegemist on äriühingutega, milles avalik-õiguslikel asutustel on enamusosalus, on FFHG ja Fraporti ressursid riigi ressursid ja nende tegevus on seostatav riigiga.

| (117) | Komisjon kahtles, kas 2001. aasta tasumäärad olid kindlaks määratud viisil, mis võimaldas käitada lennujaama kasumlikult, kuivõrd Saksamaa ei olnud esitanud nende tasumääradega seoses turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumi täitmist käsitlevat hinnangut. Kuna tundus, et Ryanair oli aastatel 2001–2003 ainus lennujaama kasutav reisijaid vedav lennuettevõtja, ja kuna Ryanair teenindas kuni 2006. aastani enam kui 95 % reisijatest, kasutati võrdlusalusena tulemusi, mis olid saadud, hinnates turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumi täitmist seoses 2002. aasta Ryanairi lepinguga, mis põhines 2001. aasta tasumääradel ja millega kehtestati täiendav turundustoetus. Esitatud teabe põhjal komisjon kahtles, kas turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteerium oli 2001. aasta tasumäärade puhul täidetud. |
| --- | --- |

(117)

Komisjon kahtles, kas 2001. aasta tasumäärad olid kindlaks määratud viisil, mis võimaldas käitada lennujaama kasumlikult, kuivõrd Saksamaa ei olnud esitanud nende tasumääradega seoses turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumi täitmist käsitlevat hinnangut. Kuna tundus, et Ryanair oli aastatel 2001–2003 ainus lennujaama kasutav reisijaid vedav lennuettevõtja, ja kuna Ryanair teenindas kuni 2006. aastani enam kui 95 % reisijatest, kasutati võrdlusalusena tulemusi, mis olid saadud, hinnates turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumi täitmist seoses 2002. aasta Ryanairi lepinguga, mis põhines 2001. aasta tasumääradel ja millega kehtestati täiendav turundustoetus. Esitatud teabe põhjal komisjon kahtles, kas turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteerium oli 2001. aasta tasumäärade puhul täidetud.

| (118) | Komisjon leidis, et meede oli valikuline, sest 2001. aasta tasumääradest said kasu üksnes Frankfurt Hahni lennujaama kasutanud lennuettevõtjad, ning see kahjustas või ähvardas kahjustada konkurentsi ja mõjutas liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(118)

Komisjon leidis, et meede oli valikuline, sest 2001. aasta tasumääradest said kasu üksnes Frankfurt Hahni lennujaama kasutanud lennuettevõtjad, ning see kahjustas või ähvardas kahjustada konkurentsi ja mõjutas liikmesriikidevahelist kaubandust.

| (119) | Seepärast asus komisjon seoses 2001. aasta tasumääradega esialgsele seisukohale, et meede võib kujutada endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Lisaks ei leidnud komisjon ühtki õiguslikku alust, mille põhjal kuulutada selline lennuettevõtjale antav pidev tegevusabi siseturuga kokkusobivaks. |
| --- | --- |

(119)

Seepärast asus komisjon seoses 2001. aasta tasumääradega esialgsele seisukohale, et meede võib kujutada endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Lisaks ei leidnud komisjon ühtki õiguslikku alust, mille põhjal kuulutada selline lennuettevõtjale antav pidev tegevusabi siseturuga kokkusobivaks.

4.2.3.   9. MEEDE: 2002. AASTA RYANAIRI LEPING

| (120) | Riigi ressursside küsimuses kasutas komisjoni mutatis mutandis sama arutluskäiku kui 1999. aasta Ryanairi lepingu puhul, mida on käsitletud punktis 4.2.1 (põhjendus 110 jj). Mis puudutab meetme seostatavust riigiga, siis 2002. aasta Ryanari lepingu kiitis ametlikult heaks FFHG järelevalvenõukogu, mis koosneb valdavalt avalik-õiguslike asutuste nimetatud liikmetest. Seetõttu asus komisjon esialgsele seisukohale, et 2002. aasta Ryanairi leping on seostatav Saksamaaga. |
| --- | --- |

(120)

Riigi ressursside küsimuses kasutas komisjoni mutatis mutandis sama arutluskäiku kui 1999. aasta Ryanairi lepingu puhul, mida on käsitletud punktis 4.2.1 (põhjendus 110 jj). Mis puudutab meetme seostatavust riigiga, siis 2002. aasta Ryanari lepingu kiitis ametlikult heaks FFHG järelevalvenõukogu, mis koosneb valdavalt avalik-õiguslike asutuste nimetatud liikmetest. Seetõttu asus komisjon esialgsele seisukohale, et 2002. aasta Ryanairi leping on seostatav Saksamaaga.

mutatis mutandis

| (121) | Lisaks kahtles komisjon, kas turumajanduse tingimustes tegutsev erainvestor oleks sõlminud 2002. aasta Ryanairi lepingu. Komisjonile tekitasid kahtlusi Saksamaa esitatud arvutused. Peale selle oli komisjonil kahtlusi seoses kuluarvestusega, kuna kulud, mille Saksamaa seoses lennujaama üldise taristu ja üldise haldamisega esitas, olid pigem piirkulud kui keskmised kulud. Samuti külmutati lennujaamatasude tase 30. aprillini 2004 ja pärast seda pidi seda kohandatama vastavalt Saksamaa tarbijahinnaindeksile vaid siis, kui kõnealune indeks oleks tõusnud võrreldes eelneva aastaga rohkem kui [...] %. |
| --- | --- |

(121)

Lisaks kahtles komisjon, kas turumajanduse tingimustes tegutsev erainvestor oleks sõlminud 2002. aasta Ryanairi lepingu. Komisjonile tekitasid kahtlusi Saksamaa esitatud arvutused. Peale selle oli komisjonil kahtlusi seoses kuluarvestusega, kuna kulud, mille Saksamaa seoses lennujaama üldise taristu ja üldise haldamisega esitas, olid pigem piirkulud kui keskmised kulud. Samuti külmutati lennujaamatasude tase 30. aprillini 2004 ja pärast seda pidi seda kohandatama vastavalt Saksamaa tarbijahinnaindeksile vaid siis, kui kõnealune indeks oleks tõusnud võrreldes eelneva aastaga rohkem kui [...] %.

| (122) | Seoses valikulisuse, konkurentsi kahjustamise ja kaubandusele avalduva mõjuga kasutas komisjon mutatis mutandis sama arutluskäiku kui 1999. aasta Ryanairi lepingu puhul, mida on käsitletud punktis 4.2.1 (põhjendus 110 jj). |
| --- | --- |

(122)

Seoses valikulisuse, konkurentsi kahjustamise ja kaubandusele avalduva mõjuga kasutas komisjon mutatis mutandis sama arutluskäiku kui 1999. aasta Ryanairi lepingu puhul, mida on käsitletud punktis 4.2.1 (põhjendus 110 jj).

mutatis mutandis

| (123) | Seepärast asus komisjon esialgsele seisukohale, et 2002. aasta Ryanairi leping võib kujutada endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Lisaks ei leidnud komisjon ühtki õiguslikku alust, mille põhjal kuulutada selline lennuettevõtjale antav pidev tegevusabi siseturuga kokkusobivaks. |
| --- | --- |

(123)

Seepärast asus komisjon esialgsele seisukohale, et 2002. aasta Ryanairi leping võib kujutada endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Lisaks ei leidnud komisjon ühtki õiguslikku alust, mille põhjal kuulutada selline lennuettevõtjale antav pidev tegevusabi siseturuga kokkusobivaks.

4.2.4.   10. MEEDE: 2005. AASTA RYANAIRI LEPING

| (124) | Riigi ressursside küsimuses kasutas komisjon mutatis mutandis sama arutluskäiku kui 1999. aasta Ryanairi lepingu puhul, mida on käsitletud punktis 4.2.1 (põhjendus 110 jj). Seoses majandusliku eelise olemasoluga väljendas komisjon kahtlust Saksamaa esitatud turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumi täitmist käsitleva hinnangu suhtes, kuna arvutuste kontrollimiseks ei olnud piisavalt teavet ning kuna selles ei olnud mingil moel arvesse võetud ega seostatud Ryanairiga reisijate arvu kasvust tingitud investeeringuid. |
| --- | --- |

(124)

Riigi ressursside küsimuses kasutas komisjon mutatis mutandis sama arutluskäiku kui 1999. aasta Ryanairi lepingu puhul, mida on käsitletud punktis 4.2.1 (põhjendus 110 jj). Seoses majandusliku eelise olemasoluga väljendas komisjon kahtlust Saksamaa esitatud turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumi täitmist käsitleva hinnangu suhtes, kuna arvutuste kontrollimiseks ei olnud piisavalt teavet ning kuna selles ei olnud mingil moel arvesse võetud ega seostatud Ryanairiga reisijate arvu kasvust tingitud investeeringuid.

mutatis mutandis

| (125) | Lisaks märkis komisjon, et ehkki 2005. aasta Ryanairi leping erines 1999. ja 2002. aasta Ryanairi lepingust selle poolest, et sellega kehtestati omamoodi karistuste süsteem, juhuks kui Ryanair ei taga lepingus kindlaksmääratud reisijate arvu, kahtles komisjon, kas need karistused olid tõhusad. |
| --- | --- |

(125)

Lisaks märkis komisjon, et ehkki 2005. aasta Ryanairi leping erines 1999. ja 2002. aasta Ryanairi lepingust selle poolest, et sellega kehtestati omamoodi karistuste süsteem, juhuks kui Ryanair ei taga lepingus kindlaksmääratud reisijate arvu, kahtles komisjon, kas need karistused olid tõhusad.

| (126) | Seoses valikulisuse, konkurentsi kahjustamise ja kaubandusele avalduva mõjuga kasutas komisjon mutatis mutandis sama arutluskäiku kui 1999. aasta Ryanairi lepingu puhul, mida on käsitletud punktis 4.2.1 (põhjendus 110 jj). |
| --- | --- |

(126)

Seoses valikulisuse, konkurentsi kahjustamise ja kaubandusele avalduva mõjuga kasutas komisjon mutatis mutandis sama arutluskäiku kui 1999. aasta Ryanairi lepingu puhul, mida on käsitletud punktis 4.2.1 (põhjendus 110 jj).

mutatis mutandis

| (127) | Komisjon järeldas, et 2005. aasta Ryanairi leping kujutab endast samuti riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Komisjon ei leidnud ühtki õiguslikku alust, mille põhjal kuulutada selline lennuettevõtjale antav pidev tegevusabi siseturuga kokkusobivaks. |
| --- | --- |

(127)

Komisjon järeldas, et 2005. aasta Ryanairi leping kujutab endast samuti riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Komisjon ei leidnud ühtki õiguslikku alust, mille põhjal kuulutada selline lennuettevõtjale antav pidev tegevusabi siseturuga kokkusobivaks.

4.2.5.   11. MEEDE: 2006. AASTA TASUMÄÄRAD

| (128) | 2006. aasta tasumäärade kohta oli Saksamaa esitanud komisjonile turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumi täitmist käsitleva hinnangu vormis vaid osalise majandusliku põhjenduse. Komisjon märkis oma 2008. aasta menetluse algatamise otsuses, et puuduliku teabe tõttu ei saanud ta kontrollida, kas mastaabisääst õigustas – nagu väitis Saksamaa – reisijatasude diferentseerimist. Peale selle jäi 2006. aasta tasumäärade kohta esitatud majanduslike põhjenduste puhul lahtiseks mitu küsimust, näiteks millised kulud olid hõlmatud kulude katmise kokkuleppega ja miks tasumäärade majanduslikus põhjenduses ei olnud käsitletud turundustoetust. |
| --- | --- |

(128)

2006. aasta tasumäärade kohta oli Saksamaa esitanud komisjonile turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumi täitmist käsitleva hinnangu vormis vaid osalise majandusliku põhjenduse. Komisjon märkis oma 2008. aasta menetluse algatamise otsuses, et puuduliku teabe tõttu ei saanud ta kontrollida, kas mastaabisääst õigustas – nagu väitis Saksamaa – reisijatasude diferentseerimist. Peale selle jäi 2006. aasta tasumäärade kohta esitatud majanduslike põhjenduste puhul lahtiseks mitu küsimust, näiteks millised kulud olid hõlmatud kulude katmise kokkuleppega ja miks tasumäärade majanduslikus põhjenduses ei olnud käsitletud turundustoetust.

| (129) | Komisjon leidis, et meede oli valikuline, sest 2006. aasta tasumääradest said kasu üksnes Frankfurt Hahni lennujaama kasutanud lennuettevõtjad, ning et asjaomane meede kahjustas või ähvardas kahjustada konkurentsi ja kahjustas liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(129)

Komisjon leidis, et meede oli valikuline, sest 2006. aasta tasumääradest said kasu üksnes Frankfurt Hahni lennujaama kasutanud lennuettevõtjad, ning et asjaomane meede kahjustas või ähvardas kahjustada konkurentsi ja kahjustas liikmesriikidevahelist kaubandust.

| (130) | Seepärast asus komisjon seoses 2006. aasta tasumääradega esialgsele seisukohale, et meede võib kujutada endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Lisaks ei leidnud komisjon ühtki õiguslikku alust, mille põhjal kuulutada selline lennuettevõtjale antav pidev tegevusabi siseturuga kokkusobivaks. |
| --- | --- |

(130)

Seepärast asus komisjon seoses 2006. aasta tasumääradega esialgsele seisukohale, et meede võib kujutada endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Lisaks ei leidnud komisjon ühtki õiguslikku alust, mille põhjal kuulutada selline lennuettevõtjale antav pidev tegevusabi siseturuga kokkusobivaks.

5.   SAKSAMAA MÄRKUSED

SAKSAMAA MÄRKUSED

| (131) | Saksamaa esitas menetluse käigus ulatuslikud tähelepanekud ja majandusliku analüüsi. |
| --- | --- |

(131)

Saksamaa esitas menetluse käigus ulatuslikud tähelepanekud ja majandusliku analüüsi.

5.1.   ÜLDISED TÄHELEPANEKUD

ÜLDISED TÄHELEPANEKUD

| (132) | Oma märkustes esitas Saksamaa esmalt mõned üldised taustamärkused Frankfurt Hahni lennujaama kohta. Saksamaa väitis, et Frankfurt Hahni lennujaamast pidi saama selle ümberehitamise hetkest kasumlik eraettevõte. Seega tegi Fraport strateegilise otsuse liituda, pidades silmas lennujaama pikaajalist kasumlikkust. Oma odavlennuettevõtjatele keskenduva ärimudeli, oluliselt lihtsustatud taristu ja väikeste kapitalikuludega on Frankfurt Hahni lennujaam olnud Saksamaa sõnul Euroopas teerajaja. Samas väitis Saksamaa, et sellise taristuprojekti puhul kulub positiivsete tegevustulemuste saavutamiseks ligikaudu 20 aastat. Saksamaa märkis, et Frankfurt Hahni lennujaam saavutas positiivse intressi-, maksu- ja amortisatsioonieelse kasumi esimest korda 2006. aastal, seega juba kaheksa aastat pärast turuletulekut, mis tõestab lennujaama majanduslikku elujõulisust. Saksamaa väitel oli Frankfurt Hahni lennujaam Saksamaa kõige kiiremini kasvav lennujaam. |
| --- | --- |

(132)

Oma märkustes esitas Saksamaa esmalt mõned üldised taustamärkused Frankfurt Hahni lennujaama kohta. Saksamaa väitis, et Frankfurt Hahni lennujaamast pidi saama selle ümberehitamise hetkest kasumlik eraettevõte. Seega tegi Fraport strateegilise otsuse liituda, pidades silmas lennujaama pikaajalist kasumlikkust. Oma odavlennuettevõtjatele keskenduva ärimudeli, oluliselt lihtsustatud taristu ja väikeste kapitalikuludega on Frankfurt Hahni lennujaam olnud Saksamaa sõnul Euroopas teerajaja. Samas väitis Saksamaa, et sellise taristuprojekti puhul kulub positiivsete tegevustulemuste saavutamiseks ligikaudu 20 aastat. Saksamaa märkis, et Frankfurt Hahni lennujaam saavutas positiivse intressi-, maksu- ja amortisatsioonieelse kasumi esimest korda 2006. aastal, seega juba kaheksa aastat pärast turuletulekut, mis tõestab lennujaama majanduslikku elujõulisust. Saksamaa väitel oli Frankfurt Hahni lennujaam Saksamaa kõige kiiremini kasvav lennujaam.

| (133) | Veel on Saksamaa arvamusel, et Frankfurt Hahni lennujaamaga seotud meetmed võeti üksnes vastavalt turumajanduse tingimustes tegutseva investori põhimõttele. Saksamaa väitis, et kui sama suur ja võrreldavas olukorras olev eraettevõtja oleks samuti ette võtnud kaubanduslikul loogikal põhineva rahastamise, välistaks see igasuguse eelise. Saksamaa väitel peaks komisjon hindama vaid seda, kas vastavat meedet on võimalik ärilisest seisukohast kaitsta, mitte seda, kas see kujuneb ilma põhjendatud kahtluseta edukaks. Samuti viitas Saksamaa avaliku ja erasektori ettevõtjate võrdsuse põhimõttele, mille kohaselt vahendeid, mida riik pakub ettevõtjale vastavalt turutingimustele, ei loeta riigiabiks. Kokkuvõttes võeti Saksamaa sõnul Frankfurt Hahni lennujaama puhul kõik meetmed kooskõlas turutingimustega, mida tõendavad Saksamaa esitatud turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumi täitmist käsitlevad hinnangud. Seejärel täpsustas Saksamaa neid üldisi märkusi seoses 2008. aasta menetluse algatamise otsuses hinnatud vastavate meetmetega. |
| --- | --- |

(133)

Veel on Saksamaa arvamusel, et Frankfurt Hahni lennujaamaga seotud meetmed võeti üksnes vastavalt turumajanduse tingimustes tegutseva investori põhimõttele. Saksamaa väitis, et kui sama suur ja võrreldavas olukorras olev eraettevõtja oleks samuti ette võtnud kaubanduslikul loogikal põhineva rahastamise, välistaks see igasuguse eelise. Saksamaa väitel peaks komisjon hindama vaid seda, kas vastavat meedet on võimalik ärilisest seisukohast kaitsta, mitte seda, kas see kujuneb ilma põhjendatud kahtluseta edukaks. Samuti viitas Saksamaa avaliku ja erasektori ettevõtjate võrdsuse põhimõttele, mille kohaselt vahendeid, mida riik pakub ettevõtjale vastavalt turutingimustele, ei loeta riigiabiks. Kokkuvõttes võeti Saksamaa sõnul Frankfurt Hahni lennujaama puhul kõik meetmed kooskõlas turutingimustega, mida tõendavad Saksamaa esitatud turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumi täitmist käsitlevad hinnangud. Seejärel täpsustas Saksamaa neid üldisi märkusi seoses 2008. aasta menetluse algatamise otsuses hinnatud vastavate meetmetega.

5.2.   FFHG-LE ANTUD VÄIDETAV RIIGIABI

FFHG-LE ANTUD VÄIDETAV RIIGIABI

5.2.1.   1. MEEDE: KASUMI JA KAHJUMI ÜLEKANDMISE 2001. AASTA LEPING

| (134) | Saksamaa väitis, et riigiabieeskirjad ei ole kasumi ja kahjumi ülekandmise 2001. aasta lepingu suhtes kohaldatavad, kuna kõnealune leping sõlmiti 1999. aasta augustis, st enne Euroopa Kohtu 24. oktoobri 2002. aasta otsust Aéroports de Paris' kohtuasjas (30). Saksamaa sõnul muutus esimeses astmes tehtud Üldkohtu otsus lõplikuks alles pärast Euroopa Kohtu otsuse tegemist ja alles pärast selgitamist, et lennujaamu käsitatakse ettevõtjatena, mistõttu kuuluvad nad riigiabieeskirjade kohaldamisalasse. Seda käsitlusviisi kinnitati hiljem Leipzig/Halle kohtuotsuses (31). |
| --- | --- |

(134)

Saksamaa väitis, et riigiabieeskirjad ei ole kasumi ja kahjumi ülekandmise 2001. aasta lepingu suhtes kohaldatavad, kuna kõnealune leping sõlmiti 1999. aasta augustis, st enne Euroopa Kohtu 24. oktoobri 2002. aasta otsust Aéroports de Paris' kohtuasjas (30). Saksamaa sõnul muutus esimeses astmes tehtud Üldkohtu otsus lõplikuks alles pärast Euroopa Kohtu otsuse tegemist ja alles pärast selgitamist, et lennujaamu käsitatakse ettevõtjatena, mistõttu kuuluvad nad riigiabieeskirjade kohaldamisalasse. Seda käsitlusviisi kinnitati hiljem Leipzig/Halle kohtuotsuses (31).

Aéroports de Paris

30

31

| (135) | Lisaks väitis Saksamaa, et mingeid riigi ressursse ei kasutatud. Saksamaa selgitusel ei koormanud Fraporti üle võetud kahjum riigieelarvet. Peale selle nentis Saksamaa, et Fraporti tehtud otsused ei olnud seostatavad Saksamaaga, sest avalik-õiguslikel aktsionäridel ei olnud määravat mõju. Sellega seoses rõhutas Saksamaa, et iga üksikjuhtumi puhul tuleb kontrollida, kas ettevõtja ressursid olid ka tegelikult riigi kontrolli all. Saksamaa sõnul ei piisa asjaolust, et enamik aktsionäridest olid avalik-õiguslikud aktsionärid, eeldamaks, et kasumi ja kahjumi ülekandmise 2001. aasta leping hõlmas riigi ressursse. |
| --- | --- |

(135)

Lisaks väitis Saksamaa, et mingeid riigi ressursse ei kasutatud. Saksamaa selgitusel ei koormanud Fraporti üle võetud kahjum riigieelarvet. Peale selle nentis Saksamaa, et Fraporti tehtud otsused ei olnud seostatavad Saksamaaga, sest avalik-õiguslikel aktsionäridel ei olnud määravat mõju. Sellega seoses rõhutas Saksamaa, et iga üksikjuhtumi puhul tuleb kontrollida, kas ettevõtja ressursid olid ka tegelikult riigi kontrolli all. Saksamaa sõnul ei piisa asjaolust, et enamik aktsionäridest olid avalik-õiguslikud aktsionärid, eeldamaks, et kasumi ja kahjumi ülekandmise 2001. aasta leping hõlmas riigi ressursse.

| (136) | Saksamaa väitel ei saa aktsionärid määrata Saksa aktsiaseltsi (Aktiengesellschaft), nagu Fraport, juhatuse käitumist. Saksamaa sõnul on Fraport börsil noteeritud sõltumatu aktsiaselts ja piirkondlikel avalik-õiguslikel asutustel ei ole tema vahendite üle pidevat kontrolli. Saksamaa selgitas, et Saksa aktsiaseltside seaduse (Aktiengesetz) paragrahvi 76 kohaselt on juhatusel ulatuslik aktsionäridest sõltumatu otsustusõigus. Saksamaa väitis, et Euroopa Kohus on Stadtwerke Brixen AG (32) ja Carbotermo (33) kohtuasjades juba tunnistanud Saksa noteeritud ettevõtte laadi ja sellise ettevõtte juhatuse märkimisväärset sõltumatust oma aktsionäridest. Seega ei saanud avalik-õiguslikud asutused kontrollida Fraporti igapäevast äritegevust. |
| --- | --- |

(136)

Saksamaa väitel ei saa aktsionärid määrata Saksa aktsiaseltsi (Aktiengesellschaft), nagu Fraport, juhatuse käitumist. Saksamaa sõnul on Fraport börsil noteeritud sõltumatu aktsiaselts ja piirkondlikel avalik-õiguslikel asutustel ei ole tema vahendite üle pidevat kontrolli. Saksamaa selgitas, et Saksa aktsiaseltside seaduse (Aktiengesetz) paragrahvi 76 kohaselt on juhatusel ulatuslik aktsionäridest sõltumatu otsustusõigus. Saksamaa väitis, et Euroopa Kohus on Stadtwerke Brixen AG (32) ja Carbotermo (33) kohtuasjades juba tunnistanud Saksa noteeritud ettevõtte laadi ja sellise ettevõtte juhatuse märkimisväärset sõltumatust oma aktsionäridest. Seega ei saanud avalik-õiguslikud asutused kontrollida Fraporti igapäevast äritegevust.

Aktiengesellschaft

Aktiengesetz

Stadtwerke Brixen AG

32

Carbotermo

33

| (137) | Sellega seoses selgitas Saksamaa, et Fraport ei olnud mingil moel lõimitud avaliku halduse struktuuridesse, et Fraport ei pidanud Saksa riigile oma tegevusest aru andma ja et Fraport ei olnud ühelgi viisil allutatud riigi haldusasutustele. Ehkki Saksamaa tunnistas, et avalik-õiguslikud aktsionärid osalesid otsuste tegemises aktsionäride üldkoosolekul, kus langetati otsus kasumi ja kahjumi ülekandmise 2001. aasta lepingu kohta, ei tähendanud see Saksamaa väitel seda, et avalik-õiguslikud aktsionärid oleksid teinud midagi enamat kui kasutanud õigusi ja täitnud kohustusi, mis olid neile kui aktsionäridele ette nähtud seadusega. |
| --- | --- |

(137)

Sellega seoses selgitas Saksamaa, et Fraport ei olnud mingil moel lõimitud avaliku halduse struktuuridesse, et Fraport ei pidanud Saksa riigile oma tegevusest aru andma ja et Fraport ei olnud ühelgi viisil allutatud riigi haldusasutustele. Ehkki Saksamaa tunnistas, et avalik-õiguslikud aktsionärid osalesid otsuste tegemises aktsionäride üldkoosolekul, kus langetati otsus kasumi ja kahjumi ülekandmise 2001. aasta lepingu kohta, ei tähendanud see Saksamaa väitel seda, et avalik-õiguslikud aktsionärid oleksid teinud midagi enamat kui kasutanud õigusi ja täitnud kohustusi, mis olid neile kui aktsionäridele ette nähtud seadusega.

| (138) | Lisaks väitis Saksamaa, et kasumi ja kahjumi ülekandmise 2001. aasta lepinguga ei antud FFHG-le mingit eelist. Saksamaa viitas sellega seoses PricewaterhouseCoopersi koostatud turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumi täitmist käsitlevale hinnangule, kus leiti, et iga turumajanduse tingimustes tegutsev investor oleks samuti sõlminud selle lepingu. Lisaks väitis Saksamaa, et kasumi ja kahjumi ülekandmise 2001. aasta lepingu riskid ja kasutegurid olid ühtlaselt jaotunud ning et leping oli mõistlik ka maksuõiguse seisukohast. Kokkuvõttes kirjeldas Saksamaa kasumi ja kahjumi ülekandmise 2001. aasta lepingut kui täiesti tavalist meedet, millega rakendada kontsernis üldist või valdkondlikku struktuuripoliitikat. |
| --- | --- |

(138)

Lisaks väitis Saksamaa, et kasumi ja kahjumi ülekandmise 2001. aasta lepinguga ei antud FFHG-le mingit eelist. Saksamaa viitas sellega seoses PricewaterhouseCoopersi koostatud turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumi täitmist käsitlevale hinnangule, kus leiti, et iga turumajanduse tingimustes tegutsev investor oleks samuti sõlminud selle lepingu. Lisaks väitis Saksamaa, et kasumi ja kahjumi ülekandmise 2001. aasta lepingu riskid ja kasutegurid olid ühtlaselt jaotunud ning et leping oli mõistlik ka maksuõiguse seisukohast. Kokkuvõttes kirjeldas Saksamaa kasumi ja kahjumi ülekandmise 2001. aasta lepingut kui täiesti tavalist meedet, millega rakendada kontsernis üldist või valdkondlikku struktuuripoliitikat.

5.2.2.   2. MEEDE: KAPITALI SUURENDAMINE 2001. AASTAL

| (139) | Saksamaa selgituste kohaselt oli kapitali suurendamine 2001. aastal vajalik, sest taristusse tehtavate investeeringute rahastamine välisvahenditest oleks pingestanud lühikeses plaanis liigselt FFHG aastatulemusi. |
| --- | --- |

(139)

Saksamaa selgituste kohaselt oli kapitali suurendamine 2001. aastal vajalik, sest taristusse tehtavate investeeringute rahastamine välisvahenditest oleks pingestanud lühikeses plaanis liigselt FFHG aastatulemusi.

| (140) | Saksamaa väitis, et FFHG järelevalvenõukogu tegi kapitali suurendamise otsuse 14. detsembril 2001 ja et see tõi kaasa FFHG põhikirja muutmise 9. jaanuaril 2002. Seepärast vaidles Saksamaa vastu riigiabi eeskirjade kohaldamisele kõnealuse meetme suhtes ja viitas siinkohal ühtlasi oma arutluskäigule, mis oli seotud kasumi ja kahjumi ülekandmise 2001. aasta lepinguga (vt põhjendus 134). |
| --- | --- |

(140)

Saksamaa väitis, et FFHG järelevalvenõukogu tegi kapitali suurendamise otsuse 14. detsembril 2001 ja et see tõi kaasa FFHG põhikirja muutmise 9. jaanuaril 2002. Seepärast vaidles Saksamaa vastu riigiabi eeskirjade kohaldamisele kõnealuse meetme suhtes ja viitas siinkohal ühtlasi oma arutluskäigule, mis oli seotud kasumi ja kahjumi ülekandmise 2001. aasta lepinguga (vt põhjendus 134).

| (141) | Peale selle väitis Saksamaa, et Fraporti investeeritud vahendid (27 miljonist eurost 19,7 miljonit eurot) ei olnud riigi ressursid, kuna riigil puudus Fraporti üle kontroll. Saksamaa viitas oma riigiressursse käsitlevale arutluskäigule, mis oli seotud kasumi ja kahjumi ülekandmise 2001. aasta lepinguga (vt põhjendus 136). Lisaks märkis Saksamaa, et ka kapitali suurendamist ei saa seostada Saksamaaga, ning viitas oma selgitustele, mis käsitlevad kasumi ja kahjumi ülekandmise 2001. aasta lepingu seostatavust riigiga (vt põhjendus 134). Saksamaa lisas, et asjaolu, et FFHG aktsionärid andsid kapitali suurendamisele 2001. aastal oma heakskiidu, ei saa olla otsustav tegur selle seostamisel riigiga. Saksamaa meelest tuleb seostada riigiga selle ettevõtja tegevust, kes andis võimaliku abi, mitte selle oma, kes abi sai. Kuna FFHG oli abi saav ettevõtja, ei muuda tema heakskiit kapitali suurendamisele abi andmist seostatavaks Saksamaaga. Saksamaa sõnul ei saanud ka Fraporti järelevalvenõukogu heakskiitu võtta kui märki seostatavusest riigiga, kuna sel ajal koosnes järelevalvenõukogu juba võrdselt kaasotsustamisõigusega tööandjate ja aktsionäride esindajatest, mis tähendas, et selles oli kümme tööandjate ja kümme aktsionäride esindajat. |
| --- | --- |

(141)

Peale selle väitis Saksamaa, et Fraporti investeeritud vahendid (27 miljonist eurost 19,7 miljonit eurot) ei olnud riigi ressursid, kuna riigil puudus Fraporti üle kontroll. Saksamaa viitas oma riigiressursse käsitlevale arutluskäigule, mis oli seotud kasumi ja kahjumi ülekandmise 2001. aasta lepinguga (vt põhjendus 136). Lisaks märkis Saksamaa, et ka kapitali suurendamist ei saa seostada Saksamaaga, ning viitas oma selgitustele, mis käsitlevad kasumi ja kahjumi ülekandmise 2001. aasta lepingu seostatavust riigiga (vt põhjendus 134). Saksamaa lisas, et asjaolu, et FFHG aktsionärid andsid kapitali suurendamisele 2001. aastal oma heakskiidu, ei saa olla otsustav tegur selle seostamisel riigiga. Saksamaa meelest tuleb seostada riigiga selle ettevõtja tegevust, kes andis võimaliku abi, mitte selle oma, kes abi sai. Kuna FFHG oli abi saav ettevõtja, ei muuda tema heakskiit kapitali suurendamisele abi andmist seostatavaks Saksamaaga. Saksamaa sõnul ei saanud ka Fraporti järelevalvenõukogu heakskiitu võtta kui märki seostatavusest riigiga, kuna sel ajal koosnes järelevalvenõukogu juba võrdselt kaasotsustamisõigusega tööandjate ja aktsionäride esindajatest, mis tähendas, et selles oli kümme tööandjate ja kümme aktsionäride esindajat.

| (142) | Samuti väitis Saksamaa, et kapitali suurendamisega 2001. aastal ei antud FFHG-le mingit eelist. Fraport ja Rheinland-Pfalzi liidumaa olid toiminud nii, nagu oleks toiminud selles küsimuses iga turumajanduse tingimustes tegutsev investor. |
| --- | --- |

(142)

Samuti väitis Saksamaa, et kapitali suurendamisega 2001. aastal ei antud FFHG-le mingit eelist. Fraport ja Rheinland-Pfalzi liidumaa olid toiminud nii, nagu oleks toiminud selles küsimuses iga turumajanduse tingimustes tegutsev investor.

| (143) | Saksamaa ei olnud nõus kahtlustega, mis olid komisjonil tekkinud seoses turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumi kohaldamisega Fraporti otsuse puhul suurendada 2001. aastal kapitali. Saksamaa esitas kõik sisedokumendid, mida komisjon täiendavalt nõudis. Saksamaa sõnul põhines Fraporti 2001. aasta otsus suurendada kapitali lisaks hinnangul, mille oli andnud meetmele BCG, ja kahel Fraporti tellitud üldisel uuringul lennuliikluse arengu kohta. Saksamaa rõhutas, et Fraport oli suurendanud kapitali, kuna BCG hinnangus oli öeldud, et Frankfurt Hahni lennujaamas ei ole võimalik jõuda kasumisse ilma täiendavate ehitus- ja taristumeetmeteta. Turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumi täitmise hindamisel oli arvesse võetud kõiki neid dokumente. |
| --- | --- |

(143)

Saksamaa ei olnud nõus kahtlustega, mis olid komisjonil tekkinud seoses turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumi kohaldamisega Fraporti otsuse puhul suurendada 2001. aastal kapitali. Saksamaa esitas kõik sisedokumendid, mida komisjon täiendavalt nõudis. Saksamaa sõnul põhines Fraporti 2001. aasta otsus suurendada kapitali lisaks hinnangul, mille oli andnud meetmele BCG, ja kahel Fraporti tellitud üldisel uuringul lennuliikluse arengu kohta. Saksamaa rõhutas, et Fraport oli suurendanud kapitali, kuna BCG hinnangus oli öeldud, et Frankfurt Hahni lennujaamas ei ole võimalik jõuda kasumisse ilma täiendavate ehitus- ja taristumeetmeteta. Turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumi täitmise hindamisel oli arvesse võetud kõiki neid dokumente.

| (144) | Pärast seda, kui komisjon avaldas kahtlust seoses PricewaterhouseCoopersi korraldatud turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumi täitmise hindamisega, esitas Saksamaa PricewaterhouseCoopersi teise, esimest hinnangut täiendava ja täpsustava hinnangu. Selles täpsustavas hinnangus jõutakse samale järeldusele kui esimeses hinnangus, nimelt et turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteerium on täidetud. Saksamaa lükkas kõrvale komisjoni kahtlused, et PricewaterhouseCoopers ei olnud hinnanud Fraporti taandumist ning et seepärast, teadmata taandumise kulusid, on võimatu kontrollida, kas Fraport oli toiminud kui turumajanduse tingimustes tegutsev investor. Saksamaa väitis, et taandumise kulud ei oleks hinnangut muutnud. Peale selle märkis Saksamaa, et Fraport oli taandumist kaalunud, ent kasumi ja kahjumi ülekandmise 2001. aasta lepingu tõttu ei oleks see olnud järgneval viiel aastal võimalik. Lisaks oli PricewaterhouseCoopersi hinnangust näha, et investeeringul on Fraporti jaoks pikas plaanis positiivsed tulemused. |
| --- | --- |

(144)

Pärast seda, kui komisjon avaldas kahtlust seoses PricewaterhouseCoopersi korraldatud turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumi täitmise hindamisega, esitas Saksamaa PricewaterhouseCoopersi teise, esimest hinnangut täiendava ja täpsustava hinnangu. Selles täpsustavas hinnangus jõutakse samale järeldusele kui esimeses hinnangus, nimelt et turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteerium on täidetud. Saksamaa lükkas kõrvale komisjoni kahtlused, et PricewaterhouseCoopers ei olnud hinnanud Fraporti taandumist ning et seepärast, teadmata taandumise kulusid, on võimatu kontrollida, kas Fraport oli toiminud kui turumajanduse tingimustes tegutsev investor. Saksamaa väitis, et taandumise kulud ei oleks hinnangut muutnud. Peale selle märkis Saksamaa, et Fraport oli taandumist kaalunud, ent kasumi ja kahjumi ülekandmise 2001. aasta lepingu tõttu ei oleks see olnud järgneval viiel aastal võimalik. Lisaks oli PricewaterhouseCoopersi hinnangust näha, et investeeringul on Fraporti jaoks pikas plaanis positiivsed tulemused.

| (145) | Pärast 2008. aasta menetluse algatamise otsust esitas Saksamaa hinnangu turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumi täitmise kohta ka seoses Rheinland-Pfalzi liidumaa käitumisega ja tema otsusega osaleda FFHG kapitali suurendamises 7,3 miljoni euroga. Vastavalt sellele hinnangule, mille oli koostanud samuti PricewaterhouseCoopers, oli Rheinland-Pfalzi liidumaa toiminud turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtjana, sest 2001. aastal otsustatud investeerimismeetmed oli vajalikud ja seepärast oli kapitali suurendamist võimalik ärilisest seisukohast kaitsta. |
| --- | --- |

(145)

Pärast 2008. aasta menetluse algatamise otsust esitas Saksamaa hinnangu turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumi täitmise kohta ka seoses Rheinland-Pfalzi liidumaa käitumisega ja tema otsusega osaleda FFHG kapitali suurendamises 7,3 miljoni euroga. Vastavalt sellele hinnangule, mille oli koostanud samuti PricewaterhouseCoopers, oli Rheinland-Pfalzi liidumaa toiminud turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtjana, sest 2001. aastal otsustatud investeerimismeetmed oli vajalikud ja seepärast oli kapitali suurendamist võimalik ärilisest seisukohast kaitsta.

5.2.3.   3. MEEDE: KAPITALI SUURENDAMINE 2004. AASTAL

| (146) | Saksamaa väitis, et riigiabieeskirjad ei ole seoses kapitali suurendamisega 2004. aastal kohaldatavad ka pärast Aéroports de Paris' kohtuotsust. Saksamaa sõnul kehtisid tol ajal 1994. aasta lennundussuunised ja nende suuniste alusel ei olnud lennujaamades võetavad taristumeetmed riigiabieeskirjade kohaldamise seisukohast olulised. |
| --- | --- |

(146)

Saksamaa väitis, et riigiabieeskirjad ei ole seoses kapitali suurendamisega 2004. aastal kohaldatavad ka pärast Aéroports de Paris' kohtuotsust. Saksamaa sõnul kehtisid tol ajal 1994. aasta lennundussuunised ja nende suuniste alusel ei olnud lennujaamades võetavad taristumeetmed riigiabieeskirjade kohaldamise seisukohast olulised.

Aéroports de Paris

| (147) | Saksamaa märkis, et erinevalt komisjoni kirjeldusest 2008. aasta menetluse algatamise otsuses lepiti 2004. aasta kapitali suurendamises kokku 30. märtsil 2005 ja see registreeriti äriregistris 19. mail 2005. Lisaks sai seda kapitali suurendamist käsitlev põhileping alguse 2002. aasta lepingust. Saksamaa selgitas, et selles lepingus nähti ette Frankfurt Maini lennujaama ja Frankfurt Hahni lennujaama vahelise lennujaamasüsteemi loomine nõukogu määruse (EMÜ) nr 2408/92 (34) alusel. Saksamaa sõnul tuleb kapitali suurendamist 2004. aastal hinnata selle taustal. |
| --- | --- |

(147)

Saksamaa märkis, et erinevalt komisjoni kirjeldusest 2008. aasta menetluse algatamise otsuses lepiti 2004. aasta kapitali suurendamises kokku 30. märtsil 2005 ja see registreeriti äriregistris 19. mail 2005. Lisaks sai seda kapitali suurendamist käsitlev põhileping alguse 2002. aasta lepingust. Saksamaa selgitas, et selles lepingus nähti ette Frankfurt Maini lennujaama ja Frankfurt Hahni lennujaama vahelise lennujaamasüsteemi loomine nõukogu määruse (EMÜ) nr 2408/92 (34) alusel. Saksamaa sõnul tuleb kapitali suurendamist 2004. aastal hinnata selle taustal.

34

| (148) | Saksamaa märkis, et vastavalt PricewaterhouseCoopersi esitatud turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumi täitmist käsitlevale hinnangule, mida kinnitasid pärast 2008. aasta menetluse algatamise otsust esitatud täiendavad hinnangud, on Fraport, Rheinland-Pfalzi liidumaa ja Hesseni liidumaa seoses kapitali suurendamisega toiminud kõik 2004. aastal turumajanduse tingimustes tegutsevate investoritena. Fraportiga seotud arutluskäigus viitas Saksamaa oma põhjendustele, mis ta oli esitanud seoses kapitali suurendamisega 2001. aastal (vt põhjendus 140 jj). Saksamaa sõnul jõudis PricewaterhouseCoopers nii oma esimeses kui ka täiendavas turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumi täitmist käsitlevas hinnangus järeldusele, et kapitali suurendamist 2004. aastal, nagu ka uue kasumi ja kahjumi ülekandmise lepingu sõlmimist, tuli lugeda tollal Fraporti jaoks kasulikuks nii kvalitatiivselt kui ka kvantitatiivselt. See oli Saksamaa arvates põhjendatud PricewaterhouseCoopersi järeldusega, et Fraporti investeeritud kapitali tootlus investeerimisel FFHGsse oli suurem samaväärse alternatiivse kapitaliinvesteeringu tootlusest. |
| --- | --- |

(148)

Saksamaa märkis, et vastavalt PricewaterhouseCoopersi esitatud turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumi täitmist käsitlevale hinnangule, mida kinnitasid pärast 2008. aasta menetluse algatamise otsust esitatud täiendavad hinnangud, on Fraport, Rheinland-Pfalzi liidumaa ja Hesseni liidumaa seoses kapitali suurendamisega toiminud kõik 2004. aastal turumajanduse tingimustes tegutsevate investoritena. Fraportiga seotud arutluskäigus viitas Saksamaa oma põhjendustele, mis ta oli esitanud seoses kapitali suurendamisega 2001. aastal (vt põhjendus 140 jj). Saksamaa sõnul jõudis PricewaterhouseCoopers nii oma esimeses kui ka täiendavas turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumi täitmist käsitlevas hinnangus järeldusele, et kapitali suurendamist 2004. aastal, nagu ka uue kasumi ja kahjumi ülekandmise lepingu sõlmimist, tuli lugeda tollal Fraporti jaoks kasulikuks nii kvalitatiivselt kui ka kvantitatiivselt. See oli Saksamaa arvates põhjendatud PricewaterhouseCoopersi järeldusega, et Fraporti investeeritud kapitali tootlus investeerimisel FFHGsse oli suurem samaväärse alternatiivse kapitaliinvesteeringu tootlusest.

| (149) | Rheinland-Pfalzi liidumaaga seoses juhtis Saksamaa tähelepanu PricewaterhouseCoopersi järeldusele, et ka liidumaa toimis turumajanduse tingimustes tegutseva investorina, kuna liidumaa investeeritud kapitali tootlus oli nagu Fraportigi puhul suurem samaväärse alternatiivse investeeringu tootlusest. |
| --- | --- |

(149)

Rheinland-Pfalzi liidumaaga seoses juhtis Saksamaa tähelepanu PricewaterhouseCoopersi järeldusele, et ka liidumaa toimis turumajanduse tingimustes tegutseva investorina, kuna liidumaa investeeritud kapitali tootlus oli nagu Fraportigi puhul suurem samaväärse alternatiivse investeeringu tootlusest.

| (150) | Hesseni liidumaa käitumise kohta väitis Saksamaa, et Frankfurt Maini lennujaama piiratud kasvuvõimalused, mis olid tingitud muu hulgas öisest lennukeelust, muutsid Frankfurt Hahni lennujaama edasiarendamise Hesseni liidumaa silmis vajalikuks. Vastasel juhul tulnuks Frankfurt Maini lennujaamal silmitsi seista tõsiste majanduslike tagajärgedega. Saksamaa märkis, et see arendamine oli vajalik selleks, et ulatuslikult ära kasutada olemasolevaid kasvuvõimalusi seoses Frankfurt Hahni ööpäevaringse tegevusloa ning Frankfurt Maini lennujaama ja Frankfurt Hahni lennujaama vahelise kavandatud lennujaamasüsteemiga. Nii oli Hesseni liidumaa osalemine kapitali suurendamises Saksamaa sõnul vältimatu. |
| --- | --- |

(150)

Hesseni liidumaa käitumise kohta väitis Saksamaa, et Frankfurt Maini lennujaama piiratud kasvuvõimalused, mis olid tingitud muu hulgas öisest lennukeelust, muutsid Frankfurt Hahni lennujaama edasiarendamise Hesseni liidumaa silmis vajalikuks. Vastasel juhul tulnuks Frankfurt Maini lennujaamal silmitsi seista tõsiste majanduslike tagajärgedega. Saksamaa märkis, et see arendamine oli vajalik selleks, et ulatuslikult ära kasutada olemasolevaid kasvuvõimalusi seoses Frankfurt Hahni ööpäevaringse tegevusloa ning Frankfurt Maini lennujaama ja Frankfurt Hahni lennujaama vahelise kavandatud lennujaamasüsteemiga. Nii oli Hesseni liidumaa osalemine kapitali suurendamises Saksamaa sõnul vältimatu.

5.2.4.   4. MEEDE: KASUMI JA KAHJUMI ÜLEKANDMISE 2004. AASTA LEPING

| (151) | Saksamaa väitis, et kasumi ja kahjumi ülekandmise 2004. aasta lepingut saab vaadelda üksnes arvesse võttes kapitali suurendamist ja muudatusi aktsionäride struktuuris 2004. aastal, eriti kuna Rheinland-Pfalzi liidumaa ja Hesseni liidumaa jagasid kuni 2014. aastani kehtiva Fraporti ja FFHG vahelise kasumi ja kahjumi ülekandmise 2004. aasta lepingu sõlmimisel FFHG aktsiad ümber. |
| --- | --- |

(151)

Saksamaa väitis, et kasumi ja kahjumi ülekandmise 2004. aasta lepingut saab vaadelda üksnes arvesse võttes kapitali suurendamist ja muudatusi aktsionäride struktuuris 2004. aastal, eriti kuna Rheinland-Pfalzi liidumaa ja Hesseni liidumaa jagasid kuni 2014. aastani kehtiva Fraporti ja FFHG vahelise kasumi ja kahjumi ülekandmise 2004. aasta lepingu sõlmimisel FFHG aktsiad ümber.

| (152) | Saksamaa viitas oma põhjendustele, mis ta oli esitanud seoses kapitali suurendamisega 2004. aastal, ning väitis, et riigiabieeskirjad ei ole kohaldatavad ka kasumi ja kahjumi ülekandmise 2004. aasta lepingu suhtes (vt põhjendus 146 jj). |
| --- | --- |

(152)

Saksamaa viitas oma põhjendustele, mis ta oli esitanud seoses kapitali suurendamisega 2004. aastal, ning väitis, et riigiabieeskirjad ei ole kohaldatavad ka kasumi ja kahjumi ülekandmise 2004. aasta lepingu suhtes (vt põhjendus 146 jj).

| (153) | Seoses riigi ressursside kaasamisega viitas Saksamaa oma selgitustele kasumi ja kahjumi ülekandmise 2001. aasta lepingu kohta (vt põhjendus 134 jj). Seega on Saksamaa arvamusel, et Fraporti ressursid ei olnud riigi ressursid, sest Fraport ei olnud riigi kontrolli all. |
| --- | --- |

(153)

Seoses riigi ressursside kaasamisega viitas Saksamaa oma selgitustele kasumi ja kahjumi ülekandmise 2001. aasta lepingu kohta (vt põhjendus 134 jj). Seega on Saksamaa arvamusel, et Fraporti ressursid ei olnud riigi ressursid, sest Fraport ei olnud riigi kontrolli all.

| (154) | Saksamaa väitis ka seda, et kasumi ja kahjumi ülekandmise 2004. aasta lepingu sõlmimist käsitleva otsuse heakskiitmiseks oli vaja 75 % häälteenamust, samal ajal kui avalik-õiguslikele aktsionäridele kuulus vaid ligikaudu 70 % aktsiatest, mistõttu ei saanud nad tegelikult Fraporti otsuseid kontrollida. Pealegi oli ülejäänud 30 % Fraporti aktsiatest hajutatud osalused. Hääletusel andis oma poolthääle 99,992 %, nii et kasumi ja kahjumi ülekandmise 2004. aasta lepingu poolt hääletasid ka turumajanduse tingimustes tegutsevad investorid. |
| --- | --- |

(154)

Saksamaa väitis ka seda, et kasumi ja kahjumi ülekandmise 2004. aasta lepingu sõlmimist käsitleva otsuse heakskiitmiseks oli vaja 75 % häälteenamust, samal ajal kui avalik-õiguslikele aktsionäridele kuulus vaid ligikaudu 70 % aktsiatest, mistõttu ei saanud nad tegelikult Fraporti otsuseid kontrollida. Pealegi oli ülejäänud 30 % Fraporti aktsiatest hajutatud osalused. Hääletusel andis oma poolthääle 99,992 %, nii et kasumi ja kahjumi ülekandmise 2004. aasta lepingu poolt hääletasid ka turumajanduse tingimustes tegutsevad investorid.

| (155) | Mis puudutab majandusliku eelise olemasolu, siis Saksamaa viitas taas kasumi ja kahjumi ülekandmise 2001. aasta lepingu kohta esitatud selgitustele (vt põhjendus 137), mille kohaselt kasumi ja kahjumi jagamine on ühes äriühingute kontsernis täiesti tavaline meede. Pealegi oleks PricewaterhouseCoopersi arvates teinud sama otsuse sõlmida kasumi ja kahjumi ülekandmise 2004. aasta leping iga turumajanduse tingimustes tegutsev investor, sest tol hetkel oli oodata alates 2008./2009. aastast kasumit. Veel täheldas Saksamaa, et komisjoni väljendatud kahtlusi aluseks võttes hindas PricewaterhouseCoopers neid meetmeid täiendava hindamise raames kvalitatiivseid arvutusi tehes uuesti ja jõudis samale järeldusele. |
| --- | --- |

(155)

Mis puudutab majandusliku eelise olemasolu, siis Saksamaa viitas taas kasumi ja kahjumi ülekandmise 2001. aasta lepingu kohta esitatud selgitustele (vt põhjendus 137), mille kohaselt kasumi ja kahjumi jagamine on ühes äriühingute kontsernis täiesti tavaline meede. Pealegi oleks PricewaterhouseCoopersi arvates teinud sama otsuse sõlmida kasumi ja kahjumi ülekandmise 2004. aasta leping iga turumajanduse tingimustes tegutsev investor, sest tol hetkel oli oodata alates 2008./2009. aastast kasumit. Veel täheldas Saksamaa, et komisjoni väljendatud kahtlusi aluseks võttes hindas PricewaterhouseCoopers neid meetmeid täiendava hindamise raames kvalitatiivseid arvutusi tehes uuesti ja jõudis samale järeldusele.

| (156) | Edasi nentis Saksamaa, et kasumi ja kahjumi ülekandmise 2004. aasta leping oli eeltingimus kapitali suurendamiseks 2004. aastal, ning võttes arvesse alates 2008./2009. aastast eeldatud positiivset arengut, oli Fraporti huvides sõlmida kõnealune 2004. aasta leping vähemalt viieks aastaks. Samuti selgitas Saksamaa, et Fraportil oleks lubatud võtta endale kuni vähemalt 31. detsembrini 2024 kogu FFHG kasum, samal ajal kui vastupidise stsenaariumi korral oleks tal olnud õigus leping 31. detsembriks 2010 tühistada. Seepärast väitis Saksamaa, et Fraportil oleks olnud võimalus lepingust täit kasu saada ja juhtida FFHG igapäevast äritegevust, omades vaid 65 % ettevõtja aktsiatest. Peale selle kinnitas turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumi täitmist Saksamaa meelest asjaolu, et otsuse kiitsid heaks ka erainvestorid, kes moodustasid tollal Fraporti aktsionäridest 30 %. |
| --- | --- |

(156)

Edasi nentis Saksamaa, et kasumi ja kahjumi ülekandmise 2004. aasta leping oli eeltingimus kapitali suurendamiseks 2004. aastal, ning võttes arvesse alates 2008./2009. aastast eeldatud positiivset arengut, oli Fraporti huvides sõlmida kõnealune 2004. aasta leping vähemalt viieks aastaks. Samuti selgitas Saksamaa, et Fraportil oleks lubatud võtta endale kuni vähemalt 31. detsembrini 2024 kogu FFHG kasum, samal ajal kui vastupidise stsenaariumi korral oleks tal olnud õigus leping 31. detsembriks 2010 tühistada. Seepärast väitis Saksamaa, et Fraportil oleks olnud võimalus lepingust täit kasu saada ja juhtida FFHG igapäevast äritegevust, omades vaid 65 % ettevõtja aktsiatest. Peale selle kinnitas turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumi täitmist Saksamaa meelest asjaolu, et otsuse kiitsid heaks ka erainvestorid, kes moodustasid tollal Fraporti aktsionäridest 30 %.

5.2.5.   5. MEEDE: FFHG-LE TURVAKONTROLLI TEGEMISE EEST HÜVITISE MAKSMINE

| (157) | Selle kohta teatas Saksamaa, et meede ei hõlmanud mingeid riigi ressursse. Saksamaa viitas Euroopa Kohtu otsusele Preussen-Elektra kohtuasjas (35) ja väitis, et riigiabi saab esineda vaid juhul, kui maksed teeb riigi määratud või asutatud avaliku või erasektori organ. Veel selgitas Saksamaa, et lennuettevõtjad maksid turvakontrolli eest kehtestatud tasud Rheinland-Pfalzi liidumaale ja liidumaa üksnes edastas need FFHG-le hüvitisena turvakontrolli eest, mida FFHG liidumaa nimel tegi. Seega ei muutunud kõnealused tasud Saksamaa sõnul kunagi liidu vahendite osaks. |
| --- | --- |

(157)

Selle kohta teatas Saksamaa, et meede ei hõlmanud mingeid riigi ressursse. Saksamaa viitas Euroopa Kohtu otsusele Preussen-Elektra kohtuasjas (35) ja väitis, et riigiabi saab esineda vaid juhul, kui maksed teeb riigi määratud või asutatud avaliku või erasektori organ. Veel selgitas Saksamaa, et lennuettevõtjad maksid turvakontrolli eest kehtestatud tasud Rheinland-Pfalzi liidumaale ja liidumaa üksnes edastas need FFHG-le hüvitisena turvakontrolli eest, mida FFHG liidumaa nimel tegi. Seega ei muutunud kõnealused tasud Saksamaa sõnul kunagi liidu vahendite osaks.

35

| (158) | Saksamaa selgitas, et lennuohutusseaduse (Luftsicherheitsgesetz) paragrahvi 5 kohaselt on riigi ülesanne kontrollida reisijaid ja nende pagasit, et kaitsta lennuliiklust terrorirünnakute eest. Edasi kinnitas Saksamaa, et riigiasutused nõuavad selle eest lennuettevõtjatelt tasu reisija kohta. Saksamaa väitis, et julgestustasu suurus sõltub lennujaama konkreetsetest asjaoludest ja jääb vahemikku 2–10 eurot reisija kohta. Frankfurt Hahni lennujaamas on see tasu 4,35 eurot ja on seega võrreldes teiste lennujaamadega asjakohane. |
| --- | --- |

(158)

Saksamaa selgitas, et lennuohutusseaduse (Luftsicherheitsgesetz) paragrahvi 5 kohaselt on riigi ülesanne kontrollida reisijaid ja nende pagasit, et kaitsta lennuliiklust terrorirünnakute eest. Edasi kinnitas Saksamaa, et riigiasutused nõuavad selle eest lennuettevõtjatelt tasu reisija kohta. Saksamaa väitis, et julgestustasu suurus sõltub lennujaama konkreetsetest asjaoludest ja jääb vahemikku 2–10 eurot reisija kohta. Frankfurt Hahni lennujaamas on see tasu 4,35 eurot ja on seega võrreldes teiste lennujaamadega asjakohane.

Luftsicherheitsgesetz

| (159) | Avalik-õiguslikud asutused võivad delegeerida selle turvakontrolli tegemise ülesande ka lennujaama käitajale, nagu tehti käesoleva juhtumi puhul, kus julgestuskontrolli teostas FFHG, kes omakorda usaldas selle ülesande välisele turvafirmale. |
| --- | --- |

(159)

Avalik-õiguslikud asutused võivad delegeerida selle turvakontrolli tegemise ülesande ka lennujaama käitajale, nagu tehti käesoleva juhtumi puhul, kus julgestuskontrolli teostas FFHG, kes omakorda usaldas selle ülesande välisele turvafirmale.

| (160) | Peale selle väitis Saksamaa, et julgestuskontroll on avalik ülesanne ega ole majandustegevus. |
| --- | --- |

(160)

Peale selle väitis Saksamaa, et julgestuskontroll on avalik ülesanne ega ole majandustegevus.

| (161) | Saksamaa jagab selles küsimuses komisjoni arvamust, et FFHG osutatud teenuste eest ei tohiks maksta ülemäärast hüvitist. Saksamaa siiski rõhutas, et FFHG-le ülemäärast hüvitist ei makstud, sest FFHG pidi kandma kõik julgestuskontrolliga kaasnevad kulud. |
| --- | --- |

(161)

Saksamaa jagab selles küsimuses komisjoni arvamust, et FFHG osutatud teenuste eest ei tohiks maksta ülemäärast hüvitist. Saksamaa siiski rõhutas, et FFHG-le ülemäärast hüvitist ei makstud, sest FFHG pidi kandma kõik julgestuskontrolliga kaasnevad kulud.

5.2.6.   6. MEEDE: RHEINLAND-PFALZI LIIDUMAA OTSETOETUSED

| (162) | Saksamaa selgitas, et Rheinland-Pfalzi liidumaa tegi aastatel 2001–2004 FFHG-le järgmised maksed. Esiteks toetas Rheinland-Pfalzi liidumaa FFHGd teatavate taristuinvesteeringute tegemisel ja andis selleks FFHG-le 2001. aastal [...] eurot. Saksamaa sõnul põhinesid need toetused otsustel, mis olid tehtud juba 1999. ja 2000. aastal. Saksamaa väitis, et ajal, mil need otsused tehti, ei kohaldatud lennujaamade kui ettevõtjate suhtes ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 kindlaks määratud riigiabi eeskirju. |
| --- | --- |

(162)

Saksamaa selgitas, et Rheinland-Pfalzi liidumaa tegi aastatel 2001–2004 FFHG-le järgmised maksed. Esiteks toetas Rheinland-Pfalzi liidumaa FFHGd teatavate taristuinvesteeringute tegemisel ja andis selleks FFHG-le 2001. aastal [...] eurot. Saksamaa sõnul põhinesid need toetused otsustel, mis olid tehtud juba 1999. ja 2000. aastal. Saksamaa väitis, et ajal, mil need otsused tehti, ei kohaldatud lennujaamade kui ettevõtjate suhtes ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 kindlaks määratud riigiabi eeskirju.

| (163) | Teiseks märkis Saksamaa, et Rheinland-Pfalzi liidumaa võttis osaliselt üle 2001., 2002., 2003. ja 2004. aasta turvakontrolliga seotud personalikulude rahastamise (rahastades vastavalt 60 %, 50 %, 40 % ja 30 % kogukuludest). |
| --- | --- |

(163)

Teiseks märkis Saksamaa, et Rheinland-Pfalzi liidumaa võttis osaliselt üle 2001., 2002., 2003. ja 2004. aasta turvakontrolliga seotud personalikulude rahastamise (rahastades vastavalt 60 %, 50 %, 40 % ja 30 % kogukuludest).

| (164) | Kolmandaks tunnistas Saksamaa, et Rheinland-Pfalzi liidumaa kaasrahastas kaht teadusuuringut, mille oli tellinud FFHG, kuid mis tehti Saksamaa sõnul peamiselt avalikkuse huvides. Saksamaa sõnul oli Rheinland-Pfalzi liidumaa andnud esimese uuringu puhul, mis käsitles Frankfurt Hahni lennujaama mõju piirkonna majandusele, toetuse, mis kattis 90 % kogukuludest, ja teise uuringu puhul, mis käsitles kaubavedude arengupotentsiaali, toetuse, mis kattis 70 % kogukuludest. Saksamaa väitis, et Rheinland-Pfalzi liidumaa oli andnud need toetused üksnes seepärast, et ta oli nendest uuringutest ise huvitatud, ja ta oleks võinud tellida need uuringud väga hästi ka ise. Saksamaa ei mõistnud, kuidas selle osalise rahastamisega saadi anda FFHG-le ükskõik milline eelis, kuivõrd uuringud olid avalikkuse huvides, samuti ei saanud Saksamaa aru, kuidas see rahastamine sai kahjustada konkurentsi. Kuna need uuringud pakkusid FFHG-le huvi, andis ka FFHG neisse oma rahalise panuse. |
| --- | --- |

(164)

Kolmandaks tunnistas Saksamaa, et Rheinland-Pfalzi liidumaa kaasrahastas kaht teadusuuringut, mille oli tellinud FFHG, kuid mis tehti Saksamaa sõnul peamiselt avalikkuse huvides. Saksamaa sõnul oli Rheinland-Pfalzi liidumaa andnud esimese uuringu puhul, mis käsitles Frankfurt Hahni lennujaama mõju piirkonna majandusele, toetuse, mis kattis 90 % kogukuludest, ja teise uuringu puhul, mis käsitles kaubavedude arengupotentsiaali, toetuse, mis kattis 70 % kogukuludest. Saksamaa väitis, et Rheinland-Pfalzi liidumaa oli andnud need toetused üksnes seepärast, et ta oli nendest uuringutest ise huvitatud, ja ta oleks võinud tellida need uuringud väga hästi ka ise. Saksamaa ei mõistnud, kuidas selle osalise rahastamisega saadi anda FFHG-le ükskõik milline eelis, kuivõrd uuringud olid avalikkuse huvides, samuti ei saanud Saksamaa aru, kuidas see rahastamine sai kahjustada konkurentsi. Kuna need uuringud pakkusid FFHG-le huvi, andis ka FFHG neisse oma rahalise panuse.

5.3.   VÕIMALIK RIIGIABI, MIDA FFHG ANDIS RYANAIRILE JA KÕIKIDELE TEISTELE REISIJAID VEDAVATELE LENNUETTEVÕTJATELE

VÕIMALIK RIIGIABI, MIDA FFHG ANDIS RYANAIRILE JA KÕIKIDELE TEISTELE REISIJAID VEDAVATELE LENNUETTEVÕTJATELE

5.3.1.   7. MEEDE: 1999. AASTA RYANAIRI LEPING

| (165) | 1999. aasta Ryanairi lepingu kohta märkis Saksamaa üldiselt, et Frankfurt Hahni lennujaam rajas algusest peale vaid väga elementaarset taristut, et lennujaam saaks olla kulutõhus ja uuenduslik partner odavlennuettevõtjatele. Saksamaa sõnul on põhikliendid lennujaama esialgsele arendamisele loomuliku tõuke andjad ka teistes Euroopa lennujaamades. Frankfurt Hahni lennujaama jaoks oli põhiklient, st klient, kelle kaudu oli võimalik turul kanda kinnitada, Ryanair. |
| --- | --- |

(165)

1999. aasta Ryanairi lepingu kohta märkis Saksamaa üldiselt, et Frankfurt Hahni lennujaam rajas algusest peale vaid väga elementaarset taristut, et lennujaam saaks olla kulutõhus ja uuenduslik partner odavlennuettevõtjatele. Saksamaa sõnul on põhikliendid lennujaama esialgsele arendamisele loomuliku tõuke andjad ka teistes Euroopa lennujaamades. Frankfurt Hahni lennujaama jaoks oli põhiklient, st klient, kelle kaudu oli võimalik turul kanda kinnitada, Ryanair.

| (166) | Saksamaa väitel oli ajal, mil sõlmiti esimene leping Ryanairiga, odavlennuettevõtjatele keskenduva lennujaama idee alles lapsekingades. Seega anti selle lepinguga Ryanairile stiimul alustada lende harva kasutatavasse Frankfurt Hahni lennujaama. Saksamaa täheldas, et sellise suure lennuettevõtja sidumine Frankfurt Hahni lennujaamaga tõi lennujaamale kaasa rohkem lepinguid lennuettevõtjatega (eeskuju järgimise põhimõte). Doominoefektina viis see lõppkokkuvõttes ka lennundusega mitteseotud sektori kasumi suurenemiseni. |
| --- | --- |

(166)

Saksamaa väitel oli ajal, mil sõlmiti esimene leping Ryanairiga, odavlennuettevõtjatele keskenduva lennujaama idee alles lapsekingades. Seega anti selle lepinguga Ryanairile stiimul alustada lende harva kasutatavasse Frankfurt Hahni lennujaama. Saksamaa täheldas, et sellise suure lennuettevõtja sidumine Frankfurt Hahni lennujaamaga tõi lennujaamale kaasa rohkem lepinguid lennuettevõtjatega (eeskuju järgimise põhimõte). Doominoefektina viis see lõppkokkuvõttes ka lennundusega mitteseotud sektori kasumi suurenemiseni.

| (167) | Saksamaa nentis, et sellist asjade kulgu arvesse võttes oli taolistel lennuettevõtjatel nagu Ryanair hea läbirääkimispositsioon, sest Ryanairiga püüdsid tollal lepingut sõlmida ka paljud teised väikesed piirkondlikud lennujaamad. |
| --- | --- |

(167)

Saksamaa nentis, et sellist asjade kulgu arvesse võttes oli taolistel lennuettevõtjatel nagu Ryanair hea läbirääkimispositsioon, sest Ryanairiga püüdsid tollal lepingut sõlmida ka paljud teised väikesed piirkondlikud lennujaamad.

| (168) | Lisaks väitis Saksamaa, et 1999. aasta Ryanairi lepingu kaudu ei antud mingeid riigi ressursse. Peale selle märkis Saksamaa, et lennujaama käitaja ja lennuettevõtja vahelise lepingulise suhtega ei antud lennuettevõtjale mingit eelist. Saksamaa leiab, et vastutus 1999. aasta Ryanairi lepingu sõlmimise eest tuleb omistada üksnes juhatusele, kuna selle lepingu sõlmimine oli igapäevane äritegevus ja järelevalvenõukogu ei olnud võtnud selles küsimuses vastu mingit otsust. Saksamaa meelest ei saa komisjon lugeda 1999. aasta Ryanairi lepingu sõlmimist seostatavaks Saksa riigiga ainuüksi põhjusel, et järelevalvenõukogu ei teinud midagi selle ärahoidmiseks. Saksamaa sõnul ei kuulu see järelevalvenõukogu kohustuste ja ülesannete hulka. Samuti muutuksid absurdseks Stardust Marine'i kohtuasjas tehtud Euroopa Kohtu otsuses nimetatud kriteeriumid, kui riigi enamusosalusega äriühingu järelevalveorgani tegevusetusest piisab, et järeldada meetme seostatavust riigiga. Seepärast ei olnud kõnealune leping Saksamaa sõnul mingilgi moel seostatav riigiga. |
| --- | --- |

(168)

Lisaks väitis Saksamaa, et 1999. aasta Ryanairi lepingu kaudu ei antud mingeid riigi ressursse. Peale selle märkis Saksamaa, et lennujaama käitaja ja lennuettevõtja vahelise lepingulise suhtega ei antud lennuettevõtjale mingit eelist. Saksamaa leiab, et vastutus 1999. aasta Ryanairi lepingu sõlmimise eest tuleb omistada üksnes juhatusele, kuna selle lepingu sõlmimine oli igapäevane äritegevus ja järelevalvenõukogu ei olnud võtnud selles küsimuses vastu mingit otsust. Saksamaa meelest ei saa komisjon lugeda 1999. aasta Ryanairi lepingu sõlmimist seostatavaks Saksa riigiga ainuüksi põhjusel, et järelevalvenõukogu ei teinud midagi selle ärahoidmiseks. Saksamaa sõnul ei kuulu see järelevalvenõukogu kohustuste ja ülesannete hulka. Samuti muutuksid absurdseks Stardust Marine'i kohtuasjas tehtud Euroopa Kohtu otsuses nimetatud kriteeriumid, kui riigi enamusosalusega äriühingu järelevalveorgani tegevusetusest piisab, et järeldada meetme seostatavust riigiga. Seepärast ei olnud kõnealune leping Saksamaa sõnul mingilgi moel seostatav riigiga.

| (169) | Lisaks väitis Saksamaa, et 1999. aasta Ryanairi lepinguga ei antud Ryanairile mingit eelist, sest sellise lepingu oleks sõlminud ka turumajanduse tingimustes tegutsev investor. Saksamaa toonitas iseäranis, et vastupidiselt sellele, mida oli väitnud komisjon oma 2008. aasta menetluse algatamise otsuses, ei kaasnenud selle lepinguga mingit kahjumit, vaid teeniti suures koguses tulu, mis ületas tublisti tekkinud kulusid. |
| --- | --- |

(169)

Lisaks väitis Saksamaa, et 1999. aasta Ryanairi lepinguga ei antud Ryanairile mingit eelist, sest sellise lepingu oleks sõlminud ka turumajanduse tingimustes tegutsev investor. Saksamaa toonitas iseäranis, et vastupidiselt sellele, mida oli väitnud komisjon oma 2008. aasta menetluse algatamise otsuses, ei kaasnenud selle lepinguga mingit kahjumit, vaid teeniti suures koguses tulu, mis ületas tublisti tekkinud kulusid.

| (170) | Sellega seoses rõhutas Saksamaa, et Frankfurt Hahni lennujaam rakendas ühe kassa süsteemi, mille kohaselt laekusid lennundusega seotud ja lennundusega mitteseotud tulud ühte kohta. Seepärast tuleb Saksamaa sõnul arvesse võtta nii lennundusega seotud kui ka lennundusega mitteseotud tulu, mida lennuettevõtjad ja nende reisijad lennujaamas tekitasid. Nagu Saksamaa varem märkis, oli PricewaterhouseCoopers järeldanud, et pikaajalise strateegiaga turumajanduse tingimustes tegutsev investor oleks 1999. aasta Ryanairi lepingu sõlminud, eriti arvesse võttes Frankfurt Hahni lennujaama olukorda 1999. aastal. Saksamaa sõnul seisis Frankfurt Hahni lennujaam tollal silmitsi kõrgete püsikuludega õhus ja maal paikneva taristu hooldamisel, samal ajal kui lennujaama läbilaskevõimet kasutati vähesel määral. Seega oli väljavaade suurendada reisijateveo mahtu Saksamaa väitel võimalus vähendada kahjumit ja saada endale kasvupotentsiaaliga kliente. |
| --- | --- |

(170)

Sellega seoses rõhutas Saksamaa, et Frankfurt Hahni lennujaam rakendas ühe kassa süsteemi, mille kohaselt laekusid lennundusega seotud ja lennundusega mitteseotud tulud ühte kohta. Seepärast tuleb Saksamaa sõnul arvesse võtta nii lennundusega seotud kui ka lennundusega mitteseotud tulu, mida lennuettevõtjad ja nende reisijad lennujaamas tekitasid. Nagu Saksamaa varem märkis, oli PricewaterhouseCoopers järeldanud, et pikaajalise strateegiaga turumajanduse tingimustes tegutsev investor oleks 1999. aasta Ryanairi lepingu sõlminud, eriti arvesse võttes Frankfurt Hahni lennujaama olukorda 1999. aastal. Saksamaa sõnul seisis Frankfurt Hahni lennujaam tollal silmitsi kõrgete püsikuludega õhus ja maal paikneva taristu hooldamisel, samal ajal kui lennujaama läbilaskevõimet kasutati vähesel määral. Seega oli väljavaade suurendada reisijateveo mahtu Saksamaa väitel võimalus vähendada kahjumit ja saada endale kasvupotentsiaaliga kliente.

| (171) | Saksamaa on arvamusel, et kulusid, nagu lennujaama üldise taristu ja üldise haldamisega seotud kulud, mille kohta tehti otsus enne lepingu sõlmimist (teisisõnu kulud, mis tekkisid olenemata 1999. aasta Ryanairi lepingust), ei tuleks 1999. aasta Ryanairi lepingu kasumlikkuse analüüsis arvesse võtta ja PricewaterhouseCoopers toetab Saksamaad selles küsimuses. Eelkõige väitis Saksamaa, et vaid lennujaam, millel on juba olemas kliendivõrgustik, saab lasta kanda oma taristumeetmetega seotud kulud osaliselt oma klientidel ja et Frankfurt Hahni lennujaam sellises olukorras ei olnud. |
| --- | --- |

(171)

Saksamaa on arvamusel, et kulusid, nagu lennujaama üldise taristu ja üldise haldamisega seotud kulud, mille kohta tehti otsus enne lepingu sõlmimist (teisisõnu kulud, mis tekkisid olenemata 1999. aasta Ryanairi lepingust), ei tuleks 1999. aasta Ryanairi lepingu kasumlikkuse analüüsis arvesse võtta ja PricewaterhouseCoopers toetab Saksamaad selles küsimuses. Eelkõige väitis Saksamaa, et vaid lennujaam, millel on juba olemas kliendivõrgustik, saab lasta kanda oma taristumeetmetega seotud kulud osaliselt oma klientidel ja et Frankfurt Hahni lennujaam sellises olukorras ei olnud.

| (172) | Peale selle väitis Saksamaa, et uue terminali ehitamise tegelike kulude vaatlemisel saab arvesse võtta vaid kavandatud Ryanairi reisijateveo mahtu. Saksamaa oli seisukohal, et asjakohane amortisatsiooniaeg oleks sel juhul 25 aastat, mis tähendaks amortisatsiooni [...] eurot aastas. Isegi kui amortisatsiooniaeg oleks 15 aastat, nagu pani ette komisjon, tähendaks see Saksamaa väitel amortisatsiooni [...] eurot aastas, nii et üldine tasuvusanalüüs oleks ikkagi positiivne. Seepärast – võttes arvesse Frankfurt Hahni lennujaama tegevuse käimalükkamiseks kuluvat aega – asus Saksamaa seisukohale, et sellest oleks turumajanduse tingimustes tegutsevale investorile lepingu sõlmimiseks piisanud. |
| --- | --- |

(172)

Peale selle väitis Saksamaa, et uue terminali ehitamise tegelike kulude vaatlemisel saab arvesse võtta vaid kavandatud Ryanairi reisijateveo mahtu. Saksamaa oli seisukohal, et asjakohane amortisatsiooniaeg oleks sel juhul 25 aastat, mis tähendaks amortisatsiooni [...] eurot aastas. Isegi kui amortisatsiooniaeg oleks 15 aastat, nagu pani ette komisjon, tähendaks see Saksamaa väitel amortisatsiooni [...] eurot aastas, nii et üldine tasuvusanalüüs oleks ikkagi positiivne. Seepärast – võttes arvesse Frankfurt Hahni lennujaama tegevuse käimalükkamiseks kuluvat aega – asus Saksamaa seisukohale, et sellest oleks turumajanduse tingimustes tegutsevale investorile lepingu sõlmimiseks piisanud.

5.3.2.   8. MEEDE: 2001. AASTA TASUMÄÄRAD

| (173) | Saksamaa sõnul ei saa 2001. aasta tasumäärasid käsitada riigiabina. Saksamaa väitis, et riigi ressursse ei eraldatud, ja viitas sellega seoses oma selgitustele 1999. aasta Ryanairi lepingu kohta (vt punkt 5.3.1, eelkõige põhjendus 167). Saksamaa märkis, et 2001. aasta tasumäärad olid toonud FFHG-le tulu ning et ei olnud vajalik ega ka võimalik, et lennujaamatasudega oleks kaetud kõik FFHG kulud. Sellise tulemuse jaoks tuli Saksamaa sõnul ühe kassa süsteemi rakendamisel arvesse võtta ka lennundusega mitteseotud sektori tulu (vt põhjendus 169). |
| --- | --- |

(173)

Saksamaa sõnul ei saa 2001. aasta tasumäärasid käsitada riigiabina. Saksamaa väitis, et riigi ressursse ei eraldatud, ja viitas sellega seoses oma selgitustele 1999. aasta Ryanairi lepingu kohta (vt punkt 5.3.1, eelkõige põhjendus 167). Saksamaa märkis, et 2001. aasta tasumäärad olid toonud FFHG-le tulu ning et ei olnud vajalik ega ka võimalik, et lennujaamatasudega oleks kaetud kõik FFHG kulud. Sellise tulemuse jaoks tuli Saksamaa sõnul ühe kassa süsteemi rakendamisel arvesse võtta ka lennundusega mitteseotud sektori tulu (vt põhjendus 169).

| (174) | Lisaks vaidlustas Saksamaa meetme seostatavuse riigiga ainuüksi põhjusel, et Rheinland-Pfalzi liidumaa transpordiministeerium oli lennujaamatasud heaks kiitnud. See heakskiit ei tähendanud mingit majanduslikku või poliitilist sõltuvust, vaid oli pelgalt formaalsus, mida nõuti vastavalt Saksa seadusele, mida pidid täitma kõik lennujaamad sõltumata sellest, kas nad kuulusid riigile või mitte. Selle seaduse eesmärk on kaitsta lennuettevõtjaid võimaluse eest, et lennujaam kuritarvitab lennujaama kasutamise tasude kindlaksmääramisel oma monopoolset jõudu. |
| --- | --- |

(174)

Lisaks vaidlustas Saksamaa meetme seostatavuse riigiga ainuüksi põhjusel, et Rheinland-Pfalzi liidumaa transpordiministeerium oli lennujaamatasud heaks kiitnud. See heakskiit ei tähendanud mingit majanduslikku või poliitilist sõltuvust, vaid oli pelgalt formaalsus, mida nõuti vastavalt Saksa seadusele, mida pidid täitma kõik lennujaamad sõltumata sellest, kas nad kuulusid riigile või mitte. Selle seaduse eesmärk on kaitsta lennuettevõtjaid võimaluse eest, et lennujaam kuritarvitab lennujaama kasutamise tasude kindlaksmääramisel oma monopoolset jõudu.

| (175) | Veel väitis Saksamaa, et 2001. aasta tasumäärade kaudu ei antud Frankfurt Hahni lennujaamale eelist. Saksamaa nõustus komisjoniga, et võrdlusalusena võib kasutada tulemusi, mis olid saadud, hinnates turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumi kohaldamist seoses 2002. aasta Ryanairi lepinguga, mis põhines 2001. aasta tasumääradel ja millega kehtestati täiendav turundustoetus. Kuna kõnealune hinnang oli 2002. aasta Ryanairi lepingu puhul positiivne, ei saa tulemus olla Saksamaa väitel teistsugune ka 2001. aasta tasumäärade puhul. Mis puudutab kahtlusi, mille komisjon tõstatas seoses hinnanguga turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumi täitmise kohta, siis Saksamaa viitas oma arutluskäigule, mis oli seotud selle kriteeriumi täitmise hindamisega 2002. aasta Ryanairi lepingu puhul (vt põhjendus 178 jj). |
| --- | --- |

(175)

Veel väitis Saksamaa, et 2001. aasta tasumäärade kaudu ei antud Frankfurt Hahni lennujaamale eelist. Saksamaa nõustus komisjoniga, et võrdlusalusena võib kasutada tulemusi, mis olid saadud, hinnates turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumi kohaldamist seoses 2002. aasta Ryanairi lepinguga, mis põhines 2001. aasta tasumääradel ja millega kehtestati täiendav turundustoetus. Kuna kõnealune hinnang oli 2002. aasta Ryanairi lepingu puhul positiivne, ei saa tulemus olla Saksamaa väitel teistsugune ka 2001. aasta tasumäärade puhul. Mis puudutab kahtlusi, mille komisjon tõstatas seoses hinnanguga turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumi täitmise kohta, siis Saksamaa viitas oma arutluskäigule, mis oli seotud selle kriteeriumi täitmise hindamisega 2002. aasta Ryanairi lepingu puhul (vt põhjendus 178 jj).

| (176) | Peale selle ei olnud Saksamaa selgelt nõus komisjoni hinnanguga 2001. aasta tasumäärade valikulisuse kohta. Saksamaa väitis, et 2001. aasta tasumäärad olid laadilt üldised ja kehtisid kõikidele lennujaama kasutanud lennuettevõtjatele, mistõttu ei saanud need olla valikulised ega spetsiifilised. Saksamaa sõnul ei sisaldanud 2001. aasta tasumäärad diferentseeritud tasusid, millega oleks antud ühele lennuettevõtjale teise ees eelis, ega ka mingit soodustuste süsteemi. Seepärast asus Saksamaa seisukohale, et ühelegi lennuettevõtjale ei antud valikulist eelist. |
| --- | --- |

(176)

Peale selle ei olnud Saksamaa selgelt nõus komisjoni hinnanguga 2001. aasta tasumäärade valikulisuse kohta. Saksamaa väitis, et 2001. aasta tasumäärad olid laadilt üldised ja kehtisid kõikidele lennujaama kasutanud lennuettevõtjatele, mistõttu ei saanud need olla valikulised ega spetsiifilised. Saksamaa sõnul ei sisaldanud 2001. aasta tasumäärad diferentseeritud tasusid, millega oleks antud ühele lennuettevõtjale teise ees eelis, ega ka mingit soodustuste süsteemi. Seepärast asus Saksamaa seisukohale, et ühelegi lennuettevõtjale ei antud valikulist eelist.

| (177) | Lõpetuseks märkis Saksamaa seoses 2001. aasta tasumääradega, et need määrad olid kooskõlas turutingimustega ja seega ei saanud need kahjustada konkurentsi lennujaamade vahel ega siseturul. |
| --- | --- |

(177)

Lõpetuseks märkis Saksamaa seoses 2001. aasta tasumääradega, et need määrad olid kooskõlas turutingimustega ja seega ei saanud need kahjustada konkurentsi lennujaamade vahel ega siseturul.

5.3.3.   9. MEEDE: 2002. AASTA RYANAIRI LEPING

| (178) | Vastupidiselt 2008. aasta menetluse algatamise otsusele leidis Saksamaa, et 2002. aasta Ryanairi lepinguga ei tekkinud mingit kahjumit, vaid et see oli hoopiski FFHG-le sissetulekuallikaks. 2002. aasta Ryanairi lepingu riigiga seostatavuse ja riigi ressursside küsimuses viitas Saksamaa oma selgitustele 1999. aasta Ryanairi lepingu kohta (vt põhjendus 167 jj). Veel lisas Saksamaa, et 2002. aastal, lepingu sõlmimise ajal, kuulusid FFHG aktsiad enamjaolt juba Fraportile, kelle ressursid ei ole riigi ressursid ja kelle tegevus ei ole seostatav riigiga, nagu Saksamaa seoses kasumi ja kahjumi ülekandmise 2001. aasta lepinguga juba märkis (vt põhjendus 134 jj). |
| --- | --- |

(178)

Vastupidiselt 2008. aasta menetluse algatamise otsusele leidis Saksamaa, et 2002. aasta Ryanairi lepinguga ei tekkinud mingit kahjumit, vaid et see oli hoopiski FFHG-le sissetulekuallikaks. 2002. aasta Ryanairi lepingu riigiga seostatavuse ja riigi ressursside küsimuses viitas Saksamaa oma selgitustele 1999. aasta Ryanairi lepingu kohta (vt põhjendus 167 jj). Veel lisas Saksamaa, et 2002. aastal, lepingu sõlmimise ajal, kuulusid FFHG aktsiad enamjaolt juba Fraportile, kelle ressursid ei ole riigi ressursid ja kelle tegevus ei ole seostatav riigiga, nagu Saksamaa seoses kasumi ja kahjumi ülekandmise 2001. aasta lepinguga juba märkis (vt põhjendus 134 jj).

| (179) | Saksamaa sõnul ei andnud FFHG järelevalvenõukogus, kes kiitis heaks 2002. aasta Ryanairi lepingu sõlmimise, tooni riigi esindajad. Sellega seoses täheldas Saksamaa, et FFHG järelevalvenõukogu liikmete kirjeldus 2008. aasta menetluse algatamise otsuse põhjenduses 18 on ekslik. Saksamaa kinnitusel oli vastavalt FFHG põhikirjale Fraportil kuus ja Rheinland-Pfalzi liidumaal kaheksa esindajat, kellest kolm olid kohalike omavalitsuste esindajad. Saksamaa sõnul oli liikmetel siiski erinev arv hääli ja enamik hääli kuulus alati eraettevõtjale Fraport. Selle põhjuseks oli asjaolu, et igal Fraporti esindajal oli kaksteist häält, samal ajal kui igal liidumaa esindajal oli vaid viis ja igal kohaliku omavalitsuse esindajal vaid üks hääl. Seepärast oli Saksamaa väitel Fraportil 72 häält ning liidumaal ja kohalikel omavalitsustel üksnes 28 häält. Kuna järelevalvenõukogu teeb otsuseid lihthäälteenamusega, oli Saksamaa seisukohal, et 2002. aasta Ryanairi lepingut ei oleks olnud võimalik sõlmida ilma Fraporti häälteta ja seetõttu ei ole lepingu sõlmimine seostatav riigiga. |
| --- | --- |

(179)

Saksamaa sõnul ei andnud FFHG järelevalvenõukogus, kes kiitis heaks 2002. aasta Ryanairi lepingu sõlmimise, tooni riigi esindajad. Sellega seoses täheldas Saksamaa, et FFHG järelevalvenõukogu liikmete kirjeldus 2008. aasta menetluse algatamise otsuse põhjenduses 18 on ekslik. Saksamaa kinnitusel oli vastavalt FFHG põhikirjale Fraportil kuus ja Rheinland-Pfalzi liidumaal kaheksa esindajat, kellest kolm olid kohalike omavalitsuste esindajad. Saksamaa sõnul oli liikmetel siiski erinev arv hääli ja enamik hääli kuulus alati eraettevõtjale Fraport. Selle põhjuseks oli asjaolu, et igal Fraporti esindajal oli kaksteist häält, samal ajal kui igal liidumaa esindajal oli vaid viis ja igal kohaliku omavalitsuse esindajal vaid üks hääl. Seepärast oli Saksamaa väitel Fraportil 72 häält ning liidumaal ja kohalikel omavalitsustel üksnes 28 häält. Kuna järelevalvenõukogu teeb otsuseid lihthäälteenamusega, oli Saksamaa seisukohal, et 2002. aasta Ryanairi lepingut ei oleks olnud võimalik sõlmida ilma Fraporti häälteta ja seetõttu ei ole lepingu sõlmimine seostatav riigiga.

| (180) | Peale selle lükkas Saksamaa kõrvale komisjoni kahtlused seoses eelise andmisega ja PricewaterhouseCoopersi esitatud hinnanguga turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumi täitmise kohta selles küsimuses. Saksamaa väitis, et näitaja [...] reisijat lennu kohta ei olnud liiga suur, sest Ryanair tegi juba 2002. aastal [...] % oma lendudest Boeing 737–800 tüüpi lennukitega ja nende lendude keskmine täituvus oli [...] %, mis tähendab, et keskmiselt oli Ryanairi lendudel [...] reisijat lennuki kohta. Seepärast oli Saksamaa seisukohal, et [...] reisijat oli mõistlik, mitte liialdatud prognoos, eriti kuna FFHG oli arvesse võtnud, et Ryanair läheb Boeing 737–200 tüüpi lennukitelt väga kiiresti üle Boeing 737–800 tüüpi lennukitele. |
| --- | --- |

(180)

Peale selle lükkas Saksamaa kõrvale komisjoni kahtlused seoses eelise andmisega ja PricewaterhouseCoopersi esitatud hinnanguga turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumi täitmise kohta selles küsimuses. Saksamaa väitis, et näitaja [...] reisijat lennu kohta ei olnud liiga suur, sest Ryanair tegi juba 2002. aastal [...] % oma lendudest Boeing 737–800 tüüpi lennukitega ja nende lendude keskmine täituvus oli [...] %, mis tähendab, et keskmiselt oli Ryanairi lendudel [...] reisijat lennuki kohta. Seepärast oli Saksamaa seisukohal, et [...] reisijat oli mõistlik, mitte liialdatud prognoos, eriti kuna FFHG oli arvesse võtnud, et Ryanair läheb Boeing 737–200 tüüpi lennukitelt väga kiiresti üle Boeing 737–800 tüüpi lennukitele.

| (181) | Seoses komisjoni kahtlustega lennujaama üldise taristu ja üldise haldamisega seotud kulude suhtes viitas Saksamaa oma arutluskäigule 1999. aasta Ryanairi lepingu kohta (vt põhjendus 171 jj). Meetme valikulisusega seoses viitas Saksamaa ka oma väidetele 2001. tasumäärade kohta (vt põhjendus 176). |
| --- | --- |

(181)

Seoses komisjoni kahtlustega lennujaama üldise taristu ja üldise haldamisega seotud kulude suhtes viitas Saksamaa oma arutluskäigule 1999. aasta Ryanairi lepingu kohta (vt põhjendus 171 jj). Meetme valikulisusega seoses viitas Saksamaa ka oma väidetele 2001. tasumäärade kohta (vt põhjendus 176).

5.3.4.   10. MEEDE: 2005. AASTA RYANAIRI LEPING

| (182) | Riigi ressursside ja riigiga seostatavuse küsimuses viitas Saksamaa oma väidetele 1999. ja 2002. aasta Ryanairi lepingute kohta (vt põhjendus 167 jj ja põhjendus 178 jj). Lisaks väitis Saksamaa, et 2005. aasta Ryanairi lepingu sõlmimise ajal oli FFHG järelevalvenõukogu koosseis selline, et avalik-õiguslikel aktsionäridel ei olnud otsuse tegemisel määravat mõju. Fraportil oli tol hetkel 156 häält ning Rheinland-Pfalzi liidumaal ja Hesseni liidumaal mõlemal 42 häält. Seepärast väitis Saksamaa, et riigil ei saanud olla määravat mõju, kuna talle kuulus 240 häälest vaid 84. |
| --- | --- |

(182)

Riigi ressursside ja riigiga seostatavuse küsimuses viitas Saksamaa oma väidetele 1999. ja 2002. aasta Ryanairi lepingute kohta (vt põhjendus 167 jj ja põhjendus 178 jj). Lisaks väitis Saksamaa, et 2005. aasta Ryanairi lepingu sõlmimise ajal oli FFHG järelevalvenõukogu koosseis selline, et avalik-õiguslikel aktsionäridel ei olnud otsuse tegemisel määravat mõju. Fraportil oli tol hetkel 156 häält ning Rheinland-Pfalzi liidumaal ja Hesseni liidumaal mõlemal 42 häält. Seepärast väitis Saksamaa, et riigil ei saanud olla määravat mõju, kuna talle kuulus 240 häälest vaid 84.

| (183) | Peale selle oli Saksamaa seisukohal, et selle lepinguga ei antud Ryanairile mingit eelist. Saksamaa kinnitas, et vastupidiselt komisjoni oletusele 2008. aasta menetluse algatamise otsuses oli PricewaterhouseCoopersile esitatud kõik asjakohased arvnäitajad, sest vastasel juhul ei oleks ta saanud seda turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumi täitmist käsitlevat põhjalikku, neutraalset ja sõltumatut hindamist teha. Lisaks lükkas Saksamaa kõrvale komisjoni kahtlused, et Ryanairi tegevusest mõjutatud investeeringuid ei tehtud asjakohaselt. Saksamaa väitis, et PricewaterhouseCoopers oli koostanud oma täiendava hindamise raames teise hinnangu, kus ta selgitas, et lõviosa kuludest olid seotud üldiste investeeringutega, mille lennujaam tegi sõltumata Ryanairile osutatud teenustest. Kui kulud tekivad seoses Ryanairi reisijate teenindamisega, lastakse need Saksamaa sõnul katta Ryanairil. |
| --- | --- |

(183)

Peale selle oli Saksamaa seisukohal, et selle lepinguga ei antud Ryanairile mingit eelist. Saksamaa kinnitas, et vastupidiselt komisjoni oletusele 2008. aasta menetluse algatamise otsuses oli PricewaterhouseCoopersile esitatud kõik asjakohased arvnäitajad, sest vastasel juhul ei oleks ta saanud seda turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumi täitmist käsitlevat põhjalikku, neutraalset ja sõltumatut hindamist teha. Lisaks lükkas Saksamaa kõrvale komisjoni kahtlused, et Ryanairi tegevusest mõjutatud investeeringuid ei tehtud asjakohaselt. Saksamaa väitis, et PricewaterhouseCoopers oli koostanud oma täiendava hindamise raames teise hinnangu, kus ta selgitas, et lõviosa kuludest olid seotud üldiste investeeringutega, mille lennujaam tegi sõltumata Ryanairile osutatud teenustest. Kui kulud tekivad seoses Ryanairi reisijate teenindamisega, lastakse need Saksamaa sõnul katta Ryanairil.

| (184) | Saksamaa lükkas kõrvale ka komisjoni kahtlused 2005. aasta Ryanairi lepinguga kehtestatud karistuste süsteemi tõhususe suhtes. Saksamaa kinnitusel kajastab see karistuste süsteem turutingimustele vastavat käitumist. Saksamaa väitis, et kokkulepitud karistusi täiendavad karistused oleksid olnud tarbetud ja asjakohatud, sest Ryanairil ei olnud lennujaama kasutamisel ühtki ainuõigust ja ka Ryanair võttis endale riski. |
| --- | --- |

(184)

Saksamaa lükkas kõrvale ka komisjoni kahtlused 2005. aasta Ryanairi lepinguga kehtestatud karistuste süsteemi tõhususe suhtes. Saksamaa kinnitusel kajastab see karistuste süsteem turutingimustele vastavat käitumist. Saksamaa väitis, et kokkulepitud karistusi täiendavad karistused oleksid olnud tarbetud ja asjakohatud, sest Ryanairil ei olnud lennujaama kasutamisel ühtki ainuõigust ja ka Ryanair võttis endale riski.

| (185) | Lisaks väitis Saksamaa, et leping ei olnud valikuline meede, sest kokkulepitud lennujaamatasud põhinesid 2006. aasta üldistel tasumääradel. Samuti kinnitas Saksamaa, et FFHG kantud kahjum ei olnud tekkinud 2005. aasta Ryanairi lepinguga, vaid Frankfurt Hahni lennujaama vajalike investeeringutega, ning et investeeringud, mis olid tingitud Ryanairi tegevusest, olid kaetud 2005. aasta Ryanairi lepinguga tekkinud tulust. |
| --- | --- |

(185)

Lisaks väitis Saksamaa, et leping ei olnud valikuline meede, sest kokkulepitud lennujaamatasud põhinesid 2006. aasta üldistel tasumääradel. Samuti kinnitas Saksamaa, et FFHG kantud kahjum ei olnud tekkinud 2005. aasta Ryanairi lepinguga, vaid Frankfurt Hahni lennujaama vajalike investeeringutega, ning et investeeringud, mis olid tingitud Ryanairi tegevusest, olid kaetud 2005. aasta Ryanairi lepinguga tekkinud tulust.

5.3.5.   11. MEEDE: 2006. AASTA TASUMÄÄRAD

| (186) | 2006. aasta tasumääradega seoses märkis Saksamaa üldiselt, et nende lennujaamatasude kindlaksmääramisel oli lähtutud üksnes majanduslikest kaalutlustest, võttes arvesse Frankfurt Hahni lennujaama kui odavlennuettevõtjatele keskenduva lennujaama ärimudelit, st lootuses, et tegevuskulud saavad lühikeses plaanis kaetud ja et pikas plaanis hakatakse teenima jätkusuutlikku kasumit. |
| --- | --- |

(186)

2006. aasta tasumääradega seoses märkis Saksamaa üldiselt, et nende lennujaamatasude kindlaksmääramisel oli lähtutud üksnes majanduslikest kaalutlustest, võttes arvesse Frankfurt Hahni lennujaama kui odavlennuettevõtjatele keskenduva lennujaama ärimudelit, st lootuses, et tegevuskulud saavad lühikeses plaanis kaetud ja et pikas plaanis hakatakse teenima jätkusuutlikku kasumit.

| (187) | Riigi ressursside ja riigiga seostatavuse küsimuses viitas Saksamaa põhjendustele, mis ta oli esitanud seoses 1999., 2002. ja 2005. aasta Ryanairi lepinguga (vt põhjendus 167 jj, põhjendus 178 jj ning põhjendus 182 jj) ning seoses 2001. aasta tasumääradega (vt põhjendus 173 jj). |
| --- | --- |

(187)

Riigi ressursside ja riigiga seostatavuse küsimuses viitas Saksamaa põhjendustele, mis ta oli esitanud seoses 1999., 2002. ja 2005. aasta Ryanairi lepinguga (vt põhjendus 167 jj, põhjendus 178 jj ning põhjendus 182 jj) ning seoses 2001. aasta tasumääradega (vt põhjendus 173 jj).

| (188) | Saksamaa väitel ei antud 2006. aasta tasumäärade kaudu Ryanairile mingit eelist. Esiteks põhjendas Saksamaa diferentseeritud reisijatasusid, mis olid kehtestatud selleks, et anda odavlennuettevõtjatele stiimul, kattes samal ajal lennujaama tegevuskulud. Tasude vähendamine sõltuvalt reisijate arvust on Saksamaa kinnitusel riiklikes ja rahvusvahelistes lennujaamades tavaline lähenemine, mida on tunnistanud juba ka Euroopa Kohus. Selline tasude mahupõhine vähendamine peab olema põhjendatud objektiivsete ja mittediskrimineerivate kriteeriumide alusel. Saksamaa sõnul see Frankfurt Hahni lennujaama puhul nii ka oli. Kuna soodustuste saamise künnis oli väga madal, nimelt 100 000 reisijat aastas, toetati nende soodustustega ka väiksemaid lennuettevõtjaid. |
| --- | --- |

(188)

Saksamaa väitel ei antud 2006. aasta tasumäärade kaudu Ryanairile mingit eelist. Esiteks põhjendas Saksamaa diferentseeritud reisijatasusid, mis olid kehtestatud selleks, et anda odavlennuettevõtjatele stiimul, kattes samal ajal lennujaama tegevuskulud. Tasude vähendamine sõltuvalt reisijate arvust on Saksamaa kinnitusel riiklikes ja rahvusvahelistes lennujaamades tavaline lähenemine, mida on tunnistanud juba ka Euroopa Kohus. Selline tasude mahupõhine vähendamine peab olema põhjendatud objektiivsete ja mittediskrimineerivate kriteeriumide alusel. Saksamaa sõnul see Frankfurt Hahni lennujaama puhul nii ka oli. Kuna soodustuste saamise künnis oli väga madal, nimelt 100 000 reisijat aastas, toetati nende soodustustega ka väiksemaid lennuettevõtjaid.

| (189) | Teiseks märkis Saksamaa, et lennujaamatasude majanduslikul põhjendamisel tugineti ühe kassa põhimõttele, viidates oma väidetele 1999. aasta Ryanairi lepingu kohta (vt põhjendus 169). Samuti põhjendas Saksamaa, miks tasude diferentseerimisel oli lähtutud sellest, kas lennuki teenindamise aeg on alla või üle 30 minuti, selgitades, et lennuki teenindamine, mis kestab üle 30 minuti, on kulumahukam. Veel väitis Saksamaa, et ehkki lennujaamatasud ei katnud 100 % kuludest, oleks turumajanduse tingimustes tegutsev ettevõtja siiski valinud need tasumäärad, sest sellise taristu nagu lennujaam kõikide kulude katmist ei ole võimalik nii lühikese ajaga saavutada. FFHG siiski lootis, et 2006. aasta tasumäärade tulemusel suureneb reisijate arv ja et 2008. aastaks õnnestub saavutada kõikide kulude katmine. Vastavalt hinnangule, mille koostas kõnealuste lennujaamatasude kohta PricewaterhouseCoopers, oli see lennujaamatasude kehtestamise ajal majanduslikult reaalne, mida kinnitas ka PricewaterhouseCoopersi täiendav hinnang. |
| --- | --- |

(189)

Teiseks märkis Saksamaa, et lennujaamatasude majanduslikul põhjendamisel tugineti ühe kassa põhimõttele, viidates oma väidetele 1999. aasta Ryanairi lepingu kohta (vt põhjendus 169). Samuti põhjendas Saksamaa, miks tasude diferentseerimisel oli lähtutud sellest, kas lennuki teenindamise aeg on alla või üle 30 minuti, selgitades, et lennuki teenindamine, mis kestab üle 30 minuti, on kulumahukam. Veel väitis Saksamaa, et ehkki lennujaamatasud ei katnud 100 % kuludest, oleks turumajanduse tingimustes tegutsev ettevõtja siiski valinud need tasumäärad, sest sellise taristu nagu lennujaam kõikide kulude katmist ei ole võimalik nii lühikese ajaga saavutada. FFHG siiski lootis, et 2006. aasta tasumäärade tulemusel suureneb reisijate arv ja et 2008. aastaks õnnestub saavutada kõikide kulude katmine. Vastavalt hinnangule, mille koostas kõnealuste lennujaamatasude kohta PricewaterhouseCoopers, oli see lennujaamatasude kehtestamise ajal majanduslikult reaalne, mida kinnitas ka PricewaterhouseCoopersi täiendav hinnang.

| (190) | 2006. aasta tasumäärade alusel antud turundustoetuse kohta väitis Saksamaa, et see ei olnud tegelikult tasumäärade lahutamatu osa. Samuti täheldas Saksamaa, et iga turumajanduse tingimustes tegutsev investor oleks pakkunud lennuettevõtjatele sama turundustoetust, sest uue liini avamisega kaasnevad suured majanduslikud riskid. Seda toetust anti üksnes uute liinide jaoks, st liinide puhul, mida ei olnud üldse või mida ei olnud viimase 24 kuu jooksul teenindatud. Toetuse suurus sõltus ühe aasta jooksul teenindatavate lahkuvate reisijate arvust. Võttes aluseks sellised kriteeriumid nagu Frankfurt Hahni lennujaamast ajutiselt lähtuvad liinid, iganädalased lennud ja pideva lennundustegevuse kestus, kanti hoolt selle eest, et toetus toob ka tegelikult kaasa lennuettevõtjate tehtavate lendude võrgustiku laienemise. |
| --- | --- |

(190)

2006. aasta tasumäärade alusel antud turundustoetuse kohta väitis Saksamaa, et see ei olnud tegelikult tasumäärade lahutamatu osa. Samuti täheldas Saksamaa, et iga turumajanduse tingimustes tegutsev investor oleks pakkunud lennuettevõtjatele sama turundustoetust, sest uue liini avamisega kaasnevad suured majanduslikud riskid. Seda toetust anti üksnes uute liinide jaoks, st liinide puhul, mida ei olnud üldse või mida ei olnud viimase 24 kuu jooksul teenindatud. Toetuse suurus sõltus ühe aasta jooksul teenindatavate lahkuvate reisijate arvust. Võttes aluseks sellised kriteeriumid nagu Frankfurt Hahni lennujaamast ajutiselt lähtuvad liinid, iganädalased lennud ja pideva lennundustegevuse kestus, kanti hoolt selle eest, et toetus toob ka tegelikult kaasa lennuettevõtjate tehtavate lendude võrgustiku laienemise.

| (191) | Saksamaa väitis, et turundustoetuses ei saa näha lennujaama ühepoolset sammu. Saksamaa sõnul suurendas uute liinide reklaamimine lennujaama kasumit, sest reisijate arvu kasv tõi kaasa suurema lennundusega mitteseotud tulu. Lisaks selgitas Saksamaa, et toetussummade kindlaksmääramisel lähtuti mõistlikest kaalutlustest. |
| --- | --- |

(191)

Saksamaa väitis, et turundustoetuses ei saa näha lennujaama ühepoolset sammu. Saksamaa sõnul suurendas uute liinide reklaamimine lennujaama kasumit, sest reisijate arvu kasv tõi kaasa suurema lennundusega mitteseotud tulu. Lisaks selgitas Saksamaa, et toetussummade kindlaksmääramisel lähtuti mõistlikest kaalutlustest.

| (192) | Samuti lükkas Saksamaa kõrvale komisjoni kahtlused, et lennuettevõtjate jaoks, kes Frankfurt Hahni lennujaamas veel ei tegutsenud, oli turundusrisk suurem. Atraktiivset võrgustikku teenindavatel lennuettevõtjatel, kellel on rohkem reisijaid, on Saksamaa väitel suuremad turunduskulud, mis õigustab suurema turundustoetuse andmist, võttes arvesse ka seda, et suurem reisijate arv suurendab lennujaama kasumit. Igal juhul ei olnud turundustoetuse summa suurem kui kolmandik tegelikest turunduskuludest, millega oli välistatud igasugune diskrimineerimine Frankfurt Hahni lennujaama juba teenindavate lennuettevõtjate ja teiste lennuettevõtjate vahel. Veel selgitas Saksamaa, et suurematel lennuettevõtjatel on üldjuhul suurem turunduseelarve, seega võrreldes kogueelarvega on antav toetus tegelikult väiksem kui väiksema lennuettevõtja puhul. |
| --- | --- |

(192)

Samuti lükkas Saksamaa kõrvale komisjoni kahtlused, et lennuettevõtjate jaoks, kes Frankfurt Hahni lennujaamas veel ei tegutsenud, oli turundusrisk suurem. Atraktiivset võrgustikku teenindavatel lennuettevõtjatel, kellel on rohkem reisijaid, on Saksamaa väitel suuremad turunduskulud, mis õigustab suurema turundustoetuse andmist, võttes arvesse ka seda, et suurem reisijate arv suurendab lennujaama kasumit. Igal juhul ei olnud turundustoetuse summa suurem kui kolmandik tegelikest turunduskuludest, millega oli välistatud igasugune diskrimineerimine Frankfurt Hahni lennujaama juba teenindavate lennuettevõtjate ja teiste lennuettevõtjate vahel. Veel selgitas Saksamaa, et suurematel lennuettevõtjatel on üldjuhul suurem turunduseelarve, seega võrreldes kogueelarvega on antav toetus tegelikult väiksem kui väiksema lennuettevõtja puhul.

| (193) | Lõpetuseks väitis Saksamaa, et PricewaterhouseCoopersi teostatud turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumi täitmist käsitleva hindamise käigus tehti kindlaks, et kõnealust turundustoetust anti viisil, mis oli kooskõlas turutingimustega. |
| --- | --- |

(193)

Lõpetuseks väitis Saksamaa, et PricewaterhouseCoopersi teostatud turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumi täitmist käsitleva hindamise käigus tehti kindlaks, et kõnealust turundustoetust anti viisil, mis oli kooskõlas turutingimustega.

| (194) | Seoses meetme valikulisusega ja konkurentsi moonutamisega siseturul viitas Saksamaa oma väidetele 2001. aasta tasumäärade kohta (vt põhjendus 176 jj). |
| --- | --- |

(194)

Seoses meetme valikulisusega ja konkurentsi moonutamisega siseturul viitas Saksamaa oma väidetele 2001. aasta tasumäärade kohta (vt põhjendus 176 jj).

| (195) | Seega väitis Saksamaa, et 2006. aasta tasumääradega ei kaasnenud riigiabi. Kui aga komisjon peaks kindlaks tegema, et lennujaamatasud siiski kujutasid endast riigiabi, oli see abi Saksamaa väitel siseturuga kokkusobiv. |
| --- | --- |

(195)

Seega väitis Saksamaa, et 2006. aasta tasumääradega ei kaasnenud riigiabi. Kui aga komisjon peaks kindlaks tegema, et lennujaamatasud siiski kujutasid endast riigiabi, oli see abi Saksamaa väitel siseturuga kokkusobiv.

5.4.   MEETMETE KOKKUSOBIVUS SISETURUGA

MEETMETE KOKKUSOBIVUS SISETURUGA

5.4.1.   LENNUJAAMA TARISTU RAHASTAMISEKS ANTUD INVESTEERIMISABI KOKKUSOBIVUS SISETURUGA

| (196) | Kui leitakse, et meetmed 1–6 hõlmasid riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, saaks seda abi Saksamaa sõnul pidada ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 ja 2005. aasta lennundussuuniste alusel siseturuga kokkusobivaks, kuivõrd meetmed olid mõeldud Frankfurt Hahni lennujaama taristu rahastamiseks. |
| --- | --- |

(196)

Kui leitakse, et meetmed 1–6 hõlmasid riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, saaks seda abi Saksamaa sõnul pidada ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 ja 2005. aasta lennundussuuniste alusel siseturuga kokkusobivaks, kuivõrd meetmed olid mõeldud Frankfurt Hahni lennujaama taristu rahastamiseks.

5.4.1.1.   
  Panus ühist huvi pakkuva täpselt määratletud eesmärgi saavutamisse

Panus ühist huvi pakkuva täpselt määratletud eesmärgi saavutamisse

| (197) | Seoses ühist huvi pakkuva täpselt määratletud eesmärgi saavutamisega väitis Saksamaa, et Frankfurt Hahni lennujaama taristu rahastamise eesmärk oli alati parandada majanduslikult vähearenenud ja hõredalt asustatud Hunsrücki piirkonna majanduse struktuuri. |
| --- | --- |

(197)

Seoses ühist huvi pakkuva täpselt määratletud eesmärgi saavutamisega väitis Saksamaa, et Frankfurt Hahni lennujaama taristu rahastamise eesmärk oli alati parandada majanduslikult vähearenenud ja hõredalt asustatud Hunsrücki piirkonna majanduse struktuuri.

| (198) | Sellega seoses märkis Saksamaa esiteks, et FFHG toetamise eesmärk oli aidata muuta Hunsrücki piirkonna majanduse nõrk struktuur tugevamaks. Saksamaa täheldas, et Frankfurt Hahni lennujaama ümbritsevad mitu piirkonda, mida peetakse piirkondliku majandusstruktuuri parandamisele keskenduva föderaalvalitsuse ja kohalike omavalitsuste ühisalgatuse (36) raames abi vajavateks piirkondadeks. Saksamaa sõnul on keskmine rahvastikutihedus neljas lennujaama ümber asuvas piirkonnas – Bernkastel-Wittlichi, Birkenfeldi, Cochem-Zelli ja Rhein-Hunsrücki maakond – vaid pool ülejäänud Rheinland-Pfalzi liidumaa omast. Saksamaa nentis, et piirkondades, mille majandust kujundavad väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad, on tööhõive peamine tegur, mis hoiab ära majandustegevuse edasise vähenemise, ning Frankfurt Hahni lennujaamal on tööandja ja kliendina oluline roll. |
| --- | --- |

(198)

Sellega seoses märkis Saksamaa esiteks, et FFHG toetamise eesmärk oli aidata muuta Hunsrücki piirkonna majanduse nõrk struktuur tugevamaks. Saksamaa täheldas, et Frankfurt Hahni lennujaama ümbritsevad mitu piirkonda, mida peetakse piirkondliku majandusstruktuuri parandamisele keskenduva föderaalvalitsuse ja kohalike omavalitsuste ühisalgatuse (36) raames abi vajavateks piirkondadeks. Saksamaa sõnul on keskmine rahvastikutihedus neljas lennujaama ümber asuvas piirkonnas – Bernkastel-Wittlichi, Birkenfeldi, Cochem-Zelli ja Rhein-Hunsrücki maakond – vaid pool ülejäänud Rheinland-Pfalzi liidumaa omast. Saksamaa nentis, et piirkondades, mille majandust kujundavad väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad, on tööhõive peamine tegur, mis hoiab ära majandustegevuse edasise vähenemise, ning Frankfurt Hahni lennujaamal on tööandja ja kliendina oluline roll.

