# Euroopa Liidu L 161/2009

| | ISSN 1725-5082
  doi:10.3000/17255082.L_2009.161.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 161 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 52. köide24. juuni 2009 |

ISSN 1725-5082

doi:10.3000/17255082.L_2009.161.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 161

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

52. köide24. juuni 2009

---

| Sisukord | | I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 541/2009, 23. juuni 2009, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 1 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 542/2009, 23. juuni 2009, millega avatakse oliiviõli eraladustusabi pakkumismenetlus | 3 |

Sisukord

I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

MÄÄRUSED

Komisjoni määrus (EÜ) nr 541/2009, 23. juuni 2009, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

1

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 542/2009, 23. juuni 2009, millega avatakse oliiviõli eraladustusabi pakkumismenetlus

3

| | | II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik |
| --- | --- | --- |
| | | OTSUSED |
| | | Nõukogu |
| | | 2009/487/EÜ |
| | * | Nõukogu otsus, 24. oktoober 2008, sõlmida Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahel protokoll, mis on lisatud Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelisele lepingule liikmesriigis või Šveitsis esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest vastutava riigi määramise kriteeriumide ja mehhanismide kohta | 6 |
| Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelisele lepingule (mis käsitleb liikmesriigis või Šveitsis esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest vastutava riigi määratlemise kriteeriume ja mehhanisme) lisatud Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vaheline protokoll | 8 |
| | | Komisjon |
| | | 2009/488/EÜ, Euratom |
| | * | Komisjoni otsus, 11. juuni 2009, Euroopa Komisjoni ja Euroopa Tuumauuringute Organisatsiooni (CERN) vahel vastastikuse mõistmise memorandumi sõlmimise kohta (
  1
  ) | 13 |
| | | 2009/489/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 16. juuni 2009, millega määratakse kindlaks ühenduse seisukoht seoses otsusega, mille võtavad vastu Ameerika Ühendriikide valitsuse ja Euroopa Ühenduse vahelise kontoriseadmete energiatõhususmärgistuse programmide kooskõlastamist käsitleva lepinguga moodustatud juhtorganid ning mis käsitleb kõnealuse lepingu C lisa VIII osa kohaste arvuti spetsifikaatide muutmist (
  1
  ) | 16 |
| | | 2009/490/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 23. juuni 2009, ohutusnõuete kohta, millele peavad vastama muusikamängijaid käsitlevad Euroopa standardid Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/95/EÜ kohaselt (
  1
  ) | 38 |

II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Nõukogu

2009/487/EÜ

*

Nõukogu otsus, 24. oktoober 2008, sõlmida Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahel protokoll, mis on lisatud Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelisele lepingule liikmesriigis või Šveitsis esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest vastutava riigi määramise kriteeriumide ja mehhanismide kohta

6

Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelisele lepingule (mis käsitleb liikmesriigis või Šveitsis esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest vastutava riigi määratlemise kriteeriume ja mehhanisme) lisatud Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vaheline protokoll

8

Komisjon

2009/488/EÜ, Euratom

*

Komisjoni otsus, 11. juuni 2009, Euroopa Komisjoni ja Euroopa Tuumauuringute Organisatsiooni (CERN) vahel vastastikuse mõistmise memorandumi sõlmimise kohta (
  1
  )

1

13

2009/489/EÜ

*

Komisjoni otsus, 16. juuni 2009, millega määratakse kindlaks ühenduse seisukoht seoses otsusega, mille võtavad vastu Ameerika Ühendriikide valitsuse ja Euroopa Ühenduse vahelise kontoriseadmete energiatõhususmärgistuse programmide kooskõlastamist käsitleva lepinguga moodustatud juhtorganid ning mis käsitleb kõnealuse lepingu C lisa VIII osa kohaste arvuti spetsifikaatide muutmist (
  1
  )

1

16

2009/490/EÜ

*

Komisjoni otsus, 23. juuni 2009, ohutusnõuete kohta, millele peavad vastama muusikamängijaid käsitlevad Euroopa standardid Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/95/EÜ kohaselt (
  1
  )

1

38

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

MÄÄRUSED

| 24.6.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 161/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.6.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 161/1

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 541/2009,

23. juuni 2009,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1)

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1580/2007, millega kehtestatakse nõukogu määruste (EÜ) nr 2200/96, (EÜ) nr 2201/96 ja (EÜ) nr 1182/2007 rakenduseeskirjad puu- ja köögiviljasektoris, (2) eriti selle artikli 138 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

Määruses (EÜ) nr 1580/2007 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XV lisa A osas osutatud toodete ja ajavahemike puhul,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks määruse (EÜ) nr 1580/2007 artikliga 138 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 24. juunil 2009.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 23. juuni 2009

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 350, 31.12.2007, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | CL | 55,0 |
| MA | 32,7 |
| MK | 26,0 |
| TR | 52,6 |
| ZZ | 41,6 |
| 0707 00 05 | JO | 156,8 |
| MK | 23,3 |
| TR | 121,2 |
| ZZ | 100,4 |
| 0709 90 70 | TR | 102,3 |
| ZZ | 102,3 |
| 0805 50 10 | AR | 50,0 |
| BR | 104,3 |
| TR | 64,0 |
| ZA | 76,7 |
| ZZ | 73,8 |
| 0808 10 80 | AR | 79,7 |
| BR | 75,3 |
| CL | 95,1 |
| CN | 88,3 |
| NZ | 104,7 |
| US | 102,6 |
| UY | 61,5 |
| ZA | 87,1 |
| ZZ | 86,8 |
| 0809 10 00 | TR | 221,1 |
| US | 174,4 |
| ZZ | 197,8 |
| 0809 20 95 | TR | 351,1 |
| US | 377,7 |
| ZZ | 364,4 |
| 0809 30 | MA | 405,8 |
| TR | 106,1 |
| US | 203,1 |
| ZZ | 238,3 |
| 0809 40 05 | AU | 289,7 |
| CL | 108,6 |
| ZZ | 199,2 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

CL

55,0

MA

32,7

MK

26,0

TR

52,6

ZZ

41,6

0707 00 05

JO

156,8

MK

23,3

TR

121,2

ZZ

100,4

0709 90 70

TR

102,3

ZZ

102,3

0805 50 10

AR

50,0

BR

104,3

TR

64,0

ZA

76,7

ZZ

73,8

0808 10 80

AR

79,7

BR

75,3

CL

95,1

CN

88,3

NZ

104,7

US

102,6

UY

61,5

ZA

87,1

ZZ

86,8

0809 10 00

TR

221,1

US

174,4

ZZ

197,8

0809 20 95

TR

351,1

US

377,7

ZZ

364,4

0809 30

MA

405,8

TR

106,1

US

203,1

ZZ

238,3

0809 40 05

AU

289,7

CL

108,6

ZZ

199,2

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

| 24.6.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 161/3 |
| --- | --- | --- | --- |

24.6.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 161/3

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 542/2009,

23. juuni 2009,

millega avatakse oliiviõli eraladustusabi pakkumismenetlus

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1) eriti selle artikli 43 punkte a, d ja j koostoimes artikliga 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artiklis 33 on sätestatud, et komisjon võib otsustada lubada piisavaid tagatisi pakkuvatel ja liikmesriikide heakskiidetud asutustel sõlmida nende poolt turustatava oliiviõli kohta laolepinguid tõsiste turuhäirete korral teatavates ühenduse piirkondades. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artiklis 33 on sätestatud, et komisjon võib otsustada lubada piisavaid tagatisi pakkuvatel ja liikmesriikide heakskiidetud asutustel sõlmida nende poolt turustatava oliiviõli kohta laolepinguid tõsiste turuhäirete korral teatavates ühenduse piirkondades.

| (2) | Hispaanias ja Kreekas, kus kahe riigi peale kokku toodetakse rohkem kui kaks kolmandikku ELis toodetavast oliiviõlist, on komisjoni 20. augusti 2008. aasta määruse (EÜ) nr 826/2008 (millega kehtestatakse ühiseeskirjad teatavatele põllumajandustoodetele eraladustusabi andmiseks) (2) artiklis 4 täpsustatud ajavahemiku jooksul turul registreeritud keskmine hind allpool määruse (EÜ) nr 1234/2007 artiklis 33 osutatud taset ning see asjaolu on tõsiste turuhäirete põhjuseks kõnealustes riikides. Lisaks sellele on tõsiseid turuhäireid täheldatud Itaalias, Prantsusmaal ja Portugalis, kuna langevate hindade lootuses lükkavad kauplejad edasi kõik ostud, mida ei ole vaja otsekohe teha. |
| --- | --- |

(2)

Hispaanias ja Kreekas, kus kahe riigi peale kokku toodetakse rohkem kui kaks kolmandikku ELis toodetavast oliiviõlist, on komisjoni 20. augusti 2008. aasta määruse (EÜ) nr 826/2008 (millega kehtestatakse ühiseeskirjad teatavatele põllumajandustoodetele eraladustusabi andmiseks) (2) artiklis 4 täpsustatud ajavahemiku jooksul turul registreeritud keskmine hind allpool määruse (EÜ) nr 1234/2007 artiklis 33 osutatud taset ning see asjaolu on tõsiste turuhäirete põhjuseks kõnealustes riikides. Lisaks sellele on tõsiseid turuhäireid täheldatud Itaalias, Prantsusmaal ja Portugalis, kuna langevate hindade lootuses lükkavad kauplejad edasi kõik ostud, mida ei ole vaja otsekohe teha.

| (3) | Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artiklis 31 on sätestatud, et eraladustusabi võib anda oliiviõli puhul ning komisjon määrab kõnealuse abi kindlaks eelnevalt või pakkumismenetluste teel. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artiklis 31 on sätestatud, et eraladustusabi võib anda oliiviõli puhul ning komisjon määrab kõnealuse abi kindlaks eelnevalt või pakkumismenetluste teel.

| (4) | Määrusega (EÜ) nr 826/2008 on kehtestatud ühiseeskirjad eraladustusabi kava rakendamiseks. Kõnealuse määruse artikli 6 kohaselt tuleb pakkumismenetlus avada sama määruse artikliga 9 ette nähtud üksikasjalike eeskirjade ja tingimuste kohaselt. |
| --- | --- |

(4)

Määrusega (EÜ) nr 826/2008 on kehtestatud ühiseeskirjad eraladustusabi kava rakendamiseks. Kõnealuse määruse artikli 6 kohaselt tuleb pakkumismenetlus avada sama määruse artikliga 9 ette nähtud üksikasjalike eeskirjade ja tingimuste kohaselt.

| (5) | Sellise üldkoguse määr, mille ulatuses võib eraladustusabi anda, tuleks kehtestada tasemel, mis turuanalüüside kohaselt aitaks kaasa turu stabiliseerimisele. |
| --- | --- |

(5)

Sellise üldkoguse määr, mille ulatuses võib eraladustusabi anda, tuleks kehtestada tasemel, mis turuanalüüside kohaselt aitaks kaasa turu stabiliseerimisele.

| (6) | Lepingute sõlmimisega seotud haldus- ja kontrollitegevuse hõlbustamiseks tuleks kindlaks määrata igas pakkumises esitatavad toote miinimumkogused. |
| --- | --- |

(6)

Lepingute sõlmimisega seotud haldus- ja kontrollitegevuse hõlbustamiseks tuleks kindlaks määrata igas pakkumises esitatavad toote miinimumkogused.

| (7) | Tuleks kindlaks määrata tagatis selleks, et ettevõtjad täidaksid lepingulisi kohustusi ja et meetmel oleks soovitud mõju turule. |
| --- | --- |

(7)

Tuleks kindlaks määrata tagatis selleks, et ettevõtjad täidaksid lepingulisi kohustusi ja et meetmel oleks soovitud mõju turule.

| (8) | Praegusel turustusaastal turuolukorra arengut ja järgmise turustusaasta prognoose silmas pidades peaks komisjonil olema võimalus otsustada lühendada jõusolevate lepingute kehtivust ning kohandada abi määra vastavalt. Kõnealune võimalus tuleb lisada lepingusse määruse (EÜ) nr 826/2008 artiklis 21 sätestatud korras. |
| --- | --- |

(8)

Praegusel turustusaastal turuolukorra arengut ja järgmise turustusaasta prognoose silmas pidades peaks komisjonil olema võimalus otsustada lühendada jõusolevate lepingute kehtivust ning kohandada abi määra vastavalt. Kõnealune võimalus tuleb lisada lepingusse määruse (EÜ) nr 826/2008 artiklis 21 sätestatud korras.

| (9) | Kooskõlas määruse (EÜ) nr 826/2008 artikli 12 lõikega 3 tuleks kindlaks määrata tähtaeg, mille jooksul peavad liikmesriigid komisjonile teatama kõikidest kehtivatest pakkumistest. |
| --- | --- |

(9)

Kooskõlas määruse (EÜ) nr 826/2008 artikli 12 lõikega 3 tuleks kindlaks määrata tähtaeg, mille jooksul peavad liikmesriigid komisjonile teatama kõikidest kehtivatest pakkumistest.

| (10) | Põllumajandusturgude ühise korralduse komitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul oma arvamust esitanud, |
| --- | --- |

(10)

Põllumajandusturgude ühise korralduse komitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul oma arvamust esitanud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Sisu

1.   Määruse (EÜ) nr 1234/2007 lisas loetletud ja kõnealuse määruse XVI lisa punktis 1 määratletud oliiviõli kategooriate eraladustusabi määra kindlaksmääramiseks avatakse pakkumismenetlus määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 31 lõike 1 punktis b osutatud korras.

2.   Üldkoguse määr, mille ulatuses eraladustusabi võib anda, on 110 000 tonni.

Artikkel 2

Kohaldatavad eeskirjad

Kui käesolevas määruses ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse määrust (EÜ) nr 826/2008.

Artikkel 3

Pakkumiste esitamine

1.   Esimese osalise pakkumismenetluse puhul algab pakkumiste esitamise alaperiood 1. juulil 2009 ja lõpeb 6. juulil 2009 kell 11.00 Brüsseli aja järgi.

Teise osalise pakkumismenetluse puhul algab pakkumiste esitamise alaperiood esimesel tööpäeval, mis järgneb eelneva alaperioodi lõpule, ja lõpeb 16. juulil 2009 kell 11.00 Brüsseli aja järgi.

2.   Pakkumised peavad hõlmama 180päevast ladustamisaega.

3.   Iga pakkumine hõlmab vähemalt 50 tonni suurust kogust.

4.   Kui ettevõtja osaleb pakkumismenetluses rohkem kui ühe õlikategooria või eri asukohtades asuvate vaatide puhul, esitab ta iga juhtumi kohta eraldi pakkumise.

5.   Pakkumised võib esitada üksnes Hispaanias, Itaalias, Kreekas, Prantsusmaal ja Portugalis.

Artikkel 4

Tagatised

Pakkuja esitab tagatise suurusega 50 eurot pakkumisega hõlmatud oliiviõli tonni kohta.

Artikkel 5

Lepingute tähtaja lühendamine

Komisjon võib otsustada oliiviõlituru arengu ja tulevikuväljavaadete põhjal määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 195 lõikes 2 sätestatud korras lühendada jõusolevate lepingute kehtivust ning kohandada abisummat vastavalt. Eduka pakkujaga sõlmitud lepingus peaks sisalduma viide kõnealusele võimalusele.

Artikkel 6

Pakkumistest komisjonile teatamine

Määruse (EÜ) nr 826/2008 artikli 12 kohaselt edastavad liikmesriigid komisjonile eraldi kõik nõuetele vastavad pakkumised 24 tunni jooksul pärast käesoleva määruse artikli 3 lõikes 1 osutatud iga pakkumise alaperioodi lõppu.

Artikkel 7

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 23. juuni 2009

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 223, 21.8.2008, lk 3.

2

---

LISA

Artikli 1 lõikes 1 osutatud oliiviõli kategooriad:

| — | ekstra-neitsioliiviõli |
| --- | --- |

—

ekstra-neitsioliiviõli

| — | neitsioliiviõli |
| --- | --- |

—

neitsioliiviõli

---

II EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Nõukogu

| 24.6.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 161/6 |
| --- | --- | --- | --- |

24.6.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 161/6

---

NÕUKOGU OTSUS,

24. oktoober 2008,

sõlmida Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahel protokoll, mis on lisatud Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelisele lepingule liikmesriigis või Šveitsis esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest vastutava riigi määramise kriteeriumide ja mehhanismide kohta

(2009/487/EÜ)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 63 lõike 1 punkti a koostoimes artikli 300 lõike 2 esimese lõiguga ja artikli 300 lõike 3 esimese lõiguga,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, (1)

ning arvestades järgmist:

| (1) | 27. novembril 2006. aastal volitas nõukogu komisjoni alustama Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigiga läbirääkimisi protokolli üle, mis käsitleb Taani osalemist Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelises lepingus, mis käsitleb liikmesriigis või Šveitsis esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest vastutava riigi määramise kriteeriume ja mehhanisme (edaspidi nimetatud „protokoll”). Nimetatud läbirääkimised on lõpetatud. |
| --- | --- |

(1)

27. novembril 2006. aastal volitas nõukogu komisjoni alustama Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigiga läbirääkimisi protokolli üle, mis käsitleb Taani osalemist Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelises lepingus, mis käsitleb liikmesriigis või Šveitsis esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest vastutava riigi määramise kriteeriume ja mehhanisme (edaspidi nimetatud „protokoll”). Nimetatud läbirääkimised on lõpetatud.

| (2) | Vastavalt nõukogu 28. veebruari 2008. aasta otsusele kirjutati protokollile Euroopa Ühenduse nimel 28. veebruaril 2008. aastal alla, eeldusel et selle lõplik sõlmimine toimub hilisemal kuupäeval. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt nõukogu 28. veebruari 2008. aasta otsusele kirjutati protokollile Euroopa Ühenduse nimel 28. veebruaril 2008. aastal alla, eeldusel et selle lõplik sõlmimine toimub hilisemal kuupäeval.

| (3) | Protokoll tuleks heaks kiita. |
| --- | --- |

(3)

Protokoll tuleks heaks kiita.

| (4) | Kõnealuse protokolli jõustumine Šveitsi puhul on seotud Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu jõustamisega, mis käsitleb Šveitsi Konföderatsiooni ühinemist Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega, (2) ning Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu jõustamisega, mis käsitleb liikmesriigis või Šveitsis esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest vastutava riigi määramise kriteeriume või mehhanisme (3). |
| --- | --- |

(4)

Kõnealuse protokolli jõustumine Šveitsi puhul on seotud Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu jõustamisega, mis käsitleb Šveitsi Konföderatsiooni ühinemist Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega, (2) ning Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu jõustamisega, mis käsitleb liikmesriigis või Šveitsis esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest vastutava riigi määramise kriteeriume või mehhanisme (3).

| (5) | Kõnealuse protokolli jõustumine Liechtensteini puhul on seotud Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelise protokolli jõustamisega, mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega (edaspidi „protokoll Liechtensteini ühinemise kohta Schengeni acquis’ga”), ning Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelise protokolli jõustamisega, mis käsitleb Liechtensteini ühinemist Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga, mis käsitleb liikmesriigis või Šveitsis esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest vastutava riigi määramise kriteeriume ja mehhanisme (edaspidi „protokoll Liechtensteini ühinemise kohta Dublini acquis’ga”). Sellest tulenevalt ei tohiks heakskiitmiskirja hoiuleandmine Liechtensteini puhul toimuda enne, kui nõukogu on heaks kiitnud protokolli Liechtensteini ühinemise kohta Schengeni acquis’ga ning protokolli Liechtensteini ühinemise kohta Dublini acquis’ga. |
| --- | --- |

(5)

Kõnealuse protokolli jõustumine Liechtensteini puhul on seotud Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelise protokolli jõustamisega, mis käsitleb Liechtensteini Vürstiriigi ühinemist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega (edaspidi „protokoll Liechtensteini ühinemise kohta Schengeni acquis’ga”), ning Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelise protokolli jõustamisega, mis käsitleb Liechtensteini ühinemist Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga, mis käsitleb liikmesriigis või Šveitsis esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest vastutava riigi määramise kriteeriume ja mehhanisme (edaspidi „protokoll Liechtensteini ühinemise kohta Dublini acquis’ga”). Sellest tulenevalt ei tohiks heakskiitmiskirja hoiuleandmine Liechtensteini puhul toimuda enne, kui nõukogu on heaks kiitnud protokolli Liechtensteini ühinemise kohta Schengeni acquis’ga ning protokolli Liechtensteini ühinemise kohta Dublini acquis’ga.

| (6) | Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukohta käsitleva protokolli artikli 3 kohaselt osalevad Ühendkuningriik ja Iirimaa käesoleva otsuse vastuvõtmisel ja kohaldamisel. |
| --- | --- |

(6)

Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukohta käsitleva protokolli artikli 3 kohaselt osalevad Ühendkuningriik ja Iirimaa käesoleva otsuse vastuvõtmisel ja kohaldamisel.

| (7) | Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva otsuse vastuvõtmisel, mistõttu see ei ole talle siduv ega kuulu tema suhtes kohaldamisele, |
| --- | --- |

(7)

Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva otsuse vastuvõtmisel, mistõttu see ei ole talle siduv ega kuulu tema suhtes kohaldamisele,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Käesolevaga kiidetakse ühenduse nimel heaks Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vaheline protokoll, mis on lisatud Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelisele lepingule liikmesriigis või Šveitsis esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest vastutava riigi määramise kriteeriumide ja mehhanismide kohta.

Protokolli tekst on lisatud käesolevale otsusele.

Artikkel 2

1.   Nõukogu eesistujal on õigus nimetada isik(ud), kes on volitatud ühenduse nimel hoiule andma protokolli artiklis 5 ette nähtud heakskiitmiskirja, et väljendada ühenduse nõusolekut olla lepinguga seotud oma suhetes Šveitsiga.

2.   Nõukogu eesistujal on õigus nimetada isik(ud), kes on volitatud ühenduse nimel hoiule andma protokolli artiklis 5 ette nähtud heakskiitmiskirja, et väljendada ühenduse nõusolekut olla lepinguga seotud oma suhetes Liechtensteiniga. Heakskiitmiskirja hoiuleandmine ei toimu enne, kui nõukogu on Euroopa Ühenduse ja Euroopa Liidu nimel heaks kiitnud protokolli Liechtensteini ühinemise kohta Schengeni acquis’ga ning Euroopa Ühenduse nimel protokolli Liechtensteini ühinemise kohta Dublini acquis’ga.

