# Úradný vestník L 134/2016

| | ISSN 1977-0790 |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | L 134 |
| | |
| Slovenské vydanie | Právne predpisy | Ročník 5924. mája 2016 |

ISSN 1977-0790

Úradný vestník

Európskej únie

L 134

Slovenské vydanie

Právne predpisy

Ročník 5924. mája 2016

---

| Obsah | | II   Nelegislatívne akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ROZHODNUTIA |
| | * | Rozhodnutie Komisie (EÚ) 2016/788 z 1. októbra 2014 o štátnej pomoci SA.32833 (2011/C) (ex 2011/NN), ktorú poskytlo Nemecko v súvislosti s mechanizmom financovania letiska Frankfurt Hahn zavedeným v rokoch 2009 až 2011
  [oznámené pod číslom C(2014) 6850]

   (
  1
  ) | 1 |
| | * | Rozhodnutie Komisie (EÚ) 2016/789 z 1. októbra 2014 o štátnej pomoci SA.21121 (C29/08) (ex NN 54/07), ktorú poskytlo Nemecko v súvislosti s financovaním letiska Frankfurt-Hahn a finančnými vzťahmi medzi letiskom a spoločnosťou Ryanair
  [oznámené pod číslom C(2016) 6853]

   (
  1
  ) | 46 |
| | * | Delegované rozhodnutie Komisie (EÚ) 2016/790 z 13. januára 2016, ktorým sa mení príloha V k smernici Európskeho parlamentu a Rady 2005/36/ES, pokiaľ ide o doklady o formálnej kvalifikácii a názvy špecializačných odborov
  [oznámené pod číslom C(2016) 1]

   (
  1
  ) | 135 |

Obsah

II   Nelegislatívne akty

Strana

ROZHODNUTIA

*

Rozhodnutie Komisie (EÚ) 2016/788 z 1. októbra 2014 o štátnej pomoci SA.32833 (2011/C) (ex 2011/NN), ktorú poskytlo Nemecko v súvislosti s mechanizmom financovania letiska Frankfurt Hahn zavedeným v rokoch 2009 až 2011
  [oznámené pod číslom C(2014) 6850]

   (
  1
  )

[oznámené pod číslom C(2014) 6850]

1

1

*

Rozhodnutie Komisie (EÚ) 2016/789 z 1. októbra 2014 o štátnej pomoci SA.21121 (C29/08) (ex NN 54/07), ktorú poskytlo Nemecko v súvislosti s financovaním letiska Frankfurt-Hahn a finančnými vzťahmi medzi letiskom a spoločnosťou Ryanair
  [oznámené pod číslom C(2016) 6853]

   (
  1
  )

[oznámené pod číslom C(2016) 6853]

1

46

*

Delegované rozhodnutie Komisie (EÚ) 2016/790 z 13. januára 2016, ktorým sa mení príloha V k smernici Európskeho parlamentu a Rady 2005/36/ES, pokiaľ ide o doklady o formálnej kvalifikácii a názvy špecializačných odborov
  [oznámené pod číslom C(2016) 1]

   (
  1
  )

[oznámené pod číslom C(2016) 1]

1

135

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významom pre EHP |

---

(1)   Text s významom pre EHP

1

| SK | Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.
  Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička. |
| --- | --- |

SK

Akty, ktoré sú vytlačené obyčajným písmom, sa týkajú každodennej organizácie poľnohospodárskych záležitostí a sú spravidla platné len obmedzenú dobu.

Názvy všetkých ostatných aktov sú vytlačené tučným písmom a je pred nimi hviezdička.

---

II Nelegislatívne akty

ROZHODNUTIA

| 24.5.2016 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 134/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.5.2016

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 134/1

---

ROZHODNUTIE KOMISIE (EÚ) 2016/788

z 1. októbra 2014

o štátnej pomoci SA.32833 (2011/C) (ex 2011/NN), ktorú poskytlo Nemecko v súvislosti s mechanizmom financovania letiska Frankfurt Hahn zavedeným v rokoch 2009 až 2011

[oznámené pod číslom C(2014) 6850]

(Iba anglické znenie je autentické)

(Text s významom pre EHP)

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 108 ods. 2 (1) prvý pododsek,

so zreteľom na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore, a najmä na jej článok 62 ods. 1 písm. a),

po vyzvaní zainteresovaných strán, aby predložili pripomienky v súlade s uvedenými ustanoveniami (2), a so zreteľom na tieto pripomienky,

keďže:

1.   POSTUP

POSTUP

| (1) | Listom zo 17. júna 2008 Komisia oznámila Nemecku svoje rozhodnutie začať konanie stanovené v článku 108 ods. 2 zmluvy, pokiaľ ide o financovanie spoločnosti Flughafen Frankfurt Hahn GmbH (ďalej len „FFHG“), ktorá je prevádzkovateľom letiska Frankfurt Hahn, a o jej finančné vzťahy so spoločnosťou Ryanair. Formálne vyšetrovacie konanie bolo zaevidované ako vec SA.21121 (C 29/08). |
| --- | --- |

(1)

Listom zo 17. júna 2008 Komisia oznámila Nemecku svoje rozhodnutie začať konanie stanovené v článku 108 ods. 2 zmluvy, pokiaľ ide o financovanie spoločnosti Flughafen Frankfurt Hahn GmbH (ďalej len „FFHG“), ktorá je prevádzkovateľom letiska Frankfurt Hahn, a o jej finančné vzťahy so spoločnosťou Ryanair. Formálne vyšetrovacie konanie bolo zaevidované ako vec SA.21121 (C 29/08).

| (2) | Listom zo 4. marca 2011 spoločnosť Deutsche Lufthansa AG (ďalej len „Lufthansa“) poskytla ďalšie informácie v súvislosti s aktuálnym formálnym vyšetrovacím konaním vo veci SA.21121 (C 29/08), pričom poukázala na nové údajné opatrenia štátnej pomoci v prospech spoločnosti FFHG. |
| --- | --- |

(2)

Listom zo 4. marca 2011 spoločnosť Deutsche Lufthansa AG (ďalej len „Lufthansa“) poskytla ďalšie informácie v súvislosti s aktuálnym formálnym vyšetrovacím konaním vo veci SA.21121 (C 29/08), pričom poukázala na nové údajné opatrenia štátnej pomoci v prospech spoločnosti FFHG.

| (3) | Listom z 18. marca 2011 Komisia poslala Nemecku tento príspevok od spoločnosti Lufthansa a požiadala o ďalšie informácie o nových údajných opatreniach štátnej pomoci. Listom z 5. apríla 2011 Nemecko požiadalo o predĺženie lehoty na poskytnutie príslušných informácií do 15. júla 2011. Listom z 11. apríla 2011 Komisia schválila predĺženie lehoty na zaslanie odpovedí na niektoré z otázok do 18. mája 2011 a na zvyšnú časť otázok do 31. mája 2011. Nemecko odpovedalo listami z 19. mája 2011 a 23. mája 2011. |
| --- | --- |

(3)

Listom z 18. marca 2011 Komisia poslala Nemecku tento príspevok od spoločnosti Lufthansa a požiadala o ďalšie informácie o nových údajných opatreniach štátnej pomoci. Listom z 5. apríla 2011 Nemecko požiadalo o predĺženie lehoty na poskytnutie príslušných informácií do 15. júla 2011. Listom z 11. apríla 2011 Komisia schválila predĺženie lehoty na zaslanie odpovedí na niektoré z otázok do 18. mája 2011 a na zvyšnú časť otázok do 31. mája 2011. Nemecko odpovedalo listami z 19. mája 2011 a 23. mája 2011.

| (4) | Tieto odpovede však neboli úplné. Preto Komisia listom zo 6. júna 2011 poslala upomienku podľa článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 659/1999 (3). Nemecko odpovedalo listami zo 14. júna 2011 a 16. júna 2011. |
| --- | --- |

(4)

Tieto odpovede však neboli úplné. Preto Komisia listom zo 6. júna 2011 poslala upomienku podľa článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 659/1999 (3). Nemecko odpovedalo listami zo 14. júna 2011 a 16. júna 2011.

3

| (5) | Listom z 13. júla 2011 Komisia oznámila Nemecku svoje rozhodnutie začať konanie stanovené v článku 108 ods. 2 zmluvy, pokiaľ ide o úverovú linku poskytnutú spoločnosti FFHG prostredníctvom konsolidácie zostatkov spolkovej krajiny Porýnie-Falcko, o úver Investičnej a štrukturálnej banky spolkovej krajiny Porýnie-Falcko (ďalej len „ISB“) poskytnutý spoločnosti FFHG a o záruku za úver ISB, ktorú spoločnosti FFHG poskytla spolková krajina Porýnie-Falcko (ďalej len „rozhodnutie o začatí konania“). Formálne vyšetrovacie konanie týkajúce sa týchto hľadísk bolo zaevidované ako vec SA.32833 (11/C). |
| --- | --- |

(5)

Listom z 13. júla 2011 Komisia oznámila Nemecku svoje rozhodnutie začať konanie stanovené v článku 108 ods. 2 zmluvy, pokiaľ ide o úverovú linku poskytnutú spoločnosti FFHG prostredníctvom konsolidácie zostatkov spolkovej krajiny Porýnie-Falcko, o úver Investičnej a štrukturálnej banky spolkovej krajiny Porýnie-Falcko (ďalej len „ISB“) poskytnutý spoločnosti FFHG a o záruku za úver ISB, ktorú spoločnosti FFHG poskytla spolková krajina Porýnie-Falcko (ďalej len „rozhodnutie o začatí konania“). Formálne vyšetrovacie konanie týkajúce sa týchto hľadísk bolo zaevidované ako vec SA.32833 (11/C).

| (6) | Listom z 22. júla 2011 Nemecko podalo žiadosť o predĺženie lehoty na zaslanie odpovede na rozhodnutie o začatí konania, ktorej Komisia vyhovela 26. júla 2011. Komisii boli doručené pripomienky Nemecka k tomuto rozhodnutiu o začatí konania 31. augusta 2011. |
| --- | --- |

(6)

Listom z 22. júla 2011 Nemecko podalo žiadosť o predĺženie lehoty na zaslanie odpovede na rozhodnutie o začatí konania, ktorej Komisia vyhovela 26. júla 2011. Komisii boli doručené pripomienky Nemecka k tomuto rozhodnutiu o začatí konania 31. augusta 2011.

| (7) | Listom z 22. decembra 2011 si Komisia vyžiadala od Nemecka ďalšie informácie. Listom z 18. januára 2012 Nemecko podalo žiadosť o predĺženie lehoty na zaslanie odpovede, ktorej Komisia vyhovela v ten istý deň. Nemecko odpovedalo na žiadosť o ďalšie informácie z 22. decembra 2011 listom z 22. februára 2012. |
| --- | --- |

(7)

Listom z 22. decembra 2011 si Komisia vyžiadala od Nemecka ďalšie informácie. Listom z 18. januára 2012 Nemecko podalo žiadosť o predĺženie lehoty na zaslanie odpovede, ktorej Komisia vyhovela v ten istý deň. Nemecko odpovedalo na žiadosť o ďalšie informácie z 22. decembra 2011 listom z 22. februára 2012.

| (8) | Rozhodnutie o začatí konania bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie (4)21. júla 2012. Komisia vyzvala zainteresované strany, aby predložili svoje pripomienky týkajúce sa daných opatrení do jedného mesiaca od dátumu zverejnenia. |
| --- | --- |

(8)

Rozhodnutie o začatí konania bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie (4)21. júla 2012. Komisia vyzvala zainteresované strany, aby predložili svoje pripomienky týkajúce sa daných opatrení do jedného mesiaca od dátumu zverejnenia.

Úradnom vestníku Európskej únie

4

| (9) | Listom zo 4. septembra 2012 bol Komisii doručený príspevok od tretej strany, ktorou bola spolková krajina Porýnie-Falcko. Komisia poslala tento príspevok Nemecku listom zo 7. septembra 2012. Nemecku sa poskytla možnosť pripomienkovania príspevku tretej strany v lehote jedného mesiaca. Nemecko nepredložilo žiadne pripomienky. |
| --- | --- |

(9)

Listom zo 4. septembra 2012 bol Komisii doručený príspevok od tretej strany, ktorou bola spolková krajina Porýnie-Falcko. Komisia poslala tento príspevok Nemecku listom zo 7. septembra 2012. Nemecku sa poskytla možnosť pripomienkovania príspevku tretej strany v lehote jedného mesiaca. Nemecko nepredložilo žiadne pripomienky.

| (10) | Listom z 10. apríla 2013 si Komisia vyžiadala od Nemecka ďalšie informácie. Nemecko odpovedalo listom zo 17. júna 2013. |
| --- | --- |

(10)

Listom z 10. apríla 2013 si Komisia vyžiadala od Nemecka ďalšie informácie. Nemecko odpovedalo listom zo 17. júna 2013.

| (11) | Listom z 25. februára 2014 Komisia oznámila Nemecku, že 20. februára 2014 prijala usmernenia o leteckej doprave z roku 2014 (5), že tieto usmernenia sa začnú uplatňovať na danú vec od dátumu ich uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie, a poskytla Nemecku možnosť predložiť pripomienky k týmto usmerneniam a ich uplatňovaniu v lehote do 20 pracovných dní od ich uverejnenia v úradnom vestníku. |
| --- | --- |

(11)

Listom z 25. februára 2014 Komisia oznámila Nemecku, že 20. februára 2014 prijala usmernenia o leteckej doprave z roku 2014 (5), že tieto usmernenia sa začnú uplatňovať na danú vec od dátumu ich uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie, a poskytla Nemecku možnosť predložiť pripomienky k týmto usmerneniam a ich uplatňovaniu v lehote do 20 pracovných dní od ich uverejnenia v úradnom vestníku.

5

Úradnom vestníku Európskej únie

| (12) | Usmernenia o leteckej doprave z roku 2014 boli uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie4. apríla 2014. Nahradili sa nimi usmernenia o leteckej doprave z roku 1994 (6), a zároveň aj usmernenia o leteckej doprave z roku 2005 (7). |
| --- | --- |

(12)

Usmernenia o leteckej doprave z roku 2014 boli uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie4. apríla 2014. Nahradili sa nimi usmernenia o leteckej doprave z roku 1994 (6), a zároveň aj usmernenia o leteckej doprave z roku 2005 (7).

Úradnom vestníku Európskej únie

6

7

| (13) | Dňa 15. apríla 2014 bolo v Úradnom vestníku Európskej únie uverejnené oznámenie, v ktorom sa členské štáty a zainteresované strany vyzývali, aby do jedného mesiaca od dátumu uverejnenia predložili pripomienky k uplatňovaniu usmernení o leteckej doprave z roku 2014 v tejto veci (8). Spoločnosť Lufthansa a Transport & Environment predložili pripomienky. Listom z 21. augusta 2014 Komisia poslala tieto pripomienky Nemecku. Listom z 29. augusta 2014 Nemecko oznámilo Komisii, že nemá žiadne pripomienky. |
| --- | --- |

(13)

Dňa 15. apríla 2014 bolo v Úradnom vestníku Európskej únie uverejnené oznámenie, v ktorom sa členské štáty a zainteresované strany vyzývali, aby do jedného mesiaca od dátumu uverejnenia predložili pripomienky k uplatňovaniu usmernení o leteckej doprave z roku 2014 v tejto veci (8). Spoločnosť Lufthansa a Transport & Environment predložili pripomienky. Listom z 21. augusta 2014 Komisia poslala tieto pripomienky Nemecku. Listom z 29. augusta 2014 Nemecko oznámilo Komisii, že nemá žiadne pripomienky.

Úradnom vestníku Európskej únie

8

| (14) | V listoch z 23. marca 2014 a 4. apríla 2014 si Komisia od Nemecka vyžiadala ďalšie informácie. Nemecko odpovedalo listami zo 17. apríla 2014, 24. apríla 2014 a 9. mája 2014. |
| --- | --- |

(14)

V listoch z 23. marca 2014 a 4. apríla 2014 si Komisia od Nemecka vyžiadala ďalšie informácie. Nemecko odpovedalo listami zo 17. apríla 2014, 24. apríla 2014 a 9. mája 2014.

| (15) | Nemecko 17. júna 2014 informovalo Komisiu, že výnimočne súhlasí s tým, aby sa toto rozhodnutie prijalo len v anglickom jazyku. |
| --- | --- |

(15)

Nemecko 17. júna 2014 informovalo Komisiu, že výnimočne súhlasí s tým, aby sa toto rozhodnutie prijalo len v anglickom jazyku.

2.   KONTEXT VYŠETROVANIA

KONTEXT VYŠETROVANIA

2.1.   Prebudovanie letiska a jeho vlastníckej štruktúry

Prebudovanie letiska a jeho vlastníckej štruktúry

| (16) | Letisko Frankfurt Hahn sa nachádza v spolkovej krajine Porýnie-Falcko, približne 120 km na západ od mesta Frankfurt nad Mohanom. Letisko Frankfurt Hahn slúžilo do roku 1992 ako vojenská letecká základňa USA. Následne bolo prebudované na civilné letisko. Je držiteľom licencie na 24-hodinovú prevádzku. |
| --- | --- |

(16)

Letisko Frankfurt Hahn sa nachádza v spolkovej krajine Porýnie-Falcko, približne 120 km na západ od mesta Frankfurt nad Mohanom. Letisko Frankfurt Hahn slúžilo do roku 1992 ako vojenská letecká základňa USA. Následne bolo prebudované na civilné letisko. Je držiteľom licencie na 24-hodinovú prevádzku.

| (17) | Podnik Holding Unternehmen Hahn GmbH & Co. KG (ďalej len „Holding Hahn“), ktorý je verejno-súkromným partnerstvom medzi spoločnosťou Wayss & Freytag a spolkovou krajinou Porýnie-Falcko, 1. apríla 1995 prevzal od Nemecka vlastníctvo infraštruktúry letiska Frankfurt Hahn. V rokoch 1995 až 1998 sa prostredníctvom tohto verejno-súkromného partnerstva letisko rozvíjalo s cieľom vytvoriť z neho priemyselnú a komerčnú zónu. Podľa Nemecka, keď sa ukázalo, že partnerstvo medzi spoločnosťou Wayss & Freytag a spolkovou krajinou Porýnie-Falcko nie je úspešné, 1. januára 1998 sa do projektu zapojila spoločnosť Flughafen Frankfurt/Main GmbH (ďalej len „Fraport“) (*1), ktorá napokon prevzala prevádzku letiska. |
| --- | --- |

(17)

Podnik Holding Unternehmen Hahn GmbH & Co. KG (ďalej len „Holding Hahn“), ktorý je verejno-súkromným partnerstvom medzi spoločnosťou Wayss & Freytag a spolkovou krajinou Porýnie-Falcko, 1. apríla 1995 prevzal od Nemecka vlastníctvo infraštruktúry letiska Frankfurt Hahn. V rokoch 1995 až 1998 sa prostredníctvom tohto verejno-súkromného partnerstva letisko rozvíjalo s cieľom vytvoriť z neho priemyselnú a komerčnú zónu. Podľa Nemecka, keď sa ukázalo, že partnerstvo medzi spoločnosťou Wayss & Freytag a spolkovou krajinou Porýnie-Falcko nie je úspešné, 1. januára 1998 sa do projektu zapojila spoločnosť Flughafen Frankfurt/Main GmbH (ďalej len „Fraport“) (*1), ktorá napokon prevzala prevádzku letiska.

Holding Unternehmen Hahn GmbH & Co. KG

Flughafen Frankfurt/Main GmbH

*1

| (18) | Spoločnosť Fraport odkúpila 64,90 % akcií prevádzkovateľa Flughafen Hahn GmbH & Co. KG Lautzenhausen (FFHG) za cenu [...] (9). Úhrada časti nákupnej ceny ([...] EUR) sa mala uskutočniť do 31. decembra 2007 a podliehala určitým podmienkam (10). V auguste 1999 spoločnosť Fraport nadobudla 73,37 % akcií podniku Holding Hahn a 74,90 % akcií jeho všeobecného partnera Holding Unternehmen Hahn Verwaltungs GmbH za cenu [...] EUR. Spoločnosť Fraport sa tak s plnou účinnosťou stala novým partnerom spolkovej krajiny Porýnie-Falcko. |
| --- | --- |

(18)

Spoločnosť Fraport odkúpila 64,90 % akcií prevádzkovateľa Flughafen Hahn GmbH & Co. KG Lautzenhausen (FFHG) za cenu [...] (9). Úhrada časti nákupnej ceny ([...] EUR) sa mala uskutočniť do 31. decembra 2007 a podliehala určitým podmienkam (10). V auguste 1999 spoločnosť Fraport nadobudla 73,37 % akcií podniku Holding Hahn a 74,90 % akcií jeho všeobecného partnera Holding Unternehmen Hahn Verwaltungs GmbH za cenu [...] EUR. Spoločnosť Fraport sa tak s plnou účinnosťou stala novým partnerom spolkovej krajiny Porýnie-Falcko.

Flughafen Hahn GmbH & Co. KG Lautzenhausen

9

10

Holding Unternehmen Hahn Verwaltungs GmbH

| (19) | Spoločnosť Fraport sa na letisku Frankfurt Hahn zameriavala na systematický rozvoj podnikateľskej činnosti letiska v oblasti osobnej a nákladnej dopravy. V tomto smere bola spoločnosť Fraport jedným z prvých podnikov, ktoré uplatnili podnikateľský model osobitne zameraný na prilákanie nízkonákladových leteckých spoločností. Na tomto základe spoločnosť Fraport pristúpila k uzatvoreniu novej zmluvy o prevode ziskov a strát s podnikom Holding Hahn, keď sa tento podnik konvertoval na spoločnosť s ručením obmedzeným podľa nemeckého práva (Gesellschaft mit beschränkter Haftung, GmbH). Ku konverzii a uzatvoreniu tejto zmluvy došlo 24. novembra 2000. |
| --- | --- |

(19)

Spoločnosť Fraport sa na letisku Frankfurt Hahn zameriavala na systematický rozvoj podnikateľskej činnosti letiska v oblasti osobnej a nákladnej dopravy. V tomto smere bola spoločnosť Fraport jedným z prvých podnikov, ktoré uplatnili podnikateľský model osobitne zameraný na prilákanie nízkonákladových leteckých spoločností. Na tomto základe spoločnosť Fraport pristúpila k uzatvoreniu novej zmluvy o prevode ziskov a strát s podnikom Holding Hahn, keď sa tento podnik konvertoval na spoločnosť s ručením obmedzeným podľa nemeckého práva (Gesellschaft mit beschränkter Haftung, GmbH). Ku konverzii a uzatvoreniu tejto zmluvy došlo 24. novembra 2000.

Gesellschaft mit beschränkter Haftung, GmbH

| (20) | Následne sa podnik Holding Hahn a spoločnosť FFHG zlúčili a vytvorili spoločnosť Flughafen Hahn GmbH. Spolková krajina Porýnie-Falcko vlastnila 26,93 % a spoločnosť Fraport 73,07 % akcií novej spoločnosti. V roku 2001 títo dvaja akcionári, teda Fraport a spolková krajina Porýnie-Falcko, vložili do spoločnosti FFHG čerstvý kapitál. |
| --- | --- |

(20)

Následne sa podnik Holding Hahn a spoločnosť FFHG zlúčili a vytvorili spoločnosť Flughafen Hahn GmbH. Spolková krajina Porýnie-Falcko vlastnila 26,93 % a spoločnosť Fraport 73,07 % akcií novej spoločnosti. V roku 2001 títo dvaja akcionári, teda Fraport a spolková krajina Porýnie-Falcko, vložili do spoločnosti FFHG čerstvý kapitál.

Flughafen Hahn GmbH

| (21) | Do 11. júna 2001 bolo 100 % akcií spoločnosti Fraport vo vlastníctve verejnoprávnych akcionárov. (11) Spoločnosť Fraport 11. júna vstúpila na burzu cenných papierov a 29,71 % jej akcií bolo predaných súkromným akcionárom, zvyšných 70,29 % akcií zostalo verejnoprávnym akcionárom. |
| --- | --- |

(21)

Do 11. júna 2001 bolo 100 % akcií spoločnosti Fraport vo vlastníctve verejnoprávnych akcionárov. (11) Spoločnosť Fraport 11. júna vstúpila na burzu cenných papierov a 29,71 % jej akcií bolo predaných súkromným akcionárom, zvyšných 70,29 % akcií zostalo verejnoprávnym akcionárom.