36

| (199) | Teiseks väitis Saksmaa, et Frankfurt Hahni lennujaamal on oluline roll sissetuleva turismi (ligikaudu 33 % reisijatest ehk 2005. aastal umbes 1 miljon reisijat) ja väljamineva turismi (ligikaudu 67 % reisijatest) strateegilises arengus Rheinland-Pfalzi liidumaal. Saksamaa väitel jääb 88 % saabuvatest reisijatest piirkonda mitmeks ööks. Saksamaa andmeil viibisid Frankfurt Hahni lennujaama kaudu saabunud turistid 2005. aastal piirkonnas ligikaudu 5,7 miljonit ööd (37). Saksamaa sõnul suurenes ööbimist arv veelgi – 2011. aastal võõrustas Rheinland-Pfalzi liidumaa 8,2 miljonit külalist, kes viibisid piirkonnas 21,5 miljonit ööd. Saksamaa märkis, et suurenenud on eeskätt Ida- ja Lõuna-Euroopa riikidest pärit külaliste arv ning et suur hulk lende saabub Frankfurt Hahni just neist riikidest. Saksamaa sõnul on tänu turismile Rheinland-Pfalzi liidumaal tekkinud ligikaudu 198 000 töökohta. Saksamaa selgituste kohaselt mõjutab tulu ja tööhõivet eelkõige sissetulev turism, milles Frankfurt Hahni lennujaamal on keskne roll kui väraval, mis avaneb Hunsrücki piirkonda, ent ka Rheinland-Pfalzi liidumaale laiemalt. Saksamaa väitis, et aastatel 1990–2001 suurenes turistide arv Hunsrücki piirkonnas 70 % ja Rheinland-Pfalzi liidumaal 35 %. Samal ajavahemikul suurenes välismaalt saabunud turistide arv Hunsrücki piirkonnas Saksamaa sõnul 163 %. Kuna 88 % Frankfurt Hahni kaudu saabuvatest turistidest jääb piirkonda vähemalt üheks ööks ja neist enam kui 80 % jääb isegi kaheks kuni kümneks päevaks, toovad nad aastas kokku ligikaudu 133,7 miljonit eurot tulu. Lisaks väitis Saksamaa, et ka väljaminev turism (67 %) toob Frankfurt Hahni lennujaamale tulu, mis ei ole seotud lennundusega. |
| --- | --- |

(199)

Teiseks väitis Saksmaa, et Frankfurt Hahni lennujaamal on oluline roll sissetuleva turismi (ligikaudu 33 % reisijatest ehk 2005. aastal umbes 1 miljon reisijat) ja väljamineva turismi (ligikaudu 67 % reisijatest) strateegilises arengus Rheinland-Pfalzi liidumaal. Saksamaa väitel jääb 88 % saabuvatest reisijatest piirkonda mitmeks ööks. Saksamaa andmeil viibisid Frankfurt Hahni lennujaama kaudu saabunud turistid 2005. aastal piirkonnas ligikaudu 5,7 miljonit ööd (37). Saksamaa sõnul suurenes ööbimist arv veelgi – 2011. aastal võõrustas Rheinland-Pfalzi liidumaa 8,2 miljonit külalist, kes viibisid piirkonnas 21,5 miljonit ööd. Saksamaa märkis, et suurenenud on eeskätt Ida- ja Lõuna-Euroopa riikidest pärit külaliste arv ning et suur hulk lende saabub Frankfurt Hahni just neist riikidest. Saksamaa sõnul on tänu turismile Rheinland-Pfalzi liidumaal tekkinud ligikaudu 198 000 töökohta. Saksamaa selgituste kohaselt mõjutab tulu ja tööhõivet eelkõige sissetulev turism, milles Frankfurt Hahni lennujaamal on keskne roll kui väraval, mis avaneb Hunsrücki piirkonda, ent ka Rheinland-Pfalzi liidumaale laiemalt. Saksamaa väitis, et aastatel 1990–2001 suurenes turistide arv Hunsrücki piirkonnas 70 % ja Rheinland-Pfalzi liidumaal 35 %. Samal ajavahemikul suurenes välismaalt saabunud turistide arv Hunsrücki piirkonnas Saksamaa sõnul 163 %. Kuna 88 % Frankfurt Hahni kaudu saabuvatest turistidest jääb piirkonda vähemalt üheks ööks ja neist enam kui 80 % jääb isegi kaheks kuni kümneks päevaks, toovad nad aastas kokku ligikaudu 133,7 miljonit eurot tulu. Lisaks väitis Saksamaa, et ka väljaminev turism (67 %) toob Frankfurt Hahni lennujaamale tulu, mis ei ole seotud lennundusega.

37

| (200) | Kolmandaks väitis Saksamaa, et võttes arvesse kõiki lennujaama tegevuse osi, tekkis tänu Frankfurt Hahni lennujaamale 2012. aastal Hunsrücki piirkonnas 3 063 töökohta, millest 74 % olid täistööajaga ametikohad. Saksamaa sõnul 90 % nendest töötajatest ka elab kõnealuses piirkonnas. Saksamaa väitis veel, et Frankfurt Hahni lennujaama abil hoitakse ära noorte kvalifitseeritud töötajate liikumine teistesse piirkondadesse, samuti piirkonna kogukondade majanduslik ja sotsiaalne allakäik ning taristu halvenemine. Peale selle märkis Saksamaa, et lisaks otsesele mõjule tööturule, mida on nimetatud eespool, on Frankfurt Hahni lennujaama olemasolul üha suurema arvu majanduse ja turismiga seotud tegevusalade kaudu märkimisväärne kaudne edasiviiv mõju. Sellega seoses viitas Saksamaa piirkonnale avaldunud positiivsele teisesele mõjule, nimelt tööpuuduse vähenemisele ja maksumaksjate arvu suurenemisele, mis aitab tagada, et piirkonna omavalitsustel on kohaliku majanduse toetamiseks rohkem raha. Kokku tekkis tänu lennujaamale sissetuleva turismi kaudu kogu Rheinland-Pfalzi liidumaal ligikaudu 11 000 töökohta. |
| --- | --- |

(200)

Kolmandaks väitis Saksamaa, et võttes arvesse kõiki lennujaama tegevuse osi, tekkis tänu Frankfurt Hahni lennujaamale 2012. aastal Hunsrücki piirkonnas 3 063 töökohta, millest 74 % olid täistööajaga ametikohad. Saksamaa sõnul 90 % nendest töötajatest ka elab kõnealuses piirkonnas. Saksamaa väitis veel, et Frankfurt Hahni lennujaama abil hoitakse ära noorte kvalifitseeritud töötajate liikumine teistesse piirkondadesse, samuti piirkonna kogukondade majanduslik ja sotsiaalne allakäik ning taristu halvenemine. Peale selle märkis Saksamaa, et lisaks otsesele mõjule tööturule, mida on nimetatud eespool, on Frankfurt Hahni lennujaama olemasolul üha suurema arvu majanduse ja turismiga seotud tegevusalade kaudu märkimisväärne kaudne edasiviiv mõju. Sellega seoses viitas Saksamaa piirkonnale avaldunud positiivsele teisesele mõjule, nimelt tööpuuduse vähenemisele ja maksumaksjate arvu suurenemisele, mis aitab tagada, et piirkonna omavalitsustel on kohaliku majanduse toetamiseks rohkem raha. Kokku tekkis tänu lennujaamale sissetuleva turismi kaudu kogu Rheinland-Pfalzi liidumaal ligikaudu 11 000 töökohta.

| (201) | Saksamaa väitis, et Frankfurt Hahni lennujaama taristu rahastamine on aidanud saavutada ka ühist huvi pakkuvat täpselt määratletud eesmärki vähendada lennutranspordi ülekoormatust ELi suurtes sõlmlennujaamades. Sellega seoses juhtis Saksamaa tähelepanu asjaolule, et varem ületati Frankfurt Maini lennujaama läbilaskevõimet pidevalt. Saksamaa märkis, et eeskätt tänu oma ööpäevaringsele tegevusloale sai Frankfurt Hahni lennujaam pakkuda täiendavat läbilaskevõimet, et vähendada Frankfurt Maini lennujaama ülekoormatust. |
| --- | --- |

(201)

Saksamaa väitis, et Frankfurt Hahni lennujaama taristu rahastamine on aidanud saavutada ka ühist huvi pakkuvat täpselt määratletud eesmärki vähendada lennutranspordi ülekoormatust ELi suurtes sõlmlennujaamades. Sellega seoses juhtis Saksamaa tähelepanu asjaolule, et varem ületati Frankfurt Maini lennujaama läbilaskevõimet pidevalt. Saksamaa märkis, et eeskätt tänu oma ööpäevaringsele tegevusloale sai Frankfurt Hahni lennujaam pakkuda täiendavat läbilaskevõimet, et vähendada Frankfurt Maini lennujaama ülekoormatust.

| (202) | Lisaks väitis Saksamaa, et Frankfurt Hahni lennujaama toetamisega täidetakse ka ühist huvi pakkuvat eesmärki suurendada ELi kodanike liikuvust. Sellega seoses märkis Saksamaa, et Frankfurt Hahn on ainus Saksamaa lennujaam, kust tehakse otselende Kaunasesse (Leedu), Kerrysse (Iirimaa), Kosile (Kreeka), Montpellier'sse (Prantsusmaa), Nadori (Maroko), Plovdivi (Bulgaaria), Pulasse (Horvaatia), Rhodosele (Kreeka), Santiago de Compostelasse (Hispaania) ja Volosesse (Kreeka). Peale selle aitab Frankfurt Hahni lennujaam Saksamaa sõnul suurendada noorte tööalast liikuvust, võimaldades neil jõuda odavalt Hunsrücki piirkonda ja Rheinland-Pfalzi liidumaale. Saksamaa täheldas, et samamoodi on nüüd üliõpilastele kõikjalt Euroopast kergesti ligipääsetavad kõrgetasemelised ülikoolid ja kõrgkoolid Koblenzis, Mainzis, Kaiserslauternis, Trieris, Wiesbadenis, Mannheimis, Bonnis jne, kus õppemaksu enamasti ei nõuta. |
| --- | --- |

(202)

Lisaks väitis Saksamaa, et Frankfurt Hahni lennujaama toetamisega täidetakse ka ühist huvi pakkuvat eesmärki suurendada ELi kodanike liikuvust. Sellega seoses märkis Saksamaa, et Frankfurt Hahn on ainus Saksamaa lennujaam, kust tehakse otselende Kaunasesse (Leedu), Kerrysse (Iirimaa), Kosile (Kreeka), Montpellier'sse (Prantsusmaa), Nadori (Maroko), Plovdivi (Bulgaaria), Pulasse (Horvaatia), Rhodosele (Kreeka), Santiago de Compostelasse (Hispaania) ja Volosesse (Kreeka). Peale selle aitab Frankfurt Hahni lennujaam Saksamaa sõnul suurendada noorte tööalast liikuvust, võimaldades neil jõuda odavalt Hunsrücki piirkonda ja Rheinland-Pfalzi liidumaale. Saksamaa täheldas, et samamoodi on nüüd üliõpilastele kõikjalt Euroopast kergesti ligipääsetavad kõrgetasemelised ülikoolid ja kõrgkoolid Koblenzis, Mainzis, Kaiserslauternis, Trieris, Wiesbadenis, Mannheimis, Bonnis jne, kus õppemaksu enamasti ei nõuta.

| (203) | Lisaks on Saksamaa väitel ühistes huvides ka see, et Hunsrücki piirkond ja seda ümbritsevad Rheinland-Pfalzi liidumaa piirkonnad oleksid ühendatud teiste äärealadega, nagu näiteks Limerick, mis juba väljendub linnadevahelistes partnerlussidemetes. Saksamaa kui maailma suuruselt neljanda majandusega riik väitis, et ta ei keskendu üksnes ühenduse tagamisele peamiste Euroopa sõlmpunktidega, vaid ka piirkondade omavahelisele ühendamisele. Saksamaa sõnul on Euroopa jaoks oluline saavutada suurem sõltumatus peamistest sõlmpunktidest, nagu Heathrow, Charles de Gaulle, Schiphol või Frankfurt Main, sest arvukamate otseühenduste kõrval tähendab see ka suuremat turvalisust, eriti kaubaveo puhul, kuivõrd piirkondlikes lennujaamades esineb vähem ilmaoludest, streigist, terrorismist jm tingitud tühistamise riske. |
| --- | --- |

(203)

Lisaks on Saksamaa väitel ühistes huvides ka see, et Hunsrücki piirkond ja seda ümbritsevad Rheinland-Pfalzi liidumaa piirkonnad oleksid ühendatud teiste äärealadega, nagu näiteks Limerick, mis juba väljendub linnadevahelistes partnerlussidemetes. Saksamaa kui maailma suuruselt neljanda majandusega riik väitis, et ta ei keskendu üksnes ühenduse tagamisele peamiste Euroopa sõlmpunktidega, vaid ka piirkondade omavahelisele ühendamisele. Saksamaa sõnul on Euroopa jaoks oluline saavutada suurem sõltumatus peamistest sõlmpunktidest, nagu Heathrow, Charles de Gaulle, Schiphol või Frankfurt Main, sest arvukamate otseühenduste kõrval tähendab see ka suuremat turvalisust, eriti kaubaveo puhul, kuivõrd piirkondlikes lennujaamades esineb vähem ilmaoludest, streigist, terrorismist jm tingitud tühistamise riske.

| (204) | Lõpetuseks rõhutas Saksamaa, et Zweibrückeni lennujaama lähedus ei too kaasa lennujaamade dubleerimist ühes teeninduspiirkonnas, sest Frankfurt Hahni lennujaama ja Zweibrückeni lennujaama vaheline kaugus on 127 kilomeetrit. Saksamaa sõnul kulub selle vahemaa läbimiseks autoga 1 tund ja 27 minutit ning rongiga umbes 4 tundi. Seepärast väitis Saksamaa, et ükski arukas töötaja, veoettevõtja ega turist, kelle lähtepunkt asub Hunsrücki piirkonnas, ei läheks oma lõppsihtkohta jõudmiseks Frankfurt Hahni lennujaama asemel Zweibrückeni lennujaama. Peale selle märkis Saksamaa, et ajavahemikus 2005–2012 toimunud reisijate- ja kaubaveo vaatlemisel ei ole võimalik tuletada mingit kõnealuse kahe lennujaama vahelist asendamissuhet. Saksamaa sõnul on suurim osa Frankfurt Hahni lennujaama reisijatest pärit Hunsrück-Mosel-Nahe piirkonnast (vt joonis 5).

  Joonis 2


  Frankfurt Hahni lennujaama reisijateveo turuosad 2013. aastal
   (38)




  ≼ 2 %
  ≽ 2 % bis 5 %
  ≽ 5 % bis 10 %
  ≽ 10 % bis 20 %
  ≽ 20 %
  Airport
  Flughafen Frankfurt-Hahn
  Market Shares 2013 |
| --- | --- |

(204)

Lõpetuseks rõhutas Saksamaa, et Zweibrückeni lennujaama lähedus ei too kaasa lennujaamade dubleerimist ühes teeninduspiirkonnas, sest Frankfurt Hahni lennujaama ja Zweibrückeni lennujaama vaheline kaugus on 127 kilomeetrit. Saksamaa sõnul kulub selle vahemaa läbimiseks autoga 1 tund ja 27 minutit ning rongiga umbes 4 tundi. Seepärast väitis Saksamaa, et ükski arukas töötaja, veoettevõtja ega turist, kelle lähtepunkt asub Hunsrücki piirkonnas, ei läheks oma lõppsihtkohta jõudmiseks Frankfurt Hahni lennujaama asemel Zweibrückeni lennujaama. Peale selle märkis Saksamaa, et ajavahemikus 2005–2012 toimunud reisijate- ja kaubaveo vaatlemisel ei ole võimalik tuletada mingit kõnealuse kahe lennujaama vahelist asendamissuhet. Saksamaa sõnul on suurim osa Frankfurt Hahni lennujaama reisijatest pärit Hunsrück-Mosel-Nahe piirkonnast (vt joonis 5).

Joonis 2

Joonis 2

Frankfurt Hahni lennujaama reisijateveo turuosad 2013. aastal
   (38)

Frankfurt Hahni lennujaama reisijateveo turuosad 2013. aastal

38

≼ 2 %

≽ 2 % bis 5 %

≽ 5 % bis 10 %

≽ 10 % bis 20 %

≽ 20 %

Airport

Flughafen Frankfurt-Hahn

Market Shares 2013

5.4.1.2.   
  Taristu on vajalik ja proportsionaalne kindlaksmääratud eesmärgiga

Taristu on vajalik ja proportsionaalne kindlaksmääratud eesmärgiga

| (205) | Saksamaa rõhutas, et rahastatud investeeringud olid vajalikud ja proportsionaalsed ühist huvi pakkuva eesmärgiga (vt põhjendus 197 jj). Saksamaa sõnul tehti investeeringud vastavalt vajadustele ning rajatud taristu oli lennujaama jaoks vajalik, et tagada ühendusvõimalused, võimaldada piirkonnal areneda ja vähendada Frankfurt Maini lennujaama ülekoormatust. Saksamaa märkis, et taristu ei olnud ebaproportsionaalne ega lennujaama kasutajate vajaduste jaoks liiga suur. Seega leidis Saksamaa, et see kokkusobivustingimus oli täidetud. |
| --- | --- |

(205)

Saksamaa rõhutas, et rahastatud investeeringud olid vajalikud ja proportsionaalsed ühist huvi pakkuva eesmärgiga (vt põhjendus 197 jj). Saksamaa sõnul tehti investeeringud vastavalt vajadustele ning rajatud taristu oli lennujaama jaoks vajalik, et tagada ühendusvõimalused, võimaldada piirkonnal areneda ja vähendada Frankfurt Maini lennujaama ülekoormatust. Saksamaa märkis, et taristu ei olnud ebaproportsionaalne ega lennujaama kasutajate vajaduste jaoks liiga suur. Seega leidis Saksamaa, et see kokkusobivustingimus oli täidetud.

5.4.1.3.   
  Taristu pakub piisavaid kasutamise väljavaateid keskmiseks tähtajaks

Taristu pakub piisavaid kasutamise väljavaateid keskmiseks tähtajaks

| (206) | Saksamaa väitel tellis Fraport enne otsust laiendada lennujaama taristut liikluse prognoosi, et teha kindlaks Frankfurt Hahni lennujaama liikluspotentsiaal. Saksamaa esitas need prognoosid, mille olid koostanud Fraporti nimel lennunduseksperdid. Joonisel 3, joonisel 4 ja joonisel 5 on kokku võetud ühe sellise prognoosi tulemused, mis käsitlevad reisijate- ja kaubaveo eeldatavat arengut Frankfurt Hahni lennujaamas aastatel 2000–2011.

  Joonis 3


  Potentsiaalne reisijatevedu Frankfurt Hahni lennujaamas aastatel 2000–2010




  Tellimuslennud
  ,
  ,
  ,
  ,
  ,
  Reisijad (miljonites)
  5,0
  4,0
  3,0
  2,0
  1,0
  2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010
  Odavlennud
  Allikas: SH&E
  Potentsiaalne reisijatevedu Frankfurt Hahni lennujaamas
  ,
  ,
  ,
  ,
  ,
  ,

  Joonis 4


  Potentsiaalne odavlennuliiklus Frankfurt Hahni lennujaamas aastatel 2001–2011 (eeldusel, et Ryanair rajab lennujaama oma baasi)




  Olemasolevad marsruudid
  ,
  ,
  ,
  ,
  ,
  ,
  ,
  2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010
  Potentsiaalne odavlennuliiklus
  Stsenaarium 2: Ryanair rajab Frankfurt Hahni oma baasi
  Allikas: SH&E
  Baseeruvad lennukid
  ,
  ,
  ,
  ,
  3,5
  3,0
  2,5
  2,0
  1,5
  1,0
  0,5
  Reisijad (miljonites)

  Joonis 5


  Potentsiaalne kaubavedu Frankfurt Hahni lennujaamas aastatel 2001–2010




  Lastilennud
  Ümber suunatud öise liikluskeelu tõttu
  400
  350
  300
  250
  200
  150
  100
  50
  0
  Tonnid (tuhandetes)
  2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010
  Potentsiaalne kaubavedu Frankfurt Hahni lennujaamas
  Veoautoga
  Allikas: SH&E |
| --- | --- |

(206)

Saksamaa väitel tellis Fraport enne otsust laiendada lennujaama taristut liikluse prognoosi, et teha kindlaks Frankfurt Hahni lennujaama liikluspotentsiaal. Saksamaa esitas need prognoosid, mille olid koostanud Fraporti nimel lennunduseksperdid. Joonisel 3, joonisel 4 ja joonisel 5 on kokku võetud ühe sellise prognoosi tulemused, mis käsitlevad reisijate- ja kaubaveo eeldatavat arengut Frankfurt Hahni lennujaamas aastatel 2000–2011.

Joonis 3

Joonis 3

Potentsiaalne reisijatevedu Frankfurt Hahni lennujaamas aastatel 2000–2010

Potentsiaalne reisijatevedu Frankfurt Hahni lennujaamas aastatel 2000–2010

Tellimuslennud

,

,

,

,

,

Reisijad (miljonites)

5,0

4,0

3,0

2,0

1,0

2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010

Odavlennud

Allikas: SH&E

Potentsiaalne reisijatevedu Frankfurt Hahni lennujaamas

,

,

,

,

,

,

Joonis 4

Joonis 4

Potentsiaalne odavlennuliiklus Frankfurt Hahni lennujaamas aastatel 2001–2011 (eeldusel, et Ryanair rajab lennujaama oma baasi)

Potentsiaalne odavlennuliiklus Frankfurt Hahni lennujaamas aastatel 2001–2011 (eeldusel, et Ryanair rajab lennujaama oma baasi)

Olemasolevad marsruudid

,

,

,

,

,

,

,

2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010

Potentsiaalne odavlennuliiklus

Stsenaarium 2: Ryanair rajab Frankfurt Hahni oma baasi

Allikas: SH&E

Baseeruvad lennukid

,

,

,

,

3,5

3,0

2,5

2,0

1,5

1,0

0,5

Reisijad (miljonites)

Joonis 5

Joonis 5

Potentsiaalne kaubavedu Frankfurt Hahni lennujaamas aastatel 2001–2010

Potentsiaalne kaubavedu Frankfurt Hahni lennujaamas aastatel 2001–2010

Lastilennud

Ümber suunatud öise liikluskeelu tõttu

400

350

300

250

200

150

100

50

0

Tonnid (tuhandetes)

2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010

Potentsiaalne kaubavedu Frankfurt Hahni lennujaamas

Veoautoga

Allikas: SH&E

5.4.1.4.   
  Võrdne ja mittediskrimineeriv juurdepääs taristule

Võrdne ja mittediskrimineeriv juurdepääs taristule

| (207) | Saksamaa esitatud teabe kohaselt on kõigil taristu võimalikel kasutajatel lennujaamale võrdne ja mittediskrimineeriv juurdepääs. Saksamaa väitel olid taristu kasutamise eest makstud lennujaamatasud diferentseeritud äriliselt õigustatud alustel ning tasumäärad on läbipaistvalt ja mittediskrimineerivalt kättesaadavad kõikidele võimalikele kasutajatele. |
| --- | --- |

(207)

Saksamaa esitatud teabe kohaselt on kõigil taristu võimalikel kasutajatel lennujaamale võrdne ja mittediskrimineeriv juurdepääs. Saksamaa väitel olid taristu kasutamise eest makstud lennujaamatasud diferentseeritud äriliselt õigustatud alustel ning tasumäärad on läbipaistvalt ja mittediskrimineerivalt kättesaadavad kõikidele võimalikele kasutajatele.

5.4.1.5.   
  Kaubavahetust ei mõjutata määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega

Kaubavahetust ei mõjutata määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega

| (208) | Esiteks väitis Saksamaa, et Frankfurt Hahni lennujaama ja teiste sama teeninduspiirkonna lennujaamade vahel, nagu Zweibrückeni lennujaam ja Frankfurt Maini lennujaam, ei esine asendusmõju. Saksamaa sõnul ei ole ei reisijate- ega kaubaveo puhul võimalik tõestada FFHG-le antud abi põhjendamatut negatiivset mõju konkurentsile nende lennujaamadega. Saksamaa nentis, et viimastel aastatel on odavlennuettevõtjad pidanud aina sagedamini tegema üha rohkem lende peamistesse sõlmpunktidesse, sest traditsioonilised lennuettevõtjad on alandanud oma hindu ja hakanud sisenema odavlendude turule. Sellega seoses täheldas Saksamaa, et piirkondlikke lennujaamu, nagu Frankfurt Hahn, survestatakse praegu üha enam konkureerima huvireisijate pärast sõlmlennujaamadega. Seepärast järeldas Saksamaa, et antud rahalisel toetusel ei ole olnud konkurentsile mingit negatiivset mõju, vaid see on vastupidi osutunud asjakohaseks, aidates kohaneda liikumisel stabiilse ärimudeli poole. |
| --- | --- |

(208)

Esiteks väitis Saksamaa, et Frankfurt Hahni lennujaama ja teiste sama teeninduspiirkonna lennujaamade vahel, nagu Zweibrückeni lennujaam ja Frankfurt Maini lennujaam, ei esine asendusmõju. Saksamaa sõnul ei ole ei reisijate- ega kaubaveo puhul võimalik tõestada FFHG-le antud abi põhjendamatut negatiivset mõju konkurentsile nende lennujaamadega. Saksamaa nentis, et viimastel aastatel on odavlennuettevõtjad pidanud aina sagedamini tegema üha rohkem lende peamistesse sõlmpunktidesse, sest traditsioonilised lennuettevõtjad on alandanud oma hindu ja hakanud sisenema odavlendude turule. Sellega seoses täheldas Saksamaa, et piirkondlikke lennujaamu, nagu Frankfurt Hahn, survestatakse praegu üha enam konkureerima huvireisijate pärast sõlmlennujaamadega. Seepärast järeldas Saksamaa, et antud rahalisel toetusel ei ole olnud konkurentsile mingit negatiivset mõju, vaid see on vastupidi osutunud asjakohaseks, aidates kohaneda liikumisel stabiilse ärimudeli poole.

| (209) | Teiseks näitab asjaolu, et Fraport oli enne, kui ta sidus end Frankfurt Hahni lennujaamaga, juba Frankfurt Maini lennujaama käitaja, Saksamaa sõnul seda, et ei olnud oodata mingit Frankfurt Maini lennujaama tegevuse asendamist Frankfurt Hahni lennujaama tegevusega. Fraport uuris hoopiski võimalust vähendada Frankfurt Maini lennujaama koormust ning kasutada Frankfurt Hahni lennujaama täiendavas rollis, sest Frankfurt Maini puhul võis ette näha läbilaskevõime piiratusest põhjustatud ülekoormatust. Saksamaa sõnul oli selles arutluskäigus üks põhiargumentidest Frankfurt Maini lennujaamale kehtestatud öine lennukeeld, kuivõrd Frankfurt Hahni lennujaamal oli aga ööpäevaringne tegevusluba. |
| --- | --- |

(209)

Teiseks näitab asjaolu, et Fraport oli enne, kui ta sidus end Frankfurt Hahni lennujaamaga, juba Frankfurt Maini lennujaama käitaja, Saksamaa sõnul seda, et ei olnud oodata mingit Frankfurt Maini lennujaama tegevuse asendamist Frankfurt Hahni lennujaama tegevusega. Fraport uuris hoopiski võimalust vähendada Frankfurt Maini lennujaama koormust ning kasutada Frankfurt Hahni lennujaama täiendavas rollis, sest Frankfurt Maini puhul võis ette näha läbilaskevõime piiratusest põhjustatud ülekoormatust. Saksamaa sõnul oli selles arutluskäigus üks põhiargumentidest Frankfurt Maini lennujaamale kehtestatud öine lennukeeld, kuivõrd Frankfurt Hahni lennujaamal oli aga ööpäevaringne tegevusluba.

| (210) | Kokkuvõttes väitis Saksamaa, et ükskõik millise FFHG-le antud abi mõju piirdus positiivse piirkondliku mõjuga Hunsrücki piirkonnale. Põhjendamatu negatiivne mõju teistele lennujaamadele puudus, sest Frankfurt Hahni lennujaama kasutatakse lihtsalt Frankfurt Maini lennujaama ülekoormatuse vähendamiseks. Lisaks märkis Saksamaa, et kui jätta kõrvale Luxembourgi lennujaam, mis asub Frankfurt Hahni lennujaamast juba 1 tunni ja 30 minutilise autosõidu (111 km) kaugusel, ei ole samas teeninduspiirkonnas ühtki konkureerivat välismaist lennujaama. Ent isegi seoses Luxembourgi lennujaamaga ei ole Saksamaa sõnul võimalik täheldada antud abi kahjulikku moonutavat mõju konkurentsile. |
| --- | --- |

(210)

Kokkuvõttes väitis Saksamaa, et ükskõik millise FFHG-le antud abi mõju piirdus positiivse piirkondliku mõjuga Hunsrücki piirkonnale. Põhjendamatu negatiivne mõju teistele lennujaamadele puudus, sest Frankfurt Hahni lennujaama kasutatakse lihtsalt Frankfurt Maini lennujaama ülekoormatuse vähendamiseks. Lisaks märkis Saksamaa, et kui jätta kõrvale Luxembourgi lennujaam, mis asub Frankfurt Hahni lennujaamast juba 1 tunni ja 30 minutilise autosõidu (111 km) kaugusel, ei ole samas teeninduspiirkonnas ühtki konkureerivat välismaist lennujaama. Ent isegi seoses Luxembourgi lennujaamaga ei ole Saksamaa sõnul võimalik täheldada antud abi kahjulikku moonutavat mõju konkurentsile.

5.4.1.6.   
  Ergutav mõju, vajalikkus ja proportsionaalsus

Ergutav mõju, vajalikkus ja proportsionaalsus

| (211) | Saksamaa väitis, et investeerimisabi puudumise korral langeks lennujaama majandustegevuse tase märkimisväärselt. Saksamaa väitel oli abi vajalik, sest sellega hüvitati üksnes rahastamiskulud, ja väiksem summa oleks kaasa toonud väiksemad investeeringud. |
| --- | --- |

(211)

Saksamaa väitis, et investeerimisabi puudumise korral langeks lennujaama majandustegevuse tase märkimisväärselt. Saksamaa väitel oli abi vajalik, sest sellega hüvitati üksnes rahastamiskulud, ja väiksem summa oleks kaasa toonud väiksemad investeeringud.

5.4.2.   LENNUJAAMA TEGEVUSE RAHASTAMISEKS ANTUD TEGEVUSABI KOKKUSOBIVUS SISETURUGA

| (212) | 2014. aasta lennundussuunistes on sätestatud tingimused, mille alusel lennujaamadele antavat tegevus- ja investeerimisabi võib lugeda siseturuga kokkusobivaks ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c tähenduses. 17. aprillil 2014 esitas Saksamaa oma seisukoha meetmete kokkusobivuse kohta 2014. aasta lennundussuuniste alusel. Saksamaa väitis, et isegi kui uuritavad meetmed kujutavad endast FFHG-le antud tegevusabi, on nad vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktile c ja 2014. aasta lennundussuuniste punktile 5.1.2 siseturuga kokkusobivad. |
| --- | --- |

(212)

2014. aasta lennundussuunistes on sätestatud tingimused, mille alusel lennujaamadele antavat tegevus- ja investeerimisabi võib lugeda siseturuga kokkusobivaks ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c tähenduses. 17. aprillil 2014 esitas Saksamaa oma seisukoha meetmete kokkusobivuse kohta 2014. aasta lennundussuuniste alusel. Saksamaa väitis, et isegi kui uuritavad meetmed kujutavad endast FFHG-le antud tegevusabi, on nad vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktile c ja 2014. aasta lennundussuuniste punktile 5.1.2 siseturuga kokkusobivad.

5.4.2.1.   
  Panus ühist huvi pakkuva täpselt määratletud eesmärgi saavutamisse

Panus ühist huvi pakkuva täpselt määratletud eesmärgi saavutamisse

| (213) | Seoses ühist huvi pakkuva täpselt määratletud eesmärgiga väitis Saksamaa, et FFHG tegevuskulude katmise eesmärk oli alati parandada majanduslikult vähearenenud ja hõredalt asustatud Hunsrücki piirkonna majanduse struktuuri. Siinkohal kasutas Saksamaa sama arutluskäiku kui lennujaama taristu rahastamiseks antud investeerimisabi kokkusobivuse hindamisel (vt punkt 5.4.1.1). |
| --- | --- |

(213)

Seoses ühist huvi pakkuva täpselt määratletud eesmärgiga väitis Saksamaa, et FFHG tegevuskulude katmise eesmärk oli alati parandada majanduslikult vähearenenud ja hõredalt asustatud Hunsrücki piirkonna majanduse struktuuri. Siinkohal kasutas Saksamaa sama arutluskäiku kui lennujaama taristu rahastamiseks antud investeerimisabi kokkusobivuse hindamisel (vt punkt 5.4.1.1).

5.4.2.2.   
  Vajadus riigi sekkumiseks

Vajadus riigi sekkumiseks

| (214) | Seoses vajadusega riigi sekkumise järele selgitas Saksamaa, miks Frankfurt Hahnil tekib tegevuskahjum, mis vajab katmist. Saksamaa meelest on sellise 1–3 miljoni reisijaga lennujaama jaoks nagu Frankfurt Hahn kasumisse jõudmine ja suutlikkus katta oma tegevuskulud võrdlemisi vaevanõudev eesmärk. Saksamaa sõnul ei olnud tegevuse algusaastatel võimalik seda eesmärki saavutada, sest lennujaam oli koormatud väga suurte taristuinvesteeringutega, mida ta rahastas kapitaliturul ise ja mille puhul ta pidi maksma kõrget intressi. Saksamaa lisas, et alates maailma tabanud majandus- ja finantskriisist on reisijate- ja eelkõige kaubaveo arengus registreeritud paigalseis. |
| --- | --- |

(214)

Seoses vajadusega riigi sekkumise järele selgitas Saksamaa, miks Frankfurt Hahnil tekib tegevuskahjum, mis vajab katmist. Saksamaa meelest on sellise 1–3 miljoni reisijaga lennujaama jaoks nagu Frankfurt Hahn kasumisse jõudmine ja suutlikkus katta oma tegevuskulud võrdlemisi vaevanõudev eesmärk. Saksamaa sõnul ei olnud tegevuse algusaastatel võimalik seda eesmärki saavutada, sest lennujaam oli koormatud väga suurte taristuinvesteeringutega, mida ta rahastas kapitaliturul ise ja mille puhul ta pidi maksma kõrget intressi. Saksamaa lisas, et alates maailma tabanud majandus- ja finantskriisist on reisijate- ja eelkõige kaubaveo arengus registreeritud paigalseis.

| (215) | Saksamaa väitis, et neid asjaolusid arvesse võttes oli vajadus riigi sekkumise järele, et katta tegevuskulud, sest vastasel juhul oleks FFHG muutunud maksujõuetuks. Saksamaa sõnul oleks see kaasa toonud ööpäevaringse tegevusloa tühistamise, mis tähendab, et FFHG oleks pidanud peatama maksujõuetuse ajal kõik lennud, mille tulemusel oleks omakorda kaotatud kliendid, näiteks lennu- ja veoettevõtjad. Saksamaa juhtis tähelepanu asjaolule, et samuti oleks siis olnud väga keeruline leida lennujaamale uut käitajat. |
| --- | --- |

(215)

Saksamaa väitis, et neid asjaolusid arvesse võttes oli vajadus riigi sekkumise järele, et katta tegevuskulud, sest vastasel juhul oleks FFHG muutunud maksujõuetuks. Saksamaa sõnul oleks see kaasa toonud ööpäevaringse tegevusloa tühistamise, mis tähendab, et FFHG oleks pidanud peatama maksujõuetuse ajal kõik lennud, mille tulemusel oleks omakorda kaotatud kliendid, näiteks lennu- ja veoettevõtjad. Saksamaa juhtis tähelepanu asjaolule, et samuti oleks siis olnud väga keeruline leida lennujaamale uut käitajat.

5.4.2.3.   
  Riigiabi kui poliitikavahendi asjakohasus

Riigiabi kui poliitikavahendi asjakohasus

| (216) | Saksamaa väitis, et tegevuskulude katmine oli taotletava eesmärgi saavutamiseks asjakohane meede. Saksamaa märkis sellega seoses, et kui Frankfurt Hahni lennujaam oleks pidanud peatama oma tegevuse ja oleks asjaomastelt turgudelt kadunud, ei oleks enam olnud võimalik saavutada ühist huvi pakkuvaid eesmärke, mille poole püüeldi Ameerika Ühendriikide endise lennuväebaasi ümberehitamisel täielikult toimivaks tsiviillennujaamaks ja Hunsrücki piirkonna arendamisel. Saksamaa rõhutas, et vastupidiselt turumajanduse tingimustes tegutsevale investorile peab avalik-õiguslik investor lennujaama sulgemise võimalust kaaludes neid eesmärke arvesse võtma. |
| --- | --- |

(216)

Saksamaa väitis, et tegevuskulude katmine oli taotletava eesmärgi saavutamiseks asjakohane meede. Saksamaa märkis sellega seoses, et kui Frankfurt Hahni lennujaam oleks pidanud peatama oma tegevuse ja oleks asjaomastelt turgudelt kadunud, ei oleks enam olnud võimalik saavutada ühist huvi pakkuvaid eesmärke, mille poole püüeldi Ameerika Ühendriikide endise lennuväebaasi ümberehitamisel täielikult toimivaks tsiviillennujaamaks ja Hunsrücki piirkonna arendamisel. Saksamaa rõhutas, et vastupidiselt turumajanduse tingimustes tegutsevale investorile peab avalik-õiguslik investor lennujaama sulgemise võimalust kaaludes neid eesmärke arvesse võtma.

5.4.2.4.   
  Ergutava mõju olemasolu

Ergutava mõju olemasolu

| (217) | Saksamaa väitis, et Frankfurt Hahni lennujaama käigushoidmiseks oli vältimatu eeltingimus lennujaama tegevuskulude katmine, sest vastasel juhul oleks FFHG muutunud maksujõuetuks. Lennujaama edukas käitamine oli omakorda alus ühist huvi pakkuvate eesmärkide saavutamisele, nagu on öeldud põhjenduses 213 jj. Lisaks nentis Saksamaa, et ilma tegevusabita oleks lennujaama rahanduslik konsolideerimine olnud mõeldamatu, kuna kokkuhoiuprogrammis ette nähtud võlgadest vabanemise asemel oleks lennujaama võlg üha kasvanud. |
| --- | --- |

(217)

Saksamaa väitis, et Frankfurt Hahni lennujaama käigushoidmiseks oli vältimatu eeltingimus lennujaama tegevuskulude katmine, sest vastasel juhul oleks FFHG muutunud maksujõuetuks. Lennujaama edukas käitamine oli omakorda alus ühist huvi pakkuvate eesmärkide saavutamisele, nagu on öeldud põhjenduses 213 jj. Lisaks nentis Saksamaa, et ilma tegevusabita oleks lennujaama rahanduslik konsolideerimine olnud mõeldamatu, kuna kokkuhoiuprogrammis ette nähtud võlgadest vabanemise asemel oleks lennujaama võlg üha kasvanud.

5.4.2.5.   
  Abisumma proportsionaalsus (abi piirdumine minimaalselt vajalikuga)

Abisumma proportsionaalsus (abi piirdumine minimaalselt vajalikuga)

| (218) | Saksamaa väitis, et laenude igasugune abielement piirdus tegevuskahjumiga ja oli tõepoolest minimaalne, mis oli vajalik, et hoida Frankfurt Hahni lennujaam käigus ja vältida lennujaama maksujõuetuks muutumist. |
| --- | --- |

(218)

Saksamaa väitis, et laenude igasugune abielement piirdus tegevuskahjumiga ja oli tõepoolest minimaalne, mis oli vajalik, et hoida Frankfurt Hahni lennujaam käigus ja vältida lennujaama maksujõuetuks muutumist.

5.4.2.6.   
  Konkurentsile ja liikmesriikidevahelisele kaubandusele põhjendamatu negatiivse mõju vältimine

Konkurentsile ja liikmesriikidevahelisele kaubandusele põhjendamatu negatiivse mõju vältimine

| (219) | Esiteks väitis Saksamaa, et Frankfurt Hahni lennujaama ja teiste sama teeninduspiirkonna lennujaamade vahel, nagu Zweibrückeni lennujaam ja Frankfurt Maini lennujaam, ei esine asendusmõju. Saksamaa sõnul ei ole ei reisijate- ega kaubaveo puhul võimalik tõestada FFHG-le antud tegevusabi põhjendamatut negatiivset mõju konkurentsile nende lennujaamadega. Saksamaa märkis, et hoopiski Frankfurt Hahn on kogenud märkimisväärset asendusmõju seoses reisijatega, kes kasutavad odavlennuettevõtjatega lendamiseks pigem sõlmlennujaamu, nagu Köln-Bonn või Frankfurt Main. Saksamaa nentis, et viimastel aastatel on odavlennuettevõtjad pidanud aina sagedamini tegema üha rohkem lende peamistesse sõlmpunktidesse, sest traditsioonilised lennuettevõtjad on alandanud oma hindu ja hakanud sisenema odavlendude turule. Sellega seoses täheldas Saksamaa, et piirkondlikke lennujaamu, nagu Frankfurt Hahn, survestatakse praegu üha enam konkureerima huvireisijate pärast sõlmlennujaamadega. Seepärast järeldas Saksamaa, et tegevuskulude katmisel ei ole olnud konkurentsile mingit negatiivset mõju, vaid see on vastupidi osutunud asjakohaseks, aidates kohaneda liikumisel stabiilse ärimudeli poole. |
| --- | --- |

(219)

Esiteks väitis Saksamaa, et Frankfurt Hahni lennujaama ja teiste sama teeninduspiirkonna lennujaamade vahel, nagu Zweibrückeni lennujaam ja Frankfurt Maini lennujaam, ei esine asendusmõju. Saksamaa sõnul ei ole ei reisijate- ega kaubaveo puhul võimalik tõestada FFHG-le antud tegevusabi põhjendamatut negatiivset mõju konkurentsile nende lennujaamadega. Saksamaa märkis, et hoopiski Frankfurt Hahn on kogenud märkimisväärset asendusmõju seoses reisijatega, kes kasutavad odavlennuettevõtjatega lendamiseks pigem sõlmlennujaamu, nagu Köln-Bonn või Frankfurt Main. Saksamaa nentis, et viimastel aastatel on odavlennuettevõtjad pidanud aina sagedamini tegema üha rohkem lende peamistesse sõlmpunktidesse, sest traditsioonilised lennuettevõtjad on alandanud oma hindu ja hakanud sisenema odavlendude turule. Sellega seoses täheldas Saksamaa, et piirkondlikke lennujaamu, nagu Frankfurt Hahn, survestatakse praegu üha enam konkureerima huvireisijate pärast sõlmlennujaamadega. Seepärast järeldas Saksamaa, et tegevuskulude katmisel ei ole olnud konkurentsile mingit negatiivset mõju, vaid see on vastupidi osutunud asjakohaseks, aidates kohaneda liikumisel stabiilse ärimudeli poole.

| (220) | Teiseks näitab asjaolu, et Fraport oli enne, kui ta sidus end Frankfurt Hahni lennujaamaga, juba Frankfurt Maini lennujaama käitaja, Saksamaa sõnul seda, et ei olnud oodata mingit Frankfurt Maini lennujaama tegevuse asendamist Frankfurt Hahni lennujaama tegevusega. Fraport uuris hoopiski võimalust vähendada Frankfurt Maini lennujaama koormust ning kasutada Frankfurt Hahni lennujaama täiendavas rollis, sest Frankfurt Maini puhul võis ette näha läbilaskevõime piiratusest põhjustatud ülekoormatust. Saksamaa sõnul oli selles arutluskäigus üks põhiargumentidest Frankfurt Maini lennujaamale kehtestatud öine lennukeeld, kuivõrd Frankfurt Hahni lennujaamal oli ööpäevaringne tegevusluba. |
| --- | --- |

(220)

Teiseks näitab asjaolu, et Fraport oli enne, kui ta sidus end Frankfurt Hahni lennujaamaga, juba Frankfurt Maini lennujaama käitaja, Saksamaa sõnul seda, et ei olnud oodata mingit Frankfurt Maini lennujaama tegevuse asendamist Frankfurt Hahni lennujaama tegevusega. Fraport uuris hoopiski võimalust vähendada Frankfurt Maini lennujaama koormust ning kasutada Frankfurt Hahni lennujaama täiendavas rollis, sest Frankfurt Maini puhul võis ette näha läbilaskevõime piiratusest põhjustatud ülekoormatust. Saksamaa sõnul oli selles arutluskäigus üks põhiargumentidest Frankfurt Maini lennujaamale kehtestatud öine lennukeeld, kuivõrd Frankfurt Hahni lennujaamal oli ööpäevaringne tegevusluba.

| (221) | Kokkuvõttes väitis Saksamaa, et ükskõik millise FFHG-le antud abi mõju piirdus positiivse piirkondliku mõjuga Hunsrücki piirkonnale. Põhjendamatu negatiivne mõju teistele lennujaamadele puudus, sest Frankfurt Hahni lennujaama kasutatakse Frankfurt Maini lennujaama ülekoormatuse vähendamiseks. Lisaks märkis Saksamaa, et kui jätta kõrvale Luxembourgi lennujaam, mis asub Frankfurt Hahni lennujaamast juba 1 tunni ja 30 minutilise autosõidu (111 km) kaugusel, ei ole samas teeninduspiirkonnas ühtki konkureerivat välismaist lennujaama. Ent isegi seoses Luxembourgi lennujaamaga ei ole Saksamaa sõnul võimalik täheldada antud abi kahjulikku moonutavat mõju konkurentsile. |
| --- | --- |

(221)

Kokkuvõttes väitis Saksamaa, et ükskõik millise FFHG-le antud abi mõju piirdus positiivse piirkondliku mõjuga Hunsrücki piirkonnale. Põhjendamatu negatiivne mõju teistele lennujaamadele puudus, sest Frankfurt Hahni lennujaama kasutatakse Frankfurt Maini lennujaama ülekoormatuse vähendamiseks. Lisaks märkis Saksamaa, et kui jätta kõrvale Luxembourgi lennujaam, mis asub Frankfurt Hahni lennujaamast juba 1 tunni ja 30 minutilise autosõidu (111 km) kaugusel, ei ole samas teeninduspiirkonnas ühtki konkureerivat välismaist lennujaama. Ent isegi seoses Luxembourgi lennujaamaga ei ole Saksamaa sõnul võimalik täheldada antud abi kahjulikku moonutavat mõju konkurentsile.

6.   HUVITATUD ISIKUTE MÄRKUSED

HUVITATUD ISIKUTE MÄRKUSED

6.1.   RYANAIR

RYANAIR

| (222) | Ryanair ei ole nõus komisjoni otsusega algatada seoses Frankfurt Hahni lennujaama ja Ryanairi 1999., 2002. ja 2005. aasta lepingutega ametlik uurimismenetlus. Ryanairi väitel olid need lepingud kooskõlas turumajanduse tingimustes tegutseva investori põhimõttega ja ei hõlmanud seega riigiabi. |
| --- | --- |

(222)

Ryanair ei ole nõus komisjoni otsusega algatada seoses Frankfurt Hahni lennujaama ja Ryanairi 1999., 2002. ja 2005. aasta lepingutega ametlik uurimismenetlus. Ryanairi väitel olid need lepingud kooskõlas turumajanduse tingimustes tegutseva investori põhimõttega ja ei hõlmanud seega riigiabi.

| (223) | Eelkõige kinnitab Ryanair, et talle ei ole antud mingit eelist, sest kõnealused lepingud kajastavad tavapäraseid turutingimusi. Sellega seoses märkis Ryanair, et lepingutingimusi ei tuleks võrrelda mitte teistes Saksamaa lennujaamades pakutud tingimustega, vaid neid tuleks kõrvutada tingimustega, milles Ryanair leppis kokku teiste odavlennuettevõtjaid teenindavate lennujaamadega, nagu Blackpooli lennujaam ja Charleroi' lennujaam. |
| --- | --- |

(223)

Eelkõige kinnitab Ryanair, et talle ei ole antud mingit eelist, sest kõnealused lepingud kajastavad tavapäraseid turutingimusi. Sellega seoses märkis Ryanair, et lepingutingimusi ei tuleks võrrelda mitte teistes Saksamaa lennujaamades pakutud tingimustega, vaid neid tuleks kõrvutada tingimustega, milles Ryanair leppis kokku teiste odavlennuettevõtjaid teenindavate lennujaamadega, nagu Blackpooli lennujaam ja Charleroi' lennujaam.

| (224) | Turundustoetuse küsimuses väitis Ryanair, et uute sihtkohtade puhul kehtestatud tasu eeldas teatavat lendude sagedust ning et Frankfurt Hahni lennujaama tehtud allahindlused olid kooskõlas lennundussektori tavadega, kuivõrd paljud riigi või eraomandis olevad lennujaamad kohaldasid uute sihtkohtade puhul sama suuri või isegi suuremaid soodustusi. |
| --- | --- |

(224)

Turundustoetuse küsimuses väitis Ryanair, et uute sihtkohtade puhul kehtestatud tasu eeldas teatavat lendude sagedust ning et Frankfurt Hahni lennujaama tehtud allahindlused olid kooskõlas lennundussektori tavadega, kuivõrd paljud riigi või eraomandis olevad lennujaamad kohaldasid uute sihtkohtade puhul sama suuri või isegi suuremaid soodustusi.

| (225) | Lennujaamatasude kohaldamise kohta märkis Ryanair, et tavapärased turutingimustele vastavad tasud, st tasud, mis ei ole ebatavaliselt väikesed, on kooskõlas turumajanduse tingimustes tegutseva investori põhimõttega. Ryanairi sõnul ei olnud selleks, et sellest põhimõttest oleks kinni peetud, vaja viivitamatu kasumlikkuse väljavaadet. Ryanairi meelest piisas väljavaatest saavutada kasumlikkus keskmise kuni pika tähtaja jooksul. Peale selle ei ole Ryanair nõus komisjoni väitega, et Frankfurt Hahni lennujaam oli seoses oma kulude katmisega Ryanairi makstud tasudest arvesse võtnud üksnes Ryanairi lepingu erikulusid, mitte lennujaama üldise taristu ja üldise haldamisega seotud kulusid. Kulude katmise kohta väitis Ryanair, et kunagi ei ole olnud kavas võimaldada kasutada Frankfurt Hahni lennujaama üksnes Ryanairil. Ryanair juhtis sellega seoses tähelepanu asjaolule, et Frankfurt Hahni lennujaama kasutati ulatuslikult ka kaubalennujaamana. Lisaks märkis Ryanair, et ta peaks maksma teiste lennuettevõtjatega võrreldes väiksemat tasu, sest lennujama kulud on viidud tema teenindusnõuete ja -toimingute puhul miinimumini. |
| --- | --- |

(225)

Lennujaamatasude kohaldamise kohta märkis Ryanair, et tavapärased turutingimustele vastavad tasud, st tasud, mis ei ole ebatavaliselt väikesed, on kooskõlas turumajanduse tingimustes tegutseva investori põhimõttega. Ryanairi sõnul ei olnud selleks, et sellest põhimõttest oleks kinni peetud, vaja viivitamatu kasumlikkuse väljavaadet. Ryanairi meelest piisas väljavaatest saavutada kasumlikkus keskmise kuni pika tähtaja jooksul. Peale selle ei ole Ryanair nõus komisjoni väitega, et Frankfurt Hahni lennujaam oli seoses oma kulude katmisega Ryanairi makstud tasudest arvesse võtnud üksnes Ryanairi lepingu erikulusid, mitte lennujaama üldise taristu ja üldise haldamisega seotud kulusid. Kulude katmise kohta väitis Ryanair, et kunagi ei ole olnud kavas võimaldada kasutada Frankfurt Hahni lennujaama üksnes Ryanairil. Ryanair juhtis sellega seoses tähelepanu asjaolule, et Frankfurt Hahni lennujaama kasutati ulatuslikult ka kaubalennujaamana. Lisaks märkis Ryanair, et ta peaks maksma teiste lennuettevõtjatega võrreldes väiksemat tasu, sest lennujama kulud on viidud tema teenindusnõuete ja -toimingute puhul miinimumini.

| (226) | Veel nentis Ryanair, et Frankfurt Hahni lennujaam juhindub prognoositavatest kasumlikkuse väljavaadetest. Ryanairi sõnul oli Frankfurt Hahni lennujaam teinud enne lepingute sõlmimist finants- ja strateegilise analüüsi, mis on kooskõlas turumajanduse tingimustes tegutsevalt investorilt oodatava käitumisega. Ryanair täheldas, et tema kohustus tagada suur reisijateveo maht oli alates 2005. aastast kindlustatud ka lepingus ette nähtud karistusega ning et selle lepinguga langes lõviosa riskist Ryanairi õlule, mistõttu oli tegemist Frankfurt Hahni lennujaama jaoks erakordselt soodsa kokkuleppega. Peale selle on lepingud võimaldanud Frankfurt Hahni lennujaamal parandada oma rahalist olukorda. Frankfurt Hahni lennujaam oli lepingu sõlmimise ajal teadlik, et Ryanairi sarnased lepingud lennujaamadega kõikjal Euroopas olid osutunud kasumlikeks. |
| --- | --- |

(226)

Veel nentis Ryanair, et Frankfurt Hahni lennujaam juhindub prognoositavatest kasumlikkuse väljavaadetest. Ryanairi sõnul oli Frankfurt Hahni lennujaam teinud enne lepingute sõlmimist finants- ja strateegilise analüüsi, mis on kooskõlas turumajanduse tingimustes tegutsevalt investorilt oodatava käitumisega. Ryanair täheldas, et tema kohustus tagada suur reisijateveo maht oli alates 2005. aastast kindlustatud ka lepingus ette nähtud karistusega ning et selle lepinguga langes lõviosa riskist Ryanairi õlule, mistõttu oli tegemist Frankfurt Hahni lennujaama jaoks erakordselt soodsa kokkuleppega. Peale selle on lepingud võimaldanud Frankfurt Hahni lennujaamal parandada oma rahalist olukorda. Frankfurt Hahni lennujaam oli lepingu sõlmimise ajal teadlik, et Ryanairi sarnased lepingud lennujaamadega kõikjal Euroopas olid osutunud kasumlikeks.

| (227) | Lõpetuseks märkis Ryanair, et tema lepingud Frankfurt Hahni lennujaamaga ei sisaldanud ühtki ainuõigusklauslit, seega said teised lennujaamad kasutada samu tingimusi kui Ryanair (mida nad teevad ka praegu), eeldusel et nad olid valmis võtma lennujaama ees samad kohustused. |
| --- | --- |

(227)

Lõpetuseks märkis Ryanair, et tema lepingud Frankfurt Hahni lennujaamaga ei sisaldanud ühtki ainuõigusklauslit, seega said teised lennujaamad kasutada samu tingimusi kui Ryanair (mida nad teevad ka praegu), eeldusel et nad olid valmis võtma lennujaama ees samad kohustused.

| (228) | Lisaks esitas Ryanair mitu konsultatsioonifirma Oxera koostatud märkust ja professor Damien P. McLoughlini tehtud analüüsi. |
| --- | --- |

(228)

Lisaks esitas Ryanair mitu konsultatsioonifirma Oxera koostatud märkust ja professor Damien P. McLoughlini tehtud analüüsi.

Oxera 1. märkus. Turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumi täitmise hindamisel rakendatavas võrdlevas analüüsis kasutatavate turupõhiste võrdlusaluste kindlaksmääramine. Ryanairiga seotud riigiabi juhtumid, Ryanairi jaoks koostanud Oxera, 9. aprill 2013.

Oxera 1. märkus. Turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumi täitmise hindamisel rakendatavas võrdlevas analüüsis kasutatavate turupõhiste võrdlusaluste kindlaksmääramine. Ryanairiga seotud riigiabi juhtumid, Ryanairi jaoks koostanud Oxera, 9. aprill 2013.

| (229) | Oxera leiab, et komisjoni lähenemisviis, mille kohaselt saab võrdluslennujaamaks võtta vaid uurimisaluse lennujaamaga samas teeninduspiirkonnas paiknevad lennujaamad, on väär. |
| --- | --- |

(229)

Oxera leiab, et komisjoni lähenemisviis, mille kohaselt saab võrdluslennujaamaks võtta vaid uurimisaluse lennujaamaga samas teeninduspiirkonnas paiknevad lennujaamad, on väär.

| (230) | Samuti väidab Oxera, et võrdluslennujaamadest saadavaid turupõhiseid võrdlushindu ei mõjuta ümbritsevatele lennujaamadele antav riigiabi. Seetõttu on võimalik usaldusväärselt kindlaks määrata turupõhine võrdlusalus turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumi täitmist käsitleva hindamise jaoks. |
| --- | --- |

(230)

Samuti väidab Oxera, et võrdluslennujaamadest saadavaid turupõhiseid võrdlushindu ei mõjuta ümbritsevatele lennujaamadele antav riigiabi. Seetõttu on võimalik usaldusväärselt kindlaks määrata turupõhine võrdlusalus turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumi täitmist käsitleva hindamise jaoks.

| (231) | Selle põhjuseks on järgmised asjaolud:






  a) | võrdlevaid analüüse kasutatakse laialdaselt turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumi täitmise hindamisel väljaspool riigiabi valdkonda; |
| --- | --- | --- |

(231)

Selle põhjuseks on järgmised asjaolud:

a)

võrdlevaid analüüse kasutatakse laialdaselt turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumi täitmise hindamisel väljaspool riigiabi valdkonda;

| b) | ettevõtjad mõjutavad üksteise hinnakujundusotsuseid vaid juhul, kui nende tooted on üksteist asendavad või täiendavad; |
| --- | --- |

b)

ettevõtjad mõjutavad üksteise hinnakujundusotsuseid vaid juhul, kui nende tooted on üksteist asendavad või täiendavad;

| c) | samas teeninduspiirkonnas asuvad lennujaamad ei pruugi üksteisega konkureerida ning esitatud aruannetes kasutatud võrdluslennujaamad konkureerivad sama teeninduspiirkonna riigi omandis olevate lennujaamadega vaid piiratud ulatuses (vähem kui kolmandik võrdluslennujaamade teeninduspiirkonnas asuvatest kommertslennujaamadest on täielikult riigi omandis ja neist ühegi suhtes ei ole algatatud riigiabiga seotud uurimist (2013. aasta aprilli seisuga)); |
| --- | --- |

c)

samas teeninduspiirkonnas asuvad lennujaamad ei pruugi üksteisega konkureerida ning esitatud aruannetes kasutatud võrdluslennujaamad konkureerivad sama teeninduspiirkonna riigi omandis olevate lennujaamadega vaid piiratud ulatuses (vähem kui kolmandik võrdluslennujaamade teeninduspiirkonnas asuvatest kommertslennujaamadest on täielikult riigi omandis ja neist ühegi suhtes ei ole algatatud riigiabiga seotud uurimist (2013. aasta aprilli seisuga));

| d) | isegi kui võrdluslennujaamad puutuvad kokku konkurentsiga, mida pakuvad samas teeninduspiirkonnas asuvad riigi omandis olevad lennujaamad, on põhjust arvata, et nende käitumine on kooskõlas turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõttega (näiteks juhul, kui erasektoril on lennujaamas oluline osalus või kui lennujaama haldab eraettevõtja); |
| --- | --- |

d)

isegi kui võrdluslennujaamad puutuvad kokku konkurentsiga, mida pakuvad samas teeninduspiirkonnas asuvad riigi omandis olevad lennujaamad, on põhjust arvata, et nende käitumine on kooskõlas turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõttega (näiteks juhul, kui erasektoril on lennujaamas oluline osalus või kui lennujaama haldab eraettevõtja);

| e) | turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõtet kohaldavad lennujaamad ei kehtesta hindu, mis on piirkuludest madalamad. |
| --- | --- |

e)

turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõtet kohaldavad lennujaamad ei kehtesta hindu, mis on piirkuludest madalamad.

Oxera 2. märkus. Turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumi täitmise hindamiseks tehtud kasumlikkuse analüüsi aluseks olevad põhimõtted. Ryanairiga seotud riigiabi juhtumid, Ryanairi jaoks koostanud Oxera, 9. aprill 2013.

Oxera 2. märkus. Turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumi täitmise hindamiseks tehtud kasumlikkuse analüüsi aluseks olevad põhimõtted. Ryanairiga seotud riigiabi juhtumid, Ryanairi jaoks koostanud Oxera, 9. aprill 2013.

| (232) | Oxera väidab, et ta lähtus oma komisjonile esitatud aruannetes kajastatud kasumlikkuse analüüsis põhimõtetest, mida oleks kohaldanud mõistlik erasektori investor, ning rakendas lähenemisviisi, mis tuleneb komisjoni varasematest otsustest. |
| --- | --- |

(232)

Oxera väidab, et ta lähtus oma komisjonile esitatud aruannetes kajastatud kasumlikkuse analüüsis põhimõtetest, mida oleks kohaldanud mõistlik erasektori investor, ning rakendas lähenemisviisi, mis tuleneb komisjoni varasematest otsustest.

| (233) | Kasumlikkuse analüüsi aluseks olevad põhimõtted on järgmised:






  a) | hindamine toimub vahemike kaupa; |
| --- | --- | --- |

(233)

Kasumlikkuse analüüsi aluseks olevad põhimõtted on järgmised:

a)

hindamine toimub vahemike kaupa;

| b) | eelneva äriplaani olemasolu ei ole tingimata vajalik; |
| --- | --- |

b)

eelneva äriplaani olemasolu ei ole tingimata vajalik;

| c) | kui lennujaam ei ole ülekoormatud, on sobiv hinnakujundusmetoodika ühe kassa süsteemile rajanev lähenemisviis; |
| --- | --- |

c)

kui lennujaam ei ole ülekoormatud, on sobiv hinnakujundusmetoodika ühe kassa süsteemile rajanev lähenemisviis;

| d) | arvesse tuleks võtta ainult tegutseva lennujaama majandustegevusega seotud tulusid; |
| --- | --- |

d)

arvesse tuleks võtta ainult tegutseva lennujaama majandustegevusega seotud tulusid;

| e) | arvesse tuleks võtta lepingu kogukestust, sealhulgas lepingu tähtaja mis tahes pikendamist; |
| --- | --- |

e)

arvesse tuleks võtta lepingu kogukestust, sealhulgas lepingu tähtaja mis tahes pikendamist;

| f) | lepingute kasumlikkuse hindamisel tuleks kajastada ka tulevasi rahavoogusid; |
| --- | --- |

f)

lepingute kasumlikkuse hindamisel tuleks kajastada ka tulevasi rahavoogusid;

| g) | Ryanairi lepingutega lennujaama jaoks kaasnevat kasumlikkuse suurenemist tuleks hinnata sisemise tulumäära hinnangute või nüüdispuhasväärtusel (NPV) põhinevate näitajate alusel. |
| --- | --- |

g)

Ryanairi lepingutega lennujaama jaoks kaasnevat kasumlikkuse suurenemist tuleks hinnata sisemise tulumäära hinnangute või nüüdispuhasväärtusel (NPV) põhinevate näitajate alusel.

Professor Damien P. McLoughlini Ryanairi jaoks koostatud analüüs „Brand building: why and how small brands should invest in marketing“ (Kaubamärgi kujundamine: miks ja kuidas peaksid väikesed kaubamärgid investeerima turundusse), 10. aprill 2013.

Professor Damien P. McLoughlini Ryanairi jaoks koostatud analüüs „Brand building: why and how small brands should invest in marketing“ (Kaubamärgi kujundamine: miks ja kuidas peaksid väikesed kaubamärgid investeerima turundusse), 10. aprill 2013.

| (234) | Analüüsi eesmärk on kirjeldada äriloogikat, mis on aluseks piirkondlike lennujaamade otsusele osta ettevõtjalt AMS reklaampinda veebisaidil Ryanair.com. |
| --- | --- |

(234)

Analüüsi eesmärk on kirjeldada äriloogikat, mis on aluseks piirkondlike lennujaamade otsusele osta ettevõtjalt AMS reklaampinda veebisaidil Ryanair.com.

| (235) | Analüüsis väidetakse, et on olemas palju väga tugevaid, tuntud ja harjumuspäraselt kasutatavaid lennujaamu. Nõrgemad konkurendid peavad oma tegevuse laiendamiseks võitu saama tarbijate staatilisest ostukäitumisest. Väiksemad piirkondlikud lennujaamad peavad leidma võimaluse edastada oma kaubamärgiga seotud sõnumit pidevalt võimalikult laiale avalikkusele. Tavapärased turunduskommunikatsiooni vormid eeldavad suuri kulutusi, mis ületavad nende ressursse. |
| --- | --- |

(235)

Analüüsis väidetakse, et on olemas palju väga tugevaid, tuntud ja harjumuspäraselt kasutatavaid lennujaamu. Nõrgemad konkurendid peavad oma tegevuse laiendamiseks võitu saama tarbijate staatilisest ostukäitumisest. Väiksemad piirkondlikud lennujaamad peavad leidma võimaluse edastada oma kaubamärgiga seotud sõnumit pidevalt võimalikult laiale avalikkusele. Tavapärased turunduskommunikatsiooni vormid eeldavad suuri kulutusi, mis ületavad nende ressursse.

Oxera 3. ja 4. märkus. Kuidas käsitleda ettevõtjaga AMS sõlmitud lepinguid turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumi täitmise hindamise raames tehtavas kasumlikkuse analüüsis? 17. ja 31. jaanuar 2014.

Oxera 3. ja 4. märkus. Kuidas käsitleda ettevõtjaga AMS sõlmitud lepinguid turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumi täitmise hindamise raames tehtavas kasumlikkuse analüüsis? 17. ja 31. jaanuar 2014.

| (236) | Ryanair esitas oma konsultandi Oxera täiendavad aruanded. Nendes aruannetes arutleb Oxera põhimõtete üle, mida tuleks lennuettevõtja väitel turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumi täitmise hindamisel arvesse võtta ühelt poolt Ryanairi ja lennujaamade vaheliste lennujaamateenuste lepingute ning teiselt poolt ettevõtja AMS ja samade lennujaamade vaheliste turunduslepingute kasumlikkuse analüüsis. Ryanair rõhutas, et need aruanded ei muuda mingil moel tema varem esitatud seisukohta, et lennujaamateenuste lepinguid ja turunduslepinguid tuleks analüüsida turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumi täitmise hindamisel eraldi. |
| --- | --- |

(236)

Ryanair esitas oma konsultandi Oxera täiendavad aruanded. Nendes aruannetes arutleb Oxera põhimõtete üle, mida tuleks lennuettevõtja väitel turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumi täitmise hindamisel arvesse võtta ühelt poolt Ryanairi ja lennujaamade vaheliste lennujaamateenuste lepingute ning teiselt poolt ettevõtja AMS ja samade lennujaamade vaheliste turunduslepingute kasumlikkuse analüüsis. Ryanair rõhutas, et need aruanded ei muuda mingil moel tema varem esitatud seisukohta, et lennujaamateenuste lepinguid ja turunduslepinguid tuleks analüüsida turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumi täitmise hindamisel eraldi.

| (237) | Aruannetes on märgitud, et AMSi lepingutest tulenev kasum tuleks lisada tuluna kasumlikkust käsitlevasse ühisanalüüsi ning AMSi kulutused tuleks arvata kulude hulka. Selleks soovitatakse aruannetes kohaldada ühistes kasumlikkuse analüüsides rahavoogude põhist metoodikat, mis tähendab, et lennujaamade AMSiga seotud kulutusi saaks käsitleda täiendavate tegevuskuludena. |
| --- | --- |

(237)

Aruannetes on märgitud, et AMSi lepingutest tulenev kasum tuleks lisada tuluna kasumlikkust käsitlevasse ühisanalüüsi ning AMSi kulutused tuleks arvata kulude hulka. Selleks soovitatakse aruannetes kohaldada ühistes kasumlikkuse analüüsides rahavoogude põhist metoodikat, mis tähendab, et lennujaamade AMSiga seotud kulutusi saaks käsitleda täiendavate tegevuskuludena.

| (238) | Aruannetes on rõhutatud, et turundustegevus aitab kaasa kaubamärgi väärtuse loomisele ja toetamisele, mis aitab tekitada mõju ja tuua kasu mitte üksnes lepingu ajal, vaid ka pärast lepingu lõppemist. See oleks nii eriti juhul, kui asjaolu tõttu, et Ryanair on sõlminud lennujaamaga lepingu, seavad end lennujaamas sisse teised lennuettevõtjad, mis omakorda meelitab sinna asuma rohkem kauplusi ja toob seega lennujaamale rohkem lennundusega mitteseotud tulu. Ryanairi väitel tuleb juhul, kui komisjon teeb ühise kasumlikkuse analüüsi, seda kasu arvesse võtta, käsitledes AMSi kulutusi täiendavate tegevuskuludena, ilma AMSi makseteta. |
| --- | --- |

(238)

Aruannetes on rõhutatud, et turundustegevus aitab kaasa kaubamärgi väärtuse loomisele ja toetamisele, mis aitab tekitada mõju ja tuua kasu mitte üksnes lepingu ajal, vaid ka pärast lepingu lõppemist. See oleks nii eriti juhul, kui asjaolu tõttu, et Ryanair on sõlminud lennujaamaga lepingu, seavad end lennujaamas sisse teised lennuettevõtjad, mis omakorda meelitab sinna asuma rohkem kauplusi ja toob seega lennujaamale rohkem lennundusega mitteseotud tulu. Ryanairi väitel tuleb juhul, kui komisjon teeb ühise kasumlikkuse analüüsi, seda kasu arvesse võtta, käsitledes AMSi kulutusi täiendavate tegevuskuludena, ilma AMSi makseteta.

| (239) | Lisaks leiab Ryanair, et lõppväärtus (mis kajastab pärast lepingu lõppemist loodavat väärtust) peaks sisalduma lennujaamateenuste lepingu lõppedes saadavas prognoositavas täiendavas kasumis. Lõppväärtust võib kohandada vastavalt lepingu uuendamise tõenäosusele, hinnates väljavaadet, et kasum püsib pärast Ryanairiga sõlmitud lepingu lõppemist või sarnaste tingimuste kokkuleppimisel teiste lennuettevõtjatega. Ryanairi sõnul oleks siis võimalik välja arvutada AMSiga sõlmitud lepingu ja lennujaamateenuste lepinguga ühiselt loodavate tulude alampiir, kajastades pärast lennujaamateenuste lepingu lõppemist saadava lisakasumi ebakindlat iseloomu. |
| --- | --- |

(239)

Lisaks leiab Ryanair, et lõppväärtus (mis kajastab pärast lepingu lõppemist loodavat väärtust) peaks sisalduma lennujaamateenuste lepingu lõppedes saadavas prognoositavas täiendavas kasumis. Lõppväärtust võib kohandada vastavalt lepingu uuendamise tõenäosusele, hinnates väljavaadet, et kasum püsib pärast Ryanairiga sõlmitud lepingu lõppemist või sarnaste tingimuste kokkuleppimisel teiste lennuettevõtjatega. Ryanairi sõnul oleks siis võimalik välja arvutada AMSiga sõlmitud lepingu ja lennujaamateenuste lepinguga ühiselt loodavate tulude alampiir, kajastades pärast lennujaamateenuste lepingu lõppemist saadava lisakasumi ebakindlat iseloomu.

| (240) | Selle lähenemisviisi toetuseks on aruannetes esitatud kokkuvõte uuringute tulemustest, mis käsitlevad turundamise mõju kaubamärgi väärtusele. Nendes uuringutes tõdetakse, et turundamine võib toetada kaubamärgi väärtust ja aidata luua kliendibaasi. Aruannete kohaselt suurendab lennujaama turundamine veebisaidil Ryanair.com märkimisväärselt lennujaama kaubamärgi nähtavust. Lisaks on aruannetes täheldatud, et iseäranis väiksemad piirkondlikud lennujaamad, kes soovivad suurendada oma lennuliiklust, saavad suurendada oma kaubamärgi väärtust, sõlmides AMSiga turunduslepingud. |
| --- | --- |

(240)

Selle lähenemisviisi toetuseks on aruannetes esitatud kokkuvõte uuringute tulemustest, mis käsitlevad turundamise mõju kaubamärgi väärtusele. Nendes uuringutes tõdetakse, et turundamine võib toetada kaubamärgi väärtust ja aidata luua kliendibaasi. Aruannete kohaselt suurendab lennujaama turundamine veebisaidil Ryanair.com märkimisväärselt lennujaama kaubamärgi nähtavust. Lisaks on aruannetes täheldatud, et iseäranis väiksemad piirkondlikud lennujaamad, kes soovivad suurendada oma lennuliiklust, saavad suurendada oma kaubamärgi väärtust, sõlmides AMSiga turunduslepingud.

| (241) | Lõpetuseks on aruannetes märgitud, et kapitaliseerimismeetodile tuleks eelistada rahavoopõhist lähenemisviisi, mille puhul AMSi osutatud turundusteenustega seotud kulutusi käsitletakse immateriaalse vara (st lennujaama kaubamärgi väärtuse) kapitalikuludena (39). Kapitaliseerimismeetodi puhul võetakse arvesse ainult turunduskulude seda osa, mis on seostatav lennujaama immateriaalse varaga. Turunduskulusid käsitletakse immateriaalse vara kapitalikuludena ja need arvatakse seejärel lepingu kestuse ajaks maha, võttes arvesse jääkväärtust lennujaamateenuste lepingu ettenähtud lõppemise ajal. Selle lähenemise puhul ei võetaks arvesse lisakasumit, mille tooks lennujaamateenuste lepingu sõlmimine Ryanairiga, samuti on keeruline välja arvutada immateriaalse vara väärtust seoses kaubamärgiga seotud kulude ja vara kasutamise ajaga. Aruannete kohaselt on rahavoogude meetod sobivam kui kapitalisatsioonimeetod ka seetõttu, et viimane ei hõlma positiivset mõju lennujaamale, mis Ryanairiga lennujaamateenuste lepingu allkirjastamise tulemusel eeldatavasti tekib. |
| --- | --- |

(241)

Lõpetuseks on aruannetes märgitud, et kapitaliseerimismeetodile tuleks eelistada rahavoopõhist lähenemisviisi, mille puhul AMSi osutatud turundusteenustega seotud kulutusi käsitletakse immateriaalse vara (st lennujaama kaubamärgi väärtuse) kapitalikuludena (39). Kapitaliseerimismeetodi puhul võetakse arvesse ainult turunduskulude seda osa, mis on seostatav lennujaama immateriaalse varaga. Turunduskulusid käsitletakse immateriaalse vara kapitalikuludena ja need arvatakse seejärel lepingu kestuse ajaks maha, võttes arvesse jääkväärtust lennujaamateenuste lepingu ettenähtud lõppemise ajal. Selle lähenemise puhul ei võetaks arvesse lisakasumit, mille tooks lennujaamateenuste lepingu sõlmimine Ryanairiga, samuti on keeruline välja arvutada immateriaalse vara väärtust seoses kaubamärgiga seotud kulude ja vara kasutamise ajaga. Aruannete kohaselt on rahavoogude meetod sobivam kui kapitalisatsioonimeetod ka seetõttu, et viimane ei hõlma positiivset mõju lennujaamale, mis Ryanairiga lennujaamateenuste lepingu allkirjastamise tulemusel eeldatavasti tekib.

39

Oxera aruanne „Turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumi täitmise majanduslik hindamine – Frankfurt Hahni lennujaam“, 11. august 2014

Oxera aruanne „Turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumi täitmise majanduslik hindamine – Frankfurt Hahni lennujaam“, 11. august 2014

| (242) | Ryanair esitas veel ühe Oxera koostatud aruande, milles käsitleti Frankfurt Hahni lennujaama ja Ryanairi vahel 1999., 2002. ja 2005. aastal sõlmitud lepinguid. 2005. aasta Ryanairi lepingu hindamisel on võetud arvesse ka turunduslepingut, mis oli sõlmitud otse Rheinland-Pfalzi liidumaaga. Oxera hinnang Ryanairi lepingute kohta põhineb teabel, mis oli lennujaamale kättesaadav lepingu sõlmimise ajal. |
| --- | --- |

(242)

Ryanair esitas veel ühe Oxera koostatud aruande, milles käsitleti Frankfurt Hahni lennujaama ja Ryanairi vahel 1999., 2002. ja 2005. aastal sõlmitud lepinguid. 2005. aasta Ryanairi lepingu hindamisel on võetud arvesse ka turunduslepingut, mis oli sõlmitud otse Rheinland-Pfalzi liidumaaga. Oxera hinnang Ryanairi lepingute kohta põhineb teabel, mis oli lennujaamale kättesaadav lepingu sõlmimise ajal.

1999. aasta Ryanairi leping

1999. aasta Ryanairi leping

| (243) | Aruandes on öeldud, et 1999. aasta Ryanairi lepingu analüüs põhineb äriplaanil, mille FFHG esitas 25. mail 1999 ja mis oli koostatud enne lepingu sõlmimist. Aruandes on märgitud, et lennundusega seotud tulu arvutamisel on tuginetud 1999. aasta Ryanairi lepingus kindlaks määratud tasudele. Täiendavate tegevuskulude hinnangud põhinevad FFHG enda hinnangutel. Aruandes on juhitud tähelepanu asjaolule, et arvesse ei ole võetud tuletõrjekulusid, mida tavaliselt peetakse avalike ülesannete täitmisega seonduvateks kuludeks. Sama kehtib taristuinvesteeringute puhul.

  Tabel 16


  Oxera hinnang 1999. aasta Ryanari lepinguga kaasneva kasumlikkuse suurenemise kohta
   (40)

  [...] |
| --- | --- |

(243)

Aruandes on öeldud, et 1999. aasta Ryanairi lepingu analüüs põhineb äriplaanil, mille FFHG esitas 25. mail 1999 ja mis oli koostatud enne lepingu sõlmimist. Aruandes on märgitud, et lennundusega seotud tulu arvutamisel on tuginetud 1999. aasta Ryanairi lepingus kindlaks määratud tasudele. Täiendavate tegevuskulude hinnangud põhinevad FFHG enda hinnangutel. Aruandes on juhitud tähelepanu asjaolule, et arvesse ei ole võetud tuletõrjekulusid, mida tavaliselt peetakse avalike ülesannete täitmisega seonduvateks kuludeks. Sama kehtib taristuinvesteeringute puhul.

Tabel 16

Tabel 16

Oxera hinnang 1999. aasta Ryanari lepinguga kaasneva kasumlikkuse suurenemise kohta
   (40)

Oxera hinnang 1999. aasta Ryanari lepinguga kaasneva kasumlikkuse suurenemise kohta

40

[...]

2002. aasta Ryanairi leping

2002. aasta Ryanairi leping

| (244) | Aruandes on selgitatud, et reisijate koguarvu prognoos on võetud 2002. aasta novembris koostatud FFHG äriplaanist, kuivõrd see on ainus kättesaadav dokument, mis sisaldab asjaomast ajavahemikku hõlmavaid liiklusprognoose. Aruandes on märgitud, et lennundusega seotud tulu arvutamisel on tuginetud 2002. aasta Ryanairi lepingus kindlaks määratud tasudele. Lennundusega mitteseotud tulu käsitlevad andmed on võetud 2002. aasta novembris koostatud FFHG äriplaanist, kuivõrd see on ainus 2002. aasta Ryanairi lepingu sõlmimise aegu koostatud dokument, mis sisaldab lennundusega mitteseotud tulu prognoose. |
| --- | --- |

(244)

Aruandes on selgitatud, et reisijate koguarvu prognoos on võetud 2002. aasta novembris koostatud FFHG äriplaanist, kuivõrd see on ainus kättesaadav dokument, mis sisaldab asjaomast ajavahemikku hõlmavaid liiklusprognoose. Aruandes on märgitud, et lennundusega seotud tulu arvutamisel on tuginetud 2002. aasta Ryanairi lepingus kindlaks määratud tasudele. Lennundusega mitteseotud tulu käsitlevad andmed on võetud 2002. aasta novembris koostatud FFHG äriplaanist, kuivõrd see on ainus 2002. aasta Ryanairi lepingu sõlmimise aegu koostatud dokument, mis sisaldab lennundusega mitteseotud tulu prognoose.

| (245) | Hinnangud, mis käsitlevad tegevuskulusid reisija kohta, põhinevad FFHG enda analüüsidel, mis käsitlevad lisanduvaid tegevuskulusid Ryanairi lahkuva reisija kohta. Investeeringute kava on koostatud 2000. aasta novembris.

  Tabel 17


  Oxera hinnang 2002. aasta Ryanari lepinguga kaasneva kasumlikkuse suurenemise kohta
   (41)

  [...] |
| --- | --- |

(245)

Hinnangud, mis käsitlevad tegevuskulusid reisija kohta, põhinevad FFHG enda analüüsidel, mis käsitlevad lisanduvaid tegevuskulusid Ryanairi lahkuva reisija kohta. Investeeringute kava on koostatud 2000. aasta novembris.

Tabel 17

Tabel 17

Oxera hinnang 2002. aasta Ryanari lepinguga kaasneva kasumlikkuse suurenemise kohta
   (41)

Oxera hinnang 2002. aasta Ryanari lepinguga kaasneva kasumlikkuse suurenemise kohta

41

[...]

6.2.   LUFTHANSA JA BDF

LUFTHANSA JA BDF

| (246) | Lufthansa ja Saksamaa Lennuettevõtjate Liit (Bundesverband der Deutschen Fluggesellschaften, edaspidi „BDF“) esitasid seoses 2008. aasta menetluse algatamise otsusega põhjalikku teavet ja märkusi, mis on kokku võetud allpool. |
| --- | --- |

(246)

Lufthansa ja Saksamaa Lennuettevõtjate Liit (Bundesverband der Deutschen Fluggesellschaften, edaspidi „BDF“) esitasid seoses 2008. aasta menetluse algatamise otsusega põhjalikku teavet ja märkusi, mis on kokku võetud allpool.

Bundesverband der Deutschen Fluggesellschaften

| (247) | Lufthansa ja BDF väitsid, et FFHG ja tema eelkäijate kahjum alates 1998. aastast kuni 2009. aastani ulatus 161 miljoni euroni ning et FFHG ei saavutanud vastupidiselt oma väidetele 2006. aastaks positiivset intressi-, maksu- ja amortisatsioonieelset kasumit. Lufthansa ja BDFi väitel oli väike positiivne intressi-, maksu- ja amortisatsioonieelne kasum võimalik üksnes pärast varasematest kohustustest vabanemist, millega vähenes tegevuskahjum. Seega leiavad Lufthansa ja BDF, et komisjon peaks püüdma saada juurdepääsu kõikidele FFHG aastabilanssidele. Sellega seoses väitis Lufthansa, et vastupidiselt Saksamaa väidetele ei suurenenud investeeringute amortisatsioon aastate jooksul märkimisväärselt ja seda amortisatsiooni ei saa pidada väga suureks võrreldes Ryanairile turundustoetusega kaasnenud kuludega, mis on esitatud tabelis 18 kui „muud tegevuskulud“. Samuti leiavad Lufthansa ja BDF, et komisjon peaks nõudma FFHG täielikke avaldamata aastabilansse.

  Tabel 18


  Amortisatsiooni ja muude tegevuskulude suhe












  Eurodes | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Amortisatsioon | 4 477 257 | 5 325 627 | 5 423 627 | 6 045 387 | 7 699 330 |
| Kahjum | 8 217 199 | 13 355 347 | 19 993 895 | 17 832 868 | 16 797 889 |
| Muud tegevuskulud | [...] | 5 692 808 | 11 434 306 | 10 521 273 | 11 454 363 |

(247)

Lufthansa ja BDF väitsid, et FFHG ja tema eelkäijate kahjum alates 1998. aastast kuni 2009. aastani ulatus 161 miljoni euroni ning et FFHG ei saavutanud vastupidiselt oma väidetele 2006. aastaks positiivset intressi-, maksu- ja amortisatsioonieelset kasumit. Lufthansa ja BDFi väitel oli väike positiivne intressi-, maksu- ja amortisatsioonieelne kasum võimalik üksnes pärast varasematest kohustustest vabanemist, millega vähenes tegevuskahjum. Seega leiavad Lufthansa ja BDF, et komisjon peaks püüdma saada juurdepääsu kõikidele FFHG aastabilanssidele. Sellega seoses väitis Lufthansa, et vastupidiselt Saksamaa väidetele ei suurenenud investeeringute amortisatsioon aastate jooksul märkimisväärselt ja seda amortisatsiooni ei saa pidada väga suureks võrreldes Ryanairile turundustoetusega kaasnenud kuludega, mis on esitatud tabelis 18 kui „muud tegevuskulud“. Samuti leiavad Lufthansa ja BDF, et komisjon peaks nõudma FFHG täielikke avaldamata aastabilansse.

Tabel 18

Tabel 18

Amortisatsiooni ja muude tegevuskulude suhe

Amortisatsiooni ja muude tegevuskulude suhe

Eurodes

Eurodes

2000

2000

2001

2001

2002

2002

2003

2003

2004

2004

Amortisatsioon

4 477 257

5 325 627

5 423 627

6 045 387

7 699 330

Kahjum

8 217 199

13 355 347

19 993 895

17 832 868

16 797 889

Muud tegevuskulud

[...]

5 692 808

11 434 306

10 521 273

11 454 363

| (248) | Lufthansa ja BDF väitsid ka seda, et Saksamaa esitatud uuringut, mis sisaldab statistikat FFHG mõju kohta Hunsrücki piirkonnas ja Rheinland-Pfalzi liidumaal, ei tuleks arvesse võtta, sest näitajad, mis kajastasid reisijate arvu suurenemist ja ümbruskonnas asuvate töökohtade arvu kasvu, oli esitanud FFHG ja uuringu autorid ei olnud neid kontrollinud. Lisaks nentisid Lufthansa ja BDF, et isegi uuringu tegemise ajal oli teada, et esitatud näitajad ei olnud realistlikud. |
| --- | --- |

(248)

Lufthansa ja BDF väitsid ka seda, et Saksamaa esitatud uuringut, mis sisaldab statistikat FFHG mõju kohta Hunsrücki piirkonnas ja Rheinland-Pfalzi liidumaal, ei tuleks arvesse võtta, sest näitajad, mis kajastasid reisijate arvu suurenemist ja ümbruskonnas asuvate töökohtade arvu kasvu, oli esitanud FFHG ja uuringu autorid ei olnud neid kontrollinud. Lisaks nentisid Lufthansa ja BDF, et isegi uuringu tegemise ajal oli teada, et esitatud näitajad ei olnud realistlikud.

| (249) | Veel märkisid Lufthansa ja BDF, et FFHG-l ei olnud selget ärimudelit, mida näitavad muutlikud plaanid täiendada lennujaama ostukeskuste või ekskursioonide korraldamise paikadega, millel puudus igasugune seos lennujaama käitamisega. Peale selle viitavad FFHG vastuolulised avaldused, et Frankfurt Hahni lennujaam oleks pidanud jõudma kasumisse esmalt 2005., siis 2008. ja seejärel 2013. aastaks, Lufthansa ja BDF meelest samuti sellele, et ühtki järjekindlat äriplaani ei järgitud. Seepärast tundub kahtlane ka viimane prognoos, et Frankfurt Hahni lennujaam peaks olema kasumis alates 2016. aasast. Pealegi põhines see prognoos ilmselt eeldusel, et tehakse märkimisväärseid lisainvesteeringuid. Selliste investeeringute päritolu oli Lufthansa ja BDFi sõnul aga täiesti ebaselge. |
| --- | --- |

(249)

Veel märkisid Lufthansa ja BDF, et FFHG-l ei olnud selget ärimudelit, mida näitavad muutlikud plaanid täiendada lennujaama ostukeskuste või ekskursioonide korraldamise paikadega, millel puudus igasugune seos lennujaama käitamisega. Peale selle viitavad FFHG vastuolulised avaldused, et Frankfurt Hahni lennujaam oleks pidanud jõudma kasumisse esmalt 2005., siis 2008. ja seejärel 2013. aastaks, Lufthansa ja BDF meelest samuti sellele, et ühtki järjekindlat äriplaani ei järgitud. Seepärast tundub kahtlane ka viimane prognoos, et Frankfurt Hahni lennujaam peaks olema kasumis alates 2016. aasast. Pealegi põhines see prognoos ilmselt eeldusel, et tehakse märkimisväärseid lisainvesteeringuid. Selliste investeeringute päritolu oli Lufthansa ja BDFi sõnul aga täiesti ebaselge.

| (250) | Edasi väitsid Lufthansa ja BDF, et vastupidiselt Saksamaa väidetele ei ole PricewaterhouseCoopers esitanud turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumi täitmist käsitlevat korralikku hinnangut, sest esitatud hinnangus ei ole arvesse võetud Euroopa Kohtu praktikat vähemalt kahes küsimuses. |
| --- | --- |

(250)

Edasi väitsid Lufthansa ja BDF, et vastupidiselt Saksamaa väidetele ei ole PricewaterhouseCoopers esitanud turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumi täitmist käsitlevat korralikku hinnangut, sest esitatud hinnangus ei ole arvesse võetud Euroopa Kohtu praktikat vähemalt kahes küsimuses.

| (251) | Esiteks viitasid Lufthansa ja BDF Saksamaa väitele, et Fraport kui FFHG aktsionär võib hüvitada FFHG kogunenud kahjumi. Lufthansa ja BDF märkisid sellega seoses, et oluline ei ole see, kas kahjumit saab hüvitada äriühingute kontserni raames, vaid see, kas võetud individuaalsed meetmed on meetmed, mille oleks võtnud ka turumajanduse tingimustes tegutsev investor, ning et seetõttu on see väide vastuvõetamatu. |
| --- | --- |

(251)

Esiteks viitasid Lufthansa ja BDF Saksamaa väitele, et Fraport kui FFHG aktsionär võib hüvitada FFHG kogunenud kahjumi. Lufthansa ja BDF märkisid sellega seoses, et oluline ei ole see, kas kahjumit saab hüvitada äriühingute kontserni raames, vaid see, kas võetud individuaalsed meetmed on meetmed, mille oleks võtnud ka turumajanduse tingimustes tegutsev investor, ning et seetõttu on see väide vastuvõetamatu.

| (252) | Teiseks ei piisa Lufthansa ja BDFi väitel PricewaterhouseCoopersi hinnangus esitatud põhjendustest selle tõendamiseks, et turumajanduse tingimustes tegutsev investor oleks teinud sama otsuse põhjusel, et kahjumit oleks saanud vähendada reisijate arvu suurendamisega, nagu väitis PricewaterhouseCoopers näiteks seoses 1999. aasta Ryanairi lepinguga. Lufthansa ja BDF viitasid WestLB kohtuasjas tehtud otsusele, mille kohaselt turumajanduse tingimustes tegutsev investor „püüab ta, lähtudes esinevatest asjaoludest ja oma lühiajaliste, keskmise pikkusega ja pikaajaliste huvide rahuldamisest, oma investeeringult saadavat tulu mõistlikult maksimeerida ja see puudutab ka investeeringut ettevõtjasse, mille osanik ta juba on“ (42). Seega ei piisa selleks, et meetme puhul oleks täidetud turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteerium, kahjumi vähenemisest, ja seepärast Lufthansa ja BDFi väitel PricewaterhouseCoopers jättiski selles küsimuses tähelepanuta Euroopa Kohtu praktika. Lufthansa ja BDF märkisid ka seda, et FFHG nimel esitatud hinnang ei hõlmanud ühtki ettevõtja enda tehtud turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumi täitmist käsitlevat hindamist, kuivõrd selles viidati üksnes PricewaterhouseCoopersi teostatud hindamisele. |
| --- | --- |

(252)

Teiseks ei piisa Lufthansa ja BDFi väitel PricewaterhouseCoopersi hinnangus esitatud põhjendustest selle tõendamiseks, et turumajanduse tingimustes tegutsev investor oleks teinud sama otsuse põhjusel, et kahjumit oleks saanud vähendada reisijate arvu suurendamisega, nagu väitis PricewaterhouseCoopers näiteks seoses 1999. aasta Ryanairi lepinguga. Lufthansa ja BDF viitasid WestLB kohtuasjas tehtud otsusele, mille kohaselt turumajanduse tingimustes tegutsev investor „püüab ta, lähtudes esinevatest asjaoludest ja oma lühiajaliste, keskmise pikkusega ja pikaajaliste huvide rahuldamisest, oma investeeringult saadavat tulu mõistlikult maksimeerida ja see puudutab ka investeeringut ettevõtjasse, mille osanik ta juba on“ (42). Seega ei piisa selleks, et meetme puhul oleks täidetud turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteerium, kahjumi vähenemisest, ja seepärast Lufthansa ja BDFi väitel PricewaterhouseCoopers jättiski selles küsimuses tähelepanuta Euroopa Kohtu praktika. Lufthansa ja BDF märkisid ka seda, et FFHG nimel esitatud hinnang ei hõlmanud ühtki ettevõtja enda tehtud turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumi täitmist käsitlevat hindamist, kuivõrd selles viidati üksnes PricewaterhouseCoopersi teostatud hindamisele.

42

| (253) | Peale selle vaidlustasid Lufthansa ja BDF kapitali suurendamise kohta esitatud PricewaterhouseCoopersi väite, et enam kui 30 aastat hõlmav pikaajaline kavandamine ja investeeringute amortiseerumine 20 aasta jooksul on taristuinvesteeringute puhul laialt levinud (vt 2008. aasta menetluse algatamise otsuse põhjendus 103). Lufthansa ja BDFi sõnul oli see, et PricewaterhouseCoopers kasutas võrdluseks kontsessioonilepinguid Budapesti lennujaamas, Da Vinci ja Campiano lennujaamas, Sparta lennujaamas ja Belfast City lennujaamas, täiesti põhjendamatu, sest olukord üheski neist lennujaamadest ei ole kaugeltki võrreldav FFHG ja Frankfurt Hahni lennujaama olukorraga. Lufthansa ja BDF nentisid, et erinevalt kõikidest PricewaterhouseCoopersi nimetatud lennujaamadest oli Frankfurt Hahn militaarlennujaam, kus valdav osa tsiviiltegevusest algas alles 1999. aastal ja mida toetati seejärel taristuarendustega, mis vastasid täpselt Ryanairi vajadustele. Just sel põhjusel ei ole tasuvusanalüüs Lufthansa ja BDF meelest täpne, kuna selles ei võetud arvesse terminali kulusid. |
| --- | --- |

(253)

Peale selle vaidlustasid Lufthansa ja BDF kapitali suurendamise kohta esitatud PricewaterhouseCoopersi väite, et enam kui 30 aastat hõlmav pikaajaline kavandamine ja investeeringute amortiseerumine 20 aasta jooksul on taristuinvesteeringute puhul laialt levinud (vt 2008. aasta menetluse algatamise otsuse põhjendus 103). Lufthansa ja BDFi sõnul oli see, et PricewaterhouseCoopers kasutas võrdluseks kontsessioonilepinguid Budapesti lennujaamas, Da Vinci ja Campiano lennujaamas, Sparta lennujaamas ja Belfast City lennujaamas, täiesti põhjendamatu, sest olukord üheski neist lennujaamadest ei ole kaugeltki võrreldav FFHG ja Frankfurt Hahni lennujaama olukorraga. Lufthansa ja BDF nentisid, et erinevalt kõikidest PricewaterhouseCoopersi nimetatud lennujaamadest oli Frankfurt Hahn militaarlennujaam, kus valdav osa tsiviiltegevusest algas alles 1999. aastal ja mida toetati seejärel taristuarendustega, mis vastasid täpselt Ryanairi vajadustele. Just sel põhjusel ei ole tasuvusanalüüs Lufthansa ja BDF meelest täpne, kuna selles ei võetud arvesse terminali kulusid.

| (254) | Lufthansa ja BDF väitsid 2008. aasta menetluse algatamise otsuse põhjal ka seda, et ülemäärase hüvitise maksmine seoses julgestustasudega kujutas endast selgelt riigiabi. Sellega seoses märkisid Lufthansa ja BDF esiteks, et turvakontrolli tegemiseks ei olnud korraldatud riigihanget. Lufthansa ja BDFi meelest ei ole kinni peetud riigihanke-eeskirjadest ja seepärast ei ole teenus hangitud kõige soodsama hinnaga. Teiseks märkisid Lufthansa ja BDF, et Saksa seaduste kohaselt peavad need julgestustasud põhinema tegelikel ja vajalikel kuludel. Frankfurt Hahni lennujaamas, nagu täheldasid Lufthansa ja BDF, püsisid aga tasud aastatel 2003–2008 samal tasemel, samal ajal kui teistes lennujaamades võis märgata liikluses kõikumisi. |
| --- | --- |

(254)

Lufthansa ja BDF väitsid 2008. aasta menetluse algatamise otsuse põhjal ka seda, et ülemäärase hüvitise maksmine seoses julgestustasudega kujutas endast selgelt riigiabi. Sellega seoses märkisid Lufthansa ja BDF esiteks, et turvakontrolli tegemiseks ei olnud korraldatud riigihanget. Lufthansa ja BDFi meelest ei ole kinni peetud riigihanke-eeskirjadest ja seepärast ei ole teenus hangitud kõige soodsama hinnaga. Teiseks märkisid Lufthansa ja BDF, et Saksa seaduste kohaselt peavad need julgestustasud põhinema tegelikel ja vajalikel kuludel. Frankfurt Hahni lennujaamas, nagu täheldasid Lufthansa ja BDF, püsisid aga tasud aastatel 2003–2008 samal tasemel, samal ajal kui teistes lennujaamades võis märgata liikluses kõikumisi.

| (255) | Vastupidiselt Saksamaa märkustele seoses õigusliku hinnanguga olid Lufthansa ja BDF arvamusel, et abi, mille Fraport andis FFHG-le, oli pärit riigi ressurssidest. Lufthansa ja BDF sõnul oli Fraport tunnistanud ajavahemikus 2001–2006 oma kõikides aastabilanssides selgelt, et avalik-õiguslike aktsionäride vahelise konsortsiumilepingu tõttu on ta „sõltuv, riigi enamusosalusega äriühing“. Sellega seoses osutasid Lufthansa ja BDF mitmele märgile sellest, et Fraporti vahendid olid vastavalt Stardust Marine'i kohtuotsusele (43) ja komisjoni direktiivi 2006/111/EÜ (44) artikli 2 lõike 1 punktile b riigi ressursid. |
| --- | --- |

(255)

Vastupidiselt Saksamaa märkustele seoses õigusliku hinnanguga olid Lufthansa ja BDF arvamusel, et abi, mille Fraport andis FFHG-le, oli pärit riigi ressurssidest. Lufthansa ja BDF sõnul oli Fraport tunnistanud ajavahemikus 2001–2006 oma kõikides aastabilanssides selgelt, et avalik-õiguslike aktsionäride vahelise konsortsiumilepingu tõttu on ta „sõltuv, riigi enamusosalusega äriühing“. Sellega seoses osutasid Lufthansa ja BDF mitmele märgile sellest, et Fraporti vahendid olid vastavalt Stardust Marine'i kohtuotsusele (43) ja komisjoni direktiivi 2006/111/EÜ (44) artikli 2 lõike 1 punktile b riigi ressursid.

sõltuv, riigi enamusosalusega äriühing

43

44

| (256) | Lisaks leidsid Lufthansa ja BDF, et ka Fraporti astutud sammud on seostatavad riigiga. Lufthansa ja BDF viitasid sellistele seostatavuse märkidele nagu asjaolu, et FFHG aktsionäride (st Rheinland-Pfalzi liidumaa ja Fraport) koosolekul oldi Ryanairi lepingute sõlmimisega nõus. Peale selle märkisid Lufthansa ja BDF, et kapitali teise suurendamise ja ühise lennujaamasüsteemi tunnustamise taotluse vahel oli 2005. aastal tähelepanuväärne ajaline seos. FFHG aktsionäride otsus suurendada kapitali, millega FFHG vabanes rahalistest raskustest, ja Saksamaa taotlus rajada ühine lennujaamasüsteem jäid Lufthansa ja BDFi sõnul kahe nädala sisse. Seepärast väitsid Lufthansa ja BDF, et avalik-õiguslikud aktsionärid tegid selle taotluse võimalikuks järjekordse kapitali suurendamisega. |
| --- | --- |

(256)

Lisaks leidsid Lufthansa ja BDF, et ka Fraporti astutud sammud on seostatavad riigiga. Lufthansa ja BDF viitasid sellistele seostatavuse märkidele nagu asjaolu, et FFHG aktsionäride (st Rheinland-Pfalzi liidumaa ja Fraport) koosolekul oldi Ryanairi lepingute sõlmimisega nõus. Peale selle märkisid Lufthansa ja BDF, et kapitali teise suurendamise ja ühise lennujaamasüsteemi tunnustamise taotluse vahel oli 2005. aastal tähelepanuväärne ajaline seos. FFHG aktsionäride otsus suurendada kapitali, millega FFHG vabanes rahalistest raskustest, ja Saksamaa taotlus rajada ühine lennujaamasüsteem jäid Lufthansa ja BDFi sõnul kahe nädala sisse. Seepärast väitsid Lufthansa ja BDF, et avalik-õiguslikud aktsionärid tegid selle taotluse võimalikuks järjekordse kapitali suurendamisega.

| (257) | Peale selle märkisid Lufthansa ja BDF, et ükski turumajanduse tingimustes tegutsev investor ei oleks FFHGd rahastanud ega FFHGsse investeerinud, sest Euroopa Kohtu praktika kohaselt taotleb turumajanduse tingimustes tegutsev investor alati kasumit. Pelgast kahjumi vähenemisest turumajanduse tingimustes tegutseva investori veenmiseks ei piisa ning selline investor ei võta arvesse sotsiaalseid või kohaliku poliitikaga seotud kaalutlusi. |
| --- | --- |

(257)

Peale selle märkisid Lufthansa ja BDF, et ükski turumajanduse tingimustes tegutsev investor ei oleks FFHGd rahastanud ega FFHGsse investeerinud, sest Euroopa Kohtu praktika kohaselt taotleb turumajanduse tingimustes tegutsev investor alati kasumit. Pelgast kahjumi vähenemisest turumajanduse tingimustes tegutseva investori veenmiseks ei piisa ning selline investor ei võta arvesse sotsiaalseid või kohaliku poliitikaga seotud kaalutlusi.

| (258) | Veel kinnitasid Lufthansa ja BDF, et FFHG-le uue taristu jaoks antud abi, nagu ka Ryanairile antud abi, on 2005. aasta ja 2014. aasta lennundussuuniste alusel siseturuga kokkusobimatu. Sellega seoses täheldasid Lufthansa ja BDF, et käesoleva juhtumi puhul ei olnud tegemist militaarlennujaama ümberehitamisega, kuna lennujaam rajati kuus aastat pärast seda, kui oli lõppenud selle kasutamine militaarotstarbel. Lisaks märkisid nad, et Frankfurt Hahni lennujaam ei vähendanud Frankfurt Maini lennujaama ülekoormatust ning eriti on kaheldav, kas lennujaam aitas kaasa piirkonna arengule ja seal töökohtade loomisele. Lufthansa ja BDFi sõnul ei saanud selle väitega igal juhul põhjendada abi andmist, sest töökohtade loomine algas alles 1999. aastal ehk kuus aastat pärast seda, kui lõppes lennujaama kasutamine militaarotstarbel. Isegi kui leppida sellise põhjendusega, on näitajatega, mille FFHG oma uuringutes esitas, hinnatud kõvasti üle mõju majandusele ja töökohtade loomisele. |
| --- | --- |

(258)

Veel kinnitasid Lufthansa ja BDF, et FFHG-le uue taristu jaoks antud abi, nagu ka Ryanairile antud abi, on 2005. aasta ja 2014. aasta lennundussuuniste alusel siseturuga kokkusobimatu. Sellega seoses täheldasid Lufthansa ja BDF, et käesoleva juhtumi puhul ei olnud tegemist militaarlennujaama ümberehitamisega, kuna lennujaam rajati kuus aastat pärast seda, kui oli lõppenud selle kasutamine militaarotstarbel. Lisaks märkisid nad, et Frankfurt Hahni lennujaam ei vähendanud Frankfurt Maini lennujaama ülekoormatust ning eriti on kaheldav, kas lennujaam aitas kaasa piirkonna arengule ja seal töökohtade loomisele. Lufthansa ja BDFi sõnul ei saanud selle väitega igal juhul põhjendada abi andmist, sest töökohtade loomine algas alles 1999. aastal ehk kuus aastat pärast seda, kui lõppes lennujaama kasutamine militaarotstarbel. Isegi kui leppida sellise põhjendusega, on näitajatega, mille FFHG oma uuringutes esitas, hinnatud kõvasti üle mõju majandusele ja töökohtade loomisele.

| (259) | Peale selle väitsid Lufthansa ja BDF, et lennujaamatasude kaudu 1–3 miljoni või enama reisija puhul tehtud soodustused olid diskrimineerivad. Lufthansa ja BDF täheldasid, et nende soodustuste tegemise tingimustele vastas vaid Ryanair, olles ainus lennuettevõtja, kellel oli nii palju reisijaid, ning Frankfurt Hahni lennujaamal polnud isegi sellist läbilaskevõimet, et teenindada teist sellise reisijate arvuga lennuettevõtjat. Lufthansa ja BDFi meelest oli diskrimineeriv ka turundustoetuse andmine, sest turundustoetuse osakaal sõltus nende reisijate arvust, kelle lennuettevõtja on juba lennujaama toonud, ja nende sihtkohtade arvust, mida lennuettevõtja juba lennujaamas pakkus. Kuna nendel teguritel puudub igasugune seos uute sihtkohtade jaoks antava turundustoetuse suurusega, tagatakse selle süsteemiga Ryanairile palju suurem turundustoetus, mis Lufthansa ja BDFi arvates on põhjendamatu. |
| --- | --- |

(259)

Peale selle väitsid Lufthansa ja BDF, et lennujaamatasude kaudu 1–3 miljoni või enama reisija puhul tehtud soodustused olid diskrimineerivad. Lufthansa ja BDF täheldasid, et nende soodustuste tegemise tingimustele vastas vaid Ryanair, olles ainus lennuettevõtja, kellel oli nii palju reisijaid, ning Frankfurt Hahni lennujaamal polnud isegi sellist läbilaskevõimet, et teenindada teist sellise reisijate arvuga lennuettevõtjat. Lufthansa ja BDFi meelest oli diskrimineeriv ka turundustoetuse andmine, sest turundustoetuse osakaal sõltus nende reisijate arvust, kelle lennuettevõtja on juba lennujaama toonud, ja nende sihtkohtade arvust, mida lennuettevõtja juba lennujaamas pakkus. Kuna nendel teguritel puudub igasugune seos uute sihtkohtade jaoks antava turundustoetuse suurusega, tagatakse selle süsteemiga Ryanairile palju suurem turundustoetus, mis Lufthansa ja BDFi arvates on põhjendamatu.

| (260) | Mis puudutab lennujaama tegevustoetust, siis Lufthansa ja BDFi meelest oli ilmne, et Frankfurt Hahni lennujaamas rakendatud ühe kassa süsteem ei toimi, sest kokkuvõttes ei ole võimalik tuludega kahjumit katta. Seepärast kujutab selle kahjumi katmine FFHG rahastamise kaudu endast tegevusabi. |
| --- | --- |

(260)

Mis puudutab lennujaama tegevustoetust, siis Lufthansa ja BDFi meelest oli ilmne, et Frankfurt Hahni lennujaamas rakendatud ühe kassa süsteem ei toimi, sest kokkuvõttes ei ole võimalik tuludega kahjumit katta. Seepärast kujutab selle kahjumi katmine FFHG rahastamise kaudu endast tegevusabi.

| (261) | Seoses Ryanairile antud abiga väitsid Lufthansa ja BDF, et Ryanair on saanud lennujaamatasude ja Frankfurt Hahni lennujaamaga sõlmitud lepingute kaudu eeliseid. Lufthansa ja BDF nentisid, et ükski turumajanduse tingimustes tegutsev investor ei oleks neid meetmeid võtnud, sest oli ilmne, et Frankfurt Hahni lennujaam ei suuda neil alustel kasumlikult tegutseda. Lufthansa ja BDF märkisid, et Ryanairile anti 2001. ja 2006. aasta tasumäärade kaudu lisaeelis, mis väljendus lennuettevõtja lahkuvate reisijate koguarvul põhinevates lisasoodustustes. |
| --- | --- |

(261)

Seoses Ryanairile antud abiga väitsid Lufthansa ja BDF, et Ryanair on saanud lennujaamatasude ja Frankfurt Hahni lennujaamaga sõlmitud lepingute kaudu eeliseid. Lufthansa ja BDF nentisid, et ükski turumajanduse tingimustes tegutsev investor ei oleks neid meetmeid võtnud, sest oli ilmne, et Frankfurt Hahni lennujaam ei suuda neil alustel kasumlikult tegutseda. Lufthansa ja BDF märkisid, et Ryanairile anti 2001. ja 2006. aasta tasumäärade kaudu lisaeelis, mis väljendus lennuettevõtja lahkuvate reisijate koguarvul põhinevates lisasoodustustes.

| (262) | Lufthansa ja BDF täheldasid, et kuna Fraportit tuleb pidada riigi enamusosalusega äriühinguks, on FFHG riigile kuuluv äriühing ja seepärast tuleb tema ressursse käsitada riigi ressurssidena. Samuti on Lufthansa ja BDFi sõnul riigiga seostatavad eelised, mille FFHG andis Ryanairile, sest kasumi ja kahjumi ülekandmise leping sisaldab ka kontrollilepingut (Beherrschungsvertrag) ning avalik-õiguslikud aktsionärid saavad suunata FFHG käitumist. Sellega seoses märkisid Lufthansa ja BDF, et arvesse tuleks võtta ka seda, et FFHG juhataja on alati Fraporti töötaja. |
| --- | --- |

(262)

Lufthansa ja BDF täheldasid, et kuna Fraportit tuleb pidada riigi enamusosalusega äriühinguks, on FFHG riigile kuuluv äriühing ja seepärast tuleb tema ressursse käsitada riigi ressurssidena. Samuti on Lufthansa ja BDFi sõnul riigiga seostatavad eelised, mille FFHG andis Ryanairile, sest kasumi ja kahjumi ülekandmise leping sisaldab ka kontrollilepingut (Beherrschungsvertrag) ning avalik-õiguslikud aktsionärid saavad suunata FFHG käitumist. Sellega seoses märkisid Lufthansa ja BDF, et arvesse tuleks võtta ka seda, et FFHG juhataja on alati Fraporti töötaja.

