# Az Európai Unió L 144/2016

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 144 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 59. évfolyam2016. június 1. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 144

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

59. évfolyam2016. június 1.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK |
| | * | A Tanács (EU) 2016/859 határozata (2016. március 4.) az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Libanoni Köztársaság közötti társulás létrehozásáról szóló euromediterrán megállapodáshoz csatolt, a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából készült jegyzőkönyvnek az Európai Unió és tagállamai nevében történő aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról | 1 |
| | | Jegyzőkönyv az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Libanoni Köztársaság közötti társulás létrehozásáról szóló euromediterrán megállapodáshoz a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából | 3 |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Bizottság (EU) 2016/860 felhatalmazáson alapuló rendelete (2016. február 4.) a hitelintézetek és befektetési vállalkozások helyreállítását és szanálását célzó keretrendszer létrehozásáról szóló 2014/59/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv 44. cikke (3) bekezdése szerinti leírási vagy átalakítási hatáskör alkalmazása alóli kizárást szükségessé tevő körülmények részletes meghatározásáról | 11 |
| | * | A Bizottság (EU) 2016/861 felhatalmazáson alapuló rendelete (2016. február 18.) az 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az opciókkal kapcsolatos, piaci kockázati sztenderd módszer szerinti nem delta kockázatok kezelését meghatározó szabályozástechnikai standardok tekintetében történő kiegészítéséről szóló 528/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet helyesbítéséről, valamint a 2013/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a szakmai tevékenységükkel valamely intézmény kockázati profiljára jelentős hatást gyakorló munkavállalók kategorizálásának minőségi és megfelelő mennyiségi kritériumaira irányuló szabályozási technikai standardok tekintetében történő kiegészítéséről szóló 604/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet helyesbítéséről (
  1
  ) | 21 |
| | * | A Bizottság (EU) 2016/862 végrehajtási rendelete (2016. május 31.) egy élelmiszerekkel kapcsolatos, nem a betegségek kockázatának csökkentését, illetve a gyermekek fejlődését és egészségét érintő, egészségre vonatkozó állítás engedélyezésének elutasításáról (
  1
  ) | 24 |
| | * | A Bizottság (EU) 2016/863 rendelete (2016. május 31.) a vegyi anyagok regisztrálásáról, értékeléséről, engedélyezéséről és korlátozásáról (REACH) szóló 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet VII. és VIII. mellékletének a bőrkorrózió/bőrirritáció, a súlyos szemkárosodás/szemirritáció és az akut toxicitás tekintetében történő módosításáról (
  1
  ) | 27 |
| | * | A Bizottság (EU) 2016/864 végrehajtási rendelete (2016. május 31.) a triaszulfuron hatóanyag jóváhagyása megújításának a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti megtagadásáról, valamint az 540/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet módosításáról (
  1
  ) | 32 |
| | * | A Bizottság (EU) 2016/865 végrehajtási rendelete (2016. május 31.) a 2015/2384/EK végrehajtási rendelet által a Kínai Népköztársaságból származó egyes alumíniumfóliák behozatalára kivetett dömpingellenes intézkedéseknek a Kínai Népköztársaságból származó egyes, enyhén módosított alumíniumfóliák behozatala révén történő esetleges kijátszására vonatkozó vizsgálat megindításáról, valamint e behozatalok nyilvántartásba vételének elrendeléséről | 35 |
| | | A Bizottság (EU) 2016/866 végrehajtási rendelete (2016. május 31.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 42 |
| | * | Az Európai Központi Bank (EU) 2016/867 rendelete (2016. május 18.) a részletes hitelezési és hitelkockázati adatok gyűjtéséről (EKB/2016/13) | 44 |
| | | HATÁROZATOK |
| | * | Az Európai Központi Bank (EU) 2016/868 határozata (2016. május 18.) a részletes hitelezési adatoknak a Központi Bankok Európai Rendszere által történő gyűjtéséhez szükséges előkészítő intézkedések megszervezéséről szóló EKB/2014/6 határozat módosításáról (EKB/2016/14) | 99 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK

*

A Tanács (EU) 2016/859 határozata (2016. március 4.) az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Libanoni Köztársaság közötti társulás létrehozásáról szóló euromediterrán megállapodáshoz csatolt, a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából készült jegyzőkönyvnek az Európai Unió és tagállamai nevében történő aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról

1

Jegyzőkönyv az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Libanoni Köztársaság közötti társulás létrehozásáról szóló euromediterrán megállapodáshoz a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából

3

RENDELETEK

*

A Bizottság (EU) 2016/860 felhatalmazáson alapuló rendelete (2016. február 4.) a hitelintézetek és befektetési vállalkozások helyreállítását és szanálását célzó keretrendszer létrehozásáról szóló 2014/59/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv 44. cikke (3) bekezdése szerinti leírási vagy átalakítási hatáskör alkalmazása alóli kizárást szükségessé tevő körülmények részletes meghatározásáról

11

*

A Bizottság (EU) 2016/861 felhatalmazáson alapuló rendelete (2016. február 18.) az 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az opciókkal kapcsolatos, piaci kockázati sztenderd módszer szerinti nem delta kockázatok kezelését meghatározó szabályozástechnikai standardok tekintetében történő kiegészítéséről szóló 528/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet helyesbítéséről, valamint a 2013/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a szakmai tevékenységükkel valamely intézmény kockázati profiljára jelentős hatást gyakorló munkavállalók kategorizálásának minőségi és megfelelő mennyiségi kritériumaira irányuló szabályozási technikai standardok tekintetében történő kiegészítéséről szóló 604/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet helyesbítéséről (
  1
  )

1

21

*

A Bizottság (EU) 2016/862 végrehajtási rendelete (2016. május 31.) egy élelmiszerekkel kapcsolatos, nem a betegségek kockázatának csökkentését, illetve a gyermekek fejlődését és egészségét érintő, egészségre vonatkozó állítás engedélyezésének elutasításáról (
  1
  )

1

24

*

A Bizottság (EU) 2016/863 rendelete (2016. május 31.) a vegyi anyagok regisztrálásáról, értékeléséről, engedélyezéséről és korlátozásáról (REACH) szóló 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet VII. és VIII. mellékletének a bőrkorrózió/bőrirritáció, a súlyos szemkárosodás/szemirritáció és az akut toxicitás tekintetében történő módosításáról (
  1
  )

1

27

*

A Bizottság (EU) 2016/864 végrehajtási rendelete (2016. május 31.) a triaszulfuron hatóanyag jóváhagyása megújításának a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti megtagadásáról, valamint az 540/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet módosításáról (
  1
  )

1

32

*

A Bizottság (EU) 2016/865 végrehajtási rendelete (2016. május 31.) a 2015/2384/EK végrehajtási rendelet által a Kínai Népköztársaságból származó egyes alumíniumfóliák behozatalára kivetett dömpingellenes intézkedéseknek a Kínai Népköztársaságból származó egyes, enyhén módosított alumíniumfóliák behozatala révén történő esetleges kijátszására vonatkozó vizsgálat megindításáról, valamint e behozatalok nyilvántartásba vételének elrendeléséről

35

A Bizottság (EU) 2016/866 végrehajtási rendelete (2016. május 31.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

42

*

Az Európai Központi Bank (EU) 2016/867 rendelete (2016. május 18.) a részletes hitelezési és hitelkockázati adatok gyűjtéséről (EKB/2016/13)

44

HATÁROZATOK

*

Az Európai Központi Bank (EU) 2016/868 határozata (2016. május 18.) a részletes hitelezési adatoknak a Központi Bankok Európai Rendszere által történő gyűjtéséhez szükséges előkészítő intézkedések megszervezéséről szóló EKB/2014/6 határozat módosításáról (EKB/2016/14)

99

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK

| 2016.6.1. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 144/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.6.1.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 144/1

---

A TANÁCS (EU) 2016/859 HATÁROZATA

(2016. március 4.)

az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Libanoni Köztársaság közötti társulás létrehozásáról szóló euromediterrán megállapodáshoz csatolt, a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából készült jegyzőkönyvnek az Európai Unió és tagállamai nevében történő aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 217. cikkére, összefüggésben annak 218. cikke (5) bekezdésével,

tekintettel a Horvát Köztársaság csatlakozási okmányára és különösen annak 6. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

mivel:

| (1) | Az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Libanoni Köztársaság közötti társulás létrehozásáról szóló euromediterrán megállapodást (a továbbiakban: megállapodás) (1)2002. június 17-én írták alá Luxembourgban és az 2006. április 1-jén lépett hatályba. |
| --- | --- |

(1)

Az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Libanoni Köztársaság közötti társulás létrehozásáról szóló euromediterrán megállapodást (a továbbiakban: megállapodás) (1)2002. június 17-én írták alá Luxembourgban és az 2006. április 1-jén lépett hatályba.

| (2) | A Horvát Köztársaság 2013. július 1-jén az Európai Unió tagjává vált. |
| --- | --- |

(2)

A Horvát Köztársaság 2013. július 1-jén az Európai Unió tagjává vált.

| (3) | A Horvát Köztársaság csatlakozási okmánya 6. cikkének (2) bekezdése értelmében a Horvát Köztársaságnak a megállapodáshoz való csatlakozásáról a megállapodáshoz csatolt, az Unió nevében eljáró és a tagállamok nevében egyhangúlag eljáró Tanács és a Libanoni Köztársaság által elfogadott jegyzőkönyv útján kell megállapodni. |
| --- | --- |

(3)

A Horvát Köztársaság csatlakozási okmánya 6. cikkének (2) bekezdése értelmében a Horvát Köztársaságnak a megállapodáshoz való csatlakozásáról a megállapodáshoz csatolt, az Unió nevében eljáró és a tagállamok nevében egyhangúlag eljáró Tanács és a Libanoni Köztársaság által elfogadott jegyzőkönyv útján kell megállapodni.

| (4) | A Tanács 2012. szeptember 14-én felhatalmazta a Bizottságot, hogy kezdjen tárgyalásokat a Libanoni Köztársasággal. A tárgyalások az e határozathoz csatolt jegyzőkönyv parafálásával sikeresen lezárultak. |
| --- | --- |

(4)

A Tanács 2012. szeptember 14-én felhatalmazta a Bizottságot, hogy kezdjen tárgyalásokat a Libanoni Köztársasággal. A tárgyalások az e határozathoz csatolt jegyzőkönyv parafálásával sikeresen lezárultak.

| (5) | A jegyzőkönyv 7. cikke rendelkezik a jegyzőkönyv hatálybalépése előtti ideiglenes alkalmazásáról. |
| --- | --- |

(5)

A jegyzőkönyv 7. cikke rendelkezik a jegyzőkönyv hatálybalépése előtti ideiglenes alkalmazásáról.

| (6) | A jegyzőkönyvet alá kell írni, figyelemmel annak későbbi időpontban való megkötésére, és azt ideiglenesen alkalmazni kell, |
| --- | --- |

(6)

A jegyzőkönyvet alá kell írni, figyelemmel annak későbbi időpontban való megkötésére, és azt ideiglenesen alkalmazni kell,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Libanoni Köztársaság közötti társulás létrehozásáról szóló euromediterrán megállapodáshoz csatolt, a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából készült jegyzőkönyvnek az Unió és tagállamai nevében történő aláírására a Tanács felhatalmazást ad, figyelemmel a jegyzőkönyv megkötésére.

A jegyzőkönyv szövegét csatolták e határozathoz.

2. cikk

A Tanács elnöke felhatalmazást kap, hogy kijelölje a jegyzőkönyvnek az Unió nevében történő aláírására jogosult személy(eke)t.

3. cikk

A jegyzőkönyvet, annak 7. cikkével összhangban, a megkötéséhez szükséges eljárások befejezéséig ideiglenesen alkalmazni kell.

4. cikk

Ez a határozat elfogadása napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2016. március 4-én.

a Tanács részéről

az elnök

S.A.M. DIJKSMA

---

(1)  
  HL L 143., 2006.5.30., 2. o.

1

---

| 2016.6.1. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 144/3 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.6.1.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 144/3

---

JEGYZŐKÖNYV

az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Libanoni Köztársaság közötti társulás létrehozásáról szóló euromediterrán megállapodáshoz a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából

A BELGA KIRÁLYSÁG,

A BOLGÁR KÖZTÁRSASÁG,

A CSEH KÖZTÁRSASÁG,

A DÁN KIRÁLYSÁG,

A NÉMETORSZÁGI SZÖVETSÉGI KÖZTÁRSASÁG,

AZ ÉSZT KÖZTÁRSASÁG,

ÍRORSZÁG,

A GÖRÖG KÖZTÁRSASÁG,

A SPANYOL KIRÁLYSÁG,

A FRANCIA KÖZTÁRSASÁG,

A HORVÁT KÖZTÁRSASÁG,

AZ OLASZ KÖZTÁRSASÁG,

A CIPRUSI KÖZTÁRSASÁG,

A LETT KÖZTÁRSASÁG,

A LITVÁN KÖZTÁRSASÁG,

A LUXEMBURGI NAGYHERCEGSÉG,

MAGYARORSZÁG,

A MÁLTAI KÖZTÁRSASÁG,

A HOLLAND KIRÁLYSÁG,

AZ OSZTRÁK KÖZTÁRSASÁG,

A LENGYEL KÖZTÁRSASÁG,

A PORTUGÁL KÖZTÁRSASÁG,

ROMÁNIA,

A SZLOVÉN KÖZTÁRSASÁG,

A SZLOVÁK KÖZTÁRSASÁG,

A FINN KÖZTÁRSASÁG,

A SVÉD KIRÁLYSÁG,

NAGY-BRITANNIA ÉS ÉSZAK-ÍRORSZÁG EGYESÜLT KIRÁLYSÁGA,

az Európai Unióról szóló szerződés és az Európai Unió működéséről szóló szerződés szerződő felei, a továbbiakban: a tagállamok, amelyeket az Európai Unió Tanácsa képvisel, valamint

AZ EURÓPAI UNIÓ, a továbbiakban: az Európai Unió,

egyrészről, valamint

A LIBANONI KÖZTÁRSASÁG, a továbbiakban: Libanon,

másrészről, valamint

e jegyzőkönyv alkalmazásában a továbbiakban: a Szerződő Felek

mivel:

| (1) | Az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Libanoni Köztársaság közötti társulás létrehozásáról szóló euromediterrán megállapodást (a továbbiakban: az euromediterrán megállapodás) 2002. június 17-én írták alá Luxembourgban és 2006. április 1-jén lépett hatályba. |
| --- | --- |

(1)

Az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Libanoni Köztársaság közötti társulás létrehozásáról szóló euromediterrán megállapodást (a továbbiakban: az euromediterrán megállapodás) 2002. június 17-én írták alá Luxembourgban és 2006. április 1-jén lépett hatályba.

| (2) | A Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásáról szóló szerződést (a továbbiakban: a csatlakozási szerződés) 2011. december 9-én írták alá Brüsszelben és a csatlakozási szerződés 2013. július 1-jén lépett hatályba. |
| --- | --- |

(2)

A Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásáról szóló szerződést (a továbbiakban: a csatlakozási szerződés) 2011. december 9-én írták alá Brüsszelben és a csatlakozási szerződés 2013. július 1-jén lépett hatályba.

| (3) | A Horvát Köztársaság csatlakozási okmánya 6. cikkének (2) bekezdése szerint a Horvát Köztársaságnak a megállapodáshoz való csatlakozásáról a megállapodáshoz csatolt jegyzőkönyv elfogadásával kell megállapodni. |
| --- | --- |

(3)

A Horvát Köztársaság csatlakozási okmánya 6. cikkének (2) bekezdése szerint a Horvát Köztársaságnak a megállapodáshoz való csatlakozásáról a megállapodáshoz csatolt jegyzőkönyv elfogadásával kell megállapodni.

| (4) | Az euromediterrán megállapodás 22. cikkének (2) bekezdése szerinti konzultációkra került sor annak biztosítása érdekében, hogy figyelembe vették az Unió és Libanon kölcsönös érdekeit, |
| --- | --- |

(4)

Az euromediterrán megállapodás 22. cikkének (2) bekezdése szerinti konzultációkra került sor annak biztosítása érdekében, hogy figyelembe vették az Unió és Libanon kölcsönös érdekeit,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN ÁLLAPODTAK MEG:

1. cikk

A Horvát Köztársaság az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Libanoni Köztársaság közötti társulás létrehozásáról szóló euromediterrán megállapodás Szerződő Felévé válik, és az Unió többi tagállamával megegyező módon elfogadja és tudomásul veszi a megállapodás, valamint a közös nyilatkozatok és a nyilatkozatok szövegét.

I. FEJEZET

MÓDOSÍTÁSOK AZ EUROMEDITERRÁN MEGÁLLAPODÁS SZÖVEGÉHEZ, ÉS KÜLÖNÖSEN ANNAK MELLÉKLETEIHEZ ÉS JEGYZŐKÖNYVEIHEZ

2. cikk

Származási szabályok

A 4. jegyzőkönyv a következőképpen módosul:

| 1. | A 18. cikk (4) bekezdése a következő mondattal egészül ki: „Izdano naknadno”. |
| --- | --- |

1.

A 18. cikk (4) bekezdése a következő mondattal egészül ki: „Izdano naknadno”.

| 2. | Az V. melléklet helyébe az alábbi szöveg lép:


  „1.   V. MELLÉKLET

  A SZÁMLANYILATKOZAT SZÖVEGE
  Az alább megadott szövegű számlanyilatkozatot a lábjegyzeteknek megfelelően kell kitölteni. A lábjegyzeteket azonban nem kell lemásolni.
  Bolgár változat
  Износителят на продуктите, обхванати от този документ (митническо разрешение No ... ( (1)) декларира, че освен където е отбелязано друго, тези продукти са с ... преференциален произход ( (2)).
  Spanyol változat
  El exportador de los productos incluidos en el presente documento [autorización aduanera no ... (1)] declara que, salvo indicación en sentido contrario, estos productos gozan de un origen preferencial... (2).
  Cseh változat
  Vývozce výrobků uvedených v tomto dokumentu (číslo povolení ... (1)) prohlašuje, že kromě zřetelně označených mají tyto výrobky preferenční původ v ... (2).
  Dán változat
  Eksportøren af varer, der er omfattet af nærværende dokument, (toldmyndighedernes tilladelse nr. ... (1)), erklærer, at varerne, medmindre andet tydeligt er angivet, har præferenceoprindelse i ... (2).
  Német változat
  Der Ausführer (Ermächtigter Ausführer; Bewilligungs-Nr. ... (1)) der Waren, auf die sich dieses Handelspapier bezieht, erklärt, dass diese Waren, soweit nicht anders angegeben, präferenzbegünstigte ... (2) Ursprungswaren sind.
  Észt változat
  Käesoleva dokumendiga hõlmatud toodete eksportija (tolliameti kinnitus nr ... (1)) deklareerib, et need tooted on ... (2) sooduspäritoluga, välja arvatud juhul, kui on selgelt näidatud teisiti.
  Görög változat
  Ο εξαγωγέας των προϊόντων που καλύπτονται από το παρόν έγγραφο [άδεια τελωνείου υπ' αριθ. ... (1)] δηλώνει ότι, εκτός εάν δηλώνεται σαφώς άλλως, τα προϊόντα αυτά είναι προτιμησιακής καταγωγής ... (2).
  Angol változat
  The exporter of the products covered by this document (customs authorisation No ... (1)) declares that, except where otherwise clearly indicated, these products are of ... (2) preferential origin.
  Francia változat
  L'exportateur des produits couverts par le présent document [autorisation douanière no ... (1)] déclare que, sauf indication claire du contraire, ces produits ont l'origine préférentielle ... (2).
  Horvát változat
  Izvoznik proizvoda obuhvaćenih ovom ispravom (carinsko ovlaštenje br. ... (1)) izjavljuje da su, osim ako je drukčije izričito navedeno, ovi proizvodi ... (2) preferencijalnog podrijetla.
  Olasz változat
  L'esportatore delle merci contemplate nel presente documento [autorizzazione doganale n. ... (1)] dichiarache, salvo indicazione contraria, le merci sono di origine preferenziale ... (2).
  Lett változat
  Eksportētājs produktiem, kuri ietverti šajā dokumentā (muitas pilnvara Nr. ... (1)), deklarē, ka, izņemot tur, kur ir citādi skaidri noteikts, šiem produktiem ir priekšrocību izcelsme no ... (2).
  Litván változat
  Šiame dokumente išvardintų prekių eksportuotojas (muitinės liudijimo Nr ... (1)) deklaruoja, kad, jeigu kitaip nenurodyta, tai yra ... (2) preferencinės kilmės prekės.
  Magyar változat
  A jelen okmányban szereplő áruk exportőre (vámfelhatalmazási szám: ... (1)) kijelentem, hogy eltérő egyértelmű jelzés hianyában az áruk preferenciális ... (2) származásúak.
  Máltai változat
  L-esportatur tal-prodotti koperti b'dan id-dokument (awtorizzazzjoni tad-dwana Nru. ... (1)) jiddikjara li, ħlief fejn indikat b'mod ċar li mhux hekk, dawn il-prodotti huma ta' oriġini preferenzjali ... (2).
  Holland változat
  De exporteur van de goederen waarop dit document van toepassing is (douanevergunning nr. ... (1)), verklaart dat, behoudens uitdrukkelijke andersluidende vermelding, deze goederen van preferentiële ...oorsprong zijn (2).
  Lengyel változat
  Eksporter produktów objętych tym dokumentem (upoważnienie władz celnych nr ... (1)) deklaruje, że z wyjątkiem gdzie jest to wyraźnie określone, produkty te mają ... (2) preferencyjne pochodzenie.
  Portugál változat
  O exportador dos produtos cobertos pelo presente documento [autorização aduaneira n.o ... (1)], declara que, salvo expressamente indicado em contrário, estes produtos são de origem preferencial ... (2).
  Román változat
  Exportatorul produselor ce fac obiectul acestui document [autorizația vamală nr. ... (1)] declară că, exceptând cazul în care în mod expres este indicat altfel, aceste produse sunt de origine preferențială ... (2).
  Szlovén változat
  Izvoznik blaga, zajetega s tem dokumentom (pooblastilo carinskih organov št. ... (1)) izjavlja, da, razen če ni drugače jasno navedeno, ima to blago preferencialno ... (2) poreklo.
  Szlovák változat
  Vývozca výrobkov uvedených v tomto dokumente [číslo povolenia ... (1)] vyhlasuje, že okrem zreteľne označených, majú tieto výrobky preferenčný pôvod v ... (2).
  Finn változat
  Tässä asiakirjassa mainittujen tuotteiden viejä (tullin lupa nro ... (1)) ilmoittaa, että nämä tuotteet ovat, ellei toisin ole selvästi merkitty, etuuskohteluun oikeutettuja ... (2) alkuperätuotteita.
  Svéd változat
  Exportören av de varor som omfattas av detta dokument (tullmyndighetens tillstånd nr ... (1)) försäkrar att dessa varor, om inte annat tydligt markerats, har förmånsberättigande ... ursprung (2).
  Arab változat





  ... (3)

  (Hely és dátum)
  ... (4)

  (Exportőr aláírása; A nyilatkozatot aláíró nevét egyértelműen és olvashatóan fel kell tüntetni.) |
| --- | --- |

2.

Az V. melléklet helyébe az alábbi szöveg lép:

„1.   V. MELLÉKLET

A SZÁMLANYILATKOZAT SZÖVEGE

Az alább megadott szövegű számlanyilatkozatot a lábjegyzeteknek megfelelően kell kitölteni. A lábjegyzeteket azonban nem kell lemásolni.

Bolgár változat

Износителят на продуктите, обхванати от този документ (митническо разрешение No ... ( (1)) декларира, че освен където е отбелязано друго, тези продукти са с ... преференциален произход ( (2)).

Spanyol változat

El exportador de los productos incluidos en el presente documento [autorización aduanera no ... (1)] declara que, salvo indicación en sentido contrario, estos productos gozan de un origen preferencial... (2).

Cseh változat

Vývozce výrobků uvedených v tomto dokumentu (číslo povolení ... (1)) prohlašuje, že kromě zřetelně označených mají tyto výrobky preferenční původ v ... (2).

Dán változat

Eksportøren af varer, der er omfattet af nærværende dokument, (toldmyndighedernes tilladelse nr. ... (1)), erklærer, at varerne, medmindre andet tydeligt er angivet, har præferenceoprindelse i ... (2).

Német változat

Der Ausführer (Ermächtigter Ausführer; Bewilligungs-Nr. ... (1)) der Waren, auf die sich dieses Handelspapier bezieht, erklärt, dass diese Waren, soweit nicht anders angegeben, präferenzbegünstigte ... (2) Ursprungswaren sind.

Észt változat

Käesoleva dokumendiga hõlmatud toodete eksportija (tolliameti kinnitus nr ... (1)) deklareerib, et need tooted on ... (2) sooduspäritoluga, välja arvatud juhul, kui on selgelt näidatud teisiti.

Görög változat

Ο εξαγωγέας των προϊόντων που καλύπτονται από το παρόν έγγραφο [άδεια τελωνείου υπ' αριθ. ... (1)] δηλώνει ότι, εκτός εάν δηλώνεται σαφώς άλλως, τα προϊόντα αυτά είναι προτιμησιακής καταγωγής ... (2).

Angol változat

The exporter of the products covered by this document (customs authorisation No ... (1)) declares that, except where otherwise clearly indicated, these products are of ... (2) preferential origin.

Francia változat

L'exportateur des produits couverts par le présent document [autorisation douanière no ... (1)] déclare que, sauf indication claire du contraire, ces produits ont l'origine préférentielle ... (2).

Horvát változat

Izvoznik proizvoda obuhvaćenih ovom ispravom (carinsko ovlaštenje br. ... (1)) izjavljuje da su, osim ako je drukčije izričito navedeno, ovi proizvodi ... (2) preferencijalnog podrijetla.

Olasz változat

L'esportatore delle merci contemplate nel presente documento [autorizzazione doganale n. ... (1)] dichiarache, salvo indicazione contraria, le merci sono di origine preferenziale ... (2).

Lett változat

Eksportētājs produktiem, kuri ietverti šajā dokumentā (muitas pilnvara Nr. ... (1)), deklarē, ka, izņemot tur, kur ir citādi skaidri noteikts, šiem produktiem ir priekšrocību izcelsme no ... (2).

Litván változat

Šiame dokumente išvardintų prekių eksportuotojas (muitinės liudijimo Nr ... (1)) deklaruoja, kad, jeigu kitaip nenurodyta, tai yra ... (2) preferencinės kilmės prekės.

Magyar változat

A jelen okmányban szereplő áruk exportőre (vámfelhatalmazási szám: ... (1)) kijelentem, hogy eltérő egyértelmű jelzés hianyában az áruk preferenciális ... (2) származásúak.

Máltai változat

L-esportatur tal-prodotti koperti b'dan id-dokument (awtorizzazzjoni tad-dwana Nru. ... (1)) jiddikjara li, ħlief fejn indikat b'mod ċar li mhux hekk, dawn il-prodotti huma ta' oriġini preferenzjali ... (2).

Holland változat

De exporteur van de goederen waarop dit document van toepassing is (douanevergunning nr. ... (1)), verklaart dat, behoudens uitdrukkelijke andersluidende vermelding, deze goederen van preferentiële ...oorsprong zijn (2).

Lengyel változat

Eksporter produktów objętych tym dokumentem (upoważnienie władz celnych nr ... (1)) deklaruje, że z wyjątkiem gdzie jest to wyraźnie określone, produkty te mają ... (2) preferencyjne pochodzenie.

Portugál változat

O exportador dos produtos cobertos pelo presente documento [autorização aduaneira n.o ... (1)], declara que, salvo expressamente indicado em contrário, estes produtos são de origem preferencial ... (2).

Román változat

Exportatorul produselor ce fac obiectul acestui document [autorizația vamală nr. ... (1)] declară că, exceptând cazul în care în mod expres este indicat altfel, aceste produse sunt de origine preferențială ... (2).

Szlovén változat

Izvoznik blaga, zajetega s tem dokumentom (pooblastilo carinskih organov št. ... (1)) izjavlja, da, razen če ni drugače jasno navedeno, ima to blago preferencialno ... (2) poreklo.

Szlovák változat

Vývozca výrobkov uvedených v tomto dokumente [číslo povolenia ... (1)] vyhlasuje, že okrem zreteľne označených, majú tieto výrobky preferenčný pôvod v ... (2).

Finn változat

Tässä asiakirjassa mainittujen tuotteiden viejä (tullin lupa nro ... (1)) ilmoittaa, että nämä tuotteet ovat, ellei toisin ole selvästi merkitty, etuuskohteluun oikeutettuja ... (2) alkuperätuotteita.

Svéd változat

Exportören av de varor som omfattas av detta dokument (tullmyndighetens tillstånd nr ... (1)) försäkrar att dessa varor, om inte annat tydligt markerats, har förmånsberättigande ... ursprung (2).

Arab változat

Image 1

... (3)

(Hely és dátum)

... (4)

(Exportőr aláírása; A nyilatkozatot aláíró nevét egyértelműen és olvashatóan fel kell tüntetni.)

II. FEJEZET

ÁTMENETI RENDELKEZÉSEK

3. cikk

Tranzitáruk

A megállapodás rendelkezései alkalmazhatók azon Libanonból Horvátországba, vagy Horvátországból Libanonba exportált árukra, amelyek megfelelnek a megállapodás 4. jegyzőkönyve rendelkezéseinek, és amelyek Horvátország csatlakozásának napján Libanonban vagy Horvátországban éppen úton vannak, vagy ideiglenes megőrzés alatt, vámraktárban vagy vámszabad területen állnak.

Ilyen esetekben preferenciális elbánás akkor alkalmazható, ha a behozatali ország vámhatóságához a Horvátország csatlakozásának napját követő négy hónapon belül benyújtják a kiviteli ország vámhatóságai által visszamenőlegesen kibocsátott származási igazolást.

III. FEJEZET

ZÁRÓ ÉS ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

4. cikk

A Libanoni Köztársaság vállalja, hogy az Unió e bővítésével kapcsolatosan semmiféle követelés, igény vagy folyamodvány alkalmazásával nem fog élni és az 1994. évi GATT XXIV. cikkének 6. pontja és XXVIII. cikke értelmében megadott semmiféle kedvezményt nem módosít vagy von vissza.

5. cikk

E jegyzőkönyv parafálását követő kellő időben az Unió továbbítja a tagállamainak, valamint a Libanoni Köztársaságnak a megállapodás horvát nyelvű változatát. Feltételezve e jegyzőkönyv hatálybalépését, az e cikk első mondatában említett nyelvi változat a megállapodás angol, bolgár, cseh, dán, észt, finn, francia, görög, holland, lengyel, lett, litván, magyar, máltai, német, olasz, portugál, román, spanyol, svéd, szlovák, szlovén és arab nyelvű változatára vonatkozóakkal megegyező feltételek mellett válik hitelessé.

6. cikk

E jegyzőkönyv a megállapodás szerves részét képezi.

7. cikk

Ezt a jegyzőkönyvet az Európai Unió, a tagállamok nevében az Európai Unió Tanácsa, valamint Libanon hagyja jóvá, saját eljárásaiknak megfelelően. A Szerződő Felek értesítik egymást az e célból szükséges eljárások befejezéséről. A jóváhagyó okiratokat az Európai Unió Tanácsának Főtitkárságánál helyezik letétbe.

Ez a jegyzőkönyv az azt a napot követő hónap első napján lép hatályba, amelyen valamennyi Fél értesítette egymást az ehhez szükséges eljárások befejezéséről.

A jegyzőkönyv 2013. július 1-jétől a hatálybalépéséig ideiglenesen alkalmazandó.

8. cikk

E jegyzőkönyv két-két eredeti példányban készült angol, bolgár, cseh, dán, észt, finn, francia, görög, holland, horvát, lengyel, lett, litván, magyar, máltai, német, olasz, portugál, román, spanyol, svéd, szlovák, szlovén, valamint arab nyelven, amely szövegek mindegyike egyaránt hiteles.

FENTIEK HITELÉÜL az alulírott meghatalmazottak aláírták e jegyzőkönyvet.

Съставено в Брюксел на двадесет и осми април през две хиляди и шестнадесета година.

Hecho en Bruselas, el veintiocho de abril de dos mil dieciséis.

V Bruselu dne dvacátého osmého dubna dva tisíce šestnáct.

Udfærdiget i Bruxelles den otteogtyvende april to tusind og seksten.

Geschehen zu Brüssel am achtundzwanzigsten April zweitausendsechzehn.

Kahe tuhande kuueteistkümnenda aasta aprillikuu kahekümne kaheksandal päeval Brüsselis.

Έγινε στις Βρυξέλλες, στις είκοσι οκτώ Απριλίου δύο χιλιάδες δεκαέξι.

Done at Brussels on the twenty eighth day of April in the year two thousand and sixteen.

Fait à Bruxelles, le vingt huit avril deux mille seize.

Sastavljeno u Bruxellesu dvadeset osmog travnja godine dvije tisuće šesnaeste.

Fatto a Bruxelles, addì ventotto aprile duemilasedici.

Briselē, divi tūkstoši sešpadsmitā gada divdesmit astotajā aprīlī.

Priimta du tūkstančiai šešioliktų metų balandžio dvidešimt aštuntą dieną Briuselyje.

Kelt Brüsszelben, a kétezer-tizenhatodik év április havának huszonnyolcadik napján.

Magħmul fi Brussell, fit-tmienja u għoxrin jum ta’ April fis-sena elfejn u sittax.

Gedaan te Brussel, achtentwintig april tweeduizend zestien.

Sporządzono w Brukseli dnia dwudziestego ósmego kwietnia roku dwa tysiące szesnastego.

Feito em Bruxelas, em vinte e oito de abril de dois mil e dezasseis.

Întocmit la Bruxelles la douăzeci și opt aprilie două mii șaisprezece.

V Bruseli dvadsiateho ôsmeho apríla dvetisícšestnásť.

V Bruslju, dne osemindvajsetega aprila leta dva tisoč šestnajst.

Tehty Brysselissä kahdentenakymmenentenäkahdeksantena päivänä huhtikuuta vuonna kaksituhattakuusitoista.

Som skedde i Bryssel den tjugoåttonde april år tjugohundrasexton.

Image 2

За държавите-членки

Por los Estados miembros

Za členské státy

For medlemsstaterne

Für die Mitgliedstaaten

Liikmesriikide nimel

Για τα κράτη μέλη

For the Member States

Pour les États membres

Za države članice

Per gli Stati membri

Dalībvalstu vārdā –

Valstybių narių vardu

A tagállamok részéről

Għall-Istati Membri

Voor de lidstaten

W imieniu Państw Członkowskich

Pelos Estados-Membros

Pentru statele membre

Za členské štáty

Za države članice

Jäsenvaltioiden puolesta

För medlemsstaterna

Image 3

Image 4

За Европейския съюз

Рог la Unión Europea

Za Evropskou unii

For Den Europæiske Union

Für die Europäische Union

Euroopa Liidu nimel

Για την Ευρωπαϊκή Ένωση

For the European Union

Pour l'Union européenne

Za Europsku uniju

Per l'Unione europea

Eiropas Savienības vārdā –

Europos Sąjungos vardu

Az Európai Unió részéről

Għall-Unjoni Ewropea

Voor de Europese Unie

W imieniu Unii Europejskiej

Pela União Europeia

Pentru Uniunea Europeană

Za Európsku úniu

Za Evropsko unijo

Euroopan unionin puolesta

För Europeiska unionen

Image 5

Image 6

За Ливанската република

Por la República Libanesa

Za Libanonskou republiku

For Den Libanesiske Republik

Für die Libanesische Republik

Liibanoni Vabariigi nimel

Για τη Δημοκρατία του Λιβάνου

For the Lebanese Republic

Pour la République libanaise

Za Libanonsku Republiku

Per la Repubblica libanese

Libānas Republikas vārdā –

Libano Respublikos vardu

A Libanoni Köztársaság részéről

Għar-Repubblika Libaniża

Voor de Republiek Libanon

W imieniu Republiki Libańskiej

Pela República Libanesa

Pentru Republica Libaneză

Za Libanonskú republiku

Za Libanonsko republiko

Libanonin tasavallan puolesta

För Republiken Libanon

Image 7

Image 8

---

(1)  Ha a számlanyilatkozatot a jegyzőkönyv 22. cikke értelmében elfogadott exportőr állítja ki, az exportőr engedélyének számát itt kell feltüntetni. Ha a számlanyilatkozatot nem elfogadott exportőr állítja ki, akkor a zárójelben lévő szöveget el kell hagyni, vagy a helyét üresen kell hagyni.

1

(2)  Fel kell tüntetni a termék származását. Amennyiben egy számlanyilatkozat teljes egészében vagy részben a jegyzőkönyv 38. cikke értelmében vett, Ceutáról és Melilláról származó termékekre vonatkozik, az exportőrnek azokat »CM« jelöléssel egyértelműen meg kell jelölnie azon az okmányon, amelyen a számlanyilatkozatot kiállítják.

2

(3)  Ezek a jelzések elhagyhatók, ha maga a dokumentum tartalmazza az információkat.

3

(4)  Lásd a jegyzőkönyv 22. cikkének (5) bekezdését. Ha az exportőr aláírása nem előírás, az aláírás alóli felmentés vonatkozik az aláíró személyre is.”

4

---

RENDELETEK

| 2016.6.1. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 144/11 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.6.1.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 144/11

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2016/860 FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE

(2016. február 4.)

a hitelintézetek és befektetési vállalkozások helyreállítását és szanálását célzó keretrendszer létrehozásáról szóló 2014/59/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv 44. cikke (3) bekezdése szerinti leírási vagy átalakítási hatáskör alkalmazása alóli kizárást szükségessé tevő körülmények részletes meghatározásáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a hitelintézetek és befektetési vállalkozások helyreállítását és szanálását célzó keretrendszer létrehozásáról és a 82/891/EGK tanácsi irányelv, a 2001/24/EK, 2002/47/EK, 2004/25/EK, 2005/56/EK, 2007/36/EK, 2011/35/EU, 2012/30/EU és 2013/36/EU irányelv, valamint az 1093/2010/EU és a 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról szóló, 2014. május 15-i 2014/59/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 44. cikke (11) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A szanálással összefüggésben elengedhetetlen, hogy a szanálási hatóságok kellő iránymutatást kapjanak annak biztosításához, hogy a hitelezői feltőkésítés alkalmazása Unió-szerte megfelelő és következetes legyen. Az átfogó elv szerint a hitelezői feltőkésítés valamennyi kötelezettségre alkalmazható, kivéve, ha azok a 2014/59/EU irányelv 44. cikkének (2) bekezdése alapján kifejezetten kizárásra kerülnek. Következésképpen csak abban az esetben vélelmezhető, hogy valamely kötelezettség minden esetben kizárt a hitelezői feltőkésítésből, ha azt tartalmazza az említett rendelkezés alapján kifejezetten kizárt kötelezettségek jegyzéke. Valójában a szanálási hatóságnak már a szanálás megtervezése és a szanálhatóság értékelése során arra kell törekednie, hogy – a szanálási költségek részvényesek és hitelezők általi viselésére vonatkozó elvvel összhangban – a hitelezői feltőkésítésből való kizárás a lehető legkisebb mértékű legyen. |
| --- | --- |

(1)

A szanálással összefüggésben elengedhetetlen, hogy a szanálási hatóságok kellő iránymutatást kapjanak annak biztosításához, hogy a hitelezői feltőkésítés alkalmazása Unió-szerte megfelelő és következetes legyen. Az átfogó elv szerint a hitelezői feltőkésítés valamennyi kötelezettségre alkalmazható, kivéve, ha azok a 2014/59/EU irányelv 44. cikkének (2) bekezdése alapján kifejezetten kizárásra kerülnek. Következésképpen csak abban az esetben vélelmezhető, hogy valamely kötelezettség minden esetben kizárt a hitelezői feltőkésítésből, ha azt tartalmazza az említett rendelkezés alapján kifejezetten kizárt kötelezettségek jegyzéke. Valójában a szanálási hatóságnak már a szanálás megtervezése és a szanálhatóság értékelése során arra kell törekednie, hogy – a szanálási költségek részvényesek és hitelezők általi viselésére vonatkozó elvvel összhangban – a hitelezői feltőkésítésből való kizárás a lehető legkisebb mértékű legyen.

| (2) | A szanálásra vonatkozó általános elv szerint a szanálás költségeit a részvényeseknek és a hitelezőknek kell viselniük a követeléseikre vonatkozóan a rendes fizetésképtelenségi eljárásban megállapított rangsornak megfelelően. Továbbá az egyazon csoportba tartozó hitelezőknek azonos elbánásban kell részesülniük. Ennek fényében egyértelműen meg kell határozni a szanálási hatóság arra vonatkozó döntési jogkörét, hogy egyes kötelezettségeket teljes egészében vagy részben kizár a hitelezői feltőkésítésből és a veszteséget más hitelezőkre vagy – szükség esetén – a szanálási alapokra hárítja. Következésképpen azokat a körülményeket, amelyek esetén lehetővé válik egyes hitelezőknek a hitelezői feltőkésítésből való kizárása, szűken kell meghatározni, és a rangsorban azonos hitelezők egyenlő kezelésének elvétől (az úgynevezett pari passu elvtől) való bármely eltérésnek arányosnak, a közérdek által indokoltnak és megkülönböztetésmentesnek kell lennie. |
| --- | --- |

(2)

A szanálásra vonatkozó általános elv szerint a szanálás költségeit a részvényeseknek és a hitelezőknek kell viselniük a követeléseikre vonatkozóan a rendes fizetésképtelenségi eljárásban megállapított rangsornak megfelelően. Továbbá az egyazon csoportba tartozó hitelezőknek azonos elbánásban kell részesülniük. Ennek fényében egyértelműen meg kell határozni a szanálási hatóság arra vonatkozó döntési jogkörét, hogy egyes kötelezettségeket teljes egészében vagy részben kizár a hitelezői feltőkésítésből és a veszteséget más hitelezőkre vagy – szükség esetén – a szanálási alapokra hárítja. Következésképpen azokat a körülményeket, amelyek esetén lehetővé válik egyes hitelezőknek a hitelezői feltőkésítésből való kizárása, szűken kell meghatározni, és a rangsorban azonos hitelezők egyenlő kezelésének elvétől (az úgynevezett pari passu elvtől) való bármely eltérésnek arányosnak, a közérdek által indokoltnak és megkülönböztetésmentesnek kell lennie.

| (3) | Fontos, hogy a szanálási hatóságok számára keretet biztosítsunk a valamely kötelezettség vagy kötelezettségkategória hitelezői feltőkésítésből való kizárására vonatkozó hatáskörük gyakorlásához, a 2014/59/EU irányelv 44. cikkének (3) bekezdésében megállapított kivételes körülményeken belül, hogy egy adott szanálási forgatókönyvet minél egyértelműbben meg lehessen határozni. A szanálási hatóságoknak azonban bizonyos mértékű rugalmasságra van szükségük, amikor eseti alapon értékelik, hogy a kizárás feltétlenül szükséges és arányos-e. |
| --- | --- |

(3)

Fontos, hogy a szanálási hatóságok számára keretet biztosítsunk a valamely kötelezettség vagy kötelezettségkategória hitelezői feltőkésítésből való kizárására vonatkozó hatáskörük gyakorlásához, a 2014/59/EU irányelv 44. cikkének (3) bekezdésében megállapított kivételes körülményeken belül, hogy egy adott szanálási forgatókönyvet minél egyértelműbben meg lehessen határozni. A szanálási hatóságoknak azonban bizonyos mértékű rugalmasságra van szükségük, amikor eseti alapon értékelik, hogy a kizárás feltétlenül szükséges és arányos-e.

| (4) | A hitelezői feltőkésítés (vagy más szanálási eszközök) alkalmazására vonatkozó határozatot a 2014/59/EU irányelv 31. cikke (2) bekezdése szerinti szanálási célkitűzések elérése céljával kell meghozni. Ugyanígy, az említett szanálási célkitűzéseknek az eszköz alkalmazása tekintetében hozott határozatokban is érvényesülniük kell, ideértve egy meghatározott esetben valamely kötelezettség vagy kötelezettségkategória hitelezői feltőkésítésből való kizárására vonatkozó határozatot. |
| --- | --- |

(4)

A hitelezői feltőkésítés (vagy más szanálási eszközök) alkalmazására vonatkozó határozatot a 2014/59/EU irányelv 31. cikke (2) bekezdése szerinti szanálási célkitűzések elérése céljával kell meghozni. Ugyanígy, az említett szanálási célkitűzéseknek az eszköz alkalmazása tekintetében hozott határozatokban is érvényesülniük kell, ideértve egy meghatározott esetben valamely kötelezettség vagy kötelezettségkategória hitelezői feltőkésítésből való kizárására vonatkozó határozatot.

| (5) | Ezekkel az elvekkel összhangban annak a lehetőségét, hogy egyes kötelezettségeket a 2014/59/EU irányelv 44. cikke (3) bekezdése alapján teljesen vagy részben ki lehessen zárni a leírási vagy átalakítási hatáskör alkalmazásából, a kizárást indokolttá tevő célkitűzések eléréséhez szükséges minimumra kell korlátozni. Ezért, ha lehetséges, a kötelezettségnek a hitelezői feltőkésítésből való teljes kizárásával szemben előnyben kell részesíteni azt a megoldást, hogy a kötelezettséget a leírás mértékének korlátozása révén részlegesen zárják ki, amennyiben ez elegendő a célkitűzés eléréséhez. |
| --- | --- |

(5)

Ezekkel az elvekkel összhangban annak a lehetőségét, hogy egyes kötelezettségeket a 2014/59/EU irányelv 44. cikke (3) bekezdése alapján teljesen vagy részben ki lehessen zárni a leírási vagy átalakítási hatáskör alkalmazásából, a kizárást indokolttá tevő célkitűzések eléréséhez szükséges minimumra kell korlátozni. Ezért, ha lehetséges, a kötelezettségnek a hitelezői feltőkésítésből való teljes kizárásával szemben előnyben kell részesíteni azt a megoldást, hogy a kötelezettséget a leírás mértékének korlátozása révén részlegesen zárják ki, amennyiben ez elegendő a célkitűzés eléréséhez.

| (6) | Valamely kötelezettség vagy kötelezettségkategória teljes vagy részleges kizárására irányuló hatáskör kivételes alkalmazása nem befolyásolhatja a szanálási hatóság arra vonatkozó felelősségét, hogy biztosítsa az intézmények és csoportok szanálhatóságát, valamint azt, hogy – a veszteségek szanálás során történő fedezése és annak biztosítása érdekében, hogy a feltőkésítés a szanálási tervnek megfelelően valósuljon meg – elegendő forrással rendelkezzenek a szavatoló tőkére és a leírható, illetve átalakítható kötelezettségekre vonatkozó minimumkövetelmények teljesítéséhez. A 2014/59/EU irányelv 45. cikke (6) bekezdésének c) pontja szerint a releváns szanálási hatóságnak az intézmény megfelelő veszteségviselési és feltőkésítési kapacitásának biztosítása során figyelembe kell vennie minden valószínűsíthető kizárást. Mivel egyes kötelezettségeknek a hitelezői feltőkésítésből való kizárása lényegesen csökkentheti a szanálás során rendelkezésre álló említett kapacitás szintjét, a szanálási hatóságnak a szavatoló tőkére és a leírható, illetve átalakítható kötelezettségekre vonatkozó minimumkövetelmény 2014/59/EU irányelv 45. cikke (6) bekezdésének c) pontja szerinti megállapítása során figyelembe kell vennie az ilyen kizárások esetleges szükségességét. |
| --- | --- |

(6)

Valamely kötelezettség vagy kötelezettségkategória teljes vagy részleges kizárására irányuló hatáskör kivételes alkalmazása nem befolyásolhatja a szanálási hatóság arra vonatkozó felelősségét, hogy biztosítsa az intézmények és csoportok szanálhatóságát, valamint azt, hogy – a veszteségek szanálás során történő fedezése és annak biztosítása érdekében, hogy a feltőkésítés a szanálási tervnek megfelelően valósuljon meg – elegendő forrással rendelkezzenek a szavatoló tőkére és a leírható, illetve átalakítható kötelezettségekre vonatkozó minimumkövetelmények teljesítéséhez. A 2014/59/EU irányelv 45. cikke (6) bekezdésének c) pontja szerint a releváns szanálási hatóságnak az intézmény megfelelő veszteségviselési és feltőkésítési kapacitásának biztosítása során figyelembe kell vennie minden valószínűsíthető kizárást. Mivel egyes kötelezettségeknek a hitelezői feltőkésítésből való kizárása lényegesen csökkentheti a szanálás során rendelkezésre álló említett kapacitás szintjét, a szanálási hatóságnak a szavatoló tőkére és a leírható, illetve átalakítható kötelezettségekre vonatkozó minimumkövetelmény 2014/59/EU irányelv 45. cikke (6) bekezdésének c) pontja szerinti megállapítása során figyelembe kell vennie az ilyen kizárások esetleges szükségességét.

| (7) | Tekintettel arra, hogy a szanálási hatóság csak kivételesen alkalmazhatja valamely kötelezettség vagy kötelezettségkategória hitelezői feltőkésítésből való, a 2014/59/EU irányelv 44. cikke (3) bekezdése szerinti kizárását, a szanálási hatóság értékelésének kellően megalapozottnak kell lennie. Amennyiben az ilyen kizárás szanálási alap igénybevételét vonná maga után, a szanálási hatóságnak megfelelő magyarázatot kell adnia a kizáráshoz vezető kivételes körülményekre. A magyarázat elengedhetetlen ahhoz, hogy a Bizottság teljesíteni tudja a 2014/59/EU irányelv 44. cikkének (12) bekezdésében előírt megbízatását, amely szerint a Bizottságnak az egyes kötelezettségek kizárására vonatkozó határozatról szóló, szanálási hatóság általi értesítést követő 24 órán belül döntenie kell arról, hogy megtiltja-e a tervezett kizárást, vagy kéri-e annak módosítását. A szanálási hatóság által a Bizottság részére nyújtott magyarázatnak arányosnak kell lennie, és figyelembe kell venni az eset egyedi körülményei által indokolt célszerűség igényét. |
| --- | --- |

(7)

Tekintettel arra, hogy a szanálási hatóság csak kivételesen alkalmazhatja valamely kötelezettség vagy kötelezettségkategória hitelezői feltőkésítésből való, a 2014/59/EU irányelv 44. cikke (3) bekezdése szerinti kizárását, a szanálási hatóság értékelésének kellően megalapozottnak kell lennie. Amennyiben az ilyen kizárás szanálási alap igénybevételét vonná maga után, a szanálási hatóságnak megfelelő magyarázatot kell adnia a kizáráshoz vezető kivételes körülményekre. A magyarázat elengedhetetlen ahhoz, hogy a Bizottság teljesíteni tudja a 2014/59/EU irányelv 44. cikkének (12) bekezdésében előírt megbízatását, amely szerint a Bizottságnak az egyes kötelezettségek kizárására vonatkozó határozatról szóló, szanálási hatóság általi értesítést követő 24 órán belül döntenie kell arról, hogy megtiltja-e a tervezett kizárást, vagy kéri-e annak módosítását. A szanálási hatóság által a Bizottság részére nyújtott magyarázatnak arányosnak kell lennie, és figyelembe kell venni az eset egyedi körülményei által indokolt célszerűség igényét.

| (8) | Szanálás esetén a szavatoló tőkére és a leírható, illetve átalakítható kötelezettségekre vonatkozó minimumkövetelmények közé számított kötelezettségeket alapvetően mindig be kell vonni a hitelezői feltőkésítésbe a veszteségek fedezéséhez és az intézmény feltőkésítéséhez szükséges mértékig, amennyiben a szanálási hatóság a szanálás megtervezésének időpontjában valóban látja előre, hogy a szóban forgó kötelezettségek hiteles és megvalósítható módon hozzájárulnak a veszteségviseléshez és a feltőkésítéshez. Abban a kivételes esetben, ha a szanálási hatóságnak a 2014/59/EU irányelv 44. cikke (3) bekezdésének megfelelően olyan kizárást kell alkalmaznia, amelyet a szanálás megtervezése során nem vett figyelembe, és az ilyen kizárás a szanálási alap igénybevételét vonná maga után, a szanálási hatóságnak magyarázatot kell adnia a kizárás indokául szolgáló kivételes körülményekre, valamint annak okára, hogy a szóban forgó kivételes körülmények a szanálás megtervezésének időpontjában miért nem voltak előre láthatók. Az e tényezők indokolására vonatkozó előírást arányosan és megfelelően kell alkalmazni, tekintettel arra, hogy a szanálási intézkedést megfelelő időben kell végrehajtani. |
| --- | --- |

(8)

Szanálás esetén a szavatoló tőkére és a leírható, illetve átalakítható kötelezettségekre vonatkozó minimumkövetelmények közé számított kötelezettségeket alapvetően mindig be kell vonni a hitelezői feltőkésítésbe a veszteségek fedezéséhez és az intézmény feltőkésítéséhez szükséges mértékig, amennyiben a szanálási hatóság a szanálás megtervezésének időpontjában valóban látja előre, hogy a szóban forgó kötelezettségek hiteles és megvalósítható módon hozzájárulnak a veszteségviseléshez és a feltőkésítéshez. Abban a kivételes esetben, ha a szanálási hatóságnak a 2014/59/EU irányelv 44. cikke (3) bekezdésének megfelelően olyan kizárást kell alkalmaznia, amelyet a szanálás megtervezése során nem vett figyelembe, és az ilyen kizárás a szanálási alap igénybevételét vonná maga után, a szanálási hatóságnak magyarázatot kell adnia a kizárás indokául szolgáló kivételes körülményekre, valamint annak okára, hogy a szóban forgó kivételes körülmények a szanálás megtervezésének időpontjában miért nem voltak előre láthatók. Az e tényezők indokolására vonatkozó előírást arányosan és megfelelően kell alkalmazni, tekintettel arra, hogy a szanálási intézkedést megfelelő időben kell végrehajtani.

| (9) | A kötelezettségek 2014/59/EU irányelv 44. cikkének (3) bekezdése szerinti kizárásának lehetőségét az uniós jogszabályok általános elveinek teljes mértékű tiszteletben tartásával kell gyakorolni, és az mindenekelőtt nem befolyásolhatja a többi hitelező védelmét szolgáló biztosítékokat, különösen azt az elvet, hogy egyetlen hitelező sem viselhet annál nagyobb veszteséget, mint amilyet akkor viselne, ha az intézményt a rendes fizetésképtelenségi eljárás keretében számolnák fel („a hitelezők egyike sem járhat rosszabbul” elv). A szanálási hatóságnak a 2014/59/EU irányelv 44. cikkének (3) bekezdése szerinti kizárás alkalmazása és a szanálási terv előkészítése során szem előtt kell tartania az említett biztosítékok tiszteletben tartásának szükségességét és annak a kockázatát, hogy a biztosítékok megsértése esetén a hitelezőknek kártérítést kell fizetni. Az a tény azonban, hogy a bíróság felülvizsgálhatja a szanálási hatóság kötelezettség kizárására vonatkozó határozatát, nem lehet kizárólagos indoka további kizárásoknak. Ettől függetlenül azonban megfelelően figyelembe kell venni a szanálási intézkedésekhez kapcsolódó korábbi bírósági határozatokat, amennyiben a konkrét eset szempontjából relevánsak. |
| --- | --- |

(9)

A kötelezettségek 2014/59/EU irányelv 44. cikkének (3) bekezdése szerinti kizárásának lehetőségét az uniós jogszabályok általános elveinek teljes mértékű tiszteletben tartásával kell gyakorolni, és az mindenekelőtt nem befolyásolhatja a többi hitelező védelmét szolgáló biztosítékokat, különösen azt az elvet, hogy egyetlen hitelező sem viselhet annál nagyobb veszteséget, mint amilyet akkor viselne, ha az intézményt a rendes fizetésképtelenségi eljárás keretében számolnák fel („a hitelezők egyike sem járhat rosszabbul” elv). A szanálási hatóságnak a 2014/59/EU irányelv 44. cikkének (3) bekezdése szerinti kizárás alkalmazása és a szanálási terv előkészítése során szem előtt kell tartania az említett biztosítékok tiszteletben tartásának szükségességét és annak a kockázatát, hogy a biztosítékok megsértése esetén a hitelezőknek kártérítést kell fizetni. Az a tény azonban, hogy a bíróság felülvizsgálhatja a szanálási hatóság kötelezettség kizárására vonatkozó határozatát, nem lehet kizárólagos indoka további kizárásoknak. Ettől függetlenül azonban megfelelően figyelembe kell venni a szanálási intézkedésekhez kapcsolódó korábbi bírósági határozatokat, amennyiben a konkrét eset szempontjából relevánsak.

| (10) | A szanálási hatóság kizárás alkalmazására vonatkozó általános lehetőségét korlátozza az a tény, hogy a kizárás következtében a hitelezők által nem teljes mértékben viselt veszteség csak akkor fedezhető a szanálásfinanszírozási rendszerből, ha ahhoz a részvényesek és a hitelezők hozzájárultak az intézmény szavatoló tőkét is tartalmazó teljes kötelezettségállománya legalább 8 %-ának megfelelő összegben. |
| --- | --- |

(10)