11

| (22) | V novembri 2002 spolková krajina Porýnie-Falcko, spolková krajina Hesensko, spoločnosť Fraport a spoločnosť FFHG uzavreli dohodu o ďalšom rozvoji letiska Frankfurt Hahn. V tejto dohode sa zabezpečilo druhé zvýšenie schváleného základného imania. Pri tejto príležitosti sa spolková krajina Hesensko pridružila k spoločnosti FFHG ako tretí akcionár. Spoločnosť Fraport potom vlastnila 65 % akcií a spolková krajina Hesensko a spolková krajina Porýnie-Falcko vlastnili individuálne 17,5 %. Táto vlastnícka štruktúra zostala nezmenená do roku 2009, keď spoločnosť Fraport predala všetky svoje akcie spolkovej krajine Porýnie-Falcko, ktorá má odvtedy 82,5 % väčšinový podiel. Zvyšných 17,5 % aj naďalej vlastní spolková krajina Hesensko. |
| --- | --- |

(22)

V novembri 2002 spolková krajina Porýnie-Falcko, spolková krajina Hesensko, spoločnosť Fraport a spoločnosť FFHG uzavreli dohodu o ďalšom rozvoji letiska Frankfurt Hahn. V tejto dohode sa zabezpečilo druhé zvýšenie schváleného základného imania. Pri tejto príležitosti sa spolková krajina Hesensko pridružila k spoločnosti FFHG ako tretí akcionár. Spoločnosť Fraport potom vlastnila 65 % akcií a spolková krajina Hesensko a spolková krajina Porýnie-Falcko vlastnili individuálne 17,5 %. Táto vlastnícka štruktúra zostala nezmenená do roku 2009, keď spoločnosť Fraport predala všetky svoje akcie spolkovej krajine Porýnie-Falcko, ktorá má odvtedy 82,5 % väčšinový podiel. Zvyšných 17,5 % aj naďalej vlastní spolková krajina Hesensko.

2.2.   Vývoj toku cestujúcich a prepravy nákladu a letiská v blízkom okolí

Vývoj toku cestujúcich a prepravy nákladu a letiská v blízkom okolí

| (23) | Tok cestujúcich na letisku Frankfurt Hahn sa zvýšil z 29 289 v roku 1998 na 4 milióny v roku 2007 a následne sa v roku 2013 znížil na 2,7 milióna (pozri tabuľku 1). Na letisku v súčasnosti pôsobí spoločnosť Ryanair (12), spoločnosť Wizz Air (13) a ďalší leteckí dopravcovia. Podiel spoločnosti Ryanair na preprave cestujúcich dosahuje približne [80 – 100 %].

  Tabuľka 1


  Vývoj toku cestujúcich na letisku Frankfurt Hahn v rokoch 1998 až 2013








  Rok | Počet cestujúcich | Počet cestujúcich spoločnosti Ryanair |
| --- | --- | --- | --- |
| 1998 | 29 289 | 0 |
| 1999 | 140 706 | 89 129 |
| 2000 | 380 284 | 318 664 |
| 2001 | 447 142 | 397 593 |
| 2002 | 1 457 527 | 1 231 790 |
| 2003 | 2 431 783 | 2 341 784 |
| 2004 | 2 760 379 | 2 668 713 |
| 2005 | 3 079 528 | 2 856 109 |
| 2006 | 3 705 088 | 3 319 772 |
| 2007 | 4 015 155 | 3 808 062 |
| 2008 | 3 940 585 | 3 821 850 |
| 2009 | 3 793 958 | 3 682 050 |
| 2010 | 3 493 629 | [2 794 903 – 3 493 629 ] |
| 2011 | 2 894 363 | [2 315 490 – 2 894 363 ] |
| 2012 | 2 791 185 | [2 232 948 – 2 791 185 ] |
| 2013 | 2 667 529 | [2 134 023 – 2 667 529 ] |

(23)

Tok cestujúcich na letisku Frankfurt Hahn sa zvýšil z 29 289 v roku 1998 na 4 milióny v roku 2007 a následne sa v roku 2013 znížil na 2,7 milióna (pozri tabuľku 1). Na letisku v súčasnosti pôsobí spoločnosť Ryanair (12), spoločnosť Wizz Air (13) a ďalší leteckí dopravcovia. Podiel spoločnosti Ryanair na preprave cestujúcich dosahuje približne [80 – 100 %].

12

13

Tabuľka 1

Tabuľka 1

Vývoj toku cestujúcich na letisku Frankfurt Hahn v rokoch 1998 až 2013

Vývoj toku cestujúcich na letisku Frankfurt Hahn v rokoch 1998 až 2013

Rok

Počet cestujúcich

Počet cestujúcich spoločnosti Ryanair

1998

29 289

0

1999

140 706

89 129

2000

380 284

318 664

2001

447 142

397 593

2002

1 457 527

1 231 790

2003

2 431 783

2 341 784

2004

2 760 379

2 668 713

2005

3 079 528

2 856 109

2006

3 705 088

3 319 772

2007

4 015 155

3 808 062

2008

3 940 585

3 821 850

2009

3 793 958

3 682 050

2010

3 493 629

[2 794 903 – 3 493 629 ]

2011

2 894 363

[2 315 490 – 2 894 363 ]

2012

2 791 185

[2 232 948 – 2 791 185 ]

2013

2 667 529

[2 134 023 – 2 667 529 ]

| (24) | Na letisku Frankfurt Hahn bol takisto zaznamenaný výrazný nárast prepravy tovaru. Letecká nákladná doprava na letisku Frankfurt Hahn sa zvýšila zo 16 020 ton v roku 1998 na 286 416 ton v roku 2007 a následne sa v roku 2013 znížila na 152 503 ton (pozri tabuľku 2). Celková nákladná doprava vrátane nákladných dopravcov odbavená na letisku v roku 2013 dosahovala 446 608 ton.

  Tabuľka 2


  Vývoj nákladnej dopravy na letisku Frankfurt Hahn v rokoch 1998 až 2010








  Rok | Celková letecká nákladná doprava v tonách | Celková nákladná doprava vrátane nákladných dopravcov v tonách |
| --- | --- | --- | --- |
| 1998 | 16 020 | 134 920 |
| 1999 | 43 676 | 168 437 |
| 2000 | 75 547 | 191 001 |
| 2001 | 25 053 | 133 743 |
| 2002 | 23 736 | 138 131 |
| 2003 | 37 065 | 158 873 |
| 2004 | 66 097 | 191 117 |
| 2005 | 107 305 | 228 921 |
| 2006 | 123 165 | 266 174 |
| 2007 | 125 049 | 289 404 |
| 2008 | 179 375 | 338 490 |
| 2009 | 174 664 | 322 170 |
| 2010 | 228 547 | 466 429 |
| 2011 | 286 416 | 565 344 |
| 2012 | 207 520 | 503 995 |
| 2013 | 152 503 | 446 608 |

(24)

Na letisku Frankfurt Hahn bol takisto zaznamenaný výrazný nárast prepravy tovaru. Letecká nákladná doprava na letisku Frankfurt Hahn sa zvýšila zo 16 020 ton v roku 1998 na 286 416 ton v roku 2007 a následne sa v roku 2013 znížila na 152 503 ton (pozri tabuľku 2). Celková nákladná doprava vrátane nákladných dopravcov odbavená na letisku v roku 2013 dosahovala 446 608 ton.

Tabuľka 2

Tabuľka 2

Vývoj nákladnej dopravy na letisku Frankfurt Hahn v rokoch 1998 až 2010

Vývoj nákladnej dopravy na letisku Frankfurt Hahn v rokoch 1998 až 2010

Rok

Celková letecká nákladná doprava v tonách

Celková nákladná doprava vrátane nákladných dopravcov v tonách

1998

16 020

134 920

1999

43 676

168 437

2000

75 547

191 001

2001

25 053

133 743

2002

23 736

138 131

2003

37 065

158 873

2004

66 097

191 117

2005

107 305

228 921

2006

123 165

266 174

2007

125 049

289 404

2008

179 375

338 490

2009

174 664

322 170

2010

228 547

466 429

2011

286 416

565 344

2012

207 520

503 995

2013

152 503

446 608

| (25) | V blízkosti letiska Frankfurt Hahn sa nachádzajú tieto letiská:






  i) | Letisko Frankfurt nad Mohanom (~115 kilometrov od letiska Frankfurt Hahn, cesta autom trvá ~1 hodinu 15 minút) je medzinárodný letecký uzol so širokou škálou destinácií na krátke aj dlhé vzdialenosti. Prevažne na ňom pôsobia leteckí sieťoví dopravcovia, ktorí ponúkajú prípojné lety, letisko však ponúka aj priame spojenia a charterové lety. Letisko Frankfurt nad Mohanom okrem toku cestujúcich (asi 58 miliónov v roku 2013) vybavuje aj leteckú nákladnú dopravu (asi 2 milióny ton v roku 2013). Na obrázku 1 je znázornený vývoj dopravy na letisku Frankfurt nad Mohanom a letisku Frankfurt Hahn v rokoch 2000 – 2012. |
| --- | --- | --- |

(25)

V blízkosti letiska Frankfurt Hahn sa nachádzajú tieto letiská:

i)

Letisko Frankfurt nad Mohanom (~115 kilometrov od letiska Frankfurt Hahn, cesta autom trvá ~1 hodinu 15 minút) je medzinárodný letecký uzol so širokou škálou destinácií na krátke aj dlhé vzdialenosti. Prevažne na ňom pôsobia leteckí sieťoví dopravcovia, ktorí ponúkajú prípojné lety, letisko však ponúka aj priame spojenia a charterové lety. Letisko Frankfurt nad Mohanom okrem toku cestujúcich (asi 58 miliónov v roku 2013) vybavuje aj leteckú nákladnú dopravu (asi 2 milióny ton v roku 2013). Na obrázku 1 je znázornený vývoj dopravy na letisku Frankfurt nad Mohanom a letisku Frankfurt Hahn v rokoch 2000 – 2012.

| ii) | Letisko Luxemburg (~111 kilometrov od letiska Frankfurt Hahn, cesta autom trvá ~1 hodinu 30 minút) je medzinárodné letisko, ktoré ponúka širokú škálu destinácií. Okrem toku cestujúcich (asi 2,2 milióna) sa na tomto letisku v roku 2013 odbavilo aj 673 500 ton leteckého nákladu. |
| --- | --- |

ii)

Letisko Luxemburg (~111 kilometrov od letiska Frankfurt Hahn, cesta autom trvá ~1 hodinu 30 minút) je medzinárodné letisko, ktoré ponúka širokú škálu destinácií. Okrem toku cestujúcich (asi 2,2 milióna) sa na tomto letisku v roku 2013 odbavilo aj 673 500 ton leteckého nákladu.

| iii) | Letisko Zweibrücken (~128 kilometrov od letiska Frankfurt Hahn, cesta autom trvá ~1 hodinu 35 minút). |
| --- | --- |

iii)

Letisko Zweibrücken (~128 kilometrov od letiska Frankfurt Hahn, cesta autom trvá ~1 hodinu 35 minút).

| iv) | Letisko Saarbrücken (~128 kilometrov od letiska Frankfurt Hahn, cesta autom trvá ~1 hodinu 35 minút). |
| --- | --- |

iv)

Letisko Saarbrücken (~128 kilometrov od letiska Frankfurt Hahn, cesta autom trvá ~1 hodinu 35 minút).

| v) | Letisko Kolín-Bonn (~175 kilometrov od letiska Frankfurt Hahn, cesta autom trvá ~1 hodinu 44 minút). |
| --- | --- |

v)

Letisko Kolín-Bonn (~175 kilometrov od letiska Frankfurt Hahn, cesta autom trvá ~1 hodinu 44 minút).

Obrázok 1

Obrázok 1

Vývoj toku cestujúcich na letisku Frankfurt nad Mohanom a letisku Frankfurt Hahn v rokoch 2000 – 2012

Vývoj toku cestujúcich na letisku Frankfurt nad Mohanom a letisku Frankfurt Hahn v rokoch 2000 – 2012

Frankfurt-Hahn – cestujúcich za rok

Frankfurt n. M. – cestujúcich za rok

0 %

1 %

2 %

3 %

4 %

5 %

6 %

7 %

8 %

Year

%

2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012

10 000 000

20 000 000

30 000 000

40 000 000

50 000 000

60 000 000

70 000 000

Vývoj toku cestujúcich na letisku Frankfurt nad Mohanom a letisku Frankfurt Hahn v rokoch 2000 – 2012 v %

2.3.   Finančné výsledky letísk a prehľad vykonaných investícií

Finančné výsledky letísk a prehľad vykonaných investícií

| (26) | V tabuľke 3 je uvedený prehľad investícií, ktoré vykonala spoločnosť FFHG od roku 2001 do roku 2012, a ktorých celková výška je zhruba 216 miliónov EUR.

  Tabuľka 3


  Prehľad investícií vykonaných od roku 2001 do roku 2012




















  v 1 000 EUR | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | Spolu za roky 2001 – 2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Investície do infraštruktúry a vybavenia |
| Prírastky investičného majektu vrátane preúčtovania |
| Spolková krajina | 3 174,00 | 6 488 | | 2 994 | 4 284 | 3 086 | 8 613 | 593 | | [...] | | | |
| Terminál | | 2 519 | 3 310 | | | | | 251 | | | | | |
| Hangár nákladnej dopravy | | | 3 850 | | 3 222 | | | | | | | | |
| Administratívna budova | | | | | | | | 2 428 | | [...] | | | |
| Investície do inej infraštruktúry | | | 10 194 | 1 152 | | | 13 275 | | | [...] | [...] | [...] | |
| Odbavovacia plocha | 1 008,30 | 5 684 | | | 3 394 | | 10 224 | 2 848 | | [...] | [...] | | |
| Iná infraštruktúra | 1 502,20 | 3 848 | 2 071 | 2 692 | 3 911 | 1 761 | 1 558 | 2 608 | 384 | [...] | [...] | [...] | |
| Nehmotný majetok (napr. IT) | 6,1 | 14,50 | 28 | 219 | 487 | 45 | 170 | 121 | 20 | [...] | [...] | [...] | 7 108 |
| Vybavenie | 8 208,89 | 1 097,09 | 12 308,42 | 1 814,00 | 2 294,54 | 20 232 | 7 550 | 3 823 | 359 | [...] | [...] | [...] | 75 550 |
| Spolu | 13 899 | 19 650 | 31 761 | 8 871 | 17 592 | 25 123 | 41 390 | 12 673 | 763 | 17 289 | 19 346 | 7 930 | 216 287 |

(26)

V tabuľke 3 je uvedený prehľad investícií, ktoré vykonala spoločnosť FFHG od roku 2001 do roku 2012, a ktorých celková výška je zhruba 216 miliónov EUR.

Tabuľka 3

Tabuľka 3

Prehľad investícií vykonaných od roku 2001 do roku 2012

Prehľad investícií vykonaných od roku 2001 do roku 2012

v 1 000 EUR

v 1 000 EUR

2001

2001

2002

2002

2003

2003

2004

2004

2005

2005

2006

2006

2007

2007

2008

2008

2009

2009

2010

2010

2011

2011

2012

2012

Spolu za roky 2001 – 2012

Spolu za roky 2001 – 2012

Investície do infraštruktúry a vybavenia

Prírastky investičného majektu vrátane preúčtovania

Spolková krajina

3 174,00

6 488

2 994

4 284

3 086

8 613

593

[...]

Terminál

2 519

3 310

251

Hangár nákladnej dopravy

3 850

3 222

Administratívna budova

2 428

[...]

Investície do inej infraštruktúry

10 194

1 152

13 275

[...]

[...]

[...]

Odbavovacia plocha

1 008,30

5 684

3 394

10 224

2 848

[...]

[...]

Iná infraštruktúra

1 502,20

3 848

2 071

2 692

3 911

1 761

1 558

2 608

384

[...]

[...]

[...]

Nehmotný majetok (napr. IT)

6,1

14,50

28

219

487

45

170

121

20

[...]

[...]

[...]

7 108

7 108

Vybavenie

8 208,89

1 097,09

12 308,42

1 814,00

2 294,54

20 232

7 550

3 823

359

[...]

[...]

[...]

75 550

75 550

Spolu

Spolu

13 899

13 899

19 650

19 650

31 761

31 761

8 871

8 871

17 592

17 592

25 123

25 123

41 390

41 390

12 673

12 673

763

763

17 289

17 289

19 346

19 346

7 930

7 930

216 287

216 287

| (27) | V tabuľke 4 je uvedený prehľad ročných finančných výsledkov spoločnosti FFHG v rokoch 2001 až 2012.

  Tabuľka 4


  Ročné finančné výsledky spoločnosti FFHG v rokoch 2001 až 2012



















  v 1 000 EUR | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Výkaz ziskov a strát |
| Výnosy | 10 077,61 | 14 908,11 | 22 574,22 | 29 564,18 | 36 859,08 | 43 479,85 | 41 296,34 | 45 383,60 | 42 036,70 | 43 281,58 | 43 658,38 | 40 983,45 |
| Iné príjmy (vrátane kompenzácie v súvislosti s pôsobnosťou verejnej politiky a predajom pozemkov) | 7 771,31 | 5 514,63 | 3 686,87 | 3 039,35 | 3 618,93 | 6 097,29 | 5 436,58 | 4 858,16 | 11 540,36 | 14 554,55 | 9 313,99 | 21 390,92 |
| Obrat | 17 848,92 | 20 422,75 | 26 261,09 | 32 603,53 | 40 478,01 | 49 577,14 | 46 732,92 | 50 241,76 | 53 577,06 | 57 836,14 | 52 972,37 | 62 374,37 |
| Náklady na materiál | – 7 092,39 | – 10 211,13 | – 12 560,46 | – 14 601,17 | – 17 895,97 | – 24 062,81 | – 22 491,85 | – 25 133,61 | – 24 979,59 | – 27 650,17 | – 20 017,99 | – 21 871,65 |
| Náklady na personál | – 9 185,12 | – 9 672,37 | – 10 734,62 | – 11 217,21 | – 12 101,84 | – 13 337,28 | – 14 433,17 | – 15 758,34 | – 15 883,08 | – 17 893,60 | – 18 228,23 | – 18 349,10 |
| Iné náklady (vrátane marketingu) | – 5 692,81 | – 11 434,31 | – 10 521,27 | – 11 454,36 | – 14 058,15 | – 12 885,28 | – 9 897,46 | – 9 630,21 | – 7 796,81 | – 8 029,40 | – 6 760,92 | – 6 643,00 |
| EBITDA | – 4 121,41 | – 10 895,06 | – 7 555,27 | – 4 669,21 | – 3 577,94 | – 708,22 | – 89,56 | – 280,39 | – 4 917,58 | – 4 262,96 | – 7 965,23 | – 15 510,62 |
| EBIDTA (bez započítania iných príjmov) | – 11 892,72 | – 16 409,69 | – 11 242,13 | – 7 708,56 | – 7 196,87 | – 6 805,51 | – 5 526,13 | – 5 138,56 | – 6 622,78 | – 10 291,59 | – 1 348,76 | – 5 880,30 |
| Odpisovanie | – 5 325,63 | – 5 674,68 | – 6 045,39 | – 7 699,33 | – 7 973,46 | – 10 527,90 | – 10 191,89 | – 11 855,19 | – 12 482,28 | – 11 827,19 | – 13 297,31 | – 12 733,48 |
| Finančné výsledky (získané úroky – splatené úroky) | – 2 896,64 | – 3 013,42 | – 4 006,57 | – 4 105,53 | – 4 548,42 | – 4 588,16 | – 5 235,30 | – 5 693,02 | – 4 915,39 | – 2 778,06 | – 5 063,04 | – 8 177,54 |
| Mimoriadne príjmy a náklady | – 431,54 | – 206,00 | – 10,46 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | – 272,55 | 0,00 | 0,00 |
| Dane | – 580,13 | – 204,74 | – 215,18 | – 323,82 | – 228,44 | – 242,33 | – 245,00 | – 238,66 | – 257,45 | – 240,85 | – 231,03 | – 277,52 |
| Pokrytie strát spoločnosťou Fraport prostredníctvom prevodu ziskov a strát | 13 355,35 | 19 993,90 | 17 832,87 | 16 797,89 | 16 328,26 | 16 066,61 | 15 761,75 | 18 067,26 | 5 621,37 | 0,00 | 0,00 | 0,00 |
| Ročná bilancia (zisky/straty) | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | – 7 114,17 | – 10 855,69 | – 10 626,14 | – 5 677,92 |

(27)

V tabuľke 4 je uvedený prehľad ročných finančných výsledkov spoločnosti FFHG v rokoch 2001 až 2012.

Tabuľka 4

Tabuľka 4

Ročné finančné výsledky spoločnosti FFHG v rokoch 2001 až 2012

Ročné finančné výsledky spoločnosti FFHG v rokoch 2001 až 2012

v 1 000 EUR

v 1 000 EUR

2001

2001

2002

2002

2003

2003

2004

2004

2005

2005

2006

2006

2007

2007

2008

2008

2009

2009

2010

2010

2011

2011

2012

2012

Výkaz ziskov a strát

Výnosy

10 077,61

14 908,11

22 574,22

29 564,18

36 859,08

43 479,85

41 296,34

45 383,60

42 036,70

43 281,58

43 658,38

40 983,45

Iné príjmy (vrátane kompenzácie v súvislosti s pôsobnosťou verejnej politiky a predajom pozemkov)

7 771,31

5 514,63

3 686,87

3 039,35

3 618,93

6 097,29

5 436,58

4 858,16

11 540,36

14 554,55

9 313,99

21 390,92

Obrat

Obrat

17 848,92

17 848,92

20 422,75

20 422,75

26 261,09

26 261,09

32 603,53

32 603,53

40 478,01

40 478,01

49 577,14

49 577,14

46 732,92

46 732,92

50 241,76

50 241,76

53 577,06

53 577,06

57 836,14

57 836,14

52 972,37

52 972,37

62 374,37

62 374,37

Náklady na materiál

– 7 092,39

– 10 211,13

– 12 560,46

– 14 601,17

– 17 895,97

– 24 062,81

– 22 491,85

– 25 133,61

– 24 979,59

– 27 650,17

– 20 017,99

– 21 871,65

Náklady na personál

– 9 185,12

– 9 672,37

– 10 734,62

– 11 217,21

– 12 101,84

– 13 337,28

– 14 433,17

– 15 758,34

– 15 883,08

– 17 893,60

– 18 228,23

– 18 349,10

Iné náklady (vrátane marketingu)

– 5 692,81

– 11 434,31

– 10 521,27

– 11 454,36

– 14 058,15

– 12 885,28

– 9 897,46

– 9 630,21

– 7 796,81

– 8 029,40

– 6 760,92

– 6 643,00

EBITDA

EBITDA

– 4 121,41

– 4 121,41

– 10 895,06

– 10 895,06

– 7 555,27

– 7 555,27

– 4 669,21

– 4 669,21

– 3 577,94

– 3 577,94

– 708,22

– 708,22

– 89,56

– 89,56

– 280,39

– 280,39

– 4 917,58

– 4 917,58

– 4 262,96

– 4 262,96

– 7 965,23

– 7 965,23

– 15 510,62

– 15 510,62

EBIDTA (bez započítania iných príjmov)

EBIDTA (bez započítania iných príjmov)

– 11 892,72

– 11 892,72

– 16 409,69

– 16 409,69

– 11 242,13

– 11 242,13

– 7 708,56

– 7 708,56

– 7 196,87

– 7 196,87

– 6 805,51

– 6 805,51

– 5 526,13

– 5 526,13

– 5 138,56

– 5 138,56

– 6 622,78

– 6 622,78

– 10 291,59

– 10 291,59

– 1 348,76

– 1 348,76

– 5 880,30

– 5 880,30

Odpisovanie

– 5 325,63

– 5 674,68

– 6 045,39

– 7 699,33

– 7 973,46

– 10 527,90

– 10 191,89

– 11 855,19

– 12 482,28

– 11 827,19

– 13 297,31

– 12 733,48

Finančné výsledky (získané úroky – splatené úroky)

– 2 896,64

– 3 013,42

– 4 006,57

– 4 105,53

– 4 548,42

– 4 588,16

– 5 235,30

– 5 693,02

– 4 915,39

– 2 778,06

– 5 063,04

– 8 177,54

Mimoriadne príjmy a náklady

– 431,54

– 206,00

– 10,46

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

– 272,55

0,00

0,00

Dane

– 580,13

– 204,74

– 215,18

– 323,82

– 228,44

– 242,33

– 245,00

– 238,66

– 257,45

– 240,85

– 231,03

– 277,52

Pokrytie strát spoločnosťou Fraport prostredníctvom prevodu ziskov a strát

Pokrytie strát spoločnosťou Fraport prostredníctvom prevodu ziskov a strát

13 355,35

13 355,35

19 993,90

19 993,90

17 832,87

17 832,87

16 797,89

16 797,89

16 328,26

16 328,26

16 066,61

16 066,61

15 761,75

15 761,75

18 067,26

18 067,26

5 621,37

5 621,37

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

Ročná bilancia (zisky/straty)

Ročná bilancia (zisky/straty)

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

– 7 114,17

– 7 114,17

– 10 855,69

– 10 855,69

– 10 626,14

– 10 626,14

– 5 677,92

– 5 677,92

3.   OPIS SKUTOČNOSTÍ A DÔVODY NA ZAČATIE KONANIA

OPIS SKUTOČNOSTÍ A DÔVODY NA ZAČATIE KONANIA

| (28) | Rozhodnutie o začatí konania sa vzťahuje na mechanizmus financovania zavedený v rokoch 2009 až 2011 a vyplynuli z neho tieto otázky:






  i) | po prvé, či úverová linka poskytnutá prostredníctvom konsolidácie zostatkov spolkovej krajiny Porýnie-Falcko bola poskytnutá za trhových podmienok, a teda nepredstavuje štátnu pomoc, alebo ak predstavuje štátnu pomoc, či takúto štátnu pomoc možno považovať za zlučiteľnú s vnútorným trhom; |
| --- | --- | --- |

(28)

Rozhodnutie o začatí konania sa vzťahuje na mechanizmus financovania zavedený v rokoch 2009 až 2011 a vyplynuli z neho tieto otázky:

i)

po prvé, či úverová linka poskytnutá prostredníctvom konsolidácie zostatkov spolkovej krajiny Porýnie-Falcko bola poskytnutá za trhových podmienok, a teda nepredstavuje štátnu pomoc, alebo ak predstavuje štátnu pomoc, či takúto štátnu pomoc možno považovať za zlučiteľnú s vnútorným trhom;

| ii) | po druhé, či úvery, ktoré spoločnosti FFHG poskytla banka ISB a súvisiaca záruka, ktorú poskytla spolková krajina Porýnie-Falcko, boli poskytnuté za trhových podmienok, a teda nepredstavujú štátnu pomoc, alebo ak predstavujú štátnu pomoc, či takúto štátnu pomoc možno považovať za zlučiteľnú s vnútorným trhom. |
| --- | --- |

ii)

po druhé, či úvery, ktoré spoločnosti FFHG poskytla banka ISB a súvisiaca záruka, ktorú poskytla spolková krajina Porýnie-Falcko, boli poskytnuté za trhových podmienok, a teda nepredstavujú štátnu pomoc, alebo ak predstavujú štátnu pomoc, či takúto štátnu pomoc možno považovať za zlučiteľnú s vnútorným trhom.