Beherrschungsvertrag

| (263) | Lufthansa ja BDFi väitel ei ole ükski Ryanairi suhtes kohaldatud abimeede kokkusobiv siseturuga. Ryanairi lepinguid ja 2001. aasta tasumäärasid tuleks hinnata otse ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c alusel. Samuti tuleks arvesse võtta komisjoni otsust Charleroi kohtuasjas (45). Selle põhjal väitsid Lufthansa ja BDF, et Ryanairile antud abi ei saa olla põhjendatud, sest see koosnes osaliselt tegevusabist, mida ei saa mingil moel õigustada, ja osaliselt stardiabist, millel puudus õiguspärane eesmärk ning mis ei olnud antud läbipaistvalt ja mittediskrimineerivalt. Lisaks märkisid Lufthansa ja BDF, et 2006. aasta tasumäärad ei ole kooskõlas 2005. aasta lennundussuunistega, sest suuniste punktis 79 esitatud kokkusobivustingimused ei ole turundustoetuse ja reisijatasude kaudu antud tegevusabi puhul täidetud. Selle põhjuseks on Lufthansa ja BDFi selgitusel asjaolu, et turundustoetus on diskrimineeriv ning et reisijatasudel ei ole piiratud kehtivust ega ergutavat mõju. Peale selle on kogu Ryanairile antud abi Lufthansa ja BDFi meelest laadilt kumulatiivne ning seega ei ole see kooskõlas kokkusobivustingimustega. Seepärast tuleks nende arvates pidada seda siseturuga kokkusobimatuks. |
| --- | --- |

(263)

Lufthansa ja BDFi väitel ei ole ükski Ryanairi suhtes kohaldatud abimeede kokkusobiv siseturuga. Ryanairi lepinguid ja 2001. aasta tasumäärasid tuleks hinnata otse ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c alusel. Samuti tuleks arvesse võtta komisjoni otsust Charleroi kohtuasjas (45). Selle põhjal väitsid Lufthansa ja BDF, et Ryanairile antud abi ei saa olla põhjendatud, sest see koosnes osaliselt tegevusabist, mida ei saa mingil moel õigustada, ja osaliselt stardiabist, millel puudus õiguspärane eesmärk ning mis ei olnud antud läbipaistvalt ja mittediskrimineerivalt. Lisaks märkisid Lufthansa ja BDF, et 2006. aasta tasumäärad ei ole kooskõlas 2005. aasta lennundussuunistega, sest suuniste punktis 79 esitatud kokkusobivustingimused ei ole turundustoetuse ja reisijatasude kaudu antud tegevusabi puhul täidetud. Selle põhjuseks on Lufthansa ja BDFi selgitusel asjaolu, et turundustoetus on diskrimineeriv ning et reisijatasudel ei ole piiratud kehtivust ega ergutavat mõju. Peale selle on kogu Ryanairile antud abi Lufthansa ja BDFi meelest laadilt kumulatiivne ning seega ei ole see kooskõlas kokkusobivustingimustega. Seepärast tuleks nende arvates pidada seda siseturuga kokkusobimatuks.

45

6.3.   EUROOPA LENNUETTEVÕTJATE ÜHENDUS

EUROOPA LENNUETTEVÕTJATE ÜHENDUS

| (264) | Euroopa Lennuettevõtjate Ühenduse väitel näitab asjaolu, et FFHG on tootnud avamisest saati kahjumit ja väljakuulutatud kasumisse jõudmise kuupäeva on pidevalt edasi lükatud, seda, et ärimudel on parimal juhul küsitav ja et turumajanduse tingimustes tegutseva investori põhimõtet on jultunult eiratud. |
| --- | --- |

(264)

Euroopa Lennuettevõtjate Ühenduse väitel näitab asjaolu, et FFHG on tootnud avamisest saati kahjumit ja väljakuulutatud kasumisse jõudmise kuupäeva on pidevalt edasi lükatud, seda, et ärimudel on parimal juhul küsitav ja et turumajanduse tingimustes tegutseva investori põhimõtet on jultunult eiratud.

| (265) | Ryanairile antud võimaliku abi küsimuses oli Euroopa Lennuettevõtjate Ühendus arvamusel, et sellel abil on olnud konkureerivatele lennuettevõtjatele negatiivne mõju ja et lepingud Ryanairiga olid diskrimineerivad meetmed. Euroopa Lennuettevõtjate Ühenduse sõnul on need lepingud diskrimineerivad, sest nende sõlmimine langes kokku ajaga, mil lennujaama hakati kasutama ärilisel otstarbel, mis tähendab, et lennujaama kohandati vastavalt Ryanairi vajadustele. |
| --- | --- |

(265)

Ryanairile antud võimaliku abi küsimuses oli Euroopa Lennuettevõtjate Ühendus arvamusel, et sellel abil on olnud konkureerivatele lennuettevõtjatele negatiivne mõju ja et lepingud Ryanairiga olid diskrimineerivad meetmed. Euroopa Lennuettevõtjate Ühenduse sõnul on need lepingud diskrimineerivad, sest nende sõlmimine langes kokku ajaga, mil lennujaama hakati kasutama ärilisel otstarbel, mis tähendab, et lennujaama kohandati vastavalt Ryanairi vajadustele.

6.4.   AIR FRANCE

AIR FRANCE

| (266) | Air France märkis üldiselt, et ta toetab kindlalt komisjoni tegevust lennundussektori riigiabiküsimustes. Konkreetsemalt, seoses olukorraga Frankfurt Hahni lennujaamas, oli Air France nõus komisjoni esialgse hinnanguga, et FFHG ja Ryanairi suhtes kohaldatud meetmed kujutasid endast riigiabi. Eelkõige leidis Air France, et kolm ärilepingut Ryanairiga olid selgelt diskrimineerivad meetmed, sest ühelegi teisele samas lennujaamasüsteemis tegutsevale lennuettevõtjale ei ole kunagi pakutud samu tingimusi. Seepärast järeldas Air France, et selliste meetmetega on paratamatult kahjustatud siseturul märkimisväärselt ELi-siseste lennuettevõtjate konkurentsi. |
| --- | --- |

(266)

Air France märkis üldiselt, et ta toetab kindlalt komisjoni tegevust lennundussektori riigiabiküsimustes. Konkreetsemalt, seoses olukorraga Frankfurt Hahni lennujaamas, oli Air France nõus komisjoni esialgse hinnanguga, et FFHG ja Ryanairi suhtes kohaldatud meetmed kujutasid endast riigiabi. Eelkõige leidis Air France, et kolm ärilepingut Ryanairiga olid selgelt diskrimineerivad meetmed, sest ühelegi teisele samas lennujaamasüsteemis tegutsevale lennuettevõtjale ei ole kunagi pakutud samu tingimusi. Seepärast järeldas Air France, et selliste meetmetega on paratamatult kahjustatud siseturul märkimisväärselt ELi-siseste lennuettevõtjate konkurentsi.

6.5.   MÄRKUSED 2014. AASTA LENNUNDUSSUUNISTE RAKENDAMISE KOHTA KÕNEALUSE JUHTUMI PUHUL

MÄRKUSED 2014. AASTA LENNUNDUSSUUNISTE RAKENDAMISE KOHTA KÕNEALUSE JUHTUMI PUHUL

6.5.1.1.   
  Lufthansa

Lufthansa

| (267) | Lufthansa väitis, et 1999., 2002. ja 2005. aasta Ryanairi leping kujutab endast siseturuga kokkusobimatut riigiabi, ning esitas vastavate lepingute kohta täiendavad märkused. |
| --- | --- |

(267)

Lufthansa väitis, et 1999., 2002. ja 2005. aasta Ryanairi leping kujutab endast siseturuga kokkusobimatut riigiabi, ning esitas vastavate lepingute kohta täiendavad märkused.

| (268) | 1999. aasta Ryanairi lepingu kohta märkis Lufthansa, et turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumi täitmise hindamisel tuleb täielikult arvesse võtta lennujaama 1. terminaliga seotud kulusid. Selle kinnituseks viitab Lufthansa Ryanairi väitele parlamendis toimunud ärakuulamisel. Lufthansa sõnul väitis Ryanair, et lennujaam oli ehitatud nende jaoks. Lufthansa vaidles vastu, et osa terminali kuludest võib seostada ka teiste lennuettevõtjatega. |
| --- | --- |

(268)

1999. aasta Ryanairi lepingu kohta märkis Lufthansa, et turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumi täitmise hindamisel tuleb täielikult arvesse võtta lennujaama 1. terminaliga seotud kulusid. Selle kinnituseks viitab Lufthansa Ryanairi väitele parlamendis toimunud ärakuulamisel. Lufthansa sõnul väitis Ryanair, et lennujaam oli ehitatud nende jaoks. Lufthansa vaidles vastu, et osa terminali kuludest võib seostada ka teiste lennuettevõtjatega.

| (269) | Lufthansa meelest on turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumi täitmist käsitlevas hinnangus, mille PricewaterhouseCoopers koostas seoses 2002. aasta Ryanairi lepinguga, alahinnatud turunduskulusid, mis kaasnesid uute liinide avamisega 2002. aastal. Lufthansa väitel oli avalikkusele teada, et 2002. aastal avatakse vähemalt seitse uut liini. Seega, märkis Lufthansa, oli turundustoetust 2002. aastal vähemalt [...] euro ulatuses alahinnatud. |
| --- | --- |

(269)

Lufthansa meelest on turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumi täitmist käsitlevas hinnangus, mille PricewaterhouseCoopers koostas seoses 2002. aasta Ryanairi lepinguga, alahinnatud turunduskulusid, mis kaasnesid uute liinide avamisega 2002. aastal. Lufthansa väitel oli avalikkusele teada, et 2002. aastal avatakse vähemalt seitse uut liini. Seega, märkis Lufthansa, oli turundustoetust 2002. aastal vähemalt [...] euro ulatuses alahinnatud.

| (270) | 2005. aasta Ryanairi lepinguga seoses väitis Lufthansa, et reisijate arvu prognoosid, mis võeti aluseks, hinnates kõnealuse 2005. aasta lepingu puhul turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumi täitmist, tunduvad olevat ülepaisutatud. Lufthansa sõnul lootis lennujaam, et halvimal juhul toob Ryanair aastatel 2006–2012 lennujaama kolm miljonit reisijat. Lufthansa väitel ei põhinenud aga need ootused tegelikul Ryanairi võetud kohustusel. |
| --- | --- |

(270)

2005. aasta Ryanairi lepinguga seoses väitis Lufthansa, et reisijate arvu prognoosid, mis võeti aluseks, hinnates kõnealuse 2005. aasta lepingu puhul turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumi täitmist, tunduvad olevat ülepaisutatud. Lufthansa sõnul lootis lennujaam, et halvimal juhul toob Ryanair aastatel 2006–2012 lennujaama kolm miljonit reisijat. Lufthansa väitel ei põhinenud aga need ootused tegelikul Ryanairi võetud kohustusel.

| (271) | Lisaks täheldas Lufthansa, et Rheinland-Pfalzi liidumaa ja Ryanair sõlmisid 2005. aastal turunduslepingu, mis ei ole hõlmatud 2008. aasta menetluse algatamise otsusega (46). Lufthansa sõnul antakse selle lepinguga Ryanairile turundustoetust vähemalt [...] eurot aastas. |
| --- | --- |

(271)

Lisaks täheldas Lufthansa, et Rheinland-Pfalzi liidumaa ja Ryanair sõlmisid 2005. aastal turunduslepingu, mis ei ole hõlmatud 2008. aasta menetluse algatamise otsusega (46). Lufthansa sõnul antakse selle lepinguga Ryanairile turundustoetust vähemalt [...] eurot aastas.

46

| (272) | Seoses abiga lennujaama taristu rahastamiseks leiab Lufthansa, et taristu on rajatud Ryanairile ja seega ei ole suuniste kokkusobivuskriteeriumid kohaldatavad. |
| --- | --- |

(272)

Seoses abiga lennujaama taristu rahastamiseks leiab Lufthansa, et taristu on rajatud Ryanairile ja seega ei ole suuniste kokkusobivuskriteeriumid kohaldatavad.

6.5.1.2.   
  Organisatsioon Transport & Environment

Organisatsioon Transport & Environment

| (273) | See valitsusväline organisatsioon esitas märkused, milles kritiseeriti 2014. aasta lennundussuuniseid ja komisjoni seniseid lennundussektori kohta tehtud otsuseid nende väidetavalt kahjuliku mõju tõttu keskkonnale. |
| --- | --- |

(273)

See valitsusväline organisatsioon esitas märkused, milles kritiseeriti 2014. aasta lennundussuuniseid ja komisjoni seniseid lennundussektori kohta tehtud otsuseid nende väidetavalt kahjuliku mõju tõttu keskkonnale.

7.   SAKSAMAA MÄRKUSED KOLMANDATE ISIKUTE MÄRKUSTE KOHTA

SAKSAMAA MÄRKUSED KOLMANDATE ISIKUTE MÄRKUSTE KOHTA

7.1.   RYANAIRI MÄRKUSTE KOHTA

RYANAIRI MÄRKUSTE KOHTA

| (274) | Ryanairi märkustega seoses märkis Saksamaa, et need toetasid ulatuslikult tema enda tähelepanekuid ja täiendasid neid lennuettevõtja vaatenurgast. Saksamaa sõnul on Ryanairi märkustes rõhutatud eelkõige seda, et lepingud Ryanairiga on sellised lepingud, mille oleks sõlminud iga turumajanduse tingimustes tegutsev investor, ning et tegelikult oleks sõlminud Ryanairiga sarnased lepingud ka paljud teised Euroopa lennujaamad. |
| --- | --- |

(274)

Ryanairi märkustega seoses märkis Saksamaa, et need toetasid ulatuslikult tema enda tähelepanekuid ja täiendasid neid lennuettevõtja vaatenurgast. Saksamaa sõnul on Ryanairi märkustes rõhutatud eelkõige seda, et lepingud Ryanairiga on sellised lepingud, mille oleks sõlminud iga turumajanduse tingimustes tegutsev investor, ning et tegelikult oleks sõlminud Ryanairiga sarnased lepingud ka paljud teised Euroopa lennujaamad.

| (275) | Lisaks toonitas Saksamaa, et FFHG kehtestatud lennujaamatasud olid Ryanairi sõnul odavlennuettevõtjate sektoris täiesti tavalised ega olnud Ryanairi jaoks eriliselt soodsad. |
| --- | --- |

(275)

Lisaks toonitas Saksamaa, et FFHG kehtestatud lennujaamatasud olid Ryanairi sõnul odavlennuettevõtjate sektoris täiesti tavalised ega olnud Ryanairi jaoks eriliselt soodsad.

7.2.   LUFTHANSA JA BDFi MÄRKUSTE KOHTA

LUFTHANSA JA BDFi MÄRKUSTE KOHTA

| (276) | Lufthansa märkustega seoses lükkas Saksamaa tagasi väite, et esitatud uuringutulemused, mis käsitlesid Frankfurt Hahni lennujaama mõju piirkonna majandusele ja loodavate töökohtade arvule, on küsitavad, ning rõhutas hoopiski, et uuring põhineb ekspertide tehtud korralikult põhjendatud majandusanalüüsil. Saksamaa tunnistas, et uuringu näitajad on loomulikult prognoos ega pruugi alati vastata tegelikult saavutatavatele näitajatele, eriti võttes arvesse maailmas valitsevat majanduskriisi. Saksamaa sõnul oli prognoos selle avaldamise hetkel realistlik ja viis PricewaterhouseCoopersi eelneva analüüsi põhjal järeldusele, et FFHG on toiminud kui turumajanduse tingimustes tegutsev investor. |
| --- | --- |

(276)

Lufthansa märkustega seoses lükkas Saksamaa tagasi väite, et esitatud uuringutulemused, mis käsitlesid Frankfurt Hahni lennujaama mõju piirkonna majandusele ja loodavate töökohtade arvule, on küsitavad, ning rõhutas hoopiski, et uuring põhineb ekspertide tehtud korralikult põhjendatud majandusanalüüsil. Saksamaa tunnistas, et uuringu näitajad on loomulikult prognoos ega pruugi alati vastata tegelikult saavutatavatele näitajatele, eriti võttes arvesse maailmas valitsevat majanduskriisi. Saksamaa sõnul oli prognoos selle avaldamise hetkel realistlik ja viis PricewaterhouseCoopersi eelneva analüüsi põhjal järeldusele, et FFHG on toiminud kui turumajanduse tingimustes tegutsev investor.

| (277) | Saksamaa lükkas tagasi ka Lufthansa ja BDFi kahtlused, et Frankfurt Hahni lennujaamas ei saavutata kasumlikkust. Saksamaa väitis, et aja jooksul võib mitme teguri tõttu, nagu ettevõtja investeerimis- ja laienemisotsused, tekkida vajadus kasumlikkuse saavutamise aega käsitlevat prognoosi kohandada. Igal juhul on PricewaterhouseCoopers esitanud usaldusväärsed hinnangud, mille kohaselt kõik uuritavad meetmed olid majanduslikult mõistlikud. |
| --- | --- |

(277)

Saksamaa lükkas tagasi ka Lufthansa ja BDFi kahtlused, et Frankfurt Hahni lennujaamas ei saavutata kasumlikkust. Saksamaa väitis, et aja jooksul võib mitme teguri tõttu, nagu ettevõtja investeerimis- ja laienemisotsused, tekkida vajadus kasumlikkuse saavutamise aega käsitlevat prognoosi kohandada. Igal juhul on PricewaterhouseCoopers esitanud usaldusväärsed hinnangud, mille kohaselt kõik uuritavad meetmed olid majanduslikult mõistlikud.

| (278) | Seepärast on Lufthansa ja BDFi väide turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumist lähtuva tõelise õigustuse puudumise kohta Saksamaa sõnul põhjendamatu, eriti kuna Lufthansal ei olnud ligipääsu PricewaterhouseCoopersi koostatud kõnealuse põhimõtte täitmist käsitlevale hinnangule. |
| --- | --- |

(278)

Seepärast on Lufthansa ja BDFi väide turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumist lähtuva tõelise õigustuse puudumise kohta Saksamaa sõnul põhjendamatu, eriti kuna Lufthansal ei olnud ligipääsu PricewaterhouseCoopersi koostatud kõnealuse põhimõtte täitmist käsitlevale hinnangule.

| (279) | Kapitali suurendamise otsustega seoses nentis Saksamaa, et Frankfurt Hahni lennujaama ei pandud kinni, vaid kasutati tsiviillendude tegemiseks alates 1993. aastast kuni hetkeni, mil Fraport end lennujaamaga sidus. Saksamaa selgitas, et seega ei olnud Frankfurt Hahni lennujaam projekt eesmärgiga rajada lennujaam Ryanairile, nagu väitis Lufthansa, vaid see kavandati odavlennuettevõtjatele keskenduva lennujaamana, mida on võimalik kasutada võrdsetel, mittediskrimineerivatel tingimustel igal lennuettevõtjal. See, et teatud lennuettevõtjad kasutavad mõnda lennujaama teistest lennuettevõtjatest rohkem, on Saksamaa sõnul tavaline. Näiteks Lufthansal endalgi on Müncheni lennujaamas eraldi terminal. |
| --- | --- |

(279)

Kapitali suurendamise otsustega seoses nentis Saksamaa, et Frankfurt Hahni lennujaama ei pandud kinni, vaid kasutati tsiviillendude tegemiseks alates 1993. aastast kuni hetkeni, mil Fraport end lennujaamaga sidus. Saksamaa selgitas, et seega ei olnud Frankfurt Hahni lennujaam projekt eesmärgiga rajada lennujaam Ryanairile, nagu väitis Lufthansa, vaid see kavandati odavlennuettevõtjatele keskenduva lennujaamana, mida on võimalik kasutada võrdsetel, mittediskrimineerivatel tingimustel igal lennuettevõtjal. See, et teatud lennuettevõtjad kasutavad mõnda lennujaama teistest lennuettevõtjatest rohkem, on Saksamaa sõnul tavaline. Näiteks Lufthansal endalgi on Müncheni lennujaamas eraldi terminal.

| (280) | Peale selle väitis Saksamaa, et turundustoetuse kava puhul ei esinenud mingit diskrimineerimist. Antud turundustoetused määrati kindlaks mõistlikult ja mittediskrimineerivalt. Turundustoetuse maksmine osadena, mida kritiseerisid Lufthansa ja BDF, oli mõeldud selleks, et viia miinimumini riskid, juhul kui liin üsna pea pärast selle avamist suletakse. See oht ei olnud Saksamaa sõnul enam nii suur, kui lennuettevõtja juba tegutses Frankfurt Hahni lennujaamas ja juba teenindas seal rohkem kui miljonit reisijat. Peale selle ei ole Ryanair Saksamaa kinnitusel saanud FFHG-lt mingit varjatud või põhjendamatut turundustoetust. |
| --- | --- |

(280)

Peale selle väitis Saksamaa, et turundustoetuse kava puhul ei esinenud mingit diskrimineerimist. Antud turundustoetused määrati kindlaks mõistlikult ja mittediskrimineerivalt. Turundustoetuse maksmine osadena, mida kritiseerisid Lufthansa ja BDF, oli mõeldud selleks, et viia miinimumini riskid, juhul kui liin üsna pea pärast selle avamist suletakse. See oht ei olnud Saksamaa sõnul enam nii suur, kui lennuettevõtja juba tegutses Frankfurt Hahni lennujaamas ja juba teenindas seal rohkem kui miljonit reisijat. Peale selle ei ole Ryanair Saksamaa kinnitusel saanud FFHG-lt mingit varjatud või põhjendamatut turundustoetust.

| (281) | Seoses küsimusega, kas abi tuli riigi ressurssidest, märkis Saksamaa, et vastupidiselt Lufthansa ja BDFi väidetele ei ole Fraporti aastabilanssidest, kus ettevõtja väitis end olevat „sõltuv, riigi enamusosalusega äriühing“, võimalik teha mingeid järeldusi. See väide oli lisatud iga-aastasesse finantsaruandesse vaid selleks, et kirjeldada suhet Fraportile lähedal seisvatele ettevõtjale ja isikutele, kuid ei mõjuta kuidagi riigiabi hindamist. Igatahes ei saanud sellest tuletada kapitali suurendamise mingit seostatavust riigiga. |
| --- | --- |

(281)

Seoses küsimusega, kas abi tuli riigi ressurssidest, märkis Saksamaa, et vastupidiselt Lufthansa ja BDFi väidetele ei ole Fraporti aastabilanssidest, kus ettevõtja väitis end olevat „sõltuv, riigi enamusosalusega äriühing“, võimalik teha mingeid järeldusi. See väide oli lisatud iga-aastasesse finantsaruandesse vaid selleks, et kirjeldada suhet Fraportile lähedal seisvatele ettevõtjale ja isikutele, kuid ei mõjuta kuidagi riigiabi hindamist. Igatahes ei saanud sellest tuletada kapitali suurendamise mingit seostatavust riigiga.

sõltuv, riigi enamusosalusega äriühing

| (282) | Küsimuses, kas FFHG-le antud abi on kokkusobiv siseturuga, nentis Saksamaa, et Lufthansa ja BDFi väide, et lennujaama hakati kasutama tsiviilotstarbel alles kuus aastat pärast seda, kui oli lõppenud lennujaama kasutamine militaarotstarbel, on nii väär kui ka ebaoluline. Lennujaama hakati kasutama tsiviilotstarbel kohe 1993. aastal ja selleks vajalik taristu oli seal juba olemas. Taristu laiendamine eesmärgiga valmistada lennujaam ette reisijate kommertsveoks oli paratamatu. |
| --- | --- |

(282)

Küsimuses, kas FFHG-le antud abi on kokkusobiv siseturuga, nentis Saksamaa, et Lufthansa ja BDFi väide, et lennujaama hakati kasutama tsiviilotstarbel alles kuus aastat pärast seda, kui oli lõppenud lennujaama kasutamine militaarotstarbel, on nii väär kui ka ebaoluline. Lennujaama hakati kasutama tsiviilotstarbel kohe 1993. aastal ja selleks vajalik taristu oli seal juba olemas. Taristu laiendamine eesmärgiga valmistada lennujaam ette reisijate kommertsveoks oli paratamatu.

| (283) | Saksamaa lükkas tagasi Lufthansa ja BDFi väite, et Frankfurt Hahni lennujaam ei aidanud vähendada Frankfurt Maini lennujaama ülekoormatust, ning juhtis tähelepanu sellele, et Lufthansa ja BDF ei olnud esitanud oma väite põhjendamiseks ühtki tõendit. |
| --- | --- |

(283)

Saksamaa lükkas tagasi Lufthansa ja BDFi väite, et Frankfurt Hahni lennujaam ei aidanud vähendada Frankfurt Maini lennujaama ülekoormatust, ning juhtis tähelepanu sellele, et Lufthansa ja BDF ei olnud esitanud oma väite põhjendamiseks ühtki tõendit.

| (284) | Saksamaa oli iseäranis vastu Lufthansa ja BDFi väitele, mille kohaselt oli kaheldav, et tänu Frankfurt Hahni lennujaamale oli tekkinud hulk töökohti. Saksamaa sõnul ei olnud kahtlustki, et Frankfurt Hahni lennujaamal oli olnud arvestatav mõju ümbritseva nõrga struktuuriga piirkonna majanduslikule ja sotsiaalsele arengule. |
| --- | --- |

(284)

Saksamaa oli iseäranis vastu Lufthansa ja BDFi väitele, mille kohaselt oli kaheldav, et tänu Frankfurt Hahni lennujaamale oli tekkinud hulk töökohti. Saksamaa sõnul ei olnud kahtlustki, et Frankfurt Hahni lennujaamal oli olnud arvestatav mõju ümbritseva nõrga struktuuriga piirkonna majanduslikule ja sotsiaalsele arengule.

| (285) | Peale selle ei olnud Saksamaa nõus diskrimineeriva mõjuga, mis oli Lufthansa ja BDFi väitel reisijatasudel ja turundustoetusel. Saksamaa kinnitas, et tasude ja toetuse kehtestamisel oli lähtutud majanduslikest kaalutlustest ja arvutustest ning neid pakuti lennujaamadele ühetaoliselt ja mittediskrimineerivalt. |
| --- | --- |

(285)

Peale selle ei olnud Saksamaa nõus diskrimineeriva mõjuga, mis oli Lufthansa ja BDFi väitel reisijatasudel ja turundustoetusel. Saksamaa kinnitas, et tasude ja toetuse kehtestamisel oli lähtutud majanduslikest kaalutlustest ja arvutustest ning neid pakuti lennujaamadele ühetaoliselt ja mittediskrimineerivalt.

| (286) | Veel lükkas Saksamaa tagasi Lufthansa ja BDFi kahtlused seoses ühe kassa süsteemi rakendamisega Frankfurt Hahni lennujaamas. Saksamaa väitis, et see süsteem oli majanduslikult põhjendatud, nagu oli näha turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumi täitmist käsitlevast PricewaterhouseCoopersi hinnangust, ning et lennuettevõtjaid ei oleks olnud võimalik meelitada Frankfurt Hahni lennujaama, kui reisijatasud oleksid olnud nii suured, et nendega oleks tagatud kohe algusest lennujaama kasumlik käitamine. |
| --- | --- |

(286)

Veel lükkas Saksamaa tagasi Lufthansa ja BDFi kahtlused seoses ühe kassa süsteemi rakendamisega Frankfurt Hahni lennujaamas. Saksamaa väitis, et see süsteem oli majanduslikult põhjendatud, nagu oli näha turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumi täitmist käsitlevast PricewaterhouseCoopersi hinnangust, ning et lennuettevõtjaid ei oleks olnud võimalik meelitada Frankfurt Hahni lennujaama, kui reisijatasud oleksid olnud nii suured, et nendega oleks tagatud kohe algusest lennujaama kasumlik käitamine.

| (287) | Seoses väidetega, mille Lufthansa ja BDF esitasid 1999., 2002. ja 2005. aasta Ryanairi lepingute kaudu Ryanairile antud abi kohta, viitas Saksamaa PricewaterhouseCoopersi tehtud turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumi täitmist käsitlevatele üksikasjalikele hinnangutele ja nentis, et need lepingud ei saa kujutada endast riigiabi, sest nad on kooskõlas turumajanduse tingimustes tegutseva investori põhimõttega. Saksamaa sõnul on Lufthansa ja BDFi arvutused väheusutavad ja põhinevad ebaõigel reisijate arvul. Saksamaa märkis veel kord, et sellist lennujaama nagu Frankfurt Hahn ei olnud võimalik käitada kasumlikult kohe algusest, vaid üksnes keskmise kuni pika tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

(287)

Seoses väidetega, mille Lufthansa ja BDF esitasid 1999., 2002. ja 2005. aasta Ryanairi lepingute kaudu Ryanairile antud abi kohta, viitas Saksamaa PricewaterhouseCoopersi tehtud turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumi täitmist käsitlevatele üksikasjalikele hinnangutele ja nentis, et need lepingud ei saa kujutada endast riigiabi, sest nad on kooskõlas turumajanduse tingimustes tegutseva investori põhimõttega. Saksamaa sõnul on Lufthansa ja BDFi arvutused väheusutavad ja põhinevad ebaõigel reisijate arvul. Saksamaa märkis veel kord, et sellist lennujaama nagu Frankfurt Hahn ei olnud võimalik käitada kasumlikult kohe algusest, vaid üksnes keskmise kuni pika tähtaja jooksul.

| (288) | Samuti täheldas Saksamaa, et kahtlused, mille Lufthansa ja BDFi olid tõstatanud seoses küsimusega, kas Ryanairile antud abi on võimalik õigustada, olid põhjendamatud. Peale selle väitis Saksamaa, et isegi kui turundustoetusega anti Ryanairile eelis, mida Saksamaa meelest ei tehtud, oleks see abi 2005. aasta lennundussuuniste põhjenduses 79 sätestatud kriteeriumide alusel siseturuga kokkusobiv. |
| --- | --- |

(288)

Samuti täheldas Saksamaa, et kahtlused, mille Lufthansa ja BDFi olid tõstatanud seoses küsimusega, kas Ryanairile antud abi on võimalik õigustada, olid põhjendamatud. Peale selle väitis Saksamaa, et isegi kui turundustoetusega anti Ryanairile eelis, mida Saksamaa meelest ei tehtud, oleks see abi 2005. aasta lennundussuuniste põhjenduses 79 sätestatud kriteeriumide alusel siseturuga kokkusobiv.

7.3.   AIR FRANCE'I JA EUROOPA LENNUETTEVÕTJATE ÜHENDUSE MÄRKUSTE KOHTA

AIR FRANCE'I JA EUROOPA LENNUETTEVÕTJATE ÜHENDUSE MÄRKUSTE KOHTA

| (289) | Saksamaa märkis Euroopa Lennuettevõtjate Ühenduse märkuste kohta, et nende põhjendamiseks ei esitatud ühtki tõendit. Lisaks nentis Saksamaa, et isegi kui negatiivne mõju konkureerivatele lennujaamadele oli olemas, nagu väitis Euroopa Lennuettevõtjate Ühendus, ei olnud need lennujaamad selle üle kaevanud ja nad ei olnud isegi esitanud märkusi 2008. aasta menetluse algatamise otsuse kohta. |
| --- | --- |

(289)

Saksamaa märkis Euroopa Lennuettevõtjate Ühenduse märkuste kohta, et nende põhjendamiseks ei esitatud ühtki tõendit. Lisaks nentis Saksamaa, et isegi kui negatiivne mõju konkureerivatele lennujaamadele oli olemas, nagu väitis Euroopa Lennuettevõtjate Ühendus, ei olnud need lennujaamad selle üle kaevanud ja nad ei olnud isegi esitanud märkusi 2008. aasta menetluse algatamise otsuse kohta.

8.   HINDAMINE. ABI OLEMASOLU

HINDAMINE. ABI OLEMASOLU

| (290) | ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaselt „on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust“. |
| --- | --- |

(290)

ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaselt „on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust“.

on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust

| (291) | ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 sätestatud kriteeriumid on kumulatiivsed. Seepärast tuleb selleks, et kindlaks teha, kas vaatlusalune meede kujutab endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, kontrollida, kas kõik allpool loetletud tingimused on täidetud. Nimelt peab rahaline toetus:






  a) | olema saadud riigilt või riigi ressurssidest; |
| --- | --- | --- |

(291)

ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikes 1 sätestatud kriteeriumid on kumulatiivsed. Seepärast tuleb selleks, et kindlaks teha, kas vaatlusalune meede kujutab endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, kontrollida, kas kõik allpool loetletud tingimused on täidetud. Nimelt peab rahaline toetus:

a)

olema saadud riigilt või riigi ressurssidest;

| b) | soodustama teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist; |
| --- | --- |

b)

soodustama teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist;

| c) | kahjustama või ähvardama kahjustada konkurentsi ja |
| --- | --- |

c)

kahjustama või ähvardama kahjustada konkurentsi ja

| d) | mõjutama liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

d)

mõjutama liikmesriikidevahelist kaubandust.

8.1.   LENNUJAAMA SUHTES RAKENDATUD MEETMETE KÄSITAMINE RIIGIABINA

LENNUJAAMA SUHTES RAKENDATUD MEETMETE KÄSITAMINE RIIGIABINA

8.1.1.   1. MEEDE: KASUMI JA KAHJUMI ÜLEKANDMISE 2001. AASTA LEPING

RIIGIABIEESKIRJADE KOHALDATAVUS LENNUJAAMADE SUHTES

| (292) | Saksamaa väidab, et kasumi ja kahjumi ülekandmise 2001. aasta leping sõlmiti enne, kui lennujaamade rahastamist riigi vahenditest hakati käsitama riigiabina, ja lepingut ei muudetud enne, kui see asendati kasumi ja kahjumi ülekandmise 2004. aasta lepinguga. |
| --- | --- |

(292)

Saksamaa väidab, et kasumi ja kahjumi ülekandmise 2001. aasta leping sõlmiti enne, kui lennujaamade rahastamist riigi vahenditest hakati käsitama riigiabina, ja lepingut ei muudetud enne, kui see asendati kasumi ja kahjumi ülekandmise 2004. aasta lepinguga.

| (293) | Seepärast peab komisjon esmalt kindlaks tegema, kas kasumi ja kahjumi ülekandmise 2001. aasta lepingu suhtes olid selle sõlmimise ajal kohaldatavad riigiabieeskirjad. Sellega seoses tuletab komisjon meelde, et abimeede kujutab endast määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 1 punkti b alapunkti v kohaselt olemasolevat abi, kui on võimalik teha kindlaks, et abimeetme kehtestamise ajal ei olnud see veel abi, vaid on muutunud selleks hiljem ühisturu arengu tõttu ja ilma et liikmesriik oleks seda muutnud. |
| --- | --- |

(293)

Seepärast peab komisjon esmalt kindlaks tegema, kas kasumi ja kahjumi ülekandmise 2001. aasta lepingu suhtes olid selle sõlmimise ajal kohaldatavad riigiabieeskirjad. Sellega seoses tuletab komisjon meelde, et abimeede kujutab endast määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 1 punkti b alapunkti v kohaselt olemasolevat abi, kui on võimalik teha kindlaks, et abimeetme kehtestamise ajal ei olnud see veel abi, vaid on muutunud selleks hiljem ühisturu arengu tõttu ja ilma et liikmesriik oleks seda muutnud.

| (294) | Varem järgiti lennujaamade arendamisel sageli üksnes territoriaalset loogikat või teatavatel juhtudel sõjalisi vajadusi. Lennujaamade töökorraldus oli pigem omane avalikule sektorile kui äriettevõttele. Konkurents lennujaamade ja lennujaama käitajate vahel oli samuti piiratud ja arenes vähehaaval. Neid asjaolusid arvesse võttes pidas komisjon lennujaamade ja lennujaama taristu riigipoolset rahastamist mõnda aega majanduspoliitika üldiseks meetmeks, mida ei olnud võimalik kontrollida ELi toimimise lepingu riigiabieeskirjade alusel. |
| --- | --- |

(294)

Varem järgiti lennujaamade arendamisel sageli üksnes territoriaalset loogikat või teatavatel juhtudel sõjalisi vajadusi. Lennujaamade töökorraldus oli pigem omane avalikule sektorile kui äriettevõttele. Konkurents lennujaamade ja lennujaama käitajate vahel oli samuti piiratud ja arenes vähehaaval. Neid asjaolusid arvesse võttes pidas komisjon lennujaamade ja lennujaama taristu riigipoolset rahastamist mõnda aega majanduspoliitika üldiseks meetmeks, mida ei olnud võimalik kontrollida ELi toimimise lepingu riigiabieeskirjade alusel.

| (295) | Turukeskkond on aga muutunud. Aéroports de Paris' kohtuotsuses väidab Üldkohus, et lennujaama käitamine, sealhulgas lennujaamateenuste osutamine lennuettevõtjatele ja lennujaamas tegutsevatele teenuseosutajatele, on majandustegevus (47). Seega ei ole pärast selle kohtuotsuse vastuvõtmist (12. detsember 2000) enam võimalik käsitada lennujaama käitamist ja ehitamist avaliku ülesande täitmisena, mis ei kuulu riigiabi kontrolli alla. |
| --- | --- |

(295)

Turukeskkond on aga muutunud. Aéroports de Paris' kohtuotsuses väidab Üldkohus, et lennujaama käitamine, sealhulgas lennujaamateenuste osutamine lennuettevõtjatele ja lennujaamas tegutsevatele teenuseosutajatele, on majandustegevus (47). Seega ei ole pärast selle kohtuotsuse vastuvõtmist (12. detsember 2000) enam võimalik käsitada lennujaama käitamist ja ehitamist avaliku ülesande täitmisena, mis ei kuulu riigiabi kontrolli alla.

47

| (296) | Oma Leipzig/Halle kohtuotsuses kinnitab Üldkohus, et a priori ei ole võimalik välistada riigiabieeskirjade kohaldamist lennujaamade suhtes, sest lennujaama käitamine ja lennujaamataristu rajamine on majandustegevus (48). Niipea kui lennujaama käitaja hakkab tegelema majandustegevusega, kujutab ta endast sõltumata oma õiguslikust seisundist ja rahastamisviisist ettevõtjat ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses ning seepärast kohaldatakse tema suhtes ELi toimimise lepingu riigiabieeskirju (49). |
| --- | --- |

(296)

Oma Leipzig/Halle kohtuotsuses kinnitab Üldkohus, et a priori ei ole võimalik välistada riigiabieeskirjade kohaldamist lennujaamade suhtes, sest lennujaama käitamine ja lennujaamataristu rajamine on majandustegevus (48). Niipea kui lennujaama käitaja hakkab tegelema majandustegevusega, kujutab ta endast sõltumata oma õiguslikust seisundist ja rahastamisviisist ettevõtjat ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses ning seepärast kohaldatakse tema suhtes ELi toimimise lepingu riigiabieeskirju (49).

a priori

48

49

| (297) | FFHG on tegelenud Frankfurt Hahni ehitamise, hooldamise ja käitamisega. Selle raames on FFHG osutanud lennujaamateenuseid ja küsinud nende kasutajatelt – nii ärilistel alustel tegutsevatelt lennuettevõtjatelt kui ka mitteärilise üldlennunduse kasutajatelt – lennujaamataristu kasutamise eest tasu, kasutades seega taristut ärilisel otstarbel. Seepärast tuleb järeldada, et FFHG on tegelenud majandustegevusega alates Aéroports de Paris' kohtuotsuse kuupäevast (st 12. detsembrist 2000). |
| --- | --- |

(297)

FFHG on tegelenud Frankfurt Hahni ehitamise, hooldamise ja käitamisega. Selle raames on FFHG osutanud lennujaamateenuseid ja küsinud nende kasutajatelt – nii ärilistel alustel tegutsevatelt lennuettevõtjatelt kui ka mitteärilise üldlennunduse kasutajatelt – lennujaamataristu kasutamise eest tasu, kasutades seega taristut ärilisel otstarbel. Seepärast tuleb järeldada, et FFHG on tegelenud majandustegevusega alates Aéroports de Paris' kohtuotsuse kuupäevast (st 12. detsembrist 2000).

| (298) | Toimunud arengut (vt põhjendused 294–296) arvesse võttes on komisjon seisukohal, et enne Üldkohtu Aéroports de Paris' otsust võisid avalik-õiguslikud asutused õigustatult leida, et lennujaamade suhtes rakendatud rahastamismeetmed ei kujutanud endast riigiabi ja et seega ei tulnud neist komisjonile teatada. Seepärast ei saa komisjon seada riigiabieeskirjade alusel kahtluse alla individuaalseid rahastamismeetmeid (mida ei rakendatud abikava alusel) (50), mis võeti kindlasti vastu enne Aéroports de Paris' kohtuotsust. |
| --- | --- |

(298)

Toimunud arengut (vt põhjendused 294–296) arvesse võttes on komisjon seisukohal, et enne Üldkohtu Aéroports de Paris' otsust võisid avalik-õiguslikud asutused õigustatult leida, et lennujaamade suhtes rakendatud rahastamismeetmed ei kujutanud endast riigiabi ja et seega ei tulnud neist komisjonile teatada. Seepärast ei saa komisjon seada riigiabieeskirjade alusel kahtluse alla individuaalseid rahastamismeetmeid (mida ei rakendatud abikava alusel) (50), mis võeti kindlasti vastu enne Aéroports de Paris' kohtuotsust.

50

| (299) | Seega peab komisjon hindama esmalt seda, kas kasumi ja kahjumi ülekandmise 2001. aasta lepingu sõlmimine otsustati enne Aéroports de Paris' kohtuotsust (12. detsember 2000), ja teiseks seda, kas seda meedet hiljem muudeti. |
| --- | --- |

(299)

Seega peab komisjon hindama esmalt seda, kas kasumi ja kahjumi ülekandmise 2001. aasta lepingu sõlmimine otsustati enne Aéroports de Paris' kohtuotsust (12. detsember 2000), ja teiseks seda, kas seda meedet hiljem muudeti.

| (300) | Kasumi ja kahjumi ülekandmise 2001. aasta lepingus lepiti lõplikult kokku 31. augustil 1999 ja see kinnitati 24. novembri 2000. aasta notariaalaktiga. Seepärast leiab komisjon, et kasumi ja kahjumi ülekandmise 2001. aasta lepingu sõlmimine otsustati lõplikult enne Aéroports de Paris' kohtuotsust. Lisaks ei muudetud kasumi ja kahjumi ülekandmise 2001. aasta lepingut enne, kui see asendati kasumi ja kahjumi ülekandmise 2004. aasta lepinguga. |
| --- | --- |

(300)

Kasumi ja kahjumi ülekandmise 2001. aasta lepingus lepiti lõplikult kokku 31. augustil 1999 ja see kinnitati 24. novembri 2000. aasta notariaalaktiga. Seepärast leiab komisjon, et kasumi ja kahjumi ülekandmise 2001. aasta lepingu sõlmimine otsustati lõplikult enne Aéroports de Paris' kohtuotsust. Lisaks ei muudetud kasumi ja kahjumi ülekandmise 2001. aasta lepingut enne, kui see asendati kasumi ja kahjumi ülekandmise 2004. aasta lepinguga.

| (301) | Seega võisid avalik-õiguslikud asutused tollal õigustatult leida, et FFHG iga-aastast kahjumit kattev kahjumi ja kasumi ülekandmise leping ei kujutanud endast riigiabi. |
| --- | --- |

(301)

Seega võisid avalik-õiguslikud asutused tollal õigustatult leida, et FFHG iga-aastast kahjumit kattev kahjumi ja kasumi ülekandmise leping ei kujutanud endast riigiabi.

JÄRELDUS

| (302) | Põhjenduses 292 jj esitatud kaalutlusi arvesse võttes järeldab komisjon, et ajal, mil tehti otsus sõlmida kasumi ja kahjumi ülekandmise 2001. aasta leping, võisid avalik-õiguslikud asutused õigustatult leida, et FFHG iga-aastast kahjumit kattev kahjumi ja kasumi ülekandmise leping ei kujutanud endast riigiabi. |
| --- | --- |

(302)

Põhjenduses 292 jj esitatud kaalutlusi arvesse võttes järeldab komisjon, et ajal, mil tehti otsus sõlmida kasumi ja kahjumi ülekandmise 2001. aasta leping, võisid avalik-õiguslikud asutused õigustatult leida, et FFHG iga-aastast kahjumit kattev kahjumi ja kasumi ülekandmise leping ei kujutanud endast riigiabi.

8.1.2.   2. MEEDE: KAPITALI SUURENDAMINE 2001. AASTAL

| (303) | 2001. aastal tegid Fraport ja Rheinland-Pfalzi liidumaa otsuse suurendada FFHG kapitali 27 miljoni euro võrra. Fraport pidi andma 19,7 miljonit eurot ja Rheinland-Pfalzi liidumaa 7,3 miljonit eurot. Kapitali suurendamine kiideti esmalt heaks 14. detsembril 2001 Fraporti järelevalvenõukogus (kes kiitis heaks oma panuse kapitali suurendamisse) ja seejärel FFHG aktsionäride 9. jaanuari 2002. aasta resolutsiooniga (51). Fraporti ja Rheinland-Pfalzi liidumaa poolne kapitali suurendamine sai teoks 9. jaanuaril 2002. |
| --- | --- |

(303)

2001. aastal tegid Fraport ja Rheinland-Pfalzi liidumaa otsuse suurendada FFHG kapitali 27 miljoni euro võrra. Fraport pidi andma 19,7 miljonit eurot ja Rheinland-Pfalzi liidumaa 7,3 miljonit eurot. Kapitali suurendamine kiideti esmalt heaks 14. detsembril 2001 Fraporti järelevalvenõukogus (kes kiitis heaks oma panuse kapitali suurendamisse) ja seejärel FFHG aktsionäride 9. jaanuari 2002. aasta resolutsiooniga (51). Fraporti ja Rheinland-Pfalzi liidumaa poolne kapitali suurendamine sai teoks 9. jaanuaril 2002.

51

8.1.2.1.   
  Ettevõtja ja majandustegevuse mõiste

Ettevõtja ja majandustegevuse mõiste

| (304) | Nagu on analüüsitud põhjenduses 293 jj, tuleb FFHGd käsitada alates 12. detsembrist 2000 ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaldamisel ettevõtjana, kes tegeleb majandustegevusega. |
| --- | --- |

(304)

Nagu on analüüsitud põhjenduses 293 jj, tuleb FFHGd käsitada alates 12. detsembrist 2000 ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaldamisel ettevõtjana, kes tegeleb majandustegevusega.

8.1.2.2.   
  Riigi ressursid ja seostatavus riigiga

Riigi ressursid ja seostatavus riigiga

| (305) | Et kõnealused meetmed kujutaksid endast riigiabi, tuleb neid rahastada riigi ressurssidest ja meetme rakendamise otsus peab olema seostatav riigiga. |
| --- | --- |

(305)

Et kõnealused meetmed kujutaksid endast riigiabi, tuleb neid rahastada riigi ressurssidest ja meetme rakendamise otsus peab olema seostatav riigiga.

| (306) | Riigiabi mõiste laieneb mis tahes soodustusele, mida rahastatakse riigi ressurssidest ja mille annab kas riik ise või mis tahes vahendaja talle antud volituste kohaselt (52). Kohalike omavalitsuste ressursid on ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaldamisel riigi ressursid (53). Sellega seoses on komisjon pidevalt leidnud, et olenemata sellest, kas riigi osalusega äriühing teenib kahjumit või kasumit, tuleb kõiki selle ressursse käsitada riigi ressurssidena (54). |
| --- | --- |

(306)

Riigiabi mõiste laieneb mis tahes soodustusele, mida rahastatakse riigi ressurssidest ja mille annab kas riik ise või mis tahes vahendaja talle antud volituste kohaselt (52). Kohalike omavalitsuste ressursid on ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaldamisel riigi ressursid (53). Sellega seoses on komisjon pidevalt leidnud, et olenemata sellest, kas riigi osalusega äriühing teenib kahjumit või kasumit, tuleb kõiki selle ressursse käsitada riigi ressurssidena (54).

52

53

54

Rheinland-Pfalzi liidumaa osa kapitali suurendamises 2001. aastal

Rheinland-Pfalzi liidumaa osa kapitali suurendamises 2001. aastal

| (307) | Rheinland-Pfalzi liidumaa rahastas oma osa kapitali suurendamisest 2001. aastal otse oma üldeelarvest. Seega võib järeldada, et meedet rahastati riigi ressurssidest ja see on samuti seostatav riigiga. |
| --- | --- |

(307)

Rheinland-Pfalzi liidumaa rahastas oma osa kapitali suurendamisest 2001. aastal otse oma üldeelarvest. Seega võib järeldada, et meedet rahastati riigi ressurssidest ja see on samuti seostatav riigiga.

Fraporti osa kapitali suurendamises 2001. aastal

Fraporti osa kapitali suurendamises 2001. aastal

Riigi ressursid

Riigi ressursid

| (308) | Saksamaa arvates ei saa Fraporti osa kapitali suurendamises 2001. aastal käsitada rahastamisena riigi ressurssidest, sest Fraport oli tollal börsil noteeritud sõltumatu eraõiguslik aktsiaselts ja avalik-õiguslikel asutustel ei olnud tema vahendite üle pidevat kontrolli. |
| --- | --- |

(308)

Saksamaa arvates ei saa Fraporti osa kapitali suurendamises 2001. aastal käsitada rahastamisena riigi ressurssidest, sest Fraport oli tollal börsil noteeritud sõltumatu eraõiguslik aktsiaselts ja avalik-õiguslikel asutustel ei olnud tema vahendite üle pidevat kontrolli.

| (309) | Vastavalt kohtupraktikale tuleb ettevõtja ressursse käsitada riigi ressurssidena, kui riik, omades sellise ettevõtja üle kontrolli, saab suunata ettevõtja ressursside kasutust (55). |
| --- | --- |

(309)

Vastavalt kohtupraktikale tuleb ettevõtja ressursse käsitada riigi ressurssidena, kui riik, omades sellise ettevõtja üle kontrolli, saab suunata ettevõtja ressursside kasutust (55).

55

| (310) | Komisjon leiab, et riigil oli käesoleva juhtumi puhul kogu asjaomasel ajavahemikul vaatlusaluste ressursside üle otsene või kaudne kontroll. Komisjon märgib, et ajal, mil tehti lõplik otsus suurendada 2001. aastal kapitali, oli Fraport äriühing, mis oli enamjaolt riigi omandis. Enne 11. juunit 2001 kuulus 100 % Fraporti aktsiatest avalik-õiguslikele aktsionäridele (56). 11. juunil 2001 noteeriti Fraport börsil ja 29,71 % ettevõtja aktsiatest müüdi eraaktsionäridele. Pärast seda kuulus 32,04 % aktsiatest Hesseni liidumaale, 20,47 % ettevõtjale Stadtwerke Frankfurt am Main Holding GmbH (mis kuulus 100 % Maini-äärse Frankfurti omavalitsusele) ja 18,32 % Saksamaa Liitvabariigile. |
| --- | --- |

(310)

Komisjon leiab, et riigil oli käesoleva juhtumi puhul kogu asjaomasel ajavahemikul vaatlusaluste ressursside üle otsene või kaudne kontroll. Komisjon märgib, et ajal, mil tehti lõplik otsus suurendada 2001. aastal kapitali, oli Fraport äriühing, mis oli enamjaolt riigi omandis. Enne 11. juunit 2001 kuulus 100 % Fraporti aktsiatest avalik-õiguslikele aktsionäridele (56). 11. juunil 2001 noteeriti Fraport börsil ja 29,71 % ettevõtja aktsiatest müüdi eraaktsionäridele. Pärast seda kuulus 32,04 % aktsiatest Hesseni liidumaale, 20,47 % ettevõtjale Stadtwerke Frankfurt am Main Holding GmbH (mis kuulus 100 % Maini-äärse Frankfurti omavalitsusele) ja 18,32 % Saksamaa Liitvabariigile.

56

| (311) | Seega kuulus 70,29 % Fraporti aktsiatest ajavahemikus 11. juunist 2001 kuni 26. oktoobrini 2005 avalik-õiguslikele aktsionäridele ja nii liigitub Fraport riigi osalusega äriühinguks direktiivi 2006/111/EÜ artikli 2 punkti b tähenduses. Asjaolu, et lõviosa Fraporti aktsiatest oli avalik-õiguslike asutuste käes, tähendas ka seda, et kõnealustel asutustel oli Fraporti üle valitsev mõju. |
| --- | --- |

(311)

Seega kuulus 70,29 % Fraporti aktsiatest ajavahemikus 11. juunist 2001 kuni 26. oktoobrini 2005 avalik-õiguslikele aktsionäridele ja nii liigitub Fraport riigi osalusega äriühinguks direktiivi 2006/111/EÜ artikli 2 punkti b tähenduses. Asjaolu, et lõviosa Fraporti aktsiatest oli avalik-õiguslike asutuste käes, tähendas ka seda, et kõnealustel asutustel oli Fraporti üle valitsev mõju.

| (312) | Seepärast leiab komisjon, et ükskõik milline Fraporti ressurssides tehtud kapitalisüst tähendab riigi ressursside kahanemist, kujutades endast riigi ressursside ülekandmist. |
| --- | --- |

(312)

Seepärast leiab komisjon, et ükskõik milline Fraporti ressurssides tehtud kapitalisüst tähendab riigi ressursside kahanemist, kujutades endast riigi ressursside ülekandmist.

Seostatavus riigiga

Seostatavus riigiga

| (313) | Kohus on siiski otsustanud ka seda, et isegi kui riik on suuteline kontrollima riigi osalusega äriühingut ja selle tegevust, ei saa konkreetsel juhul automaatselt eeldada, et sellist kontrolli ka tegelikult teostatakse. Riigi osalusega äriühing võib vähemal või suuremal määral olla iseseisev, olenevalt sõltumatuse määrast, mille riik on talle andnud. |
| --- | --- |

(313)

Kohus on siiski otsustanud ka seda, et isegi kui riik on suuteline kontrollima riigi osalusega äriühingut ja selle tegevust, ei saa konkreetsel juhul automaatselt eeldada, et sellist kontrolli ka tegelikult teostatakse. Riigi osalusega äriühing võib vähemal või suuremal määral olla iseseisev, olenevalt sõltumatuse määrast, mille riik on talle andnud.

| (314) | Seetõttu ei ole pelk asjaolu, et riigi osalusega äriühing on riigi kontrolli all, piisav selleks, et seostada kõnealuse äriühingu võetud meetmed, näiteks rahalised vahendid, mis anti FFHG-le otsusega suurendada 2001. aastal kapitali, riigiga. Samuti on vaja uurida, kas avalik-õiguslikke asutusi tuleb pidada ühel või teisel moel seotuks meetme vastuvõtmisega. Selle kohta märkis kohus, et riigi osalusega äriühingu võetud meetme seostatavust riigiga võib järeldada mitme näitaja põhjal, mis on seotud juhtumi asjaoludega ja meetme võtmise kontekstiga (57). |
| --- | --- |

(314)

Seetõttu ei ole pelk asjaolu, et riigi osalusega äriühing on riigi kontrolli all, piisav selleks, et seostada kõnealuse äriühingu võetud meetmed, näiteks rahalised vahendid, mis anti FFHG-le otsusega suurendada 2001. aastal kapitali, riigiga. Samuti on vaja uurida, kas avalik-õiguslikke asutusi tuleb pidada ühel või teisel moel seotuks meetme vastuvõtmisega. Selle kohta märkis kohus, et riigi osalusega äriühingu võetud meetme seostatavust riigiga võib järeldada mitme näitaja põhjal, mis on seotud juhtumi asjaoludega ja meetme võtmise kontekstiga (57).

57

| (315) | Sellisteks näitajateks võivad olla äriühingu lõimitus avaliku halduse struktuuridesse, äriühingu tegevuse olemus ja tegevus turul tavalistes konkurentsitingimustes kõrvuti eraettevõtjatega, äriühingu õiguslik seisund (st kas talle kohaldub avalik õigus või tavapärane äriühingu õigus), avaliku sektori asutuste poolt äriühingu juhtimise üle teostatava järelevalve intensiivsus või muud näitajad, mis väljendavad konkreetse juhtumi puhul avaliku sektori asutuste seotust meetme võtmisega või nende seotuse ebatõenäosust, võttes muu hulgas arvesse meetme ulatust, sisu ja selles sisalduvaid tingimusi (58). |
| --- | --- |

(315)

Sellisteks näitajateks võivad olla äriühingu lõimitus avaliku halduse struktuuridesse, äriühingu tegevuse olemus ja tegevus turul tavalistes konkurentsitingimustes kõrvuti eraettevõtjatega, äriühingu õiguslik seisund (st kas talle kohaldub avalik õigus või tavapärane äriühingu õigus), avaliku sektori asutuste poolt äriühingu juhtimise üle teostatava järelevalve intensiivsus või muud näitajad, mis väljendavad konkreetse juhtumi puhul avaliku sektori asutuste seotust meetme võtmisega või nende seotuse ebatõenäosust, võttes muu hulgas arvesse meetme ulatust, sisu ja selles sisalduvaid tingimusi (58).

58

| (316) | Nagu on öeldud põhjenduses 135 jj, väitis Saksamaa, et meetmed, mille Fraport võttis seoses Frankfurt Hahni lennujaamaga, ei olnud seostatavad riigiga. Saksamaa viitas sellega seoses eelkõige aktsiaseltside seaduse paragrahvile 76 ja Saksa õiguse alusel tehtud kohtuotsustele, mille kohaselt on aktsiaseltsi juhatusel äriühingu igapäevases äritegevuses suur tegutsemisvabadus, kuivõrd ta tegutseb oma aktsionäridest sõltumatult. |
| --- | --- |

(316)

Nagu on öeldud põhjenduses 135 jj, väitis Saksamaa, et meetmed, mille Fraport võttis seoses Frankfurt Hahni lennujaamaga, ei olnud seostatavad riigiga. Saksamaa viitas sellega seoses eelkõige aktsiaseltside seaduse paragrahvile 76 ja Saksa õiguse alusel tehtud kohtuotsustele, mille kohaselt on aktsiaseltsi juhatusel äriühingu igapäevases äritegevuses suur tegutsemisvabadus, kuivõrd ta tegutseb oma aktsionäridest sõltumatult.

| (317) | Saksamaa viitas ka Saksamaa Föderaalkohtu (Bundesgerichtshof) otsusele, milles on sedastatud, et avalik-õiguslikud aktsionärid ei saanud mõjutada igapäevases äritegevuses tehtavaid individuaalseid otsuseid, vaid said tagada üksnes üldise raamistiku ja Fraporti suunava järelevalve. Saksamaa sõnul on seda aktsiaseltsi erilist laadi tunnistatud Stadtwerke Brixen AG kohtuotsuses (59) ka seoses ELi riigihankeõigusega. |
| --- | --- |

(317)

Saksamaa viitas ka Saksamaa Föderaalkohtu (Bundesgerichtshof) otsusele, milles on sedastatud, et avalik-õiguslikud aktsionärid ei saanud mõjutada igapäevases äritegevuses tehtavaid individuaalseid otsuseid, vaid said tagada üksnes üldise raamistiku ja Fraporti suunava järelevalve. Saksamaa sõnul on seda aktsiaseltsi erilist laadi tunnistatud Stadtwerke Brixen AG kohtuotsuses (59) ka seoses ELi riigihankeõigusega.

Bundesgerichtshof

59

| (318) | Seepärast väitis Saksamaa seoses avalik-õiguslike aktsionäride osalemisega otsuste tegemises aktsionäride üldkoosolekul, et aktsionäride koosolekul toimunud hääletus ei tähendanud enamat kui seda, et aktsionärid kasutasid õigusi ja täitsid kohustusi, mis olid neile kui aktsionäridele seadusega ette nähtud. Samuti ei olnud Saksamaa nõus ühegi teise põhjenduses 315 nimetatud Stardust Marine'i kohtuotsusega seotud näitaja olemasoluga. |
| --- | --- |

(318)

Seepärast väitis Saksamaa seoses avalik-õiguslike aktsionäride osalemisega otsuste tegemises aktsionäride üldkoosolekul, et aktsionäride koosolekul toimunud hääletus ei tähendanud enamat kui seda, et aktsionärid kasutasid õigusi ja täitsid kohustusi, mis olid neile kui aktsionäridele seadusega ette nähtud. Samuti ei olnud Saksamaa nõus ühegi teise põhjenduses 315 nimetatud Stardust Marine'i kohtuotsusega seotud näitaja olemasoluga.

| (319) | Sissejuhatava märkusena juhib komisjon tähelepanu sellele, et pelka asjaolu, et riigile kuuluv äriühing on eraõiguslik äriühing, ei saa – võttes arvesse autonoomsust, mille see õiguslik vorm võib äriühingule anda – lugeda piisavaks, et välistada äriühingu astutavate sammude seostatavus riigiga (60). Mingit vahet ei tuleks teha juhtumitel, kus abi annab otse riik, ja juhtumitel, kus seda annavad riigi poolt abi haldamiseks loodud või määratud avaliku või erasektori asutused (61). |
| --- | --- |

(319)

Sissejuhatava märkusena juhib komisjon tähelepanu sellele, et pelka asjaolu, et riigile kuuluv äriühing on eraõiguslik äriühing, ei saa – võttes arvesse autonoomsust, mille see õiguslik vorm võib äriühingule anda – lugeda piisavaks, et välistada äriühingu astutavate sammude seostatavus riigiga (60). Mingit vahet ei tuleks teha juhtumitel, kus abi annab otse riik, ja juhtumitel, kus seda annavad riigi poolt abi haldamiseks loodud või määratud avaliku või erasektori asutused (61).

60

61

| (320) | Lisaks märgib komisjon, et Saksamaa Föderaalkohtu 1999. aasta otsus (62) on seotud kriminaalmenetlusega. Selle menetluse raames arutati viimases astmes küsimust, kas Fraporti endist töötajat saab süüdistada „töötaja korruptsioonis“ või „ametiisiku korruptsioonis“, mistõttu tekkis küsimus, kas Fraportit peaks käsitama Saksa kriminaalseadustiku alusel „muu haldusasutusena“ (63). Seepärast ei ole see juhtum mingil moel seotud küsimusega, kas Fraporti astutud sammu saab pidada riigiabieeskirjade alusel seostatavaks riigiga. Kõnealuses otsuses on üksnes selgitatud, et Fraporti töötaja ei ole riigiametnik ja et Fraportit ei saa lugeda osaks avalikust haldusest Saksa kriminaalseadustiku tähenduses. |
| --- | --- |

(320)

Lisaks märgib komisjon, et Saksamaa Föderaalkohtu 1999. aasta otsus (62) on seotud kriminaalmenetlusega. Selle menetluse raames arutati viimases astmes küsimust, kas Fraporti endist töötajat saab süüdistada „töötaja korruptsioonis“ või „ametiisiku korruptsioonis“, mistõttu tekkis küsimus, kas Fraportit peaks käsitama Saksa kriminaalseadustiku alusel „muu haldusasutusena“ (63). Seepärast ei ole see juhtum mingil moel seotud küsimusega, kas Fraporti astutud sammu saab pidada riigiabieeskirjade alusel seostatavaks riigiga. Kõnealuses otsuses on üksnes selgitatud, et Fraporti töötaja ei ole riigiametnik ja et Fraportit ei saa lugeda osaks avalikust haldusest Saksa kriminaalseadustiku tähenduses.

62

töötaja korruptsioonis

ametiisiku korruptsioonis

muu haldusasutusena

63

| (321) | Saksamaa nimetatud teise Föderaalkohtu otsuse (64) kohta märgib komisjon, et selles otsuses, nagu ka Parking Brixeni juhtumi puhul, (65) on käsitletud kriteeriumi, mis seisnes riigi kontrollis ettevõtja üle liidu riigihanke-eeskirjade tähenduses. Selles ei ole käsitletud seostatavust riigiabiõiguse alusel. |
| --- | --- |

(321)

Saksamaa nimetatud teise Föderaalkohtu otsuse (64) kohta märgib komisjon, et selles otsuses, nagu ka Parking Brixeni juhtumi puhul, (65) on käsitletud kriteeriumi, mis seisnes riigi kontrollis ettevõtja üle liidu riigihanke-eeskirjade tähenduses. Selles ei ole käsitletud seostatavust riigiabiõiguse alusel.

64

65

| (322) | Peale selle – ehkki võib olla, et aktsiaseltsi juhatus võib tegutseda igapäevaste äriotsuste tegemisel oma avalik-õiguslikest aktsionäridest sõltumatult – leiab Fraport oma aktsionäride struktuuri (70 % aktsionäridest on avalik-õiguslikud) ja avalik-õiguslike aktsionäride vahelise konsortsiumilepingu tõttu sellegipoolest, et ta on „sõltuv, riigi enamusosalusega äriühing“ (nagu on öeldud kõikides aastate 2001–2006 finantsaruannetes) (66). |
| --- | --- |

(322)

Peale selle – ehkki võib olla, et aktsiaseltsi juhatus võib tegutseda igapäevaste äriotsuste tegemisel oma avalik-õiguslikest aktsionäridest sõltumatult – leiab Fraport oma aktsionäride struktuuri (70 % aktsionäridest on avalik-õiguslikud) ja avalik-õiguslike aktsionäride vahelise konsortsiumilepingu tõttu sellegipoolest, et ta on „sõltuv, riigi enamusosalusega äriühing“ (nagu on öeldud kõikides aastate 2001–2006 finantsaruannetes) (66).

sõltuv, riigi enamusosalusega äriühing

66

| (323) | Lisaks viitavad mitu tegurit sellele, et kapitali suurendamine 2001. aastal on tegelikult seostatav riigiga. |
| --- | --- |

(323)

Lisaks viitavad mitu tegurit sellele, et kapitali suurendamine 2001. aastal on tegelikult seostatav riigiga.

| (324) | Esiteks leiab komisjon, et kapitali suurendamist 2001. aastal ei saa vaadelda kontekstist välja rebituna, vaid selle käsitlemisel tuleb arvesse võtta tollast Fraporti poliitilist ja õiguslikku olukorda. Need asjaolud ja faktid viitavad selgelt sellele, et ilma riigi osalemiseta ei oleks seda meedet vastu võetud. |
| --- | --- |

(324)

Esiteks leiab komisjon, et kapitali suurendamist 2001. aastal ei saa vaadelda kontekstist välja rebituna, vaid selle käsitlemisel tuleb arvesse võtta tollast Fraporti poliitilist ja õiguslikku olukorda. Need asjaolud ja faktid viitavad selgelt sellele, et ilma riigi osalemiseta ei oleks seda meedet vastu võetud.

| (325) | Fraporti järelevalvenõukogu 26. septembri 1997. aasta koosoleku protokolli kohaselt panid Rheinland-Pfalzi liidumaa ametivõimud ette, et Fraport seoks end Frankfurt Hahni lennujaamaga, kuna „Rheinland-Pfalzi liidumaa soovis edendada [Fraporti] [FFHGga] sidumise kaudu töövõimaluste arengut ja kuna ta eeldas lennuliikluse suurenemist“. Järelevalvenõukogu 10. mai 1999. aasta koosoleku protokollist on näha, et pärast seda, kui Fraportist oli 1. jaanuaril 1998 saanud 64 %ga FFHG aktsionär, „pöördus Rheinland-Pfalzi liidumaa valitsus Hesseni liidumaa peaministri poole taotlusega, et [Fraport] suurendaks oma rolli Hahnis“. Selleks pidi Fraport üle võtma lennujaama aktsiad, mis kuulusid endiselt ettevõtjatele Holding Hahn ja Wayss & Freytag (vt põhjendus 17). Lisaks on protokollis öeldud, et Fraportit ei tuleks karistada, „kui ta ei saavuta piirkondlikke poliitikaeesmärke, st teatavat töövõimaluste arvu“, ning et „Fraporti ja liidumaa vahelised läbirääkimised arutelupunktide üle on alanud“. Lõpetuseks on protokollis märgitud, et lennujaama arendamiseks „tuleks kasutada nii palju kui võimalik riigi vahendeid“ ja et nende vahendite kogumise kiirendamiseks on „Rheinland-Pfalzi liidumaa juba loonud majandusministeeriumis töörühma, mille liige on ka Fraport“. |
| --- | --- |

(325)

Fraporti järelevalvenõukogu 26. septembri 1997. aasta koosoleku protokolli kohaselt panid Rheinland-Pfalzi liidumaa ametivõimud ette, et Fraport seoks end Frankfurt Hahni lennujaamaga, kuna „Rheinland-Pfalzi liidumaa soovis edendada [Fraporti] [FFHGga] sidumise kaudu töövõimaluste arengut ja kuna ta eeldas lennuliikluse suurenemist“. Järelevalvenõukogu 10. mai 1999. aasta koosoleku protokollist on näha, et pärast seda, kui Fraportist oli 1. jaanuaril 1998 saanud 64 %ga FFHG aktsionär, „pöördus Rheinland-Pfalzi liidumaa valitsus Hesseni liidumaa peaministri poole taotlusega, et [Fraport] suurendaks oma rolli Hahnis“. Selleks pidi Fraport üle võtma lennujaama aktsiad, mis kuulusid endiselt ettevõtjatele Holding Hahn ja Wayss & Freytag (vt põhjendus 17). Lisaks on protokollis öeldud, et Fraportit ei tuleks karistada, „kui ta ei saavuta piirkondlikke poliitikaeesmärke, st teatavat töövõimaluste arvu“, ning et „Fraporti ja liidumaa vahelised läbirääkimised arutelupunktide üle on alanud“. Lõpetuseks on protokollis märgitud, et lennujaama arendamiseks „tuleks kasutada nii palju kui võimalik riigi vahendeid“ ja et nende vahendite kogumise kiirendamiseks on „Rheinland-Pfalzi liidumaa juba loonud majandusministeeriumis töörühma, mille liige on ka Fraport“.

| (326) | Protokollist on näha, et Rheinland-Pfalzi liidumaa ja Hesseni liidumaa kasutasid Fraportit kui vahendit, mille abil saavutada piirkondlikke ja struktuurseid poliitikaeesmärke, näiteks luua piirkonnas rohkem töökohti. |
| --- | --- |

(326)

Protokollist on näha, et Rheinland-Pfalzi liidumaa ja Hesseni liidumaa kasutasid Fraportit kui vahendit, mille abil saavutada piirkondlikke ja struktuurseid poliitikaeesmärke, näiteks luua piirkonnas rohkem töökohti.

| (327) | Kuna Fraport oli tollal endiselt riigi enamusosalusega äriühing, oli Fraporti järelevalvenõukogul, mille liikmetest suure osa (vähemalt poole) olid nimetanud avalik-õiguslikud aktsionärid, volitus kiita heaks 31. augusti 1999. aasta põhileping (Grundlagenvereinbarung) (67) ning anda juhatusele luba sõlmida tulude ja kulude ülekandmise 2001. aasta leping (68). Lisaks võeti seejärel Fraporti aktsionäride koosolekul vastu 3. mai 2000. aasta resolutsioon, millega lubati juhatusel sõlmida FFHGga tulude ja kulude ülekandmise 2001. aasta leping ning siduda seega Fraport FFHG projektiga kuni vähemalt 2005. aastani. Kuna selle resolutsiooni jaoks oli vaja saada vähemalt kolmveerand hääletusel osalenud põhikirjajärgse kapitali esindajate häältest ja kuna 100 % aktsiatest kuulus tollal avalik-õiguslikele asutustele (vt põhjendus 305), võtsid selle resolutsiooni tegelikult vastu avalik-õiguslikud asutused. |
| --- | --- |

(327)

Kuna Fraport oli tollal endiselt riigi enamusosalusega äriühing, oli Fraporti järelevalvenõukogul, mille liikmetest suure osa (vähemalt poole) olid nimetanud avalik-õiguslikud aktsionärid, volitus kiita heaks 31. augusti 1999. aasta põhileping (Grundlagenvereinbarung) (67) ning anda juhatusele luba sõlmida tulude ja kulude ülekandmise 2001. aasta leping (68). Lisaks võeti seejärel Fraporti aktsionäride koosolekul vastu 3. mai 2000. aasta resolutsioon, millega lubati juhatusel sõlmida FFHGga tulude ja kulude ülekandmise 2001. aasta leping ning siduda seega Fraport FFHG projektiga kuni vähemalt 2005. aastani. Kuna selle resolutsiooni jaoks oli vaja saada vähemalt kolmveerand hääletusel osalenud põhikirjajärgse kapitali esindajate häältest ja kuna 100 % aktsiatest kuulus tollal avalik-õiguslikele asutustele (vt põhjendus 305), võtsid selle resolutsiooni tegelikult vastu avalik-õiguslikud asutused.

Grundlagenvereinbarung

67

68

| (328) | Peale selle seadis Rheinland-Pfalzi liidumaa kasumi ja kahjumi ülekandmise 2001. aasta lepingu sõlmimise oma toetuse ja riigi vahendite eraldamise eeltingimuseks, nagu on näha 31. augusti 1999. aasta põhilepingust (69). |
| --- | --- |

(328)

Peale selle seadis Rheinland-Pfalzi liidumaa kasumi ja kahjumi ülekandmise 2001. aasta lepingu sõlmimise oma toetuse ja riigi vahendite eraldamise eeltingimuseks, nagu on näha 31. augusti 1999. aasta põhilepingust (69).

69

| (329) | Seepärast, tänu kahe liidumaa poliitilisele kaasatusele – otseselt poliitilisel tasandil ning kaudselt järelevalvenõukogu kaudu ja Fraporti avalik-õiguslike aktsionäridena – oli Fraport seotud FFHGga ning kirjutas alla kasumi ja kahjumi ülekandmise 2001. aasta lepingule, millega ta võttis enda kanda FFHG kahjumi kuni vähemalt 2005. aastani. |
| --- | --- |

(329)

Seepärast, tänu kahe liidumaa poliitilisele kaasatusele – otseselt poliitilisel tasandil ning kaudselt järelevalvenõukogu kaudu ja Fraporti avalik-õiguslike aktsionäridena – oli Fraport seotud FFHGga ning kirjutas alla kasumi ja kahjumi ülekandmise 2001. aasta lepingule, millega ta võttis enda kanda FFHG kahjumi kuni vähemalt 2005. aastani.

| (330) | Peale selle oli FFHG põhikirja (70) paragrahvis 13 öeldud, et kuni 31. detsembrini 2027 on ühe aktsionäri ükskõik milliseks aktsiamüügiks vajalik teiste aktsionäride kirjalik heakskiit. Kuna FFHG-l oli tollal vaid kaks aktsionäri – Fraport ja Rheinland-Pfalzi liidumaa – tähendas see seda, et Fraport vajas oma aktsiate müügiks Rheinland-Pfalzi liidumaa kirjalikku nõusolekut. See tähendas, et liidumaa võis takistada Fraportit lahkumast FFHG projektist. |
| --- | --- |

(330)

Peale selle oli FFHG põhikirja (70) paragrahvis 13 öeldud, et kuni 31. detsembrini 2027 on ühe aktsionäri ükskõik milliseks aktsiamüügiks vajalik teiste aktsionäride kirjalik heakskiit. Kuna FFHG-l oli tollal vaid kaks aktsionäri – Fraport ja Rheinland-Pfalzi liidumaa – tähendas see seda, et Fraport vajas oma aktsiate müügiks Rheinland-Pfalzi liidumaa kirjalikku nõusolekut. See tähendas, et liidumaa võis takistada Fraportit lahkumast FFHG projektist.

70

| (331) | Juba 2001. aastal, mil arutati kapitali suurendamist 2001. aastal, selgus, et FFHG juhatus pidas otseseid läbirääkimisi Hesseni liidumaaga ja Rheinland-Pfalzi liidumaaga (71). Tuleks märkida, et Hesseni liidumaa ei olnud tol hetkel veel FFHG aktsionär, kuid oli Fraporti aktsionär (omades 45,2 % suurust osalust). |
| --- | --- |

(331)

Juba 2001. aastal, mil arutati kapitali suurendamist 2001. aastal, selgus, et FFHG juhatus pidas otseseid läbirääkimisi Hesseni liidumaaga ja Rheinland-Pfalzi liidumaaga (71). Tuleks märkida, et Hesseni liidumaa ei olnud tol hetkel veel FFHG aktsionär, kuid oli Fraporti aktsionär (omades 45,2 % suurust osalust).

71

| (332) | Sel poliitilisel ja õiguslikul taustal ilmnes 2001. aasta jaanuaris, (72) et FFHG vajas hädasti lisainvesteeringuid, mis võimaldaksid tal muutuda kasumlikuks. |
| --- | --- |

(332)

Sel poliitilisel ja õiguslikul taustal ilmnes 2001. aasta jaanuaris, (72) et FFHG vajas hädasti lisainvesteeringuid, mis võimaldaksid tal muutuda kasumlikuks.

72

| (333) | Lisaks veenis Rheinland-Pfalzi liidumaa otseselt Fraportit vastu võtma otsust suurendada 2001. aastal kapitali. Järelevalvenõukogu koosolekule esitatud 20. juuni 2001. aasta ettepanekus on märgitud, et võttes arvesse kapitali suurendamist 27 miljoni euro võrra seoses Frankfurt Hahni lennujaama arendamisega, oli aktsionär Rheinland-Pfalzi liidumaa nõudnud, et 2001. aastal toimuvast kapitali suurendamisest rahastatavad investeeringud oleksid riiklike taristuinvesteeringute, nagu Frankfurt Hahni lennujaama viiva maantee ehitamine ligikaudu [...] miljoni euro eest, eeltingimus. |
| --- | --- |

(333)

Lisaks veenis Rheinland-Pfalzi liidumaa otseselt Fraportit vastu võtma otsust suurendada 2001. aastal kapitali. Järelevalvenõukogu koosolekule esitatud 20. juuni 2001. aasta ettepanekus on märgitud, et võttes arvesse kapitali suurendamist 27 miljoni euro võrra seoses Frankfurt Hahni lennujaama arendamisega, oli aktsionär Rheinland-Pfalzi liidumaa nõudnud, et 2001. aastal toimuvast kapitali suurendamisest rahastatavad investeeringud oleksid riiklike taristuinvesteeringute, nagu Frankfurt Hahni lennujaama viiva maantee ehitamine ligikaudu [...] miljoni euro eest, eeltingimus.

| (334) | Fraporti järelevalvenõukogu omandamisega tegelev komitee märkis koosolekul, kus käsitleti kapitali suurendamist 2001. aastal ja mis toimus 23. novembril 2001, seega vähem kui kuu enne seda, kui järelevalvenõukogu kiitis heaks kapitali suurendamise 2001. aastal, et Fraport ei saanud tol hetkel FFHGst taanduda, sest „ei ole loota, et Rheinland-Pfalzi liidumaa oleks sellega nõus“ (73). |
| --- | --- |

(334)

Fraporti järelevalvenõukogu omandamisega tegelev komitee märkis koosolekul, kus käsitleti kapitali suurendamist 2001. aastal ja mis toimus 23. novembril 2001, seega vähem kui kuu enne seda, kui järelevalvenõukogu kiitis heaks kapitali suurendamise 2001. aastal, et Fraport ei saanud tol hetkel FFHGst taanduda, sest „ei ole loota, et Rheinland-Pfalzi liidumaa oleks sellega nõus“ (73).

73

| (335) | Seepärast leiab komisjon, et kapitali suurendamine 2001. aastal on seostatav riigiga. |
| --- | --- |

(335)

Seepärast leiab komisjon, et kapitali suurendamine 2001. aastal on seostatav riigiga.

8.1.2.3.   
  Majanduslik eelis

Majanduslik eelis

| (336) | Eelis ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses on iga majanduslik kasu, mida ettevõtja ei oleks saanud tavapärastes turutingimustes, st riigi sekkumiseta (74). Oluline ei ole mitte riigi sekkumise põhjus ega eesmärk, vaid meetme mõju ettevõtjale (75). Alati, kui ettevõtja finantsolukord riigi sekkumise tulemusel paraneb, on tegemist eelise andmisega. |
| --- | --- |

(336)

Eelis ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses on iga majanduslik kasu, mida ettevõtja ei oleks saanud tavapärastes turutingimustes, st riigi sekkumiseta (74). Oluline ei ole mitte riigi sekkumise põhjus ega eesmärk, vaid meetme mõju ettevõtjale (75). Alati, kui ettevõtja finantsolukord riigi sekkumise tulemusel paraneb, on tegemist eelise andmisega.

74

75

| (337) | Lisaks „ei saa pidada riigiabiks riigi poolt tavapärastele turutingimustele vastavatel asjaoludel otseselt või kaudselt ettevõtja käsutusse antud kapitali“ (76). Et teha käesoleva juhtumi puhul kindlaks, kas kapitali suurendamisega 2001. aastal anti FFHG-le majanduslik eelis, mida ta ei oleks tavapärastes turutingimustes saanud, peab komisjon võrdlema otsese investeerimistoetuse andnud ja kapitalisüsti teinud avalik-õiguslike asutuste käitumist pikaajalise kasumlikkuse väljavaadetest juhinduva turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja käitumisega (77). |
| --- | --- |

(337)

Lisaks „ei saa pidada riigiabiks riigi poolt tavapärastele turutingimustele vastavatel asjaoludel otseselt või kaudselt ettevõtja käsutusse antud kapitali“ (76). Et teha käesoleva juhtumi puhul kindlaks, kas kapitali suurendamisega 2001. aastal anti FFHG-le majanduslik eelis, mida ta ei oleks tavapärastes turutingimustes saanud, peab komisjon võrdlema otsese investeerimistoetuse andnud ja kapitalisüsti teinud avalik-õiguslike asutuste käitumist pikaajalise kasumlikkuse väljavaadetest juhinduva turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja käitumisega (77).

76

77

| (338) | Hindamisel tuleks kõrvale jätta mis tahes positiivne mõju selle piirkonna majandusele, kus lennujaam asub, sest kohus on selgitanud, et turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõtte kohaldamisel on oluline küsimus, „kas eraaktsionär, pidades silmas tulu saamise võimalust ning jättes kõrvale kõik sotsiaal-, regionaal- või sektoripoliitilised kaalutlused, oleks samasugustel asjaoludel sellise investeeringu teinud“ (78). |
| --- | --- |

(338)

Hindamisel tuleks kõrvale jätta mis tahes positiivne mõju selle piirkonna majandusele, kus lennujaam asub, sest kohus on selgitanud, et turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõtte kohaldamisel on oluline küsimus, „kas eraaktsionär, pidades silmas tulu saamise võimalust ning jättes kõrvale kõik sotsiaal-, regionaal- või sektoripoliitilised kaalutlused, oleks samasugustel asjaoludel sellise investeeringu teinud“ (78).

78

| (339) | Euroopa Kohus on märkinud Stardust Marine'i kohtuotsuses, et „uurimaks seda, kas riik tegutses turumajanduse tingimustes tegutseva kaalutleva investori kombel, tuleb arvestada finantsabi meetmete võtmise ajalist konteksti, et hinnata riigi käitumise majanduslikku ratsionaalsust ja seega hoiduda hinnangust, mis põhineb hilisemal olukorral“ (79). |
| --- | --- |

(339)

Euroopa Kohus on märkinud Stardust Marine'i kohtuotsuses, et „uurimaks seda, kas riik tegutses turumajanduse tingimustes tegutseva kaalutleva investori kombel, tuleb arvestada finantsabi meetmete võtmise ajalist konteksti, et hinnata riigi käitumise majanduslikku ratsionaalsust ja seega hoiduda hinnangust, mis põhineb hilisemal olukorral“ (79).

79

| (340) | Lisaks on kohus väitnud EDFi juhtumi puhul, et „kui majandushinnangud koostatakse pärast selle eelise andmist, ei piisa asjaomase liikmesriigi tehtud investeeringu tegeliku kasumlikkuse tagantjärgi tuvastamisest või tegelikult kasutatud menetluse valiku hilisemast põhjendamisest, selleks et tõendada, et liikmesriik tegi enne eelise andmist või eelise andmise ajal niisuguse otsuse aktsionärina“ (80). |
| --- | --- |

(340)

Lisaks on kohus väitnud EDFi juhtumi puhul, et „kui majandushinnangud koostatakse pärast selle eelise andmist, ei piisa asjaomase liikmesriigi tehtud investeeringu tegeliku kasumlikkuse tagantjärgi tuvastamisest või tegelikult kasutatud menetluse valiku hilisemast põhjendamisest, selleks et tõendada, et liikmesriik tegi enne eelise andmist või eelise andmise ajal niisuguse otsuse aktsionärina“ (80).

80

| (341) | Selleks et saaks kohaldada turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõtet, tuleb komisjonil arvesse võtta aega, millal otsus suurendada FFHG kapitali tehti. Samuti peab komisjon tuginema oma hindamise käigus teabele ja eeldustele, mis olid FFHG avalik-õiguslike aktsionäride käsutuses ajal, mil tehti otsus vaatlusaluste rahaliste korralduste kohta. |
| --- | --- |

(341)

Selleks et saaks kohaldada turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõtet, tuleb komisjonil arvesse võtta aega, millal otsus suurendada FFHG kapitali tehti. Samuti peab komisjon tuginema oma hindamise käigus teabele ja eeldustele, mis olid FFHG avalik-õiguslike aktsionäride käsutuses ajal, mil tehti otsus vaatlusaluste rahaliste korralduste kohta.

| (342) | Komisjon tunnistab, et asjaomasel liikmesriigil ja asjaomastel käitajatel võib olla keeruline esitada aastate eest tehtud rahaliste korralduste kohta samast ajast pärit täielikke tõendeid, ning ta võtab seda käesoleva juhtumi puhul kõnealuse kriteeriumi kohaldamisel arvesse. |
| --- | --- |

(342)

Komisjon tunnistab, et asjaomasel liikmesriigil ja asjaomastel käitajatel võib olla keeruline esitada aastate eest tehtud rahaliste korralduste kohta samast ajast pärit täielikke tõendeid, ning ta võtab seda käesoleva juhtumi puhul kõnealuse kriteeriumi kohaldamisel arvesse.

| (343) | Saksamaa väidab, et FFHG aktsionärid tuginesid lisakapitali süstimise otsust tehes mitmele FFHG, Fraporti ja välisnõustajate koostatud dokumendile, mis näitasid, et otsus oli põhjendatud. |
| --- | --- |

(343)

Saksamaa väidab, et FFHG aktsionärid tuginesid lisakapitali süstimise otsust tehes mitmele FFHG, Fraporti ja välisnõustajate koostatud dokumendile, mis näitasid, et otsus oli põhjendatud.

| (344) | Ehkki on tõsi, et FFHGsse tehtavate investeeringute jaoks koostati ajavahemikku 2001–2005 hõlmav pikaajaline kava, leidsid Fraporti konsultandid BCG ja strateegiaosakond kapitali suurendamisel 2001. aastal, et investeeringuga kaasnevad suured riskid, sest FFHG saavutab [...] euro suuruse aastakasumi ebaproportsionaalselt suurte kasvueelduste kohaselt alles 2015. aastal. Sellega seoses võib teha mitmeid tähelepanekuid 2001. aastal toimunud kapitali suurendamise ajastuse kohta ja teabe kohta, mis oli kättesaadav ajal, mil Rheinland-Pfalzi liidumaa ja Fraport otsustasid selle meetme võtta. |
| --- | --- |

(344)

Ehkki on tõsi, et FFHGsse tehtavate investeeringute jaoks koostati ajavahemikku 2001–2005 hõlmav pikaajaline kava, leidsid Fraporti konsultandid BCG ja strateegiaosakond kapitali suurendamisel 2001. aastal, et investeeringuga kaasnevad suured riskid, sest FFHG saavutab [...] euro suuruse aastakasumi ebaproportsionaalselt suurte kasvueelduste kohaselt alles 2015. aastal. Sellega seoses võib teha mitmeid tähelepanekuid 2001. aastal toimunud kapitali suurendamise ajastuse kohta ja teabe kohta, mis oli kättesaadav ajal, mil Rheinland-Pfalzi liidumaa ja Fraport otsustasid selle meetme võtta.

| (345) | Otsus süstida FFHGsse lisakapitali tehti 2001. aastal aset leidnud lennujaama rahalise olukorra halvenemise taustal. 2001. aasta jaanuaris esitati aruanne FFHG majandusliku olukorra kohta. Selles aruandes järeldati, et ehkki esialgsed eesmärgid, mille Fraport oli endale seoses FFHGga seadnud, olid saavutatud kiiresti ja reisijate arv oli tõusuteel, oli üldine majanduslik olukord järsult halvenemas, sest kaks FFHG olulist klienti (Malaysian Airlines Cargo ja MNG Airlines) lahkusid Frankfurt Hahni lennujaamast või vähendasid seal oma tegevust. Seda arvesse võttes volitas Fraport BCGd ja strateegiaosakonda töötama FFHG jaoks välja strateegia. BCG aruandest on näha, et isegi ebaproportsionaalse kasvu korral ei ole oodata FFHGsse tehtud investeeringute kasumlikkust enne 2015. aastat. Selliseid kasvueeldusi pidas ebarealistlikeks ka Interplan, (81) (82). Peale selle väitis BCG oma aruandes, et realistlike kasvueelduste kohaselt ei ole oodata tehtud investeeringute kasumlikkust. Selle kinnituseks arvutas BCG välja investeeringu nüüdispuhasväärtuse (NPV), millest on antud ülevaade tabelis 19.

  Tabel 19


  BCG arvutused FFHGsse tehtud investeeringute kasumlikkuse kohta
   (83)







  Eeldused (84) | NPV (85) (eurodes) |
| --- | --- | --- |
| 20 % kasv alates 2005. aastast | [...] |
| 10 % kasv alates 2005. aastast | [...] |
| 7 % kasv alates 2005. aastast | [...] |

(345)

Otsus süstida FFHGsse lisakapitali tehti 2001. aastal aset leidnud lennujaama rahalise olukorra halvenemise taustal. 2001. aasta jaanuaris esitati aruanne FFHG majandusliku olukorra kohta. Selles aruandes järeldati, et ehkki esialgsed eesmärgid, mille Fraport oli endale seoses FFHGga seadnud, olid saavutatud kiiresti ja reisijate arv oli tõusuteel, oli üldine majanduslik olukord järsult halvenemas, sest kaks FFHG olulist klienti (Malaysian Airlines Cargo ja MNG Airlines) lahkusid Frankfurt Hahni lennujaamast või vähendasid seal oma tegevust. Seda arvesse võttes volitas Fraport BCGd ja strateegiaosakonda töötama FFHG jaoks välja strateegia. BCG aruandest on näha, et isegi ebaproportsionaalse kasvu korral ei ole oodata FFHGsse tehtud investeeringute kasumlikkust enne 2015. aastat. Selliseid kasvueeldusi pidas ebarealistlikeks ka Interplan, (81) (82). Peale selle väitis BCG oma aruandes, et realistlike kasvueelduste kohaselt ei ole oodata tehtud investeeringute kasumlikkust. Selle kinnituseks arvutas BCG välja investeeringu nüüdispuhasväärtuse (NPV), millest on antud ülevaade tabelis 19.

81

82

Tabel 19

Tabel 19

BCG arvutused FFHGsse tehtud investeeringute kasumlikkuse kohta
   (83)

BCG arvutused FFHGsse tehtud investeeringute kasumlikkuse kohta

83

Eeldused (84)

84

NPV (85) (eurodes)

85

20 % kasv alates 2005. aastast

[...]

10 % kasv alates 2005. aastast

[...]

7 % kasv alates 2005. aastast

[...]

| (346) | Lisaks olid Fraporti väliseksperdi liiklusprognooside kohaselt edasise kasvu tingimuseks täiendavad taristuinvesteeringud (86). Vajalike investeeringute kogusumma oli hinnangute kohaselt kuni [...] miljonit eurot ning see oleks hõlmanud lennuraja pikendamist, ruleerimisradu, perroone ja muid taristumeetmeid. BCG väitel ei tehtud kõnealuse märkimisväärse investeerimisplaani jaoks aga ühtki üksikasjalikku hindamist. Neil põhjusteil leidis BCG, et investeeringuga kaasnesid suured riskid, ning ta soovitas neid jagada täiendava investoriga või kaaluda Fraportile kuuluva FFHG osa müümist. |
| --- | --- |

(346)

Lisaks olid Fraporti väliseksperdi liiklusprognooside kohaselt edasise kasvu tingimuseks täiendavad taristuinvesteeringud (86). Vajalike investeeringute kogusumma oli hinnangute kohaselt kuni [...] miljonit eurot ning see oleks hõlmanud lennuraja pikendamist, ruleerimisradu, perroone ja muid taristumeetmeid. BCG väitel ei tehtud kõnealuse märkimisväärse investeerimisplaani jaoks aga ühtki üksikasjalikku hindamist. Neil põhjusteil leidis BCG, et investeeringuga kaasnesid suured riskid, ning ta soovitas neid jagada täiendava investoriga või kaaluda Fraportile kuuluva FFHG osa müümist.

86

| (347) | Saksamaa esitas PricewaterhouseCoopersi koostatud turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumi täitmist käsitleva hinnangu, et põhjendada 2001. aastal toimunud kapitali suurendamise vastavust turutingimustele. Sellest dokumendist ei leia paraku tuge Saksamaa väide, et FFHG aktsionärid tegutsesid kui kaalutlevad investorid, nagu on hinnatud põhjenduses 348 jj. |
| --- | --- |

(347)

Saksamaa esitas PricewaterhouseCoopersi koostatud turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumi täitmist käsitleva hinnangu, et põhjendada 2001. aastal toimunud kapitali suurendamise vastavust turutingimustele. Sellest dokumendist ei leia paraku tuge Saksamaa väide, et FFHG aktsionärid tegutsesid kui kaalutlevad investorid, nagu on hinnatud põhjenduses 348 jj.

| (348) | Komisjon võtab arvesse Fraporti strateegiaosakonnas 2001. aastal koostatud pikaajalist äriplaani, mis oli aluseks turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumi täitmise hindamisel, mille PricewaterhouseCoopers teostas 2006. ja 2008. aastal. Selles äriplaanis olid kindlaks määratud järgmised kolm stsenaariumi:






  i) | hetkeolukorra säilitamine: Fraport ei tee ühtki täiendavat investeeringut; |
| --- | --- | --- |

(348)

Komisjon võtab arvesse Fraporti strateegiaosakonnas 2001. aastal koostatud pikaajalist äriplaani, mis oli aluseks turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumi täitmise hindamisel, mille PricewaterhouseCoopers teostas 2006. ja 2008. aastal. Selles äriplaanis olid kindlaks määratud järgmised kolm stsenaariumi:

i)

hetkeolukorra säilitamine: Fraport ei tee ühtki täiendavat investeeringut;

| ii) | esimene alternatiivne stsenaarium: piiratud investeeringud lennuraja pikendamiseks väga pessimistlike liiklusprognooside alusel ning |
| --- | --- |

ii)

esimene alternatiivne stsenaarium: piiratud investeeringud lennuraja pikendamiseks väga pessimistlike liiklusprognooside alusel ning

| iii) | teine alternatiivne stsenaarium: samad investeeringud, kuid parimate liiklusprognooside alusel. |
| --- | --- |

iii)

teine alternatiivne stsenaarium: samad investeeringud, kuid parimate liiklusprognooside alusel.

| (349) | PricewaterhouseCoopers ei arvutanud siiski välja eri stsenaariumide nüüdispuhasväärtuseid, mis oleksid võimaldanud võrdlemist. Tabelis 20 esitatud andmetest on näha, et nüüdispuhasväärtus oleks olnud aastatel 2001–2005 kõikide stsenaariumide puhul negatiivne. Peale selle on PricewaterhouseCoopersi koostatud kasumlikkuse hinnangu aluseks olnud prognoosidest näha, et alternatiivsed stsenaariumid viivad vaid väga optimistlike liiklusprognooside korral, eeldades ebaproportsionaalselt suurt kasvu, kahjumini, mis on väiksem ([...] miljoni euro võrra) kui kahjum hetkeolukorra säilitamise korral (võtmata arvesse seda, et lisaks tuleb investeerida [...] miljonit eurot). Halvimal juhul on alternatiivse stsenaariumi nüüdispuhasväärtus isegi suurem ([...] miljoni euro võrra) kui hetkeolukorra säilitamise korral.

  Tabel 20


  2001. aastal toimunud kapitali suurendamise kasumlikkuse hinnang
   (87)

  [...]







  Allikas: | PricewaterhouseCoopersi 24. oktoobri 2008. aasta aruande lehekülg 39 ja komisjoni hinnang (88). |
| --- | --- | --- |

(349)

PricewaterhouseCoopers ei arvutanud siiski välja eri stsenaariumide nüüdispuhasväärtuseid, mis oleksid võimaldanud võrdlemist. Tabelis 20 esitatud andmetest on näha, et nüüdispuhasväärtus oleks olnud aastatel 2001–2005 kõikide stsenaariumide puhul negatiivne. Peale selle on PricewaterhouseCoopersi koostatud kasumlikkuse hinnangu aluseks olnud prognoosidest näha, et alternatiivsed stsenaariumid viivad vaid väga optimistlike liiklusprognooside korral, eeldades ebaproportsionaalselt suurt kasvu, kahjumini, mis on väiksem ([...] miljoni euro võrra) kui kahjum hetkeolukorra säilitamise korral (võtmata arvesse seda, et lisaks tuleb investeerida [...] miljonit eurot). Halvimal juhul on alternatiivse stsenaariumi nüüdispuhasväärtus isegi suurem ([...] miljoni euro võrra) kui hetkeolukorra säilitamise korral.

Tabel 20

Tabel 20

2001. aastal toimunud kapitali suurendamise kasumlikkuse hinnang
   (87)

2001. aastal toimunud kapitali suurendamise kasumlikkuse hinnang

87

[...]

Allikas:

Allikas:

88

| (350) | Edasi väitis Saksamaa, et Fraporti taandumist oli kaalutud, kuid see ei olnud kuni vähemalt 2005. aastani võimalik, mistõttu seda ei peetud üheks variandiks. Ehkki Fraport oli seotud kasumi ja kahjumi ülekandmise 2001. aasta lepinguga, oli 2001.–2005. aasta eeldatava kahjumi nüüdispuhasväärtus siiski [...] miljonit eurot. Seepärast leiab komisjon, et FFHG kahjumi katmine kuni 2005. aastani ilma lisainvesteeringute tegemiseta oleks olnud vähem kulukas kui lennujaama edasi investeerimine. |
| --- | --- |

(350)

Edasi väitis Saksamaa, et Fraporti taandumist oli kaalutud, kuid see ei olnud kuni vähemalt 2005. aastani võimalik, mistõttu seda ei peetud üheks variandiks. Ehkki Fraport oli seotud kasumi ja kahjumi ülekandmise 2001. aasta lepinguga, oli 2001.–2005. aasta eeldatava kahjumi nüüdispuhasväärtus siiski [...] miljonit eurot. Seepärast leiab komisjon, et FFHG kahjumi katmine kuni 2005. aastani ilma lisainvesteeringute tegemiseta oleks olnud vähem kulukas kui lennujaama edasi investeerimine.

| (351) | Meelde tuleb tuletada ka seda, et kasumlikkuse prognoos, mis käsitles Fraporti investeeringuid FFHGsse, halvenes pärast otsust sõlmida kasumi ja kahjumi ülekandmise 2001. aasta leping (1999. aasta august) märkimisväärselt. |
| --- | --- |

(351)

Meelde tuleb tuletada ka seda, et kasumlikkuse prognoos, mis käsitles Fraporti investeeringuid FFHGsse, halvenes pärast otsust sõlmida kasumi ja kahjumi ülekandmise 2001. aasta leping (1999. aasta august) märkimisväärselt.

| (352) | Tabelis 21 on võrreldud 2001.–2010. aasta eeldatavaid tulemusi kasumi ja kahjumi ülekandmise 2001. aasta lepingu sõlmimise otsust toetava FFHG äriplaani alusel ning kapitali suurendamist 2001. aastal toetava FFHG äriplaani alusel. FFHG aastatulemuste nüüdispuhasväärtus vähenes samal ajavahemikul ligikaudu [...] miljoni euro võrra.

  Tabel 21


  FFHG aastatulemuste võrdlev hinnang kasumi ja kahjumi ülekandmise 2001. lepingu jaoks koostatud äriplaani ning 2001. aastal toimunud kapitali suurendamise jaoks koostatud äriplaani alusel
   (89)

  [...]







  Allikas: | PricewaterhouseCoopersi 24. oktoobri 2008. aasta aruande leheküljed 32 ja 39 ja komisjoni hinnang (90). |
| --- | --- | --- |

(352)

Tabelis 21 on võrreldud 2001.–2010. aasta eeldatavaid tulemusi kasumi ja kahjumi ülekandmise 2001. aasta lepingu sõlmimise otsust toetava FFHG äriplaani alusel ning kapitali suurendamist 2001. aastal toetava FFHG äriplaani alusel. FFHG aastatulemuste nüüdispuhasväärtus vähenes samal ajavahemikul ligikaudu [...] miljoni euro võrra.

Tabel 21

Tabel 21

FFHG aastatulemuste võrdlev hinnang kasumi ja kahjumi ülekandmise 2001. lepingu jaoks koostatud äriplaani ning 2001. aastal toimunud kapitali suurendamise jaoks koostatud äriplaani alusel
   (89)

FFHG aastatulemuste võrdlev hinnang kasumi ja kahjumi ülekandmise 2001. lepingu jaoks koostatud äriplaani ning 2001. aastal toimunud kapitali suurendamise jaoks koostatud äriplaani alusel

89

[...]

Allikas:

Allikas:

90

| (353) | Edasi täheldas komisjon, et järelevalvenõukogu 16. novembri 2001. aasta koosoleku protokollist on näha, et järelevalvenõukogu arutas 2001. aastal toimuva kapitali suurendamise kasumlikkust. Selle protokolli kohaselt ei eeldatud, et investeeringud FFHGsse – isegi kohene 27 miljoni euro investeerimine – oleksid kasumlikud. Lisaks on protokollis öeldud, et Fraport annab sellest hoolimata „riskikapitali, et avada võimalusi tuleviku tarvis“. Peale selle märkis Rheinland-Pfalzi liidumaa esindaja (Rhein-Hunsrücki maavanem (Landrat)), et FFHG järelevalvenõukogu 2001. aasta mais toimunud koosoleku protokolli andmeil „ei sõltu Fraporti otsus investeerida FFHGsse kasumlikkuse väljavaadetest, vaid Fraporti järelevalvenõukogu omandamisega tegeleva komitee nõusolekust, mis on olemas“. |
| --- | --- |

(353)

Edasi täheldas komisjon, et järelevalvenõukogu 16. novembri 2001. aasta koosoleku protokollist on näha, et järelevalvenõukogu arutas 2001. aastal toimuva kapitali suurendamise kasumlikkust. Selle protokolli kohaselt ei eeldatud, et investeeringud FFHGsse – isegi kohene 27 miljoni euro investeerimine – oleksid kasumlikud. Lisaks on protokollis öeldud, et Fraport annab sellest hoolimata „riskikapitali, et avada võimalusi tuleviku tarvis“. Peale selle märkis Rheinland-Pfalzi liidumaa esindaja (Rhein-Hunsrücki maavanem (Landrat)), et FFHG järelevalvenõukogu 2001. aasta mais toimunud koosoleku protokolli andmeil „ei sõltu Fraporti otsus investeerida FFHGsse kasumlikkuse väljavaadetest, vaid Fraporti järelevalvenõukogu omandamisega tegeleva komitee nõusolekust, mis on olemas“.

Landrat

| (354) | Eespool öeldut arvesse võttes järeldab komisjon, et Fraporti poolne kapitali suurendamine 2001. aastal ei toimunud kooskõlas turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõttega ja et sellega anti FFHG-le eelis. |
| --- | --- |

(354)

Eespool öeldut arvesse võttes järeldab komisjon, et Fraporti poolne kapitali suurendamine 2001. aastal ei toimunud kooskõlas turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõttega ja et sellega anti FFHG-le eelis.

| (355) | Rheinland-Pfalzi liidumaa poolse kapitali suurendamise kohta märgib komisjon, et Saksamaa põhjendas selle turutingimustele vastavust samadel alustel kui Fraporti puhul, mida on põhjenduses 344 jj juba käsitletud. Seal esitatud väited kehtivad ka liidumaa puhul. |
| --- | --- |

(355)

Rheinland-Pfalzi liidumaa poolse kapitali suurendamise kohta märgib komisjon, et Saksamaa põhjendas selle turutingimustele vastavust samadel alustel kui Fraporti puhul, mida on põhjenduses 344 jj juba käsitletud. Seal esitatud väited kehtivad ka liidumaa puhul.

| (356) | Komisjon täheldab sellega seoses esiteks, et liidumaa on teinud alates 1994. aastast FFHGsse juba mitu edutut investeeringut. Teiseks osales liidumaa kapitali suurendamises teistsugustel tingimustel kui Fraport (liidumaal ei olnud lootust kasumi ja kahjumi ülekandmise 2001. aasta lepingu kestuse ajal oma investeeringu eest midagi vastu saada). Kolmandaks oli Rheinland-Pfalzi liidumaa 2003. aasta investeerimisaruande andmeil põhjus, miks liidumaa investeeris Frankfurt Hahni lennujaama, tähtsad sotsiaal- ja struktuuripoliitika eesmärgid, nagu töökohtade loomine ja transpordipoliitika eesmärkide saavutamine, mitte kasumlikkusega seotud kaalutlused. |
| --- | --- |

(356)

Komisjon täheldab sellega seoses esiteks, et liidumaa on teinud alates 1994. aastast FFHGsse juba mitu edutut investeeringut. Teiseks osales liidumaa kapitali suurendamises teistsugustel tingimustel kui Fraport (liidumaal ei olnud lootust kasumi ja kahjumi ülekandmise 2001. aasta lepingu kestuse ajal oma investeeringu eest midagi vastu saada). Kolmandaks oli Rheinland-Pfalzi liidumaa 2003. aasta investeerimisaruande andmeil põhjus, miks liidumaa investeeris Frankfurt Hahni lennujaama, tähtsad sotsiaal- ja struktuuripoliitika eesmärgid, nagu töökohtade loomine ja transpordipoliitika eesmärkide saavutamine, mitte kasumlikkusega seotud kaalutlused.

| (357) | Seepärast järeldab komisjon, et ka Rheinland-Pfalzi liidumaa poolne kapitali suurendamine 2001. aastal ei toimunud kooskõlas turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõttega ja sellega anti FFHG-le eelis. |
| --- | --- |

(357)

Seepärast järeldab komisjon, et ka Rheinland-Pfalzi liidumaa poolne kapitali suurendamine 2001. aastal ei toimunud kooskõlas turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõttega ja sellega anti FFHG-le eelis.

8.1.2.4.   
  Valikulisus

Valikulisus

| (358) | Selleks et kuuluda ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaldamisalasse, peab riigi meede soodustama „teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist“. Seega laieneb riigiabi mõiste vaid nendele meetmetele, millega soodustatakse ettevõtjaid valikuliselt. |
| --- | --- |

(358)

Selleks et kuuluda ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaldamisalasse, peab riigi meede soodustama „teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist“. Seega laieneb riigiabi mõiste vaid nendele meetmetele, millega soodustatakse ettevõtjaid valikuliselt.

| (359) | Käesoleva juhtumi puhul sai Fraporti ja Rheinland-Pfalzi liidumaa poolsest 2001. aastal toimunud kapitali suurendamisest kasu üksnes FFHG. Seega oli kapitali suurendamine mõlemal juhul ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses oma olemuselt valikuline. |
| --- | --- |

(359)

Käesoleva juhtumi puhul sai Fraporti ja Rheinland-Pfalzi liidumaa poolsest 2001. aastal toimunud kapitali suurendamisest kasu üksnes FFHG. Seega oli kapitali suurendamine mõlemal juhul ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses oma olemuselt valikuline.

8.1.2.5.   
  Konkurentsi kahjustamine ja mõju kaubandusele

Konkurentsi kahjustamine ja mõju kaubandusele

| (360) | Kui liikmesriigi antud abi tugevdab ettevõtja positsiooni võrreldes teiste ettevõtjatega, kes konkureerivad liidusiseses kaubanduses, tuleb järeldada, et abi mõjutab liidusisest kaubandust. Vastavalt väljakujunenud kohtupraktikale (91) on selleks, et meede kahjustaks konkurentsi, piisav, kui abisaaja konkureerib teiste ettevõtjatega konkurentsile avatud turgudel. |
| --- | --- |

(360)

Kui liikmesriigi antud abi tugevdab ettevõtja positsiooni võrreldes teiste ettevõtjatega, kes konkureerivad liidusiseses kaubanduses, tuleb järeldada, et abi mõjutab liidusisest kaubandust. Vastavalt väljakujunenud kohtupraktikale (91) on selleks, et meede kahjustaks konkurentsi, piisav, kui abisaaja konkureerib teiste ettevõtjatega konkurentsile avatud turgudel.

