# Eiropas Savienības L 185/2009

| | ISSN 1725-5112
  doi:10.3000/17255112.L_2009.185.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 185 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 52. sējums2009. gada 17. jūlijs |

ISSN 1725-5112

doi:10.3000/17255112.L_2009.185.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 185

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

52. sējums2009. gada 17. jūlijs

---

| Saturs | | I   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Padomes Regula (EK) Nr. 625/2009 (2009. gada 7. jūlijs) par kopējiem noteikumiem importam no dažām trešām valstīm (Kodificēta versija) | 1 |
| | * | Padomes Regula (EK) Nr. 626/2009 (2009. gada 13. jūlijs), ar kuru pabeidz saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 384/96 11. panta 3. punktu veikto daļējo starpposma pārskatīšanu par antidempinga maksājumu, ko piemēro dažu Indijas izcelsmes grafīta elektrodu sistēmu importam | 16 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 627/2009 (2009. gada 16. jūlijs), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 19 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 628/2009 (2009. gada 16. jūlijs) par mājputnu gaļas ievešanas atļauju izdošanu atbilstoši pieteikumiem, kas 2009. gada jūlija pirmajās septiņās dienās iesniegti saskaņā ar tarifa kvotām, kuras atvērtas ar Regulu (EK) Nr. 616/2007 | 21 |

Saturs

I   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta

Lappuse

REGULAS

*

Padomes Regula (EK) Nr. 625/2009 (2009. gada 7. jūlijs) par kopējiem noteikumiem importam no dažām trešām valstīm (Kodificēta versija)

1

*

Padomes Regula (EK) Nr. 626/2009 (2009. gada 13. jūlijs), ar kuru pabeidz saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 384/96 11. panta 3. punktu veikto daļējo starpposma pārskatīšanu par antidempinga maksājumu, ko piemēro dažu Indijas izcelsmes grafīta elektrodu sistēmu importam

16

Komisijas Regula (EK) Nr. 627/2009 (2009. gada 16. jūlijs), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

19

Komisijas Regula (EK) Nr. 628/2009 (2009. gada 16. jūlijs) par mājputnu gaļas ievešanas atļauju izdošanu atbilstoši pieteikumiem, kas 2009. gada jūlija pirmajās septiņās dienās iesniegti saskaņā ar tarifa kvotām, kuras atvērtas ar Regulu (EK) Nr. 616/2007

21

| | | II   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta |
| --- | --- | --- |
| | | LĒMUMI |
| | | Padome |
| | | 2009/552/EK, Euratom |
| | * | Padomes Lēmums (2009. gada 16. jūlijs) par jauna Eiropas Kopienu Komisijas locekļa iecelšanu | 23 |
| | | Komisija |
| | | 2009/553/EK |
| | * | Komisijas Lēmums (2009. gada 24. marts) par pasākumiem C 52/07 (ex NN 64/07), ko pieņēmusi Spānija, lai atbalstītu tekstilrūpniecību un apģērbu ražošanu
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2009) 2017)

   (
  1
  ) | 24 |

II   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta

LĒMUMI

Padome

2009/552/EK, Euratom

*

Padomes Lēmums (2009. gada 16. jūlijs) par jauna Eiropas Kopienu Komisijas locekļa iecelšanu

23

Komisija

2009/553/EK

*

Komisijas Lēmums (2009. gada 24. marts) par pasākumiem C 52/07 (ex NN 64/07), ko pieņēmusi Spānija, lai atbalstītu tekstilrūpniecību un apģērbu ražošanu
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2009) 2017)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2009) 2017)

1

24

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta

REGULAS

| 17.7.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 185/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 185/1

---

PADOMES REGULA (EK) Nr. 625/2009

(2009. gada 7. jūlijs)

par kopējiem noteikumiem importam no dažām trešām valstīm

(kodificēta versija)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 133. pantu,

ņemot vērā lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas izveides instrumentus, kā arī instrumentus, kas pieņemti saskaņā ar Līguma 308. pantu un kas piemērojami apstrādātiem lauksaimniecības produktiem, un jo īpaši minēto instrumentu noteikumus, kuri pieļauj atkāpes no vispārējā principa, ka kvantitatīvus ierobežojumus vai pasākumus ar līdzīgu iedarbību var aizstāt tikai ar minētajos instrumentos paredzētiem pasākumiem,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Padomes Regula (EK) Nr. 519/94 (1994. gada 7. marts) par kopējiem noteikumiem importam no trešām valstīm (1) ir vairākkārt būtiski grozīta (2). Skaidrības un praktisku iemeslu dēļ minētā regula būtu jākodificē. |
| --- | --- |

(1)

Padomes Regula (EK) Nr. 519/94 (1994. gada 7. marts) par kopējiem noteikumiem importam no trešām valstīm (1) ir vairākkārt būtiski grozīta (2). Skaidrības un praktisku iemeslu dēļ minētā regula būtu jākodificē.

| (2) | Kopējās tirdzniecības politikas pamatā vajadzētu būt vienādiem principiem. |
| --- | --- |

(2)

Kopējās tirdzniecības politikas pamatā vajadzētu būt vienādiem principiem.

| (3) | Līguma 14. pantā noteikts, ka no 1993. gada 1. janvāra iekšējais tirgus ir teritorija bez iekšējām robežām, kurā ir nodrošināta brīva preču, personu, pakalpojumu un kapitāla aprite. |
| --- | --- |

(3)

Līguma 14. pantā noteikts, ka no 1993. gada 1. janvāra iekšējais tirgus ir teritorija bez iekšējām robežām, kurā ir nodrošināta brīva preču, personu, pakalpojumu un kapitāla aprite.

| (4) | Kopējā tirdzniecības politika attiecībā uz kopējiem noteikumiem, kas piemērojami importam, ir vienīgais veids, kā nodrošināt to, ka noteikumi, ko piemēro Kopienas tirdzniecībai ar trešām valstīm, pareizi atspoguļo starpvalstu tirgus integrāciju. |
| --- | --- |

(4)

Kopējā tirdzniecības politika attiecībā uz kopējiem noteikumiem, kas piemērojami importam, ir vienīgais veids, kā nodrošināt to, ka noteikumi, ko piemēro Kopienas tirdzniecībai ar trešām valstīm, pareizi atspoguļo starpvalstu tirgus integrāciju.

| (5) | Lielāka vienādība attiecībā uz importa kārtību, cik vien tas iespējams, ņemot vērā attiecīgo trešo valstu ekonomiskās sistēmas īpatnības, būtu jāpanāk, izstrādājot noteikumus, kas līdzīgi tiem, ko saskaņā ar kopējiem noteikumiem piemēro citām trešām valstīm. |
| --- | --- |

(5)

Lielāka vienādība attiecībā uz importa kārtību, cik vien tas iespējams, ņemot vērā attiecīgo trešo valstu ekonomiskās sistēmas īpatnības, būtu jāpanāk, izstrādājot noteikumus, kas līdzīgi tiem, ko saskaņā ar kopējiem noteikumiem piemēro citām trešām valstīm.

| (6) | Kopējos importa noteikumus piemēro arī ogļu un tērauda ražojumiem, neskarot pasākumus, ar kuriem īsteno nolīgumu, kas attiecas konkrēti uz šiem ražojumiem. |
| --- | --- |

(6)

Kopējos importa noteikumus piemēro arī ogļu un tērauda ražojumiem, neskarot pasākumus, ar kuriem īsteno nolīgumu, kas attiecas konkrēti uz šiem ražojumiem.

| (7) | Importa liberalizācijai, proti, jebkādu kvantitatīvu ierobežojumu atcelšanai vai atlikšanai, būtu jākļūst par Kopienas noteikumu aizsākumu. |
| --- | --- |

(7)

Importa liberalizācijai, proti, jebkādu kvantitatīvu ierobežojumu atcelšanai vai atlikšanai, būtu jākļūst par Kopienas noteikumu aizsākumu.

| (8) | Attiecībā uz dažiem ražojumiem Komisijai būtu jāpārbauda importa noteikumi un tendences, dažādie ekonomikas un tirgus stāvokļa aspekti un vajadzības gadījumā veicamie pasākumi. |
| --- | --- |

(8)

Attiecībā uz dažiem ražojumiem Komisijai būtu jāpārbauda importa noteikumi un tendences, dažādie ekonomikas un tirgus stāvokļa aspekti un vajadzības gadījumā veicamie pasākumi.

| (9) | Attiecībā uz šiem ražojumiem var izrādīties, ka Kopienai būtu jāuzrauga konkrētais imports. |
| --- | --- |

(9)

Attiecībā uz šiem ražojumiem var izrādīties, ka Kopienai būtu jāuzrauga konkrētais imports.

| (10) | Komisijas un Padomes pienākums ir, pienācīgi ņemot vērā pastāvošās starptautiskās saistības, pieņemt attiecīgus aizsargpasākumus atbilstīgi Kopienas interesēm. |
| --- | --- |

(10)

Komisijas un Padomes pienākums ir, pienācīgi ņemot vērā pastāvošās starptautiskās saistības, pieņemt attiecīgus aizsargpasākumus atbilstīgi Kopienas interesēm.

| (11) | Tomēr varētu izrādīties, ka piemērotāki ir uzraudzības pasākumi vai aizsargpasākumi, kas īstenojami tikai vienā vai vairākos reģionos, nevis visā Kopienā. Šādi pasākumi būtu jāpieļauj tikai izņēmuma kārtā un gadījumos, kad nepastāv alternatīvas. Ir jānodrošina, ka šādi pasākumi ir īslaicīgi, kas pēc iespējas mazāk iejaucas iekšējā tirgus darbībā. |
| --- | --- |

(11)

Tomēr varētu izrādīties, ka piemērotāki ir uzraudzības pasākumi vai aizsargpasākumi, kas īstenojami tikai vienā vai vairākos reģionos, nevis visā Kopienā. Šādi pasākumi būtu jāpieļauj tikai izņēmuma kārtā un gadījumos, kad nepastāv alternatīvas. Ir jānodrošina, ka šādi pasākumi ir īslaicīgi, kas pēc iespējas mazāk iejaucas iekšējā tirgus darbībā.

| (12) | Ja tiek ieviesta Kopienas uzraudzība, tad uzraudzīto ražojumu laišana brīvā apgrozībā būtu jāatļauj tikai tad, ja tiek uzrādīts vienotiem kritērijiem atbilstošs uzraudzības dokuments. Dalībvalstu iestādēm šāds dokuments būtu jāizdod noteiktā laikā, pamatojoties uz importētāja vienkāršu iesniegumu, taču importētājam tādējādi neiegūstot nekādas tiesības veikt importu. Tādējādi uzraudzības dokuments drīkstētu būt spēkā tikai tik ilgi, kamēr importa noteikumi paliek nemainīgi. |
| --- | --- |

(12)

Ja tiek ieviesta Kopienas uzraudzība, tad uzraudzīto ražojumu laišana brīvā apgrozībā būtu jāatļauj tikai tad, ja tiek uzrādīts vienotiem kritērijiem atbilstošs uzraudzības dokuments. Dalībvalstu iestādēm šāds dokuments būtu jāizdod noteiktā laikā, pamatojoties uz importētāja vienkāršu iesniegumu, taču importētājam tādējādi neiegūstot nekādas tiesības veikt importu. Tādējādi uzraudzības dokuments drīkstētu būt spēkā tikai tik ilgi, kamēr importa noteikumi paliek nemainīgi.

| (13) | Sakārtotas administratīvās vadības interesēs, kā arī, lai atbalstītu Kopienas uzņēmējus, uzraudzības dokumentu saturs un izkārtojums – ievērojot uzraudzības dokumenta tehniskās iezīmes – pēc iespējas būtu jāsaskaņo ar importa licenču veidlapām, kuras paredzētas Komisijas Regulā (EK) Nr. 738/94 (1994. gada 30. marts), ar kuru paredz konkrētus noteikumus par to, kā īstenojama Padomes Regula (EK) Nr. 520/94, ar ko ievieš Kopienas procedūru kvantitātes kvotu pārvaldībai (3), Komisijas Regulā (EK) Nr. 3168/94 (1994. gada 21. decembris), ar kuru tiek ieviesta Kopienas importa licence, ko izmanto, piemērojot Padomes Regulu (EK) Nr. 517/94 par kopīgiem noteikumiem tekstilizstrādājumu importam no dažām trešām valstīm, uz kurām neattiecas divpusēji nolīgumi, protokoli vai citas vienošanās, vai arī citi īpaši noteikumi par importu Kopienā (4), un Komisijas Regulā (EK) Nr. 3169/94 (1994. gada 21. decembris), ar ko groza Padomes Regulas (EEK) Nr. 3030/93 par kopīgiem noteikumiem konkrētu tekstilizstrādājumu importam no trešām valstīm III pielikumu un ar kuru tiek ieviesta Kopienas importa licence, ko izmanto, piemērojot minēto regulu (5). |
| --- | --- |

(13)

Sakārtotas administratīvās vadības interesēs, kā arī, lai atbalstītu Kopienas uzņēmējus, uzraudzības dokumentu saturs un izkārtojums – ievērojot uzraudzības dokumenta tehniskās iezīmes – pēc iespējas būtu jāsaskaņo ar importa licenču veidlapām, kuras paredzētas Komisijas Regulā (EK) Nr. 738/94 (1994. gada 30. marts), ar kuru paredz konkrētus noteikumus par to, kā īstenojama Padomes Regula (EK) Nr. 520/94, ar ko ievieš Kopienas procedūru kvantitātes kvotu pārvaldībai (3), Komisijas Regulā (EK) Nr. 3168/94 (1994. gada 21. decembris), ar kuru tiek ieviesta Kopienas importa licence, ko izmanto, piemērojot Padomes Regulu (EK) Nr. 517/94 par kopīgiem noteikumiem tekstilizstrādājumu importam no dažām trešām valstīm, uz kurām neattiecas divpusēji nolīgumi, protokoli vai citas vienošanās, vai arī citi īpaši noteikumi par importu Kopienā (4), un Komisijas Regulā (EK) Nr. 3169/94 (1994. gada 21. decembris), ar ko groza Padomes Regulas (EEK) Nr. 3030/93 par kopīgiem noteikumiem konkrētu tekstilizstrādājumu importam no trešām valstīm III pielikumu un ar kuru tiek ieviesta Kopienas importa licence, ko izmanto, piemērojot minēto regulu (5).

| (14) | Kopienas interesēs ir, lai dalībvalstis un Komisija pēc iespējas pilnīgāk apmainītos ar informāciju, ko Kopiena guvusi, veicot uzraudzību. |
| --- | --- |

(14)

Kopienas interesēs ir, lai dalībvalstis un Komisija pēc iespējas pilnīgāk apmainītos ar informāciju, ko Kopiena guvusi, veicot uzraudzību.

| (15) | Ir jāpieņem precīzi kritēriji iespējamā kaitējuma izvērtēšanai un ir jādod iespēja sākt izmeklēšanu, saglabājot Komisijai tiesības ieviest atbilstošus pasākumus ārkārtas gadījumos. |
| --- | --- |

(15)

Ir jāpieņem precīzi kritēriji iespējamā kaitējuma izvērtēšanai un ir jādod iespēja sākt izmeklēšanu, saglabājot Komisijai tiesības ieviest atbilstošus pasākumus ārkārtas gadījumos.

| (16) | Šādā nolūkā būtu jāievieš sīki izstrādāti noteikumi par izmeklēšanas sākšanu, nepieciešamajām pārbaudēm un inspekcijām, iesaistīto personu uzklausīšanu, iegūtās informācijas apstrādi un kaitējuma novērtēšanas kritērijiem. |
| --- | --- |

(16)

Šādā nolūkā būtu jāievieš sīki izstrādāti noteikumi par izmeklēšanas sākšanu, nepieciešamajām pārbaudēm un inspekcijām, iesaistīto personu uzklausīšanu, iegūtās informācijas apstrādi un kaitējuma novērtēšanas kritērijiem.

| (17) | Šīs regulas noteikumi par izmeklēšanu neskar Kopienas vai attiecīgo valstu tiesību aktus, kas attiecas uz dienesta noslēpumu. |
| --- | --- |

(17)

Šīs regulas noteikumi par izmeklēšanu neskar Kopienas vai attiecīgo valstu tiesību aktus, kas attiecas uz dienesta noslēpumu.

| (18) | Tāpat ir jānosaka termiņi, cik drīz jāsāk izmeklēšana un cik drīz jāpieņem lēmums par to, vai pasākumi ir piemēroti vai ne, ar nolūku nodrošināt to, ka šādus lēmumus pieņem ātri un lai attiecīgie uzņēmēji gūtu lielāku juridisku noteiktību. |
| --- | --- |

(18)

Tāpat ir jānosaka termiņi, cik drīz jāsāk izmeklēšana un cik drīz jāpieņem lēmums par to, vai pasākumi ir piemēroti vai ne, ar nolūku nodrošināt to, ka šādus lēmumus pieņem ātri un lai attiecīgie uzņēmēji gūtu lielāku juridisku noteiktību.

| (19) | Lai nodrošinātu importa noteikumu vienādību, būtu jāvienkāršo importētājiem kārtojamās formalitātes, un tām vajadzētu būt identiskām jebkurā preču muitošanas vietā. Tāpēc ir vēlams noteikt, ka jebkādas formalitātes kārto, izmantojot veidlapas, kas sagatavotas saskaņā ar šai regulai pievienoto paraugu. |
| --- | --- |

(19)

Lai nodrošinātu importa noteikumu vienādību, būtu jāvienkāršo importētājiem kārtojamās formalitātes, un tām vajadzētu būt identiskām jebkurā preču muitošanas vietā. Tāpēc ir vēlams noteikt, ka jebkādas formalitātes kārto, izmantojot veidlapas, kas sagatavotas saskaņā ar šai regulai pievienoto paraugu.

| (20) | Uzraudzības dokumentiem, kas izdoti sakarā ar Kopienas veiktiem uzraudzības pasākumiem, vajadzētu būt spēkā visā Kopienā neatkarīgi no tā, kura dalībvalsts tos izdevusi. |
| --- | --- |

(20)

Uzraudzības dokumentiem, kas izdoti sakarā ar Kopienas veiktiem uzraudzības pasākumiem, vajadzētu būt spēkā visā Kopienā neatkarīgi no tā, kura dalībvalsts tos izdevusi.

| (21) | Uz tekstilizstrādājumiem, ko reglamentē Padomes Regula (EK) Nr. 517/94 (1994. gada 7. marts) par kopīgiem noteikumiem tekstilizstrādājumu importam no dažām trešām valstīm, uz kurām neattiecas divpusēji nolīgumi, protokoli vai citas vienošanās, vai arī citi īpaši noteikumi par importu Kopienā (6), Kopienas un starptautiskajā līmenī attiecas īpaši noteikumi. Tāpēc tie būtu pilnīgi jāizslēdz no šīs regulas darbības jomas, |
| --- | --- |

(21)

Uz tekstilizstrādājumiem, ko reglamentē Padomes Regula (EK) Nr. 517/94 (1994. gada 7. marts) par kopīgiem noteikumiem tekstilizstrādājumu importam no dažām trešām valstīm, uz kurām neattiecas divpusēji nolīgumi, protokoli vai citas vienošanās, vai arī citi īpaši noteikumi par importu Kopienā (6), Kopienas un starptautiskajā līmenī attiecas īpaši noteikumi. Tāpēc tie būtu pilnīgi jāizslēdz no šīs regulas darbības jomas,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

I   NODAĻA

VISPĀRĪGI PRINCIPI

1. pants

1.   Šo regulu piemēro tādu ražojumu importam, kuru izcelsme ir kādā no I pielikumā minētajām trešām valstīm, izņemot tekstilizstrādājumus, uz ko attiecas Regula (EK) Nr. 517/94.

2.   Šā panta 1. punktā minēto ražojumu imports Kopienā ir brīvs, un tāpēc uz to neattiecas nekādi kvantitatīvie ierobežojumi, neskarot pasākumus, kurus var veikt saskaņā ar V nodaļu.

II   NODAĻA

INFORMĀCIJAS UN KONSULTĀCIJU PROCEDŪRAS KOPIENĀ

2. pants

Ja importa attīstības tendences prasa ieviest uzraudzības pasākumus vai aizsargpasākumus, dalībvalstis par to informē Komisiju. Šī informācija ietver pieejamos pierādījumus, kas noteikti, pamatojoties uz 8. pantā minētajiem kritērijiem. Komisija nekavējoties nodod šo informāciju visām dalībvalstīm.

3. pants

1.   Konsultācijas var rīkot vai nu pēc dalībvalsts lūguma, vai pēc Komisijas ierosmes.

2.   Konsultācijas notiek, kamēr nav pagājušas astoņas darbdienas kopš dienas, kad Komisija saņēmusi 2. pantā paredzēto informāciju, un noteikti pirms Kopiena ieviesusi kādu uzraudzības pasākumu vai aizsargpasākumu.

4. pants

1.   Konsultācijas notiek Padomdevējā komitejā, turpmāk – “Komiteja”, kurā ir dalībvalstu pārstāvji un kuras priekšsēdētājs ir Komisijas pārstāvis.

2.   Komitejas sēdes sasauc priekšsēdētājs. Viņš pēc iespējas ātrāk paziņo dalībvalstīm visu būtisko informāciju.

3.   Konsultācijās jo īpaši apspriež:

| a) | importa noteikumus un tā attīstības tendences, ekonomikas un tirgus stāvokļa dažādus aspektus attiecībā uz konkrēto ražojumu; |
| --- | --- |

a)

importa noteikumus un tā attīstības tendences, ekonomikas un tirgus stāvokļa dažādus aspektus attiecībā uz konkrēto ražojumu;

| b) | jautājumus, kas skar Kopienas un I pielikumā minēto trešo valstu tirdzniecības līgumu pārvaldību; |
| --- | --- |

b)

jautājumus, kas skar Kopienas un I pielikumā minēto trešo valstu tirdzniecības līgumu pārvaldību;

| c) | veicamos pasākumus, ja tādi ir. |
| --- | --- |

c)

veicamos pasākumus, ja tādi ir.

4.   Vajadzības gadījumā konsultācijas var notikt rakstiski. Šādā gadījumā Komisija informē dalībvalstis, kas piecās līdz astoņās darbdienās, par ko lemj Komisija, var izteikt savu viedokli vai lūgt mutiskas konsultācijas.

III   NODAĻA

IZMEKLĒŠANAS PROCEDŪRA KOPIENĀ

5. pants

1.   Ja pēc 3. un 4. pantā minētajām konsultācijām Komisijai ir skaidrs, ka pierādījumi ir pietiekami, lai pamatotu izmeklēšanas sākšanu, Komisija sāk izmeklēšanu mēneša laikā pēc tam, kad no dalībvalsts saņemta informācija, un publicē paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Šajā paziņojumā:

| a) | īsi atreferē saņemto informāciju un nosaka to, ka visa svarīgā informācija jādara zināma Komisijai; |
| --- | --- |

a)

īsi atreferē saņemto informāciju un nosaka to, ka visa svarīgā informācija jādara zināma Komisijai;

| b) | nosaka termiņu, kurā ieinteresētās personas var rakstiski darīt zināmus savus viedokļus un sniegt informāciju, ja šie viedokļi un informācija izmeklēšanā jāņem vērā; |
| --- | --- |

b)

nosaka termiņu, kurā ieinteresētās personas var rakstiski darīt zināmus savus viedokļus un sniegt informāciju, ja šie viedokļi un informācija izmeklēšanā jāņem vērā;

| c) | nosaka laiku, kurā ieinteresētās personas var pieteikties, lai Komisija tās uzklausītu saskaņā ar 4. punktu. |
| --- | --- |

c)

nosaka laiku, kurā ieinteresētās personas var pieteikties, lai Komisija tās uzklausītu saskaņā ar 4. punktu.

Komisija sāk izmeklēšanu, sadarbojoties ar dalībvalstīm.

2.   Komisija cenšas iegūt visu informāciju, ko tā atzīst par vajadzīgu, un – ja uzskata to par lietderīgu – pēc apspriešanās ar Komiteju cenšas pārbaudīt šo informāciju, vēršoties pie importētājiem, tirgotājiem, aģentiem, ražotājiem, tirdzniecības apvienībām un organizācijām.

Šo uzdevumu Komisijai palīdz veikt tās dalībvalsts personāls, kuras teritorijā notiek šīs pārbaudes, ja attiecīgā dalībvalsts to vēlas.

Ieinteresētās personas, kas pieteikušās saskaņā ar 1. punkta pirmo daļu, kā arī eksportētājvalsts pārstāvji var pārbaudīt visu informāciju, kas Komisijai darīta zināma izmeklēšanas sakarā, izņemot iekšējo dokumentāciju, ko sagatavojušas Kopienas vai tās dalībvalstu iestādes, ar nosacījumu, ka šī informācija ir būtiska viņu interešu aizstāvībai un nav konfidenciāla 7. panta nozīmē, kā arī, ja Komisija to izmanto izmeklēšanā. Šajā nolūkā tās nosūta Komisijai rakstisku lūgumu, kurā norāda, kāda informācija ir vajadzīga.

3.   Dalībvalstis pēc Komisijas pieprasījuma un saskaņā ar tās noteiktām procedūrām sniedz Komisijai to rīcībā esošu informāciju par tā ražojuma tirgus attīstību, kuru izmeklē.

4.   Komisija var uzklausīt ieinteresētās personas. Šīs personas jāuzklausa, ja tās termiņā, kas noteikts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicētajā paziņojumā, iesniegušas rakstisku pieteikumu ar pamatotu norādi, ka izmeklēšanas iznākums šīs personas var faktiski ietekmēt un ka pastāv īpaši iemesli to mutiskai uzklausīšanai.

5.   Ja informācija nav sniegta šajā regulā noteiktajā termiņā vai termiņā, ko Komisija noteikusi saskaņā ar šo regulu, vai, ja izmeklēšana ir stipri traucēta, secinājumus var izdarīt, pamatojoties uz pieejamiem faktiem. Ja Komisija konstatē, ka kāda ieinteresētā persona vai trešā persona tai sniegusi nepareizu vai maldinošu informāciju, tā neņem vērā šo informāciju un izmanto pieejamos faktus.

6.   Ja pēc 1. punktā minētajām konsultācijām Komisijai rodas iespaids, ka trūkst pierādījumu, kas attaisnotu izmeklēšanu, tā viena mēneša laikā pēc tam, kad no dalībvalstīm saņemta informācija, par savu lēmumu informē dalībvalstis.