3.1.   Úverová linka poskytnutá prostredníctvom konsolidácie zostatkov spolkovej krajiny Porýnie-Falcko

Úverová linka poskytnutá prostredníctvom konsolidácie zostatkov spolkovej krajiny Porýnie-Falcko

| (29) | Od 19. februára 2009 bola spoločnosť FFHG zahrnutá do konsolidácie zostatkov (t. j. konsolidácia zostatkov) spolkovej krajiny Porýnie-Falcko. Cieľom tejto konsolidácie zostatkov je optimalizovať využitie likvidity rôznych holdingov, nadácií a verejných podnikov spolkovej krajiny. |
| --- | --- |

(29)

Od 19. februára 2009 bola spoločnosť FFHG zahrnutá do konsolidácie zostatkov (t. j. konsolidácia zostatkov) spolkovej krajiny Porýnie-Falcko. Cieľom tejto konsolidácie zostatkov je optimalizovať využitie likvidity rôznych holdingov, nadácií a verejných podnikov spolkovej krajiny.

| (30) | Účasť rôznych podnikov a nadácií na konsolidácii zostatkov sa zakladá na memorande o porozumení medzi príslušnými podnikmi/nadáciami a ministerstvom financií spolkovej krajiny Porýnie-Falcko. V prípade, že dopyt po likvidite prekročí finančné prostriedky dostupné v rámci konsolidácie zostatkov, je tento nedostatok likvidity krátkodobo financovaný na kapitálovom trhu. |
| --- | --- |

(30)

Účasť rôznych podnikov a nadácií na konsolidácii zostatkov sa zakladá na memorande o porozumení medzi príslušnými podnikmi/nadáciami a ministerstvom financií spolkovej krajiny Porýnie-Falcko. V prípade, že dopyt po likvidite prekročí finančné prostriedky dostupné v rámci konsolidácie zostatkov, je tento nedostatok likvidity krátkodobo financovaný na kapitálovom trhu.

| (31) | Aktuálna úverová linka pre spoločnosť FFHG v rámci konsolidácie zostatkov spolkovej krajiny Porýnie-Falcko je 45 miliónov EUR. Do 25. marca 2013 spoločnosť FFHG musela využiť 100 % (45 miliónov EUR) svojej úverovej linky. |
| --- | --- |

(31)

Aktuálna úverová linka pre spoločnosť FFHG v rámci konsolidácie zostatkov spolkovej krajiny Porýnie-Falcko je 45 miliónov EUR. Do 25. marca 2013 spoločnosť FFHG musela využiť 100 % (45 miliónov EUR) svojej úverovej linky.

3.2.   Refinancovanie úverov pre FFHG prostredníctvom Investičnej a štrukturálnej banky spolkovej krajiny Porýnie-Falcko

Refinancovanie úverov pre FFHG prostredníctvom Investičnej a štrukturálnej banky spolkovej krajiny Porýnie-Falcko

| (32) | Po tom, ako sa spolková krajina Porýnie-Falcko stala väčšinovým akcionárom spoločnosti FFHG, jej dlhodobé úvery boli v roku 2009 refinancované prostredníctvom ISB. Tri z týchto úverov, konkrétne úvery č. 1, 3 a 4 (pozri tabuľku 5) boli poskytnuté s uplatnením pevnej úrokovej sadzby počas celého obdobia splatnosti príslušných úverov, zatiaľ čo úvery č. 2 a 5 mali premenlivú úrokovú sadzbu. V tabuľke 5 sú zhrnuté podmienky, za ktorých ISB poskytla úvery.

  Tabuľka 5


  Úvery pre FFHG, ktoré poskytla ISB











  Č. | Banka | Výška úveru v miliónoch EUR | Obdobie splatnosti | Úroková sadzba | Úrokový swap |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | ISB | 18,4 | [približne 8 rokov] | [> 3 %; < 4,5 %] | |
| 2 | ISB | 20,0 | [približne 5 rokov] | [< 12] mesiacov sadzba EURIBOR plus [< 1 %] | [...] |
| 3 | ISB | 2,5 | [približne 2 roky] | [> 3 %; < 4,5 %] | |
| 4 | ISB | 25,9 | [približne 7 rokov] | [> 3 %; < 4,5 %] | |
| 5 | ISB | 6,8 | [približne 3 roky] | [< 12] mesiacov sadzba EURIBOR plus [< 1 %] | [...] |

(32)

Po tom, ako sa spolková krajina Porýnie-Falcko stala väčšinovým akcionárom spoločnosti FFHG, jej dlhodobé úvery boli v roku 2009 refinancované prostredníctvom ISB. Tri z týchto úverov, konkrétne úvery č. 1, 3 a 4 (pozri tabuľku 5) boli poskytnuté s uplatnením pevnej úrokovej sadzby počas celého obdobia splatnosti príslušných úverov, zatiaľ čo úvery č. 2 a 5 mali premenlivú úrokovú sadzbu. V tabuľke 5 sú zhrnuté podmienky, za ktorých ISB poskytla úvery.

Tabuľka 5

Tabuľka 5

Úvery pre FFHG, ktoré poskytla ISB

Úvery pre FFHG, ktoré poskytla ISB

Č.

Banka

Výška úveru v miliónoch EUR

Obdobie splatnosti

Úroková sadzba

Úrokový swap

1

ISB

18,4

[približne 8 rokov]

[> 3 %; < 4,5 %]

2

ISB

20,0

[približne 5 rokov]

[< 12] mesiacov sadzba EURIBOR plus [< 1 %]

[...]

3

ISB

2,5

[približne 2 roky]

[> 3 %; < 4,5 %]

4

ISB

25,9

[približne 7 rokov]

[> 3 %; < 4,5 %]

5

ISB

6,8

[približne 3 roky]

[< 12] mesiacov sadzba EURIBOR plus [< 1 %]

[...]

| (33) | Spoločnosť FFHG zároveň uzatvorila dve dohody o úrokovom swape so spoločnosťou IKB Corporate Lab. Dohody zabezpečujú ochranu pred výkyvmi variabilnej zložky úrokovej sadzby v rámci úverov č. 2 a 5 (pozri tabuľku 5), najmä pokiaľ ide o šesťmesačnú (úver č. 2) a trojmesačnú (úver č. 5) sadzbu EURIBOR. Dohody o úverovom swape boli uzatvorené v roku 2004 a 2005 (v súvislosti s úvermi poskytnutými v tom čase, ktoré boli nahradené súčasným financovaním). |
| --- | --- |

(33)

Spoločnosť FFHG zároveň uzatvorila dve dohody o úrokovom swape so spoločnosťou IKB Corporate Lab. Dohody zabezpečujú ochranu pred výkyvmi variabilnej zložky úrokovej sadzby v rámci úverov č. 2 a 5 (pozri tabuľku 5), najmä pokiaľ ide o šesťmesačnú (úver č. 2) a trojmesačnú (úver č. 5) sadzbu EURIBOR. Dohody o úverovom swape boli uzatvorené v roku 2004 a 2005 (v súvislosti s úvermi poskytnutými v tom čase, ktoré boli nahradené súčasným financovaním).

| (34) | Podmienky splácania jednotlivých úverov, ktoré poskytla banka ISB, sa rôznia. Úvery č. 1, 3, 4 a 5 sú úvery s postupným splácaním, zatiaľ čo úver č. 2 je úver s jednorazovou splátkou v stanovený dátum splatnosti. V tabuľke 6 sú zhrnuté podmienky splácania týchto úverov.

  Tabuľka 6


  Podmienky splácania úverov ISB









  Č. | Banka | Výška úveru v miliónoch EUR | Podmienky splácania/dátum splatnosti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | ISB | 18,4 | polročná splátka 30. júna a 30. decembra každého roka, výška poslednej splátky s úhradou dňa [...] |
| 2 | ISB | 20,0 | jednorazová splátka s úhradou dňa [...] |
| 3 | ISB | 2,5 | polročná splátka 30. apríla a 30. októbra každého roka, výška poslednej splátky s úhradou dňa [...] |
| 4 | ISB | 25,9 | polročná splátka 30. júna a 30. decembra každého roka, výška poslednej splátky s úhradou dňa [...] |
| 5 | ISB | 6,8 | štvrťročná splátka vo výške [...], výška poslednej splátky s úhradou dňa [...] |

(34)

Podmienky splácania jednotlivých úverov, ktoré poskytla banka ISB, sa rôznia. Úvery č. 1, 3, 4 a 5 sú úvery s postupným splácaním, zatiaľ čo úver č. 2 je úver s jednorazovou splátkou v stanovený dátum splatnosti. V tabuľke 6 sú zhrnuté podmienky splácania týchto úverov.

Tabuľka 6

Tabuľka 6

Podmienky splácania úverov ISB

Podmienky splácania úverov ISB

Č.

Banka

Výška úveru v miliónoch EUR

Podmienky splácania/dátum splatnosti

1

ISB

18,4

polročná splátka 30. júna a 30. decembra každého roka, výška poslednej splátky s úhradou dňa [...]

2

ISB

20,0

jednorazová splátka s úhradou dňa [...]

3

ISB

2,5

polročná splátka 30. apríla a 30. októbra každého roka, výška poslednej splátky s úhradou dňa [...]

4

ISB

25,9

polročná splátka 30. júna a 30. decembra každého roka, výška poslednej splátky s úhradou dňa [...]

5

ISB

6,8

štvrťročná splátka vo výške [...], výška poslednej splátky s úhradou dňa [...]

| (35) | Za všetky úvery 100 % ručí spolková krajina Porýnie-Falcko. Za poskytovanie záruk spoločnosť FFHG ručiteľovi ročne platí prirážku za záruku vo výške [0,5 % až 1,5 %]. |
| --- | --- |

(35)

Za všetky úvery 100 % ručí spolková krajina Porýnie-Falcko. Za poskytovanie záruk spoločnosť FFHG ručiteľovi ročne platí prirážku za záruku vo výške [0,5 % až 1,5 %].

3.3.   Zlučiteľnosť možnej štátnej pomoci pre FFHG

Zlučiteľnosť možnej štátnej pomoci pre FFHG

| (36) | V rozhodnutí o začatí konania Komisia vyjadrila pochybnosti o tom, či úverová linka poskytnutá prostredníctvom konsolidácie zostatkov spolkovej krajiny Porýnie-Falcko uvedená v oddiele 3.1 a úvery a záruky uvedené v oddiele 3.2 by boli zlučiteľné s vnútorným trhom, ak by sa neuplatňovali podmienky zlučiteľnosti prevádzkovej pomoci podľa usmernení o leteckej doprave z roku 2005, a ak by predstavovali štátnu pomoc. |
| --- | --- |

(36)

V rozhodnutí o začatí konania Komisia vyjadrila pochybnosti o tom, či úverová linka poskytnutá prostredníctvom konsolidácie zostatkov spolkovej krajiny Porýnie-Falcko uvedená v oddiele 3.1 a úvery a záruky uvedené v oddiele 3.2 by boli zlučiteľné s vnútorným trhom, ak by sa neuplatňovali podmienky zlučiteľnosti prevádzkovej pomoci podľa usmernení o leteckej doprave z roku 2005, a ak by predstavovali štátnu pomoc.

4.   PRIPOMIENKY NEMECKA

PRIPOMIENKY NEMECKA

| (37) | Nemecko vo všeobecnosti tvrdí, že ani jedno z dvoch opatrení prešetrovaných v tomto konaní nepredstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy, pretože ak sa zohľadnia všetky príslušné okolnosti, spoločnosti FFHG nebola udelená žiadna hospodárska výhoda. Nemecko na druhej strane uviedlo, že ak by sa Komisia domnievala, že tieto opatrenia predstavujú pomoc v zmysle zmluvy, potom by sa takáto pomoc mala považovať za zlučiteľnú s vnútorným trhom. |
| --- | --- |

(37)

Nemecko vo všeobecnosti tvrdí, že ani jedno z dvoch opatrení prešetrovaných v tomto konaní nepredstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy, pretože ak sa zohľadnia všetky príslušné okolnosti, spoločnosti FFHG nebola udelená žiadna hospodárska výhoda. Nemecko na druhej strane uviedlo, že ak by sa Komisia domnievala, že tieto opatrenia predstavujú pomoc v zmysle zmluvy, potom by sa takáto pomoc mala považovať za zlučiteľnú s vnútorným trhom.

4.1.   Osobitná situácia letiska Frankfurt Hahn v roku 2009

Osobitná situácia letiska Frankfurt Hahn v roku 2009

| (38) | Nemecko sa domnievalo, že pri posudzovaní príslušných finančných opatrení sa musí zohľadňovať osobitná situácia letiska a kontext týchto príslušných finančných opatrení. V tejto súvislosti Nemecko vyzdvihlo tieto tri okolnosti: |
| --- | --- |

(38)

Nemecko sa domnievalo, že pri posudzovaní príslušných finančných opatrení sa musí zohľadňovať osobitná situácia letiska a kontext týchto príslušných finančných opatrení. V tejto súvislosti Nemecko vyzdvihlo tieto tri okolnosti:

| (39) | Po prvé, pokiaľ ide o kontext týchto opatrení, Nemecko poukázalo na to, že spoločnosť FFHG prostredníctvom úverov financovala väčšinu svojich investícií počas prebudovania z vojenského letiska na komerčné letisko a po nej. Podľa Nemecka spoločnosť FFHG tak na rozdiel od iných letísk mala veľké množstvo finančných záväzkov. |
| --- | --- |

(39)

Po prvé, pokiaľ ide o kontext týchto opatrení, Nemecko poukázalo na to, že spoločnosť FFHG prostredníctvom úverov financovala väčšinu svojich investícií počas prebudovania z vojenského letiska na komerčné letisko a po nej. Podľa Nemecka spoločnosť FFHG tak na rozdiel od iných letísk mala veľké množstvo finančných záväzkov.

| (40) | Po druhé, Nemecko tvrdilo, že refinancovaniu úverov spoločnosti FFHG sa nebolo možné vyhnúť, pretože spoločnosť Fraport 1. januára 2009 predala svoje akcie spolkovej krajine Porýnie-Falcko. Na základe dohody o prevode ziskov a strát (Beherrschungs- und Gewinnabführungsvertrag, ďalej len „zmluva o prevode“) bola spoločnosť Fraport pred predajom povinná zabezpečiť financovanie dlhodobých dlhov spoločnosti FFHG a pokryť jej možné straty. Nemecko ďalej vysvetlilo, že po tom ako spolková krajina Porýnie-Falcko nadobudla akcie, skončila sa platnosť tejto zmluvy o prevode, takže refinancovanie záväzkov spoločnosti FFHG bolo nevyhnutné. Nemecko tvrdí, že cieľom týchto opatrení spolkovej krajiny Porýnie-Falcko bolo len zachovať finančnú situáciu spoločnosti FFHG. |
| --- | --- |

(40)

Po druhé, Nemecko tvrdilo, že refinancovaniu úverov spoločnosti FFHG sa nebolo možné vyhnúť, pretože spoločnosť Fraport 1. januára 2009 predala svoje akcie spolkovej krajine Porýnie-Falcko. Na základe dohody o prevode ziskov a strát (Beherrschungs- und Gewinnabführungsvertrag, ďalej len „zmluva o prevode“) bola spoločnosť Fraport pred predajom povinná zabezpečiť financovanie dlhodobých dlhov spoločnosti FFHG a pokryť jej možné straty. Nemecko ďalej vysvetlilo, že po tom ako spolková krajina Porýnie-Falcko nadobudla akcie, skončila sa platnosť tejto zmluvy o prevode, takže refinancovanie záväzkov spoločnosti FFHG bolo nevyhnutné. Nemecko tvrdí, že cieľom týchto opatrení spolkovej krajiny Porýnie-Falcko bolo len zachovať finančnú situáciu spoločnosti FFHG.

Beherrschungs- und Gewinnabführungsvertrag

| (41) | Po tretie, Nemecko zdôraznilo predovšetkým skutočnosť, že súkromný podnik by financoval spoločnosť FFHG za rovnakých podmienok, aké uplatnila spolková krajina Porýnie-Falcko, a že tieto podmienky sú v súlade so zásadou veriteľa v trhovom hospodárstve. Nemecko uviedlo, že Komisia musí zohľadniť obchodnú transakciu ako celok a všetky okolnosti tejto predmetnej veci, a najmä skutočnosť, že spolková krajina vlastní prevažnú väčšinu akcií. |
| --- | --- |

(41)

Po tretie, Nemecko zdôraznilo predovšetkým skutočnosť, že súkromný podnik by financoval spoločnosť FFHG za rovnakých podmienok, aké uplatnila spolková krajina Porýnie-Falcko, a že tieto podmienky sú v súlade so zásadou veriteľa v trhovom hospodárstve. Nemecko uviedlo, že Komisia musí zohľadniť obchodnú transakciu ako celok a všetky okolnosti tejto predmetnej veci, a najmä skutočnosť, že spolková krajina vlastní prevažnú väčšinu akcií.

4.2.   Povaha pomoci úverovej linky poskytnutej prostredníctvom konsolidácie zostatkov spolkovej krajiny Porýnie-Falcko

Povaha pomoci úverovej linky poskytnutej prostredníctvom konsolidácie zostatkov spolkovej krajiny Porýnie-Falcko

4.2.1.   Financovanie konsolidácie zostatkov

Financovanie konsolidácie zostatkov

| (42) | Nemecko uviedlo, že konsolidácia zostatkov je finančný nástroj, ktorý v roku 2002 zriadila spolková krajina. Do konsolidácie zostatkov sa môžu zapojiť inštitúcie a nadácie a všetky podniky prevádzkované podľa súkromného práva, v ktorých má spolková krajina viac ako 50 % podiel. Nemecko vysvetlilo, že denný zostatok účtu konsolidácie zostatkov spravuje „Landeshauptkasse“ spolkovej krajiny. |
| --- | --- |

(42)

Nemecko uviedlo, že konsolidácia zostatkov je finančný nástroj, ktorý v roku 2002 zriadila spolková krajina. Do konsolidácie zostatkov sa môžu zapojiť inštitúcie a nadácie a všetky podniky prevádzkované podľa súkromného práva, v ktorých má spolková krajina viac ako 50 % podiel. Nemecko vysvetlilo, že denný zostatok účtu konsolidácie zostatkov spravuje „Landeshauptkasse“ spolkovej krajiny.

| (43) | Nemecko uviedlo, že konsolidácia zostatkov nie je financovaný priamo z rozpočtu spolkovej krajiny, ale z nadbytočnej hotovosti účastníkov. Ďalej vysvetlilo, že nadbytočná hotovosť v konsolidácii zostatkov sa investovala na kapitálových trhoch, a v rovnakom duchu sa deficit vyrovnáva prostredníctvom finančných prostriedkov získaných na kapitálovom trhu. Nemecko preto tvrdí, že akákoľvek finančná podpora z konsolidácie zostatkov by sa neposkytla zo štátnych zdrojov a ani by nebola pripísateľná štátu. |
| --- | --- |

(43)

Nemecko uviedlo, že konsolidácia zostatkov nie je financovaný priamo z rozpočtu spolkovej krajiny, ale z nadbytočnej hotovosti účastníkov. Ďalej vysvetlilo, že nadbytočná hotovosť v konsolidácii zostatkov sa investovala na kapitálových trhoch, a v rovnakom duchu sa deficit vyrovnáva prostredníctvom finančných prostriedkov získaných na kapitálovom trhu. Nemecko preto tvrdí, že akákoľvek finančná podpora z konsolidácie zostatkov by sa neposkytla zo štátnych zdrojov a ani by nebola pripísateľná štátu.

| (44) | Nemecko zároveň predložilo údaje s cieľom vytvoriť obraz o celkovom zostatku (vklady zúčastnených podnikov a čerpané úverové linky) konsolidácie zostatkov, ktorý je zhrnutý na obrázku 2.

  Obrázok 2


  Celkový vývoj financovania konsolidácie zostatkov spolkovej krajiny v rokoch 2009 – 2013 (v miliónoch EUR)




  Celková suma vkladov
  Celková suma čerpania úverových liniek
  Zostatok nástroja konsolidácie zostatkov
  300
  200
  100
  0
  – 100
  – 200
  – 300
  – 400
  – 500
  – 600
  – 700
  – 800
  január 09
  apríl 09
  júl 09
  október 09
  január 10
  apríl 10
  júl 10
  október 10
  január 11
  apríl 11
  júl 11
  október 11
  január 12
  apríl 12
  júl 12
  október 12
  január 13
  apríl 13
  júl 13
  október 13 |
| --- | --- |

(44)

Nemecko zároveň predložilo údaje s cieľom vytvoriť obraz o celkovom zostatku (vklady zúčastnených podnikov a čerpané úverové linky) konsolidácie zostatkov, ktorý je zhrnutý na obrázku 2.

Obrázok 2

Obrázok 2

Celkový vývoj financovania konsolidácie zostatkov spolkovej krajiny v rokoch 2009 – 2013 (v miliónoch EUR)

Celkový vývoj financovania konsolidácie zostatkov spolkovej krajiny v rokoch 2009 – 2013 (v miliónoch EUR)

Celková suma vkladov

Celková suma čerpania úverových liniek

Zostatok nástroja konsolidácie zostatkov

300

200

100

0

– 100

– 200

– 300

– 400

– 500

– 600

– 700

– 800

január 09

apríl 09

júl 09

október 09

január 10

apríl 10

júl 10

október 10

január 11

apríl 11

júl 11

október 11

január 12

apríl 12

júl 12

október 12

január 13

apríl 13

júl 13

október 13

4.2.2.   Hospodárska výhoda

Hospodárska výhoda

| (45) | Nemecko tvrdilo, že spoločnosť FFHG nezískala hospodársku výhodu v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy na základe toho, že bola zahrnutá do konsolidácie zostatkov spolkovej krajiny. Podľa Nemecka by sa nemalo prísne uplatňovať oznámenie o referenčných sadzbách (14), pretože sa ním nezohľadňuje to, že spolková krajina Porýnie-Falcko vlastní prevažnú väčšinu akcií spoločnosti FFHG. |
| --- | --- |

(45)

Nemecko tvrdilo, že spoločnosť FFHG nezískala hospodársku výhodu v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy na základe toho, že bola zahrnutá do konsolidácie zostatkov spolkovej krajiny. Podľa Nemecka by sa nemalo prísne uplatňovať oznámenie o referenčných sadzbách (14), pretože sa ním nezohľadňuje to, že spolková krajina Porýnie-Falcko vlastní prevažnú väčšinu akcií spoločnosti FFHG.

oznámenie o referenčných sadzbách

14

| (46) | Nemecko vysvetlilo, že napriek tomu, že úverová linka bola poskytnutá na dlhšie obdobie, v zásade sú úvery splatné každý deň. Nemecko preto tvrdilo, že čerpaná úverová linka zodpovedá krátkodobému úveru. Na obrázku 3 je znázornené využívanie úverovej linky spoločnosťou FFHG.