A szanálási hatóság kizárás alkalmazására vonatkozó általános lehetőségét korlátozza az a tény, hogy a kizárás következtében a hitelezők által nem teljes mértékben viselt veszteség csak akkor fedezhető a szanálásfinanszírozási rendszerből, ha ahhoz a részvényesek és a hitelezők hozzájárultak az intézmény szavatoló tőkét is tartalmazó teljes kötelezettségállománya legalább 8 %-ának megfelelő összegben.

| (11) | A kizárásokat eseti alapon kell mérlegelni a 2014/59/EU irányelv 44. cikkének (3) bekezdése szerinti kizárás minden egyes potenciális indokával összefüggő lényeges szempontok elemzésével, és nem önmagában az érintett intézmény sajátos jellegének figyelembevételével. Ennek a megközelítésnek biztosítania kell a kivételes körülmények következetes mérlegelését és az indokolatlan versenytorzulások elkerülését. Annak értékelése során, hogy a kötelezettség hitelezői feltőkésítésből való kizárásának indokául szolgáló körülmények fennállnak-e, adott esetben figyelembe kell venni az intézmény jellemzőit (például a méretét, összekapcsoltságát vagy összetettségét). Mindazonáltal az említett jellemzők nem indokolják, hogy az intézmény kötelezettségeit automatikusan mentesíteni kellene a hitelezői feltőkésítés alól. |
| --- | --- |

(11)

A kizárásokat eseti alapon kell mérlegelni a 2014/59/EU irányelv 44. cikkének (3) bekezdése szerinti kizárás minden egyes potenciális indokával összefüggő lényeges szempontok elemzésével, és nem önmagában az érintett intézmény sajátos jellegének figyelembevételével. Ennek a megközelítésnek biztosítania kell a kivételes körülmények következetes mérlegelését és az indokolatlan versenytorzulások elkerülését. Annak értékelése során, hogy a kötelezettség hitelezői feltőkésítésből való kizárásának indokául szolgáló körülmények fennállnak-e, adott esetben figyelembe kell venni az intézmény jellemzőit (például a méretét, összekapcsoltságát vagy összetettségét). Mindazonáltal az említett jellemzők nem indokolják, hogy az intézmény kötelezettségeit automatikusan mentesíteni kellene a hitelezői feltőkésítés alól.

| (12) | Egyes általános tényezők, így a piaci feltételek, a fizetésképtelenség körülményei vagy az intézmény veszteségének szintje, befolyásolhatják a 2014/59/EU irányelv 44. cikkének (3) bekezdésében meghatározott kivételes körülmények kialakulásának valószínűségét. Ezek az általános tényezők azonban nem képezhetnek a kizárás tekintetében további, a 2014/59/EU irányelv 44. cikke (3) bekezdése a)–d) pontjában felsoroltakon túlmutató független indokokat. |
| --- | --- |

(12)

Egyes általános tényezők, így a piaci feltételek, a fizetésképtelenség körülményei vagy az intézmény veszteségének szintje, befolyásolhatják a 2014/59/EU irányelv 44. cikkének (3) bekezdésében meghatározott kivételes körülmények kialakulásának valószínűségét. Ezek az általános tényezők azonban nem képezhetnek a kizárás tekintetében további, a 2014/59/EU irányelv 44. cikke (3) bekezdése a)–d) pontjában felsoroltakon túlmutató független indokokat.

| (13) | A szanálási hatóságnak annak mérlegelésekor, hogy a hitelezői feltőkésítésből való kizárást igazoló egy vagy több körülmény fennáll-e, figyelembe kell vennie azt az időtartamot, amelyet követően az intézmény közelgő fizetésképtelensége már nem kezelhető a szokásos módon. Amennyiben az egyes intézményekre vonatkozóan meghatározták a szanálási terveket, valamint a szavatoló tőkére és a leírható, illetve átalakítható kötelezettségekre vonatkozó minimumkövetelményeket, és elhárították a szanálás akadályait, feltételezhető, hogy az intézmény rendelkezik a veszteségek fedezéséhez és a feltőkésítéshez szükséges kapacitással. A szanálási programnak követnie kell a szanálási tervet, beleértve a szanálási stratégiát is, kivéve, ha a szanálási hatóság egy eset körülményei kapcsán úgy véli, hogy a szanálási célkitűzések hatékonyabban elérhetők olyan intézkedések révén, amelyeket a szanálási terv nem ír elő. |
| --- | --- |

(13)

A szanálási hatóságnak annak mérlegelésekor, hogy a hitelezői feltőkésítésből való kizárást igazoló egy vagy több körülmény fennáll-e, figyelembe kell vennie azt az időtartamot, amelyet követően az intézmény közelgő fizetésképtelensége már nem kezelhető a szokásos módon. Amennyiben az egyes intézményekre vonatkozóan meghatározták a szanálási terveket, valamint a szavatoló tőkére és a leírható, illetve átalakítható kötelezettségekre vonatkozó minimumkövetelményeket, és elhárították a szanálás akadályait, feltételezhető, hogy az intézmény rendelkezik a veszteségek fedezéséhez és a feltőkésítéshez szükséges kapacitással. A szanálási programnak követnie kell a szanálási tervet, beleértve a szanálási stratégiát is, kivéve, ha a szanálási hatóság egy eset körülményei kapcsán úgy véli, hogy a szanálási célkitűzések hatékonyabban elérhetők olyan intézkedések révén, amelyeket a szanálási terv nem ír elő.

| (14) | Abban az időszakban, amikor a szanálási terveket, valamint a szavatoló tőkére és a leírható, illetve átalakítható kötelezettségekre vonatkozó minimumkövetelményeket még nem fogadták el, és amennyiben korlátozott idő áll rendelkezésre a szanálási stratégia szanálási hatóság általi részletekbe menő végrehajtására vonatkozó döntéshez, nagyobb valószínűséggel fordulnak elő olyan esetek, amikor ésszerű időn belül nem lehetséges a hitelezői feltőkésítés valamennyi leírható, illetve átalakítható kötelezettségre történő alkalmazása. Annak meghatározása során, hogy mi tekinthető ésszerű időnek, figyelembe kell venni, hogy az intézmény egy bizonyos időpontig végrehajtandó eredményes stabilizálásához szükséges hitelezői feltőkésítés véglegesítése milyen gyorsan és mekkora bizonyossággal történhet meg. Amennyiben az említett időpontig nem valósítható meg az egyes kötelezettségek hitelezői feltőkésítéséhez szükséges feladatok elvégzése, úgy kell tekinteni, hogy a hitelezői feltőkésítés ésszerű időn belül nem lehetséges. Az arra vonatkozó döntésnek, hogy a „nehéz” mikor válik „lehetetlenné”, az ésszerű időtartam meghatározására vonatkozó kritériumokon kell alapulnia. |
| --- | --- |

(14)

Abban az időszakban, amikor a szanálási terveket, valamint a szavatoló tőkére és a leírható, illetve átalakítható kötelezettségekre vonatkozó minimumkövetelményeket még nem fogadták el, és amennyiben korlátozott idő áll rendelkezésre a szanálási stratégia szanálási hatóság általi részletekbe menő végrehajtására vonatkozó döntéshez, nagyobb valószínűséggel fordulnak elő olyan esetek, amikor ésszerű időn belül nem lehetséges a hitelezői feltőkésítés valamennyi leírható, illetve átalakítható kötelezettségre történő alkalmazása. Annak meghatározása során, hogy mi tekinthető ésszerű időnek, figyelembe kell venni, hogy az intézmény egy bizonyos időpontig végrehajtandó eredményes stabilizálásához szükséges hitelezői feltőkésítés véglegesítése milyen gyorsan és mekkora bizonyossággal történhet meg. Amennyiben az említett időpontig nem valósítható meg az egyes kötelezettségek hitelezői feltőkésítéséhez szükséges feladatok elvégzése, úgy kell tekinteni, hogy a hitelezői feltőkésítés ésszerű időn belül nem lehetséges. Az arra vonatkozó döntésnek, hogy a „nehéz” mikor válik „lehetetlenné”, az ésszerű időtartam meghatározására vonatkozó kritériumokon kell alapulnia.

| (15) | Főszabály szerint azon kötelezettségekre, amelyekre harmadik ország joga az irányadó, kiterjedhet a hitelezői feltőkésítés, amennyiben a 44. cikk (2) bekezdése alapján nincsenek kizárva abból. Az 55. cikkben meghatározott mechanizmusnak az a célja, hogy növelje e kötelezettségek ésszerű időn belüli hitelezői feltőkésítésének valószínűségét. A 2014/59/EU irányelv 67. cikke továbbá lehetővé teszi a szanálási hatóságoknak annak előírását, hogy a vagyonfelügyelő, a csődgondnok vagy bármely más, a szanálás alatt álló intézmény felett ellenőrző befolyást gyakorló személy megtegye a szükséges lépéseket ahhoz, hogy a harmadik ország jogszabályainak hatálya alá tartozó kötelezettségek leírása vagy átalakítása eredményes legyen. Tekintettel azonban arra, hogy e kötelezettségekre nem az uniós jog az irányadó, továbbra is marad némi kockázata annak, hogy rendkívüli esetekben a szanálási hatóság minden igyekezete ellenére, ideértve a 67. cikk szerinti jogkörének gyakorlását is, e kötelezettségek ésszerű időn belüli hitelezői feltőkésítése problémákba ütközik. |
| --- | --- |

(15)

Főszabály szerint azon kötelezettségekre, amelyekre harmadik ország joga az irányadó, kiterjedhet a hitelezői feltőkésítés, amennyiben a 44. cikk (2) bekezdése alapján nincsenek kizárva abból. Az 55. cikkben meghatározott mechanizmusnak az a célja, hogy növelje e kötelezettségek ésszerű időn belüli hitelezői feltőkésítésének valószínűségét. A 2014/59/EU irányelv 67. cikke továbbá lehetővé teszi a szanálási hatóságoknak annak előírását, hogy a vagyonfelügyelő, a csődgondnok vagy bármely más, a szanálás alatt álló intézmény felett ellenőrző befolyást gyakorló személy megtegye a szükséges lépéseket ahhoz, hogy a harmadik ország jogszabályainak hatálya alá tartozó kötelezettségek leírása vagy átalakítása eredményes legyen. Tekintettel azonban arra, hogy e kötelezettségekre nem az uniós jog az irányadó, továbbra is marad némi kockázata annak, hogy rendkívüli esetekben a szanálási hatóság minden igyekezete ellenére, ideértve a 67. cikk szerinti jogkörének gyakorlását is, e kötelezettségek ésszerű időn belüli hitelezői feltőkésítése problémákba ütközik.

| (16) | Egyes kötelezettségek hitelezői feltőkésítésének gyakorlati akadálya lehet az a tény, hogy a kötelezettség összege a hitelezői feltőkésítés szanálási hatóság általi alkalmazásának időpontjában nincs meghatározva vagy nehezen meghatározható. Ez lehet a helyzet olyan biztosított kötelezettségek esetében, amelyek meghaladják a releváns biztosíték értékét, vagy olyan kötelezettségek esetében, amelyek bizonytalan jövőbeli eseménytől függnek, mint például a mérlegen kívüli tételek vagy a le nem hívott kötelezettségvállalások. Megfelelő értékeléssel leküzdhetők ezek az akadályok, például a kötelezettség felmondásával és az érték megfelelő értékelési módszertan alkalmazásával történő becslésével vagy virtuális százalékos hair-cut alkalmazásával. |
| --- | --- |

(16)

Egyes kötelezettségek hitelezői feltőkésítésének gyakorlati akadálya lehet az a tény, hogy a kötelezettség összege a hitelezői feltőkésítés szanálási hatóság általi alkalmazásának időpontjában nincs meghatározva vagy nehezen meghatározható. Ez lehet a helyzet olyan biztosított kötelezettségek esetében, amelyek meghaladják a releváns biztosíték értékét, vagy olyan kötelezettségek esetében, amelyek bizonytalan jövőbeli eseménytől függnek, mint például a mérlegen kívüli tételek vagy a le nem hívott kötelezettségvállalások. Megfelelő értékeléssel leküzdhetők ezek az akadályok, például a kötelezettség felmondásával és az érték megfelelő értékelési módszertan alkalmazásával történő becslésével vagy virtuális százalékos hair-cut alkalmazásával.

| (17) | Bár igaz az, hogy egyes esetekben a származtatott eszközök hitelezői feltőkésítése is problémát jelenthet, a 2014/59/EU irányelv 49. cikke egyértelműen előírja a származtatott eszközök hitelezői feltőkésítésének módját, nevezetesen a pozíciózárást követően. Nem eredményezhet automatikusan kizárást az a tény, hogy a pozíciózárást követően nehéz lehet a nettósított összeg rövid időn belül történő meghatározása, hiszen ez megfelelő – a Bizottság által a 2014/59/EU irányelv 49. cikkének (5) bekezdésében meghatározott – értékelési módszerekkel is kezelhető, különösen az ideiglenes értékelés szakaszában. Hasonlóképpen, az intézmények számára elő kell írni annak bizonyítását, hogy biztosítani tudják a szanálás céljából végrehajtandó értékeléshez szükséges információt. A szanálási hatóságnak mindenekelőtt biztosítania kell, hogy az intézmények a szanálási stratégiában meghatározott időtartamon belül elő tudják állítani a szükséges naprakész információt, hogy hozzá tudjanak járulni különösen a szanálást megelőző és az azt követő, a 2014/59/EU irányelv 36. cikke szerinti hiteles értékeléshez. Az iránymutatás előírja továbbá, hogy a szanálási hatóságnak mérlegelnie kell annak előírását az intézmények számára, hogy idegenítsék el azokat az eszközöket, amelyek jelentős mértékben megnehezítik az értékelés megvalósíthatóságát. |
| --- | --- |

(17)

Bár igaz az, hogy egyes esetekben a származtatott eszközök hitelezői feltőkésítése is problémát jelenthet, a 2014/59/EU irányelv 49. cikke egyértelműen előírja a származtatott eszközök hitelezői feltőkésítésének módját, nevezetesen a pozíciózárást követően. Nem eredményezhet automatikusan kizárást az a tény, hogy a pozíciózárást követően nehéz lehet a nettósított összeg rövid időn belül történő meghatározása, hiszen ez megfelelő – a Bizottság által a 2014/59/EU irányelv 49. cikkének (5) bekezdésében meghatározott – értékelési módszerekkel is kezelhető, különösen az ideiglenes értékelés szakaszában. Hasonlóképpen, az intézmények számára elő kell írni annak bizonyítását, hogy biztosítani tudják a szanálás céljából végrehajtandó értékeléshez szükséges információt. A szanálási hatóságnak mindenekelőtt biztosítania kell, hogy az intézmények a szanálási stratégiában meghatározott időtartamon belül elő tudják állítani a szükséges naprakész információt, hogy hozzá tudjanak járulni különösen a szanálást megelőző és az azt követő, a 2014/59/EU irányelv 36. cikke szerinti hiteles értékeléshez. Az iránymutatás előírja továbbá, hogy a szanálási hatóságnak mérlegelnie kell annak előírását az intézmények számára, hogy idegenítsék el azokat az eszközöket, amelyek jelentős mértékben megnehezítik az értékelés megvalósíthatóságát.

| (18) | A 2014/59/EU irányelv 2. cikke meghatározza a kritikus funkciók és a fő üzletágak fogalmát. A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon el azon körülmények részletes meghatározásához, amelyek esetén egyes tevékenységek, szolgáltatások és műveletek beletartozhatnak a kritikus funkció vagy a fő üzletág fogalmába. Ezzel összefüggésben valamely üzletág nyereségessége önmagában még nem jelent elegendő indokot ahhoz, hogy a szóban forgó üzletághoz kapcsolódó kötelezettségeket kizárják a hitelezői feltőkésítésből. Mindazonáltal a kizárást indokolhatja az, hogy a fő üzletág fenntartása kritikus jelentőségű a szanálási célkitűzések – többek között a kritikus funkciók megőrzése – szempontjából, amennyiben ezeket támogatja az alapvető műveletek, szolgáltatások és tranzakciók folytonossága. |
| --- | --- |

(18)

A 2014/59/EU irányelv 2. cikke meghatározza a kritikus funkciók és a fő üzletágak fogalmát. A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy felhatalmazáson alapuló jogi aktust fogadjon el azon körülmények részletes meghatározásához, amelyek esetén egyes tevékenységek, szolgáltatások és műveletek beletartozhatnak a kritikus funkció vagy a fő üzletág fogalmába. Ezzel összefüggésben valamely üzletág nyereségessége önmagában még nem jelent elegendő indokot ahhoz, hogy a szóban forgó üzletághoz kapcsolódó kötelezettségeket kizárják a hitelezői feltőkésítésből. Mindazonáltal a kizárást indokolhatja az, hogy a fő üzletág fenntartása kritikus jelentőségű a szanálási célkitűzések – többek között a kritikus funkciók megőrzése – szempontjából, amennyiben ezeket támogatja az alapvető műveletek, szolgáltatások és tranzakciók folytonossága.

| (19) | A szanálási hatóság csak akkor zárhat ki a kritikus funkciókkal összefüggésben kockázatkezelési (fedezeti) célból előírt kötelezettségeket, amennyiben a kockázatkezelést (fedezetet) prudenciális célból elismerik és az a kritikus funkciókhoz kapcsolódó műveletek fenntartásához alapvető, vagyis ha a fedezet felszámolása a kritikus funkciók veszélyeztetésével járna. |
| --- | --- |

(19)

A szanálási hatóság csak akkor zárhat ki a kritikus funkciókkal összefüggésben kockázatkezelési (fedezeti) célból előírt kötelezettségeket, amennyiben a kockázatkezelést (fedezetet) prudenciális célból elismerik és az a kritikus funkciókhoz kapcsolódó műveletek fenntartásához alapvető, vagyis ha a fedezet felszámolása a kritikus funkciók veszélyeztetésével járna.

| (20) | A szanálási hatóság továbbá csak akkor zárhat ki a kritikus funkciókkal összefüggésben kockázatkezelési (fedezeti) célból előírt kötelezettségeket, amennyiben a kockázatkezelési intézkedés felszámolása esetén az intézmény nem tudná azt ésszerű feltételek mellett pótolni a kritikus funkció fenntartásához szükséges időn belül például felárak vagy az értékelés bizonytalansága miatt. |
| --- | --- |

(20)

A szanálási hatóság továbbá csak akkor zárhat ki a kritikus funkciókkal összefüggésben kockázatkezelési (fedezeti) célból előírt kötelezettségeket, amennyiben a kockázatkezelési intézkedés felszámolása esetén az intézmény nem tudná azt ésszerű feltételek mellett pótolni a kritikus funkció fenntartásához szükséges időn belül például felárak vagy az értékelés bizonytalansága miatt.

| (21) | A dominóhatás megelőzése a pénzügyi rendszerre gyakorolt jelentős hátrányos hatás elkerülése érdekében szintén olyan szanálási célkitűzést jelent, amely indokolhatja a hitelezői feltőkésítés alkalmazásából való kizárást. Mindenesetre ezzel az indokkal csak akkor kerülhet sor kizárásra, ha az feltétlenül szükséges és arányos, továbbá ha olyan súlyos és széles körű dominóhatás alakulna ki, amely olyan jelentős mértékben megzavarná a pénzügyi piacok működését, hogy súlyos zavart idézhetne elő egyes tagállamoknak vagy az Unió egészének a gazdaságában. |
| --- | --- |

(21)

A dominóhatás megelőzése a pénzügyi rendszerre gyakorolt jelentős hátrányos hatás elkerülése érdekében szintén olyan szanálási célkitűzést jelent, amely indokolhatja a hitelezői feltőkésítés alkalmazásából való kizárást. Mindenesetre ezzel az indokkal csak akkor kerülhet sor kizárásra, ha az feltétlenül szükséges és arányos, továbbá ha olyan súlyos és széles körű dominóhatás alakulna ki, amely olyan jelentős mértékben megzavarná a pénzügyi piacok működését, hogy súlyos zavart idézhetne elő egyes tagállamoknak vagy az Unió egészének a gazdaságában.

| (22) | A hitelezői feltőkésítés alkalmazása együtt jár a dominóhatás bizonyos kockázatával. Az a jogalkotói szándék, hogy a hitelezői feltőkésítés a 2014/59/EU irányelvben fő szanálási eszközként jelenjen meg, valamint a hitelezők és a részvényesek általi veszteségviselésre vonatkozó elv azt jelenti, hogy a hitelezői feltőkésítésből eredő átterjedési kockázatot nem lehet automatikusan a kötelezettség kizárását jelentő oknak tekinteni. A szanálási hatóságnak ezért gondosan értékelnie kell ezeket az indokokat, és a kizárás alapjának azt kell tekintenie, hogy az adott kötelezettség esetében nagyobb annak a valószínűsége, hogy a 2014/59/EU irányelv 44. cikkének (3) bekezdésében ismertetett típusú széles körű dominóhatást okoz, mint a ki nem zárt kötelezettségek. E célból értékelését megfelelő, számszerű elemzést is magában foglaló módszertanra kell alapoznia a széles körű dominóhatás, valamint a tagállamoknak vagy az Unió egészének a gazdaságában okozott zavar kockázatának és súlyosságának meghatározása céljából. |
| --- | --- |

(22)

A hitelezői feltőkésítés alkalmazása együtt jár a dominóhatás bizonyos kockázatával. Az a jogalkotói szándék, hogy a hitelezői feltőkésítés a 2014/59/EU irányelvben fő szanálási eszközként jelenjen meg, valamint a hitelezők és a részvényesek általi veszteségviselésre vonatkozó elv azt jelenti, hogy a hitelezői feltőkésítésből eredő átterjedési kockázatot nem lehet automatikusan a kötelezettség kizárását jelentő oknak tekinteni. A szanálási hatóságnak ezért gondosan értékelnie kell ezeket az indokokat, és a kizárás alapjának azt kell tekintenie, hogy az adott kötelezettség esetében nagyobb annak a valószínűsége, hogy a 2014/59/EU irányelv 44. cikkének (3) bekezdésében ismertetett típusú széles körű dominóhatást okoz, mint a ki nem zárt kötelezettségek. E célból értékelését megfelelő, számszerű elemzést is magában foglaló módszertanra kell alapoznia a széles körű dominóhatás, valamint a tagállamoknak vagy az Unió egészének a gazdaságában okozott zavar kockázatának és súlyosságának meghatározása céljából.

| (23) | A széles körű dominóhatás kockázatán alapuló kizárás szükségességét befolyásolhatják a hitelezői feltőkésítés időpontjában érvényesülő piaci feltételek, mindenekelőtt az, ha a társaság akkor válik fizetésképtelenné, amikor a pénzügyi rendszerre a jelentős stressz vagy a bizalomhiány jellemző. A szanálhatóság 2014/59/EU irányelv melléklete C. szakaszának 26. pontjában előírt értékelésében meg kell vizsgálni annak a kockázatát, hogy a szanálási eszközök és hatáskörök alkalmazásának jelentős közvetlen vagy közvetett hatása lehet a pénzügyi stabilitásra vagy a piaci bizalomra. Következésképpen, ha a szanálási hatóság a széles körű dominóhatás kockázata alapján valamely kötelezettséget az említett irányelv 44. cikkének (3) bekezdése szerint kizár a hitelezői feltőkésítésből, magyarázatot kell adnia arra, hogy a hitelezői feltőkésítés akadályait miért nem kezelték a szanálás megtervezése során, amennyiben az adott kizárás a szanálhatóság akadályát jelenti. A szanálási hatóságnak azt is értékelnie kell, hogy a dominóhatás a hitelezői feltőkésítés szóban forgó kötelezettségre való alkalmazásának a következménye – vagy a hitelezői feltőkésítés azt jelentős mértékben súlyosbítja –, vagy a hatás magának az intézménynek a fizetésképtelenségéből ered. |
| --- | --- |

(23)

A széles körű dominóhatás kockázatán alapuló kizárás szükségességét befolyásolhatják a hitelezői feltőkésítés időpontjában érvényesülő piaci feltételek, mindenekelőtt az, ha a társaság akkor válik fizetésképtelenné, amikor a pénzügyi rendszerre a jelentős stressz vagy a bizalomhiány jellemző. A szanálhatóság 2014/59/EU irányelv melléklete C. szakaszának 26. pontjában előírt értékelésében meg kell vizsgálni annak a kockázatát, hogy a szanálási eszközök és hatáskörök alkalmazásának jelentős közvetlen vagy közvetett hatása lehet a pénzügyi stabilitásra vagy a piaci bizalomra. Következésképpen, ha a szanálási hatóság a széles körű dominóhatás kockázata alapján valamely kötelezettséget az említett irányelv 44. cikkének (3) bekezdése szerint kizár a hitelezői feltőkésítésből, magyarázatot kell adnia arra, hogy a hitelezői feltőkésítés akadályait miért nem kezelték a szanálás megtervezése során, amennyiben az adott kizárás a szanálhatóság akadályát jelenti. A szanálási hatóságnak azt is értékelnie kell, hogy a dominóhatás a hitelezői feltőkésítés szóban forgó kötelezettségre való alkalmazásának a következménye – vagy a hitelezői feltőkésítés azt jelentős mértékben súlyosbítja –, vagy a hatás magának az intézménynek a fizetésképtelenségéből ered.

| (24) | A széles körű dominóhatás kockázata lehet közvetlen, amennyiben a szanálás alatt álló intézmény partnerei által viselendő veszteség a szóban forgó partner és annak partnerei csődjét vagy komoly fizetőképességi problémáit eredményezi. Annak a lehetősége, hogy a hitelezői feltőkésítés közvetlen következményeként egy vagy több intézmény fizetésképtelenné válik vagy bajba jut, nem vezethet automatikusan kötelezettségeknek a hitelezői feltőkésítésből való kizárásához. A kizárásra vonatkozó döntéseknek arányban kell állniuk azokkal a rendszerszintű kockázatokkal, amelyeket a közvetlen dominóhatás eredményezhet. |
| --- | --- |

(24)

A széles körű dominóhatás kockázata lehet közvetlen, amennyiben a szanálás alatt álló intézmény partnerei által viselendő veszteség a szóban forgó partner és annak partnerei csődjét vagy komoly fizetőképességi problémáit eredményezi. Annak a lehetősége, hogy a hitelezői feltőkésítés közvetlen következményeként egy vagy több intézmény fizetésképtelenné válik vagy bajba jut, nem vezethet automatikusan kötelezettségeknek a hitelezői feltőkésítésből való kizárásához. A kizárásra vonatkozó döntéseknek arányban kell állniuk azokkal a rendszerszintű kockázatokkal, amelyeket a közvetlen dominóhatás eredményezhet.

| (25) | A széles körű dominóhatás kockázata lehet közvetett is, amely például egyes piaci résztvevők, többek között a betétesek bizalomvesztésében vagy az eszközárakra gyakorolt hatásokban nyilvánul meg. A közvetett dominóhatás fontos csatornája lehet a (kis- és nagykereskedelmi) finanszírozási piacok bizalomvesztése – a hitelkínálat elapadása, az általánosságban vagy a fizetésképtelen intézmény jellemzőihez hasonló jellemzőkkel bíró intézmények esetében magasabb biztosítéki követelmények, illetőleg a likviditási hiánnyal küzdő intézmények kényszereladásai. |
| --- | --- |

(25)

A széles körű dominóhatás kockázata lehet közvetett is, amely például egyes piaci résztvevők, többek között a betétesek bizalomvesztésében vagy az eszközárakra gyakorolt hatásokban nyilvánul meg. A közvetett dominóhatás fontos csatornája lehet a (kis- és nagykereskedelmi) finanszírozási piacok bizalomvesztése – a hitelkínálat elapadása, az általánosságban vagy a fizetésképtelen intézmény jellemzőihez hasonló jellemzőkkel bíró intézmények esetében magasabb biztosítéki követelmények, illetőleg a likviditási hiánnyal küzdő intézmények kényszereladásai.

| (26) | Egyes kötelezettségek hitelezői feltőkésítése esetében értékromlás következhet be, amennyiben ezek a kötelezettségek egy sikeres üzletághoz tartoznak, amelynek – például egy magánszektorbeli vevőnek történő értékesítés során – egyébként a bank szempontjából jelentős hozzáadott értéke lenne. A szanálási hatóságnak egy kötelezettség vagy kötelezettségkategória hitelezői feltőkésítésből való kizárása során figyelembe kell vennie, hogy a megőrzött értéknek elegendőnek kell lennie ahhoz, hogy (potenciálisan) javítsa a ki nem zárt hitelezők helyzetét ahhoz képest, amilyen helyzetben lennének, ha a szóban forgó kötelezettségeket nem zárnák ki a hitelezői feltőkésítésből. Ezért a szanálási hatóság akkor zárhat ki egy kötelezettséget a 2014/59/EU irányelv 44. cikke (3) bekezdésének megfelelően a hitelezői feltőkésítésből, ha a kizárásból a többi hitelező számára származó előny meghaladná a kizárás hiányában a veszteségviseléshez és feltőkésítéshez való hozzájárulásukat. Ilyen esetről lehet szó például akkor, ha a megőrzött érték a magánszektorbeli vevő által fizetett ellenérték megfelelő növekedése révén egyértelműen megállapítható. |
| --- | --- |

(26)

Egyes kötelezettségek hitelezői feltőkésítése esetében értékromlás következhet be, amennyiben ezek a kötelezettségek egy sikeres üzletághoz tartoznak, amelynek – például egy magánszektorbeli vevőnek történő értékesítés során – egyébként a bank szempontjából jelentős hozzáadott értéke lenne. A szanálási hatóságnak egy kötelezettség vagy kötelezettségkategória hitelezői feltőkésítésből való kizárása során figyelembe kell vennie, hogy a megőrzött értéknek elegendőnek kell lennie ahhoz, hogy (potenciálisan) javítsa a ki nem zárt hitelezők helyzetét ahhoz képest, amilyen helyzetben lennének, ha a szóban forgó kötelezettségeket nem zárnák ki a hitelezői feltőkésítésből. Ezért a szanálási hatóság akkor zárhat ki egy kötelezettséget a 2014/59/EU irányelv 44. cikke (3) bekezdésének megfelelően a hitelezői feltőkésítésből, ha a kizárásból a többi hitelező számára származó előny meghaladná a kizárás hiányában a veszteségviseléshez és feltőkésítéshez való hozzájárulásukat. Ilyen esetről lehet szó például akkor, ha a megőrzött érték a magánszektorbeli vevő által fizetett ellenérték megfelelő növekedése révén egyértelműen megállapítható.

| (27) | A hitelezői feltőkésítésből való kizárás lehetséges előnyeinek az értékmegőrzés szempontjából történő értékelésével összefüggésben a 2014/59/EU irányelv 36. cikkének (16) bekezdése és 49. cikkének (5) bekezdése felhatalmazza a Bizottságot a szanálási célból történő értékeléshez, valamint a származtatott eszközök értékeléséhez kapcsolódó szabályozástechnikai standardok elfogadására. Az alkalmazandó módszertantól függően a származtatott eszközök pozíciózárásából további veszteségek eredhetnek, amelyek meghaladhatják a szóban forgó kötelezettség hitelezői feltőkésítési potenciálját; ez további veszteségeket okozhat, ezáltal növelve a hitelezői feltőkésítés terhét a szanálás alatt álló intézmény többi hitelezője számára. További veszteség eredhet a partnernél felmerülő helyettesítési költségekből vagy azokból a költségekből, amelyeket a szanálás alatt álló intézmény visel az olyan lezáratlan fedezeti ügyletek helyreállítása során, amelyek nem jelennek meg a származtatott eszközök a vállalkozás folytatásának feltételezésével számított értékében (going-concern value). Ilyen körülmények között a szanálási hatóságnak meg kell vizsgálnia, hogy az értékcsökkenés növeli-e a ki nem zárt hitelezők által viselt veszteséget az adott kötelezettség hitelezői feltőkésítésből való kizárásának esetéhez képest. A potenciális veszteségnövekedéssel kapcsolatos pusztán spekulatív várakozások nem jelenthetik a kizárás indokát, |
| --- | --- |

(27)

A hitelezői feltőkésítésből való kizárás lehetséges előnyeinek az értékmegőrzés szempontjából történő értékelésével összefüggésben a 2014/59/EU irányelv 36. cikkének (16) bekezdése és 49. cikkének (5) bekezdése felhatalmazza a Bizottságot a szanálási célból történő értékeléshez, valamint a származtatott eszközök értékeléséhez kapcsolódó szabályozástechnikai standardok elfogadására. Az alkalmazandó módszertantól függően a származtatott eszközök pozíciózárásából további veszteségek eredhetnek, amelyek meghaladhatják a szóban forgó kötelezettség hitelezői feltőkésítési potenciálját; ez további veszteségeket okozhat, ezáltal növelve a hitelezői feltőkésítés terhét a szanálás alatt álló intézmény többi hitelezője számára. További veszteség eredhet a partnernél felmerülő helyettesítési költségekből vagy azokból a költségekből, amelyeket a szanálás alatt álló intézmény visel az olyan lezáratlan fedezeti ügyletek helyreállítása során, amelyek nem jelennek meg a származtatott eszközök a vállalkozás folytatásának feltételezésével számított értékében (going-concern value). Ilyen körülmények között a szanálási hatóságnak meg kell vizsgálnia, hogy az értékcsökkenés növeli-e a ki nem zárt hitelezők által viselt veszteséget az adott kötelezettség hitelezői feltőkésítésből való kizárásának esetéhez képest. A potenciális veszteségnövekedéssel kapcsolatos pusztán spekulatív várakozások nem jelenthetik a kizárás indokát,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Tárgy

(1)   Ez a rendelet megállapítja a 2014/59/EU irányelv 44. cikkének (3) bekezdésében előírt azon kivételes körülmények részletes meghatározására vonatkozó szabályokat, amelyek esetében – a hitelezői feltőkésítési eszköz alkalmazásakor – a szanálási hatóságok egyes kötelezettségeket teljes egészében vagy részben kizárhatnak a leírási vagy átalakítási hatáskörök alkalmazásából.

(2)   E rendelet előírásait a tagállam által a 2014/59/EU irányelv 3. cikkének megfelelően kijelölt szanálási hatóságnak és az Egységes Szanálási Testületnek a 806/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) szerinti feladatai és hatásköre keretében kell alkalmaznia.

2. cikk

Hatály

Ez a rendelet a 2014/59/EU irányelv 1. cikke (1) bekezdésének a)–e) pontjában meghatározott szervezetekre alkalmazandó.

3. cikk

Fogalommeghatározások

E rendelet alkalmazásában a 2014/59/EU irányelv 3. cikkében előírt fogalommeghatározásokat kell alkalmazni. E rendelet alkalmazásában alkalmazni kell továbbá az alábbi fogalommeghatározásokat:

1.   „közvetlen dominóhatás”: olyan helyzet, amikor a szanálás alatt álló intézmény partnereinek az intézmény kötelezettségeinek leírásából eredő közvetlen veszteségei a közeli jövőben a szóban forgó partnerek nemteljesítéséhez vagy valószínű nemteljesítéséhez vezetnek;

„közvetlen dominóhatás”

2.   „közvetett dominóhatás”: olyan helyzet, amikor a szanálás alatt álló intézmény kötelezettségeinek leírása vagy átalakítása a piaci résztvevők negatív reakcióját váltja ki, ami a pénzügyi rendszer súlyos, esetlegesen a reálgazdaságnak is károkat okozó zavaraival jár.

„közvetett dominóhatás”

4. cikk

Közös rendelkezések

(1)   A szanálási hatóság nem zárhat ki a hitelezői feltőkésítésből valamely kötelezettséget vagy kötelezettségkategóriát, kivéve, ha azt tartalmazza a kötelezettségek 2014/59/EU irányelv 44. cikkének (2) bekezdésében levő jegyzéke.

(2)   A szanálási hatóság arra vonatkozó határozatának, hogy valamely kötelezettséget vagy kötelezettségkategóriát a 2014/59/EU irányelv 44. cikkének (3) bekezdése szerint kizár a hitelezői feltőkésítés alkalmazásából, a szanálás alatt álló intézmény eseti elemzésén kell alapulnia, és az nem lehet automatikus.

(3)   A szanálási hatóságnak a 2014/59/EU irányelv 44. cikkének (3) bekezdése szerinti kizárás mérlegelése során és egy kötelezettségnek vagy kötelezettségkategóriának a hitelezői feltőkésítésből való teljes mértékű kizárását megelőzően először figyelembe kell vennie az adott kötelezettség részleges kizárásának lehetőségét a leírás mértékének korlátozása révén, amennyiben lehetséges.

(4)   Annak meghatározása során, hogy egy kötelezettséget ki kell-e zárni a 2014/59/EU irányelv 44. cikke (3) bekezdésének megfelelően, a szanálási hatóság értékeli, hogy a hitelezői feltőkésítés intézményre való alkalmazásának időpontjában teljesülnek-e az említett bekezdésben foglalt feltételek. Ez az értékelés nem érinti a szanálási hatóságnak a 2014/59/EU irányelv 87. cikkében meghatározott szanálási terv betartására vonatkozó kötelezettségét.

(5)   A valamely kötelezettségnek vagy kötelezettségkategóriának a hitelezői feltőkésítés alkalmazásából való, a 2014/59/EU irányelv 44. cikkének (3) bekezdése szerinti kizárására vonatkozó határozatnak az említett irányelv 31. cikke (2) bekezdésében említett szanálási célkitűzések legalább egyikén kell alapulnia.

(6)   A valamely kötelezettségnek vagy kötelezettségkategóriának a hitelezői feltőkésítés alkalmazásából való, a 2014/59/EU irányelv 44. cikkének (3) bekezdése szerinti teljes mértékű vagy részleges kizárására vonatkozó olyan határozatot, amely a szanálási alap igénybevételét vonná maga után – az egyedi eset körülményei által indokolt célszerűség figyelembevételével – kellően indokolni kell.

(7)   Amennyiben a szanálási hatóság feltételezi, hogy egy kötelezettség vagy kötelezettségkategória hitelesen és ténylegesen hozzájárul a veszteségviseléshez és feltőkésítéshez, továbbá hogy a szóban forgó kötelezettség nem teljesítené a 44. cikk (3) bekezdése szerinti kizárásra vonatkozó követelményeket, a szanálási hatóság – amennyiben úgy dönt, hogy egy kötelezettséget vagy kötelezettségkategóriát a 44. cikk (3) bekezdésének megfelelően kizár vagy részlegesen kizár, ami maga után vonja a veszteségnek a szanálási alapra történő áthárítását – magyarázatot ad a következők mindegyikére:

| a) | a szanálás megtervezésének időpontjában fennálló körülményektől eltérő kivételes körülmények, amelyek azt eredményezik, hogy a szóban forgó kötelezettségeket a szanálási intézkedés végrehajtásának időpontjában ki kell zárni a hitelezői feltőkésítésből; |
| --- | --- |

a)

a szanálás megtervezésének időpontjában fennálló körülményektől eltérő kivételes körülmények, amelyek azt eredményezik, hogy a szóban forgó kötelezettségeket a szanálási intézkedés végrehajtásának időpontjában ki kell zárni a hitelezői feltőkésítésből;

| b) | annak oka, hogy a szanálás megtervezése során miért nem lehetett előre látni a kizárás szükségességét, és mindenekelőtt az azt eredményező kivételes körülményeket; |
| --- | --- |

b)

annak oka, hogy a szanálás megtervezése során miért nem lehetett előre látni a kizárás szükségességét, és mindenekelőtt az azt eredményező kivételes körülményeket;

| c) | amennyiben a kizárási igényt a szanálási tervben előírták, hogyan kezelte a szanálási hatóság ezt az igényt annak érdekében, hogy az ne képezze a szanálhatóság akadályát. |
| --- | --- |

c)

amennyiben a kizárási igényt a szanálási tervben előírták, hogyan kezelte a szanálási hatóság ezt az igényt annak érdekében, hogy az ne képezze a szanálhatóság akadályát.

(8)   A szanálási hatóság az arra vonatkozó döntés során, hogy valamely kötelezettséget vagy kötelezettségkategóriát a 2014/59/EU irányelv 44. cikke (3) bekezdése a) pontjának megfelelőenteljes mértékben vagy részlegesen kizárjon-e, amennyiben a kizárás a veszteségeknek a szanálási alapra való áthárítását jelentené, magyarázatot ad a következőkre is:

| a) | teljesülnek-e és hogyan az e rendelet 5. és 6. cikkében meghatározott követelmények; valamint |
| --- | --- |

a)

teljesülnek-e és hogyan az e rendelet 5. és 6. cikkében meghatározott követelmények; valamint

| b) | a kizárási igényt miért nem lehetett a 2014/59/EU irányelv 36. cikke szerinti megfelelő értékelési módszerrel kezelni. |
| --- | --- |

b)

a kizárási igényt miért nem lehetett a 2014/59/EU irányelv 36. cikke szerinti megfelelő értékelési módszerrel kezelni.

(9)   Továbbá a szanálási hatóság az arra vonatkozó döntés során, hogy – a kritikus funkciók és a fő üzletágak folytonosságának fenntartása érdekében – valamely kötelezettséget vagy kötelezettségkategóriát a 2014/59/EU irányelv 44. cikke (3) bekezdése b) pontjának megfelelően teljes mértékben vagy részlegesen kizárjon-e, amennyiben a kizárás a veszteségeknek a szanálási alapra való áthárítását jelentené, magyarázatot ad a következőkre:

| a) | teljesülnek-e és hogyan az e rendelet 7. cikkében meghatározott követelmények; |
| --- | --- |

a)

teljesülnek-e és hogyan az e rendelet 7. cikkében meghatározott követelmények;

| b) | a kizárandó kötelezettségek miért lényegesebbek az egyértelműen meghatározott kritikus funkciók vagy fő üzletágak folytonosságának biztosítása szempontjából, mint azok, amelyeket nem szándékoznak kizárni. |
| --- | --- |

b)

a kizárandó kötelezettségek miért lényegesebbek az egyértelműen meghatározott kritikus funkciók vagy fő üzletágak folytonosságának biztosítása szempontjából, mint azok, amelyeket nem szándékoznak kizárni.

(10)   Továbbá a szanálási hatóság az arra vonatkozó döntés során, hogy – a széles körű dominóhatás megakadályozása érdekében – valamely kötelezettséget vagy kötelezettségkategóriát a 2014/59/EU irányelv 44. cikke (3) bekezdése c) pontjának megfelelően teljes mértékben vagy részlegesen kizárjon-e, és amennyiben a kizárás a veszteségeknek a szanálási alapra való áthárítását jelentené, magyarázatot ad a következőkre:

| a) | teljesülnek-e és hogyan az e rendelet 8. cikkében meghatározott követelmények; |
| --- | --- |

a)

teljesülnek-e és hogyan az e rendelet 8. cikkében meghatározott követelmények;

| b) | annak indoka, hogy a kizárt kötelezettségek miért okoznának nagyobb valószínűséggel a 2014/59/EU irányelv 44. cikke (3) bekezdésének c) pontjában ismertetett típusú széles körű dominóhatást, mint azok, amelyeket nem zárnak ki; |
| --- | --- |

b)

annak indoka, hogy a kizárt kötelezettségek miért okoznának nagyobb valószínűséggel a 2014/59/EU irányelv 44. cikke (3) bekezdésének c) pontjában ismertetett típusú széles körű dominóhatást, mint azok, amelyeket nem zárnak ki;

(11)   Amennyiben a szanálási hatóság valamely kötelezettséget vagy kötelezettségkategóriát a 2014/59/EU irányelv 44. cikke (3) bekezdése d) pontjának megfelelően teljesen vagy részlegesen kizár, és amennyiben a kizárás a veszteségeknek a szanálási alapra való áthárítását jelentené, a szanálási hatóság magyarázatot ad arra is, hogy teljesülnek-e és hogyan az e rendelet 9. cikkében meghatározott követelmények:

5. cikk

Kizárás a hitelezői feltőkésítés 2014/59/EU irányelv 44. cikke (3) bekezdésének a) pontja szerinti lehetetlensége miatt

(1)   A szanálási hatóság csak akkor zárhat ki egy kötelezettséget vagy kötelezettségkategóriát a hitelezői feltőkésítés alkalmazásából, ha az alkalmazás akadályai – a szanálási hatóság minden erőfeszítése ellenére – nem teszik lehetővé, hogy arra ésszerű időn belül sor kerüljön.

(2)   Az (1) bekezdéssel összefüggésben a szanálási hatóság az abban említett kizárásra vonatkozó döntés meghozatala előtt mindenekelőtt teljesíti a következő követelményeket:

| a) | a szanálási hatóság arra vonatkozó kötelezettsége, hogy a szanálási tervben ismerteti azokat a folyamatokat, amelyek biztosítják a 2014/59/EU irányelv 36. és 49. cikke szerinti értékelés céljából előírt információk megfelelő időtartamon belüli rendelkezésre állását; |
| --- | --- |

a)

a szanálási hatóság arra vonatkozó kötelezettsége, hogy a szanálási tervben ismerteti azokat a folyamatokat, amelyek biztosítják a 2014/59/EU irányelv 36. és 49. cikke szerinti értékelés céljából előírt információk megfelelő időtartamon belüli rendelkezésre állását;

| b) | a szanálási hatóság arra vonatkozó kötelezettsége, hogy kezelje az intézmény szanálhatóságának akadályait, többek között az esetleg kizárást eredményező olyan körülményeket, amelyek a szanálás megtervezése során előreláthatók lehetnek, amennyiben az említett potenciális kizárások a szanálhatóság akadályát jelentik. |
| --- | --- |

b)

a szanálási hatóság arra vonatkozó kötelezettsége, hogy kezelje az intézmény szanálhatóságának akadályait, többek között az esetleg kizárást eredményező olyan körülményeket, amelyek a szanálás megtervezése során előreláthatók lehetnek, amennyiben az említett potenciális kizárások a szanálhatóság akadályát jelentik.

6. cikk

Ésszerű időtartam

(1)   Amennyiben a szanálási hatóság valamely kötelezettség vagy kötelezettségkategória hitelezői feltőkésítésből való, a 2014/59/EU irányelv 44. cikke (3) bekezdésének a) pontja szerinti kizárását tervezi, az ésszerű időtartam fogalmának megállapítása céljából meghatározza:

| a) | azt az időpontot, amikor a leírás összegét véglegesen meg kell állapítani; |
| --- | --- |

a)

azt az időpontot, amikor a leírás összegét véglegesen meg kell állapítani;

| b) | a szanálási intézkedés időpontjában fennálló helyzet figyelembevételével azt az időpontot, ameddig a szóban forgó kötelezettségek hitelezői feltőkésítéséhez szükséges valamennyi feladatot végre kell hajtani a szanálási célkitűzés eléréséhez. |
| --- | --- |

b)

a szanálási intézkedés időpontjában fennálló helyzet figyelembevételével azt az időpontot, ameddig a szóban forgó kötelezettségek hitelezői feltőkésítéséhez szükséges valamennyi feladatot végre kell hajtani a szanálási célkitűzés eléréséhez.

(2)   Az (1) bekezdésben megállapított követelmények meghatározása során a szanálási hatóság értékeli:

| a) | a hitelezői feltőkésítési határozat közzétételének és a hitelezői feltőkésítési összeg, valamint annak a hitelezők különböző kategóriái közötti végleges felosztása meghatározásának szükségességét; |
| --- | --- |

a)

a hitelezői feltőkésítési határozat közzétételének és a hitelezői feltőkésítési összeg, valamint annak a hitelezők különböző kategóriái közötti végleges felosztása meghatározásának szükségességét;

| b) | az ilyen határozat elhalasztásának a piaci bizalomra gyakorolt következményét, a piac lehetséges reakcióit, például a likviditáskiáramlást, valamint a szanálási intézkedés eredményességét a következők mindegyikének figyelembevételével:






  i. | a piaci résztvevők tudatában vannak-e az intézmény nehéz helyzetének és fizetésképtelensége kockázatának; |
| --- | --- | --- |

b)

az ilyen határozat elhalasztásának a piaci bizalomra gyakorolt következményét, a piac lehetséges reakcióit, például a likviditáskiáramlást, valamint a szanálási intézkedés eredményességét a következők mindegyikének figyelembevételével:

i.

a piaci résztvevők tudatában vannak-e az intézmény nehéz helyzetének és fizetésképtelensége kockázatának;

| ii. | a piaci résztvevők számára érzékelhető-e, hogy milyen következményekkel jár az intézmény nehéz helyzete és esetleges fizetésképtelensége; |
| --- | --- |

ii.

a piaci résztvevők számára érzékelhető-e, hogy milyen következményekkel jár az intézmény nehéz helyzete és esetleges fizetésképtelensége;

| c) | a piacok nyitva tartása, amennyiben befolyásolhatja a kritikus funkciók folytonosságát és a dominóhatást; |
| --- | --- |

c)

a piacok nyitva tartása, amennyiben befolyásolhatja a kritikus funkciók folytonosságát és a dominóhatást;

| d) | az(ok) a referencia-időpont(ok), amikor a tőkekövetelményeket teljesíteni kell; |
| --- | --- |

d)

az(ok) a referencia-időpont(ok), amikor a tőkekövetelményeket teljesíteni kell;

| e) | azok az időpontok, amikor az intézmény kifizetései esedékesek és az érintett kötelezettségek lejárata. |
| --- | --- |

e)

azok az időpontok, amikor az intézmény kifizetései esedékesek és az érintett kötelezettségek lejárata.

7. cikk

Kizárás az egyes kritikus funkciók és fő üzletágak 2014/59/EU irányelv 44. cikke (3) bekezdésének b) pontja szerinti fenntartásának indokával

(1)   A szanálási hatóság kizárhat valamely kötelezettséget vagy kötelezettségkategóriát azon az alapon, hogy a kizárás szükséges és arányos egyes kritikus funkciók fenntartása céljából, amennyiben úgy véli, hogy a szóban forgó kötelezettség vagy kötelezettségkategória olyan kritikus funkcióhoz kapcsolódik, amelynek folytonossága érdekében ezt a kötelezettséget vagy kötelezettségkategóriát nem kellene bevonni a hitelezői feltőkésítésbe, és amennyiben az alábbi tényezők valamelyike teljesül:

| a) | a kötelezettség vagy kötelezettségkategória hitelezői feltőkésítése veszélyeztetné az adott funkciót finanszírozás rendelkezésre állása vagy partnerektől – például az intézmény számára fedezetet, infrastruktúrát biztosító vagy szolgáltatást nyújtó partnertől – való függőség okán, mely partnerek számára az intézmény hitelezői feltőkésítését követően lehetetlenné válhat a tevékenység folytatása, vagy arra a továbbiakban esetleg nem lesznek hajlandóak; |
| --- | --- |

a)

a kötelezettség vagy kötelezettségkategória hitelezői feltőkésítése veszélyeztetné az adott funkciót finanszírozás rendelkezésre állása vagy partnerektől – például az intézmény számára fedezetet, infrastruktúrát biztosító vagy szolgáltatást nyújtó partnertől – való függőség okán, mely partnerek számára az intézmény hitelezői feltőkésítését követően lehetetlenné válhat a tevékenység folytatása, vagy arra a továbbiakban esetleg nem lesznek hajlandóak;

| b) | a szóban forgó kritikus funkció az intézmény által harmadik feleknek nyújtott szolgáltatás, amely a kötelezettség zavartalan teljesítményétől függ. |
| --- | --- |

b)

a szóban forgó kritikus funkció az intézmény által harmadik feleknek nyújtott szolgáltatás, amely a kötelezettség zavartalan teljesítményétől függ.

(2)   A szanálási hatóság csak akkor zárhat ki a kritikus funkciókkal összefüggésben kockázatkezelési (fedezeti) célból előírt kötelezettségeket, ha az alábbi feltételek mindegyike teljesül:

| a) | a kockázatkezelés (fedezet) prudenciális célból elismert, és elengedhetetlen a kritikus funkciókhoz kapcsolódó tevékenységek fenntartásához; |
| --- | --- |

a)

a kockázatkezelés (fedezet) prudenciális célból elismert, és elengedhetetlen a kritikus funkciókhoz kapcsolódó tevékenységek fenntartásához;

| b) | az intézmény a kritikus funkció fenntartásához szükséges időtartamon belül nem tud ésszerű feltételekkel felváltani egy lezáratlan kockázatkezelési intézkedést. |
| --- | --- |

b)

az intézmény a kritikus funkció fenntartásához szükséges időtartamon belül nem tud ésszerű feltételekkel felváltani egy lezáratlan kockázatkezelési intézkedést.

(3)   A szanálási hatóság csak akkor zárhat ki kötelezettségeket valamely finanszírozási kapcsolat fenntartása céljából, ha az alábbi feltételek mindegyike teljesül:

| a) | a szanálási hatóság értékelése szerint a finanszírozás valamely kritikus funkció fenntartása szempontjából nélkülözhetetlen; |
| --- | --- |

a)

a szanálási hatóság értékelése szerint a finanszírozás valamely kritikus funkció fenntartása szempontjából nélkülözhetetlen;

| b) | e rendelet 6. cikkére tekintettel az intézmény nem tudná a kritikus funkció fenntartásához szükséges időtartamon belül pótolni a finanszírozást. |
| --- | --- |

b)

e rendelet 6. cikkére tekintettel az intézmény nem tudná a kritikus funkció fenntartásához szükséges időtartamon belül pótolni a finanszírozást.

(4)   A szanálási hatóság nem zárhat ki egy kötelezettséget vagy kötelezettségkategóriát kizárólag az alábbiak bármelyike alapján:

| a) | futamidő; |
| --- | --- |

a)

futamidő;

| b) | a finanszírozási költségek olyan emelkedésével kapcsolatos várakozás, amely nem veszélyezteti a kritikus funkció folytonosságát; |
| --- | --- |

b)

a finanszírozási költségek olyan emelkedésével kapcsolatos várakozás, amely nem veszélyezteti a kritikus funkció folytonosságát;

| c) | jövőbeli potenciális nyereséggel kapcsolatos várakozások. |
| --- | --- |

c)

jövőbeli potenciális nyereséggel kapcsolatos várakozások.

(5)   A szanálási hatóság kizárhat valamely kötelezettséget vagy kötelezettségkategóriát azon az alapon, hogy a kizárás szükséges és arányos valamely fő üzletág fenntartása céljából, amennyiben a szóban forgó kötelezettség kizárása elengedhetetlen ahhoz, hogy a szanálás alatt álló intézmény továbbra is képes legyen alapvető tevékenységeinek, szolgáltatásainak és ügyleteinek folytatására, valamint a 2014/59/EU irányelv 31. cikke (2) bekezdése a) és b) pontjában meghatározott szanálási célkitűzések eléréséhez.

8. cikk

Kizárás a széles körű dominóhatás 2014/59/EU irányelv 44. cikke (3) bekezdésének c) pontja szerinti megakadályozása indokával

(1)   A szanálási hatóságnak, amennyiben a 2014/59/EU irányelv 44. cikke (3) bekezdésének c) pontja szerinti, közvetlen dominóhatás kockázatán alapuló kizárást mérlegeli, a lehető legteljesebb mértékig értékelnie kell a szanálás alatt álló intézménynek a partnereivel való összekapcsoltságát.

Az első albekezdésben említett értékelésnek ki kell terjednie a következők mindegyikére:

| a) | a releváns partnerekkel szembeni kitettségek figyelembevétele, tekintettel annak kockázatára, hogy az ilyen kitettségek hitelezői feltőkésítése nyomán a fizetésképtelenség továbbgyűrűzhet; |
| --- | --- |

a)

a releváns partnerekkel szembeni kitettségek figyelembevétele, tekintettel annak kockázatára, hogy az ilyen kitettségek hitelezői feltőkésítése nyomán a fizetésképtelenség továbbgyűrűzhet;

| b) | az esetleg fizetésképtelenné váló partnerek rendszerszintű jelentősége, tekintettel mindenekelőtt a pénzügyi piacok más résztvevőire és a pénzügyi piaci infrastruktúra-szolgáltatást nyújtókra. |
| --- | --- |

b)

az esetleg fizetésképtelenné váló partnerek rendszerszintű jelentősége, tekintettel mindenekelőtt a pénzügyi piacok más résztvevőire és a pénzügyi piaci infrastruktúra-szolgáltatást nyújtókra.