6. pants

1.   Izmeklēšanas beigās Komisija iesniedz Komitejai ziņojumu par izmeklēšanas rezultātiem.

2.   Ja Komisija deviņos mēnešos pēc izmeklēšanas sākuma atzīst, ka nav vajadzīgi Kopienas uzraudzības pasākumi vai aizsargpasākumi, tā pēc apspriešanās ar Komiteju mēneša laikā izbeidz izmeklēšanu. Lēmumu izbeigt izmeklēšanu, norādot izmeklēšanas galvenos secinājumus un īsi minot tās iemeslus, publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

3.   Ja Komisija atzīst, ka ir vajadzīgi Kopienas uzraudzības pasākumi vai aizsargpasākumi, tā saskaņā ar IV un V nodaļu deviņos mēnešos pēc izmeklēšanas sākuma pieņem vajadzīgos lēmumus. Ārkārtas apstākļos šo termiņu var pagarināt ne vairāk kā par diviem mēnešiem. Komisija publicē paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, norādot pagarinājuma ilgumu un īsi minot tā iemeslus.

4.   Šīs nodaļas noteikumi neliedz jebkurā laikā veikt uzraudzības pasākumus saskaņā ar 9. līdz 14. pantu vai, ja ir kritisks stāvoklis, kad jebkāda vilcināšanās radītu grūti izlabojamu kaitējumu, aizsargpasākumus saskaņā ar 15., 16. un 17. pantu.

Komisija nekavējoties sāk izmeklēšanas pasākumus, kurus tā joprojām uzskata par vajadzīgiem. Izmeklēšanas rezultātus izmanto, lai vēlreiz pārbaudītu veiktos pasākumus.

7. pants

1.   Saskaņā ar šo regulu saņemto informāciju izmanto tikai tam mērķim, kam tā pieprasīta.

2.   Padome, Komisija, dalībvalstis un to amatpersonas neizpauž ne atbilstīgi šai regulai saņemtu informāciju, kas ir konfidenciāla pēc būtības, ne arī jebkādu konfidenciāli sniegtu informāciju, ja nav saņemta šādas informācijas sniedzēja viennozīmīga atļauja.

3.   Katrā konfidencialitātes pieprasījumā norāda iemeslus, kāpēc informācija ir konfidenciāla.

Taču, ja tiek uzskatīts, ka konfidencialitātes pieprasījums nav pamatots, un ja informācijas sniedzējs nedz vēlas to publiskot, nedz arī atļauj to izpaust tiklab kopumā, kā konspektīvi, tad attiecīgo informāciju var atstāt bez ievērības.

4.   Informāciju katrā ziņā uzskata par konfidenciālu, ja tās izpaušana varētu būtiski negatīvi iespaidot informācijas sniedzēju vai avotu.

5.   Šā panta 1. līdz 4. punkts neliedz Kopienas iestādēm atsaukties uz vispārpieejamu informāciju un jo īpaši uz iemesliem, kuru dēļ pieņemti lēmumi saskaņā ar šo regulu. Tomēr minētajām iestādēm jāņem vērā iesaistīto juridisko un fizisko personu likumīgās intereses, lai netiktu izpausti to komercdarbības noslēpumi.

8. pants

1.   Pārbaudot importa tendences un apstākļus, kā arī faktisko vai iespējamo nopietno kaitējumu, ko ražotājiem Kopienā nodara šāds imports, īpaši ņem vērā šādus faktorus:

| a) | importa preču apjomu, jo īpaši – ja tas ievērojami palielinājies absolūtā izteiksmē vai attiecībā pret ražošanas vai patēriņa līmeni Kopienā; |
| --- | --- |

a)

importa preču apjomu, jo īpaši – ja tas ievērojami palielinājies absolūtā izteiksmē vai attiecībā pret ražošanas vai patēriņa līmeni Kopienā;

| b) | importa preču cenas, jo īpaši – ja cenas ir ievērojami pazeminātas salīdzinājumā ar līdzīgu ražojumu cenām Kopienā; |
| --- | --- |

b)

importa preču cenas, jo īpaši – ja cenas ir ievērojami pazeminātas salīdzinājumā ar līdzīgu ražojumu cenām Kopienā;

| c) | līdzīgu vai tieši konkurētspējīgu ražojumu paredzamo iespaidu uz ražotājiem Kopienā, par ko liecina dažu ekonomisko faktoru tendences, piemēram:






  — | ražošanas apjoms, |
| --- | --- | --- |

c)

līdzīgu vai tieši konkurētspējīgu ražojumu paredzamo iespaidu uz ražotājiem Kopienā, par ko liecina dažu ekonomisko faktoru tendences, piemēram:

—

ražošanas apjoms,

| — | ražošanas jaudu izmantojums, |
| --- | --- |

—

ražošanas jaudu izmantojums,

| — | preču krājumi, |
| --- | --- |

—

preču krājumi,

| — | noiets, |
| --- | --- |

—

noiets,

| — | tirgus daļa, |
| --- | --- |

—

tirgus daļa,

| — | cenas (t. i., cenu pazeminājums vai novērsta cenu celšanās, kas citādi būtu notikusi), |
| --- | --- |

—

cenas (t. i., cenu pazeminājums vai novērsta cenu celšanās, kas citādi būtu notikusi),

| — | peļņa, |
| --- | --- |

—

peļņa,

| — | ieguldītā kapitāla atdeve, |
| --- | --- |

—

ieguldītā kapitāla atdeve,

| — | naudas plūsma, |
| --- | --- |

—

naudas plūsma,

| — | ieguldītais darbs. |
| --- | --- |

—

ieguldītais darbs.

2.   Veicot izmeklēšanu, Komisija ņem vērā I pielikumā minēto valstu īpašo ekonomisko sistēmu.

3.   Ja pastāv nopietna kaitējuma iespēja, tad Komisija pārbauda arī to, cik liela ir varbūtība, ka šāda iespēja varētu izvērsties faktiskā kaitējumā. Šajā sakarā var ņemt vērā šādus faktorus:

| a) | Kopienas eksporta pieauguma tempu; |
| --- | --- |

a)

Kopienas eksporta pieauguma tempu;

| b) | izcelsmes valsts vai eksportētājvalsts eksporta jaudu vai eksportu konkrētā brīdī vai tuvākajā nākotnē, kā arī iespējamību, ka no tā izrietošais eksports būs uz Kopienu. |
| --- | --- |

b)

izcelsmes valsts vai eksportētājvalsts eksporta jaudu vai eksportu konkrētā brīdī vai tuvākajā nākotnē, kā arī iespējamību, ka no tā izrietošais eksports būs uz Kopienu.

IV   NODAĻA

UZRAUDZĪBA

9. pants

1.   Ja tas ir Kopienas interesēs, Komisija pēc dalībvalsts lūguma vai pēc savas ierosmes var:

| a) | pieņemt lēmumu attiecīgu importu pakļaut retrospektīvai Kopienas uzraudzībai saskaņā ar procedūrām, ko tā definē; |
| --- | --- |

a)

pieņemt lēmumu attiecīgu importu pakļaut retrospektīvai Kopienas uzraudzībai saskaņā ar procedūrām, ko tā definē;

| b) | pieņemt lēmumu šā importa attīstības tendenču uzraudzības nolūkā, ka attiecīgajam importam piemēro iepriekšēju Kopienas uzraudzību saskaņā ar 10. pantu. |
| --- | --- |

b)

pieņemt lēmumu šā importa attīstības tendenču uzraudzības nolūkā, ka attiecīgajam importam piemēro iepriekšēju Kopienas uzraudzību saskaņā ar 10. pantu.

2.   Uzraudzības pasākumi ir spēkā ierobežotu laiku. Ja vien nav paredzēts citādi, tie zaudē spēku, beidzoties otrajam sešu mēnešu periodam pēc sešiem mēnešiem, kuru laikā attiecīgie pasākumi tika ieviesti.

10. pants

1.   Ražojumus, kam piemēro iepriekšēju Kopienas uzraudzību, brīvā apgrozībā var laist vienīgi tad, ja uzrādīts uzraudzības dokuments. Dalībvalstu norīkotās kompetentās iestādes izdod tādu dokumentu par jebkuru prasīto apjomu bez maksas ilgākais piecās darbdienās no dienas, kad kompetentā attiecīgās valsts iestāde saņēmusi kāda Kopienas importētāja pieteikumu, neatkarīgi no tā, kurā vietā viņš Kopienā izvērsis uzņēmējdarbību. Šādu pieteikumu uzskata par saņemtu attiecīgās valsts kompetentajā iestādē ne vēlāk kā trīs darbdienas pēc tā iesniegšanas, ja vien nav pierādīts pretējais.

2.   Uzraudzības dokumentu izdod, izmantojot veidlapu, kas atbilst paraugam II pielikumā.

Ja vien attiecīgais lēmums noteikt uzraudzību neparedz citādi, importētāja uzraudzības dokumenta pieteikumā ir vienīgi šādi dati:

| a) | pieteikuma iesniedzēja pilns vārds un adrese (tostarp tālruņa un faksa numurs un varbūtējs valsts kompetentajā iestādē reģistrēts iesniedzēja identifikācijas numurs), kā arī PVN reģistrācijas numurs, ja pieteikuma iesniedzējs ir PVN maksātājs; |
| --- | --- |

a)

pieteikuma iesniedzēja pilns vārds un adrese (tostarp tālruņa un faksa numurs un varbūtējs valsts kompetentajā iestādē reģistrēts iesniedzēja identifikācijas numurs), kā arī PVN reģistrācijas numurs, ja pieteikuma iesniedzējs ir PVN maksātājs;

| b) | vajadzības gadījumā pieteikuma deklarētāja vai iesniedzēja izraudzīta pārstāvja pilns vārds un adrese (tostarp tālruņa un faksa numurs); |
| --- | --- |

b)

vajadzības gadījumā pieteikuma deklarētāja vai iesniedzēja izraudzīta pārstāvja pilns vārds un adrese (tostarp tālruņa un faksa numurs);

| c) | preču apraksts, norādot to:






  — | tirdzniecības nosaukumu, |
| --- | --- | --- |

c)

preču apraksts, norādot to:

—

tirdzniecības nosaukumu,

| — | kombinētās nomenklatūras kodu, |
| --- | --- |

—

kombinētās nomenklatūras kodu,

| — | izcelsmes vietu un nosūtīšanas vietu; |
| --- | --- |

—

izcelsmes vietu un nosūtīšanas vietu;

| d) | deklarētais daudzums, kas izteikts kilogramos un vajadzības gadījumā jebkādās citās papildu vienībās (pāros, gabalos utt.); |
| --- | --- |

d)

deklarētais daudzums, kas izteikts kilogramos un vajadzības gadījumā jebkādās citās papildu vienībās (pāros, gabalos utt.);

| e) | preču CIF vērtība pie Kopienas robežas, kas izteikta euro; |
| --- | --- |

e)

preču CIF vērtība pie Kopienas robežas, kas izteikta euro;

| f) | turpmāk norādītais paziņojums, ko pieteikuma iesniedzējs datējis un parakstījis, savu vārdu norādot ar lielajiem sākumburtiem:
  “Es ar savu parakstu apliecinu, ka šajā pieteikumā sniegtā informācija ir patiesa un godprātīga un ka es veicu uzņēmējdarbību Kopienā.” |
| --- | --- |

f)

turpmāk norādītais paziņojums, ko pieteikuma iesniedzējs datējis un parakstījis, savu vārdu norādot ar lielajiem sākumburtiem:

“Es ar savu parakstu apliecinu, ka šajā pieteikumā sniegtā informācija ir patiesa un godprātīga un ka es veicu uzņēmējdarbību Kopienā.”

3.   Uzraudzības dokumenti ir spēkā visā Kopienā neatkarīgi no tā, kura dalībvalsts tos izdevusi.

4.   Ja konstatē, ka darījumā iekļauto ražojumu vienības cena pārsniedz uzraudzības dokumentā uzrādīto cenu mazāk nekā par 5 % vai ka importam paredzēto ražojumu kopvērtība vai kopapjoms uzraudzības dokumentā uzrādīto kopvērtību vai kopapjomu pārsniedz mazāk nekā par 5 %, tas neliedz šos ražojumus laist brīvā apgrozībā. Komisija, uzklausījusi Komitejā paustos viedokļus, kā arī ņemot vērā ražojumu veidu un citas attiecīgo darījumu īpašās iezīmes, var noteikt citus procentus, kas parastos apstākļos tomēr nepārsniedz 10 %.

5.   Uzraudzības dokumentus var izmantot tikai tikmēr, kamēr importa liberalizēšanas noteikumi ir spēkā attiecībā uz konkrētajiem darījumiem. Uzraudzības dokumentus nekādā gadījumā nedrīkst izmantot pēc tam, kad beidzies termiņš, kuru nosaka vienlaikus un saskaņā ar to pašu procedūru kā uzraudzības pasākumus un kura noteikšanā ņemts vērā ražojumu veids un citas attiecīgo darījumu īpašās iezīmes.

6.   Ja atbilstīgi 9. pantam pieņemtais lēmums to prasa, ar ražojumu izcelsmes sertifikātiem jāpierāda to ražojumu izcelsme, kuri ir Kopienas uzraudzībā. Šis punkts neierobežo citus noteikumus, kas attiecas uz jebkāda šāda sertifikāta uzrādīšanu.

7.   Ja ražojumiem, kas ir Kopienas iepriekšējā uzraudzībā, kādā dalībvalstī piemēro reģionālus aizsargpasākumus, tad šīs dalībvalsts piešķirta importa atļauja var aizstāt uzraudzības dokumentu.

8.   Uzraudzības dokumentu veidlapas un to izrakstus sagatavo divos eksemplāros, no kuriem vienu, ko marķē “Pieteikuma iesniedzēja eksemplārs” un numurē ar 1, izsniedz pieteikuma iesniedzējam, bet otru, ko marķē “Kompetentās iestādes eksemplārs” un numurē ar 2, patur iestāde, kas izdod attiecīgo dokumentu. Administratīviem mērķiem kompetentās iestādes 2. veidlapai var pievienot papildu kopijas.

9.   Veidlapas drukā uz balta papīra bez koka šķiedrvielām, kas sagatavots rakstīšanai un sver 55 līdz 65 g kvadrātmetrā. Veidlapu izmērs ir 210 × 297 mm. Rindstarpām jābūt 4,24 mm (viena sestā daļa collas). Precīzi ievēro veidlapas izkārtojumu. Pirmā eksemplāra, t. i., paša uzraudzības dokumenta, abām pusēm fonā ir dzeltens drukāts gijošēts raksts, lai atklātu jebkādus mehāniskus vai ķīmiskus viltojumus.

10.   Par veidlapu drukāšanu atbild dalībvalstis. Veidlapas var drukāt arī iespiedēji, ko norīkojusi dalībvalsts, kurā tie veic uzņēmējdarbību. Pēdējā minētajā gadījumā uz katras veidlapas jābūt norādei par dalībvalsts norīkojumu. Uz katras veidlapas ir norāde par iespiedēja nosaukumu un adresi vai marķējums, pēc kura iespiedēju var identificēt.

11. pants

Ja tas ir Kopienas interesēs un ja var izveidoties 15. panta 1. punktā paredzētais stāvoklis, Komisija pēc dalībvalsts lūguma vai pēc savas ierosmes var:

| — | ierobežot jebkura prasītā uzraudzības dokumenta derīguma termiņu, |
| --- | --- |

—

ierobežot jebkura prasītā uzraudzības dokumenta derīguma termiņu,

| — | uz minētā dokumenta izsniegšanu attiecināt konkrētus nosacījumus un kā ārkārtas pasākumu paredzēt atcelšanas klauzulu vai arī 3. pantā minēto iepriekšējas informēšanas un konsultēšanas procedūru, ko veic tik bieži un tik ilgi, kā nosaka Komisija. |
| --- | --- |

—

uz minētā dokumenta izsniegšanu attiecināt konkrētus nosacījumus un kā ārkārtas pasākumu paredzēt atcelšanas klauzulu vai arī 3. pantā minēto iepriekšējas informēšanas un konsultēšanas procedūru, ko veic tik bieži un tik ilgi, kā nosaka Komisija.

12. pants

Ja kāda ražojuma importam astoņās darbdienās pēc 3. pantā minētajām konsultācijām nav piemērota iepriekšēja Kopienas uzraudzība, Komisija saskaņā ar 17. pantu var ieviest importa uzraudzību vienā vai vairākos Kopienas reģionos.

13. pants

1.   Ražojumus, kam piemēro reģionālu uzraudzību, attiecīgajā reģionā var laist brīvā apgrozībā vienīgi tad, ja uzrādīts uzraudzības dokuments. Attiecīgās(-o) dalībvalsts(-u) norīkota kompetentā iestāde izdod tādu dokumentu par jebkuru vajadzīgo apjomu bez maksas ilgākais piecās darbdienās no dienas, kad attiecīgās valsts kompetentā iestāde saņēmusi kāda Kopienas importētāja pieteikumu, neatkarīgi no tā, kurā vietā viņš Kopienā izvērsis uzņēmējdarbību. Šādu pieteikumu uzskata par saņemtu attiecīgās valsts kompetentajā iestādē ne vēlāk kā trīs darbdienas pēc tā iesniegšanas, ja vien nav pierādīts pretējais. Uzraudzības dokumentus var izmantot tikai tikmēr, kamēr importa liberalizācijas noteikumi ir spēkā attiecībā uz konkrētajiem darījumiem.

2.   Piemēro 10. panta 2. punktu.

14. pants

1.   Kopienas vai reģionālas uzraudzības gadījumā dalībvalstis katra mēneša pirmajās 10 dienās dara Komisijai zināmas:

| a) | iepriekšējas uzraudzības gadījumā – sīkas ziņas par naudas summām (ko aprēķina no CIF cenas) un preču apjomu, par ko iepriekšējā laikposmā izdoti uzraudzības dokumenti; |
| --- | --- |

a)

iepriekšējas uzraudzības gadījumā – sīkas ziņas par naudas summām (ko aprēķina no CIF cenas) un preču apjomu, par ko iepriekšējā laikposmā izdoti uzraudzības dokumenti;

| b) | jebkurā gadījumā – sīkas ziņas par importu laikposmā pirms a) apakšpunktā minētā laikposma. |
| --- | --- |

b)

jebkurā gadījumā – sīkas ziņas par importu laikposmā pirms a) apakšpunktā minētā laikposma.

Dalībvalstu sniegto informāciju klasificē pēc ražojumiem un pēc valstīm.

Citādus noteikumus var noteikt vienlaikus un saskaņā ar to pašu procedūru kā uzraudzības pasākumus.

2.   Ražojumu veida vai īpašu apstākļu dēļ Komisija pēc dalībvalsts lūguma vai pati pēc savas ierosmes var grozīt šīs informācijas sniegšanas grafikus.

3.   Komisija informē pārējās dalībvalstis.

V   NODAĻA

AIZSARGPASĀKUMI

15. pants

1.   Kad kādu ražojumu importē Kopienā tiktāl palielinātā daudzumā vai saskaņā ar tādiem noteikumiem, ka tiek nodarīts vai var tikt nodarīts nopietns kaitējums līdzīgu vai tieši konkurējošu ražojumu ražotājiem Kopienā, Komisija Kopienas interešu aizsardzības nolūkā var pēc kādas dalībvalsts lūguma vai pēc savas ierosmes mainīt importa noteikumus attiecībā uz minēto ražojumu, nosakot, ka to var laist brīvā apgrozībā vienīgi pēc tam, kad uzrādīta importa atļauja, ko izdod saskaņā ar tādiem noteikumiem un ievērojot tādus ierobežojumus, kādus nosaka Komisija.

2.   Pieņemtos pasākumus tūlīt dara zināmus Padomei un dalībvalstīm, un tie stājas spēkā nekavējoties.

3.   Šajā pantā minētos pasākumus piemēro visiem ražojumiem, kas laisti brīvā apgrozībā pēc šo pasākumu stāšanās spēkā. Saskaņā ar 17. pantu tos var attiecināt tikai uz vienu vai vairākiem Kopienas reģioniem.

Šādi pasākumi tomēr neliedz laist brīvā apgrozībā ražojumus, kuri jau ir ceļā uz Kopienu, ar noteikumu, ka šo ražojumu galamērķi nevar mainīt un ka ražojumiem, ko atbilstīgi 10. un 13. pantam brīvā apgrozībā drīkst laist, tikai uzrādot uzraudzības dokumentu, faktiski ir pievienots šāds dokuments.

4.   Ja Komisijas iejaukšanos lūgusi dalībvalsts, Komisija pieņem lēmumu ilgākais piecās darbdienās pēc šāda lūguma saņemšanas.

5.   Jebkuru lēmumu, ko Komisija pieņem atbilstīgi šim pantam, dara zināmu Padomei un dalībvalstīm. Jebkura dalībvalsts viena mēneša laikā no dienas, kad tas darīts zināms, var šo lēmumu nodot izskatīšanai Padomē.

6.   Ja dalībvalsts Komisijas lēmumu nodod izskatīšanai Padomē, Padome ar kvalificētu balsu vairākumu var šo lēmumu apstiprināt, grozīt vai atcelt.

Ja trīs mēnešos pēc tam, kad šis jautājums nodots izskatīšanai Padomē, Padome nav pieņēmusi lēmumu, Komisijas pieņemto lēmumu uzskata par atceltu.

16. pants

1.   Padome var, jo īpaši 15. panta 1. punktā paredzētajā gadījumā, pieņemt attiecīgus pasākumus. Padome pēc Komisijas priekšlikuma pieņem lēmumu ar kvalificētu balsu vairākumu.

2.   Piemēro 15. panta 3. punktu.

17. pants

Ja, pamatojoties uz 8. pantā minētajiem faktoriem, izrādās, ka vienā vai vairākos Kopienas reģionos stāvoklis atbilst nosacījumiem, kas pieņemti, lai varētu veikt pasākumus saskaņā ar IV nodaļu un 15. pantu, Komisija, izvērtējusi dažādus risinājumus, izņēmuma kārtā var atļaut īstenot uzraudzību vai aizsargpasākumus šajā reģionā vai reģionos, ja tā uzskata, ka šādi attiecīgajā līmenī īstenoti pasākumi ir piemērotāki nekā visā Kopienā īstenoti pasākumi.

Minētajiem pasākumiem jābūt īslaicīgiem un pēc iespējas mazāk jātraucē iekšējā tirgus darbība.

Minētos pasākumus pieņem saskaņā ar procedūrām, kas paredzētas attiecīgi 9. un 15. pantā.

18. pants

1.   Ja darbojas kāds uzraudzības pasākums vai aizsargpasākums, ko piemēro saskaņā ar IV un V nodaļu, Komitejā vai nu pēc kādas dalībvalsts lūguma, vai pēc Komisijas iniciatīvas rīko 3. pantā paredzētās konsultācijas. Šādu konsultāciju mērķis ir:

| a) | pārbaudīt šo pasākumu iedarbību; |
| --- | --- |

a)

pārbaudīt šo pasākumu iedarbību;

| b) | pārliecināties par to, vai pasākums vēl joprojām jāpiemēro. |
| --- | --- |

b)

pārliecināties par to, vai pasākums vēl joprojām jāpiemēro.

2.   Ja pēc 1. punktā minētajām konsultācijām Komisija atzīst, ka kāds no IV un V nodaļā minētajiem uzraudzības pasākumiem vai aizsargpasākumiem ir jāatceļ vai jāgroza, tā rīkojas šādi:

| a) | ja Padome nav pieņēmusi nekādu lēmumu par kādu Komisijas pieņemtu pasākumu, tad pēdējā minētā tūlīt groza vai atceļ šādu pasākumu un nekavējoties sniedz ziņojumu Padomei; |
| --- | --- |

a)

ja Padome nav pieņēmusi nekādu lēmumu par kādu Komisijas pieņemtu pasākumu, tad pēdējā minētā tūlīt groza vai atceļ šādu pasākumu un nekavējoties sniedz ziņojumu Padomei;

| b) | visos citos gadījumos Komisija ierosina Padomei atcelt vai grozīt tās pieņemtos pasākumos. Padome pieņem lēmumu ar kvalificētu balsu vairākumu. |
| --- | --- |

b)

visos citos gadījumos Komisija ierosina Padomei atcelt vai grozīt tās pieņemtos pasākumos. Padome pieņem lēmumu ar kvalificētu balsu vairākumu.

Ja lēmums attiecas uz reģionāliem uzraudzības pasākumiem, to piemēro no sestās dienas pēc tam, kad tas publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

VI   NODAĻA

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

19. pants

1.   Šī regula neliedz pildīt saistības, ko uzliek īpaši noteikumi starp Kopienu un trešām valstīm noslēgtos nolīgumos.

2.   Ciktāl tas nav pretrunā ar citiem Kopienas noteikumiem, šī regula neliedz dalībvalstīm pieņemt vai piemērot:

| a) | aizliegumus, kvantitatīvus ierobežojumus vai uzraudzības pasākumus, pamatojoties uz sabiedrības morāli, sabiedrības politiku vai sabiedrības drošību; cilvēku, dzīvnieku vai augu veselības vai dzīvības aizsardzību, valsts kultūras mantojuma ar māksliniecisku, vēsturisku vai arheoloģisku vērtību aizsardzību vai rūpnieciska un komerciāla īpašuma aizsardzību; |
| --- | --- |

a)

aizliegumus, kvantitatīvus ierobežojumus vai uzraudzības pasākumus, pamatojoties uz sabiedrības morāli, sabiedrības politiku vai sabiedrības drošību; cilvēku, dzīvnieku vai augu veselības vai dzīvības aizsardzību, valsts kultūras mantojuma ar māksliniecisku, vēsturisku vai arheoloģisku vērtību aizsardzību vai rūpnieciska un komerciāla īpašuma aizsardzību;

| b) | īpašas formalitātes attiecībā uz ārvalstu valūtām; |
| --- | --- |

b)

īpašas formalitātes attiecībā uz ārvalstu valūtām;

| c) | formalitātes, kas ieviestas atbilstīgi starptautiskiem līgumiem saskaņā ar Līgumu. |
| --- | --- |

c)

formalitātes, kas ieviestas atbilstīgi starptautiskiem līgumiem saskaņā ar Līgumu.

Dalībvalstis informē Komisiju par pasākumiem vai formalitātēm, ko tās paredz ieviest vai grozīt saskaņā ar šo punktu. Ārkārtējas steidzamības gadījumā valstu paredzētos pasākumus vai formalitātes dara zināmas Komisijai tūlīt pēc to pieņemšanas.

20. pants

1.   Šī regula nav pretrunā ar lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas izveides instrumentiem vai Kopienas vai valstu administratīviem noteikumiem, kuru pamatā ir minētie instrumenti, vai arī ar īpašiem instrumentiem, kas pieņemti saskaņā ar Līguma 308. pantu un ko piemēro apstrādātiem lauksaimniecības produktiem. Šī regula papildina minētos instrumentus.