  Obrázok 3


  Prehľad čerpania úverovej linky v rámci konsolidácie zostatkov spoločnosťou FFHG od marca 2009 do augusta 2013 (v EUR)




  Čerpanie úverovej linky
  – 5 000 000
  – 10 000 000
  – 15 000 000
  – 20 000 000
  – 25 000 000
  – 30 000 000
  – 35 000 000
  – 40 000 000
  – 45 000 000
  – 50 000 000
  1.3.2009
  1.5.2009
  1.7.2009
  1.9.2009
  1.11.2009
  1.1.2010
  1.3.2010
  1.5.2010
  1.7.2010
  1.9.2010
  1.11.2010
  1.1.2011
  1.3.2011
  1.5.2011
  1.7.2011
  1.9.2011
  1.11.2011
  1.1.2012
  1.3.2012
  1.5.2012
  1.7.2012
  1.9.2012
  1.11.2012
  1.1.2013
  1.3.2013
  1.5.2013
  1.7.2013 |
| --- | --- |

(46)

Nemecko vysvetlilo, že napriek tomu, že úverová linka bola poskytnutá na dlhšie obdobie, v zásade sú úvery splatné každý deň. Nemecko preto tvrdilo, že čerpaná úverová linka zodpovedá krátkodobému úveru. Na obrázku 3 je znázornené využívanie úverovej linky spoločnosťou FFHG.

Obrázok 3

Obrázok 3

Prehľad čerpania úverovej linky v rámci konsolidácie zostatkov spoločnosťou FFHG od marca 2009 do augusta 2013 (v EUR)

Prehľad čerpania úverovej linky v rámci konsolidácie zostatkov spoločnosťou FFHG od marca 2009 do augusta 2013 (v EUR)

Čerpanie úverovej linky

– 5 000 000

– 10 000 000

– 15 000 000

– 20 000 000

– 25 000 000

– 30 000 000

– 35 000 000

– 40 000 000

– 45 000 000

– 50 000 000

1.3.2009

1.5.2009

1.7.2009

1.9.2009

1.11.2009

1.1.2010

1.3.2010

1.5.2010

1.7.2010

1.9.2010

1.11.2010

1.1.2011

1.3.2011

1.5.2011

1.7.2011

1.9.2011

1.11.2011

1.1.2012

1.3.2012

1.5.2012

1.7.2012

1.9.2012

1.11.2012

1.1.2013

1.3.2013

1.5.2013

1.7.2013

| (47) | Pokiaľ ide o poradie a zabezpečenie záväzkov konsolidácie zostatkov kolaterálom, Nemecko uviedlo, že záväzky konsolidácie zostatkov spoločnosti FFHG sú v poradí na rovnakom mieste ako všetky jej ostatné záväzky. Nemecko vyzdvihlo, že napriek tomu, že od podnikov využívajúcich konsolidáciu zostatkov sa nevyžadujú žiadne kolaterály, sú pod priamym dohľadom spolkovej krajiny, pričom spolková krajina by ako väčšinový akcionár mohla v každom prípade požiadať spoločnosť FFHG, aby čerpané úvery zabezpečila kolaterálom. Nemecko ďalej poukázalo na to, že nástroje konsolidácie zostatkov sú zvyčajnou a veľmi bežnou trhovou praxou. Nemecko zastáva názor, že konsolidácia zostatkov sa zameriava na vyváženie likvidity medzi spoločnosťami, ktoré vlastní spolková krajina. |
| --- | --- |

(47)

Pokiaľ ide o poradie a zabezpečenie záväzkov konsolidácie zostatkov kolaterálom, Nemecko uviedlo, že záväzky konsolidácie zostatkov spoločnosti FFHG sú v poradí na rovnakom mieste ako všetky jej ostatné záväzky. Nemecko vyzdvihlo, že napriek tomu, že od podnikov využívajúcich konsolidáciu zostatkov sa nevyžadujú žiadne kolaterály, sú pod priamym dohľadom spolkovej krajiny, pričom spolková krajina by ako väčšinový akcionár mohla v každom prípade požiadať spoločnosť FFHG, aby čerpané úvery zabezpečila kolaterálom. Nemecko ďalej poukázalo na to, že nástroje konsolidácie zostatkov sú zvyčajnou a veľmi bežnou trhovou praxou. Nemecko zastáva názor, že konsolidácia zostatkov sa zameriava na vyváženie likvidity medzi spoločnosťami, ktoré vlastní spolková krajina.

| (48) | Predovšetkým v súvislosti s údajom uvedeným v rozhodnutí o začatí konania, podľa ktorého sa vzhľadom na neexistenciu ratingu mala riziková marža nastaviť na 1 000 bázických bodov, Nemecko uviedlo, že podľa jeho názoru by žiaden súkromný holding nepripočítal 1 000 bázických bodov k základnej úrokovej sadzbe akcionárskeho úveru poskytnutého dcérskej spoločnosti, pokiaľ sleduje hospodárske a štrukturálne záujmy holdingu. Nemecko ďalej uviedlo, že úroková sadzba pre spoločnosť FFHG sa približne rovnala sadzbe EONIA (European OverNight Index Average). Na obrázku 4 je znázornená úroková sadzba účtovaná spoločnosti FFHG za využívanie úverovej linky v roku 2012 a 2013.

  Obrázok 4


  Vývoj úrokovej sadzby účtovanej spoločnosti FFHG za čerpanie konsolidácie zostatkov od januára 2012 do augusta 2013




  Úroková sadzba
  1.1.2012
  1.2.2012
  1.3.2012
  1.4.2012
  1.5.2012
  1.6.2012
  1.7.2012
  1.8.2012
  1.9.2012
  1.10.2012
  1.11.2012
  1.12.2012
  1.1.2013
  1.2.2013
  1.3.2013
  1.4.2013
  1.5.2013
  1.6.2013
  1.7.2013
  1.8.2013
  0,400 %
  0,350 %
  0,300 %
  0,250 %
  0,200 %
  0,150 %
  0,100 %
  0,050 %
  0,000 % |
| --- | --- |

(48)

Predovšetkým v súvislosti s údajom uvedeným v rozhodnutí o začatí konania, podľa ktorého sa vzhľadom na neexistenciu ratingu mala riziková marža nastaviť na 1 000 bázických bodov, Nemecko uviedlo, že podľa jeho názoru by žiaden súkromný holding nepripočítal 1 000 bázických bodov k základnej úrokovej sadzbe akcionárskeho úveru poskytnutého dcérskej spoločnosti, pokiaľ sleduje hospodárske a štrukturálne záujmy holdingu. Nemecko ďalej uviedlo, že úroková sadzba pre spoločnosť FFHG sa približne rovnala sadzbe EONIA (European OverNight Index Average). Na obrázku 4 je znázornená úroková sadzba účtovaná spoločnosti FFHG za využívanie úverovej linky v roku 2012 a 2013.

Obrázok 4

Obrázok 4

Vývoj úrokovej sadzby účtovanej spoločnosti FFHG za čerpanie konsolidácie zostatkov od januára 2012 do augusta 2013

Vývoj úrokovej sadzby účtovanej spoločnosti FFHG za čerpanie konsolidácie zostatkov od januára 2012 do augusta 2013

Úroková sadzba

1.1.2012

1.2.2012

1.3.2012

1.4.2012

1.5.2012

1.6.2012

1.7.2012

1.8.2012

1.9.2012

1.10.2012

1.11.2012

1.12.2012

1.1.2013

1.2.2013

1.3.2013

1.4.2013

1.5.2013

1.6.2013

1.7.2013

1.8.2013

0,400 %

0,350 %

0,300 %

0,250 %

0,200 %

0,150 %

0,100 %

0,050 %

0,000 %

| (49) | V súvislosti s údajom uvedeným v rozhodnutí o začatí konania, podľa ktorého by sa riziková marža bežne nastavila na základe posúdenia pravdepodobnosti zlyhania zo strany spoločnosti FFHG, Nemecko vyzdvihlo, že zahrnutím spoločnosti FFHG do konsolidácie zostatkov spolková krajina Porýnie-Falcko neposkytla úver tretej strane, ale poskytla akcionársky úver svojej vlastnej dcérskej spoločnosti. Nemecko ďalej uviedlo, že ako akcionár si bola spolková krajina dobre vedomá pravdepodobnosti zlyhania zo strany spoločnosti FFHG a nepožiadala o externé posúdenie, pretože mala všetky potrebné informácie. |
| --- | --- |

(49)

V súvislosti s údajom uvedeným v rozhodnutí o začatí konania, podľa ktorého by sa riziková marža bežne nastavila na základe posúdenia pravdepodobnosti zlyhania zo strany spoločnosti FFHG, Nemecko vyzdvihlo, že zahrnutím spoločnosti FFHG do konsolidácie zostatkov spolková krajina Porýnie-Falcko neposkytla úver tretej strane, ale poskytla akcionársky úver svojej vlastnej dcérskej spoločnosti. Nemecko ďalej uviedlo, že ako akcionár si bola spolková krajina dobre vedomá pravdepodobnosti zlyhania zo strany spoločnosti FFHG a nepožiadala o externé posúdenie, pretože mala všetky potrebné informácie.

| (50) | Nemecko zároveň predložilo ratingy spoločnosti FFHG zostavené podľa modelu bodového hodnotenia kreditného rizika agentúry Moody's (15) v rokoch 2009 až 2014, ktoré sú zhrnuté v tabuľke 7. Nemecko uviedlo, že tieto ratingy boli zostavené na základe finančných výkazov spoločnosti FFHG k 31. decembru predchádzajúceho roka a na základe dostupných podnikateľských plánov.

  Tabuľka 7


  Prehľad úverových ratingov spoločnosti FFHG v rokoch 2009 až 2014









  Časové obdobie | Predpokladané trvanie (16) | Samostatný úverový rating spoločnosti FFHG
  (ratingová stupnica agentúry Moody's) | Upravený úverový rating (17)

  (ratingová stupnica agentúry Moody's) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. januára 2009 – 31. decembra 2010 | 2 roky | [Ba1 – B3] (18) | [Baa3 – B2] (19) |
| 1. januára 2011 – 31. decembra 2011 | 1 rok | [Ba1 – B3] (18) | [Baa3 – B2] (19) |
| 1. januára 2012 – 31. decembra 2012 | 1 rok | [Ba1 – B3] | [Baa3 – B2] |
| 1. januára 2013 – 31. decembra 2014 | 2 roky | [Ba1 – B3] | [Baa3 – B2] |
| Zdroj: Memorandum KPMG zo 7. júna 2013. |

(50)

Nemecko zároveň predložilo ratingy spoločnosti FFHG zostavené podľa modelu bodového hodnotenia kreditného rizika agentúry Moody's (15) v rokoch 2009 až 2014, ktoré sú zhrnuté v tabuľke 7. Nemecko uviedlo, že tieto ratingy boli zostavené na základe finančných výkazov spoločnosti FFHG k 31. decembru predchádzajúceho roka a na základe dostupných podnikateľských plánov.

15

Tabuľka 7

Tabuľka 7

Prehľad úverových ratingov spoločnosti FFHG v rokoch 2009 až 2014

Prehľad úverových ratingov spoločnosti FFHG v rokoch 2009 až 2014

Časové obdobie

Predpokladané trvanie (16)

16

Samostatný úverový rating spoločnosti FFHG

(ratingová stupnica agentúry Moody's)

Upravený úverový rating (17)

17

(ratingová stupnica agentúry Moody's)

1. januára 2009 – 31. decembra 2010

2 roky

[Ba1 – B3] (18)

18

[Baa3 – B2] (19)

19

1. januára 2011 – 31. decembra 2011

1 rok

[Ba1 – B3] (18)

18

[Baa3 – B2] (19)

19

1. januára 2012 – 31. decembra 2012

1 rok

[Ba1 – B3]

[Baa3 – B2]

1. januára 2013 – 31. decembra 2014

2 roky

[Ba1 – B3]

[Baa3 – B2]

Zdroj: Memorandum KPMG zo 7. júna 2013.

Zdroj:

| (51) | Nemecko na základe uvedeného tvrdí, že vzhľadom na zahrnutie spoločnosti FFHG do konsolidácie zostatkov spolkovej krajiny táto spoločnosť nezískala hospodársku výhodu, a teda prístup ku konsolidácii zostatkov nepredstavuje štátnu pomoc. |
| --- | --- |

(51)

Nemecko na základe uvedeného tvrdí, že vzhľadom na zahrnutie spoločnosti FFHG do konsolidácie zostatkov spolkovej krajiny táto spoločnosť nezískala hospodársku výhodu, a teda prístup ku konsolidácii zostatkov nepredstavuje štátnu pomoc.

4.3.   Povaha pomoci úverov a záruky, ktoré boli poskytnuté spoločnosti FFHG

Povaha pomoci úverov a záruky, ktoré boli poskytnuté spoločnosti FFHG

4.3.1.   Trhová zlučiteľnosť úverov ISB

Trhová zlučiteľnosť úverov ISB

| (52) | Nemecko uviedlo, že spoločnosť FFHG nezískala žiadnu výhodu vyplývajúcu z refinancovania úverov ISB. Nemecko zastáva názor, že úvery ISB boli porovnateľné s úvermi, ktoré poskytla Nassauische Sparkasse v roku 2005. Podľa Nemecka bolo zabezpečenie úverov ISB kolaterálom takisto porovnateľné úverom od Naussausiche Sparkasse. |
| --- | --- |

(52)

Nemecko uviedlo, že spoločnosť FFHG nezískala žiadnu výhodu vyplývajúcu z refinancovania úverov ISB. Nemecko zastáva názor, že úvery ISB boli porovnateľné s úvermi, ktoré poskytla Nassauische Sparkasse v roku 2005. Podľa Nemecka bolo zabezpečenie úverov ISB kolaterálom takisto porovnateľné úverom od Naussausiche Sparkasse.

| (53) | Nemecko uviedlo, že podľa judikatúry Súdneho dvora (20) sa pomoc definuje ako zásahy, ktorými sa zmierňujú náklady bežne zaťažujúce rozpočet podniku. Nemecko tvrdilo, že ak sa úroveň týchto nákladov nemení, nemôžu predstavovať žiadnu pomoc. Nemecko zdôraznilo, že úrok zaplatený v rámci úverov refinancovaných bankou ISB bol celkovo o [80 000 EUR až 130 000 EUR] vyšší v porovnaní s predchádzajúcim spôsobom financovania. Nemecko ďalej vyzdvihlo, že spoločnosť FFHG musela zaplatiť prirážku vo výške [300 – 340] a [340 – 410] bázických bodov doplnkovo k základnej úrokovej sadzbe. Nemecko uviedlo, že podľa oznámenia o referenčných sadzbách takéto sadzby zodpovedajú podniku s uspokojivým ratingovým hodnotením ([BB+ až BB-] na ratingovej stupnici agentúry Standard and Poor's) a nízkej úrovni zabezpečenia kolaterálom alebo nízkemu ratingovému hodnoteniu ([B+ až B-] na ratingovej stupnici Standard and Poor's) a bežnej úrovni zabezpečenia kolaterálom. |
| --- | --- |

(53)

Nemecko uviedlo, že podľa judikatúry Súdneho dvora (20) sa pomoc definuje ako zásahy, ktorými sa zmierňujú náklady bežne zaťažujúce rozpočet podniku. Nemecko tvrdilo, že ak sa úroveň týchto nákladov nemení, nemôžu predstavovať žiadnu pomoc. Nemecko zdôraznilo, že úrok zaplatený v rámci úverov refinancovaných bankou ISB bol celkovo o [80 000 EUR až 130 000 EUR] vyšší v porovnaní s predchádzajúcim spôsobom financovania. Nemecko ďalej vyzdvihlo, že spoločnosť FFHG musela zaplatiť prirážku vo výške [300 – 340] a [340 – 410] bázických bodov doplnkovo k základnej úrokovej sadzbe. Nemecko uviedlo, že podľa oznámenia o referenčných sadzbách takéto sadzby zodpovedajú podniku s uspokojivým ratingovým hodnotením ([BB+ až BB-] na ratingovej stupnici agentúry Standard and Poor's) a nízkej úrovni zabezpečenia kolaterálom alebo nízkemu ratingovému hodnoteniu ([B+ až B-] na ratingovej stupnici Standard and Poor's) a bežnej úrovni zabezpečenia kolaterálom.

20

| (54) | Nemecko vysvetlilo, že v roku 2009 pri príprave nového financovania spoločnosť FFHG poverila Deutsche Bank, aby jej poskytla orientačné údaje o rizikovej marži na refinancovanie jej existujúcich úverov. Nemecko predložilo posúdenie Deutsche Bank (21), ktoré bolo vypracované na základe troch najaktuálnejších výročných správ spoločnosti FFHG (2006 – 2008). Nemecko ďalej spresnilo, že v tomto posúdení sa nezohľadňoval podnikateľský plán spoločnosti FFHG, pretože v tom čase sa preskúmaval. V súvislosti s posúdením Deutsche Bank Nemecko uviedlo, že na základe svojej analýzy Deutsche Bank umiestňuje spoločnosť FFHG do ratingovej kategórie [<BBB+] (22), neuvádza sa však presný rating spoločnosti. |
| --- | --- |

(54)

Nemecko vysvetlilo, že v roku 2009 pri príprave nového financovania spoločnosť FFHG poverila Deutsche Bank, aby jej poskytla orientačné údaje o rizikovej marži na refinancovanie jej existujúcich úverov. Nemecko predložilo posúdenie Deutsche Bank (21), ktoré bolo vypracované na základe troch najaktuálnejších výročných správ spoločnosti FFHG (2006 – 2008). Nemecko ďalej spresnilo, že v tomto posúdení sa nezohľadňoval podnikateľský plán spoločnosti FFHG, pretože v tom čase sa preskúmaval. V súvislosti s posúdením Deutsche Bank Nemecko uviedlo, že na základe svojej analýzy Deutsche Bank umiestňuje spoločnosť FFHG do ratingovej kategórie [<BBB+] (22), neuvádza sa však presný rating spoločnosti.

21

22

| (55) | Nemecko vysvetlilo, že v analýze Deutsche Bank sa zohľadnili osobitné vlastnícke podmienky spoločnosti FFHG (napr. to, že ju vlastnia verejné orgány, ako aj veľký význam spoločnosti pre miestne hospodárstvo). Nemecko poukázalo na to, že podľa Deutsche Bank by akýkoľvek veriteľ prihliadal na tieto okolnosti, keby poskytoval úver spoločnosti FFHG. Podľa Nemecka to znamená, že napriek tomu, že samostatný rating spoločnosti FFHG bol [<BBB+], jej upravený rating (zohľadňujúci osobitné vlastnícke podmienky) by bol vyšší (23). |
| --- | --- |

(55)

Nemecko vysvetlilo, že v analýze Deutsche Bank sa zohľadnili osobitné vlastnícke podmienky spoločnosti FFHG (napr. to, že ju vlastnia verejné orgány, ako aj veľký význam spoločnosti pre miestne hospodárstvo). Nemecko poukázalo na to, že podľa Deutsche Bank by akýkoľvek veriteľ prihliadal na tieto okolnosti, keby poskytoval úver spoločnosti FFHG. Podľa Nemecka to znamená, že napriek tomu, že samostatný rating spoločnosti FFHG bol [<BBB+], jej upravený rating (zohľadňujúci osobitné vlastnícke podmienky) by bol vyšší (23).

23

| (56) | Nemecko v tejto súvislosti ďalej vysvetlilo, že Deutsche Bank poskytla orientačné údaje o rizikovej marži uplatniteľnej na dve alternatívne štruktúry financovania – jedna sa zakladá na upravenom ratingovom hodnotení spoločnosti FFHG (bez kolaterálu, t. j. v situácii bez výslovnej štátnej záruky poskytnutej hlavným akcionárom spoločnosti FFHG – spolkovou krajinou Porýnie-Falcko) a druhá zahŕňa 100 % záruku poskytnutú spolkovou krajinou Porýnie-Falcko. Nemecko vyzdvihlo, že podľa analýzy Deutsche Bank by sa riziková marža uplatniteľná na päťročný úver v prvom prípade (bez kolaterálu, na základe upraveného úverového ratingového hodnotenia) pohybovala v rozmedzí [1,3 % až 2,05 %] ročne. Nemecko tvrdí, že v druhom prípade (so zárukou, ktorá pokrýva 100 % úverov) by sa uplatniteľná riziková marža pohybovala v rozmedzí [0,25 % až 0,7 %] ročne (24). |
| --- | --- |

(56)

Nemecko v tejto súvislosti ďalej vysvetlilo, že Deutsche Bank poskytla orientačné údaje o rizikovej marži uplatniteľnej na dve alternatívne štruktúry financovania – jedna sa zakladá na upravenom ratingovom hodnotení spoločnosti FFHG (bez kolaterálu, t. j. v situácii bez výslovnej štátnej záruky poskytnutej hlavným akcionárom spoločnosti FFHG – spolkovou krajinou Porýnie-Falcko) a druhá zahŕňa 100 % záruku poskytnutú spolkovou krajinou Porýnie-Falcko. Nemecko vyzdvihlo, že podľa analýzy Deutsche Bank by sa riziková marža uplatniteľná na päťročný úver v prvom prípade (bez kolaterálu, na základe upraveného úverového ratingového hodnotenia) pohybovala v rozmedzí [1,3 % až 2,05 %] ročne. Nemecko tvrdí, že v druhom prípade (so zárukou, ktorá pokrýva 100 % úverov) by sa uplatniteľná riziková marža pohybovala v rozmedzí [0,25 % až 0,7 %] ročne (24).

24

| (57) | Na podloženie analýz vypracovaných Deutsche Bank Nemecko takisto poskytlo ratingové hodnotenie z roku 2010 vypracované bankou Volksbank, ktorá pridelila spoločnosti FFHG rating [...] na základe internej ratingovej stupnice (25). Nemecko ďalej vysvetlilo, že v roku 2011 banka Kreisspaarkasse Birkenfeld pridelila spoločnosti FFHG rating [...] na základe svojej ratingovej stupnice (26). |
| --- | --- |

(57)

Na podloženie analýz vypracovaných Deutsche Bank Nemecko takisto poskytlo ratingové hodnotenie z roku 2010 vypracované bankou Volksbank, ktorá pridelila spoločnosti FFHG rating [...] na základe internej ratingovej stupnice (25). Nemecko ďalej vysvetlilo, že v roku 2011 banka Kreisspaarkasse Birkenfeld pridelila spoločnosti FFHG rating [...] na základe svojej ratingovej stupnice (26).

25

26

| (58) | Nemecko zároveň predložilo ratingy spoločnosti FFHG zostavené podľa modelu bodového hodnotenia kreditného rizika agentúry Moody's v čase poskytnutia úverov ISB (pozri tabuľku 8).

  Tabuľka 8


  Prehľad úverových ratingov spoločnosti FFHG v čase poskytnutia úverov ISB










  Banka | Obdobie splatnosti | Obdobie splatnosti v rokoch | Samostatný úverový rating spoločnosti FFHG
  (Ratingová stupnica agentúry Moody's) | Upravený úverový rating (27)

  (Ratingová stupnica agentúry Moody's) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ISB | [približne 8 rokov] | [približne 8 rokov] | [B2 – Baa3] | [B1 – Baa2] |
| ISB | [približne 5 rokov] | [približne 5 rokov] | [B2 – Baa3] | [B1 – Baa2] |
| ISB | [približne 2 roky] | [približne 2 roky] | [B2 – Baa3] | [B1 – Baa2] |
| ISB | [približne 7 rokov] | [približne 7 rokov] | [B2 – Baa3] | [B1 – Baa2] |
| ISB | [približne 3 roky] | [približne 3 roky] | [B2 – Baa3] | [B1 – Baa2] |
| Zdroj: Memorandum KPMG zo 7. júna 2013. |

(58)

Nemecko zároveň predložilo ratingy spoločnosti FFHG zostavené podľa modelu bodového hodnotenia kreditného rizika agentúry Moody's v čase poskytnutia úverov ISB (pozri tabuľku 8).