Artikkel 3

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Luxembourg, 24. oktoober 2008

Nõukogu nimel

eesistuja

M. ALLIOT-MARIE

---

(1)  8. juuli 2008. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

1

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  ELT L 53, 27.2.2008, lk 52.

2

(3)  ELT L 53, 27.2.2008, lk 5.

3

---

Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelisele lepingule (mis käsitleb liikmesriigis või Šveitsis esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest vastutava riigi määratlemise kriteeriume ja mehhanisme) lisatud Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vaheline

PROTOKOLL

EUROOPA ÜHENDUS (edaspidi „ühendus”)

ühelt poolt

ja

ŠVEITSI KONFÖDERATSIOON (edaspidi „Šveits”)

ning

LIECHTENSTEINI VÜRSTIRIIK (edaspidi „Liechtenstein”)

teiselt poolt,

edaspidi „lepinguosalised”,

PIDADES SILMAS, et Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli kohaselt Euroopa Ühenduse asutamislepingu IV jaotise meetmed ei ole Taani suhtes siduvad ega tema suhtes kohaldatavad,

VIIDATES Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu (liikmesriigis või Šveitsis esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest vastutava riigi määramise kriteeriumide ja mehhanismide kohta) (1) (edaspidi „Euroopa Ühenduse ja Šveitsi vaheline leping”) sättele, mis võimaldab Taani Kuningriigil (edaspidi „Taani”) taotleda kõnealuses lepingus osalemist,

VÕTTES ARVESSE kõnealusele lepingule lisatud Euroopa Ühenduse, Šveitsi Konföderatsiooni ja Liechtensteini Vürstiriigi vahelist protokolli, mis käsitleb Liechtensteini ühinemist kõnealuse lepinguga vastavalt selle lepingu artiklile 15,

MÄRKIDES, et Taani Kuningriik taotles 8. novembri 2004. aasta kirjaga osalemist Euroopa Ühenduse ja Šveitsi vahelises lepingus,

MEENUTADES, et vastavalt Euroopa Ühenduse ja Šveitsi vahelisele lepingule, millega Liechtenstein on ühinenud, määratakse Taani Kuningriigi osalemise tingimused Taani nõusolekul lepinguosaliste poolt kõnealusele lepingule lisatud protokollis,

ARVESTADES, et esiteks oli asjakohane sõlmida Taani ja ühenduse vaheline leping, millega määratakse kindlaks eelkõige Euroopa Kohtu pädevusega seotud küsimused ning rahvusvaheliste lepingutega seotud kooskõlastamine ühenduse ja Taani vahel,

VÕTTES ARVESSE Euroopa Ühenduse ja Taani Kuningriigi vahelist lepingut, mis käsitleb kriteeriumite ja mehhanismide kehtestamist selle riigi määramiseks, kes vastutab Taanis või mõnes teises Euroopa Liidu liikmesriigis esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest, ning sõrmejälgede võrdlemise Eurodac-süsteemi kehtestamist Dublini konventsiooni tõhusa kohaldamise eesmärgil (2),

ARVESTADES, et on vaja määrata kindlaks Taani osalemise tingimused Euroopa Ühenduse ja Šveitsi vahelises lepingus, millega Liechtenstein on ühinenud, ning et eriti oluline on määrata kindlaks Šveitsi, Liechtensteini ja Taani vahelised õigused ja kohustused,

MÄRKIDES, et Taani põhiseadusest tulenevate nõuete kohaselt põhineb käesoleva protokolli jõustumine Taani nõusolekul,

ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

Artikkel 1

Taani Kuningriik osaleb Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelises lepingus, mis käsitleb liikmesriigis või Šveitsis esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest vastutava riigi määratlemise kriteeriume ja mehhanisme (edaspidi „Euroopa Ühenduse ja Šveitsi vaheline leping”), millega Liechtenstein on ühinenud lepingu artikli 15 kohaselt lepingule lisatud protokolliga (edaspidi „Liechtensteini protokoll”), vastavalt tingimustele, mis on sätestatud Euroopa Ühenduse ja Taani Kuningriigiga sõlmitud lepingus, mis käsitleb mõnes liikmesriigis või Taanis esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest vastutava riigi määratlemise kriteeriume ja mehhanisme, ja lepingus, mis käsitleb sõrmejälgede võrdlemise Eurodac-süsteemi kehtestamist Dublini konventsiooni tõhusa kohaldamise eesmärgil (edaspidi „Euroopa Ühenduse ja Taani vaheline leping”), ning käesolevas protokollis.

Artikkel 2

1.   Käesolevale protokollile lisatud ja selle lahutamatu osa moodustavat nõukogu 18. veebruari 2003. aasta määrust (EÜ) nr 343/2003 (millega kehtestatakse kriteeriumid ja mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest) (3) (edaspidi „Dublini määrus”) ja vastavalt selle artikli 27 lõikele 2 vastu võetud rakendusmeetmeid kohaldatakse vastavalt rahvusvahelisele õigusele Taani ning Šveitsi ja Liechtensteini vahelistele suhetele.

2.   Käesolevale protokollile lisatud ja selle lahutamatu osa moodustavat nõukogu 11. detsembri 2000. aasta määrust (EÜ) nr 2725/2000 (mis käsitleb sõrmejälgede võrdlemise Eurodac-süsteemi kehtestamist Dublini konventsiooni tõhusa kohaldamise eesmärgil) (4) (edaspidi „Eurodaci määrus”) ja vastavalt selle artiklile 22 või artikli 23 lõikele 2 vastu võetud rakendusmeetmeid kohaldatakse vastavalt rahvusvahelisele õigusele Taani ning Šveitsi ja Liechtensteini vahelistele suhetele.

3.   Vastavalt rahvusvahelisele õigusele kohaldatakse Taani suhetele Šveitsi ja Liechtensteiniga lõigetes 1 ja 2 nimetatud õigusaktide muudatusi, millest Taani on komisjoni teavitanud vastavalt Euroopa Ühenduse ja Taani vahelise lepingu artiklile 3 ning Šveits ja Liechtenstein on komisjoni teavitanud vastavalt Euroopa Ühenduse ja Šveitsi vahelise lepingu artiklile 4 ning Liechtensteini protokolli artiklile 5.

4.   Vastavalt rahvusvahelisele õigusele kohaldatakse Taani suhetele Šveitsi ja Liechtensteiniga Dublini määruse artikli 27 lõike 2 kohaselt vastu võetud rakendusmeetmeid ja Eurodaci määruse artikli 22 või artikli 23 lõike 2 kohaselt vastu võetud rakendusmeetmeid, millest Taani on komisjoni teavitanud vastavalt Euroopa Ühenduse ja Taani vahelise lepingu artiklile 4 ning Šveits ja Liechtenstein on komisjoni teavitanud vastavalt Euroopa Ühenduse ja Šveitsi vahelise lepingu artiklile 4 ning Liechtensteini protokolli artiklile 5.

Artikkel 3

Juhul kui Taani kohus esitab vastavalt Euroopa Ühenduse ja Taani vahelise lepingu artikli 6 lõikele 1 Euroopa Kohtule taotluse eelotsuse tegemiseks, on Šveitsil ja Liechtensteinil õigus esitada Euroopa Kohtule oma seisukohad või kirjalikud tähelepanekud.

Artikkel 4

1.   Juhul kui Šveits või Liechtenstein esitab kaebuse käesoleva protokolli Taani-poolse rakendamise või tõlgendamise kohta, võib Šveits või Liechtenstein taotleda, et kaebus lülitataks ametliku vaidlusküsimusena segakomitee päevakorda.

2.   Juhul kui Taani esitab kaebuse käesoleva protokolli Šveitsi- või Liechtensteini-poolse rakendamise või tõlgendamise kohta, võib Taani taotleda, et kaebus lülitataks ametliku vaidlusküsimusena segakomitee päevakorda. Kaebuse lülitab päevakorda komisjon.

3.   Segakomiteel on vaidlusküsimust sisaldava päevakorra vastuvõtmise kuupäevast alates 90 päeva aega vaidluse lahendamiseks. Taanil on õigus esitada sel eesmärgil segakomiteele oma tähelepanekud.

4.   Juhul kui segakomitee lahendab vaidlusküsimuse selliselt, et lahendit tuleb täita Taanis, teavitab Taani lõikes 3 sätestatud tähtaja jooksul pooli lahendi täitmisest või täitmata jätmisest.

Kui Taani teavitab lahendi täitmata jätmisest, kohaldatakse lõiget 5.

5.   Kui segakomitee ei suuda vaidlust lõikes 3 osutatud tähtaja jooksul lahendada, on lõplikuks lahendamiseks aega veel 90 päeva. Kui segakomitee ei langeta otsust selleks tähtajaks, loetakse käesolev protokoll lõpetatuks nimetatud ajavahemiku viimase päeva lõpuks.

Artikkel 5

Lepinguosalised ratifitseerivad või kiidavad käesoleva protokolli heaks.

Ratifitseerimis- või heakskiitmiskiri antakse hoiule nõukogu peasekretärile, kes tegutseb hoiulevõtjana.

Liechtensteini puhul jõustub käesolev protokoll teise kuu esimesel päeval pärast seda, kui ühendus ja Liechtenstein on teatanud oma vastavate menetluste lõpuleviimisest.

Šveitsi puhul jõustub käesolev protokoll teise kuu esimesel päeval pärast seda, kui ühendus ja Šveits on teatanud oma vastavate menetluste lõpuleviimisest.

Käesoleva protokolli jõustumise tingimuseks ühelt poolt ühenduse ja Liechtensteini ning teiselt poolt ühenduse ja Šveitsi suhtes on samuti Taani eelnev teatis hoiulevõtjale, milles Taani teatab, et ta nõustub käesoleva protokolli sätetega ning kohaldab artikli 2 sätteid oma suhetes Šveitsi ja Liechtensteiniga.

Artikkel 6

Iga lepinguosaline võib käesoleva protokolli lõpetada, esitades hoiulevõtjale adresseeritud kirjaliku teate. Vastav teade jõustub kuus kuud pärast hoiuleandmist.

Käesolev protokoll kaotab kehtivuse ühenduse ja Taani vahelise lepingu lõppemise korral.

Käesolev protokoll kaotab kehtivuse, kui ühendus või nii Šveits kui ka Liechtenstein on selle denonsseerinud.

За Европейската общност

Por la Comunidad Europea

Za Evropské společenství

For Det Europæiske Fællesskab

Für die Europäische Gemeinschaft

Euroopa Ühenduse nimel

Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα

For the European Community

Pour la Communauté européenne

Per la Comunità europea

Eiropas Kopienas vārdā

Europos bendrijos vardu

az Európai Közösség részéről

Għall-Komunitá Ewropea

Voor de Europese Gemeenschap

W imieniu Wspólnoty Europejskiej

Pela Comunidade Europeia

Pentru Comunitatea Europeană

Za Európske spoločenstvo

Za Evropsko skupnost

Euroopan yhteisön puolesta

På Europeiska gemenskapens vägnar

Image

Image

За Конфедерация Швейцария

Por la Confederación Suiza

Za Švýcarskou konfederaci

For Det Schweiziske Forbund

Für die Schweizerische Eidgenossenschaft

Šveitsi Konföderatsiooni nimel

Για την Ελβετική Συνομοσπονδία

For the Swiss Confederation

Pour la Confédération suisse

Per la Confederazione svizzera

Šveices Konfederācijas vārdā

Šveicarijos Konfederacijos vardu

A Svájci Államszövetség részéről

Għall-Konfederazzjoni Żvizzera

Voor de Zwitserse Bondsstaat

W imieniu Konfederacji Szwajcarskiej

Pela Confederação Suíça

Pentru Confederația Elvețiană

Za Švajčiarsku konfederáciu

Za Švicarsko konfederacijo

Sveitsin valaliiton puolesta

På Schweiziska edsförbundets vägnar

Image

За Княжество Лихтенщайн

Por el Principado de Liechtenstein

Za Lichtenštejnské knížectví

For Fyrstendømmet Liechtenstein

Für das Fürstentum Liechtenstein

Liechtensteini Vürstiriigi nimel

Για το Πριγκιπάτο του Λιχτενστάιν

For the Principality of Liechtenstein

Pour la Principauté de Liechtenstein

Per il Principato del Liechtenstein

Lihtenšteinas Firstistes vārdā

Lichtenšteino Kunigaikštystės vardu

A Liechtensteini Hercegség részéről

Għall-Prinċipat ta' Liechtenstein

Voor het Vorstendom Liechtenstein

W imieniu Księstwa Liechtensteinu

Pelo Principado do Liechtenstein

Pentru Principatul Liechtenstein

Za Lichtenštajnské kniežatstvo

Za Kneževino Lihtenštajn

Liechtensleinin ruhtinaskunnan puolesta

För Furstendömet Liechtenstein

Image

---

(1)  ELT L 53, 27.2.2008, lk 5.

1

(2)  ELT L 66, 8.3.2006, lk 38.

2

(3)  ELT L 50, 25.2.2003, lk 1.

3

(4)  EÜT L 316, 15.12.2000, lk 1.

4

LISA

Nõukogu 18. veebruari 2003. aasta määrus (EÜ) nr 343/2003, millega kehtestatakse kriteeriumid ja mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku esitatud varjupaigataotluse läbivaatamise eest (ELT L 50, 25.2.2003, lk 1).

Nõukogu 11. detsembri 2000. aasta määrus (EÜ) nr 2725/2000, mis käsitleb sõrmejälgede võrdlemise Eurodac-süsteemi kehtestamist Dublini konventsiooni tõhusa kohaldamise eesmärgil (EÜT L 316, 15.12.2000, lk 1).

---

Komisjon

| 24.6.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 161/13 |
| --- | --- | --- | --- |

24.6.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 161/13

---

KOMISJONI OTSUS,

11. juuni 2009,

Euroopa Komisjoni ja Euroopa Tuumauuringute Organisatsiooni (CERN) vahel vastastikuse mõistmise memorandumi sõlmimise kohta

(EMPs kohaldatav tekst)

(2009/488/EÜ, Euratom)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Ühendus ja Euroopa Tuumauuringute Organisatsioon (CERN) sõlmisid 10. oktoobril 1994 halduskokkuleppe. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Ühendus ja Euroopa Tuumauuringute Organisatsioon (CERN) sõlmisid 10. oktoobril 1994 halduskokkuleppe.

| (2) | Ettevalmistavate arutelude käigus rõhutati Euroopa teadusruumi hiljutise arengu kontekstis vajadust tugevdada ja ajakohastada komisjoni koostööd CERNiga. |
| --- | --- |

(2)

Ettevalmistavate arutelude käigus rõhutati Euroopa teadusruumi hiljutise arengu kontekstis vajadust tugevdada ja ajakohastada komisjoni koostööd CERNiga.

| (3) | Seetõttu töötati välja uus kokkulepe vastastikuse mõistmise memorandumi vormis, mis hõlmab selliseid teemasid nagu tugevdatud koostöö ühistegevuste kaudu Euroopa teadusruumi konsolideerimiseks ja edasiarendamiseks ning osakestefüüsika Euroopa strateegia rakendamine ja järelseire. See memorandum hõlmab ka konsultatsioone ja teabevahetust vastastikust huvi pakkuvates küsimustes, eeskätt seoses Euroopa teadusruumi konsolideerimise ja edasiarendamisega ning osakestefüüsika Euroopa strateegiaga, nähes selles viimases valdkonnas ette kontaktid CERNi mitteliikmesriikidega. |
| --- | --- |

(3)

Seetõttu töötati välja uus kokkulepe vastastikuse mõistmise memorandumi vormis, mis hõlmab selliseid teemasid nagu tugevdatud koostöö ühistegevuste kaudu Euroopa teadusruumi konsolideerimiseks ja edasiarendamiseks ning osakestefüüsika Euroopa strateegia rakendamine ja järelseire. See memorandum hõlmab ka konsultatsioone ja teabevahetust vastastikust huvi pakkuvates küsimustes, eeskätt seoses Euroopa teadusruumi konsolideerimise ja edasiarendamisega ning osakestefüüsika Euroopa strateegiaga, nähes selles viimases valdkonnas ette kontaktid CERNi mitteliikmesriikidega.

| (4) | Komisjonile anti püsivolitus osaleda ja sõna võtta CERNi nõukogu Euroopa strateegiat käsitlevatel istungitel; kehtima jääb ka Euroopa Komisjonile 1985. aastal antud CERNi nõukogu vaatleja staatus (1). |
| --- | --- |

(4)

Komisjonile anti püsivolitus osaleda ja sõna võtta CERNi nõukogu Euroopa strateegiat käsitlevatel istungitel; kehtima jääb ka Euroopa Komisjonile 1985. aastal antud CERNi nõukogu vaatleja staatus (1).

| (5) | Käesolevast vastastikuse mõistmise memorandumist ei johtu ühtegi rahalist ega juriidilist kohustust, |
| --- | --- |

(5)

Käesolevast vastastikuse mõistmise memorandumist ei johtu ühtegi rahalist ega juriidilist kohustust,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Komisjoni ja Euroopa Tuumauuringute Organisatsiooni (CERN) vahel sõlmitud vastastikuse mõistmise memorandum, mis on esitatud lisas, on heaks kiidetud. See memorandum vahetab välja 10. oktoobri 1994. aasta halduskokkuleppe.

Artikkel 2

Teadusvolinik Janez Potočnik allkirjastab komisjoni nimel Euroopa Komisjoni ja Euroopa Tuumauuringute Organisatsiooni vahel sõlmitud vastastikuse mõistmise memorandumi.

Brüssel, 11. juuni 2009

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Janez POTOČNIK

---

(1)  CERNi nõukogu otsus, 27.–28. juuni 1985.

1

---

LISA

VASTASTIKUSE MÕISTMISE MEMORANDUM,

mille on sõlminud Euroopa Komisjon ja Euroopa Tuumauuringute Organisatsioon

Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) ning Euroopa Tuumauuringute Organisatsioon (edaspidi „CERN”), mis on rahvusvaheline organisatsioon asukohaga Genfis (edaspidi koos nimetatud „pooled”),

VÕTTES ARVESSE:

| — | Euroopa Ühenduse asutamislepingut ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut, milles õhutatakse tegema koostööd kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse vallas; |
| --- | --- |

—

Euroopa Ühenduse asutamislepingut ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut, milles õhutatakse tegema koostööd kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse vallas;

| — | CERNi 1. juuli 1953. aasta asutamiskonventsiooni, mis vaadati läbi 18. jaanuaril 1971 (edaspidi „konventsioon”), eriti selle II artiklit, millega konventsioonile allakirjutanud tegid CERNile ülesandeks (muu hulgas rahvusvahelise) koostöö arendamise Euroopa riikide vahel osakestefüüsika alusuuringute valdkonnas, kuivõrd see füüsikaharu käsitleb mateeria koostisosi ja neile mõjuvaid jõude; |
| --- | --- |

—

CERNi 1. juuli 1953. aasta asutamiskonventsiooni, mis vaadati läbi 18. jaanuaril 1971 (edaspidi „konventsioon”), eriti selle II artiklit, millega konventsioonile allakirjutanud tegid CERNile ülesandeks (muu hulgas rahvusvahelise) koostöö arendamise Euroopa riikide vahel osakestefüüsika alusuuringute valdkonnas, kuivõrd see füüsikaharu käsitleb mateeria koostisosi ja neile mõjuvaid jõude;

| — | Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse raamprogramme; |
| --- | --- |

—

Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse raamprogramme;

| — | 2007. aasta rohelist raamatut Euroopa teadusruumi uute väljavaadete kohta, (1) milles kutsutakse üles tugevdama koostööd ja partnerlust valitsusvaheliste teadusorganisatsioonidega nagu CERN, (2) eriti teadusuuringute kavandamise, teadlaste koolitamise ja liikuvuse, teadustöö infrastruktuuride, intellektuaalomandi ja rahvusvahelise koostöö valdkonnas; |
| --- | --- |

—

2007. aasta rohelist raamatut Euroopa teadusruumi uute väljavaadete kohta, (1) milles kutsutakse üles tugevdama koostööd ja partnerlust valitsusvaheliste teadusorganisatsioonidega nagu CERN, (2) eriti teadusuuringute kavandamise, teadlaste koolitamise ja liikuvuse, teadustöö infrastruktuuride, intellektuaalomandi ja rahvusvahelise koostöö valdkonnas;

| — | 14. juulil 2006 vastuvõetud osakestefüüsika Euroopa strateegiat,






  — | mille raames CERNi nõukogu (3) tegeleb Euroopa teadusstrateegia väljatöötamise, ajakohastamise ja järelseirega (nii kiirendit kasutava kui muu) osakestefüüsika valdkonnas ja mis hõlmab CERNi liikmesriikide osalemist teistes maailma riikides ja piirkondades toimuvatel aruteludel, sealhulgas osakestefüüsika alase teadustöö infrastruktuuride küsimuses, |
| --- | --- | --- |

—

14. juulil 2006 vastuvõetud osakestefüüsika Euroopa strateegiat,

—

mille raames CERNi nõukogu (3) tegeleb Euroopa teadusstrateegia väljatöötamise, ajakohastamise ja järelseirega (nii kiirendit kasutava kui muu) osakestefüüsika valdkonnas ja mis hõlmab CERNi liikmesriikide osalemist teistes maailma riikides ja piirkondades toimuvatel aruteludel, sealhulgas osakestefüüsika alase teadustöö infrastruktuuride küsimuses,

| — | ning mis näeb ette CERNi ja Euroopa Liidu suhete tugevdamise eelnimetatud strateegiaga seotud küsimustes. |
| --- | --- |

—

ning mis näeb ette CERNi ja Euroopa Liidu suhete tugevdamise eelnimetatud strateegiaga seotud küsimustes.

| — | Euroopa strateegia väljatöötamise, ajakohastamise ja järelseire uut korraldust, mille CERNi nõukogu kiitis heaks septembris 2007 ja märtsis 2008 (CERN/2732/rev ja CERN/2779) ning mis näeb muu hulgas ette CERNi nõukogu „Euroopa strateegiale pühendatud istungid”, |
| --- | --- |

—

Euroopa strateegia väljatöötamise, ajakohastamise ja järelseire uut korraldust, mille CERNi nõukogu kiitis heaks septembris 2007 ja märtsis 2008 (CERN/2732/rev ja CERN/2779) ning mis näeb muu hulgas ette CERNi nõukogu „Euroopa strateegiale pühendatud istungid”,

NING TUNNUSTADES

poolte vastastikuseid kohustusi eelnimetatud valdkondades, mis üksteist vastastikku täiendavad,

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:

| 1. | Pooled kavatsevad teha oma pädevuste piires koostööd, et konsolideerida ja edasi arendada Euroopa teadusruumi, eeskätt teadusuuringute kavandamise, teadlaste koolitamise ja liikuvuse, teadustöö infrastruktuuride, intellektuaalomandi haldamise ja rahvusvahelise koostöö valdkonnas. Sel eesmärgil võivad nad arendada ühistegevusi. |
| --- | --- |

1.