(2)   A szanálási hatóságnak, amennyiben a 2014/59/EU irányelv 44. cikke (3) bekezdésének c) pontja szerinti, közvetett dominóhatás kockázatán alapuló kizárást mérlegeli, a lehető legteljesebb mértékig értékelnie kell a kizárás szükségességét és arányosságát több objektív, releváns mutató alapján. Az eset szempontjából relevánsnak tekinthető mutatók közé tartozik:

| a) | a szanálás alatt álló intézmény jellemzőihez hasonló jellemzőkkel rendelkező intézmények száma, mérete és összekapcsoltsága, amennyiben ez a bankszektorban vagy a tágabb értelemben vett pénzügyi rendszerben széles körű bizalomvesztést eredményezhet; |
| --- | --- |

a)

a szanálás alatt álló intézmény jellemzőihez hasonló jellemzőkkel rendelkező intézmények száma, mérete és összekapcsoltsága, amennyiben ez a bankszektorban vagy a tágabb értelemben vett pénzügyi rendszerben széles körű bizalomvesztést eredményezhet;

| b) | a hitelezői feltőkésítés által közvetlenül vagy közvetve érintett természetes személyek száma és a szanálási intézkedések sajtóvisszhangja, amennyiben ez a bank- vagy a tágabb értelemben vett pénzügyi rendszerben az általános bizalomvesztés jelentős kockázatával járhat; |
| --- | --- |

b)

a hitelezői feltőkésítés által közvetlenül vagy közvetve érintett természetes személyek száma és a szanálási intézkedések sajtóvisszhangja, amennyiben ez a bank- vagy a tágabb értelemben vett pénzügyi rendszerben az általános bizalomvesztés jelentős kockázatával járhat;

| c) | a hitelezői feltőkésítés által érintett partnerek, többek között a nem banki szektor piaci résztvevőinek száma, mérete és összekapcsoltsága és az említett partnerek által ellátott kritikus funkciók jelentősége; |
| --- | --- |

c)

a hitelezői feltőkésítés által érintett partnerek, többek között a nem banki szektor piaci résztvevőinek száma, mérete és összekapcsoltsága és az említett partnerek által ellátott kritikus funkciók jelentősége;

| d) | a partnerek lehetősége alternatív szolgáltatók igénybevételére olyan funkciók esetében, amelyek az egyedi helyzetet tekintve helyettesíthetőnek minősülnek; |
| --- | --- |

d)

a partnerek lehetősége alternatív szolgáltatók igénybevételére olyan funkciók esetében, amelyek az egyedi helyzetet tekintve helyettesíthetőnek minősülnek;

| e) | az, hogy a hitelezői feltőkésítést követően jelentős számú partner vonná-e vissza a finanszírozást vagy szüntetné meg ügyleteit más intézményekkel, vagy az ilyen piaci résztvevők hitelezői feltőkésítésének következtében megszűnne-e a piacok megfelelő működése, mindenekelőtt az általános piaci bizalomvesztés vagy pánik esetén; |
| --- | --- |

e)

az, hogy a hitelezői feltőkésítést követően jelentős számú partner vonná-e vissza a finanszírozást vagy szüntetné meg ügyleteit más intézményekkel, vagy az ilyen piaci résztvevők hitelezői feltőkésítésének következtében megszűnne-e a piacok megfelelő működése, mindenekelőtt az általános piaci bizalomvesztés vagy pánik esetén;

| f) | jelentős összegű rövid távú finanszírozás vagy betét széles körű felmondása; |
| --- | --- |

f)

jelentős összegű rövid távú finanszírozás vagy betét széles körű felmondása;

| g) | azon intézmények száma, mérete és jelentősége, amelyek esetében felmerül a korai beavatkozás feltételei teljesítésének, illetőleg a 2014/59/EU irányelv 32. cikke (4) bekezdése szerinti fizetésképtelenség vagy valószínű fizetésképtelenség feltételei teljesítésének kockázata; |
| --- | --- |

g)

azon intézmények száma, mérete és jelentősége, amelyek esetében felmerül a korai beavatkozás feltételei teljesítésének, illetőleg a 2014/59/EU irányelv 32. cikke (4) bekezdése szerinti fizetésképtelenség vagy valószínű fizetésképtelenség feltételei teljesítésének kockázata;

| h) | a kritikus funkciók jelentős zavarának vagy annak kockázata, hogy az ilyen funkciók működtetésének ára lényegesen megemelkedik [ahogy ez a szóban forgó funkciók piaci feltételeinek vagy rendelkezésre állásának megváltozásából látható], vagy a partnerek és más piaci résztvevők várakozásai; |
| --- | --- |

h)

a kritikus funkciók jelentős zavarának vagy annak kockázata, hogy az ilyen funkciók működtetésének ára lényegesen megemelkedik [ahogy ez a szóban forgó funkciók piaci feltételeinek vagy rendelkezésre állásának megváltozásából látható], vagy a partnerek és más piaci résztvevők várakozásai;

| i) | az intézmények részvényei árának vagy az intézmény által tartott eszközök árának széles körű jelentős esése, különösen abban az esetben, ha befolyásolhatja az intézmény tőkehelyzetét; |
| --- | --- |

i)

az intézmények részvényei árának vagy az intézmény által tartott eszközök árának széles körű jelentős esése, különösen abban az esetben, ha befolyásolhatja az intézmény tőkehelyzetét;

| j) | az intézmények rendelkezésére álló rövid vagy középtávú finanszírozás általános és széles körű jelentős visszaesése; |
| --- | --- |

j)

az intézmények rendelkezésére álló rövid vagy középtávú finanszírozás általános és széles körű jelentős visszaesése;

| k) | a bankközi finanszírozási piac működésének súlyos veszélyeztetése, ami a biztosítéki követelmények jelentős növekedéséből és az intézmények rendelkezésére álló biztosítékok csökkenéséből érzékelhető; |
| --- | --- |

k)

a bankközi finanszírozási piac működésének súlyos veszélyeztetése, ami a biztosítéki követelmények jelentős növekedéséből és az intézmények rendelkezésére álló biztosítékok csökkenéséből érzékelhető;

| l) | a hitel-nemteljesítési biztosítások árának széles körű és jelentős emelkedése vagy az intézmények, illetőleg más, az intézmény pénzügyi helyzete szempontjából releváns piaci résztvevők hitelminősítésének romlása. |
| --- | --- |

l)

a hitel-nemteljesítési biztosítások árának széles körű és jelentős emelkedése vagy az intézmények, illetőleg más, az intézmény pénzügyi helyzete szempontjából releváns piaci résztvevők hitelminősítésének romlása.

9. cikk

Kizárás az értékcsökkenés 2014/59/EU irányelv 44. cikke (3) bekezdésének d) pontja szerinti megakadályozása indokával

(1)   A szanálási hatóság kizárhat egy kötelezettséget vagy kötelezettségkategóriát a hitelezői feltőkésítésből, amennyiben a kizárás révén elkerülhető az értékromlás úgy, hogy a ki nem zárt kötelezettségek tulajdonosai jobb helyzetbe kerülnek, mint akkor, ha azokat bevonnák a hitelezői feltőkésítésbe.

(2)   Annak értékeléséhez, hogy az (1) bekezdésben meghatározott feltétel teljesül-e, a szanálási hatóság – a 2014/59/EU irányelv 36. cikke (16) bekezdésének és 49. cikke (5) bekezdésének megfelelően – összehasonlítja és megvizsgálja a hitelezői feltőkésítés és annak elmaradása következményeit a hitelezők szempontjából.

10. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2016. február 4-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 173., 2014.6.12., 190. o.

1

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács 2014. július 15-i 806/2014/EU rendelete a hitelintézeteknek és bizonyos befektetési vállalkozásoknak az Egységes Szanálási Mechanizmus keretében történő szanálására vonatkozó egységes szabályok és egységes eljárás kialakításáról, valamint az Egységes Szanálási Alap létrehozásáról és az 1093/2010/EU rendelet módosításáról (HL L 225., 2014.7.30., 1. o.).

2

---

| 2016.6.1. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 144/21 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.6.1.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 144/21

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2016/861 FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE

(2016. február 18.)

az 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az opciókkal kapcsolatos, piaci kockázati sztenderd módszer szerinti nem delta kockázatok kezelését meghatározó szabályozástechnikai standardok tekintetében történő kiegészítéséről szóló 528/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet helyesbítéséről, valamint a 2013/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a szakmai tevékenységükkel valamely intézmény kockázati profiljára jelentős hatást gyakorló munkavállalók kategorizálásának minőségi és megfelelő mennyiségi kritériumaira irányuló szabályozási technikai standardok tekintetében történő kiegészítéséről szóló 604/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet helyesbítéséről

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a hitelintézetek tevékenységéhez való hozzáférésről és a hitelintézetek és befektetési vállalkozások prudenciális felügyeletéről, a 2002/87/EK irányelv módosításáról, a 2006/48/EK és a 2006/49/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. június 26-i 2013/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 94. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel a hitelintézetekre és befektetési vállalkozásokra vonatkozó prudenciális követelményekről és a 648/2012/EU rendelet módosításáról szóló, 2013. június 26-i 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 329. cikke (3) bekezdésének harmadik albekezdésére, 352. cikke (6) bekezdésének harmadik albekezdésére, valamint 358. cikke (4) bekezdésének harmadik albekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 575/2013/EU rendelet 329. cikke (3) bekezdése, 352. cikke (6) bekezdésének harmadik albekezdése és 358. cikke (4) bekezdésének harmadik albekezdése előírja az Európai Bankhatóság (EBH) számára olyan módszerek körének kidolgozását, amelyekkel a delta kockázattól eltérő egyéb kockázatok az intézmény opciókkal és opciós utalványokkal összefüggő tevékenységeinek méretével és összetettségével arányos módon jeleníthetők meg a szavatolótőke-követelményekben. Ennek megfelelően az EBH szabályozástechnikai standardtervezeteket dolgozott ki e témában, amelyeket a Bizottság jóváhagyott és elfogadott az 528/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendeletben (3). |
| --- | --- |

(1)

Az 575/2013/EU rendelet 329. cikke (3) bekezdése, 352. cikke (6) bekezdésének harmadik albekezdése és 358. cikke (4) bekezdésének harmadik albekezdése előírja az Európai Bankhatóság (EBH) számára olyan módszerek körének kidolgozását, amelyekkel a delta kockázattól eltérő egyéb kockázatok az intézmény opciókkal és opciós utalványokkal összefüggő tevékenységeinek méretével és összetettségével arányos módon jeleníthetők meg a szavatolótőke-követelményekben. Ennek megfelelően az EBH szabályozástechnikai standardtervezeteket dolgozott ki e témában, amelyeket a Bizottság jóváhagyott és elfogadott az 528/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendeletben (3).

| (2) | A 2013/36/EU irányelvben meghatározott prudenciális felügyeleti keretrendszer minden intézmény számára előírja valamennyi olyan munkavállaló azonosítását, akinek a szakmai tevékenysége jelentős hatást gyakorol az intézmény kockázati profiljára. A 2013/36/EU irányelv 94. cikkének (2) bekezdésének megfelelően az EBH szabályozástechnikai standardtervezeteket dolgozott ki e területen, amelyeket a Bizottság jóváhagyott és elfogadott a 604/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletben (4). |
| --- | --- |

(2)

A 2013/36/EU irányelvben meghatározott prudenciális felügyeleti keretrendszer minden intézmény számára előírja valamennyi olyan munkavállaló azonosítását, akinek a szakmai tevékenysége jelentős hatást gyakorol az intézmény kockázati profiljára. A 2013/36/EU irányelv 94. cikkének (2) bekezdésének megfelelően az EBH szabályozástechnikai standardtervezeteket dolgozott ki e területen, amelyeket a Bizottság jóváhagyott és elfogadott a 604/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletben (4).

| (3) | Az 528/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendeletben és a 604/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendeletben előfordul néhány hiba, amelyeket helyesbíteni kell. |
| --- | --- |

(3)

Az 528/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendeletben és a 604/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendeletben előfordul néhány hiba, amelyeket helyesbíteni kell.

| (4) | Az 528/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet szerint az egyszerűsített módszert csak azon intézmények számára lehet elérhetővé tenni, amelyek kizárólag opciókat és opciós utalványokat vásárolnak, de nem kötelezhetők az említett módszer alkalmazására. Ennélfogva indokolt helyesbíteni az 528/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 2. cikkének szövegét, amely az említett intézményeket az egyszerűsített módszer alkalmazására kötelezi, és nem akadályozza meg a többi intézményt e módszer alkalmazásában. |
| --- | --- |

(4)

Az 528/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet szerint az egyszerűsített módszert csak azon intézmények számára lehet elérhetővé tenni, amelyek kizárólag opciókat és opciós utalványokat vásárolnak, de nem kötelezhetők az említett módszer alkalmazására. Ennélfogva indokolt helyesbíteni az 528/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 2. cikkének szövegét, amely az említett intézményeket az egyszerűsített módszer alkalmazására kötelezi, és nem akadályozza meg a többi intézményt e módszer alkalmazásában.

| (5) | A 604/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 4. cikke (1) bekezdésének c) pontját megfelelőképpen módosítani kell, hogy azonosíthatók legyenek azok a munkavállalók, akiket teljes javadalmazásuk alapján azonos javadalmazási kategóriába kell sorolni a felső vezetés tagjaival, valamint a kockázatvállaló munkavállalókkal, mint azon „jelentős kockázatot vállalókkal”, akiknek a szakmai tevékenysége jelentős hatást gyakorol az intézmény kockázati profiljára. |
| --- | --- |

(5)

A 604/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 4. cikke (1) bekezdésének c) pontját megfelelőképpen módosítani kell, hogy azonosíthatók legyenek azok a munkavállalók, akiket teljes javadalmazásuk alapján azonos javadalmazási kategóriába kell sorolni a felső vezetés tagjaival, valamint a kockázatvállaló munkavállalókkal, mint azon „jelentős kockázatot vállalókkal”, akiknek a szakmai tevékenysége jelentős hatást gyakorol az intézmény kockázati profiljára.

| (6) | E rendelet alapját az EBH Bizottságnak benyújtott szabályozástechnikai standardtervezete képezi. |
| --- | --- |

(6)

E rendelet alapját az EBH Bizottságnak benyújtott szabályozástechnikai standardtervezete képezi.

| (7) | Az EBH nyilvános konzultációt folytatott az eredeti szabályozástechnikai standardtervezetekről, amelyeket e rendelet helyesbít, elemezte az esetleges kapcsolódó költségeket és hasznot, továbbá kikérte az 1093/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) 37. cikkével összhangban létrehozott banki érdekképviseleti csoport véleményét. |
| --- | --- |

(7)

Az EBH nyilvános konzultációt folytatott az eredeti szabályozástechnikai standardtervezetekről, amelyeket e rendelet helyesbít, elemezte az esetleges kapcsolódó költségeket és hasznot, továbbá kikérte az 1093/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) 37. cikkével összhangban létrehozott banki érdekképviseleti csoport véleményét.

| (8) | A szabályozástechnikai standardok mihamarabbi helyes alkalmazhatóságának biztosítása érdekében e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba, |
| --- | --- |

(8)

A szabályozástechnikai standardok mihamarabbi helyes alkalmazhatóságának biztosítása érdekében e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 528/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet helyesbítése

Az 528/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 2. cikke helyébe a következő szöveg lép:

„2. cikk

Az egyszerűsített módszert csak azok az intézmények alkalmazhatják, amelyek kizárólag opciókat és opciós utalványokat vásárolnak.”

2. cikk

A 604/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet helyesbítése

A 604/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 4. cikke (1) bekezdése c) pontjának helyébe a következő szöveg lép:

| „c) | a munkavállaló részére az előző pénzügyi évben megállapított javadalmazás eléri vagy meghaladja a felső vezetés tagjai részére az abban a pénzügyi évben megállapított teljes javadalmazási összegek közül a legalacsonyabbat, vagy az a munkavállaló, aki teljesíti a 3. cikk 1., 5., 6., 8., 11., 12., 13. vagy 14. pontjában meghatározott feltételek bármelyikét.” |
| --- | --- |

„c)

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2016. február 18-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 176., 2013.6.27., 338. o.

1

(2)  
  HL L 176., 2013.6.27., 1. o.

2

(3)  A Bizottság 2014. március 12-i 528/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelete az 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az opciókkal kapcsolatos, piaci kockázati sztenderd módszer szerinti nem delta kockázatok kezelését meghatározó szabályozástechnikai standardok tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 148., 2014.5.20., 29. o.).

3

(4)  A Bizottság 2014. március 4-i 604/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelete a 2013/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a szakmai tevékenységükkel valamely intézmény kockázati profiljára jelentős hatást gyakorló munkavállalók kategorizálásának minőségi és megfelelő mennyiségi kritériumaira irányuló szabályozási technikai standardok tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 167., 2014.6.6., 30. o.).

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács 2010. november 24-i 1093/2010/EU rendelete az európai felügyeleti hatóság (Európai Bankhatóság) létrehozásáról, a 716/2009/EK határozat módosításáról és a 2009/78/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 331., 2010.12.15., 12. o.).

5

---

| 2016.6.1. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 144/24 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.6.1.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 144/24

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2016/862 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2016. május 31.)

egy élelmiszerekkel kapcsolatos, nem a betegségek kockázatának csökkentését, illetve a gyermekek fejlődését és egészségét érintő, egészségre vonatkozó állítás engedélyezésének elutasításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az élelmiszerekkel kapcsolatos, tápanyag-összetételre és egészségre vonatkozó állításokról szóló, 2006. december 20-i 1924/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 18. cikke (4) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1924/2006/EK rendelet értelmében az élelmiszerekkel kapcsolatos, egészségre vonatkozó állítások alkalmazása csak akkor megengedett, ha azokat a Bizottság az említett rendeletnek megfelelően engedélyezte, valamint az engedélyezett állítások listájára felvette. |
| --- | --- |

(1)

Az 1924/2006/EK rendelet értelmében az élelmiszerekkel kapcsolatos, egészségre vonatkozó állítások alkalmazása csak akkor megengedett, ha azokat a Bizottság az említett rendeletnek megfelelően engedélyezte, valamint az engedélyezett állítások listájára felvette.

| (2) | Az 1924/2006/EK rendelet emellett úgy rendelkezik, hogy az élelmiszer-vállalkozók az adott tagállam illetékes nemzeti hatóságához nyújthatják be az egészségre vonatkozó állítások engedélyezése iránti kérelmeiket. Az illetékes nemzeti hatóságnak az érvényes kérelmeket tudományos értékelés céljából továbbítania kell az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatósághoz (EFSA, a továbbiakban: Hatóság), valamint tájékoztatás céljából a Bizottsághoz és a tagállamokhoz. |
| --- | --- |

(2)

Az 1924/2006/EK rendelet emellett úgy rendelkezik, hogy az élelmiszer-vállalkozók az adott tagállam illetékes nemzeti hatóságához nyújthatják be az egészségre vonatkozó állítások engedélyezése iránti kérelmeiket. Az illetékes nemzeti hatóságnak az érvényes kérelmeket tudományos értékelés céljából továbbítania kell az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatósághoz (EFSA, a továbbiakban: Hatóság), valamint tájékoztatás céljából a Bizottsághoz és a tagállamokhoz.

| (3) | A Bizottság a Hatóság által megfogalmazott vélemény figyelembevételével határoz az egészségre vonatkozó állítás engedélyezéséről. A tudományos kockázatértékelés bizonyos esetekben nem képes egymaga biztosítani a kockázatkezelési döntés meghozatalához szükséges összes információt, ezért figyelembe kell venni a vizsgált kérdéshez tartozó egyéb indokolt tényezőket is. |
| --- | --- |

(3)

A Bizottság a Hatóság által megfogalmazott vélemény figyelembevételével határoz az egészségre vonatkozó állítás engedélyezéséről. A tudományos kockázatértékelés bizonyos esetekben nem képes egymaga biztosítani a kockázatkezelési döntés meghozatalához szükséges összes információt, ezért figyelembe kell venni a vizsgált kérdéshez tartozó egyéb indokolt tényezőket is.

| (4) | Az Oy Karl Fazer AB által az 1924/2006/EK rendelet 13. cikkének (5) bekezdése szerint benyújtott kérelem alapján a Hatóságnak véleményt kellett nyilvánítania a magas rosttartalmú kovászos rozskenyérnek az étkezés utáni glikémiás válasz mérséklődésére gyakorolt hatásával kapcsolatos, egészségre vonatkozó állításról (a kérdés száma: EFSA-Q-2014-00012 (2)). A kérelmező a következőképpen megfogalmazott állítást javasolta: „A magas rosttartalmú kovászos rozskenyér fogyasztása hozzájárul az étkezés utáni, csökkent inzulinválasszal is kísért glikémiás válasz mérsékléséhez”. A Hatóság kérelmére a kérelmező pontosította, hogy az állítás szerinti hatás tekintetében a magas rosttartalmú kovászos rozskenyeret a glükózzal kell összehasonlítani. |
| --- | --- |

(4)

Az Oy Karl Fazer AB által az 1924/2006/EK rendelet 13. cikkének (5) bekezdése szerint benyújtott kérelem alapján a Hatóságnak véleményt kellett nyilvánítania a magas rosttartalmú kovászos rozskenyérnek az étkezés utáni glikémiás válasz mérséklődésére gyakorolt hatásával kapcsolatos, egészségre vonatkozó állításról (a kérdés száma: EFSA-Q-2014-00012 (2)). A kérelmező a következőképpen megfogalmazott állítást javasolta: „A magas rosttartalmú kovászos rozskenyér fogyasztása hozzájárul az étkezés utáni, csökkent inzulinválasszal is kísért glikémiás válasz mérsékléséhez”. A Hatóság kérelmére a kérelmező pontosította, hogy az állítás szerinti hatás tekintetében a magas rosttartalmú kovászos rozskenyeret a glükózzal kell összehasonlítani.

| (5) | A Bizottság és a tagállamok 2014. október 8-án megkapták a Hatóság tudományos véleményét, amelynek következtetése szerint a rendelkezésre bocsátott adatok alapján a glükózzal összehasonlítva szinte bármilyen élelmiszer fogyasztása és az étkezés utáni vércukorválaszok mérséklése között ok-okozati összefüggés állapítható meg. |
| --- | --- |

(5)

A Bizottság és a tagállamok 2014. október 8-án megkapták a Hatóság tudományos véleményét, amelynek következtetése szerint a rendelkezésre bocsátott adatok alapján a glükózzal összehasonlítva szinte bármilyen élelmiszer fogyasztása és az étkezés utáni vércukorválaszok mérséklése között ok-okozati összefüggés állapítható meg.

| (6) | Az 1924/2006/EK rendelet 6. cikkének (1) bekezdése és 13. cikkének (1) bekezdése értelmében az egészségre vonatkozó állításoknak általánosan elfogadott tudományos bizonyítékokon kell alapulniuk. Az engedélyezés iránti kérelmet abban az esetben is indokolt elutasítani – még ha a Hatóság tudományos értékelése kedvező volt is –, ha az egészségre vonatkozó állítás nem felel meg az 1924/2006/EK rendelet egyéb általános vagy egyedi követelményeinek. A Hatóság tudományos véleményében megjegyezte, hogy különféle, szénhidrátot tartalmazó élelmiszerekben lévő, egymással összehasonlítható szénhidrátmennyiségek vizsgálatakor szinte bármelyik szénhidráttartalmú élelmiszer fogyasztása kiváltaná az étkezés utáni vércukorválasz mérséklését, összehasonlítva a glükóz fogyasztását követő vércukorválasszal. Emellett a Hatóság megjegyezte, hogy a glükózzal összehasonlítva az alacsony szénhidráttartalmú vagy szénhidrátot nem tartalmazó élelmiszerek szintén előidéznék az étkezés utáni vércukorválasz mérséklését. |
| --- | --- |

(6)

Az 1924/2006/EK rendelet 6. cikkének (1) bekezdése és 13. cikkének (1) bekezdése értelmében az egészségre vonatkozó állításoknak általánosan elfogadott tudományos bizonyítékokon kell alapulniuk. Az engedélyezés iránti kérelmet abban az esetben is indokolt elutasítani – még ha a Hatóság tudományos értékelése kedvező volt is –, ha az egészségre vonatkozó állítás nem felel meg az 1924/2006/EK rendelet egyéb általános vagy egyedi követelményeinek. A Hatóság tudományos véleményében megjegyezte, hogy különféle, szénhidrátot tartalmazó élelmiszerekben lévő, egymással összehasonlítható szénhidrátmennyiségek vizsgálatakor szinte bármelyik szénhidráttartalmú élelmiszer fogyasztása kiváltaná az étkezés utáni vércukorválasz mérséklését, összehasonlítva a glükóz fogyasztását követő vércukorválasszal. Emellett a Hatóság megjegyezte, hogy a glükózzal összehasonlítva az alacsony szénhidráttartalmú vagy szénhidrátot nem tartalmazó élelmiszerek szintén előidéznék az étkezés utáni vércukorválasz mérséklését.

| (7) | Az 1924/2006/EK rendelet értelmében az „állítás” olyan közlés vagy ábrázolás, amely kijelenti, sugallja vagy sejteti, hogy az élelmiszer különleges jellemzőkkel rendelkezik A magas rosttartalmú kovászos rozskenyér és az étkezés utáni glikémiás válasz közötti kapcsolatra vonatkozó állítás azt sugallná, hogy a magas rosttartalmú kovászos rozskenyér az étkezés utáni glikémiás válaszok mérséklését tekintve különleges tulajdonságokkal bír a glükózzal összehasonlítva, holott ezt a hatást valójában szinte minden élelmiszer ki tudja váltani. Az 1924/2006/EK rendelet 3. cikke második bekezdésének a) pontja értelmében az állítás nem lehet megtévesztő. Ha egy állítás azt sugallná, hogy egy adott élelmiszer bizonyos jótékony hatásokkal bír, holott valójában szinte bármely élelmiszer képes e hatást kiváltani, ez az állítás megtévesztő lenne. |
| --- | --- |

(7)

Az 1924/2006/EK rendelet értelmében az „állítás” olyan közlés vagy ábrázolás, amely kijelenti, sugallja vagy sejteti, hogy az élelmiszer különleges jellemzőkkel rendelkezik A magas rosttartalmú kovászos rozskenyér és az étkezés utáni glikémiás válasz közötti kapcsolatra vonatkozó állítás azt sugallná, hogy a magas rosttartalmú kovászos rozskenyér az étkezés utáni glikémiás válaszok mérséklését tekintve különleges tulajdonságokkal bír a glükózzal összehasonlítva, holott ezt a hatást valójában szinte minden élelmiszer ki tudja váltani. Az 1924/2006/EK rendelet 3. cikke második bekezdésének a) pontja értelmében az állítás nem lehet megtévesztő. Ha egy állítás azt sugallná, hogy egy adott élelmiszer bizonyos jótékony hatásokkal bír, holott valójában szinte bármely élelmiszer képes e hatást kiváltani, ez az állítás megtévesztő lenne.

| (8) | A fentiekre tekintettel a magas rosttartalmú kovászos rozskenyér fogyasztása és az étkezés utáni glikémiás válasz mérséklése közötti kapcsolatra vonatkozó állítás nem felel meg az 1924/2006/EK rendelet követelményeinek, ezért nem vehető fel az egészségre vonatkozó, engedélyezett állítások jegyzékébe. |
| --- | --- |

(8)

A fentiekre tekintettel a magas rosttartalmú kovászos rozskenyér fogyasztása és az étkezés utáni glikémiás válasz mérséklése közötti kapcsolatra vonatkozó állítás nem felel meg az 1924/2006/EK rendelet követelményeinek, ezért nem vehető fel az egészségre vonatkozó, engedélyezett állítások jegyzékébe.

| (9) | Az 1924/2006/EK rendelet 16. cikkének (6) bekezdése alapján a kérelmező a Bizottság számára benyújtott észrevételeit figyelembe vették e rendelet intézkedéseinek megállapításakor. |
| --- | --- |

(9)

Az 1924/2006/EK rendelet 16. cikkének (6) bekezdése alapján a kérelmező a Bizottság számára benyújtott észrevételeit figyelembe vették e rendelet intézkedéseinek megállapításakor.

| (10) | Sor került konzultációra a tagállamokkal, |
| --- | --- |

(10)

Sor került konzultációra a tagállamokkal,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az e rendelet mellékletében meghatározott, egészségre vonatkozó állítás nem vehető fel az 1924/2006/EK rendelet 13. cikkének (3) bekezdésében említett, engedélyezett állítások uniós listájára.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2016. május 31-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 404., 2006.12.30., 9. o.

1

(2)  EFSA Journal 2014;12(10):3837.

2

---

MELLÉKLET

Egészségre vonatkozó, elutasított állítás

| Kérelem – az 1924/2006/EK rendelet vonatkozó rendelkezései | Tápanyag, anyag, élelmiszer vagy élelmiszercsoport | Állítás | Az EFSA véleményének hivatkozási száma |
| --- | --- | --- | --- |
| A 13. cikk (5) bekezdése szerinti, egészségre vonatkozó állítás, mely újonnan felfedezett tudományos bizonyítékon alapul, és/vagy védett adatok védelmére irányuló kérelmet tartalmaz. | Magas rosttartalmú kovászos rozskenyér | Az étkezés utáni glikémiás válasz mérséklése, a glükózzal összehasonlítva | Q-2014-00012 |

Kérelem – az 1924/2006/EK rendelet vonatkozó rendelkezései

Tápanyag, anyag, élelmiszer vagy élelmiszercsoport

Állítás

Az EFSA véleményének hivatkozási száma

A 13. cikk (5) bekezdése szerinti, egészségre vonatkozó állítás, mely újonnan felfedezett tudományos bizonyítékon alapul, és/vagy védett adatok védelmére irányuló kérelmet tartalmaz.

Magas rosttartalmú kovászos rozskenyér

Az étkezés utáni glikémiás válasz mérséklése, a glükózzal összehasonlítva

Q-2014-00012

---

| 2016.6.1. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 144/27 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.6.1.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 144/27

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2016/863 RENDELETE

(2016. május 31.)

a vegyi anyagok regisztrálásáról, értékeléséről, engedélyezéséről és korlátozásáról (REACH) szóló 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet VII. és VIII. mellékletének a bőrkorrózió/bőrirritáció, a súlyos szemkárosodás/szemirritáció és az akut toxicitás tekintetében történő módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a vegyi anyagok regisztrálásáról, értékeléséről, engedélyezéséről és korlátozásáról (REACH), az Európai Vegyianyag-ügynökség létrehozásáról, az 1999/45/EK irányelv módosításáról, valamint a 793/93/EGK tanácsi rendelet, az 1488/94/EK bizottsági rendelet, a 76/769/EGK tanácsi irányelv, a 91/155/EGK, a 93/67/EGK, a 93/105/EK és a 2000/21/EK bizottsági irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2006. december 18-i 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 13. cikke (2) bekezdésére és 131. cikkére,

mivel:

| (1) | Az 1907/2006/EK rendelet 13. cikkének (2) bekezdése értelmében az anyagok lényegi tulajdonságaira vonatkozó, a rendelet által megkövetelt információk megszerzését szolgáló vizsgálati módszereket rendszeresen felül kell vizsgálni és tovább kell fejleszteni a gerinces állatokon végzett kísérletek és az érintett állatok számának csökkentése érdekében. Amennyiben megfelelő, validált vizsgálati módszerek válnak elérhetővé, adott esetben módosítani kell a 440/2008/EK bizottsági rendeletet (2) és az 1907/2006/EK rendelet mellékleteit az állatkísérletek kiváltása, azok számának csökkentése vagy az állatkísérletek finomítása érdekében. Figyelembe kell venni a helyettesítésnek, a csökkentésnek és a tökéletesítésnek a 2010/63/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvben (3) lefektetett elveit. |
| --- | --- |

(1)

Az 1907/2006/EK rendelet 13. cikkének (2) bekezdése értelmében az anyagok lényegi tulajdonságaira vonatkozó, a rendelet által megkövetelt információk megszerzését szolgáló vizsgálati módszereket rendszeresen felül kell vizsgálni és tovább kell fejleszteni a gerinces állatokon végzett kísérletek és az érintett állatok számának csökkentése érdekében. Amennyiben megfelelő, validált vizsgálati módszerek válnak elérhetővé, adott esetben módosítani kell a 440/2008/EK bizottsági rendeletet (2) és az 1907/2006/EK rendelet mellékleteit az állatkísérletek kiváltása, azok számának csökkentése vagy az állatkísérletek finomítása érdekében. Figyelembe kell venni a helyettesítésnek, a csökkentésnek és a tökéletesítésnek a 2010/63/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvben (3) lefektetett elveit.

| (2) | Az 1907/2006/EK rendelet követelményeket állapít meg az Unióban gyártott vagy oda behozott, önmagukban, keverékekben vagy árucikkekben előforduló anyagok regisztrálására vonatkozóan. A regisztrálóknak a regisztrálási követelmények teljesítéséhez meg kell adniuk az 1907/2006/EK rendeletben előírt megfelelő információkat. |
| --- | --- |

(2)

Az 1907/2006/EK rendelet követelményeket állapít meg az Unióban gyártott vagy oda behozott, önmagukban, keverékekben vagy árucikkekben előforduló anyagok regisztrálására vonatkozóan. A regisztrálóknak a regisztrálási követelmények teljesítéséhez meg kell adniuk az 1907/2006/EK rendeletben előírt megfelelő információkat.

| (3) | Az 1907/2006/EK rendelet értelmében a szóban forgó rendelet VIII. mellékletének 8.1. pontjában és 8.2. pontjában szereplő bőrirritációra és szemirritációra vonatkozó információk megszerzése érdekében in vivo vizsgálatokat kell végezni. |
| --- | --- |

(3)

Az 1907/2006/EK rendelet értelmében a szóban forgó rendelet VIII. mellékletének 8.1. pontjában és 8.2. pontjában szereplő bőrirritációra és szemirritációra vonatkozó információk megszerzése érdekében in vivo vizsgálatokat kell végezni.

| (4) | Az elmúlt években jelentős tudományos haladást sikerült elérni a bőrkorrózióval/bőrirritációval és a súlyos szemkárosodással/szemirritációval kapcsolatos alternatív vizsgálati módszerek kidolgozása terén. A Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (OECD) számos – alternatív vizsgálati módszerekre vonatkozó – vizsgálati iránymutatást hagyott jóvá nemzetközi szinten; ezen iránymutatások bekerültek a 440/2008/EK rendeletbe. |
| --- | --- |

(4)

Az elmúlt években jelentős tudományos haladást sikerült elérni a bőrkorrózióval/bőrirritációval és a súlyos szemkárosodással/szemirritációval kapcsolatos alternatív vizsgálati módszerek kidolgozása terén. A Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (OECD) számos – alternatív vizsgálati módszerekre vonatkozó – vizsgálati iránymutatást hagyott jóvá nemzetközi szinten; ezen iránymutatások bekerültek a 440/2008/EK rendeletbe.

| (5) | A bőrkorrózió/bőrirritáció esetében egy adott anyag osztályozásához és az anyagra vonatkozó kockázatértékelés elvégzéséhez szükséges megfelelő információk a legtöbb esetben kizárólag in vitro vizsgálatok útján is megszerezhetők. A megfelelő következtetés levonható egyetlen in vitro vizsgálat alapján is, amennyiben az eredmény lehetővé teszi, hogy azonnal megbízható döntés szülessen az anyag besorolásáról vagy be nem sorolásáról; vagy két in vitro vizsgálat kombinációjából, amelyek közül egyik a bőrirritációt, a másik a bőrkorróziót vizsgálja. A legalább 10 tonna mennyiségben gyártott vagy behozott anyagok vonatkozásában egyes kivételes esetekben mindazonáltal továbbra is szükség lehet in vivo vizsgálatokra, például ha a vizsgált anyag kívül esik az in vitro vizsgálati módszerek alkalmazási területén, vagy ha az in vitro vizsgálatok átfogó együtteséből nem vonhatók le egyértelmű következtetések. |
| --- | --- |

(5)

A bőrkorrózió/bőrirritáció esetében egy adott anyag osztályozásához és az anyagra vonatkozó kockázatértékelés elvégzéséhez szükséges megfelelő információk a legtöbb esetben kizárólag in vitro vizsgálatok útján is megszerezhetők. A megfelelő következtetés levonható egyetlen in vitro vizsgálat alapján is, amennyiben az eredmény lehetővé teszi, hogy azonnal megbízható döntés szülessen az anyag besorolásáról vagy be nem sorolásáról; vagy két in vitro vizsgálat kombinációjából, amelyek közül egyik a bőrirritációt, a másik a bőrkorróziót vizsgálja. A legalább 10 tonna mennyiségben gyártott vagy behozott anyagok vonatkozásában egyes kivételes esetekben mindazonáltal továbbra is szükség lehet in vivo vizsgálatokra, például ha a vizsgált anyag kívül esik az in vitro vizsgálati módszerek alkalmazási területén, vagy ha az in vitro vizsgálatok átfogó együtteséből nem vonhatók le egyértelmű következtetések.

| (6) | A súlyos szemkárosodás/szemirritáció vonatkozásában egy sor olyan in vitro vizsgálati módszer létezik, amely sok esetben elégséges lenne az anyagok osztályozásához és az azokra vonatkozó kockázatértékelés elvégzéséhez szükséges információk megszerzéséhez. Az arra vonatkozó következtetés, hogy egy adott anyag gyakorolhat-e a szemre ilyen hatásokat, levonható egyetlen vizsgálat alapján is, amennyiben az eredmény lehetővé teszi, hogy azonnal megbízható döntés szülessen az anyag besorolásáról vagy be nem sorolásáról; vagy két vagy több vizsgálat kombinációja révén. A legalább 10 tonna mennyiségben gyártott vagy behozott anyagok vonatkozásában egyes esetekben mindazonáltal továbbra is szükség lehet in vivo vizsgálatokra, például ha a vizsgált anyag kívül esik a vizsgálati módszerek alkalmazási területén, vagy ha az in vitro vizsgálatok átfogó együtteséből nem vonhatók le egyértelmű következtetések. |
| --- | --- |

(6)

A súlyos szemkárosodás/szemirritáció vonatkozásában egy sor olyan in vitro vizsgálati módszer létezik, amely sok esetben elégséges lenne az anyagok osztályozásához és az azokra vonatkozó kockázatértékelés elvégzéséhez szükséges információk megszerzéséhez. Az arra vonatkozó következtetés, hogy egy adott anyag gyakorolhat-e a szemre ilyen hatásokat, levonható egyetlen vizsgálat alapján is, amennyiben az eredmény lehetővé teszi, hogy azonnal megbízható döntés szülessen az anyag besorolásáról vagy be nem sorolásáról; vagy két vagy több vizsgálat kombinációja révén. A legalább 10 tonna mennyiségben gyártott vagy behozott anyagok vonatkozásában egyes esetekben mindazonáltal továbbra is szükség lehet in vivo vizsgálatokra, például ha a vizsgált anyag kívül esik a vizsgálati módszerek alkalmazási területén, vagy ha az in vitro vizsgálatok átfogó együtteséből nem vonhatók le egyértelmű következtetések.

| (7) | A VIII. melléklet 8.1. és 8.2. pontját ezért módosítani kell, hogy az egységesen előírt információs követelmény az in vitro vizsgálatokra vonatkozzon, és ezzel egyidejűleg meg kell határozni azokat a feltételeket, amelyek fennállása esetén továbbra is szükséges in vivo vizsgálatot végezni a bőrirritációra/bőrkorrózióra és a súlyos szemkárosodásra/szemirritációra vonatkozóan. Mindazonáltal a korábban már elvégzett in vivo bőrirritációs vagy szemirritációs vizsgálatok eredményeként kapott megfelelő információk továbbra is minden mennyiségi szint esetében felhasználhatók a tájékoztatási követelmény teljesítésének céljából. |
| --- | --- |

(7)

A VIII. melléklet 8.1. és 8.2. pontját ezért módosítani kell, hogy az egységesen előírt információs követelmény az in vitro vizsgálatokra vonatkozzon, és ezzel egyidejűleg meg kell határozni azokat a feltételeket, amelyek fennállása esetén továbbra is szükséges in vivo vizsgálatot végezni a bőrirritációra/bőrkorrózióra és a súlyos szemkárosodásra/szemirritációra vonatkozóan. Mindazonáltal a korábban már elvégzett in vivo bőrirritációs vagy szemirritációs vizsgálatok eredményeként kapott megfelelő információk továbbra is minden mennyiségi szint esetében felhasználhatók a tájékoztatási követelmény teljesítésének céljából.

| (8) | Ezenkívül felül kell vizsgálni a VII. melléklet 8.1. és 8.2. pontjában foglalt egységesen előírt információs követelményeket és az eltérő alkalmazásra vonatkozóan ugyanott megállapított szabályokat, valamint a VIII. melléklet 8.1. és 8.2. pontjában szereplő, az eltérő alkalmazásra vonatkozó szabályokat annak érdekében, hogy kiküszöbölhető legyen a VI. és a XI. mellékletben, valamint a VII. és a VIII. melléklet bevezető részében a következők tekintetében megállapított szabályok felesleges megismétlése: a rendelkezésre álló adatok felülvizsgálata, valamint a toxikológiai végpontra vonatkozó vizsgálatok mellőzése azokban az esetekben, amikor a rendelkezésre álló információk azt mutatják, hogy az anyag megfelel a szóban forgó toxikológiai végpontra vonatkozó besorolás kritériumainak; a szóban forgó felülvizsgálat további célja a bizonyos körülmények között tűzveszélyes anyagokra vonatkozó vizsgálatok mellőzésével kapcsolatos rendelkezések szándékolt jelentésének tisztázása. Az anyagok osztályozását érintő hivatkozásoknál az 1272/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (4) használt terminológiához való igazodás érdekében naprakésszé kell tenni az eltérő alkalmazásra vonatkozó szabályokat. |
| --- | --- |

(8)

Ezenkívül felül kell vizsgálni a VII. melléklet 8.1. és 8.2. pontjában foglalt egységesen előírt információs követelményeket és az eltérő alkalmazásra vonatkozóan ugyanott megállapított szabályokat, valamint a VIII. melléklet 8.1. és 8.2. pontjában szereplő, az eltérő alkalmazásra vonatkozó szabályokat annak érdekében, hogy kiküszöbölhető legyen a VI. és a XI. mellékletben, valamint a VII. és a VIII. melléklet bevezető részében a következők tekintetében megállapított szabályok felesleges megismétlése: a rendelkezésre álló adatok felülvizsgálata, valamint a toxikológiai végpontra vonatkozó vizsgálatok mellőzése azokban az esetekben, amikor a rendelkezésre álló információk azt mutatják, hogy az anyag megfelel a szóban forgó toxikológiai végpontra vonatkozó besorolás kritériumainak; a szóban forgó felülvizsgálat további célja a bizonyos körülmények között tűzveszélyes anyagokra vonatkozó vizsgálatok mellőzésével kapcsolatos rendelkezések szándékolt jelentésének tisztázása. Az anyagok osztályozását érintő hivatkozásoknál az 1272/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (4) használt terminológiához való igazodás érdekében naprakésszé kell tenni az eltérő alkalmazásra vonatkozó szabályokat.

| (9) | Az 1907/2006/EK rendelet VIII. mellékletének 8.5. pontja értelmében az akut toxicitás tekintetében az egységesen előírt információs követelmény a gázoktól eltérő anyagok esetében a szájon át történő beadás (VII. melléklet, 8.5.1. pont) mellett legalább még egy másik expozíciós út – belégzéses vagy bőrön keresztüli expozíció, a humán expozíció valószínű útjától függően – vonatkozásában is alkalmazandó. Az akut toxicitásra vonatkozó in vivo vizsgálatokból nyert adatok közelmúltban készült tudományos elemzése kimutatta, hogy azokról az anyagokról, amelyek szájon át bejutva nem toxikusak, nagy valószínűséggel feltételezhető, hogy a bőrön keresztüli expozíció esetében sem toxikusak. Következésképpen az ilyen anyagok esetében a bőrön keresztüli expozícióra vonatkozó vizsgálat nem juttat olyan információkhoz, amelyek elengedhetetlenül fontosak lennének az anyag biztonsági értékeléséhez. Az 1907/2006/EK rendelet VIII. mellékletének 8.5. pontját ezért módosítani kell annak érdekében, hogy az ilyen anyagok esetében lehetőség legyen a bőrön keresztüli expozícióval kapcsolatos vizsgálat mellőzésére. |
| --- | --- |

(9)

Az 1907/2006/EK rendelet VIII. mellékletének 8.5. pontja értelmében az akut toxicitás tekintetében az egységesen előírt információs követelmény a gázoktól eltérő anyagok esetében a szájon át történő beadás (VII. melléklet, 8.5.1. pont) mellett legalább még egy másik expozíciós út – belégzéses vagy bőrön keresztüli expozíció, a humán expozíció valószínű útjától függően – vonatkozásában is alkalmazandó. Az akut toxicitásra vonatkozó in vivo vizsgálatokból nyert adatok közelmúltban készült tudományos elemzése kimutatta, hogy azokról az anyagokról, amelyek szájon át bejutva nem toxikusak, nagy valószínűséggel feltételezhető, hogy a bőrön keresztüli expozíció esetében sem toxikusak. Következésképpen az ilyen anyagok esetében a bőrön keresztüli expozícióra vonatkozó vizsgálat nem juttat olyan információkhoz, amelyek elengedhetetlenül fontosak lennének az anyag biztonsági értékeléséhez. Az 1907/2006/EK rendelet VIII. mellékletének 8.5. pontját ezért módosítani kell annak érdekében, hogy az ilyen anyagok esetében lehetőség legyen a bőrön keresztüli expozícióval kapcsolatos vizsgálat mellőzésére.

| (10) | Az Európai Vegyianyag-ügynökségnek – a tagállamokkal és az érdekelt felekkel együttműködve – az 1907/2006/EK rendelet alkalmazásában további iránymutatásokat tartalmazó dokumentumokat kell kidolgoznia a vizsgálati módszerek alkalmazására és az egységesen előírt információs követelmények mellőzésének e rendelet által biztosított lehetőségeire vonatkozóan. Ennek során az Európai Vegyianyag-ügynökségnek teljes mértékben figyelembe kell vennie az OECD keretében és más irányadó tudományos és szakértői fórumokon végzett munkát. |
| --- | --- |

(10)

Az Európai Vegyianyag-ügynökségnek – a tagállamokkal és az érdekelt felekkel együttműködve – az 1907/2006/EK rendelet alkalmazásában további iránymutatásokat tartalmazó dokumentumokat kell kidolgoznia a vizsgálati módszerek alkalmazására és az egységesen előírt információs követelmények mellőzésének e rendelet által biztosított lehetőségeire vonatkozóan. Ennek során az Európai Vegyianyag-ügynökségnek teljes mértékben figyelembe kell vennie az OECD keretében és más irányadó tudományos és szakértői fórumokon végzett munkát.

| (11) | Az 1907/2006/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(11)

Az 1907/2006/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (12) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az 1907/2006/EK rendelet 133. cikke alapján létrehozott bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(12)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az 1907/2006/EK rendelet 133. cikke alapján létrehozott bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1907/2006/EK rendelet VII. és VIII. melléklete e rendelet mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2016. május 31-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 396., 2006.12.30., 1. o.

1

(2)  A Bizottság 2008. május 30-i 440/2008/EK rendelete a vegyi anyagok regisztrálásáról, értékeléséről, engedélyezéséről és korlátozásáról (REACH) szóló 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet értelmében alkalmazandó vizsgálati módszerek megállapításáról (HL L 142., 2008.5.31., 1. o.).

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 2010. szeptember 22-i 2010/63/EU irányelve a tudományos célokra felhasznált állatok védelméről (HL L 276., 2010.10.20., 33. o.).

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 2008. december 16-i 1272/2008/EK rendelete az anyagok és keverékek osztályozásáról, címkézéséről és csomagolásáról, a 67/548/EGK és az 1999/45/EK irányelv módosításáról és hatályon kívül helyezéséről, valamint az 1907/2006/EK rendelet módosításáról (HL L 353., 2008.12.31., 1. o.).

4

---

MELLÉKLET

Az 1907/2006/EK rendelet VII. és VIII. melléklete a következőképpen módosul:

| 1. | A VII. melléklet 8.1. és 8.2. pontjának helyébe a következő szöveg lép:












  „8.1. | Bőrkorrózió/bőrirritáció |
| --- | --- | --- |

1.

A VII. melléklet 8.1. és 8.2. pontjának helyébe a következő szöveg lép:

„8.1.

Bőrkorrózió/bőrirritáció

| 8.1. | A vizsgálato(ka)t nem kell elvégezni, ha:






  — | az anyag erős sav (pH ≤ 2,0) vagy bázis (pH ≥ 11,5), és a rendelkezésre álló információk szerint be kell sorolni a »bőrkorrózió« veszélyességi osztályba (1. kategória), vagy |
| --- | --- | --- |

8.1.

A vizsgálato(ka)t nem kell elvégezni, ha:

—

az anyag erős sav (pH ≤ 2,0) vagy bázis (pH ≥ 11,5), és a rendelkezésre álló információk szerint be kell sorolni a »bőrkorrózió« veszélyességi osztályba (1. kategória), vagy

| — | az anyag szobahőmérsékleten levegővel, vízzel vagy nedvességgel érintkezve öngyulladó, vagy |
| --- | --- |

—

az anyag szobahőmérsékleten levegővel, vízzel vagy nedvességgel érintkezve öngyulladó, vagy

| — | az anyag a bőrön keresztüli expozíciós út tekintetében az »akut toxicitás« veszélyességi osztályba (1. kategória) tartozik, vagy |
| --- | --- |

—

az anyag a bőrön keresztüli expozíciós út tekintetében az »akut toxicitás« veszélyességi osztályba (1. kategória) tartozik, vagy

| — | a bőrön keresztüli expozíciós útra vonatkozó akut toxicitási vizsgálat a dózishatárértékig (2 000 mg/testsúlykilogramm) nem jelez bőrirritációt. |
| --- | --- |

—

a bőrön keresztüli expozíciós útra vonatkozó akut toxicitási vizsgálat a dózishatárértékig (2 000 mg/testsúlykilogramm) nem jelez bőrirritációt.

Ha a 8.1.1. vagy a 8.1.2. pont szerinti két vizsgálat egyikéből származó eredmények már önmagukban lehetővé teszik az adott anyag besorolására vonatkozó végleges döntés meghozatalát vagy annak megállapítását, hogy az anyag nem okozhat bőrirritációt, a második vizsgálatot már nem kell elvégezni.

| 8.1.1. | Bőrkorrózió – in vitro vizsgálat |
| --- | --- |

8.1.1.

Bőrkorrózió – in vitro vizsgálat

| 8.1.2. | Bőrirritáció – in vitro vizsgálat |
| --- | --- |

8.1.2.

Bőrirritáció – in vitro vizsgálat

| 8.2. | Súlyos szemkárosodás/szemirritáció |
| --- | --- |

8.2.

Súlyos szemkárosodás/szemirritáció

| 8.2. | A vizsgálato(ka)t nem kell elvégezni, ha:






  — | az anyag besorolása szerint a »bőrkorrózió« veszélyességi osztályba tartozik, ami egyben a »súlyos szemkárosodás« veszélyességi osztályba (1. kategória) való besorolását is maga után vonja, vagy |
| --- | --- | --- |

8.2.

A vizsgálato(ka)t nem kell elvégezni, ha:

—

az anyag besorolása szerint a »bőrkorrózió« veszélyességi osztályba tartozik, ami egyben a »súlyos szemkárosodás« veszélyességi osztályba (1. kategória) való besorolását is maga után vonja, vagy

| — | az anyag besorolása szerint a »bőrirritáció« veszélyességi osztályba tartozik, és a rendelkezésre álló információk szerint be kell sorolni a »szemirritáció« veszélyességi osztályba (2. kategória), vagy |
| --- | --- |

—

az anyag besorolása szerint a »bőrirritáció« veszélyességi osztályba tartozik, és a rendelkezésre álló információk szerint be kell sorolni a »szemirritáció« veszélyességi osztályba (2. kategória), vagy

| — | az anyag erős sav (pH ≤ 2,0) vagy bázis (pH ≥ 11,5), és a rendelkezésre álló információk szerint be kell sorolni a »súlyos szemkárosodás« veszélyességi osztályba (1. kategória), vagy |
| --- | --- |

—

az anyag erős sav (pH ≤ 2,0) vagy bázis (pH ≥ 11,5), és a rendelkezésre álló információk szerint be kell sorolni a »súlyos szemkárosodás« veszélyességi osztályba (1. kategória), vagy

| — | az anyag szobahőmérsékleten levegővel, vízzel vagy nedvességgel érintkezve öngyulladó. |
| --- | --- |

—

az anyag szobahőmérsékleten levegővel, vízzel vagy nedvességgel érintkezve öngyulladó.

| 8.2.1. | Súlyos szemkárosodás/szemirritáció – in vitro vizsgálat |
| --- | --- |

8.2.1.

Súlyos szemkárosodás/szemirritáció – in vitro vizsgálat

| 8.2.1. | Ha az első in vitro vizsgálat eredményei nem teszik lehetővé az anyag besorolására vonatkozó végleges döntés meghozatalát vagy annak megállapítását, hogy az anyag nem okozhat szemirritációt, akkor egy vagy több további, erre a végpontra vonatkozó in vitro vizsgálatot kell figyelembe venni.” |
| --- | --- |

8.2.1.

Ha az első in vitro vizsgálat eredményei nem teszik lehetővé az anyag besorolására vonatkozó végleges döntés meghozatalát vagy annak megállapítását, hogy az anyag nem okozhat szemirritációt, akkor egy vagy több további, erre a végpontra vonatkozó in vitro vizsgálatot kell figyelembe venni.”

| 2. | A VIII. melléklet 8.1. és 8.2. pontjának helyébe a következő szöveg lép:












  „8.1. | Bőrkorrózió/bőrirritáció |
| --- | --- | --- |

2.

A VIII. melléklet 8.1. és 8.2. pontjának helyébe a következő szöveg lép:

„8.1.

Bőrkorrózió/bőrirritáció

| 8.1. | Bőrkorrózióra/bőrirritációra vonatkozó in vivo vizsgálat elvégzése kizárólag abban az esetben vehető fontolóra, ha a VII. melléklet 8.1.1. és 8.1.2. pontja szerinti in vitro vizsgálatok nem alkalmazhatóak, vagy ha e vizsgálatok eredményei osztályozási és kockázatértékelési célokra nem megfelelőek.
  A vizsgálatot nem szükséges elvégezni, ha:






  — | az anyag erős sav (pH ≤ 2,0) vagy bázis (pH ≥ 11,5), vagy |
| --- | --- | --- |

8.1.

Bőrkorrózióra/bőrirritációra vonatkozó in vivo vizsgálat elvégzése kizárólag abban az esetben vehető fontolóra, ha a VII. melléklet 8.1.1. és 8.1.2. pontja szerinti in vitro vizsgálatok nem alkalmazhatóak, vagy ha e vizsgálatok eredményei osztályozási és kockázatértékelési célokra nem megfelelőek.

A vizsgálatot nem szükséges elvégezni, ha:

—

az anyag erős sav (pH ≤ 2,0) vagy bázis (pH ≥ 11,5), vagy

| — | az anyag szobahőmérsékleten levegővel, vízzel vagy nedvességgel érintkezve öngyulladó, vagy |
| --- | --- |

—

az anyag szobahőmérsékleten levegővel, vízzel vagy nedvességgel érintkezve öngyulladó, vagy

| — | az anyag a bőrön keresztüli expozíciós út tekintetében az »akut toxicitás« veszélyességi osztályba (1. kategória) tartozik, vagy |
| --- | --- |

—

az anyag a bőrön keresztüli expozíciós út tekintetében az »akut toxicitás« veszélyességi osztályba (1. kategória) tartozik, vagy

| — | a bőrön keresztüli expozíciós útra vonatkozó akut toxicitási vizsgálat a dózishatárértékig (2 000 mg/testsúlykilogramm) nem jelez bőrirritációt. |
| --- | --- |

—

a bőrön keresztüli expozíciós útra vonatkozó akut toxicitási vizsgálat a dózishatárértékig (2 000 mg/testsúlykilogramm) nem jelez bőrirritációt.

| 8.2. | Súlyos szemkárosodás/szemirritáció |
| --- | --- |

8.2.

Súlyos szemkárosodás/szemirritáció

| 8.2. | Szemkorrózióra/szemirritációra vonatkozó in vivo vizsgálat elvégzése kizárólag abban az esetben vehető fontolóra, ha a VII. melléklet 8.2.1. pontja szerinti in vitro vizsgálat(ok) nem alkalmazható(ak), vagy ha e vizsgálat(ok) eredményei osztályozási és kockázatértékelési célokra nem megfelelőek.
  A vizsgálatot nem szükséges elvégezni, ha:






  — | az anyag besorolása szerint a »bőrkorrózió« veszélyességi osztályba tartozik, vagy |
| --- | --- | --- |

8.2.

Szemkorrózióra/szemirritációra vonatkozó in vivo vizsgálat elvégzése kizárólag abban az esetben vehető fontolóra, ha a VII. melléklet 8.2.1. pontja szerinti in vitro vizsgálat(ok) nem alkalmazható(ak), vagy ha e vizsgálat(ok) eredményei osztályozási és kockázatértékelési célokra nem megfelelőek.

A vizsgálatot nem szükséges elvégezni, ha:

—

az anyag besorolása szerint a »bőrkorrózió« veszélyességi osztályba tartozik, vagy

| — | az anyag erős sav (pH ≤ 2,0) vagy bázis (pH ≥ 11,5), vagy |
| --- | --- |

—

az anyag erős sav (pH ≤ 2,0) vagy bázis (pH ≥ 11,5), vagy

| — | az anyag szobahőmérsékleten levegővel, vízzel vagy nedvességgel érintkezve öngyulladó.” |
| --- | --- |

—

az anyag szobahőmérsékleten levegővel, vízzel vagy nedvességgel érintkezve öngyulladó.”

| 3. | A VIII. melléklet 8.5. pontjának helyébe a következő szöveg lép:












  „8.5. | Akut toxicitás |
| --- | --- | --- |

3.

A VIII. melléklet 8.5. pontjának helyébe a következő szöveg lép:

„8.5.

Akut toxicitás

| 8.5. | A vizsgálato(ka)t általában nem szükséges elvégezni, ha:






  — | az anyag besorolása szerint a »bőrkorrózió« veszélyességi osztályba tartozik. |
| --- | --- | --- |

8.5.

A vizsgálato(ka)t általában nem szükséges elvégezni, ha:

—

az anyag besorolása szerint a »bőrkorrózió« veszélyességi osztályba tartozik.