Tabuľka 8

Tabuľka 8

Prehľad úverových ratingov spoločnosti FFHG v čase poskytnutia úverov ISB

Prehľad úverových ratingov spoločnosti FFHG v čase poskytnutia úverov ISB

Banka

Obdobie splatnosti

Obdobie splatnosti v rokoch

Samostatný úverový rating spoločnosti FFHG

(Ratingová stupnica agentúry Moody's)

Upravený úverový rating (27)

27

(Ratingová stupnica agentúry Moody's)

ISB

[približne 8 rokov]

[približne 8 rokov]

[B2 – Baa3]

[B1 – Baa2]

ISB

[približne 5 rokov]

[približne 5 rokov]

[B2 – Baa3]

[B1 – Baa2]

ISB

[približne 2 roky]

[približne 2 roky]

[B2 – Baa3]

[B1 – Baa2]

ISB

[približne 7 rokov]

[približne 7 rokov]

[B2 – Baa3]

[B1 – Baa2]

ISB

[približne 3 roky]

[približne 3 roky]

[B2 – Baa3]

[B1 – Baa2]

Zdroj: Memorandum KPMG zo 7. júna 2013.

Zdroj:

| (59) | Nemecko tvrdilo, že spoločnosť FFHG sa má považovať za podnik s dobrým ratingom, pretože je vo veľkej miere zabezpečená kolaterálom (všetky aktíva spoločnosti FFHG by mohli byť použité ako kolaterál) a má dobrý podiel vlastných prostriedkov vo výške asi 30 %, a to napriek tomu, že spoločnosť FFHG bola stratová a vďaka tomu, že spolková krajina Porýnie-Falcko ako akcionár spoločnosti FFHG poskytla záruku za úver. |
| --- | --- |

(59)

Nemecko tvrdilo, že spoločnosť FFHG sa má považovať za podnik s dobrým ratingom, pretože je vo veľkej miere zabezpečená kolaterálom (všetky aktíva spoločnosti FFHG by mohli byť použité ako kolaterál) a má dobrý podiel vlastných prostriedkov vo výške asi 30 %, a to napriek tomu, že spoločnosť FFHG bola stratová a vďaka tomu, že spolková krajina Porýnie-Falcko ako akcionár spoločnosti FFHG poskytla záruku za úver.

| (60) | Nemecko ďalej zdôraznilo, že spoločnosť FFHG a banka ISB rokovali o podmienkach úverov, a že tieto rokovania neboli ovplyvnené spolkovou krajinou Porýnie-Falcko. |
| --- | --- |

(60)

Nemecko ďalej zdôraznilo, že spoločnosť FFHG a banka ISB rokovali o podmienkach úverov, a že tieto rokovania neboli ovplyvnené spolkovou krajinou Porýnie-Falcko.

| (61) | Nemecko preto vyjadrilo názor, že úvery ISB poskytnuté spoločnosti FFHG boli poskytnuté za trhových podmienok, a že tieto úvery preto nepredstavujú štátnu pomoc. |
| --- | --- |

(61)

Nemecko preto vyjadrilo názor, že úvery ISB poskytnuté spoločnosti FFHG boli poskytnuté za trhových podmienok, a že tieto úvery preto nepredstavujú štátnu pomoc.

4.3.2.   Zlučiteľnosť s trhom z hľadiska záruky, ktorú poskytla spolková krajina Porýnie-Falcko

Zlučiteľnosť s trhom z hľadiska záruky, ktorú poskytla spolková krajina Porýnie-Falcko

| (62) | Nemecko uviedlo, že holdingové spoločnosti veľmi často zaručujú finančné záväzky svojich dcérskych spoločností. Nemecko ďalej tvrdilo, že záruka spolkovej krajiny Porýnie-Falcko spĺňa požiadavky oznámenia o zárukách (28). Nemecko síce uznalo, že záruka bola zabezpečená kolaterálom na 100 % namiesto 80 % sumy úveru (ako sa vyžaduje v oznámení o zárukách), no poukázalo na to, že to vyplýva zo skutočnosti, že spolková krajina Porýnie-Falcko prevzala záruky spoločnosti Fraport, ktoré rovnako dosahovali 100 %. V tejto súvislosti Nemecko uviedlo, že vzhľadom na to, že zabezpečenie kolaterálom na 100 % existovalo už predtým, prevzatím zabezpečenia kolaterálom spolková krajina Porýnie-Falcko len zachovala súčasný stav. Nemecko sa preto domnieva, že spoločnosť FFHG nezískala žiadnu hospodársku výhodu. |
| --- | --- |

(62)

Nemecko uviedlo, že holdingové spoločnosti veľmi často zaručujú finančné záväzky svojich dcérskych spoločností. Nemecko ďalej tvrdilo, že záruka spolkovej krajiny Porýnie-Falcko spĺňa požiadavky oznámenia o zárukách (28). Nemecko síce uznalo, že záruka bola zabezpečená kolaterálom na 100 % namiesto 80 % sumy úveru (ako sa vyžaduje v oznámení o zárukách), no poukázalo na to, že to vyplýva zo skutočnosti, že spolková krajina Porýnie-Falcko prevzala záruky spoločnosti Fraport, ktoré rovnako dosahovali 100 %. V tejto súvislosti Nemecko uviedlo, že vzhľadom na to, že zabezpečenie kolaterálom na 100 % existovalo už predtým, prevzatím zabezpečenia kolaterálom spolková krajina Porýnie-Falcko len zachovala súčasný stav. Nemecko sa preto domnieva, že spoločnosť FFHG nezískala žiadnu hospodársku výhodu.

28

| (63) | Nemecko ďalej uviedlo, že spoločnosť FFHG mohla ponúknuť aj iné kolaterály (napr. pozemky, budovy a iný nehnuteľný majetok), ktoré neboli nutné, pretože spolková krajina vlastnila prevažnú väčšinu akcií spoločnosti FFHG. Nemecko preto tvrdilo, že podmienky úveru by sa nevyhnutne nezmenili, keby spolková krajina Porýnie-Falcko neposkytla záruku. |
| --- | --- |

(63)

Nemecko ďalej uviedlo, že spoločnosť FFHG mohla ponúknuť aj iné kolaterály (napr. pozemky, budovy a iný nehnuteľný majetok), ktoré neboli nutné, pretože spolková krajina vlastnila prevažnú väčšinu akcií spoločnosti FFHG. Nemecko preto tvrdilo, že podmienky úveru by sa nevyhnutne nezmenili, keby spolková krajina Porýnie-Falcko neposkytla záruku.

| (64) | Nemecko poukázalo na to, že spoločnosť FFHG platí za záruku trhový poplatok. Na podloženie tohto tvrdenia sa Nemecko odvolalo na štúdiu Deutsche Bank, ktorá je citovaná v odôvodnení 56. V tejto súvislosti Nemecko spresnilo, že Deutsche Bank stanovila, že poplatok za záruku by sa pohyboval od [0,5 % do 1,5 %]. (29) Nemecko uviedlo, že keďže spoločnosť FFHG sa dobre vyvíjala v čase vydania záruky, poplatok bol stanovený na [0,5 % až 1,5 %]. Vzhľadom na tento kontext Nemecko vyzdvihlo, že keďže tento poplatok za záruku spadá do marže stanovenej podľa odborných znalostí Deutsche Bank, musí sa považovať za poplatok v súlade s trhom. |
| --- | --- |

(64)

Nemecko poukázalo na to, že spoločnosť FFHG platí za záruku trhový poplatok. Na podloženie tohto tvrdenia sa Nemecko odvolalo na štúdiu Deutsche Bank, ktorá je citovaná v odôvodnení 56. V tejto súvislosti Nemecko spresnilo, že Deutsche Bank stanovila, že poplatok za záruku by sa pohyboval od [0,5 % do 1,5 %]. (29) Nemecko uviedlo, že keďže spoločnosť FFHG sa dobre vyvíjala v čase vydania záruky, poplatok bol stanovený na [0,5 % až 1,5 %]. Vzhľadom na tento kontext Nemecko vyzdvihlo, že keďže tento poplatok za záruku spadá do marže stanovenej podľa odborných znalostí Deutsche Bank, musí sa považovať za poplatok v súlade s trhom.

29

| (65) | Nemecko na záver zdôraznilo, že spoločnosť FFHG nezískala žiadnu hospodársku výhodu v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy, či už prostredníctvom konsolidácie zostatkov alebo prostredníctvom úverov ISB alebo prostredníctvom pridruženej záruky. |
| --- | --- |

(65)

Nemecko na záver zdôraznilo, že spoločnosť FFHG nezískala žiadnu hospodársku výhodu v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy, či už prostredníctvom konsolidácie zostatkov alebo prostredníctvom úverov ISB alebo prostredníctvom pridruženej záruky.

4.4.   Zlučiteľnosť opatrení s vnútorným trhom

Zlučiteľnosť opatrení s vnútorným trhom

4.4.1.   Posúdenie zlučiteľnosti investičnej pomoci

Posúdenie zlučiteľnosti investičnej pomoci

| (66) | Nemecko uviedlo, že aj keby financovanie poskytnuté spoločnosti FFHG predstavovalo pomoc, táto pomoc by bola zlučiteľná s vnútorným trhom podľa článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy. |
| --- | --- |

(66)

Nemecko uviedlo, že aj keby financovanie poskytnuté spoločnosti FFHG predstavovalo pomoc, táto pomoc by bola zlučiteľná s vnútorným trhom podľa článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy.

| (67) | Najmä v súvislosti s úvermi ISB a pridruženou zárukou Nemecko tvrdilo, že úvermi ISB boli refinancované existujúce úverové zmluvy, ktoré boli uzatvorené s cieľom financovať infraštruktúrne opatrenia na letisku Frankfurt Hahn. V tejto súvislosti Nemecko uviedlo, že úverom ISB č. 1 bol refinancovaný úver, ktorým sa mali financovať investície do vybavenia letiska Frankfurt Hahn z roku 2007 a 2008, zatiaľ čo úver ISB č. 2 bol určený na refinancovanie úveru, ktorým sa financovali investície uskutočnené na letisku v roku 2002. Nemecko uvádza, že úverom ISB č. 3 sa takisto refinancovali investície do transformácie nákladného hangáru na terminál pre cestujúcich a ďalších opatrení na rozšírenie infraštruktúry. Nemecko ďalej uviedlo, že úvermi ISB č. 4 a 5 sa tiež refinancovali úvery na financovanie investícií v rokoch 2004 až 2006. Nemecko preto tvrdilo, že úvery nepredstavujú prevádzkovú pomoc, ale investičnú pomoc, ktorá je v súlade s podmienkami zlučiteľnosti vymedzenými v usmerneniach o leteckej doprave z roku 2005. Nasledujúce odôvodnenia obsahujú analýzu zlučiteľnosti so všetkými jednotlivými podmienkami. |
| --- | --- |

(67)

Najmä v súvislosti s úvermi ISB a pridruženou zárukou Nemecko tvrdilo, že úvermi ISB boli refinancované existujúce úverové zmluvy, ktoré boli uzatvorené s cieľom financovať infraštruktúrne opatrenia na letisku Frankfurt Hahn. V tejto súvislosti Nemecko uviedlo, že úverom ISB č. 1 bol refinancovaný úver, ktorým sa mali financovať investície do vybavenia letiska Frankfurt Hahn z roku 2007 a 2008, zatiaľ čo úver ISB č. 2 bol určený na refinancovanie úveru, ktorým sa financovali investície uskutočnené na letisku v roku 2002. Nemecko uvádza, že úverom ISB č. 3 sa takisto refinancovali investície do transformácie nákladného hangáru na terminál pre cestujúcich a ďalších opatrení na rozšírenie infraštruktúry. Nemecko ďalej uviedlo, že úvermi ISB č. 4 a 5 sa tiež refinancovali úvery na financovanie investícií v rokoch 2004 až 2006. Nemecko preto tvrdilo, že úvery nepredstavujú prevádzkovú pomoc, ale investičnú pomoc, ktorá je v súlade s podmienkami zlučiteľnosti vymedzenými v usmerneniach o leteckej doprave z roku 2005. Nasledujúce odôvodnenia obsahujú analýzu zlučiteľnosti so všetkými jednotlivými podmienkami.

a)   Príspevok k jasne vymedzenému cieľu spoločného záujmu

| (68) | Pokiaľ ide o podmienku, podľa ktorej musí opatrenie prispievať k jasne vymedzenému cieľu spoločného záujmu, Nemecko uviedlo, že cieľom financovania letiskovej infraštruktúry na letisku Frankfurt Hahn bolo vždy zlepšiť hospodársku štruktúru regiónu Hunsrück, ktorý je hospodársky nedostatočne rozvinutý a riedko obývaný. |
| --- | --- |

(68)

Pokiaľ ide o podmienku, podľa ktorej musí opatrenie prispievať k jasne vymedzenému cieľu spoločného záujmu, Nemecko uviedlo, že cieľom financovania letiskovej infraštruktúry na letisku Frankfurt Hahn bolo vždy zlepšiť hospodársku štruktúru regiónu Hunsrück, ktorý je hospodársky nedostatočne rozvinutý a riedko obývaný.

| (69) | V tejto súvislosti Nemecko uviedlo, že po prvé, hlavným cieľom podpory spoločnosti FFHG bolo pomôcť prekonať slabé štrukturálne hospodárstvo v regióne Hunsrück. Nemecko uviedlo, že v okolí letiska Frankfurt Hahn sa nachádza niekoľko oblastí, ktoré sa považujú za regióny vyžadujúce podporu v rámci Gemeinschaftsaufgabe „Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur“
   (30), čo je úloha, o ktorú sa delí spolková vláda s miestnymi vládami. V tejto súvislosti Nemecko uviedlo, že štyri regióny v okolí letiska, konkrétne Landkreis Bernkastel-Wittlich, Birkenfeld, Cochem-Zell a Rhein-Hunsrück-Kreis majú v priemere asi o polovicu nižšiu hustotu osídlenia ako zvyšok spolkovej krajiny Porýnie-Falcko. Nemecko poukázalo na to, že v okresoch s hospodárstvom, ktoré sa odvíja od malých a stredných podnikov, je zamestnanosť hlavnou zábranou pred ďalším spomaľovaním hospodárstva a letisko Frankfurt Hahn zohráva významnú úlohu ako zamestnávateľ a klient. |
| --- | --- |

(69)

V tejto súvislosti Nemecko uviedlo, že po prvé, hlavným cieľom podpory spoločnosti FFHG bolo pomôcť prekonať slabé štrukturálne hospodárstvo v regióne Hunsrück. Nemecko uviedlo, že v okolí letiska Frankfurt Hahn sa nachádza niekoľko oblastí, ktoré sa považujú za regióny vyžadujúce podporu v rámci Gemeinschaftsaufgabe „Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur“
   (30), čo je úloha, o ktorú sa delí spolková vláda s miestnymi vládami. V tejto súvislosti Nemecko uviedlo, že štyri regióny v okolí letiska, konkrétne Landkreis Bernkastel-Wittlich, Birkenfeld, Cochem-Zell a Rhein-Hunsrück-Kreis majú v priemere asi o polovicu nižšiu hustotu osídlenia ako zvyšok spolkovej krajiny Porýnie-Falcko. Nemecko poukázalo na to, že v okresoch s hospodárstvom, ktoré sa odvíja od malých a stredných podnikov, je zamestnanosť hlavnou zábranou pred ďalším spomaľovaním hospodárstva a letisko Frankfurt Hahn zohráva významnú úlohu ako zamestnávateľ a klient.

Gemeinschaftsaufgabe „Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur“

30

| (70) | Nemecko po druhé tvrdilo, že letisko Frankfurt Hahn zohráva významnú úlohu pri strategickom vývoji prichádzajúceho cestovného ruchu (~33 % cestujúcich, čo zodpovedá približne 1 miliónu cestujúcich v roku 2005) a odchádzajúceho cestovného ruchu (~67 % cestujúcich) v spolkovej krajine Porýnie-Falcko. Nemecko uviedlo, že 88 % prichádzajúcich cestujúcich prenocuje niekoľko nocí v regióne. Nemecko informovalo, že z turistov prichádzajúcich na letisko Frankfurt Hahn v roku 2005 prenocovalo približne 5,7 milióna. (31) Podľa Nemecka sa počet prenocovaní ďalej zvýšil, pričom v roku 2011 spolková krajina Porýnie-Falcko privítala 8,2 milióna návštevníkov, ktorí sa pretavili do 21,5 milióna prenocovaní. Nemecko poukázalo na to, že sa zvýšil najmä počet návštevníkov z krajín východnej a južnej Európy, a že z týchto krajín sa prevádzkuje veľký počet letov na letisko Frankfurt Hahn. Podľa Nemecka sa v Porýní-Falcku v dôsledku uvedeného vytvorilo zhruba 198 000 pracovných miest v cestovnom ruchu. Nemecko vysvetlilo, že takto vyvolané vplyvy na príjmy a zamestnanosť sa predovšetkým odvíjajú od prichádzajúceho cestovného ruchu, v ktorom letisko Frankfurt Hahn zohráva ústrednú úlohu ako brána pre turistov do regiónu Hunsrück, ale aj všeobecnejšie do Porýnia-Falcka. Nemecko uviedlo, že v rokoch 1990 až 2001 sa počet turistov zvýšil o 70 % v regióne Hunsrück a o 35 % v Porýní-Falcku. Podľa Nemecka sa v regióne Hunsrück počas toho istého obdobia počet turistov prichádzajúcich zo zahraničia zvýšil o 163 %. Keďže 88 % prichádzajúcich turistov z letiska Frankfurt Hahn prenocuje aspoň jednu noc a viac ako 80 % z nich sa dokonca zdrží dva až desať dní, vytvárajú ročne celkový prínos vo výške približne 133,7 milióna EUR. Nemecko ďalej tvrdilo, že odchádzajúci cestovný ruch (67 %) takisto vytvára príjmy pre letisko Frankfurt Hahn prostredníctvom príjmov z neleteckých činností. |
| --- | --- |

(70)

Nemecko po druhé tvrdilo, že letisko Frankfurt Hahn zohráva významnú úlohu pri strategickom vývoji prichádzajúceho cestovného ruchu (~33 % cestujúcich, čo zodpovedá približne 1 miliónu cestujúcich v roku 2005) a odchádzajúceho cestovného ruchu (~67 % cestujúcich) v spolkovej krajine Porýnie-Falcko. Nemecko uviedlo, že 88 % prichádzajúcich cestujúcich prenocuje niekoľko nocí v regióne. Nemecko informovalo, že z turistov prichádzajúcich na letisko Frankfurt Hahn v roku 2005 prenocovalo približne 5,7 milióna. (31) Podľa Nemecka sa počet prenocovaní ďalej zvýšil, pričom v roku 2011 spolková krajina Porýnie-Falcko privítala 8,2 milióna návštevníkov, ktorí sa pretavili do 21,5 milióna prenocovaní. Nemecko poukázalo na to, že sa zvýšil najmä počet návštevníkov z krajín východnej a južnej Európy, a že z týchto krajín sa prevádzkuje veľký počet letov na letisko Frankfurt Hahn. Podľa Nemecka sa v Porýní-Falcku v dôsledku uvedeného vytvorilo zhruba 198 000 pracovných miest v cestovnom ruchu. Nemecko vysvetlilo, že takto vyvolané vplyvy na príjmy a zamestnanosť sa predovšetkým odvíjajú od prichádzajúceho cestovného ruchu, v ktorom letisko Frankfurt Hahn zohráva ústrednú úlohu ako brána pre turistov do regiónu Hunsrück, ale aj všeobecnejšie do Porýnia-Falcka. Nemecko uviedlo, že v rokoch 1990 až 2001 sa počet turistov zvýšil o 70 % v regióne Hunsrück a o 35 % v Porýní-Falcku. Podľa Nemecka sa v regióne Hunsrück počas toho istého obdobia počet turistov prichádzajúcich zo zahraničia zvýšil o 163 %. Keďže 88 % prichádzajúcich turistov z letiska Frankfurt Hahn prenocuje aspoň jednu noc a viac ako 80 % z nich sa dokonca zdrží dva až desať dní, vytvárajú ročne celkový prínos vo výške približne 133,7 milióna EUR. Nemecko ďalej tvrdilo, že odchádzajúci cestovný ruch (67 %) takisto vytvára príjmy pre letisko Frankfurt Hahn prostredníctvom príjmov z neleteckých činností.

31

| (71) | Nemecko po tretie uviedlo, že s prihliadnutím na všetky časti letiskových činností letisko Frankfurt Hahn vytvorilo v roku 2012 v regióne Hunsrück 3 063 pracovných miest, z ktorých 74 % tvorili miesta na plný pracovný úväzok. Podľa Nemecka 90 % týchto zamestnancov taktiež býva v tomto regióne. Nemecko tvrdilo, že letisko Frankfurt Hahn pomáha predchádzať presunu mladých kvalifikovaných zamestnancov do iných regiónov, ako aj hospodárskemu a sociálnemu úpadku regionálnych komunít a ich infraštruktúry. Nemecko ďalej poukázalo na to, že prítomnosť letiska Frankfurt Hahn nevytvára len uvedené priame vplyvy na pracovný trh, ale má aj obrovské nepriame, indukované a katalyzačné vplyvy prostredníctvom zvyšovania počtu hospodárskych činností a činností cestovného ruchu. V tejto súvislosti Nemecko podčiarklo kladné sekundárne vplyvy na región, konkrétne na menšiu nezamestnanosť a viac daňových poplatníkov, čím sa zabezpečuje viac finančných prostriedkov pre samosprávy v regiónoch v záujme podpory miestneho hospodárstva. Celkovo letisko vytvorilo asi 11 000 pracovných miest prostredníctvom prichádzajúceho cestovného ruchu v celom Porýní-Falcku. |
| --- | --- |

(71)

Nemecko po tretie uviedlo, že s prihliadnutím na všetky časti letiskových činností letisko Frankfurt Hahn vytvorilo v roku 2012 v regióne Hunsrück 3 063 pracovných miest, z ktorých 74 % tvorili miesta na plný pracovný úväzok. Podľa Nemecka 90 % týchto zamestnancov taktiež býva v tomto regióne. Nemecko tvrdilo, že letisko Frankfurt Hahn pomáha predchádzať presunu mladých kvalifikovaných zamestnancov do iných regiónov, ako aj hospodárskemu a sociálnemu úpadku regionálnych komunít a ich infraštruktúry. Nemecko ďalej poukázalo na to, že prítomnosť letiska Frankfurt Hahn nevytvára len uvedené priame vplyvy na pracovný trh, ale má aj obrovské nepriame, indukované a katalyzačné vplyvy prostredníctvom zvyšovania počtu hospodárskych činností a činností cestovného ruchu. V tejto súvislosti Nemecko podčiarklo kladné sekundárne vplyvy na región, konkrétne na menšiu nezamestnanosť a viac daňových poplatníkov, čím sa zabezpečuje viac finančných prostriedkov pre samosprávy v regiónoch v záujme podpory miestneho hospodárstva. Celkovo letisko vytvorilo asi 11 000 pracovných miest prostredníctvom prichádzajúceho cestovného ruchu v celom Porýní-Falcku.

| (72) | Nemecko tvrdilo, že financovanie infraštruktúry na letisku Frankfurt Hahn takisto pomohlo pri dosahovaní dobre vymedzeného cieľa spoločného záujmu znižovať dopravnú preťaženosť v hlavných letiskách Únie. V tejto súvislosti Nemecko vyzdvihlo skutočnosť, že na letisku Frankfurt nad Mohanom sa neustále prekračujú kapacitné limity. Nemecko tvrdilo, že najmä vzhľadom na licenciu na 24-hodinovú prevádzku letisko Frankfurt Hahn zabezpečovalo dodatočnú kapacitu s cieľom znížiť preťaženie na letisku Frankfurt nad Mohanom. |
| --- | --- |

(72)

Nemecko tvrdilo, že financovanie infraštruktúry na letisku Frankfurt Hahn takisto pomohlo pri dosahovaní dobre vymedzeného cieľa spoločného záujmu znižovať dopravnú preťaženosť v hlavných letiskách Únie. V tejto súvislosti Nemecko vyzdvihlo skutočnosť, že na letisku Frankfurt nad Mohanom sa neustále prekračujú kapacitné limity. Nemecko tvrdilo, že najmä vzhľadom na licenciu na 24-hodinovú prevádzku letisko Frankfurt Hahn zabezpečovalo dodatočnú kapacitu s cieľom znížiť preťaženie na letisku Frankfurt nad Mohanom.