2.   Ja uz ražojumiem attiecas šā panta 1. punktā minētie instrumenti, tad 9. līdz 14. pants un 18. pants neattiecas uz ražojumiem, par kuriem Kopienas noteikumi par tirdzniecību ar trešām valstīm prasa licences vai citus importa dokumentus.

Šīs regulas 15., 17. un 18. pants neattiecas uz ražojumiem, kuriem šie noteikumi paredz piemērot importa kvantitatīvos ierobežojumus.

21. pants

Regulu (EK) Nr. 519/94 atceļ.

Atsauces uz atcelto regulu uzskata par atsaucēm uz šo regulu un lasa saskaņā ar atbilstības tabulu IV pielikumā.

22. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2009. gada 7. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

A. BORG

---

(1)  OV L 67, 10.3.1994., 89. lpp.

1

(2)  Skatīt III pielikumu.

2

(3)  OV L 87, 31.3.1994., 47. lpp.

3

(4)  OV L 335, 23.12.1994., 23. lpp.

4

(5)  OV L 335, 23.12.1994., 33. lpp.

5

(6)  OV L 67, 10.3.1994., 1. lpp.

6

---

I PIELIKUMS

TREŠO VALSTU SARAKSTS

| | Armēnija |
| --- | --- |

Armēnija

| | Azerbaidžāna |
| --- | --- |

Azerbaidžāna

| | Baltkrievija |
| --- | --- |

Baltkrievija

| | Kazahstāna |
| --- | --- |

Kazahstāna

| | Ziemeļkoreja |
| --- | --- |

Ziemeļkoreja

| | Krievija |
| --- | --- |

Krievija

| | Tadžikistāna |
| --- | --- |

Tadžikistāna

| | Turkmenistāna |
| --- | --- |

Turkmenistāna

| | Uzbekistāna |
| --- | --- |

Uzbekistāna

| | Vjetnama |
| --- | --- |

Vjetnama

---

II PIELIKUMS

Image

Image

Image

Image

---

III PIELIKUMS

ATCELTĀ REGULA AR TĀS TURPMĀKO GROZĪJUMU SARAKSTU

| Padomes Regula (EK) Nr. 519/94
  (OV L 67, 10.3.1994., 89. lpp.) | |
| --- | --- |
| Padomes Regula (EK) Nr. 1921/94
  (OV L 198, 30.7.1994., 1. lpp.) | |
| Padomes Regula (EK) Nr. 538/95
  (OV L 55, 11.3.1995., 1. lpp.) | |
| Padomes Regula (EK) Nr. 839/95
  (OV L 85, 19.4.1995., 9. lpp.) | |
| Padomes Regula (EK) Nr. 139/96
  (OV L 21, 27.1.1996., 7. lpp.) | Tikai 2. pants |
| Padomes Regula (EK) Nr. 168/96
  (OV L 25, 1.2.1996., 2. lpp.) | |
| Padomes Regula (EK) Nr. 752/96
  (OV L 103, 26.4.1996., 1. lpp.) | |
| Padomes Regula (EK) Nr. 1897/96
  (OV L 250, 2.10.1996., 1. lpp.) | |
| Padomes Regula (EK) Nr. 847/97
  (OV L 122, 14.5.1997., 1. lpp.) | |
| Padomes Regula (EK) Nr. 1138/98
  (OV L 159, 3.6.1998., 1. lpp.) | |
| Padomes Regula (EK) Nr. 427/2003
  (OV L 65, 8.3.2003., 1. lpp.) | Tikai 22. panta 1. un 2. punkts |
| Komisijas Regula (EK) Nr. 110/2009
  (OV L 37, 6.2.2009., 4. lpp.) | |

Padomes Regula (EK) Nr. 519/94

(OV L 67, 10.3.1994., 89. lpp.)

Padomes Regula (EK) Nr. 1921/94

(OV L 198, 30.7.1994., 1. lpp.)

Padomes Regula (EK) Nr. 538/95

(OV L 55, 11.3.1995., 1. lpp.)

Padomes Regula (EK) Nr. 839/95

(OV L 85, 19.4.1995., 9. lpp.)

Padomes Regula (EK) Nr. 139/96

(OV L 21, 27.1.1996., 7. lpp.)

Tikai 2. pants

Padomes Regula (EK) Nr. 168/96

(OV L 25, 1.2.1996., 2. lpp.)

Padomes Regula (EK) Nr. 752/96

(OV L 103, 26.4.1996., 1. lpp.)

Padomes Regula (EK) Nr. 1897/96

(OV L 250, 2.10.1996., 1. lpp.)

Padomes Regula (EK) Nr. 847/97

(OV L 122, 14.5.1997., 1. lpp.)

Padomes Regula (EK) Nr. 1138/98

(OV L 159, 3.6.1998., 1. lpp.)

Padomes Regula (EK) Nr. 427/2003

(OV L 65, 8.3.2003., 1. lpp.)

Tikai 22. panta 1. un 2. punkts

Komisijas Regula (EK) Nr. 110/2009

(OV L 37, 6.2.2009., 4. lpp.)

---

IV PIELIKUMS

ATBILSTĪBAS TABULA

| Regula (EK) Nr. 519/94 | Šī regula |
| --- | --- |
| 1. panta 1. un 2. punkts | 1. panta 1. un 2. punkts |
| 1. panta 4. punkts | — |
| 2. pants | 2. pants |
| 3. panta pirmais teikums | 3. panta 1. punkts |
| 3. panta otrais teikums | 3. panta 2. punkts |
| 4. pants | 4. pants |
| 5. panta 1. punkta ievadfrāze | 5. panta 1. punkta pirmās daļas ievadfrāzes sākumdaļa |
| 5. panta 1. punkta a) apakšpunkts | 5. panta 1. punkta pirmās daļas ievadfrāzes beigu daļa un a), b) un c) apakšpunkts |
| 5. panta 1. punkta b) apakšpunkts | 5. panta 1. punkta otrā daļa |
| 5. panta 2. līdz 6. punkts | 5. panta 2. līdz 6. punkts |
| 6. pants | 6. pants |
| 7. panta 1. punkts | 7. panta 1. punkts |
| 7. panta 2. punkta a) apakšpunkts | 7. panta 2. punkts |
| 7. panta 2. punkta b) apakšpunkta pirmā daļa | 7. panta 3. punkta pirmā daļa |
| 7. panta 2. punkta b) apakšpunkta otrā daļa | 7. panta 3. punkta otrā daļa |
| 7. panta 3. punkts | 7. panta 4. punkts |
| 7.panta 4. punkts | 7.panta 5. punkts |
| 8. līdz 14. pants | 8. līdz 14. pants |
| 15. panta 1. un 2. punkts | 15. panta 1. un 2. punkts |
| 15. panta 3. punkta a) apakšpunkts | 15. panta 3. punkta pirmā daļa |
| 15. panta 3. punkta b) apakšpunkts | 15. panta 3. punkta otrā daļa |
| 15. panta 4., 5. un 6. punkts | 15. panta 4., 5. un 6. punkts |
| 16., 17. un 18. pants | 16., 17. un 18. pants |
| 19. panta 1. punkts | 19. panta 1. punkts |
| 19. panta 2. punkta a) apakšpunkta ievadfrāze | 19. panta 2. punkta pirmās daļas ievadfrāze |
| 19. panta 2. punkta a) apakšpunkta i), ii) un iii) punkts | 19. panta 2. punkta pirmās daļas a), b) un c) apakšpunkts |
| 19. panta 2. punkta b) apakšpunkts | 19. panta 2. punkta otrā daļa |
| 20. pants | 20. pants |
| 21. pants | — |
| 22. pants | — |
| 23. pants | — |
| — | 21. pants |
| 24. pants | 22. pants |
| I pielikums | I pielikums |
| IV pielikums | II pielikums |
| — | III pielikums |
| — | IV pielikums |

Regula (EK) Nr. 519/94

Šī regula

1. panta 1. un 2. punkts

1. panta 1. un 2. punkts

1. panta 4. punkts

—

2. pants

2. pants

3. panta pirmais teikums

3. panta 1. punkts

3. panta otrais teikums

3. panta 2. punkts

4. pants

4. pants

5. panta 1. punkta ievadfrāze

5. panta 1. punkta pirmās daļas ievadfrāzes sākumdaļa

5. panta 1. punkta a) apakšpunkts

5. panta 1. punkta pirmās daļas ievadfrāzes beigu daļa un a), b) un c) apakšpunkts

5. panta 1. punkta b) apakšpunkts

5. panta 1. punkta otrā daļa

5. panta 2. līdz 6. punkts

5. panta 2. līdz 6. punkts

6. pants

6. pants

7. panta 1. punkts

7. panta 1. punkts

7. panta 2. punkta a) apakšpunkts

7. panta 2. punkts

7. panta 2. punkta b) apakšpunkta pirmā daļa

7. panta 3. punkta pirmā daļa

7. panta 2. punkta b) apakšpunkta otrā daļa

7. panta 3. punkta otrā daļa

7. panta 3. punkts

7. panta 4. punkts

7.panta 4. punkts

7.panta 5. punkts

8. līdz 14. pants

8. līdz 14. pants

15. panta 1. un 2. punkts

15. panta 1. un 2. punkts

15. panta 3. punkta a) apakšpunkts

15. panta 3. punkta pirmā daļa

15. panta 3. punkta b) apakšpunkts

15. panta 3. punkta otrā daļa

15. panta 4., 5. un 6. punkts

15. panta 4., 5. un 6. punkts

16., 17. un 18. pants

16., 17. un 18. pants

19. panta 1. punkts

19. panta 1. punkts

19. panta 2. punkta a) apakšpunkta ievadfrāze

19. panta 2. punkta pirmās daļas ievadfrāze

19. panta 2. punkta a) apakšpunkta i), ii) un iii) punkts

19. panta 2. punkta pirmās daļas a), b) un c) apakšpunkts

19. panta 2. punkta b) apakšpunkts

19. panta 2. punkta otrā daļa

20. pants

20. pants

21. pants

—

22. pants

—

23. pants

—

—

21. pants

24. pants

22. pants

I pielikums

I pielikums

IV pielikums

II pielikums

—

III pielikums

—

IV pielikums

---

| 17.7.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 185/16 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 185/16

---

PADOMES REGULA (EK) Nr. 626/2009

(2009. gada 13. jūlijs),

ar kuru pabeidz saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 384/96 11. panta 3. punktu veikto daļējo starpposma pārskatīšanu par antidempinga maksājumu, ko piemēro dažu Indijas izcelsmes grafīta elektrodu sistēmu importam

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 384/96 (1995. gada 22. decembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 9. pantu un 11. panta 3. punktu,

ņemot vērā priekšlikumu, ko Komisija iesniegusi pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,

tā kā:

1.   SPĒKĀ ESOŠIE PASĀKUMI

| (1) | Padome pēc izmeklēšanas (“sākotnējā izmeklēšana”) ar Regulu (EK) Nr. 1629/2004 (2), piemēroja galīgo antidempinga maksājumu dažu Indijas izcelsmes grafīta elektrodu sistēmu importam. |
| --- | --- |

(1)

Padome pēc izmeklēšanas (“sākotnējā izmeklēšana”) ar Regulu (EK) Nr. 1629/2004 (2), piemēroja galīgo antidempinga maksājumu dažu Indijas izcelsmes grafīta elektrodu sistēmu importam.

1.1.   Starpposma pārskatīšanas sākšana

| (2) | Pēc Hindustan Electro Graphite Limited (“HEG” jeb “uzņēmums”), Indijas ražotāja eksportētāja, uz ko attiecas spēkā esošie antidempinga pasākumi, pieprasījuma sāka minētās regulas daļēju starpposma pārskatīšanu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu. |
| --- | --- |

(2)

Pēc Hindustan Electro Graphite Limited (“HEG” jeb “uzņēmums”), Indijas ražotāja eksportētāja, uz ko attiecas spēkā esošie antidempinga pasākumi, pieprasījuma sāka minētās regulas daļēju starpposma pārskatīšanu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu.

| (3) | Šo daļējo starpposma pārskatīšanu sāka, pamatojoties uz uzņēmuma sniegtajiem prima facie pierādījumiem, ka, ciktāl tas attiecas uz uzņēmumu, ir mainījušies apstākļi, uz kuriem pamatojoties tika noteikti pasākumi, un ka šīs pārmaiņas ir ilglaicīgas. |
| --- | --- |

(3)

Šo daļējo starpposma pārskatīšanu sāka, pamatojoties uz uzņēmuma sniegtajiem prima facie pierādījumiem, ka, ciktāl tas attiecas uz uzņēmumu, ir mainījušies apstākļi, uz kuriem pamatojoties tika noteikti pasākumi, un ka šīs pārmaiņas ir ilglaicīgas.

| (4) | Pieprasījumā tika apgalvots, ka attiecīgā ražojuma ražošanas izmaksas kopš sākotnējās izmeklēšanas ir samazinājušās ražošanas produktivitātes dēļ un ka uzņēmums ir varējis būtiski palielināt savas eksporta cenas. Tas apgalvoja, ka, lai neitralizētu dempingu, vairs nav vajadzības turpināt piemērot spēkā esošos pasākumus, kas bija pamatoti uz agrāk noteikto dempinga līmeni. |
| --- | --- |

(4)

Pieprasījumā tika apgalvots, ka attiecīgā ražojuma ražošanas izmaksas kopš sākotnējās izmeklēšanas ir samazinājušās ražošanas produktivitātes dēļ un ka uzņēmums ir varējis būtiski palielināt savas eksporta cenas. Tas apgalvoja, ka, lai neitralizētu dempingu, vairs nav vajadzības turpināt piemērot spēkā esošos pasākumus, kas bija pamatoti uz agrāk noteikto dempinga līmeni.

| (5) | Komisija, apspriedusies ar Padomdevēju komiteju un konstatējusi, ka ir pietiekami pierādījumi, lai sāktu daļēju starpposma pārskatīšanu, publicēja paziņojumu (“paziņojums par pārskatīšanas sākšanu”) (3) un sāka izmeklēšanu, kas aprobežojās ar dempinga pārbaudi. |
| --- | --- |

(5)

Komisija, apspriedusies ar Padomdevēju komiteju un konstatējusi, ka ir pietiekami pierādījumi, lai sāktu daļēju starpposma pārskatīšanu, publicēja paziņojumu (“paziņojums par pārskatīšanas sākšanu”) (3) un sāka izmeklēšanu, kas aprobežojās ar dempinga pārbaudi.

1.2.   Personas, uz kurām attiecas izmeklēšana

| (6) | Komisija oficiāli paziņoja HEG, eksportētājvalsts pārstāvjiem un Kopienas ražotājiem par to, ka tiek sākta pārskatīšana. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu. |
| --- | --- |

(6)

Komisija oficiāli paziņoja HEG, eksportētājvalsts pārstāvjiem un Kopienas ražotājiem par to, ka tiek sākta pārskatīšana. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu.

| (7) | Komisija nosūtīja pieprasījuma iesniedzējam aptaujas anketu un šim nolūkam noteiktajā termiņā saņēma atbildi. Komisija ievāca un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu dempinga noteikšanai, un veica pārbaudes apmeklējumu uzņēmuma HEG telpās Bopalā, Indijā. |
| --- | --- |

(7)

Komisija nosūtīja pieprasījuma iesniedzējam aptaujas anketu un šim nolūkam noteiktajā termiņā saņēma atbildi. Komisija ievāca un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu dempinga noteikšanai, un veica pārbaudes apmeklējumu uzņēmuma HEG telpās Bopalā, Indijā.

1.3.   Pārskatīšanas izmeklēšanas periods

| (8) | Dempinga izmeklēšana aptvēra periodu no 2007. gada 1. aprīļa līdz 2008. gada 31. martam (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb “PIP”). |
| --- | --- |

(8)

Dempinga izmeklēšana aptvēra periodu no 2007. gada 1. aprīļa līdz 2008. gada 31. martam (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb “PIP”).

2.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

2.1.   Attiecīgais ražojums

| (9) | Ražojums, uz kuru attiecas šī pārskatīšana, ir tas pats, uz kuru attiecās sākotnējā izmeklēšana, t. i., tādi Indijas izcelsmes grafīta elektrodi, kurus izmanto elektriskajās krāsnīs, kuru blīvums ir 1,65 g/cm3 vai lielāks un elektriskā pretestība ir 6,0 μΩ.m vai mazāka un uz kuriem attiecas KN kods ex 8545 11 00, un šajos elektrodos izmantotie savienotāji, uz kuriem attiecas KN kods ex 8545 90 90, neatkarīgi no tā, vai tos importē kopā vai atsevišķi. |
| --- | --- |

(9)

Ražojums, uz kuru attiecas šī pārskatīšana, ir tas pats, uz kuru attiecās sākotnējā izmeklēšana, t. i., tādi Indijas izcelsmes grafīta elektrodi, kurus izmanto elektriskajās krāsnīs, kuru blīvums ir 1,65 g/cm3 vai lielāks un elektriskā pretestība ir 6,0 μΩ.m vai mazāka un uz kuriem attiecas KN kods ex 8545 11 00, un šajos elektrodos izmantotie savienotāji, uz kuriem attiecas KN kods ex 8545 90 90, neatkarīgi no tā, vai tos importē kopā vai atsevišķi.

2.2.   Līdzīgais ražojums

| (10) | Šī pārskatīšana liecina, ka grafīta elektrodu sistēmas, kuras ražo HEG un pārdod Indijas tirgū, ir līdzīgas tām, ko eksportē uz Kopienu, un tādēļ tās var uzskatīt par attiecīgā ražojuma līdzīgo ražojumu. |
| --- | --- |

(10)

Šī pārskatīšana liecina, ka grafīta elektrodu sistēmas, kuras ražo HEG un pārdod Indijas tirgū, ir līdzīgas tām, ko eksportē uz Kopienu, un tādēļ tās var uzskatīt par attiecīgā ražojuma līdzīgo ražojumu.

3.   DEMPINGS

3.1.   Normālvērtība

| (11) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu Komisija vispirms pārbaudīja, vai attiecīgā ražojuma iekšzemes pārdevumi neatkarīgiem pircējiem bijuši reprezentatīvi, t. i., vai kopējais šādu pārdevumu apjoms ir 5 % no kopējiem attiecīgiem pārdevumiem eksportā uz Kopienu vai vairāk. Konstatēts, ka HEG iekšzemes pārdevumi izmeklēšanas periodā ir reprezentatīvi. |
| --- | --- |

(11)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu Komisija vispirms pārbaudīja, vai attiecīgā ražojuma iekšzemes pārdevumi neatkarīgiem pircējiem bijuši reprezentatīvi, t. i., vai kopējais šādu pārdevumu apjoms ir 5 % no kopējiem attiecīgiem pārdevumiem eksportā uz Kopienu vai vairāk. Konstatēts, ka HEG iekšzemes pārdevumi izmeklēšanas periodā ir reprezentatīvi.

| (12) | Pēc tam Komisija apzināja tos ražojuma veidus, kurus iekšzemes tirgū pārdod minētais uzņēmums un kuri bija identiski vai tieši salīdzināmi ar eksportam uz Kopienu pārdotajiem veidiem. |
| --- | --- |

(12)

Pēc tam Komisija apzināja tos ražojuma veidus, kurus iekšzemes tirgū pārdod minētais uzņēmums un kuri bija identiski vai tieši salīdzināmi ar eksportam uz Kopienu pārdotajiem veidiem.

| (13) | Konkrēta ražojuma veida pārdošanas apjomus iekšzemes tirgū uzskatīja par pietiekami reprezentatīviem, ja minētā ražojuma veida apjoms, ko izmeklēšanas periodā pārdeva iekšzemes tirgū neatkarīgiem pircējiem, bija 5 % vai vairāk no salīdzināmā ražojuma veida kopapjoma, ko pārdeva eksportam uz Kopienu. |
| --- | --- |

(13)

Konkrēta ražojuma veida pārdošanas apjomus iekšzemes tirgū uzskatīja par pietiekami reprezentatīviem, ja minētā ražojuma veida apjoms, ko izmeklēšanas periodā pārdeva iekšzemes tirgū neatkarīgiem pircējiem, bija 5 % vai vairāk no salīdzināmā ražojuma veida kopapjoma, ko pārdeva eksportam uz Kopienu.

| (14) | Pēc tam Komisija izvērtēja, vai var uzskatīt, ka visus grafīta elektrodu sistēmas veidus, ko reprezentatīvos daudzumos pārdod iekšzemes tirgū, pārdod parastā tirdzniecības apritē saskaņā ar pamatregulas 2. panta 4. punktu. To konstatēja, nosakot katra eksportētā ražojuma veida rentablo pārdevumu apjoma īpatsvaru iekšzemes tirgū neatkarīgiem pircējiem izmeklēšanas periodā. |
| --- | --- |

(14)

Pēc tam Komisija izvērtēja, vai var uzskatīt, ka visus grafīta elektrodu sistēmas veidus, ko reprezentatīvos daudzumos pārdod iekšzemes tirgū, pārdod parastā tirdzniecības apritē saskaņā ar pamatregulas 2. panta 4. punktu. To konstatēja, nosakot katra eksportētā ražojuma veida rentablo pārdevumu apjoma īpatsvaru iekšzemes tirgū neatkarīgiem pircējiem izmeklēšanas periodā.

| (15) | Tiem grafīta elektrodu sistēmas veidiem iekšzemes pārdevumiem reprezentatīvos daudzumos, kuru pārdevumi bija virs 80 % no rentablā apjoma, normālvērtību noteica, pamatojoties uz visu darījumu faktisko iekšējo tirgus cenu izmeklēšanas periodā. |
| --- | --- |

(15)

Tiem grafīta elektrodu sistēmas veidiem iekšzemes pārdevumiem reprezentatīvos daudzumos, kuru pārdevumi bija virs 80 % no rentablā apjoma, normālvērtību noteica, pamatojoties uz visu darījumu faktisko iekšējo tirgus cenu izmeklēšanas periodā.

| (16) | Visiem pārējiem eksportētajiem veidiem, kurus pārdod arī iekšzemes tirgū un kuru pārdevumi bija zem 80 % no rentablā apjoma, normālvērtību noteica, pamatojoties uz rentablo darījumu iekšzemes pārdevumu cenu izmeklēšanas periodā. |
| --- | --- |

(16)

Visiem pārējiem eksportētajiem veidiem, kurus pārdod arī iekšzemes tirgū un kuru pārdevumi bija zem 80 % no rentablā apjoma, normālvērtību noteica, pamatojoties uz rentablo darījumu iekšzemes pārdevumu cenu izmeklēšanas periodā.

| (17) | Gadījumos, kad normālvērtības noteikšanai nevarēja izmantot konkrētā ražojuma veida iekšzemes tirgus cenu, bija jāpiemēro cita metode. Tāpēc saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu Komisija tās vietā salikto normālvērtību aprēķināja šādi. |
| --- | --- |

(17)

Gadījumos, kad normālvērtības noteikšanai nevarēja izmantot konkrētā ražojuma veida iekšzemes tirgus cenu, bija jāpiemēro cita metode. Tāpēc saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu Komisija tās vietā salikto normālvērtību aprēķināja šādi.

| (18) | Normālvērtību aprēķināja, eksportēto ražojumu veidu eksportētāja ražošanas izmaksām pieskaitot samērīgu pārdošanas, vispārējo un administratīvo izmaksu (“PVA izmaksas”) summu un samērīgu peļņas normu. |
| --- | --- |

(18)

Normālvērtību aprēķināja, eksportēto ražojumu veidu eksportētāja ražošanas izmaksām pieskaitot samērīgu pārdošanas, vispārējo un administratīvo izmaksu (“PVA izmaksas”) summu un samērīgu peļņas normu.

| (19) | Visos gadījumos PVA izmaksas un peļņu noteica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6. punktā noteiktajām metodēm. Tālab Komisija pārbaudīja, vai radušās PVA izmaksas un attiecīgā ražotāja eksportētāja līdzīgā ražojuma iekšzemes tirgū gūtā peļņa ir ticami dati, un šajā gadījumā nolēma, ka tās ir piemērotas normālvērtības aprēķināšanai. |
| --- | --- |

(19)

Visos gadījumos PVA izmaksas un peļņu noteica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6. punktā noteiktajām metodēm. Tālab Komisija pārbaudīja, vai radušās PVA izmaksas un attiecīgā ražotāja eksportētāja līdzīgā ražojuma iekšzemes tirgū gūtā peļņa ir ticami dati, un šajā gadījumā nolēma, ka tās ir piemērotas normālvērtības aprēķināšanai.

3.2.   Eksporta cena

| (20) | Visi HEG attiecīgā ražojuma eksporta pārdevumi veikti tieši neatkarīgiem pircējiem Kopienā, un tādēļ eksporta cenu noteica, pamatojoties uz faktiski samaksāto vai maksājamo cenu par attiecīgo ražojumu PIP saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu. |
| --- | --- |

(20)

Visi HEG attiecīgā ražojuma eksporta pārdevumi veikti tieši neatkarīgiem pircējiem Kopienā, un tādēļ eksporta cenu noteica, pamatojoties uz faktiski samaksāto vai maksājamo cenu par attiecīgo ražojumu PIP saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu.

3.3.   Salīdzinājums

| (21) | Normālvērtību salīdzināja ar eksporta cenu, pamatojoties uz ražotāja cenu, tajā pašā tirdzniecības līmenī. Lai nodrošinātu godīgu salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu tika ņemtas vērā faktoru atšķirības, par kurām tika pierādīts, ka tās ietekmē cenas un cenu salīdzināmību. Ar šādu pamatojumu attiecīgos un pamatotos gadījumos tika ņemta vērā starpība starp atlaidēm, transporta izdevumiem, apdrošināšanu, apstrādes izmaksām, iepakojuma izmaksām, kredīta izmaksām un ievedmuitas maksājumiem. |
| --- | --- |

(21)

Normālvērtību salīdzināja ar eksporta cenu, pamatojoties uz ražotāja cenu, tajā pašā tirdzniecības līmenī. Lai nodrošinātu godīgu salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu tika ņemtas vērā faktoru atšķirības, par kurām tika pierādīts, ka tās ietekmē cenas un cenu salīdzināmību. Ar šādu pamatojumu attiecīgos un pamatotos gadījumos tika ņemta vērā starpība starp atlaidēm, transporta izdevumiem, apdrošināšanu, apstrādes izmaksām, iepakojuma izmaksām, kredīta izmaksām un ievedmuitas maksājumiem.