91

| (361) | Nagu on hinnatud põhjenduses 304, on lennujaama käitamine majandustegevus. Konkurents esineb ühelt poolt lennujaamade vahel lennuettevõtjate ja nendega seotud lennuliikluse (reisijad ja veosed) ligimeelitamiseks ning teiselt poolt lennujaamade käitajate vahel, kes võivad omavahel konkureerida konkreetse lennujaama käitajaks saamisel. Lisaks – eeskätt odavlennuettevõtjate ja tellimuslendude tegijate ligimeelitamiseks – võivad omavahel konkureerida ka lennujaamad, mis ei asu samas teeninduspiirkonnas või isegi samas liikmesriigis. |
| --- | --- |

(361)

Nagu on hinnatud põhjenduses 304, on lennujaama käitamine majandustegevus. Konkurents esineb ühelt poolt lennujaamade vahel lennuettevõtjate ja nendega seotud lennuliikluse (reisijad ja veosed) ligimeelitamiseks ning teiselt poolt lennujaamade käitajate vahel, kes võivad omavahel konkureerida konkreetse lennujaama käitajaks saamisel. Lisaks – eeskätt odavlennuettevõtjate ja tellimuslendude tegijate ligimeelitamiseks – võivad omavahel konkureerida ka lennujaamad, mis ei asu samas teeninduspiirkonnas või isegi samas liikmesriigis.

| (362) | Võttes arvesse Frankfurt Hahni lennujaama suurust (vt tabel 1) ja lennujaama lähedust teistele liidu lennujaamadele, eelkõige Frankfurt Maini, Luxembourgi, Zweibrückeni, Saarbrückeni ja Köln-Bonni lennujaamale, (92) leiab komisjon, et asjaomased meetmed võisid kahjustada liikmesriikidevahelist kaubandust. Nagu on öeldud põhjenduses 202, tehakse Frankfurt Hahni lennujaamast lende mitmesse rahvusvahelisse sihtkohta. Frankfurt Hahni lennujaama lennurada on piisava pikkusega ja võimaldab lennuettevõtjatel teenindada rahvusvahelisi sihtkohti. |
| --- | --- |

(362)

Võttes arvesse Frankfurt Hahni lennujaama suurust (vt tabel 1) ja lennujaama lähedust teistele liidu lennujaamadele, eelkõige Frankfurt Maini, Luxembourgi, Zweibrückeni, Saarbrückeni ja Köln-Bonni lennujaamale, (92) leiab komisjon, et asjaomased meetmed võisid kahjustada liikmesriikidevahelist kaubandust. Nagu on öeldud põhjenduses 202, tehakse Frankfurt Hahni lennujaamast lende mitmesse rahvusvahelisse sihtkohta. Frankfurt Hahni lennujaama lennurada on piisava pikkusega ja võimaldab lennuettevõtjatel teenindada rahvusvahelisi sihtkohti.

92

| (363) | Peale selle toimib Frankfurt Hahni lennujaam kaubalennujaamana (vt tabel 2). Lennuveostega seotud konkurentsi kohta märgib komisjon, et veosed on tavaliselt liikuvamad kui reisijad (93). Tavaliselt peetakse kaubalennujaamade teeninduspiirkonna raadiuseks vähemalt 200 kilomeetrit või 2 tundi autosõitu. Lennuveostega seotud konkurentsi kohta märgib komisjon, et veosed on tavaliselt liikuvamad kui reisijad (94). Tavaliselt peetakse kaubalennujaamade teeninduspiirkonna raadiuseks vähemalt 200 kilomeetrit või 2 tundi autosõitu. Komisjoni teabe kohaselt leiavad asjaomase sektori esindajad üldjuhul, et kaubalennujaamade teeninduspiirkond võib olla isegi suurem – et kasutada lennujaama kaubaveoks, on ekspediitoritele enamasti vastuvõetav kuni poolepäevane sõiduteekond (st kuni 12 tundi veoautosõitu) (95). Seda arvesse võttes leiab komisjon, et kuna kaubalennujaamad on asendatavamad kui reisilennujaamad – piisab sellest, kui veos toimetatakse lennukiga teatud piirkonda, kust ekspediitor toimetab selle maanteed või raudteed kaudu lõppsihtkohta –, on oht kahjustada konkurentsi ja mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust suurem. |
| --- | --- |

(363)

Peale selle toimib Frankfurt Hahni lennujaam kaubalennujaamana (vt tabel 2). Lennuveostega seotud konkurentsi kohta märgib komisjon, et veosed on tavaliselt liikuvamad kui reisijad (93). Tavaliselt peetakse kaubalennujaamade teeninduspiirkonna raadiuseks vähemalt 200 kilomeetrit või 2 tundi autosõitu. Lennuveostega seotud konkurentsi kohta märgib komisjon, et veosed on tavaliselt liikuvamad kui reisijad (94). Tavaliselt peetakse kaubalennujaamade teeninduspiirkonna raadiuseks vähemalt 200 kilomeetrit või 2 tundi autosõitu. Komisjoni teabe kohaselt leiavad asjaomase sektori esindajad üldjuhul, et kaubalennujaamade teeninduspiirkond võib olla isegi suurem – et kasutada lennujaama kaubaveoks, on ekspediitoritele enamasti vastuvõetav kuni poolepäevane sõiduteekond (st kuni 12 tundi veoautosõitu) (95). Seda arvesse võttes leiab komisjon, et kuna kaubalennujaamad on asendatavamad kui reisilennujaamad – piisab sellest, kui veos toimetatakse lennukiga teatud piirkonda, kust ekspediitor toimetab selle maanteed või raudteed kaudu lõppsihtkohta –, on oht kahjustada konkurentsi ja mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust suurem.

93

94

95

| (364) | Põhjendustes 360–364 esitatud väidete alusel on FFHG-le antud majanduslik eelis tugevdanud võrreldes konkurentidega FFHG positsiooni liidu lennujaamateenuste pakkujate turul. Seda arvesse võttes tuleb eelist, mis anti FFHG-le 2001. aastal toimunud kapitali suurendamisega, käsitada eelisena, mis võib kahjustada konkurentsi ja mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(364)

Põhjendustes 360–364 esitatud väidete alusel on FFHG-le antud majanduslik eelis tugevdanud võrreldes konkurentidega FFHG positsiooni liidu lennujaamateenuste pakkujate turul. Seda arvesse võttes tuleb eelist, mis anti FFHG-le 2001. aastal toimunud kapitali suurendamisega, käsitada eelisena, mis võib kahjustada konkurentsi ja mõjutada liikmesriikidevahelist kaubandust.

8.1.2.6.   
  Järeldus

Järeldus

| (365) | 2001. aastal toimunud Fraporti ja Rheinland-Pfalzi liidumaa poolne kapitali suurendamine 27 miljoni euro võrra kujutab endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(365)

2001. aastal toimunud Fraporti ja Rheinland-Pfalzi liidumaa poolne kapitali suurendamine 27 miljoni euro võrra kujutab endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

8.1.3.   3. MEEDE: KAPITALI SUURENDAMINE 2004. AASTAL; NING 4. MEEDE: KASUMI JA KAHJUMI ÜLEKANDMISE 2004. AASTA LEPING

| (366) | 2004. aastal suurendati FFHG kapitali veel 42 miljonit euro võrra (Fraport investeeris 10,21 miljonit eurot, Hesseni liidumaa 20 miljonit eurot ja Rheinland-Pfalzi liidumaa 11,79 miljonit eurot). Rheinland-Pfalzi liidumaa ja Hesseni liidumaa olid nõustunud 2002. aastal selle kapitali suurendamisega tingimusel, et FFHG ja Fraporti vahel sõlmitakse uus kasumi ja kahjumi ülekandmise leping (kasumi ja kahjumi ülekandmise 2004. aasta leping), mis hõlmab ajavahemikku kuni 31. detsembrini 2014. |
| --- | --- |

(366)

2004. aastal suurendati FFHG kapitali veel 42 miljonit euro võrra (Fraport investeeris 10,21 miljonit eurot, Hesseni liidumaa 20 miljonit eurot ja Rheinland-Pfalzi liidumaa 11,79 miljonit eurot). Rheinland-Pfalzi liidumaa ja Hesseni liidumaa olid nõustunud 2002. aastal selle kapitali suurendamisega tingimusel, et FFHG ja Fraporti vahel sõlmitakse uus kasumi ja kahjumi ülekandmise leping (kasumi ja kahjumi ülekandmise 2004. aasta leping), mis hõlmab ajavahemikku kuni 31. detsembrini 2014.

| (367) | 5. aprillil 2004 sõlmisid Fraport ja FFHG kasumi ja kahjumi ülekandmise 2004. aasta lepingu. Fraporti aktsionärid kiitsid selle lepingu heaks 2. juunil 2004. |
| --- | --- |

(367)

5. aprillil 2004 sõlmisid Fraport ja FFHG kasumi ja kahjumi ülekandmise 2004. aasta lepingu. Fraporti aktsionärid kiitsid selle lepingu heaks 2. juunil 2004.

8.1.3.1.   
  Ettevõtja ja majandustegevuse mõiste

Ettevõtja ja majandustegevuse mõiste

| (368) | Nagu on analüüsitud põhjenduses 293 jj, tuleb FFHGd käsitada alates 12. detsembrist 2000 ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaldamisel ettevõtjana, kes tegeleb majandustegevusega. |
| --- | --- |

(368)

Nagu on analüüsitud põhjenduses 293 jj, tuleb FFHGd käsitada alates 12. detsembrist 2000 ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaldamisel ettevõtjana, kes tegeleb majandustegevusega.

8.1.3.2.   
  Riigi ressursid ja seostatavus riigiga

Riigi ressursid ja seostatavus riigiga

Kapitali suurendamine 2004. aastal ning kasumi ja kahjumi ülekandmise 2004. aasta leping – Fraport

Kapitali suurendamine 2004. aastal ning kasumi ja kahjumi ülekandmise 2004. aasta leping – Fraport

| (369) | Komisjon leiab, et kuna kasumi ja kahjumi ülekandmise 2004. aasta leping oli 2004. aasta kapitali suurendamise teostumise eeltingimus ning kuna mõlema meetme võtmiseks saadi Fraporti aktsionäride nõusolek ühel ja samal aktsionäride koosolekul, tuleb mõlema meetme (Fraporti panuse) seostatavust riigiga hinnata koos. |
| --- | --- |

(369)

Komisjon leiab, et kuna kasumi ja kahjumi ülekandmise 2004. aasta leping oli 2004. aasta kapitali suurendamise teostumise eeltingimus ning kuna mõlema meetme võtmiseks saadi Fraporti aktsionäride nõusolek ühel ja samal aktsionäride koosolekul, tuleb mõlema meetme (Fraporti panuse) seostatavust riigiga hinnata koos.

| (370) | Kapitali suurendamine 2004. aastal ning kasumi ja kahjumi ülekandmise 2004. aasta leping kinnitati 2. juunil 2004 Fraporti aktsionäride üldkoosolekul, kusjuures kinnitamise poolt hääletas 99,992 % koosolekul kohal olnud aktsionäridest. |
| --- | --- |

(370)

Kapitali suurendamine 2004. aastal ning kasumi ja kahjumi ülekandmise 2004. aasta leping kinnitati 2. juunil 2004 Fraporti aktsionäride üldkoosolekul, kusjuures kinnitamise poolt hääletas 99,992 % koosolekul kohal olnud aktsionäridest.

| (371) | Lisaks väitis Saksamaa, et kasumi ja kahjumi ülekandmise 2004. aasta lepingu sõlmimist käsitleva otsuse heakskiitmiseks oli vaja saada aktsionäride üldkoosolekul 74,994 % häälteenamus, samal ajal kui avalik-õiguslikele aktsionäridele kuulus vaid ligikaudu 70 % Fraporti aktsiatest, mistõttu ei saanud nad tegelikult Fraporti otsuseid kontrollida. Sellega seoses tuleb meelde tuletada, et kapitali suurendamine 2004. aastal ei oleks teostunud, kui Fraporti aktsionärid ei oleks heaks kiitnud kasumi ja kahjumi ülekandmise 2004. aasta lepingut. |
| --- | --- |

(371)

Lisaks väitis Saksamaa, et kasumi ja kahjumi ülekandmise 2004. aasta lepingu sõlmimist käsitleva otsuse heakskiitmiseks oli vaja saada aktsionäride üldkoosolekul 74,994 % häälteenamus, samal ajal kui avalik-õiguslikele aktsionäridele kuulus vaid ligikaudu 70 % Fraporti aktsiatest, mistõttu ei saanud nad tegelikult Fraporti otsuseid kontrollida. Sellega seoses tuleb meelde tuletada, et kapitali suurendamine 2004. aastal ei oleks teostunud, kui Fraporti aktsionärid ei oleks heaks kiitnud kasumi ja kahjumi ülekandmise 2004. aasta lepingut.

| (372) | Komisjon leiab, et enamusaktsionärina oli riigil 2004. aasta toimuva kapitali suurendamise ning kasumi ja kahjumi ülekandmise 2004. aasta lepingu hääletuses oluline roll. Saksa aktsiaseltside seaduse (Aktiengesetz) kohaselt jõustub kasumi ja kahjumi ülekandmise leping siiski üksnes juhul, kui selle kiidab aktsionäride koosolekul heaks vähemalt kolmveerand hääletusel osalenud põhikirjajärgse kapitali esindajatest (96). Seega ei saanud avalik-õiguslikud asutused ilma eraaktsionäride märkimisväärse osalemiseta kontrollida otsust viia ellu kasumi ja kahjumi ülekandmise 2004. aasta leping ning teostada Fraporti poolne kapitali suurendamine 2004. aastal. |
| --- | --- |

(372)

Komisjon leiab, et enamusaktsionärina oli riigil 2004. aasta toimuva kapitali suurendamise ning kasumi ja kahjumi ülekandmise 2004. aasta lepingu hääletuses oluline roll. Saksa aktsiaseltside seaduse (Aktiengesetz) kohaselt jõustub kasumi ja kahjumi ülekandmise leping siiski üksnes juhul, kui selle kiidab aktsionäride koosolekul heaks vähemalt kolmveerand hääletusel osalenud põhikirjajärgse kapitali esindajatest (96). Seega ei saanud avalik-õiguslikud asutused ilma eraaktsionäride märkimisväärse osalemiseta kontrollida otsust viia ellu kasumi ja kahjumi ülekandmise 2004. aasta leping ning teostada Fraporti poolne kapitali suurendamine 2004. aastal.

Aktiengesetz

96

| (373) | Seepärast leiab komisjon põhjenduses 369 jj esitatud kaalutlusi arvesse võttes, et Fraporti poolne kapitali suurendamine 2004. aastal ning kasumi ja kahjumi ülekandmise 2004. aasta leping ei ole seostatavad riigiga. Isegi kui riigiga seostatavus peaks kinnitust leidma ja meede leitakse olevat abi, oleks selline abi kokkusobiv siseturuga. Sellega seoses kehtivad ühtmoodi nii punktis 10.3 kui ka punktis 10.4 esitatud kaalutlused. |
| --- | --- |

(373)

Seepärast leiab komisjon põhjenduses 369 jj esitatud kaalutlusi arvesse võttes, et Fraporti poolne kapitali suurendamine 2004. aastal ning kasumi ja kahjumi ülekandmise 2004. aasta leping ei ole seostatavad riigiga. Isegi kui riigiga seostatavus peaks kinnitust leidma ja meede leitakse olevat abi, oleks selline abi kokkusobiv siseturuga. Sellega seoses kehtivad ühtmoodi nii punktis 10.3 kui ka punktis 10.4 esitatud kaalutlused.

Kapitali suurendamine 2004. aastal – Rheinland-Pfalzi liidumaa ja Hesseni liidumaa

Kapitali suurendamine 2004. aastal – Rheinland-Pfalzi liidumaa ja Hesseni liidumaa

| (374) | Rheinland-Pfalzi liidumaa ja Hesseni liidumaa rahastasid oma osa kapitali suurendamisest 2004. aastal otse oma üldeelarvest. Seega rahastati need 2004. aasta kapitali osad selgelt riigi ressurssidest ja on seostatavad riigiga. |
| --- | --- |

(374)

Rheinland-Pfalzi liidumaa ja Hesseni liidumaa rahastasid oma osa kapitali suurendamisest 2004. aastal otse oma üldeelarvest. Seega rahastati need 2004. aasta kapitali osad selgelt riigi ressurssidest ja on seostatavad riigiga.

8.1.3.3.   
  Majanduslik eelis

Majanduslik eelis

| (375) | Nagu on öeldud põhjenduses 336 jj, kohaldab komisjon selleks, et kontrollida, kas ettevõtjale on antud majanduslik eelis, turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõtet. Ka siin kehtivad turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõtte kohaldamise põhialused, mida on nimetatud põhjenduses 336 jj. |
| --- | --- |

(375)

Nagu on öeldud põhjenduses 336 jj, kohaldab komisjon selleks, et kontrollida, kas ettevõtjale on antud majanduslik eelis, turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõtet. Ka siin kehtivad turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõtte kohaldamise põhialused, mida on nimetatud põhjenduses 336 jj.

Turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumi kohaldamine – Rheinland-Pfalzi liidumaa

Turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumi kohaldamine – Rheinland-Pfalzi liidumaa

| (376) | Seoses Rheinland-Pfalzi liidumaa poolse kapitali suurendamisega 2004. aastal väitis Saksamaa, et ta tegutses kooskõlas turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõttega. Selle kinnituseks esitas Saksamaa pärast 2008. aasta menetluse algatamise otsust turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumi täitmist käsitleva hinnangu, mille oli koostanud 2008. aastal PricewaterhouseCoopers. |
| --- | --- |

(376)

Seoses Rheinland-Pfalzi liidumaa poolse kapitali suurendamisega 2004. aastal väitis Saksamaa, et ta tegutses kooskõlas turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõttega. Selle kinnituseks esitas Saksamaa pärast 2008. aasta menetluse algatamise otsust turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumi täitmist käsitleva hinnangu, mille oli koostanud 2008. aastal PricewaterhouseCoopers.

| (377) | Esiteks märgib komisjon, et Rheinland-Pfalzi liidumaa ei teinud ise eelnevaid kasumlikkuse arvutusi ega arvutanud ise välja investeeringu tasuvust. Selle asemel tugines Rheinland-Pfalzi liidumaa FFHG ja Fraporti koostatud äriplaanile. |
| --- | --- |

(377)

Esiteks märgib komisjon, et Rheinland-Pfalzi liidumaa ei teinud ise eelnevaid kasumlikkuse arvutusi ega arvutanud ise välja investeeringu tasuvust. Selle asemel tugines Rheinland-Pfalzi liidumaa FFHG ja Fraporti koostatud äriplaanile.

| (378) | Teiseks leiab komisjon, et liidumaa ei olnud siiski samasuguses olukorras kui Fraporti aktsionärid. Tabelist 22 on näha, et Rheinland-Pfalzi liidumaa pidi süstima 2005.–2009. aastal [...] miljonit eurot (kokku [...] miljonit eurot), kuid ta lootis saada dividendimakseid või oma osalemise eest muud hüvitist alles alates 2025. aastast. Fraporti aktsionärid pidid süstima [...] miljonit eurot ja nad eeldasid, et saavad dividendimakseid pärast esimese nelja aasta negatiivseid tulemusi. Eeldatud dividendimaksete nüüdispuhasväärtus ajavahemikul kuni 2025. aastani oli [...] miljonit eurot sisemise tasuvuslävega [...] %. |
| --- | --- |

(378)

Teiseks leiab komisjon, et liidumaa ei olnud siiski samasuguses olukorras kui Fraporti aktsionärid. Tabelist 22 on näha, et Rheinland-Pfalzi liidumaa pidi süstima 2005.–2009. aastal [...] miljonit eurot (kokku [...] miljonit eurot), kuid ta lootis saada dividendimakseid või oma osalemise eest muud hüvitist alles alates 2025. aastast. Fraporti aktsionärid pidid süstima [...] miljonit eurot ja nad eeldasid, et saavad dividendimakseid pärast esimese nelja aasta negatiivseid tulemusi. Eeldatud dividendimaksete nüüdispuhasväärtus ajavahemikul kuni 2025. aastani oli [...] miljonit eurot sisemise tasuvuslävega [...] %.

| (379) | Kolmandaks, silmas pidades seda pikaajalist kavandamist ja võttes arvesse asjaolu, et Rheinland-Pfalzi liidumaa oli FFHGsse juba mitu korda edutult investeerinud, leiab komisjon, et ükski kaalutlev erainvestor ei oleks liidumaa olukorras otsustanud paigutada FFFGsse veel kapitali, teostamata sealjuures eelnevalt tundlikkuse hindamist.

  Tabel 22


  2004. aastal toimunud Rheinland-Pfalzi liidumaa poolse kapitali suurendamise kasumlikkuse hinnang

  [...]







  Allikas: | PricewaterhouseCoopersi Rheinland-Pfalzi liidumaad käsitleva 24. oktoobri 2008. aasta aruande lehekülg 21. |
| --- | --- | --- |

(379)

Kolmandaks, silmas pidades seda pikaajalist kavandamist ja võttes arvesse asjaolu, et Rheinland-Pfalzi liidumaa oli FFHGsse juba mitu korda edutult investeerinud, leiab komisjon, et ükski kaalutlev erainvestor ei oleks liidumaa olukorras otsustanud paigutada FFFGsse veel kapitali, teostamata sealjuures eelnevalt tundlikkuse hindamist.

Tabel 22

Tabel 22

2004. aastal toimunud Rheinland-Pfalzi liidumaa poolse kapitali suurendamise kasumlikkuse hinnang

2004. aastal toimunud Rheinland-Pfalzi liidumaa poolse kapitali suurendamise kasumlikkuse hinnang

[...]

Allikas:

Allikas:

| (380) | Peale selle põhinevad turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumi täitmist käsitlevad hinnangud, mis koostati seoses kapitali suurendamisega 2004. aastal ning kasumi ja kahjumi ülekandmise 2004. aasta lepinguga, FFHG iga-aastaste finantstulemuste märkimisväärse paranemise ootustel (vt tabel 23). Need aluseks võetud kasvueeldused on märksa suuremad 2001. aastal toimunud kapitali suurendamise puhul koostatud hinnangu omadest. Peale selle esineb neis suuri kõikumisi, mis näiteks 2009. aastal ületasid 300 %.

  Tabel 23


  2001. aastal toimunud kapitali suurendamise ja 2004. aastal toimunud kapitali suurendamisega seoses koostatud turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumi täitmist käsitlevates PricewaterhouseCoopersi hinnangutes kasutatud äriplaanides prognoositud FFHG aastatulemuste võrdlus


















  Tuhandetes eurodes | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kapitali suurendamine 2004. aastal | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Kapitali suurendamine 2004. aastal – aastane muudatus protsentides | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Kapitali suurendamine 2001. aastal | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Kapitali suurendamine 2001. aastal – aastane muudatus protsentides | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| |
| Tuhandetes eurodes | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 | |
| Kapitali suurendamine 2004. aastal | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Kapitali suurendamine 2004. aastal – aastane muudatus protsentides | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Kapitali suurendamine 2001. aastal | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Kapitali suurendamine 2001. aastal – aastane muudatus protsentides | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |

(380)

Peale selle põhinevad turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumi täitmist käsitlevad hinnangud, mis koostati seoses kapitali suurendamisega 2004. aastal ning kasumi ja kahjumi ülekandmise 2004. aasta lepinguga, FFHG iga-aastaste finantstulemuste märkimisväärse paranemise ootustel (vt tabel 23). Need aluseks võetud kasvueeldused on märksa suuremad 2001. aastal toimunud kapitali suurendamise puhul koostatud hinnangu omadest. Peale selle esineb neis suuri kõikumisi, mis näiteks 2009. aastal ületasid 300 %.

Tabel 23

Tabel 23

2001. aastal toimunud kapitali suurendamise ja 2004. aastal toimunud kapitali suurendamisega seoses koostatud turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumi täitmist käsitlevates PricewaterhouseCoopersi hinnangutes kasutatud äriplaanides prognoositud FFHG aastatulemuste võrdlus

2001. aastal toimunud kapitali suurendamise ja 2004. aastal toimunud kapitali suurendamisega seoses koostatud turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumi täitmist käsitlevates PricewaterhouseCoopersi hinnangutes kasutatud äriplaanides prognoositud FFHG aastatulemuste võrdlus

Tuhandetes eurodes

Tuhandetes eurodes

2004

2004

2005

2005

2006

2006

2007

2007

2008

2008

2009

2009

2010

2010

2011

2011

2012

2012

2013

2013

2014

2014

Kapitali suurendamine 2004. aastal

Kapitali suurendamine 2004. aastal

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Kapitali suurendamine 2004. aastal – aastane muudatus protsentides

Kapitali suurendamine 2004. aastal – aastane muudatus protsentides

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Kapitali suurendamine 2001. aastal

Kapitali suurendamine 2001. aastal

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Kapitali suurendamine 2001. aastal – aastane muudatus protsentides

Kapitali suurendamine 2001. aastal – aastane muudatus protsentides

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Tuhandetes eurodes

Tuhandetes eurodes

2015

2015

2016

2016

2017

2017

2018

2018

2019

2019

2020

2020

2021

2021

2022

2022

2023

2023

2024

2024

Kapitali suurendamine 2004. aastal

Kapitali suurendamine 2004. aastal

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Kapitali suurendamine 2004. aastal – aastane muudatus protsentides

Kapitali suurendamine 2004. aastal – aastane muudatus protsentides

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Kapitali suurendamine 2001. aastal

Kapitali suurendamine 2001. aastal

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Kapitali suurendamine 2001. aastal – aastane muudatus protsentides

Kapitali suurendamine 2001. aastal – aastane muudatus protsentides

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| Allikas: | PricewaterhouseCoopersi 24. oktoobri 2008. aasta aruande lehekülg 45 ja komisjoni hinnang (97) |
| --- | --- |

Allikas:

Allikas:

97

| (381) | Peale selle oli Rheinland-Pfalzi liidumaa investeerimisaruannete andmeil põhjus, miks liidumaa investeeris Frankfurt Hahni lennujaama, tähtsate sotsiaal- ja struktuuripoliitika eesmärkide saavutamine, nagu töökohtade loomine ja transpordipoliitika eesmärkide täitmine, mitte kasumlikkusega seotud kaalutlused. Turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumi täitmise hindamisel ei saa aga sotsiaalseid ja piirkondlikke kaalutlusi arvesse võtta. |
| --- | --- |

(381)

Peale selle oli Rheinland-Pfalzi liidumaa investeerimisaruannete andmeil põhjus, miks liidumaa investeeris Frankfurt Hahni lennujaama, tähtsate sotsiaal- ja struktuuripoliitika eesmärkide saavutamine, nagu töökohtade loomine ja transpordipoliitika eesmärkide täitmine, mitte kasumlikkusega seotud kaalutlused. Turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumi täitmise hindamisel ei saa aga sotsiaalseid ja piirkondlikke kaalutlusi arvesse võtta.

| (382) | Pidades silmas neid konkreetseid asjaolusid, mis olid seotud Rheinland-Pfalzi liidumaa otsusega süstida FFHGsse veel kapitali (põhjendused 376–380), leiab komisjon, et Rheinland-Pfalzi liidumaa poolne kapitali suurendamine 2004. aastal ei olnud kooskõlas turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõttega ja sellega anti FFHG-le eelis. |
| --- | --- |

(382)

Pidades silmas neid konkreetseid asjaolusid, mis olid seotud Rheinland-Pfalzi liidumaa otsusega süstida FFHGsse veel kapitali (põhjendused 376–380), leiab komisjon, et Rheinland-Pfalzi liidumaa poolne kapitali suurendamine 2004. aastal ei olnud kooskõlas turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõttega ja sellega anti FFHG-le eelis.

Turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumi kohaldamine – Hesseni liidumaa

Turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumi kohaldamine – Hesseni liidumaa

| (383) | Hesseni liidumaa käitumise kohta väitis Saksamaa, et Frankfurt Maini lennujaama piiratud kasvuvõimalused, mis olid tingitud muu hulgas öisest lennukeelust, muutsid Frankfurt Hahni lennujaama edasiarendamise Hesseni liidumaa silmis vajalikuks. Saksamaa märkis, et see arendamine võimaldas kasutada Frankfurt Hahni ööpäevaringse tegevusloa raames ning Frankfurt Maini lennujaama ja Frankfurt Hahni lennujaama vahelist kavandatud lennujaamasüsteemi silmas pidades ulatuslikult olemasolevaid kasvuvõimalusi. Lisaks sai Hesseni liidumaa osalemise kaudu 2004. aastal toimunud kapitali suurendamises toetada veelgi lennuliikluse arengut Reini-Maini piirkonnas. |
| --- | --- |

(383)

Hesseni liidumaa käitumise kohta väitis Saksamaa, et Frankfurt Maini lennujaama piiratud kasvuvõimalused, mis olid tingitud muu hulgas öisest lennukeelust, muutsid Frankfurt Hahni lennujaama edasiarendamise Hesseni liidumaa silmis vajalikuks. Saksamaa märkis, et see arendamine võimaldas kasutada Frankfurt Hahni ööpäevaringse tegevusloa raames ning Frankfurt Maini lennujaama ja Frankfurt Hahni lennujaama vahelist kavandatud lennujaamasüsteemi silmas pidades ulatuslikult olemasolevaid kasvuvõimalusi. Lisaks sai Hesseni liidumaa osalemise kaudu 2004. aastal toimunud kapitali suurendamises toetada veelgi lennuliikluse arengut Reini-Maini piirkonnas.

| (384) | Esiteks märgib komisjon, et Hesseni liidumaa ei teinud mingeid konkreetseid eelnevaid kasumlikkuse arvutusi. Teiseks, sarnaselt Rheinland-Pfalzi liidumaale lootis ka Hesseni liidumaa hakata saama dividendimakseid alles pärast 2025. aastat. Kolmandaks ei teostatud hoolimata pikaajalisest kavandamisest mingit eelduste tundlikkuse hindamist. Lisaks ei saa põhjuseid, miks liidumaa investeeris Frankfurt Hahni lennujaama, nagu Reini-Maini piirkonna lennuliikluse arendamine või muud tähtsad sotsiaal- ja struktuuripoliitika alased kaalutlused, arvesse võtta turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumi täitmise hindamisel. |
| --- | --- |

(384)

Esiteks märgib komisjon, et Hesseni liidumaa ei teinud mingeid konkreetseid eelnevaid kasumlikkuse arvutusi. Teiseks, sarnaselt Rheinland-Pfalzi liidumaale lootis ka Hesseni liidumaa hakata saama dividendimakseid alles pärast 2025. aastat. Kolmandaks ei teostatud hoolimata pikaajalisest kavandamisest mingit eelduste tundlikkuse hindamist. Lisaks ei saa põhjuseid, miks liidumaa investeeris Frankfurt Hahni lennujaama, nagu Reini-Maini piirkonna lennuliikluse arendamine või muud tähtsad sotsiaal- ja struktuuripoliitika alased kaalutlused, arvesse võtta turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumi täitmise hindamisel.

| (385) | Pidades silmas neid konkreetseid asjaolusid, mis olid seotud Hesseni liidumaa otsusega hakata FFHG aktsionäriks (põhjendused 383–384), leiab komisjon, et Hesseni liidumaa poolne kapitali suurendamine 2004. aastal ei olnud kooskõlas turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõttega ja et sellega anti FFHG-le eelis. |
| --- | --- |

(385)

Pidades silmas neid konkreetseid asjaolusid, mis olid seotud Hesseni liidumaa otsusega hakata FFHG aktsionäriks (põhjendused 383–384), leiab komisjon, et Hesseni liidumaa poolne kapitali suurendamine 2004. aastal ei olnud kooskõlas turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõttega ja et sellega anti FFHG-le eelis.

Järeldus

Järeldus

| (386) | Neid kaalutlusi arvesse võttes järeldab komisjon, et Rheinland-Pfalzi liidumaa ja Hesseni liidumaa poolse kapitali suurendamisega 2004. aastal anti FFHG-le eelis. |
| --- | --- |

(386)

Neid kaalutlusi arvesse võttes järeldab komisjon, et Rheinland-Pfalzi liidumaa ja Hesseni liidumaa poolse kapitali suurendamisega 2004. aastal anti FFHG-le eelis.

8.1.3.4.   
  Valikulisus

Valikulisus

| (387) | Kuna Rheinland-Pfalzi liidumaa ja Hesseni liidumaa poolne kapitali suurendamine 2004. aastal toimus üksnes FFHG hüvanguks, on need meetmed ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses oma olemuselt valikulised. |
| --- | --- |

(387)

Kuna Rheinland-Pfalzi liidumaa ja Hesseni liidumaa poolne kapitali suurendamine 2004. aastal toimus üksnes FFHG hüvanguks, on need meetmed ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses oma olemuselt valikulised.

8.1.3.5.   
  Konkurentsi kahjustamine ja mõju kaubandusele

Konkurentsi kahjustamine ja mõju kaubandusele

| (388) | Samadel põhjustel, mida on nimetatud põhjenduses 360 jj, leiab komisjon, et iga FFHG-le antud valikuline majanduslik eelis võis kahjustada konkurentsi ja liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(388)

Samadel põhjustel, mida on nimetatud põhjenduses 360 jj, leiab komisjon, et iga FFHG-le antud valikuline majanduslik eelis võis kahjustada konkurentsi ja liikmesriikidevahelist kaubandust.

8.1.3.6.   
  Järeldus

Järeldus

| (389) | Rheinland-Pfalzi liidumaa ja Hesseni liidumaa poolne FFHG kapitali suurendamine 2004. aastal kujutab endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(389)

Rheinland-Pfalzi liidumaa ja Hesseni liidumaa poolne FFHG kapitali suurendamine 2004. aastal kujutab endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

| (390) | Kasumi ja kahjumi ülekandmise 2004. aasta leping, mille alusel Fraport võttis üle kogu aastatel 2004–2009 tekkinud FFHG kahjumi, ning Fraporti poolne kapitali suurendamine 2004. aastal ei ole seostatavad riigiga. Kuna üks ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kumulatiivsetest kriteeriumidest ei ole täidetud, leiab komisjon, et kasumi ja kahjumi ülekandmise 2004. aasta leping ning Fraporti poolne kapitali suurendamine 2004. aastal ei kujuta endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(390)

Kasumi ja kahjumi ülekandmise 2004. aasta leping, mille alusel Fraport võttis üle kogu aastatel 2004–2009 tekkinud FFHG kahjumi, ning Fraporti poolne kapitali suurendamine 2004. aastal ei ole seostatavad riigiga. Kuna üks ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kumulatiivsetest kriteeriumidest ei ole täidetud, leiab komisjon, et kasumi ja kahjumi ülekandmise 2004. aasta leping ning Fraporti poolne kapitali suurendamine 2004. aastal ei kujuta endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

| (391) | Isegi kui kasumi ja kahjumi ülekandmise 2004. aasta leping ning kapitali suurendamine 2004. aastal kujutaksid endast riigiabi, oleks see abi punktis 10 sätestatud kriteeriumide alusel siseturuga kokkusobiv. |
| --- | --- |

(391)

Isegi kui kasumi ja kahjumi ülekandmise 2004. aasta leping ning kapitali suurendamine 2004. aastal kujutaksid endast riigiabi, oleks see abi punktis 10 sätestatud kriteeriumide alusel siseturuga kokkusobiv.

8.1.4.   5. MEEDE: FFHG-LE TURVAKONTROLLI TEGEMISE EEST HÜVITISE MAKSMINE

8.1.4.1.   
  Ettevõtja ja majandustegevuse mõiste

Ettevõtja ja majandustegevuse mõiste

| (392) | Nagu on öeldud põhjenduses 293, ehkki FFHGd tuleb käsitada ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaldamisel ettevõtjana, tuleb meelde tuletada, et kogu lennujaamaomaniku ja -käitaja tegevus ei pruugi olla laadilt majanduslik (98). |
| --- | --- |

(392)

Nagu on öeldud põhjenduses 293, ehkki FFHGd tuleb käsitada ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaldamisel ettevõtjana, tuleb meelde tuletada, et kogu lennujaamaomaniku ja -käitaja tegevus ei pruugi olla laadilt majanduslik (98).

98

| (393) | Euroopa Kohus on leidnud, et tegevus, mis harilikult kuulub riigi kui avaliku võimu teostaja pädevusse, ei ole laadilt majanduslik ja selle suhtes ei kohaldata riigiabieeskirju (99). Niisugune tegevus toimub sellistes valdkondades nagu lennundusjulgestus, lennujuhtimine, politsei, toll jne. Kõnealuse tegevuse rahastamisel tuleb rangelt piirduda seonduvate kulude hüvitamisega ning vahendeid ei tohi kasutada muu majandustegevuse rahastamiseks (100). |
| --- | --- |

(393)

Euroopa Kohus on leidnud, et tegevus, mis harilikult kuulub riigi kui avaliku võimu teostaja pädevusse, ei ole laadilt majanduslik ja selle suhtes ei kohaldata riigiabieeskirju (99). Niisugune tegevus toimub sellistes valdkondades nagu lennundusjulgestus, lennujuhtimine, politsei, toll jne. Kõnealuse tegevuse rahastamisel tuleb rangelt piirduda seonduvate kulude hüvitamisega ning vahendeid ei tohi kasutada muu majandustegevuse rahastamiseks (100).

99

100

| (394) | Seepärast ei kujuta avalike ülesannete hulka kuuluva tegevuse või selle tegevusega otseselt seotud taristu rahastamine endast üldiselt riigiabi (101). Lennujaamas peetakse üldjuhul laadilt mittemajanduslikuks sellist tegevust nagu lennujuhtimine, politsei-, tolli- ja tuletõrjetegevus ning tegevust, mis on vajalik tsiviillennunduse kaitsmiseks õigusvastase sekkumise eest, samuti investeeringuid, mis on seotud sellise tegevuse jaoks vajaliku taristu ja seadmetega (102). |
| --- | --- |

(394)

Seepärast ei kujuta avalike ülesannete hulka kuuluva tegevuse või selle tegevusega otseselt seotud taristu rahastamine endast üldiselt riigiabi (101). Lennujaamas peetakse üldjuhul laadilt mittemajanduslikuks sellist tegevust nagu lennujuhtimine, politsei-, tolli- ja tuletõrjetegevus ning tegevust, mis on vajalik tsiviillennunduse kaitsmiseks õigusvastase sekkumise eest, samuti investeeringuid, mis on seotud sellise tegevuse jaoks vajaliku taristu ja seadmetega (102).

101

102

| (395) | Majandustegevusega paratamatult seotud mittemajandusliku tegevuse riiklik rahastamine ei tohi siiski kaasa tuua põhjendamatut diskrimineerimist lennuettevõtjate ja lennujaamade käitajate vahel. Väljakujunenud kohtupraktikast ilmneb, et kui riigiasutused vabastavad ettevõtjad nende majandustegevusega lahutamatult seonduvatest kuludest, on tegemist eelise andmisega (103). Seega, kui konkreetses õigussüsteemis on tavapärane, et lennuettevõtjad või lennujaamade käitajad kannavad teatavate teenuste kulud, võib juhul, kui mõni avaliku sektori asutuste nimel samu teenuseid osutav lennuettevõtja või lennujaama käitaja ei pea neid kulusid kandma, olla viimati nimetatul eelis, isegi kui teenuseid endid peetakse mittemajanduslikeks. Seetõttu tuleb analüüsida lennujaama käitaja suhtes kohaldatavat õigusraamistikku, et hinnata, kas selles raamistikus peavad lennujaamade käitajad või lennuettevõtjad kandma kulud, mis on seotud mõne laadilt mittemajandusliku, kuid nende majandustegevusega kaasneva tegevusega. |
| --- | --- |

(395)

Majandustegevusega paratamatult seotud mittemajandusliku tegevuse riiklik rahastamine ei tohi siiski kaasa tuua põhjendamatut diskrimineerimist lennuettevõtjate ja lennujaamade käitajate vahel. Väljakujunenud kohtupraktikast ilmneb, et kui riigiasutused vabastavad ettevõtjad nende majandustegevusega lahutamatult seonduvatest kuludest, on tegemist eelise andmisega (103). Seega, kui konkreetses õigussüsteemis on tavapärane, et lennuettevõtjad või lennujaamade käitajad kannavad teatavate teenuste kulud, võib juhul, kui mõni avaliku sektori asutuste nimel samu teenuseid osutav lennuettevõtja või lennujaama käitaja ei pea neid kulusid kandma, olla viimati nimetatul eelis, isegi kui teenuseid endid peetakse mittemajanduslikeks. Seetõttu tuleb analüüsida lennujaama käitaja suhtes kohaldatavat õigusraamistikku, et hinnata, kas selles raamistikus peavad lennujaamade käitajad või lennuettevõtjad kandma kulud, mis on seotud mõne laadilt mittemajandusliku, kuid nende majandustegevusega kaasneva tegevusega.

103

| (396) | Saksamaa väitis, et lennuohutusseaduse (Luftsicherheitsgesetz) paragrahvi 8 kohaselt tuleb turvakontrolliga kaasnevaid kulusid käsitada avalike ülesannetega seonduvate kuludena. |
| --- | --- |

(396)

Saksamaa väitis, et lennuohutusseaduse (Luftsicherheitsgesetz) paragrahvi 8 kohaselt tuleb turvakontrolliga kaasnevaid kulusid käsitada avalike ülesannetega seonduvate kuludena.

Luftsicherheitsgesetz

| (397) | Komisjon on nõus, et lennuohutusseaduse paragrahvi 8 kohaseid meetmeid võib põhimõtteliselt lugeda avalike ülesannetega seotud tegevuseks. |
| --- | --- |

(397)

Komisjon on nõus, et lennuohutusseaduse paragrahvi 8 kohaseid meetmeid võib põhimõtteliselt lugeda avalike ülesannetega seotud tegevuseks.

| (398) | Selliste meetmete võtmise kulude puhul tundub Saksamaa olevat seisukohal, et need kõik tuleb kanda asjakohastel avalik-õiguslikel asutustel. Komisjon märgib aga, et lennuohutusseaduse paragrahvi 8 lõike 3 kohaselt võib hüvitada vaid lennuohutusseaduse paragrahvis 5 loetletud tegevuse elluviimiseks vajalike ruumide ja rajatiste pakkumise ja hooldamisega seotud kulud. Kõik muud kulud, iseäranis turvakontrolliga kaasnevad kulud, peab kandma lennujaama käitaja. Seega ulatuses, milles FFHG vabastati riikliku rahastamisega kuludest, mis tal tuli lennuohutusseaduse paragrahvi 8 lõike 3 kohaselt tavaliselt ise kanda, ei ole see riiklik rahastamine vabastatud ELi riigiabieeskirjadele vastavuse kontrollist. |
| --- | --- |

(398)

Selliste meetmete võtmise kulude puhul tundub Saksamaa olevat seisukohal, et need kõik tuleb kanda asjakohastel avalik-õiguslikel asutustel. Komisjon märgib aga, et lennuohutusseaduse paragrahvi 8 lõike 3 kohaselt võib hüvitada vaid lennuohutusseaduse paragrahvis 5 loetletud tegevuse elluviimiseks vajalike ruumide ja rajatiste pakkumise ja hooldamisega seotud kulud. Kõik muud kulud, iseäranis turvakontrolliga kaasnevad kulud, peab kandma lennujaama käitaja. Seega ulatuses, milles FFHG vabastati riikliku rahastamisega kuludest, mis tal tuli lennuohutusseaduse paragrahvi 8 lõike 3 kohaselt tavaliselt ise kanda, ei ole see riiklik rahastamine vabastatud ELi riigiabieeskirjadele vastavuse kontrollist.

8.1.4.2.   
  Riigi ressursid ja seostatavus riigiga

Riigi ressursid ja seostatavus riigiga

| (399) | Kuna Rheinland-Pfalzi liidumaa ei ole käesoleva juhtumi puhul FFHG-le üle kandnud mitte üksnes lennuettevõtjatelt turvakontrolli eest saadud tulu, on antud vahendid pärit liidumaa üldeelarvest. |
| --- | --- |

(399)

Kuna Rheinland-Pfalzi liidumaa ei ole käesoleva juhtumi puhul FFHG-le üle kandnud mitte üksnes lennuettevõtjatelt turvakontrolli eest saadud tulu, on antud vahendid pärit liidumaa üldeelarvest.

| (400) | Seega leiab komisjon, et meetmeid rahastatakse riigi ressurssidest ja need on samuti seostatavad riigiga. |
| --- | --- |

(400)

Seega leiab komisjon, et meetmeid rahastatakse riigi ressurssidest ja need on samuti seostatavad riigiga.

8.1.4.3.   
  Majanduslik eelis

Majanduslik eelis

| (401) | Komisjon märgib, et vaatlusalused meetmed hõlmasid osa FFHG majandustegevuse käigus tekkinud kuludest. Tavaliselt peab lennujaama käitaja kandma kõik lennujaama ehitamise ja käitamise kulud (välja arvatud avalike ülesannetega seonduvad kulud, mida lennujaama käitaja ei pea kehtiva õigusraamistiku kohaselt üldjuhul kandma). Nende kulude osalise katmisega vabastatakse FFHG seega koormast, mida tal tuleks tavaliselt kanda, ja seepärast antakse sellega FFHG-le majanduslik eelis. |
| --- | --- |

(401)

Komisjon märgib, et vaatlusalused meetmed hõlmasid osa FFHG majandustegevuse käigus tekkinud kuludest. Tavaliselt peab lennujaama käitaja kandma kõik lennujaama ehitamise ja käitamise kulud (välja arvatud avalike ülesannetega seonduvad kulud, mida lennujaama käitaja ei pea kehtiva õigusraamistiku kohaselt üldjuhul kandma). Nende kulude osalise katmisega vabastatakse FFHG seega koormast, mida tal tuleks tavaliselt kanda, ja seepärast antakse sellega FFHG-le majanduslik eelis.

8.1.4.4.   
  Valikulisus

Valikulisus

| (402) | Kuna vaatlusaluseid meetmeid rakendati üksnes FFHG suhtes, tuleb neid meetmeid käsitada laadilt valikulistena. |
| --- | --- |

(402)

Kuna vaatlusaluseid meetmeid rakendati üksnes FFHG suhtes, tuleb neid meetmeid käsitada laadilt valikulistena.

8.1.4.5.   
  Konkurentsi kahjustamine

Konkurentsi kahjustamine

| (403) | Samadel põhjustel, mida on nimetatud põhjenduses 360 jj, leiab komisjon, et iga FFHG-le antud valikuline majanduslik eelis võib kahjustada konkurentsi ja liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(403)

Samadel põhjustel, mida on nimetatud põhjenduses 360 jj, leiab komisjon, et iga FFHG-le antud valikuline majanduslik eelis võib kahjustada konkurentsi ja liikmesriikidevahelist kaubandust.

8.1.4.6.   
  Järeldus

Järeldus

Põhjenduses 392 jj esitatud kaalutlusi arvesse võttes leiab komisjon, et FFHG-le antud riigi vahendid kujutavad endast sedavõrd, kuivõrd Rheinland-Pfalzi liidumaa maksed turvakontrolli tegemise eest ületasid lennuettevõtjatelt saadud tulu, riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

8.1.5.   6. MEEDE: RHEINLAND-PFALZI LIIDUMAA OTSETOETUSED

8.1.5.1.   
  Riigiabieeskirjade kohaldatavus enne 2000. aastat otsustatud riigi toetuste suhtes ning ettevõtja mõiste

Riigiabieeskirjade kohaldatavus enne 2000. aastat otsustatud riigi toetuste suhtes ning ettevõtja mõiste

| (404) | Põhjenduses 293 jj kirjeldatud põhjustel tuleb FFHG-d käsitada alates 12. detsembrist 2000 ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaldamisel ettevõtjana. |
| --- | --- |

(404)

Põhjenduses 293 jj kirjeldatud põhjustel tuleb FFHG-d käsitada alates 12. detsembrist 2000 ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaldamisel ettevõtjana.

| (405) | Saksamaa selgitas, et Rheinland-Pfalzi liidumaa toetas 2001. aastal FFHGd teatavate taristuinvesteeringute tegemisel [...] euroga. Saksamaa sõnul põhinesid need toetused aga otsustel, mis olid tehtud juba 1999. aastal. |
| --- | --- |

(405)

Saksamaa selgitas, et Rheinland-Pfalzi liidumaa toetas 2001. aastal FFHGd teatavate taristuinvesteeringute tegemisel [...] euroga. Saksamaa sõnul põhinesid need toetused aga otsustel, mis olid tehtud juba 1999. aastal.

| (406) | Samadel põhjustel, mida on nimetatud põhjenduses 293 jj, on komisjon seisukohal, et toetuste puhul, mille andmine oli otsustatud enne Aéroports de Paris' kohtuotsust (nagu põhjenduses 405 kirjeldatud toetus), võisid avalik-õiguslikud asutused õigustatult leida, et rahastamine ei kujutanud endast riigiabi ja seega ei tulnud sellest komisjonile teatada. Sellest järeldub, et komisjon ei saa seada selliseid toetusi kahtluse alla riigiabieeskirjade alusel. |
| --- | --- |

(406)

Samadel põhjustel, mida on nimetatud põhjenduses 293 jj, on komisjon seisukohal, et toetuste puhul, mille andmine oli otsustatud enne Aéroports de Paris' kohtuotsust (nagu põhjenduses 405 kirjeldatud toetus), võisid avalik-õiguslikud asutused õigustatult leida, et rahastamine ei kujutanud endast riigiabi ja seega ei tulnud sellest komisjonile teatada. Sellest järeldub, et komisjon ei saa seada selliseid toetusi kahtluse alla riigiabieeskirjade alusel.

| (407) | Lisaks märkis Saksamaa, et Rheinland-Pfalzi liidumaa rahastas aastatel 2001, 2002, 2003 ja 2004 osaliselt turvakontrolliga seotud personalikulud (kattes neist vastavalt [...] %, [...] %, [...] % ja [...] %). |
| --- | --- |

(407)

Lisaks märkis Saksamaa, et Rheinland-Pfalzi liidumaa rahastas aastatel 2001, 2002, 2003 ja 2004 osaliselt turvakontrolliga seotud personalikulud (kattes neist vastavalt [...] %, [...] %, [...] % ja [...] %).

| (408) | Nagu on hinnatud põhjenduses 397 jj, võib turvakontrolli tegemist lugeda (lennuohutusseaduse paragrahvi 8 alusel) põhimõtteliselt avaliku ülesande täitmisega seotud tegevuseks. Lennuohutusseaduse paragrahvi 8 lõike 3 kohaselt võib hüvitada siiski vaid lennuohutusseaduse paragrahvis 5 loetletud tegevuse elluviimiseks vajalike ruumide ja rajatiste pakkumise ja hooldamisega seotud kulud. Käesoleva juhtumi puhul on aga Rheinland-Pfalzi liidumaa üle võtnud turvakontrolli tegemisega seotud kulud, mis tuleb kanda lennujaama käitajal. Seepärast ei ole riigi toetus, mis anti FFHG-le turvakontrolliga seotud personalikulude rahastamise kaudu, vabastatud ELi riigiabieeskirjadele vastavuse kontrollist. |
| --- | --- |

(408)

Nagu on hinnatud põhjenduses 397 jj, võib turvakontrolli tegemist lugeda (lennuohutusseaduse paragrahvi 8 alusel) põhimõtteliselt avaliku ülesande täitmisega seotud tegevuseks. Lennuohutusseaduse paragrahvi 8 lõike 3 kohaselt võib hüvitada siiski vaid lennuohutusseaduse paragrahvis 5 loetletud tegevuse elluviimiseks vajalike ruumide ja rajatiste pakkumise ja hooldamisega seotud kulud. Käesoleva juhtumi puhul on aga Rheinland-Pfalzi liidumaa üle võtnud turvakontrolli tegemisega seotud kulud, mis tuleb kanda lennujaama käitajal. Seepärast ei ole riigi toetus, mis anti FFHG-le turvakontrolliga seotud personalikulude rahastamise kaudu, vabastatud ELi riigiabieeskirjadele vastavuse kontrollist.

8.1.5.2.   
  Riigi ressursid ja seostatavus riigiga

Riigi ressursid ja seostatavus riigiga

| (409) | Komisjon leiab, et otsetoetuseid rahastatakse riigi ressurssidest ja need on samuti seostatavad riigiga. |
| --- | --- |

(409)

Komisjon leiab, et otsetoetuseid rahastatakse riigi ressurssidest ja need on samuti seostatavad riigiga.

8.1.5.3.   
  Majanduslik eelis

Majanduslik eelis

| (410) | Komisjon märgib, et vaatlusalused meetmed hõlmasid osa FFHG majandustegevuse käigus tekkinud kuludest Tavaliselt peab lennujaama käitaja kandma kõik lennujaama ehitamise ja käitamise kulud, sealhulgas turvakontrolliga seotud kulud. Nende kulude osalise katmisega vabastatakse FFHG seega koormast, mida tal tuleks tavaliselt kanda, ja antakse FFHG-le majanduslik eelis, mida ta ei oleks tavapärastes turutingimustes saanud. |
| --- | --- |

(410)

Komisjon märgib, et vaatlusalused meetmed hõlmasid osa FFHG majandustegevuse käigus tekkinud kuludest Tavaliselt peab lennujaama käitaja kandma kõik lennujaama ehitamise ja käitamise kulud, sealhulgas turvakontrolliga seotud kulud. Nende kulude osalise katmisega vabastatakse FFHG seega koormast, mida tal tuleks tavaliselt kanda, ja antakse FFHG-le majanduslik eelis, mida ta ei oleks tavapärastes turutingimustes saanud.

| (411) | Peale selle oli vaatlusalune toetus laadilt tagastamatu ja investeeringutasuvus oli selle puhul olematu. Saksamaa ei ole esitanud ühtki tõendit selle kohta, et otsetoetused oleksid antud FFHG käsutusse turutingimustel. Peale selle ei tugine Saksamaa turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõttele. Seepärast leiab komisjon, et vaatlusaluste meetmetega, mida Rheinland-Pfalzi liidumaa rakendas FFHG suhtes pärast 12. detsembrit 2000, anti FFHG-le majanduslik eelis. |
| --- | --- |

(411)

Peale selle oli vaatlusalune toetus laadilt tagastamatu ja investeeringutasuvus oli selle puhul olematu. Saksamaa ei ole esitanud ühtki tõendit selle kohta, et otsetoetused oleksid antud FFHG käsutusse turutingimustel. Peale selle ei tugine Saksamaa turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõttele. Seepärast leiab komisjon, et vaatlusaluste meetmetega, mida Rheinland-Pfalzi liidumaa rakendas FFHG suhtes pärast 12. detsembrit 2000, anti FFHG-le majanduslik eelis.

8.1.5.4.   
  Valikulisus

Valikulisus

| (412) | Kuna vaatlusaluseid meetmeid rakendati üksnes FFHG suhtes, tuleb neid meetmeid käsitada laadilt valikulistena. |
| --- | --- |

(412)

Kuna vaatlusaluseid meetmeid rakendati üksnes FFHG suhtes, tuleb neid meetmeid käsitada laadilt valikulistena.

8.1.5.5.   
  Konkurentsi kahjustamine ja mõju kaubandusele

Konkurentsi kahjustamine ja mõju kaubandusele

| (413) | Samadel põhjustel, mida on nimetatud põhjenduses 360 jj, leiab komisjon, et iga FFHG-le antud valikuline majanduslik eelis võib kahjustada konkurentsi ja liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(413)

Samadel põhjustel, mida on nimetatud põhjenduses 360 jj, leiab komisjon, et iga FFHG-le antud valikuline majanduslik eelis võib kahjustada konkurentsi ja liikmesriikidevahelist kaubandust.

8.1.5.6.   
  Järeldus

Järeldus

| (414) | Põhjenduses 392 jj esitatud kaalutlusi arvesse võttes järeldab komisjon, et kuna avalik-õiguslikud asutused tegid lõplikud otsused otsetoetuste kohta summas [...] miljonit eurot (aastatel 1997–2000) ja [...] miljonit eurot (mis maksti 2001. aastal) enne Aéroports de Paris' kohtuotsust, võisid nad õigustatult leida, et need toetused ei kujutanud endast riigiabi. |
| --- | --- |

(414)

Põhjenduses 392 jj esitatud kaalutlusi arvesse võttes järeldab komisjon, et kuna avalik-õiguslikud asutused tegid lõplikud otsused otsetoetuste kohta summas [...] miljonit eurot (aastatel 1997–2000) ja [...] miljonit eurot (mis maksti 2001. aastal) enne Aéroports de Paris' kohtuotsust, võisid nad õigustatult leida, et need toetused ei kujutanud endast riigiabi.

| (415) | Komisjon leiab, et FFHG-le antud riigi vahendid summas 1,93 miljonit eurot (aastatel 2001–2004) kujutavad endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(415)

Komisjon leiab, et FFHG-le antud riigi vahendid summas 1,93 miljonit eurot (aastatel 2001–2004) kujutavad endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

8.1.6.   12. MEEDE: OMAKAPITALI SUURENDAMINE [...] MILJONI EURO VÕRRA

8.1.6.1.   
  Kapitali suurendamise ja FFHG suhtes juba kehtestatud rahaliste korralduste vaheline seos

Kapitali suurendamise ja FFHG suhtes juba kehtestatud rahaliste korralduste vaheline seos

| (416) | Enne kui hinnata, kas FFHG kapitali suurendamine [...] miljoni euro võrra kujutab endast riigiabi, tuleb välja selgitada, kas seda kapitali suurendamist ja FFHG suhtes varem kehtestatud rahalisi korraldusi tuleks käsitada eraldi meetmetena või ühe meetmena. |
| --- | --- |

(416)

Enne kui hinnata, kas FFHG kapitali suurendamine [...] miljoni euro võrra kujutab endast riigiabi, tuleb välja selgitada, kas seda kapitali suurendamist ja FFHG suhtes varem kehtestatud rahalisi korraldusi tuleks käsitada eraldi meetmetena või ühe meetmena.

| (417) | Saksamaa väitel oli kapitali suurendamise eesmärk refinantseerida taristuinvesteeringute katmiseks võetud laenud, mida avalik-õiguslikud aktsionärid olid kohustunud aastatel 1997–2012 rahastama või refinantseerima, kuid mida ei olnud veel tasutud. |
| --- | --- |

(417)

Saksamaa väitel oli kapitali suurendamise eesmärk refinantseerida taristuinvesteeringute katmiseks võetud laenud, mida avalik-õiguslikud aktsionärid olid kohustunud aastatel 1997–2012 rahastama või refinantseerima, kuid mida ei olnud veel tasutud.

| (418) | Saksamaa esitatud tõendite põhjal leiab komisjon, et omakapitalisüsti eesmärk oli refinantseerida laenud, millega rahastati aastatel 1997–2012 Frankfurt Hahni lennujaama taristu täiustamist. Saksamaa sõnul oli tänu otsusele teha kõnealused investeeringud FFHG-l õigus need vahendid saada. Seepärast leiab komisjon, et [...] miljoni euro suuruse kapitalisüsti hindamisel tuleb arvesse võtta kohustusi, mille avalik-õiguslikud aktsionärid olid nende investeeringute otsustamisel endale varem võtnud. |
| --- | --- |

(418)

Saksamaa esitatud tõendite põhjal leiab komisjon, et omakapitalisüsti eesmärk oli refinantseerida laenud, millega rahastati aastatel 1997–2012 Frankfurt Hahni lennujaama taristu täiustamist. Saksamaa sõnul oli tänu otsusele teha kõnealused investeeringud FFHG-l õigus need vahendid saada. Seepärast leiab komisjon, et [...] miljoni euro suuruse kapitalisüsti hindamisel tuleb arvesse võtta kohustusi, mille avalik-õiguslikud aktsionärid olid nende investeeringute otsustamisel endale varem võtnud.

8.1.6.2.   
  Järeldus

Järeldus

| (419) | Sellega seoses ja punktis 8.1.1 esitatud kaalutlusi arvesse võttes järeldab komisjon, et FFHG on tegelenud alates Aéroports de Paris' kohtuotsusest (12. detsember 2000) majandustegevusega ja kujutab endast ettevõtjat ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(419)

Sellega seoses ja punktis 8.1.1 esitatud kaalutlusi arvesse võttes järeldab komisjon, et FFHG on tegelenud alates Aéroports de Paris' kohtuotsusest (12. detsember 2000) majandustegevusega ja kujutab endast ettevõtjat ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

| (420) | Peale selle leiab komisjon kooskõlas punktides 8.1.1, 8.1.3 ja 8.1.4 esitatud kaalutlustega, mis kehtivad ka vaatlusaluse meetme puhul, et omakapitalisüst kujutab endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, sest see hõlmab riigi ressursse ja on seostatav riigiga ning sellega antakse FFHG-le valikuline majanduslik eelis, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi ja liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(420)

Peale selle leiab komisjon kooskõlas punktides 8.1.1, 8.1.3 ja 8.1.4 esitatud kaalutlustega, mis kehtivad ka vaatlusaluse meetme puhul, et omakapitalisüst kujutab endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, sest see hõlmab riigi ressursse ja on seostatav riigiga ning sellega antakse FFHG-le valikuline majanduslik eelis, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi ja liikmesriikidevahelist kaubandust.

8.2.   RYANAIRI JA TEISTE LENNUJAAMA KASUTAVATE LENNUETTEVÕTJATEGA SEOTUD MEETMETE KÄSITAMINE RIIGIABINA

RYANAIRI JA TEISTE LENNUJAAMA KASUTAVATE LENNUETTEVÕTJATEGA SEOTUD MEETMETE KÄSITAMINE RIIGIABINA

8.2.1.   ÜLDISED MÄRKUSED TURUMAJANDUSE TINGIMUSTES TEGUTSEVA ETTEVÕTJA PÕHIMÕTTE KOHALDAMISE KOHTA

| (421) | Et hinnata, kas riigile kuuluva lennujaama ja lennuettevõtja vahel sõlmitud lepinguga antakse viimati nimetatule majanduslik eelis, tuleb analüüsida, kas kõnealune leping on kooskõlas turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõttega. Turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumi kohaldamisel lennujaama ja lennuettevõtja vahelise lepingu suhtes tuleb hinnata, kas turumajanduse tingimustes tegutsev kaalutlev ettevõtja oleks lepingu sõlmimise kuupäeval eeldanud, et kõnealune leping viib suurema kasumini, kui oleks saavutatud ilma lepinguta. Seda suuremat kasumit mõõdetakse kui erinevust lepinguga kaasneva eeldatava lisatulu (st lepingu sõlmimise korral teenitava tulu ja lepingu sõlmimata jätmise korral teenitava tulu vahe) ja lepinguga seoses tekkivate eeldatavate lisakulude (st lepingu sõlmimise korral tekkivate kulude ja lepingu sõlmimata jätmise korral tekkivate kulude vahe) vahel, kohaldades tekkivate rahavoogude suhtes asjakohast diskontomäära. |
| --- | --- |

(421)

Et hinnata, kas riigile kuuluva lennujaama ja lennuettevõtja vahel sõlmitud lepinguga antakse viimati nimetatule majanduslik eelis, tuleb analüüsida, kas kõnealune leping on kooskõlas turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõttega. Turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumi kohaldamisel lennujaama ja lennuettevõtja vahelise lepingu suhtes tuleb hinnata, kas turumajanduse tingimustes tegutsev kaalutlev ettevõtja oleks lepingu sõlmimise kuupäeval eeldanud, et kõnealune leping viib suurema kasumini, kui oleks saavutatud ilma lepinguta. Seda suuremat kasumit mõõdetakse kui erinevust lepinguga kaasneva eeldatava lisatulu (st lepingu sõlmimise korral teenitava tulu ja lepingu sõlmimata jätmise korral teenitava tulu vahe) ja lepinguga seoses tekkivate eeldatavate lisakulude (st lepingu sõlmimise korral tekkivate kulude ja lepingu sõlmimata jätmise korral tekkivate kulude vahe) vahel, kohaldades tekkivate rahavoogude suhtes asjakohast diskontomäära.

| (422) | Selles analüüsis tuleb arvesse võtta kõiki lepinguga seonduvaid lisatulusid ja -kulusid. Eri elemente (lennujaamatasude puhul tehtavad allahindlused, turundustoetused, muud rahalised stiimulid) ei tohiks hinnata eraldi. Charleroi' kohtuotsuses on öeldud, et „erainvestori kriteeriumi kohaldamisel on oluline käsitleda äritehingut tervikuna, et teha kindlaks, kas riiklik üksus ja tema poolt kontrollitav üksus käitusid koosvõetuna kui turumajanduse tingimustes tegutsevad mõistlikud ettevõtjad. Vaidlusaluste meetmete hindamisel peab komisjon arvestama kõiki olulisi asjaolusid ja nende konteksti“ (104). |
| --- | --- |

(422)

Selles analüüsis tuleb arvesse võtta kõiki lepinguga seonduvaid lisatulusid ja -kulusid. Eri elemente (lennujaamatasude puhul tehtavad allahindlused, turundustoetused, muud rahalised stiimulid) ei tohiks hinnata eraldi. Charleroi' kohtuotsuses on öeldud, et „erainvestori kriteeriumi kohaldamisel on oluline käsitleda äritehingut tervikuna, et teha kindlaks, kas riiklik üksus ja tema poolt kontrollitav üksus käitusid koosvõetuna kui turumajanduse tingimustes tegutsevad mõistlikud ettevõtjad. Vaidlusaluste meetmete hindamisel peab komisjon arvestama kõiki olulisi asjaolusid ja nende konteksti“ (104).

104

| (423) | Eeldatav lisatulu peab hõlmama eelkõige lennujaamatasudest saadavat tulu, võttes arvesse allahindlusi, lepinguga eeldatavasti tekkivat lisaliiklust ning lisaliiklusega eeldatavasti kaasnevat lennundusega mitteseotud tulu. Eeldatavad lisakulud peavad kätkema eelkõige kõiki lisanduvaid tegevus- ja investeerimiskulusid, mis ei oleks ilma lepinguta tekkinud, nagu ka turundustoetuste ja muude rahaliste stiimulitega seotud kulusid. |
| --- | --- |

(423)

Eeldatav lisatulu peab hõlmama eelkõige lennujaamatasudest saadavat tulu, võttes arvesse allahindlusi, lepinguga eeldatavasti tekkivat lisaliiklust ning lisaliiklusega eeldatavasti kaasnevat lennundusega mitteseotud tulu. Eeldatavad lisakulud peavad kätkema eelkõige kõiki lisanduvaid tegevus- ja investeerimiskulusid, mis ei oleks ilma lepinguta tekkinud, nagu ka turundustoetuste ja muude rahaliste stiimulitega seotud kulusid.

| (424) | Samuti märgib komisjon sellega seoses, et hindade diferentseerimine (sh turundustoetuse ja muude stiimulite kehtestamine) on üldine äritava. Selline hindade diferentseerimise poliitika peaks aga olema äriliselt õigustatud (105). |
| --- | --- |

(424)

Samuti märgib komisjon sellega seoses, et hindade diferentseerimine (sh turundustoetuse ja muude stiimulite kehtestamine) on üldine äritava. Selline hindade diferentseerimise poliitika peaks aga olema äriliselt õigustatud (105).

105

| (425) | Euroopa Kohus on märkinud Stardust Marine'i kohtuotsuses, et „uurimaks seda, kas riik tegutses turumajanduse tingimustes tegutseva investori kombel, tuleb arvestada finantsabi meetmete võtmise ajalist konteksti, et hinnata riigi käitumise majanduslikku ratsionaalsust ja seega hoiduda hinnangust, mis põhineb hilisemal olukorral“ (106). |
| --- | --- |

(425)

Euroopa Kohus on märkinud Stardust Marine'i kohtuotsuses, et „uurimaks seda, kas riik tegutses turumajanduse tingimustes tegutseva investori kombel, tuleb arvestada finantsabi meetmete võtmise ajalist konteksti, et hinnata riigi käitumise majanduslikku ratsionaalsust ja seega hoiduda hinnangust, mis põhineb hilisemal olukorral“ (106).

106

| (426) | Seega peab komisjon selleks, et kohaldada turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumi, arvesse võtma aega, millal FFHG ja Ryanairi vahelised lepingud sõlmiti. Peale selle peab komisjon tuginema hindamisel teabele, mis oli lennujaama käitaja käsutuses vastavate lepingute sõlmimise või koostamise ajal, ning tollastele põhjendatud eeldustele. |
| --- | --- |

(426)

Seega peab komisjon selleks, et kohaldada turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumi, arvesse võtma aega, millal FFHG ja Ryanairi vahelised lepingud sõlmiti. Peale selle peab komisjon tuginema hindamisel teabele, mis oli lennujaama käitaja käsutuses vastavate lepingute sõlmimise või koostamise ajal, ning tollastele põhjendatud eeldustele.

| (427) | 2014. aasta lennundussuuniste punktis 63 on öeldud, et lennuettevõtjate ja lennujaama vahel sõlmitud lepingud võib lugeda turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumiga kooskõlas olevaks juhul, kui need suurendavad eelneva analüüsi seisukohast lennujaama kasumlikkust. Ehkki see tingimus kajastab kõnealuse kriteeriumi loogikat, selgitati seda üksikasjalikult alles hiljuti ning selles on viidatud pigem üksikutele lepingutele kui kogu äritegevusele, nagu tehakse sagedamini ka turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumi kohaldamisel. Seepärast tunnistab komisjon, et asjaomasel liikmesriigil ja asjaomastel käitajatel võib olla keeruline esitada aastate eest sõlmitud lepingute kohta samast ajast pärit täielikke tõendeid, ning ta võtab seda käesoleva juhtumi puhul kõnealuse kriteeriumi kohaldamisel arvesse. |
| --- | --- |

(427)

2014. aasta lennundussuuniste punktis 63 on öeldud, et lennuettevõtjate ja lennujaama vahel sõlmitud lepingud võib lugeda turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumiga kooskõlas olevaks juhul, kui need suurendavad eelneva analüüsi seisukohast lennujaama kasumlikkust. Ehkki see tingimus kajastab kõnealuse kriteeriumi loogikat, selgitati seda üksikasjalikult alles hiljuti ning selles on viidatud pigem üksikutele lepingutele kui kogu äritegevusele, nagu tehakse sagedamini ka turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumi kohaldamisel. Seepärast tunnistab komisjon, et asjaomasel liikmesriigil ja asjaomastel käitajatel võib olla keeruline esitada aastate eest sõlmitud lepingute kohta samast ajast pärit täielikke tõendeid, ning ta võtab seda käesoleva juhtumi puhul kõnealuse kriteeriumi kohaldamisel arvesse.

8.2.1.1.   
  Frankfurt Hahni lennujaama võrreldavus teiste Euroopa lennujaamadega

Frankfurt Hahni lennujaama võrreldavus teiste Euroopa lennujaamadega

| (428) | 2014. aasta lennundussuuniste kohaselt võib konkreetset lennujaama kasutavale lennuettevõtjale antud abi olemasolu põhimõtteliselt välistada, kui lennujaamateenuste eest küsitav hind vastab turuhinnale või kui eelanalüüsi tulemusel (st sellise analüüsi tulemusel, mis põhineb teabel, mis oli kättesaadav, ja arengul, mida oli võimalik prognoosida abi andmise ajal) saab näidata, et lennujaama ja lennuettevõtja suhte kaudu suureneb pidevalt lennujaama kasum (107). |
| --- | --- |

(428)

2014. aasta lennundussuuniste kohaselt võib konkreetset lennujaama kasutavale lennuettevõtjale antud abi olemasolu põhimõtteliselt välistada, kui lennujaamateenuste eest küsitav hind vastab turuhinnale või kui eelanalüüsi tulemusel (st sellise analüüsi tulemusel, mis põhineb teabel, mis oli kättesaadav, ja arengul, mida oli võimalik prognoosida abi andmise ajal) saab näidata, et lennujaama ja lennuettevõtja suhte kaudu suureneb pidevalt lennujaama kasum (107).

107

| (429) | Seepärast peab komisjon lennujaamade ja konkreetsete lennuettevõtjate vahel sõlmitud lepingute hindamisel kõige sobivamaks kriteeriumiks kasumlikkuse suurenemise eelanalüüse (108). Põhjus on selles, et praegusel hetkel on kahtlane, et on võimalik määrata lennujaamade pakutavate teenuste tegeliku turuhinna väljaselgitamiseks kindlaks asjakohast võrdlusalust. Üldjuhul võib turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõtte kohaldamisest, mille puhul lähtutakse teistel sarnastel turgudel kehtivast keskmisest hinnast, olla abi, kui see hind on võimalik mõistlikult kindlaks teha või tuletada teistest turunäitajatest. Lennujaamateenuste puhul ei ole see meetod siiski nii asjakohane, sest kulude ja tulude struktuur on lennujaamati enamasti väga erinev. Põhjuseks on see, et kulud ja tulud sõltuvad lennujaama arengutasemest; lennujaama kasutavate lennuettevõtjate arvust; lennujaama läbilaskevõimest, mis väljendub reisijate arvus; taristu seisukorrast ja sellega seotud investeeringutest; õigusraamistikust, mis võib liikmesriigiti erineda, ning mis tahes võlgadest või kohustustest, mis lennujaamal on tekkinud (109). |
| --- | --- |

(429)

Seepärast peab komisjon lennujaamade ja konkreetsete lennuettevõtjate vahel sõlmitud lepingute hindamisel kõige sobivamaks kriteeriumiks kasumlikkuse suurenemise eelanalüüse (108). Põhjus on selles, et praegusel hetkel on kahtlane, et on võimalik määrata lennujaamade pakutavate teenuste tegeliku turuhinna väljaselgitamiseks kindlaks asjakohast võrdlusalust. Üldjuhul võib turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõtte kohaldamisest, mille puhul lähtutakse teistel sarnastel turgudel kehtivast keskmisest hinnast, olla abi, kui see hind on võimalik mõistlikult kindlaks teha või tuletada teistest turunäitajatest. Lennujaamateenuste puhul ei ole see meetod siiski nii asjakohane, sest kulude ja tulude struktuur on lennujaamati enamasti väga erinev. Põhjuseks on see, et kulud ja tulud sõltuvad lennujaama arengutasemest; lennujaama kasutavate lennuettevõtjate arvust; lennujaama läbilaskevõimest, mis väljendub reisijate arvus; taristu seisukorrast ja sellega seotud investeeringutest; õigusraamistikust, mis võib liikmesriigiti erineda, ning mis tahes võlgadest või kohustustest, mis lennujaamal on tekkinud (109).

108

109

| (430) | Veelgi enam, lennutranspordituru liberaliseerimine muudab iga puhtalt võrdleva analüüsi keeruliseks. Nagu käesoleva juhtumi puhul on näha, ei põhine lennujaamade ja lennuettevõtjate vahelised äritavad alati üksnes avaldatud tasumääradel. Pigem on need äritavad väga mitmekesised. Need hõlmavad reisijateliiklusega ning mis tahes äri- ja finantskohustusega seotud riskide jagamist, standardseid stimuleerimiskavasid ja muudatusi riskide hajutamises lepingute kehtivuse ajal. Seepärast ei saa tegelikult üht tehingut teisega võrrelda, võttes aluseks pelgalt ühe lennuki teenindamise hinna või hinna ühe reisija kohta. |
| --- | --- |

(430)

Veelgi enam, lennutranspordituru liberaliseerimine muudab iga puhtalt võrdleva analüüsi keeruliseks. Nagu käesoleva juhtumi puhul on näha, ei põhine lennujaamade ja lennuettevõtjate vahelised äritavad alati üksnes avaldatud tasumääradel. Pigem on need äritavad väga mitmekesised. Need hõlmavad reisijateliiklusega ning mis tahes äri- ja finantskohustusega seotud riskide jagamist, standardseid stimuleerimiskavasid ja muudatusi riskide hajutamises lepingute kehtivuse ajal. Seepärast ei saa tegelikult üht tehingut teisega võrrelda, võttes aluseks pelgalt ühe lennuki teenindamise hinna või hinna ühe reisija kohta.

| (431) | Lõpetuseks – isegi kui usaldusväärse võrdleva analüüsi põhjal on võimalik kindlaks teha, et käesoleva hindamise raames käsitletavate eri tehingutega seotud hinnad on võrreldava tehingute valimi põhjal kindlaks tehtud turuhindadega võrdsed või neist kõrgemad, ei saa komisjon sellest sellegipoolest järeldada, et need tehingud vastavad turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumile, kui peaks ilmema, et lennujaama käitaja eeldas nende tehingute tegemisel, et tekkivad lisakulud on suuremad kui lisatulu. Seda põhjusel, et turumajanduse tingimustes tegutseval ettevõtjal ei ole mingit stiimulit pakkuda kaupu või teenuseid turuhinnaga võrreldava hinnaga, kui selle tulemuseks on kahjumi suurenemine. |
| --- | --- |

(431)

Lõpetuseks – isegi kui usaldusväärse võrdleva analüüsi põhjal on võimalik kindlaks teha, et käesoleva hindamise raames käsitletavate eri tehingutega seotud hinnad on võrreldava tehingute valimi põhjal kindlaks tehtud turuhindadega võrdsed või neist kõrgemad, ei saa komisjon sellest sellegipoolest järeldada, et need tehingud vastavad turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumile, kui peaks ilmema, et lennujaama käitaja eeldas nende tehingute tegemisel, et tekkivad lisakulud on suuremad kui lisatulu. Seda põhjusel, et turumajanduse tingimustes tegutseval ettevõtjal ei ole mingit stiimulit pakkuda kaupu või teenuseid turuhinnaga võrreldava hinnaga, kui selle tulemuseks on kahjumi suurenemine.

| (432) | Seetõttu leiab komisjon, et kogu tema käsutuses olevat teavet arvesse võttes ei ole alust kalduda kõrvale 2014. aasta lennundussuunistes esitatud soovitusest kohaldada lennujaamade ja lennuettevõtjate vahelistes suhetes turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõtet, st kasumlikkuse suurenemise eelanalüüsi. |
| --- | --- |

(432)

Seetõttu leiab komisjon, et kogu tema käsutuses olevat teavet arvesse võttes ei ole alust kalduda kõrvale 2014. aasta lennundussuunistes esitatud soovitusest kohaldada lennujaamade ja lennuettevõtjate vahelistes suhetes turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõtet, st kasumlikkuse suurenemise eelanalüüsi.

8.2.1.2.   
  Lisakulude ja -tulude hindamine

Lisakulude ja -tulude hindamine

| (433) | Komisjon leiab, et hinna diferentseerimine on üldine äritava, seni kui see toimub kooskõlas kõikide asjakohaste konkurentsialaste ja valdkondlike õigusaktidega. Turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumi täitmiseks peaks selline hindade diferentseerimise poliitika aga olema äriliselt õigustatud. |
| --- | --- |

(433)

Komisjon leiab, et hinna diferentseerimine on üldine äritava, seni kui see toimub kooskõlas kõikide asjakohaste konkurentsialaste ja valdkondlike õigusaktidega. Turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumi täitmiseks peaks selline hindade diferentseerimise poliitika aga olema äriliselt õigustatud.

| (434) | Komisjon leiab, et lennuettevõtjate ja lennujaama vahel sõlmitud lepingud võib lugeda turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumiga kooskõlas olevaks juhul, kui need suurendavad eelneva analüüsi seisukohast lennujaama kasumlikkust. Lennujaam peaks tõestama, et ta suudab lennuettevõtjaga lepingu sõlmimisel (nt sõlmides individuaalse lepingu või kehtestades üldise lennujaamatasude kava) katta lepingu kestuse jooksul kõik lepingust tulenevad kulud ja tal on sealjuures head väljavaated saavutada mõistlik kasumimarginaal. |
| --- | --- |

(434)

Komisjon leiab, et lennuettevõtjate ja lennujaama vahel sõlmitud lepingud võib lugeda turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumiga kooskõlas olevaks juhul, kui need suurendavad eelneva analüüsi seisukohast lennujaama kasumlikkust. Lennujaam peaks tõestama, et ta suudab lennuettevõtjaga lepingu sõlmimisel (nt sõlmides individuaalse lepingu või kehtestades üldise lennujaamatasude kava) katta lepingu kestuse jooksul kõik lepingust tulenevad kulud ja tal on sealjuures head väljavaated saavutada mõistlik kasumimarginaal.

| (435) | Et hinnata, kas leping, mille lennujaam on lennuettevõtjaga sõlminud, vastab turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumile, tuleb arvesse võtta lennuettevõtja tegevusest tulenevat eeldatavat lennundusega mitteseotud tulu ning lennujaamatasusid, millest on maha arvatud mis tahes allahindlused, turundustoetused või stimuleerimiskavad. Samamoodi tuleks arvesse võtta kõiki eeldatavaid lisakulusid, mis tekivad lennujaama käitajal seoses lennuettevõtja tegevusega lennujaamas. Sellised lisakulud võivad hõlmata kõiki kulu- ja investeeringuliike, nagu täiendavad personali-, seadmete soetamise ja investeerimiskulud, mis tulenevad lennuettevõtja tegevusest lennujaamas. Näiteks kui lennujaam peab laienema või ehitama uue terminali või muid rajatisi peamiselt selleks, et rahuldada konkreetse lennuettevõtja vajadusi, tuleks sellist kulu lisakulude arvutamisel arvesse võtta. Seevastu kulusid, mis tekivad lennujaamal sõltumata lennuettevõtjaga sõlmitud lepingust, ei tohiks turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumi täitmise hindamisel arvesse võtta. |
| --- | --- |

(435)

Et hinnata, kas leping, mille lennujaam on lennuettevõtjaga sõlminud, vastab turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumile, tuleb arvesse võtta lennuettevõtja tegevusest tulenevat eeldatavat lennundusega mitteseotud tulu ning lennujaamatasusid, millest on maha arvatud mis tahes allahindlused, turundustoetused või stimuleerimiskavad. Samamoodi tuleks arvesse võtta kõiki eeldatavaid lisakulusid, mis tekivad lennujaama käitajal seoses lennuettevõtja tegevusega lennujaamas. Sellised lisakulud võivad hõlmata kõiki kulu- ja investeeringuliike, nagu täiendavad personali-, seadmete soetamise ja investeerimiskulud, mis tulenevad lennuettevõtja tegevusest lennujaamas. Näiteks kui lennujaam peab laienema või ehitama uue terminali või muid rajatisi peamiselt selleks, et rahuldada konkreetse lennuettevõtja vajadusi, tuleks sellist kulu lisakulude arvutamisel arvesse võtta. Seevastu kulusid, mis tekivad lennujaamal sõltumata lennuettevõtjaga sõlmitud lepingust, ei tohiks turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumi täitmise hindamisel arvesse võtta.

| (436) | Lisaks, kui turumajanduse tingimustes tegutsev ettevõtja otsustab, kas sõlmida lennujaamateenuste leping ja/või turundusteenuste leping või mitte, valib ta hindamiseks ajavahemiku, mille aluseks on kõnealuste lepingute kehtivusaeg. Teisisõnu hindab ta lepingute kohaldamise kestel lisanduvaid kulusid ja tulusid. |
| --- | --- |

(436)

Lisaks, kui turumajanduse tingimustes tegutsev ettevõtja otsustab, kas sõlmida lennujaamateenuste leping ja/või turundusteenuste leping või mitte, valib ta hindamiseks ajavahemiku, mille aluseks on kõnealuste lepingute kehtivusaeg. Teisisõnu hindab ta lepingute kohaldamise kestel lisanduvaid kulusid ja tulusid.

| (437) | Pikema ajavahemiku valimine ei oleks põhjendatud. Lepingute allkirjastamise kuupäeval ei arvesta turumajanduse tingimustes tegutsev kaalutlev ettevõtja lepingute pikendamisega pärast nende lõppemist ei samadel ega uutel tingimustel. Lisaks teaks kaalutlev ettevõtja, et odavlennuettevõtjad, nagu Ryanair, on olnud alati tuntud kiire kohanemise poolest turumuutustega nii lennuliinide avamisel ja sulgemisel kui ka lendude arvu suurendamisel ja vähendamisel. |
| --- | --- |

(437)

Pikema ajavahemiku valimine ei oleks põhjendatud. Lepingute allkirjastamise kuupäeval ei arvesta turumajanduse tingimustes tegutsev kaalutlev ettevõtja lepingute pikendamisega pärast nende lõppemist ei samadel ega uutel tingimustel. Lisaks teaks kaalutlev ettevõtja, et odavlennuettevõtjad, nagu Ryanair, on olnud alati tuntud kiire kohanemise poolest turumuutustega nii lennuliinide avamisel ja sulgemisel kui ka lendude arvu suurendamisel ja vähendamisel.

8.2.2.   7. MEEDE: 1999. AASTA RYANAIRI LEPING

| (438) | Saksamaa väidab, et FFHG koostas enne Ryanairiga mis tahes individuaalse lepingu sõlmimist kasumlikkuse suurenemise eelhinnangu. Seepärast tegutses FFHG Saksamaa väitel 1999. aasta Ryanairi lepingu sõlmimisel mõistliku investorina. |
| --- | --- |

(438)

Saksamaa väidab, et FFHG koostas enne Ryanairiga mis tahes individuaalse lepingu sõlmimist kasumlikkuse suurenemise eelhinnangu. Seepärast tegutses FFHG Saksamaa väitel 1999. aasta Ryanairi lepingu sõlmimisel mõistliku investorina.

| (439) | Komisjon märgib, et FFHG oli tõepoolest ajal, mil ta sõlmis Ryanairiga ärisuhted, koostanud mitu äriplaani ja arvutust. FFHG kasumlikkuse arvutustes võeti arvesse kogu tulu (lennundusega seotud ja lennundusega mitteseotud tulu), mis eeldati kaasnevat Ryanairi tegevusega lennujaamas, ja kõiki kõnealuse lennuettevõtja tegevusest tulenevaid kulusid. |
| --- | --- |

(439)

Komisjon märgib, et FFHG oli tõepoolest ajal, mil ta sõlmis Ryanairiga ärisuhted, koostanud mitu äriplaani ja arvutust. FFHG kasumlikkuse arvutustes võeti arvesse kogu tulu (lennundusega seotud ja lennundusega mitteseotud tulu), mis eeldati kaasnevat Ryanairi tegevusega lennujaamas, ja kõiki kõnealuse lennuettevõtja tegevusest tulenevaid kulusid.

FFHG esimene hinnang 1999. aasta Ryanairi lepingu kasumlikkuse kohta

FFHG esimene hinnang 1999. aasta Ryanairi lepingu kasumlikkuse kohta

| (440) | Tabelis 24 on kokku võetud 1999. aasta Ryanairi lepinguga kaasnevat kasumlikkuse suurenemist käsitlevad arvutused, mille FFHG tegi 1999. aasta kohta, võttes aluseks lepinguga eeldatavasti tekkiva tulu, maksuvabast müügist ja lennujaamas asuvatest poodidest eeldatavasti saadava lennundusega mitteseotud tulu ning lepinguga seotud eeldatavad lisakulud.

  Tabel 24


  Eelhinnang 1999. aasta Ryanairi lepinguga kaasneva kasumlikkuse suurenemise kohta (1999. aasta)

  [...]







  Allikas: | FFHG 4. märtsi 1999. aasta arvutused kasumlikkuse suurenemise kohta. |
| --- | --- | --- |

(440)

Tabelis 24 on kokku võetud 1999. aasta Ryanairi lepinguga kaasnevat kasumlikkuse suurenemist käsitlevad arvutused, mille FFHG tegi 1999. aasta kohta, võttes aluseks lepinguga eeldatavasti tekkiva tulu, maksuvabast müügist ja lennujaamas asuvatest poodidest eeldatavasti saadava lennundusega mitteseotud tulu ning lepinguga seotud eeldatavad lisakulud.

Tabel 24

Tabel 24

Eelhinnang 1999. aasta Ryanairi lepinguga kaasneva kasumlikkuse suurenemise kohta (1999. aasta)

Eelhinnang 1999. aasta Ryanairi lepinguga kaasneva kasumlikkuse suurenemise kohta (1999. aasta)

[...]

Allikas:

Allikas:

| (441) | Ehkki 4. märtsil 1999. aastal tehtud FFHG eelanalüüs, mille Saksamaa esitas, ei sisaldanud prognoosi kogu lepinguga hõlmatud ajavahemikuks, oli selge, et leping eeldati olevat kasumlik alates Ryanairi esimesest lennujaamas tegutsemise aastast. Kuigi turumajanduse tingimustes tegutsev ettevõtja koostaks tavaliselt äriplaani kogu lepingu kestuse ajaks, eeldati, et leping suurendab kohe algusest lennujaama kasumit. See on tavatu eelkõige põhjusel, et lennuettevõtja esimene tegevusaasta järeleproovimata lennujaamas on kõige riskantsem aeg. Käesoleva juhtumi puhul tundub, et liiklusprognoosid tuginesid mõistlikele eeldustele, mida kinnitas ka tegelik liikluse areng lennujaamas (vt tabel 1). Seega, isegi kui reisijateveo maht jääb lepingu kestuse ajal samaks – mis on küll väga ebatõenäoline –, on lennujaamal siiski põhjendatult alust eeldada, et leping suurendab FFHG üldist kasumlikkust. |
| --- | --- |

(441)

Ehkki 4. märtsil 1999. aastal tehtud FFHG eelanalüüs, mille Saksamaa esitas, ei sisaldanud prognoosi kogu lepinguga hõlmatud ajavahemikuks, oli selge, et leping eeldati olevat kasumlik alates Ryanairi esimesest lennujaamas tegutsemise aastast. Kuigi turumajanduse tingimustes tegutsev ettevõtja koostaks tavaliselt äriplaani kogu lepingu kestuse ajaks, eeldati, et leping suurendab kohe algusest lennujaama kasumit. See on tavatu eelkõige põhjusel, et lennuettevõtja esimene tegevusaasta järeleproovimata lennujaamas on kõige riskantsem aeg. Käesoleva juhtumi puhul tundub, et liiklusprognoosid tuginesid mõistlikele eeldustele, mida kinnitas ka tegelik liikluse areng lennujaamas (vt tabel 1). Seega, isegi kui reisijateveo maht jääb lepingu kestuse ajal samaks – mis on küll väga ebatõenäoline –, on lennujaamal siiski põhjendatult alust eeldada, et leping suurendab FFHG üldist kasumlikkust.

| (442) | Nendes kasumlikkuse suurenemise arvutustes arvesse võetud lisatulu hõlmab lennundusega seotud tulu ja lennundusega mitteseotud tulu (nagu piletimüügitulu), milles oli kokku lepitud 1999. aasta Ryanairi lepingus, ning tollimaksuvabast müügist ja poodidest saadavat tulu. Prognoositud tulu puhul oli põhitegur eeldatav reisijateveo maht. Mis puudutab reisijate arvu prognoosi, siis FFHG eeldas, et tal õnnestub teenindada 1999. aastal ligikaudu [...] Ryanairi reisijat (110). Seda liiklusprognoosi kinnitas reisijateveo tegelik areng lennujaamas (vt tabel 1). |
| --- | --- |

(442)

Nendes kasumlikkuse suurenemise arvutustes arvesse võetud lisatulu hõlmab lennundusega seotud tulu ja lennundusega mitteseotud tulu (nagu piletimüügitulu), milles oli kokku lepitud 1999. aasta Ryanairi lepingus, ning tollimaksuvabast müügist ja poodidest saadavat tulu. Prognoositud tulu puhul oli põhitegur eeldatav reisijateveo maht. Mis puudutab reisijate arvu prognoosi, siis FFHG eeldas, et tal õnnestub teenindada 1999. aastal ligikaudu [...] Ryanairi reisijat (110). Seda liiklusprognoosi kinnitas reisijateveo tegelik areng lennujaamas (vt tabel 1).

110

| (443) | Arvesse võetud lisakulud hõlmasid maapealset teenindust pakkuva välise ettevõtja maapealse teeninduse kulusid, kütusekulusid, palgatava lisapersonaliga (8 lisatöötajat) seotud kulusid ning turunduse, kõnekeskuse ja turvakontrolliga seotud kulusid. Peale selle võeti arvesse otseselt Ryanairi tegevusest tingitud amortisatsiooni- ja investeeringute rahastamise kulusid. Nende investeeringute suuruseks hinnati ligikaudu [...] miljonit Saksa marka ja need olid seotud peamiselt lennujaama üldiste seadmetega. |
| --- | --- |

(443)

Arvesse võetud lisakulud hõlmasid maapealset teenindust pakkuva välise ettevõtja maapealse teeninduse kulusid, kütusekulusid, palgatava lisapersonaliga (8 lisatöötajat) seotud kulusid ning turunduse, kõnekeskuse ja turvakontrolliga seotud kulusid. Peale selle võeti arvesse otseselt Ryanairi tegevusest tingitud amortisatsiooni- ja investeeringute rahastamise kulusid. Nende investeeringute suuruseks hinnati ligikaudu [...] miljonit Saksa marka ja need olid seotud peamiselt lennujaama üldiste seadmetega.

| (444) | Saksamaa väitis, et uue reisiterminaliga seotud investeerimiskulud, mille suurus oli [...] miljonit Saksa marka, ei olnud põhjustatud Ryanairi tegevusest. Sellega seoses selgitas Saksamaa, et kuni uue terminali ehitamiseni ei olnud lennujaamal korralikku reisiterminali. Seepärast oli uue terminali rajamine Saksamaa sõnul eeltingimus, et viia ellu regulaarse reisijateveo väljaarendamises seisnev lennujaama laienemisstrateegia. Peale selle tegi lennujaam ka FFHG kaubavedude laiendamise strateegia raames mitu investeeringut, mis ei olnud põhjustatud konkreetsest lennuettevõtjast. Kuna need kulud oleksid tekkinud hoolimata Ryanairi tegevusest lennujaamas, ei tulnud neid kulusid Saksamaa sõnul kasumlikkuse suurenemise arvutamisel arvesse võtta. |
| --- | --- |

(444)

Saksamaa väitis, et uue reisiterminaliga seotud investeerimiskulud, mille suurus oli [...] miljonit Saksa marka, ei olnud põhjustatud Ryanairi tegevusest. Sellega seoses selgitas Saksamaa, et kuni uue terminali ehitamiseni ei olnud lennujaamal korralikku reisiterminali. Seepärast oli uue terminali rajamine Saksamaa sõnul eeltingimus, et viia ellu regulaarse reisijateveo väljaarendamises seisnev lennujaama laienemisstrateegia. Peale selle tegi lennujaam ka FFHG kaubavedude laiendamise strateegia raames mitu investeeringut, mis ei olnud põhjustatud konkreetsest lennuettevõtjast. Kuna need kulud oleksid tekkinud hoolimata Ryanairi tegevusest lennujaamas, ei tulnud neid kulusid Saksamaa sõnul kasumlikkuse suurenemise arvutamisel arvesse võtta.

| (445) | Komisjon märgib esiteks, et 1999. aasta kohta koostatud FFHG 16. novembri 1998. aasta äriplaani kohaselt oli uue reisiterminali ehitus tõepoolest juba alanud (st enne, kui Ryanairiga hakati pidama läbirääkimisi mis tahes lepingu sõlmimise üle). |
| --- | --- |

(445)

Komisjon märgib esiteks, et 1999. aasta kohta koostatud FFHG 16. novembri 1998. aasta äriplaani kohaselt oli uue reisiterminali ehitus tõepoolest juba alanud (st enne, kui Ryanairiga hakati pidama läbirääkimisi mis tahes lepingu sõlmimise üle).

| (446) | Teiseks on Saksamaa esitatud autentsetest eelnevatest äriplaanidest näha, et terminali rajamine ja muud taristumeetmed olid osa Ameerika Ühendriikide endise sõjaväebaasi ümberehitamisest täielikult toimivaks tsiviillennujaamaks (laiema eesmärgiga arendada lennujaama piirkonna ühendusvõimaluste parandamiseks), mitte ei olnud seotud üksnes 1999. aasta Ryanairi lepinguga. |
| --- | --- |

(446)

Teiseks on Saksamaa esitatud autentsetest eelnevatest äriplaanidest näha, et terminali rajamine ja muud taristumeetmed olid osa Ameerika Ühendriikide endise sõjaväebaasi ümberehitamisest täielikult toimivaks tsiviillennujaamaks (laiema eesmärgiga arendada lennujaama piirkonna ühendusvõimaluste parandamiseks), mitte ei olnud seotud üksnes 1999. aasta Ryanairi lepinguga.

| (447) | Eespool esitatud kaalutlusi arvesse võttes leiab komisjon, et FFHG tehtud eelnevad arvutused põhinesid realistlikel eeldustel ja neis ei võetud õigustatult arvesse taristukulusid. Kuigi eelnevad kasumlikkuse arvutused ei hõlmanud kogu ajavahemikku, tehti kindlaks, et 1999. aasta Ryanairi leping suurendab lennujaama kasumlikkust kohe esimesest aastast. |
| --- | --- |

(447)

Eespool esitatud kaalutlusi arvesse võttes leiab komisjon, et FFHG tehtud eelnevad arvutused põhinesid realistlikel eeldustel ja neis ei võetud õigustatult arvesse taristukulusid. Kuigi eelnevad kasumlikkuse arvutused ei hõlmanud kogu ajavahemikku, tehti kindlaks, et 1999. aasta Ryanairi leping suurendab lennujaama kasumlikkust kohe esimesest aastast.

FFHG teine hinnang 1999. aasta Ryanairi lepingu kasumlikkuse kohta

FFHG teine hinnang 1999. aasta Ryanairi lepingu kasumlikkuse kohta

| (448) | Teine 1999. aasta Ryanairi lepingu kasumlikkuse eelhinnang, mis on kokku võetud tabelis 25 ja mis hõlmas ajavahemikku 1999–2003, koostati seoses FFHG järelevalvenõukogu aruteludega uute klientide (Ryanair) hankimise teemal (111). Komisjon täheldab, et seegi hinnang põhineb kasumlikkuse suurenemise arvutustel ja põhjendustes 442–444 kirjeldatud põhimõtetel. Ehkki see hinnang rajaneb optimistlikumatel reisijate arvu prognoosidel kui varasemad arvutused, kinnitas tegelik reisijateveo areng lennujaamas ka neid prognoose (vt tabel 1).

  Tabel 25


  Hinnang 1999. aasta Ryanari lepinguga kaasneva kasumlikkuse suurenemise kohta ajavahemikus 1999–2003

  [...]







  Allikas: | 1999. aasta aruanne Frankfurt Hahni lennujaama lennujaamatasude kohta ja komisjoni hinnang. |
| --- | --- | --- |

(448)

Teine 1999. aasta Ryanairi lepingu kasumlikkuse eelhinnang, mis on kokku võetud tabelis 25 ja mis hõlmas ajavahemikku 1999–2003, koostati seoses FFHG järelevalvenõukogu aruteludega uute klientide (Ryanair) hankimise teemal (111). Komisjon täheldab, et seegi hinnang põhineb kasumlikkuse suurenemise arvutustel ja põhjendustes 442–444 kirjeldatud põhimõtetel. Ehkki see hinnang rajaneb optimistlikumatel reisijate arvu prognoosidel kui varasemad arvutused, kinnitas tegelik reisijateveo areng lennujaamas ka neid prognoose (vt tabel 1).

111

Tabel 25

Tabel 25

Hinnang 1999. aasta Ryanari lepinguga kaasneva kasumlikkuse suurenemise kohta ajavahemikus 1999–2003

Hinnang 1999. aasta Ryanari lepinguga kaasneva kasumlikkuse suurenemise kohta ajavahemikus 1999–2003

[...]

Allikas:

Allikas:

| (449) | Ehkki FFHG koostatud ja Saksamaa esitatud eelanalüüsis ei kajastunud lepingu sõlmimise päevast edasised maksed, on selge, et lepingu puhul eeldati kasumlikkust. Komisjoni meelest oli see eeldus realistlik, võttes arvesse turutingimusi ajal, mil sõlmiti 1999. aasta Ryanairi leping. Prognoosid liikluse kohta, mis on lennundusega seotud tulu põhitekitaja, põhinesid mõistlikel eeldustel ja neid kinnitas reisijateveo tegelik areng lennujaamas. Peale selle eeldati, et tekkivad lisakulud püsivad aastatel 2000–2003 muutumatutena, sest oli oodata vaid väikest Ryanairi pakutavate lendude arvu suurenemist. Realistlikel eeldustel põhinesid ka lennundusega mitteseotud tulu prognoosid – eeldati, et iga reisija kulutab lennujaamas umbes [...] eurot. |
| --- | --- |

(449)

Ehkki FFHG koostatud ja Saksamaa esitatud eelanalüüsis ei kajastunud lepingu sõlmimise päevast edasised maksed, on selge, et lepingu puhul eeldati kasumlikkust. Komisjoni meelest oli see eeldus realistlik, võttes arvesse turutingimusi ajal, mil sõlmiti 1999. aasta Ryanairi leping. Prognoosid liikluse kohta, mis on lennundusega seotud tulu põhitekitaja, põhinesid mõistlikel eeldustel ja neid kinnitas reisijateveo tegelik areng lennujaamas. Peale selle eeldati, et tekkivad lisakulud püsivad aastatel 2000–2003 muutumatutena, sest oli oodata vaid väikest Ryanairi pakutavate lendude arvu suurenemist. Realistlikel eeldustel põhinesid ka lennundusega mitteseotud tulu prognoosid – eeldati, et iga reisija kulutab lennujaamas umbes [...] eurot.

| (450) | Komisjon märgib, et võttes arvesse kõiki lisakulusid ja kogu lisatulu, mis tuleneb Ryanairi tegevusest lennujaamas, eeldas FFHG juhatus peale selle, et 1999. aasta Ryanairi leping katab kõik lisakulud, ka seda, et see suurendab oma kehtivusajal Frankfurt Hahni lennujaama kasumlikkust nüüdispuhasväärtusega, mis ulatub [...] miljoni Saksa margani (diskontomäär = [...] %). Seda eeldatavat positiivset panust silmas pidades oodati, et 1999. aasta Ryanairi lepingu kehtivuse ajal muutub kasumlikumaks ka Frankfurt Hahni lennujaama üldine äritegevus. |
| --- | --- |

(450)

Komisjon märgib, et võttes arvesse kõiki lisakulusid ja kogu lisatulu, mis tuleneb Ryanairi tegevusest lennujaamas, eeldas FFHG juhatus peale selle, et 1999. aasta Ryanairi leping katab kõik lisakulud, ka seda, et see suurendab oma kehtivusajal Frankfurt Hahni lennujaama kasumlikkust nüüdispuhasväärtusega, mis ulatub [...] miljoni Saksa margani (diskontomäär = [...] %). Seda eeldatavat positiivset panust silmas pidades oodati, et 1999. aasta Ryanairi lepingu kehtivuse ajal muutub kasumlikumaks ka Frankfurt Hahni lennujaama üldine äritegevus.

| (451) | Ehkki turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumi täitmiseks piisab selle tõestamisest, et lennuettevõtjaga sõlmitud lepinguga eeldatavasti kaasneva tuluga on võimalik katta lepinguga eeldatavasti tekkivad lisakulud, tegi komisjon lisaks tundlikkuse analüüsi, võttes kasumlikkuse arvutamisel arvesse uue reisiterminali amortisatsioonikulusid (vt tabel 26).

  Tabel 26


  Hinnang 1999. aasta Ryanari lepinguga kaasneva kasumlikkuse suurenemise kohta ajavahemikus 1999–2003 (hõlmab uue reisiterminali iga-aastaseid amortisatsioonikulusid summas [...] Saksa marka
   (112)
  )

  [...]







  Allikas: | 1999. aasta aruanne lennujaamatasude kohta Frankfurt Hahni lennujaamas ja komisjoni hinnang. |
| --- | --- | --- |

(451)

Ehkki turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumi täitmiseks piisab selle tõestamisest, et lennuettevõtjaga sõlmitud lepinguga eeldatavasti kaasneva tuluga on võimalik katta lepinguga eeldatavasti tekkivad lisakulud, tegi komisjon lisaks tundlikkuse analüüsi, võttes kasumlikkuse arvutamisel arvesse uue reisiterminali amortisatsioonikulusid (vt tabel 26).

Tabel 26

Tabel 26

Hinnang 1999. aasta Ryanari lepinguga kaasneva kasumlikkuse suurenemise kohta ajavahemikus 1999–2003 (hõlmab uue reisiterminali iga-aastaseid amortisatsioonikulusid summas [...] Saksa marka
   (112)
  )

Hinnang 1999. aasta Ryanari lepinguga kaasneva kasumlikkuse suurenemise kohta ajavahemikus 1999–2003 (hõlmab uue reisiterminali iga-aastaseid amortisatsioonikulusid summas [...] Saksa marka

112

)

[...]

Allikas:

Allikas:

| (452) | Isegi kui võtta arvesse uue reisiterminali täielikke amortisatsioonikulusid, võis 1999. aasta Ryanairi lepingu puhul põhjendatult eeldada, et see loob positiivse nüüdispuhasväärtuse, mille suurus on ligikaudu [...] miljonit Saksa marka (diskontomäär = [...] %). |
| --- | --- |

(452)

Isegi kui võtta arvesse uue reisiterminali täielikke amortisatsioonikulusid, võis 1999. aasta Ryanairi lepingu puhul põhjendatult eeldada, et see loob positiivse nüüdispuhasväärtuse, mille suurus on ligikaudu [...] miljonit Saksa marka (diskontomäär = [...] %).

Oxera hinnang 1999. aasta Ryanari lepingu kasumlikkuse kohta

Oxera hinnang 1999. aasta Ryanari lepingu kasumlikkuse kohta

| (453) | Ryanair esitas samuti kasumlikkuse hinnangu, mille oli koostanud Oxera teabe põhjal, mis oli kättesaadav 1999. aasta Ryanairi lepingu sõlmimise ajal (teabe olid esitanud lennujaam ja Ryanair). Nende arvutuste tulemused on kokku võetud tabelis 16. Oxera hinnangust on samamoodi näha, et 1999. aasta Ryanairi lepingu puhul võis eeldada lennujaama jaoks positiivset nüüdispuhasväärtust. |
| --- | --- |

(453)

Ryanair esitas samuti kasumlikkuse hinnangu, mille oli koostanud Oxera teabe põhjal, mis oli kättesaadav 1999. aasta Ryanairi lepingu sõlmimise ajal (teabe olid esitanud lennujaam ja Ryanair). Nende arvutuste tulemused on kokku võetud tabelis 16. Oxera hinnangust on samamoodi näha, et 1999. aasta Ryanairi lepingu puhul võis eeldada lennujaama jaoks positiivset nüüdispuhasväärtust.

| (454) | Lisaks peab komisjon olemasoleva teabe põhjal sama veenvaks Saksamaa väidet, et väljavaade tekitada Ryanairiga sõlmitud lepingute kaudu lisaliiklust andis FFHG-le võimaluse meelitada ligi kasvupotentsiaaliga kliente, parandada lennujaama üldist kasutamist ja vähendada üldiselt lennujaama kahjumit. |
| --- | --- |

(454)

Lisaks peab komisjon olemasoleva teabe põhjal sama veenvaks Saksamaa väidet, et väljavaade tekitada Ryanairiga sõlmitud lepingute kaudu lisaliiklust andis FFHG-le võimaluse meelitada ligi kasvupotentsiaaliga kliente, parandada lennujaama üldist kasutamist ja vähendada üldiselt lennujaama kahjumit.

Järeldus

Järeldus

| (455) | Olles analüüsinud 1999. aasta Ryanairi lepingut ja FFHG eelduseid selle lepingu sõlmimise ajal, on komisjon nõus, et leping suurendas Frankfurt Hahni lennujaama kasumlikkust, kuivõrd eeldatav lisatulu oli suurem kui eeldatavad lisakulud. Kuna leping oli seega kooskõlas turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõttega, ei antud sellega Ryanairile eelist. |
| --- | --- |

(455)

Olles analüüsinud 1999. aasta Ryanairi lepingut ja FFHG eelduseid selle lepingu sõlmimise ajal, on komisjon nõus, et leping suurendas Frankfurt Hahni lennujaama kasumlikkust, kuivõrd eeldatav lisatulu oli suurem kui eeldatavad lisakulud. Kuna leping oli seega kooskõlas turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõttega, ei antud sellega Ryanairile eelist.

| (456) | Kuna üks ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kumulatiivsetest kriteeriumidest ei ole täidetud, leiab komisjon, et Frankfurt Hahni lennujaama ja Ryanairi vahel sõlmitud 1999. aasta leping ei kujuta endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(456)

Kuna üks ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kumulatiivsetest kriteeriumidest ei ole täidetud, leiab komisjon, et Frankfurt Hahni lennujaama ja Ryanairi vahel sõlmitud 1999. aasta leping ei kujuta endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

8.2.3.   8. MEEDE: 2001. AASTA TASUMÄÄRAD

| (457) | Komisjon märgib, et 2001. aasta tasumäärad jõustusid 1. oktoobril 2001. Tol ajal oli Ryanair peamine Frankfurt Hahni lennujaamas tegutsev reisijaid vedav lennuettevõtja, sest Volare ja Air Polonia hakkasid tegutsema lennujaamas alles 2003. aastal ning Wizzair ja Iceland Express alles 2005. aastal. |
| --- | --- |

(457)

Komisjon märgib, et 2001. aasta tasumäärad jõustusid 1. oktoobril 2001. Tol ajal oli Ryanair peamine Frankfurt Hahni lennujaamas tegutsev reisijaid vedav lennuettevõtja, sest Volare ja Air Polonia hakkasid tegutsema lennujaamas alles 2003. aastal ning Wizzair ja Iceland Express alles 2005. aastal.

| (458) | 2001. aasta tasumäärad kehtisid kõikidele Frankfurt Hahni lennujaama kasutavatele lennuettevõtjatele ning nende kaudu pakuti muutuvaid ja püsivaid turundustoetusi uutele lennuettevõtjatele, uute sihtkohtade jaoks ja reisijate arvu suurenemise korral. |
| --- | --- |

(458)

2001. aasta tasumäärad kehtisid kõikidele Frankfurt Hahni lennujaama kasutavatele lennuettevõtjatele ning nende kaudu pakuti muutuvaid ja püsivaid turundustoetusi uutele lennuettevõtjatele, uute sihtkohtade jaoks ja reisijate arvu suurenemise korral.

| (459) | 2001. aasta tasumäärad kehtestati eesmärgiga suurendada Frankfurt Hahni lennujaama konkurentsivõimet ja toetada lennujaama tolleaegset kasvustrateegiat. |
| --- | --- |

(459)

2001. aasta tasumäärad kehtestati eesmärgiga suurendada Frankfurt Hahni lennujaama konkurentsivõimet ja toetada lennujaama tolleaegset kasvustrateegiat.

| (460) | Seda arvesse võttes väitis Saksamaa, et 2001. aasta tasumäärade kaudu ei antud mingit eelist. Samuti oli Saksamaa komisjoniga nõus, et võrdlusalusena saab kasutada tulemusi, mis olid saadud, hinnates turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumi täitmist seoses 2002. aasta Ryanairi lepinguga, mis põhines 2001. aasta tasumääradel ja millega kehtestati täiendav turundustoetus (vt punkt 8.2.4). |
| --- | --- |

(460)

Seda arvesse võttes väitis Saksamaa, et 2001. aasta tasumäärade kaudu ei antud mingit eelist. Samuti oli Saksamaa komisjoniga nõus, et võrdlusalusena saab kasutada tulemusi, mis olid saadud, hinnates turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumi täitmist seoses 2002. aasta Ryanairi lepinguga, mis põhines 2001. aasta tasumääradel ja millega kehtestati täiendav turundustoetus (vt punkt 8.2.4).

| (461) | Komisjon on nõus, et 2002. aasta Ryanairi lepingut saab kasutada 2001. aasta tasumäärade puhul võrdlusalusena, eriti arvesse võttes asjaolu, et ajal, mil 2001. aasta tasumäärad kehtestati, oli peamine lennuettevõtja lennujaamas Ryanair ja et 2002. aasta Ryanairi lepingus kokku lepitud tasud vastavad 2001. aasta tasumääradele. |
| --- | --- |

(461)

Komisjon on nõus, et 2002. aasta Ryanairi lepingut saab kasutada 2001. aasta tasumäärade puhul võrdlusalusena, eriti arvesse võttes asjaolu, et ajal, mil 2001. aasta tasumäärad kehtestati, oli peamine lennuettevõtja lennujaamas Ryanair ja et 2002. aasta Ryanairi lepingus kokku lepitud tasud vastavad 2001. aasta tasumääradele.