Pooled kavatsevad teha oma pädevuste piires koostööd, et konsolideerida ja edasi arendada Euroopa teadusruumi, eeskätt teadusuuringute kavandamise, teadlaste koolitamise ja liikuvuse, teadustöö infrastruktuuride, intellektuaalomandi haldamise ja rahvusvahelise koostöö valdkonnas. Sel eesmärgil võivad nad arendada ühistegevusi.

| 2. | Pooled kavatsevad teha oma pädevuste piires koostööd osakestefüüsika Euroopa strateegia rakendamise ja järelseire valdkonnas. Sel eesmärgil võivad nad arendada ühistegevusi. |
| --- | --- |

2.

Pooled kavatsevad teha oma pädevuste piires koostööd osakestefüüsika Euroopa strateegia rakendamise ja järelseire valdkonnas. Sel eesmärgil võivad nad arendada ühistegevusi.

| 3. | Pooled annavad teineteisele vajaduse korral teavet ja konsultatsiooni vastastikust huvi pakkuvates küsimustes, eriti seoses Euroopa teadusruumi konsolideerimise ja edasiarendamisega ja osakestefüüsika Euroopa strateegiaga, mis hõlmab ka kontakte CERNi mitteliikmesriikidega, võttes seejuures nõuetekohaselt arvesse oma pädevusi, institutsioonilist ülesehitust ja tegevusraamistikku. |
| --- | --- |

3.

Pooled annavad teineteisele vajaduse korral teavet ja konsultatsiooni vastastikust huvi pakkuvates küsimustes, eriti seoses Euroopa teadusruumi konsolideerimise ja edasiarendamisega ja osakestefüüsika Euroopa strateegiaga, mis hõlmab ka kontakte CERNi mitteliikmesriikidega, võttes seejuures nõuetekohaselt arvesse oma pädevusi, institutsioonilist ülesehitust ja tegevusraamistikku.

| 4. | Järgides selleks ettenähtud korda, annab CERNi nõukogu komisjonile püsivolituse osaleda ja sõna võtta nõukogu Euroopa strateegiat käsitlevatel istungitel. |
| --- | --- |

4.

Järgides selleks ettenähtud korda, annab CERNi nõukogu komisjonile püsivolituse osaleda ja sõna võtta nõukogu Euroopa strateegiat käsitlevatel istungitel.

| 5. | Samuti jääb kehtima Euroopa Komisjonile 1985. aastal antud CERNi nõukogu vaatleja staatus (4). |
| --- | --- |

5.

Samuti jääb kehtima Euroopa Komisjonile 1985. aastal antud CERNi nõukogu vaatleja staatus (4).

| 6. | Komisjon võimaldab CERNil pakkuda välja kandidaate asjaomastesse ekspert- ja nõuandeorganitesse. Need eksperdid nimetab ametisse komisjon, järgides selleks ettenähtud korda. |
| --- | --- |

6.

Komisjon võimaldab CERNil pakkuda välja kandidaate asjaomastesse ekspert- ja nõuandeorganitesse. Need eksperdid nimetab ametisse komisjon, järgides selleks ettenähtud korda.

| 7. | Pooled määravad kindlaks kontaktpunktid ja kommunikatsioonivahendid, et saavutada käesoleva vastastikuse mõistmise memorandumiga taotletavat eesmärki. |
| --- | --- |

7.

Pooled määravad kindlaks kontaktpunktid ja kommunikatsioonivahendid, et saavutada käesoleva vastastikuse mõistmise memorandumiga taotletavat eesmärki.

| 8. | Pooled kohtuvad igal aastal, et anda hinnang saavutatule ning arutleda koostöö, sealhulgas ühistegevuse parandamise võimaluste üle või uurida muid sünergiavõimalusi. |
| --- | --- |

8.

Pooled kohtuvad igal aastal, et anda hinnang saavutatule ning arutleda koostöö, sealhulgas ühistegevuse parandamise võimaluste üle või uurida muid sünergiavõimalusi.

| 9. | Pooled lepivad kokku käesoleva vastastikuse mõistmise memorandumi tõlgendamise ja rakendamisega seotud küsimustes. |
| --- | --- |

9.

Pooled lepivad kokku käesoleva vastastikuse mõistmise memorandumi tõlgendamise ja rakendamisega seotud küsimustes.

| 10. | 10. oktoobri 1994. aasta halduskokkulepe asendatakse käesoleva vastastikuse mõistmise memorandumiga. |
| --- | --- |

10.

10. oktoobri 1994. aasta halduskokkulepe asendatakse käesoleva vastastikuse mõistmise memorandumiga.

Koostatud kahes eksemplaris Brüsselis 17. juunil 2009.

CERNi nimel

CERNi nõukogu president

Torsten ÅKESSON

Rolf-Dieter HEUER

CERNi peadirektor

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Janez POTOČNIK

---

(1)  „Euroopa teadusruum: uued perspektiivid”, KOM(2007) 161 (lõplik), 4.4.2007.

1

(2)  Komisjon ja CERN allkirjastasid halduskokkuleppe 10. oktoobril 1994.

2

(3)  CERNi nõukogu on CERNi otsuseid tegev organ, kes määrab kindlaks selle organisatsiooni teadus-, tehnoloogia- ja halduspoliitika (konventsiooni V artikkel).

3

(4)  CERNi nõukogu andis Euroopa Komisjonile nõukogu vaatleja staatuse 27.–28. juuni 1985. aasta otsusega.

4

---

| 24.6.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 161/16 |
| --- | --- | --- | --- |

24.6.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 161/16

---

KOMISJONI OTSUS,

16. juuni 2009,

millega määratakse kindlaks ühenduse seisukoht seoses otsusega, mille võtavad vastu Ameerika Ühendriikide valitsuse ja Euroopa Ühenduse vahelise kontoriseadmete energiatõhususmärgistuse programmide kooskõlastamist käsitleva lepinguga moodustatud juhtorganid ning mis käsitleb kõnealuse lepingu C lisa VIII osa kohaste arvuti spetsifikaatide muutmist

(EMPs kohaldatav tekst)

(2009/489/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 18. detsembri 2006. aasta otsust 2006/1005/EÜ Ameerika Ühendriikide valitsuse ja Euroopa Ühenduse vahelise kontoriseadmete energiatõhususmärgistuse programmide kooskõlastamise lepingu sõlmimise kohta, (1) eriti selle artikli 4 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Lepinguga on ette nähtud, et Euroopa Komisjon ja Ameerika Ühendriikide keskkonnakaitseagentuur (EPA) töötavad välja arvutispetsifikaadi teise etapi ja sellest tulenevalt muudavad lepingu C lisa. |
| --- | --- |

(1)

Lepinguga on ette nähtud, et Euroopa Komisjon ja Ameerika Ühendriikide keskkonnakaitseagentuur (EPA) töötavad välja arvutispetsifikaadi teise etapi ja sellest tulenevalt muudavad lepingu C lisa.

| (2) | Ühenduse seisukoha seoses spetsifikaatide muutmisega peab kindlaks määrama komisjon. |
| --- | --- |

(2)

Ühenduse seisukoha seoses spetsifikaatide muutmisega peab kindlaks määrama komisjon.

| (3) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmete puhul võetakse arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. jaanuari 2008. aasta määruse (EÜ) nr 106/2008 (ühenduse kontoriseadmete energiatõhususmärgistuse programmi kohta) (2) artiklis 8 osutatud Euroopa Ühenduse Energy Star’i Komisjoni arvamust. |
| --- | --- |

(3)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmete puhul võetakse arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. jaanuari 2008. aasta määruse (EÜ) nr 106/2008 (ühenduse kontoriseadmete energiatõhususmärgistuse programmi kohta) (2) artiklis 8 osutatud Euroopa Ühenduse Energy Star’i Komisjoni arvamust.

| (4) | Alates 1. juulist 2009 tuleks C lisa VIII osa kohased arvuti spetsifikaadid kehtetuks tunnistada ja asendada need käesolevale otsusele lisatud spetsifikaatidega, |
| --- | --- |

(4)

Alates 1. juulist 2009 tuleks C lisa VIII osa kohased arvuti spetsifikaadid kehtetuks tunnistada ja asendada need käesolevale otsusele lisatud spetsifikaatidega,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Ainus artikkel

Euroopa Ühenduse seisukoht seoses otsusega, mille võtavad vastu Ameerika Ühendriikide valitsuse ja Euroopa Ühenduse vahelise kontoriseadmete energiatõhususmärgistuse programmide kooskõlastamist käsitleva lepinguga moodustatud juhtorganid ning mis käsitleb kõnealuse lepingu C lisa VIII osa kohaste arvuti spetsifikaatide muutmist, põhineb lisatud otsuse eelnõul.

Brüssel, 16. juuni 2009

Komisjoni nimel

aseesimees

Antonio TAJANI

---

(1)  ELT L 381, 28.12.2006, lk 24.

1

(2)  ELT L 39, 13.2.2008, lk 1.

2

---

LISA

EELNÕU: OTSUS,

[...],

mille võtavad vastu Ameerika Ühendriikide valitsuse ja Euroopa Ühenduse vahelise kontoriseadmete energiatõhususmärgistuse programmide kooskõlastamist käsitleva lepinguga moodustatud juhtorganid ning mis käsitleb kõnealuse lepingu C lisa VIII osa kohaste arvuti spetsifikaatide muutmist

JUHTORGANID,

võttes arvesse Ameerika Ühendriikide valitsuse ja Euroopa Ühenduse vahelise kontoriseadmete energiatõhususmärgistuse programmide kooskõlastamise lepingut, eriti selle XII artiklit,

ning arvestades asjaolu, et C lisa VIII osa kohaste arvuti spetsifikaatide esimene etapp, mis kehtib alates 20. juulist 2007, tuleks kehtetuks tunnistada ja asendada spetsifikaatide teise etapiga,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Lepingu C lisa VIII osa kohased arvuti spetsifikaadid tunnistatakse kehtetuks ja asendatakse käesoleva otsuse lisas esitatud spetsifikaatidega alates 1. juulist 2009.

Käesolev otsus on koostatud kahes eksemplaris ja sellele kirjutavad alla kaaseesistujad.

Alla kirjutatud Washingtonis [...]

[...]

Ameerika Ühendriikide keskkonnakaitseagentuuri nimel

Alla kirjutatud Brüsselis [...]

[...]

Euroopa Ühenduse nimel

LISA

LEPINGU C LISA VIII osa

VIII.   ARVUTITE SPETSIFIKAADID

1.   MÕISTED

A.   Arvuti: seade, mis teostab loogikatehteid ja töötleb andmeid. Arvutid koosnevad vähemalt järgmistest osadest: 1) kesktöötlusseade (CPU) operatsioonide teostamiseks; 2) kasutaja sisendseadmed, näiteks klaviatuur, hiir, digitaator või mängukontroller; ja 3) arvutikuvari ekraan informatsiooni väljastamiseks. Käesoleva spetsifikaadi tähenduses hõlmavad arvutid nii statsionaarseid kui ka kaasaskantavaid seadmeid, sealhulgas lauaarvuteid, integreeritud lauaarvuteid, sülearvuteid, väikeservereid (small-scale servers), õhukesi kliente (thin clients) ning tööjaamu. Kuigi arvutid peavad suutma kasutada sisendseadmeid ja kuvareid, nagu on märgitud eespool punktides 2 ja 3, ei pea arvutisüsteemid neid seadmeid sisaldama tarnimisel, et vastata nimetatud määratlusele.

Komponendid

B.   Kuvar: arvutiekraan ja sellega seotud elektroonika, mis on ühes korpuses või arvuti korpuses (nt sülearvuti või integreeritud lauaarvuti) ning mis on võimeline ühe või mitme sisendi (nagu VGA, DVI, kuvariport ja/või IEEE 1394) kaudu kuvama arvutist väljastatud informatsiooni. Arvutikuvari tehnilised lahendused on nt kineskoopkuvar (CRT) ja vedelkristall-kuvar (LCD).

C.   Diskreetgraafikaprotsessor (GPU): graafikaprotsessor, millel on lokaalne mälukontrolleri liides ja spetsiaalselt graafika jaoks ette nähtud lokaalmälu.

D.   Väline toiteallikas: komponent, mis on paigutatud arvuti korpusest väljapoole jäävasse eraldi korpusesse ning on ette nähtud elektrivõrgust saadava vahelduvvoolu toitepinge alandamiseks alalisvoolu pinge(te)ks eesmärgiga anda arvutile toidet. Väline toiteallikas peab olema arvutiga ühendatud eemaldatava või aparatuurse elektrilise sõrm-haaratsühenduse, kaabli, juhtme või muu ühendusega.

E.   Sisemine toiteallikas: arvutikorpuses asuv komponent, mis on ette nähtud elektrivõrgust saadava vahelduvvoolu toitepinge muundamiseks alalisvoolu pinge(te)ks eesmärgiga anda arvutile toidet. Käesoleva spetsifikaadi tähenduses peab sisemine toiteallikas sisalduma arvutikorpuses, kuid asetsema eraldi arvuti põhiplaadist. Toiteallikas peab olema ühendatud elektrivõrku ühe kaabli abil ilma vahepealse elektrisüsteemita toiteallika ja vooluvõrgu vahel. Lisaks peavad kõik toiteühendused toiteallika ja arvuti komponentide vahel olema tehtud arvutikorpuse sees (st et ei oleks väliseid kaableid toiteallika ja arvuti või selle üksikute komponentide vahel), v.a alalisvooluühendus integreeritud lauaarvuti kuvariga. Sisemisi alalispinge muundureid, mida kasutatakse ühe välisest toiteallikast pärineva alalispinge muundamiseks erinevateks sisendpingeteks arvuti poolt kasutamiseks, ei käsitata sisemise toiteallikana.

Arvutitüübid

F.   Lauarvuti: arvuti, mille puhul põhiosa on mõeldud asetsema alalises asukohas, sageli laual või põrandal. Lauarvutid ei ole ette nähtud kaasaskandmiseks ning nende puhul kasutatakse välist kuvarit, klaviatuuri ja hiirt. Lauaarvutid on ette nähtud mitmesugusteks rakendusteks kodus ja kontoris.

G.   Väikeserver: arvuti, mis tavaliselt sisaldab lauaarvuti komponente lauaarvuti korpuses, kuid on eelkõige ette nähtud teiste arvutite salvestushostiks. Väikeserverina käsitataval arvutil peavad olema järgmised omadused:

H.   Integreeritud lauaarvuti: lauaarvutisüsteem, milles arvuti ja kuvar toimivad ühe üksusena, mis saab oma vahelduvvoolutoite ühe kaabli kaudu. Integreeritud lauaarvuteid on kaht liiki: 1) süsteem, mille puhul arvutikuvar ja arvuti on füüsiliselt koondatud ühte seadmesse, või 2) süsteem, mis on pakendatud ühtse süsteemina, mille puhul arvutikuvar asetseb eraldi, kuid on ühendatud põhiplokki alalisvoolu toitekaabli kaudu ning nii arvuti kui ka arvutikuvar saavad toidet ühest toiteallikast. Lauaarvutite alajaotusena on integreeritud lauaarvutid tavaliselt ette nähtud samasuguste funktsioonide täitmiseks nagu lauaarvutisüsteemid.

I.   Õhuke klient (thin client): eraldi toitega arvuti, mis on oma põhifunktsioonide täitmiseks ühendatud eemalasuvate arvutisüsteemidega. Põhifunktsioonide (nt programmi täitmine, andmesalvestus, koostoimimine muude Interneti-süsteemidega jne) jaoks kasutatakse eemalasuvaid arvutisüsteeme. Käesoleva spetsifikaadiga hõlmatud õhukeste klientide puhul on tegemist üksnes seadmetega, millel puuduvad arvutisse integreeritud, pöörlevaid osi sisaldavad salvestid. Käesoleva spetsifikaadiga hõlmatud õhukese kliendi põhiüksus peab olema ette nähtud alalises asukohas (nt laual) kasutamiseks, mitte kaasaskandmiseks.

J.   Sülearvuti: arvuti, mis on ette nähtud spetsiaalselt kaasaskandmiseks ning mida kasutatakse pika ajavahemiku jooksul otsese ühendusega või ühenduseta vahelduvvoolu toiteallikaga. Sülearvutid peavad kasutama integreeritud kuvarit ja olema võimelised toimima integreeritud patarei või muu kaasaskantava toiteallika toel. Lisaks kasutatakse enamiku sülearvutite puhul välist toiteallikat ning neil on integreeritud klaviatuur ja osutusseadis. Sülearvutid on tavaliselt ette nähtud samasuguste funktsioonide täitmiseks nagu lauaarvutid, sealhulgas lauaarvutites kasutatava tarkvaraga analoogsete funktsioonidega tarkvara kasutamiseks. Käesoleva spetsifikaadi tähenduses käsitatakse dokke (docking stations) tarvikutena ning seetõttu ei sisaldu need 3. osas sülearvutite kohta esitatud tõhusustasemetes. Tahvelarvuteid, millel koos muude sisendseadmetega või nende asemel võib olla puutetundlik ekraan, käsitatakse käesolevas spetsifikaadis sülearvutina.

K.   Tööjaam: kõrgjõudlusega ainukasutajaarvuti, mida lisaks muudele arvutusmahukatele ülesannetele kasutatakse tavaliselt graafika, raalprojekteerimise (CAD), tarkvara arenduse ning finants- ja teadusrakenduste jaoks. Tööjaamana kvalifitseerumiseks peab arvuti vastama järgmistele tingimustele:

Lisaks peab tööjaam vastama kolmele valikulisele näitajale järgmise kuue hulgast:

Töörežiimid

L.   Väljalülitatud olek: võimsustarve madalaimal energiatarbimise režiimil, mida kasutaja ei saa välja lülitada (mõjutada) ja mis võib püsida piiramata aja, kui seade on ühendatud elektrivõrku ja kui seda kasutatakse vastavalt tootja juhenditele. Süsteemide puhul, mille suhtes kohaldatakse ACPI standardeid, vastab väljalülitatud olek ACPI süsteemi tasandi S5 seisundile.

M.   Puhkeolek: vähese energiatarbega seisund, millele arvuti on võimeline automaatselt üle minema pärast tegevusetuse perioodi või käsitsi valiku tegemist. Puhkeoleku režiimi võimalusega arvuti on võimeline kiiresti „üles ärkama”, reageerides võrguühendusele või kasutajaliidese seadmetele ≤ 5 sekundiga alates äratussündmuse käivitumisest kuni selleni, kui süsteem, sealhulgas kuvar, on täielikult kasutusvalmis. Süsteemide puhul, mille suhtes kohaldatakse ACPI standardeid, vastab puhkeolek enamasti ACPI süsteemi tasandi S3 seisundile (uinakurežiim (suspend to RAM)).

N.   Jõudeolek: seisund, milles operatsioonisüsteemid ja muu tarkvara on laadimise lõpetanud, kasutajaprofiil on loodud, masin ei ole puhkeolekus ning tegevus piirdub vaid nende põhiliste rakendustega, mille süsteem käivitab vaikimisi.

O.   Aktiivolek: seisund, milles arvuti teeb kasulikke toiminguid a) enne kasutaja poolt andmete sisestamist või samal ajal või b) enne juhiste edastamist võrgu kaudu või samal ajal. See seisund hõlmab aktiivset töötlemist, salvestatud andmete otsimist mälust või vahemälust, hõlmates jõudeolekut, mil arvuti ootab uute andmete sisestamist kasutaja poolt, enne kui siseneb vähese võimsustarbega olekusse.

P.   Tüüpiline energiatarbimine (Typical Energy Consumption – TEC): arvutite energiatarbimise testimise ja võrdlemise meetod, milles keskendutakse toote tüüpilisele elektritarbimisele normaalsel töörežiimil teatava aja jooksul. Laua- ja sülearvutite puhul on TECi põhikriteeriumiks tüüpiline aastane elektritarbimine, mõõdetuna kilovatt-tundides (kWh), kusjuures mõõtmisel lähtutakse keskmise võimsustarbega töörežiimidest eeldatava tavapärase kasutuse (töötsükli) korral. Tööjaamu käsitlevate nõuete puhul lähtutakse TECi väärtusest, mis arvutatakse töörežiimide võimsustarbe, maksimaalse võimsuse ja eeldatava töötsükli alusel.

Võrkude loomine ja toitehaldus

Q.   Võrguliides: komponendid (riistvara ja tarkvara), mille peamine ülesanne on muuta arvuti võimeliseks suhtlema ühe või mitme võrgutehnoloogia kaudu. Võrguliidesed on näiteks IEEE 802.3 (Ethernet) ja IEEE 802.11 (Wi-Fi).

R.   Äratussündmus: kasutajapoolne, programmeeritud või väline sündmus või ajend, mis kutsub esile arvuti ülemineku puhke- või väljalülitatud olekust aktiivsesse tööolekusse. Äratussündmuste hulka võivad muu hulgas kuuluda: hiire liigutamine, töö klaviatuuril, kontrolleri käsk, reaalaja taktis sündmus või korpusel paikneva nupu vajutamine ning väliste sündmuste korral kaugjuhtimispuldi, võrgu, modemi vms kaudu edastatud ajend.

S.   Wake On LAN (WOL): funktsioon, mis võimaldab arvuti äratada puhke- või väljalülitatud olekust Etherneti kaudu edastatava võrgusignaaliga.