3.4.   Dempinga starpība

| (22) | Kā paredzēts pamatregulas 2. panta 11. punktā, katra ražojuma veida vidējā svērtā normālvērtība tika salīdzināta ar attiecīgā ražojuma veida vidējo svērto eksporta cenu. |
| --- | --- |

(22)

Kā paredzēts pamatregulas 2. panta 11. punktā, katra ražojuma veida vidējā svērtā normālvērtība tika salīdzināta ar attiecīgā ražojuma veida vidējo svērto eksporta cenu.

| (23) | Konstatēja, ka HEG dempinga starpība, izsakot procentos no neto cenas uz Kopienas robežas pirms nodokļa nomaksas, bija de minimis pamatregulas 9. panta 3. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(23)

Konstatēja, ka HEG dempinga starpība, izsakot procentos no neto cenas uz Kopienas robežas pirms nodokļa nomaksas, bija de minimis pamatregulas 9. panta 3. punkta nozīmē.

4.   MAINĪTO APSTĀKĻU ILGLAICĪBA

| (24) | Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu tika arī pārbaudīts, vai varētu pamatoti uzskatīt, ka apstākļu maiņa ir ilglaicīga. |
| --- | --- |

(24)

Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu tika arī pārbaudīts, vai varētu pamatoti uzskatīt, ka apstākļu maiņa ir ilglaicīga.

| (25) | Lai gan uzņēmuma ražošanas izmaksas pēc sākotnējās izmeklēšanas nav būtiski samazinājušās, attiecīgā ražojuma eksporta cena PIP laikā būtiski palielinājās, tādējādi novēršot sākotnējās izmeklēšanas konstatējumus. |
| --- | --- |

(25)

Lai gan uzņēmuma ražošanas izmaksas pēc sākotnējās izmeklēšanas nav būtiski samazinājušās, attiecīgā ražojuma eksporta cena PIP laikā būtiski palielinājās, tādējādi novēršot sākotnējās izmeklēšanas konstatējumus.

| (26) | Jaunākie pieejamie savāktie dati par periodu pēc PIP liecina, ka HEG importa cenas ir palikušas gan augstas, gan stabilas, tādējādi apliecinot, ka pēc PIP uzņēmums joprojām nenodarbojas ar dempingu. |
| --- | --- |

(26)

Jaunākie pieejamie savāktie dati par periodu pēc PIP liecina, ka HEG importa cenas ir palikušas gan augstas, gan stabilas, tādējādi apliecinot, ka pēc PIP uzņēmums joprojām nenodarbojas ar dempingu.

| (27) | Konstatēts arī, ka PIP laikā HEG eksports uz citiem tirgiem veikts par cenām, kas ir augstākas nekā Indijas tirgū. |
| --- | --- |

(27)

Konstatēts arī, ka PIP laikā HEG eksports uz citiem tirgiem veikts par cenām, kas ir augstākas nekā Indijas tirgū.

| (28) | Šajos apstākļos PIP konstatējumi uzskatāmi par ilglaicīgiem. |
| --- | --- |

(28)

Šajos apstākļos PIP konstatējumi uzskatāmi par ilglaicīgiem.

5.   ANTIDEMPINGA PASĀKUMI

| (29) | Kā minēts iepriekš, konstatēts, ka HEG dempings PIP laikā ir bijis de minimis līmenī. Tomēr jāatzīmē, ka, lai gan sākotnējā izmeklēšanā attiecīgajam uzņēmumam noteiktā dempinga starpība bija 22,4 %, pašlaik spēkā esošais antidempinga maksājums šim uzņēmumam ir 0 % (4). Tas skaidrojams ar to, ka attiecīgā ražojuma importam ir paralēli kompensācijas maksājumi. Ņemot vērā minēto, konstatējumam par de minimis dempingu nav tūlītējas ietekmes uz pašlaik spēkā esošo pasākumu līmeni (5). |
| --- | --- |

(29)

Kā minēts iepriekš, konstatēts, ka HEG dempings PIP laikā ir bijis de minimis līmenī. Tomēr jāatzīmē, ka, lai gan sākotnējā izmeklēšanā attiecīgajam uzņēmumam noteiktā dempinga starpība bija 22,4 %, pašlaik spēkā esošais antidempinga maksājums šim uzņēmumam ir 0 % (4). Tas skaidrojams ar to, ka attiecīgā ražojuma importam ir paralēli kompensācijas maksājumi. Ņemot vērā minēto, konstatējumam par de minimis dempingu nav tūlītējas ietekmes uz pašlaik spēkā esošo pasākumu līmeni (5).

6.   INFORMĀCIJAS SNIEGŠANA

| (30) | Ieinteresētās personas tika informētas par izmeklēšanas būtiskākajiem faktiem, apsvērumiem un konstatējumiem, un tām tika dota iespēja izteikt savu viedokli. Komentāri netika saņemti, |
| --- | --- |

(30)

Ieinteresētās personas tika informētas par izmeklēšanas būtiskākajiem faktiem, apsvērumiem un konstatējumiem, un tām tika dota iespēja izteikt savu viedokli. Komentāri netika saņemti,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Ar šo pabeidz saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 384/96 11. panta 3. punktu veikto daļējo starpposma pārskatīšanu par antidempinga maksājumu, ko piemēro dažu Indijas izcelsmes grafīta elektrodu sistēmu importam, negrozot spēkā esošā antidempinga pasākuma līmeni.

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2009. gada 13. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

E. ERLANDSSON

---

(1)  OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp.

1

(2)  OV L 295, 18.9.2004., 10. lpp.

2

(3)  OV C 164, 27.6.2008., 15. lpp.

3

(4)  Skatīt Regulas (EK) Nr. 1629/2004 30. apsvērumu.

4

(5)  OV L 295, 18.9.2004., 4. lpp.

5

---

| 17.7.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 185/19 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 185/19

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 627/2009

(2009. gada 16. jūlijs),

ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2007. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 1580/2007, ar ko nosaka Regulu (EK) Nr. 2200/96, (EK) Nr. 2201/96 un (EK) Nr. 1182/2007 īstenošanas noteikumus augļu un dārzeņu nozarē (2), un jo īpaši tās 138. panta 1. punktu,

tā kā:

Regulā (EK) Nr. 1580/2007, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XV pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 1580/2007 138. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2009. gada 17. jūlijā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2009. gada 16. jūlijā

Komisijas vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 350, 31.12.2007., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta ievešanas vērtība |
| 0702 00 00 | MK | 26,9 |
| ZZ | 26,9 |
| 0707 00 05 | TR | 114,1 |
| ZZ | 114,1 |
| 0709 90 70 | TR | 103,7 |
| ZZ | 103,7 |
| 0805 50 10 | AR | 52,3 |
| TR | 53,0 |
| ZA | 71,6 |
| ZZ | 59,0 |
| 0808 10 80 | AR | 126,4 |
| BR | 80,9 |
| CL | 88,2 |
| CN | 93,5 |
| NZ | 94,7 |
| US | 92,2 |
| ZA | 82,1 |
| ZZ | 94,0 |
| 0808 20 50 | AR | 168,4 |
| CL | 81,3 |
| NZ | 87,2 |
| ZA | 101,0 |
| ZZ | 109,5 |
| 0809 10 00 | HR | 90,0 |
| TR | 182,1 |
| XS | 103,5 |
| ZZ | 125,2 |
| 0809 20 95 | TR | 332,5 |
| US | 236,3 |
| ZZ | 284,4 |
| 0809 30 | TR | 134,2 |
| ZZ | 134,2 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta ievešanas vērtība

0702 00 00

MK

26,9

ZZ

26,9

0707 00 05

TR

114,1

ZZ

114,1

0709 90 70

TR

103,7

ZZ

103,7

0805 50 10

AR

52,3

TR

53,0

ZA

71,6

ZZ

59,0

0808 10 80

AR

126,4

BR

80,9

CL

88,2

CN

93,5

NZ

94,7

US

92,2

ZA

82,1

ZZ

94,0

0808 20 50

AR

168,4

CL

81,3

NZ

87,2

ZA

101,0

ZZ

109,5

0809 10 00

HR

90,0

TR

182,1

XS

103,5

ZZ

125,2

0809 20 95

TR

332,5

US

236,3

ZZ

284,4

0809 30

TR

134,2

ZZ

134,2

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.

---

| 17.7.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 185/21 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 185/21

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 628/2009

(2009. gada 16. jūlijs)

par mājputnu gaļas ievešanas atļauju izdošanu atbilstoši pieteikumiem, kas 2009. gada jūlija pirmajās septiņās dienās iesniegti saskaņā ar tarifa kvotām, kuras atvērtas ar Regulu (EK) Nr. 616/2007

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2006. gada 31. augusta Regulu (EK) Nr. 1301/2006, ar ko nosaka kopīgus noteikumus lauksaimniecības produktu importa tarifu kvotu administrēšanai, izmantojot ievešanas atļauju sistēmuus noteikumus lauksaimniecības produktu importa tarifu kvotu administrēšanai, izmantojot ievešanas atļauju sistēmu (2), un jo īpaši tās 7. panta 2. punktu,

ņemot vērā Komisijas 2007. gada 4. jūnija Regulu (EK) Nr. 616/2007, ar ko atver Kopienas tarifa kvotas mājputnu gaļai ar izcelsmi Brazīlijā, Taizemē un citās trešās valstīs un paredz to pārvaldību (3), un jo īpaši tās 5. panta 5. punktu,

tā kā:

| (1) | Ar Regulu (EK) Nr. 616/2007 ir atvērtas tarifa kvotas mājputnu gaļas produktu ievešanai. |
| --- | --- |

(1)

Ar Regulu (EK) Nr. 616/2007 ir atvērtas tarifa kvotas mājputnu gaļas produktu ievešanai.

| (2) | Ievešanas atļauju pieteikumi, kas iesniegti 2009. gada jūlija pirmajās septiņās dienās par apakšperiodu no 2009. gada 1. oktobra līdz 31. decembrim, attiecībā uz dažām kvotām pārsniedz pieejamos daudzumus. Tāpēc ir jānosaka, par kādu apjomu ievešanas atļaujas var izdot, nosakot piešķīruma koeficientu, ko piemēro prasītajiem daudzumiem. |
| --- | --- |

(2)

Ievešanas atļauju pieteikumi, kas iesniegti 2009. gada jūlija pirmajās septiņās dienās par apakšperiodu no 2009. gada 1. oktobra līdz 31. decembrim, attiecībā uz dažām kvotām pārsniedz pieejamos daudzumus. Tāpēc ir jānosaka, par kādu apjomu ievešanas atļaujas var izdot, nosakot piešķīruma koeficientu, ko piemēro prasītajiem daudzumiem.

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Ievešanas atļauju pieteikumiem, kas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 616/2007 iesniegti par apakšperiodu no 2009. gada 1. oktobra līdz 31. decembrim, piemēro šīs regulas pielikumā norādīto piešķīruma koeficientu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2009. gada 17. jūlijā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2009. gada 16. jūlijā

Komisijas vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 238, 1.9.2006., 13. lpp.

2

(3)  OV L 142, 5.6.2007., 3. lpp.

3

---

PIELIKUMS

| Grupas Nr. | Kārtas Nr. | Piešķīruma koeficients importa licenču pieteikumiem, kas iesniegti par apakšperiodu no 1.10.2009-31.12.2009
  (%) |
| --- | --- | --- |
| 1 | 09.4211 | 0,439 |
| 5 | 09.4215 | 27,345272 |
| 7 | 09.4217 | 62,153962 |

Grupas Nr.

Kārtas Nr.

Piešķīruma koeficients importa licenču pieteikumiem, kas iesniegti par apakšperiodu no 1.10.2009-31.12.2009

(%)

1

09.4211

0,439

5

09.4215

27,345272

7

09.4217

62,153962

---

II Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta

LĒMUMI

Padome

| 17.7.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 185/23 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 185/23

---

PADOMES LĒMUMS

(2009. gada 16. jūlijs)

par jauna Eiropas Kopienu Komisijas locekļa iecelšanu

(2009/552/EK, Euratom)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 215. panta otro daļu,

ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 128. panta otro daļu,

tā kā:

Louis MICHEL kungs ar 2009. gada 5. jūlija vēstuli ir atkāpies no Komisijas locekļa amata no 2009. gada 14. jūlija. Uz atlikušo pilnvaru laiku viņš būtu jāaizstāj,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo Karel DE GUCHT kungs tiek iecelts par Komisijas locekli laikposmam no 2009. gada 17. jūlija līdz 2009. gada 31. oktobrim.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā 2009. gada 17. jūlijā.

3. pants

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2009. gada 16. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

C. BILDT

---

Komisija

| 17.7.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 185/24 |
| --- | --- | --- | --- |

17.7.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 185/24

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2009. gada 24. marts)

par pasākumiem C 52/07 (ex NN 64/07), ko pieņēmusi Spānija, lai atbalstītu tekstilrūpniecību un apģērbu ražošanu

(izziņots ar dokumenta numuru C(2009) 2017)

(Autentisks ir tikai teksts spāņu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2009/553/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 88. panta 2. punkta pirmo daļu,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

pēc aicinājuma ieinteresētām personām iesniegt savas piezīmes saskaņā ar minētajiem pantiem (1), kā arī ņemot vērā iesniegtās piezīmes,

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

| (1) | Komisija 2006. gada 5. jūlijā saņēma sūdzību par programmu, ko Spānija ir ieviesusi, lai atbalstītu tekstilrūpniecību (“Plan de apoyo al sector textil y de la confección”, turpmāk tekstā “tekstilrūpniecības plāns”). |
| --- | --- |

(1)

Komisija 2006. gada 5. jūlijā saņēma sūdzību par programmu, ko Spānija ir ieviesusi, lai atbalstītu tekstilrūpniecību (“Plan de apoyo al sector textil y de la confección”, turpmāk tekstā “tekstilrūpniecības plāns”).

| (2) | Komisija 2006. gada 1. augusta vēstulē lūdza Spānijas iestādes sniegt visu nepieciešamo informāciju attiecībā uz minēto tekstilrūpniecības plānu, uz šo vēstuli Spānija atbildēja 2006. gada 29. septembra vēstulē, kas reģistrēta 2006. gada 2. oktobrī. |
| --- | --- |

(2)

Komisija 2006. gada 1. augusta vēstulē lūdza Spānijas iestādes sniegt visu nepieciešamo informāciju attiecībā uz minēto tekstilrūpniecības plānu, uz šo vēstuli Spānija atbildēja 2006. gada 29. septembra vēstulē, kas reģistrēta 2006. gada 2. oktobrī.

| (3) | Komisija 2007. gada 13. novembrī sāka formālu izmeklēšanas procedūru. Pēc tās publicēšanas attiecīgi 2008. gada 22. februārī un 2008. gada 9. aprīlī Komisija saņēma piezīmes no divām ieinteresētām personām, kuras vēlējās palikt anonīmas. Komisija lūdza paskaidrojumus 2008. gada 18. aprīļa vēstulē, uz kuru Spānijas iestādes atbildēja 2008. gada 30. maija vēstulē. Komisija 2008. gada 6. maijā nosūtīja Spānijas iestādēm ieinteresēto personu piezīmes, uz kurām minētās iestādes atbildēja 2008. gada 12. jūnija vēstulē. |
| --- | --- |

(3)

Komisija 2007. gada 13. novembrī sāka formālu izmeklēšanas procedūru. Pēc tās publicēšanas attiecīgi 2008. gada 22. februārī un 2008. gada 9. aprīlī Komisija saņēma piezīmes no divām ieinteresētām personām, kuras vēlējās palikt anonīmas. Komisija lūdza paskaidrojumus 2008. gada 18. aprīļa vēstulē, uz kuru Spānijas iestādes atbildēja 2008. gada 30. maija vēstulē. Komisija 2008. gada 6. maijā nosūtīja Spānijas iestādēm ieinteresēto personu piezīmes, uz kurām minētās iestādes atbildēja 2008. gada 12. jūnija vēstulē.

| (4) | 2008. gada 11. septembrī notika sanāksme starp atsevišķām Spānijas ministrijām un Komisiju. Spānijas iestādes 2008. gada 17. septembra vēstulē sniedza papildu informāciju. |
| --- | --- |

(4)

2008. gada 11. septembrī notika sanāksme starp atsevišķām Spānijas ministrijām un Komisiju. Spānijas iestādes 2008. gada 17. septembra vēstulē sniedza papildu informāciju.

| (5) | Komisija 2008. gada 3. oktobrī un 2009. gada 19. februārī lūdza papildu informāciju, izmantojot elektronisko pastu, uz ko Spānija atbildēja 2008. gada 21. oktobrī un 2009. gada 20. februārī. |
| --- | --- |

(5)

Komisija 2008. gada 3. oktobrī un 2009. gada 19. februārī lūdza papildu informāciju, izmantojot elektronisko pastu, uz ko Spānija atbildēja 2008. gada 21. oktobrī un 2009. gada 20. februārī.

2.   SAŅĒMĒJA UN ATBALSTA PASĀKUMU APRAKSTS

2.1.   Spānijas tekstilrūpniecības plāna mērķi

| (6) | Tekstilrūpniecības plāna mērķis ir palīdzēt tekstilrūpniecības un apģērbu ražošanas uzņēmumiem pielāgoties tekstilrūpniecības tirdzniecības pilnīgai liberalizācijai un veicināt konkurētspēju, vienlaicīgi nozarē saglabājot iespējami lielāku uzņēmumu un darba vietu skaitu. No otras puses, plāna mērķis būtu atvieglot tās negatīvās sekas strādājošiem un visai darbības nozarei, ko atstāj tekstilrūpniecības izstrādājumu un apģērbu tirdzniecības liberalizācija. |
| --- | --- |

(6)

Tekstilrūpniecības plāna mērķis ir palīdzēt tekstilrūpniecības un apģērbu ražošanas uzņēmumiem pielāgoties tekstilrūpniecības tirdzniecības pilnīgai liberalizācijai un veicināt konkurētspēju, vienlaicīgi nozarē saglabājot iespējami lielāku uzņēmumu un darba vietu skaitu. No otras puses, plāna mērķis būtu atvieglot tās negatīvās sekas strādājošiem un visai darbības nozarei, ko atstāj tekstilrūpniecības izstrādājumu un apģērbu tirdzniecības liberalizācija.

| (7) | Plāns ietver tiešus palīdzības pasākumus uzņēmumiem, lai sekmētu pētniecību un inovāciju, kā arī veicinātu eksportu. Citi pasākumi bija vairāk vērsti tieši uz mācību un nodarbinātības jautājumiem, un no tiem netiešā veidā labumu var gūt uzņēmumi, šie pasākumi sekmētu arī to reģionu reindustrializāciju, ko ietekmējusi šīs nozares uzņēmumu pārdislokācija |
| --- | --- |

(7)

Plāns ietver tiešus palīdzības pasākumus uzņēmumiem, lai sekmētu pētniecību un inovāciju, kā arī veicinātu eksportu. Citi pasākumi bija vairāk vērsti tieši uz mācību un nodarbinātības jautājumiem, un no tiem netiešā veidā labumu var gūt uzņēmumi, šie pasākumi sekmētu arī to reģionu reindustrializāciju, ko ietekmējusi šīs nozares uzņēmumu pārdislokācija

2.2.   Saņēmēji

| (8) | Tekstilrūpniecības plāns bija piemērojams visiem tekstilrūpniecības un apģērbu ražošanas nozares uzņēmumiem, kuru rūpniecisko darbību ir skāruši vispārīgi tekstilrūpniecības un apģērbu ražošanas nozares koplīgumi vai tā būtu minēta Valsts ekonomisko darbību klasifikatora (VEAK) 17., 18.1. un 18.2. punktā. Pamatojoties uz datiem, ko iesniedza Spānijas iestādes, 2001. gadā nozarē darbojās 15 438 uzņēmumi, kuros bija nodarbināts 211 831 strādājošais; 2007. gadā skaitļi samazinājās līdz 11 554 uzņēmumiem un 140 541 strādājošam, bet 2008. gadā – līdz 127 354 strādājošiem. Uzņēmumu skaits no 2001. gada līdz 2007. gadam ir samazinājies par 25 % sakarā ar nozares globalizāciju. |
| --- | --- |

(8)

Tekstilrūpniecības plāns bija piemērojams visiem tekstilrūpniecības un apģērbu ražošanas nozares uzņēmumiem, kuru rūpniecisko darbību ir skāruši vispārīgi tekstilrūpniecības un apģērbu ražošanas nozares koplīgumi vai tā būtu minēta Valsts ekonomisko darbību klasifikatora (VEAK) 17., 18.1. un 18.2. punktā. Pamatojoties uz datiem, ko iesniedza Spānijas iestādes, 2001. gadā nozarē darbojās 15 438 uzņēmumi, kuros bija nodarbināts 211 831 strādājošais; 2007. gadā skaitļi samazinājās līdz 11 554 uzņēmumiem un 140 541 strādājošam, bet 2008. gadā – līdz 127 354 strādājošiem. Uzņēmumu skaits no 2001. gada līdz 2007. gadam ir samazinājies par 25 % sakarā ar nozares globalizāciju.

| (9) | Spānijas tekstilrūpniecības un apģērbu ražošanas nozarē 75 % uzņēmumu ir mazāk nekā 10 strādājošo un 35 % uzņēmumu ir nodarbināti 1 vai 2 strādājošie. |
| --- | --- |

(9)

Spānijas tekstilrūpniecības un apģērbu ražošanas nozarē 75 % uzņēmumu ir mazāk nekā 10 strādājošo un 35 % uzņēmumu ir nodarbināti 1 vai 2 strādājošie.

2.3.   Pasākumi

| (10) | Turpmāk minēti pasākumi, par kuriem Komisija uzsāka formālu izmeklēšanas procedūru. |
| --- | --- |

(10)

Turpmāk minēti pasākumi, par kuriem Komisija uzsāka formālu izmeklēšanas procedūru.

1.   Tehnisko pētījumu veicināšanas programma tekstilrūpniecības un apģērbu ražošanas nozarē

| (11) | Šī specifiskā pasākuma mērķis bija veicināt rūpniecības un tehnoloģijas izstrādes projektus, kas nostiprinātu uzņēmumu tehnoloģiskās iespējas un paplašinātu sadarbību pētījumu un izstrādes jomā (P + I) starp uzņēmumiem tekstilrūpniecības un apģērbu ražošanas nozarē un citām pētījumos iesaistītajām organizācijām, kā arī rezultātu izplatīšanā. |
| --- | --- |

(11)

Šī specifiskā pasākuma mērķis bija veicināt rūpniecības un tehnoloģijas izstrādes projektus, kas nostiprinātu uzņēmumu tehnoloģiskās iespējas un paplašinātu sadarbību pētījumu un izstrādes jomā (P + I) starp uzņēmumiem tekstilrūpniecības un apģērbu ražošanas nozarē un citām pētījumos iesaistītajām organizācijām, kā arī rezultātu izplatīšanā.

| (12) | Uz šo pasākumu attiecināmie projekti bija P + I projekti, ieguldījumi materiālajos vai nemateriālajos aktīvos vienīgi maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU) ar mērķi ieviest modernas tehnoloģijas ražošanas procesā, P + I darbību rezultātu izplatīšanas projekti un projekti ar nolūku noslēgt līgumus un attīstīt sadarbību starp uzņēmumiem. |
| --- | --- |

(12)

Uz šo pasākumu attiecināmie projekti bija P + I projekti, ieguldījumi materiālajos vai nemateriālajos aktīvos vienīgi maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU) ar mērķi ieviest modernas tehnoloģijas ražošanas procesā, P + I darbību rezultātu izplatīšanas projekti un projekti ar nolūku noslēgt līgumus un attīstīt sadarbību starp uzņēmumiem.

| (13) | Saskaņā ar Spānijas iestāžu sniegto informāciju šī programma balstījās uz jau apstiprināto atbalsta shēmu N 415/2004 (2). Programmas mērķis bija veicināt tehnisko pētniecību tekstilrūpniecības un apģērbu ražošanas nozarē. No 2005. līdz 2007. gadam paredzētais budžets bija 12,5 miljoni EUR subsīdiju veidā un 51 miljons EUR bezprocentu aizdevumu veidā, kas atmaksājami 12 gadu laikā, ieskaitot 2 gadu periodu, kura laikā nebūtu jāveic maksājumi. |
| --- | --- |

(13)

Saskaņā ar Spānijas iestāžu sniegto informāciju šī programma balstījās uz jau apstiprināto atbalsta shēmu N 415/2004 (2). Programmas mērķis bija veicināt tehnisko pētniecību tekstilrūpniecības un apģērbu ražošanas nozarē. No 2005. līdz 2007. gadam paredzētais budžets bija 12,5 miljoni EUR subsīdiju veidā un 51 miljons EUR bezprocentu aizdevumu veidā, kas atmaksājami 12 gadu laikā, ieskaitot 2 gadu periodu, kura laikā nebūtu jāveic maksājumi.

2.   Reindustrializācijas programma reģioniem, kurus skārušas tekstilrūpniecības nozares strukturālas izmaiņas

| (14) | Šis pasākums bija vērsts uz atbalsta sniegšanu reindustrializācijai reģionos, kurus skārušas strukturālas izmaiņas. Būtu attiecināmi šādi projekti:






  a) | ieguldījumi tehniskajā un rūpnieciskajā infrastruktūrā; |
| --- | --- | --- |

(14)

Šis pasākums bija vērsts uz atbalsta sniegšanu reindustrializācijai reģionos, kurus skārušas strukturālas izmaiņas. Būtu attiecināmi šādi projekti:

a)

ieguldījumi tehniskajā un rūpnieciskajā infrastruktūrā;

| b) | jaunu rūpniecisku darbību izveidošana; |
| --- | --- |

b)

jaunu rūpniecisku darbību izveidošana;

| c) | novatorisku tehnoloģiju uzņēmumu apvienošana, veidojot, piemēram, zinātniski tehnoloģiskus parkus, inovācijas un tehnoloģiju centrus, Eiropas inovācijas un tehnoloģiju centrus, attīstības aģentūras, tehnoloģiju nodošanas vienības; |
| --- | --- |

c)

novatorisku tehnoloģiju uzņēmumu apvienošana, veidojot, piemēram, zinātniski tehnoloģiskus parkus, inovācijas un tehnoloģiju centrus, Eiropas inovācijas un tehnoloģiju centrus, attīstības aģentūras, tehnoloģiju nodošanas vienības;

| d) | vairāku uzņēmumu vēlme aktivizēt vietējo ekonomiku; |
| --- | --- |

d)

vairāku uzņēmumu vēlme aktivizēt vietējo ekonomiku;

| e) | tradicionālu nozaru uzņēmumu, kas ieviestu tehnoloģiskus procesus, attīstība; |
| --- | --- |

e)

tradicionālu nozaru uzņēmumu, kas ieviestu tehnoloģiskus procesus, attīstība;

| f) | jaunu nozaru radīšana un paplašināšana. |
| --- | --- |

f)

jaunu nozaru radīšana un paplašināšana.

| (15) | No 2006. līdz 2008. gadam tika piešķirts 11,1 miljons EUR subsīdiju veidā un 155,2 miljoni EUR bezprocentu aizdevumiem ar 15 gadu parāda dzēšanas periodu, un 5 gadu periodu, kura laikā nebūtu jāveic maksājumi. Spānijas iestādes norādīja, ka pasākums ietverts jau apstiprinātajā atbalsta shēmā N 101/2005 (3). |
| --- | --- |

(15)

No 2006. līdz 2008. gadam tika piešķirts 11,1 miljons EUR subsīdiju veidā un 155,2 miljoni EUR bezprocentu aizdevumiem ar 15 gadu parāda dzēšanas periodu, un 5 gadu periodu, kura laikā nebūtu jāveic maksājumi. Spānijas iestādes norādīja, ka pasākums ietverts jau apstiprinātajā atbalsta shēmā N 101/2005 (3).