Järeldus

Järeldus

| (462) | Võttes arvesse kasumlikkuse suurenemise arvutusi, mis tehti 2001. aasta tasumääradel põhineva 2002. aasta Ryanairi lepinguga seoses, järeldab komisjon, et 2001. aasta tasumäärade kehtestamine oli samuti kooskõlas turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõttega, sest see suurendas eelneva analüüsi seisukohast lennujaama kasumlikkust. |
| --- | --- |

(462)

Võttes arvesse kasumlikkuse suurenemise arvutusi, mis tehti 2001. aasta tasumääradel põhineva 2002. aasta Ryanairi lepinguga seoses, järeldab komisjon, et 2001. aasta tasumäärade kehtestamine oli samuti kooskõlas turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõttega, sest see suurendas eelneva analüüsi seisukohast lennujaama kasumlikkust.

| (463) | Kuna vähemalt üks ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kumulatiivsetest kriteeriumidest ei ole täidetud, leiab komisjon, et 2001. aasta tasumäärad ei kujuta endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(463)

Kuna vähemalt üks ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kumulatiivsetest kriteeriumidest ei ole täidetud, leiab komisjon, et 2001. aasta tasumäärad ei kujuta endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

8.2.4.   9. MEEDE: 2002. AASTA RYANAIRI LEPING

| (464) | 1999. aasta Ryanairi leping asendati 2002. aasta Ryanairi lepinguga, mis jõustus 14. veebruaril 2002. 2002. aasta Ryanairi leping sõlmiti [...] aastaks (st kuni [...]). Ryanairil oli võimalus pikendada lepingut sarnastel tingimustel kuni [...]. |
| --- | --- |

(464)

1999. aasta Ryanairi leping asendati 2002. aasta Ryanairi lepinguga, mis jõustus 14. veebruaril 2002. 2002. aasta Ryanairi leping sõlmiti [...] aastaks (st kuni [...]). Ryanairil oli võimalus pikendada lepingut sarnastel tingimustel kuni [...].

| (465) | Enne otsuse tegemist 2002. aasta Ryanairi lepingu kohta koostas FFHG 21. mail 2001 ligikaudse kasumlikkuse hinnangu (vt tabel 27).

  Tabel 27


  2002. aasta Ryanairi lepingu kasumlikkuse hinnang









  Käibetulu lennu kohta
  (132,30 reisijat lennu kohta) | Ühik | Summa lennu kohta | Kulud/käive lennu kohta Saksa markades |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Piletimüügitulu | lend | [...] | [...] |
| Reisijatasu (millest on maha arvatud turundustoetus 3,52 Saksa marka (113)) | reisija | [...] | [...] |
| Julgestustasu | reisija | [...] | [...] |
| Kütus | m3 | [...] | [...] |
| Lennundusega mitteseotud tulu (alusaasta 2000) | reisija | [...] | [...] |
| Parkimine | reisija | [...] | [...] |
| Kogukäive lennu kohta | | | [...] |
| Muutuvkulud lennu kohta | | | |
| Palgad |
| Käitamine | tund | [...] | [...] |
| Perroonikäitlus | tund | [...] | [...] |
| Maapealse teeninduse seadmed (114) |
| — | üldised käitamisega seotud tarnekulud |

(465)

Enne otsuse tegemist 2002. aasta Ryanairi lepingu kohta koostas FFHG 21. mail 2001 ligikaudse kasumlikkuse hinnangu (vt tabel 27).

Tabel 27

Tabel 27

2002. aasta Ryanairi lepingu kasumlikkuse hinnang

2002. aasta Ryanairi lepingu kasumlikkuse hinnang

Käibetulu lennu kohta

(132,30 reisijat lennu kohta)

Ühik

Summa lennu kohta

Kulud/käive lennu kohta Saksa markades

Piletimüügitulu

lend

[...]

[...]

Reisijatasu (millest on maha arvatud turundustoetus 3,52 Saksa marka (113))

113

reisija

[...]

[...]

Julgestustasu

reisija

[...]

[...]

Kütus

m3

3

[...]

[...]

Lennundusega mitteseotud tulu (alusaasta 2000)

reisija

[...]

[...]

Parkimine

reisija

[...]

[...]

Kogukäive lennu kohta

Kogukäive lennu kohta

[...]

Muutuvkulud lennu kohta

Muutuvkulud lennu kohta

Palgad

Käitamine

tund

[...]

[...]

Perroonikäitlus

tund

[...]

[...]

Maapealse teeninduse seadmed (114)

114

—

üldised käitamisega seotud tarnekulud

lend

[...]

[...]

| — | üks saateauto „FOLLOW ME“ |
| --- | --- |

—

üks saateauto „FOLLOW ME“

lend

[...]

[...]

| — | üks pagasiveok |
| --- | --- |

—

üks pagasiveok

lend

[...]

[...]

| — | üks reovee vedamise veok |
| --- | --- |

—

üks reovee vedamise veok

lend

[...]

[...]

| — | üks puhta vee vedamise veok |
| --- | --- |

—

üks puhta vee vedamise veok

lend

[...]

[...]

| — | üks maapealne vooluallikas |
| --- | --- |

—

üks maapealne vooluallikas

lend

[...]

[...]

| — | üks puksiirauto |
| --- | --- |

—

üks puksiirauto

lend

[...]

[...]

Reisijate ja pagasi teenindamine

| — | reisijate teenindamine (lennule registreerimisel ühekordselt makstav summa) |
| --- | --- |

—

reisijate teenindamine (lennule registreerimisel ühekordselt makstav summa)

lend

[...]

[...]

| — | pagasi teenindamine (ühekordselt makstav summa) |
| --- | --- |

—

pagasi teenindamine (ühekordselt makstav summa)

lend

[...]

[...]

| — | reisijate kontroll |
| --- | --- |

—

reisijate kontroll

reisija

[...]

[...]

Muutuvkulud kokku lennu kohta

Muutuvkulud kokku lennu kohta

[...]

Brutokasum lennu kohta

Brutokasum lennu kohta

[...]

Brutokasum aastas
   (115)

Brutokasum aastas

115

[...]

Toetus uute liinide puhul (116)

116

[...]

Ryanairi tegevusest tingitud investeeringute amortisatsioon (117)

117

[...]

Eespool nimetatud investeeringute rahastamise kulud (intressimäär: 5 %)

[...]

Kasumi suurenemine aastas

Kasumi suurenemine aastas

[...]

| Allikas: | PricewaterhousecCoopersi 2006. aasta aruande lehekülg 34 ja FFHG 21. mai 2001. aasta hinnang 2002. aasta Ryanairi lepingu kasumlikkuse kohta. |
| --- | --- |

Allikas:

Allikas:

PricewaterhousecCoopersi 2006. aasta aruande lehekülg 34 ja FFHG 21. mai 2001. aasta hinnang 2002. aasta Ryanairi lepingu kasumlikkuse kohta.

| (466) | Ehkki FFHG kasumlikkuse hinnang, mille Saksamaa esitas, ei sisaldanud prognoosi kogu 2002. aasta Ryanairi lepinguga hõlmatud ajavahemikuks, oli selge, et kõnealune leping eeldati olevat kasumlik alates Ryanairi esimesest lennujaamas tegutsemise aastast. Ehkki turumajanduse tingimustes tegutsev ettevõtja teeks tavaliselt arvutused kogu lepingu kestuse kohta, oli käesoleva juhtumi puhul põhjusel, et lepingust eeldati positiivset panust kohe esimesest aastast – isegi kui reisijate arv ja eeldatav tulu püsib muutumatuna (ehkki oodati nende kasvu) – võis FFHG põhjendatult oletada, et leping suurendab üldiselt tema kasumlikkust (vt põhjendus 471). |
| --- | --- |

(466)

Ehkki FFHG kasumlikkuse hinnang, mille Saksamaa esitas, ei sisaldanud prognoosi kogu 2002. aasta Ryanairi lepinguga hõlmatud ajavahemikuks, oli selge, et kõnealune leping eeldati olevat kasumlik alates Ryanairi esimesest lennujaamas tegutsemise aastast. Ehkki turumajanduse tingimustes tegutsev ettevõtja teeks tavaliselt arvutused kogu lepingu kestuse kohta, oli käesoleva juhtumi puhul põhjusel, et lepingust eeldati positiivset panust kohe esimesest aastast – isegi kui reisijate arv ja eeldatav tulu püsib muutumatuna (ehkki oodati nende kasvu) – võis FFHG põhjendatult oletada, et leping suurendab üldiselt tema kasumlikkust (vt põhjendus 471).

| (467) | Selles kasumlikkuse hinnangus arvesse võetud lisatulu hõlmab lennundusega seotud tulu ja lennundusega mitteseotud tulu, milles oli kokku lepitud 2002. aasta Ryanairi lepingus, ning tollimaksuvabast müügist ja poodidest saadavat tulu. Prognoositud tulu puhul oli põhitegur eeldatav reisijateveo maht. FFHG eeldas, et tal õnnestub teenindada 2002. aastal ligikaudu 392 137 Ryanairi reisijat (118). Reisijateveo tegelik areng lennujaamas isegi ületas seda liiklusprognoosi (vt tabel 1). |
| --- | --- |

(467)

Selles kasumlikkuse hinnangus arvesse võetud lisatulu hõlmab lennundusega seotud tulu ja lennundusega mitteseotud tulu, milles oli kokku lepitud 2002. aasta Ryanairi lepingus, ning tollimaksuvabast müügist ja poodidest saadavat tulu. Prognoositud tulu puhul oli põhitegur eeldatav reisijateveo maht. FFHG eeldas, et tal õnnestub teenindada 2002. aastal ligikaudu 392 137 Ryanairi reisijat (118). Reisijateveo tegelik areng lennujaamas isegi ületas seda liiklusprognoosi (vt tabel 1).

118

| (468) | Isegi kui uute liinide puhul makstavat toetust oli FFHG kasumlikkuse hinnangus alahinnatud, nagu väitis Lufthansa, oleks suurema turundustoetuse tasakaalustanud suuremast reisijatehulgast tulenev suurem lennundusega seotud ja lennundusega mitteseotud tulu. |
| --- | --- |

(468)

Isegi kui uute liinide puhul makstavat toetust oli FFHG kasumlikkuse hinnangus alahinnatud, nagu väitis Lufthansa, oleks suurema turundustoetuse tasakaalustanud suuremast reisijatehulgast tulenev suurem lennundusega seotud ja lennundusega mitteseotud tulu.

| (469) | Arvesse võetud lisakulud hõlmasid maapealset teenindust pakkuva välise ettevõtja maapealse teeninduse kulusid, palgatava lisapersonaliga seotud kulusid ning turunduse, uute liinide väljaarendamise ja turvakontrolliga seotud kulusid. Peale selle võeti arvesse ka otseselt Ryanairi tegevusest tingitud investeeringute amortisatsiooni ja rahastamise kulusid. Nende kulude suuruseks hinnati ligikaudu [...] miljonit Saksa marka ja need olid seotud reisiterminali laiendamisega. Ehkki leiti, et terminaliga seotud algsed kulud ei olnud tingitud Ryanairi tegevusest, võeti FFHG arvutustes arvesse terminaliga seotud eeldatavaid täiendavaid investeerimiskulusid. |
| --- | --- |

(469)

Arvesse võetud lisakulud hõlmasid maapealset teenindust pakkuva välise ettevõtja maapealse teeninduse kulusid, palgatava lisapersonaliga seotud kulusid ning turunduse, uute liinide väljaarendamise ja turvakontrolliga seotud kulusid. Peale selle võeti arvesse ka otseselt Ryanairi tegevusest tingitud investeeringute amortisatsiooni ja rahastamise kulusid. Nende kulude suuruseks hinnati ligikaudu [...] miljonit Saksa marka ja need olid seotud reisiterminali laiendamisega. Ehkki leiti, et terminaliga seotud algsed kulud ei olnud tingitud Ryanairi tegevusest, võeti FFHG arvutustes arvesse terminaliga seotud eeldatavaid täiendavaid investeerimiskulusid.

| (470) | Ehkki Saksamaa esitatud FFHG kasumlikkuse hinnangus ei kajastunud 2002. aasta Ryanairi lepingu sõlmimise päevast edasised maksed, on selge, et lepingu puhul eeldati kasumlikkust. Komisjon märgib, et eelnevate arvutuste aluseks olnud eeldus oli arvutuste tegemise ajal valitsenud turutingimusi arvesse võttes mõistlik. Reisijateveo tegelik areng lennujaamas oli eeldatud reisijateveo mahust isegi suurem (vt tabel 1) ning selle tulemuseks oli suurem lennundusega seotud ja lennundusega mitteseotud tulu. |
| --- | --- |

(470)

Ehkki Saksamaa esitatud FFHG kasumlikkuse hinnangus ei kajastunud 2002. aasta Ryanairi lepingu sõlmimise päevast edasised maksed, on selge, et lepingu puhul eeldati kasumlikkust. Komisjon märgib, et eelnevate arvutuste aluseks olnud eeldus oli arvutuste tegemise ajal valitsenud turutingimusi arvesse võttes mõistlik. Reisijateveo tegelik areng lennujaamas oli eeldatud reisijateveo mahust isegi suurem (vt tabel 1) ning selle tulemuseks oli suurem lennundusega seotud ja lennundusega mitteseotud tulu.

| (471) | Komisjon märgib, et võttes arvesse kõiki lisakulusid ja kogu lisatulu, mis tuleneb Ryanairi tegevusest lennujaamas, eeldas FFHG juhatus, et 2002. aasta Ryanairi leping suurendab oma kestuse ajal Frankfurt Hahni lennujaama kasumlikkust nüüdispuhasväärtusega, mis ulatub vähemalt [...] miljoni Saksa margani (diskontomäär = [...] %) (119). Komisjon nendib, et võttes arvesse reisijateveo tegelikku arengut Frankfurt Hahni lennujaamas, tundub, et 2002. aasta Ryanairi lepingu alusel arvutatud nüüdispuhasväärtuse puhul on selle lepinguga tegelikult kaasnevat kasumlikkuse suurenemist alahinnatud. |
| --- | --- |

(471)

Komisjon märgib, et võttes arvesse kõiki lisakulusid ja kogu lisatulu, mis tuleneb Ryanairi tegevusest lennujaamas, eeldas FFHG juhatus, et 2002. aasta Ryanairi leping suurendab oma kestuse ajal Frankfurt Hahni lennujaama kasumlikkust nüüdispuhasväärtusega, mis ulatub vähemalt [...] miljoni Saksa margani (diskontomäär = [...] %) (119). Komisjon nendib, et võttes arvesse reisijateveo tegelikku arengut Frankfurt Hahni lennujaamas, tundub, et 2002. aasta Ryanairi lepingu alusel arvutatud nüüdispuhasväärtuse puhul on selle lepinguga tegelikult kaasnevat kasumlikkuse suurenemist alahinnatud.

119

| (472) | Ja veel, kuna 2002. aasta Ryanairi lepingu puhul eeldati, et see suurendab (lisaks kõikide lisakulude katmisele) FFHG kasumlikust, eeldati, et 2002. aasta Ryanairi lepingu kestuse ajal muutub kasumlikumaks ka Frankfurt Hahni lennujaama üldine äritegevus. |
| --- | --- |

(472)

Ja veel, kuna 2002. aasta Ryanairi lepingu puhul eeldati, et see suurendab (lisaks kõikide lisakulude katmisele) FFHG kasumlikust, eeldati, et 2002. aasta Ryanairi lepingu kestuse ajal muutub kasumlikumaks ka Frankfurt Hahni lennujaama üldine äritegevus.

Oxera hinnang 2002. aasta Ryanari lepingu kasumlikkuse kohta

Oxera hinnang 2002. aasta Ryanari lepingu kasumlikkuse kohta

| (473) | Ryanair esitas samuti kasumlikkuse hinnangu, mille oli koostanud Oxera teabe põhjal, mis oli kättesaadav 2002. aasta Ryanairi lepingu sõlmimise ajal (teabe olid esitanud lennujaam ja Ryanair). Nende arvutuste tulemused on kokku võetud tabelis 17. Võttes aluseks turumajanduse tingimustes tegutseva investori kriteeriumi täitmist käsitleva hinnangu, mille Oxera oli seoses 2002. aasta Ryanairi lepinguga koostanud, teostas komisjon hinnangus arvesse võetud lennundusega mitteseotud tulu tundlikkuse analüüsi. |
| --- | --- |

(473)

Ryanair esitas samuti kasumlikkuse hinnangu, mille oli koostanud Oxera teabe põhjal, mis oli kättesaadav 2002. aasta Ryanairi lepingu sõlmimise ajal (teabe olid esitanud lennujaam ja Ryanair). Nende arvutuste tulemused on kokku võetud tabelis 17. Võttes aluseks turumajanduse tingimustes tegutseva investori kriteeriumi täitmist käsitleva hinnangu, mille Oxera oli seoses 2002. aasta Ryanairi lepinguga koostanud, teostas komisjon hinnangus arvesse võetud lennundusega mitteseotud tulu tundlikkuse analüüsi.

| (474) | Isegi kui lennundusega mitteseotud tulu oleks eeldatava lennundusega mitteseotud tulu tundlikkuse hindamiseks vähendatud keskmiselt 20 %, oleks 2002. aasta Ryanairi lepingu nüüdispuhasväärtus olnud kõikide muude eelduste kehtima jäämise korral [...] miljonit eurot (vt tabel 28).

  Tabel 28


  Oxera kohandatud hinnang 2002. aasta Ryanairi lepingu kasumlikkuse kohta (lennundusega mitteseotud tulu 20 % vähenemise korral)

  [...] |
| --- | --- |

(474)

Isegi kui lennundusega mitteseotud tulu oleks eeldatava lennundusega mitteseotud tulu tundlikkuse hindamiseks vähendatud keskmiselt 20 %, oleks 2002. aasta Ryanairi lepingu nüüdispuhasväärtus olnud kõikide muude eelduste kehtima jäämise korral [...] miljonit eurot (vt tabel 28).

Tabel 28

Tabel 28

Oxera kohandatud hinnang 2002. aasta Ryanairi lepingu kasumlikkuse kohta (lennundusega mitteseotud tulu 20 % vähenemise korral)

Oxera kohandatud hinnang 2002. aasta Ryanairi lepingu kasumlikkuse kohta (lennundusega mitteseotud tulu 20 % vähenemise korral)

[...]

Järeldus

Järeldus

| (475) | Olles analüüsinud Oxera hinnangut 2002. aasta Ryanairi lepingu kasumlikkuse kohta ja FFHG eelduseid selle lepingu sõlmimise ajal, on komisjon nõus, et lepingu puhul võidi põhjendatult leida, et see suurendab Frankfurt Hahni lennujaama kasumlikkust (võttes arvesse tollal valitsenud turutingimusi), kuivõrd eeldatav lisatulu oli suurem kui eeldatavad lisakulud. Kuna 2002. aasta Ryanairi leping oli seega kooskõlas turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõttega, ei antud sellega Ryanairile eelist. |
| --- | --- |

(475)

Olles analüüsinud Oxera hinnangut 2002. aasta Ryanairi lepingu kasumlikkuse kohta ja FFHG eelduseid selle lepingu sõlmimise ajal, on komisjon nõus, et lepingu puhul võidi põhjendatult leida, et see suurendab Frankfurt Hahni lennujaama kasumlikkust (võttes arvesse tollal valitsenud turutingimusi), kuivõrd eeldatav lisatulu oli suurem kui eeldatavad lisakulud. Kuna 2002. aasta Ryanairi leping oli seega kooskõlas turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõttega, ei antud sellega Ryanairile eelist.

| (476) | Kuna üks ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kumulatiivsetest kriteeriumidest ei ole täidetud, leiab komisjon, et 2002. aasta Ryanairi leping ei kujuta endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(476)

Kuna üks ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kumulatiivsetest kriteeriumidest ei ole täidetud, leiab komisjon, et 2002. aasta Ryanairi leping ei kujuta endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

8.2.5.   10. MEEDE: 2005. AASTA RYANAIRI LEPING

| (477) | 4. novembril 2005 leppisid Ryanair ja FFHG kokku 2002. aasta lepingu muutmises lepinguga, mis käsitles 6.–18. Ryanairi lennuki toomist Frankfurt Hahni lennujaama aastatel 2005–2012. 18. novembril 2005 kiitis 2005. aasta Ryanairi lepingu sõlmimise heaks FFHG järelevalvenõukogu. 2005. aasta Ryanairi leping kehtis kuni [...]. |
| --- | --- |

(477)

4. novembril 2005 leppisid Ryanair ja FFHG kokku 2002. aasta lepingu muutmises lepinguga, mis käsitles 6.–18. Ryanairi lennuki toomist Frankfurt Hahni lennujaama aastatel 2005–2012. 18. novembril 2005 kiitis 2005. aasta Ryanairi lepingu sõlmimise heaks FFHG järelevalvenõukogu. 2005. aasta Ryanairi leping kehtis kuni [...].

| (478) | Saksamaa väitel oli ka 2005. aasta Ryanairi leping kooskõlas turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõttega. Selle kinnituseks esitas Saksamaa PricewaterhouseCoopersi koostatud turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumi täitmist käsitleva hinnangu. Selles hinnangus võrreldakse kaht stsenaariumi, et teha kindlaks 2005. aasta Ryanairi lepingu lisamõju: i) FFHG eelnev äriplaan Ryanairi kaasamise korral ja ii) alternatiivne stsenaarium koos FFHG eelneva äriplaaniga Ryanairi kaasamata jätmise korral. Lisanduv rahavoog arvutatakse nende kahe stsenaariumi vahena (nagu on kokku võetud tabelis 29).

  Tabel 29


  Hinnang turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumi täitmise kohta 2005. aasta Ryanairi lepingu puhul

  [...]







  Allikas: | PricewaterhouseCoopersi 2006. aasta aruande leheküljed 88 ja 89. |
| --- | --- | --- |

(478)

Saksamaa väitel oli ka 2005. aasta Ryanairi leping kooskõlas turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõttega. Selle kinnituseks esitas Saksamaa PricewaterhouseCoopersi koostatud turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumi täitmist käsitleva hinnangu. Selles hinnangus võrreldakse kaht stsenaariumi, et teha kindlaks 2005. aasta Ryanairi lepingu lisamõju: i) FFHG eelnev äriplaan Ryanairi kaasamise korral ja ii) alternatiivne stsenaarium koos FFHG eelneva äriplaaniga Ryanairi kaasamata jätmise korral. Lisanduv rahavoog arvutatakse nende kahe stsenaariumi vahena (nagu on kokku võetud tabelis 29).

Tabel 29

Tabel 29

Hinnang turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumi täitmise kohta 2005. aasta Ryanairi lepingu puhul

Hinnang turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumi täitmise kohta 2005. aasta Ryanairi lepingu puhul

[...]

Allikas:

Allikas:

| (479) | Komisjon leiab, et kahe stsenaariumi vahena kindlaks tehtud lisanduva rahavoo puhul on arvesse võetud kõiki lisakulusid ja kogu lisatulu, mis tulenevad Ryanairi tegevusest lennujaamas. Lisaks on selle kasumlikkuse arvutamise käigus arvesse võetud ka investeeringuid, mis on tingitud lennujaamas toimuvast Ryanairi tegevusest. Vastavalt täiendavale hinnangule turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumi täitmise kohta, mille PricewaterhouseCoopers koostas pärast 2008. aasta menetluse algatamise otsust, on Ryanairiga võimalik seostada investeeringuid kogusummas [...] miljonit eurot, samal ajal kui ülejäänud [...] miljonit eurot (mis teeb investeeringute kogusummaks [...] miljonit eurot) on seotud lennujaama kaubaveotaristu arendamisega. |
| --- | --- |

(479)

Komisjon leiab, et kahe stsenaariumi vahena kindlaks tehtud lisanduva rahavoo puhul on arvesse võetud kõiki lisakulusid ja kogu lisatulu, mis tulenevad Ryanairi tegevusest lennujaamas. Lisaks on selle kasumlikkuse arvutamise käigus arvesse võetud ka investeeringuid, mis on tingitud lennujaamas toimuvast Ryanairi tegevusest. Vastavalt täiendavale hinnangule turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumi täitmise kohta, mille PricewaterhouseCoopers koostas pärast 2008. aasta menetluse algatamise otsust, on Ryanairiga võimalik seostada investeeringuid kogusummas [...] miljonit eurot, samal ajal kui ülejäänud [...] miljonit eurot (mis teeb investeeringute kogusummaks [...] miljonit eurot) on seotud lennujaama kaubaveotaristu arendamisega.

| (480) | Komisjon märgib, et võttes arvesse kõiki lisakulusid ja kogu lisatulu, mis tuleneb Ryanairi tegevusest lennujaamas, eeldas FFHG juhatus, et 2005. aasta Ryanairi leping suurendab oma kestuse ajal Frankfurt Hahni lennujaama kasumlikkust nüüdispuhasväärtusega, mis ulatub vähemalt [...] miljoni euroni (diskontomäär = [...] %) (120). |
| --- | --- |

(480)

Komisjon märgib, et võttes arvesse kõiki lisakulusid ja kogu lisatulu, mis tuleneb Ryanairi tegevusest lennujaamas, eeldas FFHG juhatus, et 2005. aasta Ryanairi leping suurendab oma kestuse ajal Frankfurt Hahni lennujaama kasumlikkust nüüdispuhasväärtusega, mis ulatub vähemalt [...] miljoni euroni (diskontomäär = [...] %) (120).

120

| (481) | Sellega seoses täheldab komisjon, et silmas pidades tollal valitsenud turutingimusi ja alates 2000. aastast odavlennuettevõtjate sektoris aset leidnud märkimisväärset kasvu, tunduvad eelneva äriplaani aluseks olnud eeldused realistlikud. Võttes arvesse Frankfurt Hahni lennujaama reisijateveo arengu pikaajalist kavandamist, ei pruugi samas [...] % diskontomäära alusel arvutatud nüüdispuhasväärtuse puhul olla piisavalt arvestatud riskidega, mis võivad aluseks võetud eeldusi mõjutada. |
| --- | --- |

(481)

Sellega seoses täheldab komisjon, et silmas pidades tollal valitsenud turutingimusi ja alates 2000. aastast odavlennuettevõtjate sektoris aset leidnud märkimisväärset kasvu, tunduvad eelneva äriplaani aluseks olnud eeldused realistlikud. Võttes arvesse Frankfurt Hahni lennujaama reisijateveo arengu pikaajalist kavandamist, ei pruugi samas [...] % diskontomäära alusel arvutatud nüüdispuhasväärtuse puhul olla piisavalt arvestatud riskidega, mis võivad aluseks võetud eeldusi mõjutada.

| (482) | Seepärast on komisjon teinud diskontomäära puhul tundlikkuse analüüsi (vt tabel 30). Kohaldades [...] % suurust diskontomäära, on nüüdispuhastusväärtus ikkagi [...] miljonit eurot. Pealegi, kui leitakse, et [...] % suurune diskontomäär ei võimalda ikkagi korvata pikaajaliste reisijateveo prognoosidega seotud mis tahes ebakindlust, tuleb arvesse võtta, et leping pidi eeldatavasti suurendama FFHG kasumlikkust kohe esimesest aastast ja et arvestades üldise turu arenguga ei tundunud FFHG-l olevat ühtki mõjuvat põhjust eeldada selle vähenemist järgnevatel aastatel.

  Tabel 30


  Hinnang turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumi täitmise kohta 2005. aasta Ryanairi lepingu puhul. Diskontomäära tundlikkuse hinnang

  [...] |
| --- | --- |

(482)

Seepärast on komisjon teinud diskontomäära puhul tundlikkuse analüüsi (vt tabel 30). Kohaldades [...] % suurust diskontomäära, on nüüdispuhastusväärtus ikkagi [...] miljonit eurot. Pealegi, kui leitakse, et [...] % suurune diskontomäär ei võimalda ikkagi korvata pikaajaliste reisijateveo prognoosidega seotud mis tahes ebakindlust, tuleb arvesse võtta, et leping pidi eeldatavasti suurendama FFHG kasumlikkust kohe esimesest aastast ja et arvestades üldise turu arenguga ei tundunud FFHG-l olevat ühtki mõjuvat põhjust eeldada selle vähenemist järgnevatel aastatel.

Tabel 30

Tabel 30

Hinnang turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumi täitmise kohta 2005. aasta Ryanairi lepingu puhul. Diskontomäära tundlikkuse hinnang

Hinnang turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumi täitmise kohta 2005. aasta Ryanairi lepingu puhul. Diskontomäära tundlikkuse hinnang

[...]

Järeldus

Järeldus

| (483) | Tehtud kasumlikkuse suurenemise analüüsi arvesse võttes järeldab komisjon, et 2005. aasta Ryanairi leping oli kooskõlas turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõttega, sest see suurendas eelneva analüüsi seisukohast ja valitsevaid turutingimusi arvesse võttes lennujaama kasumlikkust. Seepärast järeldab komisjon, et FFHG otsusega sõlmida 2005. aasta Ryanairi leping ei antud lennuettevõtjale mingit eelist, mida ta ei oleks tavapärastes turutingimustes saanud. |
| --- | --- |

(483)

Tehtud kasumlikkuse suurenemise analüüsi arvesse võttes järeldab komisjon, et 2005. aasta Ryanairi leping oli kooskõlas turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõttega, sest see suurendas eelneva analüüsi seisukohast ja valitsevaid turutingimusi arvesse võttes lennujaama kasumlikkust. Seepärast järeldab komisjon, et FFHG otsusega sõlmida 2005. aasta Ryanairi leping ei antud lennuettevõtjale mingit eelist, mida ta ei oleks tavapärastes turutingimustes saanud.

| (484) | Kuna üks ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kumulatiivsetest kriteeriumidest ei ole täidetud, leiab komisjon, et Frankfurt Hahni lennujaama ja Ryanairi vahel sõlmitud 2005. aasta Ryanairi leping ei kujuta endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses (121). |
| --- | --- |

(484)

Kuna üks ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kumulatiivsetest kriteeriumidest ei ole täidetud, leiab komisjon, et Frankfurt Hahni lennujaama ja Ryanairi vahel sõlmitud 2005. aasta Ryanairi leping ei kujuta endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses (121).

121

8.2.6.   11. MEEDE: 2006. AASTA TASUMÄÄRAD

| (485) | 2006. aasta tasumäärad jõustusid 1. juunil 2006 ja nendega asendati 2001. aasta tasumäärad. Need tuginevad siiski samadele aluspõhimõtetele kui 2001. aasta tasumäärad. Võrreldes 2001. aasta tasumääradega on muutunud stardi- ja maandumistasud, reisijatasu ning turundustoetus, mida antakse uue liini avamise puhul ja liiklusmahu suurendamise korral sõltuvalt reisijate koguarvust (lennuettevõtja teenindatavad lahkuvad ja saabuvad reisijad). |
| --- | --- |

(485)

2006. aasta tasumäärad jõustusid 1. juunil 2006 ja nendega asendati 2001. aasta tasumäärad. Need tuginevad siiski samadele aluspõhimõtetele kui 2001. aasta tasumäärad. Võrreldes 2001. aasta tasumääradega on muutunud stardi- ja maandumistasud, reisijatasu ning turundustoetus, mida antakse uue liini avamise puhul ja liiklusmahu suurendamise korral sõltuvalt reisijate koguarvust (lennuettevõtja teenindatavad lahkuvad ja saabuvad reisijad).

| (486) | Saksamaa väitel ei antud 2006. aasta tasumäärade kaudu Ryanairile mingit eelist. Esiteks põhjendas Saksamaa diferentseeritud reisijatasude kehtestamist sooviga anda teistele odavlennuettevõtjatele stiimul, kattes samal ajal lennujaama tegevuskulud. Tasude vähendamine sõltuvalt reisijate arvust on Saksamaa kinnitusel riiklikes ja rahvusvahelistes lennujaamades tavaline lähenemine. Kuna soodustuste saamise künnis oli väga madal, nimelt 100 000 reisijat aastas, olid need kättesaadavad ka väiksematele lennuettevõtjatele. |
| --- | --- |

(486)

Saksamaa väitel ei antud 2006. aasta tasumäärade kaudu Ryanairile mingit eelist. Esiteks põhjendas Saksamaa diferentseeritud reisijatasude kehtestamist sooviga anda teistele odavlennuettevõtjatele stiimul, kattes samal ajal lennujaama tegevuskulud. Tasude vähendamine sõltuvalt reisijate arvust on Saksamaa kinnitusel riiklikes ja rahvusvahelistes lennujaamades tavaline lähenemine. Kuna soodustuste saamise künnis oli väga madal, nimelt 100 000 reisijat aastas, olid need kättesaadavad ka väiksematele lennuettevõtjatele.

| (487) | Selle kinnituseks esitas Saksamaa tabelis 31 kokku võetud kasumlikkuse eelhinnangu, milles on võrreldud 2006. aasta tasumäärade kehtestamise stsenaariumi stsenaariumiga, mille puhul neid tasumäärasid ei oleks kehtestatud. Komisjon leiab, et tollal valitsenud turutingimusi ja FFHG tegevuse tegelikke tulemusi arvesse võttes põhinesid kasumlikkuse arvutused realistlikel eeldustel.

  Tabel 31


  Hinnang 2006. aasta tasumäärade kasumlikkuse kohta













  Tuhandetes eurodes | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EBITDA 2006. aasta tasumäärade kehtestamise korral | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| EBITDA 2006. aasta tasumäärade kehtestamata jätmise korral | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2006. aasta tasumäärade lisamõju | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Allikas: PricewaterhouseCoopersi 2006. aasta aruande lehekülg 57. |

(487)

Selle kinnituseks esitas Saksamaa tabelis 31 kokku võetud kasumlikkuse eelhinnangu, milles on võrreldud 2006. aasta tasumäärade kehtestamise stsenaariumi stsenaariumiga, mille puhul neid tasumäärasid ei oleks kehtestatud. Komisjon leiab, et tollal valitsenud turutingimusi ja FFHG tegevuse tegelikke tulemusi arvesse võttes põhinesid kasumlikkuse arvutused realistlikel eeldustel.

Tabel 31

Tabel 31

Hinnang 2006. aasta tasumäärade kasumlikkuse kohta

Hinnang 2006. aasta tasumäärade kasumlikkuse kohta

Tuhandetes eurodes

Tuhandetes eurodes

2006

2006

2007

2007

2008

2008

2009

2009

2010

2010

2011

2011

EBITDA 2006. aasta tasumäärade kehtestamise korral

EBITDA 2006. aasta tasumäärade kehtestamise korral

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

EBITDA 2006. aasta tasumäärade kehtestamata jätmise korral

EBITDA 2006. aasta tasumäärade kehtestamata jätmise korral

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

2006. aasta tasumäärade lisamõju

2006. aasta tasumäärade lisamõju

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Allikas: PricewaterhouseCoopersi 2006. aasta aruande lehekülg 57.

Allikas:

| (488) | Nagu on öeldud punktis 8.2.1, võib lennuettevõtjate ja lennujaama vahel sõlmitud lepingud lugeda turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumiga kooskõlas olevaks juhul, kui need suurendavad eelneva analüüsi seisukohast lennujaama kasumlikkust. Lennujaam peaks tõestama, et ta suudab lennuettevõtjaga lepingu sõlmimisel (nt sõlmides individuaalse lepingu või kehtestades üldise lennujaamatasude kava) katta lepingu kestuse jooksul kõik lepingust tulenevad kulud ja et tal on sealjuures head väljavaated saavutada keskmise tähtaja jooksul mõistlik kasumimarginaal. |
| --- | --- |

(488)

Nagu on öeldud punktis 8.2.1, võib lennuettevõtjate ja lennujaama vahel sõlmitud lepingud lugeda turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumiga kooskõlas olevaks juhul, kui need suurendavad eelneva analüüsi seisukohast lennujaama kasumlikkust. Lennujaam peaks tõestama, et ta suudab lennuettevõtjaga lepingu sõlmimisel (nt sõlmides individuaalse lepingu või kehtestades üldise lennujaamatasude kava) katta lepingu kestuse jooksul kõik lepingust tulenevad kulud ja et tal on sealjuures head väljavaated saavutada keskmise tähtaja jooksul mõistlik kasumimarginaal.

| (489) | Et hinnata, kas leping, mille lennujaam on lennuettevõtjaga sõlminud, vastab turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumile, tuleb lisaks arvesse võtta lennuettevõtja tegevusest tulenevat eeldatavat lennundusega mitteseotud tulu ning lennujaamatasusid, millest on maha arvatud mis tahes allahindlused, turundustoetused või stimuleerimiskavad. Samamoodi tuleks arvesse võtta kõiki eeldatavaid lisakulusid, mis tekivad lennujaama käitajal seoses lennuettevõtja tegevusega lennujaamas. Sellised lisakulud võivad hõlmata kõiki kulu- ja investeeringuliike, nagu täiendavad personali-, seadmete soetamise ja investeerimiskulud, mis tulenevad lennuettevõtja tegevusest lennujaamas. Näiteks kui lennujaam peab laienema või ehitama uue terminali või muid rajatisi peamiselt selleks, et rahuldada konkreetse lennuettevõtja vajadusi, tuleks sellist kulu lisakulude arvutamisel arvesse võtta. Seevastu kulusid, mis tekivad lennujaamal sõltumata lennuettevõtjaga sõlmitud lepingust, ei tohiks turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumi täitmise hindamisel arvesse võtta. |
| --- | --- |

(489)

Et hinnata, kas leping, mille lennujaam on lennuettevõtjaga sõlminud, vastab turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumile, tuleb lisaks arvesse võtta lennuettevõtja tegevusest tulenevat eeldatavat lennundusega mitteseotud tulu ning lennujaamatasusid, millest on maha arvatud mis tahes allahindlused, turundustoetused või stimuleerimiskavad. Samamoodi tuleks arvesse võtta kõiki eeldatavaid lisakulusid, mis tekivad lennujaama käitajal seoses lennuettevõtja tegevusega lennujaamas. Sellised lisakulud võivad hõlmata kõiki kulu- ja investeeringuliike, nagu täiendavad personali-, seadmete soetamise ja investeerimiskulud, mis tulenevad lennuettevõtja tegevusest lennujaamas. Näiteks kui lennujaam peab laienema või ehitama uue terminali või muid rajatisi peamiselt selleks, et rahuldada konkreetse lennuettevõtja vajadusi, tuleks sellist kulu lisakulude arvutamisel arvesse võtta. Seevastu kulusid, mis tekivad lennujaamal sõltumata lennuettevõtjaga sõlmitud lepingust, ei tohiks turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumi täitmise hindamisel arvesse võtta.

| (490) | Seoses kasumlikkuse hinnanguga, mille FFHG koostas enne 2006. aasta tasumäärade kehtestamist, leiab komisjon, et selles oli arvesse võetud kõiki kõnealuste tasumäärade kehtestamisest tulenevaid lisakulusid ja kogu lisatulu, tuginetud mõistlikele eeldustele ning arvestatud valitsevate turutingimuste ja FFHG tegelike tulemustega. 2006. aasta tasumäärad ei olnud ajaliselt piiratud, seetõttu piisas lennujaama käitajale sellest, et arvutada välja 2006. aasta tasumäärade üldine kasumlikkus mitme järjestikuse aasta jooksul. Pealegi oli FFHG-l võimalik tasumäärasid igal ajal muuta, kui oleks selgunud, et teenitavast tulust ei piisa kõnealuseid tasumäärasid kasutavate lennuettevõtjate tegevusest tulenevate lisakulude katmiseks. Lisaks, kuna Ryanair oli sõlminud individuaalse lepingu, ei kohaldatud tasumäärasid mitte peamise lennuettevõtja suhtes (kes vedas umbes 90 % reisijatest), vaid ülejäänud lennuettevõtjate suhtes, kes vedasid umbes 10 % reisijatest. Seega olid 2006. aasta tasumääradega kaasnenud lisakulud väga piiratud ja FFHG lootis, et tal on võimalik kasutada oma vahendeid paremini. |
| --- | --- |

(490)

Seoses kasumlikkuse hinnanguga, mille FFHG koostas enne 2006. aasta tasumäärade kehtestamist, leiab komisjon, et selles oli arvesse võetud kõiki kõnealuste tasumäärade kehtestamisest tulenevaid lisakulusid ja kogu lisatulu, tuginetud mõistlikele eeldustele ning arvestatud valitsevate turutingimuste ja FFHG tegelike tulemustega. 2006. aasta tasumäärad ei olnud ajaliselt piiratud, seetõttu piisas lennujaama käitajale sellest, et arvutada välja 2006. aasta tasumäärade üldine kasumlikkus mitme järjestikuse aasta jooksul. Pealegi oli FFHG-l võimalik tasumäärasid igal ajal muuta, kui oleks selgunud, et teenitavast tulust ei piisa kõnealuseid tasumäärasid kasutavate lennuettevõtjate tegevusest tulenevate lisakulude katmiseks. Lisaks, kuna Ryanair oli sõlminud individuaalse lepingu, ei kohaldatud tasumäärasid mitte peamise lennuettevõtja suhtes (kes vedas umbes 90 % reisijatest), vaid ülejäänud lennuettevõtjate suhtes, kes vedasid umbes 10 % reisijatest. Seega olid 2006. aasta tasumääradega kaasnenud lisakulud väga piiratud ja FFHG lootis, et tal on võimalik kasutada oma vahendeid paremini.

| (491) | Ehkki FFHG koostatud ja Saksamaa esitatud eelanalüüsis ei kajastunud 2006. aasta tasumäärade kehtestamise päevast edasised maksed, on selge, et tasumäärade puhul eeldati, et need on kasumlikud kohe esimesest aastast. |
| --- | --- |

(491)

Ehkki FFHG koostatud ja Saksamaa esitatud eelanalüüsis ei kajastunud 2006. aasta tasumäärade kehtestamise päevast edasised maksed, on selge, et tasumäärade puhul eeldati, et need on kasumlikud kohe esimesest aastast.

| (492) | Peale selle, võttes arvesse suuri püsikulusid ja väga piiratud lisakulusid, mis tekkisid 2006. aasta tasumäärade alusel teenuste osutamisel, ei olnud need prognoosid tundlikud liikluse üleüldise arenguga seotud eelduste suhtes. |
| --- | --- |

(492)

Peale selle, võttes arvesse suuri püsikulusid ja väga piiratud lisakulusid, mis tekkisid 2006. aasta tasumäärade alusel teenuste osutamisel, ei olnud need prognoosid tundlikud liikluse üleüldise arenguga seotud eelduste suhtes.

Järeldus

Järeldus

| (493) | Tehtud kasumlikkuse suurenemise arvutusi arvesse võttes järeldab komisjon, et 2006. aasta tasumäärade kehtestamine oli kooskõlas turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõttega, sest see suurendas eelneva analüüsi seisukohast lennujaama kasumlikkust. Eelkõige olid kõik 2006. aasta tasumäärade kehtestamisega lennujaamale tekkinud kulud kaetud kõnealuste tasumäärade kehtestamisest tulenenud tuludega (nii lennundusega seotud kui ka lennundusega mitteseotud tuludega) ja saavutati mõistlik kasumimarginaal. Peale selle eeldati põhjendatult, et konkreetsete lennuettevõtjatega sõlmitavate individuaalsete lepingutega otseselt seonduvad kulud on väiksemad kui nende lennuettevõtjate lennujaamas tegutsemise tulemusel teenitav tulu (vt punkt 8.2.5). Seega oli põhjust eeldada (võttes arvesse tasumäärade kehtestamise ajal valitsenud turutingimusi), et 2006. aasta tasumäärad suurendavad pikas plaanis lennujaama üldist kasumlikkust. |
| --- | --- |

(493)

Tehtud kasumlikkuse suurenemise arvutusi arvesse võttes järeldab komisjon, et 2006. aasta tasumäärade kehtestamine oli kooskõlas turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõttega, sest see suurendas eelneva analüüsi seisukohast lennujaama kasumlikkust. Eelkõige olid kõik 2006. aasta tasumäärade kehtestamisega lennujaamale tekkinud kulud kaetud kõnealuste tasumäärade kehtestamisest tulenenud tuludega (nii lennundusega seotud kui ka lennundusega mitteseotud tuludega) ja saavutati mõistlik kasumimarginaal. Peale selle eeldati põhjendatult, et konkreetsete lennuettevõtjatega sõlmitavate individuaalsete lepingutega otseselt seonduvad kulud on väiksemad kui nende lennuettevõtjate lennujaamas tegutsemise tulemusel teenitav tulu (vt punkt 8.2.5). Seega oli põhjust eeldada (võttes arvesse tasumäärade kehtestamise ajal valitsenud turutingimusi), et 2006. aasta tasumäärad suurendavad pikas plaanis lennujaama üldist kasumlikkust.

| (494) | Seepärast järeldab komisjon, et 2006. aasta tasumääradega ei antud lennuettevõtjatele majanduslikku eelist, mida nad ei oleks tavapärastes turutingimustes saanud. Pealegi olid need tasumäärad läbipaistvalt ja mittediskrimineerivalt kättesaadavad kõikidele lennujaama võimalikele kasutajatele. Seetõttu ei kujuta 2006. aasta tasumäärad endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(494)

Seepärast järeldab komisjon, et 2006. aasta tasumääradega ei antud lennuettevõtjatele majanduslikku eelist, mida nad ei oleks tavapärastes turutingimustes saanud. Pealegi olid need tasumäärad läbipaistvalt ja mittediskrimineerivalt kättesaadavad kõikidele lennujaama võimalikele kasutajatele. Seetõttu ei kujuta 2006. aasta tasumäärad endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

9.   ABI SEADUSLIKKUS

ABI SEADUSLIKKUS

| (495) | Vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikele 3 peab liikmesriik teatama kõikidest abi määramise või muutmise plaanidest ning ta ei tohi rakendada kavandatavaid meetmeid enne, kui kõnealuse menetluse tulemusel on vastu võetud lõplik otsus. |
| --- | --- |

(495)

Vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikele 3 peab liikmesriik teatama kõikidest abi määramise või muutmise plaanidest ning ta ei tohi rakendada kavandatavaid meetmeid enne, kui kõnealuse menetluse tulemusel on vastu võetud lõplik otsus.

| (496) | Kuna 1., 2., 3., 4., 5., 6. ja 12. meede on juba antud FFHG käsutusse või pöördumatult võetud, andes FFHG-le õiguse saada vastavad vahendid, leiab komisjon, et Saksamaa ei ole kinni pidanud ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikes 3 sätestatud keelust (122). |
| --- | --- |

(496)

Kuna 1., 2., 3., 4., 5., 6. ja 12. meede on juba antud FFHG käsutusse või pöördumatult võetud, andes FFHG-le õiguse saada vastavad vahendid, leiab komisjon, et Saksamaa ei ole kinni pidanud ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikes 3 sätestatud keelust (122).

122

10.   ÕIGUSLIK HINNANG. KOKKUSOBIVUS SISETURUGA

ÕIGUSLIK HINNANG. KOKKUSOBIVUS SISETURUGA

10.1.   2014. JA 2005. AASTA LENNUNDUSSUUNISTE KOHALDATAVUS

2014. JA 2005. AASTA LENNUNDUSSUUNISTE KOHALDATAVUS

| (497) | ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikega 3 nähakse ette mitu erandit lepingu artikli 107 lõikes 1 sätestatud üldeeskirjast, et riigiabi ei ole siseturuga kokkusobiv. Eelkõige ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktis c on sätestatud, et siseturuga kokkusobivaks võib pidada „abi teatud majandustegevuse või teatud majanduspiirkondade arengu soodustamiseks, kui niisugune abi ei mõjuta ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega“. |
| --- | --- |

(497)

ELi toimimise lepingu artikli 107 lõikega 3 nähakse ette mitu erandit lepingu artikli 107 lõikes 1 sätestatud üldeeskirjast, et riigiabi ei ole siseturuga kokkusobiv. Eelkõige ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktis c on sätestatud, et siseturuga kokkusobivaks võib pidada „abi teatud majandustegevuse või teatud majanduspiirkondade arengu soodustamiseks, kui niisugune abi ei mõjuta ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega“.

| (498) | Sellega seoses moodustavad 2014. aasta lennundussuunised raamistiku, mille alusel saab hinnata, kas lennujaamadele antud abi võib kuulutada ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c kohaselt siseturuga kokkusobivaks. |
| --- | --- |

(498)

Sellega seoses moodustavad 2014. aasta lennundussuunised raamistiku, mille alusel saab hinnata, kas lennujaamadele antud abi võib kuulutada ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c kohaselt siseturuga kokkusobivaks.

| (499) | Kooskõlas 2014. aasta lennundussuunistega leiab komisjon, et komisjoni teatis ebaseadusliku riigiabi hindamise suhtes kohaldatavate eeskirjade kindlaksmääramise kohta (123) kehtib ka lennujaamadele antava ebaseadusliku investeerimisabi puhul. Seega, kui ebaseaduslikku investeerimisabi anti enne 4. aprilli 2014, kohaldab komisjon ebaseadusliku investeerimisabi andmise ajal kehtinud kokkusobivuseeskirju. Seetõttu kohaldab komisjon enne 4. aprilli 2014 lennujaamadele antud ebaseadusliku investeerimisabi suhtes 2005. aasta lennundussuuniste põhimõtteid (124). |
| --- | --- |

(499)

Kooskõlas 2014. aasta lennundussuunistega leiab komisjon, et komisjoni teatis ebaseadusliku riigiabi hindamise suhtes kohaldatavate eeskirjade kindlaksmääramise kohta (123) kehtib ka lennujaamadele antava ebaseadusliku investeerimisabi puhul. Seega, kui ebaseaduslikku investeerimisabi anti enne 4. aprilli 2014, kohaldab komisjon ebaseadusliku investeerimisabi andmise ajal kehtinud kokkusobivuseeskirju. Seetõttu kohaldab komisjon enne 4. aprilli 2014 lennujaamadele antud ebaseadusliku investeerimisabi suhtes 2005. aasta lennundussuuniste põhimõtteid (124).

123

124

| (500) | Komisjon leiab 2014. aasta lennundussuunistes ka seda, et ebaseadusliku riigiabi hindamise suhtes kohaldatavate eeskirjade kindlaksmääramist käsitlevat komisjoni teatist ei tohiks kohaldada enne 4. aprilli 2014 lennujaamadele antud ebaseaduslikku tegevusabi käsitlevate juhtumite suhtes. Selle asemel kohaldab komisjon kõigi lennujaamadele antud tegevusabi juhtumite (menetletavate teadete ja ebaseadusliku teatamata abi) suhtes – isegi juhul, kui abi anti enne 4. aprilli 2014 ja üleminekuperioodi algust – 2014. aasta lennundussuuniste põhimõtteid (125). |
| --- | --- |

(500)

Komisjon leiab 2014. aasta lennundussuunistes ka seda, et ebaseadusliku riigiabi hindamise suhtes kohaldatavate eeskirjade kindlaksmääramist käsitlevat komisjoni teatist ei tohiks kohaldada enne 4. aprilli 2014 lennujaamadele antud ebaseaduslikku tegevusabi käsitlevate juhtumite suhtes. Selle asemel kohaldab komisjon kõigi lennujaamadele antud tegevusabi juhtumite (menetletavate teadete ja ebaseadusliku teatamata abi) suhtes – isegi juhul, kui abi anti enne 4. aprilli 2014 ja üleminekuperioodi algust – 2014. aasta lennundussuuniste põhimõtteid (125).

125

| (501) | Komisjon on põhjenduses 496 juba jõudnud järeldusele, et hinnatavad meetmed kujutavad endast enne 4. aprilli 2014 antud ebaseaduslikku riigiabi. |
| --- | --- |

(501)

Komisjon on põhjenduses 496 juba jõudnud järeldusele, et hinnatavad meetmed kujutavad endast enne 4. aprilli 2014 antud ebaseaduslikku riigiabi.

10.2.   INVESTEERIMISABI JA TEGEVUSABI VAHE

INVESTEERIMISABI JA TEGEVUSABI VAHE

| (502) | Võttes arvesse põhjendustes 499 ja 500 nimetatud 2014. aasta lennundussuuniste sätteid, peab komisjon kindlaks tegema, kas kõnealused meetmed kujutavad endast ebaseaduslikku investeerimis- või tegevusabi. |
| --- | --- |

(502)

Võttes arvesse põhjendustes 499 ja 500 nimetatud 2014. aasta lennundussuuniste sätteid, peab komisjon kindlaks tegema, kas kõnealused meetmed kujutavad endast ebaseaduslikku investeerimis- või tegevusabi.

| (503) | 2014. aasta lennundussuuniste punkti 25 alapunktis r on investeerimisabi määratletud kui „abi põhivara rahastamiseks, eelkõige“ kapitalikulude rahastamisvajaku „katmiseks“. Lisaks võidakse selle punkti kohaselt anda investeerimisabi nii ettemaksetena (et katta investeerimiskulud ette) kui ka perioodiliste osamaksetena (et katta iga-aastastes amortisatsioonikuludes ja rahastamiskuludes väljenduvad kapitalikulud). |
| --- | --- |

(503)

2014. aasta lennundussuuniste punkti 25 alapunktis r on investeerimisabi määratletud kui „abi põhivara rahastamiseks, eelkõige“ kapitalikulude rahastamisvajaku „katmiseks“. Lisaks võidakse selle punkti kohaselt anda investeerimisabi nii ettemaksetena (et katta investeerimiskulud ette) kui ka perioodiliste osamaksetena (et katta iga-aastastes amortisatsioonikuludes ja rahastamiskuludes väljenduvad kapitalikulud).

| (504) | Tegevusabi seevastu on mõeldud selleks, et katta täielikult või osaliselt lennujaama tegevuskulud, mis on määratletud kui „kulud, mis on seotud lennujaamateenuste osutamisega, sh sellised kulukategooriad nagu personalikulud, sisseostetud teenused, sideteenused, jäätme-, energia-, hooldus-, rendi- ja halduskulud, kuid nende hulka ei kuulu kapitalikulud, lennujaama poolt lennuettevõtjatele antav turundustoetus või muud stimuleerivad maksed ning avalike ülesannetega seonduvad kulud“ (126). |
| --- | --- |

(504)

Tegevusabi seevastu on mõeldud selleks, et katta täielikult või osaliselt lennujaama tegevuskulud, mis on määratletud kui „kulud, mis on seotud lennujaamateenuste osutamisega, sh sellised kulukategooriad nagu personalikulud, sisseostetud teenused, sideteenused, jäätme-, energia-, hooldus-, rendi- ja halduskulud, kuid nende hulka ei kuulu kapitalikulud, lennujaama poolt lennuettevõtjatele antav turundustoetus või muud stimuleerivad maksed ning avalike ülesannetega seonduvad kulud“ (126).

126

| (505) | Neid määratlusi arvesse võttes võib investeerimisprojektidega seotud kapitali suurendamist ja otsetoetusi lugeda FFHG-le antud investeerimisabiks. |
| --- | --- |

(505)

Neid määratlusi arvesse võttes võib investeerimisprojektidega seotud kapitali suurendamist ja otsetoetusi lugeda FFHG-le antud investeerimisabiks.

| (506) | Seevastu see osa iga-aastasest ülekantud kahjumist, millega kaeti FFHG iga-aastane tegevuskahjum (127) (millest on maha arvatud intressi-, maksu- ja amortisatsioonieelse kasumiga hõlmatud kulud), mis oli seotud vastavalt punktile 8.1.4.1 avalike ülesannetega, kujutab endast FFHG-le antud tegevusabi. |
| --- | --- |

(506)

Seevastu see osa iga-aastasest ülekantud kahjumist, millega kaeti FFHG iga-aastane tegevuskahjum (127) (millest on maha arvatud intressi-, maksu- ja amortisatsioonieelse kasumiga hõlmatud kulud), mis oli seotud vastavalt punktile 8.1.4.1 avalike ülesannetega, kujutab endast FFHG-le antud tegevusabi.

127

| (507) | Ja lõpetuseks – see osa iga-aastasest ülekantud kahjumist, millega kaeti FFHG iga-aastane kahjum, mis ei olnud juba hõlmatud intressi-, maksu- ja amortisatsioonieelse kasumiga (st vara iga-aastane amortisatsioon, rahastamiskulud jne), ning millest olid maha arvatud punktis 8.1.4.1 kindlaks määratud avalike ülesannetega seonduvad kulud, kujutab endast investeerimisabi. |
| --- | --- |

(507)

Ja lõpetuseks – see osa iga-aastasest ülekantud kahjumist, millega kaeti FFHG iga-aastane kahjum, mis ei olnud juba hõlmatud intressi-, maksu- ja amortisatsioonieelse kasumiga (st vara iga-aastane amortisatsioon, rahastamiskulud jne), ning millest olid maha arvatud punktis 8.1.4.1 kindlaks määratud avalike ülesannetega seonduvad kulud, kujutab endast investeerimisabi.

| (508) | Nagu varem selgitatud, võetakse kõikidel juhtudel arvesse üksnes toetust, mis anti pärast 12. detsembri 2000. aasta Aéroports de Paris' kohtusotsust. |
| --- | --- |

(508)

Nagu varem selgitatud, võetakse kõikidel juhtudel arvesse üksnes toetust, mis anti pärast 12. detsembri 2000. aasta Aéroports de Paris' kohtusotsust.

10.3.   TEGEVUSABI KOKKUSOBIVUS SISETURUGA VASTAVALT 2005. AASTA LENNUNDUSSUUNISTELE

TEGEVUSABI KOKKUSOBIVUS SISETURUGA VASTAVALT 2005. AASTA LENNUNDUSSUUNISTELE

| (509) | 2005. aasta lennundussuuniste punkti 61 kohaselt peab komisjon uurima, kas on täidetud järgmised kumulatiivsed tingimused:






  a) | taristu ehitamine ja käitamine vastavad ühist huvi pakkuvale selgelt määratletud eesmärgile (piirkondlik areng, juurdepääs jne); |
| --- | --- | --- |

(509)

2005. aasta lennundussuuniste punkti 61 kohaselt peab komisjon uurima, kas on täidetud järgmised kumulatiivsed tingimused:

a)

taristu ehitamine ja käitamine vastavad ühist huvi pakkuvale selgelt määratletud eesmärgile (piirkondlik areng, juurdepääs jne);

| b) | taristu on vajalik ja proportsionaalne kindlaksmääratud eesmärgiga; |
| --- | --- |

b)

taristu on vajalik ja proportsionaalne kindlaksmääratud eesmärgiga;

| c) | taristu pakub piisavaid kasutamise väljavaateid keskmiseks tähtajaks, eelkõige võrreldes olemasoleva taristuga; |
| --- | --- |

c)

taristu pakub piisavaid kasutamise väljavaateid keskmiseks tähtajaks, eelkõige võrreldes olemasoleva taristuga;

| d) | juurdepääs taristule on avatud kõigile võimalikele kasutajatele võrdselt ja mittediskrimineerivalt ning |
| --- | --- |

d)

juurdepääs taristule on avatud kõigile võimalikele kasutajatele võrdselt ja mittediskrimineerivalt ning

| e) | kaubavahetuse arengut ei mõjutata määral, mis oleks vastuolus liidu huvidega. |
| --- | --- |

e)

kaubavahetuse arengut ei mõjutata määral, mis oleks vastuolus liidu huvidega.

| (510) | Peale selle peab lennujaamadele antav riigiabi – nagu mis tahes muu riigiabi meede – olema siseturuga kokkusobivuse tagamiseks ergutava mõjuga ning vajalik ja proportsionaalne taotletava õiguspärase eesmärgiga. |
| --- | --- |

(510)

Peale selle peab lennujaamadele antav riigiabi – nagu mis tahes muu riigiabi meede – olema siseturuga kokkusobivuse tagamiseks ergutava mõjuga ning vajalik ja proportsionaalne taotletava õiguspärase eesmärgiga.

| (511) | Saksamaa väitis, et FFHG-le antud investeerimisabi vastab kõikidele 2005. aasta lennundussuuniste kokkusobivuskriteeriumidele. |
| --- | --- |

(511)

Saksamaa väitis, et FFHG-le antud investeerimisabi vastab kõikidele 2005. aasta lennundussuuniste kokkusobivuskriteeriumidele.

a)   
  Abi aitab kaasa ühist huvi pakkuva selgelt määratletud eesmärgi saavutamisele

Abi aitab kaasa ühist huvi pakkuva selgelt määratletud eesmärgi saavutamisele

| (512) | FFHG-le antud investeerimisabi eesmärk oli rahastada endise Ameerika Ühendriikide sõjaväebaasi edasist ümberehitamist tsiviillennujaamaks ja arendada märkimisväärselt lennujaama taristut. Need meetmed aitasid oluliselt kaasa arengule, ühendusvõimaluste suurenemisele ja uute töökohtade loomisele Hunsrücki piirkonnas, mille majandus oli saanud Ameerika Ühendriikide sõjaväebaasi sulgemisega hoobi, samuti Frankfurt Maini lennujaama ülekoormatuse vähendamisele. |
| --- | --- |

(512)

FFHG-le antud investeerimisabi eesmärk oli rahastada endise Ameerika Ühendriikide sõjaväebaasi edasist ümberehitamist tsiviillennujaamaks ja arendada märkimisväärselt lennujaama taristut. Need meetmed aitasid oluliselt kaasa arengule, ühendusvõimaluste suurenemisele ja uute töökohtade loomisele Hunsrücki piirkonnas, mille majandus oli saanud Ameerika Ühendriikide sõjaväebaasi sulgemisega hoobi, samuti Frankfurt Maini lennujaama ülekoormatuse vähendamisele.

| (513) | Hunsrücki piirkond, nagu märkis Saksamaa, on ümbritsetud mitmest piirkonnast (nagu Birkenfeldi maakond), mida peetakse piirkondliku majandusstruktuuri parandamisele keskenduva ühisalgatuse (Gemeinschaftsaufgabe Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur) raames abi vajavateks piirkondadeks. Tõepoolest, Brikenfeldi maakonda peeti vaatlusalusel ajavahemikul vähemalt osaliselt piirkonnaks, mille sisemajanduse koguprodukt (SKP) jäi alla liidu keskmist (128). |
| --- | --- |

(513)

Hunsrücki piirkond, nagu märkis Saksamaa, on ümbritsetud mitmest piirkonnast (nagu Birkenfeldi maakond), mida peetakse piirkondliku majandusstruktuuri parandamisele keskenduva ühisalgatuse (Gemeinschaftsaufgabe Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur) raames abi vajavateks piirkondadeks. Tõepoolest, Brikenfeldi maakonda peeti vaatlusalusel ajavahemikul vähemalt osaliselt piirkonnaks, mille sisemajanduse koguprodukt (SKP) jäi alla liidu keskmist (128).

Gemeinschaftsaufgabe Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur

128

| (514) | Komisjon leiab, et Frankfurt Hahni lennujaama arendamine aitas märkimisväärselt kaasa ka uute töökohtade loomisele Hunsrücki piirkonnas. Nagu Saksamaa näitas, tekkis tänu Frankfurt Hahni lennujaamale – võttes arvesse kõiki lennujaama tegevuse osi – 2012. aastal Hunsrücki piirkonnas 3 063 töökohta, millest 74 % olid täistööajaga ametikohad, kusjuures 90 % nendest töötajatest ka elab kõnealuses piirkonnas. |
| --- | --- |

(514)

Komisjon leiab, et Frankfurt Hahni lennujaama arendamine aitas märkimisväärselt kaasa ka uute töökohtade loomisele Hunsrücki piirkonnas. Nagu Saksamaa näitas, tekkis tänu Frankfurt Hahni lennujaamale – võttes arvesse kõiki lennujaama tegevuse osi – 2012. aastal Hunsrücki piirkonnas 3 063 töökohta, millest 74 % olid täistööajaga ametikohad, kusjuures 90 % nendest töötajatest ka elab kõnealuses piirkonnas.

| (515) | Peale selle on Frankfurt Hahni lennujaama arendamisel olnud üha suurema arvu majanduse ja turismiga seotud tegevusalade kaudu ka positiivne kaudne ja edasiviiv mõju töökohtade loomisele piirkonnas ja piirkonna arengule üldiselt. Saksmaa esitatud teabe kohaselt annab Frankfurt Hahni lennujaam märkimisväärse panuse sissetuleva turismi (ligikaudu 33 % reisijatest ehk 2005. aastal umbes 1 miljon reisijat) ja väljamineva turismi (ligikaudu 67 % reisijatest) arengusse Rheinland-Pfalzi liidumaal. Nagu Saksamaa märkis, jääb 88 % saabuvatest reisijatest piirkonda vähemalt üheks ööks, mis tähendas 2005. aastal ligikaudu 5,7 miljonit piirkonnas viibitud ööd. Kuna 88 % Frankfurt Hahni kaudu saabuvatest turistidest jääb piirkonda vähemalt üheks ööks ja neist enam kui 80 % jääb isegi kaheks kuni kümneks päevaks, tekitavad nad aastas kokku ligikaudu 133,7 miljonit euro väärtuses käivet. Lisaks tekkis tänu sissetulevale turismile Rheinland-Pfalzi liidumaal ligikaudu 11 000 töökohta. |
| --- | --- |

(515)

Peale selle on Frankfurt Hahni lennujaama arendamisel olnud üha suurema arvu majanduse ja turismiga seotud tegevusalade kaudu ka positiivne kaudne ja edasiviiv mõju töökohtade loomisele piirkonnas ja piirkonna arengule üldiselt. Saksmaa esitatud teabe kohaselt annab Frankfurt Hahni lennujaam märkimisväärse panuse sissetuleva turismi (ligikaudu 33 % reisijatest ehk 2005. aastal umbes 1 miljon reisijat) ja väljamineva turismi (ligikaudu 67 % reisijatest) arengusse Rheinland-Pfalzi liidumaal. Nagu Saksamaa märkis, jääb 88 % saabuvatest reisijatest piirkonda vähemalt üheks ööks, mis tähendas 2005. aastal ligikaudu 5,7 miljonit piirkonnas viibitud ööd. Kuna 88 % Frankfurt Hahni kaudu saabuvatest turistidest jääb piirkonda vähemalt üheks ööks ja neist enam kui 80 % jääb isegi kaheks kuni kümneks päevaks, tekitavad nad aastas kokku ligikaudu 133,7 miljonit euro väärtuses käivet. Lisaks tekkis tänu sissetulevale turismile Rheinland-Pfalzi liidumaal ligikaudu 11 000 töökohta.

| (516) | Vaatlusalused abi saanud investeeringud aitasid ka parandada juurdepääsu piirkonnale. Kahjumlike lennujaamade tegevuse dubleerimine (või täiendava kasutamata läbilaskevõime loomine) ei aita sellegipoolest kaasa ühist huvi pakkuva eesmärgi saavutamisele. Käesoleva juhtumi puhul on komisjon seisukohal, et investeerimisabi ei too kaasa dubleerimist, mis vähendaks keskmise tähtaja jooksul naaberlennujaamade olemasoleva taristu kasutamise väljavaateid. Õigupoolest ei ole Frankfurt Hahni lennujaamast 100 kilomeetri või 60 minutilise autosõidu raadiuses ühtki lennujaama. Lähimad lennujaamad Frankfurt Hahnile on Frankfurt Maini lennujaam, mis asub 115 kilomeetri või 1 tunni ja 15 minutilise autosõidu kaugusel, ja Luxembourgi lennujaam, mis asub 1 tunni ja 30 minutilise autosõidu (111 km) kaugusel. |
| --- | --- |

(516)

Vaatlusalused abi saanud investeeringud aitasid ka parandada juurdepääsu piirkonnale. Kahjumlike lennujaamade tegevuse dubleerimine (või täiendava kasutamata läbilaskevõime loomine) ei aita sellegipoolest kaasa ühist huvi pakkuva eesmärgi saavutamisele. Käesoleva juhtumi puhul on komisjon seisukohal, et investeerimisabi ei too kaasa dubleerimist, mis vähendaks keskmise tähtaja jooksul naaberlennujaamade olemasoleva taristu kasutamise väljavaateid. Õigupoolest ei ole Frankfurt Hahni lennujaamast 100 kilomeetri või 60 minutilise autosõidu raadiuses ühtki lennujaama. Lähimad lennujaamad Frankfurt Hahnile on Frankfurt Maini lennujaam, mis asub 115 kilomeetri või 1 tunni ja 15 minutilise autosõidu kaugusel, ja Luxembourgi lennujaam, mis asub 1 tunni ja 30 minutilise autosõidu (111 km) kaugusel.

| (517) | Frankfurt Maini lennujaam on rahvusvaheline sõlmlennujaam, kust tehakse lende kõikvõimalikesse sihtkohtadesse, ja seda kasutavad peamiselt võrgustikku kuuluvad lennuettevõtjad, kes käitavad ühendusliine, samal ajal kui Frankfurt Hahni lennujaamas teenindatakse odavlennuettevõtjate otselende. Liiklus Frankfurt Maini lennujaamas on alates 2000. aastast pidevalt suurenenud, olles kasvanud 2000. aasta 49,4 miljonilt reisijalt 2012. aastaks ligikaudu 58 miljoni reisijani. Samas on sel ajavahemikul takistanud kasvu lennujaama ülekoormatus ja läbilaskevõime piiratus. Nagu märkis Saksamaa, ületati Frankfurt Maini lennujaama läbilaskevõimet pidevalt. Seepärast oli Saksamaa sõnul Frankfurt Hahni lennujaamal eeskätt tänu oma ööpäevaringsele tegevusloale tähtis roll pakkuda täiendavat läbilaskevõimet, et vähendada Frankfurt Maini lennujaama ülekoormatust. Tegelikult oli Fraport kuni 2009. aastani ühtaegu FFHG enamusaktsionär, Frankfurt Hahni lennujaama (2013. aastal 2,7 miljonit reisijat; kõrgajal, 2007. aastal, ligikaudu 4 miljonit reisijat) käitaja ja Frankfurt Maini lennujaama (58 miljonit reisijat ja 2,1 miljonit tonni veoseid) käitaja ning järgis selles olukorras mitmekesistamisstrateegiat. |
| --- | --- |

(517)

Frankfurt Maini lennujaam on rahvusvaheline sõlmlennujaam, kust tehakse lende kõikvõimalikesse sihtkohtadesse, ja seda kasutavad peamiselt võrgustikku kuuluvad lennuettevõtjad, kes käitavad ühendusliine, samal ajal kui Frankfurt Hahni lennujaamas teenindatakse odavlennuettevõtjate otselende. Liiklus Frankfurt Maini lennujaamas on alates 2000. aastast pidevalt suurenenud, olles kasvanud 2000. aasta 49,4 miljonilt reisijalt 2012. aastaks ligikaudu 58 miljoni reisijani. Samas on sel ajavahemikul takistanud kasvu lennujaama ülekoormatus ja läbilaskevõime piiratus. Nagu märkis Saksamaa, ületati Frankfurt Maini lennujaama läbilaskevõimet pidevalt. Seepärast oli Saksamaa sõnul Frankfurt Hahni lennujaamal eeskätt tänu oma ööpäevaringsele tegevusloale tähtis roll pakkuda täiendavat läbilaskevõimet, et vähendada Frankfurt Maini lennujaama ülekoormatust. Tegelikult oli Fraport kuni 2009. aastani ühtaegu FFHG enamusaktsionär, Frankfurt Hahni lennujaama (2013. aastal 2,7 miljonit reisijat; kõrgajal, 2007. aastal, ligikaudu 4 miljonit reisijat) käitaja ja Frankfurt Maini lennujaama (58 miljonit reisijat ja 2,1 miljonit tonni veoseid) käitaja ning järgis selles olukorras mitmekesistamisstrateegiat.

| (518) | Luxembourgi lennujaamas, mis on lähim lennujaam Frankfurt Hahnile, jäädes siiski ligikaudu 111 kilomeetri või 1 tunni ja 30 minutilise autosõidu kaugusele, oli 2008. aastal 1,7 miljonit reisijat ja 2013. aastal kasvas reisijate arv kiiresti 2,2 miljonini. Ehkki reisijatevedu on Luxembourgi lennujaamas Frankfurt Hahni omast pisut väiksem, on seal käideldavate veoste maht märksa suurem (2013. aastal 674 000 tonni). Sellest lennujaamast tehakse mitmeid regulaarlende Euroopa pealinnadesse ja tellimuslende puhkusesihtkohtadesse. Sihtkohtade valik vastab suures osas Luxembourgis asuvate finantsasutuste ja rahvusvaheliste organisatsioonide töötajate vajadustele. |
| --- | --- |

(518)

Luxembourgi lennujaamas, mis on lähim lennujaam Frankfurt Hahnile, jäädes siiski ligikaudu 111 kilomeetri või 1 tunni ja 30 minutilise autosõidu kaugusele, oli 2008. aastal 1,7 miljonit reisijat ja 2013. aastal kasvas reisijate arv kiiresti 2,2 miljonini. Ehkki reisijatevedu on Luxembourgi lennujaamas Frankfurt Hahni omast pisut väiksem, on seal käideldavate veoste maht märksa suurem (2013. aastal 674 000 tonni). Sellest lennujaamast tehakse mitmeid regulaarlende Euroopa pealinnadesse ja tellimuslende puhkusesihtkohtadesse. Sihtkohtade valik vastab suures osas Luxembourgis asuvate finantsasutuste ja rahvusvaheliste organisatsioonide töötajate vajadustele.

| (519) | Saarbrückeni lennujaam asub Frankfurt Hahni lennujaamast ligikaudu 128 kilomeetri kaugusel, mis tähendab üle 2 tunni kestvat autosõitu. Pealegi kasutavad Frankfurt Hahni lennujaama peamiselt odavlennuettevõtjad (Ryanair) ja võrdlemisi olulise osa lennujaama ärimudelist moodustavad kaubaveod, samal ajal kui Saarbrückeni lennujaamast toimuvad peamiselt regulaarlennud Saksamaal asuvatesse sihtkohtadesse ja kaubalende tehakse vaid väga piiratult. |
| --- | --- |

(519)

Saarbrückeni lennujaam asub Frankfurt Hahni lennujaamast ligikaudu 128 kilomeetri kaugusel, mis tähendab üle 2 tunni kestvat autosõitu. Pealegi kasutavad Frankfurt Hahni lennujaama peamiselt odavlennuettevõtjad (Ryanair) ja võrdlemisi olulise osa lennujaama ärimudelist moodustavad kaubaveod, samal ajal kui Saarbrückeni lennujaamast toimuvad peamiselt regulaarlennud Saksamaal asuvatesse sihtkohtadesse ja kaubalende tehakse vaid väga piiratult.

| (520) | Seoses Zweibrückeni lennujaamaga rõhutas Saksamaa, et kaugus 127 kilomeetrit Frankfurt Hahni lennujaamast tähendab 1 tunni ja 27 minuti pikkust autosõitu või ligikaudu 4 tunnist rongisõitu. Peale selle märkis Saksamaa, et ajavahemikus 2005–2012 toimunud reisijate- ja kaubaveo vaatlemisel ei ole võimalik tuletada mingit kõnealuse kahe lennujaama vahelist asendamissuhet. |
| --- | --- |

(520)

Seoses Zweibrückeni lennujaamaga rõhutas Saksamaa, et kaugus 127 kilomeetrit Frankfurt Hahni lennujaamast tähendab 1 tunni ja 27 minuti pikkust autosõitu või ligikaudu 4 tunnist rongisõitu. Peale selle märkis Saksamaa, et ajavahemikus 2005–2012 toimunud reisijate- ja kaubaveo vaatlemisel ei ole võimalik tuletada mingit kõnealuse kahe lennujaama vahelist asendamissuhet.

| (521) | Komisjon täheldab, et Frankfurt Hahni ja Zweibrückeni lennujaama tegevus mõnevõrra kattub, sest ka Zweibrückeni lennujaam käitleb lennuveoseid ja Zweibrückeni lennujaama teenindavatesse sihtkohtadesse tehakse peamiselt tellimuslende. Sellega seoses märgib komisjon, et veosed on tavaliselt liikuvamad kui reisijad (129). Tavaliselt peetakse kaubalennujaamade teeninduspiirkonna raadiuseks vähemalt 200 kilomeetrit või 2 tundi autosõitu. Asjaomase sektori esindajate märkused viitavad sellele, et ekspediitoritele on oma kauba vedamiseks enamasti vastuvõetav kuni poolepäevane sõiduteekond (st kuni 12 tundi veoautosõitu) (130). Samuti on tellimuslennud üldjuhul aja suhtes vähem tundlikud ja nende puhul võidakse leppida kuni 2 tunnise autosõiduga. |
| --- | --- |

(521)

Komisjon täheldab, et Frankfurt Hahni ja Zweibrückeni lennujaama tegevus mõnevõrra kattub, sest ka Zweibrückeni lennujaam käitleb lennuveoseid ja Zweibrückeni lennujaama teenindavatesse sihtkohtadesse tehakse peamiselt tellimuslende. Sellega seoses märgib komisjon, et veosed on tavaliselt liikuvamad kui reisijad (129). Tavaliselt peetakse kaubalennujaamade teeninduspiirkonna raadiuseks vähemalt 200 kilomeetrit või 2 tundi autosõitu. Asjaomase sektori esindajate märkused viitavad sellele, et ekspediitoritele on oma kauba vedamiseks enamasti vastuvõetav kuni poolepäevane sõiduteekond (st kuni 12 tundi veoautosõitu) (130). Samuti on tellimuslennud üldjuhul aja suhtes vähem tundlikud ja nende puhul võidakse leppida kuni 2 tunnise autosõiduga.

129

130

| (522) | Samal ajal tuleks märkida, et Frankfurt Hahn oli juba enne seda, kui Zweibrücken sisenes 2006. aastal turule, väljakujunenud lennujaam, mida kasutas üle 3 miljoni reisija ja kus käideldi 123 000 tonni kaupa. Silmas pidades kõnealuse kahe lennujaama arengut, nende geograafilist asukohta ja Frankfurt Hahni kasutamata läbilaskevõimet ajal, mil Zweibrückeni lennujaam sisenes 2006. aastal kommertslennunduse turule, järeldab komisjon, et pigem tõi Zweibrückeni lennujaama avamine kaasa taristu tarbetu dubleerimise. |
| --- | --- |

(522)

Samal ajal tuleks märkida, et Frankfurt Hahn oli juba enne seda, kui Zweibrücken sisenes 2006. aastal turule, väljakujunenud lennujaam, mida kasutas üle 3 miljoni reisija ja kus käideldi 123 000 tonni kaupa. Silmas pidades kõnealuse kahe lennujaama arengut, nende geograafilist asukohta ja Frankfurt Hahni kasutamata läbilaskevõimet ajal, mil Zweibrückeni lennujaam sisenes 2006. aastal kommertslennunduse turule, järeldab komisjon, et pigem tõi Zweibrückeni lennujaama avamine kaasa taristu tarbetu dubleerimise.

| (523) | Seepärast järeldab komisjon, et investeeringud Frankfurt Hahni lennujaama ei kujuta endast olemasoleva mittekasumliku taristu dubleerimist. Vastupidi, Frankfurt Hahnil on olnud tähtis roll Frankfurt Maini lennujaama ülekoormatuse vähendamisel, ilma et ta oleks sealjuures piiranud viimati nimetatu laienemisplaane. Ilma investeeringuteta Frankfurt Hahni lennujaama oli õigupoolest olemas risk, et piirkonna transpordivajadused ei saa piisavalt rahuldatud. |
| --- | --- |

(523)

Seepärast järeldab komisjon, et investeeringud Frankfurt Hahni lennujaama ei kujuta endast olemasoleva mittekasumliku taristu dubleerimist. Vastupidi, Frankfurt Hahnil on olnud tähtis roll Frankfurt Maini lennujaama ülekoormatuse vähendamisel, ilma et ta oleks sealjuures piiranud viimati nimetatu laienemisplaane. Ilma investeeringuteta Frankfurt Hahni lennujaama oli õigupoolest olemas risk, et piirkonna transpordivajadused ei saa piisavalt rahuldatud.

| (524) | Põhjendustes 512–523 esitatud kaalutlusi arvesse võttes järeldab komisjon seetõttu, et Frankfurt Hahni lennujaama taristu ehitamiseks ja käitamiseks mõeldud investeerimisabi vastab ühist huvi pakkuvale selgelt määratletud eesmärgile, milleks on arendada piirkonna majandust, luua töökohti ja parandada juurdepääsu piirkonnale. |
| --- | --- |

(524)

Põhjendustes 512–523 esitatud kaalutlusi arvesse võttes järeldab komisjon seetõttu, et Frankfurt Hahni lennujaama taristu ehitamiseks ja käitamiseks mõeldud investeerimisabi vastab ühist huvi pakkuvale selgelt määratletud eesmärgile, milleks on arendada piirkonna majandust, luua töökohti ja parandada juurdepääsu piirkonnale.

b)   
  Taristu on vajalik ja eesmärgiga proportsionaalne

Taristu on vajalik ja eesmärgiga proportsionaalne

| (525) | Saksamaa sõnul tehti investeeringud vastavalt vajadustele (ja seega olid need proportsionaalsed) ning rajatud taristu oli lennujaama jaoks vajalik, et tagada piirkonna ühendusvõimalused ja areng ning vähendada Frankfurt Maini lennujaama ülekoormatust. |
| --- | --- |

(525)

Saksamaa sõnul tehti investeeringud vastavalt vajadustele (ja seega olid need proportsionaalsed) ning rajatud taristu oli lennujaama jaoks vajalik, et tagada piirkonna ühendusvõimalused ja areng ning vähendada Frankfurt Maini lennujaama ülekoormatust.

| (526) | Saksamaa esitatud teabe põhjal on komisjon nõus, et rahastatud investeeringud olid vajalikud ja proportsionaalsed ühist huvi pakkuva eesmärgiga. Nende investeeringuteta ei oleks Ameerika Ühendriikide endise baasi ümberehitamist igati toimivaks tsiviillennujaamaks tõepoolest saanud lõpule viia. Tsiviillennuliikluse edasiarendamiseks tuli luua reisijate teenindamise ja veoste käitlemise võimalused, rajada perroonid ja ajakohastada ruleerimisrajad. Seega oli rajatud taristu lennujaamale vajalik, et tagada piirkonna ühendusvõimalused ja areng. |
| --- | --- |

(526)

Saksamaa esitatud teabe põhjal on komisjon nõus, et rahastatud investeeringud olid vajalikud ja proportsionaalsed ühist huvi pakkuva eesmärgiga. Nende investeeringuteta ei oleks Ameerika Ühendriikide endise baasi ümberehitamist igati toimivaks tsiviillennujaamaks tõepoolest saanud lõpule viia. Tsiviillennuliikluse edasiarendamiseks tuli luua reisijate teenindamise ja veoste käitlemise võimalused, rajada perroonid ja ajakohastada ruleerimisrajad. Seega oli rajatud taristu lennujaamale vajalik, et tagada piirkonna ühendusvõimalused ja areng.

| (527) | Samuti hõlmas taristuprojekt vaid tegevust, mis oli vajalik kindlaksmääratud eesmärkide saavutamiseks: kui taristu rajati kuni 4–5 miljoni reisija ja 500 000 tonni veoste jaoks, siis tabelites 1 ja 2 esitatud liiklusstatistikast on näha, et reisijate arv kasvas pidevalt kuni 2007. aastani, mil see jõudis rekordilise 4 miljoni reisijani (mille järel see vähenes põhjenduses 532 kirjeldatud põhjustel 2013. aastaks 2,7 miljonile reisijale), ja veoste maht suurenes 2011. aastaks 500 000 tonnile. See tähendab, et eeldatud liiklusnõudlus vastas laias laastus tegelikule nõudlusele ja et investeeringud ei olnud ebaproportsionaalselt suured. |
| --- | --- |

(527)

Samuti hõlmas taristuprojekt vaid tegevust, mis oli vajalik kindlaksmääratud eesmärkide saavutamiseks: kui taristu rajati kuni 4–5 miljoni reisija ja 500 000 tonni veoste jaoks, siis tabelites 1 ja 2 esitatud liiklusstatistikast on näha, et reisijate arv kasvas pidevalt kuni 2007. aastani, mil see jõudis rekordilise 4 miljoni reisijani (mille järel see vähenes põhjenduses 532 kirjeldatud põhjustel 2013. aastaks 2,7 miljonile reisijale), ja veoste maht suurenes 2011. aastaks 500 000 tonnile. See tähendab, et eeldatud liiklusnõudlus vastas laias laastus tegelikule nõudlusele ja et investeeringud ei olnud ebaproportsionaalselt suured.

| (528) | Oluline on vältida investeeringuga olemasoleva kahjumliku taristu dubleerimist. Käesoleva juhtumi puhul seda dubleerimist ei toimunud. Nagu põhjendustes 516–523 on juba selgitatud, ei asu 100 kilomeetri või 60 minutilise autosõidu kaugusel ühtki teist lennujaama ning isegi laiema teeninduspiirkonna vaatlemisel ei esine mingit dubleerimist. Lähim lennujaam on Frankfurt Maini lennujaam, mille ülekoormatust pidi Frankfurt Hahni lennujaam vähendama. |
| --- | --- |

(528)

Oluline on vältida investeeringuga olemasoleva kahjumliku taristu dubleerimist. Käesoleva juhtumi puhul seda dubleerimist ei toimunud. Nagu põhjendustes 516–523 on juba selgitatud, ei asu 100 kilomeetri või 60 minutilise autosõidu kaugusel ühtki teist lennujaama ning isegi laiema teeninduspiirkonna vaatlemisel ei esine mingit dubleerimist. Lähim lennujaam on Frankfurt Maini lennujaam, mille ülekoormatust pidi Frankfurt Hahni lennujaam vähendama.

| (529) | Neid kaalutlusi arvesse võttes leiab komisjon, et see kokkusobivustingimus on täidetud. |
| --- | --- |

(529)

Neid kaalutlusi arvesse võttes leiab komisjon, et see kokkusobivustingimus on täidetud.

c)   
  Taristu pakub piisavaid kasutamise väljavaateid keskmiseks tähtajaks

Taristu pakub piisavaid kasutamise väljavaateid keskmiseks tähtajaks

| (530) | Saksamaa väitis, et enne, kui tehti otsus arendada edasi lennujaama taristut. koostasid väliseksperdid liikluse prognoosi, et teha kindlaks Frankfurt Hahni lennujaama liikluspotentsiaal. |
| --- | --- |

(530)

Saksamaa väitis, et enne, kui tehti otsus arendada edasi lennujaama taristut. koostasid väliseksperdid liikluse prognoosi, et teha kindlaks Frankfurt Hahni lennujaama liikluspotentsiaal.

| (531) | Esitatud teabest on näha, et väliseksperdid prognoosisid märkimisväärset kasvu 0,3 miljonilt reisijalt 2000. aastal kuni 3,8 miljoni reisijani 2010. aastal (vt joonised 2, 3 ja 4). Seoses kaubavedudega prognoosisid eksperdid kaubakoguste suurenemist 151 000 tonnilt 2001. aastal kuni 386 000 tonnile 2010. aastal (vt joonis 5), kusjuures kaubavedude kasvu aastatel 2006–2010 pidid kaasa tooma Frankfurt Maini lennujaamast öise lennukeelu tõttu ümbersuunatavad kaubalennud. Need prognoosid said täituda siiski vaid juhul, kui investeeringud tehti kavandatud ulatuses. |
| --- | --- |

(531)

Esitatud teabest on näha, et väliseksperdid prognoosisid märkimisväärset kasvu 0,3 miljonilt reisijalt 2000. aastal kuni 3,8 miljoni reisijani 2010. aastal (vt joonised 2, 3 ja 4). Seoses kaubavedudega prognoosisid eksperdid kaubakoguste suurenemist 151 000 tonnilt 2001. aastal kuni 386 000 tonnile 2010. aastal (vt joonis 5), kusjuures kaubavedude kasvu aastatel 2006–2010 pidid kaasa tooma Frankfurt Maini lennujaamast öise lennukeelu tõttu ümbersuunatavad kaubalennud. Need prognoosid said täituda siiski vaid juhul, kui investeeringud tehti kavandatud ulatuses.

| (532) | Komisjon märgib, et neid liiklusprognoose (vt põhjendus 531) kinnitas liikluse tegelik areng Frankfurt Hahni lennujaamas (vt tabelid 1 ja 2). 2007. aastal teenindas Frankfurt Hahni lennujaam ligikaudu 4 miljonit reisijat. Saksamaa ja ELi lennuliiklusele mõjus pärast märkimisväärse kasvu perioodi kahjulikult 2008.–2009. aasta majandus- ja finantskriis, mis tõi endaga kaasa lennureisijate arvu vähenemise Saksamaal 2009. aastal. Reisijate arvu Frankfurt Hahni lennujaamas mõjutas veel ka lennureisijatasu kehtestamine Saksamaal 2011. aastal. Praegu teenindab Frankfurt Hahni lennujaam aastas ligikaudu 2,7 miljonit reisijat. Mis puudutab kaubavedu, siis 2011. aastal käideldi Frankfurt Hahni lennujaamas 565 000 tonni veoseid. Ühe kliendi pankroti tõttu käideldi 2013. aastal lennujaamas veoseid vaid 447 000 tonni. |
| --- | --- |

(532)

Komisjon märgib, et neid liiklusprognoose (vt põhjendus 531) kinnitas liikluse tegelik areng Frankfurt Hahni lennujaamas (vt tabelid 1 ja 2). 2007. aastal teenindas Frankfurt Hahni lennujaam ligikaudu 4 miljonit reisijat. Saksamaa ja ELi lennuliiklusele mõjus pärast märkimisväärse kasvu perioodi kahjulikult 2008.–2009. aasta majandus- ja finantskriis, mis tõi endaga kaasa lennureisijate arvu vähenemise Saksamaal 2009. aastal. Reisijate arvu Frankfurt Hahni lennujaamas mõjutas veel ka lennureisijatasu kehtestamine Saksamaal 2011. aastal. Praegu teenindab Frankfurt Hahni lennujaam aastas ligikaudu 2,7 miljonit reisijat. Mis puudutab kaubavedu, siis 2011. aastal käideldi Frankfurt Hahni lennujaamas 565 000 tonni veoseid. Ühe kliendi pankroti tõttu käideldi 2013. aastal lennujaamas veoseid vaid 447 000 tonni.

| (533) | Neid kaalutlusi arvesse võttes on võimalik järeldada, et Frankfurt Hahni lennujaam juba kasutab lõviosa oma läbilaskevõimest ning et kasutamise väljavaated keskmiseks tähtajaks olid rahuldavad. |
| --- | --- |

(533)

Neid kaalutlusi arvesse võttes on võimalik järeldada, et Frankfurt Hahni lennujaam juba kasutab lõviosa oma läbilaskevõimest ning et kasutamise väljavaated keskmiseks tähtajaks olid rahuldavad.

d)   
  Võrdne ja mittediskrimineeriv juurdepääs taristule

Võrdne ja mittediskrimineeriv juurdepääs taristule

| (534) | Kõigil taristu võimalikel kasutajatel on lennujaamale võrdne ja mittediskrimineeriv juurdepääs. Frankfurt Hahni lennujaamas kohaldatavad tasumäärad on tõepoolest kõikidele võimalikele ja praegustele lennujaama kasutajatele läbipaistvalt ja mittediskrimineerivalt kättesaadavad. Erinevused taristu kasutamise eest tegelikult makstud lennujaamatasudes olid äriliselt õigustatud (131). |
| --- | --- |

(534)

Kõigil taristu võimalikel kasutajatel on lennujaamale võrdne ja mittediskrimineeriv juurdepääs. Frankfurt Hahni lennujaamas kohaldatavad tasumäärad on tõepoolest kõikidele võimalikele ja praegustele lennujaama kasutajatele läbipaistvalt ja mittediskrimineerivalt kättesaadavad. Erinevused taristu kasutamise eest tegelikult makstud lennujaamatasudes olid äriliselt õigustatud (131).

131

| (535) | Seega on komisjon seisukohal, et see tingimus on täidetud. |
| --- | --- |

(535)

Seega on komisjon seisukohal, et see tingimus on täidetud.

e)   
  Kaubavahetust ei mõjutata määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega

Kaubavahetust ei mõjutata määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega

| (536) | 2005. aasta lennundussuuniste punkti 39 kohaselt võiks lennujaama kategooria olla näitajaks, mis võimaldab teha kindlaks, mil määral võivad lennujaamad üksteisega konkureerida ning mil määral võib lennujaama riiklikul rahastamisel olla konkurentsi moonutav mõju. |
| --- | --- |

(536)

2005. aasta lennundussuuniste punkti 39 kohaselt võiks lennujaama kategooria olla näitajaks, mis võimaldab teha kindlaks, mil määral võivad lennujaamad üksteisega konkureerida ning mil määral võib lennujaama riiklikul rahastamisel olla konkurentsi moonutav mõju.

| (537) | Frankfurt Hahni lennujaama standardses teeninduspiirkonnas (1 tund autosõitu või 100 km) ei asu ühtki teist kommertslennujaama. Komisjon leiab, et isegi teeninduspiirkonna laiendamise korral ei oleks abil põhjendamatut negatiivset mõju konkurentsile ja liikmesriikidevahelisele kaubandusele. |
| --- | --- |

(537)

Frankfurt Hahni lennujaama standardses teeninduspiirkonnas (1 tund autosõitu või 100 km) ei asu ühtki teist kommertslennujaama. Komisjon leiab, et isegi teeninduspiirkonna laiendamise korral ei oleks abil põhjendamatut negatiivset mõju konkurentsile ja liikmesriikidevahelisele kaubandusele.

| (538) | Mis puudutab Frankfurt Maini lennujaama (ligikaudu 115 kilomeetri või 1 tunni ja 15 minutilise autosõidu kaugusel asuv lähim lennujaam), siis investeeringutel Frankfurt Hahni lennujaamas ei olnud kahjulikku asendusmõju. Õigupoolest oli Fraport enne Frankfurt Hahni lennujaamas tegutsema hakkamist juba Frankfurt Maini lennujaama käitaja, kuid investeeris sellegipoolest Frankfurt Hahni lennujaama, et vähendada Frankfurt Maini lennujaama koormust, sest selle sõlmlennujaama puhul võis ette näha läbilaskevõime piiratusest põhjustatud ülekoormuse tekkimist. Üks arvestatavatest põhiteguritest oli Frankfurt Maini lennujaamale kehtestatud öine lennukeeld, kuivõrd Frankfurt Hahni lennujaamal oli ööpäevaringne tegevusluba. |
| --- | --- |

(538)

Mis puudutab Frankfurt Maini lennujaama (ligikaudu 115 kilomeetri või 1 tunni ja 15 minutilise autosõidu kaugusel asuv lähim lennujaam), siis investeeringutel Frankfurt Hahni lennujaamas ei olnud kahjulikku asendusmõju. Õigupoolest oli Fraport enne Frankfurt Hahni lennujaamas tegutsema hakkamist juba Frankfurt Maini lennujaama käitaja, kuid investeeris sellegipoolest Frankfurt Hahni lennujaama, et vähendada Frankfurt Maini lennujaama koormust, sest selle sõlmlennujaama puhul võis ette näha läbilaskevõime piiratusest põhjustatud ülekoormuse tekkimist. Üks arvestatavatest põhiteguritest oli Frankfurt Maini lennujaamale kehtestatud öine lennukeeld, kuivõrd Frankfurt Hahni lennujaamal oli ööpäevaringne tegevusluba.

| (539) | Ehkki liiklus Frankfurt Hahni lennujaamas suurenes ajavahemikul 2000–2007 märkimisväärselt, on tabelitest 1 ja 2 näha, et võrreldes Frankfurt Mainiga oli liikluse osatähtsus väga piiratud. Aastatel 2000–2003 kasvas reisijate arv Frankfurt Maini lennujaamas pidevalt, suurenedes 48 miljonilt 2000. aastal 54,2 miljonini 2007. aastal. 2009. aastal leidis Frankfurt Maini lennujaamas majanduskriisi tõttu aset väike langus 50,9 miljonile reisijale, millele järgnes kiire kasv 58 miljoni reisijani. Kaubavedu suurenes Frankfurt Maini lennujaamas pidevalt, kasvades 2013. aastal 1,6 miljonilt tonnilt 2,2 miljoni tonnile. |
| --- | --- |

(539)

Ehkki liiklus Frankfurt Hahni lennujaamas suurenes ajavahemikul 2000–2007 märkimisväärselt, on tabelitest 1 ja 2 näha, et võrreldes Frankfurt Mainiga oli liikluse osatähtsus väga piiratud. Aastatel 2000–2003 kasvas reisijate arv Frankfurt Maini lennujaamas pidevalt, suurenedes 48 miljonilt 2000. aastal 54,2 miljonini 2007. aastal. 2009. aastal leidis Frankfurt Maini lennujaamas majanduskriisi tõttu aset väike langus 50,9 miljonile reisijale, millele järgnes kiire kasv 58 miljoni reisijani. Kaubavedu suurenes Frankfurt Maini lennujaamas pidevalt, kasvades 2013. aastal 1,6 miljonilt tonnilt 2,2 miljoni tonnile.

| (540) | Mis puudutab teisi lennujaamu, siis komisjon on juba selgitanud, et investeeringutel Frankfurt Hahni lennujaamas ei olnud mingit märkimisväärset mõju konkurentsile ja liikmesriikidevahelisele kaubandusele (132). See peab paika ka Zweibrückeni lennujaama puhul, kuivõrd pigem kujutas just selle lennujaama rajamine endast taristu tarbetut dubleerimist (ja omas seega konkurentsi kahjustavat mõju). |
| --- | --- |

(540)

Mis puudutab teisi lennujaamu, siis komisjon on juba selgitanud, et investeeringutel Frankfurt Hahni lennujaamas ei olnud mingit märkimisväärset mõju konkurentsile ja liikmesriikidevahelisele kaubandusele (132). See peab paika ka Zweibrückeni lennujaama puhul, kuivõrd pigem kujutas just selle lennujaama rajamine endast taristu tarbetut dubleerimist (ja omas seega konkurentsi kahjustavat mõju).

132

| (541) | Peale selle ei ole erinevalt Frankfurt Maini ja Luxembourgi lennujaamast Frankfurt Hahni lennujaamaga rongiühendust. Kokkuvõttes ei ole võimalik eeldada seoses raudteetranspordiga mingit asendusmõju. |
| --- | --- |

(541)

Peale selle ei ole erinevalt Frankfurt Maini ja Luxembourgi lennujaamast Frankfurt Hahni lennujaamaga rongiühendust. Kokkuvõttes ei ole võimalik eeldada seoses raudteetranspordiga mingit asendusmõju.

| (542) | Põhjendustes 536–541 esitatud kaalutlusi arvesse võttes leiab komisjon, et mis tahes põhjendamatu negatiivne mõju konkurentsile ja liikmesriikidevahelisele kaubandusele on minimaalne. |
| --- | --- |

(542)

Põhjendustes 536–541 esitatud kaalutlusi arvesse võttes leiab komisjon, et mis tahes põhjendamatu negatiivne mõju konkurentsile ja liikmesriikidevahelisele kaubandusele on minimaalne.

f)   
  Ergutav mõju, vajalikkus ja proportsionaalsus

Ergutav mõju, vajalikkus ja proportsionaalsus

| (543) | Komisjon peab kindlaks tegema, kas Frankfurt Hahni lennujaamale antud riigiabi on muutnud abisaaja käitumist nii, et ta hakkas tegelema tegevusega, mis aitab kaasa ühist huvi pakkuva eesmärgi saavutamisele ning millega ta i) ilma abita ei tegeleks või ii) millega ta tegeleks ilma abita piiratult või muul viisil. Lisaks peetakse abi proportsionaalseks ainult juhul, kui sama tulemust ei ole võimalik saavutada vähema ja vähem moonutava abiga. See tähendab, et abi summa ja osakaal peab piirduma miinimumiga, mis on vajalik abi saava tegevuse toimumiseks. |
| --- | --- |

(543)

Komisjon peab kindlaks tegema, kas Frankfurt Hahni lennujaamale antud riigiabi on muutnud abisaaja käitumist nii, et ta hakkas tegelema tegevusega, mis aitab kaasa ühist huvi pakkuva eesmärgi saavutamisele ning millega ta i) ilma abita ei tegeleks või ii) millega ta tegeleks ilma abita piiratult või muul viisil. Lisaks peetakse abi proportsionaalseks ainult juhul, kui sama tulemust ei ole võimalik saavutada vähema ja vähem moonutava abiga. See tähendab, et abi summa ja osakaal peab piirduma miinimumiga, mis on vajalik abi saava tegevuse toimumiseks.

| (544) | Saksamaa esitatud teabe kohaselt ei oleks ilma abita investeeringut saanud teha. Saksamaa väitel oli abi vajalik, sest sellega hüvitati üksnes rahastamiskulud, ja väiksem summa oleks kaasa toonud väiksemad investeeringud. |
| --- | --- |

(544)

Saksamaa esitatud teabe kohaselt ei oleks ilma abita investeeringut saanud teha. Saksamaa väitel oli abi vajalik, sest sellega hüvitati üksnes rahastamiskulud, ja väiksem summa oleks kaasa toonud väiksemad investeeringud.

| (545) | Tabelites 3 ja 4 kokku võetud finantstulemuste põhjal on lennujaam tõepoolest endiselt kahjumis ega suuda rahastada oma investeerimiskulusid. Seepärast võib järeldada, et abi oli vajalik selleks, et teha investeeringud, millega on võimalik vähendada lennujaamataristu ülekoormatust ja saavutada vastavus kaasaegsele lennujaamataristule esitatavatele nõuetele. Ilma abita ei oleks Frankfurt Hahni lennujaam suutnud täita lennuettevõtjate, reisijate ja ekspediitorite eeldatavat nõudlust ning lennujaama majandustegevuse tase oleks langenud. |
| --- | --- |

(545)

Tabelites 3 ja 4 kokku võetud finantstulemuste põhjal on lennujaam tõepoolest endiselt kahjumis ega suuda rahastada oma investeerimiskulusid. Seepärast võib järeldada, et abi oli vajalik selleks, et teha investeeringud, millega on võimalik vähendada lennujaamataristu ülekoormatust ja saavutada vastavus kaasaegsele lennujaamataristule esitatavatele nõuetele. Ilma abita ei oleks Frankfurt Hahni lennujaam suutnud täita lennuettevõtjate, reisijate ja ekspediitorite eeldatavat nõudlust ning lennujaama majandustegevuse tase oleks langenud.

| (546) | Märkida tuleks ka seda, et riigi toetus anti ajal, mil FFHG tegi taristusse väga suuri investeeringuid (2001.–2012. aastal üle 220 miljoni euro). Sellest järeldub, et investeerimisabi kattis vaid murdosa investeerimise kogukuludest. |
| --- | --- |

(546)

Märkida tuleks ka seda, et riigi toetus anti ajal, mil FFHG tegi taristusse väga suuri investeeringuid (2001.–2012. aastal üle 220 miljoni euro). Sellest järeldub, et investeerimisabi kattis vaid murdosa investeerimise kogukuludest.

| (547) | Seepärast leiab komisjon, et vaatlusalusel abimeetmel oli ergutav mõju ning abi summa piirdus abi saava tegevuse toimumiseks minimaalselt vajalikuga ja oli seega proportsionaalne. |
| --- | --- |

(547)

Seepärast leiab komisjon, et vaatlusalusel abimeetmel oli ergutav mõju ning abi summa piirdus abi saava tegevuse toimumiseks minimaalselt vajalikuga ja oli seega proportsionaalne.

Järeldus

Järeldus

| (548) | Eespool öeldut arvesse võttes järeldab komisjon, et Frankfurt Hahni lennujaamale antud investeerimisabi on ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c kohaselt siseturuga kokkusobiv, kuna see on kooskõlas 2005. aasta lennundussuuniste punktis 61 sätestatud kokkusobivustingimustega. |
| --- | --- |

(548)

Eespool öeldut arvesse võttes järeldab komisjon, et Frankfurt Hahni lennujaamale antud investeerimisabi on ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c kohaselt siseturuga kokkusobiv, kuna see on kooskõlas 2005. aasta lennundussuuniste punktis 61 sätestatud kokkusobivustingimustega.