T.   Täielik võrguühendus: arvuti võime säilitada võrguühendus puhkeolekus ja arukalt üles ärgata, kui on vaja jätkata tööd (sealhulgas võrguühenduse säilitamiseks vajalikku juhuslikku töötlemist). Võrguühenduse säilitamine võib tähendada, et puhkeolekus saavutatakse ja/või säilitatakse määratud liides või võrguaadress, vastatakse muudest võrgusõlmedest tulevatele käskudele või säilitatakse olemasolevad võrguühendused. Sedasi säilitatakse arvuti kohalolek ning võrguteenused ja -rakendused isegi arvuti puhkeolekus. Võrgu seisukohast on puhkeolekus, täieliku võrguühendusega arvuti ühisrakenduste ja kasutusviiside poolest funktsionaalselt samaväärne jõudeolekus arvutiga. Täieliku võrguühenduse puhul puhkeolekus ei ole tegemist üksnes konkreetse protokollikogumiga, vaid see võib hõlmata pärast esialgset installeerimist installeeritud rakendusi.

Turustamis- ja tarnimiskanalid

U.   Ettevõtluskanalid: müügikanalid, mida tavaliselt kasutavad suured ja keskmise suurusega ettevõtjad, valitsusorganisatsioonid, haridusasutused või muud organisatsioonid, kes ostavad arvuteid kasutamiseks hallatavates klient-server keskkondades.

V.   Mudeli number: ainulaadne turundusnimi, mida kohaldatakse riist- ja tarkvara sellise konkreetse konfiguratsiooni (nt operatsioonisüsteem, protsessoritüübid, mälu, GPU jne) suhtes, mis on kas eelnevalt kindlaks määratud või mille klient on valinud.

W.   Mudeli nimi: turundusnimi, mis sisaldab viidet arvuti mudelipere numbrile, toote lühikirjeldust või viidet kaubamärgile.

X.   Tootepere: üksikasjalik kirjeldus, milles viidatakse arvutirühmale, millel on tavaliselt ühesugune korpuse/emaplaadi kombinatsioon, mis sageli sisaldab sadu võimalikke riist- ja tarkvara konfiguratsioone.

2.   Nõuetele vastavad tooted

Et arvuti saaks kvalifitseerida ENERGY STARi vääriliseks, peab see vastama arvuti määratlusele ja ühele 1. osas esitatud tootetüübi määratlusele. Järgmises tabelis on esitatud nende arvutitüüpide nimekiri, mis on (ega ole) ENERGY STARi väärilised.

| Spetsifikaadi versiooniga 5.0 hõlmatud tooted | Spetsifikaadi versiooniga 5.0 hõlmamata tooted |
| --- | --- |
| — | Lauaarvutid |

Spetsifikaadi versiooniga 5.0 hõlmatud tooted

Spetsifikaadi versiooniga 5.0 hõlmamata tooted

—

Lauaarvutid

| — | Integreeritud lauaarvutid |
| --- | --- |

—

Integreeritud lauaarvutid

| — | Sülearvutid |
| --- | --- |

—

Sülearvutid

| — | Tööjaamad |
| --- | --- |

—

Tööjaamad

| — | Väikeserverid |
| --- | --- |

—

Väikeserverid

| — | Õhukesed kliendid |
| --- | --- |

—

Õhukesed kliendid

| — | Arvutiserverid (vastavalt arvutiserveri spetsifikaadi Versiooni 1.0 määratlusele) |
| --- | --- |

—

Arvutiserverid (vastavalt arvutiserveri spetsifikaadi Versiooni 1.0 määratlusele)

| — | Pihuarvutid, elektroonilised märkmikud ja nutitelefonid |
| --- | --- |

—

Pihuarvutid, elektroonilised märkmikud ja nutitelefonid

3.   ENERGIATÕHUSUSE JA TOITEHALDUSE KRITEERIUMID

Et arvuteid saaks kvalifitseerida ENERGY STARi vääriliseks, peavad need vastama allpool esitatud nõuetele. Versiooni 5.0 jõustumise kuupäev on esitatud käesoleva spetsifikaadi 5. osas.

A.   Toiteallika kasuteguri nõuded

Nõudeid kohaldatakse kõigi ENERGY STARi arvutispetsifikaadiga hõlmatud tootekategooriate suhtes:

| a) | sisemist toiteallikat kasutavad arvutid: minimaalselt 85 % kasutegur koormusel 50 % nimivõimsusest ning minimaalselt 82 % kasutegur koormusel 20 % ja 100 % nimivõimsusest ning võimsustegur > 0,9 koormusel 100 % nimivõimsusest; |
| --- | --- |

a)

sisemist toiteallikat kasutavad arvutid: minimaalselt 85 % kasutegur koormusel 50 % nimivõimsusest ning minimaalselt 82 % kasutegur koormusel 20 % ja 100 % nimivõimsusest ning võimsustegur > 0,9 koormusel 100 % nimivõimsusest;

| b) | välist toiteallikat kasutav arvuti: ENERGY STARi arvutitega koos müüdavad välised toiteallikad peavad olema kvalifitseeritud ENERGY STARi vääriliseks või vastama koormuseta ja aktiivoleku kasuteguri tasemele, mis ühe pingega väliste vahelduvvoolu-vahelduvvoolu ja vahelduvvoolu-alalisvoolu toiteallikate kohta on esitatud ENERGY STARi programmi nõuete versioonis 2.0. ENERGY STARi spetsifikaat ja kvalifitseeritud toodete loetelu asub veebiaadressil www.energystar.gov/powersupplies. Märkus: kõnealust toimivusnõuet kohaldatakse ka allpool 4. osas osutatud sisemiste toiteallikate testimise meetodi kohaselt testitud mitme väljundpingega väliste toiteallikate suhtes. |
| --- | --- |

b)

välist toiteallikat kasutav arvuti: ENERGY STARi arvutitega koos müüdavad välised toiteallikad peavad olema kvalifitseeritud ENERGY STARi vääriliseks või vastama koormuseta ja aktiivoleku kasuteguri tasemele, mis ühe pingega väliste vahelduvvoolu-vahelduvvoolu ja vahelduvvoolu-alalisvoolu toiteallikate kohta on esitatud ENERGY STARi programmi nõuete versioonis 2.0. ENERGY STARi spetsifikaat ja kvalifitseeritud toodete loetelu asub veebiaadressil www.energystar.gov/powersupplies. Märkus: kõnealust toimivusnõuet kohaldatakse ka allpool 4. osas osutatud sisemiste toiteallikate testimise meetodi kohaselt testitud mitme väljundpingega väliste toiteallikate suhtes.

B.   Tõhususe ja toimimise nõuded

1.   Lauaarvutid, integreeritud lauaarvutid ja sülearvutid:

Lauaarvutite kategooriad TECi kriteeriumide jaoks

TECi tasemete kindlaksmääramiseks peavad lauaarvutid ja integreeritud lauaarvutid kvalifitseeruma allpool määratletud A-, B-, C- või D-kategooriasse:

| a) | A-kategooria: kõiki lauaarvuteid, mis ei vasta allpool B-, C- või D-kategooria määratlusele, käsitatakse A-kategooriasse kuuluvana, kvalifitseerumaks ENERGY STARi vääriliseks; |
| --- | --- |

a)

A-kategooria: kõiki lauaarvuteid, mis ei vasta allpool B-, C- või D-kategooria määratlusele, käsitatakse A-kategooriasse kuuluvana, kvalifitseerumaks ENERGY STARi vääriliseks;

| b) | B-kategooria: B-kategooriasse kvalifitseerumiseks peab lauaarvutitel olema:






  — | kaks füüsilist protsessorituuma ning |
| --- | --- | --- |

b)

B-kategooria: B-kategooriasse kvalifitseerumiseks peab lauaarvutitel olema:

—

kaks füüsilist protsessorituuma ning

| — | kaks gigabaiti (GB) süsteemimälu; |
| --- | --- |

—

kaks gigabaiti (GB) süsteemimälu;

| c) | C-kategooria: C-kategooriasse kvalifitseerumiseks peab lauaarvutitel olema:






  — | rohkem kui kaks füüsilist protsessorituuma. |
| --- | --- | --- |

c)

C-kategooria: C-kategooriasse kvalifitseerumiseks peab lauaarvutitel olema:

—

rohkem kui kaks füüsilist protsessorituuma.

Lisaks eespool nimetatud nõudele peab C-kategooriasse kvalifitseeruvate mudelite konfiguratsiooni kuuluma vähemalt üks järgmisest kahest näitajast:

| — | vähemalt kaks gigabaiti (GB) süsteemimälu ja/või |
| --- | --- |

—

vähemalt kaks gigabaiti (GB) süsteemimälu ja/või

| — | diskreetgraafikaprotsessor (GPU); |
| --- | --- |

—

diskreetgraafikaprotsessor (GPU);

| d) | D-kategooria: D-kategooriasse kvalifitseerumiseks peab lauaarvutitel olema:






  — | vähemalt neli füüsilist protsessorituuma. |
| --- | --- | --- |

d)

D-kategooria: D-kategooriasse kvalifitseerumiseks peab lauaarvutitel olema:

—

vähemalt neli füüsilist protsessorituuma.

Lisaks eespool nimetatud nõudele peab D-kategooriasse kvalifitseeruvate mudelite konfiguratsiooni kuuluma vähemalt üks järgmisest kahest näitajast:

| — | vähemalt neli gigabaiti (GB) süsteemimälu ja/või |
| --- | --- |

—

vähemalt neli gigabaiti (GB) süsteemimälu ja/või

| — | diskreetgraafikaprotsessor (GPU) ekraanipuhvri laiusega rohkem kui 128 bitti. |
| --- | --- |

—

diskreetgraafikaprotsessor (GPU) ekraanipuhvri laiusega rohkem kui 128 bitti.

Sülearvutite kategooriad TECi kriteeriumide jaoks

TECi tasemete kindlaksmääramiseks peavad sülearvutid kvalifitseeruma allpool määratletud A-, B- või C-kategooriasse:

| a) | A-kategooria: kõiki sülearvuteid, mis ei vasta allpool B- või C-kategoorias esitatud määratlusele, käsitatakse A-kategooriasse kuuluvana, kvalifitseerumaks ENERGY STARi vääriliseks; |
| --- | --- |

a)

A-kategooria: kõiki sülearvuteid, mis ei vasta allpool B- või C-kategoorias esitatud määratlusele, käsitatakse A-kategooriasse kuuluvana, kvalifitseerumaks ENERGY STARi vääriliseks;

| b) | B-kategooria: B-kategooriasse kvalifitseerumiseks peab sülearvutitel olema:






  — | diskreetgraafikaprotsessor (GPU); |
| --- | --- | --- |

b)

B-kategooria: B-kategooriasse kvalifitseerumiseks peab sülearvutitel olema:

—

diskreetgraafikaprotsessor (GPU);

| c) | C-kategooria: C-kategooriasse kvalifitseerumiseks peab sülearvutitel olema:






  — | vähemalt kaks füüsilist protsessorituuma; |
| --- | --- | --- |

c)

C-kategooria: C-kategooriasse kvalifitseerumiseks peab sülearvutitel olema:

—

vähemalt kaks füüsilist protsessorituuma;

| — | vähemalt kaks gigabaiti (GB) süsteemimälu ning |
| --- | --- |

—

vähemalt kaks gigabaiti (GB) süsteemimälu ning

| — | diskreetgraafikaprotsessor (GPU) ekraanipuhvri laiusega rohkem kui 128 bitti. |
| --- | --- |

—

diskreetgraafikaprotsessor (GPU) ekraanipuhvri laiusega rohkem kui 128 bitti.

Laua- ja sülearvutite kategooriad TECi kriteeriumide jaoks

Järgmistes tabelites on kindlaks määratud spetsifikaadi 5.0 jaoks vajalikud TECi tasemed. Tabelis 1 loetletakse versioonis 5.0 TECi kohta esitatud nõuded ja tabelis 2 esitatakse iga töörežiimi osakaal tootetüüpide kaupa. TEC määratakse kindlaks järgmise valemiga:

ETEC = (8 760/1 000) · (Pväljas · Tväljas + Ppuhke · Tpuhke + Pjõude · Tjõude),

kus kõik Px väärtused väljendavad võimsust vattides, kõik Tx väärtused väljendavad aega protsendina aastast ja ETEC väljendab tüüpilist energiatarbimist kilovattides vastavalt tabeli 2 kohasele töörežiimi osakaalule.

Tabel 1

ETEC – Nõuded – Laua- ja sülearvutid

| | Lauaarvutid ja integreeritud lauaarvutid
  (kWh) | Sülearvutid
  (kWh) |
| --- | --- | --- |
| TEC | A-kategooria: ≤ 148,0
  B-kategooria: ≤ 175,0
  C-kategooria: ≤ 209,0
  D-kategooria: ≤ 234,0 | A-kategooria: ≤ 40,0
  B-kategooria: ≤ 53,0
  C-kategooria: ≤ 88,5 |
| Võimsusega seotud korrigeerimine |
| Mälu | 1 kWh (põhimälu ületava GB kohta)

  Põhimälu:
  A-, B- ja C-kategooria:
  2 GB
  D-kategooria:
  4 GB | 0,4 kWh (4 GB ületava põhimälu GB kohta) |
| Kvaliteetgraafika (diskreetgraafikaprotsessori puhul kindlaksmääratud laiusega ekraanipuhver) | A- ja B-kategooria:
  35 kWh (ekraanipuhvri laius ≤ 128 bitti)
  50 kWh (ekraanipuhvri laius ≤ 128 bitti)
  C- ja D-kategooria:
  50 kWh (ekraanipuhvri laius ≤ 128 bitti) | B-kategooria:
  3 kWh (ekraanipuhvri laius ≤ 64 bitti) |
| Täiendavad sisemised mäludraivid | 25 kWh | 3 kWh |

Lauaarvutid ja integreeritud lauaarvutid

(kWh)

Sülearvutid

(kWh)

TEC

A-kategooria: ≤ 148,0

B-kategooria: ≤ 175,0

C-kategooria: ≤ 209,0

D-kategooria: ≤ 234,0

A-kategooria: ≤ 40,0

B-kategooria: ≤ 53,0

C-kategooria: ≤ 88,5

Võimsusega seotud korrigeerimine

Mälu

1 kWh (põhimälu ületava GB kohta)

Põhimälu:

A-, B- ja C-kategooria:

2 GB

D-kategooria:

4 GB

0,4 kWh (4 GB ületava põhimälu GB kohta)

Kvaliteetgraafika (diskreetgraafikaprotsessori puhul kindlaksmääratud laiusega ekraanipuhver)

A- ja B-kategooria:

35 kWh (ekraanipuhvri laius ≤ 128 bitti)

50 kWh (ekraanipuhvri laius ≤ 128 bitti)

C- ja D-kategooria:

50 kWh (ekraanipuhvri laius ≤ 128 bitti)

B-kategooria:

3 kWh (ekraanipuhvri laius ≤ 64 bitti)

Täiendavad sisemised mäludraivid

25 kWh

3 kWh

Tabel 2

Töörežiimide osakaal – Laua- ja sülearvutid

| (protsentides) |
| --- |
| | Lauaarvutid | Sülearvutid |
| | Tavalised | Proksifunktsiooniga (1) | Tavalised | Proksifunktsiooniga (1) |
| Tväljas | 55 | 40 | 60 | 45 |
| Tpuhke | 5 | 30 | 10 | 30 |
| Tjõude | 40 | 30 | 30 | 25 |

(protsentides)

Lauaarvutid

Sülearvutid

Tavalised

Proksifunktsiooniga (1)

Tavalised

Proksifunktsiooniga (1)

Tväljas

55

40

60

45

Tpuhke

5

30

10

30

Tjõude

40

30

30

25

2.   Tööjaamad

PTEC (Tööjaamade kategooria)

Järgmistes tabelites on kindlaks määratud spetsifikaadi 5.0 jaoks vajalikud PTEC tasemed. Tabelis 3 loetletakse versioonis 5.0 PTEC kohta esitatud nõuded ja tabelis 4 esitatakse iga töörežiimi osakaal. PTEC määratakse kindlaks järgmise valemiga:

PTEC = 0,35 · Pväljas + 0,10 · Ppuhke + 0,55 · Pjõude

kus kõik Px väärtused väljendavad võimsust vattides.

Tabel 3

PTEC – Nõuded – Tööjaamad

PTEC ≤ 0,28 · [Pmax + (# HDD · 5)]

Tabel 4.

Töörežiimide osakaal – Tööjaamad

| (protsentides) |
| --- |
| Tväljas | 35 |
| Tpuhke | 10 |
| Tjõude | 55 |
| Märkus:osakaalunäitajad sisalduvad eespool esitatud PTEC valemis. |

(protsentides)

Tväljas

35

Tpuhke

10

Tjõude

55

Märkus:osakaalunäitajad sisalduvad eespool esitatud PTEC valemis.

Mitme graafikaseadmega varustatud arvutid (tööjaamad)

ENERGY STARi nõuetele vastavad tööjaamad, millel on ainult üks graafikaseade, võivad samuti kvalifitseeruda ühe või mitme graafikaseadmega konfiguratsiooniks, kui täiendava riistvara konfiguratsioon on identne, v.a täiendava(te) graafikaseadme(te) puhul. Mitme graafikaseadme kasutamine võib hõlmata mitme kuvari kasutamist ning mitme graafikaprotsessoriga, kõrgjõudlusega konfiguratsioonide (nt ATI Crossfire, NVIDIA SLI) ühendamist. Sel juhul võivad tootjad seni, kuni SPECviewperf® toetab mitut graafikaseadme lõime, esitada testimisandmed ühe graafikaseadmega tööjaama puhul mõlema konfiguratsiooni kohta ilma süsteemi uuesti testimata.

3.   Väikeserverid

Jõudeolekutasemete kindlaksmääramiseks peavad väikeserverid kvalifitseeruma allpool määratletud A- või B-kategooriasse:

| a) | A-kategooria: kõiki väikeservereid, mis ei vasta allpool B-kategoorias esitatud määratlusele, käsitatakse A-kategooriasse kuuluvana, kvalifitseerumaks ENERGY STARi vääriliseks; |
| --- | --- |

a)

A-kategooria: kõiki väikeservereid, mis ei vasta allpool B-kategoorias esitatud määratlusele, käsitatakse A-kategooriasse kuuluvana, kvalifitseerumaks ENERGY STARi vääriliseks;

| b) | B-kategooria: B-kategooriasse kvalifitseerumiseks peavad väikeserveritel olema






  — | protsessor(id), millel on rohkem kui üks protsessorituum või rohkem kui üks eraldi protsessor, ning |
| --- | --- | --- |

b)

B-kategooria: B-kategooriasse kvalifitseerumiseks peavad väikeserveritel olema

—

protsessor(id), millel on rohkem kui üks protsessorituum või rohkem kui üks eraldi protsessor, ning

| — | vähemalt 1 gigabaidine (GB) süsteemimälu. |
| --- | --- |

—

vähemalt 1 gigabaidine (GB) süsteemimälu.

Tabel 6

Väikeserveri tõhususe nõuded

| Väikeserveri töörežiimide võimustarbe nõuded |
| --- |
| Väljalülitatud olek: ≤ 2,0 W
  Jõudeolek:
  A-kategooria: ≤ 50,0 W
  B-kategooria: ≤ 65,0 W |
| Funktsioon | Täiendava võimsuse varu |
| Wake On LAN (WOL)
  (kehtib ainult juhul, kui arvuti WOL-funktsioon on aktiveeritud tehases) | + 0,7 W väljalülitatud olekus |

Väikeserveri töörežiimide võimustarbe nõuded

Väljalülitatud olek: ≤ 2,0 W

Jõudeolek:

A-kategooria: ≤ 50,0 W

B-kategooria: ≤ 65,0 W

Funktsioon

Täiendava võimsuse varu

Wake On LAN (WOL)

(kehtib ainult juhul, kui arvuti WOL-funktsioon on aktiveeritud tehases)

+ 0,7 W väljalülitatud olekus

4.   Õhukesed kliendid (thin clients)

Õhukeste klientide kategooriad jõudeoleku kriteeriumide jaoks Jõudeolekutasemete kindlaksmääramiseks peavad õhukesed kliendid kvalifitseeruma järgmisesse A- või B-kategooriasse:

| a) | A-kategooria: kõiki õhukesi kliente, mis ei vasta allpool B-kategoorias esitatud määratlusele, käsitatakse A-kategooriasse kuuluvana, kvalifitseerumaks ENERGY STARi vääriliseks; |
| --- | --- |

a)

A-kategooria: kõiki õhukesi kliente, mis ei vasta allpool B-kategoorias esitatud määratlusele, käsitatakse A-kategooriasse kuuluvana, kvalifitseerumaks ENERGY STARi vääriliseks;

| b) | B-kategooria: B-kategooriasse kvalifitseerumiseks peab õhukestel klientidel olema:






  — | kohalik multimeedia kodeerimise/dekodeerimise funktsioon. |
| --- | --- | --- |

b)

B-kategooria: B-kategooriasse kvalifitseerumiseks peab õhukestel klientidel olema:

—

kohalik multimeedia kodeerimise/dekodeerimise funktsioon.

Tabel 7

Õhukese kliendi tõhususe nõuded

| Õhukese kliendi töörežiimide võimsustarbe nõuded |
| --- |
| Väljalülitatud olek: ≤ 2 W
  Puhkeolek (olemasolu korral): ≤ 2 W
  Jõudeolek:
  A-kategooria: ≤ 12,0 W
  B-kategooria: ≤ 15,0 W |
| Funktsioon | Täiendava võimsuse varu |
| Wake On LAN (WOL)
  (kehtib ainult juhul, kui arvuti WOL-funktsioon on aktiveeritud tehases) | + 0,7 W puhkeolekus
  + 0,7 W väljalülitatud olekus |

Õhukese kliendi töörežiimide võimsustarbe nõuded

Väljalülitatud olek: ≤ 2 W

Puhkeolek (olemasolu korral): ≤ 2 W

Jõudeolek:

A-kategooria: ≤ 12,0 W

B-kategooria: ≤ 15,0 W

Funktsioon

Täiendava võimsuse varu

Wake On LAN (WOL)

(kehtib ainult juhul, kui arvuti WOL-funktsioon on aktiveeritud tehases)

+ 0,7 W puhkeolekus

+ 0,7 W väljalülitatud olekus

C.   Toitehalduse nõuded

Tooted peavad vastama allpool tabelis 8 üksikasjalikult esitatud toitehaldusnõuetele ja neid tuleb testida nii, nagu neid tarnitakse.