A gázoktól eltérő anyagok esetében a 8.5.2–8.5.3. pont alatt említett információkat a szájon keresztüli beadási módon (VII. melléklet, 8.5.1. pont) kívül legalább egy másik expozíciós út tekintetében is meg kell adni. A második expozíciós út kiválasztása az anyag jellegétől és a humán expozíció valószínű útjától függ. Ha csak egy expozíciós út van, az információkat csak erre az útra kell megadni.

| 8.5.2. | Belégzésen keresztüli expozíció |
| --- | --- |

8.5.2.

Belégzésen keresztüli expozíció

| 8.5.2. | A belégzésen keresztüli expozíciós vizsgálat megfelelő, ha az anyag gőznyomását és/vagy az aeroszoloknak, belélegezhető méretű részecskéknek vagy cseppeknek való expozíció lehetőségét figyelembe véve a belégzésen keresztüli humán expozíció valószínűsíthető. |
| --- | --- |

8.5.2.

A belégzésen keresztüli expozíciós vizsgálat megfelelő, ha az anyag gőznyomását és/vagy az aeroszoloknak, belélegezhető méretű részecskéknek vagy cseppeknek való expozíció lehetőségét figyelembe véve a belégzésen keresztüli humán expozíció valószínűsíthető.

| 8.5.3. | Bőrön keresztüli expozíció |
| --- | --- |

8.5.3.

Bőrön keresztüli expozíció

| 8.5.3. | A bőrön keresztüli expozíciós vizsgálat megfelelő, ha:






  (1) | az anyag belégzése nem valószínűsíthető; és |
| --- | --- | --- |

8.5.3.

A bőrön keresztüli expozíciós vizsgálat megfelelő, ha:

(1)

az anyag belégzése nem valószínűsíthető; és

| (2) | a gyártás és/vagy a felhasználás során a bőrrel való érintkezés valószínűsíthető; és |
| --- | --- |

(2)

a gyártás és/vagy a felhasználás során a bőrrel való érintkezés valószínűsíthető; és

| (3) | a fiziko-kémiai és toxikológiai tulajdonságok arra utalnak, hogy a bőrön át történő felszívódás jelentős mértékű lehet. |
| --- | --- |

(3)

a fiziko-kémiai és toxikológiai tulajdonságok arra utalnak, hogy a bőrön át történő felszívódás jelentős mértékű lehet.

A bőrön keresztüli expozíciós vizsgálatot nem szükséges elvégezni, ha:

| — | szájon keresztüli beadás esetén az anyag vonatkozásában nem teljesülnek az »akut toxicitás« vagy a »STOT SE« veszélyességi osztályba tartozó anyagként való besorolás kritériumai, és |
| --- | --- |

—

szájon keresztüli beadás esetén az anyag vonatkozásában nem teljesülnek az »akut toxicitás« vagy a »STOT SE« veszélyességi osztályba tartozó anyagként való besorolás kritériumai, és

| — | a bőrön keresztüli expozíció útján végrehajtott in vivo vizsgálatok nem tártak fel szisztémás hatásokat (például bőrirritációt vagy bőrszenzibilizációt), illetve – szájon keresztüli beadással végzett in vivo vizsgálat hiányában – a nem vizsgálati megközelítések (kereszthivatkozásos megközelítés, QSAR-vizsgálatok) arra engednek következtetni, hogy a bőrön keresztüli expozíció semmiféle szisztémás hatást nem vált ki.” |
| --- | --- |

—

a bőrön keresztüli expozíció útján végrehajtott in vivo vizsgálatok nem tártak fel szisztémás hatásokat (például bőrirritációt vagy bőrszenzibilizációt), illetve – szájon keresztüli beadással végzett in vivo vizsgálat hiányában – a nem vizsgálati megközelítések (kereszthivatkozásos megközelítés, QSAR-vizsgálatok) arra engednek következtetni, hogy a bőrön keresztüli expozíció semmiféle szisztémás hatást nem vált ki.”

---

| 2016.6.1. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 144/32 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.6.1.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 144/32

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2016/864 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2016. május 31.)

a triaszulfuron hatóanyag jóváhagyása megújításának a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti megtagadásáról, valamint az 540/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a növényvédő szerek forgalomba hozataláról, valamint a 79/117/EGK és a 91/414/EGK tanácsi irányelvek hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. október 21-i 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 20. cikke (1) bekezdésére és 78. cikkének (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 2000/66/EK bizottsági irányelv (2) hatóanyagként felvette a triaszulfuront a 91/414/EGK tanácsi irányelv (3) I. mellékletébe. |
| --- | --- |

(1)

A 2000/66/EK bizottsági irányelv (2) hatóanyagként felvette a triaszulfuront a 91/414/EGK tanácsi irányelv (3) I. mellékletébe.

| (2) | A 91/414/EGK irányelv I. mellékletében szereplő hatóanyagok az 1107/2009/EK rendelet értelmében jóváhagyott hatóanyagnak tekintendők, és az 540/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet (4) mellékletének A. részében is fel vannak sorolva. |
| --- | --- |

(2)

A 91/414/EGK irányelv I. mellékletében szereplő hatóanyagok az 1107/2009/EK rendelet értelmében jóváhagyott hatóanyagnak tekintendők, és az 540/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet (4) mellékletének A. részében is fel vannak sorolva.

| (3) | Az 540/2011/EU végrehajtási rendelet mellékletének A. részében foglaltaknak megfelelően a triaszulfuron hatóanyag jóváhagyása 2016. június 30-án lejár. |
| --- | --- |

(3)

Az 540/2011/EU végrehajtási rendelet mellékletének A. részében foglaltaknak megfelelően a triaszulfuron hatóanyag jóváhagyása 2016. június 30-án lejár.

| (4) | Az 1141/2010/EU bizottsági rendelet (5) 4. cikkének megfelelően és az abban előírt határidőn belül kérelmet nyújtottak be a triaszulfuron hatóanyagnak a 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe való felvétele megújítására. |
| --- | --- |

(4)

Az 1141/2010/EU bizottsági rendelet (5) 4. cikkének megfelelően és az abban előírt határidőn belül kérelmet nyújtottak be a triaszulfuron hatóanyagnak a 91/414/EGK irányelv I. mellékletébe való felvétele megújítására.

| (5) | A kérelmező benyújtotta az 1141/2010/EU rendelet 9. cikkének megfelelően előírt kiegészítő dossziékat. A referens tagállam hiánytalannak találta a kérelmet. |
| --- | --- |

(5)

A kérelmező benyújtotta az 1141/2010/EU rendelet 9. cikkének megfelelően előírt kiegészítő dossziékat. A referens tagállam hiánytalannak találta a kérelmet.

| (6) | A referens tagállam a társreferens tagállammal konzultálva elkészítette a jóváhagyás érvényességének meghosszabbítására benyújtott kérelmet értékelő jelentést, amelyet 2013. október 14-én benyújtott az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatósághoz (a továbbiakban: Hatóság) és a Bizottsághoz. |
| --- | --- |

(6)

A referens tagállam a társreferens tagállammal konzultálva elkészítette a jóváhagyás érvényességének meghosszabbítására benyújtott kérelmet értékelő jelentést, amelyet 2013. október 14-én benyújtott az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatósághoz (a továbbiakban: Hatóság) és a Bizottsághoz.

| (7) | A Hatóság megküldte a megújításértékelő jelentést a kérelmezőnek és a tagállamoknak észrevételezésre, majd a kapott észrevételeket továbbította a Bizottsághoz. A Hatóság ezenkívül közzétette a kiegészítő összegző dossziét. |
| --- | --- |

(7)

A Hatóság megküldte a megújításértékelő jelentést a kérelmezőnek és a tagállamoknak észrevételezésre, majd a kapott észrevételeket továbbította a Bizottsághoz. A Hatóság ezenkívül közzétette a kiegészítő összegző dossziét.

| (8) | 2015. január 8-án a Hatóság eljuttatta a Bizottsághoz következtetéseit (6) arról, hogy a triaszulfuron várhatóan megfelel-e az 1107/2009/EK rendelet 4. cikkében előírt jóváhagyási kritériumoknak. A Hatóság arra a következtetésre jutott, hogy a triaszulfuronnak és CGA 150829 jelű gyártási szennyeződésének hiányos genotoxicitási értékelése miatt nem volt lehetséges az egészséges állapotra vonatkozó toxikológiai referenciaértékek megállapítása. Ennek következtében nem lehetett elvégezni a fogyasztókat, a kezelőket, a dolgozókat és a közelben tartózkodókat fenyegető kockázat értékelését. Továbbá a Hatóság következtetései szerint nagy az esélye annak, hogy meghatározott földrajzi-éghajlati körülmények között az értékelt reprezentatív felhasználások következtében a felszín alatti vizekben magának a triaszulfuronnak vagy a talajban előforduló CGA 150829 metabolitjának való expozíció meghaladja az ivóvízre vonatkozó 0,1μg/L határértéket valamennyi, felszín alatti vizekkel kapcsolatos releváns forgatókönyv esetében. Ezenfelül megállapítást nyert, hogy a vízi növények tekintetében is nagy kockázat áll fenn. |
| --- | --- |

(8)

2015. január 8-án a Hatóság eljuttatta a Bizottsághoz következtetéseit (6) arról, hogy a triaszulfuron várhatóan megfelel-e az 1107/2009/EK rendelet 4. cikkében előírt jóváhagyási kritériumoknak. A Hatóság arra a következtetésre jutott, hogy a triaszulfuronnak és CGA 150829 jelű gyártási szennyeződésének hiányos genotoxicitási értékelése miatt nem volt lehetséges az egészséges állapotra vonatkozó toxikológiai referenciaértékek megállapítása. Ennek következtében nem lehetett elvégezni a fogyasztókat, a kezelőket, a dolgozókat és a közelben tartózkodókat fenyegető kockázat értékelését. Továbbá a Hatóság következtetései szerint nagy az esélye annak, hogy meghatározott földrajzi-éghajlati körülmények között az értékelt reprezentatív felhasználások következtében a felszín alatti vizekben magának a triaszulfuronnak vagy a talajban előforduló CGA 150829 metabolitjának való expozíció meghaladja az ivóvízre vonatkozó 0,1μg/L határértéket valamennyi, felszín alatti vizekkel kapcsolatos releváns forgatókönyv esetében. Ezenfelül megállapítást nyert, hogy a vízi növények tekintetében is nagy kockázat áll fenn.

| (9) | A Bizottság felkérte a kérelmezőt, hogy nyújtsa be észrevételeit a Hatóság következtetéséről, és – az 1141/2010/EU rendelet 17. cikke (1) bekezdésének megfelelően – a felülvizsgálati jelentés tervezetéről. A kérelmező benyújtotta észrevételeit, és azokat a Bizottság körültekintően megvizsgálta. |
| --- | --- |

(9)

A Bizottság felkérte a kérelmezőt, hogy nyújtsa be észrevételeit a Hatóság következtetéséről, és – az 1141/2010/EU rendelet 17. cikke (1) bekezdésének megfelelően – a felülvizsgálati jelentés tervezetéről. A kérelmező benyújtotta észrevételeit, és azokat a Bizottság körültekintően megvizsgálta.

| (10) | A kérelmező által felhozott érvek ugyanakkor nem tudták eloszlatni a (8) preambulumbekezdésben említett aggályokat. |
| --- | --- |

(10)

A kérelmező által felhozott érvek ugyanakkor nem tudták eloszlatni a (8) preambulumbekezdésben említett aggályokat.

| (11) | Következésképpen nem nyert megállapítást, hogy legalább egy, triaszulfuront tartalmazó növényvédő szer egy vagy több reprezentatív felhasználása vonatkozásában várhatóan teljesülnek az 1107/2009/EK rendelet 4. cikkében előírt jóváhagyási kritériumok. Ezért indokolt úgy rendelkezni, hogy a triaszulfuron hatóanyag jóváhagyása ne kerüljön megújításra. |
| --- | --- |

(11)

Következésképpen nem nyert megállapítást, hogy legalább egy, triaszulfuront tartalmazó növényvédő szer egy vagy több reprezentatív felhasználása vonatkozásában várhatóan teljesülnek az 1107/2009/EK rendelet 4. cikkében előírt jóváhagyási kritériumok. Ezért indokolt úgy rendelkezni, hogy a triaszulfuron hatóanyag jóváhagyása ne kerüljön megújításra.

| (12) | A tagállamok számára időt kell biztosítani a triaszulfuront tartalmazó növényvédő szerekre vonatkozó engedélyek visszavonására. |
| --- | --- |

(12)

A tagállamok számára időt kell biztosítani a triaszulfuront tartalmazó növényvédő szerekre vonatkozó engedélyek visszavonására.

| (13) | Amennyiben a tagállamok az 1107/2009/EK rendelet 46. cikke értelmében türelmi időt biztosítanak a triaszulfuront tartalmazó növényvédő szerek tekintetében, ez az időszak legfeljebb 2017. szeptember 30-ig tarthat. |
| --- | --- |

(13)

Amennyiben a tagállamok az 1107/2009/EK rendelet 46. cikke értelmében türelmi időt biztosítanak a triaszulfuront tartalmazó növényvédő szerek tekintetében, ez az időszak legfeljebb 2017. szeptember 30-ig tarthat.

| (14) | E rendelet nem sérti a kérelmezők azon jogát, hogy a triaszulfuronra vonatkozóan újabb kérelmet nyújtsanak be az 1107/2009/EK rendelet 7. cikke szerint. |
| --- | --- |

(14)

E rendelet nem sérti a kérelmezők azon jogát, hogy a triaszulfuronra vonatkozóan újabb kérelmet nyújtsanak be az 1107/2009/EK rendelet 7. cikke szerint.

| (15) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(15)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Hatóanyag jóváhagyása megújításának megtagadása

A triaszulfuron hatóanyag jóváhagyása nem újítható meg.

2. cikk

Átmeneti intézkedések

A tagállamok 2016. szeptember 30-ig visszavonják a triaszulfuront tartalmazó növényvédő szerekre vonatkozó engedélyeket.

3. cikk

Türelmi idő

A tagállamok által az 1107/2009/EK rendelet 46. cikke értelmében biztosított türelmi időnek a lehető legrövidebbnek kell lennie, és legkésőbb 2017. szeptember 30-án le kell járnia.

4. cikk

Az 540/2011/EU végrehajtási rendelet módosításai

Az 540/2011/EU végrehajtási rendelet mellékletének A. részében található táblázat triaszulfuronra vonatkozó 9. sorát el kell hagyni.

5. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet 2016. július 1-jén lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2016. május 31-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 309., 2009.11.24., 1. o.

1

(2)  A Bizottság 2000. október 23-i 2000/66/EK irányelve egy hatóanyagnak (triaszulfuron) a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló 91/414/EGK tanácsi irányelv I. mellékletébe történő felvételéről (HL L 276., 2000.10.28., 35. o.).

2

(3)  A Tanács 1991. július 15-i 91/414/EGK irányelve a növényvédő szerek forgalomba hozataláról (HL L 230., 1991.8.19., 1. o.).

3

(4)  A Bizottság 2011. május 25-i 540/2011/EU végrehajtási rendelete az 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a jóváhagyott hatóanyagok jegyzéke tekintetében történő végrehajtásáról (HL L 153., 2011.6.11., 1. o.).

4

(5)  A Bizottság 2010. december 7-i 1141/2010/EU rendelete hatóanyagok második csoportját illetően a 91/414/EGK tanácsi irányelv I. mellékletébe történő felvétel megújítási eljárásának meghatározásáról és ezen anyagok jegyzékének létrehozásáról (HL L 322., 2010.12.8., 10. o.).

5

(6)  EFSA (Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság), 2015. Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance triasulfuron (A triaszulfuron hatóanyagot tartalmazó növényvédő szereknél felmerülő kockázatok értékelésének szakmai vizsgálatából levont következtetés). EFSA Journal 2015; 13(1):3958, 78 o. doi:10.2903/j.efsa.2015.3958

6

---

| 2016.6.1. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 144/35 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.6.1.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 144/35

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2016/865 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2016. május 31.)

a 2015/2384/EK végrehajtási rendelet által a Kínai Népköztársaságból származó egyes alumíniumfóliák behozatalára kivetett dömpingellenes intézkedéseknek a Kínai Népköztársaságból származó egyes, enyhén módosított alumíniumfóliák behozatala révén történő esetleges kijátszására vonatkozó vizsgálat megindításáról, valamint e behozatalok nyilvántartásba vételének elrendeléséről

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 13. cikke (3) bekezdésére, valamint 14. cikke (5) bekezdésére,

a tagállamok tájékoztatását követően,

mivel:

A.   A KÉRELEM

A KÉRELEM

| (1) | Az Európai Bizottsághoz (a továbbiakban: Bizottság) az alaprendelet 13. cikke (3) bekezdésének és 14. cikke (5) bekezdésének alapján kérelmet nyújtottak be, hogy vizsgálja ki a Kínai Népköztársaságból származó egyes alumíniumfóliák behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedéseknek a Kínai Népköztársaságból származó egyes, enyhén módosított alumíniumfóliák behozatala révén történő esetleges kijátszását, valamint rendelje el e behozatalok nyilvántartásba vételét. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Bizottsághoz (a továbbiakban: Bizottság) az alaprendelet 13. cikke (3) bekezdésének és 14. cikke (5) bekezdésének alapján kérelmet nyújtottak be, hogy vizsgálja ki a Kínai Népköztársaságból származó egyes alumíniumfóliák behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedéseknek a Kínai Népköztársaságból származó egyes, enyhén módosított alumíniumfóliák behozatala révén történő esetleges kijátszását, valamint rendelje el e behozatalok nyilvántartásba vételét.

| (2) | A kérelmet 2015. április 18-án nyújtották be. A kérelmező kérte, hogy névtelen maradhasson és kérelmét kellően megalapozta. A Bizottság úgy véli, hogy indokolt a kérelmező kilétének bizalmas kezelése. |
| --- | --- |

(2)

A kérelmet 2015. április 18-án nyújtották be. A kérelmező kérte, hogy névtelen maradhasson és kérelmét kellően megalapozta. A Bizottság úgy véli, hogy indokolt a kérelmező kilétének bizalmas kezelése.

B.   A TERMÉK

A TERMÉK

| (3) | Az intézkedések esetleges kijátszásában érintett termék a jelenleg az ex 7607 11 19 KN-kód (7607111910 TARIC-kód) alá besorolt, Kínai Népköztársaságból származó, legalább 0,008 mm, de legfeljebb 0,018 mm vastagságú, alátét nélküli, hengerelt, de tovább nem megmunkált, legfeljebb 650 mm szélességű és 10 kg-ot meghaladó tömegű tekercsben kiszerelt alumíniumfólia (a továbbiakban: érintett termék). A hatályos intézkedések erre a termékre vonatkoznak. |
| --- | --- |

(3)

Az intézkedések esetleges kijátszásában érintett termék a jelenleg az ex 7607 11 19 KN-kód (7607111910 TARIC-kód) alá besorolt, Kínai Népköztársaságból származó, legalább 0,008 mm, de legfeljebb 0,018 mm vastagságú, alátét nélküli, hengerelt, de tovább nem megmunkált, legfeljebb 650 mm szélességű és 10 kg-ot meghaladó tömegű tekercsben kiszerelt alumíniumfólia (a továbbiakban: érintett termék). A hatályos intézkedések erre a termékre vonatkoznak.

| (4) | Az intézkedések esetleges kijátszásában érintett vizsgált termékek jellemzői megegyeznek az érintett termék előző preambulumbekezdésben meghatározott jellemzőivel, azonban lágyítottak és nem lágyítottak is lehetnek, és a behozatalra az alábbi módon jelentik be azokat:






  — | legalább 0,007 mm-es, de 0,008 mm-t nem elérő vastagságú, tetszőleges szélességű tekercsben kiszerelt alumíniumfólia, vagy |
| --- | --- | --- |

(4)

Az intézkedések esetleges kijátszásában érintett vizsgált termékek jellemzői megegyeznek az érintett termék előző preambulumbekezdésben meghatározott jellemzőivel, azonban lágyítottak és nem lágyítottak is lehetnek, és a behozatalra az alábbi módon jelentik be azokat:

—

legalább 0,007 mm-es, de 0,008 mm-t nem elérő vastagságú, tetszőleges szélességű tekercsben kiszerelt alumíniumfólia, vagy

| — | legalább 0,008 mm, de legfeljebb 0,018 mm vastagságú, 650 mm-t meghaladó szélességű tekercsben kiszerelt alumíniumfólia, vagy |
| --- | --- |

—

legalább 0,008 mm, de legfeljebb 0,018 mm vastagságú, 650 mm-t meghaladó szélességű tekercsben kiszerelt alumíniumfólia, vagy

| — | 0,018 mm-t meghaladó, de 0,021 mm-t nem elérő vastagságú, tetszőleges szélességű tekercsben kiszerelt alumíniumfólia, vagy |
| --- | --- |

—

0,018 mm-t meghaladó, de 0,021 mm-t nem elérő vastagságú, tetszőleges szélességű tekercsben kiszerelt alumíniumfólia, vagy

| — | legalább 0,021 mm, de legfeljebb 0,045 mm vastagságú, legalább kétrétegű, tetszőleges szélességű tekercsben kiszerelt alumíniumfólia. |
| --- | --- |

—

legalább 0,021 mm, de legfeljebb 0,045 mm vastagságú, legalább kétrétegű, tetszőleges szélességű tekercsben kiszerelt alumíniumfólia.

| (5) | A fentiekben leírt első három termék az érintett termékével megegyező KN-kód alá, viszont eltérő TARIC-kód alá tartozik (7607111930, 7607111940 és 7607111950). |
| --- | --- |

(5)

A fentiekben leírt első három termék az érintett termékével megegyező KN-kód alá, viszont eltérő TARIC-kód alá tartozik (7607111930, 7607111940 és 7607111950).

| (6) | Az utolsó termék az érintett termékétől eltérő KN-kód (vagyis az ex 7607 11 90 KN-kód) alá, illetve a 7607119045 és a 7607119080 TARIC-kód alá tartozik. |
| --- | --- |

(6)

Az utolsó termék az érintett termékétől eltérő KN-kód (vagyis az ex 7607 11 90 KN-kód) alá, illetve a 7607119045 és a 7607119080 TARIC-kód alá tartozik.

| (7) | A fentiekben leírt valamennyi termék a Kínai Népköztársaságból származik (a továbbiakban: vizsgált termékek). |
| --- | --- |

(7)

A fentiekben leírt valamennyi termék a Kínai Népköztársaságból származik (a továbbiakban: vizsgált termékek).

C.   MEGLÉVŐ INTÉZKEDÉSEK

MEGLÉVŐ INTÉZKEDÉSEK

| (8) | A jelenleg hatályos és esetlegesen kijátszott intézkedések az (EU) 2015/2384 bizottsági végrehajtási rendelettel (2) bevezetett dömpingellenes intézkedések (a továbbiakban: meglévő intézkedések). |
| --- | --- |

(8)

A jelenleg hatályos és esetlegesen kijátszott intézkedések az (EU) 2015/2384 bizottsági végrehajtási rendelettel (2) bevezetett dömpingellenes intézkedések (a továbbiakban: meglévő intézkedések).

2

D.   INDOKOK

INDOKOK

| (9) | A kérelem elegendő meggyőző bizonyítékot tartalmaz arra vonatkozóan, hogy az érintett termékre kivetett dömpingellenes intézkedéseket olyan gyakorlatok, eljárások vagy munkálatok révén játsszák ki, amelyre a dömpingellenes vám kivetésén kívül nincs más megfelelő magyarázat vagy gazdasági indok. |
| --- | --- |

(9)

A kérelem elegendő meggyőző bizonyítékot tartalmaz arra vonatkozóan, hogy az érintett termékre kivetett dömpingellenes intézkedéseket olyan gyakorlatok, eljárások vagy munkálatok révén játsszák ki, amelyre a dömpingellenes vám kivetésén kívül nincs más megfelelő magyarázat vagy gazdasági indok.

| (10) | A benyújtott meggyőző bizonyítékok a következők: |
| --- | --- |

(10)

A benyújtott meggyőző bizonyítékok a következők:

| (11) | A kínai exportstatisztikákra és az Eurostat importstatisztikáira alapozva a kérelmező a 2008-ban kezdődő és 2015-ben végződő időszak tekintetében meghatározta minden egyes, enyhén módosított vizsgált termék behozatalának alakulását. Az érintett termék behozatalának alakulását összehasonlítva az enyhén módosított, vizsgált termékek behozatalának alakulásával, a kérelmező az enyhén módosított vizsgált termékek behozatalának jelentős növekedését, valamint az érintett termék behozatalának ezzel egyidejű csökkenését bizonyította be. A kérelmező kimutatta különösen, hogy az enyhén módosított termékek behozatali mennyisége hasonló volt az érintett termékeknek a 925/2009/EK tanácsi rendelet (3) szerinti kezdeti dömpingellenes intézkedések elfogadása előtti behozatali mennyiségéhez. A kérelmező ebből a kereskedelmi szerkezet változására következtetett. |
| --- | --- |

(11)

A kínai exportstatisztikákra és az Eurostat importstatisztikáira alapozva a kérelmező a 2008-ban kezdődő és 2015-ben végződő időszak tekintetében meghatározta minden egyes, enyhén módosított vizsgált termék behozatalának alakulását. Az érintett termék behozatalának alakulását összehasonlítva az enyhén módosított, vizsgált termékek behozatalának alakulásával, a kérelmező az enyhén módosított vizsgált termékek behozatalának jelentős növekedését, valamint az érintett termék behozatalának ezzel egyidejű csökkenését bizonyította be. A kérelmező kimutatta különösen, hogy az enyhén módosított termékek behozatali mennyisége hasonló volt az érintett termékeknek a 925/2009/EK tanácsi rendelet (3) szerinti kezdeti dömpingellenes intézkedések elfogadása előtti behozatali mennyiségéhez. A kérelmező ebből a kereskedelmi szerkezet változására következtetett.

3

| (12) | Továbbá minden egyes kijátszást megvalósító gyakorlat esetében a kérelmező részletes bizonyítékokkal szolgált az ilyen gyakorlatok elterjedt mivoltára és arra vonatkozóan, hogy azokra a dömpingellenes vám kivetésén kívül nincs más megfelelő magyarázat vagy gazdasági indok. |
| --- | --- |

(12)

Továbbá minden egyes kijátszást megvalósító gyakorlat esetében a kérelmező részletes bizonyítékokkal szolgált az ilyen gyakorlatok elterjedt mivoltára és arra vonatkozóan, hogy azokra a dömpingellenes vám kivetésén kívül nincs más megfelelő magyarázat vagy gazdasági indok.

| (13) | A rendelkezésre álló információk alapján a kérelmező bebizonyította, hogy a Kínai Népköztársaságból származó, enyhén módosított, vizsgált termékek exportárai a kijátszást megvalósító gyakorlatok mindegyike esetében jelentősen alákínálnak az uniós ipar árainak. Következésképpen a vizsgált, Kínai Népköztársaságból származó, enyhén módosított termék aláássa a dömpingellenes intézkedések helyzetjavító hatásait az árak, valamint a mennyiségek tekintetében. |
| --- | --- |

(13)

A rendelkezésre álló információk alapján a kérelmező bebizonyította, hogy a Kínai Népköztársaságból származó, enyhén módosított, vizsgált termékek exportárai a kijátszást megvalósító gyakorlatok mindegyike esetében jelentősen alákínálnak az uniós ipar árainak. Következésképpen a vizsgált, Kínai Népköztársaságból származó, enyhén módosított termék aláássa a dömpingellenes intézkedések helyzetjavító hatásait az árak, valamint a mennyiségek tekintetében.

| (14) | Végül a panaszos számára szokásszerűen hozzáférhető információ alapján a kérelmező meghatározta a dömpingkülönbözet kalkulációját, amely bemutatja, hogy a vizsgált, enyhén módosított termékek a kijátszást megvalósító gyakorlatok mindegyike esetében dömpingelt áron lép be az uniós piacra. |
| --- | --- |

(14)

Végül a panaszos számára szokásszerűen hozzáférhető információ alapján a kérelmező meghatározta a dömpingkülönbözet kalkulációját, amely bemutatja, hogy a vizsgált, enyhén módosított termékek a kijátszást megvalósító gyakorlatok mindegyike esetében dömpingelt áron lép be az uniós piacra.

E.   AZ ELJÁRÁS

AZ ELJÁRÁS

| (15) | A fentiek fényében a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy elegendő bizonyíték indokolja az alaprendelet 13. cikke (3) bekezdése szerinti vizsgálat indítását, továbbá a vizsgált termék behozatala nyilvántartásba vételének elrendelését, az alaprendelet 14. cikkének (5) bekezdésével összhangban. |
| --- | --- |

(15)

A fentiek fényében a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy elegendő bizonyíték indokolja az alaprendelet 13. cikke (3) bekezdése szerinti vizsgálat indítását, továbbá a vizsgált termék behozatala nyilvántartásba vételének elrendelését, az alaprendelet 14. cikkének (5) bekezdésével összhangban.

a)   Kérdőívek

Kérdőívek

| (16) | A vizsgálathoz szükségesnek tartott információk beszerzése érdekében a Bizottság kérdőíveket küld a következő felek részére: a Kínai Népköztársaságban működő, ismert exportőrök/gyártók és ezek ismert szövetségei, az Unióban működő, ismert importőrök és ezek ismert szövetségei, valamint a Kínai Népköztársaság hatóságai. Információkat szükség szerint az uniós gazdasági ágazattól is be lehet kérni. |
| --- | --- |

(16)

A vizsgálathoz szükségesnek tartott információk beszerzése érdekében a Bizottság kérdőíveket küld a következő felek részére: a Kínai Népköztársaságban működő, ismert exportőrök/gyártók és ezek ismert szövetségei, az Unióban működő, ismert importőrök és ezek ismert szövetségei, valamint a Kínai Népköztársaság hatóságai. Információkat szükség szerint az uniós gazdasági ágazattól is be lehet kérni.

| (17) | Mindenesetre, valamennyi félnek haladéktalanul, de legkésőbb az e rendelet 3. cikkében meghatározott időpontig fel kell vennie a kapcsolatot a Bizottsággal, és az e rendelet 3. cikkének (1) bekezdésében meghatározott határidőn belül kérdőívet kell igényelnie, feltéve, hogy az e rendelet 3. cikkének (2) bekezdésében megállapított határidő valamennyi érdekelt félre vonatkozik. |
| --- | --- |

(17)

Mindenesetre, valamennyi félnek haladéktalanul, de legkésőbb az e rendelet 3. cikkében meghatározott időpontig fel kell vennie a kapcsolatot a Bizottsággal, és az e rendelet 3. cikkének (1) bekezdésében meghatározott határidőn belül kérdőívet kell igényelnie, feltéve, hogy az e rendelet 3. cikkének (2) bekezdésében megállapított határidő valamennyi érdekelt félre vonatkozik.

| (18) | A Kínai Népköztársaság hatóságai értesítést fognak kapni a vizsgálat megindításáról. |
| --- | --- |

(18)

A Kínai Népköztársaság hatóságai értesítést fognak kapni a vizsgálat megindításáról.

b)   Információgyűjtés és meghallgatások

Információgyűjtés és meghallgatások

| (19) | A Bizottság felkéri az érdekelt feleket, hogy írásban ismertessék álláspontjukat, és állításaikat támasszák alá bizonyítékokkal. A Bizottság meghallgathatja továbbá az érdekelt feleket, amennyiben írásban olyan kérelmet nyújtanak be, amelyből kitűnik, hogy meghallgatásukat különleges okok indokolják. |
| --- | --- |

(19)

A Bizottság felkéri az érdekelt feleket, hogy írásban ismertessék álláspontjukat, és állításaikat támasszák alá bizonyítékokkal. A Bizottság meghallgathatja továbbá az érdekelt feleket, amennyiben írásban olyan kérelmet nyújtanak be, amelyből kitűnik, hogy meghallgatásukat különleges okok indokolják.

c)   A behozatal nyilvántartásba vétele, illetve az intézkedések alóli mentesség

A behozatal nyilvántartásba vétele, illetve az intézkedések alóli mentesség

| (20) | Az alaprendelet 13. cikkének (4) bekezdésével összhangban a vizsgálat tárgyát képező termék behozatala mentesülhet a nyilvántartásba vétel vagy az intézkedések hatálya alól, ha a behozatal nem jelenti ezek kijátszását. |
| --- | --- |

(20)

Az alaprendelet 13. cikkének (4) bekezdésével összhangban a vizsgálat tárgyát képező termék behozatala mentesülhet a nyilvántartásba vétel vagy az intézkedések hatálya alól, ha a behozatal nem jelenti ezek kijátszását.

| (21) | Mivel az esetleges kijátszás az Unión kívül valósul meg, az alaprendelet 13. cikkének (4) bekezdése alapján mentességet lehet biztosítani a vizsgált termékek azon kínai népköztársaságbeli gyártói számára, amelyek bizonyítani tudják, hogy a meglévő intézkedések hatálya alá tartozó egyetlen gyártóval (4) sem állnak kapcsolatban (5), és akikről bebizonyosodik, hogy nem vettek részt az alaprendelet 13. cikkének (1) és (2) bekezdése szerinti kijátszásokban. Azoknak a gyártóknak, amelyek mentességet kívánnak szerezni, bizonyítékokkal kellően alátámasztott kérelmet kell benyújtaniuk az e rendelet 3. cikkének (3) bekezdésében meghatározott határidőn belül. |
| --- | --- |

(21)

Mivel az esetleges kijátszás az Unión kívül valósul meg, az alaprendelet 13. cikkének (4) bekezdése alapján mentességet lehet biztosítani a vizsgált termékek azon kínai népköztársaságbeli gyártói számára, amelyek bizonyítani tudják, hogy a meglévő intézkedések hatálya alá tartozó egyetlen gyártóval (4) sem állnak kapcsolatban (5), és akikről bebizonyosodik, hogy nem vettek részt az alaprendelet 13. cikkének (1) és (2) bekezdése szerinti kijátszásokban. Azoknak a gyártóknak, amelyek mentességet kívánnak szerezni, bizonyítékokkal kellően alátámasztott kérelmet kell benyújtaniuk az e rendelet 3. cikkének (3) bekezdésében meghatározott határidőn belül.

4

5

F.   NYILVÁNTARTÁSBA VÉTEL

NYILVÁNTARTÁSBA VÉTEL

| (22) | Az alaprendelet 14. cikkének (5) bekezdése alapján a vizsgált termékek behozatalát nyilvántartásba kell venni annak biztosítása érdekében, hogy – amennyiben a vizsgálat megállapítja az intézkedések kijátszását – már a behozatal nyilvántartásba vételének napjától megfelelő mértékű dömpingellenes vámokat lehessen kivetni. |
| --- | --- |

(22)

Az alaprendelet 14. cikkének (5) bekezdése alapján a vizsgált termékek behozatalát nyilvántartásba kell venni annak biztosítása érdekében, hogy – amennyiben a vizsgálat megállapítja az intézkedések kijátszását – már a behozatal nyilvántartásba vételének napjától megfelelő mértékű dömpingellenes vámokat lehessen kivetni.

G.   HATÁRIDŐK

HATÁRIDŐK

| (23) | A megfelelő ügyvitel érdekében meg kell állapítani azon határidőket, amelyeken belül:






  — | az érdekelt felek jelentkezhetnek a Bizottságnál, álláspontjukat írásban kifejthetik, és benyújthatják kitöltött kérdőíveiket vagy bármely más információt, melyet figyelembe kell venni a vizsgálat során, |
| --- | --- | --- |

(23)

A megfelelő ügyvitel érdekében meg kell állapítani azon határidőket, amelyeken belül:

—

az érdekelt felek jelentkezhetnek a Bizottságnál, álláspontjukat írásban kifejthetik, és benyújthatják kitöltött kérdőíveiket vagy bármely más információt, melyet figyelembe kell venni a vizsgálat során,

| — | a kínai népköztársaságbeli gyártók kérhetik a behozatal nyilvántartásba vétele vagy az intézkedések hatálya alóli mentességet, |
| --- | --- |

—

a kínai népköztársaságbeli gyártók kérhetik a behozatal nyilvántartásba vétele vagy az intézkedések hatálya alóli mentességet,

| — | az érdekelt felek írásban kérhetik a Bizottság előtti meghallgatásukat. |
| --- | --- |

—

az érdekelt felek írásban kérhetik a Bizottság előtti meghallgatásukat.

| (24) | A Bizottság felhívja a figyelmet arra, hogy az alaprendeletben megállapított eljárási jogok többségének gyakorlása attól függ, hogy a felek az e rendelet 3. cikkében megjelölt határidőn belül jelentkeznek-e. |
| --- | --- |

(24)

A Bizottság felhívja a figyelmet arra, hogy az alaprendeletben megállapított eljárási jogok többségének gyakorlása attól függ, hogy a felek az e rendelet 3. cikkében megjelölt határidőn belül jelentkeznek-e.

H.   AZ EGYÜTTMŰKÖDÉS HIÁNYA

AZ EGYÜTTMŰKÖDÉS HIÁNYA

| (25) | Abban az esetben, ha az érdekelt felek valamelyike nem biztosít hozzáférést a szükséges információkhoz, vagy nem szolgáltat információkat határidőn belül, illetve ha a vizsgálatot jelentősen hátráltatja, az alaprendelet 18. cikkének megfelelően megerősítő vagy nemleges ténymegállapítások tehetők a rendelkezésre álló tények alapján. |
| --- | --- |

(25)

Abban az esetben, ha az érdekelt felek valamelyike nem biztosít hozzáférést a szükséges információkhoz, vagy nem szolgáltat információkat határidőn belül, illetve ha a vizsgálatot jelentősen hátráltatja, az alaprendelet 18. cikkének megfelelően megerősítő vagy nemleges ténymegállapítások tehetők a rendelkezésre álló tények alapján.

| (26) | Ha megállapítást nyer, hogy az érdekelt felek valamelyike hamis vagy félrevezető adatokat szolgáltatott, ezeket az információkat figyelmen kívül kell hagyni, és a rendelkezésre álló tényekre lehet támaszkodni. |
| --- | --- |

(26)

Ha megállapítást nyer, hogy az érdekelt felek valamelyike hamis vagy félrevezető adatokat szolgáltatott, ezeket az információkat figyelmen kívül kell hagyni, és a rendelkezésre álló tényekre lehet támaszkodni.

| (27) | Ha valamelyik érdekelt fél nem, vagy csak részben működik együtt, és ezért a ténymegállapítások alapjául az alaprendelet 18. cikkével összhangban a rendelkezésre álló tények szolgálnak, előfordulhat, hogy számára az eredmény kevésbé lesz kedvező, mint abban az esetben, ha együttműködött volna, |
| --- | --- |

(27)

Ha valamelyik érdekelt fél nem, vagy csak részben működik együtt, és ezért a ténymegállapítások alapjául az alaprendelet 18. cikkével összhangban a rendelkezésre álló tények szolgálnak, előfordulhat, hogy számára az eredmény kevésbé lesz kedvező, mint abban az esetben, ha együttműködött volna,

| (28) | A számítógépesített válaszadás elmaradása nem tekinthető az együttműködés hiányának, feltéve, hogy az érdekelt fél igazolja, hogy a kérésnek megfelelő válaszadás ésszerűtlen többletterhekkel vagy ésszerűtlen többletköltségekkel járt volna. Az érdekelt félnek ebben az esetben haladéktalanul fel kell vennie a kapcsolatot a Bizottsággal. |
| --- | --- |

(28)

A számítógépesített válaszadás elmaradása nem tekinthető az együttműködés hiányának, feltéve, hogy az érdekelt fél igazolja, hogy a kérésnek megfelelő válaszadás ésszerűtlen többletterhekkel vagy ésszerűtlen többletköltségekkel járt volna. Az érdekelt félnek ebben az esetben haladéktalanul fel kell vennie a kapcsolatot a Bizottsággal.

I.   A VIZSGÁLAT IDŐKERETEI

A VIZSGÁLAT IDŐKERETEI

| (29) | A vizsgálat az alaprendelet 13. cikkének (3) bekezdése alapján e rendelet hatálybalépésének időpontjától számított kilenc hónapon belül lezárul. |
| --- | --- |

(29)

A vizsgálat az alaprendelet 13. cikkének (3) bekezdése alapján e rendelet hatálybalépésének időpontjától számított kilenc hónapon belül lezárul.

J.   SZEMÉLYES ADATOK FELDOLGOZÁSA

SZEMÉLYES ADATOK FELDOLGOZÁSA

| (30) | A Bizottság felhívja a figyelmet arra, hogy a vizsgálat során gyűjtött valamennyi személyes adatot 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (6) megfelelően fogja kezelni. |
| --- | --- |

(30)

A Bizottság felhívja a figyelmet arra, hogy a vizsgálat során gyűjtött valamennyi személyes adatot 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (6) megfelelően fogja kezelni.

6

K.   MEGHALLGATÓ TISZTVISELŐ

MEGHALLGATÓ TISZTVISELŐ

| (31) | Az érdekelt felek kérhetik a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő közbenjárását. A meghallgató tisztviselő összekötő szerepet tölt be az érdekelt felek és a Bizottság vizsgálattal megbízott szolgálatai között. A meghallgatási tisztviselő megvizsgálja az iratbetekintési kérelmeket, a dokumentumok bizalmas kezelését érintő vitákat, a határidők meghosszabbítására vonatkozó kérelmeket, valamint a harmadik felek által benyújtott meghallgatási kérelmeket. A meghallgató tisztviselő egyedi meghallgatást biztosíthat az érdekelt felek számára, és közbenjárhat annak érdekében, hogy az érdekelt felek maradéktalanul gyakorolhassák a védelemhez való jogukat. |
| --- | --- |

(31)

Az érdekelt felek kérhetik a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő közbenjárását. A meghallgató tisztviselő összekötő szerepet tölt be az érdekelt felek és a Bizottság vizsgálattal megbízott szolgálatai között. A meghallgatási tisztviselő megvizsgálja az iratbetekintési kérelmeket, a dokumentumok bizalmas kezelését érintő vitákat, a határidők meghosszabbítására vonatkozó kérelmeket, valamint a harmadik felek által benyújtott meghallgatási kérelmeket. A meghallgató tisztviselő egyedi meghallgatást biztosíthat az érdekelt felek számára, és közbenjárhat annak érdekében, hogy az érdekelt felek maradéktalanul gyakorolhassák a védelemhez való jogukat.

| (32) | A meghallgató tisztviselő általi meghallgatás iránti kérelmet írásban, indoklással együtt kell benyújtani. A meghallgató tisztviselő lehetőséget biztosít olyan meghallgatásra is, ahol az érintett felek előadhatják különböző álláspontjaikat és ellenérveiket. |
| --- | --- |

(32)

A meghallgató tisztviselő általi meghallgatás iránti kérelmet írásban, indoklással együtt kell benyújtani. A meghallgató tisztviselő lehetőséget biztosít olyan meghallgatásra is, ahol az érintett felek előadhatják különböző álláspontjaikat és ellenérveiket.

| (33) | Az érdekelt felek további információkat és elérhetőségeket a Kereskedelmi Főigazgatóság webhelyén, a meghallgató tisztviselő alábbi weboldalán találnak: http://ec.europa.eu/trade/trade-policy-and-you/contacts/hearing-officer/, |
| --- | --- |

(33)

Az érdekelt felek további információkat és elérhetőségeket a Kereskedelmi Főigazgatóság webhelyén, a meghallgató tisztviselő alábbi weboldalán találnak: http://ec.europa.eu/trade/trade-policy-and-you/contacts/hearing-officer/,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1225/2009/EK rendelet 13. cikke (3) bekezdésének megfelelően vizsgálat indul annak megállapítására, hogy a Kínai Népköztársaságból származó, jelenleg az ex 7607 11 19 KN-kód (TARIC-kód: 7607111930, 7607111940 és 7607111950) és ex 7607 11 90 KN-kód (TARIC-kód: 7607119045 és 7607119080) alá besorolt

| — | legalább 0,007 mm-es, de 0,008 mm-t nem elérő vastagságú, alátét nélküli, hengerelt, de tovább nem megmunkált, a szélességtől függetlenül 10 kg-ot meghaladó tömegű tekercsekben kiszerelt, lágyított vagy nem lágyított alumíniumfólia, vagy |
| --- | --- |

—

legalább 0,007 mm-es, de 0,008 mm-t nem elérő vastagságú, alátét nélküli, hengerelt, de tovább nem megmunkált, a szélességtől függetlenül 10 kg-ot meghaladó tömegű tekercsekben kiszerelt, lágyított vagy nem lágyított alumíniumfólia, vagy

| — | legalább 0,008 mm, de legfeljebb 0,018 mm vastagságú, alátét nélküli, hengerelt, de tovább nem megmunkált, 10 kg-ot meghaladó tömegű és 650 mm-t meghaladó szélességű tekercsben kiszerelt, lágyított vagy nem lágyított alumíniumfólia, vagy |
| --- | --- |

—

legalább 0,008 mm, de legfeljebb 0,018 mm vastagságú, alátét nélküli, hengerelt, de tovább nem megmunkált, 10 kg-ot meghaladó tömegű és 650 mm-t meghaladó szélességű tekercsben kiszerelt, lágyított vagy nem lágyított alumíniumfólia, vagy

| — | 0,018 mm-t meghaladó, de 0,021 mm-t nem elérő vastagságú, alátét nélküli, hengerelt, de tovább nem megmunkált, a szélességtől függetlenül 10 kg-ot meghaladó tömegű tekercsben kiszerelt, lágyított vagy nem lágyított alumíniumfólia, vagy |
| --- | --- |

—

0,018 mm-t meghaladó, de 0,021 mm-t nem elérő vastagságú, alátét nélküli, hengerelt, de tovább nem megmunkált, a szélességtől függetlenül 10 kg-ot meghaladó tömegű tekercsben kiszerelt, lágyított vagy nem lágyított alumíniumfólia, vagy

| — | legalább 0,021 mm, de legfeljebb 0,045 mm vastagságú, alátét nélküli, hengerelt, de tovább nem megmunkált, a szélességtől függetlenül 10 kg-ot meghaladó tömegű tekercsekben kiszerelt, lágyított vagy nem lágyított, legalább kétrétegű alumíniumfólia |
| --- | --- |

—

legalább 0,021 mm, de legfeljebb 0,045 mm vastagságú, alátét nélküli, hengerelt, de tovább nem megmunkált, a szélességtől függetlenül 10 kg-ot meghaladó tömegű tekercsekben kiszerelt, lágyított vagy nem lágyított, legalább kétrétegű alumíniumfólia

Unióba történő behozatalával kijátsszák-e az (EU) 2015/2384 végrehajtási rendelettel elrendelt intézkedéseket.

2. cikk

Az 1225/2009/EK rendelet 13. cikkének (3) bekezdése és 14. cikkének (5) bekezdése alapján a vámhatóságok megteszik az e rendelet 1. cikkében meghatározott Unióba irányuló behozatal nyilvántartásba vételéhez szükséges lépéseket.

A nyilvántartásba vétel kilenc hónappal e rendelet hatálybalépésének napját követően veszti hatályát.

A Bizottság rendelet útján utasíthatja a vámhatóságokat, hogy többé ne vegyék nyilvántartásba az olyan gyártók által előállított termékek Unióba irányuló behozatalait, amelyek mentességet kértek a nyilvántartásba vétel alól, és amelyekről megállapítást nyert, hogy teljesítik a mentességhez szükséges feltételeket.

3. cikk

(1)   A Bizottságtól a kérdőíveket az e rendelet hatálybalépésének napját követő 15 napon belül kell igényelni.

(2)   Ahhoz, hogy az érdekelt felek előterjesztéseit a vizsgálat során figyelembe lehessen venni, a feleknek – eltérő rendelkezés hiányában – az e rendelet hatálybalépésének napját követő 37 napon belül kell: a Bizottságnál jelentkezniük, írásban kifejteniük álláspontjukat, kitöltött kérdőíveiket benyújtaniuk, illetve a birtokukban lévő egyéb információkat a Bizottság rendelkezésére bocsátaniuk.

(3)   Azoknak a kínai népköztársaságbeli gyártóknak, akik mentességet kérnek a behozatal nyilvántartásba vétele vagy az intézkedések hatálya alól, bizonyítékokkal kellően alátámasztott kérelmet kell benyújtaniuk ugyanezen 37 napos határidőn belül.

(4)   Az érdekelt felek ugyanezen a 37 napos határidőn belül kérhetik a Bizottság előtti meghallgatásukat is.

(5)   A Bizottsághoz piacvédelmi vizsgálatok céljára csak szerzői jogi védelem alatt nem álló információkat lehet benyújtani. A harmadik felek szerzői joga alatt álló információknak és/vagy adatoknak a Bizottság rendelkezésére történő bocsátását megelőzően az érdekelt feleknek a szerzői jog tulajdonosától külön engedélyt kell kérniük, amelyben kifejezetten lehetővé teszik a Bizottság számára a) az információk és adatok e piacvédelmi eljárás keretében történő használatát, valamint b) az információk és/vagy adatok e vizsgálatban érdekelt felek felé olyan formában történő továbbítását, hogy azok gyakorolhassák védelemhez való jogukat.

(6)   Az érdekelt felek által benyújtott valamennyi olyan írásbeli beadványt – beleértve az ezen rendeletben kért információkat, a kitöltött kérdőíveket és a leveleket –, amelyre vonatkozóan bizalmas kezelést kérelmeztek, „Limited” (7) (korlátozott hozzáférés) jelöléssel kell ellátni.

(7)   A „Limited” jelöléssel ellátott információkat benyújtó érdekelt feleknek az alaprendelet 19. cikke (2) bekezdésének értelmében nem bizalmas jellegű összefoglalót is a Bizottság rendelkezésére kell bocsátaniuk, melyet „For inspection by interested parties” (az érdekelt felek számára, betekintésre) jelöléssel kell ellátniuk. Ezeknek az összefoglalóknak megfelelő részletességűeknek kell lenniük ahhoz, hogy a bizalmasan benyújtott információk lényege kielégítő mértékben megismerhető legyen. Amennyiben a bizalmas információt benyújtó érdekelt fél nem nyújt be a kért formában és minőségben elkészített nem bizalmas jellegű összefoglalót, a Bizottság az ilyen bizalmas információt figyelmen kívül hagyhatja.

(8)   Az érdekelt feleknek minden beadványukat és kérelmüket e-mailben kell benyújtaniuk, ideértve a beszkennelt meghatalmazásokat és tanúsítványokat is, kivéve a terjedelmes válaszokat, amelyeket CD-ROM/DVD lemezen személyesen vagy ajánlott levélben kell benyújtani. Az e-mail használatával az érdekelt felek kifejezik beleegyezésüket a Kereskedelmi Főigazgatóság weblapján közzétett, „CORRESPONDENCE WITH THE EUROPEAN COMMISSION IN TRADE DEFENCE CASES” elnevezésű dokumentumban foglalt, elektronikus beadványokra alkalmazandó szabályokat: http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2011/june/tradoc_148003.pdf. Az érdekelt feleknek fel kell tüntetniük nevüket, címüket, telefonszámukat és érvényes e-mail címüket, továbbá biztosítaniuk kell, hogy a megadott e-mail cím olyan működő hivatalos e-mail cím legyen, amelyet naponta ellenőriznek. Amint az érdekelt felek megadják elérhetőségeiket, a Bizottság kizárólag e-mailben kommunikál velük, kivéve, ha kifejezetten kérik, hogy a Bizottság más kommunikációs csatornán küldje részükre a dokumentumokat, vagy ha a dokumentumot a jellegéből adódóan ajánlott levélként kell elküldeni. Az érdekelt felek a Bizottsággal folytatott levelezésre vonatkozó további szabályokat és információkat – egyebek mellett az e-mailen küldött beadványokra alkalmazandó elveket – megtalálják a fent említett, az érdekelt felekkel folytatott kommunikációra vonatkozó útmutatóban.

A Bizottság levelezési címe:

| Európai Bizottság |
| --- |
| Directorate General for Trade |
| Directorate H |
| Iroda: CHAR 04/039 |
| 1040 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| E-mail cím: TRADE-AC-ALU-FOIL@ec.europa.eu |

Európai Bizottság

Directorate General for Trade

Directorate H

Iroda: CHAR 04/039

1040 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-mail cím: TRADE-AC-ALU-FOIL@ec.europa.eu

4. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2016. május 31-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 343., 2009.12.22., 51. o.

1

(2)  A Bizottság 2015. december 17 –i (EU) 2015/2384 végrehajtási rendelete az 1225/2009/EK tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követően a Kínai Népköztársaságból származó egyes alumíniumfóliák behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a Brazíliából származó egyes alumíniumfóliák behozatalára vonatkozó eljárás megszüntetéséről (HL L 332., 2015.12.18., 63. o.).

2

(3)  A Tanács 2009. szeptember 24-i 925/2009/EK rendelete az Örményországból, Brazíliából és a Kínai Népköztársaságból származó egyes alumíniumfóliák behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről (HL L 262., 2009.10.6., 1. o.).

3

(4)  Mindazonáltal, még ha a gyártók az alábbi értelemben kapcsolatban állnak is a Kínai Népköztársaságból származó érintett termék behozatalára vonatkozó meglévő intézkedések hatálya alá tartozó vállalatokkal, mentesség biztosítható, ha nem lehet bizonyítani, hogy az eredeti intézkedések hatálya alá tartozó vállalatokkal fenntartott kapcsolatot a meglévő intézkedések kijátszására hozták létre vagy használták.

4

(5)  Az Uniós Vámkódex egyes rendelkezéseinek végrehajtására vonatkozó, az Uniós Vámkódex létrehozásáról szóló 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet egyes rendelkezéseinek végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2015. november 24-i (EU) 2015/2447 bizottsági végrehajtási rendelet (HL L 343., 2015.12.29., 558. o.) 127. cikke értelmében két személy akkor tekintendő egymással kapcsolatban állónak, ha a következő feltételek egyike teljesül: a) egymás üzleti vállalkozásának tisztségviselői vagy igazgatói; b) jogilag elismert üzlettársak; c) alkalmazotti viszonyban állnak egymással; d) egy harmadik fél közvetlenül vagy közvetve tulajdonában tartja, ellenőrzi vagy birtokolja mindkettőjük kibocsátott, szavazati jogot biztosító részvényeinek vagy részesedéseinek 5 %-át vagy annál többet; e) egyikük közvetve vagy közvetlenül ellenőrzi a másikat; f) harmadik személy közvetve vagy közvetlenül mindkettőjüket ellenőrzi; g) együtt közvetlenül vagy közvetve ellenőriznek egy harmadik személyt; h) ugyanannak a családnak a tagjai. Az Uniós Vámkódex létrehozásáról szóló, 2013. október 9-i 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 269., 2013.10.10., 1. o.) 5. cikkének 4. pontja szerint a „személy” természetes személy, jogi személy, valamint olyan személyegyesülés, amely jogi személyiséggel nem rendelkezik, de ügyleti képességét az uniós vagy a nemzeti jog elismeri.

5

(6)  Az Európai Parlament és a Tanács 2000. december 18-i 45/2001/EK rendelete a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról (HL L 8., 2001.1.12., 1. o.).

6

(7)  A „Limited” jelöléssel ellátott dokumentum az 1225/2009/EK tanácsi rendelet 19. cikke (HL L 343., 2009.12.22., 51. o.) és az 1994. évi GATT VI. cikkének végrehajtásáról szóló WTO-megállapodás (dömpingellenes megállapodás) VI. cikke szerint bizalmas dokumentumnak minősül. A dokumentum az 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 145., 2001.5.31., 43. o.) 4. cikke értelmében is védelem alatt áll.

7

---

| 2016.6.1. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 144/42 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.6.1.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 144/42

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2016/866 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2016. május 31.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról, és a 922/72/EGK, a 234/79/EK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1),

tekintettel az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a gyümölcs- és zöldség-, valamint a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazatra alkalmazandó részletes szabályainak a megállapításáról szóló, 2011. június 7-i 543/2011/EU bizottsági végrehajtási rendeletre (2) és különösen annak 136. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket. |
| --- | --- |

(1)

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

| (2) | Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba, |
| --- | --- |

(2)

Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2016. május 31-én.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

Jerzy PLEWA

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  
  HL L 347., 2013.12.20., 671. o.

1

(2)  
  HL L 157., 2011.6.15., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | IL | 428,2 |
| MA | 98,3 |
| TR | 62,1 |
| ZZ | 196,2 |
| 0707 00 05 | TR | 99,6 |
| ZZ | 99,6 |
| 0709 93 10 | TR | 159,6 |
| ZZ | 159,6 |
| 0805 50 10 | AR | 174,2 |
| TR | 143,1 |
| ZA | 190,8 |
| ZZ | 169,4 |
| 0808 10 80 | AR | 111,7 |
| BR | 106,4 |
| CL | 134,0 |
| CN | 90,2 |
| NZ | 141,8 |
| PE | 106,8 |
| US | 192,9 |
| ZA | 115,7 |
| ZZ | 124,9 |
| 0809 29 00 | TR | 614,6 |
| US | 870,3 |
| ZZ | 742,5 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

IL

428,2

MA

98,3

TR

62,1

ZZ

196,2

0707 00 05

TR

99,6

ZZ

99,6

0709 93 10

TR

159,6

ZZ

159,6

0805 50 10

AR

174,2

TR

143,1

ZA

190,8

ZZ

169,4

0808 10 80

AR

111,7

BR

106,4

CL

134,0

CN

90,2

NZ

141,8

PE

106,8

US

192,9

ZA

115,7

ZZ

124,9

0809 29 00

TR

614,6

US

870,3

ZZ

742,5

---

(1)  Az országoknak a Közösség harmadik országokkal folytatott külkereskedelmére vonatkozó statisztikáról szóló 471/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az országok és területek nómenklatúrájának frissítése tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2012. november 27-i 1106/2012/EU bizottsági rendeletben (HL L 328., 2012.11.28., 7. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.