| (73) | Nemecko ďalej tvrdilo, že podpora letiska Frankfurt Hahn zároveň pomáha napĺňať cieľ spoločného záujmu zvyšovať mobilitu občanov Únie. V tejto súvislosti Nemecko poukázalo na to, že letisko Frankfurt Hahn ako jediné nemecké letisko ponúkalo priame lety do týchto destinácií: Kaunas (Lotyšsko), Kerry (Írsko), Kos (Grécko), Montpellier (Francúzsko), Nador (Maroko), Plovdiv (Bulharsko), Pula (Chorvátsko), Rodos (Grécko), Santiago de Compostela (Španielsko) a Volos (Grécko). Podľa Nemecka letisko Frankfurt Hahn okrem toho prispieva k profesijnej mobilite mladých ľudí, ktorí sa môžu dostať do regiónu Hunsrück a regiónu Porýnie-Falcko za nízke ceny. Nemecko v rovnakom duchu zdôraznilo, že v súčasnosti sú pre študentov z celej Únie jednoducho prístupné vysoko kvalitné univerzity a inštitúcie vysokoškolského vzdelávania v mestách Koblenz, Mainz, Kaiserslautern, Trier, Wiesbaden, Mannheim, Bonn atď., na ktorých sa väčšinou neúčtujú žiadne poplatky za štúdium. |
| --- | --- |

(73)

Nemecko ďalej tvrdilo, že podpora letiska Frankfurt Hahn zároveň pomáha napĺňať cieľ spoločného záujmu zvyšovať mobilitu občanov Únie. V tejto súvislosti Nemecko poukázalo na to, že letisko Frankfurt Hahn ako jediné nemecké letisko ponúkalo priame lety do týchto destinácií: Kaunas (Lotyšsko), Kerry (Írsko), Kos (Grécko), Montpellier (Francúzsko), Nador (Maroko), Plovdiv (Bulharsko), Pula (Chorvátsko), Rodos (Grécko), Santiago de Compostela (Španielsko) a Volos (Grécko). Podľa Nemecka letisko Frankfurt Hahn okrem toho prispieva k profesijnej mobilite mladých ľudí, ktorí sa môžu dostať do regiónu Hunsrück a regiónu Porýnie-Falcko za nízke ceny. Nemecko v rovnakom duchu zdôraznilo, že v súčasnosti sú pre študentov z celej Únie jednoducho prístupné vysoko kvalitné univerzity a inštitúcie vysokoškolského vzdelávania v mestách Koblenz, Mainz, Kaiserslautern, Trier, Wiesbaden, Mannheim, Bonn atď., na ktorých sa väčšinou neúčtujú žiadne poplatky za štúdium.

| (74) | Nemecko ďalej tvrdilo, že v spoločnom záujme je aj to, aby región Hunsrück a okolité regióny v Porýní-Falcku boli prepojené s inými okrajovými regiónmi, ako je napr. Limerick, čo sa už prejavilo v podobe partnerstiev medzi mestami. Ako štvrté najväčšie národné hospodárstvo na svete sa Nemecko podľa vlastných slov nezameriava len na prepájanie hlavných európskych stredísk, ale aj na vzájomné prepájanie regiónov. Podľa Nemecka je pre Úniu dôležité, aby sa dosiahla väčšia nezávislosť od hlavných letísk, ako sú Heathrow, Charles de Gaulle, Schiphol alebo Frankfurt nad Mohanom, pretože sa to neprejaví len v priamejších spojeniach, ale aj vo väčšej spoľahlivosti, najmä v oblasti nákladnej dopravy, keďže na regionálnych letiskách v menšej miere dochádza k rušeniu letov v dôsledku počasia, štrajkov, terorizmu alebo k rušeniu letov v dôsledku rizík vyplývajúcich zo zrušenia. |
| --- | --- |

(74)

Nemecko ďalej tvrdilo, že v spoločnom záujme je aj to, aby región Hunsrück a okolité regióny v Porýní-Falcku boli prepojené s inými okrajovými regiónmi, ako je napr. Limerick, čo sa už prejavilo v podobe partnerstiev medzi mestami. Ako štvrté najväčšie národné hospodárstvo na svete sa Nemecko podľa vlastných slov nezameriava len na prepájanie hlavných európskych stredísk, ale aj na vzájomné prepájanie regiónov. Podľa Nemecka je pre Úniu dôležité, aby sa dosiahla väčšia nezávislosť od hlavných letísk, ako sú Heathrow, Charles de Gaulle, Schiphol alebo Frankfurt nad Mohanom, pretože sa to neprejaví len v priamejších spojeniach, ale aj vo väčšej spoľahlivosti, najmä v oblasti nákladnej dopravy, keďže na regionálnych letiskách v menšej miere dochádza k rušeniu letov v dôsledku počasia, štrajkov, terorizmu alebo k rušeniu letov v dôsledku rizík vyplývajúcich zo zrušenia.

| (75) | Nemecko napokon vo všeobecnosti zdôraznilo, že blízkosť letiska Zweibrücken nespôsobuje duplicitu letísk v tej istej spádovej oblasti, pretože letisko Frankfurt Hahn je od letiska Zweibrücken vzdialené 127 km. Podľa Nemecka sa táto vzdialenosť premieta do času cestovania 1 hodina 27 minút autom alebo približne 4 hodiny vlakom. Nemecko preto tvrdilo, že žiadny rozumný pracovník, dopravná spoločnosť zameraná na nákladnú dopravu ani turista, ktorí vychádzajú z miesta v regióne Hunsrück by nešli na letisko Zweibrücken namiesto letiska Frankfurt Hahn, aby sa dopravili do svojej konečnej destinácie. Nemecko ďalej uviedlo, že z toku cestujúcich a prepravy nákladu v rokoch 2005 až 2012 nemožno vyčítať žiadny substitučný vzťah medzi týmito letiskami. Podľa Nemecka hlavné trhové podiely letiska Frankfurt Hahn pochádzajú z regiónu Hunsrück-Mosel-Nahe (pozri obrázok 5).

  Obrázok 5


  Trhové podiely letiska Frankfurt Hahn v oblasti leteckej dopravy cestujúcich v roku 2013
   (*2)




  Letisko
  ≼ 2 %
  ≽2 % až 5 %
  ≽5 % až 10 %
  ≽10 % až 20 %
  ≽ 20 %
  Letisko Frankfurt-Hahn
  Trhové podiely 2013 |
| --- | --- |

(75)

Nemecko napokon vo všeobecnosti zdôraznilo, že blízkosť letiska Zweibrücken nespôsobuje duplicitu letísk v tej istej spádovej oblasti, pretože letisko Frankfurt Hahn je od letiska Zweibrücken vzdialené 127 km. Podľa Nemecka sa táto vzdialenosť premieta do času cestovania 1 hodina 27 minút autom alebo približne 4 hodiny vlakom. Nemecko preto tvrdilo, že žiadny rozumný pracovník, dopravná spoločnosť zameraná na nákladnú dopravu ani turista, ktorí vychádzajú z miesta v regióne Hunsrück by nešli na letisko Zweibrücken namiesto letiska Frankfurt Hahn, aby sa dopravili do svojej konečnej destinácie. Nemecko ďalej uviedlo, že z toku cestujúcich a prepravy nákladu v rokoch 2005 až 2012 nemožno vyčítať žiadny substitučný vzťah medzi týmito letiskami. Podľa Nemecka hlavné trhové podiely letiska Frankfurt Hahn pochádzajú z regiónu Hunsrück-Mosel-Nahe (pozri obrázok 5).

Obrázok 5

Obrázok 5

Trhové podiely letiska Frankfurt Hahn v oblasti leteckej dopravy cestujúcich v roku 2013
   (*2)

Trhové podiely letiska Frankfurt Hahn v oblasti leteckej dopravy cestujúcich v roku 2013

*2

Letisko

≼ 2 %

≽2 % až 5 %

≽5 % až 10 %

≽10 % až 20 %

≽ 20 %

Letisko Frankfurt-Hahn

Trhové podiely 2013

b)   Infraštruktúra je nevyhnutná a primeraná cieľu

| (76) | Nemecko sa domnieva, že financované investície sú nevyhnutné a primerané cieľu spoločného záujmu (pozri odôvodnenie 68 a nasl.). Podľa Nemecka boli investície vykonané v súlade s potrebami a vystavená infraštruktúra bola pre letisko nevyhnutná na zabezpečenie prepojenosti, umožnenie rozvoja regiónu a na zníženie preťaženosti letiska Frankfurt nad Mohanom. Nemecko poukázalo na to, že infraštruktúra nebola neprimeraná ani príliš veľkolepá pre potreby používateľov letiska. Nemecko preto usúdilo, že táto podmienka zlučiteľnosti bola splnená. |
| --- | --- |

(76)

Nemecko sa domnieva, že financované investície sú nevyhnutné a primerané cieľu spoločného záujmu (pozri odôvodnenie 68 a nasl.). Podľa Nemecka boli investície vykonané v súlade s potrebami a vystavená infraštruktúra bola pre letisko nevyhnutná na zabezpečenie prepojenosti, umožnenie rozvoja regiónu a na zníženie preťaženosti letiska Frankfurt nad Mohanom. Nemecko poukázalo na to, že infraštruktúra nebola neprimeraná ani príliš veľkolepá pre potreby používateľov letiska. Nemecko preto usúdilo, že táto podmienka zlučiteľnosti bola splnená.

c)   Infraštruktúra ponúka dostatočné perspektívy používania zo strednodobého hľadiska

| (77) | Nemecko tvrdilo, že pred prijatím rozhodnutia o rozšírení infraštruktúry letiska si spoločnosť Fraport objednala prognostické štúdie s cieľom identifikovať dopravný potenciál letiska Frankfurt Hahn. Nemecko zabezpečilo tieto štúdie, ktoré vypracovali odborníci na leteckú dopravu v mene spoločnosti Fraport. Na obrázku 6 a obrázku 8 sú zhrnuté výsledky jednej z týchto štúdií, ktoré sa týkajú očakávaného vývoja nákladnej dopravy na letisku Frankfurt Hahn v rokoch 2000 až 2011.

  Obrázok 6


  Celkový počet potenciálnych cestujúcich na letisku Frankfurt Hahn v rokoch 2000 – 2010




  Charterová d.
  Nízkonákladová d.
  ,
  ,
  ,
  ,
  ,
  Cestujúci (v miliónoch)
  5,0
  4,0
  3,0
  2,0
  1,0
  2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010
  Zdroj: SH&E
  Celkový počet potenciálnych cestujúcich na letisku Frankfurt Hahn
  ,
  ,
  ,
  ,
  ,
  ,

  Obrázok 7


  Potenciálny tok cestujúcich v nízkonákladovej doprave (za predpokladu, že spoločnosť Ryanair tu zriadi svoju základňu, t. j. že by parkovala svoje lietadlá na letisku cez noc) na letisku Frankfurt Hahn v rokoch 2001 – 2011




  Potenciálny tok cestujúcich v nízkonákladovej doprave
  Scenár 2: Ryanair zriaďuje základňu na letisku Frankfurt-Hahn
  ,
  ,
  ,
  ,
  ,
  ,
  ,
  2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010
  Zdroj: SH&E
  Lietadlá základne
  Existujúce linky
  ,
  ,
  ,
  ,
  3,5
  3,0
  2,5
  2,0
  1,5
  1,0
  0,5
  Cestujúci (v miliónoch)

  Obrázok 8


  Celková potenciálna nákladná doprava na letisku Frankfurt Hahn v rokoch 2001 – 2010




  Letecká
  Odklonená pre obmedzenia
  Celková potenciálna nákladná doprava na letisku Frankfurt Hahn
  400
  350
  300
  250
  200
  150
  100
  50
  0
  Tony (v tisícoch)
  2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010
  Cestná
  Zdroj: SH&E |
| --- | --- |

(77)

Nemecko tvrdilo, že pred prijatím rozhodnutia o rozšírení infraštruktúry letiska si spoločnosť Fraport objednala prognostické štúdie s cieľom identifikovať dopravný potenciál letiska Frankfurt Hahn. Nemecko zabezpečilo tieto štúdie, ktoré vypracovali odborníci na leteckú dopravu v mene spoločnosti Fraport. Na obrázku 6 a obrázku 8 sú zhrnuté výsledky jednej z týchto štúdií, ktoré sa týkajú očakávaného vývoja nákladnej dopravy na letisku Frankfurt Hahn v rokoch 2000 až 2011.

Obrázok 6

Obrázok 6

Celkový počet potenciálnych cestujúcich na letisku Frankfurt Hahn v rokoch 2000 – 2010

Celkový počet potenciálnych cestujúcich na letisku Frankfurt Hahn v rokoch 2000 – 2010

Charterová d.

Nízkonákladová d.

,

,

,

,

,

Cestujúci (v miliónoch)

5,0

4,0

3,0

2,0

1,0

2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010

Zdroj: SH&E

Celkový počet potenciálnych cestujúcich na letisku Frankfurt Hahn

,

,

,

,

,

,

Obrázok 7

Obrázok 7

Potenciálny tok cestujúcich v nízkonákladovej doprave (za predpokladu, že spoločnosť Ryanair tu zriadi svoju základňu, t. j. že by parkovala svoje lietadlá na letisku cez noc) na letisku Frankfurt Hahn v rokoch 2001 – 2011

Potenciálny tok cestujúcich v nízkonákladovej doprave (za predpokladu, že spoločnosť Ryanair tu zriadi svoju základňu, t. j. že by parkovala svoje lietadlá na letisku cez noc) na letisku Frankfurt Hahn v rokoch 2001 – 2011

Potenciálny tok cestujúcich v nízkonákladovej doprave

Scenár 2: Ryanair zriaďuje základňu na letisku Frankfurt-Hahn

,

,

,

,

,

,

,

2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010

Zdroj: SH&E

Lietadlá základne

Existujúce linky

,

,

,

,

3,5

3,0

2,5

2,0

1,5

1,0

0,5

Cestujúci (v miliónoch)

Obrázok 8

Obrázok 8

Celková potenciálna nákladná doprava na letisku Frankfurt Hahn v rokoch 2001 – 2010

Celková potenciálna nákladná doprava na letisku Frankfurt Hahn v rokoch 2001 – 2010

Letecká

Odklonená pre obmedzenia

Celková potenciálna nákladná doprava na letisku Frankfurt Hahn

400

350

300

250

200

150

100

50

0

Tony (v tisícoch)

2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010

Cestná

Zdroj: SH&E

d)   Prístup k infraštruktúre rovnakým a nediskriminačným spôsobom

| (78) | Podľa informácií predložených Nemeckom všetci potenciálni používatelia infraštruktúry majú prístup na letisko za rovnakých a nediskriminačných podmienok. Nemecko tvrdilo, že letiskové poplatky, ktoré sa platia za používanie infraštruktúry, sú založené na komerčne odôvodnenom rozlíšení, a že rozvrh letiskových poplatkov je dostupný pre všetkých potenciálnych užívateľov transparentným a nediskriminačným spôsobom. |
| --- | --- |

(78)

Podľa informácií predložených Nemeckom všetci potenciálni používatelia infraštruktúry majú prístup na letisko za rovnakých a nediskriminačných podmienok. Nemecko tvrdilo, že letiskové poplatky, ktoré sa platia za používanie infraštruktúry, sú založené na komerčne odôvodnenom rozlíšení, a že rozvrh letiskových poplatkov je dostupný pre všetkých potenciálnych užívateľov transparentným a nediskriminačným spôsobom.

e)   Obchod nie je ovplyvnený v protiklade so spoločným záujmom

| (79) | Nemecko po prvé uviedlo, že medzi letiskom Frankfurt Hahn a ostatnými letiskami v spádovej oblasti, ako sú letisko Zweibrücken a letisko Frankfurt nad Mohanom, nie sú žiadne substitučné účinky. Podľa Nemecka neexistujú žiadne neprimerané negatívne vplyvy na hospodársku súťaž s týmito letiskami v dôsledku pomoci poskytnutej spoločnosti FFHG, či už v súvislosti s tokom cestujúcich alebo s nákladnou dopravou. Nemecko uviedlo, že cestujúci pri využívaní letov nízkonákladových dopravcov práve naopak uprednostňujú hlavné letiská (ako sú letisko Kolín/Bonn alebo Letisko Frankfurt nad Mohanom) pred regionálnymi letiskami (ako je letisko Frankfurt Hahn). Nemecko tvrdilo, že v uplynulých rokoch museli nízkonákladoví dopravcovia čoraz viac zabezpečovať viac letov z hlavných letísk, pretože tradičné letecké spoločnosti znížili ceny a začali sa umiestňovať na trhu s letmi za nízke ceny. V tejto súvislosti Nemecko uviedlo, že regionálne letiská, ako je letisko Frankfurt Hahn, sú v súčasnosti pod väčším tlakom, aby súťažili s hlavnými letiskami o cestujúcich rekreantov. Nemecko preto dospelo k záveru, že financovanie nespôsobilo žiadne neprimerané negatívne vplyvy na hospodársku súťaž, ale naopak zabezpečilo primeraný prechod letiska smerom k stabilnému podnikateľskému modelu do budúcnosti. |
| --- | --- |

(79)

Nemecko po prvé uviedlo, že medzi letiskom Frankfurt Hahn a ostatnými letiskami v spádovej oblasti, ako sú letisko Zweibrücken a letisko Frankfurt nad Mohanom, nie sú žiadne substitučné účinky. Podľa Nemecka neexistujú žiadne neprimerané negatívne vplyvy na hospodársku súťaž s týmito letiskami v dôsledku pomoci poskytnutej spoločnosti FFHG, či už v súvislosti s tokom cestujúcich alebo s nákladnou dopravou. Nemecko uviedlo, že cestujúci pri využívaní letov nízkonákladových dopravcov práve naopak uprednostňujú hlavné letiská (ako sú letisko Kolín/Bonn alebo Letisko Frankfurt nad Mohanom) pred regionálnymi letiskami (ako je letisko Frankfurt Hahn). Nemecko tvrdilo, že v uplynulých rokoch museli nízkonákladoví dopravcovia čoraz viac zabezpečovať viac letov z hlavných letísk, pretože tradičné letecké spoločnosti znížili ceny a začali sa umiestňovať na trhu s letmi za nízke ceny. V tejto súvislosti Nemecko uviedlo, že regionálne letiská, ako je letisko Frankfurt Hahn, sú v súčasnosti pod väčším tlakom, aby súťažili s hlavnými letiskami o cestujúcich rekreantov. Nemecko preto dospelo k záveru, že financovanie nespôsobilo žiadne neprimerané negatívne vplyvy na hospodársku súťaž, ale naopak zabezpečilo primeraný prechod letiska smerom k stabilnému podnikateľskému modelu do budúcnosti.

| (80) | Nemecko po druhé tvrdilo, že to, že spoločnosť Fraport bola už pred ustanovením na letisku Frankfurt Hahn prevádzkovateľom letiska Frankfurt nad Mohanom, preukazuje, že sa neočakávali žiadne substitučné pohyby z letiska Frankfurt nad Mohanom na letisko Frankfurt Hahn. Spoločnosť Fraport naopak skúmala, ako by bolo možné znížiť preťaženie letiska Frankfurt nad Mohanom a využiť dodatočné, doplňujúce funkcie letiska Frankfurt Hahn, keďže na hlavnom letisku Frankfurt nad Mohanom sa do budúcnosti predpokladalo prekročenie kapacity. Podľa Nemecka zákaz nočných letov na letisku Frankfurt nad Mohanom bol jeden z hlavných faktorov pri tomto uvažovaní, pretože letisko Frankfurt Hahn malo licenciu na 24-hodinovú prevádzku. |
| --- | --- |

(80)

Nemecko po druhé tvrdilo, že to, že spoločnosť Fraport bola už pred ustanovením na letisku Frankfurt Hahn prevádzkovateľom letiska Frankfurt nad Mohanom, preukazuje, že sa neočakávali žiadne substitučné pohyby z letiska Frankfurt nad Mohanom na letisko Frankfurt Hahn. Spoločnosť Fraport naopak skúmala, ako by bolo možné znížiť preťaženie letiska Frankfurt nad Mohanom a využiť dodatočné, doplňujúce funkcie letiska Frankfurt Hahn, keďže na hlavnom letisku Frankfurt nad Mohanom sa do budúcnosti predpokladalo prekročenie kapacity. Podľa Nemecka zákaz nočných letov na letisku Frankfurt nad Mohanom bol jeden z hlavných faktorov pri tomto uvažovaní, pretože letisko Frankfurt Hahn malo licenciu na 24-hodinovú prevádzku.

| (81) | Nemecko napokon tvrdilo, že vplyvy financovania v prospech spoločnosti FFHG sa obmedzovali na pozitívne regionálne vplyvy pre región Hunsrück ako celok, pričom nevznikli žiadne neprimerané negatívne vplyvy v súvislosti s inými letiskami, keďže letisko Frankfurt Hahn sa využíva na zníženie preťaženia letiska Frankfurt nad Mohanom. Nemecko doplnilo, že okrem letiska Luxemburg, ktoré je od letiska Frankfurt Hahn vzdialené už 1 hodinu a 30 minút cesty (111 km), v tej istej spádovej oblasti si nekonkurujú žiadne iné zahraničné letiská. Dokonca aj pokiaľ ide o letisko Luxemburg, poskytnutá pomoc nemá podľa Nemecka žiadny negatívny rušivý vplyv na hospodársku súťaž. |
| --- | --- |

(81)

Nemecko napokon tvrdilo, že vplyvy financovania v prospech spoločnosti FFHG sa obmedzovali na pozitívne regionálne vplyvy pre región Hunsrück ako celok, pričom nevznikli žiadne neprimerané negatívne vplyvy v súvislosti s inými letiskami, keďže letisko Frankfurt Hahn sa využíva na zníženie preťaženia letiska Frankfurt nad Mohanom. Nemecko doplnilo, že okrem letiska Luxemburg, ktoré je od letiska Frankfurt Hahn vzdialené už 1 hodinu a 30 minút cesty (111 km), v tej istej spádovej oblasti si nekonkurujú žiadne iné zahraničné letiská. Dokonca aj pokiaľ ide o letisko Luxemburg, poskytnutá pomoc nemá podľa Nemecka žiadny negatívny rušivý vplyv na hospodársku súťaž.

f)   Stimulačný účinok, nevyhnutnosť a primeranosť

| (82) | Nemecko uviedlo, že bez investičnej pomoci by sa úroveň hospodárskej činnosti letiska výrazne znížila. Nemecko tvrdilo, že pomoc bola nevyhnutná, lebo sa ňou kompenzovali náklady na financovanie a nižšia suma by viedla k nižším úrovniam investícií. |
| --- | --- |

(82)

Nemecko uviedlo, že bez investičnej pomoci by sa úroveň hospodárskej činnosti letiska výrazne znížila. Nemecko tvrdilo, že pomoc bola nevyhnutná, lebo sa ňou kompenzovali náklady na financovanie a nižšia suma by viedla k nižším úrovniam investícií.