Tabel 8

Toitehalduse nõuded

| Spetsifikaadi nõuded | | Kohaldatakse järgmiste seadmete suhtes |
| --- | --- | --- |
| Tarnimisel esitatavad nõuded |
| Puhkeolek | Seadme tarnimisel on see seadistatud nii, et puhkeolek aktiveerub siis, kui arvutit ei ole kasutatud 30 minuti jooksul. Arvutid vähendavad puhke-või väljalülitatud olekusse üleminekul mis tahes 1 Gb/s Ethernet võrguühenduse kiirust. | Lauaarvutid | |
| Integreeritud lauaarvutid | |
| Sülearvutid | |
| Tööjaamad | |
| | |
| Väikeserverid | |
| Õhukesed kliendid | |
| Kuvari puhkeolek | Seadme tarnimisel on see seadistatud nii, et puhkeolek aktiveerub siis, kui kuvarit ei ole kasutatud 15 minuti jooksul. | Lauaarvutid | |
| Integreeritud lauaarvutid | |
| Sülearvutid | |
| Tööjaamad | |
| | |
| Väikeserverid (kuvari olemasolu korral) | |
| Õhukesed kliendid | |
| Võrguühenduse toitehalduse nõuded |
| Wake on LAN (WOL) | Etherneti funktsiooniga arvutite puhul peab olema võimalik aktiveerida ja desaktiveerida WOL-funktsioon puhkeoleku jaoks. | Lauaarvutid | |
| Integreeritud lauaarvutid | |
| Sülearvutid | |
| Tööjaamad | |
| | |
| Väikeserverid | |
| Õhukesed kliendid (Kohaldatakse üksnes juhul, kui tarkavara uuendatakse tsentraalselt hallatavast võrgust ajal, mil seade on puhkeolekus või väljalülitatud olekus. Kõnealune nõue ei kehti selliste õhukeste klientide kohta, mille standardseadistus ei nõua klienditarkvara uuendamist väljaspool tööaega.) | |
| Kohaldatakse üksnes ettevõtluskanalite kaudu turustatavate arvutite suhtes:
  Etherneti funktsiooniga arvutid peavad vastama ühele järgmistest nõuetest:






  — | seadme tarnimisel on see seadistatud nii, et WOL-funktsioon aktiveerub puhkeolekus, kui töötatakse vahelduvvooluga (st sülearvutid võivad WOL-funktsiooni automaatselt desaktiveerida, kui need vooluvõrgust välja lülitada), või |

Spetsifikaadi nõuded

Kohaldatakse järgmiste seadmete suhtes

Tarnimisel esitatavad nõuded

Puhkeolek

Seadme tarnimisel on see seadistatud nii, et puhkeolek aktiveerub siis, kui arvutit ei ole kasutatud 30 minuti jooksul. Arvutid vähendavad puhke-või väljalülitatud olekusse üleminekul mis tahes 1 Gb/s Ethernet võrguühenduse kiirust.

Lauaarvutid

Image

Integreeritud lauaarvutid

Image

Sülearvutid

Image

Tööjaamad

Image

Väikeserverid

Image

Õhukesed kliendid

Kuvari puhkeolek

Seadme tarnimisel on see seadistatud nii, et puhkeolek aktiveerub siis, kui kuvarit ei ole kasutatud 15 minuti jooksul.

Lauaarvutid

Image

Integreeritud lauaarvutid

Image

Sülearvutid

Image

Tööjaamad

Image

Väikeserverid (kuvari olemasolu korral)

Image

Õhukesed kliendid

Image

Võrguühenduse toitehalduse nõuded

Wake on LAN (WOL)

Etherneti funktsiooniga arvutite puhul peab olema võimalik aktiveerida ja desaktiveerida WOL-funktsioon puhkeoleku jaoks.

Lauaarvutid

Image

Integreeritud lauaarvutid

Image

Sülearvutid

Image

Tööjaamad

Image

Väikeserverid

Image

Õhukesed kliendid (Kohaldatakse üksnes juhul, kui tarkavara uuendatakse tsentraalselt hallatavast võrgust ajal, mil seade on puhkeolekus või väljalülitatud olekus. Kõnealune nõue ei kehti selliste õhukeste klientide kohta, mille standardseadistus ei nõua klienditarkvara uuendamist väljaspool tööaega.)

Image

Kohaldatakse üksnes ettevõtluskanalite kaudu turustatavate arvutite suhtes:

Etherneti funktsiooniga arvutid peavad vastama ühele järgmistest nõuetest:

—

seadme tarnimisel on see seadistatud nii, et WOL-funktsioon aktiveerub puhkeolekus, kui töötatakse vahelduvvooluga (st sülearvutid võivad WOL-funktsiooni automaatselt desaktiveerida, kui need vooluvõrgust välja lülitada), või

| — | kui seade tarnitakse ettevõttele aktiveerimata WOL-funktsiooniga, peab WOL-funktsiooni saama piisavalt hõlpsasti aktiveerida nii kliendi operatsioonisüsteemi kasutajaliidese kui ka võrgu kaudu. |
| --- | --- |

—

kui seade tarnitakse ettevõttele aktiveerimata WOL-funktsiooniga, peab WOL-funktsiooni saama piisavalt hõlpsasti aktiveerida nii kliendi operatsioonisüsteemi kasutajaliidese kui ka võrgu kaudu.

Lauaarvutid

Image

Integreeritud lauaarvutid

Image

Sülearvutid

Image

Tööjaamad

Image

Väikeserverid

Image

Õhukesed kliendid (Kohaldatakse üksnes juhul, kui tarkavara uuendatakse tsentraalselt hallatavast võrgust ajal, mil seade on puhkeolekus või väljalülitatud olekus. Kõnealune nõue ei kehti selliste õhukeste klientide kohta, mille standardseadistus ei nõua klienditarkvara uuendamist väljaspool tööaega.)

Image

Äratusfunktsiooni haldamine

Kohaldatakse üksnes ettevõtluskanalite kaudu turustatavate arvutite suhtes:

Etherneti funktsiooniga arvutid on suutelised teostama äratussündmusi puhkeolekust nii kaugjuhtimise teel (võrgust) kui ka graafiku järgi (reaalaja taktis kell).

Tootjad tagavad, juhul kui seda saavad kontrollida tootjad (st kui konfigureeritakse pigem riistvara seadete kui tarkvara seadete kaudu), et nimetatud seadeid saab hallata tsentraalselt vastavalt kliendi soovile tootja pakutud vahenditega.

Lauaarvutid

Image

Integreeritud lauaarvutid

Image

Sülearvutid

Image

Tööjaamad

Image

Väikeserverid

Image

Õhukesed kliendid

Image

Kõigi aktiveeritud WOL-funktsiooniga arvutite puhul aktiveeritakse suunatud paketifiltrid ning need seadistatakse vaikimisi tootja standardkonfiguratsioonile. Seni, kuni on kokku lepitud ühe (või enama) standardi suhtes, palutakse partneritel esitada oma suunatud paketifiltri konfiguratsioon EPA-le ja Euroopa Komisjonile selle avaldamiseks veebilehel, et stimuleerida arutelu ja standardkonfiguratsiooni väljatöötamist.

Toitehalduse funktsiooniga arvutite kvalifitseerimine

Kui määratakse kindlaks, kas mudelid tuleks kvalifitseerida WOL-funktsiooniga või WOL-funktsioonita, tuleks järgida järgmisi nõudeid:

| a) | väljalülitatud olek: tarnimisel testitakse arvuteid väljalülitatud olekus ja tulemus dokumenteeritakse. Mudeleid, mida tarnitakse puhkeolekus aktiveeritud WOL-funktsiooniga, tuleb testida aktiveeritud WOL-funktsiooniga. Samamoodi tuleb mudeleid, mida tarnitakse puhkeolekus desaktiveeritud WOL-funktsiooniga, testida desaktiveeritud WOL-funktsiooniga; |
| --- | --- |

a)

väljalülitatud olek: tarnimisel testitakse arvuteid väljalülitatud olekus ja tulemus dokumenteeritakse. Mudeleid, mida tarnitakse puhkeolekus aktiveeritud WOL-funktsiooniga, tuleb testida aktiveeritud WOL-funktsiooniga. Samamoodi tuleb mudeleid, mida tarnitakse puhkeolekus desaktiveeritud WOL-funktsiooniga, testida desaktiveeritud WOL-funktsiooniga;

| b) | puhkeolek: tarnimisel testitakse arvuteid puhkeolekus ja tulemus dokumenteeritakse. 1. osa mõiste V all määratletud ettevõtluskanalite kaudu müüdavaid mudeleid testitakse, kvalifitseeritakse ja turustatakse aktiveeritud/desaktiveeritud WOL-funktsiooniga vastavalt tabelis 8 esitatud nõuetele. Üksnes tavaliste jaemüügikanalite kaudu otse tarbijatele suunatud toodete tarnimisel ei pea WOL-funktsioon olema aktiveeritud puhkeoleku jaoks ning neid võib testida, kvalifitseerida ja tarnida kas aktiveeritud või desaktiveeritud WOL-funktsiooniga; |
| --- | --- |

b)

puhkeolek: tarnimisel testitakse arvuteid puhkeolekus ja tulemus dokumenteeritakse. 1. osa mõiste V all määratletud ettevõtluskanalite kaudu müüdavaid mudeleid testitakse, kvalifitseeritakse ja turustatakse aktiveeritud/desaktiveeritud WOL-funktsiooniga vastavalt tabelis 8 esitatud nõuetele. Üksnes tavaliste jaemüügikanalite kaudu otse tarbijatele suunatud toodete tarnimisel ei pea WOL-funktsioon olema aktiveeritud puhkeoleku jaoks ning neid võib testida, kvalifitseerida ja tarnida kas aktiveeritud või desaktiveeritud WOL-funktsiooniga;

| c) | proksifunktsioon: tarnimisel testitakse lauaarvuteid, integreeritud lauaarvuteid ja sülearvuteid jõudeolekus, puhkeolekus ja väljalülitatud olekus koos aktiveeritud või desaktiveeritud proksifunktsiooniga. Selleks et kvalifitseeruks süsteem, mille proksifunktsiooni suhtes kohaldatakse TECi osakaalunäitajaid, peab kõnealune süsteem olema kooskõlas proksifunktsiooni standardiga, mille EPA ja Euroopa Komisjon on ENERGY STARi eesmärke järgivana heaks kiitnud. Selline heakskiit tuleb saada enne, kui toote kohta esitatakse andmed ENERGY STARi vääriliseks kvalifitseerumiseks. |
| --- | --- |

c)

proksifunktsioon: tarnimisel testitakse lauaarvuteid, integreeritud lauaarvuteid ja sülearvuteid jõudeolekus, puhkeolekus ja väljalülitatud olekus koos aktiveeritud või desaktiveeritud proksifunktsiooniga. Selleks et kvalifitseeruks süsteem, mille proksifunktsiooni suhtes kohaldatakse TECi osakaalunäitajaid, peab kõnealune süsteem olema kooskõlas proksifunktsiooni standardiga, mille EPA ja Euroopa Komisjon on ENERGY STARi eesmärke järgivana heaks kiitnud. Selline heakskiit tuleb saada enne, kui toote kohta esitatakse andmed ENERGY STARi vääriliseks kvalifitseerumiseks.

Klienditarkvara ja haldusteenuse eelnev installeerimine

Toodete tarnimisel vastutab partner nende testimise ja kvalifitseerimise eest. Kui toode vastab sel etapil ENERGY STARi nõuetele ja kvalifitseeritakse sellisena, võib toote sellekohaselt märgistada.

Kui klient teeb partnerile ülesandeks laadida kohandatud mälupilt, peab partner toimima järgmiselt:

| — | andma kliendile teada, et nende toode, millele on laaditud kohandatud mälupilt, ei pruugi vastata ENERGY STARi nõuetele (sel juhul kasutatava kirja näidis on klientidele kättesaadav ENERGY STARi veebisaidil); |
| --- | --- |

—

andma kliendile teada, et nende toode, millele on laaditud kohandatud mälupilt, ei pruugi vastata ENERGY STARi nõuetele (sel juhul kasutatava kirja näidis on klientidele kättesaadav ENERGY STARi veebisaidil);

| — | julgustama klienti testima toote vastavust ENERGY STARi nõuetele. |
| --- | --- |

—

julgustama klienti testima toote vastavust ENERGY STARi nõuetele.

Kasutaja teavitamise nõue

Selle tagamiseks, et hankijaid/kasutajaid teavitatakse nõuetekohaselt toitehaldusest saadavast kasust, lisab tootja iga arvuti juurde ühe järgmistest:

| — | teave ENERGY STARi ja toitehaldusest saadava kasu kohta kasutusjuhendi püsikoopias või elektroonilises koopias. Nimetatud teave peaks olema esitatud kasutusjuhendi alguses; või |
| --- | --- |

—

teave ENERGY STARi ja toitehaldusest saadava kasu kohta kasutusjuhendi püsikoopias või elektroonilises koopias. Nimetatud teave peaks olema esitatud kasutusjuhendi alguses; või

| — | pakendis või karbis olev teatis ENERGY STARi ja toitehaldusest saadava kasu kohta. |
| --- | --- |

—

pakendis või karbis olev teatis ENERGY STARi ja toitehaldusest saadava kasu kohta.

Mõlemad valikud peavad sisaldama vähemalt järgmist teavet:

| — | märge, et arvuti on tarnitud nii, et toitehaldus on võimalik, ning teave ajaseadete kohta (kas süsteemi vaikimisi seadistused või märkus selle kohta, et arvuti vaikimisi seadistused on kooskõlas ENERGY STARi programmis optimaalse energiasäästu kohta soovitatud nõuetega, et kuvari puhul kestab kasutaja jõudeolek alla 15 minuti ja arvuti puhul alla 30 minuti); ning |
| --- | --- |

—

märge, et arvuti on tarnitud nii, et toitehaldus on võimalik, ning teave ajaseadete kohta (kas süsteemi vaikimisi seadistused või märkus selle kohta, et arvuti vaikimisi seadistused on kooskõlas ENERGY STARi programmis optimaalse energiasäästu kohta soovitatud nõuetega, et kuvari puhul kestab kasutaja jõudeolek alla 15 minuti ja arvuti puhul alla 30 minuti); ning

| — | kuidas arvuti nõuetekohaselt puhkeolekust äratada. |
| --- | --- |

—

kuidas arvuti nõuetekohaselt puhkeolekust äratada.

D.   Vabatahtlikud nõuded

Kasutajaliides

Kuigi see pole kohustuslik, soovitatakse tootjatel tungivalt kavandada tooteid vastavalt toite juhtelemendi kasutajaliidest käsitlevale standardile IEEE 1621 (ametlik nimetus: „Kontori- või tarbijakeskkonnas kasutatavate elektroonikaseadmete toite juhtelementide kasutajaliidese elementide standard”). Vastavus standardile IEEE 1621 muudab kõigi elektroonikaseadmete toite juhtelemendid sarnasemaks ja intuitiivselt kasutatavaks. Täiendavat teavet standardi kohta saab aadressilt http://eetd.LBL.gov/Controls.

4.   TESTIMISMENETLUSED

Tootjad peavad läbi viima testid ja ise sertifitseerima need mudelid, mis vastavad ENERGY STARi juhistele.

| — | Kõnealuste testide läbiviimisel nõustub partner kasutama allpool tabelis 9 esitatud testimismenetlusi. |
| --- | --- |

—

Kõnealuste testide läbiviimisel nõustub partner kasutama allpool tabelis 9 esitatud testimismenetlusi.

| — | Testimise tulemused edastatakse vastavalt vajadusele EPA-le või Euroopa Komisjonile. |
| --- | --- |

—

Testimise tulemused edastatakse vastavalt vajadusele EPA-le või Euroopa Komisjonile.

Allpool on esitatud täiendava testimise ja aruandluse nõuded.

1.   TECi või jõudeoleku testimiseks vajalik seadmete arv

Tootjad võivad esialgu testida üht seadet kvalifitseerimiseks. Kui esimese testitud seadme TECi või jõudeoleku puhul saadud tulemus on nende suhtes kehtivast nõudest väiksem või sellega võrdne, kuid erineb ettenähtud tasemest kuni 10 %, peab testima sama mudeli veel ühte seadet, millel on identne konfiguratsioon. Tootjad esitavad mõlema seadme testimisel saadud väärtused. ENERGY STARi vääriliseks kvalifitseerumiseks peavad mõlemad seadmed vastama kõnealuse toote ja tootekategooria puhul kehtivale maksimaalsele TECi ja jõudeoleku tasemele.

Märkusselline täiendav testimine on vajalik üksnes juhul, kui on vaja kindlaks määrata vastavus TECi nõuetele (lauaarvutid, integreeritud lauaarvutid, sülearvutid, tööjaamad) ja jõudeoleku nõuetele (väikeserverid, õhukesed kliendid); puhkeoleku ja väljalülitatud oleku puhul on vaja testida ainult üht seadet (kui kohaldatakse kõnealuseid nõudeid). Sellist lähenemisviisi iseloomustavad järgmised näited:

1.näide— A-kategooria lauaarvutite TECi tase peab olema 148,0 kWh või alla selle ning täiendava testimise 10 % lävi on seega 133,2 kWh.

Kui esimese seadme puhul mõõdetud näit on 130 kWh, ei ole vaja rohkem testida ning mudel kvalifitseerub (130 kWh on spetsifikaadiga ettenähtust 12 % tõhusam ja jääb seega väljapoole 10 % läve).

Kui esimese seadme puhul mõõdetud näit on 133,2 kWh, ei ole vaja rohkem testida ning mudel kvalifitseerub (133,2 kWh on spetsifikaadiga ettenähtust täpselt 10 % tõhusam).

Kui esimese seadme puhul mõõdetud näit on 135 kWh, tuleb testida veel üht seadet, et mudeli kvalifitseerumine kindlaks teha (135 kWh on ainult 9 % spetsifikaadiga ettenähtust tõhusam ja jääb 10 % läve piiresse).

Kui kahe seadme testimise tulemuseks on 135 ja 151 kWh, ei kvalifitseeru mudel ENERGY STARi vääriliseks, kuigi keskmine on 143 kWh, sest üks väärtustest ületab ENERGY STARi spetsifikaadiga ettenähtut.

Kui kahe seadme testimise tulemuseks on 135 ja 147 kWh, kvalifitseerub mudel ENERGY STARi vääriliseks, sest mõlemad väärtused vastavad ENERGY STARi spetsifikaadiga ettenähtud väärtusele 148,0 kWh.

2. näide— A-kategooria väikeserverite jõudeoleku tase peab olema 50 W või alla selle ning täiendava testimise 10 % lävi on seega 45 W. Mudeli testimisel kvalifitseerimise eesmärgil võivad tekkida järgmised olukorrad:

kui esimese seadme näit on 44 W, ei ole vaja rohkem testida ning mudel kvalifitseerub (44 W on spetsifikaadiga ettenähtust 12 % tõhusam ja jääb seega väljapoole 10 % läve);

kui esimese seadme näit on 45 W, ei ole vaja rohkem testida ning mudel kvalifitseerub (45 W on spetsifikaadiga ettenähtust täpselt 10 % tõhusam);

kui esimese seadme näit on 47 W, tuleb testida veel üht seadet, et mudeli kvalifitseerumine kindlaks teha (47 W on ainult 6 % spetsifikaadiga ettenähtust tõhusam ja jääb 10 % läve piiresse);

kui kahe seadme testimise tulemusteks on 47 ja 51 W, ei kvalifitseeru mudel ENERGY STARi vääriliseks, kuigi keskmine on 49 W, sest üks väärtustest (51) ületab ENERGY STARi spetsifikaadiga ettenähtut;

kui kahe seadme testimise tulemuseks on 47 ja 49 W, kvalifitseerub mudel ENERGY STARi vääriliseks, sest mõlemad väärtused vastavad ENERGY STARi spetsifikaadiga ettenähtud väärtusele 50 W.

2.   Mudelid, mis on võimelised töötama mitme pinge/sageduse kombinatsiooni korral

Tootjad testivad tooteid selle turu (nende turgude) põhjal, millel ENERGY STARi nõuetele kvalifitseerunud mudeleid müüakse ja reklaamitakse.

Selliste toodete puhul, mida müüakse ENERGY STARi väärilisena mitmel rahvusvahelisel turul ja mis seetõttu liigitatakse mitme sisendpinge järgi, peab tootja testima nõutavad mõõdetud energiatarbimise või energiatõhususe näidud kõigil asjakohastel pinge/sageduse tasemetel ning esitama sellekohase teabe. Näiteks peab tootja, kes tarnib sama mudelit nii Ameerika Ühendriikidesse kui ka Euroopasse, mõõtma, täitma spetsifikaadis esitatud nõudeid ja teavitama testimise tulemustest nii pinge/sageduse kombinatsioonil 115 V/60 Hz kui ka pinge/sageduse kombinatsioonil 230 V/50 Hz, et mudel oleks ENERGY STARi vääriline mõlemal turul. Kui mudel on ENERGY STARi vääriline vaid pinge/sageduse ühe kombinatsiooni korral (nt 115 V/60 Hz), võib selle ENERGY STARi vääriliseks tunnistada ja sellisena reklaamida nendes piirkondades, kus rakendatakse kõnealust pinge/sageduse kombinatsiooni (nt Põhja-Ameerikas ja Taiwanis).