---

| 2016.6.1. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 144/44 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.6.1.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 144/44

---

AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK (EU) 2016/867 RENDELETE

(2016. május 18.)

a részletes hitelezési és hitelkockázati adatok gyűjtéséről (EKB/2016/13)

AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK KORMÁNYZÓTANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 127. cikke (2) és (5) bekezdésére,

tekintettel a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank alapokmányára és különösen annak 5.1. és 34.1. cikkére,

tekintettel az Európai Központi Bank által végzett statisztikai adatgyűjtésről szóló, 1998. november 23-i 2533/98/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 5. cikke (1) bekezdésére és 6. cikke (4) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság véleményére (2),

mivel:

| (1) | A részletes hitelezési és hitelkockázati adatok (a továbbiakban: hitelezési adatok) a jelentős mértékű hitelezési tevékenységet folytató betétgyűjtő vállalatok, betétgyűjtő vállalatoktól eltérő pénzügyi vállalatok vagy vagyonkezelő szervezetek számára hitelkockázathoz vezető instrumentumokra vonatkozó részletes és egyedi információkat foglalják magukban. E részletes információk szükségesek az eurorendszer, a Központi Bankok Európai Rendszere (KBER) és az Európai Rendszerkockázati Testület feladatainak ellátásához, ideértve a monetáris politikai elemzést és a monetáris politikai műveleteket, a kockázatkezelést, a pénzügyi stabilitással kapcsolatos felvigyázást és a makroprudenciális politikát és kutatást. Ezek az adatok továbbá bankfelügyeleti célokra is hasznosak lesznek az egységes felügyeleti mechanizmus (SSM) keretében. |
| --- | --- |

(1)

A részletes hitelezési és hitelkockázati adatok (a továbbiakban: hitelezési adatok) a jelentős mértékű hitelezési tevékenységet folytató betétgyűjtő vállalatok, betétgyűjtő vállalatoktól eltérő pénzügyi vállalatok vagy vagyonkezelő szervezetek számára hitelkockázathoz vezető instrumentumokra vonatkozó részletes és egyedi információkat foglalják magukban. E részletes információk szükségesek az eurorendszer, a Központi Bankok Európai Rendszere (KBER) és az Európai Rendszerkockázati Testület feladatainak ellátásához, ideértve a monetáris politikai elemzést és a monetáris politikai műveleteket, a kockázatkezelést, a pénzügyi stabilitással kapcsolatos felvigyázást és a makroprudenciális politikát és kutatást. Ezek az adatok továbbá bankfelügyeleti célokra is hasznosak lesznek az egységes felügyeleti mechanizmus (SSM) keretében.

| (2) | A Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank Alapokmányának (a továbbiakban: a KBER Alapokmánya) 5.1. cikke rögzíti, hogy a KBER nemzeti központi bankjai (NKB-k) által támogatott Európai Központi Bank (EKB) a KBER feladatainak ellátása érdekében a szükséges statisztikai adatokat vagy az illetékes nemzeti hatóságoktól, vagy közvetlenül a gazdasági szereplőktől gyűjti. A 2533/98/EK rendelet 3. cikke előírja az EKB számára, hogy az adatszolgáltatói kör keretein belül jelölje ki a tényleges adatszolgáltatói kört, valamint feljogosítja arra, hogy az adatszolgáltatók egyes csoportjait teljes mértékben vagy részlegesen mentesítse a statisztikai adatszolgáltatási kötelezettségeik alól. |
| --- | --- |

(2)

A Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank Alapokmányának (a továbbiakban: a KBER Alapokmánya) 5.1. cikke rögzíti, hogy a KBER nemzeti központi bankjai (NKB-k) által támogatott Európai Központi Bank (EKB) a KBER feladatainak ellátása érdekében a szükséges statisztikai adatokat vagy az illetékes nemzeti hatóságoktól, vagy közvetlenül a gazdasági szereplőktől gyűjti. A 2533/98/EK rendelet 3. cikke előírja az EKB számára, hogy az adatszolgáltatói kör keretein belül jelölje ki a tényleges adatszolgáltatói kört, valamint feljogosítja arra, hogy az adatszolgáltatók egyes csoportjait teljes mértékben vagy részlegesen mentesítse a statisztikai adatszolgáltatási kötelezettségeik alól.

| (3) | A hitelezési adatok lényegesen hozzájárulnak majd az EKB jelenlegi statisztikáinak javításához és új statisztikák kidolgozásához, mivel a jelenleg használt adatforrásokból nem elérhető fontos bontásokat és részleteket tartalmaznak, így például a pénzügyi ágazat általi hitelezés szerkezetére és kockázati mintáira vonatkozó információkat. A hitelezési adatok például jelentős mértékben hozzá fognak járulni a következőkre vonatkozó statisztikák minőségének javításához: a) kölcsönök a vállalatok mérete szerint, amely egy kulcsfontosságú jellemző a kis- és középvállalkozások részére történő hitelezés értékeléséhez és figyelemmel kíséréséhez; b) hitelkeretek partnerszektor szerinti bontásban; c) nem pénzügyi vállalatoknak nyújtott kölcsönök gazdasági tevékenység szerinti bontásban; d) ingatlannal fedezett kölcsönök; és e) határokon átnyúló kölcsönök és kapcsolódó bevételek azon tagállamok fizetésimérleg-statisztikájának részeként, amelyek pénzneme az euro. |
| --- | --- |

(3)

A hitelezési adatok lényegesen hozzájárulnak majd az EKB jelenlegi statisztikáinak javításához és új statisztikák kidolgozásához, mivel a jelenleg használt adatforrásokból nem elérhető fontos bontásokat és részleteket tartalmaznak, így például a pénzügyi ágazat általi hitelezés szerkezetére és kockázati mintáira vonatkozó információkat. A hitelezési adatok például jelentős mértékben hozzá fognak járulni a következőkre vonatkozó statisztikák minőségének javításához: a) kölcsönök a vállalatok mérete szerint, amely egy kulcsfontosságú jellemző a kis- és középvállalkozások részére történő hitelezés értékeléséhez és figyelemmel kíséréséhez; b) hitelkeretek partnerszektor szerinti bontásban; c) nem pénzügyi vállalatoknak nyújtott kölcsönök gazdasági tevékenység szerinti bontásban; d) ingatlannal fedezett kölcsönök; és e) határokon átnyúló kölcsönök és kapcsolódó bevételek azon tagállamok fizetésimérleg-statisztikájának részeként, amelyek pénzneme az euro.

| (4) | A hitelezési adatok rendelkezésre állása javítani fogja az értékpapír-kibocsátásokra és állományokra vonatkozó statisztikák keretében jelenleg gyűjtött mikroszintű információk felhasználhatóságát, és hozzájárul az Unióban a pénzügyi integráció és a stabilitás figyelemmel kíséréséhez és előmozdításához. Végezetül, az euroövezeten kívül rezidens azon fióktelepekre vonatkozó hitelezési adatok, amelyek vállalatközpontja adatszolgáltató tagállamban rezidens, fontosak a KBER feladatainak ellátásához, különösen a monetáris politikai elemzés és a pénzügyi stabilitással kapcsolatos feladatok céljára. Ezenkívül az adatok a makroprudenciális felügyeleti feladatok, például pénzügyi stabilitási elemzések, kockázatértékelések és stressztesztek elvégzésének támogatását is szolgálják. A 2533/98/EK rendelet 8. cikke (1) bekezdésének d) pontja és (4a) bekezdése jelenleg kifejezetten megengedi a KBER Alapokmányának 5. cikke alapján gyűjtött statisztikai adatok felügyeleti célokra történő felhasználását. |
| --- | --- |

(4)

A hitelezési adatok rendelkezésre állása javítani fogja az értékpapír-kibocsátásokra és állományokra vonatkozó statisztikák keretében jelenleg gyűjtött mikroszintű információk felhasználhatóságát, és hozzájárul az Unióban a pénzügyi integráció és a stabilitás figyelemmel kíséréséhez és előmozdításához. Végezetül, az euroövezeten kívül rezidens azon fióktelepekre vonatkozó hitelezési adatok, amelyek vállalatközpontja adatszolgáltató tagállamban rezidens, fontosak a KBER feladatainak ellátásához, különösen a monetáris politikai elemzés és a pénzügyi stabilitással kapcsolatos feladatok céljára. Ezenkívül az adatok a makroprudenciális felügyeleti feladatok, például pénzügyi stabilitási elemzések, kockázatértékelések és stressztesztek elvégzésének támogatását is szolgálják. A 2533/98/EK rendelet 8. cikke (1) bekezdésének d) pontja és (4a) bekezdése jelenleg kifejezetten megengedi a KBER Alapokmányának 5. cikke alapján gyűjtött statisztikai adatok felügyeleti célokra történő felhasználását.

| (5) | Egy harmonizált analitikai hitelezési adatokat tartalmazó átfogó adatsor az adatszolgáltatási követelmények stabilitásának fokozatos javítása révén várhatóan minimalizálni fogja az adatszolgáltatási terhet. Ez azért fontos, mivel az adatszolgáltatók nagymértékben automatizált adatfeldolgozó rendszereiben a változtatások érvényesítése nagyon költséges lehet. A harmonizált hitelezési adatokat tartalmazó adatsor emellett részletesebb adatokkal is szolgál majd, ami minimalizálni fogja az adatszolgáltatókhoz intézett további kérések szükségességét. |
| --- | --- |

(5)

Egy harmonizált analitikai hitelezési adatokat tartalmazó átfogó adatsor az adatszolgáltatási követelmények stabilitásának fokozatos javítása révén várhatóan minimalizálni fogja az adatszolgáltatási terhet. Ez azért fontos, mivel az adatszolgáltatók nagymértékben automatizált adatfeldolgozó rendszereiben a változtatások érvényesítése nagyon költséges lehet. A harmonizált hitelezési adatokat tartalmazó adatsor emellett részletesebb adatokkal is szolgál majd, ami minimalizálni fogja az adatszolgáltatókhoz intézett további kérések szükségességét.

| (6) | Az EKB/2014/6 határozat (3) meghatározza a részletes hitelezési adatok hosszú távú, az EKB harmonizált statisztikai adatszolgáltatási követelményein alapuló gyűjtési keretének létrehozására irányuló eljárást. A határozat a következők létrehozásának biztosítására irányul: a) valamennyi eurorendszerbeli NKB által közös minimumkövetelményeknek megfelelően üzemeltetett, részletes hitelezési adatokat tartalmazó nemzeti adatsorok; és b) az eurorendszer tagjai között megosztott, részletes analitikai hitelezési adatokat tartalmazó közös adatbázis (a továbbiakban: AnaCredit), amely valamennyi olyan tagállamtól származó bemeneti adatokat tartalmaz, amelynek pénzneme az euro. |
| --- | --- |

(6)

Az EKB/2014/6 határozat (3) meghatározza a részletes hitelezési adatok hosszú távú, az EKB harmonizált statisztikai adatszolgáltatási követelményein alapuló gyűjtési keretének létrehozására irányuló eljárást. A határozat a következők létrehozásának biztosítására irányul: a) valamennyi eurorendszerbeli NKB által közös minimumkövetelményeknek megfelelően üzemeltetett, részletes hitelezési adatokat tartalmazó nemzeti adatsorok; és b) az eurorendszer tagjai között megosztott, részletes analitikai hitelezési adatokat tartalmazó közös adatbázis (a továbbiakban: AnaCredit), amely valamennyi olyan tagállamtól származó bemeneti adatokat tartalmaz, amelynek pénzneme az euro.

| (7) | Az EKB/2014/7 ajánlás (4) arra ösztönzi azon tagállamok NKB-it, amelyek pénzneme nem az euro, amelyek azonban előkészületeket tesznek a hosszú távú kerethez történő csatlakozásra, hogy alkalmazzák az EKB/2014/6 határozat rendelkezéseit. Az AnaCreditnek önkéntes alapon nyitva kell állnia az euroövezeten kívüli tagállamok, különösen az SSM-ben részt vevő tagállamok előtt a földrajzi lefedettség és az adatok körének bővítése érdekében, valamint az Unióban a harmonizáció növelése érdekében. |
| --- | --- |

(7)

Az EKB/2014/7 ajánlás (4) arra ösztönzi azon tagállamok NKB-it, amelyek pénzneme nem az euro, amelyek azonban előkészületeket tesznek a hosszú távú kerethez történő csatlakozásra, hogy alkalmazzák az EKB/2014/6 határozat rendelkezéseit. Az AnaCreditnek önkéntes alapon nyitva kell állnia az euroövezeten kívüli tagállamok, különösen az SSM-ben részt vevő tagállamok előtt a földrajzi lefedettség és az adatok körének bővítése érdekében, valamint az Unióban a harmonizáció növelése érdekében.

| (8) | Míg az EKB/2014/6 határozat szerinti előkészítő intézkedések célja „az NKB-k által az EKB rendelkezésére bocsátandó harmonizált részletes hitelezési adatsorok alapvető csoportjának meghatározása”, az előnyök és költségek értékelésére irányuló eljárás nagyon erős felhasználói igényekre világított rá, nem csupán az „adatsorok alapvető csoportja”, de az adatszolgáltatói kör számára hitelkockázatot eredményező instrumentumokat jellemző adatattribútumok és intézkedések átfogó listája tekintetében is. Emellett az ebből következő javuló harmonizáció várhatóan növelni fogja az adatok országok és intézmények közötti összehasonlíthatóságát, és így jobb adatminőséget biztosít az elemzéshez. |
| --- | --- |

(8)

Míg az EKB/2014/6 határozat szerinti előkészítő intézkedések célja „az NKB-k által az EKB rendelkezésére bocsátandó harmonizált részletes hitelezési adatsorok alapvető csoportjának meghatározása”, az előnyök és költségek értékelésére irányuló eljárás nagyon erős felhasználói igényekre világított rá, nem csupán az „adatsorok alapvető csoportja”, de az adatszolgáltatói kör számára hitelkockázatot eredményező instrumentumokat jellemző adatattribútumok és intézkedések átfogó listája tekintetében is. Emellett az ebből következő javuló harmonizáció várhatóan növelni fogja az adatok országok és intézmények közötti összehasonlíthatóságát, és így jobb adatminőséget biztosít az elemzéshez.

| (9) | Az AnaCredit célja, hogy – a részletes adatokat gyűjtő más statisztikai keretekkel együttesen – az adatszolgáltatók hitelkockázatának analitikai szemléletét biztosítsa, a pénzügyi instrumentumtól, a kitettség típusától vagy számviteli besorolástól függetlenül. E tekintetben az e rendeletben rögzített követelmények célja annak biztosítása, hogy az adatszolgáltatók harmonizált információk közös készletét jelentsék az NKB-k felé. |
| --- | --- |

(9)

Az AnaCredit célja, hogy – a részletes adatokat gyűjtő más statisztikai keretekkel együttesen – az adatszolgáltatók hitelkockázatának analitikai szemléletét biztosítsa, a pénzügyi instrumentumtól, a kitettség típusától vagy számviteli besorolástól függetlenül. E tekintetben az e rendeletben rögzített követelmények célja annak biztosítása, hogy az adatszolgáltatók harmonizált információk közös készletét jelentsék az NKB-k felé.

| (10) | Az AnaCreditet szakaszokban kell létrehozni, mivel a jelenlegi hitelezési adatgyűjtésnek a részt vevő országok közötti jelentős heterogenitása csak fokozatosan harmonizálható. Ez a fokozatos megközelítés figyelembe veszi az adatszolgáltatók számára a különböző adatszolgáltatási követelményeknek való megfeleléshez szükséges időt is. Általában véve az egyes szakaszokban gyűjtött adatok körét és tartalmát a lehető leghamarabb meg kell határozni annak érdekében, hogy valamennyi adatszolgáltató fel tudjon készülni a harmonizált fogalmak és meghatározások használatára. Erre tekintettel a Kormányzótanács az egyes egymást követő szakaszokra vonatkozó határozatait legalább az azok végrehajtása előtt két évvel fogja meghozni. Az adatszolgáltatók költségeinek és munkaterhének minimalizálása érdekében egy későbbi szakaszban megvizsgálásra kerül a lakáscélú hitelekre vonatkozóan a mintavételi módszerek alapján történő adatszolgáltatás. |
| --- | --- |

(10)

Az AnaCreditet szakaszokban kell létrehozni, mivel a jelenlegi hitelezési adatgyűjtésnek a részt vevő országok közötti jelentős heterogenitása csak fokozatosan harmonizálható. Ez a fokozatos megközelítés figyelembe veszi az adatszolgáltatók számára a különböző adatszolgáltatási követelményeknek való megfeleléshez szükséges időt is. Általában véve az egyes szakaszokban gyűjtött adatok körét és tartalmát a lehető leghamarabb meg kell határozni annak érdekében, hogy valamennyi adatszolgáltató fel tudjon készülni a harmonizált fogalmak és meghatározások használatára. Erre tekintettel a Kormányzótanács az egyes egymást követő szakaszokra vonatkozó határozatait legalább az azok végrehajtása előtt két évvel fogja meghozni. Az adatszolgáltatók költségeinek és munkaterhének minimalizálása érdekében egy későbbi szakaszban megvizsgálásra kerül a lakáscélú hitelekre vonatkozóan a mintavételi módszerek alapján történő adatszolgáltatás.

| (11) | Bár az AnaCredit egyik kulcsfontosságú célkitűzése az adatszolgáltatási követelmények és a végrehajtási gyakorlatok harmonizálása, a jelenlegi adatgyűjtési gyakorlatok heterogenitása szükségessé teszi bizonyos területeken az NKB-k mérlegelési jogkörének megőrzését, például az NKB-knak a kisméretű rezidens adatszolgáltatóknak biztosított eltérésekről szóló döntései tekintetében. Az NKB-k mérlegelési jogkörébe tartozó e területeket minden későbbi szakaszban újra kell értékelni annak megállapítása érdekében, hogy elérhető-e a részt vevő országok közötti további harmonizáció. |
| --- | --- |

(11)

Bár az AnaCredit egyik kulcsfontosságú célkitűzése az adatszolgáltatási követelmények és a végrehajtási gyakorlatok harmonizálása, a jelenlegi adatgyűjtési gyakorlatok heterogenitása szükségessé teszi bizonyos területeken az NKB-k mérlegelési jogkörének megőrzését, például az NKB-knak a kisméretű rezidens adatszolgáltatóknak biztosított eltérésekről szóló döntései tekintetében. Az NKB-k mérlegelési jogkörébe tartozó e területeket minden későbbi szakaszban újra kell értékelni annak megállapítása érdekében, hogy elérhető-e a részt vevő országok közötti további harmonizáció.

| (12) | Hatályát illetően az AnaCredit keretében történő adatszolgáltatás első szakaszának ki kell terjednie a hitelintézetek által a jogi személyeknek nyújtott hitelekre. A hitelnyújtással foglalkozó nem hitelintézeti betétgyűjtő vállalatok, vagyonkezelő szervezetek és egyéb pénzügyi vállalatok, valamint ezek külföldi leányvállalatai egy későbbi szakaszban felvehetők a tényleges adatszolgáltatói körbe. Az instrumentumok vonatkozásában a részletes adatszolgáltatás kiterjeszthető a derivatívákra, az egyéb követelésekre, a mérlegen kívüli tételekre (például pénzügyi garanciákra), valamint a jogi személyektől eltérő személyeknek, az egyéni vállalkozásokat is beleértve, nyújtott hitelekre. Az első szakaszban az alkalmazandó adatvédelmi szabályok által meghatározott személyes adatok nem gyűjtendők, beleértve a több adós között természetes személy adóssal is rendelkező hiteleket vagy azt az esetet, amikor az AnaCreditbe jelentett instrumentumokhoz természetes személyek kapcsolódnak. Amennyiben az adatszolgáltatás köre kiterjesztésre kerül oly módon, hogy a későbbi szakaszokban ilyen személyes adatokat is tartalmazzon, úgy biztosítani kell a természetes személyeknek a személyes adataik gyűjtése és feldolgozása tekintetében fennálló jogainak védelmét. Továbbmenve, a későbbi szakaszok magukban foglalhatnak konszolidált alapon történő adatszolgáltatási követelményeket. Az adatszolgáltatói kör bármely bővítése során figyelembe kell venni az NKB-k azon jogát, hogy a kisméretű adatszolgáltató részére eltéréseket engedélyezhetnek, és e bővítéseket a bevezetésük előtt legalább két évvel el kell fogadni, hogy az adatszolgáltatóknak és az NKB-knek elegendő ideje legyen a végrehajtásra. |
| --- | --- |

(12)

Hatályát illetően az AnaCredit keretében történő adatszolgáltatás első szakaszának ki kell terjednie a hitelintézetek által a jogi személyeknek nyújtott hitelekre. A hitelnyújtással foglalkozó nem hitelintézeti betétgyűjtő vállalatok, vagyonkezelő szervezetek és egyéb pénzügyi vállalatok, valamint ezek külföldi leányvállalatai egy későbbi szakaszban felvehetők a tényleges adatszolgáltatói körbe. Az instrumentumok vonatkozásában a részletes adatszolgáltatás kiterjeszthető a derivatívákra, az egyéb követelésekre, a mérlegen kívüli tételekre (például pénzügyi garanciákra), valamint a jogi személyektől eltérő személyeknek, az egyéni vállalkozásokat is beleértve, nyújtott hitelekre. Az első szakaszban az alkalmazandó adatvédelmi szabályok által meghatározott személyes adatok nem gyűjtendők, beleértve a több adós között természetes személy adóssal is rendelkező hiteleket vagy azt az esetet, amikor az AnaCreditbe jelentett instrumentumokhoz természetes személyek kapcsolódnak. Amennyiben az adatszolgáltatás köre kiterjesztésre kerül oly módon, hogy a későbbi szakaszokban ilyen személyes adatokat is tartalmazzon, úgy biztosítani kell a természetes személyeknek a személyes adataik gyűjtése és feldolgozása tekintetében fennálló jogainak védelmét. Továbbmenve, a későbbi szakaszok magukban foglalhatnak konszolidált alapon történő adatszolgáltatási követelményeket. Az adatszolgáltatói kör bármely bővítése során figyelembe kell venni az NKB-k azon jogát, hogy a kisméretű adatszolgáltató részére eltéréseket engedélyezhetnek, és e bővítéseket a bevezetésük előtt legalább két évvel el kell fogadni, hogy az adatszolgáltatóknak és az NKB-knek elegendő ideje legyen a végrehajtásra.

| (13) | A jövőbeli szakaszokra történő előkészületként az adatszolgáltatói kör kiterjesztésének, valamint a további adatszolgáltatási követelmények bevezetésének a KBER Statisztikai Bizottsága általi elemezésen kell alapulnia, figyelembe véve a felhasználók igényeit, az adatszolgáltatók és az NKB-k becsült költségeit, a piaci fejleményeket és az első szakaszra való felkészülés során szerzett tapasztalatokat. |
| --- | --- |

(13)

A jövőbeli szakaszokra történő előkészületként az adatszolgáltatói kör kiterjesztésének, valamint a további adatszolgáltatási követelmények bevezetésének a KBER Statisztikai Bizottsága általi elemezésen kell alapulnia, figyelembe véve a felhasználók igényeit, az adatszolgáltatók és az NKB-k becsült költségeit, a piaci fejleményeket és az első szakaszra való felkészülés során szerzett tapasztalatokat.

| (14) | A hitelezési adatokra vonatkozó adatszolgáltatási kötelezettségeket az arányosság elvének figyelembevételével kell meghatározni annak érdekében, hogy azok ne rójanak túlzott adatszolgáltatási terhet különösen a korlátozott teljes hitelezési kitettséggel rendelkező kis adatszolgáltatókra. Ugyanezen okból az NKB-knek jogosultnak kell lenniük arra, hogy a kis adatszolgáltatók számára eltéréseket engedélyezzenek. |
| --- | --- |

(14)

A hitelezési adatokra vonatkozó adatszolgáltatási kötelezettségeket az arányosság elvének figyelembevételével kell meghatározni annak érdekében, hogy azok ne rójanak túlzott adatszolgáltatási terhet különösen a korlátozott teljes hitelezési kitettséggel rendelkező kis adatszolgáltatókra. Ugyanezen okból az NKB-knek jogosultnak kell lenniük arra, hogy a kis adatszolgáltatók számára eltéréseket engedélyezzenek.

| (15) | A hatékony adatszolgáltatás és a fennálló és új adatszolgáltatási keretekkel való megfelelő interoperabilitás biztosítása érdekében az NKB-knek lehetősége kell legyen arra, hogy az EKB részére benyújtandó információkat szélesebb körű nemzeti adatszolgáltatási keret részeként gyűjtsék, és a hitelezési adatok szolgáltatását saját, jogszabályban előírt céljaikra a vonatkozó nemzeti joggal összhangban kiterjesszék az e rendeletben vázolt körön túlra. |
| --- | --- |

(15)

A hatékony adatszolgáltatás és a fennálló és új adatszolgáltatási keretekkel való megfelelő interoperabilitás biztosítása érdekében az NKB-knek lehetősége kell legyen arra, hogy az EKB részére benyújtandó információkat szélesebb körű nemzeti adatszolgáltatási keret részeként gyűjtsék, és a hitelezési adatok szolgáltatását saját, jogszabályban előírt céljaikra a vonatkozó nemzeti joggal összhangban kiterjesszék az e rendeletben vázolt körön túlra.

| (16) | Az AnaCredithez való hozzájárulás érdekében az NKB-knek lehetősége kell legyen arra, hogy a saját adatbázisaikat, az adatszolgáltatóktól és bármely más forrásból kapott adatokat is felhasználják, a vonatkozó referencia-adatbázisokat is beleértve. Az NKB-knek jogosultnak kell lenniük annak eldöntésére, hogy együttműködési megállapodást kötnek a nemzeti statisztikai hivatalokkal, vagy az adatszolgáltatók felügyeletét ellátó illetékes nemzeti hatóságokkal vagy bármely más nemzeti hatósággal, mindaddig, amíg a szolgáltatott adatok megfelelnek az e rendeletben rögzített minőségi előírásoknak. A jelenleg hatályos különböző nemzeti szabályokra tekintettel és az e rendelet alapján fennálló adatszolgáltatási teher minimalizálása érdekében az EKB ösztönzi a nemzeti statisztikai hivatalokkal, illetékes nemzeti hatóságokkal és más nemzeti hatóságokkal történő eredményes és hatékony együttműködést. |
| --- | --- |

(16)

Az AnaCredithez való hozzájárulás érdekében az NKB-knek lehetősége kell legyen arra, hogy a saját adatbázisaikat, az adatszolgáltatóktól és bármely más forrásból kapott adatokat is felhasználják, a vonatkozó referencia-adatbázisokat is beleértve. Az NKB-knek jogosultnak kell lenniük annak eldöntésére, hogy együttműködési megállapodást kötnek a nemzeti statisztikai hivatalokkal, vagy az adatszolgáltatók felügyeletét ellátó illetékes nemzeti hatóságokkal vagy bármely más nemzeti hatósággal, mindaddig, amíg a szolgáltatott adatok megfelelnek az e rendeletben rögzített minőségi előírásoknak. A jelenleg hatályos különböző nemzeti szabályokra tekintettel és az e rendelet alapján fennálló adatszolgáltatási teher minimalizálása érdekében az EKB ösztönzi a nemzeti statisztikai hivatalokkal, illetékes nemzeti hatóságokkal és más nemzeti hatóságokkal történő eredményes és hatékony együttműködést.

| (17) | A hitelezési adatok gyűjtésének keretét a központi hitelnyilvántartások és a közszférabeli szervezetek által létrehozott más releváns hitelezési adatsorok, így többek között az értékpapír-statisztikákra vonatkozó adatbázisok és a KBER intézményi és leányvállalati adatsora közötti interoperabilitás biztosítására figyelemmel kell létrehozni. |
| --- | --- |

(17)

A hitelezési adatok gyűjtésének keretét a központi hitelnyilvántartások és a közszférabeli szervezetek által létrehozott más releváns hitelezési adatsorok, így többek között az értékpapír-statisztikákra vonatkozó adatbázisok és a KBER intézményi és leányvállalati adatsora közötti interoperabilitás biztosítására figyelemmel kell létrehozni.

| (18) | Az NKB-knek lehetősége kell legyen arra, hogy a többcélú közös analitikai részletes hitelezési adatsort az adatszolgáltatók felé irányuló visszacsatolási mechanizmus kialakításához, vagy a fennálló visszacsatolási mechanizmusok vagy a központi hitelnyilvántartásoktól az adatszolgáltatók felé irányuló más információs szolgáltatások kibővítéséhez használják fel. E visszacsatolási mechanizmusok a KBER Európai Unió működéséről szóló szerződés 127. cikkének (5) bekezdése szerinti jogszabályi megbízatásának megfelelően javítani fogják a KBER hozzájárulását a pénzügyi rendszer stabilitásához. A visszacsatolási mechanizmusok az adatszolgáltatók számára szélesebb körű alapot fognak biztosítani a hitelképesség értékeléséhez, különösen a határon átnyúló adósok tekintetében, és lehetővé fogják tenni a fogalommeghatározások és az adatattribútumok harmonizálását a hitelezési gyakorlatukban. Javítani fogják a hitelintézetek és más hitelezők hitelkockázat-kezelését. Különösen segíteni fogják a hitelintézeteket annak elkerülésében, hogy a hitelképesség értékelése során túlzott mértékben a külső hitelminősítésekre hagyatkozzanak. A visszacsatolási mechanizmusnak a legjobb gyakorlatokat kell követnie, és biztosítania kell a minimális adatminőségi követelményeket. Az analitikai hitelezési adatok azon részét, amely a visszacsatolási mechanizmusok céljára megosztható az NKB-k között, a vonatkozó adatattribútumok bizalmassági szintjének és az ennek megfelelő titokvédelmi követelményeknek, valamint a végrehajtáshoz szükséges időnek a figyelembevételével kell meghatározni. A visszacsatolási mechanizmusok alkalmazási körére és végrehajtására vonatkozó további részletek külön jogi aktusban rögzíthetők, és az NKB-k az alkalmazandó jogi keretek alapján egyetértési megállapodásokat köthetnek a visszacsatolási mechanizmusok keretében történő együttműködésüket illetően. Míg egyes központi hitelnyilvántartást üzemeltető NKB-k kétoldalú alapon már megosztanak egymással részletes határokon átnyúló hitelezési és hitelkockázati adatokat (5), másoknak jogi okokból bizonyos időre lehet szükségük a határokon átnyúló információmegosztás megvalósításához annak érdekében, hogy ezeket az adatokat a részükre adatot szolgáltató pénzügyi intézményeknek továbbítsák. A visszacsatolási mechanizmusok kialakítása és végrehajtása során figyelembe kell venni a bizalmas statisztikai adatok kezelésére vonatkozó nemzeti jogszabályi rendelkezéseket. |
| --- | --- |

(18)

Az NKB-knek lehetősége kell legyen arra, hogy a többcélú közös analitikai részletes hitelezési adatsort az adatszolgáltatók felé irányuló visszacsatolási mechanizmus kialakításához, vagy a fennálló visszacsatolási mechanizmusok vagy a központi hitelnyilvántartásoktól az adatszolgáltatók felé irányuló más információs szolgáltatások kibővítéséhez használják fel. E visszacsatolási mechanizmusok a KBER Európai Unió működéséről szóló szerződés 127. cikkének (5) bekezdése szerinti jogszabályi megbízatásának megfelelően javítani fogják a KBER hozzájárulását a pénzügyi rendszer stabilitásához. A visszacsatolási mechanizmusok az adatszolgáltatók számára szélesebb körű alapot fognak biztosítani a hitelképesség értékeléséhez, különösen a határon átnyúló adósok tekintetében, és lehetővé fogják tenni a fogalommeghatározások és az adatattribútumok harmonizálását a hitelezési gyakorlatukban. Javítani fogják a hitelintézetek és más hitelezők hitelkockázat-kezelését. Különösen segíteni fogják a hitelintézeteket annak elkerülésében, hogy a hitelképesség értékelése során túlzott mértékben a külső hitelminősítésekre hagyatkozzanak. A visszacsatolási mechanizmusnak a legjobb gyakorlatokat kell követnie, és biztosítania kell a minimális adatminőségi követelményeket. Az analitikai hitelezési adatok azon részét, amely a visszacsatolási mechanizmusok céljára megosztható az NKB-k között, a vonatkozó adatattribútumok bizalmassági szintjének és az ennek megfelelő titokvédelmi követelményeknek, valamint a végrehajtáshoz szükséges időnek a figyelembevételével kell meghatározni. A visszacsatolási mechanizmusok alkalmazási körére és végrehajtására vonatkozó további részletek külön jogi aktusban rögzíthetők, és az NKB-k az alkalmazandó jogi keretek alapján egyetértési megállapodásokat köthetnek a visszacsatolási mechanizmusok keretében történő együttműködésüket illetően. Míg egyes központi hitelnyilvántartást üzemeltető NKB-k kétoldalú alapon már megosztanak egymással részletes határokon átnyúló hitelezési és hitelkockázati adatokat (5), másoknak jogi okokból bizonyos időre lehet szükségük a határokon átnyúló információmegosztás megvalósításához annak érdekében, hogy ezeket az adatokat a részükre adatot szolgáltató pénzügyi intézményeknek továbbítsák. A visszacsatolási mechanizmusok kialakítása és végrehajtása során figyelembe kell venni a bizalmas statisztikai adatok kezelésére vonatkozó nemzeti jogszabályi rendelkezéseket.

| (19) | E rendelet céljára alkalmazni kell a bizalmas statisztikai adatok védelmére és felhasználására vonatkozó, a 2533/98/EK rendelet 8–8c. cikkében megállapított előírásokat. |
| --- | --- |

(19)

E rendelet céljára alkalmazni kell a bizalmas statisztikai adatok védelmére és felhasználására vonatkozó, a 2533/98/EK rendelet 8–8c. cikkében megállapított előírásokat.

| (20) | A 2533/98/EK rendelet 7. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy az EKB jogosult szankciók megállapítására azokkal az adatszolgáltatókkal szemben, amelyek elmulasztják az EKB rendeleteiben vagy határozataiban meghatározott statisztikai adatszolgáltatási követelmények teljesítését. E szankcionálási jogkör független az NKB-k azon jogkörétől, hogy szankciót rójanak ki azon adatszolgáltatókra, amelyek nem tesznek eleget a megfelelő nemzeti jogi keretek alapján rájuk vonatkozó statisztikai vagy egyéb adatszolgáltatási kötelezettségeknek. |
| --- | --- |

(20)

A 2533/98/EK rendelet 7. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy az EKB jogosult szankciók megállapítására azokkal az adatszolgáltatókkal szemben, amelyek elmulasztják az EKB rendeleteiben vagy határozataiban meghatározott statisztikai adatszolgáltatási követelmények teljesítését. E szankcionálási jogkör független az NKB-k azon jogkörétől, hogy szankciót rójanak ki azon adatszolgáltatókra, amelyek nem tesznek eleget a megfelelő nemzeti jogi keretek alapján rájuk vonatkozó statisztikai vagy egyéb adatszolgáltatási kötelezettségeknek.

| (21) | Szükség van egy olyan eljárás létrehozására, amely lehetővé teszi az e rendelet mellékletei technikai jellegű módosításainak hatékony végrehajtását, feltéve, hogy az ilyen módosítások nem változtatnak a mögöttes koncepcionális kereten, és nem érintik a tagállamok adatszolgáltatóinak jelentési terhét. Ennek az eljárásnak lehetővé kell tennie a KBER Statisztikai Bizottsága véleményének figyelembevételét. |
| --- | --- |

(21)

Szükség van egy olyan eljárás létrehozására, amely lehetővé teszi az e rendelet mellékletei technikai jellegű módosításainak hatékony végrehajtását, feltéve, hogy az ilyen módosítások nem változtatnak a mögöttes koncepcionális kereten, és nem érintik a tagállamok adatszolgáltatóinak jelentési terhét. Ennek az eljárásnak lehetővé kell tennie a KBER Statisztikai Bizottsága véleményének figyelembevételét.

| (22) | A KBER Alapokmányának 5. cikke az Európai Unióról szóló szerződés 4. cikkének (3) bekezdésével együtt arra vonatkozó kötelezettséget jelent, hogy azon tagállamoknak, amelyek pénzneme nem az euro, nemzeti szinten ki kell alakítaniuk és végre kell hajtaniuk mindazon intézkedéseket, amelyeket megfelelőnek tartanak: a) az EKB statisztikai adatszolgáltatási követelményeinek teljesítéséhez szükséges statisztikai adatgyűjtés elvégzéséhez; és b) a statisztika területén kellő időben megteendő előkészületekhez annak érdekében, hogy e tagállamok olyan tagállammá váljanak, amelynek pénzneme az euro. |
| --- | --- |

(22)

A KBER Alapokmányának 5. cikke az Európai Unióról szóló szerződés 4. cikkének (3) bekezdésével együtt arra vonatkozó kötelezettséget jelent, hogy azon tagállamoknak, amelyek pénzneme nem az euro, nemzeti szinten ki kell alakítaniuk és végre kell hajtaniuk mindazon intézkedéseket, amelyeket megfelelőnek tartanak: a) az EKB statisztikai adatszolgáltatási követelményeinek teljesítéséhez szükséges statisztikai adatgyűjtés elvégzéséhez; és b) a statisztika területén kellő időben megteendő előkészületekhez annak érdekében, hogy e tagállamok olyan tagállammá váljanak, amelynek pénzneme az euro.

| (23) | E rendelet alkalmazása nem érinti a hitelezési adatok SSM jogi keretében történő gyűjtését, |
| --- | --- |

(23)

E rendelet alkalmazása nem érinti a hitelezési adatok SSM jogi keretében történő gyűjtését,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Fogalommeghatározások

E rendelet alkalmazásában:

1.   „adatszolgáltató tagállam”: olyan tagállam, amelynek a pénzneme az euro; azon tagállamok, amelyek pénzneme nem az euro, dönthetnek úgy, hogy adatszolgáltató tagállammá válnak, oly módon, hogy e rendelet rendelkezéseit beiktatják nemzeti jogukba vagy nemzeti jogukkal összhangban más módon vonatkozó adatszolgáltatási követelményeket írnak elő; ez különösképpen magában foglalhatja az SSM-ben az 1024/2013/EU tanácsi rendelet (6) 7. cikkével összhangban szoros együttműködés útján részt vevő tagállamokat;

„adatszolgáltató tagállam”

6

2.   „rezidens”: jelentése megegyezik a 2533/98/EK tanácsi rendelet 1. cikkének 4. pontjában meghatározottakkal;

„rezidens”

3.   „gazdasági egység”: jelentése megegyezik az 549/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (7) A. mellékletének 2.12. és 2.13. pontjában meghatározottakkal;

„gazdasági egység”

7

4.   „külföldi fióktelep”: olyan gazdasági egység, amely jogilag nem független része egy olyan jogalanynak, amely az előbbi bejegyzése helyétől eltérő országban rezidens, a 2533/98/EK rendelet 2. cikkének (3) bekezdése szerinti „egyetlen fióktelep” fogalmával összhangban;

„külföldi fióktelep”

5.   „jogalany”: bármely olyan szervezet, amely a rá irányadó nemzeti jog alapján jogokat és kötelezettségeket szerezhet;

„jogalany”

6.   „jogalany-azonosító”: az ISO 17442 szabványnak (8) megfelelő, valamely jogalanyhoz hozzárendelt alfanumerikus hivatkozási kód;

„jogalany-azonosító”

8

7.   „nemzeti azonosító”: általánosan használt azonosító kód, amely lehetővé teszi valamely partner egyértelmű azonosítását azon országon belül, ahol rezidens;

„nemzeti azonosító”

8.   „adatszolgáltató”: valamely adatszolgáltató tagállamban rezidens jogalany vagy fióktelep, amelyre vonatkoznak az EKB e rendelet szerinti adatszolgáltatási követelményei;

„adatszolgáltató”

9.   „megfigyelt szervezet”: olyan gazdasági egység, amelynek hitelezőként vagy kezelőként folytatott tevékenységéről az adatszolgáltató adatot szolgáltat. A megfigyelt szervezet lehet:

„megfigyelt szervezet”

| a) | a gazdasági egység, amely ugyanabban a tagállamban rezidens, mint az adatszolgáltató, amelynek részét képezi; vagy |
| --- | --- |

a)

a gazdasági egység, amely ugyanabban a tagállamban rezidens, mint az adatszolgáltató, amelynek részét képezi; vagy

| b) | az adatszolgáltatónak valamely adatszolgáltató tagállamban rezidens külföldi fióktelepe; vagy |
| --- | --- |

b)

az adatszolgáltatónak valamely adatszolgáltató tagállamban rezidens külföldi fióktelepe; vagy

| c) | az adatszolgáltatónak valamely adatszolgáltató tagállamban nem rezidens külföldi fióktelepe; |
| --- | --- |

c)

az adatszolgáltatónak valamely adatszolgáltató tagállamban nem rezidens külföldi fióktelepe;

10.   „partner”: olyan gazdasági egység, amely valamely instrumentumban részes fél, vagy valamely instrumentumban részes félhez kapcsolódik;

„partner”

11.   „hitelező”: valamely instrumentum hitelkockázatát viselő partner, a védelmet nyújtó kivételével;

„hitelező”

12.   „adós”: az a partner, amelyet az instrumentum alapján fizetendő törlesztések teljesítésére vonatkozó feltétlen kötelezettség terhel;

„adós”

13.   „védelmet nyújtó”: az a partner, amely védelmet biztosít valamely szerződésben meghatározott negatív hiteleseménnyel szemben, és amely a negatív hitelesemény hitelkockázatát viseli;

„védelmet nyújtó”

14.   „kezelő”: valamely instrumentum adminisztratív és pénzügyi kezeléséért felelős partner;

„kezelő”

15.   „nemzeti központi bank(ok)” vagy „NKB(-k)”: az Európai Unió tagállamainak nemzeti központi bankja(i);

„nemzeti központi bank(ok)” vagy „NKB(-k)”

16.   „érintett NKB”: azon adatszolgáltató tagállam NKB-ja, amelyben az adatszolgáltató rezidens;

„érintett NKB”

17.   „központi hitelnyilvántartás”: valamely NKB által üzemeltetett hitelnyilvántartás, amely jelentéseket kap a pénzügyi szektor hitelezőitől és támogatást is nyújt a számukra azáltal, hogy hitelre és hitelkockázatra vonatkozó információkat bocsát a rendelkezésükre;

„központi hitelnyilvántartás”

18.   „hitelintézet”: jelentése megegyezik az 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (9) 4. cikke (1) bekezdésének 1. pontjában meghatározottakkal;

„hitelintézet”

9

19.   „intézmény”: jelentése megegyezik az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 3. pontjában meghatározottakkal;

„intézmény”

20.   „eszköz”: jelentése megegyezik az 549/2013/EU rendelet A. melléklete 7.15. pontjában meghatározottakkal;

„eszköz”

21.   „hitelkockázat”: annak kockázata, hogy valamely partner nem tesz eleget szerződés alapján fennálló fizetési kötelezettségeinek;

„hitelkockázat”

22.   „szerződés”: jogilag kötelező erejű megállapodás két vagy több fél között, amelynek alapján egy vagy több instrumentum létrehozásra kerül;

„szerződés”

23.   „instrumentum”: a IV. mellékletben meghatározott „instrumentum típusa” adatattribútumban megjelölt bármely tétel;

„instrumentum”

24.   „védelem”: biztosíték vagy fedezet valamely negatív hiteleseményre vonatkozóan, a IV. mellékletben meghatározott „védelem típusa” adatattribútumban felsorolt tételek bármelyike útján;

„védelem”

25.   „kötelezettségvállalási összeg”: a IV. mellékletben meghatározott „kintlévő nominális összeg” és „mérlegen kívül összeg” adatattribútumok összege;

„kötelezettségvállalási összeg”

26.   „egyedi alapon”: egyetlen gazdasági egységre vonatkozóan, beleértve az egy jogalany részét képező gazdasági egységeket.

„egyedi alapon”

2. cikk

A végrehajtás szakaszai és az első adatszolgáltatás

(1)   Az e rendelet szerinti többcélú közös analitikai hitelezési adatsor több szakaszban kerül létrehozásra. Az első szakasz 2018. szeptember 1-jén kezdődik. Az e szakaszra vonatkozó, e rendelet szerinti első havi és negyedéves adatszolgáltatás a 2018 szeptember 30-ra vonatkozó adatokkal kezdődik.

(2)   A partnerek megfelelő azonosításának biztosítása érdekében az NKB-k az (1) bekezdésben említett első adattovábbítás előtt hat hónappal megküldenek az EKB-nek egy a partner referenciaadatokat tartalmazó első adatsort az I. melléklet 1. adatlapjának megfelelően.

(3)   A partner referenciaadatok (2) bekezdésben említett továbbításához szükséges szervezeti és technikai előkészületek lehetővé tétele érdekében az NKB-k előírhatják az adatszolgáltatók számára, hogy 2017. december 31-től kezdődően szolgáltassanak részleges vagy teljes partner referenciaadatokat és hitelezési adatokat.

3. cikk

Tényleges adatszolgáltatói kör

(1)   A tényleges adatszolgáltatói kört a rezidens hitelintézetek és hitelintézetek rezidens külföldi fióktelepei alkotják, tekintet nélkül arra, hogy ezek esetében a 2013/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (10) értelmében felügyelt intézményekről van-e szó.

(2)   Az adatszolgáltatók egyedi alapon, a 4. és 6. cikknek megfelelően szolgáltatnak hitelezési adatokat.

(3)   Az adatszolgáltatók az érintett NKB részére szolgáltatnak adatokat.

4. cikk

Statisztikai adatszolgáltatási követelmények

(1)   Az adatszolgáltatók a megfigyelt szervezet hitelezési adatait a 6. cikknek megfelelően mindazon instrumentumokról szolgáltatják, amelyek megfelelnek az 5. cikkben meghatározott feltételeknek:

| a) | amennyiben az instrumentum a referencia-időszakon belül bármely adatszolgáltatási referencia-időpontban:






  i. | a megfigyelt szervezet számára hitelkockázathoz vezet, vagy |
| --- | --- | --- |

a)

amennyiben az instrumentum a referencia-időszakon belül bármely adatszolgáltatási referencia-időpontban:

i.

a megfigyelt szervezet számára hitelkockázathoz vezet, vagy

| ii. | a megfigyelt szervezet eszköze; vagy |
| --- | --- |

ii.

a megfigyelt szervezet eszköze; vagy

| iii. | a megfigyelt szervezet jogalanya által használt vonatkozó számviteli standard alapján megjelenített, és a megfigyelt szervezet számára a múltban hitelkockázathoz vezetett, vagy |
| --- | --- |

iii.

a megfigyelt szervezet jogalanya által használt vonatkozó számviteli standard alapján megjelenített, és a megfigyelt szervezet számára a múltban hitelkockázathoz vezetett, vagy

| iv. | kezelését a valamely adatszolgáltató tagállamban rezidens megfigyelt szervezet látja el, és






  i. | ugyanazon jogalany más gazdasági egységei részére nyújtották, mint amelynek az adatszolgáltató is részét képezi; vagy |
| --- | --- | --- |

iv.

kezelését a valamely adatszolgáltató tagállamban rezidens megfigyelt szervezet látja el, és

i.

ugyanazon jogalany más gazdasági egységei részére nyújtották, mint amelynek az adatszolgáltató is részét képezi; vagy

| ii. | olyan jogalany tartja, amely nem olyan hitelintézet, amely az adatszolgáltatótól különböző adatszolgáltató tagállamban rezidens; és |
| --- | --- |

ii.

olyan jogalany tartja, amely nem olyan hitelintézet, amely az adatszolgáltatótól különböző adatszolgáltató tagállamban rezidens; és

| b) | amennyiben legalább egy adós az 1. cikk 5. pontjában meghatározottak szerinti jogalany vagy jogalany részét képezi. |
| --- | --- |

b)

amennyiben legalább egy adós az 1. cikk 5. pontjában meghatározottak szerinti jogalany vagy jogalany részét képezi.

(2)   Egy adott adatszolgáltatási referencia-időpont vonatkozásában a referencia-időszak az az időszak, amely az adatszolgáltatási referencia-időpontot megelőző negyedév utolsó adatszolgáltatási referencia-időpontjában kezdődik, és az adott adatszolgáltatási referencia-időpontban végződik.

5. cikk

Adatszolgáltatási küszöbérték

(1)   A hitelezési adatokat a 4. cikkben megjelölt instrumentumok esetében akkor kell szolgáltatni, amennyiben az adós kötelezettségvállalási összege a referencia-időszakon belül bármely adatszolgáltatási referencia-időpontban legalább 25 000 EUR.

(2)   Az adós (1) bekezdésben említett kötelezettségvállalási összegét a megfigyelt szervezet tekintetében az adós összes instrumentumai kötelezettségvállalási összegeinek összegeként, a 4. cikkben meghatározott kör és az ott meghatározott instrumentumok alapján kell kiszámítani.

6. cikk

Egyedi alapú statisztikai adatszolgáltatási követelmények

(1)   Az adatszolgáltatók egyedi alapon, az I. mellékletben szereplő adatlapoknak megfelelően szolgáltatnak hitelezési adatokat.

(2)   Azok az adatszolgáltatók, amelyek jogalanyok, a jogalany részét képező valamennyi megfigyelt szervezet tekintetében adatot szolgáltatnak. A külföldi fióktelep adatszolgáltatók a saját tevékenységük tekintetében szolgáltatnak adatot.

(3)   Az érintett NKB-k közötti egyeztetés alapján, ha mind a jogalany, mind külföldi fióktelepe adatszolgáltató tagállamban rezidens, a kettős adatszolgáltatás elkerülése érdekében:

| a) | a jogalany érintett NKB-ja dönthet úgy, hogy a jogalanytól nem gyűjti az I. melléklet 1. adatlapjában felsorolt adatattribútumokat, vagy csak azok egy részét gyűjti, amennyiben ezeket az instrumentumokat a külföldi fióktelep tartja vagy kezeli; |
| --- | --- |

a)

a jogalany érintett NKB-ja dönthet úgy, hogy a jogalanytól nem gyűjti az I. melléklet 1. adatlapjában felsorolt adatattribútumokat, vagy csak azok egy részét gyűjti, amennyiben ezeket az instrumentumokat a külföldi fióktelep tartja vagy kezeli;

| b) | a külföldi fióktelep érintett NKB-ja dönthet úgy, hogy a külföldi fiókteleptől nem gyűjti az I. melléklet 2. adatlapjában felsorolt adatattribútumokat, vagy csak azok egy részét gyűjti. |
| --- | --- |

b)

a külföldi fióktelep érintett NKB-ja dönthet úgy, hogy a külföldi fiókteleptől nem gyűjti az I. melléklet 2. adatlapjában felsorolt adatattribútumokat, vagy csak azok egy részét gyűjti.

(4)   Az érintett NKB dönthet úgy, hogy az adatszolgáltató tagállamban nem rezidens és az adatszolgáltató jogalany részét képező külföldi fióktelepek tekintetében nem gyűjt információkat.

7. cikk

Különleges statisztikai adatszolgáltatási követelmények

A 6. cikkben meghatározott statisztikai adatszolgáltatási követelmények a II. mellékletben vázolt különleges kritériumoknak megfelelő hitelezési adatok esetében csökkentésre kerülnek.

8. cikk

A részletes adatszolgáltatásra vonatkozó általános követelmények

(1)   Az adatszolgáltatók és az adatszolgáltató tagállamban nem rezidens külföldi fióktelepeik kialakítják az annak biztosításához szükséges szervezeti struktúrát és megfelelő belső ellenőrzési mechanizmusokat, hogy az e rendelet alapján az 6. cikknek megfelelően egyedi alapon szolgáltatandó adatok megfelelően feldolgozásra és továbbításra kerüljenek.

(2)   Az adatszolgáltató tagállamban nem rezidens külföldi fióktelepek e rendelet alapján nem minősülnek adatszolgáltatónak. Az adatszolgáltatók biztosítják, hogy az ilyen külföldi fióktelepek az egyedi alapú adatszolgáltatási követelmények megfelelő végrehajtásának biztosításához szükséges szabályokat, folyamatokat és mechanizmusokat hajtsanak végre.

(3)   Az e rendelet szerinti statisztikai adatszolgáltatási követelmények nem érintik a hitelezési adatokra vonatkozó, a nemzeti jog vagy más adatszolgáltatási keretek szerinti jelenlegi vagy jövőbeli adatszolgáltatási követelményeket.

(4)   Az NKB-k az EKB részére benyújtandó információkat a vonatkozó uniós vagy nemzeti jognak megfelelő szélesebb körű nemzeti adatszolgáltatási keret részeként is gyűjthetik. Ez az adatszolgáltatási keret a statisztikai céloktól eltérő – például felügyeleti – célokat is szolgáló információkra is kiterjedhet.

(5)   Az NKB-k a hitelezési adatokat más forrásokból is beszerezhetik.

(6)   A hitelezési adatok harmonizálására, teljességére, részletességi szintjére, és a partnerek azonosítására vonatkozó minimumkövetelményeket az I. mellékletben szereplő adatlapok tartalmazzák.

9. cikk

A partnerek azonosítása

(1)   Az e rendelet alapján történő adatszolgáltatás céljára az adatszolgáltatók és az NKB-k a partnereket az alábbiak felhasználásával azonosítják:

| a) | jogalany-azonosító, amennyiben ilyen azonosító kiosztásra került; vagy |
| --- | --- |

a)

jogalany-azonosító, amennyiben ilyen azonosító kiosztásra került; vagy

| b) | amennyiben jogalany-azonosítót nem osztottak ki, a IV. mellékletben részletesebben meghatározottak szerinti nemzeti azonosító. |
| --- | --- |

b)

amennyiben jogalany-azonosítót nem osztottak ki, a IV. mellékletben részletesebben meghatározottak szerinti nemzeti azonosító.

(2)   Az NKB-k a partnerek azonosításához kapcsolódó, a III. mellékletben meghatározottak szerinti információkat az adatszolgáltatók általi közvetlen adatszolgáltatás, vagy a nemzeti statisztikai hivatalokkal, illetékes nemzeti hatóságokkal vagy egyéb nemzeti hatóságokkal kötött egyetértési megállapodások vagy hasonló megállapodások révén szerezhetik meg. Az NKB-k a III. mellékletben vázolt információk köre alapján meghatározzák azokat az egyedi azonosítókat, amelyek a partnerek megfelelő azonosításához szükségesek.

10. cikk

A hitelezési adatokhoz való hozzáférés és azok felhasználása

(1)   Az e rendelet alapján szolgáltatott hitelezési adatokat az EKB és az NKB-k a 2533/98/EK rendeletben meghatározott mértékben és célokra használják fel. Ezen adatok különösen a 11. cikk szerinti visszacsatolási mechanizmus kialakítása és fenntartása céljára használhatók fel.

(2)   E rendelet nem érinti a hitelezési adatok olyan jelenlegi vagy jövőbeli felhasználásait, amelyek az uniós vagy a nemzeti jog, vagy egyetértési megállapodások alapján megengedettek vagy kötelezőek, a határokon átnyúló információcserét is beleértve.

11. cikk

Visszacsatolási mechanizmus az adatszolgáltatók felé

(1)   Az NKB-k jogosultak arra, hogy visszacsatolási mechanizmusok vagy a központi hitelnyilvántartásoktól az adatszolgáltatók felé irányuló más információs szolgáltatások kialakítása vagy bővítése útján hitelezési adatokat (a más NKB-k által gyűjtött adatokat is beleértve) bocsássanak az adatszolgáltatók rendelkezésére. Az NKB-k rendelkezésre bocsáthatják az e rendelet alapján gyűjtött hitelezési adatok egy részét, a legjobb gyakorlatokkal összhangban és az alkalmazandó jogi titoktartási szabályok által megengedett mértékben. Az adatszolgáltatók az adatokat kizárólag a hitelkockázatok kezelése és a fennálló vagy jövőbeli instrumentumok tekintetében rendelkezésükre álló hitelezési információk minőségének javítása céljára használhatják fel. Az adatszolgáltatók az adatokat nem oszthatják meg más felekkel, kivéve, ha a szolgáltatókkal történő adatmegosztás e célokra feltétlenül szükséges, és az adatokat csak az adatszolgáltató viszonylatában használják fel, és az adatszolgáltató megfelelő titokvédelmet biztosít olyan szerződéses megállapodás alapján, amely kizárja az adatok bármely más felhasználását és amennyiben lehetséges, előírja az adatok anonimizálását, valamint az adatok törlését, amint a megosztás célja megvalósult. A szolgáltató általi bármely további adatátadás, valamint a kereskedelmi hiteladat-szolgáltatókkal való adatmegosztás tilos.

(2)   Az NKB-k meghatározzák a rendelkezésre bocsátandó adatok körét, az adatokhoz való hozzáférés biztosítására vonatkozó eljárást és az ilyen adatok felhasználására vonatkozó esetleges további korlátozásokat, figyelembe véve a nemzeti jogi kereteket és az információk bizalmas jellegével összefüggő bármely további korlátokat.