10.4.   TEGEVUSABI KOKKUSOBIVUS SISETURUGA VASTAVALT 2014. AASTA LENNUNDUSSUUNISTELE

TEGEVUSABI KOKKUSOBIVUS SISETURUGA VASTAVALT 2014. AASTA LENNUNDUSSUUNISTELE

| (549) | 2014. aasta lennundussuuniste punktis 5.1 on sätestatud kriteeriumid, mida komisjon kohaldab selle hindamisel, kas tegevusabi on ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c alusel siseturuga kokkusobiv. Vastavalt 2014. aasta lennundussuuniste punktile 172 kohaldab komisjon neid kriteeriume kõigi tegevusabi andmise juhtumite, sh menetletavate teadete ja ebaseadusliku teatamata abi juhtumite suhtes. |
| --- | --- |

(549)

2014. aasta lennundussuuniste punktis 5.1 on sätestatud kriteeriumid, mida komisjon kohaldab selle hindamisel, kas tegevusabi on ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c alusel siseturuga kokkusobiv. Vastavalt 2014. aasta lennundussuuniste punktile 172 kohaldab komisjon neid kriteeriume kõigi tegevusabi andmise juhtumite, sh menetletavate teadete ja ebaseadusliku teatamata abi juhtumite suhtes.

| (550) | 2014. aasta lennundussuuniste punkti 137 kohaselt võib enne 2014. aasta lennundussuuniste avaldamist antud ebaseadusliku tegevusabi tunnistada siseturuga kokkusobivaks kõikide katmata tegevuskulude ulatuses juhul, kui on täidetud järgmised kumulatiivsed tingimused:






  a) | panus ühist huvi pakkuva täpselt määratletud eesmärgi saavutamisse: see tingimus on täidetud muu hulgas siis, kui abi suurendab ELi kodanike liikuvust ja piirkondade ühendusvõimalusi või aitab kaasa regionaalarengule (133); |
| --- | --- | --- |

(550)

2014. aasta lennundussuuniste punkti 137 kohaselt võib enne 2014. aasta lennundussuuniste avaldamist antud ebaseadusliku tegevusabi tunnistada siseturuga kokkusobivaks kõikide katmata tegevuskulude ulatuses juhul, kui on täidetud järgmised kumulatiivsed tingimused:

a)

panus ühist huvi pakkuva täpselt määratletud eesmärgi saavutamisse: see tingimus on täidetud muu hulgas siis, kui abi suurendab ELi kodanike liikuvust ja piirkondade ühendusvõimalusi või aitab kaasa regionaalarengule (133);

panus ühist huvi pakkuva täpselt määratletud eesmärgi saavutamisse

133

| b) | vajadus riigi sekkumiseks: abi peab olema suunatud olukordadele, kus tänu sellisele abile on võimalik saavutada märgatavalt suuremat edu kui tavapärastes turutingimustes (134); |
| --- | --- |

b)

vajadus riigi sekkumiseks: abi peab olema suunatud olukordadele, kus tänu sellisele abile on võimalik saavutada märgatavalt suuremat edu kui tavapärastes turutingimustes (134);

vajadus riigi sekkumiseks

134

| c) | ergutava mõju olemasolu: see tingimus on täidetud, kui on tõenäoline, et tegevusabi puudumise korral ning võttes arvesse võimalikku investeerimisabi ja liikluse mahtu, langeks asjaomase lennujaama majandustegevuse tase märkimisväärselt (135); |
| --- | --- |

c)

ergutava mõju olemasolu: see tingimus on täidetud, kui on tõenäoline, et tegevusabi puudumise korral ning võttes arvesse võimalikku investeerimisabi ja liikluse mahtu, langeks asjaomase lennujaama majandustegevuse tase märkimisväärselt (135);

ergutava mõju olemasolu

135

| d) | abisumma proportsionaalsus (abi piirdumine minimaalselt vajalikuga): et olla proportsionaalne, peab lennujaamadele antav tegevusabi piirduma abi saava tegevuse toimumiseks minimaalselt vajalikuga (136); |
| --- | --- |

d)

abisumma proportsionaalsus (abi piirdumine minimaalselt vajalikuga): et olla proportsionaalne, peab lennujaamadele antav tegevusabi piirduma abi saava tegevuse toimumiseks minimaalselt vajalikuga (136);

abisumma proportsionaalsus (abi piirdumine minimaalselt vajalikuga)

136

| e) | konkurentsile ja kaubandusele põhjendamatu negatiivse mõju vältimine (137). |
| --- | --- |

e)

konkurentsile ja kaubandusele põhjendamatu negatiivse mõju vältimine (137).

konkurentsile ja kaubandusele põhjendamatu negatiivse mõju vältimine

137

a)   
  Panus ühist huvi pakkuva täpselt määratletud eesmärgi saavutamisse

Panus ühist huvi pakkuva täpselt määratletud eesmärgi saavutamisse

| (551) | 2014. aasta lennundussuuniste punkti 5.1.2 alapunkti a kohaselt loetakse selleks, et anda lennujaamadele aega kohaneda uue turureaalsusega ning vältida kõiki lennuliikluse ja piirkondade ühendusvõimaluste katkestusi, lennujaamadele antav tegevusabi ühistes huvides olevate eesmärkide saavutamisele kaasa aitavaks, kui see: i) suurendab ELi kodanike liikuvust ja piirkondade ühendusvõimalusi, luues juurdepääsupunkte ELi-sisestele lendudele või ii) vähendab lennutranspordi ülekoormatust ELi suurtes sõlmlennujaamades või iii) aitab kaasa regionaalarengule. |
| --- | --- |

(551)

2014. aasta lennundussuuniste punkti 5.1.2 alapunkti a kohaselt loetakse selleks, et anda lennujaamadele aega kohaneda uue turureaalsusega ning vältida kõiki lennuliikluse ja piirkondade ühendusvõimaluste katkestusi, lennujaamadele antav tegevusabi ühistes huvides olevate eesmärkide saavutamisele kaasa aitavaks, kui see: i) suurendab ELi kodanike liikuvust ja piirkondade ühendusvõimalusi, luues juurdepääsupunkte ELi-sisestele lendudele või ii) vähendab lennutranspordi ülekoormatust ELi suurtes sõlmlennujaamades või iii) aitab kaasa regionaalarengule.

| (552) | Põhjendustes 512–519 esitatud kaalutlusi arvesse võttes leiab komisjon, et Frankfurt Hahni lennujaama tegevuse jätkumine suurendas ELi kodanike liikuvust ja piirkondade ühendusvõimalusi, kuna sellega loodi Hunsrücki piirkonnas juurdepääsupunkt ELi-sisestele lendudele. Peale selle aitas lennujaama tegevuse jätkumine kaasa Hunsrüki piirkonna arengule ja uute töökohtade loomisele. Lisaks vähendati Frankfurt Hahni lennujaama käitamise ja arendamisega Frankfurt Maini lennujaama ülekoormatust. |
| --- | --- |

(552)

Põhjendustes 512–519 esitatud kaalutlusi arvesse võttes leiab komisjon, et Frankfurt Hahni lennujaama tegevuse jätkumine suurendas ELi kodanike liikuvust ja piirkondade ühendusvõimalusi, kuna sellega loodi Hunsrücki piirkonnas juurdepääsupunkt ELi-sisestele lendudele. Peale selle aitas lennujaama tegevuse jätkumine kaasa Hunsrüki piirkonna arengule ja uute töökohtade loomisele. Lisaks vähendati Frankfurt Hahni lennujaama käitamise ja arendamisega Frankfurt Maini lennujaama ülekoormatust.

| (553) | Seepärast järeldab komisjon, et vaatlusalune meede aitab saavutada ühist huvi pakkuvat selgelt määratletud eesmärki. |
| --- | --- |

(553)

Seepärast järeldab komisjon, et vaatlusalune meede aitab saavutada ühist huvi pakkuvat selgelt määratletud eesmärki.

b)   
  Vajadus riigi sekkumiseks

Vajadus riigi sekkumiseks

| (554) | 2014. aasta lennundussuuniste punkti 5.1.2 alapunkti b kohaselt tuleb selleks, et hinnata riigiabi tõhusust ühist huvi pakkuva eesmärgi saavutamisel, välja selgitada lahendatav probleem. Sellega seoses peab riigiabi olema suunatud olukordadele, kus tänu abile on võimalik saavutada märgatavalt suuremat edu kui tavapärastes turutingimustes. |
| --- | --- |

(554)

2014. aasta lennundussuuniste punkti 5.1.2 alapunkti b kohaselt tuleb selleks, et hinnata riigiabi tõhusust ühist huvi pakkuva eesmärgi saavutamisel, välja selgitada lahendatav probleem. Sellega seoses peab riigiabi olema suunatud olukordadele, kus tänu abile on võimalik saavutada märgatavalt suuremat edu kui tavapärastes turutingimustes.

| (555) | Komisjon märgib, et Frankfurt Hahni lennujaam on piirkondlik lennujaam, mida kasutab aastas ligikaudu 2,7 miljonit reisijat ja mille reisijate arv suurenes uuritaval ajavahemikul märkimisväärselt (vt tabel 1). Lennujaama käitamise püsikulud on kõrged ja praegustes turutingimustes ei suuda lennujaam oma tegevuskulusid katta. Seepärast on olemas vajadus riigi sekkumise järele (vt 2014. aasta lennundussuuniste punkt 89). |
| --- | --- |

(555)

Komisjon märgib, et Frankfurt Hahni lennujaam on piirkondlik lennujaam, mida kasutab aastas ligikaudu 2,7 miljonit reisijat ja mille reisijate arv suurenes uuritaval ajavahemikul märkimisväärselt (vt tabel 1). Lennujaama käitamise püsikulud on kõrged ja praegustes turutingimustes ei suuda lennujaam oma tegevuskulusid katta. Seepärast on olemas vajadus riigi sekkumise järele (vt 2014. aasta lennundussuuniste punkt 89).

c)   
  Abimeetmete asjakohasus

Abimeetmete asjakohasus

| (556) | 2014. aasta lennundussuuniste punkti 5.1.2 alapunkti c kohaselt peab igasugune lennujaama suhtes kohaldatav abimeede olema ühist huvi pakkuva eesmärgi saavutamiseks asjakohane poliitikavahend. Seepärast peavad liikmesriigid tõendama, et muude vähem moonutavate poliitika- või abivahenditega ei oleks olnud võimalik sama eesmärki saavutada. |
| --- | --- |

(556)

2014. aasta lennundussuuniste punkti 5.1.2 alapunkti c kohaselt peab igasugune lennujaama suhtes kohaldatav abimeede olema ühist huvi pakkuva eesmärgi saavutamiseks asjakohane poliitikavahend. Seepärast peavad liikmesriigid tõendama, et muude vähem moonutavate poliitika- või abivahenditega ei oleks olnud võimalik sama eesmärki saavutada.

| (557) | Saksamaa sõnul on vaatlusalused abimeetmed asjakohased, et saavutada ühist huvi pakkuv taotletav eesmärk, mida ei oleks olnud võimalik saavutada muu vähem moonutava poliitikavahendiga. |
| --- | --- |

(557)

Saksamaa sõnul on vaatlusalused abimeetmed asjakohased, et saavutada ühist huvi pakkuv taotletav eesmärk, mida ei oleks olnud võimalik saavutada muu vähem moonutava poliitikavahendiga.

| (558) | Käesoleva juhtumi puhul vastas abisumma tegelikule katmata tegevuskahjumile (vt tabel 4) ja piirdus minimaalselt vajalikuga, sest see anti üksnes tegelikult tekkinud tegevuskahjumi ulatuses. Ükski teine poliitikameede ei oleks võimaldanud lennujaamal oma tegevust jätkata. Seega on kahjumi hüvitamisel piirdutud minimaalselt vajalikuga ja sellega ei ole saadud mingit kasumit. |
| --- | --- |

(558)

Käesoleva juhtumi puhul vastas abisumma tegelikule katmata tegevuskahjumile (vt tabel 4) ja piirdus minimaalselt vajalikuga, sest see anti üksnes tegelikult tekkinud tegevuskahjumi ulatuses. Ükski teine poliitikameede ei oleks võimaldanud lennujaamal oma tegevust jätkata. Seega on kahjumi hüvitamisel piirdutud minimaalselt vajalikuga ja sellega ei ole saadud mingit kasumit.

| (559) | Põhjendusi 557 ja 558 arvesse võttes leiab komisjon, et vaatlusalused meetmed olid soovitud ühist huvi pakkuva eesmärgi saavutamiseks asjakohased. |
| --- | --- |

(559)

Põhjendusi 557 ja 558 arvesse võttes leiab komisjon, et vaatlusalused meetmed olid soovitud ühist huvi pakkuva eesmärgi saavutamiseks asjakohased.

d)   
  Ergutava mõju olemasolu

Ergutava mõju olemasolu

| (560) | 2014. aasta lennundussuuniste punkti 5.1.2 alapunkti d kohaselt on tegevusabil ergutav mõju, kui on tõenäoline, et tegevusabi puudumise korral langeks lennujaama majandustegevuse tase märkimisväärselt. Selle hindamise puhul tuleb arvesse võtta investeerimisabi olemasolu ja liikluse mahtu lennujaamas. |
| --- | --- |

(560)

2014. aasta lennundussuuniste punkti 5.1.2 alapunkti d kohaselt on tegevusabil ergutav mõju, kui on tõenäoline, et tegevusabi puudumise korral langeks lennujaama majandustegevuse tase märkimisväärselt. Selle hindamise puhul tuleb arvesse võtta investeerimisabi olemasolu ja liikluse mahtu lennujaamas.

| (561) | Ilma abita oleks Frankfurt Hahni tegevuse ulatus oluliselt väiksem ja lennujaam oleks lõppkokkuvõttes sunnitud katmata tegevuskulude tõttu turult lahkuma. |
| --- | --- |

(561)

Ilma abita oleks Frankfurt Hahni tegevuse ulatus oluliselt väiksem ja lennujaam oleks lõppkokkuvõttes sunnitud katmata tegevuskulude tõttu turult lahkuma.

| (562) | Seepärast leiab komisjon, et vaatlusalustel abimeetmetel oli ergutav mõju. |
| --- | --- |

(562)

Seepärast leiab komisjon, et vaatlusalustel abimeetmetel oli ergutav mõju.

e)   
  Abisumma proportsionaalsus (abi piirdumine minimaalselt vajalikuga)

Abisumma proportsionaalsus (abi piirdumine minimaalselt vajalikuga)

| (563) | 2014. aasta lennundussuuniste punkti 5.1.2 alapunkti e kohaselt peab lennujaamadele antav tegevusabi piirduma selleks, et olla proportsionaalne, abi saava tegevuse toimumiseks minimaalselt vajalikuga. |
| --- | --- |

(563)

2014. aasta lennundussuuniste punkti 5.1.2 alapunkti e kohaselt peab lennujaamadele antav tegevusabi piirduma selleks, et olla proportsionaalne, abi saava tegevuse toimumiseks minimaalselt vajalikuga.

| (564) | Käesoleva juhtumi puhul piirdus abisumma katmata tegevuskahjumiga, kuna sellega hüvitati üksnes tegelikult tekkinud kulud. |
| --- | --- |

(564)

Käesoleva juhtumi puhul piirdus abisumma katmata tegevuskahjumiga, kuna sellega hüvitati üksnes tegelikult tekkinud kulud.

| (565) | Seepärast leiab komisjon, et tegevusabi summa oli käesoleva juhtumi puhul proportsionaalne ja piirdus abi saava tegevuse toimumiseks minimaalselt vajalikuga. |
| --- | --- |

(565)

Seepärast leiab komisjon, et tegevusabi summa oli käesoleva juhtumi puhul proportsionaalne ja piirdus abi saava tegevuse toimumiseks minimaalselt vajalikuga.

f)   
  Konkurentsile ja liikmesriikidevahelisele kaubandusele põhjendamatu negatiivse mõju vältimine

Konkurentsile ja liikmesriikidevahelisele kaubandusele põhjendamatu negatiivse mõju vältimine

| (566) | 2014. aasta lennundussuuniste punkti 5.1.2 alapunkti f kohaselt võetakse tegevusabi siseturuga kokkusobivuse hindamisel arvesse konkurentsimoonutusi ja mõju kaubandusele. |
| --- | --- |

(566)

2014. aasta lennundussuuniste punkti 5.1.2 alapunkti f kohaselt võetakse tegevusabi siseturuga kokkusobivuse hindamisel arvesse konkurentsimoonutusi ja mõju kaubandusele.

| (567) | Frankfurt Hahni lennujaama standardses teeninduspiirkonnas (1 tund autosõitu või 100 km) ei asu ühtki teist kommertslennujaama. Isegi kui seda standardset teeninduspiirkonda laiendada, nii et see hõlmaks Frankfurt Hahni lennujaama naabruses asuvaid lennujaamu (Frankfurt Maini, Luxembourgi ja Saarbrückeni lennujaam), puudub põhjendamatu negatiivne mõju nende lennujaamade vahelisele konkurentsile, nagu on näidatud põhjendustes 537 ja 541. |
| --- | --- |

(567)

Frankfurt Hahni lennujaama standardses teeninduspiirkonnas (1 tund autosõitu või 100 km) ei asu ühtki teist kommertslennujaama. Isegi kui seda standardset teeninduspiirkonda laiendada, nii et see hõlmaks Frankfurt Hahni lennujaama naabruses asuvaid lennujaamu (Frankfurt Maini, Luxembourgi ja Saarbrückeni lennujaam), puudub põhjendamatu negatiivne mõju nende lennujaamade vahelisele konkurentsile, nagu on näidatud põhjendustes 537 ja 541.

| (568) | Eespool öeldut arvesse võttes leiab komisjon, et FFHG-le antud tegevusabi mis tahes põhjendamatu negatiivne mõju konkurentsile ja liikmesriikidevahelisele kaubandusele on minimaalne. |
| --- | --- |

(568)

Eespool öeldut arvesse võttes leiab komisjon, et FFHG-le antud tegevusabi mis tahes põhjendamatu negatiivne mõju konkurentsile ja liikmesriikidevahelisele kaubandusele on minimaalne.

Järeldus

Järeldus

| (569) | Põhjendustes 551–568 esitatud kaalutlusi arvesse võttes järeldab komisjon, et meetmed on ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c alusel siseturuga kokkusobivad. |
| --- | --- |

(569)

Põhjendustes 551–568 esitatud kaalutlusi arvesse võttes järeldab komisjon, et meetmed on ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c alusel siseturuga kokkusobivad.

11.   JÄRELDUSED

JÄRELDUSED

11.1.   LENNUJAAMA RAHASTAMINE

LENNUJAAMA RAHASTAMINE

| (570) | 1. meede: kasumi ja kahjumi ülekandmise 2001. aasta leping.
  Põhjendustes 291–302 esitatud kaalutlusi arvesse võttes järeldab komisjon, et ajal, mil tehti otsus sõlmida kasumi ja kahjumi ülekandmise 2001. aasta leping, võisid avalik-õiguslikud asutused õigustatult leida, et FFHG iga-aastast kahjumit kattev kahjumi ja kasumi ülekandmise leping ei kujutanud endast riigiabi. |
| --- | --- |

(570)

1. meede: kasumi ja kahjumi ülekandmise 2001. aasta leping.
  Põhjendustes 291–302 esitatud kaalutlusi arvesse võttes järeldab komisjon, et ajal, mil tehti otsus sõlmida kasumi ja kahjumi ülekandmise 2001. aasta leping, võisid avalik-õiguslikud asutused õigustatult leida, et FFHG iga-aastast kahjumit kattev kahjumi ja kasumi ülekandmise leping ei kujutanud endast riigiabi.

1. meede: kasumi ja kahjumi ülekandmise 2001. aasta leping.

| (571) | 2. meede: kapitali suurendamine 2001. aastal.
  Fraporti ja Rheinland-Pfalzi liidumaa poolne kapitali suurendamine 2001. aastal 27 miljoni euro võrra kujutab endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(571)

2. meede: kapitali suurendamine 2001. aastal.
  Fraporti ja Rheinland-Pfalzi liidumaa poolne kapitali suurendamine 2001. aastal 27 miljoni euro võrra kujutab endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

2. meede: kapitali suurendamine 2001. aastal.

| (572) | 3. meede: kapitali suurendamine 2004. aastal, ning 4. meede: kasumi ja kahjumi ülekandmise 2004. aasta leping.
  Fraporti poolne kapitali suurendamine 2004. aastal ning kasumi ja kahjumi ülekandmise 2004. aasta leping ei kujuta endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Isegi kui tegemist oleks riigiabiga, võib seda abi lugeda ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c alusel siseturuga kokkusobivaks. |
| --- | --- |

(572)

3. meede: kapitali suurendamine 2004. aastal, ning 4. meede: kasumi ja kahjumi ülekandmise 2004. aasta leping.
  Fraporti poolne kapitali suurendamine 2004. aastal ning kasumi ja kahjumi ülekandmise 2004. aasta leping ei kujuta endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Isegi kui tegemist oleks riigiabiga, võib seda abi lugeda ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c alusel siseturuga kokkusobivaks.

3. meede: kapitali suurendamine 2004. aastal, ning 4. meede: kasumi ja kahjumi ülekandmise 2004. aasta leping.

| (573) | Rheinland-Pfalzi liidumaa ja Hesseni liidumaa poolne FFHG kapitali suurendamine 2004. aastal kujutab endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(573)

Rheinland-Pfalzi liidumaa ja Hesseni liidumaa poolne FFHG kapitali suurendamine 2004. aastal kujutab endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

| (574) | 5. meede: FFHG-le turvakontrolli tegemise eest hüvitise maksmine, ning 6. meede: Rheinland-Pfalzi liidumaa otsetoetused.
  Komisjon leiab, et riigi vahendid, mis anti FFHG-le otsetoetustena pärast 12. detsembrit 2000, kujutavad endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(574)

5. meede: FFHG-le turvakontrolli tegemise eest hüvitise maksmine, ning 6. meede: Rheinland-Pfalzi liidumaa otsetoetused.
  Komisjon leiab, et riigi vahendid, mis anti FFHG-le otsetoetustena pärast 12. detsembrit 2000, kujutavad endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

5. meede: FFHG-le turvakontrolli tegemise eest hüvitise maksmine, ning 6. meede: Rheinland-Pfalzi liidumaa otsetoetused.

| (575) | 12. meede: omakapitali suurendamine.
  Kuna omakapitali suurendamine oli mõeldud selleks, et rahastada taristumeetmeid, oli FFHG-l tänu avalik-õiguslike aktsionäride otsusele need investeeringud teha Saksamaa sõnul õigus need vahendid saada. Seepärast leiab komisjon, et omakapitali suurendamise hindamisel tuleks arvesse võtta FFHG-le antud riigi toetust. Sellega seoses ja punktis 8.1.1 esitatud kaalutlusi arvesse võttes järeldab komisjon, et FFHG on tegelenud alates Aéroports de Paris' kohtuotsusest (12. detsember 2000) majandustegevusega ja kujutab endast ettevõtjat ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(575)

12. meede: omakapitali suurendamine.
  Kuna omakapitali suurendamine oli mõeldud selleks, et rahastada taristumeetmeid, oli FFHG-l tänu avalik-õiguslike aktsionäride otsusele need investeeringud teha Saksamaa sõnul õigus need vahendid saada. Seepärast leiab komisjon, et omakapitali suurendamise hindamisel tuleks arvesse võtta FFHG-le antud riigi toetust. Sellega seoses ja punktis 8.1.1 esitatud kaalutlusi arvesse võttes järeldab komisjon, et FFHG on tegelenud alates Aéroports de Paris' kohtuotsusest (12. detsember 2000) majandustegevusega ja kujutab endast ettevõtjat ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

12. meede: omakapitali suurendamine.

| (576) | Peale selle leiab komisjon kooskõlas punktides 8.1.1, 8.1.3 ja 8.1.4 esitatud kaalutlustega, mis kehtivad ka vaatlusaluse meetme puhul, et omakapitalisüst kujutab endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, sest see hõlmab riigi ressursse ja on seostatav riigiga ning sellega antakse FFHG-le valikuline majanduslik eelis, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi ja liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(576)

Peale selle leiab komisjon kooskõlas punktides 8.1.1, 8.1.3 ja 8.1.4 esitatud kaalutlustega, mis kehtivad ka vaatlusaluse meetme puhul, et omakapitalisüst kujutab endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, sest see hõlmab riigi ressursse ja on seostatav riigiga ning sellega antakse FFHG-le valikuline majanduslik eelis, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi ja liikmesriikidevahelist kaubandust.

| (577) | Kuna meetmed on juba antud FFHG käsutusse või pöördumatult võetud, andes FFHG-le õiguse saada kõnealused vahendid, leiab komisjon, et Saksamaa ei ole kinni pidanud ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikes 3 sätestatud keelust. |
| --- | --- |

(577)

Kuna meetmed on juba antud FFHG käsutusse või pöördumatult võetud, andes FFHG-le õiguse saada kõnealused vahendid, leiab komisjon, et Saksamaa ei ole kinni pidanud ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikes 3 sätestatud keelust.

| (578) | Põhjendusi 512–545 arvesse võttes järeldab komisjon, et Frankfurt Hahni lennujaamale antud investeerimisabi on ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c kohaselt siseturuga kokkusobiv, kuna see on kooskõlas 2005. aasta lennundussuuniste punktis 61 sätestatud kokkusobivustingimustega. |
| --- | --- |

(578)

Põhjendusi 512–545 arvesse võttes järeldab komisjon, et Frankfurt Hahni lennujaamale antud investeerimisabi on ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c kohaselt siseturuga kokkusobiv, kuna see on kooskõlas 2005. aasta lennundussuuniste punktis 61 sätestatud kokkusobivustingimustega.

| (579) | Põhjendustes 551–568 esitatud kaalutlusi arvesse võttes järeldab komisjon, et meetmed on ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c alusel siseturuga kokkusobivad. |
| --- | --- |

(579)

Põhjendustes 551–568 esitatud kaalutlusi arvesse võttes järeldab komisjon, et meetmed on ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti c alusel siseturuga kokkusobivad.

11.2.   LEPINGUD RYANAIRIGA JA TASUMÄÄRAD

LEPINGUD RYANAIRIGA JA TASUMÄÄRAD

| (580) | 7., 9. ja 10. meede: 1999., 2002. ja 2005. aasta Ryanairi lepingud.
  Olles analüüsinud nimetatud lepinguid ja teavet, mis oli FFHG-le kättesaadav kõnealuste lepingute sõlmimise ajal, on komisjon nõus, et FFHG-l oli põhjust eeldada, et lepingud suurendavad Frankfurt Hahni lennujaama kasumlikkust, sest eeldatav lisatulu oli suurem kui eeldatavad lisakulud. Kuna lepingud olid seega kooskõlas turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõttega, ei antud nendega Ryanairile eelist. |
| --- | --- |

(580)

7., 9. ja 10. meede: 1999., 2002. ja 2005. aasta Ryanairi lepingud.
  Olles analüüsinud nimetatud lepinguid ja teavet, mis oli FFHG-le kättesaadav kõnealuste lepingute sõlmimise ajal, on komisjon nõus, et FFHG-l oli põhjust eeldada, et lepingud suurendavad Frankfurt Hahni lennujaama kasumlikkust, sest eeldatav lisatulu oli suurem kui eeldatavad lisakulud. Kuna lepingud olid seega kooskõlas turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõttega, ei antud nendega Ryanairile eelist.

7., 9. ja 10. meede: 1999., 2002. ja 2005. aasta Ryanairi lepingud.

| (581) | 8. ja 11. meede: 2001. ja 2006. aasta tasumäärad.
  FFHG koostatud kasumlikkuse eelanalüüsi arvesse võttes leiab komisjon, et 2001. ja 2006. aasta tasumääradega ei antud lennuettevõtjatele eelist, mida nad ei oleks tavapärastes turutingimustes saanud. |
| --- | --- |

(581)

8. ja 11. meede: 2001. ja 2006. aasta tasumäärad.
  FFHG koostatud kasumlikkuse eelanalüüsi arvesse võttes leiab komisjon, et 2001. ja 2006. aasta tasumääradega ei antud lennuettevõtjatele eelist, mida nad ei oleks tavapärastes turutingimustes saanud.

8. ja 11. meede: 2001. ja 2006. aasta tasumäärad.

| (582) | Kuna üks ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kumulatiivsetest kriteeriumidest ei ole täidetud, leiab komisjon, et Frankfurt Hahni lennujaama ja Ryanairi vahel sõlmitud 1999., 2002. ja 2005. aasta lepingud ning 2001. ja 2006. aasta tasumäärad ei kujuta endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(582)

Kuna üks ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kumulatiivsetest kriteeriumidest ei ole täidetud, leiab komisjon, et Frankfurt Hahni lennujaama ja Ryanairi vahel sõlmitud 1999., 2002. ja 2005. aasta lepingud ning 2001. ja 2006. aasta tasumäärad ei kujuta endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

| (583) | Komisjon märgib, et Saksamaa on nõus käesoleva otsuse vastuvõtmisega vaid inglise keeles, |
| --- | --- |

(583)

Komisjon märgib, et Saksamaa on nõus käesoleva otsuse vastuvõtmisega vaid inglise keeles,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1.   Riigiabi, mille Saksamaa andis ELi toimimise lepingu artikli 108 lõiget 3 rikkudes ebaseaduslikult ettevõtjale Flughafen Frankfurt-Hahn GmbH ajavahemikus 2001–2012 kapitali suurendamisega 2001. aastal 27 miljoni euro võrra ja 2004. aastal 22 miljoni euro võrra ning Rheinland-Pfalzi liidumaa otsetoetustega (niivõrd, kuivõrd need toetused ei olnud seotud puhtalt avalike ülesannetega seotud tegevusega ja ei hõlmanud investeeringuid, mille tegemine oli lõplikult ära otsustatud enne 12. detsembrit 2000), on siseturuga kokkusobiv.

2.   Fraport AG poolne kapitali suurendamine 2004. aastal ning kasumi ja kahjumi ülekandmise 2004. aasta leping ei kujuta endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

Artikkel 2

1.   Ryanairi ja ettevõtja Flughafen Frankfurt-Hahn GmbH vaheline leping, mis jõustus 1. aprillil 1999, ei kujuta endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

2.   Ryanairi ja ettevõtja Flughafen Frankfurt-Hahn GmbH vaheline leping, mis sõlmiti 14. veebruaril 2002, ei kujuta endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

3.   Ryanairi ja ettevõtja Flughafen Frankfurt-Hahn GmbH vaheline 4. novembri 2005. aasta leping, mis käsitleb 6.–18. Ryanairi lennuki toomist Frankfurt Hahni lennujaama aastatel 2005–2012, ei kujuta endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

Artikkel 3

Tasumäärad, mis jõustusid 1. oktoobril 2001 ja 1. juunil 2006, ei kujuta endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

Artikkel 4

Käesolev otsus on adresseeritud Saksamaa Liitvabariigile.

Brüssel, 1. oktoober 2014

Komisjoni nimel

asepresident

Joaquín ALMUNIA

---

(1)  Alates 1. detsembrist 2009 muutusid EÜ asutamislepingu artiklid 87 ja 88 vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliteks 107 ja 108. Sätted on sisult identsed. Käesolevas otsuses tuleb viiteid Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 107 ja 108 käsitada vajaduse korral vastavalt viidetena EÜ asutamislepingu artiklitele 87 ja 88. Euroopa Liidu toimimise lepinguga tehti teatavaid muudatusi ka terminites, näiteks „ühendus“ asendati terminiga „liit“ ja „ühisturg“ terminiga „siseturg“. Käesolevas otsuses kasutatakse läbivalt Euroopa Liidu toimimise lepingu termineid.

1

(2)  
  ELT C 12, 17.1.2009, lk 6.

2

(3)  
  Ryanair on Iiri lennuettevõtja ja Euroopa odavlennuettevõtjate liidu liige. Lennuettevõtja äritegevus on seotud teisejärguliste piirkondlike lennujaamadega. Lennuettevõtja lendab praegu ligikaudu 160 Euroopa sihtkohta. Ryanairil on ühtne lennukipark, mis koosneb Boeing 737-800 tüüpi 272 lennukist 189 istekohaga.

3

Ryanair

(4)  Vt joonealune märkus 2.

4

(5)  Nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määrus (EÜ) nr 659/1999, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad Euroopa liidu toimimise lepingu artikli 108 kohaldamiseks (EÜT L 83, 27.3.1999. lk 1).

5

(6)  
  ELT C 216, 21.7.2012, lk 1.

6

(7)  Komisjoni teatis „Suunised lennujaamadele ja -ettevõtjatele antava riigiabi kohta“ (ELT C 99, 4.4.2014, lk 3).

7

(8)  EÜ asutamislepingu artiklite 92 ja 93 ning EMP lepingu artikli 61 kohaldamine lennundussektorile antava riigiabi korral (EÜT C 350, 10.12.1994, lk 5).

8

(9)  Ühenduse suunised lennujaamade rahastamise ja piirkondlikest lennujaamadest opereerivate lennuettevõtjate riikliku stardiabi kohta (ELT C 312, 9.12.2005, lk 1).

9

(10)  
  ELT C 113, 15.4.2014, lk 30.

10

(11)  Nimi „Fraport“ tähistab käesolevas otsuses edaspidi nii enne ettevõtja ärinime muutmist kasutatud nime „FAG“ kui ka hiljem kasutatud nime „Fraport AG“.

11

(*1)  
  Konfidentsiaalne teave.

*1

Konfidentsiaalne teave

(12)  Ostulepingu 7. jao punkti 3 kohaselt võidakse seda summat vähendada, näiteks juhul, kui FFHG kulutused mürakaitsele ületavad teatavat ülemmäära.

12

(13)  45,24 % Fraporti aktsiatest kuulus Hesseni liidumaale, 28,89 % ettevõtjale Stadtwerke Frankfurt am Main Holding GmbH (mis kuulus 100 % Maini-äärse Frankfurti omavalitsusele) ja 25,87 % Saksamaa Liitvabariigile.

13

(14)  
  Wizz Air on Ungari lennuettevõtja ja Euroopa odavlennuettevõtjate liidu liige. Wizz Airi kontsern koosneb kolmest tegutsevast ettevõtjast, nimelt Wizz Air Hungary, Wizz Air Bulgaria ja Wizz Air Ukraine. Lennuettevõtja ärimudel on seotud teisejärguliste piirkondlike lennujaamadega. Lennuettevõtja lendab praegu ligikaudu 150 Euroopa sihtkohta. Wizz Airil on ühtne lennukipark, mille keskmine vanus jääb alla kolme aasta ja mis koosneb Airbus A 320 tüüpi 34 lennukist 180 istekohaga.

14

Wizz Air

(15)  Notar Jürgen Scherzeri 24. novembri 2000. aasta notariaalakt (nr 268/2000).

15

(16)  Aktsionäride koosoleku 3. mai 2000. aasta resolutsioon.

16

(17)  Fraporti valduskomitee on järelevalvenõukogu moodustatud komitee, mis jälgib Fraporti valduses olevate ettevõtete majandustegevust.

17

(18)  Ehk teisisõnu oli laenukapitali suhe omakapitali 96 %.

18

(19)  Rheinland-Pfalzi liidumaa valdusettevõtjate 1999., 2001., 2003. ja 2004. aasta aruanded.

19

(20)  Aastasele teenindustasule, mida Ryanair pidi maksma kuni kuue lennu korral päevas, oli kehtestatud ülemmäär [...] eurot.

20

(21)  Toimik nr V/21-1011/1.

21

(22)  3. lisa alusel sai FFHG lisaks [...] % komisjonitasu igalt FFHG kassades müüdud (sularaha eest või krediitkaardiga) või väljastatud piletilt, [...] % komisjonitasu FFHG kogutud lisatasudelt ülemäärase pagasi eest, [...] eurot iga Ryanairi töödeldud ettemakstud pileti eest ja [...] % komisjonitasu igalt FFHG kaudu toimunud auto rentimiselt.

22

(23)  Seda on näha ka Rheinland-Pfalzi liidumaa nimel PricewaterhouseCoopersi esitatud turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja kriteeriumi täitmist käsitleva hinnangu punktist 68.

23

(24)  [...].

24

(25)  Toimik nr V/20-1011/1.

25

(26)  Otsus kohtuasjas C-482/99: Prantsuse Vabariik vs. Euroopa Ühenduste Komisjon (Stardust Marine'i kohtuotsus) (EKL 2002, lk I-4397, punktid 51 jj).

26

vs

(27)  Stardust Marine'i kohtuotsuse punkt 51 jj.

27

(28)  Vt riigiabi tunnuseid avaliku sektori maa- ja hoonemüügitehingutes käsitleva komisjoni teatise II jao punkt 2.

28

(29)  2005. aasta lennundussuuniste punkt 33.

29

(30)  Otsus kohtuasjas T-128/98: Aéroports de Paris vs. Euroopa Ühenduste Komisjon (EKL 2000, lk II-3929), mida on kinnitatud otsusega kohtuasjas C-82/01 P: Aéroports de Paris vs. Euroopa Ühenduste Komisjon (EKL 2002, lk I-9297).

30

vs

vs

(31)  Otsus liidetud kohtuasjades T-443/08 ja T-455/08: Mitteldeutsche Flughafen AG ja Flughafen Leipzig-Halle GmbH vs. Euroopa Komisjon (edaspidi „Leipzig/Halle kohtuotsus“) (EKL 2011, lk II-1311, eelkõige punktid 93–94), mida kinnitab otsus kohtuasjas C-288/11 P: Mitteldeutsche Flughafen ja Flughafen Leipzig/Halle vs. Euroopa Komisjon (2012, veel avaldamata).

31

vs

vs

(32)  Otsus kohtuasjas C-458/03: Stadtwerke Brixen AG (EKL 2005, lk I-08585, punkt 67).

32

(33)  Otsus kohtuasjas C-340/04: Carbotermo (EKL 2006, lk I-04137, punkt 36 jj).

33

(34)  Nõukogu 23. juuli 1992. aasta määrus (EMÜ) nr 2408/92 ühenduse lennuettevõtjate juurdepääsu kohta ühendusesisestele lennuliinidele (ELT L 240, 24.8.1992, lk 8).

34

(35)  Otsus kohtuasjas C-379/98: Preussen-Elektra (EKL 2001, lk I-02099, punkt 58).

35

(36)  Gemeinschaftsaufgabe „
  Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur (GRW) Gesetz
  “, 6. oktoober 1969 (BGBl. I S. 1861), viimati muudetud 7. septembri 2007. aasta akti artikliga 8 (BGBl. I, lk 2,246).

36

Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur (GRW) Gesetz

(37)  Flughafen Frankfurt Hahn – Regionaloekonomische Effekte, ZFL Studie, märts 2007.

37

(38)  Saksamaa 2014. aasta septembris esitatud andmed.

38

(39)  Oxera, „
  How should AMS agreements be treated within the profitability analysis as part of the market economy operator test? – Practical application,“ („Kuidas tuleks kasumlikkuse analüüsis käsitleda lennujaamateenuste lepinguid osana turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõtet käsitlevast kontrollist? – Praktiline kohaldamine“), 31. jaanuar 2014, koostatud Ryanairi jaoks.

39

How should AMS agreements be treated within the profitability analysis as part of the market economy operator test? – Practical application

(40)  Oxera sõnul ei ole arvesse võetud amortisatsioonikulusid, sest 1999. aasta Ryanairi leping sõlmiti enne 12. detsembri 2000. aasta Aeroports de Paris' kohtuotsust. Samuti väitis Oxera, et andmed on esitatud nominaalväärtustena. Oxera selgitas, et 1999. ja 2004. aasta kohta esitatud hinnanguid on kohandatud, et kajastada 1999. aasta Ryanairi lepingu alguskuupäeva 1999. aasta aprillis ja lõppkuupäeva 2004. aasta märtsis.

40

Aeroports de Paris

(41)  Oxera selgitas, et amortisatsiooni mõõdeti nüüdispuhasväärtuse suhtes neutraalsel viisil. Oxera sõnul tagati selle lähenemisviisiga, et amortisatsiooni diskonteeritud nüüdisväärtus vara kasutusaja jooksul on võrdne kapitalikulude esialgse summaga. Oxera väitis, et andmed on esitatud nominaalväärtustena. Oxera selgitas, et 2002. ja 2017. aasta kohta esitatud hinnanguid on kohandatud, et kajastada 2002. aasta Ryanairi lepingu alguskuupäeva 2002. aasta veebruaris ja lõppkuupäeva 2017. aasta veebruaris.

41

(42)  Otsus liidetud kohtuasjades T-228/99 ja T-233/99: Westdeutsche Landesbank Girozentrale ja Nordrhein-Westfaleni liidumaa vs. Euroopa Ühenduste Komisjon (EKL 2003, lk II-00435, punkt 314).

42

vs

(43)  Stardust Marine'i kohtuotsuse punktid 33–34.

43

(44)  Komisjoni 16. novembri 2006. aasta direktiiv 2006/111/EÜ liikmesriikide ja riigi osalusega äriühingute vaheliste finantssuhete läbipaistvuse ning teatavate ettevõtjate finantsläbipaistvuse kohta (ELT L 318, 17.11.2006, lk 17).

44

(45)  Otsus kohtuasjas T-196/04: Ryanair Ltd vs. Euroopa Ühenduste Komisjon (edaspidi „Charleroi' kohtuotsus“) (EKL 2008, lk II-3643).

45

vs

(46)  2005. aasta turunduslepingut ei käsitletud ka 2011. aasta menetluse algatamise otsuses.

46

(47)  Otsus kohtuasjas T-128/98: Aéroports de Paris vs. Euroopa Ühenduste Komisjon (EKL 2000, lk II-3929, mida kinnitab Euroopa Kohtu otsus kohtuasjas C-82/01 P (EKL 2002, lk I-9297, punkt 75 ja seal esitatud viited).

47

vs

(48)  Otsus kohtuasjas T-455/08: Flughafen Leipzig-Halle GmbH ja Mitteldeutsche Flughafen AG vs. Euroopa Komisjon (EKL 2011, lk I-1311, eelkõige punktid 105 ja 106).

48

vs

(49)  Vt eeskätt komisjoni 17. juuni 2008. aasta otsus seoses juhtumiga C-29/08 – Frankfurt Hahni lennujaam – väidetav riigiabi lennujaamale ja leping Ryanairiga (ELT C 12, 17.1.2009, lk 6, punktid 204–208); komisjoni 21. märtsi 2012. aasta otsus seoses juhtumiga C 76/2002 – Charleroi' lennujaam – väidetav riigiabi lennujaamale ja Ryanairile (ELT C 248, 17.8.2012, lk 1).

49

(50)  Määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 1 punktis d on sätestatud, et abikava on „mis tahes õigusakt, mille alusel võidakse ilma edasiste rakendusmeetmeteta anda individuaalset abi õigusaktis üldiselt ja abstraktselt määratletud ettevõtjatele, ja mis tahes õigusakt, mille alusel võidakse anda eriprojektiga sidumata abi ühele või mitmele ettevõtjale määramata ajaks ja/või määramata ulatuses“.

50

(51)  FFHG olukorda käsitleva 2002. aasta aruande lehekülg 5.

51

(52)  Otsus kohtuasjas C-482/99: Prantsuse Vabariik vs. Euroopa Ühenduste Komisjon (Stardust Marine'i kohtuotsus) (EKL 2002, lk I-4397).

52

vs

(53)  Otsus liidetud kohtuasjades T-267/08 ja T-279/08: Nord-Pas-de-Calais (2011, veel avaldamata, punkt 108).

53

(54)  Vt näiteks komisjoni otsus seoses riigiabiga nr C 41/2005 – Ungari luhtunud kulud (ELT C 324, 21.12.2005, lk 12, ja seal esitatud viited).

54

(55)  Stardust Marine'i kohtuotsuse punktid 52 ja 57.

55

(56)  45,24 % Fraporti aktsiatest kuulus Hesseni liidumaale, 28,89 % ettevõtjale Stadtwerke Frankfurt am Main Holding GmbH (mis kuulus 100 % Maini-äärse Frankfurti omavalitsusele) ja 25,87 % Saksamaa Liitvabariigile.

56

(57)  Stardust Marine'i kohtuotsuse punktid 52 ja 57.

57

(58)  Stardust Marine'i kohtuotsuse punktid 55–56.

58

(59)  Otsus kohtuasjas C-458/03: Stadtwerke Brixen AG (EKL 2005, lk I-08585, punkt 67).

59

(60)  Otsus kohtuasjas T-442/03: SIC – Sociedade Independente de Comunicação vs. Euroopa Ühenduste Komisjon (EKL 2008, lk II-01161, punkt 100).

60

vs

(61)  Komisjoni 15. mai 2014. aasta otsuse 2014/273/EL ELAN d.o.o. kasuks võetud meetmete kohta, SA.26379 (C13/10) (ex NN 17/10), mille on rakendanud Sloveenia (ELT L 144, 15.5.2014, lk 1), põhjendus 99.

61

(62)  Urteil vom 3.3.1999, Az. 2StR 437–98, NJW 1999, 2378.

62

(63)  § 11 I No. 2 lit. c Strafgesetzbuch.

63

Strafgesetzbuch

(64)  Urteil vom 3.7.2008, Az. I ZR 145/05, WRP 2008, 1182, 1186.

64

(65)  Otsus kohtuasjas C-458/03: Stadtwerke Brixen AG (EKL 2005, lk I-08585, punkt 67).

65

(66)  Vt Fraporti aastate 2001–2006 finantsaruanded (Geschäftsbericht), mis on avaldatud aadressil http://www.fraport.de/de/investor-relations/termine-und-publikationen/publikationen.html Vt eelkõige Geschäftsbericht 2001, lk 46; Geschäftsbericht 2002, lk 66; Geschäftsbericht 2003, lk 54; Geschäftsbericht 2004, lk 80; Geschäftsbericht 2005, lk 64; Geschäftsbericht 2006, lk 72.

66

Geschäftsbericht

Geschäftsbericht

Geschäftsbericht

Geschäftsbericht

Geschäftsbericht

Geschäftsbericht

Geschäftsbericht

(67)  Fraporti ja Rheinland-Pfalzi liidumaa 31. augusti 1999. aasta põhileping.

67

(68)  Järelevalvenõukogu andis loa sõlmida põhileping oma 1. oktoobri 1999. aasta koosolekul.

68

(69)  Fraporti ja Rheinland-Pfalzi liidumaa 31. augusti 1999. aasta põhilepingu punktid 4 ja 5.

69

(70)  FFHG 29. novembri 2001. aasta põhikirja paragrahv 13 Verfügung über Geschäftsanteile (Aktsiatehingud).

70

Verfügung über Geschäftsanteile

(71)  Järelevalvenõukogu omandamisega tegeleva komitee 30. mai 2001. aasta koosoleku protokoll.

71

(72)  Juhatusele (Vorstandsvorlage) esitatud 14. mai 2001. aasta dokumendid FFHG majandusliku arengu kohta; vt ka järelevalvenõukogu omandamisega tegeleva komitee 30. mai 2001. aasta koosoleku protokoll; vt ka BCG 14. veebruaril 2001 koostatud FFHG väljavaadete analüüsi lehekülg 10.

72

Vorstandsvorlage

(73)  Fraporti järelevalvenõukogule esitatud resolutsiooni ettepanek, 23. november 2001.

73

(74)  Otsus kohtuasjas C-39/94: Syndicat français de l'Express international (SFEI) jt vs. La Poste jt (EKL 1996, lk I-3547, punkt 60) ning otsus kohtuasjas C-342/96: Hispaania Kuningriik vs. Euroopa Ühenduste Komisjon (EKL 1999, lk I-2459, punkt 41).

74

vs

vs

(75)  Otsus kohtuasjas 173/73: Itaalia Vabariik vs. Euroopa Ühenduste Komisjon (EKL 1974, lk 709, punkt 13).

75

vs

(76)  Otsus kohtuasjas C-482/99: Prantsuse Vabariik vs. Euroopa Ühenduste Komisjon (Stardust Marine'i kohtuotsus) (EKL 2002, lk I-4397, punkt 69).

76

vs

(77)  Otsus kohtuasjas C-305/89: Itaalia Vabariik vs. Euroopa Ühenduste Komisjon (ALFA Romeo kohtuotsus) (EKL 1991, lk I-1603, punkt 23); otsus kohtuasjas T-296/97: Alitalia vs. Euroopa Ühenduste Komisjon (EKL 2000, lk II-03871, punkt 84).

77

vs

vs

(78)  Otsus kohtuasjas 40/85: Belgia Kuningriik vs. Euroopa Ühenduste Komisjon (EKL 1986, lk I-2321).

78

vs

(79)  Stardust Marine'i kohtuotsuse punkt 71.

79

(80)  Otsus kohtuasjas C-124/10 P: Euroopa Komisjon vs. Électricité de France (2012, veel avaldamata, punkt 85).

80

vs

(81)  Inerplan oli konsultant, kelle Fraport palkas analüüsima Frankfurt Hahni liikluspotentsiaali.

81

(82)  FFHG järelevalvenõukogu omandamisega tegeleva komitee 30. mai 2001. aasta koosoleku protokoll.

82

(83)  BCG koostatud 14. veebruari 2001. aasta kasumlikkuse hinnang.

83

(84)  NPV arvutamisel eeldati, et diskontomäär on [...] %.

84

(85)  Nüüdispuhasväärtus (NPV) näitab seda, kas konkreetse projekti tulu ületab kapitali (alternatiiv)kulud. Projekti peetakse majanduslikult tasuvaks investeeringuks siis, kui see loob positiivse nüüdispuhasväärtuse. Investeeringud, mille tulu on väiksem kui kapitali (alternatiiv)kulud, ei ole majanduslikult tasuvad. Kapitali (alternatiiv)kulud kajastuvad diskontomääras.

85

(86)  SH&E, „Study of traffic potential of Frankfurt-Hahn Airport“ (Uuring Frankfurt Hahni lennujaama liikluspotentsiaali kohta), 18. juuli 2001.

86

(87)  Hetkeolukorra säilitamise stsenaariumi ning esimese ja teise alternatiivse stsenaariumi andmed on pärit PricewaterhouseCoopersi 24. oktoobri 2008. aasta aruande leheküljelt 39; diskontomäär oli kindlaks määratud BCG 14. veebruari 2010. aasta hinnangus väljavaadete kohta.

87

(88)  Komisjon kasutas nüüdispuhasväärtuse arvutamisel diskontomäära [...] %, mis oli kindlaks määratud BDG koostatud kasumlikkuse hinnangus. Peale selle tegi komisjon kindlaks veel ühe võimaluse, milleks oli hetkeolukorra säilitamine (kahjumi katmine kuni 2005. aastani).

88

(89)  PricewaterhouseCoopersi 24. oktoobri 2008. aasta aruande leheküljel 33 kindlaks määratud diskontomäär.

89

(90)  Komisjon kasutas nüüdispuhasväärtuse arvutamisel PricewaterhouseCoopersi aruandes märgitud diskontomäära.

90

(91)  Otsus kohtuasjas T-214/95: Het Vlaamse Gewest vs. Euroopa Ühenduste Komisjon (EKL 1998, lk II-717).

91

vs

(92)  Vt eespool punkt 2.2.

92

(93)  Näiteks Leipzig/Halle lennujaam konkureeris seoses DHLi Euroopa keskuse rajamisega Vatry lennujaamaga (Prantsusmaa). Vt Leipzig/Halle kohtuotsuse punkt 93.

93

(94)  Vt joonealune märkus 88.

94

(95)  Liège'i lennujaama vastus 2014. aasta lennundussuuniste teemalise avaliku konsultatsiooni raames.

95

(96)  Aktsiaseltside seaduse paragrahvi 293 lõige 1.

96

(97)  Komisjon on arvutanud kasvumäärad prognoositud aastatulemuste põhjal.

97

(98)  Otsus kohtuasjas C-364/92: SAT Fluggesellschaft vs. Eurocontrol (EKL 1994, lk I-43).

98

vs

(99)  Otsus kohtuasjas C-118/85: Euroopa Ühenduste Komisjon vs. Itaalia Vabariik (EKl 1987, lk 2599, punktid 7 ja 8) ning otsus kohtuasjas C-30/87: Bodson/Pompes funèbres des régions libérées (EKL 1988, lk 2479, punkt 18).

99

vs

(100)  Otsus kohtuasjas C-343/95: Cali & Figli vs. Servizi ecologici porto di Genova (EKL 1997, lk I-1547); komisjoni otsus N 309/2002, 19. märts 2003; komisjoni otsus N 438/2002, 16. oktoober 2002, abi sadamavaldajatele ametiülesannete täitmiseks.

100

vs

(101)  Komisjoni otsus N 309/2002, 19. märts 2003.

101

(102)  Vt eelkõige otsus kohtuasjas C-364/92: SAT Fluggesellschaft vs. Eurocontrol (EKL 1994, lk I-43, punkt 30) ning otsus kohtuasjas C-113/07 P: SELEX Sistemi Integrati Spa vs. Euroopa Ühenduste Komisjon (EKL 2009, lk I-2207, punkt 71).

102

vs

vs

(103)  Vt muu hulgas otsus kohtuasjas C-172/03: Wolfgang Heiser vs. Finanzamt Innsbruck (EKL 2005, lk I-01627, punkt 36, ja tsiteeritud kohtupraktika).

103

vs

(104)  Vt kohtuasi T-196/04: Ryanair vs. Euroopa Ühenduste Komisjon (EKL 2008, lk II-3643, punkt 59).

104

vs

(105)  Vt komisjoni 27. jaanuari 2010. aasta otsus 2011/60/EL riigiabi C 12/08 (ex NN 74/07) kohta – Slovakkia – Bratislava lennujaama ja Ryanairi vaheline leping (ELT L 27, 1.2.2011, lk 24).

105

(106)  Otsus kohtuasjas C-482/99: Prantsuse Vabariik vs. Euroopa Ühenduste Komisjon (Stardust Marine'i kohtuotsus) (EKL 2002, lk I-04397, punkt 71).

106

vs

(107)  Vt 2014. aasta lennundussuuniste punkt 53.

107

(108)  Vt 2014. aasta lennundussuuniste punktid 59 ja 61.

108

(109)  Otsus 2011/60/EL.

109

(110)  See eeldus põhineb järgmisel arvutusel: [...] lendu 1999. aastal x [...] reisijat lennu kohta = [...] Ryanairi reisijat.

110

(111)  1999. aasta aruanne Frankfurt Hahni lennujaama lennujaamatasude kohta.

111

(112)  Uue terminali investeerimiskulud suurusega [...] miljonit Saksa marka/terminali eeldatav majanduslik kasutamine 20 aasta vältel = amortisatsioonikulud summas [...] Saksa marka aastas.

112

(113)  FFHG ootused seoses reisijatasust saadava tuluga põhinesid eeldusel, et kolm Ryanairi lennukit hakkavad baseeruma Frankfurt Hahni lennujaamas, mis on ka põhjus, miks reisijatasu vähendati turundustoetuse võrra, mille suurus oli [...] eurot reisija kohta.

113

(114)  Kulud vastavad seadmete kasutamise eest nõutud rendile ja käitamisega seotud materjalikuludele (käitamisega seotud tarnekulud).

114

(115)  [...] lennu korral aastas.

115

(116)  FFHG eeldas, et Ryanair avab kolm uut liini, mille eest maksab [...] Saksa marka.

116

(117)  Amortisatsioon on seotud reisiterminali laiendamisega, mille jaoks oli vajalik [...] euro suurune investeering ([...] eurot pluss [...] eurot seoses eeldatava lisanõudlusega), millele lisandusid finantseerimiskulud. Osa nendest investeerimiskuludest on seostatud Ryanairiga vastavalt tema osakaalule Frankfurt Hahni lennujaama reisijateveos, mis oli [...] %. Amortisatsiooniaeg: [...] aastat. Ehkki leiti, et terminaliga seotud algsed investeerimiskulud ei olnud tingitud Ryanairi tegevusest, võeti FFHG arvutustes arvesse terminaliga seotud eeldatavaid täiendavaid investeerimiskulusid.

117

(118)  See eeldus põhineb järgmisel arvutusel: [...] lendu 2002. aastal × [...] reisijat lennu kohta = 392 137 Ryanairi reisijat. Eeldati, et Ryanair teeb iga päev umbes [...] lendu.

118

(119)  Hinnang 2002. aasta Ryanairi lepinguga kaasneva kasumlikkuse suurenemise kohta.

119

[...]

(120)  Komisjonile on teada, et ka Rheinland-Pfalzi liidumaa on sõlminud Ryanairiga turunduslepingud. Need lepingud ei ole siiski hõlmatud meetmetega, mille suhtes komisjon algatas 2008. aastal ametliku uurimismenetluse, ja seepärast ei ole neid käesolevas otsuses analüüsitud, mis aga ei takista komisjoni võtmast tulevikus seoses nende lepingutega ükskõik milliseid meetmeid.

120

(121)  Komisjon on teada saanud, et Rheinland-Pfalzi liidumaa on sõlminud Ryanairiga turunduslepingud. Need lepingud ei ole siiski hõlmatud meetmetega, mille suhtes komisjon algatas 2008. aastal ametliku uurimismenetluse, ja seepärast ei ole neid käesolevas otsuses analüüsitud, mis aga ei takista komisjoni võtmast tulevikus seoses nende lepingutega ükskõik milliseid meetmeid.

121

(122)  Otsus kohtuasjas T-109/01: Fleuren Compost BV vs. Euroopa Ühenduste Komisjon (EKL 2004, lk II-127).

122

vs

(123)  
  EÜT C 119, 22.5.2002, lk 22.

123

(124)  2014. aasta lennundussuuniste punkt 173.

124

(125)  2014. aasta lennundussuuniste punkt 172.

125

(126)  2014. aasta lennundussuuniste punkti 25 alapunkt v.

126

(127)  Väljendatud intressi-, maksu- ja amortisatsioonieelse kasumina (EBITDA).

127

(128)  Komisjoni 8. novembri 2006. aasta otsus seoses riigiabijuhtumiga N 459/2006 – Saksamaa – Regionaalabi suunised aastateks 2007–2013 – Regionaalabi kaart: Saksamaa (ELT C 295, 5.12.2006, lk 6).

128

(129)  Näiteks Leipzig/Halle lennujaam konkureeris seoses DHLi Euroopa keskuse rajamisega Vatry lennujaamaga (Prantsusmaa). Vt Leipzig/Halle kohtuotsuse punkt 93.

129

(130)  Liège'i lennujaama vastus 2014. aasta lennundussuuniste teemalise avaliku konsultatsiooni raames.

130

(131)  Komisjoni 1. oktoobri 2014. aasta otsus seoses riigiabijuhtumiga SA.21211 – Saksamaa – Frankfurt Hahni lennujaam ja Ryanair (ELTs seni avaldamata).

131

(132)  Seoses Frankfurt Hahni ja Luxembourgi lennujaamaga märgib komisjon veel, et ärireiside osakaal neis lennujaamades on märkimisväärne, samal ajal kui Frankfurt Hahni lennujaamas on ärireiside osakaal võrdlemisi piiratud.

132

(133)  2014. aasta lennundussuuniste punktid 137, 113 ja 114.

133

(134)  2014. aasta lennundussuuniste punktid 137 ja 116.

134

(135)  2014. aasta lennundussuuniste punktid 137 ja 124.

135

(136)  2014. aasta lennundussuuniste punktid 137 ja 125.

136

(137)  2014. aasta lennundussuuniste punktid 137 ja 131.

137

---

| 24.5.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 134/135 |
| --- | --- | --- | --- |

24.5.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 134/135

---

KOMISJONI DELEGEERITUD OTSUS (EL) 2016/790,

13. jaanuar 2016,

millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2005/36/EÜ V lisa seoses kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide ja koolituskursuste nimedega

(teatavaks tehtud numbri C(2016) 1 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. septembri 2005. aasta direktiivi 2005/36/EÜ kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta, (1) eriti selle artikli 21a lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiivi 2005/36/EÜ V lisa sisaldab arstide, üldõdede, hambaarstide, veterinaararstide, ämmaemandate, proviisorite ja arhitektide kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide loetelu. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivi 2005/36/EÜ V lisa sisaldab arstide, üldõdede, hambaarstide, veterinaararstide, ämmaemandate, proviisorite ja arhitektide kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide loetelu.

| (2) | Mitmed liikmesriigid on komisjonile teatanud õigus- ja haldusnormide ajakohastamisest seoses arsti, üldõe, hambaarsti, veterinaararsti, ämmaemanda, proviisori ja arhitekti kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide väljaandmise reguleerimisega. Komisjon leiab, et teatatud õigus- ja haldusnormid on kooskõlas direktiivi 2005/36/EÜ III jaotise III peatükis sätestatud tingimustega. Seepärast tuleb direktiivi 2005/36/EÜ V lisa ajakohastada. |
| --- | --- |

(2)

Mitmed liikmesriigid on komisjonile teatanud õigus- ja haldusnormide ajakohastamisest seoses arsti, üldõe, hambaarsti, veterinaararsti, ämmaemanda, proviisori ja arhitekti kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide väljaandmise reguleerimisega. Komisjon leiab, et teatatud õigus- ja haldusnormid on kooskõlas direktiivi 2005/36/EÜ III jaotise III peatükis sätestatud tingimustega. Seepärast tuleb direktiivi 2005/36/EÜ V lisa ajakohastada.

| (3) | Selguse ja õiguskindluse huvides on vajalik asendada kõik direktiivi 2005/36/EÜ V lisa asjaomased punktid, milles käsitletakse kvalifikatsiooni tõendavaid dokumente ja koolituskursuste nimesid. |
| --- | --- |

(3)

Selguse ja õiguskindluse huvides on vajalik asendada kõik direktiivi 2005/36/EÜ V lisa asjaomased punktid, milles käsitletakse kvalifikatsiooni tõendavaid dokumente ja koolituskursuste nimesid.

| (4) | Seega tuleks direktiivi 2005/36/EÜ vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(4)

Seega tuleks direktiivi 2005/36/EÜ vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Direktiivi 2005/36/EÜ V lisa muudetakse vastavalt käesoleva otsuse lisale.

Artikkel 2

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 13. jaanuar 2016

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Elżbieta BIEŃKOWSKA

---

(1)  
  ELT L 255, 30.9.2005, lk 22.

1

---

LISA

Direktiivi 2005/36/EÜ V lisa muudetakse järgmiselt:

| 1. | Punktid 5.1.1–5.1.4 asendatakse järgmisega:
  „5.1.1.   Üldarsti kvalifikatsiooni tõendav dokument










  Riik | Kvalifikatsiooni tõendav dokument | Väljaandev asutus | Kvalifikatsioonitunnistusele lisatav tunnistus | Võrdluskuupäev |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| België/Belgique/Belgien | Diplôme de „médecin“/Master in de geneeskunde | — | Les universités/De universiteiten |

1.

Punktid 5.1.1–5.1.4 asendatakse järgmisega:

„5.1.1.   Üldarsti kvalifikatsiooni tõendav dokument

Riik

Kvalifikatsiooni tõendav dokument

Väljaandev asutus

Kvalifikatsioonitunnistusele lisatav tunnistus

Võrdluskuupäev

België/Belgique/Belgien

Diplôme de „médecin“/Master in de geneeskunde

—

Les universités/De universiteiten

| — | Le Jury compétent d'enseignement de la Communauté française/De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap |
| --- | --- |

—

Le Jury compétent d'enseignement de la Communauté française/De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap

20.12.1976

България

Диплома за висше образование на образователно-квалификационна степен „магистър по Медицина“ и професионална квалификация „Магистър-лекар“

Университет

1.1.2007

Česká republika

Diplom o ukončení studia ve studijním programu všeobecné lékařství (doktor medicíny, MUDr.)

Lékářská fakulta univerzity v České republice

1.5.2004

Danmark

Bevis for kandidatuddannelsen i medicin (cand.med.)

Universitet

| — | Autorisation som læge, udstedt af Sundhedsstyrelsen og |
| --- | --- |

—

Autorisation som læge, udstedt af Sundhedsstyrelsen og

| — | Tilladelse til selvstændigt virke som læge (dokumentation for gennemført praktisk uddannelse), udstedt af Sundhedsstyrelsen |
| --- | --- |

—

Tilladelse til selvstændigt virke som læge (dokumentation for gennemført praktisk uddannelse), udstedt af Sundhedsstyrelsen

20.12.1976

Deutschland

| — | Zeugnis über die Ärztliche Prüfung |
| --- | --- |

—

Zeugnis über die Ärztliche Prüfung

| — | Zeugnis über die Ärztliche Staatsprüfung und Zeugnis über die Vorbereitungszeit als Medizinalassistent, soweit diese nach den deutschen Rechtsvorschriften noch für den Abschluss der ärztlichen Ausbildung vorgesehen war |
| --- | --- |

—

Zeugnis über die Ärztliche Staatsprüfung und Zeugnis über die Vorbereitungszeit als Medizinalassistent, soweit diese nach den deutschen Rechtsvorschriften noch für den Abschluss der ärztlichen Ausbildung vorgesehen war

Zuständige Behörden

20.12.1976

Eesti

Arstikraad

Degree in Medicine (MD)

Diplom arstiteaduse õppekava läbimise kohta

Tartu Ülikool

1.5.2004

Ελλάδα

Πτυχίο Ιατρικής

| — | Ιατρική Σχολή Πανεπιστημίου, |
| --- | --- |

—

Ιατρική Σχολή Πανεπιστημίου,

| — | Σχολή Επιστημών Υγείας, Τμήμα Ιατρικής Πανεπιστημίου |
| --- | --- |

—

Σχολή Επιστημών Υγείας, Τμήμα Ιατρικής Πανεπιστημίου

1.1.1981

España

Título de Licenciado en Medicina y Cirugía

| — | Ministerio de Educación y Cultura |
| --- | --- |

—

Ministerio de Educación y Cultura

1.1.1986

Título de Graduado/a en Medicina

| — | El rector de una Universidad |
| --- | --- |

—

El rector de una Universidad

| — | El rector de una Universidad |
| --- | --- |

—

El rector de una Universidad

1.1.1986

France

Diplôme de fin de deuxième cycle des études médicales

Universités

20.12.1976

Hrvatska

Diploma „doktor medicine/doktorica medicine“

Medicinski fakulteti sveučilišta u Republici Hrvatskoj

1.7.2013

Ireland

Primary qualification

Competent examining body

Certificate of experience

20.12.1976

Italia

Diploma di laurea in medicina e chirurgia

Università

Diploma di abilitazione all'esercizio della medicina e chirurgia

20.12.1976

Κύπρος

Πιστοποιητικό Εγγραφής Ιατρού

Ιατρικό Συμβούλιο

1.5.2004

Latvija

ārsta diploms

Universitātes tipa augstskola

1.5.2004

Lietuva

| 1. | Aukštojo mokslo diplomas, nurodantis suteiktą gydytojo kvalifikaciją |
| --- | --- |

1.

Aukštojo mokslo diplomas, nurodantis suteiktą gydytojo kvalifikaciją

Universitetas

| 1. | Internatūros pažymėjimas, nurodantis suteiktą medicinos gydytojo profesinę kvalifikaciją |
| --- | --- |

1.

Internatūros pažymėjimas, nurodantis suteiktą medicinos gydytojo profesinę kvalifikaciją

1.5.2004

| 2. | Magistro diplomas (medicinos magistro kvalifikacinis laipsnis ir gydytojo kvalifikacija) |
| --- | --- |

2.

Magistro diplomas (medicinos magistro kvalifikacinis laipsnis ir gydytojo kvalifikacija)

| 2. | Internatūros pažymėjimas (medicinos gydytojo profesinė kvalifikacija) |
| --- | --- |

2.

Internatūros pažymėjimas (medicinos gydytojo profesinė kvalifikacija)

Luxembourg

Diplôme d'Etat de docteur en médecine, chirurgie et accouchements

Jury d'examen d'Etat

Certificat de stage

20.12.1976

Magyarország

Okleveles orvosdoktor oklevél (dr. med)

Egyetem

1.5.2004

Malta

Lawrja ta' Tabib tal-Mediċina u l-Kirurġija

Universita` ta' Malta

Ċertifikat ta' reġistrazzjoni maħruġ mill-Kunsill Mediku

1.5.2004

Nederland

Getuigschrift van met goed gevolg afgelegd artsexamen

Faculteit Geneeskunde

20.12.1976

Österreich

Urkunde über die Verleihung des akademischen Grades Doktor der gesamten Heilkunde (bzw. Doctor medicinae universae, Dr.med.univ.)

Medizinische Fakultät einer Universität, bzw Medizinische Universität

1.1.1994

Polska

Dyplom ukończenia studiów wyższych na kierunku lekarskim z tytułem „lekarza“

szkoły wyższe

Świadectwo złożenia Lekarskiego Egzaminu Państwowego (1)
   (3)/Świadectwo złożenia Lekarskiego Egzaminu Końcowego (2)
   (3)

1.5.2004

Portugal

Carta de Curso de licenciatura em medicina

Universidades

Certificado emitido pela Ordem dos Médicos

1.1.1986

România

Diplomă de licenţă de doctor medic

Universităţi

1.1.2007

Slovenija

Diploma, s katero se podeljuje strokovni naslov „doktor medicine/doktorica medicine“

Univerza

Potrdilo o Opravljenem Strokovnem Izpitu za Poklic Zdravnik/Zdravnica

1.5.2004

Slovensko

DIPLOM

všeobecné lekárstvo

doktor všeobecného lekárstva („MUDr.“)

Univerzita

1.5.2004

Suomi/Finland

Lääketieteen lisensiaatin tutkinto/Medicine licentiatexamen

Yliopisto

1.1.1994

Sverige

Läkarexamen

Universitet eller högskola

Bevis om legitimation som läkare, utfärdat av Socialstyrelsen

1.1.1994

United Kingdom

Primary qualification

Competent examining body

Certificate of experience

20.12.1976

5.1.2.   Eriarsti kvalifikatsiooni tõendav dokument

| Riik | Kvalifikatsiooni tõendav dokument | Väljaandev asutus | Võrdluskuupäev |
| --- | --- | --- | --- |
| België/Belgique/Belgie | Bijzondere beroepstitel van geneesheer-specialist/Titre professionnel particulier de médecin spécialiste | Minister bevoegd voor Volksgezondheid/Ministre de la Santé publique | 20.12.1976 |
| България | Свидетелство за призната специалност | Университет | 1.1.2007 |
| Česká republika | Diplom o specializaci | Ministerstvo zdravotnictví | 1.5.2004 |
| Danmark | Bevis for tilladelse til at betegne sig som speciallæge | Sundhedsstyrelsen | 20.12.1976 |
| Deutschland | Fachärztliche Anerkennung | Landesärztekammer | 20.12.1976 |
| Eesti | Residentuuri lõpetamist tõendav tunnistus
  Residentuuri lõputunnistus eriarstiabi erialal | Tartu Ülikool | 1.5.2004 |
| Ελλάδα | Τίτλος Ιατρικής Ειδικότητας | 1. | Περιφέρεια |

Riik

Kvalifikatsiooni tõendav dokument

Väljaandev asutus

Võrdluskuupäev

België/Belgique/Belgie

Bijzondere beroepstitel van geneesheer-specialist/Titre professionnel particulier de médecin spécialiste

Minister bevoegd voor Volksgezondheid/Ministre de la Santé publique

20.12.1976

България

Свидетелство за призната специалност

Университет

1.1.2007

Česká republika

Diplom o specializaci

Ministerstvo zdravotnictví

1.5.2004

Danmark

Bevis for tilladelse til at betegne sig som speciallæge

Sundhedsstyrelsen

20.12.1976

Deutschland

Fachärztliche Anerkennung

Landesärztekammer

20.12.1976

Eesti

Residentuuri lõpetamist tõendav tunnistus

Residentuuri lõputunnistus eriarstiabi erialal

Tartu Ülikool

1.5.2004

Ελλάδα

Τίτλος Ιατρικής Ειδικότητας

1.

Περιφέρεια

| 2. | Νομαρχιακή Αυτοδιοίκηση |
| --- | --- |

2.

Νομαρχιακή Αυτοδιοίκηση

| 3. | Νομαρχία |
| --- | --- |

3.

Νομαρχία

1.1.1981

España

Título de Especialista

Ministerio de Educación y Cultura

1.1.1986

France

| 1. | Certificat d'études spéciales de médecine accompagné du diplôme d'Etat de docteur en médecine |
| --- | --- |

1.

Certificat d'études spéciales de médecine accompagné du diplôme d'Etat de docteur en médecine

| 1. | Universités |
| --- | --- |

1.

Universités

20.12.1976

| 2. | Attestation de médecin spécialiste qualifié accompagnée du diplôme d'Etat de docteur en médecine |
| --- | --- |

2.

Attestation de médecin spécialiste qualifié accompagnée du diplôme d'Etat de docteur en médecine

| 2. | Conseil de l'Ordre des médecins |
| --- | --- |

2.

Conseil de l'Ordre des médecins

| 3. | Diplôme d'études spécialisées ou diplôme d'études spécialisées complémentaires qualifiant de médecine accompagné du diplôme d'Etat de docteur en médecine |
| --- | --- |

3.

Diplôme d'études spécialisées ou diplôme d'études spécialisées complémentaires qualifiant de médecine accompagné du diplôme d'Etat de docteur en médecine

| 3. | Universités |
| --- | --- |

3.

Universités

Hrvatska

Diploma o specijalističkom usavršavanju

Ministarstvo nadležno za zdravstvo

1.7.2013

Ireland

Certificate of Specialist doctor

Competent authority

20.12.1976

Italia

Diploma di medico specialista

Università

20.12.1976

Κύπρος

Πιστοποιητικό Αναγνώρισης Ειδικότητας

Ιατρικό Συμβούλιο

1.5.2004

Latvija

„Sertifikāts“–kompetentu iestāžu izsniegts dokuments, kas apliecina, ka persona ir nokārtojusi sertifikācijas eksāmenu specialitātē

Latvijas Ārstu biedrība

Latvijas Ārstniecības personu profesionālo organizāciju savienība

1.5.2004

Lietuva

| 1. | Rezidentūros pažymėjimas, nurodantis suteiktą gydytojo specialisto profesinę kvalifikaciją |
| --- | --- |

1.

Rezidentūros pažymėjimas, nurodantis suteiktą gydytojo specialisto profesinę kvalifikaciją

| 2. | Rezidentūros pažymėjimas (gydytojo specialisto profesinė kvalifikacija) |
| --- | --- |

2.

Rezidentūros pažymėjimas (gydytojo specialisto profesinė kvalifikacija)

Universitetas

1.5.2004

Luxembourg

Certificat de médecin spécialiste

Ministre de la Santé publique

20.12.1976

Magyarország

Szakorvosi bizonyítvány

Nemzeti Vizsgabizottság

1.5.2004

Malta

Ċertifikat ta' Speċjalista Mediku

Kumitat ta' Approvazzjoni dwar Speċjalisti

1.5.2004

Nederland

Bewijs van inschrijving in een Specialistenregister

| — | Medische Specialisten Registratie Commissie (MSRC) van de Koninklijke Nederlandsche Maatschappij tot bevordering der Geneeskunst |
| --- | --- |

—

Medische Specialisten Registratie Commissie (MSRC) van de Koninklijke Nederlandsche Maatschappij tot bevordering der Geneeskunst

| — | Sociaal-Geneeskundigen Registratie Commissie (SGRC) van de Koninklijke Nederlandsche Maatschappij tot Bevordering der Geneeskunst |
| --- | --- |

—

Sociaal-Geneeskundigen Registratie Commissie (SGRC) van de Koninklijke Nederlandsche Maatschappij tot Bevordering der Geneeskunst

20.12.1976

Diploma geneeskundig specialist

| — | Registratiecommissie Geneeskundig Specialisten (RGS) van de Koninklijke Nederlandsche Maatschappij tot Bevordering der Geneeskunst (4) |
| --- | --- |

—

Registratiecommissie Geneeskundig Specialisten (RGS) van de Koninklijke Nederlandsche Maatschappij tot Bevordering der Geneeskunst (4)

Österreich

Facharztdiplom

Österreichische Ärztekammer

1.1.1994

Polska

Dyplom uzyskania tytułu specjalisty

Centrum Egzaminów Medycznych

1.5.2004

Portugal

Titulo de especialista

Ordem dos Médicos

1.1.1986

România

Certificat de medic specialist

Ministerul Sănătăţii

1.1.2007

Slovenija

Potrdilo o opravljenem specialističnem izpitu

| 1. | Ministrstvo za zdravje |
| --- | --- |

1.

Ministrstvo za zdravje

| 2. | Zdravniška zbornica Slovenije |
| --- | --- |

2.

Zdravniška zbornica Slovenije

1.5.2004

Slovensko

Diplom o špecializácii

| 1. | Slovenská zdravotnícka univerzita |
| --- | --- |

1.

Slovenská zdravotnícka univerzita

| 2. | Univerzita Komenského v Bratislave |
| --- | --- |

2.

Univerzita Komenského v Bratislave

| 3. | Univerzita Pavla Jozefa Šafárika v Košiciach |
| --- | --- |

3.

Univerzita Pavla Jozefa Šafárika v Košiciach

1.5.2004

Suomi/Finland

Erikoislääkärin tutkinto/Specialläkarexamen

Yliopisto

1.1.1994

Sverige

Bevis om specialkompetens som läkare, utfärdat av Socialstyrelsen

Socialstyrelsen

1.1.1994

United Kingdom

Certificate of Completion of training

Postgraduate Medical Education and Training Board

20.12.1976

General Medical Council

1.4.2010

5.1.3.   Eriarstikursuste nimed

| | Anestesioloogia | Üldkirurgia |
| --- | --- | --- |
| | Kursuse miinimumkestus: 3 aastat | Kursuse miinimumkestus: 5 aastat |
| Riik | Eriala nimetus | Eriala nimetus |
| Belgique/België/Belgien | Anesthésie-réanimation/Anesthesie-reanimatie | Chirurgie/Heelkunde |
| България | Анестезиология и интензивно лечение | Хирургия |
| Česká republika | Anesteziologie a intenzivní medicína | Chirurgie |
| Danmark | Anæstesiologi | Kirurgi |
| Deutschland | Anästhesiologie | (Allgemeine) Chirurgie |
| Eesti | Anestesioloogia | Üldkirurgia |
| Ελλάδα | Αναισθησιολογία | Χειρουργική |
| España | Anestesiología y Reanimación | Cirugía general y del aparato digestivo |
| France | Anesthésie-réanimation | Chirurgie générale |
| Hrvatska | Anesteziologija, reanimatologija i intenzivna medicina | Opća kirurgija |
| Ireland | Anaesthesia | General surgery |
| Italia | Anestesia, rianimazione e terapia intensiva | Chirurgia generale |
| Κύπρος | Αναισθησιολογία | Γενική Χειρουργική |
| Latvija | Anestezioloģija un reanimatoloģija | Ķirurģija |
| Lietuva | Anesteziologija reanimatologija | Chirurgija |
| Luxembourg | Anesthésie-réanimation | Chirurgie générale |
| Magyarország | Aneszteziológia és intenzív terápia | Sebészet |
| Malta | Anesteżija u Kura Intensiva | Kirurġija Ġenerali |
| Nederland | Anesthesiologie | Heelkunde |
| Österreich | Anästhesiologie und Intensivmedizin | — | Chirurgie |

Anestesioloogia

Üldkirurgia

Kursuse miinimumkestus: 3 aastat

Kursuse miinimumkestus: 5 aastat

Riik

Eriala nimetus

Eriala nimetus

Belgique/België/Belgien

Anesthésie-réanimation/Anesthesie-reanimatie

Chirurgie/Heelkunde

България

Анестезиология и интензивно лечение

Хирургия

Česká republika

Anesteziologie a intenzivní medicína

Chirurgie

Danmark

Anæstesiologi

Kirurgi

Deutschland

Anästhesiologie

(Allgemeine) Chirurgie

Eesti

Anestesioloogia

Üldkirurgia

Ελλάδα

Αναισθησιολογία

Χειρουργική

España

Anestesiología y Reanimación

Cirugía general y del aparato digestivo

France

Anesthésie-réanimation

Chirurgie générale

Hrvatska

Anesteziologija, reanimatologija i intenzivna medicina

Opća kirurgija

Ireland

Anaesthesia

General surgery

Italia

Anestesia, rianimazione e terapia intensiva

Chirurgia generale

Κύπρος

Αναισθησιολογία

Γενική Χειρουργική

Latvija

Anestezioloģija un reanimatoloģija

Ķirurģija

Lietuva

Anesteziologija reanimatologija

Chirurgija

Luxembourg

Anesthésie-réanimation

Chirurgie générale

Magyarország

Aneszteziológia és intenzív terápia

Sebészet

Malta

Anesteżija u Kura Intensiva

Kirurġija Ġenerali

Nederland

Anesthesiologie

Heelkunde

Österreich

Anästhesiologie und Intensivmedizin

—

Chirurgie

| — | Allgemeinchirurgie und Viszeralchirurgie (5) |
| --- | --- |

—

Allgemeinchirurgie und Viszeralchirurgie (5)

Polska

Anestezjologia i intensywna terapia

Chirurgia ogólna

Portugal

Anestesiologia

Cirurgia geral

România

Anestezie şi terapie intensivă

Chirurgie generală

Slovenija

Anesteziologija, reanimatologija in perioperativna intenzivna medicina

Splošna kirurgija

Slovensko

Anestéziológia a intenzívna medicína

Chirurgia

Suomi/Finland

Anestesiologia ja tehohoito/Anestesiologi och intensivvård

Yleiskirurgia/Allmän kirurgi

Sverige

Anestesi och intensivvård

Kirurgi

United Kingdom

Anaesthetics

General surgery

| | Neurokirurgia | Sünnitusabi ja günekoloogia |
| --- | --- | --- |
| | Kursuse miinimumkestus: 5 aastat | Kursuse miinimumkestus: 4 aastat |
| Riik | Eriala nimetus | Eriala nimetus |
| Belgique/België/Belgien | Neurochirurgie | Gynécologie – obstétrique/Gynaecologie – verloskunde |
| България | Неврохирургия | Акушерство и гинекология |
| Česká republika | Neurochirurgie | Gynekologie a porodnictví |
| Danmark | Neurokirurgi | Gynækologi og obstetrik |
| Deutschland | Neurochirurgie | Frauenheilkunde und Geburtshilfe |
| Eesti | Neurokirurgia | Sünnitusabi ja günekoloogia |
| Ελλάδα | Νευροχειρουργική | Μαιευτική-Γυναικολογία |
| España | Neurocirugía | Obstetricia y ginecología |
| France | Neurochirurgie | Gynécologie – obstétrique |
| Hrvatska | Neurokirurgija | Ginekologija i opstetricija |
| Ireland | Neurosurgery | Obstetrics and gynaecology |
| Italia | Neurochirurgia | Ginecologia e ostetricia |
| Κύπρος | Νευροχειρουργική | Μαιευτική – Γυναικολογία |
| Latvija | Neiroķirurģija | Ginekoloģija un dzemdniecība |
| Lietuva | Neurochirurgija | Akušerija ginekologija |
| Luxembourg | Neurochirurgie | Gynécologie – obstétrique |
| Magyarország | Idegsebészet | Szülészet-nőgyógyászat |
| Malta | Newrokirurġija | Ostetriċja u Ġinekoloġija |
| Nederland | Neurochirurgie | Obstetrie en Gynaecologie |
| Österreich | Neurochirurgie | Frauenheilkunde und Geburtshilfe |
| Polska | Neurochirurgia | Położnictwo i ginekologia |
| Portugal | Neurocirurgia | Ginecologia e obstetricia |
| România | Neurochirurgie | Obstetrică-ginecologie |
| Slovenija | Nevrokirurgija | Ginekologija in porodništvo |
| Slovensko | Neurochirurgia | Gynekológia a pôrodníctvo |
| Suomi/Finland | Neurokirurgia/Neurokirurgi | Naistentaudit ja synnytykset/Kvinnosjukdomar och förlossningar |
| Sverige | Neurokirurgi | Obstetrik och gynekologi |
| United Kingdom | Neurosurgery | Obstetrics and gynaecology |

Neurokirurgia

Sünnitusabi ja günekoloogia

Kursuse miinimumkestus: 5 aastat

Kursuse miinimumkestus: 4 aastat

Riik

Eriala nimetus

Eriala nimetus

Belgique/België/Belgien

Neurochirurgie

Gynécologie – obstétrique/Gynaecologie – verloskunde

България

Неврохирургия

Акушерство и гинекология

Česká republika

Neurochirurgie

Gynekologie a porodnictví

Danmark

Neurokirurgi

Gynækologi og obstetrik

Deutschland

Neurochirurgie

Frauenheilkunde und Geburtshilfe

Eesti

Neurokirurgia

Sünnitusabi ja günekoloogia

Ελλάδα

Νευροχειρουργική

Μαιευτική-Γυναικολογία

España

Neurocirugía

Obstetricia y ginecología

France

Neurochirurgie

Gynécologie – obstétrique

Hrvatska

Neurokirurgija

Ginekologija i opstetricija

Ireland

Neurosurgery

Obstetrics and gynaecology

Italia

Neurochirurgia

Ginecologia e ostetricia

Κύπρος

Νευροχειρουργική

Μαιευτική – Γυναικολογία

Latvija

Neiroķirurģija

Ginekoloģija un dzemdniecība

Lietuva

Neurochirurgija

Akušerija ginekologija

Luxembourg

Neurochirurgie

Gynécologie – obstétrique

Magyarország

Idegsebészet

Szülészet-nőgyógyászat

Malta

Newrokirurġija

Ostetriċja u Ġinekoloġija

Nederland

Neurochirurgie

Obstetrie en Gynaecologie

Österreich

Neurochirurgie

Frauenheilkunde und Geburtshilfe

Polska

Neurochirurgia

Położnictwo i ginekologia

Portugal

Neurocirurgia

Ginecologia e obstetricia

România

Neurochirurgie

Obstetrică-ginecologie

Slovenija

Nevrokirurgija

Ginekologija in porodništvo

Slovensko

Neurochirurgia

Gynekológia a pôrodníctvo

Suomi/Finland

Neurokirurgia/Neurokirurgi

Naistentaudit ja synnytykset/Kvinnosjukdomar och förlossningar

Sverige

Neurokirurgi

Obstetrik och gynekologi

United Kingdom

Neurosurgery

Obstetrics and gynaecology

| | Sisehaigused | Oftalmoloogia |
| --- | --- | --- |
| | Kursuse miinimumkestus: 5 aastat | Kursuse miinimumkestus: 3 aastat |
| Riik | Eriala nimetus | Eriala nimetus |
| Belgique/België/Belgien | Médecine interne/Inwendige geneeskunde | Ophtalmologie/Oftalmologie |
| България | Вътрешни болести | Очни болести |
| Česká republika | Vnitřní lékařství | Oftalmologie |
| Danmark | | Oftalmologi |
| Deutschland | Innere Medizin | Augenheilkunde |
| Eesti | Sisehaigused | Oftalmoloogia |
| Ελλάδα | Παθολογία | Οφθαλμολογία |
| España | Medicina interna | Oftalmología |
| France | Médecine interne | Ophtalmologie |
| Hrvatska | Opća interna medicina | Oftalmologija i optometrija |
| Ireland | General (Internal) Medicine | Ophthalmic surgery
  Ophthalmology (6) |
| Italia | Medicina interna | Oftalmologia |
| Κύπρος | Παθολογία | Οφθαλμολογία |
| Latvija | Internā medicīna | Oftalmoloģija |
| Lietuva | Vidaus ligos | Oftalmologija |
| Luxembourg | Médecine interne | Ophtalmologie |
| Magyarország | Belgyógyászat | Szemészet |
| Malta | Mediċina Interna | Oftalmoloġija |
| Nederland | Interne geneeskunde | Oogheelkunde |
| Österreich | Innere Medizin | Augenheilkunde und Optometrie |
| Polska | Choroby wewnętrzne | Okulistyka |
| Portugal | Medicina interna | Oftalmologia |
| România | Medicină internă | Oftalmologie |
| Slovenija | Interna medicina | Oftalmologija |
| Slovensko | Vnútorné lekárstvo | Oftalmológia |
| Suomi/Finland | Sisätaudit/Inre medicin | Silmätaudit/Ögonsjukdomar |
| Sverige | Internmedicine | Ögonsjukdomar (oftalmologi) |
| United Kingdom | General (internal) medicine | Ophthalmology |

Sisehaigused

Oftalmoloogia

Kursuse miinimumkestus: 5 aastat

Kursuse miinimumkestus: 3 aastat

Riik

Eriala nimetus

Eriala nimetus

Belgique/België/Belgien

Médecine interne/Inwendige geneeskunde

Ophtalmologie/Oftalmologie

България

Вътрешни болести

Очни болести

Česká republika

Vnitřní lékařství

Oftalmologie

Danmark

Oftalmologi

Deutschland

Innere Medizin

Augenheilkunde

Eesti

Sisehaigused

Oftalmoloogia

Ελλάδα

Παθολογία

Οφθαλμολογία

España

Medicina interna

Oftalmología

France

Médecine interne

Ophtalmologie

Hrvatska

Opća interna medicina

Oftalmologija i optometrija

Ireland

General (Internal) Medicine

Ophthalmic surgery

Ophthalmology (6)

Italia

Medicina interna

Oftalmologia

Κύπρος

Παθολογία

Οφθαλμολογία

Latvija

Internā medicīna

Oftalmoloģija

Lietuva

Vidaus ligos

Oftalmologija

Luxembourg

Médecine interne

Ophtalmologie

Magyarország

Belgyógyászat

Szemészet

Malta

Mediċina Interna

Oftalmoloġija

Nederland

Interne geneeskunde

Oogheelkunde

Österreich

Innere Medizin

Augenheilkunde und Optometrie

Polska

Choroby wewnętrzne

Okulistyka

Portugal

Medicina interna

Oftalmologia

România

Medicină internă

Oftalmologie

Slovenija

Interna medicina

Oftalmologija

Slovensko

Vnútorné lekárstvo

Oftalmológia

Suomi/Finland

Sisätaudit/Inre medicin

Silmätaudit/Ögonsjukdomar

Sverige

Internmedicine

Ögonsjukdomar (oftalmologi)

United Kingdom

General (internal) medicine

Ophthalmology

| | Otorinolarüngoloogia | Pediaatria |
| --- | --- | --- |
| | Kursuse miinimumkestus: 3 aastat | Kursuse miinimumkestus: 4 aastat |
| Riik | Eriala nimetus | Eriala nimetus |
| Belgique/België/Belgien | Oto-rhino-laryngologie/Otorhinolaryngologie | Pédiatrie/Pediatrie |
| България | Ушно-носно-гърлени болести | Педиатрия |
| Česká republika | Otorinolaryngologie | Dětské lékařství |
| Danmark | Oto-rhino-laryngologi | Pædiatri |
| Deutschland | Hals-Nasen-Ohrenheilkunde | Kinder- und Jugendmedizin |
| Eesti | Otorinolarüngoloogia | Pediaatria |
| Ελλάδα | Ωτορινολαρυγγολογία | Παιδιατρική |
| España | Otorrinolaringología | Pediatría y sus áreas especificas |
| France | Oto-rhino-laryngologie et chirurgie cervico-faciale | Pédiatrie |
| Hrvatska | Otorinolaringologija | Pedijatrija |
| Ireland | Otolaryngology | Paediatrics |
| Italia | Otorinolaringoiatria | Pediatria |
| Κύπρος | Ωτορινολαρυγγολογία | Παιδιατρική |
| Latvija | Otolaringoloģija | Pediatrija |
| Lietuva | Otorinolaringologija | Vaikų ligos |
| Luxembourg | Oto-rhino-laryngologie | Pédiatrie |
| Magyarország | Fül-orr-gégegyógyászat | Csecsemő- és gyermekgyógyászat |
| Malta | Otorinolaringoloġija | Pedjatrija |
| Nederland | Keel-, neus- en oorheelkunde | Kindergeneeskunde |
| Österreich | — | Hals-, Nasen- und Ohrenkrankheiten |

Otorinolarüngoloogia

Pediaatria

Kursuse miinimumkestus: 3 aastat

Kursuse miinimumkestus: 4 aastat

Riik

Eriala nimetus

Eriala nimetus

Belgique/België/Belgien

Oto-rhino-laryngologie/Otorhinolaryngologie

Pédiatrie/Pediatrie

България

Ушно-носно-гърлени болести

Педиатрия

Česká republika

Otorinolaryngologie

Dětské lékařství

Danmark

Oto-rhino-laryngologi

Pædiatri

Deutschland

Hals-Nasen-Ohrenheilkunde

Kinder- und Jugendmedizin

Eesti

Otorinolarüngoloogia

Pediaatria

Ελλάδα

Ωτορινολαρυγγολογία

Παιδιατρική

España

Otorrinolaringología

Pediatría y sus áreas especificas

France

Oto-rhino-laryngologie et chirurgie cervico-faciale

Pédiatrie

Hrvatska

Otorinolaringologija

Pedijatrija

Ireland

Otolaryngology

Paediatrics

Italia

Otorinolaringoiatria

Pediatria

Κύπρος

Ωτορινολαρυγγολογία

Παιδιατρική

Latvija

Otolaringoloģija

Pediatrija

Lietuva

Otorinolaringologija

Vaikų ligos

Luxembourg

Oto-rhino-laryngologie

Pédiatrie

Magyarország

Fül-orr-gégegyógyászat

Csecsemő- és gyermekgyógyászat

Malta

Otorinolaringoloġija

Pedjatrija

Nederland

Keel-, neus- en oorheelkunde

Kindergeneeskunde

Österreich

—

Hals-, Nasen- und Ohrenkrankheiten

| — | Hals-, Nasen- und Ohrenheilkunde (7) |
| --- | --- |

—

Hals-, Nasen- und Ohrenheilkunde (7)

Kinder- und Jugendheilkunde

Polska

Otorynolaryngologia

Pediatria

Portugal

Otorrinolaringologia

Pediatria

România

Otorinolaringologie

Pediatrie

Slovenija

Otorinolaringológija

Pediatrija

Slovensko

Otorinolaryngológia

Pediatria

Suomi/Finland

Korva-, nenä- ja kurkkutaudit/Öron-, näs- och halssjukdomar

Lastentaudit/Barnsjukdomar

Sverige

Öron-, näs- och halssjukdomar (oto-rhino-laryngologi)

Barn- och ungdomsmedicin

United Kingdom

Otolaryngology

Paediatrics

| | Pulmonoloogia | Uroloogia |
| --- | --- | --- |
| | Kursuse miinimumkestus: 4 aastat | Kursuse miinimumkestus: 5 aastat |
| Riik | Eriala nimetus | Eriala nimetus |
| Belgique/België/Belgien | Pneumologie | Urologie |
| България | Пневмология и фтизиатрия | Урология |
| Česká republika | Pneumologie a ftizeologie | Urologie |
| Danmark | Intern medicin: lungesygdomme | Urologi |
| Deutschland | — | Pneumologie |

Pulmonoloogia

Uroloogia

Kursuse miinimumkestus: 4 aastat

Kursuse miinimumkestus: 5 aastat

Riik

Eriala nimetus

Eriala nimetus

Belgique/België/Belgien

Pneumologie

Urologie

България

Пневмология и фтизиатрия

Урология

Česká republika

Pneumologie a ftizeologie

Urologie

Danmark

Intern medicin: lungesygdomme

Urologi

Deutschland

—

Pneumologie

| — | Innere Medizin und Pneumologie (8) |
| --- | --- |

—

Innere Medizin und Pneumologie (8)

Urologie

Eesti

Pulmonoloogia

Uroloogia

Ελλάδα

Φυματιολογία- Πνευμοvολογία

Ουρολογία

España

Neumología

Urología

France

Pneumologie

Chirurgie urologique

Hrvatska

Pulmologija

Urologija

Ireland

Respiratory medicine

Urology

Italia

Malattie dell'apparato respiratorio

Urologia

Κύπρος

Πνευμονολογία – Φυματιολογία

Ουρολογία

Latvija

Ftiziopneimonoloģija

Uroloģija

Lietuva

Pulmonologija

Urologija

Luxembourg

Pneumologie

Urologie

Magyarország

Tüdőgyógyászat

Urológia

Malta

Mediċina Respiratorja

Uroloġija

Nederland

Longziekten en tuberculose

Urologie

Österreich

| — | Lungenkrankheiten |
| --- | --- |

—

Lungenkrankheiten

| — | Innere Medizin und Pneumologie (9) |
| --- | --- |

—

Innere Medizin und Pneumologie (9)

Urologie

Polska

Choroby płuc

Urologia

Portugal

Pneumologia

Urologia

România

Pneumologie

Urologie

Slovenija

Pnevmologija

Urologija

Slovensko

Pneumológia a ftizeológia

Urológia

Suomi/Finland

Keuhkosairaudet ja allergologia/Lungsjukdomar och allergologi

Urologia/Urologi

Sverige

Lungsjukdomar (pneumologi)

Urologi

United Kingdom

Respiratory medicine

Urology

| | Ortopeedia | Patoloogiline anatoomia |
| --- | --- | --- |
| | Kursuse miinimumkestus: 5 aastat | Kursuse miinimumkestus: 4 aastat |
| Riik | Eriala nimetus | Eriala nimetus |
| Belgique/België/Belgien | Chirurgie orthopédique/Orthopedische heelkunde | Anatomie pathologique/Pathologische anatomie |
| България | Ортопедия и травматология | Обща и клинична патология |
| Česká republika | Ortopedie | Patologie |
| Danmark | Ortopædisk kirurgi | Patologisk anatomi og cytology |
| Deutschland | — | Orthopädie (und Unfallchirurgie) |

Ortopeedia

Patoloogiline anatoomia

Kursuse miinimumkestus: 5 aastat

Kursuse miinimumkestus: 4 aastat

Riik

Eriala nimetus

Eriala nimetus

Belgique/België/Belgien

Chirurgie orthopédique/Orthopedische heelkunde

Anatomie pathologique/Pathologische anatomie

България

Ортопедия и травматология

Обща и клинична патология

Česká republika

Ortopedie

Patologie

Danmark

Ortopædisk kirurgi

Patologisk anatomi og cytology

Deutschland

—

Orthopädie (und Unfallchirurgie)

| — | Orthopädie und Unfallchirurgie (10) |
| --- | --- |

—

Orthopädie und Unfallchirurgie (10)

Pathologie

Eesti

Ortopeedia

Patoloogia

Ελλάδα

Ορθοπεδική

Παθολογική Ανατομική

España

Cirugía ortopédica y traumatología

Anatomía patológica

France

Chirurgie orthopédique et traumatologie

Anatomie et cytologie pathologiques

Hrvatska

Ortopedija i traumatologija

Patologija

Ireland

Trauma and orthopaedic surgery

Histopathology

Italia

Ortopedia e traumatologia

Anatomia patologica

Κύπρος

Ορθοπεδική

Παθολογοανατομία – Ιστολογία

Latvija

Traumatoloģija un ortopēdija

Patoloģija

Lietuva

Ortopedija traumatologija

Patologija

Luxembourg

Orthopédie

Anatomie pathologique

Magyarország

Ortopédia és traumatológia

Patológia

Malta

Kirurġija Ortopedika

Istopatoloġija

Nederland

Orthopedie

Pathologie

Österreich

| — | Orthopädie und Orthopädische Chirurgie |
| --- | --- |

—

Orthopädie und Orthopädische Chirurgie

| — | Orthopädie und Traumatologie (11) |
| --- | --- |

—

Orthopädie und Traumatologie (11)

| — | Pathologie |
| --- | --- |

—

Pathologie

| — | Klinische Pathologie und Molekularpathologie (11) |
| --- | --- |

—

Klinische Pathologie und Molekularpathologie (11)

| — | Klinische Pathologie und Neuropathologie |
| --- | --- |

—

Klinische Pathologie und Neuropathologie

Polska

Ortopedia i traumatologia narządu ruchu

Patomorfologia

Portugal

Ortopedia

Anatomia patologica

România

Ortopedie şi traumatologie

Anatomie patologică

Slovenija

Ortopedska kirurgija; Travmatologija

Patologija

Slovensko

Ortopédia

Patologická anatómia

Suomi/Finland

Ortopedia ja traumatologia/Ortopedi och traumatologi

Patologia/Patologi

Sverige

Ortopedi

Klinisk patologi

United Kingdom

Trauma and orthopaedic surgery

Histopathology

| | Neuroloogia | Psühhiaatria |
| --- | --- | --- |
| | Kursuse miinimumkestus: 4 aastat | Kursuse miinimumkestus: 4 aastat |
| Riik | Eriala nimetus | Eriala nimetus |
| Belgique/België/Belgien | Neurologie | Psychiatrie, particulièrement de l'adulte/Psychiatrie, meer bepaald in de volwassenpsychiatrie |
| България | Нервни болести | Психиатрия |
| Česká republika | Neurologie | Psychiatrie |
| Danmark | Neurologi | Psykiatri |
| Deutschland | Neurologie | Psychiatrie und Psychotherapie |
| Eesti | Neuroloogia | Psühhiaatria |
| Ελλάδα | Νευρολογία | Ψυχιατρική |
| España | Neurología | Psiquiatría |
| France | Neurologie | Psychiatrie |
| Hrvatska | Neurologija | Psihijatrija |
| Ireland | Neurology | Psychiatry |
| Italia | Neurologia | Psichiatria |
| Κύπρος | Νευρολογία | Ψυχιατρική |
| Latvija | Neiroloģija | Psihiatrija |
| Lietuva | Neurologija | Psichiatrija |
| Luxembourg | Neurologie | Psychiatrie |
| Magyarország | Neurológia | Pszichiátria |
| Malta | Newroloġija | Psikjatrija |
| Nederland | Neurologie | Psychiatrie |
| Österreich | Neurologie | Psychiatrie und Psychotherapeutische Medizin |
| Polska | Neurologia | Psychiatria |
| Portugal | Neurologia | Psiquiatria |
| România | Neurologie | Psihiatrie |
| Slovenija | Nevrologija | Psihiatrija |
| Slovensko | Neurológia | Psychiatria |
| Suomi/Finland | Neurologia/Neurologi | Psykiatria/Psykiatri |
| Sverige | Neurologi | Psykiatri |
| United Kingdom | Neurology | General psychiatry |

Neuroloogia

Psühhiaatria

Kursuse miinimumkestus: 4 aastat

Kursuse miinimumkestus: 4 aastat

Riik

Eriala nimetus

Eriala nimetus

Belgique/België/Belgien

Neurologie

Psychiatrie, particulièrement de l'adulte/Psychiatrie, meer bepaald in de volwassenpsychiatrie

България

Нервни болести

Психиатрия

Česká republika

Neurologie

Psychiatrie

Danmark

Neurologi

Psykiatri

Deutschland

Neurologie

Psychiatrie und Psychotherapie

Eesti

Neuroloogia

Psühhiaatria

Ελλάδα

Νευρολογία

Ψυχιατρική

España

Neurología

Psiquiatría

France

Neurologie

Psychiatrie

Hrvatska

Neurologija

Psihijatrija

Ireland

Neurology

Psychiatry

Italia

Neurologia

Psichiatria

Κύπρος

Νευρολογία

Ψυχιατρική

Latvija

Neiroloģija

Psihiatrija

Lietuva

Neurologija

Psichiatrija

Luxembourg

Neurologie

Psychiatrie

Magyarország

Neurológia

Pszichiátria

Malta

Newroloġija

Psikjatrija

Nederland

Neurologie

Psychiatrie

Österreich

Neurologie

Psychiatrie und Psychotherapeutische Medizin

Polska

Neurologia

Psychiatria

Portugal

Neurologia

Psiquiatria

România

Neurologie

Psihiatrie

Slovenija

Nevrologija

Psihiatrija

Slovensko

Neurológia

Psychiatria

Suomi/Finland

Neurologia/Neurologi

Psykiatria/Psykiatri

Sverige

Neurologi

Psykiatri

United Kingdom

Neurology

General psychiatry

| | Radioloogia | Onkoloogia |
| --- | --- | --- |
| | Kursuse miinimumkestus: 4 aastat | Kursuse miinimumkestus: 4 aastat |
| Riik | Eriala nimetus | Eriala nimetus |
| Belgique/België/Belgien | Radiodiagnostic/Röntgendiagnose | Radiothérapie-oncologie/Radiotherapie-oncologie |
| България | Образна диагностика | Лъчелечение |
| Česká republika | Radiologie a zobrazovací metody | Radiační onkologie |
| Danmark | Radiologi | Klinisk Onkologi |
| Deutschland | (Diagnostische) Radiologie | Strahlentherapie |
| Eesti | Radioloogia | Onkoloogia |
| Ελλάδα | Ακτινοδιαγνωστική | Ακτινοθεραπευτική – Ογκολογία |
| España | Radiodiagnóstico | Oncología radioterápica |
| France | Radiodiagnostic et imagerie médicale | Oncologie option oncologie radiothérapique |
| Hrvatska | Klinička radiologija | Onkologija i radioterapija |
| Ireland | Radiology | Radiation oncology |
| Italia | Radiodiagnostica | Radioterapia |
| Κύπρος | Ακτινολογία | Ακτινοθεραπευτική Ογκολογία |
| Latvija | Diagnostiskā radioloģija | Terapeitiskā radioloģija |
| Lietuva | Radiologija | Onkologija radioterapija |
| Luxembourg | Radiodiagnostic | Radiothérapie |
| Magyarország | Radiológia | Sugárterápia |
| Malta | Radjoloġija | Onkoloġija u Radjoterapija |
| Nederland | Radiologie | Radiotherapie |
| Österreich | Radiologie | Strahlentherapie-Radioonkologie |
| Polska | Radiologia i diagnostyka obrazowa | Radioterapia onkologiczna |
| Portugal | Radiodiagnóstico | Radioterapia |
| România | Radiologie-imagistică medicală | Radioterapie |
| Slovenija | Radiologija | Radioterapija in onkologija |
| Slovensko | Rádiológia | Radiačná onkológia |
| Suomi/Finland | Radiologia/Radiologi | Syöpätaudit/Cancersjukdomar |
| Sverige | Medicinsk radiologi | Tumörsjukdomar (allmän onkologi) |
| United Kingdom | Clinical radiology | Clinical oncology |

Radioloogia

Onkoloogia

Kursuse miinimumkestus: 4 aastat

Kursuse miinimumkestus: 4 aastat

Riik

Eriala nimetus

Eriala nimetus

Belgique/België/Belgien

Radiodiagnostic/Röntgendiagnose

Radiothérapie-oncologie/Radiotherapie-oncologie

България

Образна диагностика

Лъчелечение

Česká republika

Radiologie a zobrazovací metody

Radiační onkologie

Danmark

Radiologi

Klinisk Onkologi

Deutschland

(Diagnostische) Radiologie

Strahlentherapie

Eesti

Radioloogia

Onkoloogia

Ελλάδα

Ακτινοδιαγνωστική

Ακτινοθεραπευτική – Ογκολογία

España

Radiodiagnóstico

Oncología radioterápica

France

Radiodiagnostic et imagerie médicale

Oncologie option oncologie radiothérapique

Hrvatska

Klinička radiologija

Onkologija i radioterapija

Ireland

Radiology

Radiation oncology

Italia

Radiodiagnostica

Radioterapia

Κύπρος

Ακτινολογία

Ακτινοθεραπευτική Ογκολογία

Latvija

Diagnostiskā radioloģija

Terapeitiskā radioloģija

Lietuva

Radiologija

Onkologija radioterapija

Luxembourg

Radiodiagnostic

Radiothérapie

Magyarország

Radiológia

Sugárterápia

Malta

Radjoloġija

Onkoloġija u Radjoterapija

Nederland

Radiologie

Radiotherapie

Österreich

Radiologie

Strahlentherapie-Radioonkologie

Polska

Radiologia i diagnostyka obrazowa

Radioterapia onkologiczna

Portugal

Radiodiagnóstico

Radioterapia

România

Radiologie-imagistică medicală

Radioterapie

Slovenija

Radiologija

Radioterapija in onkologija

Slovensko

Rádiológia

Radiačná onkológia

Suomi/Finland

Radiologia/Radiologi

Syöpätaudit/Cancersjukdomar

Sverige

Medicinsk radiologi

Tumörsjukdomar (allmän onkologi)

United Kingdom

Clinical radiology

Clinical oncology

| | Plastika- ja rekonstruktiivkirurgia | Laborimeditsiin |
| --- | --- | --- |
| | Kursuse miinimumkestus: 5 aastat | Kursuse miinimumkestus: 4 aastat |
| Riik | Eriala nimetus | Eriala nimetus |
| Belgique/België/Belgien | Chirurgie plastique, reconstructrice et esthétique/Plastische, reconstructieve en esthetische heelkunde | Biologie clinique/Klinische biologie |
| България | Пластично-възстановителна и естетична хирургия | Клинична лаборатория |
| Česká republika | Plastická chirurgie | |
| Danmark | Plastikkirurgi | |
| Deutschland | — | Plastische (und Ästhetische) Chirurgie |

Plastika- ja rekonstruktiivkirurgia

Laborimeditsiin

Kursuse miinimumkestus: 5 aastat

Kursuse miinimumkestus: 4 aastat

Riik

Eriala nimetus

Eriala nimetus

Belgique/België/Belgien

Chirurgie plastique, reconstructrice et esthétique/Plastische, reconstructieve en esthetische heelkunde

Biologie clinique/Klinische biologie

България

Пластично-възстановителна и естетична хирургия

Клинична лаборатория

Česká republika

Plastická chirurgie

Danmark

Plastikkirurgi

Deutschland

—

Plastische (und Ästhetische) Chirurgie

| — | Plastische und Ästhetische Chirurgie (12) |
| --- | --- |

—

Plastische und Ästhetische Chirurgie (12)

Laboratoriumsmedizin (13)

Eesti

Plastika- ja rekonstruktiivkirurgia

Laborimeditsiin

Ελλάδα

Πλαστική Χειρουργική

España

Cirugía plástica, estética y reparadora

Análisis clínicos

France

Chirurgie plastique, reconstructrice et esthétique

Biologie médicale

Hrvatska

Plastična, rekonstrukcijska i estetska kirurgija

Ireland

Plastic, reconstructive and aesthetic surgery

Italia

Chirurgia plastica, ricostruttiva ed estetica

Patologia clinica

Κύπρος

Πλαστική Χειρουργική

Latvija

Plastiskā ķirurģija

Lietuva

Plastinė ir rekonstrukcinė chirurgija

Laboratorinė medicina

Luxembourg

Chirurgie plastique

Biologie clinique

Magyarország

Plasztikai (égési) sebészet

Orvosi laboratóriumi diagnosztika

Malta

Kirurġija Plastika

Nederland

Plastische chirurgie

Österreich

Plastische, Ästhetische und Rekonstruktive Chirurgie

Plastische, Rekonstruktive und Ästhetische Chirurgie (14)

Medizinische Biologie

Polska

Chirurgia plastyczna

Diagnostyka laboratoryjna

Portugal

Cirurgia plástica, estética e reconstrutiva

Patologia clínica

România

Chirurgie plastică, estetică şi microchirurgie reconstructivă

Medicină de laborator

Slovenija

Plastična, rekonstrukcijska in estetska kirurgija

Slovensko

Plastická chirurgia

Laboratórna medicína

Suomi/Finland

Plastiikkakirurgia/Plastikkirurgi

Sverige

Plastikkirurgi

United Kingdom

Plastic surgery

| | Mikrobioloogia-bakterioloogia | Biokeemia |
| --- | --- | --- |
| | Kursuse miinimumkestus: 4 aastat | Kursuse miinimumkestus: 4 aastat |
| Riik | Eriala nimetus | Eriala nimetus |
| Belgique/België/Belgien | | |
| България | Микробиология | Биохимия |
| Česká republika | Lékařská mikrobiologie | Klinická biochemie |
| Danmark | Klinisk mikrobiologi | Klinisk biokemi |
| Deutschland | — | Mikrobiologie (Virologie) und Infektionsepidemiologie |

Mikrobioloogia-bakterioloogia

Biokeemia

Kursuse miinimumkestus: 4 aastat

Kursuse miinimumkestus: 4 aastat

Riik

Eriala nimetus

Eriala nimetus

Belgique/België/Belgien

България

Микробиология

Биохимия

Česká republika

Lékařská mikrobiologie

Klinická biochemie

Danmark

Klinisk mikrobiologi

Klinisk biokemi

Deutschland

—

Mikrobiologie (Virologie) und Infektionsepidemiologie

| — | Mikrobiologie, Virologie und Infektionsepidemiologie (17) |
| --- | --- |

—

Mikrobiologie, Virologie und Infektionsepidemiologie (17)

Laboratoriumsmedizin (15)

Eesti

Ελλάδα

| — | Ιατρική Βιοπαθολογία |
| --- | --- |

—

Ιατρική Βιοπαθολογία

| — | Μικροβιολογία |
| --- | --- |

—

Μικροβιολογία

España

Microbiología y parasitología

Bioquímica clínica

France

Hrvatska

Klinička mikrobiologija

Ireland

Microbiology

Chemical pathology

Italia

Microbiologia e virologia

Biochimica clinica

Κύπρος

Μικροβιολογία

Latvija

Mikrobioloģija

Lietuva

Luxembourg

Microbiologie

Chimie biologique

Magyarország

Orvosi mikrobiológia

Malta

Mikrobijoloġija

Patoloġija Kimika

Nederland

Medische microbiologie

Klinische chemie (16)

Österreich

| — | Hygiene und Mikrobiologie |
| --- | --- |

—

Hygiene und Mikrobiologie

| — | Klinische Mikrobiologie und Hygiene (18) |
| --- | --- |

—

Klinische Mikrobiologie und Hygiene (18)

| — | Klinische Mikrobiologie und Virologie (18) |
| --- | --- |

—

Klinische Mikrobiologie und Virologie (18)

Medizinische und Chemische Labordiagnostik

Polska

Mikrobiologia lekarska

Portugal

România

Slovenija

Klinična mikrobiologija

Medicinska biokemija

Slovensko

Klinická mikrobiológia

Klinická biochémia

Suomi/Finland

Kliininen mikrobiologia/Klinisk mikrobiologi

Kliininen kemia/Klinisk kemi

Sverige

Klinisk bakteriologi

Klinisk kemi

United Kingdom

Medical microbiology and virology

Chemical pathology

| | Immunoloogia | Torakaalkirurgia |
| --- | --- | --- |
| | Kursuse miinimumkestus: 4 aastat | Kursuse miinimumkestus: 5 aastat |
| Riik | Eriala nimetus | Eriala nimetus |
| Belgique/België/Belgien | | Chirurgie thoracique/Heelkunde op de thorax (19) |
| България | Клинична имунология | Гръдна хирургия Кардиохирургия |
| Česká republika | Alergologie a klinická imunologie | Hrudní chirurgie |
| Danmark | Klinisk immunologi | Thoraxkirurgi |
| Deutschland | | Thoraxchirurgie |
| Eesti | | Torakaalkirurgia |
| Ελλάδα | | Χειρουργική Θώρακος |
| España | Inmunología | — | Cirugía torácica |

Immunoloogia

Torakaalkirurgia

Kursuse miinimumkestus: 4 aastat

Kursuse miinimumkestus: 5 aastat

Riik

Eriala nimetus

Eriala nimetus

Belgique/België/Belgien

Chirurgie thoracique/Heelkunde op de thorax (19)

България

Клинична имунология

Гръдна хирургия Кардиохирургия

Česká republika

Alergologie a klinická imunologie

Hrudní chirurgie

Danmark

Klinisk immunologi

Thoraxkirurgi

Deutschland

Thoraxchirurgie

Eesti

Torakaalkirurgia

Ελλάδα

Χειρουργική Θώρακος

España

Inmunología

—

Cirugía torácica

| — | Cirugía cardiovascular |
| --- | --- |

—

Cirugía cardiovascular

France

Chirurgie thoracique et cardiovasculaire

Hrvatska

Alergologija i klinička imunologija

Ireland

Immunology (clinical and laboratory)