Tabel 9

Testimismenetlused

| Tootekategooria | Spetsifikaadi nõuded | Testimisprotokoll | Allikas |
| --- | --- | --- | --- |
| Kõik arvutid | Toiteallika tõhusus | Sisemine toiteallikas (IPS): Generalised Internal Power Supply Efficiency Test Protocol Rev. 6.4.2 (Sisemise toiteallika tõhususe testimise üldprotokoll)
  Väline toiteallikas (EPS): ENERGY STARi testimismeetod väliste toiteallikate puhul

  Märkus: kui sisemise toiteallika testimisel on lisaks sisemise toiteallika tõhususe testimise protokollis kirjeldatud teabele või menetlustele vaja täiendavat teavet või menetlusi, peavad partnerid vastavalt vajadusele kas EPA või Euroopa Komisjoni taotlusel teatama neile meetodi, mille alusel testiti toodet kvalifitseerumiseks esitamisel, et saada andmeid kõnealuse sisemise toiteallika kohta. | IPS: www.efficientpowersupplies.org
  EPS: www.energystar.gov/powersupplies |
| Lauaarvutid, integreeritud lauaarvutid ja sülearvutid | ETEC (väljalülitatud oleku, puhkeoleku ja jõudeoleku mõõtmise põhjal) | ENERGY STARi arvuti testimise meetod (versioon 5.0), I lisa III jaotis | A liide |
| Tööjaamad | PTEC (väljalülitatud oleku, puhkeoleku, jõudeoleku ja maksimaalse võimsuse mõõtmise põhjal) | ENERGY STARi arvuti testimise meetod (versioon 5.0), I lisa III–IV jaotis |
| Väikeserverid | Väljalülitatud olek ja jõudeolek | ENERGY STARi arvuti testimise meetod (versioon 5.0), I lisa III jaotis |
| Õhukesed kliendid | Väljalülitatud olek, puhkeolek ja jõudeolek | ENERGY STARi arvuti testimise meetod (versioon 5.0), I lisa III jaotis |

Tootekategooria

Spetsifikaadi nõuded

Testimisprotokoll

Allikas

Kõik arvutid

Toiteallika tõhusus

Sisemine toiteallikas (IPS): Generalised Internal Power Supply Efficiency Test Protocol Rev. 6.4.2 (Sisemise toiteallika tõhususe testimise üldprotokoll)

Väline toiteallikas (EPS): ENERGY STARi testimismeetod väliste toiteallikate puhul

Märkus: kui sisemise toiteallika testimisel on lisaks sisemise toiteallika tõhususe testimise protokollis kirjeldatud teabele või menetlustele vaja täiendavat teavet või menetlusi, peavad partnerid vastavalt vajadusele kas EPA või Euroopa Komisjoni taotlusel teatama neile meetodi, mille alusel testiti toodet kvalifitseerumiseks esitamisel, et saada andmeid kõnealuse sisemise toiteallika kohta.

IPS: www.efficientpowersupplies.org

EPS: www.energystar.gov/powersupplies

Lauaarvutid, integreeritud lauaarvutid ja sülearvutid

ETEC (väljalülitatud oleku, puhkeoleku ja jõudeoleku mõõtmise põhjal)

ENERGY STARi arvuti testimise meetod (versioon 5.0), I lisa III jaotis

A liide

Tööjaamad

PTEC (väljalülitatud oleku, puhkeoleku, jõudeoleku ja maksimaalse võimsuse mõõtmise põhjal)

ENERGY STARi arvuti testimise meetod (versioon 5.0), I lisa III–IV jaotis

Väikeserverid

Väljalülitatud olek ja jõudeolek

ENERGY STARi arvuti testimise meetod (versioon 5.0), I lisa III jaotis

Õhukesed kliendid

Väljalülitatud olek, puhkeolek ja jõudeolek

ENERGY STARi arvuti testimise meetod (versioon 5.0), I lisa III jaotis

3.   Tooteperede kvalifitseerimine

Eeldusel, et spetsifikaati ei muudeta, võib uusi testimisandmeid esitamata käsitada jätkuvalt kvalifitseerituna mudeleid, mida ei ole muudetud, või mudeleid, mis erinevad eelmisel aastal müüdud mudelitest ainult viimistluse poolest. Kui tootemudel lastakse turule eri konfiguratsioonides või stiilides tooteperena või -seeriana, võib partner teavitada tootest ja selle kvalifitseerida ühe mudelinumbri alla seni, kuni kõik kõnealusesse perre või seeriasse kuuluvad mudelid vastavad ühele järgmistest nõuetest:

| — | arvutid, mis on ehitatud samal platvormil ja mis on igas mõttes identsed, välja arvatud korpus ja värv, võivad kvalifitseeruda ühe, tüüpilise mudeli testimise andmete esitamisega; |
| --- | --- |

—

arvutid, mis on ehitatud samal platvormil ja mis on igas mõttes identsed, välja arvatud korpus ja värv, võivad kvalifitseeruda ühe, tüüpilise mudeli testimise andmete esitamisega;

| — | kui tootemudel lastakse turule eri konfiguratsioonides, võib partner teavitada tootest ja selle kvalifitseerida ühe ainulaadse mudelinumbri alla, mis kujutab endast peres saadaolevat suurima võimsusega konfiguratsiooni, selle asemel et teavitada pere igast individuaalsest mudelist; samal tootemudelil ei tohi olla tüüpkonfiguratsioonist suurema tarbimisega konfiguratsioone. Sel juhul koosneb kõrgeim konfiguratsioon järgmisest: suurima võimsusega protsessor, maksimaalne mälukonfiguratsioon, suurima võimsusega graafikaprotsessor (GPU) jne. Süsteemide puhul, mis vastavad eri lauaarvutikategooriatele (nagu määratletud 3. osa punktis B) sõltuvalt konkreetsest konfiguratsioonist, peavad tootjad esitama kõrgeima võimsuskonfiguratsiooni iga kategooria kohta, millesse nad tahavad süsteemi kvalifitseerida. Näiteks süsteemi puhul, mille võib konfigureerida kas A- või B-kategooria lauaarvutina, tuleks esitada mõlema kategooria kõrgeim võimsuskonfiguratsioon, et süsteem oleks ENERGY STARi vääriline. Kui toodet võib konfigureerida vastavaks kõigile kolmele kategooriale, peaks tootja esitama andmed kõikide kategooriate kõrgeima võimsuskonfiguratsiooni kohta. Tootjad vastutavad efektiivsusega seotud iga nõude eest, mis on esitatud pere kõigi teiste mudelite kohta, sealhulgas nende kohta, mida ei ole testitud või mille kohta ei ole andmeid esitatud. |
| --- | --- |

—

kui tootemudel lastakse turule eri konfiguratsioonides, võib partner teavitada tootest ja selle kvalifitseerida ühe ainulaadse mudelinumbri alla, mis kujutab endast peres saadaolevat suurima võimsusega konfiguratsiooni, selle asemel et teavitada pere igast individuaalsest mudelist; samal tootemudelil ei tohi olla tüüpkonfiguratsioonist suurema tarbimisega konfiguratsioone. Sel juhul koosneb kõrgeim konfiguratsioon järgmisest: suurima võimsusega protsessor, maksimaalne mälukonfiguratsioon, suurima võimsusega graafikaprotsessor (GPU) jne. Süsteemide puhul, mis vastavad eri lauaarvutikategooriatele (nagu määratletud 3. osa punktis B) sõltuvalt konkreetsest konfiguratsioonist, peavad tootjad esitama kõrgeima võimsuskonfiguratsiooni iga kategooria kohta, millesse nad tahavad süsteemi kvalifitseerida. Näiteks süsteemi puhul, mille võib konfigureerida kas A- või B-kategooria lauaarvutina, tuleks esitada mõlema kategooria kõrgeim võimsuskonfiguratsioon, et süsteem oleks ENERGY STARi vääriline. Kui toodet võib konfigureerida vastavaks kõigile kolmele kategooriale, peaks tootja esitama andmed kõikide kategooriate kõrgeima võimsuskonfiguratsiooni kohta. Tootjad vastutavad efektiivsusega seotud iga nõude eest, mis on esitatud pere kõigi teiste mudelite kohta, sealhulgas nende kohta, mida ei ole testitud või mille kohta ei ole andmeid esitatud.

Kõik sellise tootemudelitähistusega seotud seadmed/konfiguratsioonid, mida partner püüab kvalifitseerida ENERGY STARi vääriliseks, peavad vastama ENERGY STARi nõuetele. Kui partner soovib kvalifitseerida sellise mudeli konfiguratsioone, mille jaoks on olemas ENERGY STARi nõuetele mittevastavad alternatiivsed konfiguratsioonid, peab kõnealune partner omistama kvalifitseeruvatele konfiguratsioonidele mudelinime/-numbri abil tunnusnumbri, mis on omane üksnes ENERGY STARi vääriliseks kvalifitseerunud konfiguratsioonidele. Kõnealust tunnusnumbrit tuleb kasutada järjepidevalt seoses kvalifitseeruvate konfiguratsioonidega turundus-/müügidokumentides ja ENERGY STARi vääriliseks kvalifitseeritud toodete loetelus (nt mudel A1234 etalonkonfiguratsioonide puhul ja A1234-E ENERGY STARi vääriliseks kvalifitseeruvate konfiguratsioonide puhul).

5.   JÕUSTUMISKUUPÄEV

Kuupäev, millest alates tootjad võivad alustada toodete kvalifitseerimist ENERGY STARi vääriliseks, määratakse lepingu jõustumise kuupäevana.

Lauaarvuti, integreeritud lauaarvuti, sülearvuti, tööjaam, väikeserver

ENERGY STARi versioon 5.0 jõustub lauaarvutite, integreeritud lauaarvutite, sülearvutite, tööjaamade, väikeserverite ja õhukeste klientide suhtes 1. juulil 2009. Kõik tooted (sealhulgas mudelid, mis algselt kvalifitseeriti versiooni 4.0 kohaselt), mille valmistamise kuupäev on 1. juuli 2009 või hilisem, peavad ENERGY STARi vääriliseks kvalifitseerumiseks vastama kõnealuse versiooni 5.0 nõuetele. Mängukonsoolid, mille valmistamise kuupäev on 1. juuli 2010 või hilisem, peavad ENERGY STARi vääriliseks kvalifitseerumiseks vastama kõnealuse versiooni 5.0 nõuetele. Kõik ENERGY STARi vääriliseks kvalifitseeritud arvutitega seoses varem koostatud lepingud kaotavad kehtivuse 30. juunil 2009.

6.   SPETSIFIKAATIDE EDASPIDINE MUUTMINE

EPA ja Euroopa Komisjon jätavad endale õiguse spetsifikatsiooni läbivaatamiseks, kui tehnoloogilised ja/või turumuudatused mõjutavad selle kasulikkust tarbijatele või tööstusele või selle mõju keskkonnale. Kooskõlas praeguse tavaga arutatakse spetsifikaati tehtavad parandused läbi sidusrühmadega. Tuleb silmas pidada, et spetsifikaadi muutmise korral ei kvalifitseeru tootemudel automaatselt ENERGY STARi vääriliseks kogu oma olelusringi jooksul. ENERGY STARi vääriliseks kvalifitseerimiseks peab toode vastama selle valmistamise ajal kehtinud ENERGY STARi spetsifikaadile.

A liide

ENERGY STARI test, et määrata kindlaks arvutite võimsustarve väljalülitatud olekus, puhkeolekus ja jõudeolekus

Järgmist protokolli tuleks järgida siis, kui mõõdetakse arvutite võimsustarvet väljalülitatud olekus, puhkeolekus ja jõudeolekus, et teha kindlaks vastavus tasemetele, mis on esitatud ENERGY STARi arvutispetsifikaadi versioonis 5.0. Partnerid peavad mõõtma tarbijale tarnitava konfiguratsiooni esinduslikku valimit. Partner ei pea siiski kaaluma selliseid võimsustarbe muutusi, mis võivad tuleneda komponentide lisamisest või baasvahetussüsteemi (BIOS) ja/või tarkvara seadete muutmisest arvutikasutaja poolt pärast toote müüki. Kõnealust menetlust tuleb järgida vastavalt korrale ning testitav režiim märgistatakse vajaduse korral.

Arvuteid tuleb testida tarnimisel kehtinud konfiguratsiooni ja seadetega, v.a juhul, kui A liites esitatud testimismenetluses on sätestatud teisiti. Muud seadistust nõudvad astmed on tähistatud tärniga („*”).

I.   Mõisted

Kui ei ole sätestatud teisiti, on kõik käesolevas dokumendis kasutatud terminid kooskõlas mõistetega, mis sisalduvad arvuteid käsitlevate ENERGY STARI nõuetele kvalifitseerumise kriteeriumide versioonis 5.0.

1.   UUT: UUT on ingliskeelsete sõnade unit under test akronüüm, mis käesoleval juhul osutab testitavale arvutile.

2.   UPS: UPS on ingliskeelsete sõnade Uninterruptible Power Supply akronüüm, mis osutab muundurite, lülitite ja energiasalvestusvahendite (näiteks patareide) kombinatsioonile, moodustades toiteallika täisvõimsuse säilitamiseks sisendvoolu katkestuse korral.

II.   Testimisnõuded

1.   Heakskiidetud mõõteseade

Heakskiidetud mõõteseadmed sisaldavad järgmisi atribuute (2):

| — | võimsuse eraldusvõime on 1 mW või suurem; |
| --- | --- |

—

võimsuse eraldusvõime on 1 mW või suurem;

| — | kättesaadav voolu amplituuditegur on 3 või rohkem hinnatava vooluvahemiku väärtusel ning |
| --- | --- |

—

kättesaadav voolu amplituuditegur on 3 või rohkem hinnatava vooluvahemiku väärtusel ning

| — | madalam side vooluvahemikul 10 mA või vähem. |
| --- | --- |

—

madalam side vooluvahemikul 10 mA või vähem.

Lisaks eespool nimetatutele on soovitatavad järgmised atribuudid:

| — | sagedusnäitaja vähemalt 3 kHZ ning |
| --- | --- |

—

sagedusnäitaja vähemalt 3 kHZ ning

| — | kalibreerimine vastavalt Ameerika Ühendriikide riikliku standardite ja tehnoloogia instituudi (NIST) standardile. |
| --- | --- |

—

kalibreerimine vastavalt Ameerika Ühendriikide riikliku standardite ja tehnoloogia instituudi (NIST) standardile.

Samuti on mõõteseadmete puhul soovitav, et need suudaksid näidata täpselt keskmist võimsust kasutaja valitud mis tahes ajavahemiku jooksul (seda tehakse tavaliselt sisemise matemaatilise arvutuse abil, jagades mõõteseadmes akumuleerunud energia ajaga, mis on kõige täpsem lähenemisviis). Alternatiivina peaks mõõteseade suutma jaotada energia üle kasutaja poolt valitud mis tahes ajavahemiku, kasutades energia vähima arvestusliku ühikuna 0,1 mWh või väiksemat ning jaotatava perioodi esitamisel peab vähim arvestuslik ühik olema 1 sekund või väiksem.

2.   Täpsus

0,5 W või suurema võimsuse mõõtmised viiakse läbi mõõtemääramatusega 2 % või alla selle usaldusnivool 95 %. Väiksema kui 0,5 W võimsuse mõõtmised viiakse läbi mõõtemääramatusega 0,01 W või alla selle usaldusnivool 95 %. Võimsuse mõõteseadme eraldusvõime peab olema:

| — | 0,01 W või parem, mõõtmaks 10 W või väiksemat võimsust; |
| --- | --- |

—

0,01 W või parem, mõõtmaks 10 W või väiksemat võimsust;

| — | 0,1 W või parem, mõõtmaks enam kui 10 W ja kuni 100 W võimsust, ning |
| --- | --- |

—

0,1 W või parem, mõõtmaks enam kui 10 W ja kuni 100 W võimsust, ning

| — | 1 W või parem, mõõtmaks suuremat võimsust kui 100 W. |
| --- | --- |

—

1 W või parem, mõõtmaks suuremat võimsust kui 100 W.

Kõik võimsuse näitajad peaksid olema esitatud vattides ning ümardatud teise kümnendkohani. 10 W või suuremate võimsuste korral esitatakse kolm tüvenumbrit.

3.   Testimistingimused

| Toitepinge | Põhja-Ameerika/Taiwan: | 115 (± 1 %) volti vahelduvvool, 60 Hz (± 1 %) |
| --- | --- | --- |
| Euroopa/Austraalia/Uus-Meremaa: | 230 (± 1 %) volti vahelduvvool, 50 Hz (± 1 %) |
| Jaapan: | 100 (± 1 %) volti vahelduvvool, 50 Hz (± 1 %)/60 Hz (± 1 %)

  Märkus: toodete puhul, mille maksimaalne nimivõimsus on > 1,5 kW, on pinge vahemik ± 4 %. |
| Harmooniline summaarne moonutustegur (THD) (pinge) | < 2 % THD (< 5 % toodete puhul, mille maksimaalne nimivõimsus on > 1,5 kW) |
| Ümbritseva õhu temperatuur | 23 °C ± 5 °C |
| Suhteline niiskus | 10-80 % |
| (Viide IEC 62301: Elektrilised majapidamisseadmed – ooteoleku võimsustarbe mõõtmine, jaotised 4.2, 4.3, 4.4.) |

Toitepinge

Põhja-Ameerika/Taiwan:

115 (± 1 %) volti vahelduvvool, 60 Hz (± 1 %)

Euroopa/Austraalia/Uus-Meremaa:

230 (± 1 %) volti vahelduvvool, 50 Hz (± 1 %)

Jaapan:

100 (± 1 %) volti vahelduvvool, 50 Hz (± 1 %)/60 Hz (± 1 %)

Märkus: toodete puhul, mille maksimaalne nimivõimsus on > 1,5 kW, on pinge vahemik ± 4 %.

Harmooniline summaarne moonutustegur (THD) (pinge)

< 2 % THD (< 5 % toodete puhul, mille maksimaalne nimivõimsus on > 1,5 kW)

Ümbritseva õhu temperatuur

23 °C ± 5 °C

Suhteline niiskus

10-80 %

(Viide IEC 62301: Elektrilised majapidamisseadmed – ooteoleku võimsustarbe mõõtmine, jaotised 4.2, 4.3, 4.4.)

4.   Testitav konfiguratsioon

Arvuti energiatarbimist mõõdetakse ja testitakse UUTi suunduva vahelduvvoolu toiteallikast.

Kui UUT toetab Etherneti, peab see olema ühendatud Etherneti võrgu kommutaatorisse, mis on suuteline töötama UUTi suurimatel ja väikseimatel võrgukiirustel. Ühendus võrguga peab olema olemas kõikide testide jooksul.

III.   Kõikide arvutitoodete väljalülitatud oleku, puhkeoleku ja jõudeoleku testimise menetlus

Arvuti tarbitavat vahelduvvoolu tuleks mõõta järgmiselt:

UUTi ettevalmistamine

| 1. | Märkida üles UUTi tootja ja mudeli nimi. |
| --- | --- |

1.

Märkida üles UUTi tootja ja mudeli nimi.

| 2. | Tagada, et UUT on ühendatud võrguressurssidega vastavalt allpool esitatud üksikasjalikule kirjeldusele ja et UUTil säiliks toimiv ühendus kogu testimise ajal, võtmata arvesse ühenduse kiiruste vahelistel üleminekutel tekkivaid lühikesi pause.






  a) | Lauaarvutid, integreeritud lauaarvutid ja sülearvutid ühendatakse toimivasse Etherneti (IEEE 802.3) võrgu kommutaatorisse, nagu on täpsustatud eespool II jaotise punktis 4 „Testitav konfiguratsioon”. Arvutid peavad testimise jooksul selle kommutaatoriga loodud toimiva ühenduse säilitama, võtmata arvesse ühenduse kiiruste vahelistel üleminekutel tekkivaid lühikesi pause. Etherneti funktsiooniga arvutid peavad testimise ajal säilitama toimiva ühenduse traadita ruuteriga või võrkupääsupunktiga. |
| --- | --- | --- |

2.

Tagada, et UUT on ühendatud võrguressurssidega vastavalt allpool esitatud üksikasjalikule kirjeldusele ja et UUTil säiliks toimiv ühendus kogu testimise ajal, võtmata arvesse ühenduse kiiruste vahelistel üleminekutel tekkivaid lühikesi pause.

a)

Lauaarvutid, integreeritud lauaarvutid ja sülearvutid ühendatakse toimivasse Etherneti (IEEE 802.3) võrgu kommutaatorisse, nagu on täpsustatud eespool II jaotise punktis 4 „Testitav konfiguratsioon”. Arvutid peavad testimise jooksul selle kommutaatoriga loodud toimiva ühenduse säilitama, võtmata arvesse ühenduse kiiruste vahelistel üleminekutel tekkivaid lühikesi pause. Etherneti funktsiooniga arvutid peavad testimise ajal säilitama toimiva ühenduse traadita ruuteriga või võrkupääsupunktiga.

| b) | Väikeserverid on ühendatud toimivasse Etherneti (IEE 802.3) võrgu kommutaatorisse, nagu on täpsustatud eespool II jaotise punktis 4 „Testitav konfiguratsioon”, ning ühendus toimib. |
| --- | --- |

b)

Väikeserverid on ühendatud toimivasse Etherneti (IEE 802.3) võrgu kommutaatorisse, nagu on täpsustatud eespool II jaotise punktis 4 „Testitav konfiguratsioon”, ning ühendus toimib.

| c) | Õhukesed kliendid on ühendatud toimiva serveriga Etherneti (IEEE 802.3) võrgu kommutaatori kaudu ja käitavad ettenähtud terminali/kaugühenduse tarkvara. |
| --- | --- |

c)

Õhukesed kliendid on ühendatud toimiva serveriga Etherneti (IEEE 802.3) võrgu kommutaatori kaudu ja käitavad ettenähtud terminali/kaugühenduse tarkvara.

| 3. | Ühendada efektiivvõimsust mõõta suutev heakskiidetud mõõteseade vahelduvvooluliini pingeallikasse, mis on testimiseks seadistatud asjakohasele pinge/sageduse kombinatsioonile. |
| --- | --- |

3.

Ühendada efektiivvõimsust mõõta suutev heakskiidetud mõõteseade vahelduvvooluliini pingeallikasse, mis on testimiseks seadistatud asjakohasele pinge/sageduse kombinatsioonile.

| 4. | Ühendada UUTi mõõteseadme mõõtekontakti. Ükski pikendusjuhe või UPSi seade ei tohiks olla ühendatud mõõteseadme ja UUTi vahel. Kehtiva testi läbiviimiseks peaks mõõteseade jääma oma kohale, kuni kõik väljalülitatud oleku, puhkeoleku ja jõudeoleku võimsusandmed on salvestatud. |
| --- | --- |

4.