(3)   Ez a cikk nem biztosít jogot az adatszolgáltatóknak valamely visszacsatolási mechanizmushoz vagy ahhoz, hogy valamely visszacsatolási mechanizmusból vagy a központi hitelnyilvántartásoktól az adatszolgáltatók felé irányuló más információs szolgáltatásokból meghatározott információkat kapjanak.

(4)   Az NKB-k jogosultak arra, hogy az adatszolgáltatótól ideiglenesen megtagadják a visszacsatolási mechanizmusból származó meghatározott hitelezési adatokhoz való hozzáférést, amennyiben az adatszolgáltató nem tett eleget az e rendelet alapján fennálló saját statisztikai adatszolgáltatási kötelezettségeinek, különösen az adatminőség és az adatok pontossága tekintetében, valamint azokban az esetekben, ha az adatszolgáltató nem tett eleget az (1) bekezdésben meghatározott kötelezettségeinek.

(5)   Az NKB-k jogosultak arra, hogy más NKB-któl megtagadják az általuk a visszacsatolási mechanizmus céljára gyűjtött részletes hitelezési adatokhoz való hozzáférést. Az NKB-k jogosultak arra, hogy a részletes hitelezési adatok rendelkezésre bocsátása tekintetében viszonosságot követeljenek meg azon NKB-tól, amely visszacsatolási mechanizmus céljára más NKB-tól adatokat kér. A valamely adatszolgáltató tagállamban rezidens adatszolgáltató gazdasági egységére vonatkozó információkat az adatszolgáltató érintett NKB-ja minden esetben felhasználhatja visszacsatolási mechanizmus céljára, függetlenül attól, hogy a gazdasági egység hol rezidens.

12. cikk

Jogalanyok általi hozzáférés

(1)   Azon jogalanyok vagy jogalanyok részei, amelyekre vonatkozóan hitelezési adatokat szolgáltatnak, jogosultak az ilyen adatokhoz való hozzáférésre az érintett NKB-nál. A jogalanyok továbbá kérhetik, hogy az adatszolgáltatók javítsák ki a rájuk vonatkozó helytelen adatokat.

(2)   Az NKB-k csak annyiban tagadhatják meg valamely jogalanytól vagy jogalany részétől a vonatkozásában jelentett hitelezési adatokhoz történő hozzáférést, amennyiben:

| a) | e hozzáférés sértené az adatszolgáltató bizalmas jelleghez fűződő jogos érdekeit, például a belső hitelkockázat-értékelések tekintetében, vagy harmadik felek – különösen azon jogalanyok, amelyekről hitelezési adatokat jelentettek – e jogos érdekeit; vagy |
| --- | --- |

a)

e hozzáférés sértené az adatszolgáltató bizalmas jelleghez fűződő jogos érdekeit, például a belső hitelkockázat-értékelések tekintetében, vagy harmadik felek – különösen azon jogalanyok, amelyekről hitelezési adatokat jelentettek – e jogos érdekeit; vagy

| b) | az adatokat nem használták a 11. cikk szerinti visszacsatolási mechanizmus létrehozásához vagy bővítéséhez, és más uniós vagy nemzeti jogszabály alapján nem kell hozzáférést biztosítaniuk ezen adatokhoz. |
| --- | --- |

b)

az adatokat nem használták a 11. cikk szerinti visszacsatolási mechanizmus létrehozásához vagy bővítéséhez, és más uniós vagy nemzeti jogszabály alapján nem kell hozzáférést biztosítaniuk ezen adatokhoz.

13. cikk

Határidők

(1)   Az adatszolgáltatók az alábbi adatszolgáltatási referencia-időpontokban nyilvántartott hitelezési adatokat jelentik:

| a) | a havi adattovábbítások esetében minden hónap utolsó napján; |
| --- | --- |

a)

a havi adattovábbítások esetében minden hónap utolsó napján;

| b) | a negyedéves adattovábbítások esetében március, június, szeptember és december utolsó napján. |
| --- | --- |

b)

a negyedéves adattovábbítások esetében március, június, szeptember és december utolsó napján.

(2)   Az NKB-k döntik el, hogy az EKB részére történő adatszolgáltatás rájuk vonatkozó határidőinek betartása érdekében mikor és milyen gyakorisággal kérik az adatokat az adatszolgáltatóktól, és erről megfelelően tájékoztatják az adatszolgáltatókat.

(3)   Az NKB-k az első olyan adatszolgáltatási referencia-időpont előtt, amelyre vonatkozóan az adott adatszolgáltatóknak e rendelet alapján adatot kell szolgáltatniuk, legalább 18 hónappal tájékoztatják az adatszolgáltatókat az adatszolgáltatási kötelezettségekről, a nemzeti jog vagy egyéb adatszolgáltatási keretek alapján fennálló egyéb adatszolgáltatási követelmények sérelme nélkül.

(4)   Az adatszolgáltató tagállamban rezidens megfigyelt szervezetek tekintetében az NKB-k a havi hitelezési adatokat annak a hónapnak a végét követő 30. munkanap végéig továbbítják az EKB-nek, amelyre az adatok vonatkoznak.

(5)   Az adatszolgáltató tagállamban rezidens megfigyelt szervezetek tekintetében az NKB-k a negyedéves hitelezési adatokat a 680/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet (11) 3. cikke (1) bekezdésének b) pontjában meghatározott beküldési határidőket követő 15. munkanap végéig továbbítják az EKB-nek.

(6)   Azon megfigyelt szervezetek tekintetében, amelyek adatszolgáltató tagállamban nem rezidens külföldi fióktelepek, az NKB-k a havi hitelezési adatokat annak a hónapnak a végét követő 35. munkanap végéig továbbítják az EKB-nek, amelyre az adatok vonatkoznak.

(7)   Azon megfigyelt szervezetek tekintetében, amelyek adatszolgáltató tagállamban nem rezidens külföldi fióktelepek, az NKB-k a negyedéves hitelezési adatokat a 680/2014/EU végrehajtási rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontjában meghatározott beküldési határidőket követő 20. munkanap végéig továbbítják az EKB-nek.

(8)   Az NKB-k a hitelezési adatok első továbbításával együtt az összes partner tekintetében továbbítják az EKB-nek a partner referenciaadatokat az I. melléklet 1. adatlapja 1. szakaszának megfelelően. Ha változásra kerül sor, az NKB-k az adatokat legkésőbb a hitelezési adatok azon továbbításakor aktualizálják, amely azon első adatszolgáltatási referencia-időpont szempontjából releváns, amelyen vagy amely előtt a változás hatályba lépett. Amennyiben az NKB-k nem tájékoztatják az adatszolgáltatókat arról, hogy az aktualizált partner referenciaadatokat más forrásból megszerezték, az adatszolgáltatók ezen adatokat aktualizálják oly módon, hogy az NKB-kat az érintett NKB által kért időpontban tájékoztatják minden változásról, azonban legkésőbb azon időpontban, amikor a hitelezési adatokat a változások hatálybalépésének időpontját követő első adatszolgáltatási referencia-időpontra vonatkozóan az érintett NKB részére jelentik.

14. cikk

Közös minimumelőírások és nemzeti adatszolgáltatási szabályok

(1)   Az adatszolgáltatók betartják a rájuk vonatkozó statisztikai adatszolgáltatási követelményeket, az adattovábbításra, az adatok pontosságára, a partnerek pontos azonosítására, valamint a koncepcionális megfelelésre és a revíziókra vonatkozó, az V. mellékletben meghatározott közös minimumszabályokkal összhangban.

(2)   Az NKB-k e rendelettel és – amennyiben ezek nem ütköznek e rendelet rendelkezéseivel – a nemzeti jogi kereteikkel összhangban meghatározzák és végrehajtják az adatszolgáltatók által követendő adatszolgáltatási szabályokat. Az NKB-k biztosítják, hogy ezek az adatszolgáltatási szabályok: a) biztosítják az előírt statisztikai adatokat; és b) lehetővé teszik annak ellenőrzését, hogy az adattovábbításra, az adatok pontosságára, a koncepcionális megfelelésre és a revíziókra vonatkozó, az V. mellékletben meghatározott közös minimumszabályokat betartották.

(3)   Az NKB-k az általuk az EKB részére történő hitelezésiadat-továbbításhoz felhasználhatnak a 8. cikk (5) bekezdésével összhangban bármely más forrásokból szerzett információkat, amennyiben ezek az információk megfelelnek az e rendeletnek megfelelően az adatszolgáltatóktól gyűjtött adatokra alkalmazandó, az adatminőségre és határidőkre vonatkozó előírásoknak. Különösen eleget kell tenni az adattovábbításra, az adatok pontosságára, a koncepcionális megfelelésre és a revíziókra vonatkozó, az V. mellékletben meghatározott közös minimumszabályoknak.

15. cikk

Egyesülések, szétválások és szervezeti átalakítások

(1)   Egyesülés, szétválás vagy olyan szervezeti átalakítás esetén, amely hatással lehet a statisztikai kötelezettségeik teljesítésére, az érintett adatszolgáltatók tájékoztatják az érintett NKB-t, – amint az ilyen egyesülés, szétválás vagy szervezeti átalakítás végrehajtásának szándékát nyilvánosságra hozzák, azonban annak hatálybalépését megelőzően – az e rendeletben rögzített statisztikai adatszolgáltatási követelmények teljesítése érdekében tervezett eljárásokról.

(2)   Az előző bekezdésben rögzített kötelezettségek sérelme nélkül az érintett NKB az átvevő intézményt felhatalmazhatja arra, hogy statisztikai adatszolgáltatási kötelezettségét átmeneti eljárások útján teljesítse. A rendes adatszolgáltatási eljárások alóli e mentesség nem lehet hosszabb az egyesülés, szétválás vagy szervezeti átalakítás időpontjától számított hat hónapnál. E mentesség nem érinti az átvevő intézmény azon kötelezettségét, hogy e rendeletnek megfelelően eleget tegyen az adatszolgáltatási kötelezettségeinek.

16. cikk

Eltérések és csökkentett adatszolgáltatási gyakoriság

(1)   Az e rendeletben előírt adatszolgáltatási kötelezettségek arányosságának biztosítása érdekében az érintett NKB-k eltéréseket engedélyezhetnek a kis adatszolgáltatók részére, feltéve, hogy az eltéréssel rendelkező valamennyi adatszolgáltatónak az 1071/2013/EU európai központi banki rendelet (EKB/2013/33) (12) alapján az adatszolgáltató tagállamban rezidens összes adatszolgáltató által jelentett hitelek teljes állományához való összesített hozzájárulása nem haladja meg a 2 %-ot. Az eltérések kiterjedhetnek az e rendeletben meghatározott valamennyi követelményre vagy egyes követelményekre.

(2)   Az adatszolgáltatási követelmények végrehajtásának támogatása érdekében az érintett NKB-k megengedhetik a kis adatszolgáltatóknak, hogy a 2021. január 1. előtti adatszolgáltatási referencia-időpontokra vonatkozó hitelezési adatokat havi helyett negyedéves alapon jelentsék, feltéve, hogy a negyedéves alapon adatot szolgáltató valamennyi adatszolgáltatónak az 1071/2013/EU rendelet alapján az adatszolgáltató tagállamban rezidens összes adatszolgáltató által jelentett hitelek teljes állományához való összesített hozzájárulása nem haladja meg a 4 %-ot, a hitelezési adatokra vonatkozó, más jogi keretek alapján általuk történő adatszolgáltatás sérelme nélkül.

(3)   Az NKB-k annyiban engedélyezhetnek eltéréseket az adatszolgáltatók részére, amennyiben az NKB-k más forrásokból a 14. cikk (3) bekezdése alapján előírt minőségű és határidőknek megfelelő adatokat szereznek be.

(4)   Az NKB-k a 13. cikk (3) bekezdésével összhangban a következő adatszolgáltatókat tájékoztatják az adatszolgáltatási kötelezettségeikről:

| a) | az (1) bekezdéssel összhangban eltéréssel rendelkező adatszolgáltatók; |
| --- | --- |

a)

az (1) bekezdéssel összhangban eltéréssel rendelkező adatszolgáltatók;

| b) | azon adatszolgáltatók, amelyek a (2) bekezdéssel összhangban csökkentett gyakorisággal szolgáltathatnak adatokat; |
| --- | --- |

b)

azon adatszolgáltatók, amelyek a (2) bekezdéssel összhangban csökkentett gyakorisággal szolgáltathatnak adatokat;

| c) | azon adatszolgáltatók, amelyek már nem felelnek meg az (1) vagy a (2) bekezdéssel összhangban az eltérés, illetve a csökkentett adatszolgáltatási gyakoriság feltételeinek. |
| --- | --- |

c)

azon adatszolgáltatók, amelyek már nem felelnek meg az (1) vagy a (2) bekezdéssel összhangban az eltérés, illetve a csökkentett adatszolgáltatási gyakoriság feltételeinek.

17. cikk

Ellenőrzés és kötelező adatgyűjtés és minimális minőségi követelmények

Az NKB-k ellenőrzik az adatszolgáltatók által e rendelet alapján szolgáltatandó információkat, illetve szükség esetén elvégzik azok kötelező begyűjtését, az EKB-nek az e jogok gyakorlására vonatkozó jogának sérelme nélkül. Az NKB-k ezt a jogot különösen abban az esetben gyakorolják, ha az adatszolgáltató nem teljesíti az V. mellékletében meghatározott, az adattovábbításra, pontosságra, koncepcionális megfelelésre és revíziókra vonatkozó minimumszabályokat.

18. cikk

Szankciók

Az EKB a 2533/98/EK rendelet 7. cikkének (1) bekezdésével összhangban szankciókat róhat ki azokra az adatszolgáltatókra, amelyek nem tesznek eleget az e rendelet szerinti adatszolgáltatási kötelezettségeknek. Az adatszolgáltatókra nem róható ki szankció, amennyiben bizonyítják, hogy az előírt információk szolgáltatása számukra azon tagállam nemzeti joga következtében nem lehetséges, ahol az a fióktelep rezidens, amelyre vonatkozóan adatot kell szolgáltatniuk. Az EKB azon jogköre, hogy az e rendelet szerinti adatszolgáltatási kötelezettségek nem teljesítése esetén szankciókat rójon ki, független az NKB azon jogától, hogy nemzeti jogával összhangban szankcionálja az adatszolgáltatókra a 8. cikk (3) bekezdésével összhangban a megfelelő nemzeti jogi keretek alapján alkalmazandó statisztikai vagy egyéb adatszolgáltatási kötelezettségek nem teljesítését.

19. cikk

Átmeneti rendelkezés

Az NKB-k elhalaszthatják a 2019. február 1. előtti adatszolgáltatási referencia-időpontokra vonatkozó hitelezési adatok EKB részére történő első továbbítását, feltéve, hogy ezeket az adatokat legkésőbb 2019. március 31-ig továbbítják az EKB-nak.

20. cikk

Egyszerűsített módosítási eljárás

Figyelembe véve a Statisztikai Bizottság véleményét, az Igazgatóság technikai módosításokat végezhet e rendelet mellékleteiben, feltéve, hogy az ilyen módosítások nem változtatják meg a mögöttes koncepciót, és nem érintik az adatszolgáltatók jelentési terhét. Az Igazgatóság indokolatlan késedelem nélkül tájékoztatja a Kormányzótanácsot az ilyen módosításokról.

21. cikk

Záró rendelkezések

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ezt a rendeletet 2017. december 31-től kell alkalmazni.

Ez a rendelet a Szerződéseknek megfelelően teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó a tagállamokban.

Kelt Frankfurt am Mainban, 2016. május 18-án.

az EKB Kormányzótanácsa részéről

az EKB elnöke

Mario DRAGHI

---

(1)  
  HL L 318., 1998.11.27., 8. o.

1

(2)  A Bizottság véleménye (2015. augusztus 7.) az Európai Központi Bank granuláris hitelezési és hitelkockázati adatok gyűjtéséről szóló rendelettervezetéről (HL C 261., 2015.8.8., 1. o.).

2

(3)  Az EKB/2014/6 határozat (2014. február 24.) a részletes hitelezési adatoknak a Központi Bankok Európai Rendszere által történő gyűjtéséhez szükséges előkészítő intézkedések megszervezéséről (HL L 104., 2014.4.8., 72. o.).

3

(4)  Az Európai Központi Bank ajánlása (2014. február 24.) a részletes hitelezési adatoknak a Központi Bankok Európai Rendszere által történő gyűjtéséhez szükséges előkészítő intézkedések megszervezéséről (EKB/2014/7) (HL C 103., 2014.4.8., 1. o.).

4

(5)  Egyetértési Nyilatkozat a nemzeti hitelnyilvántartások közötti, az adatszolgáltató intézményeknek történő továbbítás céljából történő információmegosztásról (Memorandum of Understanding on the exchange of information among national central credit registers for the purpose of passing it on to reporting institutions). Elérhető az EKB honlapján: www.ecb.europa.eu

5

(6)  A Tanács 1024/2013/EU rendelete (2013. október 15.) az Európai Központi Banknak a hitelintézetek prudenciális felügyeletére vonatkozó politikákkal kapcsolatos külön feladatokkal történő megbízásáról (HL L 287., 2013.10.29., 63. o.).

6

(7)  Az Európai Parlament és a Tanács 549/2013/EU rendelete (2013. május 21.) az Európai Unió-beli nemzeti és regionális számlák európai rendszeréről (HL L 174., 2013.6.26., 1. o.).

7

(8)  Elérhető a Nemzetközi Szabványügyi Szervezet (ISO) honlapján: www.iso.org

8

(9)  Az Európai Parlament és a Tanács 575/2013/EU rendelete (2013. június 26.) a hitelintézetekre és befektetési vállalkozásokra vonatkozó prudenciális követelményekről és a 648/2012/EU rendelet módosításáról (HL L 176., 2013.6.27., 1. o.).

9

(10)  Az Európai Parlament és a Tanács 2013/36/EU irányelve (2013. június 26.) a hitelintézetek tevékenységéhez való hozzáférésről és a hitelintézetek és befektetési vállalkozások prudenciális felügyeletéről, a 2002/87/EK irányelv módosításáról, a 2006/48/EK és a 2006/49/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 176., 2013.6.27., 338. o.).

10

(11)  Az Bizottság 680/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. április 16.) az intézmények 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti felügyeleti adatszolgáltatása tekintetében végrehajtás-technikai standardok megállapításáról (HL L 191., 2014.6.28., 1. o.).

11

(12)  Az Európai Központi Bank 1071/2013/EU rendelete (2013. szeptember 24.) a monetáris pénzügyi intézmények ágazati mérlegéről (EKB/2013/33) (HL L 297., 2013.11.7., 1. o.).

12

---

I. MELLÉKLET

Szolgáltatandó adatok és adatlapok

1.   Az e rendelet alapján szolgáltatandó adatok számos egymással összefüggő elemre vonatkoznak, például hitelezőkre, adósokra, instrumentumokra, védelemre stb. Így például egy adósnak nyújthatnak több kölcsönt, vagy egyetlen védelem biztosíthat több instrumentumot. E mellékletben az ezen elemekre vonatkozó konkrét információk jelentésére szolgáló adatsorok találhatók.

2.   Az egyes adatsorokra vonatkozó információk egyetlen elemre (például instrumentum), vagy több elem kombinációjára (például „instrumentum-védelem”) vonatkoznak, meghatározva ezzel az egyes adatsorokra vonatkozóan megadandó részletesség szintjét. Az adatsorokat két adatlap tartalmazza.

3.   Az egyes adatlapokban szereplő adatattribútumokra vonatkozó adatszolgáltatási követelményeket a II. és a III. melléklet tartalmazza.

4.   Az egyes adatlapokban szereplő adatattribútumok meghatározása a IV. mellékletben található.

5.   Az összegeket euróban kell jelenteni. A külföldi pénznemben fennálló összegeket az Európai Központi Bank (EKB) adatszolgáltatási referencia-időpontban érvényes megfelelő irányadó euro devizaárfolyamán, vagyis a középárfolyamon kell átváltani euróra.

1. adatlap

1.   Partner referenciaadatok

| 1.1. | A partner referenciaadatok esetében a részletesség szintjét a partner jelenti. Minden egyes tételt egyedileg azonosít a következő adatattribútumok kombinációja: a) adatszolgáltató azonosító; és b) partner azonosító. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Minden egyes partner azonosítónak egyedinek kell lennie az ugyanazon adatszolgáltató által jelentett minden egyes partner esetében, és ugyanazt a partnert az adatszolgáltatónak mindig az egyedi partner azonosítójával kell azonosítania. Ezt az azonosítót ugyanaz az adatszolgáltató semmilyen későbbi időpontban nem használhatja fel újra valamely másik partner azonosítására. Az NKB-k előírhatják az adatszolgáltatók számára az érintett NKB által meghatározott partner azonosítók használatát. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Minden olyan partnert regisztrálni kell, amely jogalany vagy jogalany részét képező gazdasági egység, és amely a 4. és az 5. cikk alapján jelentett instrumentumokhoz kapcsolódik vagy ilyen instrumentumok biztosítását szolgáló védelmet nyújt. A regisztrálandó partnerek konkrétan: a) hitelezők; b) adósok; c) védelmet nyújtók; d) értékpapírosítást kezdeményezők; e) kezelők; f) vállalkozások vállalatközpontjai; g) közvetlen anyavállalatok és h) legfelső szintű anyavállalatok. Egy egység számos instrumentum tekintetében lehet partner, illetve partnerként különböző szerepeket is betölthet ugyanazon instrumentum tekintetében. Ugyanakkor minden partnert csak egyszer kell regisztrálni. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Az egyes partnertípusok esetében előírt információkat a III. melléklet tartalmazza. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | A partner adatok a partner jellemzőit írják le. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Az AnaCreditbe jelentett instrumentumokhoz kapcsolódó természetes személyek esetében a természetes személyek tekintetében tétel nem jelentendő. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | A tételeket legkésőbb a hitelezési adatok azon havi továbbításakor kell jelenteni, amely azon adatszolgáltatási referencia-időpont szempontjából releváns, amikor a partner az AnaCreditben regisztrált szerződést kötött. Ha változásra kerül sor, a tételeket legkésőbb a hitelezési adatok azon adatszolgáltatási referencia-időpontra vonatkozó havi továbbításakor kell aktualizálni, amikor a változás hatályba lépett. |
| --- | --- |

1.7.

2.   Instrumentum adatok

| 2.1. | Az instrumentum adatok esetében a részletesség szintjét az instrumentum jelenti. Minden egyes tételt egyedileg azonosít a következő adatattribútumok kombinációja: a) adatszolgáltató azonosító; b) megfigyelt szervezet azonosító; c) szerződés azonosító; és d) instrumentum azonosító. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Minden egyes szerződés azonosítónak egyedinek kell lennie minden egyes szerződés esetében, amely ugyanazon megfigyelt szervezet számára hitelkockázatot okoz. Ezt az azonosítót semmilyen későbbi időpontban nem lehet újra felhasználni az ugyanazon megfigyelt szervezettel kötött más szerződés azonosítására. Minden egyes azonosítónak egyedinek kell lennie minden egyes szerződés esetében, vagyis az egyetlen szerződésbe ágyazódott összes instrumentumhoz eltérő instrumentum azonosítót kell hozzárendelni, és azokat semmilyen későbbi időpontban nem lehet újra felhasználni a szerződésen belül más instrumentum azonosítására. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Az instrumentum adatok a megfigyelt szervezet és a partnerek közötti szerződés alapján fennálló bármely instrumentumot regisztrálnak, beleértve az ugyanazon jogalanyon belüli gazdasági egységek közötti valamennyi instrumentumot. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Az instrumentum adatok az instrumentum jellemzőit írják le, amelyek ritkán változnak az idők során. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | A tételeket legkésőbb a hitelezési adatok azon havi továbbításakor kell jelenteni, amely azon adatszolgáltatási referencia-időpont szempontjából releváns, amikor az instrumentumot az AnaCreditben regisztrálják. Ha változásra kerül sor, a tételeket legkésőbb a hitelezési adatok azon adatszolgáltatási referencia-időpontra vonatkozó havi továbbításakor kell aktualizálni, amikor vagy amely előtt a változás hatályba lépett. |
| --- | --- |

2.5.

3.   Pénzügyi adatok

| 3.1. | A pénzügyi adatok esetében a részletesség szintjét az instrumentum jelenti. Minden egyes tételt egyedileg azonosít a következő adatattribútumok kombinációja: a) adatszolgáltató azonosító; b) megfigyelt szervezet azonosító; c) szerződés azonosító; és d) instrumentum azonosító. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | A pénzügyi adatok az instrumentum pénzügyi alakulását írják le. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Az instrumentum lehívott összegét a „kintlévő nominális összeg” adatattribútumban kell regisztrálni. Az instrumentum folyósítási kötelezettséggel járó, le nem hívott összegét a „mérlegen kívüli összeg” adatattribútumban kell regisztrálni. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | A tételeket havi alapon kell jelenteni. |
| --- | --- |

3.4.

4.   Partner-instrumentum adatok

| 4.1. | A partner-instrumentum adatok esetében a részletesség szintjét a „partner-instrumentum” kombináció jelenti, és minden egyes tételt egyedileg azonosít a következő adatattribútumok kombinációja: a) adatszolgáltató azonosító; b) megfigyelt szervezet azonosító; c) partner azonosító; d) szerződés azonosító; e) instrumentum azonosító; és f) partner szerep. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | A partner-instrumentum adatok az egyes instrumentumokban az összes partner szerepét írják le. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Az AnaCreditbe jelentett instrumentumokhoz kapcsolódó természetes személyek esetében a természetes személyek tekintetében tétel nem jelentendő. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | A tételeket legkésőbb a hitelezési adatok azon havi továbbításakor kell jelenteni, amely azon adatszolgáltatási referencia-időpont szempontjából releváns, amikor vagy amely előtt az instrumentumot az AnaCreditben regisztrálták. Ha változásra kerül sor, a tételeket legkésőbb a hitelezési adatok azon adatszolgáltatási referencia-időpontra vonatkozó havi továbbításának időpontjában kell aktualizálni, amikor vagy amely előtt a változás hatályba lépett. |
| --- | --- |

4.4.

5.   Egyetemleges felelősség adatok

| 5.1. | Az egyetemleges felelősség adatok esetében a részletesség szintjét a „partner-instrumentum” kombináció jelenti. Minden egyes tételt egyedileg azonosít a következő adatattribútumok kombinációja: a) adatszolgáltató azonosító; b) megfigyelt szervezet azonosító; c) partner azonosító; d) szerződés azonosító; és e) instrumentum azonosító. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Ezek az adatok az instrumentum tekintetében az egyetemleges felelősség összegét rögzítik, amely a valamely instrumentum vonatkozásában egyetemlegesen felelős egyes adósoknak felel meg. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Az AnaCreditbe jelentett instrumentumokhoz kapcsolódó természetes személyek esetében a természetes személyek tekintetében tétel nem jelentendő. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | A tételeket havi alapon kell jelenteni. |
| --- | --- |

5.4.

| Adatsor | Adatattribútum |
| --- | --- |
| 1. | Partner referenciaadatok |

Adatsor

Adatattribútum

1.

Partner referenciaadatok

Adatszolgáltató azonosító

Partner azonosító

Jogalany-azonosító

Nemzeti azonosító

Vállalatközpont azonosító

Közvetlen anyavállalat azonosító

Legfelső szintű anyavállalat azonosító

Név

Cím: utca

Cím: város/község/falu

Cím: megye/közigazgatási egység

Cím: irányítószám

Cím: ország

Jogi forma

Gazdasági ágazat

Gazdasági tevékenység

Jogi eljárás állása

Jogi eljárás kezdeményezésének időpontja

Vállalat mérete

Vállalat méretének időpontja

Munkavállalók száma

Mérlegfőösszeg

Éves forgalom

Számviteli standard

| 2. | Instrumentum adatok |
| --- | --- |

2.

Instrumentum adatok

Adatszolgáltató azonosító

Megfigyelt szervezet azonosító

Szerződés azonosító

Instrumentum azonosító

Instrumentum típusa

Amortizáció típusa

Pénznem

Bizalmi vagyonkezelés keretében kezelt instrumentum

Kezdő időpont

„Csak kamat” időszak végének időpontja

Kamatláb felső korlát

Kamatláb alsó korlát

Kamatláb újramegállapítás gyakorisága

Kamatláb-felár/különbözet

Kamatláb típus

Jog szerinti végső lejárati időpont

Kezdeti kötelezettségvállalási összeg

Fizetési gyakoriság

Projektfinanszírozási hitel

Cél

Érvényesítés

Referencia-kamatláb

Elszámolás napja

Alárendelt adósság

Szindikált szerződés azonosító

Visszafizetési jogok

A hitelkockázat megvásárlása előtt bekövetkezett változásából származó valósérték-változások

| 3. | Pénzügyi adatok |
| --- | --- |

3.

Pénzügyi adatok

Adatszolgáltató azonosító

Megfigyelt szervezet azonosító

Szerződés azonosító

Instrumentum azonosító

Kamatláb

Kamatláb újramegállapítás következő időpontja

Az instrumentum nemteljesítési állapota

Az instrumentum nemteljesítési állapotának időpontja

Átutalt összeg

Hátralékok az instrumentum tekintetében

Lejárt esedékesség időpontja az instrumentum tekintetében

Értékpapírosítás típusa

Kintlévő nominális összeg

Felhalmozott kamat

Mérlegen kívüli összeg

| 4. | Partner-instrumentum adatok |
| --- | --- |

4.

Partner-instrumentum adatok

Adatszolgáltató azonosító

Megfigyelt szervezet azonosító

Partner azonosító

Szerződés azonosító

Instrumentum azonosító

Partner szerep

| 5. | Egyetemleges felelősség adatok |
| --- | --- |

5.

Egyetemleges felelősség adatok

Adatszolgáltató azonosító

Megfigyelt szervezet azonosító

Partner azonosító

Szerződés azonosító

Instrumentum azonosító

Egyetemleges felelősség összege

2. adatlap

6.   Számviteli adatok

| 6.1. | A számviteli adatok esetében a részletesség szintjét az instrumentum jelenti. Minden egyes tételt egyedileg azonosít a következő adatattribútumok kombinációja: a) adatszolgáltató azonosító; b) megfigyelt szervezet azonosító; c) szerződés azonosító; és d) instrumentum azonosító. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Ezek az adatok az instrumentum alakulását írják le a megfigyelt szervezet jogalanya vonatkozó számviteli standardjainak megfelelően. Ha az adatszolgáltató az (EU) 2015/534 európai központi banki rendelet (EKB/2015/13) (1) hatálya alá tartozik, az adatokat a megfigyelt szervezet jogalanya által az (EU) 2015/534 rendelet (EKB/2015/13) alapján fennálló követelményeknek való megfelelés érdekében alkalmazott számviteli standardnak – a nemzetközi pénzügyi beszámolási standardoknak (IFRS) vagy nemzeti általánosan elfogadott számviteli alapelveknek (GAAP) – megfelelően rögzítik. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | A tételeket negyedéves alapon kell jelenteni. |
| --- | --- |

6.3.

7.   Kapott védelem adatok

| 7.1. | A kapott védelem adatok esetében a részletesség szintjét a kapott védelem jelenti. Minden egyes tételt egyedileg azonosít a következő adatattribútumok kombinációja: a) adatszolgáltató azonosító; b) megfigyelt szervezet azonosító; és c) védelem azonosító. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Az adatszolgáltatóknak az instrumentum adatokban jelentett bármely instrumentum(ok) visszafizetésének biztosítékaként kapott bármely védelmet jelenteniük kell, függetlenül attól, hogy a védelem az 575/2013/EU rendelettel összhangban hitelkockázat-mérséklés céljára elismert-e. |
| --- | --- |

7.2.

| 7.3. | Ezek az adatok a kapott védelmet írják le. |
| --- | --- |

7.3.

| 7.4. | A tételeket legkésőbb a hitelezési adatok azon havi továbbításakor kell jelenteni, amely azon adatszolgáltatási referencia-időpont szempontjából releváns, amikor vagy amely előtt a védelmet az AnaCreditbe jelentett valamely instrumentum visszafizetésének biztosítékaként kapták. Ha változásra kerül sor, a tételeket legkésőbb a hitelezési adatok azon negyedéves továbbításakor kell jelenteni, amely azon adatszolgáltatási referencia-időpont szempontjából releváns, amikor vagy amely előtt a változás hatályba lép. |
| --- | --- |

7.4.

8.   Instrumentum-kapott védelem adatok

| 8.1. | Az instrumentum-kapott védelem adatok esetében a részletesség szintjét az instrumentum-kapott védelem kombináció jelenti. Minden egyes tételt egyedileg azonosít a következő adatattribútumok kombinációja: a) adatszolgáltató azonosító; b) megfigyelt szervezet azonosító; c) szerződés azonosító; d) instrumentum azonosító; és e) védelem azonosító. |
| --- | --- |

8.1.

| 8.2. | Ezek az adatok az azon instrumentum tekintetében kapott összes kapott védelmet írják le, amelyet a védelem biztosít. |
| --- | --- |

8.2.

| 8.3. | A tételeket havi alapon kell jelenteni. |
| --- | --- |

8.3.

9.   Partnerkockázat adatok

| 9.1. | A partnerkockázat adatok esetében a részletesség szintjét a partner jelenti. Minden egyes tételt egyedileg azonosít a következő adatattribútumok kombinációja: a) adatszolgáltató azonosító; b) megfigyelt szervezet azonosító; és c) partner azonosító. |
| --- | --- |

9.1.

| 9.2. | Az adatok lehetővé teszik a partner hitelkockázatának értékelését. |
| --- | --- |

9.2.

| 9.3. | Ez az információ csak az adósok és a védelmet nyújtók tekintetében szükséges. |
| --- | --- |

9.3.

| 9.4. | Az AnaCreditbe jelentett instrumentumokhoz kapcsolódó természetes személyek esetében a természetes személyek tekintetében tétel nem jelentendő. |
| --- | --- |

9.4.

| 9.5. | A tételeket havi alapon kell jelenteni. |
| --- | --- |

9.5.

| 9.6. | Az érintett NKB dönthet úgy, hogy a partnerkockázat adatokat negyedéves alapon gyűjti. |
| --- | --- |

9.6.

10.   Partner nemteljesítési adatok

| 10.1. | A partner nemteljesítési adatok esetében a részletesség szintjét a partner jelenti. Minden egyes tételt egyedileg azonosít a következő adatattribútumok kombinációja: a) adatszolgáltató azonosító; b) megfigyelt szervezet azonosító; és c) partner azonosító. |
| --- | --- |

10.1.

| 10.2. | Ezek az adatok lehetővé teszik a nemteljesítő partnerek indokolatlan késedelem nélküli azonosítását. |
| --- | --- |

10.2.

| 10.3. | Ez az információ csak az adósok és a védelmet nyújtók tekintetében szükséges. |
| --- | --- |

10.3.

| 10.4. | Az AnaCreditbe jelentett instrumentumokhoz kapcsolódó természetes személyek esetében a természetes személyek tekintetében tétel nem jelentendő. |
| --- | --- |

10.4.

| 10.5. | A tételeket havi alapon kell jelenteni. |
| --- | --- |

10.5.

| Adatok | Adatattribútum |
| --- | --- |
| 6. | Számviteli adatok |

Adatok

Adatattribútum

6.

Számviteli adatok

Adatszolgáltató azonosító

Megfigyelt szervezet azonosító

Szerződés azonosító

Instrumentum azonosító

Instrumentumok számviteli besorolása

Mérlegben való megjelenítés

Halmozott leírások

Halmozott értékvesztés összege

Értékvesztés típusa

Értékvesztés értékelésének módja

Megterhelés forrásai

A hitelkockázat változásából származó valósérték-változás halmozott összege

Az instrumentum teljesítő állapota

Az instrumentum teljesítő állapotának időpontja

A mérlegen kívüli kitettségekhez kapcsolódó céltartalékok

Átstrukturálás és újratárgyalás állapota

Átstrukturálás és újratárgyalás állapotának időpontja

Halmozott megtérült veszteségek a nemteljesítés óta

Prudenciális portfólió

Könyv szerinti érték

| 7. | Kapott védelem adatok |
| --- | --- |

7.

Kapott védelem adatok

Adatszolgáltató azonosító

Megfigyelt szervezet azonosító

Védelem azonosító

Védelmet nyújtó azonosító

Védelem típusa

Védelem értéke

Védelem értékének típusa

Védelemértékelési módszer

Ingatlanfedezet helye

Védelem értékének időpontja

Védelem lejáratának napja

Védelem eredeti értéke

Védelem eredeti értékének időpontja

| 8. | Instrumentum-kapott védelem adatok |
| --- | --- |

8.

Instrumentum-kapott védelem adatok

Adatszolgáltató azonosító

Megfigyelt szervezet azonosító

Szerződés azonosító

Instrumentum azonosító

Védelem azonosító

Védelem hozzárendelt értéke

Harmadik felek elsőbbséget élvező követelései a védelemmel szemben

| 9. | Partnerkockázat adatok |
| --- | --- |

9.

Partnerkockázat adatok

Adatszolgáltató azonosító

Megfigyelt szervezet azonosító

Partner azonosító

Nemteljesítési valószínűség

| 10. | Partner nemteljesítési adatok |
| --- | --- |

10.

Partner nemteljesítési adatok

Adatszolgáltató azonosító

Megfigyelt szervezet azonosító

Partner azonosító

A partner nemteljesítési állapota

A partner nemteljesítési állapotának időpontja

---

(1)  Az Európai Központi Bank (EU) 2015/534 rendelete (2015. március 17.) a pénzügyi információkra vonatkozó felügyeleti adatszolgáltatásról (EKB/2015/13) (HL L 86., 2015.3.31., 13. o.).

---

II. MELLÉKLET

Különleges statisztikai adatszolgáltatási követelmények

A 7. cikknek megfelelően a 6. cikkben rögzített statisztikai adatszolgáltatási követelményeket különleges körülmények fennállása esetén csökkenteni kell. Az alábbi négy eset bemutatja azokat a különleges körülményeket, amelyek esetén nincs szükség a hitelezési adatok teljes adatsorára.

1.   Adatszolgáltató tagállamban nem rezidens megfigyelt szervezetek

Olyan instrumentumok, amelyek esetében a megfigyelt szervezet adatszolgáltató tagállamban nem rezidens külföldi fióktelep.

2.   Tőkekövetelmények hatálya alá nem tartozó megfigyelt szervezetek

Olyan instrumentumok, amelyek esetében a megfigyelt szervezet:

| a) | nem az 575/2013/EU rendelet értelmében felügyelt intézmény; vagy |
| --- | --- |

a)

nem az 575/2013/EU rendelet értelmében felügyelt intézmény; vagy

| b) | az 575/2013/EU rendelet értelmében nem felügyelt szervezet külföldi fióktelepe. |
| --- | --- |

b)

az 575/2013/EU rendelet értelmében nem felügyelt szervezet külföldi fióktelepe.

3.   A mérlegből teljesen kivezetett, kezelt instrumentumok

Olyan instrumentumok, amelyeket:

| a) | a mérlegből kivezettek; és |
| --- | --- |

a)

a mérlegből kivezettek; és

| b) | kezelnek. |
| --- | --- |

b)

kezelnek.

4.   
  2018. szeptember 1. előtt kezdeményezett instrumentumok

2018. szeptember 1. előtti kezdő dátumú instrumentumok.

Az 1. táblázat meghatározza az egyes adatattribútumokra vonatkozó adatszolgáltatási követelményeket a négy esetre vonatkozóan, a következő osztályozás használatával:

a)   N: az érintett NKB-k egyedi megállapodások alapján dönthetnek úgy, hogy ezeket az információkat nem gyűjtik egyes adatszolgáltatóktól.

b)   X: olyan információ, amelynek jelentése nem kötelező.

Ahol nem szerepel osztályozás, az információ jelentése kötelező.

Amennyiben valamely adatra az 1. táblázatban szereplő egynél több leírás is kiterjed, a legkisebb terhet jelentő adatszolgáltatási követelmény alkalmazandó.

1. táblázat

Különleges statisztikai adatszolgáltatási követelmények

| | 1. | Adatszolgáltató tagállamban nem rezidens megfigyelt szervezetek |
| --- | --- | --- |

1.

Adatszolgáltató tagállamban nem rezidens megfigyelt szervezetek

| 2. | Tőkekövetelmények hatálya alá nem tartozó megfigyelt szervezetek |
| --- | --- |

2.

Tőkekövetelmények hatálya alá nem tartozó megfigyelt szervezetek

| 3. | A mérlegből teljesen kivezetett, kezelt instrumentumok |
| --- | --- |

3.

A mérlegből teljesen kivezetett, kezelt instrumentumok

| 4. | 2018. szeptember 1. előtt kezdeményezett instrumentumok |
| --- | --- |

4.

2018. szeptember 1. előtt kezdeményezett instrumentumok

Projektfinanszírozási hitel

N

Kezdő időpont

N

Kamatláb típus

N

Kamatláb újramegállapítás gyakorisága

N

„Csak kamat” időszak végének időpontja

N

N

Referencia-kamatláb

N

Kamatláb-felár/különbözet

N

Kamatláb felső korlát

N

N

Kamatláb alsó korlát

N

N

Amortizáció típusa

N

N

Fizetési gyakoriság

N

N

A hitelkockázat megvásárlása előtt bekövetkezett változásából származó valósérték-változások

N

N

Kamatláb újramegállapítás következő időpontja

N

Az instrumentum nemteljesítési állapota

N

Az instrumentum nemteljesítési állapotának időpontja

N

Felhalmozott kamat

N

Instrumentumok számviteli besorolása

X

Megterhelés forrásai

N

X

Halmozott leírások

X

Halmozott értékvesztés összege

X

Értékvesztés típusa

X

Értékvesztés értékelésének módja

X

A hitelkockázat változásából származó valósérték-változás halmozott összege

X

Az instrumentum teljesítő állapota

N

Az instrumentum teljesítő állapotának időpontja

N

A mérlegen kívüli kitettségekhez kapcsolódó céltartalékok

X

Átstrukturálás és újratárgyalás állapotának időpontja

N

Prudenciális portfólió

X

X

Könyv szerinti érték

X

Védelem eredeti értéke

N

Védelem eredeti értékének időpontja

N

Nemteljesítési valószínűség

N

N

A partner nemteljesítési állapota

N

N

A partner nemteljesítési állapotának időpontja

N

N

---

III. MELLÉKLET

Partner referenciaadatok

A 2. és 3. táblázat meghatározza az I. melléklet 1. adatlapjában leírt partner referenciaadatokban szereplő egyes adatattribútumokra vonatkozó adatszolgáltatási követelményeket.

A 2. táblázat az adatszolgáltató tagállamban rezidens partnerekre vonatkozó követelményeket, a 3. táblázat pedig az adatszolgáltató tagállamban nem rezidens partnerekre vonatkozó követelményeket határozza meg.

A követelmények következő osztályozása kerül alkalmazásra:

a)   N: az érintett NKB-k egyedi megállapodások alapján dönthetnek úgy, hogy ezeket az információkat nem gyűjtik egyes adatszolgáltatóktól;

b)   X: olyan információ, amelynek jelentése nem kötelező.

Ahol nem szerepel osztályozás, az információ jelentése kötelező.

Amennyiben valamely adatra a 2. vagy 3. táblázatban szereplő egynél több leírás is kiterjed, a legnagyobb terhet jelentő adatszolgáltatási követelmény alkalmazandó.

2. táblázat

Az adatszolgáltató tagállamban rezidens partnerekre vonatkozó különleges adatszolgáltatási követelmények a partner referenciaadatokat illetően

| | 1. | Adatszolgáltató |
| --- | --- | --- |

1.

Adatszolgáltató

| 2. | Megfigyelt szervezet |
| --- | --- |

2.

Megfigyelt szervezet

| 3. | Hitelező |
| --- | --- |

3.

Hitelező

| 4. | Adós – Minden instrumentum 2018. szeptember 1. előtt kezdeményezett |
| --- | --- |

4.

Adós – Minden instrumentum 2018. szeptember 1. előtt kezdeményezett

| 5. | Adós – Legalább egy instrumentum 2018. szeptember 1-jén vagy azt követően kezdeményezett |
| --- | --- |

5.

Adós – Legalább egy instrumentum 2018. szeptember 1-jén vagy azt követően kezdeményezett

| 6. | Védelmet nyújtó |
| --- | --- |

6.

Védelmet nyújtó

| 7. | Vállalatközpont |
| --- | --- |

7.

Vállalatközpont

| 8. | Közvetlen anyavállalat |
| --- | --- |

8.

Közvetlen anyavállalat

| 9. | Legfelső szintű anyavállalat |
| --- | --- |

9.

Legfelső szintű anyavállalat

| 10. | Értékpapírosítást kezdeményező |
| --- | --- |

10.

Értékpapírosítást kezdeményező

| 11. | Kezelő |
| --- | --- |

11.

Kezelő

Partner referenciaadatok

Partner azonosító

Jogalany-azonosító

N

N

N

N

N

N

N

N

N

Nemzeti azonosító

N

N

N

N

N

N

N

N

N

Vállalatközpont azonosító

X

X

X

N

N

X

X

X

X

X

Közvetlen anyavállalat azonosító

X

X

X

N

N

X

X

X

X

X

Legfelső szintű anyavállalat azonosító

X

X

X

N

N

X

X

X

X

X

Név

Cím: utca

N

Cím: város/község/falu

N

Cím: megye/közigazgatási egység

N

Cím: irányítószám

N

Cím: ország

N

Jogi forma

N

Gazdasági ágazat

N

Gazdasági tevékenység

X

X

N

N

N

N

Jogi eljárás állása

X

X

X

N

N

N

N

N

N

N

Jogi eljárás kezdeményezésének időpontja

X

X

X

N

N

N

N

N

N

N

Vállalat mérete

X

X

X

N

N

N

N

N

N

N

Vállalat méretének időpontja

X

X

X

N

N

N

N

N

N

N

Munkavállalók száma

X

X

X

N

N

N

N

N

N

X

Mérlegfőösszeg

X

X

X

N

N

N

N

N

N

X

Éves forgalom

X

X

X

N

N

N

N

N

N

X

Számviteli standard

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

3. táblázat

Az adatszolgáltató tagállamban nem rezidens partnerekre vonatkozó különleges adatszolgáltatási követelmények a partner referenciaadatokat illetően

| | 1. | Adatszolgáltató |
| --- | --- | --- |

1.

Adatszolgáltató

| 2. | Megfigyelt szervezet |
| --- | --- |

2.

Megfigyelt szervezet

| 3. | Hitelező |
| --- | --- |

3.

Hitelező

| 4. | Adós – Minden instrumentum 2018. szeptember 1. előtt kezdeményezett |
| --- | --- |

4.

Adós – Minden instrumentum 2018. szeptember 1. előtt kezdeményezett

| 5. | Adós – Legalább egy instrumentum 2018. szeptember 1-jén vagy azt követően kezdeményezett |
| --- | --- |

5.

Adós – Legalább egy instrumentum 2018. szeptember 1-jén vagy azt követően kezdeményezett

| 6. | Védelmet nyújtó |
| --- | --- |

6.

Védelmet nyújtó

| 7. | Vállalatközpont |
| --- | --- |

7.

Vállalatközpont

| 8. | Közvetlen anyavállalat |
| --- | --- |

8.

Közvetlen anyavállalat

| 9. | Az adós legfelső szintű anyavállalata |
| --- | --- |

9.

Az adós legfelső szintű anyavállalata

| 10. | Értékpapírosítást kezdeményező |
| --- | --- |

10.

Értékpapírosítást kezdeményező

| 11. | Kezelő |
| --- | --- |

11.

Kezelő

Partner referenciaadatok

Partner azonosító

NA

Jogalany-azonosító

NA

N

N

N

N

N

N

N

N

N

Nemzeti azonosító

NA

N

N

N

N

N

N

N

N

N

N

Vállalatközpont azonosító

NA

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Közvetlen anyavállalat azonosító

NA

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Legfelső szintű anyavállalat azonosító

NA

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Név

NA

Cím: utca

NA

N

Cím: város/község/falu

NA

N

Cím: megye/közigazgatási egység

NA

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Cím: irányítószám

NA

N

Cím: ország

NA

N

Jogi forma

NA

N

Gazdasági ágazat

NA

N

Gazdasági tevékenység

NA

X

N

N

N

N

N

N

N

N

N

Jogi eljárás állása

NA

X

X

X

N

N

X

X

X

X

X

Jogi eljárás kezdeményezésének időpontja

NA

X

X

X

N

N

X

X

X

X

X

Vállalat mérete

NA

X

X

X

N

N

X

X

X

X

X

Vállalat méretének időpontja

NA

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Munkavállalók száma

NA

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Mérlegfőösszeg

NA

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Éves forgalom

NA

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Számviteli standard

NA

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

---

IV. MELLÉKLET

Adatattribútumok, fogalommeghatározások és értékek

Ez a táblázat az I–III. mellékletben megjelölt adatattribútumok részletes standard leírását és meghatározását tartalmazza. Ezenkívül megadja az adatattribútum esetében jelentendő értékeket, az értékek leírásával együtt.