3.   Speciāli aizdevumi, ko piešķir Empresa Nacional de Innovación S.A. (ENISA) (4)
  MVU modernizācijai

| (16) | Pasākums paredzēja atvieglotus aizdevumus, kas pielīdzināmi kapitāla ieguldījumam, lai veicinātu ražojumu, procesu un MVU vadības modernizāciju, kā arī jaunu tehnoloģijas uzņēmumu dibināšanu reģionos, ko skārušas strukturālas izmaiņas. Būtu attiecināmi ekonomiski stabili un maksātspējīgi MVU; lieli uzņēmumi un grūtībās nonākuši uzņēmumi tiktu izslēgti. ENISA piešķīra apstiprinātajiem projektiem procentu likmes subsīdiju 0,5 % apmērā. Fiksētā procentu likme ir 1 gada Euribor likme plus 0,25 procenti aizdevumiem ar amortizāciju 4–8 gadu laikā un 2–6 gadu periodu, kura laikā nebūtu jāveic maksājumi. Maksimālais subsīdiju apmērs vienam uzņēmumam būtu EUR 30 000. |
| --- | --- |

(16)

Pasākums paredzēja atvieglotus aizdevumus, kas pielīdzināmi kapitāla ieguldījumam, lai veicinātu ražojumu, procesu un MVU vadības modernizāciju, kā arī jaunu tehnoloģijas uzņēmumu dibināšanu reģionos, ko skārušas strukturālas izmaiņas. Būtu attiecināmi ekonomiski stabili un maksātspējīgi MVU; lieli uzņēmumi un grūtībās nonākuši uzņēmumi tiktu izslēgti. ENISA piešķīra apstiprinātajiem projektiem procentu likmes subsīdiju 0,5 % apmērā. Fiksētā procentu likme ir 1 gada Euribor likme plus 0,25 procenti aizdevumiem ar amortizāciju 4–8 gadu laikā un 2–6 gadu periodu, kura laikā nebūtu jāveic maksājumi. Maksimālais subsīdiju apmērs vienam uzņēmumam būtu EUR 30 000.

| (17) | No 2006. līdz 2008. gadam šim pasākumam paredzēti 4,07 miljoni EUR. Bija paredzēts, ka atbalsta elements (50 pamata procentpunktu subsīdija) būtu zem EUR 200 000 (5). |
| --- | --- |

(17)

No 2006. līdz 2008. gadam šim pasākumam paredzēti 4,07 miljoni EUR. Bija paredzēts, ka atbalsta elements (50 pamata procentpunktu subsīdija) būtu zem EUR 200 000 (5).

4.   Aizdevumi ar pazeminātiem procentiem, ko piešķir ICO

| (18) | Šī pasākuma ietvaros uzņēmumi saņemtu aizdevumus ar pazeminātiem procentiem ieguldījumiem ražošanas inovācijā. Minētie aizdevumi balstījās uz vienošanos starp Rūpniecības, tūrisma un tirdzniecības ministriju un Instituto de Crédito Oficial (ICO), kas ir valsts finanšu iestāde kopš 2006. gada 5. septembra. ICO veica starpnieka funkcijas starp iesaistītajām komercbankām, bet Rūpniecības, tūrisma un tirdzniecības ministrija finansēja samazinātās likmes. Finansēšanas nosacījumi bija šādi:






  a) | līdz 70 % no ieguldījumiem, neieskaitot PVN, un nepārsniedzot Eiropas Savienības noteiktās robežas valsts atbalstam; |
| --- | --- | --- |

(18)

Šī pasākuma ietvaros uzņēmumi saņemtu aizdevumus ar pazeminātiem procentiem ieguldījumiem ražošanas inovācijā. Minētie aizdevumi balstījās uz vienošanos starp Rūpniecības, tūrisma un tirdzniecības ministriju un Instituto de Crédito Oficial (ICO), kas ir valsts finanšu iestāde kopš 2006. gada 5. septembra. ICO veica starpnieka funkcijas starp iesaistītajām komercbankām, bet Rūpniecības, tūrisma un tirdzniecības ministrija finansēja samazinātās likmes. Finansēšanas nosacījumi bija šādi:

a)

līdz 70 % no ieguldījumiem, neieskaitot PVN, un nepārsniedzot Eiropas Savienības noteiktās robežas valsts atbalstam;

| b) | ieguldījumi tikai jauniem aktīviem; |
| --- | --- |

b)

ieguldījumi tikai jauniem aktīviem;

| c) | ieguldījumi būtu jāveic 2 gadu laikā pēc pasākuma apstiprināšanas (trīs gadi izņēmuma gadījumos pēc pamatota lūguma iesniegšanas ICO); |
| --- | --- |

c)

ieguldījumi būtu jāveic 2 gadu laikā pēc pasākuma apstiprināšanas (trīs gadi izņēmuma gadījumos pēc pamatota lūguma iesniegšanas ICO);

| d) | saņēmējs varēja izvēlēties starp šādiem parāda dzēšanas periodiem – 5 gadi bez perioda, kurā nebūtu jāveic maksājumi, 7 gadi ar divu gadu periodu, kurā nebūtu jāveic maksājumi, vai 10 gadi ar divu gadu periodu, kurā nebūtu jāveic maksājumi; |
| --- | --- |

d)

saņēmējs varēja izvēlēties starp šādiem parāda dzēšanas periodiem – 5 gadi bez perioda, kurā nebūtu jāveic maksājumi, 7 gadi ar divu gadu periodu, kurā nebūtu jāveic maksājumi, vai 10 gadi ar divu gadu periodu, kurā nebūtu jāveic maksājumi;

| e) | kredītiestāde varētu izvēlēties starp šādām procentu likmēm – Euribor 6 gadu likme plus 0,75 % vai Euribor 6 mēnešu likme plus 0,50 %, ja darbību garantēja Savstarpējās garantēšanas sabiedrība (SGS). Kredītiestādei nebija atļauts saņemt komisijas maksas, un fiksētas likmes gadījumā maksa par priekšlaicīgu parāda dzēšanu būtu 1 %. Šīs operācijas nodrošināja iesaistītās bankas un krājkases; |
| --- | --- |

e)

kredītiestāde varētu izvēlēties starp šādām procentu likmēm – Euribor 6 gadu likme plus 0,75 % vai Euribor 6 mēnešu likme plus 0,50 %, ja darbību garantēja Savstarpējās garantēšanas sabiedrība (SGS). Kredītiestādei nebija atļauts saņemt komisijas maksas, un fiksētas likmes gadījumā maksa par priekšlaicīgu parāda dzēšanu būtu 1 %. Šīs operācijas nodrošināja iesaistītās bankas un krājkases;

| f) | galasaņēmējs uzņēmums maksāja Euribor procentus, mīnus 0,5 %; |
| --- | --- |

f)

galasaņēmējs uzņēmums maksāja Euribor procentus, mīnus 0,5 %;

| g) | lai atvieglotu uzņēmumiem garantiju saņemšanu, 67 % no tās garantijas izmaksām, ko piešķīra reģionālas savstarpējas garantijas ietvaros, finansēja Compañía Española de Reafianzamiento S.A. (CERSA); |
| --- | --- |

g)

lai atvieglotu uzņēmumiem garantiju saņemšanu, 67 % no tās garantijas izmaksām, ko piešķīra reģionālas savstarpējas garantijas ietvaros, finansēja Compañía Española de Reafianzamiento S.A. (CERSA);

| h) | Rūpniecības, tūrisma un tirdzniecības ministrija noteica gada procentu likmi līdz 1,25 % vispārīgos gadījumos vai līdz 1 %, ja tos garantēja kāda SGS. |
| --- | --- |

h)

Rūpniecības, tūrisma un tirdzniecības ministrija noteica gada procentu likmi līdz 1,25 % vispārīgos gadījumos vai līdz 1 %, ja tos garantēja kāda SGS.

No atbalsta saņemšanas tika izslēgti uzņēmumi vai uzņēmumu grupas, kuru galvenā darbība būtu vērsta uz izplatīšanu. Prognozētais budžets šim pasākumam bija 450 miljoni EUR.

5.   Spānijas izstrādājumu eksporta veicināšana (ICEX)

| (19) | Spānijas ārējās tirdzniecības iestāde (Instituto Español de Comercio Exterior, ICEX) uzsāka dažāda veida atbalsta sniegšanu tekstilrūpniecības plāna ietvaros:






  a) | informatīvu infrastruktūru izveidošana, piemēram, interneta portāli; |
| --- | --- | --- |

(19)

Spānijas ārējās tirdzniecības iestāde (Instituto Español de Comercio Exterior, ICEX) uzsāka dažāda veida atbalsta sniegšanu tekstilrūpniecības plāna ietvaros:

a)

informatīvu infrastruktūru izveidošana, piemēram, interneta portāli;

| b) | pakalpojumi uzņēmumiem to kopējai dalībai izstādēs; |
| --- | --- |

b)

pakalpojumi uzņēmumiem to kopējai dalībai izstādēs;

| c) | palīdzība eksporta potenciāla novērtēšanai uzņēmumiem, kas vēl nav veikuši eksportu. |
| --- | --- |

c)

palīdzība eksporta potenciāla novērtēšanai uzņēmumiem, kas vēl nav veikuši eksportu.

| (20) | Pasākumus veica dažādu iniciatīvu ietvaros, piemēram, Modes globālais plāns (Plan Global de la Moda), Spānijas mājokļu plāns (Plan Hábitat de España), oficiāli stendi, nozaru plāni, eksporta konsorciji, plāni uzņēmumu dibināšanai ārvalstīs, Spānijas zīmolu atbalsta plāni, ārējās veicināšanas ievada plāni (PIPE), atbalsts dalībai izstādēs, pārstāvju tikšanās, tirdzniecības pārstāvniecības, ieguldījumu un uzņēmumu sadarbību forumi, aģentu, reklāmas un komunikāciju datu bāzu izveidošana un atjaunināšana. |
| --- | --- |

(20)

Pasākumus veica dažādu iniciatīvu ietvaros, piemēram, Modes globālais plāns (Plan Global de la Moda), Spānijas mājokļu plāns (Plan Hábitat de España), oficiāli stendi, nozaru plāni, eksporta konsorciji, plāni uzņēmumu dibināšanai ārvalstīs, Spānijas zīmolu atbalsta plāni, ārējās veicināšanas ievada plāni (PIPE), atbalsts dalībai izstādēs, pārstāvju tikšanās, tirdzniecības pārstāvniecības, ieguldījumu un uzņēmumu sadarbību forumi, aģentu, reklāmas un komunikāciju datu bāzu izveidošana un atjaunināšana.

6.   Pastāvīgas mācības

| (21) | Šī pasākuma mērķis bija nodrošināt mācības Spānijas tekstilrūpniecības un apģērbu ražošanas nozarē strādājošiem, lai uzlabotu to kvalifikāciju, tādējādi palielinot uzņēmuma konkurētspēju un palīdzot pielāgoties modernizācijas tempam. |
| --- | --- |

(21)

Šī pasākuma mērķis bija nodrošināt mācības Spānijas tekstilrūpniecības un apģērbu ražošanas nozarē strādājošiem, lai uzlabotu to kvalifikāciju, tādējādi palielinot uzņēmuma konkurētspēju un palīdzot pielāgoties modernizācijas tempam.

| (22) | Pamatojoties uz valsts tiesību aktiem (6), uzņēmumi, lai daļēji finansētu savas speciālās mācību programmas, varēja izmantot daļu no iepriekšējā periodā veiktajām iemaksām Sociālās apdrošināšanas centrālajā kasē speciālajām mācību programmām, atskaitot šīs summas no kārtējām sociālās apdrošināšanas iemaksām. Tekstilrūpniecības un apģērbu ražošanas nozarei nosacījumi bija par dažiem procentiem labāki:






  — | uzņēmumiem ar 1 vai 2 strādājošiem: 100 % no iemaksām vai EUR 420 (EUR 420 vispārīgajā pasākumā), |
| --- | --- | --- |

(22)

Pamatojoties uz valsts tiesību aktiem (6), uzņēmumi, lai daļēji finansētu savas speciālās mācību programmas, varēja izmantot daļu no iepriekšējā periodā veiktajām iemaksām Sociālās apdrošināšanas centrālajā kasē speciālajām mācību programmām, atskaitot šīs summas no kārtējām sociālās apdrošināšanas iemaksām. Tekstilrūpniecības un apģērbu ražošanas nozarei nosacījumi bija par dažiem procentiem labāki:

—

uzņēmumiem ar 1 vai 2 strādājošiem: 100 % no iemaksām vai EUR 420 (EUR 420 vispārīgajā pasākumā),

| — | uzņēmumiem ar 3–5 strādājošiem: 100 % no iemaksām vai EUR 600 (EUR 420 vispārīgajā pasākumā), |
| --- | --- |

—

uzņēmumiem ar 3–5 strādājošiem: 100 % no iemaksām vai EUR 600 (EUR 420 vispārīgajā pasākumā),

| — | uzņēmumiem ar 6–9 strādājošiem: 100 % no iemaksām vai EUR 720 (vispārīgajā pasākumā vienīgā prasība bija 100 % no iemaksas), |
| --- | --- |

—

uzņēmumiem ar 6–9 strādājošiem: 100 % no iemaksām vai EUR 720 (vispārīgajā pasākumā vienīgā prasība bija 100 % no iemaksas),

| — | uzņēmumiem ar 10–49 strādājošiem: 100 % no iemaksām (75 % vietā), |
| --- | --- |

—

uzņēmumiem ar 10–49 strādājošiem: 100 % no iemaksām (75 % vietā),

| — | uzņēmumiem ar 50–249 strādājošiem: 80 % no iemaksām (60 % vietā), |
| --- | --- |

—

uzņēmumiem ar 50–249 strādājošiem: 80 % no iemaksām (60 % vietā),

| — | uzņēmumiem ar 250 vai vairāk strādājošiem: 60 % no iemaksām (50 % vietā). |
| --- | --- |

—

uzņēmumiem ar 250 vai vairāk strādājošiem: 60 % no iemaksām (50 % vietā).

| (23) | Turklāt uzņēmumi saņemtu papildu aizdevumu 5 % apmērā, lai kompensētu zaudētās darba stundas mācību laikā. |
| --- | --- |

(23)

Turklāt uzņēmumi saņemtu papildu aizdevumu 5 % apmērā, lai kompensētu zaudētās darba stundas mācību laikā.

| (24) | Lai kvalificētos šiem pasākumiem, uzņēmumiem bija jāiesniedz Valsts nodarbinātības dienestam profesionālās pārkvalificēšanas plāns ar informāciju par ieviestām izmaiņām ražošanas procesā, jaunas organizatoriskas struktūras ieviešanu, mācībām darbam ar jaunām ražošanas iekārtām un atlaisto strādājošo pārkvalifikācijas. Atsevišķā dokumentā uzņēmumam bija jānorāda produktivitātes un darba vietu saglabāšanas mērķi, kā arī ieguldījumu ekonomiskais apjoms un pašu līdzfinansējums. Turklāt atlaisto strādājošo pārkvalifikācijas plāns bija jāapstiprina nozares paritātes komisijai, kurā 50 % veido uzņēmēju pārstāvji un 50 % – tekstilrūpniecības nozares arodbiedrību pārstāvji. |
| --- | --- |

(24)

Lai kvalificētos šiem pasākumiem, uzņēmumiem bija jāiesniedz Valsts nodarbinātības dienestam profesionālās pārkvalificēšanas plāns ar informāciju par ieviestām izmaiņām ražošanas procesā, jaunas organizatoriskas struktūras ieviešanu, mācībām darbam ar jaunām ražošanas iekārtām un atlaisto strādājošo pārkvalifikācijas. Atsevišķā dokumentā uzņēmumam bija jānorāda produktivitātes un darba vietu saglabāšanas mērķi, kā arī ieguldījumu ekonomiskais apjoms un pašu līdzfinansējums. Turklāt atlaisto strādājošo pārkvalifikācijas plāns bija jāapstiprina nozares paritātes komisijai, kurā 50 % veido uzņēmēju pārstāvji un 50 % – tekstilrūpniecības nozares arodbiedrību pārstāvji.

7.   Paaugstināta vecuma strādājošo darba vietu saglabāšana

| (25) | Spānijas vispārīgo tiesību aktu ietvaros uzņēmums, kurš nodarbina strādājošo, kas vecāks par 60 gadiem, var saņemt 50 % samazinājumu no sociālās apdrošināšanas iemaksas. Plānā vecuma robeža tika palielināta līdz 55 gadiem tiem strādājošiem ar beztermiņa līgumu, kas ir nostrādājuši uzņēmumā vismaz piecus gadus. |
| --- | --- |

(25)

Spānijas vispārīgo tiesību aktu ietvaros uzņēmums, kurš nodarbina strādājošo, kas vecāks par 60 gadiem, var saņemt 50 % samazinājumu no sociālās apdrošināšanas iemaksas. Plānā vecuma robeža tika palielināta līdz 55 gadiem tiem strādājošiem ar beztermiņa līgumu, kas ir nostrādājuši uzņēmumā vismaz piecus gadus.

8.   Atbrīvošana no sociālas apdrošināšanas atlikto maksājumu garantijas

| (26) | Spānijas vispārīgie tiesību akti attiecībā uz sociālo apdrošināšanu (2004. gada 11. jūnija Karaļa dekrēta 1415/2004 33. panta 4. punkts) pieļauj atlikt un maksāt pa daļām sociālās apdrošināšanas parādus, ja tiek ievēroti noteikti nosacījumi, kas ietver garantijas, lai segtu sociālās apdrošināšanas parādus. Tomēr īstenošanas noteikumi (7) ļauj Spānijas iestādēm noteikt atbrīvošanu no garantijām sociālās apdrošināšanas parādu gadījumā “ārkārtas situācijās”. |
| --- | --- |

(26)

Spānijas vispārīgie tiesību akti attiecībā uz sociālo apdrošināšanu (2004. gada 11. jūnija Karaļa dekrēta 1415/2004 33. panta 4. punkts) pieļauj atlikt un maksāt pa daļām sociālās apdrošināšanas parādus, ja tiek ievēroti noteikti nosacījumi, kas ietver garantijas, lai segtu sociālās apdrošināšanas parādus. Tomēr īstenošanas noteikumi (7) ļauj Spānijas iestādēm noteikt atbrīvošanu no garantijām sociālās apdrošināšanas parādu gadījumā “ārkārtas situācijās”.

2.4.   Shēmas juridiskais pamats

| (27) | 1. pasākuma juridiskais pamats (10.–13. apsvērums) ir 4. februāra rīkojums ITC/217/2005 (8), kas izdots saskaņā ar Komisijas 2001. gada 12. janvāra Regulu (EK) Nr. 70/2001 par EK līguma 87. un 88. panta piemērošanu, sniedzot valsts atbalstu maziem un vidējiem uzņēmumiem (9). |
| --- | --- |

(27)

1. pasākuma juridiskais pamats (10.–13. apsvērums) ir 4. februāra rīkojums ITC/217/2005 (8), kas izdots saskaņā ar Komisijas 2001. gada 12. janvāra Regulu (EK) Nr. 70/2001 par EK līguma 87. un 88. panta piemērošanu, sniedzot valsts atbalstu maziem un vidējiem uzņēmumiem (9).

| (28) | 2. pasākums (14. un 15. apsvērums) pamatojas uz atbalsta pasākumiem N 101/2005, kas apstiprināti ar Komisijas Lēmumu C(2005) 1523 (skatīt 15. apsvērumu) un XR/70/2007 reģionālo ieguldījumu atbalsta shēmas ietvaros (10). |
| --- | --- |

(28)

2. pasākums (14. un 15. apsvērums) pamatojas uz atbalsta pasākumiem N 101/2005, kas apstiprināti ar Komisijas Lēmumu C(2005) 1523 (skatīt 15. apsvērumu) un XR/70/2007 reģionālo ieguldījumu atbalsta shēmas ietvaros (10).

| (29) | 3. pasākuma juridiskais pamats (16. un 17. apsvērums) ir 2005. gada 29. decembra likums 30/2005 (11). |
| --- | --- |

(29)

3. pasākuma juridiskais pamats (16. un 17. apsvērums) ir 2005. gada 29. decembra likums 30/2005 (11).

| (30) | 4. pasākuma juridiskais pamats (18. apsvērums) ir jau minētais likums 30/2005, septiņdesmit pirmais papildu noteikums, “Valsts kreditēšanas iestādes darbība ar aizdevumiem, kas paredzēti tekstilrūpniecības, apavu ražošanas, mēbeļu un rotaļu ražošanas nozaru uzņēmumiem”. |
| --- | --- |

(30)

4. pasākuma juridiskais pamats (18. apsvērums) ir jau minētais likums 30/2005, septiņdesmit pirmais papildu noteikums, “Valsts kreditēšanas iestādes darbība ar aizdevumiem, kas paredzēti tekstilrūpniecības, apavu ražošanas, mēbeļu un rotaļu ražošanas nozaru uzņēmumiem”.

| (31) | 5. pasākums (19. un 20. apsvērums) pamatojas uz 2003. gada 17. novembra likuma 38/2003 14. panta 1. punkta d) apakšpunktu un 17. panta 3. punkta m) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(31)

5. pasākums (19. un 20. apsvērums) pamatojas uz 2003. gada 17. novembra likuma 38/2003 14. panta 1. punkta d) apakšpunktu un 17. panta 3. punkta m) apakšpunktu.

| (32) | 6. pasākumu (21.–24. apsvērums) reglamentē Karaļa 2003. gada 1. augusta dekrēts 1046/2003, 2004. gada 13. februāra rīkojums TAS/500/2004. |
| --- | --- |

(32)

6. pasākumu (21.–24. apsvērums) reglamentē Karaļa 2003. gada 1. augusta dekrēts 1046/2003, 2004. gada 13. februāra rīkojums TAS/500/2004.

| (33) | Vispārīgie noteikumi attiecībā uz 7. pasākumu (25. apsvērums) ir atrodami Karaļa 2006. gada 9. jūnija dekrētā 5/2006. |
| --- | --- |

(33)

Vispārīgie noteikumi attiecībā uz 7. pasākumu (25. apsvērums) ir atrodami Karaļa 2006. gada 9. jūnija dekrētā 5/2006.

| (34) | 8. pasākums (26. apsvērums) pamatojas uz Karaļa 2004. gada 11. jūnija dekrēta 1415/2004 33. panta 4. punktu. |
| --- | --- |

(34)

8. pasākums (26. apsvērums) pamatojas uz Karaļa 2004. gada 11. jūnija dekrēta 1415/2004 33. panta 4. punktu.

2.5.   Shēmas darbības ilgums

| (35) | Tekstilrūpniecības plāns tika ieviests 2006. gada jūnijā un tika piemērots līdz 2008. gada 31. decembrim. Saskaņā ar informāciju, ko Spānijas iestādes sniedza 2008. gada 17. septembrī, netika izskatīta iespēja pagarināt plāna darbību (kā norādīts plāna I.2. pantā). Tomēr 1. pasākums tika piemērots no 2005. līdz 2007. gadam. |
| --- | --- |

(35)

Tekstilrūpniecības plāns tika ieviests 2006. gada jūnijā un tika piemērots līdz 2008. gada 31. decembrim. Saskaņā ar informāciju, ko Spānijas iestādes sniedza 2008. gada 17. septembrī, netika izskatīta iespēja pagarināt plāna darbību (kā norādīts plāna I.2. pantā). Tomēr 1. pasākums tika piemērots no 2005. līdz 2007. gadam.

3.   IEMESLI PROCEDŪRAS SĀKŠANAI

| (36) | Komisija 2007. gada 13. novembra lēmumā par formālās izmeklēšanas sākšanu (“Lēmums par procedūras sākšanu”) izteica šaubas par pasākumu saderību ar kopējo tirgu un norādīja uz iespējamu nepamatotu tekstilrūpniecības plānā paredzēto pasākumu pārklāšanos:






  a) | īpaši attiecībā uz 1. pasākumu shēma N 415/2004, tas bija piemērojams tikai līdz 2007. gadam, lai gan tekstilrūpniecības plāns tika piemērots līdz 2008. gadam. Spānijas iestādēm vajadzēja paskaidrot, kā paredzētais atbalsts tehniskai pētniecībai atbilstu shēmas N 415/2004 prasībām; |
| --- | --- | --- |

(36)

Komisija 2007. gada 13. novembra lēmumā par formālās izmeklēšanas sākšanu (“Lēmums par procedūras sākšanu”) izteica šaubas par pasākumu saderību ar kopējo tirgu un norādīja uz iespējamu nepamatotu tekstilrūpniecības plānā paredzēto pasākumu pārklāšanos:

a)

īpaši attiecībā uz 1. pasākumu shēma N 415/2004, tas bija piemērojams tikai līdz 2007. gadam, lai gan tekstilrūpniecības plāns tika piemērots līdz 2008. gadam. Spānijas iestādēm vajadzēja paskaidrot, kā paredzētais atbalsts tehniskai pētniecībai atbilstu shēmas N 415/2004 prasībām;

| b) | attiecībā uz 2. pasākumu Komisijai bija šaubas par to, vai pasākums atbilstu reģionālā atbalsta nosacījumiem vispārējā grupu atbrīvojuma regulā (12); |
| --- | --- |

b)

attiecībā uz 2. pasākumu Komisijai bija šaubas par to, vai pasākums atbilstu reģionālā atbalsta nosacījumiem vispārējā grupu atbrīvojuma regulā (12);

| c) | attiecībā uz 3. pasākumu Komisijai nebija skaidrs, kā Spānijas iestādes ievērotu de minimis regulu; |
| --- | --- |

c)

attiecībā uz 3. pasākumu Komisijai nebija skaidrs, kā Spānijas iestādes ievērotu de minimis regulu;

| d) | Komisija bažījās, ka de minimis 4. pasākums varētu nepamatoti pārklāties ar cita veida atbalstu vienām un tām pašām attiecināmām izmaksām; |
| --- | --- |

d)

Komisija bažījās, ka de minimis 4. pasākums varētu nepamatoti pārklāties ar cita veida atbalstu vienām un tām pašām attiecināmām izmaksām;

| e) | attiecībā uz 5. pasākumu informācija, ko sniedza Spānijas iestādes, nebija pietiekama, lai izvērtētu, vai attiecīgais pasākums bija saderīgs ar vispārējo grupu atbrīvojuma regulu maziem un vidējiem uzņēmumiem (13); |
| --- | --- |

e)

attiecībā uz 5. pasākumu informācija, ko sniedza Spānijas iestādes, nebija pietiekama, lai izvērtētu, vai attiecīgais pasākums bija saderīgs ar vispārējo grupu atbrīvojuma regulu maziem un vidējiem uzņēmumiem (13);

| f) | netika norādīts juridiskais pamats 6. un 7. pasākumam; |
| --- | --- |

f)

netika norādīts juridiskais pamats 6. un 7. pasākumam;

| g) | attiecībā uz 8. pasākumu Komisija nebija pārliecināta, vai tas nebija diskriminējošs un vai nebija nepieciešams iepriekšējs paziņojums Komisijai. |
| --- | --- |

g)

attiecībā uz 8. pasākumu Komisija nebija pārliecināta, vai tas nebija diskriminējošs un vai nebija nepieciešams iepriekšējs paziņojums Komisijai.