Ühendada UUTi mõõteseadme mõõtekontakti. Ükski pikendusjuhe või UPSi seade ei tohiks olla ühendatud mõõteseadme ja UUTi vahel. Kehtiva testi läbiviimiseks peaks mõõteseade jääma oma kohale, kuni kõik väljalülitatud oleku, puhkeoleku ja jõudeoleku võimsusandmed on salvestatud.

| 5. | Märkida üles vahelduvvoolu pinge ja sagedus. |
| --- | --- |

5.

Märkida üles vahelduvvoolu pinge ja sagedus.

| 6. | Alglaadida arvuti ja oodata, kuni operatsioonisüsteem on täielikult laetud. Vajaduse korral käivitada esialgse operatsioonisüsteemi installeerimine ning lasta kõigil ettevalmistavatel failide indekseerimise ja muudel ühekordsetel/korrapärastel protsessidel lõpuni käia. |
| --- | --- |

6.

Alglaadida arvuti ja oodata, kuni operatsioonisüsteem on täielikult laetud. Vajaduse korral käivitada esialgse operatsioonisüsteemi installeerimine ning lasta kõigil ettevalmistavatel failide indekseerimise ja muudel ühekordsetel/korrapärastel protsessidel lõpuni käia.

| 7. | Märkida üles peamine teave arvuti konfiguratsiooni kohta: arvuti tüüp, operatsioonisüsteemi nimi ja versioon, protsessori tüüp ja kiirus, kogu ja kasutatav füüsiline mälu jne. |
| --- | --- |

7.

Märkida üles peamine teave arvuti konfiguratsiooni kohta: arvuti tüüp, operatsioonisüsteemi nimi ja versioon, protsessori tüüp ja kiirus, kogu ja kasutatav füüsiline mälu jne.

| 8. | Märkida üles peamine teave videokaardi või graafikakiibistiku (kui see on olemas) kohta: videokaardi/kiibistiku nimi, ekraanipuhvri laius, eraldusvõime, mälu emaplaadil ning bitid pikseli kohta. |
| --- | --- |

8.

Märkida üles peamine teave videokaardi või graafikakiibistiku (kui see on olemas) kohta: videokaardi/kiibistiku nimi, ekraanipuhvri laius, eraldusvõime, mälu emaplaadil ning bitid pikseli kohta.

| 9. | * Tagada, et UUT on konfigureeritud nii nagu see tarnitakse ning et on lisatud kõik lisaseadmed, WOL-funktsiooni võimaldamine ning vaikimisi tarnitav tarkvara. UUT peaks samuti olema konfigureeritud, kasutades kõikide testide puhul järgmisi nõudeid:






  a) | lauaarvutisüsteemid, mida tarnitakse tarvikuteta, peaksid olema konfigureeritud standardhiire, klaviatuuri ja välise kuvariga; |
| --- | --- | --- |

9.

- Tagada, et UUT on konfigureeritud nii nagu see tarnitakse ning et on lisatud kõik lisaseadmed, WOL-funktsiooni võimaldamine ning vaikimisi tarnitav tarkvara. UUT peaks samuti olema konfigureeritud, kasutades kõikide testide puhul järgmisi nõudeid:

a)

lauaarvutisüsteemid, mida tarnitakse tarvikuteta, peaksid olema konfigureeritud standardhiire, klaviatuuri ja välise kuvariga;

| b) | sülearvutid peaksid sisaldama kõiki koos süsteemiga tarnitavaid tarvikuid ega pea sisaldama eraldiseisvat klaviatuuri või hiirt, kui arvuti on varustatud integreeritud osutusseadise või digitaatoriga; |
| --- | --- |

b)

sülearvutid peaksid sisaldama kõiki koos süsteemiga tarnitavaid tarvikuid ega pea sisaldama eraldiseisvat klaviatuuri või hiirt, kui arvuti on varustatud integreeritud osutusseadise või digitaatoriga;

| c) | sülearvutite puhul peaks(id) patareikogum(id) olema kõikide testide korral eemaldatud. Süsteemide puhul, kus konfiguratsioon ei toeta talitlust patareikogumita, võib testi läbi viia paigaldatud ja täielikult laetud patareikogumi(te)ga, tagades et kõnealune konfiguratsioon märgitakse testimistulemustes; |
| --- | --- |

c)

sülearvutite puhul peaks(id) patareikogum(id) olema kõikide testide korral eemaldatud. Süsteemide puhul, kus konfiguratsioon ei toeta talitlust patareikogumita, võib testi läbi viia paigaldatud ja täielikult laetud patareikogumi(te)ga, tagades et kõnealune konfiguratsioon märgitakse testimistulemustes;

| d) | väikeserverid ja õhukesed kliendid, mida tarnitakse tarvikuteta, peaksid olema konfigureeritud standardhiire, klaviatuuri ja välise kuvariga (kui serveril on kuvariväljund); |
| --- | --- |

d)

väikeserverid ja õhukesed kliendid, mida tarnitakse tarvikuteta, peaksid olema konfigureeritud standardhiire, klaviatuuri ja välise kuvariga (kui serveril on kuvariväljund);

| e) | Etherneti-funktsiooniga arvutite puhul peaks traadita raadioseadmete toide olema välja lülitatud kõikide testide ajal. See kehtib traadita võrguadapteritele (nt 802.11) või seadmetevaheliste traadita protokollide kohta. Etherneti-funktsioonita arvutite puhul peaks traadita LAN-raadioseadme (nt IEEE 802.11) toide olema sisse lülitatud katsetuse ajal ja peab säilitama toimiva traadita ühenduse traadita ruuteriga või võrkupääsupunktiga, mis toetab kliendi raadio kõige kiiremat ja aeglasemat andmesidet testimise ajal; |
| --- | --- |

e)

Etherneti-funktsiooniga arvutite puhul peaks traadita raadioseadmete toide olema välja lülitatud kõikide testide ajal. See kehtib traadita võrguadapteritele (nt 802.11) või seadmetevaheliste traadita protokollide kohta. Etherneti-funktsioonita arvutite puhul peaks traadita LAN-raadioseadme (nt IEEE 802.11) toide olema sisse lülitatud katsetuse ajal ja peab säilitama toimiva traadita ühenduse traadita ruuteriga või võrkupääsupunktiga, mis toetab kliendi raadio kõige kiiremat ja aeglasemat andmesidet testimise ajal;

| f) | toitehalduse funktsioon ei tohi põhikõvakettaid jõudeoleku testimise ajal peatada (nn spun-down), v.a juhul, kui need sisaldavad integreeritud säilitatavat vahemälu (nt nn hübriidkettad). Kui tarnimisel installeeritakse rohkem kui üks sisemine kõvaketas, võib põhikõvakettast erineva(te) sisemis(t)e kõvaketta (-ketaste) testimisel olla kõvaketta toitehalduse funktsioon tarnimisel aktiveeritud. Kui tarbijatele tarnimisel ei ole kõnealuste lisakõvaketaste puhul toitehalduse funktsioon aktiveeritud, ei tohi nende testimisel kõnealused rakendused olla aktiveeritud. |
| --- | --- |

f)

toitehalduse funktsioon ei tohi põhikõvakettaid jõudeoleku testimise ajal peatada (nn spun-down), v.a juhul, kui need sisaldavad integreeritud säilitatavat vahemälu (nt nn hübriidkettad). Kui tarnimisel installeeritakse rohkem kui üks sisemine kõvaketas, võib põhikõvakettast erineva(te) sisemis(t)e kõvaketta (-ketaste) testimisel olla kõvaketta toitehalduse funktsioon tarnimisel aktiveeritud. Kui tarbijatele tarnimisel ei ole kõnealuste lisakõvaketaste puhul toitehalduse funktsioon aktiveeritud, ei tohi nende testimisel kõnealused rakendused olla aktiveeritud.

| 10. | * Kuvarite toiteseadete konfigureerimisel (muude toitehalduse seadete mittekohandamisel) tuleks järgida järgmisi juhiseid:






  a) | välise kuvariga arvutite puhul (enamik lauaarvuteid): kasutada kuvari toitehalduse seadeid, et takistada kuvarit välja lülitumast ning tagada selle sissejäämine kogu jõudeoleku testimise ajaks, nagu on kirjeldatud allpool; |
| --- | --- | --- |

10.

- Kuvarite toiteseadete konfigureerimisel (muude toitehalduse seadete mittekohandamisel) tuleks järgida järgmisi juhiseid:

a)

välise kuvariga arvutite puhul (enamik lauaarvuteid): kasutada kuvari toitehalduse seadeid, et takistada kuvarit välja lülitumast ning tagada selle sissejäämine kogu jõudeoleku testimise ajaks, nagu on kirjeldatud allpool;

| b) | integreeritud kuvariga arvutite (sülearvutid ja integreeritud süsteemid) puhul: kasutada toitehalduse seadeid, et seadistada kuvar lülituma välja ühe minuti pärast. |
| --- | --- |

b)

integreeritud kuvariga arvutite (sülearvutid ja integreeritud süsteemid) puhul: kasutada toitehalduse seadeid, et seadistada kuvar lülituma välja ühe minuti pärast.

| 11. | Lülitada UUT välja. |
| --- | --- |

11.

Lülitada UUT välja.

Väljalülitatud oleku testimine

| 12. | UUT peab olema välja lülitatud ning väljalülitatud olekus; seejärel seada mõõteseade salvestama efektiivvõimsuse väärtusi intervalliga kuni 1 näit sekundis. Salvestada võimsuse väärtused veel 5 minuti jooksul ning märkida üles kõnealuse 5-minutilise ajavahemiku jooksul täheldatud keskmine väärtus (aritmeetilise keskmise alusel) (3). |
| --- | --- |

12.

UUT peab olema välja lülitatud ning väljalülitatud olekus; seejärel seada mõõteseade salvestama efektiivvõimsuse väärtusi intervalliga kuni 1 näit sekundis. Salvestada võimsuse väärtused veel 5 minuti jooksul ning märkida üles kõnealuse 5-minutilise ajavahemiku jooksul täheldatud keskmine väärtus (aritmeetilise keskmise alusel) (3).

Jõudeoleku testimine

| 13. | Lülitada arvuti sisse ning hakata üles märkima möödunud aega, alustades siis, kui arvuti algselt sisse lülitati või kohe pärast süsteemi täielikuks alglaadimiseks vajaliku mis tahes sisselogimise tegevuse lõpuleviimist. Pärast sisselogimist ja kui operatsioonisüsteem on täielikult laetud ja töövalmis, sulgeda kõik avatud aknad, et oleks kuvatud standardne töökorras töölaud või sellega võrdväärne töövalmis ekraan. 5–15 minutit pärast esialgset alglaadimist või sisselogimist seada mõõteseade salvestama efektiivvõimsuse näitajaid intervalliga vähemalt 1 näit sekundis. Salvestada võimsuse väärtused veel 5 minuti jooksul ning märkida üles kõnealuse 5-minutilise ajavahemiku jooksul täheldatud keskmine väärtus (aritmeetilise keskmise alusel). |
| --- | --- |

13.

Lülitada arvuti sisse ning hakata üles märkima möödunud aega, alustades siis, kui arvuti algselt sisse lülitati või kohe pärast süsteemi täielikuks alglaadimiseks vajaliku mis tahes sisselogimise tegevuse lõpuleviimist. Pärast sisselogimist ja kui operatsioonisüsteem on täielikult laetud ja töövalmis, sulgeda kõik avatud aknad, et oleks kuvatud standardne töökorras töölaud või sellega võrdväärne töövalmis ekraan. 5–15 minutit pärast esialgset alglaadimist või sisselogimist seada mõõteseade salvestama efektiivvõimsuse näitajaid intervalliga vähemalt 1 näit sekundis. Salvestada võimsuse väärtused veel 5 minuti jooksul ning märkida üles kõnealuse 5-minutilise ajavahemiku jooksul täheldatud keskmine väärtus (aritmeetilise keskmise alusel).

Puhkeoleku testimine

| 14. | Pärast jõudeoleku mõõtmise lõpuleviimist viia arvuti puhkeolekusse. Vajaduse korral lähtestada mõõteseade ning alustada efektiivvõimsuse väärtuste salvestamist sagedusega vähemalt 1 näit sekundis. Salvestada võimsuse väärtused veel 5 minuti jooksul ning märkida üles kõnealuse 5-minutilise ajavahemiku jooksul täheldatud keskmine väärtus (aritmeetilise keskmise alusel). |
| --- | --- |

14.

Pärast jõudeoleku mõõtmise lõpuleviimist viia arvuti puhkeolekusse. Vajaduse korral lähtestada mõõteseade ning alustada efektiivvõimsuse väärtuste salvestamist sagedusega vähemalt 1 näit sekundis. Salvestada võimsuse väärtused veel 5 minuti jooksul ning märkida üles kõnealuse 5-minutilise ajavahemiku jooksul täheldatud keskmine väärtus (aritmeetilise keskmise alusel).

| 15. | Kui testitakse nii sellist konfiguratsiooni, kus WOL-funktsioon on puhkeoleku jaoks desaktiveeritud, kui ka sellist, kus WOL-funktsioon on aktiveeritud, siis äratada arvuti ning muuta WOL-funktsiooni seadeid puhkeoleku jaoks kas operatsioonisüsteemi seadete kaudu või muul viisil. Viia arvuti taas puhkeolekusse ja korrata 14. sammu, märkides üles puhkeoleku võimsuse, mis on vajalik selle alternatiivse konfiguratsiooni jaoks. |
| --- | --- |

15.

Kui testitakse nii sellist konfiguratsiooni, kus WOL-funktsioon on puhkeoleku jaoks desaktiveeritud, kui ka sellist, kus WOL-funktsioon on aktiveeritud, siis äratada arvuti ning muuta WOL-funktsiooni seadeid puhkeoleku jaoks kas operatsioonisüsteemi seadete kaudu või muul viisil. Viia arvuti taas puhkeolekusse ja korrata 14. sammu, märkides üles puhkeoleku võimsuse, mis on vajalik selle alternatiivse konfiguratsiooni jaoks.

Testimistulemuste esitamine

| 16. | Testimistulemused edastatakse vastavalt vajadusele EPA-le või Euroopa Komisjonile, esitades kogu nõutava teabe, sealhulgas modaalvõimsuse väärtused ning teave lauaarvutite, integreeritud lauaarvutite ja sülearvutite võimsuse lubatud korrigeerimise kohta. |
| --- | --- |

16.

Testimistulemused edastatakse vastavalt vajadusele EPA-le või Euroopa Komisjonile, esitades kogu nõutava teabe, sealhulgas modaalvõimsuse väärtused ning teave lauaarvutite, integreeritud lauaarvutite ja sülearvutite võimsuse lubatud korrigeerimise kohta.

IV.   Tööjaamade maksimaalse võimsuse testimine

Tööjaamade maksimaalne võimsus leitakse kahe järgmise tööstusstandardi võrdlusaluse samaaegse toimimise kaudu: Linpack, et koormata põhisüsteemi (nt protsessor, mälu jne), ja SPECviewperf® (UUTi viimane saadaolev versioon), et koormata süsteemi graafikaprotsessorit (GPU). Täiendavat teavet nende võrdlusaluste kohta, sealhulgas võimalusi tasuta allalaadimiseks võib leida allpool toodud veebisaitidelt:

| Linpack | http://www.netlib.org/linpack/ |
| --- | --- |
| SPECviewperf® | http://www.spec.org/benchmarks.html#gpc |

Linpack

http://www.netlib.org/linpack/

SPECviewperf®

http://www.spec.org/benchmarks.html#gpc

Kõnealust testi peab sama UUTiga kordama kolm korda ning kõik kolm mõõtmistulemust peavad jääma ± 2 % lubatud kõikumise piiridesse võrreldes täisvõimsusel mõõdetud kolme näidu keskmisega.

Tööjaama poolt maksimaalse tarbitava vahelduvvoolu mõõtmine tuleks läbi viia järgmiselt.

UUTi ettevalmistamine

| 1. | Ühendada efektiivvõimsust mõõta suutev heakskiidetud mõõteseade vahelduvvooluliini pingeallikasse, mis on katsetamiseks häälestatud asjakohasele pinge/sageduse kombinatsioonile. Mõõteseadmega peaks olema võimalik salvestada testide jooksul saadud maksimaalse võimsuse mõõte ning neid väljastada või peaks sellega olema võimalik määrata maksimumvõimsust kindlaks mõnel muul viisil. |
| --- | --- |

1.

Ühendada efektiivvõimsust mõõta suutev heakskiidetud mõõteseade vahelduvvooluliini pingeallikasse, mis on katsetamiseks häälestatud asjakohasele pinge/sageduse kombinatsioonile. Mõõteseadmega peaks olema võimalik salvestada testide jooksul saadud maksimaalse võimsuse mõõte ning neid väljastada või peaks sellega olema võimalik määrata maksimumvõimsust kindlaks mõnel muul viisil.

| 2. | Ühenda UUT mõõteseadme mõõtekontakti. Ükski pikendusjuhe ega UPSi seade ei tohiks olla ühendatud mõõteseadme ja UUTi vahele. |
| --- | --- |

2.

Ühenda UUT mõõteseadme mõõtekontakti. Ükski pikendusjuhe ega UPSi seade ei tohiks olla ühendatud mõõteseadme ja UUTi vahele.

| 3. | Märkida üles vahelduvvoolu pinge. |
| --- | --- |

3.

Märkida üles vahelduvvoolu pinge.

| 4. | * Alglaadida arvuti ning installeerida Linpack ja SPECviewperf (kui need ei ole veel installeeritud) vastavalt eespool nimetatud veebisaitidel esitatule. |
| --- | --- |

4.

- Alglaadida arvuti ning installeerida Linpack ja SPECviewperf (kui need ei ole veel installeeritud) vastavalt eespool nimetatud veebisaitidel esitatule.

| 5. | Seadistada Linpack koos kõikide antud arhitektuuriga UUT-le ette nähtud vaikeseadetega ning määrata kindlaks asjakohane ridade arv n voolutarbimise suurendamiseks testi jooksul. |
| --- | --- |

5.

Seadistada Linpack koos kõikide antud arhitektuuriga UUT-le ette nähtud vaikeseadetega ning määrata kindlaks asjakohane ridade arv n voolutarbimise suurendamiseks testi jooksul.

| 6. | Tagada, et kõik SPEC organisatsiooni poolt SPECviewperf’i käitamiseks sätestatud juhised on täidetud. |
| --- | --- |

6.

Tagada, et kõik SPEC organisatsiooni poolt SPECviewperf’i käitamiseks sätestatud juhised on täidetud.

Maksimaalse võimsuse testimine

| 7. | Seadistada mõõteseade alustama efektiivvõimsuse väärtuste salvestamist sagedusega kuni 1 näit sekundis ning hakata märkima mõõtmistulemusi. Käivitada SPECviewperf ja nii palju Linpack’i samaaegselt töötavaid rakendusi, kui on vaja süsteemi täielikuks koormamiseks. |
| --- | --- |

7.

Seadistada mõõteseade alustama efektiivvõimsuse väärtuste salvestamist sagedusega kuni 1 näit sekundis ning hakata märkima mõõtmistulemusi. Käivitada SPECviewperf ja nii palju Linpack’i samaaegselt töötavaid rakendusi, kui on vaja süsteemi täielikuks koormamiseks.

| 8. | Salvestada võimsuse väärtusi seni, kuni SPECviewperf ja kõik rakendused on käitamise lõpetanud. Märkida üles testi jooksul saadud maksimaalse võimsuse väärtus. |
| --- | --- |

8.

Salvestada võimsuse väärtusi seni, kuni SPECviewperf ja kõik rakendused on käitamise lõpetanud. Märkida üles testi jooksul saadud maksimaalse võimsuse väärtus.

Testimistulemuste esitamine

| 9. | Testimistulemused edastatakse vastavalt vajadusele EPA-le või Euroopa Komisjonile, tagades et kogu nõutav teave on lisatud. |
| --- | --- |

9.

Testimistulemused edastatakse vastavalt vajadusele EPA-le või Euroopa Komisjonile, tagades et kogu nõutav teave on lisatud.

| 10. | Andmete esitamisel peaksid tootjad lisama ka järgmised andmed:






  a) | Linpack’i jaoks kasutatud n-i (ridade arv) väärtus; |
| --- | --- | --- |

10.

Andmete esitamisel peaksid tootjad lisama ka järgmised andmed:

a)

Linpack’i jaoks kasutatud n-i (ridade arv) väärtus;

| b) | Testi jooksul samaaegselt käitatud Linpack’i koopiate arv; |
| --- | --- |

b)

Testi jooksul samaaegselt käitatud Linpack’i koopiate arv;

| c) | SPECviewperf’i versioon, mida testi jaoks käitati; |
| --- | --- |

c)

SPECviewperf’i versioon, mida testi jaoks käitati;

| d) | kõik kompilaatori optimeerimised, mida kasutati Linpack’i ja SPECviewperf’i kompileerimiseks, ning |
| --- | --- |

d)

kõik kompilaatori optimeerimised, mida kasutati Linpack’i ja SPECviewperf’i kompileerimiseks, ning

| e) | eelnevalt kompileeritud binaar lõppkasutajatele SPECviewperf’i ja Linpack’i allalaadimiseks ja käitamiseks. Neid andmeid võib levitada kas tsentraliseeritud standardiorganite (nt SPEC), originaalseadmete tootja (OEM) või asjakohase kolmanda isiku kaudu. |
| --- | --- |

e)

eelnevalt kompileeritud binaar lõppkasutajatele SPECviewperf’i ja Linpack’i allalaadimiseks ja käitamiseks. Neid andmeid võib levitada kas tsentraliseeritud standardiorganite (nt SPEC), originaalseadmete tootja (OEM) või asjakohase kolmanda isiku kaudu.

V.   Kontrollimise jätkamine

Kõnealuses testimismenetluses kirjeldatakse meetodit, mille kohaselt vastavuse kindlakstegemiseks testitakse üht seadet. Pidev testimisprotsess on tungivalt soovitatav, et tagada eri tootepartiidest pärinevate toodete vastavus ENERGY STARi nõuetele.