4.4.2.   Posúdenie zlučiteľnosti prevádzkovej pomoci

Posúdenie zlučiteľnosti prevádzkovej pomoci

| (83) | Nemecko 17. apríla 2014 predložilo svoje postoje k zlučiteľnosti opatrení s usmerneniami o leteckej doprave z roku 2014. Nemecko tvrdilo, že aj keby konsolidácia zostatkov, úvery a súvisiaca záruka predstavovali prevádzkovú pomoc pre spoločnosť FFHG, takáto pomoc by bola zlučiteľná s vnútorným trhom podľa článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy a oddielu 5.1.2 usmernení o leteckej doprave z roku 2014. Nemecko podrobnejšie rozvinulo svoje tvrdenia v súvislosti s príslušnými podmienkami zlučiteľnosti. |
| --- | --- |

(83)

Nemecko 17. apríla 2014 predložilo svoje postoje k zlučiteľnosti opatrení s usmerneniami o leteckej doprave z roku 2014. Nemecko tvrdilo, že aj keby konsolidácia zostatkov, úvery a súvisiaca záruka predstavovali prevádzkovú pomoc pre spoločnosť FFHG, takáto pomoc by bola zlučiteľná s vnútorným trhom podľa článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy a oddielu 5.1.2 usmernení o leteckej doprave z roku 2014. Nemecko podrobnejšie rozvinulo svoje tvrdenia v súvislosti s príslušnými podmienkami zlučiteľnosti.

a)   Príspevok k jasne vymedzenému cieľu spoločného záujmu

| (84) | Pokiaľ ide o požiadavku, podľa ktorej musí pomoc prispievať k jasne vymedzenému cieľu spoločného záujmu, Nemecko uviedlo, že cieľom pokrytia prevádzkových nákladov spoločnosti FFHG bolo zlepšiť hospodársku štruktúru regiónu Hunsrück, ktorý je hospodársky nedostatočne rozvinutý a riedko obývaný. V tejto súvislosti Nemecko použilo rovnakú argumentáciu ako pri posúdení zlučiteľnosti investičnej pomoci na financovanie letiskovej infraštruktúry (pozri oddiel 4.4.1). |
| --- | --- |

(84)

Pokiaľ ide o požiadavku, podľa ktorej musí pomoc prispievať k jasne vymedzenému cieľu spoločného záujmu, Nemecko uviedlo, že cieľom pokrytia prevádzkových nákladov spoločnosti FFHG bolo zlepšiť hospodársku štruktúru regiónu Hunsrück, ktorý je hospodársky nedostatočne rozvinutý a riedko obývaný. V tejto súvislosti Nemecko použilo rovnakú argumentáciu ako pri posúdení zlučiteľnosti investičnej pomoci na financovanie letiskovej infraštruktúry (pozri oddiel 4.4.1).

b)   Potreba zásahu štátu

| (85) | Nemecko vysvetlilo, prečo letisko Frankfurt Hahn vytvára prevádzkové straty, ktoré je potrebné kryť. Nemecko uviedlo, že pre letisko, ako je letisko Frankfurt Hahn s 1 – 3 miliónmi cestujúcich, je pomerne ambiciózny cieľ dosiahnuť ziskovosť a byť schopné pokryť svoje prevádzkové náklady. Podľa Nemecka v prvých rokoch začínajúceho podniku (ide o obdobie od začiatku komerčnej dopravy cestujúcich na letisku až do súčasnosti) nebolo možné dosiahnuť tento ambiciózny cieľ letiska Frankfurt Hahn, pretože letisko bolo zaťažené veľmi veľkými investíciami do infraštruktúry, ktoré financovalo samé na kapitálovom trhu, a za ktoré muselo platiť vysoké úroky. Nemecko dodalo, že od svetovej hospodárskej a finančnej krízy dochádza k stagnácii toku cestujúcich, a predovšetkým nákladnej dopravy. |
| --- | --- |

(85)

Nemecko vysvetlilo, prečo letisko Frankfurt Hahn vytvára prevádzkové straty, ktoré je potrebné kryť. Nemecko uviedlo, že pre letisko, ako je letisko Frankfurt Hahn s 1 – 3 miliónmi cestujúcich, je pomerne ambiciózny cieľ dosiahnuť ziskovosť a byť schopné pokryť svoje prevádzkové náklady. Podľa Nemecka v prvých rokoch začínajúceho podniku (ide o obdobie od začiatku komerčnej dopravy cestujúcich na letisku až do súčasnosti) nebolo možné dosiahnuť tento ambiciózny cieľ letiska Frankfurt Hahn, pretože letisko bolo zaťažené veľmi veľkými investíciami do infraštruktúry, ktoré financovalo samé na kapitálovom trhu, a za ktoré muselo platiť vysoké úroky. Nemecko dodalo, že od svetovej hospodárskej a finančnej krízy dochádza k stagnácii toku cestujúcich, a predovšetkým nákladnej dopravy.

| (86) | Nemecko uviedlo, že vzhľadom na tieto okolnosti bol potrebný zásah štátu s cieľom pokryť prevádzkové straty, pretože spoločnosť FFHG by sa v opačnom prípade stala insolventnou. Ďalším dôsledkom by podľa Nemecka bolo odobratie licencie na 24-hodinovú prevádzku, čo by znamenalo, že spoločnosť FFHG by musela zrušiť prevádzku všetkých letov, a následne by prišla o klientov, ako sú letecké spoločnosti a leteckí nákladní dopravcovia. Nemecko poukázalo na to, že potom by bolo takisto veľmi ťažké nájsť nového prevádzkovateľa letiska. |
| --- | --- |

(86)

Nemecko uviedlo, že vzhľadom na tieto okolnosti bol potrebný zásah štátu s cieľom pokryť prevádzkové straty, pretože spoločnosť FFHG by sa v opačnom prípade stala insolventnou. Ďalším dôsledkom by podľa Nemecka bolo odobratie licencie na 24-hodinovú prevádzku, čo by znamenalo, že spoločnosť FFHG by musela zrušiť prevádzku všetkých letov, a následne by prišla o klientov, ako sú letecké spoločnosti a leteckí nákladní dopravcovia. Nemecko poukázalo na to, že potom by bolo takisto veľmi ťažké nájsť nového prevádzkovateľa letiska.

c)   Primeranosť opatrení pomoci ako politických nástrojov

| (87) | Nemecko uviedlo, že pokrytie prevádzkových nákladov bolo primerané opatrenie na dosiahnutie plánovaného cieľa. Nemecko v tejto súvislosti tvrdilo, že ak by letisko Frankfurt Hahn bolo nútené zrušiť prevádzku a odišlo by z relevantných trhov, nedosiahli by sa ciele spoločného záujmu sledované v rámci rozvoja regiónu Hunsrück a investícií do prebudovania. Nemecko v tomto ohľade zdôraznilo, že na rozdiel od súkromného investora musí verejnoprávny investor zohľadňovať takéto ciele, keď zvažuje alternatívu zatvorenia letiska. |
| --- | --- |

(87)

Nemecko uviedlo, že pokrytie prevádzkových nákladov bolo primerané opatrenie na dosiahnutie plánovaného cieľa. Nemecko v tejto súvislosti tvrdilo, že ak by letisko Frankfurt Hahn bolo nútené zrušiť prevádzku a odišlo by z relevantných trhov, nedosiahli by sa ciele spoločného záujmu sledované v rámci rozvoja regiónu Hunsrück a investícií do prebudovania. Nemecko v tomto ohľade zdôraznilo, že na rozdiel od súkromného investora musí verejnoprávny investor zohľadňovať takéto ciele, keď zvažuje alternatívu zatvorenia letiska.

d)   Existencia stimulačného účinku

| (88) | Nemecko tvrdilo, že na zachovanie prevádzky letiska Frankfurt Hahn bolo nutné pokryť jeho prevádzkové náklady, pretože spoločnosť FFHG by sa v opačnom prípade stala insolventnou. Nemecko uviedlo, že pokrytie prevádzkových nákladov na oplátku slúžilo ako základ realizácie cieľov spoločného záujmu tak, ako sa to uvádza v odôvodnení 84 a nasledujúcich odôvodneniach. Nemecko ďalej tvrdilo, že bez tejto prevádzkovej pomoci by teraz nebola mysliteľná finančná konsolidácia letiska podľa plánov prevádzkovateľa, pretože letisko by si nazhromaždilo čoraz viac dlhov namiesto toho, aby sa z dlhov dostávalo. Podľa Nemecka stimulačný účinok opatrení preukazuje už tá skutočnosť, že spoločnosť FFHG sa neustále posúva smerom k ziskovosti. |
| --- | --- |

(88)

Nemecko tvrdilo, že na zachovanie prevádzky letiska Frankfurt Hahn bolo nutné pokryť jeho prevádzkové náklady, pretože spoločnosť FFHG by sa v opačnom prípade stala insolventnou. Nemecko uviedlo, že pokrytie prevádzkových nákladov na oplátku slúžilo ako základ realizácie cieľov spoločného záujmu tak, ako sa to uvádza v odôvodnení 84 a nasledujúcich odôvodneniach. Nemecko ďalej tvrdilo, že bez tejto prevádzkovej pomoci by teraz nebola mysliteľná finančná konsolidácia letiska podľa plánov prevádzkovateľa, pretože letisko by si nazhromaždilo čoraz viac dlhov namiesto toho, aby sa z dlhov dostávalo. Podľa Nemecka stimulačný účinok opatrení preukazuje už tá skutočnosť, že spoločnosť FFHG sa neustále posúva smerom k ziskovosti.

e)   Primeranosť výšky pomoci (pomoc obmedzená na minimum)

| (89) | Nemecko tvrdilo, že všetky prvky pomoci zahrnuté v úveroch sa obmedzovali na prevádzkové straty letiska a predstavovali absolútne nutné minimum na zachovanie prevádzky na letisku Frankfurt Hahn a zabránenie jeho insolventnosti. |
| --- | --- |

(89)

Nemecko tvrdilo, že všetky prvky pomoci zahrnuté v úveroch sa obmedzovali na prevádzkové straty letiska a predstavovali absolútne nutné minimum na zachovanie prevádzky na letisku Frankfurt Hahn a zabránenie jeho insolventnosti.

f)   Zabránenie neprípustným negatívnym vplyvom na hospodársku súťaž a obchod medzi členskými štátmi

| (90) | Nemecko sa domnievalo, že nedošlo k žiadnym neprípustným negatívnym vplyvom na hospodársku súťaž a obchod medzi členskými štátmi V tejto súvislosti Nemecko použilo rovnakú argumentáciu ako pri posúdení zlučiteľnosti investičnej pomoci na financovanie letiskovej infraštruktúry (pozri oddiel 4.4.1). |
| --- | --- |

(90)

Nemecko sa domnievalo, že nedošlo k žiadnym neprípustným negatívnym vplyvom na hospodársku súťaž a obchod medzi členskými štátmi V tejto súvislosti Nemecko použilo rovnakú argumentáciu ako pri posúdení zlučiteľnosti investičnej pomoci na financovanie letiskovej infraštruktúry (pozri oddiel 4.4.1).

5.   PRIPOMIENKY TRETÍCH STRÁN

PRIPOMIENKY TRETÍCH STRÁN

5.1.   Spolková krajina Porýnie-Falcko

Spolková krajina Porýnie-Falcko

| (91) | Komisii boli od spolkovej krajiny Porýnie-Falcko doručené len pripomienky k rozhodnutiu o začatí konania. Tieto pripomienky boli plne v súlade s pripomienkami Nemecka. |
| --- | --- |

(91)

Komisii boli od spolkovej krajiny Porýnie-Falcko doručené len pripomienky k rozhodnutiu o začatí konania. Tieto pripomienky boli plne v súlade s pripomienkami Nemecka.

| (92) | Spolková krajina Porýnie-Falcko po prvé uviedla, že spoločnosti FFHG nebola poskytnutá žiadna štátna pomoc, pretože nezískala žiadnu hospodársku výhodu. Spolková krajina tvrdila, že opatrenia prijaté spoločnosťou by prijal akýkoľvek súkromný investor v rovnakej situácii. Dôrazne podčiarkla, že postup Komisie obmedzuje rozvojový potenciál spoločnosti FFHG a jej podnikanie. Spolková krajina Porýnie-Falcko vyzdvihla význam letiska Frankfurt Hahn pre prichádzajúci cestovný ruch a hospodárstvo spolkovej krajiny. |
| --- | --- |

(92)

Spolková krajina Porýnie-Falcko po prvé uviedla, že spoločnosti FFHG nebola poskytnutá žiadna štátna pomoc, pretože nezískala žiadnu hospodársku výhodu. Spolková krajina tvrdila, že opatrenia prijaté spoločnosťou by prijal akýkoľvek súkromný investor v rovnakej situácii. Dôrazne podčiarkla, že postup Komisie obmedzuje rozvojový potenciál spoločnosti FFHG a jej podnikanie. Spolková krajina Porýnie-Falcko vyzdvihla význam letiska Frankfurt Hahn pre prichádzajúci cestovný ruch a hospodárstvo spolkovej krajiny.

| (93) | Podľa spolkovej krajiny Porýnie-Falcko, aj keby spoločnosti FFHG bola poskytnutá štátna pomoc, bola by zlučiteľná s vnútorným trhom. Spolková krajina zastáva názor, že financovanie bolo určené na rozvoj letiskovej infraštruktúry, ktorá má nesmierny hospodársky význam pre spolkovú krajinu. |
| --- | --- |

(93)

Podľa spolkovej krajiny Porýnie-Falcko, aj keby spoločnosti FFHG bola poskytnutá štátna pomoc, bola by zlučiteľná s vnútorným trhom. Spolková krajina zastáva názor, že financovanie bolo určené na rozvoj letiskovej infraštruktúry, ktorá má nesmierny hospodársky význam pre spolkovú krajinu.

| (94) | Spolková krajina sa preto domnieva, že aj keby Komisia prijala stanovisko, podľa ktorého išlo o prípad štátnej pomoci, táto pomoc sa musí považovať za štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy a musí sa považovať za zlučiteľnú s vnútorným trhom. |
| --- | --- |

(94)

Spolková krajina sa preto domnieva, že aj keby Komisia prijala stanovisko, podľa ktorého išlo o prípad štátnej pomoci, táto pomoc sa musí považovať za štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy a musí sa považovať za zlučiteľnú s vnútorným trhom.

5.2.   Pripomienky k uplatneniu usmernení o leteckej doprave z roku 2014 na otvorenú vec

Pripomienky k uplatneniu usmernení o leteckej doprave z roku 2014 na otvorenú vec

5.2.1.   Lufthansa

Lufthansa

| (95) | Spoločnosť Lufthansa tvrdila, že Komisia by v tejto veci mala uplatniť usmernenia o záchrane a reštrukturalizácii z roku 2004 (32). Podľa spoločnosti Lufthansa opatrenia zahŕňajú nepretržitú nezákonnú a nezlučiteľnú záchrannú pomoc, ktorú poskytovala spolková krajina Porýnie-Falcko spoločnosti FFHG. Spoločnosť Lufthansa uviedla, že letisku od daného času neustále vznikajú ročné straty a bez verejnej podpory by odišlo z trhu. |
| --- | --- |

(95)

Spoločnosť Lufthansa tvrdila, že Komisia by v tejto veci mala uplatniť usmernenia o záchrane a reštrukturalizácii z roku 2004 (32). Podľa spoločnosti Lufthansa opatrenia zahŕňajú nepretržitú nezákonnú a nezlučiteľnú záchrannú pomoc, ktorú poskytovala spolková krajina Porýnie-Falcko spoločnosti FFHG. Spoločnosť Lufthansa uviedla, že letisku od daného času neustále vznikajú ročné straty a bez verejnej podpory by odišlo z trhu.

32

5.2.2.   Transport & Environment

Transport & Environment

| (96) | Táto mimovládna organizácia vo svojich pripomienkach kritizovala usmernenia o leteckej doprave z roku 2014 a doterajšie rozhodnutia Komisie o odvetví leteckej dopravy, pretože majú údajne negatívne vplyvy na životné prostredie. |
| --- | --- |

(96)

Táto mimovládna organizácia vo svojich pripomienkach kritizovala usmernenia o leteckej doprave z roku 2014 a doterajšie rozhodnutia Komisie o odvetví leteckej dopravy, pretože majú údajne negatívne vplyvy na životné prostredie.

6.   POSÚDENIE

POSÚDENIE

| (97) | Podľa článku 107 ods. 1 zmluvy „pomoc poskytovaná v akejkoľvek forme členským štátom alebo zo štátnych prostriedkov, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru, je nezlučiteľná s vnútorným trhom, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi“. |
| --- | --- |

(97)

Podľa článku 107 ods. 1 zmluvy „pomoc poskytovaná v akejkoľvek forme členským štátom alebo zo štátnych prostriedkov, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru, je nezlučiteľná s vnútorným trhom, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi“.

| (98) | Kritériá stanovené v článku 107 ods. 1 zmluvy sú kumulatívne. Preto aby bolo možné určiť, či opatrenia predstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy, je potrebné splniť všetky tieto podmienky. Finančná podpora musí konkrétne:






  a) | byť poskytovaná štátom alebo zo štátnych prostriedkov; |
| --- | --- | --- |

(98)

Kritériá stanovené v článku 107 ods. 1 zmluvy sú kumulatívne. Preto aby bolo možné určiť, či opatrenia predstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy, je potrebné splniť všetky tieto podmienky. Finančná podpora musí konkrétne:

a)

byť poskytovaná štátom alebo zo štátnych prostriedkov;

| b) | zvýhodňovať určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru; |
| --- | --- |

b)

zvýhodňovať určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru;

| c) | narúšať hospodársku súťaž alebo hroziť narušením hospodárskej súťaže a |
| --- | --- |

c)

narúšať hospodársku súťaž alebo hroziť narušením hospodárskej súťaže a

| d) | ovplyvňovať obchod medzi členskými štátmi. |
| --- | --- |

d)

ovplyvňovať obchod medzi členskými štátmi.

6.1.   Povaha pomoci úverovej linky poskytnutej prostredníctvom konsolidácie zostatkov spolkovej krajiny Porýnie-Falcko

Povaha pomoci úverovej linky poskytnutej prostredníctvom konsolidácie zostatkov spolkovej krajiny Porýnie-Falcko

6.1.1.   Pojem podniku a hospodárskej činnosti

Pojem podniku a hospodárskej činnosti

| (99) | Podľa ustálenej judikatúry musí Komisia najskôr určiť, či je spoločnosť FFHG podnikom v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy. Pojem podnik zahŕňa každý subjekt vykonávajúci hospodársku činnosť nezávisle od jeho právneho postavenia a spôsobu jeho financovania. (33) Činnosť, ktorá pozostáva z ponuky tovaru alebo služieb na danom trhu, je hospodárskou činnosťou (34). |
| --- | --- |

(99)

Podľa ustálenej judikatúry musí Komisia najskôr určiť, či je spoločnosť FFHG podnikom v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy. Pojem podnik zahŕňa každý subjekt vykonávajúci hospodársku činnosť nezávisle od jeho právneho postavenia a spôsobu jeho financovania. (33) Činnosť, ktorá pozostáva z ponuky tovaru alebo služieb na danom trhu, je hospodárskou činnosťou (34).

33

34

| (100) | Všeobecný súd v rozsudku vo veci Flughafen Leipzig-Halle potvrdil, že prevádzka letiska na komerčné účely a výstavba letiskovej infraštruktúry predstavujú hospodársku činnosť (35). Keď sa prevádzkovateľ letiska zapojí do hospodárskych činností ponúkaním letiskových služieb za odplatu, stáva sa podnikom v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy bez ohľadu na svoje právne postavenie alebo spôsob financovania, a pravidlá o štátnej pomoci stanovené v zmluve sa teda môžu uplatňovať na výhody poskytnuté tomuto prevádzkovateľovi letiska štátom alebo zo štátnych prostriedkov (36). |
| --- | --- |

(100)

Všeobecný súd v rozsudku vo veci Flughafen Leipzig-Halle potvrdil, že prevádzka letiska na komerčné účely a výstavba letiskovej infraštruktúry predstavujú hospodársku činnosť (35). Keď sa prevádzkovateľ letiska zapojí do hospodárskych činností ponúkaním letiskových služieb za odplatu, stáva sa podnikom v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy bez ohľadu na svoje právne postavenie alebo spôsob financovania, a pravidlá o štátnej pomoci stanovené v zmluve sa teda môžu uplatňovať na výhody poskytnuté tomuto prevádzkovateľovi letiska štátom alebo zo štátnych prostriedkov (36).

Flughafen Leipzig-Halle

35

36

| (101) | Pokiaľ ide o čas, kedy sa výstavba a prevádzkovanie letiska stali hospodárskou činnosťou, postupný vývoj trhových síl v odvetví letísk neumožňuje stanovenie presného dátumu. Všeobecný súd však uznal vývoj povahy letiskových činností a v rozsudku vo veci letisko Leipzig-Halle dospel k záveru, že od roku 2000 už nemožno vylúčiť uplatňovanie pravidiel štátnej pomoci na financovanie letiskovej infraštruktúry. Od vydania rozsudku vo veci Aéroports de Paris (12. decembra 2000) (37) sa preto prevádzka a výstavba letiskovej infraštruktúry musia považovať za hospodárske činnosti podliehajúce kontrole štátnej pomoci. |
| --- | --- |

(101)

Pokiaľ ide o čas, kedy sa výstavba a prevádzkovanie letiska stali hospodárskou činnosťou, postupný vývoj trhových síl v odvetví letísk neumožňuje stanovenie presného dátumu. Všeobecný súd však uznal vývoj povahy letiskových činností a v rozsudku vo veci letisko Leipzig-Halle dospel k záveru, že od roku 2000 už nemožno vylúčiť uplatňovanie pravidiel štátnej pomoci na financovanie letiskovej infraštruktúry. Od vydania rozsudku vo veci Aéroports de Paris (12. decembra 2000) (37) sa preto prevádzka a výstavba letiskovej infraštruktúry musia považovať za hospodárske činnosti podliehajúce kontrole štátnej pomoci.

letisko Leipzig-Halle

Aéroports de Paris

37

| (102) | V tejto súvislosti letisko, ktoré je predmetom tohto rozhodnutia, prevádzkuje spoločnosť FFHG, ktorá je prevádzkovateľom letiska na komerčnom základe. Prevádzkovateľ letiska FFHG účtuje používateľom poplatky za používanie tejto infraštruktúry. Spoločnosť FFHG je teda podnik na účely práva Únie v oblasti hospodárskej súťaže. |
| --- | --- |

(102)

V tejto súvislosti letisko, ktoré je predmetom tohto rozhodnutia, prevádzkuje spoločnosť FFHG, ktorá je prevádzkovateľom letiska na komerčnom základe. Prevádzkovateľ letiska FFHG účtuje používateľom poplatky za používanie tejto infraštruktúry. Spoločnosť FFHG je teda podnik na účely práva Únie v oblasti hospodárskej súťaže.

6.1.2.   Štátne zdroje a pripísateľnosť štátu

Štátne zdroje a pripísateľnosť štátu

| (103) | Na to, aby predmetné opatrenie predstavovalo štátnu pomoc, musí byť financované zo štátnych prostriedkov a rozhodnutie o prijatí opatrenia musí byť pripísateľné štátu. |
| --- | --- |

(103)

Na to, aby predmetné opatrenie predstavovalo štátnu pomoc, musí byť financované zo štátnych prostriedkov a rozhodnutie o prijatí opatrenia musí byť pripísateľné štátu.

| (104) | Pojem štátna pomoc sa vzťahuje na akúkoľvek výhodu poskytnutú prostredníctvom štátnych prostriedkov samotným štátom alebo akýmkoľvek sprostredkovateľským orgánom konajúcim na základe právomocí, ktoré mu boli zverené. (38) Prostriedky miestnych orgánov sa na účely uplatňovania článku 107 zmluvy považujú za štátne prostriedky (39). |
| --- | --- |

(104)

Pojem štátna pomoc sa vzťahuje na akúkoľvek výhodu poskytnutú prostredníctvom štátnych prostriedkov samotným štátom alebo akýmkoľvek sprostredkovateľským orgánom konajúcim na základe právomocí, ktoré mu boli zverené. (38) Prostriedky miestnych orgánov sa na účely uplatňovania článku 107 zmluvy považujú za štátne prostriedky (39).

38

39

| (105) | Nemecko najskôr uviedlo, že konsolidácia zostatkov spolkovej krajiny Porýnie-Falcko nie je priamo financovaný z verejného rozpočtu spolkovej krajiny. Tvrdilo, že všetky finančné prostriedky konsolidácie zostatkov pochádzajú od zúčastnených podnikov alebo sa získavajú vo forme úverov na kapitálovom trhu. V neskoršom príspevku Nemecko uviedlo, že finančné prostriedky, ktoré z konsolidácie zostatkov čerpá spoločnosť FFHG, nie sú pokryté zárukou spolkovej krajiny, keďže tieto finančné prostriedky sa poskytujú priamo zo zdrojov spolkovej krajiny (40). |
| --- | --- |

(105)

Nemecko najskôr uviedlo, že konsolidácia zostatkov spolkovej krajiny Porýnie-Falcko nie je priamo financovaný z verejného rozpočtu spolkovej krajiny. Tvrdilo, že všetky finančné prostriedky konsolidácie zostatkov pochádzajú od zúčastnených podnikov alebo sa získavajú vo forme úverov na kapitálovom trhu. V neskoršom príspevku Nemecko uviedlo, že finančné prostriedky, ktoré z konsolidácie zostatkov čerpá spoločnosť FFHG, nie sú pokryté zárukou spolkovej krajiny, keďže tieto finančné prostriedky sa poskytujú priamo zo zdrojov spolkovej krajiny (40).