4.   SPĀNIJAS PIEZĪMES

| (37) | Spānijas iestādes apgalvoja, ka lēmums par procedūras sākšanu ir pretrunā ar judikatūru Italgrani II lietā (14). |
| --- | --- |

(37)

Spānijas iestādes apgalvoja, ka lēmums par procedūras sākšanu ir pretrunā ar judikatūru Italgrani II lietā (14).

| (38) | Spānijas iestādes paskaidroja, ka papildus shēmas N 415/2004 juridiskajam pamatam, kas bija pasākums lieliem uzņēmumiem, un kura termiņš beidzās 2007. gada 31. decembrī, kā norādīts iepriekšējā sarakstē, tāpat bija piemērojama jau apstiprinātā shēma XS 50/2005 (15) MVU atbalsta, kuras termiņš beidzās 2007. gada 30. jūnijā. |
| --- | --- |

(38)

Spānijas iestādes paskaidroja, ka papildus shēmas N 415/2004 juridiskajam pamatam, kas bija pasākums lieliem uzņēmumiem, un kura termiņš beidzās 2007. gada 31. decembrī, kā norādīts iepriekšējā sarakstē, tāpat bija piemērojama jau apstiprinātā shēma XS 50/2005 (15) MVU atbalsta, kuras termiņš beidzās 2007. gada 30. jūnijā.

| (39) | Faktiski piešķirtie līdzekļi bija 14,24 miljoni EUR subsīdijās un 36,72 miljoni EUR bezprocentu aizdevumos ar 12 gadu dzēšanas termiņu. Spānijas iestādes 2008. gada 21. oktobrī atkārtoti norādīja, ka tiek ievērotas shēmā paredzētās prasības, apgalvojot, ka shēma N 415/2004 netika piemērota un nebūtu piemērojama pēc 2007. gada 31. decembra, un ka shēma XS 50/2005 netika piemērota un nebūtu piemērojama pēc 2008. gada 30. jūnija. |
| --- | --- |

(39)

Faktiski piešķirtie līdzekļi bija 14,24 miljoni EUR subsīdijās un 36,72 miljoni EUR bezprocentu aizdevumos ar 12 gadu dzēšanas termiņu. Spānijas iestādes 2008. gada 21. oktobrī atkārtoti norādīja, ka tiek ievērotas shēmā paredzētās prasības, apgalvojot, ka shēma N 415/2004 netika piemērota un nebūtu piemērojama pēc 2007. gada 31. decembra, un ka shēma XS 50/2005 netika piemērota un nebūtu piemērojama pēc 2008. gada 30. jūnija.

| (40) | Spānijas iestādes paskaidroja, ka shēmas N 101/2005 piemērošanas termiņš beidzās, jo stājās spēkā Regula (EK) Nr. 1628/2006 (16). Vēlāk Spānijas iestādes izziņoja shēmu N 430/2006, kas tika pārtraukta 2007. gada 26. janvārī. Kopš tā brīža saskaņā ar informāciju, ko 2008. gada 30. maijā sniedza Spānijas iestādes, pasākumi pamatojās uz XR/70/2007 (17). Sintētisko šķiedru rūpniecība neatbilda shēmai N 101/2005 un XR/70/2007 saskaņā ar rīkojuma ITC/1014/2005 4. punktu un rīkojuma ITC/3098/2006 4. punktu, kas grozīts ar rīkojuma ITC/643/2007 3. punktu. |
| --- | --- |

(40)

Spānijas iestādes paskaidroja, ka shēmas N 101/2005 piemērošanas termiņš beidzās, jo stājās spēkā Regula (EK) Nr. 1628/2006 (16). Vēlāk Spānijas iestādes izziņoja shēmu N 430/2006, kas tika pārtraukta 2007. gada 26. janvārī. Kopš tā brīža saskaņā ar informāciju, ko 2008. gada 30. maijā sniedza Spānijas iestādes, pasākumi pamatojās uz XR/70/2007 (17). Sintētisko šķiedru rūpniecība neatbilda shēmai N 101/2005 un XR/70/2007 saskaņā ar rīkojuma ITC/1014/2005 4. punktu un rīkojuma ITC/3098/2006 4. punktu, kas grozīts ar rīkojuma ITC/643/2007 3. punktu.

| (41) | Spānijas iestādes turklāt apstiprināja, ka pasākums varētu tikt uzskatīts par sākotnējo ieguldījumu, kā paredzēts 2007. gada 2. oktobra ministriju rīkojumā ITC/643/2007, ar ko groza rīkojumu ITC/3098/2006 (18). Saņēmēju apraksts ministriju rīkojuma ITC/643/2007 4. punktā atbilst sākotnējā ieguldījuma definīcijai, kas noteikta Reģionālā atbalsta pamatnostādnēs (19) un Regulā (EK) Nr. 1628/2006. |
| --- | --- |

(41)

Spānijas iestādes turklāt apstiprināja, ka pasākums varētu tikt uzskatīts par sākotnējo ieguldījumu, kā paredzēts 2007. gada 2. oktobra ministriju rīkojumā ITC/643/2007, ar ko groza rīkojumu ITC/3098/2006 (18). Saņēmēju apraksts ministriju rīkojuma ITC/643/2007 4. punktā atbilst sākotnējā ieguldījuma definīcijai, kas noteikta Reģionālā atbalsta pamatnostādnēs (19) un Regulā (EK) Nr. 1628/2006.

| (42) | Subsīdijās tika piešķirti 10,97 miljoni EUR, un atmaksājamos aizdevumos tika piešķirti 150,8 miljoni EUR. |
| --- | --- |

(42)

Subsīdijās tika piešķirti 10,97 miljoni EUR, un atmaksājamos aizdevumos tika piešķirti 150,8 miljoni EUR.

| (43) | Spānijas iestādes apstiprināja, ka saņēmēji bija tikai MVU. Maksimālais atbalsta apmērs bija aptuveni EUR 30 000 katram uzņēmumam, kas aprēķināts pamatojoties uz maksimālo aizdevumu EUR 1 000 000 apmērā. No 2006. gada 1. janvāra līdz 2008. gada 13. janvārim šī pasākuma ietvaros atbalsts tika sniegts desmit uzņēmumiem, bet atteikts 23 uzņēmumiem. Procentu likmes subsīdija 0,5 procentpunktu apmērā netika piešķirta. |
| --- | --- |

(43)

Spānijas iestādes apstiprināja, ka saņēmēji bija tikai MVU. Maksimālais atbalsta apmērs bija aptuveni EUR 30 000 katram uzņēmumam, kas aprēķināts pamatojoties uz maksimālo aizdevumu EUR 1 000 000 apmērā. No 2006. gada 1. janvāra līdz 2008. gada 13. janvārim šī pasākuma ietvaros atbalsts tika sniegts desmit uzņēmumiem, bet atteikts 23 uzņēmumiem. Procentu likmes subsīdija 0,5 procentpunktu apmērā netika piešķirta.

| (44) | Spānijas iestādes 2008. gada 30. maijā un 2008. gada 11. septembra sanāksmes laikā atzīmēja, ka finansējums piešķirts saskaņā ar parastiem tirgus apstākļiem, bet no tā izslēgti lielie uzņēmumi un grūtībās nonākuši uzņēmumi. Spānijas iestādes rakstiski apstiprināja šādu apstākli 2008. gada 21. oktobra vēstulē un apņēmās nepiemērot šo pasākumu līdz plāna termiņa beigām. |
| --- | --- |

(44)

Spānijas iestādes 2008. gada 30. maijā un 2008. gada 11. septembra sanāksmes laikā atzīmēja, ka finansējums piešķirts saskaņā ar parastiem tirgus apstākļiem, bet no tā izslēgti lielie uzņēmumi un grūtībās nonākuši uzņēmumi. Spānijas iestādes rakstiski apstiprināja šādu apstākli 2008. gada 21. oktobra vēstulē un apņēmās nepiemērot šo pasākumu līdz plāna termiņa beigām.

| (45) | Šī pasākuma juridiskais pamats bija de minimis regula. Maksimālais aizdevums katram saņēmējam tika noteikts 2,3 miljoni EUR. De minimis slieksnis tika ievērots visos gadījumos. Minētās summas nevarēja pārklāties ar cita veida atbalstu, ja tādējādi tiktu pārsniegts atļautais de minimis slieksnis. Līdz ar to visiem saņēmējiem vajadzēja aizpildīt ikgadēju deklarācijas veidlapu. ICO katru gadu nosūtīja reģistrus par pasākumu visām kredītiestādēm, kas sadarbojās ar ICO. |
| --- | --- |

(45)

Šī pasākuma juridiskais pamats bija de minimis regula. Maksimālais aizdevums katram saņēmējam tika noteikts 2,3 miljoni EUR. De minimis slieksnis tika ievērots visos gadījumos. Minētās summas nevarēja pārklāties ar cita veida atbalstu, ja tādējādi tiktu pārsniegts atļautais de minimis slieksnis. Līdz ar to visiem saņēmējiem vajadzēja aizpildīt ikgadēju deklarācijas veidlapu. ICO katru gadu nosūtīja reģistrus par pasākumu visām kredītiestādēm, kas sadarbojās ar ICO.

| (46) | Līdz 2008. gada septembrim no 450 miljoniem EUR tika izmaksāti 54,79 miljoni EUR. Maksimālais aizdevuma apmērs bija 2,3 miljoni EUR. Procentu likmes svārstījās no 5,59 % līdz 4,94 % laikā, kad Eiropas atsauces likme Spānijai bija 5,19 %. Spānijas iestādes apstiprināja, ka ir piemērojusi jauno Paziņojumu par atsauces likmēm (20), sākot no 2008. gada 1. jūlija. Saskaņā ar Spānijas iestāžu sniegto informāciju sadarbības finanšu iestādes noteica likmi, kas pievienojama atsauces likmei. Turklāt ICO tām nodrošināja informāciju par Spānijā piemērojamām vidējām likmēm, pamatojoties uz datiem, ko sniedza Spānijas banka. |
| --- | --- |

(46)

Līdz 2008. gada septembrim no 450 miljoniem EUR tika izmaksāti 54,79 miljoni EUR. Maksimālais aizdevuma apmērs bija 2,3 miljoni EUR. Procentu likmes svārstījās no 5,59 % līdz 4,94 % laikā, kad Eiropas atsauces likme Spānijai bija 5,19 %. Spānijas iestādes apstiprināja, ka ir piemērojusi jauno Paziņojumu par atsauces likmēm (20), sākot no 2008. gada 1. jūlija. Saskaņā ar Spānijas iestāžu sniegto informāciju sadarbības finanšu iestādes noteica likmi, kas pievienojama atsauces likmei. Turklāt ICO tām nodrošināja informāciju par Spānijā piemērojamām vidējām likmēm, pamatojoties uz datiem, ko sniedza Spānijas banka.

| (47) | Spānijas iestādes 2008. gada 21. oktobrī iesniedza vispārīgu piešķirto de minimis atbalsta grafiku 2006., 2007. un 2008. gadā kopā ar attiecīgajām deklarācijām. Spānijas iestādes apņēmās turpmāk ievērot de minimis regulu. |
| --- | --- |

(47)

Spānijas iestādes 2008. gada 21. oktobrī iesniedza vispārīgu piešķirto de minimis atbalsta grafiku 2006., 2007. un 2008. gadā kopā ar attiecīgajām deklarācijām. Spānijas iestādes apņēmās turpmāk ievērot de minimis regulu.

| (48) | Minētie pasākumi bija vispārīgi pasākumi, kas bija pieejami visām nozarēm. Atbalstītās darbības bija līdzīgas MVU regulas 5. pantā minētajām darbībām. Bija ārkārtīgi sarežģīti aprēķināt atbalsta apmēru, jo shēmu piemēroja neregulāri, netieši un neprecīzi. |
| --- | --- |

(48)

Minētie pasākumi bija vispārīgi pasākumi, kas bija pieejami visām nozarēm. Atbalstītās darbības bija līdzīgas MVU regulas 5. pantā minētajām darbībām. Bija ārkārtīgi sarežģīti aprēķināt atbalsta apmēru, jo shēmu piemēroja neregulāri, netieši un neprecīzi.

| (49) | No 2006. līdz 2008. gadam tika piešķirti 7,5 miljoni EUR. Spānijas iestādes norādīja, ka pasākums, kurš atbalstīja arī lielos uzņēmumus, bija pamatots ar de minimis regulu. |
| --- | --- |

(49)

No 2006. līdz 2008. gadam tika piešķirti 7,5 miljoni EUR. Spānijas iestādes norādīja, ka pasākums, kurš atbalstīja arī lielos uzņēmumus, bija pamatots ar de minimis regulu.

| (50) | Attiecībā uz de minimis regulas īstenošanu Spānijas iestādes paskaidroja, ka ICEX pieprasīja katram saņēmējam deklarāciju par saņemto atbalstu vienām un tām pašām attiecināmajām izmaksām saskaņā ar 2003. gada 17. novembra likuma 38/2003 14. panta 1. punkta d) apakšpunktu. Saņēmējiem bija jāziņo ICEX par turpmākajām subsīdijām. Saskaņā ar 17. panta 3. punkta m) apakšpunktu ICEX jāpārbauda saderība ar citu saņemto atbalstu, kas saņemts par tām pašām attiecināmajām izmaksām. Spānijas iestādes iesniedza grafiku, kurā norādīts, ka de minimis atbalsts, ko ICO un ICEX piešķīra no 2006. līdz 2008. gadam tekstilrūpniecības un apģērbu ražošanas nozarei, nepārsniedza EUR 200 000 slieksni vienam uzņēmumam trīs fiskālo gadu laikā. |
| --- | --- |

(50)

Attiecībā uz de minimis regulas īstenošanu Spānijas iestādes paskaidroja, ka ICEX pieprasīja katram saņēmējam deklarāciju par saņemto atbalstu vienām un tām pašām attiecināmajām izmaksām saskaņā ar 2003. gada 17. novembra likuma 38/2003 14. panta 1. punkta d) apakšpunktu. Saņēmējiem bija jāziņo ICEX par turpmākajām subsīdijām. Saskaņā ar 17. panta 3. punkta m) apakšpunktu ICEX jāpārbauda saderība ar citu saņemto atbalstu, kas saņemts par tām pašām attiecināmajām izmaksām. Spānijas iestādes iesniedza grafiku, kurā norādīts, ka de minimis atbalsts, ko ICO un ICEX piešķīra no 2006. līdz 2008. gadam tekstilrūpniecības un apģērbu ražošanas nozarei, nepārsniedza EUR 200 000 slieksni vienam uzņēmumam trīs fiskālo gadu laikā.

| (51) | Pasākumam bija vispārīgs raksturs, lai gan tas bija paredzēts galvenokārt, lai atbalstītu MVU. Tādējādi vienīgi uzņēmumi ar mazāk nekā 5 strādājošiem varētu saņemt lielākas summas par iepriekšējā gadā pārskaitītām summām Valsts sociālās apdrošināšanas kasei. Pārējie saņēmēji varēja vienīgi saņemt atpakaļ daļu no ieguldījumiem speciālajās mācībās kārtējā finanšu gada laikā. Saskaņā ar Spānijas iestāžu sniegto informāciju atbalsta intensitāte bija aptuveni 11,3 % MVU un 20 % lieliem uzņēmumiem. Paredzētais budžets bija EUR 50 000 gadā. |
| --- | --- |

(51)

Pasākumam bija vispārīgs raksturs, lai gan tas bija paredzēts galvenokārt, lai atbalstītu MVU. Tādējādi vienīgi uzņēmumi ar mazāk nekā 5 strādājošiem varētu saņemt lielākas summas par iepriekšējā gadā pārskaitītām summām Valsts sociālās apdrošināšanas kasei. Pārējie saņēmēji varēja vienīgi saņemt atpakaļ daļu no ieguldījumiem speciālajās mācībās kārtējā finanšu gada laikā. Saskaņā ar Spānijas iestāžu sniegto informāciju atbalsta intensitāte bija aptuveni 11,3 % MVU un 20 % lieliem uzņēmumiem. Paredzētais budžets bija EUR 50 000 gadā.

| (52) | Līdz 2008. gada 13. janvārim tikai viens uzņēmums tika atlasīts šim pasākumam. Spānijas iestādes apstiprināja, ka saskaņā ar Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnēm (21) grūtībās nonākuši uzņēmumi bija izslēgti no šīs atbalsta shēmas. |
| --- | --- |

(52)

Līdz 2008. gada 13. janvārim tikai viens uzņēmums tika atlasīts šim pasākumam. Spānijas iestādes apstiprināja, ka saskaņā ar Glābšanas un pārstrukturēšanas pamatnostādnēm (21) grūtībās nonākuši uzņēmumi bija izslēgti no šīs atbalsta shēmas.

| (53) | Spānijas iestādes uzsvēra, ka uzņēmumi varēja saņemt atbalstu tikai tad, ja uzņēmumā strādājošie, kas vecāki par 55 gadiem, būtu nostrādājuši uzņēmumā vismaz 5 gadus, kas samazināja tiesības uz atbalstu aptuveni līdz 50 % procentiem. Saņēmēji bija galvenokārt sievietes (53 %), savukārt 76 % saņēmēju bija ļoti mazkvalificēti un mazizglītoti, kas apgrūtināja cita darba atrašanu. |
| --- | --- |

(53)

Spānijas iestādes uzsvēra, ka uzņēmumi varēja saņemt atbalstu tikai tad, ja uzņēmumā strādājošie, kas vecāki par 55 gadiem, būtu nostrādājuši uzņēmumā vismaz 5 gadus, kas samazināja tiesības uz atbalstu aptuveni līdz 50 % procentiem. Saņēmēji bija galvenokārt sievietes (53 %), savukārt 76 % saņēmēju bija ļoti mazkvalificēti un mazizglītoti, kas apgrūtināja cita darba atrašanu.

| (54) | Spānijas iestādes uzsvēra, ka Līguma 137. panta 1. punkts un 4. pants piešķir autonomiju dalībvalstīm attiecībā uz sociālo apdrošināšanu. |
| --- | --- |

(54)

Spānijas iestādes uzsvēra, ka Līguma 137. panta 1. punkts un 4. pants piešķir autonomiju dalībvalstīm attiecībā uz sociālo apdrošināšanu.

| (55) | Līdz 2008. gada 1. janvārim shēmu izmantoja 2 015 uzņēmumi ar 6 313 strādājošiem, kas atbilda 16,6 % no nozares uzņēmumiem un 4,5 % no nozarē strādājošiem. 56 % no saņēmējiem uzņēmumiem bija tikai viens strādājošais, 30 % bija 2, 3 vai 4 strādājošie un 13 % bija no 5 līdz 30 strādājošiem; tikai 1 % uzņēmumu bija vairāk par 30 strādājošiem. 1 428 uzņēmumi saņēma prēmiju, kas mazāka par EUR 500. Paredzētais budžets šim pasākumam bija 15 miljoni EUR gadā. Vidējais atbalsts par katru strādājošo vecumā no 55 līdz 58 gadiem bija EUR 151 mēnesī, kas atbilst 8,3 % no darbaspēka izmaksām. Atbalsts strādājošiem 59 gadu vecumā sasniedza EUR 44 mēnesī, kas atbilst 2,6 % no darbaspēka izmaksām. Tikai 5,2 % no nozarē strādājošiem atbilda šim pasākumam. Vidējā ietekme uzņēmumam bija aptuveni 0,3 % no darbaspēka izmaksām. |
| --- | --- |

(55)

Līdz 2008. gada 1. janvārim shēmu izmantoja 2 015 uzņēmumi ar 6 313 strādājošiem, kas atbilda 16,6 % no nozares uzņēmumiem un 4,5 % no nozarē strādājošiem. 56 % no saņēmējiem uzņēmumiem bija tikai viens strādājošais, 30 % bija 2, 3 vai 4 strādājošie un 13 % bija no 5 līdz 30 strādājošiem; tikai 1 % uzņēmumu bija vairāk par 30 strādājošiem. 1 428 uzņēmumi saņēma prēmiju, kas mazāka par EUR 500. Paredzētais budžets šim pasākumam bija 15 miljoni EUR gadā. Vidējais atbalsts par katru strādājošo vecumā no 55 līdz 58 gadiem bija EUR 151 mēnesī, kas atbilst 8,3 % no darbaspēka izmaksām. Atbalsts strādājošiem 59 gadu vecumā sasniedza EUR 44 mēnesī, kas atbilst 2,6 % no darbaspēka izmaksām. Tikai 5,2 % no nozarē strādājošiem atbilda šim pasākumam. Vidējā ietekme uzņēmumam bija aptuveni 0,3 % no darbaspēka izmaksām.

| (56) | Jāatzīst, ka pasākums netika ieviests, lai saglabātu darba vietas, bet kā alternatīva priekšlaicīgai pensionēšanai. Turklāt Spānijas iestādes apgalvoja, ka summa EUR 151 mēnesī bija pietiekams stimuls, lai paturētu personu darbā tā vietā, lai šo pašu personu nodarbinātu, nenoslēdzot līgumu. |
| --- | --- |

(56)

Jāatzīst, ka pasākums netika ieviests, lai saglabātu darba vietas, bet kā alternatīva priekšlaicīgai pensionēšanai. Turklāt Spānijas iestādes apgalvoja, ka summa EUR 151 mēnesī bija pietiekams stimuls, lai paturētu personu darbā tā vietā, lai šo pašu personu nodarbinātu, nenoslēdzot līgumu.

| (57) | Pasākums bija piemērojams sintētisko šķiedru rūpniecībai, ja uzņēmuma galvenā darbība būtu tekstilrūpniecības nozarē, un ja uzņēmumam būtu piemērojams darba koplīgums tekstilrūpniecības un apģērbu ražošanas nozarē, nevis ķīmiskās rūpniecības nozarē. Tādējādi iespējamība, ka minētie sintētisko šķiedru ražotāji gūtu labumu no šī pasākuma, bija niecīga. |
| --- | --- |

(57)

Pasākums bija piemērojams sintētisko šķiedru rūpniecībai, ja uzņēmuma galvenā darbība būtu tekstilrūpniecības nozarē, un ja uzņēmumam būtu piemērojams darba koplīgums tekstilrūpniecības un apģērbu ražošanas nozarē, nevis ķīmiskās rūpniecības nozarē. Tādējādi iespējamība, ka minētie sintētisko šķiedru ražotāji gūtu labumu no šī pasākuma, bija niecīga.

| (58) | Spānijas iestādes 2008. gada 17. septembra vēstulē apstiprināja, ka tas ir vispārīgs atbalsts, un ka tekstilrūpniecības plānā ietvertiem tekstilrūpniecības nozares uzņēmumiem netika noteikts nekāda veida nodokļu atlikšanas režīms. |
| --- | --- |

(58)

Spānijas iestādes 2008. gada 17. septembra vēstulē apstiprināja, ka tas ir vispārīgs atbalsts, un ka tekstilrūpniecības plānā ietvertiem tekstilrūpniecības nozares uzņēmumiem netika noteikts nekāda veida nodokļu atlikšanas režīms.

| (59) | Spānijas iestādes 2008. gada 21. oktobrī apņēmās, ka maz ticamajā gadījumā, ja kāds tekstilrūpniecības vai apģērbu ražošanas nozares uzņēmums lūgtu atbrīvot no garantijām par atliktiem nodokļu maksājumiem, lūgums tiktu izskatīts saskaņā ar vispārīgiem noteikumiem, to nesaistot ar tekstilrūpniecības plānu. |
| --- | --- |

(59)

Spānijas iestādes 2008. gada 21. oktobrī apņēmās, ka maz ticamajā gadījumā, ja kāds tekstilrūpniecības vai apģērbu ražošanas nozares uzņēmums lūgtu atbrīvot no garantijām par atliktiem nodokļu maksājumiem, lūgums tiktu izskatīts saskaņā ar vispārīgiem noteikumiem, to nesaistot ar tekstilrūpniecības plānu.

| (60) | Nobeigumā Spānijas iestādes apņēmās ievērot Kopienas tiesību aktus attiecībā uz de minimis pasākumu pārklāšanos. |
| --- | --- |

(60)

Nobeigumā Spānijas iestādes apņēmās ievērot Kopienas tiesību aktus attiecībā uz de minimis pasākumu pārklāšanos.