Cardiothoracic surgery

Italia

| — | Chirurgia toracica |
| --- | --- |

—

Chirurgia toracica

| — | Cardiochirurgia |
| --- | --- |

—

Cardiochirurgia

Κύπρος

Ανοσολογία

Χειρουργική Θώρακος

Latvija

Imunoloģija

Torakālā ķirurģija

Lietuva

Krūtinės chirurgija

Luxembourg

Immunologie

Chirurgie thoracique

Magyarország

Allergológia és klinikai immunológia

Mellkassebészet

Malta

Immunoloġija

Kirurġija Kardjo-Toraċika

Nederland

Cardio-thoracale chirurgie

Österreich

| — | Immunologie |
| --- | --- |

—

Immunologie

| — | Klinische Immunologie (20) |
| --- | --- |

—

Klinische Immunologie (20)

Thoraxchirurgie

Polska

Immunologia kliniczna

Chirurgia klatki piersiowej

Portugal

Cirurgia cardiotorácica

România

Chirurgie toracică

Slovenija

Torakalna kirurgija

Slovensko

Klinická imunológia a alergológia

Hrudníková chirurgia

Suomi/Finland

Sydän-ja rintaelinkirurgia/Hjärt- och thoraxkirurgi

Sverige

Klinisk immunologi

Thoraxkirurgi

United Kingdom

Immunology

Cardo-thoracic surgery

| | Lastekirurgia | Kardiovaskulaarkirurgia |
| --- | --- | --- |
| | Kursuse miinimumkestus: 5 aastat | Kursuse miinimumkestus: 5 aastat |
| Riik | Eriala nimetus | Eriala nimetus |
| Belgique/België/Belgien | | Chirurgie des vaisseaux/Bloedvatenheelkunde (21) |
| България | Детска хирургия | Съдова хирургия |
| Česká republika | Dětská chirurgie | Cévní chirurgie |
| Danmark | | Karkirurgi |
| Deutschland | Kinderchirurgie | Gefäßchirurgie |
| Eesti | Lastekirurgia | Kardiovaskulaarkirurgia |
| Ελλάδα | Χειρουργική Παίδων | Αγγειοχειρουργική |
| España | Cirugía pediátrica | Angiología y cirugía vascular |
| France | Chirurgie infantile | Chirurgie vasculaire |
| Hrvatska | Dječja kirurgija | Vaskularna kirurgija |
| Ireland | Paediatric surgery | |
| Italia | Chirurgia pediatrica | Chirurgia vascolare |
| Κύπρος | Χειρουργική Παίδων | Χειρουργική Αγγείων |
| Latvija | Bērnu ķirurģija | Asinsvadu ķirurģija |
| Lietuva | Vaikų chirurgija | Kraujagyslių chirurgija |
| Luxembourg | Chirurgie pédiatrique | Chirurgie vasculaire |
| Magyarország | Gyermeksebészet | Érsebészet |
| Malta | Kirurgija Pedjatrika | Kirurġija Vaskolari |
| Nederland | | |
| Österreich | Kinder- und Jugendchirurgie | Allgemeinchirurgie und Gefäßchirurgie |
| Polska | Chirurgia dziecięca | Chirurgia naczyniowa |
| Portugal | Cirurgia pediátrica | Angologia/Cirurgia vascular |
| România | Chirurgie pediatrică | Chirurgie vasculară |
| Slovenija | | Kardiovaskularna kirurgija |
| Slovensko | Detská chirurgia | Cievna chirurgia |
| Suomi/Finland | Lastenkirurgia/Barnkirurgi | Verisuonikirurgia/Kärlkirurgi |
| Sverige | Barn- och ungdomskirurgi | |
| United Kingdom | Paediatric surgery | Vascular surgery |

Lastekirurgia

Kardiovaskulaarkirurgia

Kursuse miinimumkestus: 5 aastat

Kursuse miinimumkestus: 5 aastat

Riik

Eriala nimetus

Eriala nimetus

Belgique/België/Belgien

Chirurgie des vaisseaux/Bloedvatenheelkunde (21)

България

Детска хирургия

Съдова хирургия

Česká republika

Dětská chirurgie

Cévní chirurgie

Danmark

Karkirurgi

Deutschland

Kinderchirurgie

Gefäßchirurgie

Eesti

Lastekirurgia

Kardiovaskulaarkirurgia

Ελλάδα

Χειρουργική Παίδων

Αγγειοχειρουργική

España

Cirugía pediátrica

Angiología y cirugía vascular

France

Chirurgie infantile

Chirurgie vasculaire

Hrvatska

Dječja kirurgija

Vaskularna kirurgija

Ireland

Paediatric surgery

Italia

Chirurgia pediatrica

Chirurgia vascolare

Κύπρος

Χειρουργική Παίδων

Χειρουργική Αγγείων

Latvija

Bērnu ķirurģija

Asinsvadu ķirurģija

Lietuva

Vaikų chirurgija

Kraujagyslių chirurgija

Luxembourg

Chirurgie pédiatrique

Chirurgie vasculaire

Magyarország

Gyermeksebészet

Érsebészet

Malta

Kirurgija Pedjatrika

Kirurġija Vaskolari

Nederland

Österreich

Kinder- und Jugendchirurgie

Allgemeinchirurgie und Gefäßchirurgie

Polska

Chirurgia dziecięca

Chirurgia naczyniowa

Portugal

Cirurgia pediátrica

Angologia/Cirurgia vascular

România

Chirurgie pediatrică

Chirurgie vasculară

Slovenija

Kardiovaskularna kirurgija

Slovensko

Detská chirurgia

Cievna chirurgia

Suomi/Finland

Lastenkirurgia/Barnkirurgi

Verisuonikirurgia/Kärlkirurgi

Sverige

Barn- och ungdomskirurgi

United Kingdom

Paediatric surgery

Vascular surgery

| | Kardioloogia | Gastroenteroloogia |
| --- | --- | --- |
| | Kursuse miinimumkestus: 4 aastat | Kursuse miinimumkestus: 4 aastat |
| Riik | Eriala nimetus | Eriala nimetus |
| Belgique/België/Belgien | Cardiologie | Gastro-entérologie/Gastro-enterologie |
| България | Кардиология | Гастроентерология (22) |
| Česká republika | Kardiologie | Gastroenterologie |
| Danmark | Intern medicin: kardiologi | Intern medicin: gastroenterology og hepatologi |
| Deutschland | — | Innere Medizin und Schwerpunkt Kardiologie |

Kardioloogia

Gastroenteroloogia

Kursuse miinimumkestus: 4 aastat

Kursuse miinimumkestus: 4 aastat

Riik

Eriala nimetus

Eriala nimetus

Belgique/België/Belgien

Cardiologie

Gastro-entérologie/Gastro-enterologie

България

Кардиология

Гастроентерология (22)

Česká republika

Kardiologie

Gastroenterologie

Danmark

Intern medicin: kardiologi

Intern medicin: gastroenterology og hepatologi

Deutschland

—

Innere Medizin und Schwerpunkt Kardiologie

| — | Innere Medizin und Kardiologie (23) |
| --- | --- |

—

Innere Medizin und Kardiologie (23)

| — | Innere Medizin und Schwerpunkt Gastroenterologie |
| --- | --- |

—

Innere Medizin und Schwerpunkt Gastroenterologie

| — | Innere Medizin und Gastroenterologie (23) |
| --- | --- |

—

Innere Medizin und Gastroenterologie (23)

Eesti

Kardioloogia

Gastroenteroloogia

Ελλάδα

Καρδιολογία

Γαστρεντερολογία

España

Cardiología

Aparato digestivo

France

Cardiologie et maladies vasculaires

Gastro-entérologie et hépatologie

Hrvatska

Kardiologija

Gastroenterologija

Ireland

Cardiology

Gastro-enterology

Italia

Malattie dell'apparato cardiovascolare

Gastroenterologia

Κύπρος

Καρδιολογία

Γαστρεντερολογία

Latvija

Kardioloģija

Gastroenteroloģija

Lietuva

Kardiologija

Gastroenterologija

Luxembourg

Cardiologie et angiologie

Gastro-enterologie

Magyarország

Kardiológia

Gasztroenterológia

Malta

Kardjoloġija

Gastroenteroloġija

Nederland

Cardiologie

Maag-darm-leverziekten

Österreich

Innere Medizin und Kardiologie

Innere Medizin und Gastroenterologie und Hepatologie

Polska

Kardiologia

Gastrenterologia

Portugal

Cardiologia

Gastrenterologia

România

Cardiologie

Gastroenterologie

Slovenija

Kardiologija in vaskularna medicina

Gastroenterologija

Slovensko

Kardiológia

Gastroenterológia

Suomi/Finland

Kardiologia/Kardiologi

Gastroenterologia/Gastroenterologi

Sverige

Kardiologi

Medicinsk gastroenterologi och hepatologi

United Kingdom

Cardiology

Gastroenterology

| | Reumatoloogia | Hematoloogia |
| --- | --- | --- |
| | Kursuse miinimumkestus: 4 aastat | Kursuse miinimumkestus: 3 aastat |
| Riik | Eriala nimetus | Eriala nimetus |
| Belgique/België/Belgien | Rhumathologie/reumatologie | |
| България | Ревматология | Клинична хематология |
| Česká republika | Revmatologie | Hematologie a transfúzní lékařství |
| Danmark | Intern medicin: reumatologi | Intern medicin: hæmatologi |
| Deutschland | — | Innere Medizin und Schwerpunkt Rheumatologie |

Reumatoloogia

Hematoloogia

Kursuse miinimumkestus: 4 aastat

Kursuse miinimumkestus: 3 aastat

Riik

Eriala nimetus

Eriala nimetus

Belgique/België/Belgien

Rhumathologie/reumatologie

България

Ревматология

Клинична хематология

Česká republika

Revmatologie

Hematologie a transfúzní lékařství

Danmark

Intern medicin: reumatologi

Intern medicin: hæmatologi

Deutschland

—

Innere Medizin und Schwerpunkt Rheumatologie

| — | Innere Medizin und Rheumatologie (24) |
| --- | --- |

—

Innere Medizin und Rheumatologie (24)

| — | Innere Medizin und Schwerpunkt Hämatologie und Onkologie |
| --- | --- |

—

Innere Medizin und Schwerpunkt Hämatologie und Onkologie

| — | Innere Medizin und Hämatologie und Onkologie (24) |
| --- | --- |

—

Innere Medizin und Hämatologie und Onkologie (24)

Eesti

Reumatoloogia

Hematoloogia

Ελλάδα

Ρευματολογία

Αιματολογία

España

Reumatología

Hematología y hemoterapia

France

Rhumatologie

Hrvatska

Reumatologija

Hematologija

Ireland

Rheumatology

Haematology (clinical and laboratory)

Italia

Reumatologia

Ematologia

Κύπρος

Ρευματολογία

Αιματολογία

Latvija

Reimatoloģija

Hematoloģija

Lietuva

Reumatologija

Hematologija

Luxembourg

Rhumatologie

Hématologie

Magyarország

Reumatológia

Hematológia

Malta

Rewmatoloġija

Ematoloġija

Nederland

Reumatologie

Österreich

Innere Medizin und Rheumatologie

Innere Medizin und Hämatologie und internistische Onkologie

Polska

Reumatologia

Hematologia

Portugal

Reumatologia

Imuno-hemoterapia

România

Reumatologie

Hematologie

Slovenija

Revmatologija

Hematologija

Slovensko

Reumatológia

Hematológia a transfúziológia

Suomi/Finland

Reumatologia/Reumatologi

Kliininen hematologia/Klinisk hematologi

Sverige

Reumatologi

Hematologi

United Kingdom

Rheumatology

Haematology

| | Endokrinoloogia | Füsioteraapia |
| --- | --- | --- |
| | Kursuse miinimumkestus: 3 aastat | Kursuse miinimumkestus: 3 aastat |
| Riik | Eriala nimetus | Eriala nimetus |
| Belgique/België/Belgien | | Médecine physique et réadaptation/Fysische geneeskunde en revalidatie |
| България | Ендокринология и болести на обмяната | Физикална и рехабилитационна медицина |
| Česká republika | Diabelotologie a endokrinologie | Rehabilitační a fyzikální medicína |
| Danmark | Intern medicin: endokrinologi | |
| Deutschland | — | Innere Medizin und Schwerpunkt Endokrinologie und Diabetologie |

Endokrinoloogia

Füsioteraapia

Kursuse miinimumkestus: 3 aastat

Kursuse miinimumkestus: 3 aastat

Riik

Eriala nimetus

Eriala nimetus

Belgique/België/Belgien

Médecine physique et réadaptation/Fysische geneeskunde en revalidatie

България

Ендокринология и болести на обмяната

Физикална и рехабилитационна медицина

Česká republika

Diabelotologie a endokrinologie

Rehabilitační a fyzikální medicína

Danmark

Intern medicin: endokrinologi

Deutschland

—

Innere Medizin und Schwerpunkt Endokrinologie und Diabetologie

| — | Innere Medizin und Endokrinologie und Diabetologie (25) |
| --- | --- |

—

Innere Medizin und Endokrinologie und Diabetologie (25)

Physikalische und Rehabilitative Medizin

Eesti

Endokrinoloogia

Taastusravi ja füsiaatria

Ελλάδα

Ενδοκρινολογία

Φυσική Ιατρική και Αποκατάσταση

España

Endocrinología y nutrición

Medicina física y rehabilitación

France

Endocrinologie – diabète – maladies métaboliques

Médecine physique et de réadaptation

Hrvatska

Endokrinologija i dijabetologija

Fizikalna medicina i rehabilitacija

Ireland

Endocrinology and diabetes mellitus

Italia

Endocrinologia e malattie del ricambio

Medicina fisica e riabilitazione

Κύπρος

Ενδοκρινολογία

Φυσική Ιατρική και Αποκατάσταση

Latvija

Endokrinoloģija

Rehabilitoloģija Fiziskā rehabilitācija

Fizikālā medicīna

Lietuva

Endokrinologija

Fizinė medicina ir reabilitacija

Luxembourg

Endocrinologie, maladies du métabolisme et de la nutrition

Rééducation et réadaptation fonctionnelles

Magyarország

Endokrinológia

Fizikális medicina és rehabilitációs orvoslás

Malta

Endokrinoloġija u Dijabete

Nederland

Revalidatiegeneeskunde

Österreich

Innere Medizin und Endokrinologie und Diabetologie

Physikalische Medizin und Allgemeine Rehabilitation

Polska

Endokrynologia

Rehabilitacja medyczna

Portugal

Endocrinologia/Nutrição

Medicina física e de reabilitação

România

Endocrinologie

Reabilitare Medicală

Slovenija

Fizikalna in rehabilitacijska medicina

Slovensko

Endokrinológia

Fyziatria, balneológia a liečebná rehabilitácia

Suomi/Finland

Endokrinologia/Endokrinologi

Fysiatria/Fysiatri

Sverige

Endokrina sjukdomar

Rehabiliteringsmedicin

United Kingdom

Endocrinology and diabetes mellitus

| | Neuropsühhiaatria | Dermatoloogia ja veneroloogia |
| --- | --- | --- |
| | Kursuse miinimumkestus: 5 aastat | Kursuse miinimumkestus: 3 aastat |
| Riik | Eriala nimetus | Eriala nimetus |
| Belgique/België/Belgien | Neuropsychiatrie (26) | Dermato-vénéréologie/Dermato-venereologie |
| България | | Кожни и венерически болести |
| Česká republika | | Dermatovenerologie |
| Danmark | | Dermato-venerologi |
| Deutschland | Nervenheilkunde (Neurologie und Psychiatrie) | Haut – und Geschlechtskrankheiten |
| Eesti | | Dermatoveneroloogia |
| Ελλάδα | Νευρολογία – Ψυχιατρική | Δερματολογία – Αφροδισιολογία |
| España | | Dermatología médico-quirúrgica y venereología |
| France | Neuropsychiatrie (27) | Dermatologie et vénéréologie |
| Hrvatska | | Dermatologija i venerologija |
| Ireland | | |
| Italia | Neuropsichiatria (28) | Dermatologia e venerologia |
| Κύπρος | Νευρολογία – Ψυχιατρική | Δερματολογία – Αφροδισιολογία |
| Latvija | | Dermatoloģija un veneroloģija |
| Lietuva | | Dermatovenerologija |
| Luxembourg | Neuropsychiatrie (29) | Dermato-vénéréologie |
| Magyarország | | Bőrgyógyászat |
| Malta | | Dermato-venerejoloġija |
| Nederland | Zenuw – en zielsziekten (30) | Dermatologie en venerologie |
| Österreich | Neurologie und Psychiatrie (31) | Haut- und Geschlechtskrankheiten |
| Polska | | Dermatologia i wenerologia |
| Portugal | | Dermatovenereologia |
| România | | Dermatovenerologie |
| Slovenija | | Dermatovenerologija |
| Slovensko | Neuropsychiatria | Dermatovenerológia |
| Suomi/Finland | | Ihotaudit ja allergologia/Hudsjukdomar och allergologi |
| Sverige | | Hud- och könssjukdomar |
| United Kingdom | | |

Neuropsühhiaatria

Dermatoloogia ja veneroloogia

Kursuse miinimumkestus: 5 aastat

Kursuse miinimumkestus: 3 aastat

Riik

Eriala nimetus

Eriala nimetus

Belgique/België/Belgien

Neuropsychiatrie (26)

Dermato-vénéréologie/Dermato-venereologie

България

Кожни и венерически болести

Česká republika

Dermatovenerologie

Danmark

Dermato-venerologi

Deutschland

Nervenheilkunde (Neurologie und Psychiatrie)

Haut – und Geschlechtskrankheiten

Eesti

Dermatoveneroloogia

Ελλάδα

Νευρολογία – Ψυχιατρική

Δερματολογία – Αφροδισιολογία

España

Dermatología médico-quirúrgica y venereología

France

Neuropsychiatrie (27)

Dermatologie et vénéréologie

Hrvatska

Dermatologija i venerologija

Ireland

Italia

Neuropsichiatria (28)

Dermatologia e venerologia

Κύπρος

Νευρολογία – Ψυχιατρική

Δερματολογία – Αφροδισιολογία

Latvija

Dermatoloģija un veneroloģija

Lietuva

Dermatovenerologija

Luxembourg

Neuropsychiatrie (29)

Dermato-vénéréologie

Magyarország

Bőrgyógyászat

Malta

Dermato-venerejoloġija

Nederland

Zenuw – en zielsziekten (30)

Dermatologie en venerologie

Österreich

Neurologie und Psychiatrie (31)

Haut- und Geschlechtskrankheiten

Polska

Dermatologia i wenerologia

Portugal

Dermatovenereologia

România

Dermatovenerologie

Slovenija

Dermatovenerologija

Slovensko

Neuropsychiatria

Dermatovenerológia

Suomi/Finland

Ihotaudit ja allergologia/Hudsjukdomar och allergologi

Sverige

Hud- och könssjukdomar

United Kingdom

| | Radioloogia | Lapsepsühhiaatria |
| --- | --- | --- |
| | Kursuse miinimumkestus: 4 aastat | Kursuse miinimumkestus: 4 aastat |
| Riik | Eriala nimetus | Eriala nimetus |
| Belgique/België/Belgien | | Psychiatrie, particulièrement en psychiatrie infanto-juvénile/Psychiatrie, meer bepaald in de kinder- en jeugdpsychiatrie |
| България | Радиобиология | Детска психиатрия |
| Česká republika | | Dětská a dorostová psychiatrie |
| Danmark | | Børne- og ungdomspsykiatri |
| Deutschland | Radiologie | Kinder – und Jugendpsychiatrie und –psychotherapie |
| Eesti | | |
| Ελλάδα | Ακτινολογία – Ραδιολογία | Παιδοψυχιατρική |
| España | Electroradiología (32) | |
| France | Electro-radiologie (33) | Pédopsychiatrie (38) |
| Hrvatska | Klinička radiologija | Dječja i adolescentna psihijatrija |
| Ireland | | Child and adolescent psychiatry |
| Italia | Radiologia (34) | Neuropsichiatria infantile |
| Κύπρος | | Παιδοψυχιατρική |
| Latvija | | Bērnu psihiatrija |
| Lietuva | | Vaikų ir paauglių psichiatrija |
| Luxembourg | Électroradiologie (35) | Psychiatrie infantile |
| Magyarország | Radiológia | Gyermek- és ifjúsági pszichiátria |
| Malta | | |
| Nederland | Radiologie (36) | |
| Österreich | Radiologie (37) | — | Kinder- und Jugendpsychiatrie |

Radioloogia

Lapsepsühhiaatria

Kursuse miinimumkestus: 4 aastat

Kursuse miinimumkestus: 4 aastat

Riik

Eriala nimetus

Eriala nimetus

Belgique/België/Belgien

Psychiatrie, particulièrement en psychiatrie infanto-juvénile/Psychiatrie, meer bepaald in de kinder- en jeugdpsychiatrie

България

Радиобиология

Детска психиатрия

Česká republika

Dětská a dorostová psychiatrie

Danmark

Børne- og ungdomspsykiatri

Deutschland

Radiologie

Kinder – und Jugendpsychiatrie und –psychotherapie

Eesti

Ελλάδα

Ακτινολογία – Ραδιολογία

Παιδοψυχιατρική

España

Electroradiología (32)

France

Electro-radiologie (33)

Pédopsychiatrie (38)

Hrvatska

Klinička radiologija

Dječja i adolescentna psihijatrija

Ireland

Child and adolescent psychiatry

Italia

Radiologia (34)

Neuropsichiatria infantile

Κύπρος

Παιδοψυχιατρική

Latvija

Bērnu psihiatrija

Lietuva

Vaikų ir paauglių psichiatrija

Luxembourg

Électroradiologie (35)

Psychiatrie infantile

Magyarország

Radiológia

Gyermek- és ifjúsági pszichiátria

Malta

Nederland

Radiologie (36)

Österreich

Radiologie (37)

—

Kinder- und Jugendpsychiatrie

| — | Kinder- und Jugendpsychiatrie und Psychotherapeutische Medizin (39) |
| --- | --- |

—

Kinder- und Jugendpsychiatrie und Psychotherapeutische Medizin (39)

Polska

Psychiatria dzieci i młodzieży

Portugal

Radiologia

Psiquiatria da infância e da adolescência

România

Psihiatrie pediatrică

Slovenija

Radiologija

Otroška in mladostniška psihiatrija

Slovensko

Detská psychiatria

Suomi/Finland

Lastenpsykiatria/Barnpsykiatri

Sverige

Barn- och ungdomspsykiatri

United Kingdom

Child and adolescent psychiatry

| | Geriaatria | Nefroloogia |
| --- | --- | --- |
| | Kursuse miinimumkestus: 4 aastat | Kursuse miinimumkestus: 4 aastat |
| Riik | Eriala nimetus | Eriala nimetus |
| Belgique/België/Belgien | Gériatrie/Geriatrie | |
| България | Гериатрична медицина | Нефрология |
| Česká republika | Geriatrie | Nefrologie |
| Danmark | Intern medicin: geriatri | Intern medicin: nefrologi |
| Deutschland | | — | Innere Medizin und Schwerpunkt Nephrologie |

Geriaatria

Nefroloogia

Kursuse miinimumkestus: 4 aastat

Kursuse miinimumkestus: 4 aastat

Riik

Eriala nimetus

Eriala nimetus

Belgique/België/Belgien

Gériatrie/Geriatrie

България

Гериатрична медицина

Нефрология

Česká republika

Geriatrie

Nefrologie

Danmark

Intern medicin: geriatri

Intern medicin: nefrologi

Deutschland

—

Innere Medizin und Schwerpunkt Nephrologie

| — | Innere Medizin und Nephrologie (40) |
| --- | --- |

—

Innere Medizin und Nephrologie (40)

Eesti

Nefroloogia

Ελλάδα

Νεφρολογία

España

Geriatría

Nefrología

France

Néphrologie

Hrvatska

Nefrologija

Ireland

Geriatric medicine

Nephrology

Italia

Geriatria

Nefrologia

Κύπρος

Γηριατρική

Νεφρολογία

Latvija

Nefroloģija

Lietuva

Geriatrija

Nefrologija

Luxembourg

Gériatrie

Néphrologie

Magyarország

Geriátria

Nefrológia

Malta

Ġerjatrija

Nefroloġija

Nederland

Klinische geriatrie

Österreich

Innere Medizin und Nephrologie

Polska

Geriatria

Nefrologia

Portugal

Nefrologia

România

Geriatrie şi gerontologie

Nefrologie

Slovenija

Nefrologija

Slovensko

Geriatria

Nefrológia

Suomi/Finland

Geriatria/Geriatri

Nefrologia/Nefrologi

Sverige

Geriatrik

Medicinska njursjukdomar (nefrologi)

United Kingdom

Geriatric medicine

Renal medicine

| | Infektsioonhaigused | Rahvatervis |
| --- | --- | --- |
| | Kursuse miinimumkestus: 4 aastat | Kursuse miinimumkestus: 4 aastat |
| Riik | Eriala nimetus | Eriala nimetus |
| Belgique/België/Belgien | | |
| България | Инфекциозни болести | Социална медицина и здравен мениджмънт комунална хигиена |
| Česká republika | Infekční lékařství | Hygiena a epidemiologie |
| Danmark | Intern medicin: infektionsmedicin | Samfundsmedicin |
| Deutschland | | Öffentliches Gesundheitswesen |
| Eesti | Infektsioonhaigused | |
| Ελλάδα | | Κοινοτική Ιατρική |
| España | | Medicina preventiva y salud pública |
| France | | Santé publique et médecine sociale |
| Hrvatska | Infektologija | Javnozdravstvena medicina |
| Ireland | Infectious diseases | Public health medicine |
| Italia | Malattie infettive | Igiene e medicina preventiva |
| Κύπρος | Λοιμώδη Νοσήματα | — | Υγειονολογία |

Infektsioonhaigused

Rahvatervis

Kursuse miinimumkestus: 4 aastat

Kursuse miinimumkestus: 4 aastat

Riik

Eriala nimetus

Eriala nimetus

Belgique/België/Belgien

България

Инфекциозни болести

Социална медицина и здравен мениджмънт комунална хигиена

Česká republika

Infekční lékařství

Hygiena a epidemiologie

Danmark

Intern medicin: infektionsmedicin

Samfundsmedicin

Deutschland

Öffentliches Gesundheitswesen

Eesti

Infektsioonhaigused

Ελλάδα

Κοινοτική Ιατρική

España

Medicina preventiva y salud pública

France

Santé publique et médecine sociale

Hrvatska

Infektologija

Javnozdravstvena medicina

Ireland

Infectious diseases

Public health medicine

Italia

Malattie infettive

Igiene e medicina preventiva

Κύπρος

Λοιμώδη Νοσήματα

—

Υγειονολογία

| — | Κοινοτική Ιατρική |
| --- | --- |

—

Κοινοτική Ιατρική

Latvija

Infektoloģija

Lietuva

Infektologija

Luxembourg

Maladies contagieuses

Santé publique

Magyarország

Infektológia

Megelőző orvostan és népegészségtan

Malta

Mard Infettiv

Saħħa Pubblika

Nederland

Maatschappij en gezondheid

Österreich

Innere Medizin und Infektiologie

| — | Sozialmedizin |
| --- | --- |

—

Sozialmedizin

| — | Public Health (41) |
| --- | --- |

—

Public Health (41)

Polska

Choroby zakaźne

Zdrowie publiczne, epidemiologia

Portugal

Doenças infecciosas

Saúde pública

România

Boli infecţioase

Sănătate publică şi management

Slovenija

Infektologija

Javno zdravje

Slovensko

Infektológia

Verejné zdravotníctvo

Suomi/Finland

Infektiosairaudet/Infektionssjukdomar

Terveydenhuolto/Hälsovård

Sverige

Infektionssjukdomar

Socialmedicin

United Kingdom

Infectious diseases

Public health medicine

| | Farmakoloogia | Töötervishoid |
| --- | --- | --- |
| | Kursuse miinimumkestus: 4 aastat | Kursuse miinimumkestus: 4 aastat |
| Riik | Eriala nimetus | Eriala nimetus |
| Belgique/België/Belgien | | Médecine du travail/Arbeidsgeneeskunde |
| България | Клинична фармакология и терапия Фармакология | Трудова медицина |
| Česká republika | Klinická farmakologie | Pracovní lékařství |
| Danmark | Klinisk farmakologi | Arbejdsmedicin |
| Deutschland | Pharmakologie und Toxikologie | Arbeitsmedizin |
| Eesti | | |
| Ελλάδα | | Ιατρική της Εργασίας |
| España | Farmacología clínica | Medicina del trabajo |
| France | | Médecine du travail |
| Hrvatska | Klinička farmakologija s toksikologijom | Medicina rada i športa |
| Ireland | Clinical pharmacology and therapeutics | Occupational medicine |
| Italia | Farmacologia | Medicina del lavoro |
| Κύπρος | | Ιατρική της Εργασίας |
| Latvija | | Arodslimības |
| Lietuva | | Darbo medicina |
| Luxembourg | | Médecine du travail |
| Magyarország | Klinikai farmakológia | Foglalkozás-orvostan (üzemorvostan) |
| Malta | Farmakoloġija Klinika u t-Terapewtika | Mediċina Okkupazzjonali |
| Nederland | | — | Arbeid en gezondheid, bedrijfsgeneeskunde |

Farmakoloogia

Töötervishoid

Kursuse miinimumkestus: 4 aastat

Kursuse miinimumkestus: 4 aastat

Riik

Eriala nimetus

Eriala nimetus

Belgique/België/Belgien

Médecine du travail/Arbeidsgeneeskunde

България

Клинична фармакология и терапия Фармакология

Трудова медицина

Česká republika

Klinická farmakologie

Pracovní lékařství

Danmark

Klinisk farmakologi

Arbejdsmedicin

Deutschland

Pharmakologie und Toxikologie

Arbeitsmedizin

Eesti

Ελλάδα

Ιατρική της Εργασίας

España

Farmacología clínica

Medicina del trabajo

France

Médecine du travail

Hrvatska

Klinička farmakologija s toksikologijom

Medicina rada i športa

Ireland

Clinical pharmacology and therapeutics

Occupational medicine

Italia

Farmacologia

Medicina del lavoro

Κύπρος

Ιατρική της Εργασίας

Latvija

Arodslimības

Lietuva

Darbo medicina

Luxembourg

Médecine du travail

Magyarország

Klinikai farmakológia

Foglalkozás-orvostan (üzemorvostan)

Malta

Farmakoloġija Klinika u t-Terapewtika

Mediċina Okkupazzjonali

Nederland

—

Arbeid en gezondheid, bedrijfsgeneeskunde

| — | Arbeid en gezondheid, verzekeringsgeneeskunde |
| --- | --- |

—

Arbeid en gezondheid, verzekeringsgeneeskunde

Österreich

Pharmakologie und Toxikologie

| — | Arbeitsmedizin |
| --- | --- |

—

Arbeitsmedizin

| — | Arbeitsmedizin und angewandte Physiologie (42) |
| --- | --- |

—

Arbeitsmedizin und angewandte Physiologie (42)

Polska

Farmakologia kliniczna

Medycyna pracy

Portugal

Medicina do trabalho

România

Farmacologie clinică

Medicina muncii

Slovenija

Medicina dela, prometa in športa

Slovensko

Klinická farmakológia

Pracovné lekárstvo

Suomi/Finland

Kliininen farmakologia ja lääkehoito/Klinisk farmakologi och läkemedelsbehandling

Työterveyshuolto/Företagshälsovård

Sverige

Klinisk farmakologi

Yrkes- och miljömedicin

United Kingdom

Clinical pharmacology and therapeutics

Occupational medicine

| | Allergoloogia | Nukleaarmeditsiin |
| --- | --- | --- |
| | Kursuse miinimumkestus: 3 aastat | Kursuse miinimumkestus: 4 aastat |
| Riik | Eriala nimetus | Eriala nimetus |
| Belgique/België/Belgien | | Médecine nucléaire/Nucleaire geneeskunde |
| България | Клинична алергология | Нуклеарна медицина |
| Česká republika | Alergologie a klinická imunologie | Nukleární medicína |
| Danmark | | Klinisk fysiologi og nuklearmedicin |
| Deutschland | | Nuklearmedizin |
| Eesti | | |
| Ελλάδα | Αλλεργιολογία | Πυρηνική Ιατρική |
| España | Alergología | Medicina nuclear |
| France | | Médecine nucléaire |
| Hrvatska | Alergologija i klinička imunologija | Nuklearna medicina |
| Ireland | | |
| Italia | Allergologia ed immunologia clinica | Medicina nucleare |
| Κύπρος | Αλλεργιολογία | Πυρηνική Ιατρική |
| Latvija | Alergoloģija | |
| Lietuva | Alergologija ir klinikinė imunologija | |
| Luxembourg | | Médecine nucléaire |
| Magyarország | Allergológia és klinikai immunológia | Nukleáris medicina |
| Malta | | Mediċina Nukleari |
| Nederland | Allergologie (43) | Nucleaire geneeskunde |
| Österreich | | Nuklearmedizin |
| Polska | Alergologia | Medycyna nuklearna |
| Portugal | Imuno-alergologia | Medicina nuclear |
| România | Alergologie şi imunologie clinică | Medicină nucleară |
| Slovenija | | Nuklearna medicina |
| Slovensko | Klinická imunológia a alergológia | Nukleárna medicína |
| Suomi/Finland | | Kliininen fysiologia ja isotooppilääketiede/Klinisk fysiologi och nukleärmedicin |
| Sverige | Allergisjukdomar | Nukleärmedicin |
| United Kingdom | | Nuclear medicine |

Allergoloogia

Nukleaarmeditsiin

Kursuse miinimumkestus: 3 aastat

Kursuse miinimumkestus: 4 aastat

Riik

Eriala nimetus

Eriala nimetus

Belgique/België/Belgien

Médecine nucléaire/Nucleaire geneeskunde

България

Клинична алергология

Нуклеарна медицина

Česká republika

Alergologie a klinická imunologie

Nukleární medicína

Danmark

Klinisk fysiologi og nuklearmedicin

Deutschland

Nuklearmedizin

Eesti

Ελλάδα

Αλλεργιολογία

Πυρηνική Ιατρική

España

Alergología

Medicina nuclear

France

Médecine nucléaire

Hrvatska

Alergologija i klinička imunologija

Nuklearna medicina

Ireland

Italia

Allergologia ed immunologia clinica

Medicina nucleare

Κύπρος

Αλλεργιολογία

Πυρηνική Ιατρική

Latvija

Alergoloģija

Lietuva

Alergologija ir klinikinė imunologija

Luxembourg

Médecine nucléaire

Magyarország

Allergológia és klinikai immunológia

Nukleáris medicina

Malta

Mediċina Nukleari

Nederland

Allergologie (43)

Nucleaire geneeskunde

Österreich

Nuklearmedizin

Polska

Alergologia

Medycyna nuklearna

Portugal

Imuno-alergologia

Medicina nuclear

România

Alergologie şi imunologie clinică

Medicină nucleară

Slovenija

Nuklearna medicina

Slovensko

Klinická imunológia a alergológia

Nukleárna medicína

Suomi/Finland

Kliininen fysiologia ja isotooppilääketiede/Klinisk fysiologi och nukleärmedicin

Sverige

Allergisjukdomar

Nukleärmedicin

United Kingdom

Nuclear medicine

| | Näo-lõualuukirurgia (arsti põhiõpe) | Bioloogiline hematoloogia |
| --- | --- | --- |
| | Kursuse miinimumkestus: 5 aastat | Kursuse miinimumkestus: 4 aastat |
| Riik | Eriala nimetus | Eriala nimetus |
| Belgique/België/Belgien | | |
| България | Лицево-челюстна хирургия | Трансфузионна хематология |
| Česká republika | Maxilofaciální chirurgie | |
| Danmark | | |
| Deutschland | | |
| Eesti | | |
| Ελλάδα | | |
| España | Cirugía oral y maxilofacial | |
| France | Chirurgie maxillo-faciale et stomatologie | Hématologie |
| Hrvatska | Maksilofacijalna kirurgija | |
| Ireland | | |
| Italia | Chirurgia maxillo-facciale | |
| Κύπρος | | |
| Latvija | Mutes, sejas un žokļu ķirurģija | |
| Lietuva | Veido ir žandikaulių chirurgija | |
| Luxembourg | Chirurgie maxillo-faciale | Hématologie biologique |
| Magyarország | Szájsebészet (44) | |
| Malta | | |
| Nederland | | |
| Österreich | Mund– Kiefer – und Gesichtschirurgie (45) | |
| Polska | Chirurgia szczekowo-twarzowa | |
| Portugal | Cirurgia maxilo-facial | Hematologia clinica |
| România | | |
| Slovenija | Maxilofacialna kirurgija | |
| Slovensko | Maxilofaciálna chirurgia | |
| Suomi/Finland | | |
| Sverige | | |
| United Kingdom | | |

Näo-lõualuukirurgia (arsti põhiõpe)

Bioloogiline hematoloogia

Kursuse miinimumkestus: 5 aastat

Kursuse miinimumkestus: 4 aastat

Riik

Eriala nimetus

Eriala nimetus

Belgique/België/Belgien

България

Лицево-челюстна хирургия

Трансфузионна хематология

Česká republika

Maxilofaciální chirurgie

Danmark

Deutschland

Eesti

Ελλάδα

España

Cirugía oral y maxilofacial

France

Chirurgie maxillo-faciale et stomatologie

Hématologie

Hrvatska

Maksilofacijalna kirurgija

Ireland

Italia

Chirurgia maxillo-facciale

Κύπρος

Latvija

Mutes, sejas un žokļu ķirurģija

Lietuva

Veido ir žandikaulių chirurgija

Luxembourg

Chirurgie maxillo-faciale

Hématologie biologique

Magyarország

Szájsebészet (44)

Malta

Nederland

Österreich

Mund– Kiefer – und Gesichtschirurgie (45)

Polska

Chirurgia szczekowo-twarzowa

Portugal

Cirurgia maxilo-facial

Hematologia clinica

România

Slovenija

Maxilofacialna kirurgija

Slovensko

Maxilofaciálna chirurgia

Suomi/Finland

Sverige

United Kingdom

| | Stomatoloogia | Dermatoloogia |
| --- | --- | --- |
| | Kursuse miinimumkestus: 3 aastat | Kursuse miinimumkestus: 4 aastat |
| Riik | Eriala nimetus | Eriala nimetus |
| Belgique/België/Belgien | | |
| България | | |
| Česká republika | | |
| Danmark | | |
| Deutschland | | |
| Eesti | | |
| Ελλάδα | | |
| España | Estomatología | |
| France | Stomatologie | |
| Hrvatska | | |
| Ireland | | Dermatology |
| Italia | Odontostomatologia (46) | |
| Κύπρος | | |
| Latvija | | |
| Lietuva | | |
| Luxembourg | Stomatologie | |
| Magyarország | | |
| Malta | | Dermatoloġija |
| Nederland | | |
| Österreich | | |
| Polska | | |
| Portugal | Estomatologia | |
| România | | |
| Slovenija | | |
| Slovensko | | |
| Suomi/Finland | | |
| Sverige | | |
| United Kingdom | | Dermatology |

Stomatoloogia

Dermatoloogia

Kursuse miinimumkestus: 3 aastat

Kursuse miinimumkestus: 4 aastat

Riik

Eriala nimetus

Eriala nimetus

Belgique/België/Belgien

България

Česká republika

Danmark

Deutschland

Eesti

Ελλάδα

España

Estomatología

France

Stomatologie

Hrvatska

Ireland

Dermatology

Italia

Odontostomatologia (46)

Κύπρος

Latvija

Lietuva

Luxembourg

Stomatologie

Magyarország

Malta

Dermatoloġija

Nederland

Österreich

Polska

Portugal

Estomatologia

România

Slovenija

Slovensko

Suomi/Finland

Sverige

United Kingdom

Dermatology

| | Veneroloogia | Troopikameditsiin |
| --- | --- | --- |
| | Kursuse miinimumkestus: 4 aastat | Kursuse miinimumkestus: 4 aastat |
| Riik | Eriala nimetus | Eriala nimetus |
| Belgique/België/Belgien | | |
| България | | |
| Česká republika | | |
| Danmark | | |
| Deutschland | | |
| Eesti | | |
| Ελλάδα | | |
| España | | |
| France | | |
| Hrvatska | | |
| Ireland | Genito-urinary medicine | Tropical medicine |
| Italia | | Medicina tropicale |
| Κύπρος | | |
| Latvija | | |
| Lietuva | | |
| Luxembourg | | |
| Magyarország | | Trópusi betegségek |
| Malta | Mediċina Uro-ġenetali | |
| Nederland | | |
| Österreich | | — | Spezifische Prophylaxe und Tropenmedizin |

Veneroloogia

Troopikameditsiin

Kursuse miinimumkestus: 4 aastat

Kursuse miinimumkestus: 4 aastat

Riik

Eriala nimetus

Eriala nimetus

Belgique/België/Belgien

България

Česká republika

Danmark

Deutschland

Eesti

Ελλάδα

España

France

Hrvatska

Ireland

Genito-urinary medicine

Tropical medicine

Italia

Medicina tropicale

Κύπρος

Latvija

Lietuva

Luxembourg

Magyarország

Trópusi betegségek

Malta

Mediċina Uro-ġenetali

Nederland

Österreich

—

Spezifische Prophylaxe und Tropenmedizin

| — | Klinische Immunologie und Spezifische Prophylaxe und Tropenmedizin (47) |
| --- | --- |

—

Klinische Immunologie und Spezifische Prophylaxe und Tropenmedizin (47)

Polska

Medycyna transportu

Portugal

Medicina tropical

România

Slovenija

Slovensko

Tropická medicína

Suomi/Finland

Sverige

United Kingdom

Genito-urinary medicine

Tropical medicine

| | Gastroenteroloogiline kirurgia | Erakorraline meditsiin |
| --- | --- | --- |
| | Kursuse miinimumkestus: 5 aastat | Kursuse miinimumkestus: 5 aastat |
| Riik | Eriala nimetus | Eriala nimetus |
| Belgique/België/Belgien | Chirurgie abdominale/Heelkunde op het abdomen (48) | |
| България | Гастроентерологичнa хирургия | Спешна медицина |
| Česká republika | | — | Traumatologie |

Gastroenteroloogiline kirurgia

Erakorraline meditsiin

Kursuse miinimumkestus: 5 aastat

Kursuse miinimumkestus: 5 aastat

Riik

Eriala nimetus

Eriala nimetus

Belgique/België/Belgien

Chirurgie abdominale/Heelkunde op het abdomen (48)

България

Гастроентерологичнa хирургия

Спешна медицина

Česká republika

—

Traumatologie

| — | Urgentní medicína |
| --- | --- |

—

Urgentní medicína

Danmark

Deutschland

Visceralchirurgie

Eesti

Ελλάδα

España

France

Chirurgie viscérale et digestive

Hrvatska

Abdominalna kirurgija

Hitna medicina

Ireland

Emergency medicine

Italia

Chirurgia dell'apparato digerente

Medicina d'emergenza-urgenza (49)

Κύπρος

Latvija

Lietuva

Abdominalinė chirurgija

Luxembourg

Chirurgie gastro-entérologique

Magyarország

Oxyológia és sürgősségi orvostan

Malta

Mediċina tal-Aċċidenti u l-Emerġenza

Nederland

Österreich

Polska

Medycyna ratunkowa

Portugal

România

Medicină de urgenţă

Slovenija

Abdominalna kirurgija

Urgentna medicina

Slovensko

Gastroenterologická chirurgia

| — | Úrazová chirurgia |
| --- | --- |

—

Úrazová chirurgia

| — | Urgentná medicína |
| --- | --- |

—

Urgentná medicína

Suomi/Finland

Gastroenterologinen kirurgia/Gastroenterologisk kirurgi

Akuuttilääketiede/Akutmedicin

Sverige

United Kingdom

Emergency medicine

| | Kliiniline neurofüsioloogia | Hamba-, suu- ja näo-lõualuu kirurgia (arsti ja hambaarsti põhiõpe) (50) |
| --- | --- | --- |
| | Kursuse miinimumkestus: 4 aastat | Kursuse miinimumkestus: 4 aastat |
| Riik | Eriala nimetus | Eriala nimetus |
| Belgique/België/Belgien | | Stomatologie et chirurgie orale et maxillo-faciale/Stomatologie en mond-, kaak- en aangezichtschirurgie |
| България | | Дентална, орална и лицево-челюстна хирургия |
| Česká republika | | |
| Danmark | | |
| Deutschland | | — | Mund-, Kiefer- und Gesichtschirurgie |

Kliiniline neurofüsioloogia

Hamba-, suu- ja näo-lõualuu kirurgia (arsti ja hambaarsti põhiõpe) (50)

Kursuse miinimumkestus: 4 aastat

Kursuse miinimumkestus: 4 aastat

Riik

Eriala nimetus

Eriala nimetus

Belgique/België/Belgien

Stomatologie et chirurgie orale et maxillo-faciale/Stomatologie en mond-, kaak- en aangezichtschirurgie

България

Дентална, орална и лицево-челюстна хирургия

Česká republika

Danmark

Deutschland

—

Mund-, Kiefer- und Gesichtschirurgie

| — | Mund-Kiefer-Gesichtschirurgie (51) |
| --- | --- |

—

Mund-Kiefer-Gesichtschirurgie (51)

Eesti

Ελλάδα

Στοματική και Γναθοπροσωπική Χειρουργική (52)

España

Neurofisiologia clínica

France

Hrvatska

Ireland

Clinical neurophysiology

Oral and maxillo-facial surgery

Italia

Κύπρος

Στοματο-Γναθο-Προσωποχειρουργική

Latvija

Lietuva

Luxembourg

Chirurgie dentaire, orale et maxillo-faciale

Magyarország

Arc-állcsont-szájsebészet

Malta

Newrofiżjoloġija Klinika

Kirurġija tal-għadam tal-wiċċ

Nederland

Österreich

Mund-, Kiefer- und Gesichtschirurgie

Polska

Portugal

România

Chirurgie Orală şi Maxilo-facială (53)

Slovenija

Slovensko

Suomi/Finland

Kliininen neurofysiologia/Klinisk neurofysiologi

Suu- ja leukakirurgia/Oral och maxillofacial kirurgi

Sverige

Klinisk neurofysiologi

United Kingdom

Clinical neurophysiology

Oral and maxillo-facial surgery

| | Meditsiiniline onkoloogia | Meditsiinigeneetika |
| --- | --- | --- |
| | Kursuse miinimumkestus: 5 aastat | Kursuse miinimumkestus: 4 aastat |
| Riik | Eriala nimetus | Eriala nimetus |
| Belgique/België/Belgien | Oncologie médicale/Medische oncologie | |
| България | Медицинска онкология | Медицинска генетика |
| Česká republika | Klinická onkologie | Lékařská genetika |
| Danmark | | Klinisk genetik |
| Deutschland | | Humangenetik |
| Eesti | | Meditsiinigeneetika |
| Ελλάδα | Παθολογική Ογκολογία | |
| España | Oncología Médica | |
| France | Oncologie | Génétique médicale |
| Hrvatska | | |
| Ireland | Medical oncology | Clinical genetics |
| Italia | Oncologia medica | Genetica medica |
| Κύπρος | Ακτινοθεραπευτική Ογκολογία | |
| Latvija | Onkoloģija ķīmijterapija | Medicīnas ģenētika |
| Lietuva | Chemoterapinė onkologija | Genetika |
| Luxembourg | Oncologie médicale | Médecine génétique |
| Magyarország | Klinikai onkológia | Klinikai genetika |
| Malta | | |
| Nederland | | Klinische genetica |
| Österreich | | Medizinische Genetik |
| Polska | Onkologia kliniczna | Genetyka kliniczna |
| Portugal | Oncologia médica | Genética médica |
| România | Oncologie medicala | Genetica medicala |
| Slovenija | Internistična onkologija | Klinična genetika |
| Slovensko | Klinická onkológia | Lekárska genetica |
| Suomi/Finland | | Perinnöllisyyslääketiede/Medicinsk genetik |
| Sverige | | |
| United Kingdom | Medical oncology | Clinical genetics |

Meditsiiniline onkoloogia

Meditsiinigeneetika

Kursuse miinimumkestus: 5 aastat

Kursuse miinimumkestus: 4 aastat

Riik

Eriala nimetus

Eriala nimetus

Belgique/België/Belgien

Oncologie médicale/Medische oncologie

България

Медицинска онкология

Медицинска генетика

Česká republika

Klinická onkologie

Lékařská genetika

Danmark

Klinisk genetik

Deutschland

Humangenetik

Eesti

Meditsiinigeneetika

Ελλάδα

Παθολογική Ογκολογία

España

Oncología Médica

France

Oncologie

Génétique médicale

Hrvatska

Ireland

Medical oncology

Clinical genetics

Italia

Oncologia medica

Genetica medica

Κύπρος

Ακτινοθεραπευτική Ογκολογία

Latvija

Onkoloģija ķīmijterapija

Medicīnas ģenētika

Lietuva

Chemoterapinė onkologija

Genetika

Luxembourg

Oncologie médicale

Médecine génétique

Magyarország

Klinikai onkológia

Klinikai genetika

Malta

Nederland

Klinische genetica

Österreich

Medizinische Genetik

Polska

Onkologia kliniczna

Genetyka kliniczna

Portugal

Oncologia médica

Genética médica

România

Oncologie medicala

Genetica medicala

Slovenija

Internistična onkologija

Klinična genetika

Slovensko

Klinická onkológia

Lekárska genetica

Suomi/Finland

Perinnöllisyyslääketiede/Medicinsk genetik

Sverige

United Kingdom

Medical oncology

Clinical genetics

5.1.4.   Üldarsti kvalifikatsiooni tõendav dokument

| Riik | Kvalifikatsiooni tõendav dokument | Kutsenimetus | Võrdluskuupäev |
| --- | --- | --- | --- |
| België/Belgique/Belgien | Bijzondere beroepstitel van huisarts/Titre professionnel particulier de médecin généraliste | Huisarts/Médecin généraliste | 31.12.1994 |
| България | Свидетелство за призната специалност по Обща медицина | Лекар-специалист по Обща медицина | 1.1.2007 |
| Česká republika | Diplom o specializaci všeobecné praktické lékařství | Všeobecný praktický lékař | 1.5.2004 |
| Danmark | Bevis for tilladelse til at betegne sig som speciallæge i almen medicin | Alment praktiserende læge/Speciallæge i almen medicin | 31.12.1994 |
| Deutschland | Zeugnis über die spezifische Ausbildung in der Allgemeinmedizin | Facharzt/Fachärztin für Allgemeinmedizin | 31.12.1994 |
| Eesti | Residentuuri lõpetamist tõendav tunnistus
  Diplom peremeditsiini erialal | Perearst | 1.5.2004 |
| Ελλάδα | Τίτλος ιατρικής ειδικότητας γενικής ιατρικής | Iατρός με ειδικότητα γενικής ιατρικής | 31.12.1994 |
| España | Título de especialista en medicina familiar y comunitaria | Especialista en medicina familiar y comunitaria | 31.12.1994 |
| France | Diplômes d'études spécialisées de médecine générale accompagnés du diplôme d'Etat de docteur en médecine | Médecin qualifié en médecine générale | 31.12.1994 |
| Hrvatska | Diploma o specijalističkom usavršavanju | specijalist obiteljske medicine | 1.7.2013 |
| Ireland | Certificate of specific qualifications in general medical practice | General medical practitioner | 31.12.1994 |
| Italia | — | Attestato di formazione specifica in medicina generale |

Riik

Kvalifikatsiooni tõendav dokument

Kutsenimetus

Võrdluskuupäev

België/Belgique/Belgien

Bijzondere beroepstitel van huisarts/Titre professionnel particulier de médecin généraliste

Huisarts/Médecin généraliste

31.12.1994

България

Свидетелство за призната специалност по Обща медицина

Лекар-специалист по Обща медицина

1.1.2007

Česká republika

Diplom o specializaci všeobecné praktické lékařství

Všeobecný praktický lékař

1.5.2004

Danmark

Bevis for tilladelse til at betegne sig som speciallæge i almen medicin

Alment praktiserende læge/Speciallæge i almen medicin

31.12.1994

Deutschland

Zeugnis über die spezifische Ausbildung in der Allgemeinmedizin

Facharzt/Fachärztin für Allgemeinmedizin

31.12.1994

Eesti

Residentuuri lõpetamist tõendav tunnistus

Diplom peremeditsiini erialal

Perearst

1.5.2004

Ελλάδα

Τίτλος ιατρικής ειδικότητας γενικής ιατρικής

Iατρός με ειδικότητα γενικής ιατρικής

31.12.1994

España

Título de especialista en medicina familiar y comunitaria

Especialista en medicina familiar y comunitaria

31.12.1994

France

Diplômes d'études spécialisées de médecine générale accompagnés du diplôme d'Etat de docteur en médecine

Médecin qualifié en médecine générale

31.12.1994

Hrvatska

Diploma o specijalističkom usavršavanju

specijalist obiteljske medicine

1.7.2013

Ireland

Certificate of specific qualifications in general medical practice

General medical practitioner

31.12.1994

Italia

—

Attestato di formazione specifica in medicina generale

| — | Diploma di formazione specifica in medicina generale |
| --- | --- |

—

Diploma di formazione specifica in medicina generale

Medico di medicina generale

31.12.1994

Κύπρος

Τίτλος Ειδικότητας Γενικής Ιατρικής

Ιατρός Γενικής Ιατρικής

1.5.2004

Latvija

Ģimenes ārsta sertifikāts

Ģimenes (vispārējās prakses) ārsts

1.5.2004

Lietuva

| 1. | Šeimos gydytojo rezidentūros pažymėjimas |
| --- | --- |

1.

Šeimos gydytojo rezidentūros pažymėjimas

Šeimos medicinos gydytojas

1.5.2004

| 2. | Rezidentūros pažymėjimas
  (šeimos gydytojo profesinė kvalifikacija) |
| --- | --- |

2.

Rezidentūros pažymėjimas

(šeimos gydytojo profesinė kvalifikacija)

Šeimos gydytojas

Luxembourg

Diplôme de formation spécifique en medicine générale

Médecin généraliste

31.12.1994

Magyarország

Háziorvostan szakorvosa bizonyítvány

Háziorvostan szakorvosa

1.5.2004

Malta

Tabib tal-familja

Mediċina tal-familja

1.5.2004

Nederland

Certificaat van inschrijving in een specialistenregister van huisartsen

Huisarts, Verpleeghuisarts en arts voor verstandelijk gehandicapte Registratie Commissie (HVRC)

31.12.1994

Diploma geneeskundig specialist

Registratiecommissie Geneeskundig Specialisten (RGS) van de Koninklijke Nederlandsche Maatschappij tot Bevordering der Geneeskunst (54)

Österreich

Diplom über die besondere Ausbildung in der Allgemeinmedizin

Arzt für Allgemeinmedizin

31.12.1994

Polska

Dyplom uzyskania tytułu specjalisty w dziedzinie medycyny rodzinnej

Specjalista w dziedzinie medycyny rodzinnej

1.5.2004

Portugal

Título de especialista em medicina geral e familiar

Especialista em medicina geral e familiar

31.12.1994

România

Certificat de medic specialist medicină de familie

Medic specialist medicină de familie

1.1.2007

Slovenija

Potrdilo o opravljenem specialističnem izpitu iz

družinske medicine

Specialist družinske medicine/Specialistka družinske medicine

1.5.2004

Slovensko

Diplom o špecializácii v odbore „všeobecné lekárstvo“

Všeobecný lekár

1.5.2004

Suomi/Finland

Todistus yleislääketieteen erityiskoulutuksesta/Bevis om särskild allmänläkarutbildning

Yleislääketieteen erityiskoulutuksen suorittanut laillistettu lääkäri/Legitimerad läkare som har fullgjort särskild allmänläkarutbildning

1.1.1994

Sverige

Bevis om specialistkompetens i allmänmedicin

Specialist i allmänmedicin

31.12.1994

United Kingdom

Certificate of completion of training

General practitioner

31.12.1994

| 2. | Punkt 5.2.2 asendatakse järgmisega:
  „5.2.2.   Üldõe kvalifikatsiooni tõendav dokument










  Riik | Kvalifikatsiooni tõendav dokument | Väljaandev asutus | Kutsenimetus | Võrdluskuupäev |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| België/Belgique/Belgien | — | Diploma gegradueerde verpleger/verpleegster/Diplôme d'infirmier(ère) gradué(e)/Diplom eines (einer) graduierten Krankenpflegers (-pflegerin) |

2.

Punkt 5.2.2 asendatakse järgmisega:

„5.2.2.   Üldõe kvalifikatsiooni tõendav dokument

Riik

Kvalifikatsiooni tõendav dokument

Väljaandev asutus

Kutsenimetus

Võrdluskuupäev

België/Belgique/Belgien

—

Diploma gegradueerde verpleger/verpleegster/Diplôme d'infirmier(ère) gradué(e)/Diplom eines (einer) graduierten Krankenpflegers (-pflegerin)

| — | De erkende opleidingsinstituten/Les établissements d'enseignement reconnus/Die anerkannten Ausbildungsanstalten |
| --- | --- |

—

De erkende opleidingsinstituten/Les établissements d'enseignement reconnus/Die anerkannten Ausbildungsanstalten

| — | Hospitalier(ère)/Verpleegassistent(e) |
| --- | --- |

—

Hospitalier(ère)/Verpleegassistent(e)

29.6.1979

| — | De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap/Le Jury compétent d'enseignement de la Communauté française/Der zuständige Prüfungsausschuß der Deutschsprachigen Gemeinschaft |
| --- | --- |

—

De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap/Le Jury compétent d'enseignement de la Communauté française/Der zuständige Prüfungsausschuß der Deutschsprachigen Gemeinschaft

| — | Infirmier(ère) hospitalier(ère)/Ziekenhuisverpleger(-verpleegster) |
| --- | --- |

—

Infirmier(ère) hospitalier(ère)/Ziekenhuisverpleger(-verpleegster)

| — | Diploma in de ziekenhuisverpleegkunde/Brevet d'infirmier(ère) hospitalier(ère)/Brevet eines (einer) Krankenpflegers (-pflegerin) |
| --- | --- |

—

Diploma in de ziekenhuisverpleegkunde/Brevet d'infirmier(ère) hospitalier(ère)/Brevet eines (einer) Krankenpflegers (-pflegerin)

| — | Brevet van verpleegassistent(e)/Brevet d'hospitalier(ère)/Brevet einer Pflegeassistentin |
| --- | --- |

—

Brevet van verpleegassistent(e)/Brevet d'hospitalier(ère)/Brevet einer Pflegeassistentin

България

Диплома за висше образование на образователно-квалификационна степен „Бакалавър“ с професионална квалификация „Медицинска сестра“

Университет

Медицинска сестра

1.1.2007

Česká republika

| 1. | Diplom o ukončení studia ve studijním programu ošetřovatelství ve studijním oboru všeobecná sestra (bakalář, Bc.) |
| --- | --- |

1.

Diplom o ukončení studia ve studijním programu ošetřovatelství ve studijním oboru všeobecná sestra (bakalář, Bc.)

| 1. | Vysoká škola zřízená nebo uznaná státem |
| --- | --- |

1.

Vysoká škola zřízená nebo uznaná státem

| — | Všeobecná sestra |
| --- | --- |

—

Všeobecná sestra

1.5.2004

| 2. | Diplom o ukončení studia ve studijním oboru diplomovaná všeobecná sestra (diplomovaný specialista, DiS.), accompanied by the following certificate: – Vysvědčení o absolutoriu |
| --- | --- |

2.

Diplom o ukončení studia ve studijním oboru diplomovaná všeobecná sestra (diplomovaný specialista, DiS.), accompanied by the following certificate: – Vysvědčení o absolutoriu

| 2. | Vyšší odborná škola zřízená nebo uznaná státem |
| --- | --- |

2.

Vyšší odborná škola zřízená nebo uznaná státem

| — | Všeobecný ošetřovatel |
| --- | --- |

—

Všeobecný ošetřovatel

Danmark

Bevis for uddannelsen til professionsbachelor i sygepleje

Professionshøjskole

Sygeplejerske

29.6.1979

Deutschland

Zeugnis über die staatliche Prüfung in der Krankenpflege

Staatlicher Prüfungsausschuss

Gesundheits- und Krankenpflegerin/Gesundheits- und Krankenpfleger

29.6.1979

Eesti

| 1. | Diplom õe erialal |
| --- | --- |

1.

Diplom õe erialal

| 1. | Tallinna Meditsiinikool
  Tartu Meditsiinikool
  Kohtla-Järve Meditsiinikool |
| --- | --- |

1.

Tallinna Meditsiinikool

Tartu Meditsiinikool

Kohtla-Järve Meditsiinikool

õde

1.5.2004

| 2. | Õe põhikoolituse diplom |
| --- | --- |

2.

Õe põhikoolituse diplom

| 2. | Tallinna Tervishoiu Kõrgkool |
| --- | --- |

2.

Tallinna Tervishoiu Kõrgkool

| 3. | Õe põhiõpe diplom |
| --- | --- |

3.

Õe põhiõpe diplom

| 3. | Tartu Tervishoiu Kõrgkool |
| --- | --- |

3.

Tartu Tervishoiu Kõrgkool

Ελλάδα

| 1. | Πτυχίο Νοσηλευτικής Παν/μίου Αθηνών |
| --- | --- |

1.

Πτυχίο Νοσηλευτικής Παν/μίου Αθηνών

| 1. | Πανεπιστήμιο Αθηνών |
| --- | --- |

1.

Πανεπιστήμιο Αθηνών

Διπλωματούχος ή πτυχιούχος νοσοκόμος, νοσηλευτής ή νοσηλεύτρια

1.1.1981

| 2. | Πτυχίο Νοσηλευτικής Τεχνολογικών Εκπαιδευτικών Ιδρυμάτων (Τ.Ε.Ι.) |
| --- | --- |

2.

Πτυχίο Νοσηλευτικής Τεχνολογικών Εκπαιδευτικών Ιδρυμάτων (Τ.Ε.Ι.)

| 2. | Τεχνολογικά Εκπαιδευτικά Ιδρύματα Υπουργείο Εθνικής Παιδείας και Θρησκευμάτω |
| --- | --- |

2.

Τεχνολογικά Εκπαιδευτικά Ιδρύματα Υπουργείο Εθνικής Παιδείας και Θρησκευμάτω

| 3. | Πτυχίο Αξιωματικών Νοσηλευτικής |
| --- | --- |

3.

Πτυχίο Αξιωματικών Νοσηλευτικής

| 3. | Υπουργείο Εθνικής Άμυνας |
| --- | --- |

3.

Υπουργείο Εθνικής Άμυνας

| 4. | Πτυχίο Αδελφών Νοσοκόμων πρώην Ανωτέρων Σχολών Υπουργείου Υγείας και Πρόνοιας |
| --- | --- |

4.

Πτυχίο Αδελφών Νοσοκόμων πρώην Ανωτέρων Σχολών Υπουργείου Υγείας και Πρόνοιας

| 4. | Υπουργείο Υγείας και Πρόνοιας |
| --- | --- |

4.

Υπουργείο Υγείας και Πρόνοιας

| 5. | Πτυχίο Αδελφών Νοσοκόμων και Επισκεπτριών πρώην Ανωτέρων Σχολών Υπουργείου Υγείας και Πρόνοιας |
| --- | --- |

5.

Πτυχίο Αδελφών Νοσοκόμων και Επισκεπτριών πρώην Ανωτέρων Σχολών Υπουργείου Υγείας και Πρόνοιας

| 5. | Υπουργείο Υγείας και Πρόνοιας |
| --- | --- |

5.

Υπουργείο Υγείας και Πρόνοιας

| 6. | Πτυχίο Τμήματος Νοσηλευτικής |
| --- | --- |

6.

Πτυχίο Τμήματος Νοσηλευτικής

| 6. | ΚΑΤΕΕ Υπουργείου Εθνικής Παιδείας και Θρησκευμάτων |
| --- | --- |

6.

ΚΑΤΕΕ Υπουργείου Εθνικής Παιδείας και Θρησκευμάτων

| 7. | Πτυχίο Τμήματος Νοσηλευτικής Πανεπιστήμιου Πελοποννήσου |
| --- | --- |

7.

Πτυχίο Τμήματος Νοσηλευτικής Πανεπιστήμιου Πελοποννήσου

| 7. | Πανεπιστήμιο Πελοποννήσου |
| --- | --- |

7.

Πανεπιστήμιο Πελοποννήσου

España

Título de Diplomado universitario en Enfermería

| — | Ministerio de Educación y Cultura |
| --- | --- |

—

Ministerio de Educación y Cultura

| — | El rector de una Universidad |
| --- | --- |

—

El rector de una Universidad

Enfermero/a diplomado/a

1.1.1986

Titulo de Graduado/a en Enfermería

| — | El rector de una Universidad |
| --- | --- |

—

El rector de una Universidad

Graduado/a en Enfermería

1.1.1986

France

| — | Diplôme d'Etat d'infirmier(ère) |
| --- | --- |

—

Diplôme d'Etat d'infirmier(ère)

| — | Diplôme d'Etat d'infirmier(ère) délivré en vertu du décret no 99-1147 du 29 décembre 1999 |
| --- | --- |

—

Diplôme d'Etat d'infirmier(ère) délivré en vertu du décret no 99-1147 du 29 décembre 1999

Le ministère de la santé

Infirmier(ère)

29.6.1979

Hrvatska

| 1. | Svjedodžba „medicinska sestra opće njege/medicinski tehničar opće njege“ |
| --- | --- |

1.

Svjedodžba „medicinska sestra opće njege/medicinski tehničar opće njege“

| 1. | Srednje strukovne škole koje izvode program za stjecanje kvalifikacije „medicinska sestra opće njege/medicinski tehničar opće njege“ |
| --- | --- |

1.

Srednje strukovne škole koje izvode program za stjecanje kvalifikacije „medicinska sestra opće njege/medicinski tehničar opće njege“

| 1. | medicinska sestra opće njege/medicinski tehničar opće njege |
| --- | --- |

1.

medicinska sestra opće njege/medicinski tehničar opće njege

1.7.2013

| 2. | Svjedodžba „prvostupnik (baccalaureus) sestrinstva/prvostupnica (baccalaurea) sestrinstva“ |
| --- | --- |

2.

Svjedodžba „prvostupnik (baccalaureus) sestrinstva/prvostupnica (baccalaurea) sestrinstva“

| 2. | Medicinski fakulteti sveučilišta u Republici Hrvatskoj
  Sveučilišta u Republici Hrvatskoj
  Veleučilišta u Republici Hrvatskoj |
| --- | --- |

2.

Medicinski fakulteti sveučilišta u Republici Hrvatskoj

Sveučilišta u Republici Hrvatskoj

Veleučilišta u Republici Hrvatskoj

| 2. | prvostupnik (baccalaureus) sestrinstva/prvostupnica (baccalaurea) sestrinstva |
| --- | --- |

2.

prvostupnik (baccalaureus) sestrinstva/prvostupnica (baccalaurea) sestrinstva

Ireland

| 1. | Certificate of Registered General Nurse (55) |
| --- | --- |

1.

Certificate of Registered General Nurse (55)

| 1. | An Bórd Altranais (The Nursing Board) [up to 1 October 2012];
  Bórd Altranais agus Cnáimhseachais na hEireann (The Nursing and Midwifery Board of Ireland) [from 2 October 2012] |
| --- | --- |

1.

An Bórd Altranais (The Nursing Board) [up to 1 October 2012];

Bórd Altranais agus Cnáimhseachais na hEireann (The Nursing and Midwifery Board of Ireland) [from 2 October 2012]

Registered General Nurse (RGN)

29.6.1979

| 2. | B.Sc. in Nursing Studies (General) approved by the NMBI (56) |
| --- | --- |

2.

B.Sc. in Nursing Studies (General) approved by the NMBI (56)

| 2. | Third-level Institution delivering the B.Sc. in Nursing Studies approved by the NMBI [as of September 2002] |
| --- | --- |

2.

Third-level Institution delivering the B.Sc. in Nursing Studies approved by the NMBI [as of September 2002]

| 3. | B.Sc. in Children's and General (Integrated) Nursing approved by the NMBI (56) |
| --- | --- |

3.

B.Sc. in Children's and General (Integrated) Nursing approved by the NMBI (56)

| 3. | Third-level Institution delivering the B.Sc. in Children's and General (Integrated) Nursing approved by the NMBI [as of September 2006] |
| --- | --- |

3.

Third-level Institution delivering the B.Sc. in Children's and General (Integrated) Nursing approved by the NMBI [as of September 2006]

Italia

| 1. | Diploma di infermiere professionale |
| --- | --- |

1.

Diploma di infermiere professionale

| 1. | Scuole riconosciute dallo Stato |
| --- | --- |

1.

Scuole riconosciute dallo Stato

| 1. | Infermiere professionale |
| --- | --- |

1.

Infermiere professionale

29.6.1979

| 2. | Diploma di laurea in infermieristica |
| --- | --- |

2.

Diploma di laurea in infermieristica

| 2. | Università |
| --- | --- |

2.

Università

| 2. | Infermiere |
| --- | --- |

2.

Infermiere

Κΰπρος

Δίπλωμα Γενικής Νοσηλευτικής

Νοσηλευτική Σχολή

Εγγεγραμμένος Νοσηλευτής

1.5.2004

Πτυχίο Νοσηλευτικής Τεχνολογικού Πανεπιστημίου Κύπρου

Τεχνολογικό Πανεπιστήμιο Κύπρου

Νοσηλευτής(τρια)

Γενικής Νοσηλευτικής

Πτυχίο Νοσηλευτικής Ευρωπαϊκού Πανεπιστημίου Κύπρου

Ευρωπαϊκό Πανεπιστήμιο Κύπρου

Πτυχίο Νοσηλευτικής Πανεπιστημίου Λευκωσίας – BSc in Nursing

Πανεπιστήμιο Λευκωσίας University of Nicosia

Πτυχίο Γενικής Νοσηλευτικής

Σχολή Επιστημών Υγείας, Πανεπιστήμιο Frederick

Latvija

| 1. | Diploms par māsas kvalifikācijas iegūšanu |
| --- | --- |

1.

Diploms par māsas kvalifikācijas iegūšanu

| 1. | Māsu skolas |
| --- | --- |

1.

Māsu skolas

Māsa

1.5.2004

| 2. | Māsas diploms |
| --- | --- |

2.

Māsas diploms

| 2. | Universitātes tipa augstskola pamatojoties uz Valsts eksāmenu komisijas lēmumu |
| --- | --- |

2.

Universitātes tipa augstskola pamatojoties uz Valsts eksāmenu komisijas lēmumu

Lietuva

| 1. | Aukštojo mokslo diplomas, nurodantis suteiktą bendrosios praktikos slaugytojo profesinę kvalifikaciją |
| --- | --- |

1.

Aukštojo mokslo diplomas, nurodantis suteiktą bendrosios praktikos slaugytojo profesinę kvalifikaciją

| 1. | Universitetas |
| --- | --- |

1.

Universitetas

Bendrosios praktikos slaugytojas

1.5.2004

| 2. | Aukštojo mokslo diplomas (neuniversitetinės studijos), nurodantis suteiktą bendrosios praktikos slaugytojo profesinę kvalifikaciją |
| --- | --- |

2.

Aukštojo mokslo diplomas (neuniversitetinės studijos), nurodantis suteiktą bendrosios praktikos slaugytojo profesinę kvalifikaciją

| 2. | Kolegija |
| --- | --- |

2.

Kolegija

| 3. | Bakalauro diplomas
  (slaugos bakalauro kvalifikacinis laipsnis ir bendrosios praktikos slaugytojo profesinė kvalifikacija) |
| --- | --- |

3.

Bakalauro diplomas

(slaugos bakalauro kvalifikacinis laipsnis ir bendrosios praktikos slaugytojo profesinė kvalifikacija)

| 3. | Universitetas |
| --- | --- |

3.

Universitetas

| 4. | Profesinio bakalauro diplomas (slaugos profesinio bakalauro kvalifikacinis laipsnis ir bendrosios praktikos slaugytojo profesinė kvalifikacija) |
| --- | --- |

4.

Profesinio bakalauro diplomas (slaugos profesinio bakalauro kvalifikacinis laipsnis ir bendrosios praktikos slaugytojo profesinė kvalifikacija)

| 4. | Kolegija |
| --- | --- |

4.

Kolegija

Luxembourg

| — | Diplôme d'Etat d'infirmier |
| --- | --- |

—

Diplôme d'Etat d'infirmier

| — | Diplôme d'Etat d'infirmier hospitalier gradué |
| --- | --- |

—

Diplôme d'Etat d'infirmier hospitalier gradué

Ministère de l'éducation nationale, de la formation professionnelle et des sports

Infirmier

29.6.1979

Magyarország

| 1. | Ápoló bizonyítvány |
| --- | --- |

1.

Ápoló bizonyítvány

| 1. | Szakképző iskola |
| --- | --- |

1.

Szakképző iskola

Ápoló

1.5.2004

| 2. | Ápoló oklevél |
| --- | --- |

2.

Ápoló oklevél

| 2. | Felsőoktatási intézmény |
| --- | --- |

2.

Felsőoktatási intézmény

| 3. | Okleveles ápoló oklevél |
| --- | --- |

3.

Okleveles ápoló oklevél

| 3. | Felsőoktatási intézmény |
| --- | --- |

3.

Felsőoktatási intézmény

Malta

Lawrja jew diploma fl-istudji tal-infermerija

Universita „ta' Malta“

Infermier Registrat tal-Ewwel Livell

1.5.2004

Nederland

| 1. | Diploma's verpleger A, verpleegster A, verpleegkundige A |
| --- | --- |

1.

Diploma's verpleger A, verpleegster A, verpleegkundige A

| 1. | Door een van overheidswege benoemde examencommissie |
| --- | --- |

1.

Door een van overheidswege benoemde examencommissie

Verpleegkundige

29.6.1979

| 2. | Diploma verpleegkundige MBOV (Middelbare Beroepsopleiding Verpleegkundige) |
| --- | --- |

2.

Diploma verpleegkundige MBOV (Middelbare Beroepsopleiding Verpleegkundige)

| 2. | Door een van overheidswege benoemde examencommissie |
| --- | --- |

2.

Door een van overheidswege benoemde examencommissie

| 3. | Diploma verpleegkundige HBOV (Hogere Beroepsopleiding Verpleegkundige) |
| --- | --- |

3.

Diploma verpleegkundige HBOV (Hogere Beroepsopleiding Verpleegkundige)

| 3. | Door een van overheidswege benoemde examencommissie |
| --- | --- |

3.

Door een van overheidswege benoemde examencommissie

| 4. | Diploma beroepsonderwijs verpleegkundige – Kwalificatieniveau 4 |
| --- | --- |

4.

Diploma beroepsonderwijs verpleegkundige – Kwalificatieniveau 4

| 4. | Door een van overheidswege aangewezen opleidingsinstelling |
| --- | --- |

4.

Door een van overheidswege aangewezen opleidingsinstelling

| 5. | Diploma hogere beroepsopleiding verpleegkundige – Kwalificatieniveau 5 |
| --- | --- |

5.

Diploma hogere beroepsopleiding verpleegkundige – Kwalificatieniveau 5

| 5. | Door een van overheidswege aangewezen opleidingsinstelling |
| --- | --- |

5.

Door een van overheidswege aangewezen opleidingsinstelling

Österreich

| 1. | Diplom über die Ausbildung in der all-gemeinen Gesundheits- und Krankenpflege |
| --- | --- |

1.

Diplom über die Ausbildung in der all-gemeinen Gesundheits- und Krankenpflege

| 1. | Schule für allgemeine Gesundheits- und Krankenpflege |
| --- | --- |

1.

Schule für allgemeine Gesundheits- und Krankenpflege

| — | Diplomierte Gesundheits- und Krankenschwester |
| --- | --- |

—

Diplomierte Gesundheits- und Krankenschwester

1.1.1994

| 2. | Diplom als „Diplomierte Krankenschwester, Diplomierter Krankenpfleger“ |
| --- | --- |

2.

Diplom als „Diplomierte Krankenschwester, Diplomierter Krankenpfleger“

| 2. | Allgemeine Krankenpflegeschule |
| --- | --- |

2.

Allgemeine Krankenpflegeschule

| — | Diplomierter Gesundheits- und Krankenpfleger |
| --- | --- |

—

Diplomierter Gesundheits- und Krankenpfleger

| 3. | Diplom über den Abschluss des Fachhochschul-Bachelorstudiengangs „Gesundheits- und Krankenpflege“ |
| --- | --- |

3.

Diplom über den Abschluss des Fachhochschul-Bachelorstudiengangs „Gesundheits- und Krankenpflege“

| 3. | Fachhochschulrat/Fachhochschule |
| --- | --- |

3.

Fachhochschulrat/Fachhochschule

Polska

| — | Dyplom ukończenia studiów wyższych na kierunku pielęgniarstwo z tytułem „magister pielęgniarstwa“ |
| --- | --- |

—

Dyplom ukończenia studiów wyższych na kierunku pielęgniarstwo z tytułem „magister pielęgniarstwa“

| — | Dyplom ukończenia studiów wyższych zawodowych na kierunku/specjalności pielęgniarstwo z tytułem „licencjat pielęgniarstwa“ |
| --- | --- |

—

Dyplom ukończenia studiów wyższych zawodowych na kierunku/specjalności pielęgniarstwo z tytułem „licencjat pielęgniarstwa“

Instytucja prowadząca kształcenie na poziomie wyższym uznana przez właściwe władze

Pielęgniarka

1.5.2004

Portugal

| 1. | Diploma do curso de enfermagem geral |
| --- | --- |

1.

Diploma do curso de enfermagem geral

| 1. | Escolas de Enfermagem |
| --- | --- |

1.

Escolas de Enfermagem

Enfermeiro

1.1.1986

| 2. | Diploma/carta de curso de bacharelato em enfermagem |
| --- | --- |

2.

Diploma/carta de curso de bacharelato em enfermagem

| 2. | Escolas Superiores de Enfermagem |
| --- | --- |

2.

Escolas Superiores de Enfermagem

| 3. | Diploma/Carta de curso de licenciatura em enfermagem |
| --- | --- |

3.

Diploma/Carta de curso de licenciatura em enfermagem

| 3. | Escolas Superiores de Enfermagem; Escolas Superiores de Saúde |
| --- | --- |

3.

Escolas Superiores de Enfermagem; Escolas Superiores de Saúde

România

| 1. | Diplomă de absolvire de asistent medical generalist cu studii superioare de scurtă durată |
| --- | --- |

1.

Diplomă de absolvire de asistent medical generalist cu studii superioare de scurtă durată

| 1. | Universităţi |
| --- | --- |

1.

Universităţi

Asistent medical generalist

1.1.2007

| 2. | Diplomă de licenţă de asistent medical generalist cu studii superioare de lungă durată |
| --- | --- |

2.

Diplomă de licenţă de asistent medical generalist cu studii superioare de lungă durată

| 2. | Universităţi |
| --- | --- |

2.

Universităţi

| 3. | Certificat de competențe profesionale (de asistent medical generalist) |
| --- | --- |

3.

Certificat de competențe profesionale (de asistent medical generalist)

| 3. | Ministerul Educaţiei Naționale |
| --- | --- |

3.

Ministerul Educaţiei Naționale

Slovenija

Diploma, s katero se podeljuje strokovni naslov „diplomirana medicinska sestra/diplomirani zdravstvenik“

| 1. | Univerza |
| --- | --- |

1.

Univerza

| 2. | Visoka strokovna šola |
| --- | --- |

2.

Visoka strokovna šola

Diplomirana medicinska sestra/Diplomirani zdravstvenik

1.5.2004

Slovensko

| 1. | DIPLOM
  ošetrovateľstvo
  „magister“ („Mgr.“) |
| --- | --- |

1.

DIPLOM

ošetrovateľstvo

„magister“ („Mgr.“)

| 1. | Vysoká škola/Univerzita |
| --- | --- |

1.

Vysoká škola/Univerzita

Sestra

1.5.2004

| 2. | DIPLOM
  ošetrovateľstvo
  „bakalár“ („Bc.“) |
| --- | --- |

2.

DIPLOM

ošetrovateľstvo

„bakalár“ („Bc.“)

| 2. | Vysoká škola/Univerzita |
| --- | --- |

2.

Vysoká škola/Univerzita

| 3. | DIPLOM
  diplomovaná všeobecná sestra |
| --- | --- |

3.

DIPLOM

diplomovaná všeobecná sestra

| 3. | Stredná zdravotnícka škola |
| --- | --- |

3.

Stredná zdravotnícka škola

Suomi/Finland

| 1. | Sairaanhoitajan tutkinto/Sjukskötarexamen |
| --- | --- |

1.

Sairaanhoitajan tutkinto/Sjukskötarexamen

| 1. | Terveydenhuolto-oppilaitokset/Hälsovårdsläroanstalter |
| --- | --- |

1.

Terveydenhuolto-oppilaitokset/Hälsovårdsläroanstalter

Sairaanhoitaja/Sjukskötare

1.1.1994

| 2. | Sosiaali- ja terveysalan ammattikorkeakoulututkinto, sairaanhoitaja (AMK)/Yrkeshögskoleexamen inom hälsovård och det sociala området, sjukskötare (YH) |
| --- | --- |

2.

Sosiaali- ja terveysalan ammattikorkeakoulututkinto, sairaanhoitaja (AMK)/Yrkeshögskoleexamen inom hälsovård och det sociala området, sjukskötare (YH)

| 2. | Ammattikorkeakoulut/Yrkeshögskolor |
| --- | --- |

2.

Ammattikorkeakoulut/Yrkeshögskolor

Sverige

Sjuksköterskeexamen

Universitet eller högskola

Sjuksköterska

1.1.1994

United Kingdom

A qualification approved by the Nursing and Midwifery Council or one of its predecessor bodies as attesting to the completion of training required for general nurses by article 31 and the standard of proficiency as required for registration as a Registered Nurse – Adult in its register (57)

Education institutions approved by the Nursing and Midwifery Council or one of its predecessor bodies

Registered Nurse – Adult

29.6.1979

| 3. | Punktid 5.3.2 ja 5.3.3 asendatakse järgmisega:
  „5.3.2.   Hambaarsti kvalifikatsiooni tõendav dokument (hambaarsti põhiõpe)











  Riik | Kvalifikatsiooni tõendav dokument | Väljaandev asutus | Kvalifikatsioonitunnistusele lisatav tunnistus | Kutsenimetus | Võrdluskuupäev |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| België/Belgique/Belgien | Diploma van tandarts/Diplôme licencié en science dentaire | — | De universiteiten/Les universités |

3.

Punktid 5.3.2 ja 5.3.3 asendatakse järgmisega:

„5.3.2.   Hambaarsti kvalifikatsiooni tõendav dokument (hambaarsti põhiõpe)

Riik

Kvalifikatsiooni tõendav dokument

Väljaandev asutus

Kvalifikatsioonitunnistusele lisatav tunnistus

Kutsenimetus

Võrdluskuupäev

België/Belgique/Belgien

Diploma van tandarts/Diplôme licencié en science dentaire

—

De universiteiten/Les universités

| — | De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap/Le Jury compétent d'enseignement de la Communauté française |
| --- | --- |

—

De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap/Le Jury compétent d'enseignement de la Communauté française

Licentiaat in de tandheelkunde/Licencié en science dentaire

28.1.1980

България

Диплома за висше образование на образователно-квалификационна степен „Магистър“ по „Дентална медицина“ с професионална квалификация „Магистър-лекар по дентална медицина“

Университет

Лекар по дентална медицина

1.1.2007

Česká republika

Diplom o ukončení studia ve studijním programu zubní lékařství (doktor zubního lékařství, MDDr.)

Lékařská fakulta univerzity v České republice

Zubní lékař

1.5.2004

Danmark

Bevis for kandidatuddannelsen i odontologi (cand.odont.)

Universitet

| 1. | Autorisation som tandlæge, udstedt af Sundhedsstyrelsen |
| --- | --- |

1.

Autorisation som tandlæge, udstedt af Sundhedsstyrelsen

| 2. | Tilladelse til selvstændig virke som tandlæge |
| --- | --- |

2.

Tilladelse til selvstændig virke som tandlæge

Tandlæge

28.1.1980

Deutschland

Zeugnis über die Zahnärztliche Prüfung

Zuständige Behörden

Zahnarzt

28.1.1980

Eesti

Hambaarstikraad

Degree in Dentistry (DD)

Diplom hambaarstiteaduse õppekava läbimise kohta

Tartu Ülikool

Hambaarst

1.5.2004

Ελλάδα

Πτυχίο Οδοντιατρικής

Πανεπιστήμιο

Οδοντίατρος ή χειρούργος οδοντίατρος

1.1.1981

España

Título de Licenciado en Odontología

El rector de una universidad

Licenciado en Odontología

1.1.1986

Título de Graduado/a en Odontología

El rector de una Universidad

Graduado/a en Odontología

1.1.1986

France

Diplôme d'Etat de docteur en chirurgie dentaire

Universités

Chirurgien-dentiste

28.1.1980

Hrvatska

Diploma „doktor dentalne medicine/doktorica dentalne medicine“

Fakulteti sveučilišta u Republici Hrvatskoj

doktor dentalne medicine/doktorica dentalne medicine

1.7.2013

Ireland

| — | Bachelor in Dental Science (B.Dent.Sc.) |
| --- | --- |

—

Bachelor in Dental Science (B.Dent.Sc.)

| — | Universities |
| --- | --- |

—

Universities

| — | Dentist |
| --- | --- |

—

Dentist

28.1.1980

| — | Bachelor of Dental Surgery (BDS) |
| --- | --- |

—

Bachelor of Dental Surgery (BDS)

| — | Royal College of Surgeons in Ireland |
| --- | --- |

—

Royal College of Surgeons in Ireland

| — | Dental practitioner |
| --- | --- |

—

Dental practitioner

| — | Licentiate in Dental Surgery (LDS) |
| --- | --- |

—

Licentiate in Dental Surgery (LDS)

| — | Dental surgeon |
| --- | --- |

—

Dental surgeon

Italia

Diploma di laurea in Odontoiatria e Protesi Dentaria

Università

Diploma di abilitazione all'esercizio della professione di odontoiatra

Odontoiatra

28.1.1980

Κύπρος

Πιστοποιητικό Εγγραφής Οδοντιάτρου

Οδοντιατρικό Συμβούλιο

Οδοντίατρος

1.5.2004

Latvija

Zobārsta diploms

Universitātes tipa augstskola

Sertifikāts – kompetentas iestādes izsniegts dokuments, kas apliecina, ka persona ir nokārtojusi sertifikācijas eksāmenu zobārstniecībā

Zobārsts

1.5.2004

Lietuva

| 1. | Aukštojo mokslo diplomas, nurodantis suteiktą gydytojo odontologo kvalifikaciją |
| --- | --- |

1.

Aukštojo mokslo diplomas, nurodantis suteiktą gydytojo odontologo kvalifikaciją

Universitetas

| 1. | Internatūros pažymėjimas, nurodantis suteiktą gydytojo odontologo profesinę kvalifikaciją |
| --- | --- |

1.

Internatūros pažymėjimas, nurodantis suteiktą gydytojo odontologo profesinę kvalifikaciją

Gydytojas odontologas

1.5.2004

| 2. | Magistro diplomas (odontologijos magistro kvalifikacinis laipsnis ir gydytojo odontologo kvalifikacija) |
| --- | --- |

2.

Magistro diplomas (odontologijos magistro kvalifikacinis laipsnis ir gydytojo odontologo kvalifikacija)

| 2. | Internatūros pažymėjimas
  (gydytojo odontologo profesinė kvalifikacija) |
| --- | --- |

2.

Internatūros pažymėjimas

(gydytojo odontologo profesinė kvalifikacija)

Luxembourg

Diplôme d'Etat de docteur en médecine dentaire

Jury d'examen d'Etat

Médecin-dentiste

28.1.1980

Magyarország

Okleveles fogorvos doktor oklevél (doctor medicinae dentariae, dr. med. dent)

Egyetem

Fogorvos

1.5.2004

Malta

Lawrja fil- Kirurġija Dentali

Universita` ta Malta

Kirurgu Dentali

1.5.2004

Nederland

Universitair getuigschrift van een met goed gevolg afgelegd tandartsexamen

Faculteit Tandheelkunde

Tandarts

28.1.1980

Österreich

Bescheid über die Verleihung des akademischen Grades „Doktor der Zahnheilkunde“

| — | Medizinische Universität |
| --- | --- |

—

Medizinische Universität

| — | Medizinische Fakultät der Universität |
| --- | --- |

—

Medizinische Fakultät der Universität

Zahnarzt

1.1.1994

Polska

Dyplom ukończenia studiów wyższych na kierunku lekarsko-dentystycznym lekarskim z tytułem „lekarz dentysta“

Szkoły wyższe

Świadectwo złożenia Lekarsko – Dentystycznego Egzaminu Państwowego (58)
   (60)/Świadectwo złożenia Lekarsko-Dentystycznego Egzaminu Końcowego (59)
   (60)

Lekarz dentysta

1.5.2004

Portugal

| — | Carta de curso de licenciatura em medicina dentária |
| --- | --- |

—

Carta de curso de licenciatura em medicina dentária

| — | Faculdades |
| --- | --- |

—

Faculdades

| — | Institutos Superiores |
| --- | --- |

—

Institutos Superiores

Médico dentista

1.1.1986

| — | Mestrado integrado em medicina dentária |
| --- | --- |

—

Mestrado integrado em medicina dentária

24.3.2006

România

Diplomă de licenţă de medic dentist

| — | Universităţi |
| --- | --- |

—

Universităţi

Medic dentist

1.10.2003

Slovenija

Diploma, s katero se podeljuje strokovni naslov „doktor dentalne medicine/doktorica dentalne medicine“

| — | Univerza |
| --- | --- |

—

Univerza

Potrdilo o opravljenem

strokovnem izpitu za poklic doktor dentalne medicine/doktorica dentalne medicine

Doktor dentalne medicine/Doktorica dentalne medicine

1.5.2004

Slovensko

DIPLOM

zubné lekárstvo

doktor zubného lekárstva („MDDr.“)

Univerzita

Zubný lekár

1.5.2004

Suomi/Finland

Hammaslääketieteen lisensiaatin tutkinto/Odontologie licentiatexamen

| — | Helsingin yliopisto/Helsingfors universitet |
| --- | --- |

—

Helsingin yliopisto/Helsingfors universitet

| — | Oulun yliopisto |
| --- | --- |

—

Oulun yliopisto

| — | Itä-Suomen yliopisto |
| --- | --- |

—

Itä-Suomen yliopisto

| — | Turun yliopisto |
| --- | --- |

—

Turun yliopisto

Sosiaali- ja terveysalan lupa- ja valvontaviraston päätös käytännön palvelun hyväksymisestä/Beslut av Tillstånds- och tillsynsverket för social- och hälsovården om godkännande av prakisk tjänstgöring

Hammaslääkäri/Tandläkare

1.1.1994

Sverige

Tandläkarexamen

Universitet eller högskola

Bevis om legitimation som tandläkare, utfärdat av Socialstyrelsen

Tandläkare

1.1.1994

United Kingdom

| — | Bachelor of Dental Surgery (BDS or B.Ch.D.) |
| --- | --- |

—

Bachelor of Dental Surgery (BDS or B.Ch.D.)

| — | Universities |
| --- | --- |

—

Universities

| — | Dentist |
| --- | --- |

—

Dentist

28.1.1980

| — | Licentiate in Dental Surgery |
| --- | --- |

—

Licentiate in Dental Surgery

| — | Royal Colleges |
| --- | --- |

—

Royal Colleges

| — | Dental practitioner |
| --- | --- |

—

Dental practitioner

| — | Dental surgeon |
| --- | --- |

—

Dental surgeon

5.3.3.   Spetsialiseerunud hambaarsti kvalifikatsiooni tõendav dokument

Suukirurgia

| Riik | Kvalifikatsiooni tõendav dokument | Väljaandev asutus | Võrdluskuupäev |
| --- | --- | --- | --- |
| België/ Belgique/ Belgien | | | |
| България | Свидетелство за призната специалност по „Орална хирургия“ | Факултет по дентална медицина към Медицински университет | 1.1.2007 |
| Česká republika | Diplom o specializaci (v oboru orální a maxilofaciální chirurgie) | 1. | Institut postgraduálního vzdělávání ve zdravotnictví |

Riik

Kvalifikatsiooni tõendav dokument

Väljaandev asutus

Võrdluskuupäev

België/ Belgique/ Belgien

България

Свидетелство за призната специалност по „Орална хирургия“

Факултет по дентална медицина към Медицински университет

1.1.2007

Česká republika

Diplom o specializaci (v oboru orální a maxilofaciální chirurgie)

1.

Institut postgraduálního vzdělávání ve zdravotnictví

| 2. | Ministerstvo zdravotnictví |
| --- | --- |

2.

Ministerstvo zdravotnictví

19.7.2007

Danmark

Bevis for tilladelse til at betegne sig som specialtandlæge i tand-, mund- og kæbekirurgi

Sundhedsstyrelsen

28.1.1980

Deutschland

Fachzahnärztliche

Anerkennung für Oralchirurgie/Mundchirurgie

Landeszahnärztekammer

28.1.1980

Eesti

Ελλάς

Τίτλoς Οδovτιατρικής ειδικότητας της Γvαθoχειρoυργικής (31 detsembrini 2002)

| — | Περιφέρεια |
| --- | --- |

—

Περιφέρεια

| — | Νoμαρχιακή Αυτoδιoίκηση |
| --- | --- |

—

Νoμαρχιακή Αυτoδιoίκηση

| — | Νoμαρχία |
| --- | --- |

—

Νoμαρχία

1.1.2003

España

France

Hrvatska

Ireland

Certificate of specialist dentist in oral surgery

Competent authority recognised for this purpose by the competent minister

28.1.1980

Italia

Diploma di specialista in Chirurgia Orale

Università

21.5.2005

Κύπρος

Πιστοποιητικό Αναγνώρισης του Ειδικού Οδοντιάτρου στην Στοματική Χειρουργική

Οδοντιατρικό Συμβούλιο

1.5.2004

Latvija

Lietuva

| 1. | Rezidentūros pažymėjimas, nurodantis suteiktą burnos chirurgo profesinę kvalifikaciją |
| --- | --- |

1.

Rezidentūros pažymėjimas, nurodantis suteiktą burnos chirurgo profesinę kvalifikaciją

| 2. | Rezidentūros pažymėjimas (burnos chirurgo profesinė kvalifikacija) |
| --- | --- |

2.

Rezidentūros pažymėjimas (burnos chirurgo profesinė kvalifikacija)

Universitetas

1.5.2004

Luxembourg

Magyarország

Dento-alveoláris sebészet szakorvosa bizonyítvány

Nemzeti Vizsgabizottság

1.5.2004

Malta

Ċertifikat ta' speċjalista dentali fil-Kirurġija tal-ħalq

Kumitat ta' Approvazzjoni dwar Speċjalisti

1.5.2004

Nederland

Bewijs van inschrijving als kaakchirurg in het Specialistenregister

Registratiecommissie Tandheelkundige Specialismen (RTS) van de Koninklijke Nederlandse Maatschappij tot bevordering der Tandheelkunde

28.1.1980

Österreich

Polska

Dyplom uzyskania tytułu specjalisty w dziedzinie chirurgii stomatologicznej

Centrum Egzaminów Medycznych

1.5.2004

Portugal

Título de Especialista em Cirurgia Oral

Ordem dos Médicos Dentistas (OMD)

4.6.2008

România

Certificatul de specialist în Chirurgie dento-alveolară

Ministerul Sănătăţii

17.12.2008

Slovenija

Potrdilo o opravljenem specialističnem izpitu iz oralne kirurgije

| 1. | Ministrstvo za zdravje |
| --- | --- |

1.

Ministrstvo za zdravje

| 2. | Zdravniška zbornica Slovenije |
| --- | --- |

2.

Zdravniška zbornica Slovenije

1.5.2004

Slovensko

Diplom o špecializácii v špecializačnom odbore maxilofaciálna chirurgia

| — | Slovenská zdravotnícka univerzita |
| --- | --- |

—

Slovenská zdravotnícka univerzita

| — | Univerzita Pavla Jozefa Šafárika v Košiciach |
| --- | --- |

—

Univerzita Pavla Jozefa Šafárika v Košiciach

17.12.2008

Suomi/Finland

Erikoishammaslääkärin tutkinto, suu-ja leukakirurgia / Specialtandläkarexamen, oral och maxillofacial kirurgi

Yliopisto

1.1.1994

Sverige

Bevis om specialistkompetens i oral kirurgi

Socialstyrelsen

1.1.1994

United Kingdom

Certificate of completion of specialist training in oral surgery

Competent authority recognised for this purpose

28.1.1980

Ortodontia

| Riik | Kvalifikatsiooni tõendav dokument | Väljaandev asutus | Võrdluskuupäev |
| --- | --- | --- | --- |
| België/ Belgique/ Belgien | Titre professionnel particulier de dentiste spécialiste en orthodontie/ Bijzondere beroepstitel van tandarts specialist in de orthodontie | Ministre de la Santé publique/ Minister bevoegd voor Volksgezondheid | 27.1.2005 |
| България | Свидетелство за призната специалност по „Ортодонтия“ | Факултет по дентална медицина към Медицински университет | 1.1.2007 |
| Česká republika | Diplom o specializaci (v oboru ortodoncie) | 1. | Institut postgraduálního vzdělávání ve zdravotnictví |

Riik

Kvalifikatsiooni tõendav dokument

Väljaandev asutus

Võrdluskuupäev

België/ Belgique/ Belgien

Titre professionnel particulier de dentiste spécialiste en orthodontie/ Bijzondere beroepstitel van tandarts specialist in de orthodontie

Ministre de la Santé publique/ Minister bevoegd voor Volksgezondheid

27.1.2005

България

Свидетелство за призната специалност по „Ортодонтия“

Факултет по дентална медицина към Медицински университет

1.1.2007

Česká republika

Diplom o specializaci (v oboru ortodoncie)

1.

Institut postgraduálního vzdělávání ve zdravotnictví

| 2. | Ministerstvo zdravotnictví |
| --- | --- |

2.

Ministerstvo zdravotnictví

19.7.2007

Danmark

Bevis for tilladelse til at betegne sig som specialtandlæge i ortodonti

Sundhedsstyrelsen

28.1.1980

Deutschland

Fachzahnärztliche Anerkennung für Kieferorthopädie

Landeszahnärztekammer

28.1.1980

Eesti

Residentuuri lõputunnistus ortodontia erialal

Ortodontia residentuuri lõpetamist tõendav tunnistus

Tartu Ülikool

1.5.2004

Ελλάς

Τίτλoς Οδovτιατρικής ειδικότητας της Ορθoδovτικής

| — | Περιφέρεια |
| --- | --- |

—

Περιφέρεια

| — | Νoμαρχιακή Αυτoδιoίκηση |
| --- | --- |

—

Νoμαρχιακή Αυτoδιoίκηση

| — | Νoμαρχία |
| --- | --- |

—

Νoμαρχία

1.1.1981

España

France

Titre de spécialiste en orthodontie

Conseil National de l'Ordre des chirurgiens dentistes

28.1.1980

Hrvatska

Ireland

Certificate of specialist dentist in orthodontics

Competent authority recognised for this purpose by the competent minister

28.1.1980

Italia

Diploma di specialista in Ortognatodonzia

Università

21.5.2005

Κύπρος

Πιστοποιητικό Αναγνώρισης του Ειδικού Οδοντιάτρου στην Ορθοδοντική

Οδοντιατρικό Συμβούλιο

1.5.2004

Latvija

„Sertifikāts“– kompetentas iestādes izsniegts dokuments, kas apliecina, ka persona ir nokārtojusi sertifikācijas eksāmenu ortodontijā

Latvijas Ārstu biedrība

1.5.2004

Lietuva

| 1. | Rezidentūros pažymėjimas, nurodantis suteiktą gydytojo ortodonto profesinę kvalifikaciją |
| --- | --- |

1.

Rezidentūros pažymėjimas, nurodantis suteiktą gydytojo ortodonto profesinę kvalifikaciją

| 2. | Rezidentūros pažymėjimas (gydytojo ortodonto profesinė kvalifikacija) |
| --- | --- |

2.

Rezidentūros pažymėjimas (gydytojo ortodonto profesinė kvalifikacija)

Universitetas

1.5.2004

Luxembourg

Magyarország

Fogszabályozás szakorvosa bizonyítvány

Nemzeti Vizsgabizottság

1.5.2004

Malta

Ċertifikat ta' speċjalista dentali fl-Ortodonzja

Kumitat ta' Approvazzjoni dwar Speċjalisti

1.5.2004

Nederland

Bewijs van inschrijving als orthodontist in het Specialistenregister

Registratiecommissie Tandheelkundige Specialismen (RTS) van de Koninklijke Nederlandse Maatschappij tot bevordering der Tandheelkunde

28.1.1980

Österreich

Polska

Dyplom uzyskania tytułu specjalisty w dziedzinie ortodoncji

Centrum Egzaminów Medycznych

1.5.2004

Portugal

Título de Especialista em Ortodontia

Ordem dos Médicos Dentistas (OMD)

4.6.2008

România

Certificatul de specialist în Ortodonţie şi Ortopedie dento-facială

Ministerul Sănătăţii

17.12.2008

Slovenija

Potrdilo o opravljenem specialističnem izpitu iz čeljustne in zobne ortopedije

| 1. | Ministrstvo za zdravje |
| --- | --- |

1.

Ministrstvo za zdravje

| 2. | Zdravniška zbornica Slovenije |
| --- | --- |

2.

Zdravniška zbornica Slovenije

1.5.2004

Slovensko

Diplom o špecializácii v špecializačnom odbore čeľustná ortopédia

Slovenská zdravotnícka univerzita

17.12.2008

Suomi/Finland

Erikoishammaslääkärin tutkinto, hampaiston oikomishoito/ Specialtand-läkarexamen, tandreglering

Yliopisto

1.1.1994

Sverige

Bevis om specialistkompetens i ortodonti

Socialstyrelsen

1.1.1994

United Kingdom

Certificate of Completion of specialist training in orthodontics

Competent authority recognised for this purpose

28.1.1980“

| 4. | Punkt 5.4.2 asendatakse järgmisega:
  „5.4.2.   Veterinaararsti kvalifikatsiooni tõendav dokument










  Riik | Kvalifikatsiooni tõendav dokument | Väljaandev asutus | Kvalifikatsioonitunnistusele lisatav tunnistus | Võrdluskuupäev |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| België/Belgique/Belgien | Diploma van dierenarts/Diplôme de docteur en médecine vétérinaire | — | De universiteiten/Les universités |

4.

Punkt 5.4.2 asendatakse järgmisega:

„5.4.2.   Veterinaararsti kvalifikatsiooni tõendav dokument

Riik

Kvalifikatsiooni tõendav dokument

Väljaandev asutus

Kvalifikatsioonitunnistusele lisatav tunnistus

Võrdluskuupäev

België/Belgique/Belgien

Diploma van dierenarts/Diplôme de docteur en médecine vétérinaire

—

De universiteiten/Les universités

| — | De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap/Le Jury compétent d'enseignement de la Communauté française |
| --- | --- |

—

De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap/Le Jury compétent d'enseignement de la Communauté française

21.12.1980

България

Диплома за висше образование на образователно-квалификационна

| — | Лесотехнически университет
  София
  Факултет Ветеринарна медицина |
| --- | --- |

—

Лесотехнически университет

София

Факултет Ветеринарна медицина

1.1.2007

степен магистър по специалност Ветеринарна медицина с професионална квалификация Ветеринарен лекар

| — | Тракийски университет
  Стара Загора, Ветеринарномедицински факултет |
| --- | --- |

—

Тракийски университет

Стара Загора, Ветеринарномедицински факултет

Česká republika

| — | Diplom o ukončení studia ve studijním programu veterinární lékařství (doktor veterinární medicíny, MVDr.) |
| --- | --- |

—

Diplom o ukončení studia ve studijním programu veterinární lékařství (doktor veterinární medicíny, MVDr.)

| — | Diplom o ukončení studia ve studijním programu veterinární hygiena a ekologie (doktor veterinární medicíny, MVDr.) |
| --- | --- |

—

Diplom o ukončení studia ve studijním programu veterinární hygiena a ekologie (doktor veterinární medicíny, MVDr.)

Veterinární fakulta univerzity v České republice

1.5.2004

Danmark

Bevis for kandidatuddannelsen i veterinærmedicin (cand.med.vet.)

Københavns Universitet

21.12.1980

Deutschland

| — | Zeugnis über das Ergebnis des Dritten Abschnitts der Tierärztlichen Prüfung und das Gesamtergebnis der Tierärztlichen Prüfung |
| --- | --- |

—

Zeugnis über das Ergebnis des Dritten Abschnitts der Tierärztlichen Prüfung und das Gesamtergebnis der Tierärztlichen Prüfung

Der Vorsitzende des Prüfungsausschusses für die Tierärztliche Prüfung einer Universität oder Hochschule

21.12.1980

| — | Zeugnis über das Ergebnis der Tierärztlichen Prüfung und das Gesamtergebnis der Tierärztlichen Prüfung |
| --- | --- |

—

Zeugnis über das Ergebnis der Tierärztlichen Prüfung und das Gesamtergebnis der Tierärztlichen Prüfung

1.1.2006

Eesti

Diplom: täitnud veterinaarmeditsiini õppekava

Eesti Põllumajandusülikool

1.5.2004

Loomaarstikraad

Degree in Veterinary Medicine (DVM)

Eesti Maaülikool

Ελλάδα

Πτυχίο Κτηνιατρικής

| 1. | Αριστοτέλειο Πανεπιστήμιο Θεσσαλονίκης |
| --- | --- |

1.

Αριστοτέλειο Πανεπιστήμιο Θεσσαλονίκης

| 2. | Πανεπιστήμιο Θεσσαλίας |
| --- | --- |

2.

Πανεπιστήμιο Θεσσαλίας

1.1.1981

España

Título de Licenciado en Veterinaria

| — | Ministerio de Educación y Cultura |
| --- | --- |

—

Ministerio de Educación y Cultura

| — | El rector de una Universidad |
| --- | --- |

—

El rector de una Universidad

1.1.1986

Título de Graduado/a en Veterinaria

| — | El rector de una Universidad |
| --- | --- |

—

El rector de una Universidad

1.1.1986

France

Diplôme d'Etat de docteur vétérinaire

| — | L'Institut d'enseignement supérieur et de recherche en alimentation, santé animale, sciences agronomiques et de l'environnement (Vet Agro Sup); |
| --- | --- |

—

L'Institut d'enseignement supérieur et de recherche en alimentation, santé animale, sciences agronomiques et de l'environnement (Vet Agro Sup);

| — | L'Ecole nationale vétérinaire, agroalimentaire et de l'alimentation, Nantes-Atlantique (ONIRIS); |
| --- | --- |

—

L'Ecole nationale vétérinaire, agroalimentaire et de l'alimentation, Nantes-Atlantique (ONIRIS);

| — | L'Ecole nationale vétérinaire d'Alfort; |
| --- | --- |

—

L'Ecole nationale vétérinaire d'Alfort;

| — | L'Ecole nationale vétérinaire de Toulouse. |
| --- | --- |

—

L'Ecole nationale vétérinaire de Toulouse.

21.12.1980

Hrvatska

Diploma „doktor veterinarske medicine/doktorica veterinarske medicine“

Veterinarski fakultet Sveučilišta u Zagrebu

1.7.2013

Ireland

| — | Diploma of Bachelor in/of Veterinary Medicine (MVB) |
| --- | --- |

—

Diploma of Bachelor in/of Veterinary Medicine (MVB)

| — | Diploma of Membership of the Royal College of Veterinary Surgeons (MRCVS) |
| --- | --- |

—

Diploma of Membership of the Royal College of Veterinary Surgeons (MRCVS)

21.12.1980

Italia

Diploma di laurea in medicina veterinaria

Università

Diploma di abilitazione all'esercizio della medicina veterinaria

1.1.1985

Κύπρος

Πιστοποιητικό Εγγραφής Κτηνιάτρου

Κτηνιατρικό Συμβούλιο

1.5.2004

Latvija

Veterinārārsta diploms

Latvijas Lauksaimniecības Universitāte

1.5.2004

Lietuva

| 1. | Aukštojo mokslo diplomas (veterinarijos gydytojo (DVM)) |
| --- | --- |

1.

Aukštojo mokslo diplomas (veterinarijos gydytojo (DVM))

| 1. | Lietuvos Veterinarijos Akademija |
| --- | --- |

1.

Lietuvos Veterinarijos Akademija

1.5.2004

| 2. | Magistro diplomas (veterinarinės medicinos magistro kvalifikacinis laipsnis ir veterinarijos gydytojo profesinė kvalifikacija) |
| --- | --- |

2.

Magistro diplomas (veterinarinės medicinos magistro kvalifikacinis laipsnis ir veterinarijos gydytojo profesinė kvalifikacija)

| 2. | Lietuvos sveikatos mokslų universitetas |
| --- | --- |

2.

Lietuvos sveikatos mokslų universitetas

Luxembourg

Diplôme d'Etat de docteur en médecine vétérinaire

Jury d'examen d'Etat

21.12.1980

Magyarország

Okleveles állatorvos doktor oklevél (dr. vet)

Felsőoktatási intézmény

1.5.2004

Malta

Liċenzja ta' Kirurgu Veterinarju

Kunsill tal-Kirurġi Veterinarji

1.5.2004

Nederland

Getuigschrift van met goed gevolg afgelegd diergeneeskundig/veeartsenijkundig examen

21.12.1980

Österreich

| — | Diplom-Tierarzt |
| --- | --- |

—

Diplom-Tierarzt

| — | Magister medicinae veterinariae |
| --- | --- |

—

Magister medicinae veterinariae

Universität

1.1.1994

Polska

Dyplom lekarza weterynarii

| 1. | Szkoła Główna Gospodarstwa Wiejskiego w Warszawie |
| --- | --- |

1.

Szkoła Główna Gospodarstwa Wiejskiego w Warszawie

| 2. | Akademia Rolnicza we Wrocławiu (61) |
| --- | --- |

2.

Akademia Rolnicza we Wrocławiu (61)

| 3. | Uniwersytet Przyrodniczy we Wrocławiu (62) |
| --- | --- |

3.

Uniwersytet Przyrodniczy we Wrocławiu (62)

| 4. | Akademia Rolnicza w Lublinie (63) |
| --- | --- |

4.

Akademia Rolnicza w Lublinie (63)

| 5. | Uniwersytet Przyrodniczy w Lublinie (64) |
| --- | --- |

5.

Uniwersytet Przyrodniczy w Lublinie (64)

| 6. | Uniwersytet Warmińsko-Mazurski w Olsztynie |
| --- | --- |

6.