Lisa B

Näidisarvutused

I.   Lauaarvutid, integreeritud lauaarvutid ja sülearvutid: allpool on esitatud TECi näidisarvutus, et näidata, kuidas vastavustasemed määratakse kindlaks lisafunktsioonidega ja töörežiimide mõõtmisega, näiteks ETEC hindamine A-kategooria sülearvutite puhul (integreeritud GPU, installeeritud 8 GB mälu, 1 HDD).

| 1. | Mõõtmisväärtused A liite testimismenetluse korral:






  — | Väljalülitatud olek = 1 W, |
| --- | --- | --- |

1.

Mõõtmisväärtused A liite testimismenetluse korral:

—

Väljalülitatud olek = 1 W,

| — | Puhkeolek = 1,7 W, |
| --- | --- |

—

Puhkeolek = 1,7 W,

| — | Jõudeolek = 10 W, |
| --- | --- |

—

Jõudeolek = 10 W,

| 2. | Määrata kindlaks võimsusega seotud korrigeerimised:






  — | Integreeritud graafika? Puudub kvaliteetgraafika puhul. |
| --- | --- | --- |

2.

Määrata kindlaks võimsusega seotud korrigeerimised:

—

Integreeritud graafika? Puudub kvaliteetgraafika puhul.

| — | Installeeritud 8 GB mälu. Vastab mälu korrigeerimise tasemele: 8 GB võimaldab korrigeerida 1,6 kWh (4 · 0,4 kWh). |
| --- | --- |

—

Installeeritud 8 GB mälu. Vastab mälu korrigeerimise tasemele: 8 GB võimaldab korrigeerida 1,6 kWh (4 · 0,4 kWh).

| 3. | TECi arvutamiseks kohaldada tabelis 2 esitatud osakaalunäitajaid:






  — | Tabel 2(tavasülearvuti):






  (protsentides) |
| --- | --- | --- |
| Tväljas | 60 |
| Tpuhke | 10 |
| Tjõude | 30 |

3.

TECi arvutamiseks kohaldada tabelis 2 esitatud osakaalunäitajaid:

—

Tabel 2(tavasülearvuti):

(protsentides)

Tväljas

60

Tpuhke

10

Tjõude

30

| — | ETEC = (8 760/1 000) · (Pväljas · Tväljas + Ppuhke · Tpuhke + Pjõude · Tjõude), |
| --- | --- |

—

ETEC = (8 760/1 000) · (Pväljas · Tväljas + Ppuhke · Tpuhke + Pjõude · Tjõude),

| — | = (8 760/1 000) · (Pväljas · 0,60 + Ppuhke · 0,10 + Pjõude · 0,30), |
| --- | --- |

—

= (8 760/1 000) · (Pväljas · 0,60 + Ppuhke · 0,10 + Pjõude · 0,30),

| — | = (8 760/1 000) · (1 · 0,60 + 1,7 · 0,10 + 10 · 0,30), |
| --- | --- |

—

= (8 760/1 000) · (1 · 0,60 + 1,7 · 0,10 + 10 · 0,30),

| — | = 33,03 kWh, |
| --- | --- |

—

= 33,03 kWh,

| 4. | Määrata kindlaks arvuti nõutav TEC, lisades TECi põhinõudele (tabel 1) kõik võimsuse korrigeerimised (2. aste).






  — | Tabel 1(sülearvutid):






  (kWh) |
| --- | --- | --- |
| Sülearvutid |
| A–kategooria | 40 |
| B–kategooria | 53 |
| C-kategooria | 88,5 |

4.

Määrata kindlaks arvuti nõutav TEC, lisades TECi põhinõudele (tabel 1) kõik võimsuse korrigeerimised (2. aste).

—

Tabel 1(sülearvutid):

(kWh)

Sülearvutid

A–kategooria

40

B–kategooria

53

C-kategooria

88,5

| — | ENERGY STARi TEC-nõue = 40 kWh + 1,6 kWh = 41,6 kWh, |
| --- | --- |

—

ENERGY STARi TEC-nõue = 40 kWh + 1,6 kWh = 41,6 kWh,

| 5. | Võrrelda ETEC väärtust ENERGY STARi TEC-nõudega (4. aste), et teha kindlaks, kas mudel kvalifitseerub ENERGY STARi vääriliseks.






  — | A-kategooria puhul nõutav TEC: 41,6 kWh, |
| --- | --- | --- |

5.

Võrrelda ETEC väärtust ENERGY STARi TEC-nõudega (4. aste), et teha kindlaks, kas mudel kvalifitseerub ENERGY STARi vääriliseks.

—

A-kategooria puhul nõutav TEC: 41,6 kWh,

| — | ETEC: 33,03 kWh, |
| --- | --- |

—

ETEC: 33,03 kWh,

| — | 33,03 kWh < 41,6 kWh, |
| --- | --- |

—

33,03 kWh < 41,6 kWh,

Sülearuti vastab ENERGY STARi nõuetele.

II.   Tööjaamad: allpool on esitatud PTEC väärtuse arvutamine kahe kõvakettaga tööjaamade puhul.

| 1. | Mõõtmisväärtused A liite testimismenetluse korral.






  — | Väljalülitatud olek = 2 W, |
| --- | --- | --- |

1.

Mõõtmisväärtused A liite testimismenetluse korral.

—

Väljalülitatud olek = 2 W,

| — | Puhkeolek = 4 W, |
| --- | --- |

—

Puhkeolek = 4 W,

| — | Jõudeolek = 80 W, |
| --- | --- |

—

Jõudeolek = 80 W,

| — | Maksimaalne võimsus = 180 W, |
| --- | --- |

—

Maksimaalne võimsus = 180 W,

| 2. | Märkida installeeritud kõvaketaste arv.






  — | Testimise ajal installeeritud kaks kõvaketast, |
| --- | --- | --- |

2.

Märkida installeeritud kõvaketaste arv.

—

Testimise ajal installeeritud kaks kõvaketast,

| 3. | PTEC väärtuse arvutamiseks kohaldatakse tabelis 4 esitatud osakaalunäitajaid:






  — | Tabel 4:






  (protsentides) |
| --- | --- | --- |
| Tväljas | 35 |
| Tpuhke | 10 |
| Tjõude | 55 |

3.

PTEC väärtuse arvutamiseks kohaldatakse tabelis 4 esitatud osakaalunäitajaid:

—

Tabel 4:

(protsentides)

Tväljas

35

Tpuhke

10

Tjõude

55

| — | PTEC = (0,35 · Pväljas + 0,10 · Ppuhke + 0,55 · Pjõude), |
| --- | --- |

—

PTEC = (0,35 · Pväljas + 0,10 · Ppuhke + 0,55 · Pjõude),

| — | = (0,35 · 2 + 0,10 · 4 + 0,55 · 80), |
| --- | --- |

—

= (0,35 · 2 + 0,10 · 4 + 0,55 · 80),

| — | = 45,10 W, |
| --- | --- |

—

= 45,10 W,

| 4. | Tabelis 3 esitatud valemi abil arvutada nõutav PTEC väärtus.






  — | PTEC = 0,28 · [Pmax + (# HDD · 5)], |
| --- | --- | --- |

4.

Tabelis 3 esitatud valemi abil arvutada nõutav PTEC väärtus.

—

PTEC = 0,28 · [Pmax + (# HDD · 5)],

| — | PTEC = 0,28 · [180 + 2 · 5)], |
| --- | --- |

—

PTEC = 0,28 · [180 + 2 · 5)],

| — | PTEC = 53,2, |
| --- | --- |

—

PTEC = 53,2,

| 5. | Võrrelda korrigeeritud PTEC väärtust ENERGY STARi tasemetega, et teha kindlaks, kas mudel kvalifitseerub ENERGY STARi vääriliseks.






  — | 45,10 < 53,2, |
| --- | --- | --- |

5.

Võrrelda korrigeeritud PTEC väärtust ENERGY STARi tasemetega, et teha kindlaks, kas mudel kvalifitseerub ENERGY STARi vääriliseks.

—

45,10 < 53,2,

Tööjaam vastab ENERGY STARi nõuetele.

---

(1)  Proksifunktsioon osutab arvutile, mis säilitab käesoleva spetsifikaadi 1. osas määratletud täieliku võrguühenduse. Selleks et eespool esitatud proksifunktsiooni osakaalunäitajad kvalifitseeruksid ENERGY STARi vääriliseks, peab süsteem olema kooskõlas omandiõiguseta proksistandardiga, mille EPA ja Euroopa Komisjon on ENERGY STARi eesmärke järgivana heaks kiitnud. Selline heakskiit tuleb saada enne, kui toote kohta esitatakse andmed ENERGY STARi vääriliseks kvalifitseerumiseks. Lisateabe saamiseks ja katsetusnõuete kohta vt 3. osa jaotis C „Toitehalduse funktsiooniga arvutite kvalifitseerimine”.

1

(2)  Heakskiidetud mõõteseadmete näitajad on võetud IEC standardist 62301, väljaanne 1.0: ooteoleku võimsuse mõõtmine.

2

(3)  Laboratoorseks kasutamiseks täielikus töökorras mõõteseadmed võivad integreerida väärtusi aja jooksul ning esitada keskmise väärtuse automaatselt. Teiste mõõteseadmete puhul peab kasutaja muutuvad väärtused iga viie sekundi järel 5-minutilise ajavahemiku jooksul kirja panema ning seejärel arvutama keskmise käsitsi.

3

---

| 24.6.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 161/38 |
| --- | --- | --- | --- |

24.6.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 161/38

---

KOMISJONI OTSUS,

23. juuni 2009,

ohutusnõuete kohta, millele peavad vastama muusikamängijaid käsitlevad Euroopa standardid Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/95/EÜ kohaselt

(EMPs kohaldatav tekst)

(2009/490/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. detsembri 2001. aasta direktiivi 2001/95/EÜ üldise tooteohutuse kohta, (1) eriti selle artikli 4 lõike 1 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiivis 2001/95/EÜ on sätestatud, et Euroopa standardeid peavad kehtestama Euroopa standardiasutused. Sellised standardid peaksid tagama toodete kooskõla direktiivi üldiste ohutusnõuetega. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivis 2001/95/EÜ on sätestatud, et Euroopa standardeid peavad kehtestama Euroopa standardiasutused. Sellised standardid peaksid tagama toodete kooskõla direktiivi üldiste ohutusnõuetega.

| (2) | Direktiivi 2001/95/EÜ kohaselt eeldatakse, et toode on ohutu riiklike standarditega hõlmatud ohtude ja ohurühmade osas, kui toode on kooskõlas vabatahtlike riiklike standarditega, millega on üle võetud Euroopa standardid. |
| --- | --- |

(2)

Direktiivi 2001/95/EÜ kohaselt eeldatakse, et toode on ohutu riiklike standarditega hõlmatud ohtude ja ohurühmade osas, kui toode on kooskõlas vabatahtlike riiklike standarditega, millega on üle võetud Euroopa standardid.

| (3) | Muusikamängija ohutust reguleeritakse vastavalt seadme tüübile kas direktiiviga 2001/95/EÜ, Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 1999. aasta direktiiviga 1999/5/EÜ (raadioseadmete ja telekommunikatsioonivõrgu lõppseadmete ning nende nõuetekohasuse vastastikuse tunnustamise kohta) (2) või Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta direktiiviga 2006/95/EÜ (teatavates pingevahemikes kasutatavaid elektriseadmeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) (3). Direktiivi 2001/95/EÜ kohaldamisalasse kuuluvad kaasaskantavad muusikamängijad, millel ei ole sisseehitatud sidepidamisfunktsiooni. |
| --- | --- |

(3)

Muusikamängija ohutust reguleeritakse vastavalt seadme tüübile kas direktiiviga 2001/95/EÜ, Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 1999. aasta direktiiviga 1999/5/EÜ (raadioseadmete ja telekommunikatsioonivõrgu lõppseadmete ning nende nõuetekohasuse vastastikuse tunnustamise kohta) (2) või Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta direktiiviga 2006/95/EÜ (teatavates pingevahemikes kasutatavaid elektriseadmeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) (3). Direktiivi 2001/95/EÜ kohaldamisalasse kuuluvad kaasaskantavad muusikamängijad, millel ei ole sisseehitatud sidepidamisfunktsiooni.

| (4) | Direktiivides 1999/5/EÜ ja 2006/95/EÜ viidatakse harmoneeritud Euroopa standardile EN 60065:2002 „Audio-, video- ja muud samalaadsed elektroonilised seadmed – ohutusnõuded”. Kuna tarbekaupadest elektroonikaseadmete ja infotehnoloogiliste seadmete vahel hakkab piir üha ebaselgemaks muutuma, on kavas see standard liita standardiga EN 60950 „Infotehnoloogilised seadmed – ohutus – I osa: üldnõuded” ja koostada uus standard EN 62368. |
| --- | --- |

(4)

Direktiivides 1999/5/EÜ ja 2006/95/EÜ viidatakse harmoneeritud Euroopa standardile EN 60065:2002 „Audio-, video- ja muud samalaadsed elektroonilised seadmed – ohutusnõuded”. Kuna tarbekaupadest elektroonikaseadmete ja infotehnoloogiliste seadmete vahel hakkab piir üha ebaselgemaks muutuma, on kavas see standard liita standardiga EN 60950 „Infotehnoloogilised seadmed – ohutus – I osa: üldnõuded” ja koostada uus standard EN 62368.

| (5) | Standarditega ei nähta enam ette suurimat helitugevust ega nõuta erimärgistust seadmest leviva müra kohta, kuid kasutusjuhendisse tuleb lisada hoiatus tugeva heli kahjuliku toime kohta. |
| --- | --- |

(5)

Standarditega ei nähta enam ette suurimat helitugevust ega nõuta erimärgistust seadmest leviva müra kohta, kuid kasutusjuhendisse tuleb lisada hoiatus tugeva heli kahjuliku toime kohta.

| (6) | Euroopa Komisjon palus tekkivate ja hiljuti avastatud terviseriskide teaduskomiteelt hinnangut kaasakantavate muusikamängijate ja muusikaesitusfunktsiooniga mobiiltelefonide võimalikele terviseohtudele võttes arvesse nende laialdast kasutamist ja üha suuremat hulka inimesi, kes on pidevalt kokkupuutes helitasemega, mis ületab töökohal lubatud piirnormi 80 detsibelli. Tekkivate ja hiljuti avastatud terviseriskide komitee jõudis oma arvamuses (4) järeldusele, et kuulajatel võib tekkida nii kuulmisega seotud kui ka muid terviseprobleeme. Püsiv kuulmiskaotus võib tekkida, kui muusikamängijat kuulata üle 40 tunni nädalas suure tugevusega (üle 89 dBA) vähemalt viis aastat. Selline kasutusviis on muutunud üsna tavaliseks ning eelkõige laste ja noorte seas. |
| --- | --- |

(6)

Euroopa Komisjon palus tekkivate ja hiljuti avastatud terviseriskide teaduskomiteelt hinnangut kaasakantavate muusikamängijate ja muusikaesitusfunktsiooniga mobiiltelefonide võimalikele terviseohtudele võttes arvesse nende laialdast kasutamist ja üha suuremat hulka inimesi, kes on pidevalt kokkupuutes helitasemega, mis ületab töökohal lubatud piirnormi 80 detsibelli. Tekkivate ja hiljuti avastatud terviseriskide komitee jõudis oma arvamuses (4) järeldusele, et kuulajatel võib tekkida nii kuulmisega seotud kui ka muid terviseprobleeme. Püsiv kuulmiskaotus võib tekkida, kui muusikamängijat kuulata üle 40 tunni nädalas suure tugevusega (üle 89 dBA) vähemalt viis aastat. Selline kasutusviis on muutunud üsna tavaliseks ning eelkõige laste ja noorte seas.

| (7) | Muusikamängijate ohutusnõuded tuleks koostada direktiivi 2001/95/EÜ artikli 4 lõike 1 punkti a sätete alusel ja standardiasutustelt tuleks taotleda sellise standardi koostamist, millega hoitaks ära muusikamängijate helitugevusest tulenev kuulmiskahjustuse tekkimise oht, vastavalt menetlusele, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. juuni 1998. aasta direktiivis 98/34/EÜ (millega nähakse ette tehnilistest standarditest ja eeskirjadest ning infoühiskonna teenuste eeskirjadest teatamise kord) (5). Vastavalt direktiivi 2001/95/EÜ artikli 4 lõikele 2 tuleks viide vastuvõetud standardile avaldada Euroopa Liidu Teatajas. Et tagada terviklik ja ühtlustatud lähenemisviis muusikamängijate ja muusikaesitusfunktsiooniga mobiiltelefonide ohutuse käsitlemiseks, esitatakse standardiasutustele ühendatud taotlus direktiivide 2001/95/EÜ, 1999/5/EÜ ja 2006/95/EÜ alusel. |
| --- | --- |

(7)

Muusikamängijate ohutusnõuded tuleks koostada direktiivi 2001/95/EÜ artikli 4 lõike 1 punkti a sätete alusel ja standardiasutustelt tuleks taotleda sellise standardi koostamist, millega hoitaks ära muusikamängijate helitugevusest tulenev kuulmiskahjustuse tekkimise oht, vastavalt menetlusele, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. juuni 1998. aasta direktiivis 98/34/EÜ (millega nähakse ette tehnilistest standarditest ja eeskirjadest ning infoühiskonna teenuste eeskirjadest teatamise kord) (5). Vastavalt direktiivi 2001/95/EÜ artikli 4 lõikele 2 tuleks viide vastuvõetud standardile avaldada Euroopa Liidu Teatajas. Et tagada terviklik ja ühtlustatud lähenemisviis muusikamängijate ja muusikaesitusfunktsiooniga mobiiltelefonide ohutuse käsitlemiseks, esitatakse standardiasutustele ühendatud taotlus direktiivide 2001/95/EÜ, 1999/5/EÜ ja 2006/95/EÜ alusel.

| (8) | Sellest alates, kui standard on olemas ja kui komisjon on otsustanud avaldada standardi viite Euroopa Liidu Teatajas, eeldatakse, et muusikamängijad, mis on välja töötatud ja valmistatud kooskõlas standardiga, vastavad direktiivis 2001/95/EÜ sätestatud üldise tooteohutuse nõuetele kõnealuse standardiga hõlmatud ohutusnõuete osas. |
| --- | --- |

(8)

Sellest alates, kui standard on olemas ja kui komisjon on otsustanud avaldada standardi viite Euroopa Liidu Teatajas, eeldatakse, et muusikamängijad, mis on välja töötatud ja valmistatud kooskõlas standardiga, vastavad direktiivis 2001/95/EÜ sätestatud üldise tooteohutuse nõuetele kõnealuse standardiga hõlmatud ohutusnõuete osas.

| (9) | Käesolev otsus on kooskõlas direktiivi 2001/95/EÜ artikli 15 alusel moodustatud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(9)

Käesolev otsus on kooskõlas direktiivi 2001/95/EÜ artikli 15 alusel moodustatud komitee arvamusega,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Eesmärk

Käesoleva otsuse eesmärk on kehtestada ohutusnõuded, mille alusel teeb komisjon asjaomastele standardiasutustele taotluse sellise standardi kehtestamiseks, millega tagataks, et tavalistes kasutustingimustes ei tekitaks muusikamängija helitase ohtu kuulmisele. Nõuete kehtestamisel muusikamängijate kohta tuleb arvestada tekkivate ja hiljuti avastatud terviseriskide teaduskomitee arvamust „Muusikamängijate ja muusikaesitusfunktsiooniga mobiiltelefonide mürast tekkida võivad terviseohud”.

Artikkel 2

Määratlus

Käesolevas otsuses tähendab muusikamängija salvestatud, tekitatud või edastatud heli kuulamiseks kasutatavat kõrvaklappide või kuularitega kaasaskantavat seadet, mida ei hõlmata direktiividega 1999/5/EÜ ja 2006/95/EÜ.

Artikkel 3

Nõuded

1.   Direktiivi 2001/95/EÜ artikli 4 lõike 1 punkti a tähenduses on muusikamängijatele esitatavad ohutusnõuded järgmised:

Muusikamängijad tuleb välja töötada ja valmistada nii, et mõistlikult eeldatavates kasutustingimustes oleks tagatud, et nad on ohutu ehitusega ja ei põhjusta kuulmiskahjustust.

2.   Lõikes 1 sätestatud nõue hõlmab eelkõige järgmist:

| 1) | Kuulmiskahjustuse vältimiseks peab heli toime olema ajaliselt piiratud. Tugevusega 80 dBA heli toime peab olema piiratud neljakümne tunniga nädalas ja tugevusega 89 dBA heli toime peab olema piiratud viie tunniga nädalas. Muude helitugevuste korral kasutatakse lineaarset intrapoleerimist ja ekstrapoleerimist. Tuleb arvestada helitugevusvahemikku ja toodete mõistlikult eeldatavat kasutusviisi; |
| --- | --- |

1)

Kuulmiskahjustuse vältimiseks peab heli toime olema ajaliselt piiratud. Tugevusega 80 dBA heli toime peab olema piiratud neljakümne tunniga nädalas ja tugevusega 89 dBA heli toime peab olema piiratud viie tunniga nädalas. Muude helitugevuste korral kasutatakse lineaarset intrapoleerimist ja ekstrapoleerimist. Tuleb arvestada helitugevusvahemikku ja toodete mõistlikult eeldatavat kasutusviisi;

| 2) | Muusikamängijatel peavad olema asjakohased hoiatused seadme kasutamisega kaasnevate ohtude ja nende vältimise kohta ning teave selle kohta, missugune kasutamine põhjustab kuulmiskahjustuse. |
| --- | --- |

2)

Muusikamängijatel peavad olema asjakohased hoiatused seadme kasutamisega kaasnevate ohtude ja nende vältimise kohta ning teave selle kohta, missugune kasutamine põhjustab kuulmiskahjustuse.

Brüssel, 23. juuni 2009

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Meglena KUNEVA

---

(1)  EÜT L 11, 15.1.2002, lk 4.

1

(2)  EÜT L 91, 7.4.1999, lk 10.

2

(3)  ELT L 374, 27.12.2006, lk 10.

3

(4)  13. oktoobri 2008. aasta arvamus, mis on avaldatud aadressil: http://ec.europa.eu/health/ph_risk/committees/04_scenihr/docs/scenihr_o_018.pdf

4

(5)  EÜT L 204, 21.7.1998, lk 37.

5

---