Az NKB-k felelősek az adatattribútumok és értékek nemzeti szinten alkalmazandó egyenértékű adatattribútumokká és értékekké történő átültetéséért.

| Fogalom | Fogalom típusa | Fogalommeghatározás |
| --- | --- | --- |
| Partner azonosító | Adatattribútum | Az adatszolgáltató által az egyes partnerek egyedi azonosítására alkalmazott azonosító. Minden egyes partnernek egy partner azonosítóval kell rendelkeznie. Ez az érték az idők során nem változik, és nem használható bármely másik partnerre vonatkozó partner azonosítóként. |
| Alfanumerikus | Érték | Alfabetikus és numerikus jelekből álló kód. |
| Adatszolgáltató azonosító | Adatattribútum | Az adatszolgáltatóra vonatkozó partner azonosító. |
| Alfanumerikus | Érték | Alfabetikus és numerikus jelekből álló kód. |
| Megfigyelt szervezet azonosító | Adatattribútum | A megfigyelt szervezetre vonatkozó partner azonosító. |
| Alfanumerikus | Érték | Alfabetikus és numerikus jelekből álló kód. |
| Szerződés azonosító | Adatattribútum | Az adatszolgáltató által az egyes szerződések egyedi azonosítására alkalmazott azonosító. Minden egyes szerződésnek egy szerződés azonosítóval kell rendelkeznie. Ez az érték az idők során nem változik, és nem használható bármely másik szerződésre vonatkozó szerződés azonosítóként. |
| Alfanumerikus | Érték | Alfabetikus és numerikus jelekből álló kód. |
| Instrumentum azonosító | Adatattribútum | Az adatszolgáltató által egy szerződés egyes instrumentumainak egyedi azonosítására alkalmazott azonosító. Minden egyes instrumentumnak egy instrumentum azonosítóval kell rendelkeznie. Ez az érték az idők során nem változik, és nem használható az ugyanazon szerződés bármely másik instrumentumára vonatkozó instrumentum azonosítóként. |
| Alfanumerikus | Érték | Alfabetikus és numerikus jelekből álló kód. |
| Védelem azonosító | Adatattribútum | Az instrumentum biztosításra használt egyes védelmek egyedi azonosítására az adatszolgáltató által alkalmazott azonosító. Minden egyes védelemnek egy védelem azonosítóval kell rendelkeznie. Ez az érték az idők során nem változik, és nem használható bármely másik védelemre vonatkozó védelem azonosítóként. |
| Alfanumerikus | Érték | Alfabetikus és numerikus jelekből álló kód. |
| Védelmet nyújtó azonosító | Adatattribútum | A védelmet nyújtóra vonatkozó partner azonosító.
  Ha a védelmet nyújtó nem jogalany, a védelmet nyújtó azonosítót nem kell jelenteni. |
| Alfanumerikus | Érték | Alfabetikus és numerikus jelekből álló kód. |
| Partner referenciaadatok |
| Jogalany-azonosító | Adatattribútum | A Nemzetközi Szabványügyi Szervezet (ISO) 17442 szabványának megfelelően a partnerhez hozzárendelt jogalany-azonosító. |
| Alfanumerikus | Érték | Alfabetikus és numerikus jelekből álló kód. |
| Nemzeti azonosító | Adatattribútum | Egy általánosan használt azonosító kód, amely lehetővé teszi valamely partner vagy azon jogalany, amelynek a partner részét képezi, egyértelmű azonosítását azon országon belül, ahol rezidens.
  Azon partnerek esetében, amelyek külföldi fióktelepek, a nemzeti azonosító a külföldi fióktelepre vonatkozik.
  Azon partnerek esetében, amelyek nem külföldi fióktelepek, a nemzeti azonosító arra a jogalanyra vonatkozik, amelynek a partner a részét képezi. |
| Alfanumerikus | Érték | Alfabetikus és numerikus jelekből álló kód. |
| Vállalatközpont azonosító | Adatattribútum | Az azon jogalanyra vonatkozó partner azonosító, amelynek a külföldi fióktelep a jogilag függő része.
  Ezt az információt csak azon partnerek esetében kell jelenteni, amelyek külföldi fióktelepek. |
| Alfanumerikus | Érték | Alfabetikus és numerikus jelekből álló kód. |
| Közvetlen anyavállalat azonosító | Adatattribútum | Az azon jogalanyra vonatkozó partner azonosító, amely a partner közvetlen anyavállalata. Ha a partnernek nincs anyavállalata, a magára a partnerre vonatkozó partner azonosítót kell jelenteni.
  Az anyavállalat jelentése megegyezik az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdése 15. pontjának a) alpontjában meghatározottakkal. |
| Alfanumerikus | Érték | Alfabetikus és numerikus jelekből álló kód. |
| Legfelső szintű anyavállalat azonosító | Adatattribútum | Az azon jogalanyra vonatkozó partner azonosító, amely a partner legfelső szintű anyavállalata. E legfelső szintű anyavállalatnak nincs anyavállalata. Ha a partnernek nincs anyavállalata, a magára a partnerre vonatkozó partner azonosítót kell jelenteni.
  Az anyavállalat jelentése megegyezik az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdése 15. pontjának a) alpontjában meghatározottakkal. |
| Alfanumerikus | Érték | Alfabetikus és numerikus jelekből álló kód. |
| Név | Adatattribútum | A partner jog szerinti teljes neve. |
| Karakterlánc | Érték | Véges karaktersorozat. |
| Cím: utca | Adatattribútum | A partner utcája, a házszámmal együtt. |
| Karakterlánc | Érték | Véges karaktersorozat. |
| Cím: város/község/falu | Adatattribútum | A partner városa, községe vagy faluja. |
| Karakterlánc | Érték | Véges karaktersorozat. |
| Cím: irányítószám | Adatattribútum | A partner irányítószáma. |
| Alfanumerikus | Érték | Alfabetikus és numerikus jelekből álló kód. |
| Cím: megye/közigazgatási egység | Adatattribútum | Az Európai Unió tagállamaiban rezidens partnerek megyéje vagy hasonló közigazgatási egysége. |
| Karakterlánc | Érték | NUTS 3 régiók |
| Cím: ország | Adatattribútum | A partner országa. |
| ISO 3166-1 alpha-2 kódok | Érték | Az ország ISO 3166-1 alpha-2 kódja. |
| Jogi forma | Adatattribútum | A nemzeti jogrendszerben meghatározottak szerinti gazdasági társaság típusa. |
| Karakterlánc | Érték | Véges karaktersorozat. |
| Gazdasági ágazat | Adatattribútum | Az 549/2013/EU rendelet, az 575/2013/EU rendelet és az 1075/2013/EU európai központi banki rendelet (EKB/2013/40) (1) szerinti gazdasági szektorok. |
| Nem pénzügyi vállalatok | Érték | Az 549/2013/EU rendelet A. mellékletének 2.45–2.50. pontjában meghatározott nem pénzügyi vállalatok. |
| Központi bank | Érték | Az 549/2013/EU rendelet A. mellékletének 2.72–2.74. pontjában meghatározott központi bankok. |
| Hitelintézetek | Érték | Az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 1. pontjában meghatározott hitelintézetek. |
| Nem hitelintézeti betétgyűjtő vállalatok | Érték | Az 1071/2013/EU rendelet (EKB/2013/33) 1. cikke a) pontjának 2. a) ii. alpontjában meghatározott nem hitelintézeti betétgyűjtő vállalatok. |
| Pénzpiaci alapok (PPA-k) | Érték | Az 1071/2013/EU rendelet (EKB/2013/33) 2. cikkében meghatározott pénzpiaci alapok (PPA-k). |
| Nem pénzpiaci befektetési alapok | Érték | Az 549/2013/EU rendelet A. mellékletének 2.82–2.85. pontjában meghatározott nem pénzpiaci befektetési alapok. |
| Értékpapírosítási tranzakciókban részt vevő pénzügyi közvetítő vállalatok (PKV-k) | Érték | Az 1075/2013/EU rendelet (EKB/2013/40) 1. cikkének 1. és 2. pontjában meghatározott, értékpapírosítási tranzakciókban részt vevő PKV-k. |
| Egyéb pénzügyi közvetítők, kivéve a biztosítókat, a nyugdíjpénztárakat és az értékpapírosítási tranzakciókban részt vevő pénzügyi közvetítő vállalatokat | Érték | Az 549/2013/EU rendelet A. mellékletének 2.86. pontjában meghatározott egyéb pénzügyi közvetítők a biztosítók és a nyugdíjpénztárak kivételével, továbbá kivéve az 1075/2013/EU rendelet (EKB/2013/40) 1. cikke 1. és 2. pontjában meghatározott, értékpapírosítási tranzakciókban részt vevő PKV-ket. |
| Kiegészítő pénzügyi tevékenységet végző szervezetek | Érték | Az 549/2013/EU rendelet A. mellékletének 2.63. pontjában meghatározott kiegészítő pénzügyi tevékenységet végző szervezetek. |
| Captive finanszírozók és pénzkölcsönzők | Érték | Az 549/2013/EU rendelet A. mellékletének 2.98–2.99. pontjában meghatározott captive finanszírozók és pénzkölcsönzők. |
| Biztosítók | Érték | Az 549/2013/EU rendelet A. mellékletének 2.100–2.104. pontjában meghatározott biztosítók. |
| Nyugdíjpénztárak | Érték | Az 549/2013/EU rendelet A. mellékletének 2.105–2.110. pontjában meghatározott nyugdíjpénztárak. |
| Központi kormányzat | Érték | Az 549/2013/EU rendelet A. mellékletének 2.114. pontjában meghatározott központi kormányzat. |
| Tartományi kormányzat | Érték | Az 549/2013/EU rendelet A. mellékletének 2.115. pontjában meghatározott tartományi kormányzat. |
| Helyi önkormányzat | Érték | Az 549/2013/EU rendelet A. mellékletének 2.116. pontjában meghatározott helyi önkormányzat. |
| Társadalombiztosítási alapok | Érték | Az 549/2013/EU rendelet A. mellékletének 2.117. pontjában meghatározott társadalombiztosítási alapok. |
| Háztartásokat segítő nonprofit intézmények | Érték | Az 549/2013/EU rendelet A. mellékletének 2.129–2.130. pontjában meghatározott, háztartásokat segítő nonprofit intézmények. |
| Gazdasági tevékenység | Adatattribútum | A partnerek gazdasági tevékenység szerinti besorolása, az 1893/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (2) rögzített NACE Rev. 2 statisztikai besorolásnak megfelelően. |
| NACE-kód | Érték | Két-, három- vagy négyszintű NACE-kód, az 1893/2006/EK rendeletnek megfelelően. |
| Jogi eljárás állása | Adatattribútum | A nemzeti jogi keret alapján a partnernek a fizetőképessége tekintetében fennálló jogállását leíró kategóriák.
  Az NKB-nak ezeket az értékeket át kell ültetnie a nemzeti jogi keretbe. Idővel minden NKB-nak referenciatáblázatot kell készítenie az értelmezés és ezen értékek országok közötti összehasonlításának elősegítése érdekében. |
| Nem került sor jogi lépésekre | Érték | Nem tettek jogi lépéseket a partner fizetőképességét vagy eladósodottságát illetően. |
| Bíróság általi vagyonkezelés, zárlat vagy hasonló intézkedések alatt áll | Érték | Bármely olyan eljárás, amely bírósági vagy hasonló szerv beavatkozásával jár, amelynek célja a hitelezők között a refinanszírozásról szóló megállapodás elérése, a csőd- és fizetésképtelenségi eljárások kivételével. |
| Csőd/fizetésképtelenség | Érték | Bírósági ellenőrzés alatt folyó kollektív és kötelező csőd- vagy fizetésképtelenségi eljárás, amely a partner vagyon feletti rendelkezési jogának részleges vagy teljes elvonását és felszámoló kijelölését foglalja magában. |
| Egyéb jogi intézkedések | Érték | A már megjelölteken kívüli egyéb jogi intézkedések, az adatszolgáltató és a partner közötti kétoldalú intézkedéseket is beleértve. |
| Jogi eljárás kezdeményezésének időpontja | Adatattribútum | Az az időpont, amikor a „Jogi eljárás állása” attribútum alatt jelentettek szerint a jogi eljárást kezdeményezték. Ennek az időpontnak az adatszolgáltatási időpontot megelőző legközelebbi releváns időpontnak kell lennie, és csak akkor kell jelenteni, ha a „Jogi eljárás állása” adatattribútum értéke más, mint „Nem került sor jogi lépésekre”. |
| Dátum | Érték | nn/hh/éééé-ként meghatározva. |
| Vállalat mérete | Adatattribútum | A vállalatok méret szerinti besorolása, a 2003/361/EK bizottsági ajánlás (3) mellékletének megfelelően. |
| Nagyvállalkozás | Érték | A 2003/361/EK ajánlás mellékletének megfelelően mikro-, kis- és középvállalkozásnak (kkv) nem minősülő vállalkozás. |
| Középvállalkozás | Érték | A 2003/361/EK ajánlás mellékletének megfelelően kkv-nek minősülő, azonban kisvállalkozásnak vagy mikrovállalkozásnak nem minősülő vállalkozás. |
| Kisvállalkozás | Érték | A 2003/361/EK ajánlás mellékletének megfelelően kisvállalkozásnak minősülő vállalkozás. |
| Mikrovállalkozás | Érték | A 2003/361/EK ajánlás mellékletének megfelelően mikrovállalkozásnak minősülő vállalkozás. |
| Vállalat méretének időpontja | Adatattribútum | Az az időpont, amelyre a „vállalat mérete” alatt megadott érték vonatkozik. Ez a vállalat besorolásához vagy besorolásának felülvizsgálatához felhasznált legújabb adatok időpontja. |
| Dátum | Érték | nn/hh/éééé-ként meghatározva. |
| Munkavállalók száma | Adatattribútum | A partnernél dolgozó munkavállalók száma, a 2003/361/EK ajánlás melléklete 5. cikkének megfelelően. |
| Numerikus | Érték | Nem negatív szám. |
| Mérlegfőösszeg | Adatattribútum | A partner összes eszközeinek könyv szerinti értéke az 549/2013/EU rendeletnek megfelelően. |
| Numerikus | Érték | Euróban kifejezett összeg. A külföldi pénznemben fennálló összegeket az EKB adatszolgáltatási referencia-időpontban érvényes megfelelő irányadó euro devizaárfolyamán (vagyis a középárfolyamon) kell átváltani euróra. |
| Éves forgalom | Adatattribútum | A partner éves értékesítési volumene, engedmények és forgalmi adók nélkül, a 2003/361/EK ajánlásnak megfelelően. Megfelel az 575/2013/EU rendelet 153. cikkének (4) bekezdésében szereplő „éves összes árbevétel” fogalomnak. |
| Numerikus | Érték | Euróban kifejezett összeg. A külföldi pénznemben fennálló összegeket az EKB adatszolgáltatási referencia-időpontban érvényes megfelelő irányadó euro devizaárfolyamán (vagyis a középárfolyamon) kell átváltani euróra. |
| Számviteli standard | Adatattribútum | A megfigyelt szervezet jogalanya által használt számviteli standard. Ha az adatszolgáltató az (EU) 2015/534 rendelet (EKB/2015/13) hatálya alá tartozik, az adatokat a megfigyelt szervezet jogalanya által az (EU) 2015/534 rendelet (EKB/2015/13) alapján fennálló követelményeknek való megfelelés érdekében alkalmazott számviteli standardnak – a nemzetközi pénzügyi beszámolási standardoknak (IFRS) vagy nemzeti általánosan elfogadott számviteli alapelveknek (GAAP) – megfelelően rögzítik. |
| IFRS | Érték | Az 1606/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) értelmében alkalmazandó IFRS. |
| Az IFRS-sel összhangban álló nemzeti GAAP | Érték | A 86/635/EGK tanácsi irányelv (5) alapján kidolgozott, az instrumentumokra IFRS szerinti kritériumokat alkalmazó nemzeti számviteli szabályozások. |
| Az IFRS-sel összhangban nem álló nemzeti GAAP | Érték | A 86/635/EGK tanácsi irányelv alapján kidolgozott, az instrumentumokra IFRS szerinti kritériumokat nem alkalmazó nemzeti számviteli szabályozások. |
| Partnerkockázat adatok |
| Nemteljesítési valószínűség | Adatattribútum | A partner egy éven belüli nemteljesítésének az 575/2013/EU rendelet 160., 163., 179. és 180. cikkének megfelelően meghatározott valószínűsége. |
| Numerikus | Érték | Egy 0 és 1 közötti szám. |
| Partner nemteljesítési adatok |
| A partner nemteljesítési állapota | Adatattribútum | A partner nemteljesítési állapotának azonosítása. Azon indokokat leíró kategóriák, amelyek miatt a partner az 575/2013/EU rendelet 178. cikkének megfelelően nemteljesítőnek minősülhet. |
| Nem nemteljesítő | Érték | A partner az 575/2013/EU rendeletnek megfelelően nem minősül nemteljesítőnek. |
| Nemteljesítő, mivel nem valószínű, hogy fizet | Érték | A partner nemteljesítő, mivel az 575/2013/EU rendeletnek megfelelően úgy tekintendő, hogy nem valószínű, hogy fizet. |
| Nemteljesítő, mivel 90/180 napot meghaladóan késedelmes | Érték | A partner nemteljesítő, mivel az 575/2013/EU rendeletnek megfelelően valamely tartozás 90/180 napot meghaladóan késedelmes. |
| Nemteljesítő, mivel egyaránt nem valószínű, hogy fizet és 90/180 napot meghaladóan késedelmes | Érték | A partner nemteljesítő, mivel az 575/2013/EU rendeletnek megfelelően egyaránt úgy tekintendő, hogy nem valószínű, hogy fizet, és valamely tartozás 90/180 napot meghaladóan késedelmes. |
| A partner nemteljesítési állapotának időpontja | Adatattribútum | Az az időpont, amikor a „Partner nemteljesítési állapota” adatattribútumban jelentett nemteljesítési állapot bekövetkezettnek tekintendő. |
| Dátum | Érték | nn/hh/éééé-ként meghatározva. |
| Instrumentum adatok |
| Instrumentum típusa | Adatattribútum | Az instrumentum besorolása a felek között megállapodott szerződéses feltételek típusa szerint. |
| Fordított repomegállapodástól eltérő betétek | Érték | A fordított repomegállapodásoktól eltérő, az 549/2013/EU rendelet A. mellékletének 5.79. pontjában meghatározott betétek. |
| Folyószámlahitel | Érték | Az 1071/2013/EU rendelet (EKB/2013/33) II. mellékletének 2. részében szereplő táblázat 2. pontjának 1. c) alpontjában meghatározott folyószámlahitel. |
| Hitelkártya-tartozás | Érték | Halasztott fizetésű betéti kártyákon, azaz kényelmi hitelt biztosító kártyákon, vagy hitelkártyákon, azaz kényelmi hitelt és nyújtott hitelt biztosító kártyákon keresztül biztosított hitel. |
| Rulírozó hitelek a folyószámlahitelek és a hitelkártya-tartozások kivételével | Érték | Olyan hitel, amely az alábbi jellemzőkkel rendelkezik:






  i. | az adós egy előre jóváhagyott összeghatárig a hitelező előzetes értesítése nélkül pénzt használhat vagy vehet fel; |

Fogalom

Fogalom típusa

Fogalommeghatározás

Partner azonosító

Adatattribútum

Az adatszolgáltató által az egyes partnerek egyedi azonosítására alkalmazott azonosító. Minden egyes partnernek egy partner azonosítóval kell rendelkeznie. Ez az érték az idők során nem változik, és nem használható bármely másik partnerre vonatkozó partner azonosítóként.

Alfanumerikus

Érték

Alfabetikus és numerikus jelekből álló kód.

Adatszolgáltató azonosító

Adatattribútum

Az adatszolgáltatóra vonatkozó partner azonosító.

Alfanumerikus

Érték

Alfabetikus és numerikus jelekből álló kód.

Megfigyelt szervezet azonosító

Adatattribútum

A megfigyelt szervezetre vonatkozó partner azonosító.

Alfanumerikus

Érték

Alfabetikus és numerikus jelekből álló kód.

Szerződés azonosító

Adatattribútum

Az adatszolgáltató által az egyes szerződések egyedi azonosítására alkalmazott azonosító. Minden egyes szerződésnek egy szerződés azonosítóval kell rendelkeznie. Ez az érték az idők során nem változik, és nem használható bármely másik szerződésre vonatkozó szerződés azonosítóként.

Alfanumerikus

Érték

Alfabetikus és numerikus jelekből álló kód.

Instrumentum azonosító

Adatattribútum

Az adatszolgáltató által egy szerződés egyes instrumentumainak egyedi azonosítására alkalmazott azonosító. Minden egyes instrumentumnak egy instrumentum azonosítóval kell rendelkeznie. Ez az érték az idők során nem változik, és nem használható az ugyanazon szerződés bármely másik instrumentumára vonatkozó instrumentum azonosítóként.

Alfanumerikus

Érték

Alfabetikus és numerikus jelekből álló kód.

Védelem azonosító

Adatattribútum

Az instrumentum biztosításra használt egyes védelmek egyedi azonosítására az adatszolgáltató által alkalmazott azonosító. Minden egyes védelemnek egy védelem azonosítóval kell rendelkeznie. Ez az érték az idők során nem változik, és nem használható bármely másik védelemre vonatkozó védelem azonosítóként.

Alfanumerikus

Érték

Alfabetikus és numerikus jelekből álló kód.

Védelmet nyújtó azonosító

Adatattribútum

A védelmet nyújtóra vonatkozó partner azonosító.

Ha a védelmet nyújtó nem jogalany, a védelmet nyújtó azonosítót nem kell jelenteni.

Alfanumerikus

Érték

Alfabetikus és numerikus jelekből álló kód.

Partner referenciaadatok

Jogalany-azonosító

Adatattribútum

A Nemzetközi Szabványügyi Szervezet (ISO) 17442 szabványának megfelelően a partnerhez hozzárendelt jogalany-azonosító.

Alfanumerikus

Érték

Alfabetikus és numerikus jelekből álló kód.

Nemzeti azonosító

Adatattribútum

Egy általánosan használt azonosító kód, amely lehetővé teszi valamely partner vagy azon jogalany, amelynek a partner részét képezi, egyértelmű azonosítását azon országon belül, ahol rezidens.

Azon partnerek esetében, amelyek külföldi fióktelepek, a nemzeti azonosító a külföldi fióktelepre vonatkozik.

Azon partnerek esetében, amelyek nem külföldi fióktelepek, a nemzeti azonosító arra a jogalanyra vonatkozik, amelynek a partner a részét képezi.

Alfanumerikus

Érték

Alfabetikus és numerikus jelekből álló kód.

Vállalatközpont azonosító

Adatattribútum

Az azon jogalanyra vonatkozó partner azonosító, amelynek a külföldi fióktelep a jogilag függő része.

Ezt az információt csak azon partnerek esetében kell jelenteni, amelyek külföldi fióktelepek.

Alfanumerikus

Érték

Alfabetikus és numerikus jelekből álló kód.

Közvetlen anyavállalat azonosító

Adatattribútum

Az azon jogalanyra vonatkozó partner azonosító, amely a partner közvetlen anyavállalata. Ha a partnernek nincs anyavállalata, a magára a partnerre vonatkozó partner azonosítót kell jelenteni.

Az anyavállalat jelentése megegyezik az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdése 15. pontjának a) alpontjában meghatározottakkal.

Alfanumerikus

Érték

Alfabetikus és numerikus jelekből álló kód.

Legfelső szintű anyavállalat azonosító

Adatattribútum

Az azon jogalanyra vonatkozó partner azonosító, amely a partner legfelső szintű anyavállalata. E legfelső szintű anyavállalatnak nincs anyavállalata. Ha a partnernek nincs anyavállalata, a magára a partnerre vonatkozó partner azonosítót kell jelenteni.

Az anyavállalat jelentése megegyezik az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdése 15. pontjának a) alpontjában meghatározottakkal.

Alfanumerikus

Érték

Alfabetikus és numerikus jelekből álló kód.

Név

Adatattribútum

A partner jog szerinti teljes neve.

Karakterlánc

Érték

Véges karaktersorozat.

Cím: utca

Adatattribútum

A partner utcája, a házszámmal együtt.

Karakterlánc

Érték

Véges karaktersorozat.

Cím: város/község/falu

Adatattribútum

A partner városa, községe vagy faluja.

Karakterlánc

Érték

Véges karaktersorozat.

Cím: irányítószám

Adatattribútum

A partner irányítószáma.

Alfanumerikus

Érték

Alfabetikus és numerikus jelekből álló kód.

Cím: megye/közigazgatási egység

Adatattribútum

Az Európai Unió tagállamaiban rezidens partnerek megyéje vagy hasonló közigazgatási egysége.

Karakterlánc

Érték

NUTS 3 régiók

Cím: ország

Adatattribútum

A partner országa.

ISO 3166-1 alpha-2 kódok

Érték

Az ország ISO 3166-1 alpha-2 kódja.

Jogi forma

Adatattribútum

A nemzeti jogrendszerben meghatározottak szerinti gazdasági társaság típusa.

Karakterlánc

Érték

Véges karaktersorozat.

Gazdasági ágazat

Adatattribútum

Az 549/2013/EU rendelet, az 575/2013/EU rendelet és az 1075/2013/EU európai központi banki rendelet (EKB/2013/40) (1) szerinti gazdasági szektorok.

Nem pénzügyi vállalatok

Érték

Az 549/2013/EU rendelet A. mellékletének 2.45–2.50. pontjában meghatározott nem pénzügyi vállalatok.

Központi bank

Érték

Az 549/2013/EU rendelet A. mellékletének 2.72–2.74. pontjában meghatározott központi bankok.

Hitelintézetek

Érték

Az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 1. pontjában meghatározott hitelintézetek.

Nem hitelintézeti betétgyűjtő vállalatok

Érték

Az 1071/2013/EU rendelet (EKB/2013/33) 1. cikke a) pontjának 2. a) ii. alpontjában meghatározott nem hitelintézeti betétgyűjtő vállalatok.

Pénzpiaci alapok (PPA-k)

Érték

Az 1071/2013/EU rendelet (EKB/2013/33) 2. cikkében meghatározott pénzpiaci alapok (PPA-k).

Nem pénzpiaci befektetési alapok

Érték

Az 549/2013/EU rendelet A. mellékletének 2.82–2.85. pontjában meghatározott nem pénzpiaci befektetési alapok.

Értékpapírosítási tranzakciókban részt vevő pénzügyi közvetítő vállalatok (PKV-k)

Érték

Az 1075/2013/EU rendelet (EKB/2013/40) 1. cikkének 1. és 2. pontjában meghatározott, értékpapírosítási tranzakciókban részt vevő PKV-k.

Egyéb pénzügyi közvetítők, kivéve a biztosítókat, a nyugdíjpénztárakat és az értékpapírosítási tranzakciókban részt vevő pénzügyi közvetítő vállalatokat

Érték

Az 549/2013/EU rendelet A. mellékletének 2.86. pontjában meghatározott egyéb pénzügyi közvetítők a biztosítók és a nyugdíjpénztárak kivételével, továbbá kivéve az 1075/2013/EU rendelet (EKB/2013/40) 1. cikke 1. és 2. pontjában meghatározott, értékpapírosítási tranzakciókban részt vevő PKV-ket.

Kiegészítő pénzügyi tevékenységet végző szervezetek

Érték

Az 549/2013/EU rendelet A. mellékletének 2.63. pontjában meghatározott kiegészítő pénzügyi tevékenységet végző szervezetek.

Captive finanszírozók és pénzkölcsönzők

Érték

Az 549/2013/EU rendelet A. mellékletének 2.98–2.99. pontjában meghatározott captive finanszírozók és pénzkölcsönzők.

Biztosítók

Érték

Az 549/2013/EU rendelet A. mellékletének 2.100–2.104. pontjában meghatározott biztosítók.

Nyugdíjpénztárak

Érték

Az 549/2013/EU rendelet A. mellékletének 2.105–2.110. pontjában meghatározott nyugdíjpénztárak.

Központi kormányzat

Érték

Az 549/2013/EU rendelet A. mellékletének 2.114. pontjában meghatározott központi kormányzat.

Tartományi kormányzat

Érték

Az 549/2013/EU rendelet A. mellékletének 2.115. pontjában meghatározott tartományi kormányzat.

Helyi önkormányzat

Érték

Az 549/2013/EU rendelet A. mellékletének 2.116. pontjában meghatározott helyi önkormányzat.

Társadalombiztosítási alapok

Érték

Az 549/2013/EU rendelet A. mellékletének 2.117. pontjában meghatározott társadalombiztosítási alapok.

Háztartásokat segítő nonprofit intézmények

Érték

Az 549/2013/EU rendelet A. mellékletének 2.129–2.130. pontjában meghatározott, háztartásokat segítő nonprofit intézmények.

Gazdasági tevékenység

Adatattribútum

A partnerek gazdasági tevékenység szerinti besorolása, az 1893/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (2) rögzített NACE Rev. 2 statisztikai besorolásnak megfelelően.

NACE-kód

Érték

Két-, három- vagy négyszintű NACE-kód, az 1893/2006/EK rendeletnek megfelelően.

Jogi eljárás állása

Adatattribútum

A nemzeti jogi keret alapján a partnernek a fizetőképessége tekintetében fennálló jogállását leíró kategóriák.

Az NKB-nak ezeket az értékeket át kell ültetnie a nemzeti jogi keretbe. Idővel minden NKB-nak referenciatáblázatot kell készítenie az értelmezés és ezen értékek országok közötti összehasonlításának elősegítése érdekében.

Nem került sor jogi lépésekre

Érték

Nem tettek jogi lépéseket a partner fizetőképességét vagy eladósodottságát illetően.

Bíróság általi vagyonkezelés, zárlat vagy hasonló intézkedések alatt áll

Érték

Bármely olyan eljárás, amely bírósági vagy hasonló szerv beavatkozásával jár, amelynek célja a hitelezők között a refinanszírozásról szóló megállapodás elérése, a csőd- és fizetésképtelenségi eljárások kivételével.

Csőd/fizetésképtelenség

Érték

Bírósági ellenőrzés alatt folyó kollektív és kötelező csőd- vagy fizetésképtelenségi eljárás, amely a partner vagyon feletti rendelkezési jogának részleges vagy teljes elvonását és felszámoló kijelölését foglalja magában.

Egyéb jogi intézkedések

Érték

A már megjelölteken kívüli egyéb jogi intézkedések, az adatszolgáltató és a partner közötti kétoldalú intézkedéseket is beleértve.

Jogi eljárás kezdeményezésének időpontja

Adatattribútum

Az az időpont, amikor a „Jogi eljárás állása” attribútum alatt jelentettek szerint a jogi eljárást kezdeményezték. Ennek az időpontnak az adatszolgáltatási időpontot megelőző legközelebbi releváns időpontnak kell lennie, és csak akkor kell jelenteni, ha a „Jogi eljárás állása” adatattribútum értéke más, mint „Nem került sor jogi lépésekre”.

Dátum

Érték

nn/hh/éééé-ként meghatározva.

Vállalat mérete

Adatattribútum

A vállalatok méret szerinti besorolása, a 2003/361/EK bizottsági ajánlás (3) mellékletének megfelelően.

Nagyvállalkozás

Érték

A 2003/361/EK ajánlás mellékletének megfelelően mikro-, kis- és középvállalkozásnak (kkv) nem minősülő vállalkozás.

Középvállalkozás

Érték

A 2003/361/EK ajánlás mellékletének megfelelően kkv-nek minősülő, azonban kisvállalkozásnak vagy mikrovállalkozásnak nem minősülő vállalkozás.

Kisvállalkozás

Érték

A 2003/361/EK ajánlás mellékletének megfelelően kisvállalkozásnak minősülő vállalkozás.

Mikrovállalkozás

Érték

A 2003/361/EK ajánlás mellékletének megfelelően mikrovállalkozásnak minősülő vállalkozás.

Vállalat méretének időpontja

Adatattribútum

Az az időpont, amelyre a „vállalat mérete” alatt megadott érték vonatkozik. Ez a vállalat besorolásához vagy besorolásának felülvizsgálatához felhasznált legújabb adatok időpontja.

Dátum

Érték

nn/hh/éééé-ként meghatározva.

Munkavállalók száma

Adatattribútum

A partnernél dolgozó munkavállalók száma, a 2003/361/EK ajánlás melléklete 5. cikkének megfelelően.

Numerikus

Érték

Nem negatív szám.

Mérlegfőösszeg

Adatattribútum

A partner összes eszközeinek könyv szerinti értéke az 549/2013/EU rendeletnek megfelelően.

Numerikus

Érték

Euróban kifejezett összeg. A külföldi pénznemben fennálló összegeket az EKB adatszolgáltatási referencia-időpontban érvényes megfelelő irányadó euro devizaárfolyamán (vagyis a középárfolyamon) kell átváltani euróra.

Éves forgalom

Adatattribútum

A partner éves értékesítési volumene, engedmények és forgalmi adók nélkül, a 2003/361/EK ajánlásnak megfelelően. Megfelel az 575/2013/EU rendelet 153. cikkének (4) bekezdésében szereplő „éves összes árbevétel” fogalomnak.

Numerikus

Érték

Euróban kifejezett összeg. A külföldi pénznemben fennálló összegeket az EKB adatszolgáltatási referencia-időpontban érvényes megfelelő irányadó euro devizaárfolyamán (vagyis a középárfolyamon) kell átváltani euróra.

Számviteli standard

Adatattribútum

A megfigyelt szervezet jogalanya által használt számviteli standard. Ha az adatszolgáltató az (EU) 2015/534 rendelet (EKB/2015/13) hatálya alá tartozik, az adatokat a megfigyelt szervezet jogalanya által az (EU) 2015/534 rendelet (EKB/2015/13) alapján fennálló követelményeknek való megfelelés érdekében alkalmazott számviteli standardnak – a nemzetközi pénzügyi beszámolási standardoknak (IFRS) vagy nemzeti általánosan elfogadott számviteli alapelveknek (GAAP) – megfelelően rögzítik.

IFRS

Érték

Az 1606/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) értelmében alkalmazandó IFRS.

Az IFRS-sel összhangban álló nemzeti GAAP

Érték

A 86/635/EGK tanácsi irányelv (5) alapján kidolgozott, az instrumentumokra IFRS szerinti kritériumokat alkalmazó nemzeti számviteli szabályozások.

Az IFRS-sel összhangban nem álló nemzeti GAAP

Érték

A 86/635/EGK tanácsi irányelv alapján kidolgozott, az instrumentumokra IFRS szerinti kritériumokat nem alkalmazó nemzeti számviteli szabályozások.

Partnerkockázat adatok

Nemteljesítési valószínűség

Adatattribútum

A partner egy éven belüli nemteljesítésének az 575/2013/EU rendelet 160., 163., 179. és 180. cikkének megfelelően meghatározott valószínűsége.

Numerikus

Érték

Egy 0 és 1 közötti szám.

Partner nemteljesítési adatok

A partner nemteljesítési állapota

Adatattribútum

A partner nemteljesítési állapotának azonosítása. Azon indokokat leíró kategóriák, amelyek miatt a partner az 575/2013/EU rendelet 178. cikkének megfelelően nemteljesítőnek minősülhet.

Nem nemteljesítő

Érték

A partner az 575/2013/EU rendeletnek megfelelően nem minősül nemteljesítőnek.

Nemteljesítő, mivel nem valószínű, hogy fizet

Érték

A partner nemteljesítő, mivel az 575/2013/EU rendeletnek megfelelően úgy tekintendő, hogy nem valószínű, hogy fizet.

Nemteljesítő, mivel 90/180 napot meghaladóan késedelmes

Érték

A partner nemteljesítő, mivel az 575/2013/EU rendeletnek megfelelően valamely tartozás 90/180 napot meghaladóan késedelmes.

Nemteljesítő, mivel egyaránt nem valószínű, hogy fizet és 90/180 napot meghaladóan késedelmes

Érték

A partner nemteljesítő, mivel az 575/2013/EU rendeletnek megfelelően egyaránt úgy tekintendő, hogy nem valószínű, hogy fizet, és valamely tartozás 90/180 napot meghaladóan késedelmes.

A partner nemteljesítési állapotának időpontja

Adatattribútum

Az az időpont, amikor a „Partner nemteljesítési állapota” adatattribútumban jelentett nemteljesítési állapot bekövetkezettnek tekintendő.

Dátum

Érték

nn/hh/éééé-ként meghatározva.

Instrumentum adatok

Instrumentum típusa

Adatattribútum

Az instrumentum besorolása a felek között megállapodott szerződéses feltételek típusa szerint.

Fordított repomegállapodástól eltérő betétek

Érték

A fordított repomegállapodásoktól eltérő, az 549/2013/EU rendelet A. mellékletének 5.79. pontjában meghatározott betétek.

Folyószámlahitel

Érték

Az 1071/2013/EU rendelet (EKB/2013/33) II. mellékletének 2. részében szereplő táblázat 2. pontjának 1. c) alpontjában meghatározott folyószámlahitel.

Hitelkártya-tartozás

Érték

Halasztott fizetésű betéti kártyákon, azaz kényelmi hitelt biztosító kártyákon, vagy hitelkártyákon, azaz kényelmi hitelt és nyújtott hitelt biztosító kártyákon keresztül biztosított hitel.

Rulírozó hitelek a folyószámlahitelek és a hitelkártya-tartozások kivételével

Érték

Olyan hitel, amely az alábbi jellemzőkkel rendelkezik:

i.

az adós egy előre jóváhagyott összeghatárig a hitelező előzetes értesítése nélkül pénzt használhat vagy vehet fel;

| ii. | a rendelkezésre álló hitel összege a pénzfelvétel és pénzvisszafizetés következtében nőhet vagy csökkenhet; |
| --- | --- |

ii.

a rendelkezésre álló hitel összege a pénzfelvétel és pénzvisszafizetés következtében nőhet vagy csökkenhet;

| iii. | a hitel többször igénybe vehető; |
| --- | --- |

iii.

a hitel többször igénybe vehető;

| iv. | nem hitelkártya-tartozásról vagy folyószámlahitelről van szó. |
| --- | --- |

iv.

nem hitelkártya-tartozásról vagy folyószámlahitelről van szó.

Hitelkeretek a rulírozó hitelek kivételével

Érték

Olyan hitel, amely az alábbi jellemzőkkel rendelkezik:

| i. | az adós egy előre jóváhagyott összeghatárig a hitelező előzetes értesítése nélkül pénzt használhat vagy vehet fel; |
| --- | --- |

i.

az adós egy előre jóváhagyott összeghatárig a hitelező előzetes értesítése nélkül pénzt használhat vagy vehet fel;

| ii. | a hitel többször igénybe vehető; |
| --- | --- |

ii.

a hitel többször igénybe vehető;

| iii. | nem rulírozó hitelről, hitelkártya-tartozásról vagy folyószámlahitelről van szó. |
| --- | --- |

iii.

nem rulírozó hitelről, hitelkártya-tartozásról vagy folyószámlahitelről van szó.

Fordított repomegállapodások

Érték

A 680/2014/EU végrehajtási rendelet V. melléklete 2. részének 14. pontjában meghatározott fordított repomegállapodások.

Vevőkövetelések

Érték

A 680/2014/EU végrehajtási rendelet V. melléklete 2. része 5.41. pontjának c) alpontjában meghatározott vevőkövetelések.

Pénzügyi lízingek

Érték

Az 549/2013/EU rendelet A. mellékletének 5.134–5.135. pontjában meghatározott pénzügyi lízingek.

Egyéb kölcsönök

Érték

A fentiekben felsorolt kategóriákba nem tartozó egyéb kölcsönök.

A kölcsön jelentése megegyezik az 549/2013/EU rendelet A. mellékletének 5.112., 5.113. és 5.114. pontjában meghatározottakkal.

Projektfinanszírozási hitel

Adatattribútum

Projektfinanszírozás azonosítása.

Projektfinanszírozási hitel

Érték

Akkor használandó, ha az instrumentum a 680/2014/EU végrehajtási rendelet V. melléklete szerinti projektfinanszírozási hitel.

Nem projektfinanszírozási hitel

Érték

Az instrumentum nem a 680/2014/EU végrehajtási rendelet V. melléklete szerinti projektfinanszírozási hitel.

Pénznem

Adatattribútum

Az a deviza, amelyben az instrumentumokat kifejezik, az ISO 4217 szabványnak megfelelően.

ISO 4217 szabvány

Érték

A pénznem ISO 4217 szabvány szerinti kódja.

Kezdő időpont

Adatattribútum

Az az időpont, amikor a szerződéses jogviszony kezdődött, vagyis az az időpont, amikor a szerződéses megállapodás valamennyi szerződő fél számára kötelezővé vált.

Dátum

Érték

nn/hh/éééé-ként meghatározva.

Elszámolás napja

Adatattribútum

Az az időpont, amikor a szerződésben meghatározott feltételeket először teljesítik vagy teljesíthetik, vagyis az az időpont, amikor a pénzügyi instrumentumokat először cserélik vagy létrehozzák.

Dátum

Érték

nn/hh/éééé-ként meghatározva.

Jog szerinti végső lejárati időpont

Adatattribútum

Az instrumentum szerződés szerinti lejárati időpontja, az eredeti szerződéseket módosító megállapodások figyelembevételével.

Dátum

Érték

nn/hh/éééé-ként meghatározva.

Érvényesítés

Adatattribútum

Az instrumentumok besorolása annak alapján, hogy a hitelező jogosult-e az instrumentum biztosítására szolgáló védelemtől eltérő eszközök lefoglalására.

Érvényesítés

Érték

Olyan instrumentum, amely tekintetében a hitelező jogosult az adósnak az instrumentum biztosítására szolgáló védelemtől eltérő eszközeinek lefoglalására, illetve vevőkövetelések esetében az adósság azon szervezettel szembeni behajtására való jog, amely a követeléseket a hitelező részére értékesítette.

Érvényesítés nélkül

Érték

A fentiekben meghatározott érvényesítés nélküli instrumentum.

Kamatláb típus

Adatattribútum

A hitelkitettségek besorolása az egyes fizetési időszakokra vonatkozó kamatláb meghatározásához kapcsolódó alapkamatláb szerint.

Rögzített

Érték

A kitettség élettartama során a kamatokat meghatározó olyan rendszer, amely csak állandó kamatlábakat tartalmaz (numerikus állandó kamatláb, amely a kitettség kezdetekor teljes bizonyossággal ismert), és amelynek esetén a kamatlábak a teljes kitettségre vonatkoznak. A rendszer tartalmazhat egynél több állandó kamatlábat, amelyek a kitettség élettartamának különböző időszakaiban alkalmazandók (például az eredeti rögzített kamatozású időszak alatt állandó kamatlábbal rendelkező kölcsön, ahol a kamatláb ezt követően egy másik kamatlábra változik, amely szintén állandó, és amely a kitettség kezdetekor ismert volt).

Változó

Érték

A kitettség élettartama során a kamatokat meghatározó olyan rendszer, amely csak egy másik változó (a referencia-változó) alakulásán alapuló kamatlábakat tartalmaz, és amelynek esetén a kamatláb a teljes kitettségre vonatkozik.

Vegyes

Érték

A fentiekben felsorolt kategóriákba nem tartozó egyéb típusú kamatláb.

Kamatláb újramegállapítás gyakorisága

Adatattribútum

Az a gyakoriság, amellyel a kamatlábat az eredeti rögzített kamatozású időszakot (amennyiben van ilyen) követően újra megállapítják.

Nem újramegállapítható

Érték

Olyan instrumentum, amely nem tartalmaz a kamatláb megváltoztatására vonatkozó szerződéses megállapodást.

Egynapos

Érték

Olyan instrumentum, amelynek esetében a kamatláb naponta történő megváltoztatására vonatkozó szerződéses megállapodás áll fenn.

Havi

Érték

Olyan instrumentum, amelynek esetében a kamatláb havonta történő megváltoztatására vonatkozó szerződéses megállapodás áll fenn.

Negyedéves

Érték

Olyan instrumentum, amelynek esetében a kamatláb negyedévente történő megváltoztatására vonatkozó szerződéses megállapodás áll fenn.

Féléves

Érték

Olyan instrumentum, amelynek esetében a kamatláb félévente történő megváltoztatására vonatkozó szerződéses megállapodás áll fenn.

Éves

Érték

Olyan instrumentum, amelynek esetében a kamatláb évente történő megváltoztatására vonatkozó szerződéses megállapodás áll fenn.

A hitelező belátása szerint

Érték

Olyan instrumentum, amelynek esetében szerződéses megállapodás alapján a hitelező jogosult a kamatláb újramegállapítása időpontjának meghatározására.

Egyéb gyakoriság

Érték

Olyan instrumentum, amely esetében a kamatlábnak a fentiekben felsorolt kategóriáktól eltérő gyakorisággal történő megváltoztatására vonatkozó szerződéses megállapodás áll fenn.

„Csak kamat” időszak végének időpontja

Adatattribútum

Az az időpont, amikor a „csak kamat” időszak véget ér. A „csak kamat” instrumentum olyan instrumentum, amelynek esetében egy szerződésben meghatározott időszak alatt csak a tőkeegyenleg utáni kamatot fizetik, a tőkeegyenleg változatlan marad.

Dátum

Érték

nn/hh/éééé-ként meghatározva.

Referencia-kamatláb

Adatattribútum

A tényleges kamatláb kiszámításához használt referencia-kamatláb.

Referencia-kamatláb kód

Érték

A referencia-kamatláb a referencia-kamatláb értékének és a futamidő értékének a kombinációja.

A következő referencia-kamatláb értékeket kell használni:

EURIBOR, USD LIBOR, GBP LIBOR, EUR LIBOR, JPY LIBOR, CHF LIBOR, MIBOR, más egyedi referencia-kamatlábak, más többszörös referencia-kamatlábak.

A következő futamidő értékeket kell használni:

Egynapos, egy hetes, két hetes, három hetes, egy hónapos, két hónapos, három hónapos, négy hónapos, öt hónapos, hat hónapos, hét hónapos, nyolc hónapos, kilenc hónapos, tíz hónapos, tizenegy hónapos, tizenkét hónapos.

A referencia-kamatláb értékét a következő módon kell képezni: a referencia-kamatláb értékét és a futamidő értékét kell kombinálni.

Kamatláb-felár/különbözet

Adatattribútum

A bázispontban meghatározott kamatláb kiszámítása érdekében a referencia-kamatlábhoz hozzáadandó (százalékban kifejezett) különbözet vagy felár.

Numerikus

Érték

Százalékban meghatározott kamatláb.

Kamatláb felső korlát

Adatattribútum

A felszámított kamat legmagasabb értéke.

Numerikus

Érték

Százalékban meghatározott kamatláb.

Kamatláb alsó korlát

Adatattribútum

A felszámított kamat legalacsonyabb értéke.

Numerikus

Érték

Százalékban meghatározott kamatláb.

Cél

Adatattribútum

Az instrumentumok céljuk szerinti besorolása.

Lakóingatlan vásárlása

Érték

Lakóingatlan-finanszírozás. A lakóingatlan meghatározását az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 75. pontja tartalmazza.

Kereskedelmi ingatlan vásárlása

Érték

Lakóingatlantól eltérő ingatlan finanszírozása.

Értékpapírügylethez kapcsolódó hitel

Érték

Olyan instrumentumok, amelyekben egy intézmény értékpapírok vásárlásával, eladásával, tartásával, illetve kereskedelmével kapcsolatban nyújt hitelt. Nem tartoznak az értékpapírügylethez kapcsolódó hitelek közé az értékpapír-fedezettel nyújtott egyéb kölcsönök.

Adósságfinanszírozás

Érték

A kintlévő vagy lejáró hitelek finanszírozása. Ez magában foglalja az adósság-refinanszírozást.

Import

Érték

A nem rezidensek által a rezidensek részére nyújtott áruk és szolgáltatások (vásárlás, barter és/vagy ajándékok) finanszírozása.

Export

Érték

A rezidensek által a nem rezidensek részére nyújtott áruk és szolgáltatások (eladás, barter és/vagy ajándékok) finanszírozása.

Építési beruházás

Érték

Épületek, infrastruktúra és ipari létesítmények építésének finanszírozása.

Forgótőke-eszköz

Érték

Valamely szervezet pénzforgalmi gazdálkodásának finanszírozása.

Egyéb célok

Érték

A fentiekben felsorolt kategóriákba nem tartozó egyéb célok.

Amortizáció típusa

Adatattribútum

Az instrumentum (a tőkét és a kamatot is beleértve) amortizációjának típusa.

Francia

Érték

Olyan amortizáció, amelynek alapján a teljes összeg – tőke plusz kamatok – minden egyes részletben egyenlő módon kerül visszafizetésre.

Német

Érték

Olyan amortizáció, amelynek alapján az első részlet csak a kamatokat tartalmazza, a fennmaradó részletek pedig állandóak, és tőketörlesztést és kamatokat is tartalmaznak.

Rögzített amortizációs ütemezés

Érték

Olyan amortizáció, amelynek alapján a tőkeösszeg minden egyes részletben egyenlő módon kerül visszafizetésre.

Lejáratkori végtörlesztés

Érték

Olyan amortizáció, amelynek alapján a teljes tőkeösszeg az utolsó részletben kerül visszafizetésre.

Egyéb

Érték

A fentiekben felsorolt kategóriákba nem tartozó egyéb típusú amortizáció.

Fizetési gyakoriság

Adatattribútum

A teljesítendő – akár tőke, akár kamat – fizetések gyakorisága, vagyis a kifizetések közötti hónapok száma.

Havi

Érték

Havi alapon.

Negyedéves

Érték

Negyedéves alapon.

Féléves

Érték

Féléves alapon.

Évenként

Érték

Éves alapon.

Lejáratkori végtörlesztés

Érték

Olyan amortizáció, amelynek alapján a teljes tőkeösszeg az utolsó részletben kerül visszafizetésre, a kamatfizetési gyakoriságtól függetlenül.

Kamatszelvény nélküli

Érték

Olyan amortizáció, amelynek alapján a teljes tőkeösszeg és kamat az utolsó részletben kerül visszafizetésre.

Egyéb

Érték

A fentiekben felsorolt kategóriákba nem tartozó egyéb fizetési gyakoriság.

Szindikált szerződés azonosító

Adatattribútum

A szindikált szerződés vezető szervezője által az egyes szerződések egyedi azonosítására alkalmazott „szerződés azonosító”. Minden egyes szindikált szerződésnek egy „szindikált szerződés azonosítóval” kell rendelkeznie. Ez az érték nem változik az idők során, és a vezető szervező nem használhatja bármely másik szerződésre vonatkozó szerződés azonosítóként. A szindikált szerződésben részt vevő minden hitelezőnek ugyanazt a „szindikált szerződés azonosítót” kell használnia.

Alfanumerikus

Érték

Alfabetikus és numerikus jelekből álló kód.

Alárendelt adósság

Adatattribútum

Alárendelt adósság azonosítása. Az alárendelt adósság instrumentumok járulékos követelést biztosítanak a kibocsátó intézménnyel szemben, amely csak azután gyakorolható, miután minden magasabb rendű követelés (például betétek/kölcsönök) kielégítésre került.

Alárendelt adósság

Érték

Az instrumentum az 1071/2013/EU rendelet (EKB/2013/33) II. mellékletében szereplő táblázatnak megfelelően alárendelt adósság.

Nem alárendelt adósság

Érték

Az instrumentum nem alárendelt.

Visszafizetési jogok

Adatattribútum

A hitelkitettségek besorolása a hitelező ahhoz való joga alapján, hogy a kitettség visszafizetését követelje.

Azonnal vagy rövid határidővel

Érték

Olyan instrumentumok, amelyeket a hitelező kérésére azonnal vagy rövid határidőn belül vissza kell fizetni.

Egyéb

Érték

Olyan instrumentumok, amelyekre az azonnalitól vagy rövid határidővel történőtől eltérő visszafizetési jogok vonatkoznak.

Bizalmi vagyonkezelés keretében kezelt instrumentum

Adatattribútum

Azon instrumentumok azonosítása, amelyek keretében a megfigyelt szervezet saját nevében, de egy harmadik személy javára és kockázatviselése mellett jár el.

Bizalmi vagyonkezelés keretében kezelt instrumentum

Érték

Akkor használandó, ha az instrumentumot bizalmi vagyonkezelőnél helyezik el.

Nem bizalmi vagyonkezelés keretében kezelt instrumentum

Érték

Akkor használandó, ha az instrumentumot nem helyezik el bizalmi vagyonkezelőnél.

Kezdeti kötelezettségvállalási összeg

Adatattribútum

A megfigyelt szervezet maximális hitelkockázati kitettsége az instrumentum kezdő időpontjában, figyelmen kívül hagyva a védelmeket vagy egyéb hitelminőség-javítási lehetőségeket. A kezdő időpontban fennálló teljes kötelezettségvállalási összeget a jóváhagyási eljárás során állapítják meg, és annak célja, hogy korlátozza a megfigyelt szervezet egy adott partnerrel szembeni hitelkockázatának összegét az érintett instrumentum tekintetében.

Numerikus

Érték

Euróban kifejezett összeg. A külföldi pénznemben fennálló összegeket az EKB adatszolgáltatási referencia-időpontban érvényes megfelelő irányadó euro devizaárfolyamán (vagyis a középárfolyamon) kell átváltani euróra.

A hitelkockázat megvásárlása előtt bekövetkezett változásából származó valósérték-változások

Adatattribútum

Az instrumentum kintlévő nominális összege és vételára közötti különbözet a megvásárlás időpontjában. Ezt az összeget azon instrumentumok tekintetében kell jelenteni, amelyeket hitelkockázat-romlás következtében a kintlévő összegnél alacsonyabb összegért vásároltak meg.

Numerikus

Érték

Euróban kifejezett összeg. A külföldi pénznemben fennálló összegeket az EKB adatszolgáltatási referencia-időpontban érvényes megfelelő irányadó euro devizaárfolyamán (vagyis a középárfolyamon) kell átváltani euróra.

Pénzügyi adatok

Kamatláb

Adatattribútum

Évesített kamatláb vagy szűken értelmezett kamatláb az 1072/2013/EU európai központi banki rendeletnek (EKB/2013/34) (6) megfelelően.

Numerikus

Érték

Százalékban meghatározott kamatláb.

Kamatláb újramegállapítás következő időpontja

Adatattribútum

Az az időpont, amikor az 1071/2013/EU rendelet (EKB/2013/33) I. mellékletének 3. részében meghatározott következő kamatláb-újramegállapításra sor kerül. Amennyiben az instrumentum esetében nincs jövőbeli kamatláb-újramegállapítás, a jog szerinti végső lejárati időpontot kell jelenteni.

Dátum

Érték

nn/hh/éééé-ként meghatározva.

Átutalt összeg

Adatattribútum

A pénzügyi eszköz gazdasági tulajdonjogának átutalt összege.

Numerikus

Érték

Euróban kifejezett összeg. A külföldi pénznemben fennálló összegeket az EKB adatszolgáltatási referencia-időpontban érvényes megfelelő irányadó euro devizaárfolyamán (vagyis a középárfolyamon) kell átváltani euróra.

Az instrumentum nemteljesítési állapota

Adatattribútum

Az instrumentum nemteljesítési állapotának azonosítása. Azon helyzeteket leíró kategóriák, amelyek esetén az instrumentum az 575/2013/EU rendelet 178. cikkének megfelelően nemteljesítőként jellemezhető.

Nem nemteljesítő

Érték

Az instrumentum az 575/2013/EU rendeletnek megfelelően nem minősül nemteljesítőnek.

Nemteljesítő, mivel nem valószínű, hogy fizet

Érték

Az instrumentum nemteljesítő, mivel az adós az 575/2013/EU rendeletnek megfelelően nem valószínű, hogy fizet.

Nemteljesítő, mivel 90/180 napot meghaladóan késedelmes

Érték

Az instrumentum nemteljesítő, mivel az 575/2013/EU rendeletnek megfelelően a tartozás 90/180 napot meghaladóan késedelmes.

Nemteljesítő, mivel egyaránt nem valószínű, hogy fizet és 90/180 napot meghaladóan késedelmes

Érték

Az instrumentum nemteljesítő, mivel az 575/2013/EU rendeletnek megfelelően egyaránt úgy tekintendő, hogy az adós nem valószínű, hogy fizet, és a tartozás 90/180 napot meghaladóan késedelmes.

Hátralékok az instrumentum tekintetében

Adatattribútum

Az adatszolgáltatási időpontban kintlévő tőke, kamat és bármely fizetendő díj együttes összege, amely a szerződés alapján esedékes, és amelyet nem fizettek meg (késedelmes). Ezt az összeget mindig kell jelenteni. 0-t kell jelenteni, ha az instrumentum az adatszolgáltatási időpontban nem volt késedelmes.

Numerikus

Érték

Euróban kifejezett összeg. A külföldi pénznemben fennálló összegeket az EKB adatszolgáltatási referencia-időpontban érvényes megfelelő irányadó euro devizaárfolyamán (vagyis a középárfolyamon) kell átváltani euróra.

Lejárt esedékesség időpontja az instrumentum tekintetében

Adatattribútum

Az az időpont, amikor az instrumentum a 680/2014/EU végrehajtási rendelet V. melléklete 2. része 48. pontjának megfelelően lejárt esedékességűvé vált. Ez az adatszolgáltatási referencia-időpontot megelőző legutóbbi ilyen időpont, és akkor kell jelenteni, ha az instrumentum az adatszolgáltatási referencia-időpontban lejárt esedékességű.

Dátum

Érték

nn/hh/éééé-ként meghatározva.

Az instrumentum nemteljesítési állapotának időpontja

Adatattribútum

Az az időpont, amikor az „instrumentum nemteljesítési állapota” adatattribútumban jelentett nemteljesítési állapot bekövetkezettnek tekintendő.

Dátum

Érték

nn/hh/éééé-ként meghatározva.

Értékpapírosítás típusa

Adatattribútum

Az értékpapírosítás típusának azonosítása az 575/2013/EU rendelet 242. cikke 10. és 11. pontjának megfelelően.

Hagyományos értékpapírosítás

Érték

Hagyományos értékpapírosítás keretében értékpapírosított instrumentum.

Szintetikus értékpapírosítás

Érték

Szintetikus értékpapírosítás keretében értékpapírosított instrumentum.

Nem értékpapírosított

Érték

Sem hagyományos, sem szintetikus értékpapírosítás keretében nem értékpapírosított instrumentum.

Kintlévő nominális összeg

Adatattribútum

Az adatszolgáltatási referencia-időpont végén kintlévő tőkeösszeg, ideértve a ki nem fizetett múltbeli esedékes kamatot, de ide nem értve a felhalmozott kamatokat. A kintlévő nominális összeget a vonatkozó számviteli szabályoknak megfelelően meghatározott leírások és leértékelések nélkül kell jelenteni.

Numerikus

Érték

Euróban kifejezett összeg. A külföldi pénznemben fennálló összegeket az EKB adatszolgáltatási referencia-időpontban érvényes megfelelő irányadó euro devizaárfolyamán (vagyis a középárfolyamon) kell átváltani euróra.

Mérlegen kívüli összeg

Adatattribútum

A mérlegen kívüli kitettségek teljes nominális összege. Ez magában foglal minden hitelnyújtásra vonatkozó kötelezettségvállalást, a hitel-egyenértékesítési tényezők és hitelkockázat-mérséklési technikák figyelembevétele előtt. Ez az az összeg, amely leginkább jellemzi az intézmény maximális hitelkockázati kitettségét, figyelmen kívül hagyva a védelmeket vagy egyéb hitelminőség-javítási lehetőségeket.

Numerikus

Érték

Euróban kifejezett összeg. A külföldi pénznemben fennálló összegeket az EKB adatszolgáltatási referencia-időpontban érvényes megfelelő irányadó euro devizaárfolyamán (vagyis a középárfolyamon) kell átváltani euróra.

Felhalmozott kamat

Adatattribútum

Az adatszolgáltatási referencia-időpontban a hitelek felhalmozott kamatának összege az 1071/2013/EU rendeletben (EKB/2013/33) meghatározottak szerint. Az eredményszemléletű számvitel alapelveivel összhangban az instrumentumok után járó kamatokat azok felmerülésekor kell a mérlegben kimutatni (azaz eredményszemléletben), és nem a tényleges pénzbevétel időpontjában (azaz pénzforgalmi alapon).

Numerikus

Érték

Euróban kifejezett összeg. A külföldi pénznemben fennálló összegeket az EKB adatszolgáltatási referencia-időpontban érvényes megfelelő irányadó euro devizaárfolyamán (vagyis a középárfolyamon) kell átváltani euróra.

Számviteli adatok

Instrumentumok számviteli besorolása

Adatattribútum

Az a számviteli portfólió, amelyben az instrumentumot a megfigyelt szervezet jogalanya által alkalmazott, az (EU) 2015/534 rendelet (EKB/2015/13) szerinti számviteli standardnak – az IFRS-nek vagy nemzeti GAAP-nak – megfelelően rögzítik.

IFRS szerinti számviteli portfóliók

Számlakövetelések központi bankokkal szemben és egyéb látra szóló követelések

Érték

Számlakövetelések központi bankokkal szemben és egyéb látra szóló követelések az IFRS-nek megfelelően.

Kereskedési céllal tartott pénzügyi eszközök

Érték

Kereskedési céllal tartott pénzügyi eszközök az IFRS-nek megfelelően.

Kötelezően a nyereséggel vagy veszteséggel szemben valós értéken értékelt, nem kereskedési célú pénzügyi eszközök

Érték

Kötelezően a nyereséggel vagy veszteséggel szemben valós értéken értékelt, nem kereskedési célú pénzügyi eszközök az IFRS-nek megfelelően.

Az eredménnyel szemben valós értéken értékeltnek megjelölt pénzügyi eszközök

Érték

A nyereséggel vagy veszteséggel szemben valós értéken értékelt, és a kezdeti megjelenítéskor vagy később ilyenként megjelölt pénzügyi eszközök, az IFRS-nek megfelelően, kivéve a kereskedési céllal tartott pénzügyi eszközként besoroltakat.

Egyéb átfogó jövedelemmel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök

Érték

Az üzleti modell és a cash flow jellemzői következtében az egyéb átfogó jövedelemmel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök az IFRS-nek megfelelően.

Amortizált bekerülési értéken értékelt pénzügyi eszközök

Érték

Amortizált bekerülési értéken értékelt pénzügyi eszközök az IFRS-nek megfelelően.

Nemzeti GAAP szerinti számviteli portfóliók

Készpénz és számlakövetelések központi bankokkal szemben

Érték

Készpénz és számlakövetelések központi bankokkal szemben a nemzeti GAAP-nak megfelelően.

Kereskedési céllal tartott pénzügyi eszközök

Érték

Kereskedési céllal tartott pénzügyi eszközök a nemzeti GAAP-nak megfelelően.

Kötelezően a nyereséggel vagy veszteséggel szemben valós értéken értékelt, nem kereskedési célú pénzügyi eszközök

Érték

Kötelezően a nyereséggel vagy veszteséggel szemben valós értéken értékelt, nem kereskedési célú pénzügyi eszközök a nemzeti GAAP-nak megfelelően.

Kereskedési célú pénzügyi eszközök

Érték

Kereskedési célú pénzügyi eszközök a nemzeti GAAP-nak megfelelően.

Az eredménnyel szemben valós értéken értékeltnek megjelölt pénzügyi eszközök

Érték

Az eredménnyel szemben valós értéken értékeltnek megjelölt pénzügyi eszközök a nemzeti GAAP-nak megfelelően.

Értékesíthető pénzügyi eszközök

Érték

Értékesíthető pénzügyi eszközök a nemzeti GAAP-nak megfelelően.

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt, nem kereskedési célú, nem származtatott pénzügyi eszközök

Érték

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt, nem kereskedési célú, nem származtatott pénzügyi eszközök a nemzeti GAAP-nak megfelelően.

A saját tőkével szemben valós értéken értékelt, nem kereskedési célú, nem származtatott pénzügyi eszközök

Érték

A saját tőkével szemben valós értéken értékelt, nem kereskedési célú, nem származtatott pénzügyi eszközök a nemzeti GAAP-nak megfelelően.

Kölcsönök és követelések

Érték

Kölcsönök és követelések a nemzeti GAAP-nak megfelelően.

Lejáratig tartandó befektetések

Érték

Lejáratig tartandó a nemzeti GAAP-nak megfelelően.

Bekerülési érték módszerrel értékelt nem kereskedési célú, hitelviszonyt megtestesítő instrumentumok

Érték

Bekerülési érték módszerrel értékelt nem kereskedési célú, hitelviszonyt megtestesítő instrumentumok a nemzeti GAAP-nak megfelelően.

Egyéb nem kereskedési célú, nem származtatott pénzügyi eszközök

Érték

Egyéb nem kereskedési célú, nem származtatott pénzügyi eszközök a nemzeti GAAP-nak megfelelően.

Mérlegben való megjelenítés

Adatattribútum

A pénzügyi eszköz mérlegben való megjelenítése.

Teljes mértékben megjelenített

Érték

Teljes mértékben megjelenített instrumentum a 680/2014/EU végrehajtási rendeletnek megfelelően.

Az intézmény folytatódó részvétele mértékéig megjelenített

Érték

Az intézmény folytatódó részvétele mértékéig megjelenített instrumentum, a 680/2014/EU végrehajtási rendeletnek megfelelően.

Teljes mértékben kivezetett

Érték

Teljes mértékben kivezetett instrumentum, a 680/2014/EU végrehajtási rendeletnek megfelelően.