Uniwersytet Warmińsko-Mazurski w Olsztynie

1.5.2004

Portugal

| — | Carta de curso de licenciatura em medicina veterinária |
| --- | --- |

—

Carta de curso de licenciatura em medicina veterinária

| — | Carta de mestrado integrado em medicina veterinária |
| --- | --- |

—

Carta de mestrado integrado em medicina veterinária

Universidade

1.1.1986

România

Diplomă de licenţă de doctor medic veterinary

Universităţi

1.1.2007

Slovenija

Diploma, s katero se podeljuje strokovni naslov „doktor veterinarske medicine/doktorica veterinarske medicine“

Univerza

Spričevalo o opravljenem državnem izpitu s področja veterinarstva

1.5.2004

Slovensko

Vysokoškolský diplom o udelení akademického titulu „doktor veterinárskeho lekárstva“ („MVDr.“)

Univerzita

1.5.2004

Suomi/Finland

Eläinlääketieteen lisensiaatin tutkinto/Veterinärmedicine licentiatexamen

Yliopisto

1.1.1994

Sverige

Veterinärexamen

Sveriges Lantbruksuniversitet

1.1.1994

United Kingdom

| 1. | Bachelor of Veterinary Science (BVSc) |
| --- | --- |

1.

Bachelor of Veterinary Science (BVSc)

| 1. | University of Bristol |
| --- | --- |

1.

University of Bristol

21.12.1980

| 2. | Bachelor of Veterinary Science (BVSc) |
| --- | --- |

2.

Bachelor of Veterinary Science (BVSc)

| 2. | University of Liverpool |
| --- | --- |

2.

University of Liverpool

| 3. | Bachelor of Veterinary Medicine (Vet MB) |
| --- | --- |

3.

Bachelor of Veterinary Medicine (Vet MB)

| 3. | University of Cambridge |
| --- | --- |

3.

University of Cambridge

| 4. | Bachelor of Veterinary Medicine and Surgery (BVM&S) |
| --- | --- |

4.

Bachelor of Veterinary Medicine and Surgery (BVM&S)

| 4. | University of Edinburgh |
| --- | --- |

4.

University of Edinburgh

| 5. | Bachelor of Veterinary Medicine and Surgery (BVMS) |
| --- | --- |

5.

Bachelor of Veterinary Medicine and Surgery (BVMS)

| 5. | University of Glasgow |
| --- | --- |

5.

University of Glasgow

| 6. | Bachelor of Veterinary Medicine (BvetMed) |
| --- | --- |

6.

Bachelor of Veterinary Medicine (BvetMed)

| 6. | University of London |
| --- | --- |

6.

University of London

| 7. | Bachelor of Veterinary Medicine and Bachelor of Veterinary Surgery (B.V.M., B.V.S.) |
| --- | --- |

7.

Bachelor of Veterinary Medicine and Bachelor of Veterinary Surgery (B.V.M., B.V.S.)

| 7. | University of Nottingham |
| --- | --- |

7.

University of Nottingham

| 5. | Punkt 5.5.2 asendatakse järgmisega:
  „5.5.2   Ämmaemanda kvalifikatsiooni tõendav dokument










  Riik | Kvalifikatsiooni tõendav dokument | Väljaandev asutus | Kutsenimetus | Võrdluskuupäev |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| België/Belgique/Belgien | Diploma van vroedvrouw/Diplôme d'accoucheuse | — | De erkende opleidingsinstituten/Les établissements d'enseignement |

5.

Punkt 5.5.2 asendatakse järgmisega:

„5.5.2   Ämmaemanda kvalifikatsiooni tõendav dokument

Riik

Kvalifikatsiooni tõendav dokument

Väljaandev asutus

Kutsenimetus

Võrdluskuupäev

België/Belgique/Belgien

Diploma van vroedvrouw/Diplôme d'accoucheuse

—

De erkende opleidingsinstituten/Les établissements d'enseignement

| — | De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap/Le Jury compétent d'enseignement de la Communauté française |
| --- | --- |

—

De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap/Le Jury compétent d'enseignement de la Communauté française

Vroedvrouw/Accoucheuse

23.1.1983

България

Диплома за висше образование на образователно-квалификационна степен „Бакалавър“ с професионална квалификация „Акушерка“

Университет

Акушеркa

1.1.2007

Česká republika

| 1. | Diplom o ukončení studia ve studijním programu ošetřovatelství ve studijním oboru porodní asistentka (bakalář, Bc.) |
| --- | --- |

1.

Diplom o ukončení studia ve studijním programu ošetřovatelství ve studijním oboru porodní asistentka (bakalář, Bc.)

| 1. | Vysoká škola zřízená nebo uznaná státem |
| --- | --- |

1.

Vysoká škola zřízená nebo uznaná státem

Porodní asistentka/porodní asistent

1.5.2004

| 2. | Diplom o ukončení studia ve studijním programu porodní asistence ve studijním oboru porodní asistentka (bakalář, Bc.) |
| --- | --- |

2.

Diplom o ukončení studia ve studijním programu porodní asistence ve studijním oboru porodní asistentka (bakalář, Bc.)

| 2. | Vysoká škola zřízená nebo uznaná státem |
| --- | --- |

2.

Vysoká škola zřízená nebo uznaná státem

| 3. | Diplom o ukončení studia ve studijním oboru diplomovaná porodní asistentka (diplomovaný specialista, DiS.) |
| --- | --- |

3.

Diplom o ukončení studia ve studijním oboru diplomovaná porodní asistentka (diplomovaný specialista, DiS.)

| 3. | Vyšší odborná škola zřízená nebo uznaná státem |
| --- | --- |

3.

Vyšší odborná škola zřízená nebo uznaná státem

Danmark

Bevis for uddannelsen til professionsbachelor i jordemoderkundskab

Professionshøjskole

Jordemoder

23.1.1983

Deutschland

Zeugnis über die staatliche Prüfung für Hebammen und Entbindungspfleger

Staatlicher Prüfungsausschuss

| — | Hebamme |
| --- | --- |

—

Hebamme

| — | Entbindungspfleger |
| --- | --- |

—

Entbindungspfleger

23.1.1983

Eesti

Diplom ämmaemanda erialal

| — | Tallinna Meditsiinikool |
| --- | --- |

—

Tallinna Meditsiinikool

| — | Tartu Meditsiinikool |
| --- | --- |

—

Tartu Meditsiinikool

Ämmaemand

1.5.2004

Ämmaemanda diplom

| — | Tallinna Tervishoiu Kõrgkool |
| --- | --- |

—

Tallinna Tervishoiu Kõrgkool

| — | Tartu Tervishoiu Kõrgkool |
| --- | --- |

—

Tartu Tervishoiu Kõrgkool

Ελλάδα

| 1. | Πτυχίο Τμήματος Μαιευτικής Τεχνολογικών Εκπαιδευτικών Ιδρυμάτων (Τ.Ε.Ι.) |
| --- | --- |

1.

Πτυχίο Τμήματος Μαιευτικής Τεχνολογικών Εκπαιδευτικών Ιδρυμάτων (Τ.Ε.Ι.)

| 1. | Τεχνολογικά Εκπαιδευτικά Ιδρύματα (Τ.Ε.Ι.) |
| --- | --- |

1.

Τεχνολογικά Εκπαιδευτικά Ιδρύματα (Τ.Ε.Ι.)

Μαία

23.1.1983

| 2. | Πτυχίο του Τμήματος Μαιών της Ανωτέρας Σχολής Στελεχών Υγείας και Κοινων. Πρόνοιας (ΚΑΤΕΕ) |
| --- | --- |

2.

Πτυχίο του Τμήματος Μαιών της Ανωτέρας Σχολής Στελεχών Υγείας και Κοινων. Πρόνοιας (ΚΑΤΕΕ)

| 2. | ΚΑΤΕΕ Υπουργείου Εθνικής Παιδείας και Θρησκευμάτων |
| --- | --- |

2.

ΚΑΤΕΕ Υπουργείου Εθνικής Παιδείας και Θρησκευμάτων

Μαιευτής

| 3. | Πτυχίο Μαίας Ανωτέρας Σχολής Μαιών |
| --- | --- |

3.

Πτυχίο Μαίας Ανωτέρας Σχολής Μαιών

| 3. | Υπουργείο Υγείας και Πρόνοιας |
| --- | --- |

3.

Υπουργείο Υγείας και Πρόνοιας

España

| — | Título de matrona |
| --- | --- |

—

Título de matrona

| — | Título de asistente obstétrico (matrona) |
| --- | --- |

—

Título de asistente obstétrico (matrona)

| — | Título de enfermería obstétrica-ginecológica |
| --- | --- |

—

Título de enfermería obstétrica-ginecológica

Ministerio de Educación y Cultura

| — | Matrona |
| --- | --- |

—

Matrona

| — | Asistente obstétrico |
| --- | --- |

—

Asistente obstétrico

1.1.1986

France

Diplôme de sage-femme

L'Etat

Sage-femme

23.1.1983

Hrvatska

Svjedodžba „prvostupnik (baccalaureus) primaljstva/sveučilišna prvostupnica (baccalaurea) primaljstva“

| — | Medicinski fakulteti sveučilišta u Republici Hrvatskoj |
| --- | --- |

—

Medicinski fakulteti sveučilišta u Republici Hrvatskoj

| — | Sveučilišta u Republici Hrvatskoj |
| --- | --- |

—

Sveučilišta u Republici Hrvatskoj

| — | Veleučilišta i visoke škole u Republici Hrvatskoj |
| --- | --- |

—

Veleučilišta i visoke škole u Republici Hrvatskoj

Prvostupnik (baccalaureus) Primaljstva/Prvostupnica (baccalaurea) primaljstva

1.7.2013

Ireland

| 1. | Certificate in Midwifery (65) |
| --- | --- |

1.

Certificate in Midwifery (65)

| 1. | An Bórd Altranais (The Nursing Board) [up to 1 October 2012];
  Bórd Altranais agus Cnáimhseachais na hEireann (The Nursing and Midwifery Board of Ireland, NMBI) [from 2 October 2012]. |
| --- | --- |

1.

An Bórd Altranais (The Nursing Board) [up to 1 October 2012];

Bórd Altranais agus Cnáimhseachais na hEireann (The Nursing and Midwifery Board of Ireland, NMBI) [from 2 October 2012].

Registered Midwife (RM)

23.1.1983

| 2. | B.Sc. in Midwifery approved by the NMBI (66) |
| --- | --- |

2.

B.Sc. in Midwifery approved by the NMBI (66)

| 2. | A third-level Institution delivering a Midwifery education programmes approved by the NMBI |
| --- | --- |

2.

A third-level Institution delivering a Midwifery education programmes approved by the NMBI

| 3. | Higher/Post-graduate Diploma in Midwifery approved by the NMBI (66) |
| --- | --- |

3.

Higher/Post-graduate Diploma in Midwifery approved by the NMBI (66)

| 3. | third-level Institution delivering Higher/Post-graduate Diploma in Midwifery approved by the NMBI |
| --- | --- |

3.

third-level Institution delivering Higher/Post-graduate Diploma in Midwifery approved by the NMBI

Italia

| 1. | Diploma d'ostetrica |
| --- | --- |

1.

Diploma d'ostetrica

| 1. | Scuole riconosciute dallo Stato |
| --- | --- |

1.

Scuole riconosciute dallo Stato

Ostetrica

23.1.1983

| 2. | Laurea in ostetricia |
| --- | --- |

2.

Laurea in ostetricia

| 2. | Universita' |
| --- | --- |

2.

Universita'

Κύπρος

Δίπλωμα στο μεταβασικό πρόγραμμα Μαιευτικής

Νοσηλευτική Σχολή

Εγγεγραμμένη Μαία

1.5.2004

Latvija

Diploms par vecmātes kvalifikācijas iegūšanu

Māsu skolas

Vecmāte

1.5.2004

Lietuva

| 1. | Aukštojo mokslo diplomas, nurodantis suteiktą bendrosios praktikos slaugytojo profesinę kvalifikaciją, ir profesinės kvalifikacijos pažymėjimas, nurodantis suteiktą akušerio profesinę kvalifikaciją






  — | Pažymėjimas, liudijantis akušerio profesinę praktiką |
| --- | --- | --- |

1.

Aukštojo mokslo diplomas, nurodantis suteiktą bendrosios praktikos slaugytojo profesinę kvalifikaciją, ir profesinės kvalifikacijos pažymėjimas, nurodantis suteiktą akušerio profesinę kvalifikaciją

—

Pažymėjimas, liudijantis akušerio profesinę praktiką

| 1. | Universitetas |
| --- | --- |

1.

Universitetas

Akušeris

1.5.2004

| 2. | Aukštojo mokslo diplomas (neuniversitetinės studijos), nurodantis suteiktą bendrosios praktikos slaugytojo profesinę kvalifikaciją, ir profesinės kvalifikacijos pažymėjimas, nurodantis suteiktą akušerio profesinę kvalifikaciją






  — | Pažymėjimas, liudijantis akušerio profesinę praktiką |
| --- | --- | --- |

2.

Aukštojo mokslo diplomas (neuniversitetinės studijos), nurodantis suteiktą bendrosios praktikos slaugytojo profesinę kvalifikaciją, ir profesinės kvalifikacijos pažymėjimas, nurodantis suteiktą akušerio profesinę kvalifikaciją

—

Pažymėjimas, liudijantis akušerio profesinę praktiką

| 2. | Kolegija |
| --- | --- |

2.

Kolegija

| 3. | Aukštojo mokslo diplomas (neuniversitetinės studijos), nurodantis suteiktą akušerio profesinę kvalifikaciją |
| --- | --- |

3.

Aukštojo mokslo diplomas (neuniversitetinės studijos), nurodantis suteiktą akušerio profesinę kvalifikaciją

| 3. | Kolegija |
| --- | --- |

3.

Kolegija

| 4. | Bakalauro diplomas (slaugos bakalauro kvalifikacinis laipsnis ir bendrosios praktikos augytojo profesinė kvalifikacija)
  Ir Profesinės kvalifikacijos pažymėjimas (akušerio profesinė kvalifikacija) |
| --- | --- |

4.

Bakalauro diplomas (slaugos bakalauro kvalifikacinis laipsnis ir bendrosios praktikos augytojo profesinė kvalifikacija)

Ir Profesinės kvalifikacijos pažymėjimas (akušerio profesinė kvalifikacija)

| 4. | Universitetas |
| --- | --- |

4.

Universitetas

| 5. | Profesinio bakalauro diplomas (slaugos profesinio bakalauro kvalifikacinis laipsnis ir bendrosios praktikos slaugytojo profesinė kvalifikacija)
  Ir Profesinės kvalifikacijos pažymėjimas (akušerio profesinė kvalifikacija) |
| --- | --- |

5.

Profesinio bakalauro diplomas (slaugos profesinio bakalauro kvalifikacinis laipsnis ir bendrosios praktikos slaugytojo profesinė kvalifikacija)

Ir Profesinės kvalifikacijos pažymėjimas (akušerio profesinė kvalifikacija)

| 5. | Kolegija |
| --- | --- |

5.

Kolegija

| 6. | Profesinio bakalauro diplomas
  (akušerijos profesinio bakalauro kvalifikacinis laipsnis ir akušerio profesinė kvalifikacija) |
| --- | --- |

6.

Profesinio bakalauro diplomas

(akušerijos profesinio bakalauro kvalifikacinis laipsnis ir akušerio profesinė kvalifikacija)

| 6. | Kolegija |
| --- | --- |

6.

Kolegija

Luxembourg

Diplôme de sage-femme

Ministère de l'éducation nationale, de la formation professionnelle et des sports

Sage-femme

23.1.1983

Magyarország

| 1. | Szülésznő bizonyítvány |
| --- | --- |

1.

Szülésznő bizonyítvány

| 1. | Iskola/főiskola |
| --- | --- |

1.

Iskola/főiskola

Szülésznő

1.5.2004

| 2. | Szülésznő oklevél |
| --- | --- |

2.

Szülésznő oklevél

| 2. | Felsőoktatási intézmény |
| --- | --- |

2.

Felsőoktatási intézmény

Malta

Lawrja jew diploma fl- Istudji tal-Qwiebel

Universita` ta' Malta

Qabla

1.5.2004

Nederland

Diploma van verloskundige

Door het Ministerie van Volksgezondheid, Welzijn en Sport erkende opleidings-instellingen

Verloskundige

23.1.1983

Österreich

| 1. | Hebammen-Diplom |
| --- | --- |

1.

Hebammen-Diplom

| 1. | — | Hebammenakademie |
| --- | --- | --- |

1.

—

Hebammenakademie

| — | Bundeshebammenlehranstalt |
| --- | --- |

—

Bundeshebammenlehranstalt

Hebamme

1.1.1994

| 2. | Diplom über den Abschluss des Fachhochschul-Bachelorstudiengangs „Hebamme“ |
| --- | --- |

2.

Diplom über den Abschluss des Fachhochschul-Bachelorstudiengangs „Hebamme“

| 2. | Fachhochschulrat |
| --- | --- |

2.

Fachhochschulrat

Polska

| — | Dyplom ukończenia studiów wyższych na kierunku położnictwo z tytułem „magister położnictwa“ |
| --- | --- |

—

Dyplom ukończenia studiów wyższych na kierunku położnictwo z tytułem „magister położnictwa“

| — | Dyplom ukończenia studiów wyższych zawodowych na kierunku/specjalności położnictwo z tytułem „licencjat położnictwa“ |
| --- | --- |

—

Dyplom ukończenia studiów wyższych zawodowych na kierunku/specjalności położnictwo z tytułem „licencjat położnictwa“

Instytucja prowadząca kształcenie na poziomie wyższym uznana przez właściwe władze (Higher education institution recognised by the competent authorities)

Położna

1.5.2004

Portugal

| 1. | Diploma de enfermeiro especialista em enfermagem de saúde materna e obstétrica |
| --- | --- |

1.

Diploma de enfermeiro especialista em enfermagem de saúde materna e obstétrica

| 1. | Ecolas de Enfermagem |
| --- | --- |

1.

Ecolas de Enfermagem

Enfermeiro especialista em enfermagem de saúde materna e obstétrica

1.1.1986

| 2. | Diploma/carta de curso de estudos superiores especializados em enfermagem de saúde materna e obstétrica |
| --- | --- |

2.

Diploma/carta de curso de estudos superiores especializados em enfermagem de saúde materna e obstétrica

| 2. | Escolas Superiores de Enfermagem |
| --- | --- |

2.

Escolas Superiores de Enfermagem

| 3. | Diploma (do curso de pós-licenciatura) de especialização em enfermagem de saúde materna e obstétrica |
| --- | --- |

3.

Diploma (do curso de pós-licenciatura) de especialização em enfermagem de saúde materna e obstétrica

| 3. | — | Escolas Superiores de Enfermagem |
| --- | --- | --- |

3.

—

Escolas Superiores de Enfermagem

| — | Escolas Superiores de Saúde |
| --- | --- |

—

Escolas Superiores de Saúde

România

Diplomă de licenţă de moaşă

Universităţi

Moaşă

1.1.2007

Slovenija

Diploma, s katero se podeljuje strokovni naslov „diplomirana babica/diplomirani babičar“

| 1. | Univerza |
| --- | --- |

1.

Univerza

| 2. | Visoka strokovna šola |
| --- | --- |

2.

Visoka strokovna šola

diplomirana babica/diplomirani babičar

1.5.2004

Slovensko

| 1. | DIPLOM
  pôrodná asistencia
  „bakalár“ („Bc.“) |
| --- | --- |

1.

DIPLOM

pôrodná asistencia

„bakalár“ („Bc.“)

| 1. | Vysoká škola/Univerzita |
| --- | --- |

1.

Vysoká škola/Univerzita

Pôrodná asistentka

1.5.2004

| 2. | DIPLOM
  diplomovaná pôrodná asistentka |
| --- | --- |

2.

DIPLOM

diplomovaná pôrodná asistentka

| 2. | Stredná zdravotnícka škola |
| --- | --- |

2.

Stredná zdravotnícka škola

Suomi/Finland

| 1. | Kätilön tutkinto/barnmorskeexamen |
| --- | --- |

1.

Kätilön tutkinto/barnmorskeexamen

| 1. | Terveydenhuoltooppi-laitokset/hälsovårdsläroanstalter |
| --- | --- |

1.

Terveydenhuoltooppi-laitokset/hälsovårdsläroanstalter

Kätilö/Barnmorska

1.1.1994

| 2. | Sosiaali- ja terveysalan ammattikorkeakoulututkinto, kätilö (AMK)/yrkeshögskoleexamen inom hälsovård och det sociala området, barnmorska (YH) |
| --- | --- |

2.

Sosiaali- ja terveysalan ammattikorkeakoulututkinto, kätilö (AMK)/yrkeshögskoleexamen inom hälsovård och det sociala området, barnmorska (YH)

| 2. | Ammattikorkeakoulut/Yrkeshögskolor |
| --- | --- |

2.

Ammattikorkeakoulut/Yrkeshögskolor

Sverige

Barnmorskeexamen

Universitet eller högskola

Barnmorska

1.1.1994

United Kingdom

A qualification approved by the Nursing and Midwifery Council or its predecessor bodies as attesting to the completion of training as required for midwives by article 40 and the standard of proficiency as required for registration as a Registered Midwife in its register (67)

Education institution approved by the Nursing and Midwifery Council or its predecessor bodies

Registered Midwife

23.1.1983

| 6. | Punkt 5.6.2 asendatakse järgmisega:
  „5.6.2.   Proviisori kvalifikatsiooni tõendav dokument










  Riik | Kvalifikatsiooni tõendav dokument | Väljaandev asutus | Kvalifikatsioonitunnistusele lisatav tunnistus | Võrdluskuupäev |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| België/ Belgique/ Belgien | Diploma van apotheker / Diplôme de pharmacien | — | De universiteiten/Les universities |

6.

Punkt 5.6.2 asendatakse järgmisega:

„5.6.2.   Proviisori kvalifikatsiooni tõendav dokument

Riik

Kvalifikatsiooni tõendav dokument

Väljaandev asutus

Kvalifikatsioonitunnistusele lisatav tunnistus

Võrdluskuupäev

België/ Belgique/ Belgien

Diploma van apotheker / Diplôme de pharmacien

—

De universiteiten/Les universities

| — | De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap/Le Jury compétent d'enseignement de la Communauté française |
| --- | --- |

—

De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap/Le Jury compétent d'enseignement de la Communauté française

1.10.1987

България

Диплома за висше образование на образователно-квалификационна степен „Магистър“ по „Фармация“ с професионална квалификация „Магистър-фармацевт“

Университет

1.1.2007

Česká republika

Diplom o ukončení studia ve studijním programu farmacie (magistr, Mgr.)

Farmaceutická fakulta univerzity v České republice

1.5.2004

Danmark

Bevis for kandidatuddannelsen i farmaci (cand.pharm.)

Det Farmaceutiske Fakultet, Københavns Universitet

1.10.1987

Bevis for kandidatuddannelsen i farmaci (cand.pharm.)

Syddansk Universitet

Deutschland

Zeugnis über die Staatliche Pharmazeutische Prüfung

Zuständige Behörden

1.10.1987

Eesti

Diplom proviisori õppekava läbimisest

Farmaatsiamagister

Master of Science in Pharmacy (MSc)

Tartu Ülikool

1.5.2004

Ελλάς

Άδεια άσκησης φαρμακευτικού επαγγέλματος

| — | Περιφέρεια |
| --- | --- |

—

Περιφέρεια

| — | Νομαρχιακή Αυτοδιοίκηση |
| --- | --- |

—

Νομαρχιακή Αυτοδιοίκηση

1.10.1987

España

Título de Licenciado en Farmacia

| — | Ministerio de Educación y Cultura |
| --- | --- |

—

Ministerio de Educación y Cultura

| — | El rector de una universidad |
| --- | --- |

—

El rector de una universidad

1.10.1987

Título de Graduado/a en Farmacia

| — | El rector de una Universidad |
| --- | --- |

—

El rector de una Universidad

1.1.1986

France

| — | Diplôme d'Etat de pharmacien |
| --- | --- |

—

Diplôme d'Etat de pharmacien

| — | Diplôme d'Etat de docteur en pharmacie |
| --- | --- |

—

Diplôme d'Etat de docteur en pharmacie

Universités

1.10.1987

Hrvatska

Diploma ‘magistar farmacije/magistra farmacije’

| — | Farmaceutsko- biokemijski fakultet Sveučilišta u Zagrebu |
| --- | --- |

—

Farmaceutsko- biokemijski fakultet Sveučilišta u Zagrebu

| — | Medicinski fakultet Sveučilišta u Splitu |
| --- | --- |

—

Medicinski fakultet Sveučilišta u Splitu

| — | Kemijsko- tehnološki fakultet Sveučilišta u Splitu |
| --- | --- |

—

Kemijsko- tehnološki fakultet Sveučilišta u Splitu

1.7. 2013

Ireland

| 1. | Certificate of Registered Pharmaceutical Chemist (68)

  Certificate of Registration as a Pharmacist (68) |
| --- | --- |

1.

Certificate of Registered Pharmaceutical Chemist (68)

Certificate of Registration as a Pharmacist (68)

| 1. | Cumann Cógaiseoirí na hEireann
  (Pharmaceutical Society of Ireland) |
| --- | --- |

1.

Cumann Cógaiseoirí na hEireann

(Pharmaceutical Society of Ireland)

1.10.1987

| 2. | A degree in Pharmacy recognised by the Pharmaceutical Society of Ireland (69) |
| --- | --- |

2.

A degree in Pharmacy recognised by the Pharmaceutical Society of Ireland (69)

| 2. | Universities delivering degrees in pharmacy recognised by the Pharmaceutical Society of Ireland |
| --- | --- |

2.

Universities delivering degrees in pharmacy recognised by the Pharmaceutical Society of Ireland

| 2. | Notification from the Pharmaceutical Society of Ireland that the person named therein is the holder of a qualification appropriate for practicing as pharmacist |
| --- | --- |

2.

Notification from the Pharmaceutical Society of Ireland that the person named therein is the holder of a qualification appropriate for practicing as pharmacist

Italia

Diploma o certificato di abilitazione all'esercizio della professione di farmacista ottenuto in seguito ad un esame di Stato

Università

1.11.1993

Κύπρος

Πιστοποιητικό Εγγραφής Φαρμακοποιού

Συμβούλιο Φαρμακευτικής

1.5.2004

Latvija

Farmaceita diploms

Universitātes tipa augstskola

1.5.2004

Lietuva

| 1. | Aukštojo mokslo diplomas, nurodantis suteiktą vaistininko profesinę kvalifikaciją |
| --- | --- |

1.

Aukštojo mokslo diplomas, nurodantis suteiktą vaistininko profesinę kvalifikaciją

| 2. | Magistro diplomas (farmacijos magistro kvalifikacinis laipsnis ir vaistininko profesinė kvalifikacija) |
| --- | --- |

2.

Magistro diplomas (farmacijos magistro kvalifikacinis laipsnis ir vaistininko profesinė kvalifikacija)

Universitetas

1.5.2004

Luxembourg

Diplôme d'Etat de pharmacien

Jury d'examen d'Etat + visa du ministre de l'éducation nationale

1.10.1987

Magyarország

Okleveles gyógyszerész oklevél (magister pharmaciae, abbrev: mag. Pharm)

Egyetem

1.5.2004

Malta

Lawrja fil-farmaċija

Universita` ta' Malta

1.5.2004

Nederland

Getuigschrift van met goed gevolg afgelegd apothekersexamen

Faculteit Farmacie

1.10.1987

Österreich

Staatliches Apothekerdiplom

Österreichische Apothekerkammer

1.10.1994

Polska

Dyplom ukończenia studiów wyższych na kierunku farmacja z tytułem magistra

| 1. | Akademia Medyczna |
| --- | --- |

1.

Akademia Medyczna

| 2. | Uniwersytet Medyczny |
| --- | --- |

2.

Uniwersytet Medyczny

| 3. | Collegium Medicum Uniwersytetu Jagiellońskiego |
| --- | --- |

3.

Collegium Medicum Uniwersytetu Jagiellońskiego

1.5.2004

Portugal

| — | Licenciatura em Farmácia |
| --- | --- |

—

Licenciatura em Farmácia

| — | Carta de curso de licenciatura em Ciências Farmacêuticas |
| --- | --- |

—

Carta de curso de licenciatura em Ciências Farmacêuticas

Instituição de Ensino Superior Universitário

1.10.1987

Mestrado Integrado em Ciências Farmacêuticas

1.1.2007

România

Diplomă de licenţă de farmacist

Universităţi

1.1.2007

Slovenija

Diploma, s katero se podeljuje strokovni naziv „magister farmacije/magistra farmacije“

Univerza

Potrdilo o opravljenem strokovnem izpitu za poklic magister farmacije/magistra farmacije

1.5.2004

Slovensko

DIPLOM

farmácia

magister („Mgr.“)

Univerzita

1.5.2004

Suomi/Finland

Proviisorin tutkinto/Provisorexamen

Yliopisto

1.10.1994

Sverige

Apotekarexamen

Universitet och högskolor

1.10.1994

United Kingdom

| 1. | Certificate of Registered Pharmacist (70) |
| --- | --- |

1.

Certificate of Registered Pharmacist (70)

1.10.1987

| 2. | A degree in pharmacy approved by either the General Pharmaceutical Council (formerly Royal Pharmaceutical Society of Great Britain) or the Pharmaceutical Society of Northern Ireland (71) |
| --- | --- |

2.

A degree in pharmacy approved by either the General Pharmaceutical Council (formerly Royal Pharmaceutical Society of Great Britain) or the Pharmaceutical Society of Northern Ireland (71)

Universities delivering pharmacy degrees approved by the General Pharmaceutical Council (formerly Royal Pharmaceutical Society of Great Britain) or the Pharmaceutical Society of Northern Ireland

Notification from the General Pharmaceutical Council or Pharmaceutical Society of Northern Ireland confirming successful completion of the approved pharmacy degree, 12 months practical training and a pass of the registration assessment.

| 7. | Punkt 5.7.1 asendatakse järgmisega:
  „5.7.1.   Artikli 46 kohaselt tunnustatud arhitekti kvalifikatsiooni tõendav dokument










  Riik | Kvalifikatsiooni tõendav dokument | Väljaandev asutus | Kvalifikatsioonitunnistusele lisatav tunnistus | Akadeemiline võrdlusaasta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| België/Belgique/Belgien | 1. | Architect/Architecte |

7.

Punkt 5.7.1 asendatakse järgmisega:

„5.7.1.   Artikli 46 kohaselt tunnustatud arhitekti kvalifikatsiooni tõendav dokument

Riik

Kvalifikatsiooni tõendav dokument

Väljaandev asutus

Kvalifikatsioonitunnistusele lisatav tunnistus

Akadeemiline võrdlusaasta

België/Belgique/Belgien

1.

Architect/Architecte

| 1. | Nationale hogescholen voor architectuur/Ecoles nationales supérieures d'architecture |
| --- | --- |

1.

Nationale hogescholen voor architectuur/Ecoles nationales supérieures d'architecture

1988/1989

| 2. | Architect/Architecte |
| --- | --- |

2.

Architect/Architecte

| 2. | Hogere-architectuur-instituten/Instituts supérieurs d'architecture |
| --- | --- |

2.

Hogere-architectuur-instituten/Instituts supérieurs d'architecture

| 3. | Architect/Architecte |
| --- | --- |

3.

Architect/Architecte

| 3. | Provinciaal Hoger Instituut voor Architectuur te Hasselt/Ecole provinciale supérieure d'architecture de Hasselt |
| --- | --- |

3.

Provinciaal Hoger Instituut voor Architectuur te Hasselt/Ecole provinciale supérieure d'architecture de Hasselt

| 4. | Architect/Architecte |
| --- | --- |

4.

Architect/Architecte

| 4. | Koninklijke Academies voor Schone Kunsten/Académies royales des Beaux-Arts |
| --- | --- |

4.

Koninklijke Academies voor Schone Kunsten/Académies royales des Beaux-Arts

| 5. | Architect/Architecte |
| --- | --- |

5.

Architect/Architecte

| 5. | Sint-Lucasscholen/Ecoles Saint-Luc |
| --- | --- |

5.

Sint-Lucasscholen/Ecoles Saint-Luc

| 6. | Burgerlijke ingenieur-architect |
| --- | --- |

6.

Burgerlijke ingenieur-architect

| 6. | — | Faculteiten Toegepaste Wetenschappen van de Universiteiten/Facultés des sciences appliquées des universités |
| --- | --- | --- |

6.

—

Faculteiten Toegepaste Wetenschappen van de Universiteiten/Facultés des sciences appliquées des universités

| — | „Faculté Polytechnique“ van Mons |
| --- | --- |

—

„Faculté Polytechnique“ van Mons

| 7. | Burgerlijk Ingenieur- Architect (Ir. Arch.) |
| --- | --- |

7.

Burgerlijk Ingenieur- Architect (Ir. Arch.)

| 7. | K.U. Leuven, faculteit ingenieurswetenschappen |
| --- | --- |

7.

K.U. Leuven, faculteit ingenieurswetenschappen

Certificat de stage délivré par l'Ordre des Architectes/Stagegetuigschrift afgeleverd door de Orde van Architecten

2004/2005

| 8. | Burgerlijk Ingenieur- Architect (Ir. Arch.) |
| --- | --- |

8.

Burgerlijk Ingenieur- Architect (Ir. Arch.)

| 8. | Vrije Universiteit Brussel, faculteit ingenieurswetenschappen |
| --- | --- |

8.

Vrije Universiteit Brussel, faculteit ingenieurswetenschappen

Certificat de stage délivré par l'Ordre des Architectes/Stagegetuigschrift afgeleverd door de Orde van Architecten

2004/2005

България

Магистър-Специалност aрхитектура

| — | Университет по архитектура, строителство и геодезия – София, Архитектурен факултет |
| --- | --- |

—

Университет по архитектура, строителство и геодезия – София, Архитектурен факултет

Свидетелство, издадено от компетентната Камара на архитектите, удостоверяващо изпълнението на предпоставките, необходими за регистрация като архитект с пълна проектантска правоспособност в регистъра на архитектите

2010/2011

| — | Варненски свободен университет „Черноризец Храбър“, Варна, Архитектурен факултет |
| --- | --- |

—

Варненски свободен университет „Черноризец Храбър“, Варна, Архитектурен факултет

2007/2008

| — | Висше строително училище „Любен Каравелов“, Архитектурен факултет |
| --- | --- |

—

Висше строително училище „Любен Каравелов“, Архитектурен факултет

2009/2010

Česká republika

Architektura a urbanismus

| — | Fakulta architektury, České vysoké učení technické (ČVUT) v Praze |
| --- | --- |

—

Fakulta architektury, České vysoké učení technické (ČVUT) v Praze

| — | Vysoké učení technické v Brně, Fakulta architektury |
| --- | --- |

—

Vysoké učení technické v Brně, Fakulta architektury

Osvědčení o splnění kvalifikačních požadavků pro samostatný výkon profese architekta vydané Českou komorou architektů

2007/2008

Inženýr architekt (Ing.Arch.)

| — | Technická univerzita v Liberci, Fakulta umění a architektury |
| --- | --- |

—

Technická univerzita v Liberci, Fakulta umění a architektury

Magistr umění v oboru architektura (MgA.)

| — | Vysoká škola uměleckoprůmyslová v Praze |
| --- | --- |

—

Vysoká škola uměleckoprůmyslová v Praze

Magistr umění v oboru Architektonická tvorba, MgA

| — | Akademie výtvarných umění v Praze |
| --- | --- |

—

Akademie výtvarných umění v Praze

2007/2008

Danmark

Bevis for kandidatuddannelsen i arkitektur (cand.arch.)

| — | Kunstakademiets Arkitektskole i København |
| --- | --- |

—

Kunstakademiets Arkitektskole i København

| — | Arkitektskolen i Århus |
| --- | --- |

—

Arkitektskolen i Århus

1988/1989

Deutschland

Diplom-Ingenieur, Diplom-Ingenieur Univ.

| — | Universitäten (Architektur/Hochbau) |
| --- | --- |

—

Universitäten (Architektur/Hochbau)

| — | Technische Hochschulen (Architektur/Hochbau) |
| --- | --- |

—

Technische Hochschulen (Architektur/Hochbau)

| — | Technische Universitäten (Architektur/Hochbau) |
| --- | --- |

—

Technische Universitäten (Architektur/Hochbau)

| — | Universitäten-Gesamthochschulen (Architektur/Hochbau) |
| --- | --- |

—

Universitäten-Gesamthochschulen (Architektur/Hochbau)

| — | Hochschulen für bildende Künste |
| --- | --- |

—

Hochschulen für bildende Künste

| — | Hochschulen für Künste |
| --- | --- |

—

Hochschulen für Künste

Bescheinigung einer zuständigen Architektenkammer über die Erfüllung der Qualifikationsvoraussetzungen im Hinblick auf eine Eintragung in die Architektenliste

1988/1989

Diplom-Ingenieur, Diplom-Ingenieur FH

| — | Fachhochschulen (Architektur/Hochbau) |
| --- | --- |

—

Fachhochschulen (Architektur/Hochbau)

| — | Universitäten-Gesamthochschulen (Architektur/Hochbau) bei entsprechenden Fachhochschulstudiengängen |
| --- | --- |

—

Universitäten-Gesamthochschulen (Architektur/Hochbau) bei entsprechenden Fachhochschulstudiengängen

Master of Arts – M.A.

| — | Hochschule Bremen — University of applied Sciences, Fakultät Architektur, Bau und Umwelt — School of Architecture Bremen |
| --- | --- |

—

Hochschule Bremen — University of applied Sciences, Fakultät Architektur, Bau und Umwelt — School of Architecture Bremen

2003/2004

| — | Fachhochschule Münster (University of Applied Sciences) – Muenster
  School of Architecture |
| --- | --- |

—

Fachhochschule Münster (University of Applied Sciences) – Muenster

School of Architecture

2000/2001

| — | Georg-Simon-Ohm-Hochschule Nürnberg Fakultät Architektur |
| --- | --- |

—

Georg-Simon-Ohm-Hochschule Nürnberg Fakultät Architektur

2005/2006

| — | Hochschule Anhalt (University of Applied Sciences) Fachbereich Architektur, Facility Management und Geoinformation |
| --- | --- |

—

Hochschule Anhalt (University of Applied Sciences) Fachbereich Architektur, Facility Management und Geoinformation

2010/2011

| — | Hochschule Regensburg (University of Applied Sciences), Fakultät für Architektur |
| --- | --- |

—

Hochschule Regensburg (University of Applied Sciences), Fakultät für Architektur

2007/2008

| — | Technische Universität München, Fakultät für Architektur |
| --- | --- |

—

Technische Universität München, Fakultät für Architektur

2009/2010

| — | Hochschule Lausitz, Studiengang Architektur, Fakultät für Bauen
  „seit Juli 2013: Brandenburgische Technische Universität Cottbus-Senftenberg“ |
| --- | --- |

—

Hochschule Lausitz, Studiengang Architektur, Fakultät für Bauen

„seit Juli 2013: Brandenburgische Technische Universität Cottbus-Senftenberg“

2009/2010

| — | Fachhochschule Lübeck, University of Applied Sciences, Fachbereich Bauwesen |
| --- | --- |

—

Fachhochschule Lübeck, University of Applied Sciences, Fachbereich Bauwesen

2004/2005

| — | Fachhochschule für Technik und Wirtschaft Dresden, Fakultät Bauingenieurwesen/Architektur |
| --- | --- |

—

Fachhochschule für Technik und Wirtschaft Dresden, Fakultät Bauingenieurwesen/Architektur

2005/2006

| — | Fachhochschule Erfurt/University of Applied Sciences |
| --- | --- |

—

Fachhochschule Erfurt/University of Applied Sciences

2006/2007

| — | Hochschule Augsburg/Augsburg University of Applied Sciences |
| --- | --- |

—

Hochschule Augsburg/Augsburg University of Applied Sciences

2005/2006

| — | Hochschule Koblenz, Fachbereich Bauwesen |
| --- | --- |

—

Hochschule Koblenz, Fachbereich Bauwesen

2004/2005

| — | Hochschule München/Fakultät für Architektur |
| --- | --- |

—

Hochschule München/Fakultät für Architektur

2005/2006

Master of Arts (in Kombination mit einem Bachelorabschluss in Architektur)

Hochschule Trier Fachbereich Gestaltung — Fachrichtung Architektur

2007/2008

Master of Engineering (in Kombination mit einem Bachelorabschluss in Engineering)

Technische Hochschule Mittelhessen (University of Applied Sciences) Fachbereich Bauwesen

2010/2011

Bachelor of Arts – B.A.

| — | Hochschule Anhalt (University of Applied Sciences) Fachbereich Architektur, Facility Management und Geoinformation |
| --- | --- |

—

Hochschule Anhalt (University of Applied Sciences) Fachbereich Architektur, Facility Management und Geoinformation

2010/2011

| — | Technische Universität München, Fakultät für Architektur |
| --- | --- |

—

Technische Universität München, Fakultät für Architektur

2009/2010

| — | Alanus Hochschule für Kunst und Gesellschaft, Bonn |
| --- | --- |

—

Alanus Hochschule für Kunst und Gesellschaft, Bonn

2007/2008

Bachelor of Sciences (B.Sc.)

Hochschule Bochum, Fachbereich Architektur

2003/2004

Master of Science

Leibniz Universität Hannover, Fakultät für Architektur und Landschaft

2011/2012

Ελλάδα

Δίπλωμα αρχιτέκτονα – μηχανικού

| — | Εθνικό Μετσόβιο Πολυτεχνείο (ΕΜΠ), τμήμα αρχιτεκτόνων – μηχανικών |
| --- | --- |

—

Εθνικό Μετσόβιο Πολυτεχνείο (ΕΜΠ), τμήμα αρχιτεκτόνων – μηχανικών

| — | Αριστοτέλειο Πανεπιστήμιο Θεσσαλονίκης (ΑΠΘ), τμήμα αρχιτεκτόνων – μηχανικών της Πολυτεχνικής σχολής |
| --- | --- |

—

Αριστοτέλειο Πανεπιστήμιο Θεσσαλονίκης (ΑΠΘ), τμήμα αρχιτεκτόνων – μηχανικών της Πολυτεχνικής σχολής

Βεβαίωση που χορηγεί το Τεχνικό Επιμελητήριο Ελλάδας (ΤΕΕ) και η οποία επιτρέπει την άσκηση δραστηριοτήτων στον τομέα της αρχιτεκτονικής

1988/1989

Δίπλωμα Αρχιτέκτονα–Μηχανικού

| — | Πανεπιστήμιο Πατρών, τμήμα αρχιτεκτόνων – μηχανικών της Πολυτεχνικής σχολής |
| --- | --- |

—

Πανεπιστήμιο Πατρών, τμήμα αρχιτεκτόνων – μηχανικών της Πολυτεχνικής σχολής

2003/2004

España

Título oficial de arquitecto

Rectores de las universidades enumeradas a continuación:

| — | Universidad politécnica de Cataluña, escuelas técnicas superiores de arquitectura de Barcelona o del Vallès |
| --- | --- |

—

Universidad politécnica de Cataluña, escuelas técnicas superiores de arquitectura de Barcelona o del Vallès

| — | Universidad politécnica de Madrid, escuela técnica superior de arquitectura de Madrid |
| --- | --- |

—

Universidad politécnica de Madrid, escuela técnica superior de arquitectura de Madrid

| — | Escuela de Arquitectura de la Universidad de Las Palmas de Gran Canaria |
| --- | --- |

—

Escuela de Arquitectura de la Universidad de Las Palmas de Gran Canaria

| — | Universidad politécnica de Valencia, escuela técnica superior de arquitectura de Valencia |
| --- | --- |

—

Universidad politécnica de Valencia, escuela técnica superior de arquitectura de Valencia

| — | Universidad de Sevilla, escuela técnica superior de arquitectura de Sevilla |
| --- | --- |

—

Universidad de Sevilla, escuela técnica superior de arquitectura de Sevilla

| — | Universidad de Valladolid, escuela técnica superior de arquitectura de Valladolid |
| --- | --- |

—

Universidad de Valladolid, escuela técnica superior de arquitectura de Valladolid

| — | Universidad de Santiago de Compostela, escuela técnica superior de arquitectura de La Coruña |
| --- | --- |

—

Universidad de Santiago de Compostela, escuela técnica superior de arquitectura de La Coruña

| — | Universidad del País Vasco, escuela técnica superior de arquitectura de San Sebastián |
| --- | --- |

—

Universidad del País Vasco, escuela técnica superior de arquitectura de San Sebastián

| — | Universidad de Navarra, escuela técnica superior de arquitectura de Pamplona |
| --- | --- |

—

Universidad de Navarra, escuela técnica superior de arquitectura de Pamplona

1988/1989

| — | Universidad de A Coruña |
| --- | --- |

—

Universidad de A Coruña

1991/1992

| — | Universidad de Granada, Escuela Técnica Superior de Arquitectura de Granada. |
| --- | --- |

—

Universidad de Granada, Escuela Técnica Superior de Arquitectura de Granada.

1994/1995

| — | Universidad de Alicante, escuela politécnica superior de Alicante |
| --- | --- |

—

Universidad de Alicante, escuela politécnica superior de Alicante

1997/1998

| — | Universidad Europea de Madrid |
| --- | --- |

—

Universidad Europea de Madrid

| — | Universidad Ramón Llull, escuela técnica superior de arquitectura de La Salle |
| --- | --- |

—

Universidad Ramón Llull, escuela técnica superior de arquitectura de La Salle

1998/1999

| — | Universidad de Cataluña, escuela técnica superior de arquitectura de Barcelona |
| --- | --- |

—

Universidad de Cataluña, escuela técnica superior de arquitectura de Barcelona

| — | Universidad Alfonso X El Sabio, centro politécnico superior de Villanueva de la Cañada |
| --- | --- |

—

Universidad Alfonso X El Sabio, centro politécnico superior de Villanueva de la Cañada

| — | Universidad de Alcalá (Escuela de Arquitectura) |
| --- | --- |

—

Universidad de Alcalá (Escuela de Arquitectura)

| — | Universidad Internacional de Cataluña, Escuela Técnica Superior de Arquitectura |
| --- | --- |

—

Universidad Internacional de Cataluña, Escuela Técnica Superior de Arquitectura

| — | Universidad S.E.K. de Segovia, centro de estudios integrados de arquitectura de Segovia |
| --- | --- |

—

Universidad S.E.K. de Segovia, centro de estudios integrados de arquitectura de Segovia

1999/2000

| — | Universidad Camilo José Cela de Madrid |
| --- | --- |

—

Universidad Camilo José Cela de Madrid

2000/2001

| — | Universidad San Pablo CEU |
| --- | --- |

—

Universidad San Pablo CEU

2001/2002

| — | Universidad CEU Cardenal Herrera, Valencia-Escuela Superior de Enseñanzas Técnicas |
| --- | --- |

—

Universidad CEU Cardenal Herrera, Valencia-Escuela Superior de Enseñanzas Técnicas

2002/2003

| — | Universidad Rovira i Virgili |
| --- | --- |

—

Universidad Rovira i Virgili

2005/2006

| — | Universidad Francisco de Vitoria |
| --- | --- |

—

Universidad Francisco de Vitoria

2006/2007

| — | IE Universidad. Escuela Técnica Superior de Estudios Integrados de Arquitectura |
| --- | --- |

—

IE Universidad. Escuela Técnica Superior de Estudios Integrados de Arquitectura

2009/2010

Título de Graduado/a en Arquitectura

| — | IE Universidad, Escuela Técnica Superior de Estudios Integrados de Arquitectura |
| --- | --- |

—

IE Universidad, Escuela Técnica Superior de Estudios Integrados de Arquitectura

2008/2009

| — | Universidad Europea de Madrid |
| --- | --- |

—

Universidad Europea de Madrid

| — | Universitat Internacional de Catalunya |
| --- | --- |

—

Universitat Internacional de Catalunya

| — | Universidad San Jorge (Zaragoza) |
| --- | --- |

—

Universidad San Jorge (Zaragoza)

| — | Universidad de Navarra |
| --- | --- |

—

Universidad de Navarra

2009/2010

| — | Universidad San Pablo CEU – Madrid |
| --- | --- |

—

Universidad San Pablo CEU – Madrid

| — | Universitat Politècnica de València |
| --- | --- |

—

Universitat Politècnica de València

| — | Universidad de A Coruña. Escuela Técnica Superior de Arquitectura de A Coruña |
| --- | --- |

—

Universidad de A Coruña. Escuela Técnica Superior de Arquitectura de A Coruña

| — | Universidad Rovira i Virgili |
| --- | --- |

—

Universidad Rovira i Virgili

| — | Universidad Cardenal Herrera CEU |
| --- | --- |

—

Universidad Cardenal Herrera CEU

| — | Universidad Francisco de Vitoria |
| --- | --- |

—

Universidad Francisco de Vitoria

2010/2011

Graduado en fundamentos de la arquitectura + Máster en Arquitectura

| — | Universidad Politécnica de Madrid. Escuela Técnica Superior de Arquitectura de Madrid |
| --- | --- |

—

Universidad Politécnica de Madrid. Escuela Técnica Superior de Arquitectura de Madrid

2010/2011

| — | Universidad Antonio de Nebrija |
| --- | --- |

—

Universidad Antonio de Nebrija

2011/2012

France

| 1. | Diplôme d'architecte DPLG, y compris dans le cadre de la formation professionnelle continue et de la promotion sociale. |
| --- | --- |

1.

Diplôme d'architecte DPLG, y compris dans le cadre de la formation professionnelle continue et de la promotion sociale.

| 1. | Le ministre chargé de l'architecture |
| --- | --- |

1.

Le ministre chargé de l'architecture

1988/1989

| 2. | Diplôme d'architecte ESA |
| --- | --- |

2.

Diplôme d'architecte ESA

| 2. | Ecole spéciale d'architecture de Paris |
| --- | --- |

2.

Ecole spéciale d'architecture de Paris

| 3. | Diplôme d'architecte ENSAIS |
| --- | --- |

3.

Diplôme d'architecte ENSAIS

| 3. | Ecole nationale supérieure des arts et industries de Strasbourg, section architecture |
| --- | --- |

3.

Ecole nationale supérieure des arts et industries de Strasbourg, section architecture

| 4. | Diplôme d'Etat d'architecte (DEA) |
| --- | --- |

4.

Diplôme d'Etat d'architecte (DEA)

| 4. | Ecole Nationale Supérieure d'Architecture et de Paysage de Bordeaux (Ministère chargé de l'architecture et Ministère chargé de l'enseignement supérieur) |
| --- | --- |

4.

Ecole Nationale Supérieure d'Architecture et de Paysage de Bordeaux (Ministère chargé de l'architecture et Ministère chargé de l'enseignement supérieur)

Habilitation de l'architecte diplômé d'Etat à l'exercice de la maîtrise d'œuvre en son nom propre (HMONP) (Ministère chargé de l'architecture)

2005/2006

Ecole Nationale Supérieure d'Architecture de Bretagne (Ministère chargé de l'architecture et Ministère chargé de l'enseignement supérieur

2005/2006

Ecole nationale supérieure d'architecture de Clermont-Ferrand (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur)

2004/2005

Ecole nationale supérieure d'architecture de Grenoble (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur)

2004/2005

Ecole nationale supérieure d'architecture et de paysage de Lille (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur)

2004/2005

Ecole nationale supérieure d'architecture de Lyon (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur)

2004/2005

Ecole nationale supérieure d'architecture de Marne La Vallée (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur)

2004/2005

Ecole nationale supérieure d'architecture de Marseille (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur)

2005/2006

Ecole nationale supérieure d'architecture de Montpellier (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur)

2004/2005

Ecole nationale supérieure d'architecture de Nancy (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur)

2004/2005

Ecole nationale supérieure d'architecture de Nantes (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur)

2005/2006

Ecole nationale supérieure d'architecture de Normandie (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur)

2004/2005

Ecole nationale supérieure d'architecture de Paris-Belleville (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur)

2005/2006

Ecole nationale supérieure d'architecture de Paris-La Villette (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur)

2006/2007

Ecole nationale supérieure d'architecture de Paris Malaquais (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur)

2005/2006

Ecole nationale supérieure d'architecture de Paris Val-de-Seine (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur)

2004/2005

Ecole nationale supérieure d'architecture de Saint-Etienne (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur)

2004/2005

Ecole nationale supérieure d'architecture de Strasbourg (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur)

2005/2006

Ecole nationale supérieure d'architecture de Toulouse (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur)

2004/2005

Ecole nationale supérieure d'architecture de Versailles (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur)

2004/2005

Diplôme d'Etat d'architecte (DEA), dans le cadre de la formation professionnelle continue

Ecole nationale supérieure d'architecture de Lyon (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur)

2006/2007

Ecole nationale supérieure d'architecture de Marseille (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur)

2006/2007

Ecole nationale supérieure d'architecture de Montpellier (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur)

2006/2007

Ecole nationale supérieure d'architecture de Nantes (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur)

2006/2007

Ecole nationale supérieure d'architecture de Strasbourg (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur)

2006/2007

| 5. | Diplôme d'études de l'école spéciale d'architecture Grade 2 équivalent au diplôme d'Etat d'architecte |
| --- | --- |

5.

Diplôme d'études de l'école spéciale d'architecture Grade 2 équivalent au diplôme d'Etat d'architecte

| 5. | Ecole spéciale d'architecture (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur) |
| --- | --- |

5.

Ecole spéciale d'architecture (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur)

Diplôme d'architecte de l'ESA habilitant à exercer la maitrise d'œuvre en son nom propre, équivalent à l'habilitation de l'architecte diplômé d'Etat à l'exercice de la maîtrise d'œuvre en son nom propre, reconnu par le Ministère chargé de l'architecture

2006/2007

| 6. | Diplôme d'architecte INSA de Strasbourg équivalent au diplôme d'Etat d'architecte conférant le grade de master (parcours architecte) |
| --- | --- |

6.

Diplôme d'architecte INSA de Strasbourg équivalent au diplôme d'Etat d'architecte conférant le grade de master (parcours architecte)

| 6. | Institut national des sciences appliquées de Strasbourg (INSA) (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur) |
| --- | --- |

6.

Institut national des sciences appliquées de Strasbourg (INSA) (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur)

Habilitation de l'architecte de l'INSA à exercer la maîtrise d'œuvre en son nom propre équivalent à l'HMONP, reconnue par le ministère chargé de l'architecture

2005/2006

Diplôme d'architecte INSA de Strasbourg équivalent au diplôme d'Etat d'architecte conférant le grade de master (parcours d'architecte pour ingénieur)

Institut national des sciences appliquées de Strasbourg (INSA) (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur)

Habilitation de l'architecte de l'INSA à exercer la maîtrise d'œuvre en son nom propre équivalent à l'HMONP, délivrée par le ministère chargé de l'architecture

2005/2006

Hrvatska

Ireland

| 1. | Degree of Bachelor of Architecture (B.Arch. NUI) |
| --- | --- |

1.

Degree of Bachelor of Architecture (B.Arch. NUI)

| 1. | National University of Ireland to architecture graduates of University College Dublin |
| --- | --- |

1.

National University of Ireland to architecture graduates of University College Dublin

Certificate of fulfilment of qualifications requirements for professional recognition as an architect in Ireland issued by the Royal Institute of Architects of Ireland (RIAI)

1988/1989

| 2. | Degree of Bachelor of Architecture (B.Arch.)






  — | (Previously, until 2002 – Degree standard diploma in architecture (Dip. Arch)) |
| --- | --- | --- |

2.

Degree of Bachelor of Architecture (B.Arch.)

—

(Previously, until 2002 – Degree standard diploma in architecture (Dip. Arch))

| 2. | Dublin Institute of Technology, Bolton Street, Dublin
  (College of Technology, Bolton Street, Dublin) |
| --- | --- |

2.

Dublin Institute of Technology, Bolton Street, Dublin

(College of Technology, Bolton Street, Dublin)

| 3. | Certificate of associateship (ARIAI) |
| --- | --- |

3.

Certificate of associateship (ARIAI)

| 3. | Royal Institute of Architects of Ireland |
| --- | --- |

3.

Royal Institute of Architects of Ireland

| 4. | Certificate of membership (MRIAI) |
| --- | --- |

4.

Certificate of membership (MRIAI)

| 4. | Royal Institute of Architects of Ireland |
| --- | --- |

4.

Royal Institute of Architects of Ireland

| 5. | Degree of Bachelor of Architecture (Honours) (B.Arch. (Hons) UL) |
| --- | --- |

5.

Degree of Bachelor of Architecture (Honours) (B.Arch. (Hons) UL)

| 5. | University of Limerick |
| --- | --- |

5.

University of Limerick

2005/2006

| 6. | Degree of Bachelor of Architecture (Honours)
  (B.Arch. (Hons) WIT) |
| --- | --- |

6.

Degree of Bachelor of Architecture (Honours)

(B.Arch. (Hons) WIT)

| 6. | Waterford Institute of Technology |
| --- | --- |

6.

Waterford Institute of Technology

2005/2006

Italia (72)

Laurea in architettura

| — | Università di Camerino |
| --- | --- |

—

Università di Camerino

| — | Università di Catania – Sede di Siracusa |
| --- | --- |

—

Università di Catania – Sede di Siracusa

| — | Università di Chieti |
| --- | --- |

—

Università di Chieti

| — | Università di Ferrara |
| --- | --- |

—

Università di Ferrara

| — | Università di Firenze |
| --- | --- |

—

Università di Firenze

| — | Università di Genova |
| --- | --- |

—

Università di Genova

| — | Università di Napoli Federico II |
| --- | --- |

—

Università di Napoli Federico II

| — | Università di Napoli II |
| --- | --- |

—

Università di Napoli II

| — | Università di Palermo |
| --- | --- |

—

Università di Palermo

| — | Università di Parma |
| --- | --- |

—

Università di Parma

| — | Università di Reggio Calabria |
| --- | --- |

—

Università di Reggio Calabria

| — | Università di Roma „La Sapienza“ |
| --- | --- |

—

Università di Roma „La Sapienza“

| — | Università di Roma III |
| --- | --- |

—

Università di Roma III

| — | Università di Trieste |
| --- | --- |

—

Università di Trieste

| — | Politecnico di Bari |
| --- | --- |

—

Politecnico di Bari

| — | Politecnico di Milano |
| --- | --- |

—

Politecnico di Milano

| — | Politecnico di Torino |
| --- | --- |

—

Politecnico di Torino

| — | Istituto universitario di architettura di Venezia |
| --- | --- |

—

Istituto universitario di architettura di Venezia

Diploma di abilitazione all'esercizio indipendente della professione che viene rilasciato dal ministero della Pubblica istruzione (ora Ministero dell'istruzione, dell'università e della ricerca) dopo che il candidato ha sostenuto con esito positivo l'esame di Stato davanti ad una commissione competente

1988/1989

| — | Università degli Studi Mediterranea di Reggio Calabria |
| --- | --- |

—

Università degli Studi Mediterranea di Reggio Calabria

2000/2001

Laurea in ingegneria edile – architettura

| — | Università dell'Aquila |
| --- | --- |

—

Università dell'Aquila

| — | Università di Pavia |
| --- | --- |

—

Università di Pavia

| — | Università di Roma „La Sapienza“ |
| --- | --- |

—

Università di Roma „La Sapienza“

1998/1999

Laurea specialistica in ingegneria edile – architettura

| — | Università dell'Aquila |
| --- | --- |

—

Università dell'Aquila

| — | Università di Pavia |
| --- | --- |

—

Università di Pavia

| — | Università di Roma „La Sapienza“ |
| --- | --- |

—

Università di Roma „La Sapienza“

| — | Università di Ancona |
| --- | --- |

—

Università di Ancona

| — | Università di Basilicata – Potenza |
| --- | --- |

—

Università di Basilicata – Potenza

| — | Università di Pisa |
| --- | --- |

—

Università di Pisa

| — | Università di Bologna |
| --- | --- |

—

Università di Bologna

| — | Università di Catania |
| --- | --- |

—

Università di Catania

| — | Università di Genova |
| --- | --- |

—

Università di Genova

| — | Università di Palermo |
| --- | --- |

—

Università di Palermo

| — | Università di Napoli Federico II |
| --- | --- |

—

Università di Napoli Federico II

| — | Università di Roma – Tor Vergata |
| --- | --- |

—

Università di Roma – Tor Vergata

| — | Università di Trento |
| --- | --- |

—

Università di Trento

| — | Politecnico di Bari |
| --- | --- |

—

Politecnico di Bari

| — | Politecnico di Milano |
| --- | --- |

—

Politecnico di Milano

2000/2001

| — | Università degli studi di Brescia |
| --- | --- |

—

Università degli studi di Brescia

| — | Università degli Studi di Cagliari |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Cagliari

2001/2002

| — | Università Politecnica delle Marche |
| --- | --- |

—

Università Politecnica delle Marche

2002/2003

| — | Università degli studi della Calabria |
| --- | --- |

—

Università degli studi della Calabria

2003/2004

| — | Università degli studi di Salerno |
| --- | --- |

—

Università degli studi di Salerno

2005/2006

Laurea magistrale in ingegneria edile – architettura

| — | Università dell'Aquila |
| --- | --- |

—

Università dell'Aquila

| — | Università di Pavia |
| --- | --- |

—

Università di Pavia

| — | Università di Roma „La Sapienza“ |
| --- | --- |

—

Università di Roma „La Sapienza“

| — | Università di Pisa |
| --- | --- |

—

Università di Pisa

| — | Università di Bologna |
| --- | --- |

—

Università di Bologna

| — | Università di Catania |
| --- | --- |

—

Università di Catania

| — | Università di Genova |
| --- | --- |

—

Università di Genova

| — | Università di Palermo |
| --- | --- |

—

Università di Palermo

| — | Università di Napoli Federico II |
| --- | --- |

—

Università di Napoli Federico II

| — | Università di Roma – Tor Vergata |
| --- | --- |

—

Università di Roma – Tor Vergata

| — | Università di Trento |
| --- | --- |

—

Università di Trento

| — | Politecnico di Bari |
| --- | --- |

—

Politecnico di Bari

| — | Politecnico di Milano |
| --- | --- |

—

Politecnico di Milano

2004/2005

| — | Università degli studi di Salerno |
| --- | --- |

—

Università degli studi di Salerno

2010/2011

| — | Università degli studi della Calabria |
| --- | --- |

—

Università degli studi della Calabria

2004/2005

| — | Università degli studi di Brescia |
| --- | --- |

—

Università degli studi di Brescia

2004/2005

| — | Università Politecnica delle Marche |
| --- | --- |

—

Università Politecnica delle Marche

2004/2005

| — | Università degli Studi di Perugia |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Perugia

2006/2007

| — | Università degli Studi di Padova |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Padova

2008/2009

| — | Università degli Studi di Genova |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Genova

2014/2015

Laurea specialistica quinquennale in Architettura

| — | Prima Facoltà di Architettura dell'Università di Roma „La Sapienza“ |
| --- | --- |

—

Prima Facoltà di Architettura dell'Università di Roma „La Sapienza“

1998/1999

| — | Università di Ferrara |
| --- | --- |

—

Università di Ferrara

| — | Università di Genova |
| --- | --- |

—

Università di Genova

| — | Università di Palermo |
| --- | --- |

—

Università di Palermo

| — | Politecnico di Milano |
| --- | --- |

—

Politecnico di Milano

| — | Politecnico di Bari |
| --- | --- |

—

Politecnico di Bari

1999/2000

| — | Università di Firenze |
| --- | --- |

—

Università di Firenze

2001/2002

Laurea magistrale quinquennale in Architettura

| — | Prima Facoltà di Architettura dell'Università di Roma „La Sapienza“ |
| --- | --- |

—

Prima Facoltà di Architettura dell'Università di Roma „La Sapienza“

| — | Università di Ferrara |
| --- | --- |

—

Università di Ferrara

| — | Università di Genova |
| --- | --- |

—

Università di Genova

| — | Università di Palermo |
| --- | --- |

—

Università di Palermo

| — | Politecnico di Bari |
| --- | --- |

—

Politecnico di Bari

| — | Università di Firenze |
| --- | --- |

—

Università di Firenze

| — | Politecnico di Milano |
| --- | --- |

—

Politecnico di Milano

2004/2005

Laurea specialistica in architettura (Progettazione architettonica)

| — | Università di Roma Tre |
| --- | --- |

—

Università di Roma Tre

2001/2002

Università degli Studi di Napoli „Federico II“

2005/2006

Laurea magistrale in architettura (Progettazione architettonica)

Università di Roma Tre

2004/2005

Laurea specialistica in Architettura

| — | Università di Napoli II |
| --- | --- |

—

Università di Napoli II

| — | Politecnico di Milano II |
| --- | --- |

—

Politecnico di Milano II

| — | Facoltà di architettura dell'Università degli Studi G. D'Annunzio di Chieti-Pescara |
| --- | --- |

—

Facoltà di architettura dell'Università degli Studi G. D'Annunzio di Chieti-Pescara

| — | Facoltà di architettura, Pianificazione e Ambiente del Politecnico di Milano |
| --- | --- |

—

Facoltà di architettura, Pianificazione e Ambiente del Politecnico di Milano

| — | Facoltà di Architettura dell'Università degli studi di Trieste |
| --- | --- |

—

Facoltà di Architettura dell'Università degli studi di Trieste

| — | Facoltà di Architettura di Siracusa, Università di Catania |
| --- | --- |

—

Facoltà di Architettura di Siracusa, Università di Catania

| — | Facoltà di architettura, Università degli Studi di Parma |
| --- | --- |

—

Facoltà di architettura, Università degli Studi di Parma

| — | Facoltà di Architettura, Università di Bologna |
| --- | --- |

—

Facoltà di Architettura, Università di Bologna

| — | Università di Firenze |
| --- | --- |

—

Università di Firenze

2001/2002

| — | Università IUAV di Venezia |
| --- | --- |

—

Università IUAV di Venezia

2002/2003

| — | Facoltà di Architettura Valle Giulia, Università degli Studi di Roma „La Sapienza“ |
| --- | --- |

—

Facoltà di Architettura Valle Giulia, Università degli Studi di Roma „La Sapienza“

| — | Università degli Studi di Camerino |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Camerino

| — | Università di Napoli Federico II |
| --- | --- |

—

Università di Napoli Federico II

2004/2005

Laurea magistrale in Architettura

| — | Politecnico di Milano II |
| --- | --- |

—

Politecnico di Milano II

| — | Università di Napoli II |
| --- | --- |

—

Università di Napoli II

| — | Università di Napoli Federico II |
| --- | --- |

—

Università di Napoli Federico II

| — | Facoltà di architettura dell'Università degli Studi G. D'Annunzio di Chieti-Pescara |
| --- | --- |

—

Facoltà di architettura dell'Università degli Studi G. D'Annunzio di Chieti-Pescara

| — | Facoltà di architettura, Pianificazione e Ambiente del Politecnico di Milano |
| --- | --- |

—

Facoltà di architettura, Pianificazione e Ambiente del Politecnico di Milano

| — | Università IUAV di Venezia |
| --- | --- |

—

Università IUAV di Venezia

| — | Facoltà di Architettura, Università di Bologna |
| --- | --- |

—

Facoltà di Architettura, Università di Bologna

| — | Facoltà di Architettura di Siracusa, Università di Catania |
| --- | --- |

—

Facoltà di Architettura di Siracusa, Università di Catania

| — | Facoltà di architettura, Università degli Studi di Parma |
| --- | --- |

—

Facoltà di architettura, Università degli Studi di Parma

| — | Facoltà di architettura dell'Università degli Studi di Trieste |
| --- | --- |

—

Facoltà di architettura dell'Università degli Studi di Trieste

2004/2005

| — | Università degli Studi di Trieste |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Trieste

2014/2015

| — | Università degli Studi di Camerino |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Camerino

2006/2007

| — | Università degli Studi di Enna „Kore“ |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Enna „Kore“

2004/2005

| — | Università degli Studi di Firenze |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Firenze

| — | Università degli Studi di Cagliari |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Cagliari

2008/2009

| — | Università degli Studi di Udine |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Udine

| — | Università degli Studi Mediterranea di Reggio Calabria |
| --- | --- |

—

Università degli Studi Mediterranea di Reggio Calabria

2009/2010

| — | Università degli Studi di Sassari |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Sassari

| — | Università degli Studi della Basilicata |
| --- | --- |

—

Università degli Studi della Basilicata

2010/2011

| — | Università degli Studi di Genova |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Genova

2014/2015

Laurea specialistica in architettura -progettazione architettonica e urbana

Facoltà „Ludovico Quaroni“ dell'Università degli Studi „La Sapienza“ di Roma

2000/2001

Laurea Magistrale in architettura -progettazione architettonica e urbana

Facoltà „Ludovico Quaroni“ dell'Università degli Studi „La Sapienza“ di Roma

2004/2005

Laurea Specialistica in Architettura (Progettazione Urbana)

Università di Roma Tre

2001/2002

Laurea Magistrale in Architettura (Progettazione Urbana)

Università di Roma Tre

2004/2005

Laurea Specialistica in Architettura (Progettazione urbana e territoriale)

Politecnico di Torino

2002/2003

Laurea Specialistica in architettura (Architettura delle costruzioni)

Politecnico di Milano (Facoltà di Architettura civile)

2001/2002

Laurea magistrale in architettura (Architettura delle costruzioni)

Politecnico di Milano (Facoltà di Architettura civile)

2004/2005

Laurea Specialistica in Architettura (Restauro)

| — | Facoltà di architettura di Valle Giulia dell'Università degli Studi „La Sapienza“ di Roma |
| --- | --- |

—

Facoltà di architettura di Valle Giulia dell'Università degli Studi „La Sapienza“ di Roma

2004/2005

| — | Università degli Studi di Roma Tre – Facoltà di Architettura |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Roma Tre – Facoltà di Architettura

2001/2002

| — | Università degli Studi di Napoli „Federico II“ |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Napoli „Federico II“

2005/2006

Laurea Magistrale in Architettura (Restauro)

| — | Facoltà di architettura di Valle Giulia dell'Università degli Studi „La Sapienza“ di Roma |
| --- | --- |

—

Facoltà di architettura di Valle Giulia dell'Università degli Studi „La Sapienza“ di Roma

| — | Università degli Studi di Roma Tre – Facoltà di Architettura |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Roma Tre – Facoltà di Architettura

2009/2010

| — | Università degli Studi di Napoli „Federico II“ |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Napoli „Federico II“

2004/2005

Laurea Specialista in Architettura (costruzione)

Politecnico di Torino

2002/2003

Laurea Magistrale in Architettura – Progettazione architettonica

Università degli Studi di Napoli „Federico II“

2004/2005

| — | Politecnico di Torino |
| --- | --- |

—

Politecnico di Torino

2013/2014

Laurea Magistrale in Architettura e Città, Valutazione e progetto

Università degli Studi di Napoli „Federico II“

2004/2005

Laurea Specialistica in Architettura e Città, Valutazione e progetto

Università degli Studi di Napoli „Federico II“

2007/2008

Laurea Magistrale in Architettura – Arredamento e Progetto

Università degli Studi di Napoli „Federico II“

2008/2009

Laurea Magistrale in Architettura Manutenzione e Gestione

Università degli Studi di Napoli „Federico II“

2008/2009

Laurea Magistrale in Architettura Costruzione Città

Politecnico di Torino

2010/2011

Laurea Magistrale in Architettura per il Progetto Sostenibile

Politecnico di Torino

2010/2011

Laurea Magistrale in Architettura per il Restauro e la Valorizzazione del Patrimonio

Politecnico di Torino

2010/2011

Laurea Magistrale in Architettura e Culture del Progetto

Università IUAV di Venezia

2013/2014

Laurea Magistrale in Architettura e Innovazione

Università IUAV di Venezia

2013/2014

Laurea Magistrale in Architettura per il Nuovo e l'Antico

Università IUAV di Venezia

2013/2014

Laurea Magistrale in Architettura – Restauro

Università degli Studi Mediterranea di Reggio Calabria

2013/2014

Κύπρος

Διπλωμα αρχιτεκτονα – μηχανικου στην αρχιτεκτονικη

| — | Πανεπιστημιο κυπρου |
| --- | --- |

—

Πανεπιστημιο κυπρου

Βεβαιωση που εκδιδεται απο το επιστημονικο και τεχνικο επιμελητηριο κυπρου (ετεκ) η οποια επιτρεπει την ασκηση δραστηριοτητων στον τομεα τησ αρχιτεκτονικησ

2005/2006

Professional Diploma in Architecture

| — | University of Nicosia |
| --- | --- |

—

University of Nicosia

2006/2007

Δίπλωμα Αρχιτεκτονικής (5 έτη)

| — | Frederick University Σχολή Αρχιτεκτονικής, Καλών και Εφαρμοσμένων Τεχνών του Πανεπιστημίου Frederick |
| --- | --- |

—

Frederick University Σχολή Αρχιτεκτονικής, Καλών και Εφαρμοσμένων Τεχνών του Πανεπιστημίου Frederick

2008/2009

Δίπλωμα Αρχιτέκτονα Μηχανικού (5 ετούς φοίτησης)

| — | Frederick University Σχολή Αρχιτεκτονικής, Καλών και Εφαρμοσμένων Τεχνών του Πανεπιστημίου Frederick |
| --- | --- |

—

Frederick University Σχολή Αρχιτεκτονικής, Καλών και Εφαρμοσμένων Τεχνών του Πανεπιστημίου Frederick

2008/2009

Latvija

Arhitekta diploms

Rīgas Tehniskā universitāte

Latvijas Arhitektu savienības sertificēšanas centra Arhitekta prakses sertifikāts

2007/2008

Lietuva

Bakalauro diplomas (Architektūros bakalauras)

| — | Kauno technologijos universitetas |
| --- | --- |

—

Kauno technologijos universitetas

| — | Vilniaus Gedimino technikos universitetas |
| --- | --- |

—

Vilniaus Gedimino technikos universitetas

| — | Vilniaus dailės akademija |
| --- | --- |

—

Vilniaus dailės akademija

Architekto kvalifikacijos atestatas, suteikiantis teisę užsiimti veikla architektūros srityje (Atestuotas architektas) išduodamas po architektūros bakalauro studijų baigimo ir trejų metų praktinės veiklos atestuoto architekto priežiūroje.

2008/2009

Magistro diplomas (Architektūros magistras)

| — | Kauno technologijos universitetas |
| --- | --- |

—

Kauno technologijos universitetas

| — | Vilniaus Gedimino technikos universitetas |
| --- | --- |

—

Vilniaus Gedimino technikos universitetas

| — | Vilniaus dailės akademija |
| --- | --- |

—

Vilniaus dailės akademija

Magyarország

Okleveles épitészmérnök MSc

| — | Budapesti Müszaki és Gazdaságtudományi Egyetem – Épitészmérnöki Kar |
| --- | --- |

—

Budapesti Müszaki és Gazdaságtudományi Egyetem – Épitészmérnöki Kar

A területi illetékes építészkamara hatósági bizonyítványa a szakmagyakorlási jogosultságról.

2007/2008

Okleveles épitészmérnök

| — | Széchenyi István Egyetem, Györ – Müszaki Tudományi Kar |
| --- | --- |

—

Széchenyi István Egyetem, Györ – Müszaki Tudományi Kar

2007/2008

Okleveles építészmérnök

| — | Pécsi Tudományegyetem – Pollack Mihály Műszaki Kar |
| --- | --- |

—

Pécsi Tudományegyetem – Pollack Mihály Műszaki Kar

2007/2008

Malta

Degree in Bachelor of Engineering and Architecture (Hons)

Universita' ta' Malta

Warrant b'titlu ta' „Perit“ mahrug mill-Bord tal-Warrant

2007/2008

Nederland

| 1. | Het getuigschrift van het met goed gevolg afgelegde doctoraal examen van de studierichting bouwkunde, afstudeerrichting architectuur |
| --- | --- |

1.

Het getuigschrift van het met goed gevolg afgelegde doctoraal examen van de studierichting bouwkunde, afstudeerrichting architectuur

| 1. | Technische Universiteit te Delft |
| --- | --- |

1.

Technische Universiteit te Delft

Verklaring van de Stichting Bureau Architectenregister die bevestigt dat de opleiding voldoet aan de normen van artikel 46.

As of 2014/2015:

Verklaring van Bureau Architectenregister die bevestigt dat aan de eisen voor de beroepskwalificatie van architect is voldaan

1988/1989

| 2. | Het getuigschrift van het met goed gevolg afgelegde doctoraal examen van de studierichting bouwkunde, differentiatie architectuur en urbanistiek |
| --- | --- |

2.

Het getuigschrift van het met goed gevolg afgelegde doctoraal examen van de studierichting bouwkunde, differentiatie architectuur en urbanistiek

| 2. | Technische Universiteit te Eindhoven |
| --- | --- |

2.

Technische Universiteit te Eindhoven

| 3. | Het getuigschrift hoger beroepsonderwijs, op grond van het met goed gevolg afgelegde examen verbonden aan de opleiding van de tweede fase voor beroepen op het terrein van de architectuur, afgegeven door de betrokken examencommissies van respectievelijk:






  — | de Amsterdamse Hogeschool voor de Kunsten te Amsterdam |
| --- | --- | --- |

3.

Het getuigschrift hoger beroepsonderwijs, op grond van het met goed gevolg afgelegde examen verbonden aan de opleiding van de tweede fase voor beroepen op het terrein van de architectuur, afgegeven door de betrokken examencommissies van respectievelijk:

—

de Amsterdamse Hogeschool voor de Kunsten te Amsterdam

| — | de Hogeschool Rotterdam en omstreken te Rotterdam |
| --- | --- |

—

de Hogeschool Rotterdam en omstreken te Rotterdam

| — | de Hogeschool Katholieke Leergangen te Tilburg |
| --- | --- |

—

de Hogeschool Katholieke Leergangen te Tilburg

| — | de Hogeschool voor de Kunsten te Arnhem |
| --- | --- |

—

de Hogeschool voor de Kunsten te Arnhem

| — | de Rijkshogeschool Groningen te Groningen |
| --- | --- |

—

de Rijkshogeschool Groningen te Groningen

| — | de Hogeschool Maastricht te Maastricht |
| --- | --- |

—

de Hogeschool Maastricht te Maastricht

1988/1989

| 4. | Master of Science in Architecture, Urbanism & Building Sciences variant Architecture |
| --- | --- |

4.

Master of Science in Architecture, Urbanism & Building Sciences variant Architecture

| 4. | Technische Universiteit Delft Faculteit Bouwkunde |
| --- | --- |

4.

Technische Universiteit Delft Faculteit Bouwkunde

2003/2004

| — | Master of Science in Architecture, Building and Planning (specialisatie: Architecture) |
| --- | --- |

—

Master of Science in Architecture, Building and Planning (specialisatie: Architecture)

Technische Universiteit Eindhoven

2002/2003

Master of Architecture

ArtEZ hogeschool voor de kunsten/ArtEZ Academie van Bouwkunst

2003/2004

Amsterdamse Hogeschool van de Kunsten/Academie van Bouwkunst Amsterdam

2003/2004

Hanze Hogeschool Groningen/Academie van Bouwkunst Groningen

2003/2004

Hogeschool Rotterdam/Rotterdamse Academie van Bouwkunst

2003/2004

Fontys Hogeschool voor de Kunsten/Academie voor Architectuur en Stedenbouw in Tilburg

2003/2004

Österreich

| 1. | Diplom-Ingenieur, Dipl.-Ing. |
| --- | --- |

1.

Diplom-Ingenieur, Dipl.-Ing.

| 1. | Technische Universität Graz (Erzherzog-Johann-Universität Graz) |
| --- | --- |

1.

Technische Universität Graz (Erzherzog-Johann-Universität Graz)

Bescheinigung des Bundesministers für Wissenschaft, Forschung und Wirtschaft über die Erfüllung der Voraussetzung für die Eintragung in die Architektenkammer/Bescheinigung einer Bezirksverwaltungsbehörde über die Ausbildung oder Befähigung, die zur Ausübung des Baumeistergewerbes (Berechtigung für Hochbauplanung) berechtigt

1998/1999

| 2. | Diplom-Ingenieur, Dipl.-Ing. |
| --- | --- |

2.

Diplom-Ingenieur, Dipl.-Ing.

| 2. | Technische Universität Wien |
| --- | --- |

2.

Technische Universität Wien

| 3. | Diplom-Ingenieur, Dipl.-Ing. |
| --- | --- |

3.

Diplom-Ingenieur, Dipl.-Ing.

| 3. | Universität Innsbruck (Leopold-Franzens-Universität Innsbruck) |
| --- | --- |

3.

Universität Innsbruck (Leopold-Franzens-Universität Innsbruck)

| 4. | Magister der Architektur, Magister architecturae, Mag. Arch. |
| --- | --- |

4.

Magister der Architektur, Magister architecturae, Mag. Arch.

| 4. | Universität für Angewandte Kunst in Wien |
| --- | --- |

4.

Universität für Angewandte Kunst in Wien

| 5. | Magister der Architektur, Magister architecturae, Mag. Arch. |
| --- | --- |

5.

Magister der Architektur, Magister architecturae, Mag. Arch.

| 5. | Akademie der Bildenden Künste in Wien |
| --- | --- |

5.

Akademie der Bildenden Künste in Wien

| 6. | Magister der Architektur, Magister architecturae, Mag. Arch. |
| --- | --- |

6.

Magister der Architektur, Magister architecturae, Mag. Arch.

| 6. | Universität für künstlerische und industrielle Gestaltung in Linz |
| --- | --- |

6.

Universität für künstlerische und industrielle Gestaltung in Linz

| 7. | Bachelor of Science in Engineering (BSc) (aufgrund eines Bachelorstudiums), Diplom-Ingenieur/in (Dipl.-Ing. oder DI) für technisch-wissenschaftlich Berufe (aufgrund eines Bachelor- und eines Masterstudiums entspricht MSc) |
| --- | --- |

7.

Bachelor of Science in Engineering (BSc) (aufgrund eines Bachelorstudiums), Diplom-Ingenieur/in (Dipl.-Ing. oder DI) für technisch-wissenschaftlich Berufe (aufgrund eines Bachelor- und eines Masterstudiums entspricht MSc)

| 7. | Fachhochschule Kärnten |
| --- | --- |

7.

Fachhochschule Kärnten

2004/2005

| 8. | Diplom-Ingenieur, Dipl.-Ing. |
| --- | --- |

8.

Diplom-Ingenieur, Dipl.-Ing.

| 8. | Universität Innsbruck (Leopold-Franzens- Universität Innsbruck) |
| --- | --- |

8.

Universität Innsbruck (Leopold-Franzens- Universität Innsbruck)

2008/2009

| 9. | Diplom-Ingenieur, Dipl.-Ing. |
| --- | --- |

9.

Diplom-Ingenieur, Dipl.-Ing.

| 9. | Technische Universität Graz (Erzherzog-Johann- Universität Graz) |
| --- | --- |

9.

Technische Universität Graz (Erzherzog-Johann- Universität Graz)

2008/2009

| 10. | Diplom-Ingenieur, Dipl.-Ing. |
| --- | --- |

10.

Diplom-Ingenieur, Dipl.-Ing.

| 10. | Technische Universität Wien |
| --- | --- |

10.

Technische Universität Wien

2006/2007

| 11. | Master of Architecture (MArch) (aufgrund eines Bachelor- und eines Masterstudiums entspricht MSc) |
| --- | --- |

11.

Master of Architecture (MArch) (aufgrund eines Bachelor- und eines Masterstudiums entspricht MSc)

| 11. | Universität für künstlerische und industrielle Gestaltung Linz |
| --- | --- |

11.

Universität für künstlerische und industrielle Gestaltung Linz

2008/2009

| 11. | Akademie der bildenden Künste Wien |
| --- | --- |

11.

Akademie der bildenden Künste Wien

2008/2009

| 12. | Masterstudium der Architektur |
| --- | --- |

12.

Masterstudium der Architektur

| 12. | Universität für angewandte Kunst Wien |
| --- | --- |

12.

Universität für angewandte Kunst Wien

2011/2012

Polska

magister inżynier architekt (mgr inż. arch.)

| — | Politechnika Białostocka |
| --- | --- |

—

Politechnika Białostocka

| — | Politechnika Gdańska |
| --- | --- |

—

Politechnika Gdańska

| — | Politechnika Łódzka |
| --- | --- |

—

Politechnika Łódzka

| — | Politechnika Śląska |
| --- | --- |

—

Politechnika Śląska

| — | Zachodniopomorski Uniwersytet Technologiczny w Szczecinie |
| --- | --- |

—

Zachodniopomorski Uniwersytet Technologiczny w Szczecinie

| — | Politechnika Warszawska |
| --- | --- |

—

Politechnika Warszawska

| — | Politechnika Krakowska |
| --- | --- |

—

Politechnika Krakowska

| — | Politechnika Wrocławska |
| --- | --- |

—

Politechnika Wrocławska

Zaświadczenie o członkostwie w okręgowej izbie architektów/Zaświadczenie Krajowej Rady Izby Architektów RP potwierdzające posiadanie kwalifikacji do wykonywania zawodu architekta zgodnych z wymaganiami wynikającymi z przepisów prawa Unii Europejskiej osoby nie będącej członkiem Izby

2007/2008

| — | Krakowska Akademia im. Andrzeja Frycza Modrzewskiego |
| --- | --- |

—

Krakowska Akademia im. Andrzeja Frycza Modrzewskiego

2003/2004

dyplom ukończenia studiów wyższych potwierdzający uzyskanie tytułu zawodowego magistra inżyniera architekta

| — | Wyższa Szkoła Ekologii i Zarządzania w Warszawie |
| --- | --- |

—

Wyższa Szkoła Ekologii i Zarządzania w Warszawie

2011/2012

| — | Politechnika Lubelska |
| --- | --- |

—

Politechnika Lubelska

2008/2009

dyplom studiów wyższych potwierdzający uzyskanie tytułu zawodowego magistra inżyniera architekta

Politechnika Świętokrzyska

2012/2013

Portugal

Carta de curso de licenciatura em Arquitectura

| — | Faculdade de Arquitectura da Universidade técnica de Lisboa |
| --- | --- |

—

Faculdade de Arquitectura da Universidade técnica de Lisboa

| — | Faculdade de arquitectura da Universidade do Porto |
| --- | --- |

—

Faculdade de arquitectura da Universidade do Porto

| — | Escola Superior Artística do Porto |
| --- | --- |

—

Escola Superior Artística do Porto

| — | Faculdade de Ciências e Tecnologia da Universidade de Coimbra |
| --- | --- |

—

Faculdade de Ciências e Tecnologia da Universidade de Coimbra

Certificado de cumprimento dos pré-requisitos de qualificação para inscrição na Ordem dos Arquitectos, emitido pela competente Ordem dos Arquitectos

1988/1989

| — | Universidade Lusíada de Lisboa |
| --- | --- |

—

Universidade Lusíada de Lisboa

1986/1987

| — | Faculdade de Arquitectura e Artes da Universidade Lusíada de
  Vila Nova de Famalicão |
| --- | --- |

—

Faculdade de Arquitectura e Artes da Universidade Lusíada de

Vila Nova de Famalicão

1993/1994

| — | Universidade Lusófona de Humanidades e Tecnologia |
| --- | --- |

—

Universidade Lusófona de Humanidades e Tecnologia

1995/1996

| — | Instituto Superior Manuel Teixeira Gomes |
| --- | --- |

—

Instituto Superior Manuel Teixeira Gomes

1997/1998

| — | Universidade do Minho |
| --- | --- |

—

Universidade do Minho

1997/1998

| — | Instituto Superior Técnico da Universidade Técnica de Lisboa |
| --- | --- |

—

Instituto Superior Técnico da Universidade Técnica de Lisboa

1998/1999

| — | ISCTE-Instituto Universitário de Lisboa |
| --- | --- |

—

ISCTE-Instituto Universitário de Lisboa

1998/1999

Carta de Curso de Licenciatura em Arquitectura e Urbanismo

| — | Escola Superior Gallaecia |
| --- | --- |

—

Escola Superior Gallaecia

2002/2003

Para os cursos iniciados a partir do ano académico de 1991/1992

| — | Faculdade de Arquitectura e Artes da Universidade Lusíada do Porto |
| --- | --- |

—

Faculdade de Arquitectura e Artes da Universidade Lusíada do Porto

1991/1992

Mestrado integrado em Arquitectura

| — | Universidade Autónoma de Lisboa |
| --- | --- |

—

Universidade Autónoma de Lisboa

2001/2002

| — | Universidade Técnica de Lisboa (Instituto Superior Técnico) |
| --- | --- |

—

Universidade Técnica de Lisboa (Instituto Superior Técnico)

2001/2002

Carta de curso de Mestrado integrado em Arquitectura

| — | Universidade do Minho |
| --- | --- |

—

Universidade do Minho

1997/1998

| — | ISCTE-Instituto Universitário de Lisboa |
| --- | --- |

—

ISCTE-Instituto Universitário de Lisboa

1999/2000

| — | Universidade Lusíada de Vila Nova de Famalicão |
| --- | --- |

—

Universidade Lusíada de Vila Nova de Famalicão

2006/2007

| — | Universidade Lusófona de Humanidades e Tecnologias |
| --- | --- |

—

Universidade Lusófona de Humanidades e Tecnologias

1995/1996

| — | Faculdade de Arquitectura da Universidade Técnica de Lisboa |
| --- | --- |

—

Faculdade de Arquitectura da Universidade Técnica de Lisboa

2008/2009

| — | Universidade de Évora |
| --- | --- |

—

Universidade de Évora

2007/2008

| — | Escola Superior Artística do Porto (ESAP) |
| --- | --- |

—

Escola Superior Artística do Porto (ESAP)

1988/1989 (Licenciatura)

2007/2008 (Mestrado)

| — | Instituto Superior Manuel Teixeira Gomes |
| --- | --- |

—

Instituto Superior Manuel Teixeira Gomes

2006/2007

Universidade Lusíada do Porto

2006/2007

Carta de curso de Mestrado Integrado em Arquitectura e Urbanismo

| — | Universidade Fernando Pessoa |
| --- | --- |

—

Universidade Fernando Pessoa

2006/2007

| — | ESG/Escola Superior Gallaecia |
| --- | --- |

—

ESG/Escola Superior Gallaecia

2002/2003

Diploma de Mestre em Arquitectura

| — | Universidade Lusíada de Lisboa |
| --- | --- |

—

Universidade Lusíada de Lisboa

1988/1989

Carta de Curso, Grau de Licenciado

| — | Universidade de Évora |
| --- | --- |

—

Universidade de Évora

2001/2002

Carta de curso de mestre em Arquitectura

| — | Universidade do Porto |
| --- | --- |

—

Universidade do Porto

2003/2004

Certidão de Licenciatura em Arquitectura

Universidade Católica Portuguesa Centro Regional das Beiras

2001/2002

Diploma de Mestrado Integrado em Arquitectura

Universidade Católica Portuguesa Centro Regional das Beiras

2001/2002

România

Diploma de arhitect

| — | Universitatea de arhitectură şi urbanism „ION MINCU“ – la propunerea Facultăţii de Arhitectură |
| --- | --- |

—

Universitatea de arhitectură şi urbanism „ION MINCU“ – la propunerea Facultăţii de Arhitectură

Certificat de dobândire a dreptului de semnătură si de înscriere în Tabloul Naţional al Arhitecţilor

2010/2011

| — | Universitatea „Politehnică“ din Timişoara |
| --- | --- |

—

Universitatea „Politehnică“ din Timişoara

Certificat de dobândire a dreptului de semnătură si de înscriere în Tabloul Naţional al Arhitecţilor

2011/2012

| — | Universitatea Tehnică din Cluj-Napoca |
| --- | --- |

—

Universitatea Tehnică din Cluj-Napoca

2010/2011

| — | Universitatea Tehnică „Gheorghe Asachi“ din Iaşi |
| --- | --- |

—

Universitatea Tehnică „Gheorghe Asachi“ din Iaşi

2007/2008

Slovenija

Magister inženir arhitekture/Magistrica inženirka arhitekture

Univerza v Ljubljani, Fakulteta za Arhitekturo

Potrdilo Zbornice za arhitekturo in prostor o usposobljenosti za opravljanje nalog odgovornega projektanta arhitekture

2007/2008

Slovensko

Diplom inžiniera Architekta (titul Ing. arch.)

| — | Slovenská technická univerzita v Bratislave, Fakulta architektúry, študijný odbor 5.1.1 Architektúra a urbanizmus |
| --- | --- |

—

Slovenská technická univerzita v Bratislave, Fakulta architektúry, študijný odbor 5.1.1 Architektúra a urbanizmus

Certifikát vydaný Slovenskou komorou architektov na základe 3-ročnej praxe pod dohľadom a vykonania autorizačnej skúšky

2007/2008

| — | Technická univerzita v Košiciach, Fakulta umení, študijný odbor 5.1.1. Architektúra a urbanizmus |
| --- | --- |

—

Technická univerzita v Košiciach, Fakulta umení, študijný odbor 5.1.1. Architektúra a urbanizmus

2004/2005

Diplom magistra umení (titul Mgr. art.)

| — | Vysoká škola výtvarných umení v Bratislave, študijný odbor 2.2.7 ‘Architektonická tvorba’ |
| --- | --- |

—

Vysoká škola výtvarných umení v Bratislave, študijný odbor 2.2.7 ‘Architektonická tvorba’

2007/2008

Suomi/Finland

Arkkitehdin tutkinto/Arkitektexamen

| — | Teknillinen korkeakoulu/Tekniska högskolan (Helsinki) |
| --- | --- |

—

Teknillinen korkeakoulu/Tekniska högskolan (Helsinki)

| — | Tampereen teknillinen korkeakoulu/Tammerfors tekniska högskola |
| --- | --- |

—

Tampereen teknillinen korkeakoulu/Tammerfors tekniska högskola

| — | Oulun yliopisto/Uleåborgs universitet |
| --- | --- |

—

Oulun yliopisto/Uleåborgs universitet

| — | Aalto-yliopisto/Aalto-universitetet |
| --- | --- |

—

Aalto-yliopisto/Aalto-universitetet

| — | Tampereen teknillinen yliopisto/Tammerfors tekniska universitet |
| --- | --- |

—

Tampereen teknillinen yliopisto/Tammerfors tekniska universitet

1998/1999

| — | Oulun yliopisto |
| --- | --- |

—

Oulun yliopisto

2010/2011

| — | Tampereen teknillinen yliopisto |
| --- | --- |

—

Tampereen teknillinen yliopisto

2010/2011

| — | Aalto-yliopisto/Aalto-universitetet |
| --- | --- |

—

Aalto-yliopisto/Aalto-universitetet

2010/2011

Sverige

Arkitektexamen

| — | Chalmers Tekniska Högskola AB |
| --- | --- |

—

Chalmers Tekniska Högskola AB

| — | Kungliga Tekniska Högskolan |
| --- | --- |

—

Kungliga Tekniska Högskolan

| — | Lunds Universitet |
| --- | --- |

—

Lunds Universitet

1998/1999

| — | Umeå universitet |
| --- | --- |

—

Umeå universitet

2009/2010

United Kingdom

| 1. | Diplomas in architecture |
| --- | --- |

1.

Diplomas in architecture

| 1. | — | Universities |
| --- | --- | --- |

1.

—

Universities

| — | Colleges of Art |
| --- | --- |

—

Colleges of Art

| — | Schools of Art |
| --- | --- |

—

Schools of Art

Certificate of architectural education, issued by the Architects Registration Board.

The diploma and degree courses in architecture of the universities, schools and colleges of art should have met the requisite threshold standards as laid down in Article 46 of this Directive and in Criteria for validation published by the Validation Panel of the Royal Institute of British Architects and the Architects Registration Board.

EU nationals who possess the Royal Institute of British Architects Part I and Part II certificates, which are recognised by ARB as the competent authority, are eligible. Also EU nationals who do not possess the ARB-recognised Part I and Part II certificates will be eligible for the Certificate of Architectural Education if they can satisfy the Board that their standard and length of education has met the requisite threshold standards of Article 46 of this Directive and of the Criteria for validation.

An Architects Registration Board Part 3 Certificate of Architectural Education

1988/1989

| — | Cardiff University |
| --- | --- |

—

Cardiff University

2006/2007

| — | University for the Creative Arts |
| --- | --- |

—

University for the Creative Arts

2008/2009

| — | Birmingham City University |
| --- | --- |

—

Birmingham City University

2008/2009

| — | University of Nottingham |
| --- | --- |

—

University of Nottingham

2008/2009

| 2. | Degrees in architecture |
| --- | --- |

2.

Degrees in architecture

| 2. | Universities |
| --- | --- |

2.

Universities

1988/1989

| 3. | Final examination |
| --- | --- |

3.

Final examination

| 3. | Architectural Association |
| --- | --- |

3.

Architectural Association

| — | Final Examination (ARB/RIBA Part 2) |
| --- | --- |

—

Final Examination (ARB/RIBA Part 2)

| — | Architectural Association |
| --- | --- |

—

Architectural Association

2011/2012

| 4. | Examination in architecture |
| --- | --- |

4.

Examination in architecture

| 4. | Royal College of Art |
| --- | --- |

4.

Royal College of Art

| 5. | Examination Part II |
| --- | --- |

5.

Examination Part II

| 5. | Royal Institute of British Architects |
| --- | --- |

5.

Royal Institute of British Architects

| 6. | Master of Architecture |
| --- | --- |

6.

Master of Architecture

| 6. | — | University of Liverpool |
| --- | --- | --- |

6.

—

University of Liverpool

2006/2007

| — | Cardiff University |
| --- | --- |

—

Cardiff University

2006/2007

| — | University of Plymouth |
| --- | --- |

—

University of Plymouth

2007/2008

| — | Queens University, Belfast |
| --- | --- |

—

Queens University, Belfast

2009/2010

| — | Northumbria University |
| --- | --- |

—

Northumbria University

2009/2010

| — | University of Brighton |
| --- | --- |

—

University of Brighton

2010/2011

| — | Birmingham City University |
| --- | --- |

—

Birmingham City University

2010/2011

| — | University of Kent |
| --- | --- |

—

University of Kent

2006/2007

| — | University of Ulster |
| --- | --- |

—

University of Ulster

2008/2009

| — | University of Edinburgh/Edinburgh School of Architecture and Landscape Architecture |
| --- | --- |

—

University of Edinburgh/Edinburgh School of Architecture and Landscape Architecture

2009/2010

| — | Leeds Metropolitan University |
| --- | --- |

—

Leeds Metropolitan University

2011/2012

| — | University of Newcastle upon Tyne |
| --- | --- |

—

University of Newcastle upon Tyne

2011/2012

| — | University of Lincoln |
| --- | --- |

—

University of Lincoln

2011/2012

| — | University of Huddersfield |
| --- | --- |

—

University of Huddersfield

2012/2013

| — | University of the West of England |
| --- | --- |

—

University of the West of England

2011/2012

| — | University of Westminster |
| --- | --- |

—

University of Westminster

2011/2012

| — | University for the Creative Arts |
| --- | --- |

—

University for the Creative Arts

2013/2014

| 7. | Graduate Diploma in Architecture |
| --- | --- |

7.

Graduate Diploma in Architecture

| 7. | University College London |
| --- | --- |

7.

University College London

2006/2007

| 8. | Professional Diploma in Architecture |
| --- | --- |

8.

Professional Diploma in Architecture

| 8. | University of East London |
| --- | --- |

8.

University of East London

2007/2008

| — | Northumbria University |
| --- | --- |

—

Northumbria University

2008/2009

| 9. | Graduate Diploma in Architecture/MArch Architecture |
| --- | --- |

9.

Graduate Diploma in Architecture/MArch Architecture

| 9. | University College London |
| --- | --- |

9.

University College London

2008/2009

| 10. | Postgraduate Diploma in Architecture |
| --- | --- |

10.

Postgraduate Diploma in Architecture

| 10. | — | Leeds Beckett University (until 2014 Leeds Metropolitan University) |
| --- | --- | --- |

10.

—

Leeds Beckett University (until 2014 Leeds Metropolitan University)

2007/2008

| — | University of Edinburgh |
| --- | --- |

—

University of Edinburgh

2008/2009

| — | Sheffield Hallam University |
| --- | --- |

—

Sheffield Hallam University

2009/2010

| 11. | MArch Architecture (ARB/RIBA Part 2) |
| --- | --- |

11.

MArch Architecture (ARB/RIBA Part 2)

| 11. | University College London |
| --- | --- |

11.

University College London

2011/2012

| — | University of Nottingham |
| --- | --- |

—

University of Nottingham

2013/2014

| — | University of East London |
| --- | --- |

—

University of East London

2013/2014

| 12. | Master of Architecture (MArch) |
| --- | --- |

12.

Master of Architecture (MArch)

| 12. | Liverpool John Moores University |
| --- | --- |

12.

Liverpool John Moores University

2011/2012

| — | De Montfort University |
| --- | --- |

—

De Montfort University

2011/2012

| — | Arts University Bournemouth |
| --- | --- |

—

Arts University Bournemouth

2011/2012

| — | Nottingham Trent University |
| --- | --- |

—

Nottingham Trent University

2012/2013

| — | Sheffield Hallam University |
| --- | --- |

—

Sheffield Hallam University

2013/2014

| 13. | Postgraduate Diploma in Architecture and Architectural Conservation |
| --- | --- |

13.

Postgraduate Diploma in Architecture and Architectural Conservation

| 13. | University of Edinburgh |
| --- | --- |

13.

University of Edinburgh

2008/2009

| 14. | Postgraduate Diploma in Architecture and Urban Design |
| --- | --- |

14.

Postgraduate Diploma in Architecture and Urban Design

| 14. | University of Edinburgh |
| --- | --- |

14.

University of Edinburgh

2008/2009

| 15. | MPhil in Environmental Design in Architecture (Option B) |
| --- | --- |

15.

MPhil in Environmental Design in Architecture (Option B)

| 15. | University of Cambridge |
| --- | --- |

15.

University of Cambridge

2009/2010

| — | MPhil in Architecture and Urban Design |
| --- | --- |

—

MPhil in Architecture and Urban Design

| — | University of Cambridge |
| --- | --- |

—

University of Cambridge

2013/2014

| 16. | Professional Diploma in Architecture: Advanced Environmental and Energy Studies |
| --- | --- |

16.

Professional Diploma in Architecture: Advanced Environmental and Energy Studies

| 16. | University of East London/Centre for Alternative Technology |
| --- | --- |

16.

University of East London/Centre for Alternative Technology

2008/2009

| 17. | MArchD in Applied Design in Architecture |
| --- | --- |

17.

MArchD in Applied Design in Architecture

| 17. | Oxford Brookes University |
| --- | --- |

17.

Oxford Brookes University

2011/2012

| 18. | M'Arch |
| --- | --- |

18.

M'Arch

| 18. | University of Portsmouth |
| --- | --- |

18.

University of Portsmouth

2011/2012

| 19. | Master of Architecture (International) |
| --- | --- |

19.

Master of Architecture (International)

| 19. | University of Huddersfield |
| --- | --- |

19.

University of Huddersfield

2012/2013

| 20. | Master of Architecture with Honours |
| --- | --- |

20.

Master of Architecture with Honours

| 20. | Cardiff University |
| --- | --- |

20.

Cardiff University

2015/2016

| 21. | MArch (Architecture) |
| --- | --- |

21.

MArch (Architecture)

| 21. | Kingston University |
| --- | --- |

21.

Kingston University

2013/2014

| 22. | MArch in Architecture |
| --- | --- |

22.

MArch in Architecture

| 22. | University of Greenwich |
| --- | --- |

22.

University of Greenwich

2013/2014

| 23. | The degree of Master of Architecture in the College of Humanities and Social Science |
| --- | --- |

23.

The degree of Master of Architecture in the College of Humanities and Social Science

| 23. | University of Edinburgh/Edinburgh School of Architecture and Landscape Architecture |
| --- | --- |

23.

University of Edinburgh/Edinburgh School of Architecture and Landscape Architecture

2012/2013

---

(1)  2012. aastani.

(2)  2013. aastast.

(3)  
  1. oktoobrini 2017, kvalifikatsiooni tõendavale dokumendile peab olema lisatud ka kraadiõppe praktika lõpetamise tunnistus („staż podyplomowy“).

(4)  2013. aasta jaanuarist.

(5)  2015. aasta juunist.

(6)  1991/1992. aastast.

(7)  2015. aasta juunist.

(8)  2011. aasta juulist.

(9)  2015. aasta juunist.

(10)  2006. aasta maist.

(11)  2015. aasta juunist.

(12)  2006. aastast.

(13)  2012. aastast.

(14)  2015. aasta juunist.

(15)  2012. aastani

(16)  Tühistamise kuupäev artikli 27 lõike 3 tähenduses: 4. aprill 2000

(17)  2006. aasta maist.

(18)  2015. aasta juunist.

(19)  Tühistamise kuupäev artikli 27 lõike 3 tähenduses: 1. jaanuar 1983

(20)  2015. aasta juunist.

(21)  Tühistamise kuupäev artikli 27 lõike 3 tähenduses: 1. jaanuar 1983

(22)  
  14. septembrini 2010.

(23)  2009. aasta oktoobrist.

(24)  2009. aasta oktoobrist.

(25)  2009. aasta oktoobrist.

(26)  
  1. august 1987, välja arvatud isikud, kes alustasid õpinguid enne nimetatud kuupäeva.

(27)  
  31. detsember 1971.

(28)  
  31. oktoober 1999.

(29)  Pärast 5. märtsi 1982 alustatud õpingute läbimise kohta ei väljastata enam tunnistust.

(30)  
  9. juuli 1984.

(31)  
  31. märts 2004.

(32)  
  1. veebruar 1984.

(33)  
  3. detsember 1971.

(34)  
  31. oktoober 1993.

(35)  Pärast 5. märtsi 1982 alustatud õpingute läbimise kohta ei väljastata enam tunnistust.

(36)  
  8. juuli 1984.

(37)  
  31. märts 2004.

(38)  
  1. jaanuar 1991.

(39)  2015. aasta juunist.

(40)  2009. aasta oktoobrist.

(41)  2015. aasta juunist.

(42)  2015. aasta juunist.

(43)  Tühistamise kuupäev artikli 27 lõike 3 tähenduses: 12. august 1996.

(44)  
  30. september 2007.

(45)  
  28. veebruar 2013.

(46)  Tühistamise kuupäev artikli 27 lõike 3 tähenduses: 31. detsember 1994.

(47)  2015. aasta juunist.

(48)  Tühistamise kuupäev artikli 27 lõike 3 tähenduses: 1. jaanuar 1983.

(49)  
  17. veebruarist 2006.

(50)  Hamba-, suu- ja näo-lõualuu kirurgi kvalifikatsiooni andva õppe eelduseks on arsti põhiõppe (artikkel 24) ja hambaarsti põhiõppe (artikkel 34) edukas läbimine.

(51)  2006. aastast.

(52)  
  10. juulist 2014.

(53)  2009. aastast.

(54)  2013. aasta jaanuarist.“

(55)  Kõnealune kvalifikatsiooni tõendav dokument tagab selle omaniku kvalifikatsiooni automaatse tunnustamise, kui see on välja antud liikmesriikide kodanikele, kes omandasid kvalifikatsiooni Iirimaal.

(56)  Kõnealune teave kvalifikatsiooni tõendava dokumendi kohta lisati selle tagamiseks, et Iirimaal koolitunud lõpetanutel oleks õigus automaatsele tunnustamisele, tarviduseta end Iirimaal registreerida, kuna selline registreerimine ei ole kvalifikatsiooni omandamise osa.

(57)  Kõnealune teave kvalifikatsiooni tõendava dokumendi kohta asendab varasemad kanded Ühendkuningriigi puhul selle tagamiseks, et Ühendkuningriigis koolitunud lõpetanutel oleks õigus kvalifikatsiooni automaatsele tunnustamisele, tarviduseta end registreerida, kuna selline registreerimine ei ole kvalifikatsiooni omandamise osa.“

(58)  2012. aastani.

(59)  2013. aastast.

(60)  
  1. oktoobrini 2016, kvalifikatsiooni tõendavale dokumendile peab olema lisatud ka kraadiõppe praktika lõpetamise tunnistus („staż podyplomowy“).

(61)  Kehtiv kuni 22. novembrini 2006.

(62)  
  23. novembrist 2006.

(63)  Kehtiv kuni 10. aprillini 2008.

(64)  
  11. aprillist 2008.“

(65)  Kõnealune kvalifikatsiooni tõendav dokument tagab selle omaniku kvalifikatsiooni automaatse tunnustamise, kui see on välja antud liikmesriikide kodanikele, kes omandasid kvalifikatsiooni Iirimaal.

(66)  Kõnealune teave kvalifikatsiooni tõendava dokumendi kohta lisati selle tagamiseks, et Iirimaal koolitunud lõpetanutel oleks õigus automaatsele tunnustamisele, tarviduseta end Iirimaal registreerida, kuna selline registreerimine ei ole kvalifikatsiooni omandamise osa.

(67)  Kõnealune teave kvalifikatsiooni tõendava dokumendi kohta lisati selle tagamiseks, et Ühendkuningriigis koolitunud lõpetanutel oleks õigus kvalifikatsiooni automaatsele tunnustamisele, tarviduseta end registreerida, kuna selline registreerimine ei ole kvalifikatsiooni omandamise osa.“

(68)  Kõnealune kvalifikatsiooni tõendav dokument tagab selle omaniku kvalifikatsiooni automaatse tunnustamise, kui see on välja antud liikmesriikide kodanikele, kes omandasid kvalifikatsiooni Iirimaal.

(69)  Kõnealune teave kvalifikatsiooni tõendava dokumendi kohta lisati selle tagamiseks, et Iirimaal koolitunud lõpetanutel oleks õigus automaatsele tunnustamisele, tarviduseta end Iirimaal registreerida. Sellistel puhkudel tõendab lisatud tunnistus kõigi kvalifikatsiooninõuete täitmist.

(70)  Kõnealune kvalifikatsiooni tõendav dokument tagab selle omaniku kvalifikatsiooni automaatse tunnustamise, kui see on välja antud liikmesriikide kodanikele, kes omandasid kvalifikatsiooni Ühendkuningriigis.

(71)  Kõnealune teave kvalifikatsiooni tõendava dokumendi kohta lisati selle tagamiseks, et Ühendkuningriigis koolitunud lõpetanutel oleks õigus kvalifikatsiooni automaatsele tunnustamisele, tarviduseta end registreerida. Sellistel puhkudel tõendab lisatud tunnistus kõigi kvalifikatsiooninõuete täitmist.“

(72)  Nimetused „Università degli studi di (linna nimi)“ ja „Università di (linna nimi)“ on võrdväärsed terminid, mis osutavad samale ülikoolile.“

---