5.   IEINTERESĒTO PERSONU PIEZĪMES

| (61) | Komisija saņēma piezīmes no divām ieinteresētām personām, kas izvēlējās saglabāt anonimitāti. |
| --- | --- |

(61)

Komisija saņēma piezīmes no divām ieinteresētām personām, kas izvēlējās saglabāt anonimitāti.

| (62) | Pirmās piezīmes noraidīja nozaru valsts atbalstu tekstilrūpniecībai, jo tas kropļo konkurenci. Autori atbalstīja Komisijas nostāju lēmumā par procedūras sākšanu, un uzsvēra, ka tekstilrūpniecības plāns nenoteica robežas piešķīrumiem, ko varēja saņemt katrs uzņēmums. Spānijas iestāžu sniegtie attaisnojumi nebija pietiekami. Atbalsts P + I (pētniecībai un izstrādei) bija lietderīgs, lai gan tam vajadzēja aprobežoties ar MVU. Tika pausts uzskats, ka bija jānoraida atbalsts nemateriāliem aktīviem, jo to var viegli izmantot nelietderīgi. No otras puses, pasākumi no tekstilrūpniecības atlaisto strādājošo mācībām bija pozitīvi vērtējami, bet atlaide 80 % apmērā sociālās apdrošināšanas iemaksām varēja dot vienīgi netiešu labumu strādājošiem un tāpēc nebija pieņemama. Ja tekstilrūpniecības uzņēmumiem būtu izdevīgāki nosacījumi sociālās apdrošināšanas parādu atmaksai pa daļām nekā citām nozarēm, tas būtu nelikumīgs valsts atbalsts. |
| --- | --- |

(62)

Pirmās piezīmes noraidīja nozaru valsts atbalstu tekstilrūpniecībai, jo tas kropļo konkurenci. Autori atbalstīja Komisijas nostāju lēmumā par procedūras sākšanu, un uzsvēra, ka tekstilrūpniecības plāns nenoteica robežas piešķīrumiem, ko varēja saņemt katrs uzņēmums. Spānijas iestāžu sniegtie attaisnojumi nebija pietiekami. Atbalsts P + I (pētniecībai un izstrādei) bija lietderīgs, lai gan tam vajadzēja aprobežoties ar MVU. Tika pausts uzskats, ka bija jānoraida atbalsts nemateriāliem aktīviem, jo to var viegli izmantot nelietderīgi. No otras puses, pasākumi no tekstilrūpniecības atlaisto strādājošo mācībām bija pozitīvi vērtējami, bet atlaide 80 % apmērā sociālās apdrošināšanas iemaksām varēja dot vienīgi netiešu labumu strādājošiem un tāpēc nebija pieņemama. Ja tekstilrūpniecības uzņēmumiem būtu izdevīgāki nosacījumi sociālās apdrošināšanas parādu atmaksai pa daļām nekā citām nozarēm, tas būtu nelikumīgs valsts atbalsts.

| (63) | Otrās piezīmes attiecās uz Geotexan ārkārtīgi zemo cenu Spānijas tirgū, kas varēja būt saistīts ar Spānijas tekstilrūpniecības plāna piemērošanu. |
| --- | --- |

(63)

Otrās piezīmes attiecās uz Geotexan ārkārtīgi zemo cenu Spānijas tirgū, kas varēja būt saistīts ar Spānijas tekstilrūpniecības plāna piemērošanu.

6.   SPĀNIJAS ATBILDE UZ IEINTERESĒTO PERSONU PIEZĪMĒM

| (64) | Spānijas iestādes apgalvoja, ka Komisija lēmumā par procedūras sākšanu pasākumus nekvalificēja kā valsts atbalstu, bet aprobežojās ar norādi uz to iespējamo būtību. Turklāt Spānija atbildēja, ka subsīdijas par mācībām uzņēmumiem ar strādājošo skaitu no 50 līdz 249 nozīmēja palielinājumu par 20 %, nevis par 80 %. Intensitāte atbilda robežām, kas noteiktas 4. pantā Komisijas 2001. gada 12. janvāra Regulā (EK) Nr. 68/2001 par EK līguma 87. un 88. panta piemērošanu mācību atbalstam (22). Turklāt mācību atbalsta pasākuma saņēmējs bija pats strādājošais, kurš varēja palikt uzņēmumā vai uzlabot savu kvalifikāciju, lai meklētu jaunu darba vietu. |
| --- | --- |

(64)

Spānijas iestādes apgalvoja, ka Komisija lēmumā par procedūras sākšanu pasākumus nekvalificēja kā valsts atbalstu, bet aprobežojās ar norādi uz to iespējamo būtību. Turklāt Spānija atbildēja, ka subsīdijas par mācībām uzņēmumiem ar strādājošo skaitu no 50 līdz 249 nozīmēja palielinājumu par 20 %, nevis par 80 %. Intensitāte atbilda robežām, kas noteiktas 4. pantā Komisijas 2001. gada 12. janvāra Regulā (EK) Nr. 68/2001 par EK līguma 87. un 88. panta piemērošanu mācību atbalstam (22). Turklāt mācību atbalsta pasākuma saņēmējs bija pats strādājošais, kurš varēja palikt uzņēmumā vai uzlabot savu kvalifikāciju, lai meklētu jaunu darba vietu.

| (65) | Attiecībā uz otro piezīmi Spānijas iestādes argumentēja, ka apgalvojumi iesniegti novēloti un nesaturēja nekādus pierādījumus. Tekstilrūpniecības plāna mērķis bija pielāgot nozares uzņēmumus tirgus liberalizācijai, nevis radīt priekšrocības kādam noteiktam uzņēmumam. Ja ir runa par konkrēti norādīto uzņēmumu, jāatzīmē, ka Geotexan tika dibināts 2004. gadā. Attiecināmības kritēriji, lai saglabātu darba vietas vecāka gada gājuma strādājošiem, paredzēja, ka uzņēmumā bija jābūt nostrādātiem vairāk nekā 5 gadiem, kas šajā gadījumā nebija iespējams. Nav dokumentālu pierādījumu, ka Geotexan guvis labumu no mācību atbalsta pasākumiem. Jebkurā gadījumā tas būtu saņēmis EUR 970 gadā, kas nebūtu noteicošais faktors agresīvas cenu politikas izveidei. |
| --- | --- |

(65)

Attiecībā uz otro piezīmi Spānijas iestādes argumentēja, ka apgalvojumi iesniegti novēloti un nesaturēja nekādus pierādījumus. Tekstilrūpniecības plāna mērķis bija pielāgot nozares uzņēmumus tirgus liberalizācijai, nevis radīt priekšrocības kādam noteiktam uzņēmumam. Ja ir runa par konkrēti norādīto uzņēmumu, jāatzīmē, ka Geotexan tika dibināts 2004. gadā. Attiecināmības kritēriji, lai saglabātu darba vietas vecāka gada gājuma strādājošiem, paredzēja, ka uzņēmumā bija jābūt nostrādātiem vairāk nekā 5 gadiem, kas šajā gadījumā nebija iespējams. Nav dokumentālu pierādījumu, ka Geotexan guvis labumu no mācību atbalsta pasākumiem. Jebkurā gadījumā tas būtu saņēmis EUR 970 gadā, kas nebūtu noteicošais faktors agresīvas cenu politikas izveidei.

| (66) | Jāsecina, ka piezīmes neatklāja jaunus faktus vai juridiskus pamatojumus, to izklāsts bija ļoti vispārīgs un bez pierādījumiem; tādējādi tās nav vērā ņemamas. |
| --- | --- |

(66)

Jāsecina, ka piezīmes neatklāja jaunus faktus vai juridiskus pamatojumus, to izklāsts bija ļoti vispārīgs un bez pierādījumiem; tādējādi tās nav vērā ņemamas.

7.   IZVĒRTĒŠANA

7.1.   Pasākumu valsts atbalsta raksturs

| (67) | Kā norādīts Līguma 87. panta 1. punktā, ar kopējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(67)

Kā norādīts Līguma 87. panta 1. punktā, ar kopējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm.

| (68) | Saskaņā ar Spānijas iestāžu sniegto informāciju 3. pasākums netika piemērots: 0,5 subsīdija procentu likmēm netika piešķirta, un finansēšana notika parastos tirgus apstākļos. Komisija lūdza informāciju Spānijas iestādēm par faktiski piešķirtajām procentu likmēm desmit saņēmējiem. Spānijas iestādes atbildēja 2009. gada 13. martā. Vienīgi divos gadījumos procentu likme bija zemāka nekā zemākā atsauces likme gadā (viens aizdevums EUR 300 000 apmērā un otrs aizdevums EUR 100 000 apmērā ar procentu likmi 4,114 2007. gadā, kad zemākā atsauces likme bija 4,62 %). Ņemot vērā nelielo starpību starp abiem skaitļiem, Komisijai jāsecina, ka valsts atbalsts bija tik niecīgs, ka atrastos zem de minimis sliekšņa. Spānijas iestādes apņēmās nepiemērot pasākumu līdz plāna darbības beigām. Tādējādi Komisijai jāsecina, ka atbalsta apmērs bija zem de minimis sliekšņa un tas nav uzskatāms par valsts atbalstu. |
| --- | --- |

(68)

Saskaņā ar Spānijas iestāžu sniegto informāciju 3. pasākums netika piemērots: 0,5 subsīdija procentu likmēm netika piešķirta, un finansēšana notika parastos tirgus apstākļos. Komisija lūdza informāciju Spānijas iestādēm par faktiski piešķirtajām procentu likmēm desmit saņēmējiem. Spānijas iestādes atbildēja 2009. gada 13. martā. Vienīgi divos gadījumos procentu likme bija zemāka nekā zemākā atsauces likme gadā (viens aizdevums EUR 300 000 apmērā un otrs aizdevums EUR 100 000 apmērā ar procentu likmi 4,114 2007. gadā, kad zemākā atsauces likme bija 4,62 %). Ņemot vērā nelielo starpību starp abiem skaitļiem, Komisijai jāsecina, ka valsts atbalsts bija tik niecīgs, ka atrastos zem de minimis sliekšņa. Spānijas iestādes apņēmās nepiemērot pasākumu līdz plāna darbības beigām. Tādējādi Komisijai jāsecina, ka atbalsta apmērs bija zem de minimis sliekšņa un tas nav uzskatāms par valsts atbalstu.

| (69) | Spānijas iestādes norādīja, ka uz 4. un 5. pasākumu attiecas Komisijas regula par de minimis atbalstu, tādējādi tie nav uzskatāmi par valsts atbalstu. Līdz ar to Komisijai jāpārbauda, vai ir ievēroti de minimis regulas nosacījumi. |
| --- | --- |

(69)

Spānijas iestādes norādīja, ka uz 4. un 5. pasākumu attiecas Komisijas regula par de minimis atbalstu, tādējādi tie nav uzskatāmi par valsts atbalstu. Līdz ar to Komisijai jāpārbauda, vai ir ievēroti de minimis regulas nosacījumi.

| (70) | Attiecībā uz 4. pasākumu Spānijas iestādes iesniedza pierādījumus, ka iepriekš ir ievērota de minimis regula, un apņēmās to darīt arī turpmāk. Tās arī apliecināja, ka kopš 2008. gada 1. jūlija ir ievērojušas jauno Paziņojumu par atsauces procentu likmēm. |
| --- | --- |

(70)

Attiecībā uz 4. pasākumu Spānijas iestādes iesniedza pierādījumus, ka iepriekš ir ievērota de minimis regula, un apņēmās to darīt arī turpmāk. Tās arī apliecināja, ka kopš 2008. gada 1. jūlija ir ievērojušas jauno Paziņojumu par atsauces procentu likmēm.

| (71) | Attiecībā uz 5. pasākumu jāatzīmē, ka de minimis regula izslēdz atbalstu, kura mērķis ir veicināt eksportu. Vispārīgi atbalstu eksportam definē 1. panta d) punktā tradicionālā veidā kā “atbalstu, kas tieši saistīts ar eksportētajiem daudzumiem, ar izplatīšanas tīkla izveidošanu un darbību vai ar citiem kārtējiem izdevumiem, kas saistīti ar eksporta darbībām”. Turklāt de minimis regulas 6. apsvērumā norādīts, ka “par eksporta atbalstu parasti neuzskata atbalstu, ko piešķir, lai segtu izdevumus saistībā ar dalību tirdzniecības izstādēs, maksu par mācībām vai konsultāciju pakalpojumiem, kas vajadzīgi jauna vai esoša produkta laišanai tirgū”. Tādējādi, ja atbalsts tiek piešķirts kolektīvai dalībai izstādēs, uz to attiecas de minimis regula (23). Spānijas iestādes 2008. gada 30. maija vēstulē apstiprināja, ka pasākums bija uzskatāms par stimulu uzņēmumiem, kuri līdz tam nebija eksportējuši un piedalījušies starptautiskās izstādēs, līdz ar to minētais nosacījums tika ievērots. Atbalsts informatīvas infrastruktūras izveidei ar interneta portāliem nav atbalsts eksportam un uz to attiecas de minimis regulas darbības joma. Visbeidzot, konsultāciju pakalpojumu sniegšana, lai veicinātu uzņēmumu eksporta potenciālu, ietilpst de minimis regulas darbības jomā un tādējādi nav iekļaujama definīcijā par atbalstu eksportam. |
| --- | --- |

(71)

Attiecībā uz 5. pasākumu jāatzīmē, ka de minimis regula izslēdz atbalstu, kura mērķis ir veicināt eksportu. Vispārīgi atbalstu eksportam definē 1. panta d) punktā tradicionālā veidā kā “atbalstu, kas tieši saistīts ar eksportētajiem daudzumiem, ar izplatīšanas tīkla izveidošanu un darbību vai ar citiem kārtējiem izdevumiem, kas saistīti ar eksporta darbībām”. Turklāt de minimis regulas 6. apsvērumā norādīts, ka “par eksporta atbalstu parasti neuzskata atbalstu, ko piešķir, lai segtu izdevumus saistībā ar dalību tirdzniecības izstādēs, maksu par mācībām vai konsultāciju pakalpojumiem, kas vajadzīgi jauna vai esoša produkta laišanai tirgū”. Tādējādi, ja atbalsts tiek piešķirts kolektīvai dalībai izstādēs, uz to attiecas de minimis regula (23). Spānijas iestādes 2008. gada 30. maija vēstulē apstiprināja, ka pasākums bija uzskatāms par stimulu uzņēmumiem, kuri līdz tam nebija eksportējuši un piedalījušies starptautiskās izstādēs, līdz ar to minētais nosacījums tika ievērots. Atbalsts informatīvas infrastruktūras izveidei ar interneta portāliem nav atbalsts eksportam un uz to attiecas de minimis regulas darbības joma. Visbeidzot, konsultāciju pakalpojumu sniegšana, lai veicinātu uzņēmumu eksporta potenciālu, ietilpst de minimis regulas darbības jomā un tādējādi nav iekļaujama definīcijā par atbalstu eksportam.

| (72) | Tomēr Komisijai joprojām bija šaubas par to, vai Spānijas iestādes agrāk ievēroja de minimis regulu. Šā iemesla dēļ Komisija saskaņā ar de minimis regulas 3. panta 3. punktu lūdza Spānijas iestādes sniegt pierādījumus par to, ka iepriekš ir ievērojušas regulu attiecībā uz 4. un 5. pasākumu. Tāpat, balstoties uz de minimis regulas 3. panta 1. punktu, Komisija lūdza Spānijas iestādes apņemties turpmāk ievērot regulu. Tas paredzēja, ka ir ievērota maksimālā robeža EUR 200 000 katram uzņēmumam visu trīs taksācijas gadu laikā, jo īpaši attiecībā uz iespēju pārklāties ar citiem tekstilrūpniecības plāna pasākumiem, kuru pamatā ir tās pašas attiecināmās izmaksas. Kā norādīts 47. apsvērumā, Spānijas iestādes iesniedza pierādījumus par to, ka agrāk ir ievērota de minimis regula, un apņēmās to ievērot arī turpmāk. Tādējādi 4. un 5. pasākums nav atbalsts. |
| --- | --- |

(72)

Tomēr Komisijai joprojām bija šaubas par to, vai Spānijas iestādes agrāk ievēroja de minimis regulu. Šā iemesla dēļ Komisija saskaņā ar de minimis regulas 3. panta 3. punktu lūdza Spānijas iestādes sniegt pierādījumus par to, ka iepriekš ir ievērojušas regulu attiecībā uz 4. un 5. pasākumu. Tāpat, balstoties uz de minimis regulas 3. panta 1. punktu, Komisija lūdza Spānijas iestādes apņemties turpmāk ievērot regulu. Tas paredzēja, ka ir ievērota maksimālā robeža EUR 200 000 katram uzņēmumam visu trīs taksācijas gadu laikā, jo īpaši attiecībā uz iespēju pārklāties ar citiem tekstilrūpniecības plāna pasākumiem, kuru pamatā ir tās pašas attiecināmās izmaksas. Kā norādīts 47. apsvērumā, Spānijas iestādes iesniedza pierādījumus par to, ka agrāk ir ievērota de minimis regula, un apņēmās to ievērot arī turpmāk. Tādējādi 4. un 5. pasākums nav atbalsts.

| (73) | 8. pasākums ir vispārīgs atbalsts, kas paredzēts Spānijas tiesību aktos, un saskaņā ar Spānijas iestāžu sniegto informāciju nekad netika piemērots tekstilrūpniecības plāna ietvaros. Ja kāds uzņēmums lūgtu nodokļu maksājumu atlikšanu, Spānijas iestādes apņēmās piemērot vispārīgos noteikumus, nevis minēto pasākumu. Tā kā 8. pasākums piemērots netika, šajā konkrētajā gadījumā nevarētu runāt par valsts atbalstu. |
| --- | --- |

(73)

8. pasākums ir vispārīgs atbalsts, kas paredzēts Spānijas tiesību aktos, un saskaņā ar Spānijas iestāžu sniegto informāciju nekad netika piemērots tekstilrūpniecības plāna ietvaros. Ja kāds uzņēmums lūgtu nodokļu maksājumu atlikšanu, Spānijas iestādes apņēmās piemērot vispārīgos noteikumus, nevis minēto pasākumu. Tā kā 8. pasākums piemērots netika, šajā konkrētajā gadījumā nevarētu runāt par valsts atbalstu.

| (74) | 1., 2., 6. un 7. pasākumu finansēja no valsts līdzekļiem. Šie pasākumi, šķiet, piešķir tādas atsevišķas priekšrocības tekstilrūpniecības nozares un apģērbu ražošanas uzņēmumiem, kas ir plašākas nekā piemērojamās priekšrocības vispārīgo tiesību aktu ietvaros, dodot labumu minētajiem uzņēmumiem. Tekstilrūpniecības un apģērbu ražošanas nozarē tirdzniecība ir ļoti plaša, un tādējādi pasākumi var iespaidot tirdzniecību starp dalībvalstīm. Līdz ar to minētie pasākumi ir uzskatāmi par valsts atbalstu saskaņā ar Līguma 87. panta 1. punktu. |
| --- | --- |

(74)

1., 2., 6. un 7. pasākumu finansēja no valsts līdzekļiem. Šie pasākumi, šķiet, piešķir tādas atsevišķas priekšrocības tekstilrūpniecības nozares un apģērbu ražošanas uzņēmumiem, kas ir plašākas nekā piemērojamās priekšrocības vispārīgo tiesību aktu ietvaros, dodot labumu minētajiem uzņēmumiem. Tekstilrūpniecības un apģērbu ražošanas nozarē tirdzniecība ir ļoti plaša, un tādējādi pasākumi var iespaidot tirdzniecību starp dalībvalstīm. Līdz ar to minētie pasākumi ir uzskatāmi par valsts atbalstu saskaņā ar Līguma 87. panta 1. punktu.

7.2.   Saderība ar kopējo tirgu

| (75) | Attiecībā uz 1. pasākumu Komisija secināja, ka jau apstiprinātā atbalsta shēma N 415/2004 ir piemērojama tikai lieliem uzņēmumiem un attiecināmām P + I darbībām: personāla izmaksām, atbilstošiem instrumentiem un iekārtām, ārējo konsultāciju izmaksām, darbības izmaksām un vispārīgām papildu izmaksām, kas saistītas ar pētniecības darbību. Paredzētais budžets bija 16 miljoni EUR subsīdijām un 74,45 miljoni EUR subsidētiem aizdevumiem. |
| --- | --- |

(75)

Attiecībā uz 1. pasākumu Komisija secināja, ka jau apstiprinātā atbalsta shēma N 415/2004 ir piemērojama tikai lieliem uzņēmumiem un attiecināmām P + I darbībām: personāla izmaksām, atbilstošiem instrumentiem un iekārtām, ārējo konsultāciju izmaksām, darbības izmaksām un vispārīgām papildu izmaksām, kas saistītas ar pētniecības darbību. Paredzētais budžets bija 16 miljoni EUR subsīdijām un 74,45 miljoni EUR subsidētiem aizdevumiem.

| (76) | Tekstilrūpniecības plānā kā attiecināmus definēja projektus lieliem uzņēmumiem: P + I projektus un projektus saistībā ar starpuzņēmumu sadarbības līgumu izstrādi un ieviešanu. Paredzētais budžets bija 12,5 miljoni EUR subsīdijām un 51 miljons EUR subsidētiem aizdevumiem. |
| --- | --- |

(76)

Tekstilrūpniecības plānā kā attiecināmus definēja projektus lieliem uzņēmumiem: P + I projektus un projektus saistībā ar starpuzņēmumu sadarbības līgumu izstrādi un ieviešanu. Paredzētais budžets bija 12,5 miljoni EUR subsīdijām un 51 miljons EUR subsidētiem aizdevumiem.

| (77) | Spānijas iestādes 2008. gada 13. janvārī atkārtoti norādīja savu nodomu ievērot shēmā paredzētos nosacījumus. Uz šī pamata Komisijai jāsecina, ka 1. pasākums lielo uzņēmumu labā atbilst shēmā paredzētajiem kritērijiem. |
| --- | --- |

(77)

Spānijas iestādes 2008. gada 13. janvārī atkārtoti norādīja savu nodomu ievērot shēmā paredzētos nosacījumus. Uz šī pamata Komisijai jāsecina, ka 1. pasākums lielo uzņēmumu labā atbilst shēmā paredzētajiem kritērijiem.

| (78) | Attiecībā uz 1. pasākumu MVU labā, kas saskaņā ar tekstilrūpniecības plānu ir pasākuma galvenais mērķis, Spānijas iestādes norādīja, ka tas paredzēts atbalsta shēmā XS 50/2005. Shēmas XS 50/2005 mērķi ir veicināt pētniecības projektus MVU, stiprināt sadarbību starp MVU un pētniecības organizācijām un izplatīt pētījuma rezultātus. Līdzīgi iepriekšējai shēmai šī shēma sedz personāla izmaksas, atbilstošu instrumentu un iekārtu izmaksas, ārējo konsultāciju izmaksas, darbības un vispārīgas papildu izmaksas, kas saistītas ar pētniecības darbību, kā arī ar ieguldījumiem materiālos un nemateriālos aktīvos un konsultāciju pakalpojumiem. Paredzētais gada budžets bija 22 miljoni EUR subsīdijām un subsidētiem aizdevumiem. |
| --- | --- |

(78)

Attiecībā uz 1. pasākumu MVU labā, kas saskaņā ar tekstilrūpniecības plānu ir pasākuma galvenais mērķis, Spānijas iestādes norādīja, ka tas paredzēts atbalsta shēmā XS 50/2005. Shēmas XS 50/2005 mērķi ir veicināt pētniecības projektus MVU, stiprināt sadarbību starp MVU un pētniecības organizācijām un izplatīt pētījuma rezultātus. Līdzīgi iepriekšējai shēmai šī shēma sedz personāla izmaksas, atbilstošu instrumentu un iekārtu izmaksas, ārējo konsultāciju izmaksas, darbības un vispārīgas papildu izmaksas, kas saistītas ar pētniecības darbību, kā arī ar ieguldījumiem materiālos un nemateriālos aktīvos un konsultāciju pakalpojumiem. Paredzētais gada budžets bija 22 miljoni EUR subsīdijām un subsidētiem aizdevumiem.

| (79) | Tekstilrūpniecības plāna attiecināmie projekti bija P + I projekti, ieguldījumi materiālos un nemateriālos aktīvos, lai ieviestu modernas tehnoloģijas ražošanas procesos, P + I darbību rezultātu izplatīšanas projekti un projekti, kas saistīti ar starpuzņēmumu sadarbības līgumu izstrādi un ieviešanu. |
| --- | --- |

(79)

Tekstilrūpniecības plāna attiecināmie projekti bija P + I projekti, ieguldījumi materiālos un nemateriālos aktīvos, lai ieviestu modernas tehnoloģijas ražošanas procesos, P + I darbību rezultātu izplatīšanas projekti un projekti, kas saistīti ar starpuzņēmumu sadarbības līgumu izstrādi un ieviešanu.

| (80) | Komisija uzskata, ka MVU piemērojamais 1. pasākums atbilst kritērijiem, kas noteikti jau apstiprinātajā atbalsta shēmā N 415/2004 un atbalsta shēmā XS 50/2005. |
| --- | --- |

(80)

Komisija uzskata, ka MVU piemērojamais 1. pasākums atbilst kritērijiem, kas noteikti jau apstiprinātajā atbalsta shēmā N 415/2004 un atbalsta shēmā XS 50/2005.

| (81) | Savukārt 2. pasākums balstījās uz jau apstiprināto atbalsta shēmu N 101/2005 no 2006. gada jūnija līdz 1. novembrim. Minētā shēma bija vērsta uz lejupslīdošu rūpniecisko rajonu pārstrukturēšanu atbalstītajos reģionos. Shēma bija pieejama visiem rūpnieciskajiem uzņēmumiem, kas veica ieguldījumus atbalstītajos reģionos, izņemot ogļu, tērauda un sintētisko šķiedru nozarē. Atbalsts bija piešķirams bezprocentu aizdevumu veidā ar maksimālo termiņu 10 gadi, ieskaitot 5 gadu periodu, kura laikā nebūtu jāveic maksājumi. Paredzētais budžets bija 400 miljoni EUR. |
| --- | --- |

(81)

Savukārt 2. pasākums balstījās uz jau apstiprināto atbalsta shēmu N 101/2005 no 2006. gada jūnija līdz 1. novembrim. Minētā shēma bija vērsta uz lejupslīdošu rūpniecisko rajonu pārstrukturēšanu atbalstītajos reģionos. Shēma bija pieejama visiem rūpnieciskajiem uzņēmumiem, kas veica ieguldījumus atbalstītajos reģionos, izņemot ogļu, tērauda un sintētisko šķiedru nozarē. Atbalsts bija piešķirams bezprocentu aizdevumu veidā ar maksimālo termiņu 10 gadi, ieskaitot 5 gadu periodu, kura laikā nebūtu jāveic maksājumi. Paredzētais budžets bija 400 miljoni EUR.

| (82) | Tekstilrūpniecības plānā ir ievēroti pamata kritēriji, izņemot vienu attiecībā uz bezprocentu aizdevumiem, kuriem būtu maksimālais termiņš 15 gadi ar 5 gadu periodu, kurā nebūtu jāveic maksājumi, maksimālā 10 gadu perioda vietā, kā noteikts shēmas 11. punktā. Pēc šā punkta analīzes Komisijai bija tas jāakceptē, ņemot vērā to, ka rīkojuma ITC/3098/2006 I 7.2. nodaļā noteikts, ka maksimālais termiņš ir 10 gadi plus 5 gadu periods, kurā nebūtu jāveic maksājumi. Līdz ar to Komisijai jāsecina, ka 2. pasākums atbilst shēmā paredzētajiem kritērijiem. |
| --- | --- |