Megterhelés forrásai

Adatattribútum

Azon tranzakció típusa, amelyben a kitettséget megterhelik, a 680/2014/EU végrehajtási rendeletnek megfelelően. Egy eszközt akkor kell megterheltként kezelni, ha elzálogosításra került, vagy ha valamely instrumentum bármely formában létrejött megállapodás keretében történő biztosítására, fedezésére vagy hitelminőségének javítására használják fel és abból nem vonható ki tetszőlegesen.

Központi banki finanszírozás

Érték

Központi banki finanszírozás (minden típusú, beleértve a repókat is), az 575/2013/EU rendelet 99. cikkének (5) bekezdésében és 100. cikkében említett, az Európai Bankhatóság (EBH) megterhelt eszközökre vonatkozó adatszolgáltatásra vonatkozó végrehajtás-technikai standardjainak megfelelően.

Tőzsdén forgalmazott derivatívák

Érték

Tőzsdén forgalmazott derivatívák, az 575/2013/EU rendelet 99. cikkének (5) bekezdésében és 100. cikkében említett, az EBH megterhelt eszközökre vonatkozó adatszolgáltatásra vonatkozó végrehajtás-technikai standardjainak megfelelően.

Tőzsdén kívüli derivatívák

Érték

Tőzsdén kívüli derivatívák, az 575/2013/EU rendelet 99. cikkének (5) bekezdésében és 100. cikkében említett, az EBH megterhelt eszközökre vonatkozó adatszolgáltatásra vonatkozó végrehajtás-technikai standardjainak megfelelően.

Betétek – visszavásárlási megállapodások a központi bankok részére történőek kivételével

Érték

Visszavásárlási (repo-) megállapodások a központi bankok részére történőek kivételével, az 575/2013/EU rendelet 99. cikkének (5) bekezdésében és 100. cikkében említett, az EBH megterhelt eszközökre vonatkozó adatszolgáltatásra vonatkozó végrehajtás-technikai standardjainak megfelelően.

Visszavásárlási megállapodástól eltérő betétek

Érték

Visszavásárlási (repo-) megállapodástól eltérő betétek, az 575/2013/EU rendelet 99. cikkének (5) bekezdésében és 100. cikkében említett, az EBH megterhelt eszközökre vonatkozó adatszolgáltatásra vonatkozó végrehajtás-technikai standardjainak megfelelően.

Kibocsátott, hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok – fedezett kötvények

Érték

Kibocsátott fedezett kötvények, az 575/2013/EU rendelet 99. cikkének (5) bekezdésében és 100. cikkében említett, az EBH megterhelt eszközökre vonatkozó adatszolgáltatásra vonatkozó végrehajtás-technikai standardjainak megfelelően.

Kibocsátott, hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok – eszközfedezetű értékpapírok

Érték

Kibocsátott eszközfedezetű értékpapírok, az 575/2013/EU rendelet 99. cikkének (5) bekezdésében és 100. cikkében említett, az EBH megterhelt eszközökre vonatkozó adatszolgáltatásra vonatkozó végrehajtás-technikai standardjainak megfelelően.

Kibocsátott, hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok – a fedezett kötvények és az eszközfedezetű értékpapírok kivételével

Érték

Kibocsátott, hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok a fedezett kötvények és az eszközfedezetű értékpapírok kivételével, az 575/2013/EU rendelet 99. cikkének (5) bekezdésében és 100. cikkében említett, az EBH megterhelt eszközökre vonatkozó adatszolgáltatásra vonatkozó végrehajtás-technikai standardjainak megfelelően.

Megterhelés egyéb forrásai

Érték

Megterhelés egyéb kapcsolódó forrásai, az 575/2013/EU rendelet 99. cikkének (5) bekezdésében és 100. cikkében említett, az EBH megterhelt eszközökre vonatkozó adatszolgáltatásra vonatkozó végrehajtás-technikai standardjainak megfelelően.

Nincs megterhelés

Érték

Olyan instrumentum, amelyet nem zálogosítottak el, illetve amelyet nem használnak fel valamely instrumentum bármely formában létrejött olyan megállapodás keretében történő biztosítására, fedezésére vagy hitelminőségének javítására, amelyből nem vonható ki tetszőlegesen.

Halmozott leírások

Adatattribútum

Bármely hitelviszonyt megtestesítő instrumentum azon tőke és lejárt esedékességű kamat összege, amelyet az intézmény már nem jelenít meg, mert azokat behajthatatlannak minősítette függetlenül attól a portfóliótól, amelyben ezek szerepeltek. A leírások oka lehet a pénzügyi eszközök könyv szerinti értékének közvetlenül az eredményben elszámolt csökkentése, valamint a hitelezési veszteségekre képzett értékvesztés összegének a pénzügyi eszközök könyv szerinti értékével szembeni csökkentése.

Numerikus

Érték

Euróban kifejezett összeg. A külföldi pénznemben fennálló összegeket az EKB adatszolgáltatási referencia-időpontban érvényes megfelelő irányadó euro devizaárfolyamán (vagyis a középárfolyamon) kell átváltani euróra.

Halmozott értékvesztés összege

Adatattribútum

Az instrumentum tekintetében a veszteségekre képezett vagy az instrumentumhoz hozzárendelt értékvesztés összege az adatszolgáltatási referencia-időpontban. Ez az adat az alkalmazott számviteli standardnak megfelelően értékvesztés alá tartozó instrumentumokra vonatkozik.

Az IFRS alapján a halmozott értékvesztés a következő összegekre vonatkozik:

| i. | veszteségekre képezett értékvesztés 12 hónapos várható hitelezési veszteségnek megfelelő összegben; |
| --- | --- |

i.

veszteségekre képezett értékvesztés 12 hónapos várható hitelezési veszteségnek megfelelő összegben;

| ii. | veszteségekre képezett értékvesztés az élettartamra várható hitelezési veszteségnek megfelelő összegben. |
| --- | --- |

ii.

veszteségekre képezett értékvesztés az élettartamra várható hitelezési veszteségnek megfelelő összegben.

A GAAP alapján a halmozott értékvesztés a következő összegekre vonatkozik:

| i. | veszteségekre képezett értékvesztés az általános tartalékoknak megfelelő összegben; |
| --- | --- |

i.

veszteségekre képezett értékvesztés az általános tartalékoknak megfelelő összegben;

| ii. | veszteségekre képezett értékvesztés az egyedi tartalékoknak megfelelő összegben. |
| --- | --- |

ii.

veszteségekre képezett értékvesztés az egyedi tartalékoknak megfelelő összegben.

Numerikus

Érték

Euróban kifejezett összeg. A külföldi pénznemben fennálló összegeket az EKB adatszolgáltatási referencia-időpontban érvényes megfelelő irányadó euro devizaárfolyamán (vagyis a középárfolyamon) kell átváltani euróra.

Értékvesztés típusa

Adatattribútum

Értékvesztés típusa.

1. szakasz (IFRS)

Érték

Akkor használandó, ha az instrumentum nem értékvesztett, és az instrumentum tekintetében az IFRS alapján a veszteségekre a 12 hónapos várható hitelezési veszteségnek megfelelő összegű értékvesztést képeztek. Csak az IFRS 9 alapján értékvesztés alá tartozó instrumentumok esetében.

2. szakasz (IFRS)

Érték

Akkor használandó, ha az instrumentum nem értékvesztett, és az instrumentum tekintetében az IFRS alapján a veszteségekre az élettartamra várható hitelezési veszteségnek megfelelő összegű értékvesztést képeztek. Csak az IFRS 9 alapján értékvesztés alá tartozó instrumentumok esetében.

3. szakasz (IFRS)

Érték

Akkor használandó, ha az instrumentum az IFRS 9-nek megfelelően értékvesztett.

Általános tartalékok (GAAP)

Érték

Akkor használandó, ha az instrumentum az IFRS 9-től eltérő alkalmazott számviteli standardnak megfelelően értékvesztés alá tartozik, és az instrumentum tekintetében a veszteségekre nem képeztek egyedi tartalékot (nem értékvesztett).

Egyedi tartalékok (GAAP)

Érték

Akkor használandó, ha az instrumentum az IFRS 9-től eltérő alkalmazott számviteli standardnak megfelelően értékvesztés alá tartozik, és a veszteségekre egyedi tartalékot képeztek, függetlenül attól, hogy e tartalékok egyedileg vagy csoportosan értékeltek (értékvesztett).

Értékvesztés alá nem tartozik

Érték

Akkor használandó, ha az instrumentum az alkalmazott számviteli standardnak megfelelően nem tartozik értékvesztés alá.

Értékvesztés értékelésének módja

Adatattribútum

Az a módszer, amelynek alapján az értékvesztést értékelik, amennyiben az instrumentum az alkalmazott számviteli standardnak megfelelően értékvesztés alá tartozik. Csoportos és egyedi módszert különböztetünk meg.

Egyedileg értékelt

Érték

Akkor használandó, ha az instrumentum az alkalmazott számviteli standardnak megfelelően értékvesztés alá tartozik, és az értékvesztés szempontjából egyedi alapon értékelik.

Csoportosan értékelt

Érték

Akkor használandó, ha az instrumentum az alkalmazott számviteli standardnak megfelelően értékvesztés alá tartozik, és az értékvesztés szempontjából csoportosan, hasonló hitelkockázati jellemzőkkel rendelkező instrumentumokkal egy csoportba való összevonás útján értékelik.

Értékvesztés alá nem tartozik

Érték

Akkor használandó, ha az instrumentum az alkalmazott számviteli standardnak megfelelően nem tartozik értékvesztés alá.

A hitelkockázat változásából származó valósérték-változás halmozott összege

Adatattribútum

A hitelkockázat változásából származó valósérték-változás halmozott összege a 680/2014/EU végrehajtási rendelet V. melléklete 2. része 46. pontjának megfelelően.

Numerikus

Érték

Euróban kifejezett összeg. A külföldi pénznemben fennálló összegeket az EKB adatszolgáltatási referencia-időpontban érvényes megfelelő irányadó euro devizaárfolyamán (vagyis a középárfolyamon) kell átváltani euróra.

Az instrumentum teljesítő állapota

Adatattribútum

Az instrumentumot az adatszolgáltatási referencia-időpontban az alábbi kategóriák egyikébe kell besorolni:

Nemteljesítő

Érték

Nemteljesítőként besorolt instrumentumok, a 680/2014/EU végrehajtási rendeletnek megfelelően.

Teljesítő

Érték

Nem nemteljesítő instrumentumok, a 680/2014/EU végrehajtási rendeletnek megfelelően.

Az instrumentum teljesítő állapotának időpontja

Adatattribútum

Az az időpont, amikor az „instrumentum teljesítő állapota” alatt jelentett teljesítő állapot megállapítottnak vagy megváltozottnak tekintendő.

Dátum

Érték

nn/hh/éééé-ként meghatározva.

A mérlegen kívüli kitettségekhez kapcsolódó céltartalékok

Adatattribútum

A mérlegen kívüli összegekhez kapcsolódó céltartalékok összege.

Numerikus

Érték

Euróban kifejezett összeg. A külföldi pénznemben fennálló összegeket az EKB adatszolgáltatási referencia-időpontban érvényes megfelelő irányadó euro devizaárfolyamán (vagyis a középárfolyamon) kell átváltani euróra.

Átstrukturálás és újratárgyalás állapota

Adatattribútum

Az átstrukturált és újratárgyalt instrumentumok azonosítása.

Átstrukturált: a piaci feltételek szerintinél alacsonyabb, módosított kamatlábbal rendelkező instrumentumok

Érték

Átstrukturálási intézkedések alkalmazandók a módosított feltételekkel rendelkező instrumentumokra, a piaci feltételek szerintinél alacsonyabb, módosított kamatlábat is beleértve, az 1072/2013/EU rendeletnek (EKB/2013/34) megfelelően.

Átstrukturált: egyéb módosított feltételekkel rendelkező instrumentumok

Érték

Átstrukturálási intézkedések alkalmazandók a módosított feltételekkel rendelkező instrumentumokra, a piaci feltételek szerintinél alacsonyabb, módosított kamatláb kivételével, a 680/2014/EU végrehajtási rendeletnek megfelelően.

Átstrukturált: teljesen vagy részlegesen újrafinanszírozott követelés

Érték

Átstrukturálási intézkedések alkalmazandók az újrafinanszírozott követelésre a 680/2014/EU végrehajtási rendeletnek megfelelően.

Újratárgyalt instrumentum átstrukturálási intézkedések nélkül

Érték

Olyan instrumentum, amelynek pénzügyi feltételeit módosították, és amelyre átstrukturálási intézkedések nem alkalmazandók, a 680/2014/EU végrehajtási rendeletnek megfelelően.

Nem átstrukturált vagy újratárgyalt

Érték

Sem átstrukturálási intézkedések, sem újratárgyalás nem alkalmazandó, a 680/2014/EU végrehajtási rendelet szerint.

Halmozott megtérült veszteségek a nemteljesítés óta

Adatattribútum

A nemteljesítés időpontja óta megtérült teljes összeg.

Numerikus

Érték

Euróban kifejezett összeg. A külföldi pénznemben fennálló összegeket az EKB adatszolgáltatási referencia-időpontban érvényes megfelelő irányadó euro devizaárfolyamán (vagyis a középárfolyamon) kell átváltani euróra.

Átstrukturálás és újratárgyalás állapotának időpontja

Adatattribútum

Az az időpont, amikor az „átstrukturálás és újratárgyalás állapota” alatt jelentett átstrukturálási vagy újratárgyalási állapot bekövetkezettnek tekintendő.

Dátum

Érték

nn/hh/éééé-ként meghatározva.

Prudenciális portfólió

Adatattribútum

Az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 86. pontjában meghatározott kereskedési könyvben szereplő kitettségek besorolása.

Kereskedési könyv

Érték

Az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 86. pontjában meghatározott kereskedési könyvben szereplő instrumentumok.

Nem kereskedési könyv

Érték

Az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 86. pontjában meghatározott kereskedési könyvben nem szereplő instrumentumok.

Könyv szerinti érték

Adatattribútum

A könyv szerinti érték a 680/2014/EU végrehajtási rendelet V. mellékletének megfelelően.

Numerikus

Érték

Euróban kifejezett összeg. A külföldi pénznemben fennálló összegeket az EKB adatszolgáltatási referencia-időpontban érvényes megfelelő irányadó euro devizaárfolyamán (vagyis a középárfolyamon) kell átváltani euróra.

Partner – instrumentum adatok

Partner szerep

Adatattribútum

Egy instrumentum tekintetében a partnerek szerepe.

Hitelező

Érték

Valamely instrumentum hitelkockázatát viselő partner, a védelmet nyújtó kivételével.

Adós

Érték

Valamely instrumentum hitelkockázatát keletkeztető partner, a védelmet nyújtó kivételével.

Kezelő

Érték

Valamely instrumentum adminisztratív és pénzügyi kezeléséért felelős partner.

Értékpapírosítást kezdeményező

Érték

Az 1075/2013/EU rendelet (EKB/2013/40) 1. cikkének 3. pontjában meghatározott, értékpapírosítási tranzakcióban részt vevő partner.

Egyetemleges felelősség adatok

Egyetemleges felelősség összege

Adatattribútum

Az a kintlévő nominális összeg, amelyért az egyes adósok felelősek egy olyan instrumentum vonatkozásában, amelynek esetében két vagy több adós van.

Numerikus

Érték

Euróban kifejezett összeg. A külföldi pénznemben fennálló összegeket az EKB adatszolgáltatási referencia-időpontban érvényes megfelelő irányadó euro devizaárfolyamán (vagyis a középárfolyamon) kell átváltani euróra.

Kapott védelem adatok

Védelem lejáratának napja

Adatattribútum

A védelem szerződés szerinti lejárati időpontja, ami a legkorábbi olyan időpont, amikor a védelem megszűnhet vagy megszüntethető, az eredeti szerződéseket módosító esetleges megállapodások figyelembevételével.

Dátum

Érték

nn/hh/éééé-ként meghatározva.

Védelem típusa

Adatattribútum

A kapott védelem típusa, annak hitelkockázat-mérséklés céljára való elfogadhatóságától függetlenül.

Arany

Érték

Arany az 575/2013/EU rendeletnek megfelelően.

Készpénz és betétek

Érték

Az 549/2013/EU rendelet A. mellékletének 5.74. pontjában meghatározott készpénz és betétek.

Értékpapírok

Érték

Az 549/2013/EU rendelet A. mellékletének 5.89. pontjában meghatározott értékpapírok.

Kölcsönök

Érték

Az 549/2013/EU rendelet A. mellékletének 5.112. pontjában meghatározott kölcsönök.

Tulajdoni részesedések és befektetési jegyek vagy egységek

Érték

Az 549/2013/EU rendelet A. mellékletének 5.139. pontjában meghatározott tulajdoni részesedések és befektetési jegyek vagy egységek.

Hitelderivatívák

Érték

Hitelderivatívák, amelyek:

| — | a – 680/2014/EU végrehajtási rendelet V. melléklete 2. része 58. pontjának b) alpontjában meghatározott – pénzügyi garanciák definíciójának megfelelő hitelderivatívák, |
| --- | --- |

—

a – 680/2014/EU végrehajtási rendelet V. melléklete 2. része 58. pontjának b) alpontjában meghatározott – pénzügyi garanciák definíciójának megfelelő hitelderivatívák,

| — | a – 680/2014/EU végrehajtási rendelet V. melléklete 2. része 67. pontjának d) alpontjában meghatározott – pénzügyi garanciáktól eltérő hitelderivatívák. |
| --- | --- |

—

a – 680/2014/EU végrehajtási rendelet V. melléklete 2. része 67. pontjának d) alpontjában meghatározott – pénzügyi garanciáktól eltérő hitelderivatívák.

A hitelderivatívák magukban foglalják az 575/2013/EU rendelet 204. cikkében említett elismert hitelderivatívákat is.

Hitelderivatíváktól eltérő pénzügyi garanciák

Érték

Hitelderivatíváktól eltérő pénzügyi garanciák a 680/2014/EU végrehajtási rendeletnek megfelelően.

Vevőkövetelések

Érték

A 680/2014/EU végrehajtási rendelet V. melléklete 2. része 5.41. pontjának c) alpontjában meghatározott vevőkövetelések.

Elzálogosított életbiztosítási kötvények

Érték

Életbiztosítási kötvények, amelyek kedvezményezettjei a hitelnyújtó intézmények, az 575/2013/EU rendeletnek megfelelően.

Lakóingatlan-biztosíték

Érték

Az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 75. pontjában meghatározott lakóingatlan.

Irodák és kereskedelmi helységek

Érték

Irodák és kereskedelmi helységek az 575/2013/EU rendeletnek megfelelően.

Kereskedelmiingatlan-biztosíték

Érték

A lakóingatlantól, irodától és kereskedelmi helységektől eltérő ingatlan.

Egyéb dologi biztosítékok

Érték

Egyéb dologi biztosítékok az 575/2013/EU rendeletnek megfelelően, amelyek nem szerepelnek az előző értékekben.

Egyéb védelem

Érték

A fentiekben felsorolt kategóriákba nem tartozó egyéb védelem.

Védelem értéke

Adatattribútum

A védelem értékének a releváns „védelem értékének típusára” vonatkozóan az értékelési módszer alapján meghatározott összege.

Numerikus

Érték

Euróban kifejezett összeg. A külföldi pénznemben fennálló összegeket az EKB adatszolgáltatási referencia-időpontban érvényes megfelelő irányadó euro devizaárfolyamán (vagyis a középárfolyamon) kell átváltani euróra.

Védelem értékének típusa

Adatattribútum

A „védelem értéke” adatattribútumban megadott érték típusának azonosítása.

Névleges összeg

Érték

A szerződésben megállapított névleges összeg, amelyet a fizetések kiszámításához használnak abban az esetben, ha a védelmet végrehajtják.

Valós érték

Érték

Az az ár, amelyet egy eszköz értékesítésekor kapnának, illetve egy kötelezettség átruházásakor kifizetnének egy piaci szereplők között létrejött szabályos ügylet alapján az értékelés időpontjában.

Akkor használandó, ha a védelem nem ingatlan.

Piaci érték

Érték

Az ingatlannak az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdése 76. pontjában meghatározott aktuális „piaci értéke”.

Akkor használandó, ha a védelem ingatlan, és a „védelem értéke” adatattribútumban a piaci értéket jelentik.

Hosszú távon fenntartható érték

Érték

Az ingatlannak az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdése 74. pontjában meghatározott „jelzálog-hitelbiztosítéki értéke”.

Akkor használandó, ha a védelem ingatlan, és a „védelem értéke” adatattribútumban a „jelzálog-hitelbiztosítéki értéket” jelentik.

Védelem egyéb értéke

Érték

A védelem fentiekben felsorolt kategóriákba nem tartozó egyéb értéke.

Ingatlanfedezet helye

Adatattribútum

Az az ország vagy régió, ahol a fedezet található.

ISO 3166-1 alpha-2 kódok

Érték

A nem adatszolgáltató tagállamban található fedezet esetén azon ország ISO 3166-1 alpha-2 kódjai, ahol a fedezet található.

NUTS 3 régió

Érték

Az adatszolgáltató tagállamban található fedezet esetén azon NUTS 3 régió, ahol a fedezet található.

Védelem értékének időpontja

Adatattribútum

Az az időpont, amikor az adatszolgáltatási referencia-időpontot megelőzően a védelem legutóbbi becslését vagy értékelését elvégezték.

Dátum

Érték

nn/hh/éééé-ként meghatározva.

Védelemértékelési módszer

Adatattribútum

A védelemértékelés típusa; a védelem értékének megállapításához használt módszer.

Piaci árazás szerinti értékelés

Érték

Olyan értékelési módszer, amelynek keretében a védelem értéke az azonos eszközök és kötelezettségek aktív piacon fennálló, nem módosított jegyzett árain alapul.

Partner általi becslés

Érték

Olyan értékelési módszer, amelynek keretében az értékelést a védelmet nyújtó fél végzi el.

Hitelező általi értékelés

Érték

Olyan értékelési módszer, amelynek keretében az értékelést a hitelező végzi el: a becslés elvégzéséhez szükséges szakképzettséggel, képességgel és tapasztalattal rendelkező és a hitelezési döntéssel kapcsolatos folyamattól nem független, külső vagy alkalmazott értékbecslő által elvégzett értékelés.

Harmadik fél általi értékelés

Érték

Olyan értékelési módszer, amelynek keretében az értékelést a hitelezési döntéssel kapcsolatos folyamattól független értékbecslő szolgáltatja.

Egyéb típusú értékelés

Érték

Más értékelési kategóriákba nem tartozó egyéb típusú értékelés.

Védelem eredeti értéke

Adatattribútum

A védelem valós értéke abban az időpontban, amikor hitelkockázati fedezetként eredetileg megkapták.

Numerikus

Érték

Euróban kifejezett összeg. A külföldi pénznemben fennálló összegeket az EKB adatszolgáltatási referencia-időpontban érvényes megfelelő irányadó euro devizaárfolyamán (vagyis a középárfolyamon) kell átváltani euróra.

Védelem eredeti értékének időpontja

Adatattribútum

A védelem eredeti értékének időpontja, vagyis az az időpont, amikor azt megelőzően, hogy hitelkockázati fedezetként eredetileg megkapták volna, a védelem legutóbbi becslését vagy értékelését elvégezték.

Dátum

Érték

nn/hh/éééé-ként meghatározva.

Instrumentum – kapott védelem adatok

Védelem hozzárendelt értéke

Adatattribútum

A védelem értékének az a legmagasabb összege, amely az instrumentum tekintetében hitelkockázati fedezetként figyelembe vehető. A védelem hozzárendelt értékéből ki kell zárni harmadik feleknek vagy a megfigyelt szervezetnek a védelemmel szembeni, elsőbbséget élvező fennálló követeléseinek összegét. Az 575/2013/EU rendelet alapján elismerhető védelem esetében ezt az értéket a 680/2014/EU végrehajtási rendelet V. melléklete 2. részének megfelelően kell jelenteni.

Numerikus

Érték

Euróban kifejezett összeg. A külföldi pénznemben fennálló összegeket az EKB adatszolgáltatási referencia-időpontban érvényes megfelelő irányadó euro devizaárfolyamán (vagyis a középárfolyamon) kell átváltani euróra.

Harmadik felek elsőbbséget élvező követelései a védelemmel szemben

Adatattribútum

A megfigyelt szervezettől eltérő harmadik felek vonatkozásában a védelemmel szemben fennálló magasabb ranghelyű zálogjogok legmagasabb összege.

Numerikus

Érték

Euróban kifejezett összeg. A külföldi pénznemben fennálló összegeket az EKB referencia-időpontban érvényes megfelelő irányadó euro devizaárfolyamán (vagyis a középárfolyamon) kell átváltani euróra.

---

(1)  Az Európai Központi Bank 1075/2013/EU rendelete (2013. október 18.) az értékpapírosítási tranzakciókban részt vevő pénzügyi közvetítő vállalatok eszközeiről és forrásairól szóló statisztikákról (EKB/2013/40) (HL L 297., 2013.11.7., 107. o.).

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács 1893/2006/EK rendelete (2006. december 20.) a gazdasági tevékenységek statisztikai osztályozása NACE Rev. 2. rendszerének létrehozásáról és a 3037/90/EGK tanácsi rendelet, valamint egyes meghatározott statisztikai területekre vonatkozó EK-rendeletek módosításáról (HL L 393., 2006.12.30., 1. o.).

(3)  A Bizottság ajánlása (2003. május 6.) a mikro-, kis- és középvállalkozások meghatározásáról (2003/361/EK) (HL L 124., 2003.5.20., 36. o.).

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 1606/2002/EK rendelete (2002. július 19.) a nemzetközi számviteli standardok alkalmazásáról (HL L 243., 2002.9.11., 1. o.).

(5)  A Tanács 86/635/EGK irányelve (1986. december 8.) a bankok és más pénzügyi intézmények éves beszámolójáról és konszolidált éves beszámolójáról (HL L 372., 1986.12.31., 1. o.).

(6)  Az Európai Központi Bank 1072/2013/EU rendelete (2013. szeptember 24.) a monetáris pénzügyi intézmények által alkalmazott kamatlábakra vonatkozó statisztikákról (EKB/2013/34) (HL L 297., 2013.11.7., 51. o.).

---

V. MELLÉKLET

A tényleges adatszolgáltatói kör által alkalmazandó minimumszabályok

Az adatszolgáltatóknak az alábbi minimumszabályoknak kell eleget tenniük az Európai Központi Bank (EKB) statisztikai adatszolgáltatási követelményeinek teljesítése érdekében.

| 1. | Az adattovábbításra vonatkozó közös szabályok:






  a) | az adatszolgáltatást időben és az érintett nemzeti központi bank (NKB) által előírt határidőkön belül kell teljesíteni; |
| --- | --- | --- |

1.

Az adattovábbításra vonatkozó közös szabályok:

a)

az adatszolgáltatást időben és az érintett nemzeti központi bank (NKB) által előírt határidőkön belül kell teljesíteni;

| b) | a statisztikai jelentések formájának és formátumának meg kell felelnie az érintett NKB által előírt technikai adatszolgáltatási követelményeknek; |
| --- | --- |

b)

a statisztikai jelentések formájának és formátumának meg kell felelnie az érintett NKB által előírt technikai adatszolgáltatási követelményeknek;

| c) | az adatszolgáltatónak minden egyes érintett NKB részére meg kell adnia egy vagy több kapcsolattartó elérhetőségét; |
| --- | --- |

c)

az adatszolgáltatónak minden egyes érintett NKB részére meg kell adnia egy vagy több kapcsolattartó elérhetőségét;

| d) | be kell tartani az érintett NKB részére történő adattovábbításra vonatkozó technikai előírásokat. |
| --- | --- |

d)

be kell tartani az érintett NKB részére történő adattovábbításra vonatkozó technikai előírásokat.

| 2. | Az adatok pontosságára vonatkozó minimumszabályok:






  a) | a statisztikai információk helyessége érdekében: teljesülnie kell valamennyi lineáris megkötöttségnek, például a részösszegek összegének meg kell egyeznie a végösszeggel, és a különböző gyakoriságú adatoknak konzisztensnek kell lenniük; |
| --- | --- | --- |

2.

Az adatok pontosságára vonatkozó minimumszabályok:

a)

a statisztikai információk helyessége érdekében: teljesülnie kell valamennyi lineáris megkötöttségnek, például a részösszegek összegének meg kell egyeznie a végösszeggel, és a különböző gyakoriságú adatoknak konzisztensnek kell lenniük;

| b) | az adatszolgáltatóknak képesnek kell lenniük arra, hogy információkat szolgáltassanak az átadott adatok által jelzett összes fejleményről; |
| --- | --- |

b)

az adatszolgáltatóknak képesnek kell lenniük arra, hogy információkat szolgáltassanak az átadott adatok által jelzett összes fejleményről;

| c) | a statisztikai információknak teljes körűeknek kell lenniük és nem tartalmazhatnak folyamatos és strukturális hiányosságokat; az adatszolgáltatási hiányosságoknak átmenetinek kell lenniük, és azokat jelenteni kell az NKB részére (az NKB-nek pedig az EKB részére), meg kell magyarázni az érintett NKB-nak, és amennyiben lehet, azokat a lehető leggyorsabban át kell hidalni; |
| --- | --- |

c)

a statisztikai információknak teljes körűeknek kell lenniük és nem tartalmazhatnak folyamatos és strukturális hiányosságokat; az adatszolgáltatási hiányosságoknak átmenetinek kell lenniük, és azokat jelenteni kell az NKB részére (az NKB-nek pedig az EKB részére), meg kell magyarázni az érintett NKB-nak, és amennyiben lehet, azokat a lehető leggyorsabban át kell hidalni;

| d) | az adatszolgáltatóknak követniük kell az érintett NKB által az adatok technikai átadására vonatkozóan megadott dimenziókat, kerekítési szabályokat és tizedesjegy-beállításokat. |
| --- | --- |

d)

az adatszolgáltatóknak követniük kell az érintett NKB által az adatok technikai átadására vonatkozóan megadott dimenziókat, kerekítési szabályokat és tizedesjegy-beállításokat.

| 3. | A koncepcionális megfelelésre vonatkozó minimumszabályok:






  a) | a statisztikai információknak meg kell felelniük az e rendeletben foglalt meghatározásoknak és osztályozásoknak; |
| --- | --- | --- |

3.

A koncepcionális megfelelésre vonatkozó minimumszabályok:

a)

a statisztikai információknak meg kell felelniük az e rendeletben foglalt meghatározásoknak és osztályozásoknak;

| b) | az e meghatározásoktól és osztályozásoktól való eltérések esetén az adatszolgáltatóknak haladéktalanul ki kell küszöbölniük a gyakorlatban használt, illetve az e rendeletben foglalt mérték közötti különbségeket; |
| --- | --- |

b)

az e meghatározásoktól és osztályozásoktól való eltérések esetén az adatszolgáltatóknak haladéktalanul ki kell küszöbölniük a gyakorlatban használt, illetve az e rendeletben foglalt mérték közötti különbségeket;

| c) | az adatszolgáltatóknak képeseknek kell lenniük arra, hogy megmagyarázzák a szolgáltatott adatok előző időszakok adataihoz viszonyított hirtelen változásait. |
| --- | --- |

c)

az adatszolgáltatóknak képeseknek kell lenniük arra, hogy megmagyarázzák a szolgáltatott adatok előző időszakok adataihoz viszonyított hirtelen változásait.

| 4. | A revíziókra vonatkozó minimumszabályok:
  Be kell tartani az EKB és az érintett NKB-k által meghatározott revíziós irányelveket és eljárásokat. A rendszeres revíziótól eltérő revíziókhoz magyarázó megjegyzéseket kell fűzni. |
| --- | --- |

4.

A revíziókra vonatkozó minimumszabályok:

Be kell tartani az EKB és az érintett NKB-k által meghatározott revíziós irányelveket és eljárásokat. A rendszeres revíziótól eltérő revíziókhoz magyarázó megjegyzéseket kell fűzni.

---

HATÁROZATOK

| 2016.6.1. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 144/99 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.6.1.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 144/99

---

AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK (EU) 2016/868 HATÁROZATA

(2016. május 18.)

a részletes hitelezési adatoknak a Központi Bankok Európai Rendszere által történő gyűjtéséhez szükséges előkészítő intézkedések megszervezéséről szóló EKB/2014/6 határozat módosításáról (EKB/2016/14)

AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK KORMÁNYZÓTANÁCSA,

tekintettel a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank Alapokmányára és különösen annak 5. és 46.2. cikkére,

tekintettel az Európai Központi Bank által végzett statisztikai adatgyűjtésről szóló, 1998. november 23-i 2533/98/EK tanácsi rendeletre (1), és különösen annak 8. cikke (5) bekezdésére,

tekintettel az Általános Tanács közreműködésére,

mivel:

| (1) | Az EKB/2014/6 határozata (2) meghatározza azokat az előkészítő intézkedéseket, amelyeket az eurorendszerbeli központi bankoknak meg kell tenniük annak érdekében, hogy felkészüljenek a részletes hitelezési adatoknak a Központi Bankok Európai Rendszere (KBER) által történő gyűjtésére. |
| --- | --- |

(1)

Az EKB/2014/6 határozata (2) meghatározza azokat az előkészítő intézkedéseket, amelyeket az eurorendszerbeli központi bankoknak meg kell tenniük annak érdekében, hogy felkészüljenek a részletes hitelezési adatoknak a Központi Bankok Európai Rendszere (KBER) által történő gyűjtésére.

| (2) | Az EKB/2014/6 határozat elfogadása óta jelentős előrelépés történt a részletes hitelezési adatok harmonizált statisztikai adatszolgáltatási követelmények alapján történő gyűjtésének hosszú távú kerete létrehozása vonatkozásában. |
| --- | --- |

(2)

Az EKB/2014/6 határozat elfogadása óta jelentős előrelépés történt a részletes hitelezési adatok harmonizált statisztikai adatszolgáltatási követelmények alapján történő gyűjtésének hosszú távú kerete létrehozása vonatkozásában.

| (3) | A felvázolt statisztikai adatszolgáltatási követelmények számosságára és összetettségére tekintettel az EKB/2014/6 határozatban a végrehajtásra meghatározott határidőt meg kell hosszabbítani annak érdekében, hogy elegendő idő álljon a KBER rendelkezésére arra, hogy megfelelő módon felkészüljön a részletes hitelezési adatok gyűjtésére. Mivel a konkrét adatszolgáltatás megkezdéséig jelentős idő telik el, az előkészítő szakasz befejezésére az EKB/2014/6 határozat 1. cikkében előírt határidőt fel kell váltani olyan határidővel, amely biztosítja, hogy az előkészítő szakasz a részletes hitelezési adatok gyűjtésének hosszú távú kerete alapján történő adatszolgáltatás megkezdésekor fejeződjön be. |
| --- | --- |

(3)

A felvázolt statisztikai adatszolgáltatási követelmények számosságára és összetettségére tekintettel az EKB/2014/6 határozatban a végrehajtásra meghatározott határidőt meg kell hosszabbítani annak érdekében, hogy elegendő idő álljon a KBER rendelkezésére arra, hogy megfelelő módon felkészüljön a részletes hitelezési adatok gyűjtésére. Mivel a konkrét adatszolgáltatás megkezdéséig jelentős idő telik el, az előkészítő szakasz befejezésére az EKB/2014/6 határozat 1. cikkében előírt határidőt fel kell váltani olyan határidővel, amely biztosítja, hogy az előkészítő szakasz a részletes hitelezési adatok gyűjtésének hosszú távú kerete alapján történő adatszolgáltatás megkezdésekor fejeződjön be.

| (4) | Ezt a felülvizsgált határidőt alkalmazni kell azon tagállamok nemzeti központi bankjaira (NKB-k) is, amelyek pénzneme nem az euro, azon esetekben, amikor az ilyen NKB az EKB/2014/7 ajánlás (3) alapján együttműködik az eurorendszer központi bankjaival. |
| --- | --- |

(4)

Ezt a felülvizsgált határidőt alkalmazni kell azon tagállamok nemzeti központi bankjaira (NKB-k) is, amelyek pénzneme nem az euro, azon esetekben, amikor az ilyen NKB az EKB/2014/7 ajánlás (3) alapján együttműködik az eurorendszer központi bankjaival.

| (5) | Az EKB/2014/6 határozat 3. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Statisztikai Bizottság évente jelentést tesz a Kormányzótanácsnak az EKB és az egyes NKB-k által az előkészítő intézkedések végrehajtása tekintetében elért előrehaladásról. Ennek az éves jelentésnek tartalmaznia kell a Statisztikai Bizottság által valamennyi NKB-től begyűjtött információt, beleértve a hivatkozott határozat 3. cikkének (3) bekezdése szerinti eltérésben részesült NKB-k által elért előrehaladásról szóló információt. A továbbiakban nincs szükség az EKB/2014/6 határozat 3. cikkének (3) bekezdésében előírt külön jelentésekre. |
| --- | --- |

(5)

Az EKB/2014/6 határozat 3. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Statisztikai Bizottság évente jelentést tesz a Kormányzótanácsnak az EKB és az egyes NKB-k által az előkészítő intézkedések végrehajtása tekintetében elért előrehaladásról. Ennek az éves jelentésnek tartalmaznia kell a Statisztikai Bizottság által valamennyi NKB-től begyűjtött információt, beleértve a hivatkozott határozat 3. cikkének (3) bekezdése szerinti eltérésben részesült NKB-k által elért előrehaladásról szóló információt. A továbbiakban nincs szükség az EKB/2014/6 határozat 3. cikkének (3) bekezdésében előírt külön jelentésekre.

| (6) | Az EKB/2014/6 határozatot ezért megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(6)

Az EKB/2014/6 határozatot ezért megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Módosítások

Az EKB/2014/6 határozat a következőképpen módosul:

| 1. | Az 1. cikk második mondata helyébe a következő szöveg lép:

  „E hosszú távú keret a részletes hitelezési adatoknak az (EU) 2016/867 európai központi banki rendelet (EKB/2016/13) (*1) szerinti, az NKB-ktől az EKB-hez történő első tényleges továbbításának kezdetére magában foglalja: a) a valamennyi eurorendszerbeli NKB által üzemeltetett, részletes hitelezési adatokat tartalmazó nemzeti adatbázisokat; és b) az eurorendszer tagjai között megosztott, a részletes hitelezési adatokat tartalmazó közös adatbázist, amely valamennyi olyan tagállamtól származó részletes hitelezési adatokat magában foglalja, amelynek pénzneme az euro.

  (*1)  Az Európai Központi Bank (EU) 2016/867 rendelete (2016. május 18.) a részletes hitelezési és hitelkockázati adatok gyűjtéséről (EKB/2016/13) (HL L 144., 2016.6.1., 44. o.).”
  " |
| --- | --- |

1.

Az 1. cikk második mondata helyébe a következő szöveg lép:

„E hosszú távú keret a részletes hitelezési adatoknak az (EU) 2016/867 európai központi banki rendelet (EKB/2016/13) (*1) szerinti, az NKB-ktől az EKB-hez történő első tényleges továbbításának kezdetére magában foglalja: a) a valamennyi eurorendszerbeli NKB által üzemeltetett, részletes hitelezési adatokat tartalmazó nemzeti adatbázisokat; és b) az eurorendszer tagjai között megosztott, a részletes hitelezési adatokat tartalmazó közös adatbázist, amely valamennyi olyan tagállamtól származó részletes hitelezési adatokat magában foglalja, amelynek pénzneme az euro.

*1

(*1)  Az Európai Központi Bank (EU) 2016/867 rendelete (2016. május 18.) a részletes hitelezési és hitelkockázati adatok gyűjtéséről (EKB/2016/13) (HL L 144., 2016.6.1., 44. o.).”
  "

*1

| 2. | A 3. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

  „(2)   A Statisztikai Bizottság – adott esetben a megfelelő KBER bizottságok tanácsainak figyelembevételével – előkészíti az (1) bekezdésben meghatározott előkészítő intézkedések végrehajtásához szükséges határozatokat és benyújtja azokat a Kormányzótanácsnak elfogadás céljára. A Statisztikai Bizottság évente jelentést tesz a Kormányzótanácsnak az EKB és az egyes NKB-k – beleértve a 3. cikk (3) bekezdése szerinti eltérésben részesült NKB-k – által elért előrehaladásról.” |
| --- | --- |

2.

A 3. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   A Statisztikai Bizottság – adott esetben a megfelelő KBER bizottságok tanácsainak figyelembevételével – előkészíti az (1) bekezdésben meghatározott előkészítő intézkedések végrehajtásához szükséges határozatokat és benyújtja azokat a Kormányzótanácsnak elfogadás céljára. A Statisztikai Bizottság évente jelentést tesz a Kormányzótanácsnak az EKB és az egyes NKB-k – beleértve a 3. cikk (3) bekezdése szerinti eltérésben részesült NKB-k – által elért előrehaladásról.”

| 3. | A 3. cikk (3) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

  „(3)   Az előkészítő szakaszban a részletes hitelezési adatokat tartalmazó átfogó adatbázisokhoz való hozzáférés kialakítása vagy megszerzése érdekében hosszabb bevezetési időszakot igénylő NKB-k esetében a Kormányzótanács az előkészítő szakaszban ideiglenes egyéni eltéréseket biztosíthat az (1) bekezdésben meghatározott konkrét előkészítő intézkedések alkalmazására vonatkozó kötelezettség tekintetében. Az egyes egyéni eltérések időtartama szigorúan az érintett NKB számára az adott eltérés alá tartozó előkészítő intézkedéseknek az előkészítő szakaszban történő megfeleléshez szükséges minimális időtartamra korlátozódik, és minden esetben oly módon kerül meghatározásra, amely valamennyi eurorendszerbeli NKB tekintetében lehetővé teszi az 1. cikkben rögzített célkitűzések elérését. Az EKB-nak valamely konkrét előkészítő intézkedés részeként továbbított részletes hitelezési adatokból nyert bizalmas jellegű statisztikai információkhoz való hozzáférési jogok az adott intézkedés tekintetében ideiglenes eltérésben részesült NKB-k vonatkozásában felfüggesztésre kerülnek. A Kormányzótanács határozhat úgy, hogy az e bekezdés alapján eltérésben részesült egyes NKB-kra vonatkozóan további megfelelő korlátozásokat kell megállapítani.” |
| --- | --- |

3.

A 3. cikk (3) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(3)   Az előkészítő szakaszban a részletes hitelezési adatokat tartalmazó átfogó adatbázisokhoz való hozzáférés kialakítása vagy megszerzése érdekében hosszabb bevezetési időszakot igénylő NKB-k esetében a Kormányzótanács az előkészítő szakaszban ideiglenes egyéni eltéréseket biztosíthat az (1) bekezdésben meghatározott konkrét előkészítő intézkedések alkalmazására vonatkozó kötelezettség tekintetében. Az egyes egyéni eltérések időtartama szigorúan az érintett NKB számára az adott eltérés alá tartozó előkészítő intézkedéseknek az előkészítő szakaszban történő megfeleléshez szükséges minimális időtartamra korlátozódik, és minden esetben oly módon kerül meghatározásra, amely valamennyi eurorendszerbeli NKB tekintetében lehetővé teszi az 1. cikkben rögzített célkitűzések elérését. Az EKB-nak valamely konkrét előkészítő intézkedés részeként továbbított részletes hitelezési adatokból nyert bizalmas jellegű statisztikai információkhoz való hozzáférési jogok az adott intézkedés tekintetében ideiglenes eltérésben részesült NKB-k vonatkozásában felfüggesztésre kerülnek. A Kormányzótanács határozhat úgy, hogy az e bekezdés alapján eltérésben részesült egyes NKB-kra vonatkozóan további megfelelő korlátozásokat kell megállapítani.”

| 4. | A 4. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

  „(1)   A hosszú távon gyűjtendő részletes hitelezési adatoknak a jövőbeli KBER felhasználói igényekkel történő megfelelő összehangolásának biztosítása érdekében a Statisztikai Bizottság az előkészítő szakaszban megszervezi a könnyen elérhető, az előző év június 30-ára és december 31-ére vonatkozó részletes hitelezési adatoknak az NKB-ktől az EKB-hez minden év márciusának végén történő éves továbbítását, a hitelfelvevőkre vonatkozó információk tekintetében megfelelő anonimizálási és összesítési szint használatával annak biztosítása érdekében, hogy az egyes hitelfelvevőket ne lehessen azonosítani. Az első továbbításra 2014. március végén kerül sor, 2013. június 30-ára és december 31-ére történő hivatkozással, a mellékletben rögzített referencia adatszolgáltatási programra alapozva. Az esetleges további eseti adattovábbításokat a Statisztikai Bizottság önkéntes alapon, az adatszolgáltatási program alapján szervezi meg, figyelembe véve a könnyen elérhető részletes hitelezési adatok létezését és jellemzőit, és biztosítva, hogy a gyűjtött adatok a továbbítás időpontjában elvégzett előkészítő munka állapotával arányosak legyenek. A nem pénzügyi vállalatoktól eltérő gazdasági ágazatokhoz tartozó hitelfelvevőkre vonatkozó adatok az előkészítő szakaszban összevont alapon jelenthetők, feltéve, hogy az NKB megfelelő módszertani információkat szolgáltat.” |
| --- | --- |

4.

A 4. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   A hosszú távon gyűjtendő részletes hitelezési adatoknak a jövőbeli KBER felhasználói igényekkel történő megfelelő összehangolásának biztosítása érdekében a Statisztikai Bizottság az előkészítő szakaszban megszervezi a könnyen elérhető, az előző év június 30-ára és december 31-ére vonatkozó részletes hitelezési adatoknak az NKB-ktől az EKB-hez minden év márciusának végén történő éves továbbítását, a hitelfelvevőkre vonatkozó információk tekintetében megfelelő anonimizálási és összesítési szint használatával annak biztosítása érdekében, hogy az egyes hitelfelvevőket ne lehessen azonosítani. Az első továbbításra 2014. március végén kerül sor, 2013. június 30-ára és december 31-ére történő hivatkozással, a mellékletben rögzített referencia adatszolgáltatási programra alapozva. Az esetleges további eseti adattovábbításokat a Statisztikai Bizottság önkéntes alapon, az adatszolgáltatási program alapján szervezi meg, figyelembe véve a könnyen elérhető részletes hitelezési adatok létezését és jellemzőit, és biztosítva, hogy a gyűjtött adatok a továbbítás időpontjában elvégzett előkészítő munka állapotával arányosak legyenek. A nem pénzügyi vállalatoktól eltérő gazdasági ágazatokhoz tartozó hitelfelvevőkre vonatkozó adatok az előkészítő szakaszban összevont alapon jelenthetők, feltéve, hogy az NKB megfelelő módszertani információkat szolgáltat.”

| 5. | Az EKB/2014/6 határozat melléklete e határozat mellékletével összhangban módosul. |
| --- | --- |

5.

Az EKB/2014/6 határozat melléklete e határozat mellékletével összhangban módosul.

2. cikk

Hatálybalépés

Ez a határozat a címzettekkel történő közlése napján lép hatályba.

3. cikk

Címzettek

E határozat címzettjei azon tagállamok NKB-i, amelyek pénzneme az euro.

Kelt Frankfurt am Mainban, 2016. május 18-án.

az EKB elnöke

Mario DRAGHI

---

(1)  
  HL L 318., 1998.11.27., 8. o.

1

(2)  Az EKB/2014/6 határozata (2014. február 24.) a részletes hitelezési adatoknak a Központi Bankok Európai Rendszere által történő gyűjtéséhez szükséges előkészítő intézkedések megszervezéséről (HL L 104., 2014.4.8., 72. o.).

2

(3)  Az EKB/2014/7 ajánlása (2014. február 24.) a részletes hitelezési adatoknak a Központi Bankok Európai Rendszere által történő gyűjtéséhez szükséges előkészítő intézkedések megszervezéséről(HL C 103., 2014.4.8., 1. o.).

3

---

MELLÉKLET

Az EKB/2014/6 határozat mellékletében a táblázat helyébe a következő táblázat lép:

| „Típus | Attribútum | Áttekintés | Anonimizálás szintje |
| --- | --- | --- | --- |
| A hitelező attribútumai | A hitelező azonosítója | A hitelezőknek a KBER intézményi és leányvállalati adatbázisa (Register of Institutions and Affiliates Database – RIAD) kódolása szerinti azonosítása (*1). | Anonimizálás nélkül |
| A hitelfelvevő attribútumai | A hitelfelvevő azonosítója | A hitelfelvevők alfanumerikus azonosítása annak biztosítása érdekében, hogy az egyedi hitelfelvevőket ne lehessen azonosítani. | Anonimizálva |
| Lakóhely országa | A hitelfelvevő lakóhelye szerinti ország, az ISO 3166 szabványnak (*2) megfelelően. |
| Gazdasági ágazat | A hitelfelvevő gazdasági szektora (vagy alszektora) az ESA 2010 szerinti besorolás szerint. A következő (al)szektorokat kell megadni:






  — | nem pénzügyi vállalatok (S.11) |

„Típus

Attribútum

Áttekintés

Anonimizálás szintje

A hitelező attribútumai

A hitelező azonosítója

A hitelezőknek a KBER intézményi és leányvállalati adatbázisa (Register of Institutions and Affiliates Database – RIAD) kódolása szerinti azonosítása (*1).

Anonimizálás nélkül

A hitelfelvevő attribútumai

A hitelfelvevő azonosítója

A hitelfelvevők alfanumerikus azonosítása annak biztosítása érdekében, hogy az egyedi hitelfelvevőket ne lehessen azonosítani.

Anonimizálva

Lakóhely országa

A hitelfelvevő lakóhelye szerinti ország, az ISO 3166 szabványnak (*2) megfelelően.

Gazdasági ágazat

A hitelfelvevő gazdasági szektora (vagy alszektora) az ESA 2010 szerinti besorolás szerint. A következő (al)szektorokat kell megadni:

—

nem pénzügyi vállalatok (S.11)

| — | a központi bank (S.121) |
| --- | --- |

—

a központi bank (S.121)

| — | betétgyűjtő vállalatok a központi bank kivételével (S.122) |
| --- | --- |

—

betétgyűjtő vállalatok a központi bank kivételével (S.122)

| — | pénzpiaci alapok (S.123) |
| --- | --- |

—

pénzpiaci alapok (S.123)

| — | nem pénzpiaci befektetési alapok (S.124) |
| --- | --- |

—

nem pénzpiaci befektetési alapok (S.124)

| — | egyéb pénzügyi közvetítők a biztosítók és a nyugdíjpénztárak kivételével (S.125) |
| --- | --- |

—

egyéb pénzügyi közvetítők a biztosítók és a nyugdíjpénztárak kivételével (S.125)

| — | kiegészítő pénzügyi tevékenységet végző szervezetek (S.126) |
| --- | --- |

—

kiegészítő pénzügyi tevékenységet végző szervezetek (S.126)

| — | captive finanszírozók és pénzkölcsönzők (S.127) |
| --- | --- |

—

captive finanszírozók és pénzkölcsönzők (S.127)

| — | biztosítók (S.128) |
| --- | --- |

—

biztosítók (S.128)

| — | nyugdíjpénztárak (S.129) |
| --- | --- |

—

nyugdíjpénztárak (S.129)

| — | kormányzat (S.13) |
| --- | --- |

—

kormányzat (S.13)

| — | háztartások és háztartásokat segítő nonprofit intézmények (S.14 + S.15) |
| --- | --- |

—

háztartások és háztartásokat segítő nonprofit intézmények (S.14 + S.15)

A tevékenység gazdasági ágazata

A (pénzügyi és nem pénzügyi) hitelfelvevők gazdasági tevékenység szerinti besorolása, a NACE rev.2 statisztikai besorolásnak (*3) megfelelően. A NACE kódokat kétszintű részletezésben kell jelenteni (»albontással«).

Méret

A hitelfelvevő mérete szerinti besorolása: mikro-, kis-, közepes és nagyméretű.

Változó hiteladatok

A hitel azonosítója

A hitelek vonatkozásában az adatszolgáltató intézetek által nemzeti szinten használt alfanumerikus azonosító.

—

Pénznem

Az a deviza, amelyben a hitelt kifejezik, az ISO 4217 szabványnak (*2) megfelelően.

A hitel fajtája

A hitel fajta szerinti besorolása:

| — | azonnal lehívható és rövid futamidejű (folyószámla) |
| --- | --- |

—

azonnal lehívható és rövid futamidejű (folyószámla)

| — | hitelkártya-tartozás |
| --- | --- |

—

hitelkártya-tartozás

| — | vevőkövetelések |
| --- | --- |

—

vevőkövetelések

| — | pénzügyi lízingek |
| --- | --- |

—

pénzügyi lízingek

| — | fordított visszavásárlási hitelek |
| --- | --- |

—

fordított visszavásárlási hitelek

| — | egyéb meghatározott lejáratú hitelek |
| --- | --- |

—

egyéb meghatározott lejáratú hitelek

Fedezet típusa

A kihelyezett hitel fedezetét nyújtó fedezet típusa; ingatlanfedezet, más fedezet (beleértve az értékpapírokat és az aranyat), nincs fedezet.

Eredeti futamidő

A hitelnek az induláskor vagy későbbi újratárgyalás során megállapított futamideje; legfeljebb egyéves, egy éven túli.

Hátralévő futamidő

A hitel visszafizetésének megállapodás szerinti idejére utal; legfeljebb egy év, egy évnél több.

Nemteljesítő állapot

Azok a hitelek, amelyek esetében a hitelfelvevő nemteljesítő.

Szindikált hitel

Egyetlen hitelszerződésbe foglalt hitel, amelyben hitelnyújtóként több intézmény vesz részt.

Alárendelt adósság

Az alárendelt követelést megtestesítő instrumentumok a kibocsátó intézménnyel szemben fennálló olyan járulékos követelést biztosítanak, amelyeket csak az összes, magasabb státusú követelés (például betétek/hitelek) kielégítését követően lehet érvényesíteni, és ez a »részvények és egyéb részesedések« tétel egyes jellemzőivel ruházza fel azokat.

Hitelezési adatokkal kapcsolatos intézkedések

Lehívott hitel

A hitel teljes állománya (tőkeösszeg, a leírások levonása nélkül), a hitelkockázati kiigazításokkal felbruttósított összegben jelentve, a leírásként kimutatott hitelezési veszteségek kivételével.

—

Hitelkeretek

A nyújtott, de le nem hívott hitel összege.

Hátralék

A hitellel kapcsolatos, 90 napnál hosszabb ideje lejárt fizetés (összeg).

Fedezet értéke

A fedezet értéke az adatszolgáltatás időpontjában.

Konkrét hitelkockázati kiigazítások

A hitelkockázatokra vonatkozó, konkrét hitelezési veszteségre történő tartalékképzés, a vonatkozó számviteli keretnek megfelelően. Ezeket az intézkedéseket csak a nemteljesítő hitelekre kell jelenteni.

Kockázattal súlyozott eszközök

A kockázattal súlyozott kitettség összege a 2006/48/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (*4) vagy későbbi jogi aktusok szerint.

Nemteljesítési valószínűség (csak a belső minősítési módszert alkalmazó hitelintézetek esetében)

A partner egyéves időtartam alatti nemfizetésének valószínűsége a 2006/48/EK irányelv vagy későbbi jogi aktusok szerint. A hitelfelvevőnkénti adatszolgáltatás alkalmazásában a mennyiséggel súlyozott átlagot kell jelenteni.

Nemteljesítéskori veszteségráta (csak a belső minősítési módszert alkalmazó hitelintézetek esetében)

Az egy partner általi nemteljesítésből eredő, kitettséghez kapcsolódó veszteségnek a nemteljesítés időpontjában fennálló követeléshez viszonyított aránya a 2006/48/EK irányelv vagy későbbi jogi aktusok szerint. A hitelfelvevőnkénti adatszolgáltatás alkalmazásában a mennyiséggel súlyozott átlagot kell jelenteni.

Kamatláb

Az adós által a hitelezőnek egy adott időszak alatt a hitel, betét vagy hitelviszonyt megtestesítő értékpapír tőkeösszegére fizetendő összeg éves százalékban kifejezett mértéke a 63/2002/EK európai központi banki rendeletnek (*5) vagy későbbi jogi aktusoknak megfelelően. A hitelfelvevőnkénti adatszolgáltatás alkalmazásában a mennyiséggel súlyozott átlagot kell jelenteni.

---

(*1)  A monetáris pénzügyi intézmények (MPI-k) tekintetében lásd az EKB weboldalán (www.ecb.europa.eu) közzétett jegyzéket.

*1

(*2)  A Nemzetközi Szabványügyi Szervezet (ISO) weboldalán (www.iso.org) közzétettek szerint.

*2

(*3)  Az Európai Bizottság (Eurostat) weboldalán (www.ec.europa.eu/eurostat) közzétettek szerint.

*3

(*4)  Az Európai Parlament és a Tanács 2006. június 14-i 2006/48/EK irányelve a hitelintézetek tevékenységének megkezdéséről és folytatásáról (HL L 177., 2006.6.30., 1. o.)

*4

(*5)  Az Európai Központi Bank 2001. december 20-i 63/2002/EK rendelete a monetáris pénzügyi intézmények által a háztartások és a nem pénzügyi vállalatok betéteire és hiteleire alkalmazott kamatlábakra vonatkozó statisztikákról (EKB/2001/18) (HL L 10., 2002.1.12., 24. o.).”

*5

---