(82)

Tekstilrūpniecības plānā ir ievēroti pamata kritēriji, izņemot vienu attiecībā uz bezprocentu aizdevumiem, kuriem būtu maksimālais termiņš 15 gadi ar 5 gadu periodu, kurā nebūtu jāveic maksājumi, maksimālā 10 gadu perioda vietā, kā noteikts shēmas 11. punktā. Pēc šā punkta analīzes Komisijai bija tas jāakceptē, ņemot vērā to, ka rīkojuma ITC/3098/2006 I 7.2. nodaļā noteikts, ka maksimālais termiņš ir 10 gadi plus 5 gadu periods, kurā nebūtu jāveic maksājumi. Līdz ar to Komisijai jāsecina, ka 2. pasākums atbilst shēmā paredzētajiem kritērijiem.

| (83) | Spānijas iestādes 2006. gada 3. jūlijā atkārtoti izziņoja shēmu, lai to pielāgotu jaunajām reģionālā atbalsta pamatnostādnēm (24) (N 430/2007) un 2007. gada 26. janvārī to atsauca, lai saskaņotu ar Komisijas 2006. gada 24. oktobra Regulu (EK) Nr. 1628/2006 par Līguma 87. un 88. panta piemērošanu valstu reģionālajam ieguldījumu atbalstam (25). 2007. gada 20. martā tika pieņemta shēma XR/70/2007. |
| --- | --- |

(83)

Spānijas iestādes 2006. gada 3. jūlijā atkārtoti izziņoja shēmu, lai to pielāgotu jaunajām reģionālā atbalsta pamatnostādnēm (24) (N 430/2007) un 2007. gada 26. janvārī to atsauca, lai saskaņotu ar Komisijas 2006. gada 24. oktobra Regulu (EK) Nr. 1628/2006 par Līguma 87. un 88. panta piemērošanu valstu reģionālajam ieguldījumu atbalstam (25). 2007. gada 20. martā tika pieņemta shēma XR/70/2007.

| (84) | Attiecināmie projekti saskaņā ar rīkojumu ITC/3098/2006 un rīkojumu ITC/643/2007 bija saistīti ar tehnisku infrastruktūru, tehnoloģisko parku izveidošanu, zinātības apmaiņu, vietējās ekonomikas stiprināšanu un dažādošanu, jaunu rūpniecisku darbību radīšanu, esošo nozaru attīstību un jaunu nozaru veidošanu un paplašināšanu. Sintētisko šķiedru rūpniecība nebija attiecināma, un pasākums tika kvalificēts kā sākotnējs ieguldījums. |
| --- | --- |

(84)

Attiecināmie projekti saskaņā ar rīkojumu ITC/3098/2006 un rīkojumu ITC/643/2007 bija saistīti ar tehnisku infrastruktūru, tehnoloģisko parku izveidošanu, zinātības apmaiņu, vietējās ekonomikas stiprināšanu un dažādošanu, jaunu rūpniecisku darbību radīšanu, esošo nozaru attīstību un jaunu nozaru veidošanu un paplašināšanu. Sintētisko šķiedru rūpniecība nebija attiecināma, un pasākums tika kvalificēts kā sākotnējs ieguldījums.

| (85) | Līdz ar to Komisija uzskata, ka 2. pasākums atbilst kritērijiem, kas noteikti jau apstiprinātajā atbalsta shēmā N/101/2005 un shēmā XR/70/2007. |
| --- | --- |

(85)

Līdz ar to Komisija uzskata, ka 2. pasākums atbilst kritērijiem, kas noteikti jau apstiprinātajā atbalsta shēmā N/101/2005 un shēmā XR/70/2007.

| (86) | Spānijas iestādes apņēmās arī nepiemērot pasākumus pēc shēmu, uz kurām tie pamatojas, termiņu beigām. Tādēļ Komisija uzskata, ka 1. un 2. pasākums bija balstīts uz minētajām shēmām un tādējādi ir saderīgs atbalsts. |
| --- | --- |

(86)

Spānijas iestādes apņēmās arī nepiemērot pasākumus pēc shēmu, uz kurām tie pamatojas, termiņu beigām. Tādēļ Komisija uzskata, ka 1. un 2. pasākums bija balstīts uz minētajām shēmām un tādējādi ir saderīgs atbalsts.

| (87) | Komisija uzskata, ka šim pasākumam attiecībā uz speciālajām mācībām nav piemērojama Komisijas 2008. gada 6. augusta Regula (EK) Nr. 800/2008, kas atzīst noteiktas atbalsta kategorijas par saderīgām ar kopējo tirgu, piemērojot Līguma 87. un 88. pantu (vispārējā grupu atbrīvojuma regula) (26), nedz iepriekšējā Regulā par mācību atbalstu, jo pasākums neattiecas uz “jaunām darba vietām” un no tā gūst labumu arī lielie uzņēmumi. |
| --- | --- |

(87)

Komisija uzskata, ka šim pasākumam attiecībā uz speciālajām mācībām nav piemērojama Komisijas 2008. gada 6. augusta Regula (EK) Nr. 800/2008, kas atzīst noteiktas atbalsta kategorijas par saderīgām ar kopējo tirgu, piemērojot Līguma 87. un 88. pantu (vispārējā grupu atbrīvojuma regula) (26), nedz iepriekšējā Regulā par mācību atbalstu, jo pasākums neattiecas uz “jaunām darba vietām” un no tā gūst labumu arī lielie uzņēmumi.

| (88) | Līdz ar to Komisijai tas jāizvērtē, pamatojoties uz Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu. No tā izriet, ka atbalsts, ar kuru veicina konkrētu saimniecisko darbību, var tikt uzskatīts par saderīgu ar kopējo tirgu, ja šādam atbalstam nav tāds nelabvēlīgs iespaids uz tirdzniecības apstākļiem, kas ir pretrunā kopīgām interesēm. |
| --- | --- |

(88)

Līdz ar to Komisijai tas jāizvērtē, pamatojoties uz Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu. No tā izriet, ka atbalsts, ar kuru veicina konkrētu saimniecisko darbību, var tikt uzskatīts par saderīgu ar kopējo tirgu, ja šādam atbalstam nav tāds nelabvēlīgs iespaids uz tirdzniecības apstākļiem, kas ir pretrunā kopīgām interesēm.

| (89) | Komisija analoģiski izvērtēs 6. pasākuma saderību (27) ar regulu par mācību atbalstu laikposmam no 2006. gada līdz 2008. gada 1. augustam un ar vispārējo grupu atbrīvojuma regulu laikposmam no 2008. gada 29. augusta līdz 2008. gada 31. decembrim. |
| --- | --- |

(89)

Komisija analoģiski izvērtēs 6. pasākuma saderību (27) ar regulu par mācību atbalstu laikposmam no 2006. gada līdz 2008. gada 1. augustam un ar vispārējo grupu atbrīvojuma regulu laikposmam no 2008. gada 29. augusta līdz 2008. gada 31. decembrim.

| (90) | Speciālo mācību atbalsta intensitāte bija 19,96 % MVU un 20 % lieliem uzņēmumiem. Atbalsta intensitāte ir ievērojami mazāka par 35 %, kas mācību atbalsta pieprasījumam noteikti regulā par mācību atbalstu, un mazāka par 25 %, kas noteikti vispārējā grupu atbrīvojuma regulas 39. pantā. |
| --- | --- |

(90)

Speciālo mācību atbalsta intensitāte bija 19,96 % MVU un 20 % lieliem uzņēmumiem. Atbalsta intensitāte ir ievērojami mazāka par 35 %, kas mācību atbalsta pieprasījumam noteikti regulā par mācību atbalstu, un mazāka par 25 %, kas noteikti vispārējā grupu atbrīvojuma regulas 39. pantā.

| (91) | Turklāt summas gandrīz neatšķiras no vispārīgos noteikumos paredzētajām. Pieaugums ir atkarīgs no rūpnīcā strādājošo skaita un no sociālās apdrošināšanas iemaksām iepriekšējā gadā. Nosacījumi pasākuma izmantošanai bija ļoti ierobežojoši, jo uzņēmumiem bija jāievieš plāns, kas bija jāapstiprina paritātes komitejā (skatīt 24. apsvērumu). |
| --- | --- |

(91)

Turklāt summas gandrīz neatšķiras no vispārīgos noteikumos paredzētajām. Pieaugums ir atkarīgs no rūpnīcā strādājošo skaita un no sociālās apdrošināšanas iemaksām iepriekšējā gadā. Nosacījumi pasākuma izmantošanai bija ļoti ierobežojoši, jo uzņēmumiem bija jāievieš plāns, kas bija jāapstiprina paritātes komitejā (skatīt 24. apsvērumu).

| (92) | Spānijas iestādes 2009. gada 20. februārī apstiprināja, ka jau tekstilrūpniecības plāna I. 1.A c) punktā ir ņemts vērā vispārējās grupu atbrīvojuma regulas 8. panta 3. punkta nosacījums par papildu stimulējošu ietekmi attiecībā uz lieliem uzņēmumiem. Līdz ar to uzņēmumiem, kas iesniedz pieprasījumu, būtu jāiesniedz profesionālās pārkvalificēšanas plāns Valsts nodarbinātības dienestam, aprakstot nodarbinātības mērķus un specifiskos pasākumus. Valsts nodarbinātības dienests pārbaudīja, vai ir ievērotas viena vai vairākas no prasībām, kas noteiktas vispārējās grupu atbrīvojuma regulas minētajā pantā. Šāds plāns ietvēra dokumentu, kurā norādīti produktivitātes un darba vietu saglabāšanas mērķi, kā arī nepieciešamo ieguldījumu apjoms. Paritātes komiteja pieņēma atzinumu par katra uzņēmuma vai uzņēmumu grupas iesniegto profesionālo pārkvalificēšanas plānu. Pamatojoties uz plānā norādīto informāciju un uz ziņojumu, ko iesniedza rūpniecības nozares novērotāji, dalībvalsts sekoja līdz, lai tiktu ievēroti kritēriji attiecībā uz atvieglojumiem lieliem uzņēmumiem. |
| --- | --- |

(92)

Spānijas iestādes 2009. gada 20. februārī apstiprināja, ka jau tekstilrūpniecības plāna I. 1.A c) punktā ir ņemts vērā vispārējās grupu atbrīvojuma regulas 8. panta 3. punkta nosacījums par papildu stimulējošu ietekmi attiecībā uz lieliem uzņēmumiem. Līdz ar to uzņēmumiem, kas iesniedz pieprasījumu, būtu jāiesniedz profesionālās pārkvalificēšanas plāns Valsts nodarbinātības dienestam, aprakstot nodarbinātības mērķus un specifiskos pasākumus. Valsts nodarbinātības dienests pārbaudīja, vai ir ievērotas viena vai vairākas no prasībām, kas noteiktas vispārējās grupu atbrīvojuma regulas minētajā pantā. Šāds plāns ietvēra dokumentu, kurā norādīti produktivitātes un darba vietu saglabāšanas mērķi, kā arī nepieciešamo ieguldījumu apjoms. Paritātes komiteja pieņēma atzinumu par katra uzņēmuma vai uzņēmumu grupas iesniegto profesionālo pārkvalificēšanas plānu. Pamatojoties uz plānā norādīto informāciju un uz ziņojumu, ko iesniedza rūpniecības nozares novērotāji, dalībvalsts sekoja līdz, lai tiktu ievēroti kritēriji attiecībā uz atvieglojumiem lieliem uzņēmumiem.

| (93) | Komisijai jāsecina, ka atbalsta ietekme uz konkurenci un tirdzniecību ir ļoti ierobežota. Līdz ar to Komisija uzskata, ka pasākumam nav tāds nelabvēlīgs iespaids uz tirdzniecības apstākļiem, kas ir pretrunā kopīgām interesēm. Tādēļ Komisija uzskata, ka minētais pasākums ir saderīgs ar kopējo tirgu, pamatojoties uz Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(93)

Komisijai jāsecina, ka atbalsta ietekme uz konkurenci un tirdzniecību ir ļoti ierobežota. Līdz ar to Komisija uzskata, ka pasākumam nav tāds nelabvēlīgs iespaids uz tirdzniecības apstākļiem, kas ir pretrunā kopīgām interesēm. Tādēļ Komisija uzskata, ka minētais pasākums ir saderīgs ar kopējo tirgu, pamatojoties uz Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu.

| (94) | 7. pasākums arī tiek finansēts no valsts līdzekļiem un šķietami sniedz labumu nozarei. Attiecībā uz tā saderību nešķiet, ka uz to pilnībā attiecas spēkā esošās Regulas (EK) Nr. 800/2008 (vispārējā grupu atbrīvojuma regula) 15. pants un Komisijas 2002. gada 12. decembra Regula (EK) Nr. 2204/2002 par EK līguma 87. un 88. panta piemērošanu valsts atbalstam nodarbinātībai (28), ņemot vērā to, ka 37 no 11 544 nozarē aktīvajiem uzņēmumiem 2007. gadā ir lieli uzņēmumi un ka pasākums neietekmē jaunas darba vietas. Līdz ar to pasākums tiek izvērtēts, pamatojoties uz 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu (29). |
| --- | --- |

(94)

7. pasākums arī tiek finansēts no valsts līdzekļiem un šķietami sniedz labumu nozarei. Attiecībā uz tā saderību nešķiet, ka uz to pilnībā attiecas spēkā esošās Regulas (EK) Nr. 800/2008 (vispārējā grupu atbrīvojuma regula) 15. pants un Komisijas 2002. gada 12. decembra Regula (EK) Nr. 2204/2002 par EK līguma 87. un 88. panta piemērošanu valsts atbalstam nodarbinātībai (28), ņemot vērā to, ka 37 no 11 544 nozarē aktīvajiem uzņēmumiem 2007. gadā ir lieli uzņēmumi un ka pasākums neietekmē jaunas darba vietas. Līdz ar to pasākums tiek izvērtēts, pamatojoties uz 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu (29).

| (95) | Valsts atbalsts, ko piešķir kā subsīdijas algām, lai palielinātu iespējas nodarbināt nelabvēlīgākā situācijā esošus darba ņēmējus, “var nozīmēt papildu stimulu uzņēmumiem, lai palielinātu šādu strādājošo nodarbinātības skaitu”. Šos strādājošos uzskata par nelabvēlīgākā situācijā esošiem darba ņēmējiem, jo tie ir vecāki par 50 gadiem. 76 % strādājošo vecumā no 55 līdz 59 gadiem bija mazizglītoti un mazkvalificēti, kas padarīja neiespējamu to pāriešanu uz citām nozarēm darba zaudēšanas gadījumā. Attiecībā uz šiem strādājošiem tikai 10 215 no 123 574 nozarē strādājošiem 2008. gadā bija vecumā no 55 līdz 59 gadiem un tikai 6 700 bija nostrādājuši uzņēmumā ilgāk nekā 5 gadus, un ar viņiem bija noslēgti beztermiņa darba līgumi. Šie skaitļi atbilst 5,2 % no kopējā nozarē strādājošo skaita, un pasākuma intensitāte katrā uzņēmumā bija aprēķināta 0,3 % apmērā no darbaspēka izmaksām, kas ir daudz mazāk nekā 50 % no attiecināmajām izmaksām, kas noteiktas vispārējā grupu atbrīvojuma regulas 40. pantā. Savukārt pasākuma ietekme bija ierobežota, jo skāra galvenokārt (74 %) mikrouzņēmumus un atbalsta apjoms bija niecīgs (0,3 % no darbaspēka izmaksām). Finansiālā ietekme uzņēmumā bija niecīga, saskaņā ar Spānijas iestāžu sniegto informāciju tas bija atbalsts, lai vēl dažus gadus saglabātu savās darba vietās attiecīgos strādājošos, tā vietā, lai tos atbrīvotu vai nodarbinātu bez līgumiem. Līdz ar to atbalsts šķita nepieciešams, precīzi vērsts uz nelabvēlīgākā situācijā esošu darba ņēmēju vecuma grupu un samērīgs. |
| --- | --- |

(95)

Valsts atbalsts, ko piešķir kā subsīdijas algām, lai palielinātu iespējas nodarbināt nelabvēlīgākā situācijā esošus darba ņēmējus, “var nozīmēt papildu stimulu uzņēmumiem, lai palielinātu šādu strādājošo nodarbinātības skaitu”. Šos strādājošos uzskata par nelabvēlīgākā situācijā esošiem darba ņēmējiem, jo tie ir vecāki par 50 gadiem. 76 % strādājošo vecumā no 55 līdz 59 gadiem bija mazizglītoti un mazkvalificēti, kas padarīja neiespējamu to pāriešanu uz citām nozarēm darba zaudēšanas gadījumā. Attiecībā uz šiem strādājošiem tikai 10 215 no 123 574 nozarē strādājošiem 2008. gadā bija vecumā no 55 līdz 59 gadiem un tikai 6 700 bija nostrādājuši uzņēmumā ilgāk nekā 5 gadus, un ar viņiem bija noslēgti beztermiņa darba līgumi. Šie skaitļi atbilst 5,2 % no kopējā nozarē strādājošo skaita, un pasākuma intensitāte katrā uzņēmumā bija aprēķināta 0,3 % apmērā no darbaspēka izmaksām, kas ir daudz mazāk nekā 50 % no attiecināmajām izmaksām, kas noteiktas vispārējā grupu atbrīvojuma regulas 40. pantā. Savukārt pasākuma ietekme bija ierobežota, jo skāra galvenokārt (74 %) mikrouzņēmumus un atbalsta apjoms bija niecīgs (0,3 % no darbaspēka izmaksām). Finansiālā ietekme uzņēmumā bija niecīga, saskaņā ar Spānijas iestāžu sniegto informāciju tas bija atbalsts, lai vēl dažus gadus saglabātu savās darba vietās attiecīgos strādājošos, tā vietā, lai tos atbrīvotu vai nodarbinātu bez līgumiem. Līdz ar to atbalsts šķita nepieciešams, precīzi vērsts uz nelabvēlīgākā situācijā esošu darba ņēmēju vecuma grupu un samērīgs.

| (96) | Attiecībā uz atbalsta negatīvo ietekmi jāņem vērā, ka pasākums bija paredzēts vienīgi tekstilrūpniecības un apģērbu ražošanas nozarei, kas ir lejupslīdi piedzīvojusi rūpniecība ar 40 % zaudētu darba vietu kopš 2001. gada. |
| --- | --- |

(96)

Attiecībā uz atbalsta negatīvo ietekmi jāņem vērā, ka pasākums bija paredzēts vienīgi tekstilrūpniecības un apģērbu ražošanas nozarei, kas ir lejupslīdi piedzīvojusi rūpniecība ar 40 % zaudētu darba vietu kopš 2001. gada.

| (97) | Izvērtējot pozitīvās un negatīvās sekas, tiek secināts, ka atbalstam bija pozitīvas ietekme, jo tas motivēja uzņēmumus – galvenokārt mikrouzņēmumus – saglabāt savās darba vietās strādājošos, kas vecāki par 55 gadiem līdz 60 gadu vecumam, tā vietā, lai tos nodarbinātu bez līgumiem, savukārt konkurences kropļošana, šķiet, bija ierobežota, ņemot vērā ļoti niecīgo atbalsta apmēru. |
| --- | --- |

(97)

Izvērtējot pozitīvās un negatīvās sekas, tiek secināts, ka atbalstam bija pozitīvas ietekme, jo tas motivēja uzņēmumus – galvenokārt mikrouzņēmumus – saglabāt savās darba vietās strādājošos, kas vecāki par 55 gadiem līdz 60 gadu vecumam, tā vietā, lai tos nodarbinātu bez līgumiem, savukārt konkurences kropļošana, šķiet, bija ierobežota, ņemot vērā ļoti niecīgo atbalsta apmēru.

| (98) | Līdz ar to 7. pasākums ir saderīgs ar kopīgo tirgu un atbilst Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktam. |
| --- | --- |

(98)

Līdz ar to 7. pasākums ir saderīgs ar kopīgo tirgu un atbilst Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktam.

8.   SECINĀJUMS

IR PIEŅĒMUSI ŠĀDU LĒMUMU.

1. pants

1.   Atbalsts, ko sniegusi Spānija ar 1. un 2. pasākumu, kas minēts 11.–15. apsvērumā saistībā ar tehniskās pētniecības veicināšanas programmu un tekstilrūpniecības un apģērbu ražošanas nozares reindustrializāciju, pamatojās uz apstiprināto shēmu N 415/2004 un N 101/2005, kā arī uz shēmu XS 50/2005 un XS 70/2007, un tādējādi uzskatāms par valsts atbalstu.

2.   3., 4. un 5. pasākums, kas minēts 16.–20. apsvērumā attiecībā uz atvieglotiem aizdevumiem, ko piešķīra ENISA, lai modernizētu MVU, samazinātu procentu aizdevumiem, ko piešķīra ICO, un eksporta veicināšanu, ko ieviesa ICEX, nepārsniedz de minimis regulā noteiktās robežas un tādējādi nav uzskatāmi par valsts atbalstu.

3.   Atbalsts, ko sniegusi Spānija ar 6. un 7. pasākumu, kas minēts 21.–25. apsvērumā un ar kuru piedāvā pastāvīgas mācības darba ņēmējiem un darba vietu saglabāšanu lielāku vecumu sasniegušajiem tekstilrūpniecībā un apģērbu ražošanas nozarē strādājošiem, ir saderīgs ar kopējo tirgu saskaņā ar Līguma 87. panta 3. punkta c) apakšpunktu.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts Spānijas Karalistei.

Briselē, 2009. gada 24. martā

Komisijas vārdā –

Komisijas locekle

Neelie KROES

---

(1)  OV C 239, 11.10.2007., 12. lpp.

1

(2)  Komisijas 2004. gada 1. decembra Lēmums C(2004) 4709 attiecībā uz pasākumiem N 415/04 Tehniskās izpētes veicināšana tekstila nozarē (2005.–2007. g.) (OV C 72, 24.3.2006., 2. lpp.).

2

(3)  Komisijas 2005. gada 18. maija Lēmums C(2005), Ieguldījumu atbalsts, lai pārstrukturētu atbalstāmo reģionu rūpnieciskās zonas, kuru attīstība ir lejupslīdoša (OV C 235, 23.9.2005., 3. lpp.).

3

(4)  ENISA ir valsts uzņēmums, kas saistīts ar Rūpniecības, tūrisma un tirdzniecības ministriju ar Mazo un vidējo uzņēmumu politikas galvenās direkcijas starpniecību.

4

ENISA

(5)  Saskaņā ar Komisijas 2006. gada 15. decembra Regulu (EK) Nr. 1998/2006 par Līguma 87. un 88. panta piemērošanu de minimis atbalstam (OV L 379, 28.12.2006., 5. lpp.).

5

de minimis

(6)  Karaļa 2007. gada 23. marta dekrēts 395/2007, 2007. gada 27. jūlija Rīkojums TAS 2307/2007, un 2007. gada 26. decembra Likums Nr. 51/2007.

6

(7)  Karaļa 2004. gada 11. jūnija dekrēta 1415/2004 33. panta 4. punkta d) apakšpunkts.

7

(8)  Valsts oficiālais laikraksts (V.O.L.), 9.2.2005.

8

(9)  OV L 10, 13.1.2001., 33. lpp.

9

(10)  OV C 169, 21.7.2007.

10

(11)  Valsts vispārīgais budžets, divdesmit septītais papildu noteikums.

11

(12)  OV L 302, 1.11.2006., 29. lpp.

12

(13)  Komisijas 2001. gada 12. janvāra Regula (EK) Nr. 70/2001 par EK līguma 87. un 88. panta piemērošanu, sniedzot valsts atbalstu maziem un vidējiem uzņēmumiem (OV L 10, 13.1.2001., 33. lpp.).

13

(14)  EK Tiesas 1994. gada 5. oktobra spriedums lietā C-47/91, Itālija pret Komisiju (Italgrani II), Rec. 1992, I-4635. lpp.

14

Italgrani II

(15)  XS 50/2005 Programma tehniskas pētniecības veicināšanai tekstilizstrādājumu un apģērbu nozarē (OV C 19, 26.1.2006., 3. lpp.).

15

(16)  Komisijas 2006. gada 24. oktobra Regula (EK) Nr. 1628/2006 par Līguma 87. un 88. panta piemērošanu valstu reģionālajam ieguldījumu atbalstam (OV L 302, 1.11.2006., 29. lpp.).

16

(17)  OV C 169, 21.7.2007., 18. lpp.

17

(18)  VOL 10.10.2006.

18

(19)  Valstu reģionālā atbalsta pamatnostādnes 2007.–2013. gadam (OV C 54, 4.3.2006., 13. lpp.).

19

(20)  OV C 14, 19.1.2008., 6. lpp.

20

(21)  Komisijas paziņojums – Kopienas pamatnostādnes par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (OV C 244, 1.10.2004., 2. lpp.).

21

(22)  OV L 10, 13.1.2001., 20. lpp.

22

(23)  Skatīt Komisijas 2002. gada 24. septembra Lēmumu C 89/01 par to, ka Vācija paredzējusi piemērot atbalsta programmu ar nosaukumu “Vadlīnijas MVU veicināšanai un Saksijas uzņēmējdarbības potenciāla uzlabošanai” (OV L 91, 8.4.2003, 13. lpp.), jo īpaši 72. punktu (“Par eksporta atbalstu parasti neuzskata atbalstu, ko piešķir, lai segtu uzdevumus saistībā ar dalību tirdzniecības izstādēs, maksu par mācībām vai konsultāciju pakalpojumiem, kas vajadzīgi jauna vai esoša produkta laišanai jaunā tirgū (...)”).

23

(24)  Valstu reģionālā atbalsta pamatnostādnes 2007.–2013. gadam (OV C 54, 4.3.2006., 13. lpp.).

24

(25)  OV L 302, 1.11.2006., 29. lpp.

25

(26)  OV L 214, 9.8.2008., 3. lpp.

26

(27)  Skatīt Komisijas 2004. gada 2. jūnija lēmumu lietā N 443/03, Ūdens atkārtota izmantošana, Beļģija (C(2004) 1356, galīgā redakcija).

27

(28)  OV L 337, 13.12.2002., 3. lpp.

28

(29)  Skatīt argumentāciju par pasākumu A2 Komisijas Lēmumā N 244/2008, Spānijas apavu un ādas pārstrādes programma (OV C 52, 5.3.2009., 1. lpp.).

29

---