40

| (106) | Komisia sa domnieva, že v predmetnej veci štát zakaždým vykonával priamu alebo nepriamu kontrolu nad zdrojmi konsolidácie zostatkov, a v dôsledku toho tieto zdroje predstavovali štátne zdroje. Po prvé, samotné Nemecko uviedlo, že úverová linka poskytnutá prostredníctvom konsolidácie zostatkov bola priamo financovaná zo zdrojov spolkovej krajiny Porýnie-Falcko. Dotknuté opatrenie teda bolo financované zo štátnych zdrojov. |
| --- | --- |

(106)

Komisia sa domnieva, že v predmetnej veci štát zakaždým vykonával priamu alebo nepriamu kontrolu nad zdrojmi konsolidácie zostatkov, a v dôsledku toho tieto zdroje predstavovali štátne zdroje. Po prvé, samotné Nemecko uviedlo, že úverová linka poskytnutá prostredníctvom konsolidácie zostatkov bola priamo financovaná zo zdrojov spolkovej krajiny Porýnie-Falcko. Dotknuté opatrenie teda bolo financované zo štátnych zdrojov.

| (107) | Po druhé, len podniky, ktoré má spolková krajina Porýnie-Falcko vo väčšinovom vlastníctve (najmenej 50 % vlastníctvo) sa môžu zúčastňovať na konsolidácii zostatkov. V dôsledku väčšinového verejného vlastníctva sú zúčastnené podniky jednoznačne verejné podniky v zmysle článku 2 písm. b) smernice Komisie 2006/111/ES (41). Keďže všetky zúčastnené podniky sú verejné podniky, ich zdroje predstavujú štátne zdroje. Už len táto skutočnosť znamená, že finančné prostriedky konsolidácie zostatkov predstavujú štátne prostriedky, v rozsahu, v akom sú tvorené vkladmi zúčastnených podnikov. |
| --- | --- |

(107)

Po druhé, len podniky, ktoré má spolková krajina Porýnie-Falcko vo väčšinovom vlastníctve (najmenej 50 % vlastníctvo) sa môžu zúčastňovať na konsolidácii zostatkov. V dôsledku väčšinového verejného vlastníctva sú zúčastnené podniky jednoznačne verejné podniky v zmysle článku 2 písm. b) smernice Komisie 2006/111/ES (41). Keďže všetky zúčastnené podniky sú verejné podniky, ich zdroje predstavujú štátne zdroje. Už len táto skutočnosť znamená, že finančné prostriedky konsolidácie zostatkov predstavujú štátne prostriedky, v rozsahu, v akom sú tvorené vkladmi zúčastnených podnikov.

41

| (108) | Po tretie, v prípade, že vklady zúčastnených podnikov do konsolidácie zostatkov nie sú dostatočné na uspokojenie potrieb likvidity niektorého z účastníkov, spolková krajina Porýnie-Falcko zabezpečí krátkodobé financovanie na finančných trhoch vo vlastnom mene a posunie tieto finančné prostriedky podnikom s účasťou na konsolidácii zostatkov. Keďže spolková krajina si berie potrebné úvery vo vlastnom mene, musí sa usudzovať, že takto získané finančné prostriedky takisto predstavujú aj štátne zdroje. Ako vyplýva z obrázku 2, v rokoch 2009 až 2013 (okrem augusta 2012 a septembra 2013) vklady podnikov s účasťou v konsolidácii zostatkov neboli dostatočné na uspokojenie potrieb likvidity všetkých účastníkov a spolková krajina si musela zobrať nevyhnutné úvery vo vlastnom mene. |
| --- | --- |

(108)

Po tretie, v prípade, že vklady zúčastnených podnikov do konsolidácie zostatkov nie sú dostatočné na uspokojenie potrieb likvidity niektorého z účastníkov, spolková krajina Porýnie-Falcko zabezpečí krátkodobé financovanie na finančných trhoch vo vlastnom mene a posunie tieto finančné prostriedky podnikom s účasťou na konsolidácii zostatkov. Keďže spolková krajina si berie potrebné úvery vo vlastnom mene, musí sa usudzovať, že takto získané finančné prostriedky takisto predstavujú aj štátne zdroje. Ako vyplýva z obrázku 2, v rokoch 2009 až 2013 (okrem augusta 2012 a septembra 2013) vklady podnikov s účasťou v konsolidácii zostatkov neboli dostatočné na uspokojenie potrieb likvidity všetkých účastníkov a spolková krajina si musela zobrať nevyhnutné úvery vo vlastnom mene.

| (109) | Komisia sa preto domnieva, že finančné krytie poskytnuté prostredníctvom konsolidácie zostatkov je financované zo štátnych zdrojov, keďže vklady zúčastnených podnikov aj úvery zabezpečené spolkovou krajinou na preklenutie likvidných medzier v konsolidácii zostatkov predstavujú štátne zdroje. |
| --- | --- |

(109)

Komisia sa preto domnieva, že finančné krytie poskytnuté prostredníctvom konsolidácie zostatkov je financované zo štátnych zdrojov, keďže vklady zúčastnených podnikov aj úvery zabezpečené spolkovou krajinou na preklenutie likvidných medzier v konsolidácii zostatkov predstavujú štátne zdroje.

| (110) | Okrem toho je zrejmé, že spolková krajina mala ďalekosiahlu kontrolu nad prevádzkou konsolidácie zostatkov, v dôsledku čoho financovanie poskytnuté zúčastneným podnikom je pripísateľné štátu. Dohoda o účasti na konsolidácii zostatkov je uzatvorená medzi spolkovou krajinou a zúčastnenými podnikmi. Rozhodnutie o povolení účasti podniku na konsolidácii zostatkov teda priamo prijíma spolková krajina. Spolková krajina taktiež rozhoduje o maximálnej sume, ktorú si môžu vybrať z konsolidácie zostatkov zúčastnené podniky vo forme úverovej linky. Spolková krajina Porýnie-Falcko navyše priamo spravuje bežné operácie konsolidácie zostatkov prostredníctvom Landeshauptkasse, čo je inštitúcia ministerstva financií spolkovej krajiny Porýnie-Falcko. Landeshauptkasse zároveň oficiálne zastupuje spolkovú krajinu pri získavaní finančných prostriedkov na trhu s cieľom preklenúť likvidné medzery v konsolidácii zostatkov. |
| --- | --- |

(110)

Okrem toho je zrejmé, že spolková krajina mala ďalekosiahlu kontrolu nad prevádzkou konsolidácie zostatkov, v dôsledku čoho financovanie poskytnuté zúčastneným podnikom je pripísateľné štátu. Dohoda o účasti na konsolidácii zostatkov je uzatvorená medzi spolkovou krajinou a zúčastnenými podnikmi. Rozhodnutie o povolení účasti podniku na konsolidácii zostatkov teda priamo prijíma spolková krajina. Spolková krajina taktiež rozhoduje o maximálnej sume, ktorú si môžu vybrať z konsolidácie zostatkov zúčastnené podniky vo forme úverovej linky. Spolková krajina Porýnie-Falcko navyše priamo spravuje bežné operácie konsolidácie zostatkov prostredníctvom Landeshauptkasse, čo je inštitúcia ministerstva financií spolkovej krajiny Porýnie-Falcko. Landeshauptkasse zároveň oficiálne zastupuje spolkovú krajinu pri získavaní finančných prostriedkov na trhu s cieľom preklenúť likvidné medzery v konsolidácii zostatkov.

Landeshauptkasse

Landeshauptkasse

| (111) | Na základe týchto skutočností sa Komisia domnieva, že štát je schopný priamo kontrolovať činnosti konsolidácie zostatkov, a čo je najhlavnejšie má kontrolu nad tým, ktorý podnik sa môže zúčastniť a aké jednotlivé úverové linky sa poskytnú jednotlivým zúčastneným podnikom. Rozhodnutia o účasti v konsolidácii zostatkov a o rozsahu účasti sú teda pripísateľné štátu. |
| --- | --- |

(111)

Na základe týchto skutočností sa Komisia domnieva, že štát je schopný priamo kontrolovať činnosti konsolidácie zostatkov, a čo je najhlavnejšie má kontrolu nad tým, ktorý podnik sa môže zúčastniť a aké jednotlivé úverové linky sa poskytnú jednotlivým zúčastneným podnikom. Rozhodnutia o účasti v konsolidácii zostatkov a o rozsahu účasti sú teda pripísateľné štátu.

6.1.3.   Hospodárska výhoda

Hospodárska výhoda

| (112) | Výhodou v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy je každá hospodárska výhoda, ktorú by podnik nezískal za bežných trhových podmienok, teda bez zásahu štátu. (42) Relevantný je len vplyv opatrenia na podnik, nie príčina ani cieľ zásahu štátu. (43) |
| --- | --- |

(112)

Výhodou v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy je každá hospodárska výhoda, ktorú by podnik nezískal za bežných trhových podmienok, teda bez zásahu štátu. (42) Relevantný je len vplyv opatrenia na podnik, nie príčina ani cieľ zásahu štátu. (43)

42

43

| (113) | O výhodu ide vždy, keď sa v dôsledku zásahu štátu zlepší finančná situácia podniku. Naopak, „kapitál, ktorý štát priamo alebo nepriamo poskytol podniku za okolností, ktoré zodpovedajú bežným trhovým podmienkam, sa nemôže považovať za štátnu pomoc“ (44). |
| --- | --- |

(113)

O výhodu ide vždy, keď sa v dôsledku zásahu štátu zlepší finančná situácia podniku. Naopak, „kapitál, ktorý štát priamo alebo nepriamo poskytol podniku za okolností, ktoré zodpovedajú bežným trhovým podmienkam, sa nemôže považovať za štátnu pomoc“ (44).

44

| (114) | S cieľom overiť, či podnik profitoval z hospodárskej výhody vyplývajúcej z poskytnutia úveru alebo akejkoľvek inej formy dlhového financovania, Komisia uplatňuje kritérium zásada veriteľa v trhovom hospodárstve. Komisia teda musí posúdiť, či podmienky konsolidácie zostatkov poskytnutého spoločnosti FFHG predstavujú hospodársku výhodu, ktorú by prijímajúci podnik nebol získal za bežných trhových podmienok. |
| --- | --- |

(114)

S cieľom overiť, či podnik profitoval z hospodárskej výhody vyplývajúcej z poskytnutia úveru alebo akejkoľvek inej formy dlhového financovania, Komisia uplatňuje kritérium zásada veriteľa v trhovom hospodárstve. Komisia teda musí posúdiť, či podmienky konsolidácie zostatkov poskytnutého spoločnosti FFHG predstavujú hospodársku výhodu, ktorú by prijímajúci podnik nebol získal za bežných trhových podmienok.

zásada veriteľa v trhovom hospodárstve

| (115) | Nemecko uviedlo, že zásada veriteľa v trhovom hospodárstve bola v plnej miere dodržaná, keďže konsolidácia zostatkov poskytuje financovanie za trhových podmienok. Pokiaľ ide o účasť spoločnosti FFHG na konsolidácii zostatkov, Nemecko vysvetlilo, že konsolidácia zostatkov funguje takto: Spoločnosť FFHG požiada o finančné prostriedky z poolingu na zabezpečenie svojej likvidity a spolková krajina poskytne tieto finančné prostriedky z konsolidácie zostatkov. Úrokové sadzby účtované spoločnosti FFHG sa zakladajú na sadzbách „call money“ (pohotových peňazí) vyplývajúcich z trhu (45) na úrovni, ktorú má k dispozícii samotná spolková krajina, ako je znázornené na obrázku 4. |
| --- | --- |

(115)

Nemecko uviedlo, že zásada veriteľa v trhovom hospodárstve bola v plnej miere dodržaná, keďže konsolidácia zostatkov poskytuje financovanie za trhových podmienok. Pokiaľ ide o účasť spoločnosti FFHG na konsolidácii zostatkov, Nemecko vysvetlilo, že konsolidácia zostatkov funguje takto: Spoločnosť FFHG požiada o finančné prostriedky z poolingu na zabezpečenie svojej likvidity a spolková krajina poskytne tieto finančné prostriedky z konsolidácie zostatkov. Úrokové sadzby účtované spoločnosti FFHG sa zakladajú na sadzbách „call money“ (pohotových peňazí) vyplývajúcich z trhu (45) na úrovni, ktorú má k dispozícii samotná spolková krajina, ako je znázornené na obrázku 4.

zásada veriteľa v trhovom hospodárstve

45

| (116) | Ak sú vklady zúčastnených podnikov nedostatočné na pokrytie požiadaviek, spolková krajina doplní konsolidáciu zostatkov tak, že si zoberie úvery vo vlastnom mene. Nemecko ďalej vysvetlilo, že spolková krajina v zásade posúva podmienky, ktoré získa na kapitálovom trhu, účastníkom konsolidácie zostatkov, a účastníkom (podniky spolkovej krajiny, v ktorých spolková krajina vlastní väčšinu akcií) tak umožní refinancovať sa za rovnakých podmienok ako samotná spolková krajina bez akéhokoľvek posúdenia ich úverovej bonity. Financovanie je okrem toho dostupné pre podniky na neobmedzené časové obdobie. |
| --- | --- |

(116)

Ak sú vklady zúčastnených podnikov nedostatočné na pokrytie požiadaviek, spolková krajina doplní konsolidáciu zostatkov tak, že si zoberie úvery vo vlastnom mene. Nemecko ďalej vysvetlilo, že spolková krajina v zásade posúva podmienky, ktoré získa na kapitálovom trhu, účastníkom konsolidácie zostatkov, a účastníkom (podniky spolkovej krajiny, v ktorých spolková krajina vlastní väčšinu akcií) tak umožní refinancovať sa za rovnakých podmienok ako samotná spolková krajina bez akéhokoľvek posúdenia ich úverovej bonity. Financovanie je okrem toho dostupné pre podniky na neobmedzené časové obdobie.

| (117) | Vzhľadom na tento mechanizmus sa spoločnosti FFHG poskytuje výhoda, keď sú podmienky, za ktorých spolková krajina poskytuje úvery z konsolidácie zostatkov, priaznivejšie ako podmienky, ktoré by v inom prípade mala spoločnosť k dispozícii na trhu. Podmienky získania úverov z konsolidácie zostatkov sú rovnaké ako podmienky, ktoré má k dispozícii spolková krajina na vlastné refinancovanie. S prihliadnutím na to, že spolková krajina ako verejný orgán je schopná vziať si úvery s veľmi výhodnými sadzbami (keďže v podstate neexistuje žiadne riziko zlyhania a úverový rating spolkovej krajiny zodpovedá ratingu AAA (46)), Komisia sa domnieva, že sadzba, za ktorú môže spoločnosť FFHG získať úver z konsolidácie zostatkov je priaznivejšia ako sadzba, ktorú by mala v inom prípade k dispozícii. Túto skutočnosť navyše podporujú úverové ratingy spoločnosti FFHG v rokoch 2009 až 2014 poskytnuté Nemeckom a zhrnuté v tabuľke 7, ktorá preukazuje, že úverový rating spoločnosti FFHG sa pohybuje v rozpätí [...]. Úvery z konsolidácie zostatkov teda boli k dispozícii za lepších podmienok ako by oprávňovala úverová bonita spoločnosti FFHG. Spoločnosť FFHG navyše nemusela poskytnúť kolaterál za tieto úvery. Umožnením účasti spoločnosti FFHG na konsolidácii zostatkov a poskytnutím úverov v rámci úverovej linky teda spolková krajina poskytla hospodársku výhodu (47). |
| --- | --- |

(117)

Vzhľadom na tento mechanizmus sa spoločnosti FFHG poskytuje výhoda, keď sú podmienky, za ktorých spolková krajina poskytuje úvery z konsolidácie zostatkov, priaznivejšie ako podmienky, ktoré by v inom prípade mala spoločnosť k dispozícii na trhu. Podmienky získania úverov z konsolidácie zostatkov sú rovnaké ako podmienky, ktoré má k dispozícii spolková krajina na vlastné refinancovanie. S prihliadnutím na to, že spolková krajina ako verejný orgán je schopná vziať si úvery s veľmi výhodnými sadzbami (keďže v podstate neexistuje žiadne riziko zlyhania a úverový rating spolkovej krajiny zodpovedá ratingu AAA (46)), Komisia sa domnieva, že sadzba, za ktorú môže spoločnosť FFHG získať úver z konsolidácie zostatkov je priaznivejšia ako sadzba, ktorú by mala v inom prípade k dispozícii. Túto skutočnosť navyše podporujú úverové ratingy spoločnosti FFHG v rokoch 2009 až 2014 poskytnuté Nemeckom a zhrnuté v tabuľke 7, ktorá preukazuje, že úverový rating spoločnosti FFHG sa pohybuje v rozpätí [...]. Úvery z konsolidácie zostatkov teda boli k dispozícii za lepších podmienok ako by oprávňovala úverová bonita spoločnosti FFHG. Spoločnosť FFHG navyše nemusela poskytnúť kolaterál za tieto úvery. Umožnením účasti spoločnosti FFHG na konsolidácii zostatkov a poskytnutím úverov v rámci úverovej linky teda spolková krajina poskytla hospodársku výhodu (47).

46

47

6.1.4.   Selektivita

Selektivita

| (118) | Podľa článku 107 ods. 1 zmluvy predstavuje opatrenie štátnu pomoc vtedy, keď zvýhodňuje „určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru“. |
| --- | --- |

(118)

Podľa článku 107 ods. 1 zmluvy predstavuje opatrenie štátnu pomoc vtedy, keď zvýhodňuje „určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru“.

| (119) | Keďže právo zúčastniť sa na konsolidácii zostatkov bolo udelené len spoločnosti FFHG (a ďalším podnikom, v ktorých spolková krajina vlastní väčšinu akcií), opatrenie je selektívne v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy. |
| --- | --- |

(119)

Keďže právo zúčastniť sa na konsolidácii zostatkov bolo udelené len spoločnosti FFHG (a ďalším podnikom, v ktorých spolková krajina vlastní väčšinu akcií), opatrenie je selektívne v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy.

6.1.5.   Narušenie hospodárskej súťaže a vplyv na obchod

Narušenie hospodárskej súťaže a vplyv na obchod

| (120) | Ak sa prostredníctvom pomoci poskytnutej zo strany členského štátu posilní postavenie podniku v porovnaní s inými podnikmi, s ktorými si konkurujú pri obchodovaní v rámci Únie, tieto iné podniky sa musia považovať za podniky ovplyvnené touto pomocou. Podľa ustálenej judikatúry (48) na to, aby nejaké opatrenie narúšalo hospodársku súťaž, stačí, že príjemca pomoci je v konkurencii s ostatnými podnikmi na trhoch otvorených hospodárskej súťaži. |
| --- | --- |

(120)

Ak sa prostredníctvom pomoci poskytnutej zo strany členského štátu posilní postavenie podniku v porovnaní s inými podnikmi, s ktorými si konkurujú pri obchodovaní v rámci Únie, tieto iné podniky sa musia považovať za podniky ovplyvnené touto pomocou. Podľa ustálenej judikatúry (48) na to, aby nejaké opatrenie narúšalo hospodársku súťaž, stačí, že príjemca pomoci je v konkurencii s ostatnými podnikmi na trhoch otvorených hospodárskej súťaži.

48

| (121) | Podľa posúdenia v odôvodnení 102 a nasl. je prevádzkovanie letiska hospodárska činnosť. Hospodárska súťaž existuje na jednej strane medzi letiskami, ktoré sa snažia prilákať leteckých dopravcov a zodpovedajúcu leteckú prevádzku (osobnú a nákladnú), a na druhej strane medzi prevádzkovateľmi letísk, ktorí môžu súťažiť medzi sebou, aby im bolo zverené prevádzkovanie daného letiska. Najmä v súvislosti s nízkonákladovými leteckými spoločnosťami a prevádzkovateľmi charterových letov môžu okrem toho letiská, ktoré sa nachádzajú v rôznych spádových oblastiach, a dokonca aj v rôznych členských štátoch, medzi sebou súťažiť, aby tieto letecké spoločnosti prilákali. |
| --- | --- |

(121)

Podľa posúdenia v odôvodnení 102 a nasl. je prevádzkovanie letiska hospodárska činnosť. Hospodárska súťaž existuje na jednej strane medzi letiskami, ktoré sa snažia prilákať leteckých dopravcov a zodpovedajúcu leteckú prevádzku (osobnú a nákladnú), a na druhej strane medzi prevádzkovateľmi letísk, ktorí môžu súťažiť medzi sebou, aby im bolo zverené prevádzkovanie daného letiska. Najmä v súvislosti s nízkonákladovými leteckými spoločnosťami a prevádzkovateľmi charterových letov môžu okrem toho letiská, ktoré sa nachádzajú v rôznych spádových oblastiach, a dokonca aj v rôznych členských štátoch, medzi sebou súťažiť, aby tieto letecké spoločnosti prilákali.

| (122) | Na základe veľkosti letiska Frankfurt Hahn (2,7 až 3,8 milióna cestujúcich počas posudzovaného obdobia, pozri tabuľku 1) a jeho blízkosti k iným letiskám Únie, a najmä k letisku Frankfurt nad Mohanom, letisku Luxemburg, letisku Zweibrücken, letisku Saarbrücken a letisku Kolín-Bonn, (49) možno konštatovať, že financovanie môže narušiť hospodársku súťaž a má vplyv na obchod medzi členskými štátmi. Z letiska Frankfurt Hahn sa uskutočňujú medzinárodné lety do mnohých medzinárodných destinácií, ktoré sú uvedené v odôvodnení 73. Vzletová a pristávacia dráha na letisku Frankfurt Hahn je dostatočne dlhá (3 800 m) na to, aby ju mohli využívať väčšie lietadlá a umožňuje leteckým spoločnostiam odbavovať lety na stredné, a dokonca dlhé vzdialenosti do medzinárodných destinácií. |
| --- | --- |

(122)

Na základe veľkosti letiska Frankfurt Hahn (2,7 až 3,8 milióna cestujúcich počas posudzovaného obdobia, pozri tabuľku 1) a jeho blízkosti k iným letiskám Únie, a najmä k letisku Frankfurt nad Mohanom, letisku Luxemburg, letisku Zweibrücken, letisku Saarbrücken a letisku Kolín-Bonn, (49) možno konštatovať, že financovanie môže narušiť hospodársku súťaž a má vplyv na obchod medzi členskými štátmi. Z letiska Frankfurt Hahn sa uskutočňujú medzinárodné lety do mnohých medzinárodných destinácií, ktoré sú uvedené v odôvodnení 73. Vzletová a pristávacia dráha na letisku Frankfurt Hahn je dostatočne dlhá (3 800 m) na to, aby ju mohli využívať väčšie lietadlá a umožňuje leteckým spoločnostiam odbavovať lety na stredné, a dokonca dlhé vzdialenosti do medzinárodných destinácií.

49

| (123) | Letisko Frankfurt Hahn ďalej slúži ako nákladné letisko a ročne vybaví približne 200 000 ton leteckého nákladu a celkovo 500 000 ton nákladu vrátane nákladu prepravovaného cestnou nákladnou dopravou (pozri tabuľku 2). V súvislosti s hospodárskou súťažou v oblasti leteckej nákladnej dopravy Komisia poznamenáva, že nákladná doprava je zvyčajne mobilnejšia ako preprava cestujúcich. (50) Vo všeobecnosti sa spádová oblasť nákladných letísk vymedzuje v okruhu najmenej 200 kilometrov a 2 hodín času cestovania. Z informácií Komisie vyplýva, že odvetvoví aktéri sa vo všeobecnosti domnievajú, že spádová oblasť leteckej nákladnej dopravy môže byť ešte väčšia, keďže cestovanie kamiónom nepresahujúce pol dňa (tzn. do 12 hodín cestovania kamiónom) by pre nákladných dopravcov bolo vo všeobecnosti prijateľné s cieľom využiť letisko na dopravu nákladu (51). Keďže nákladné letiská sú zameniteľnejšie ako letiská pre osobnú dopravu, pretože stačí, aby sa letecký náklad dopravil do určitej oblasti a potom sa dopravoval prostredníctvom cestných a železničných nákladných dopravcov do konečného miesta určenia, Komisia sa domnieva, že existuje väčšie riziko narušenia hospodárskej súťaže a vplyvu na obchod medzi členskými štátmi. |
| --- | --- |

(123)

Letisko Frankfurt Hahn ďalej slúži ako nákladné letisko a ročne vybaví približne 200 000 ton leteckého nákladu a celkovo 500 000 ton nákladu vrátane nákladu prepravovaného cestnou nákladnou dopravou (pozri tabuľku 2). V súvislosti s hospodárskou súťažou v oblasti leteckej nákladnej dopravy Komisia poznamenáva, že nákladná doprava je zvyčajne mobilnejšia ako preprava cestujúcich. (50) Vo všeobecnosti sa spádová oblasť nákladných letísk vymedzuje v okruhu najmenej 200 kilometrov a 2 hodín času cestovania. Z informácií Komisie vyplýva, že odvetvoví aktéri sa vo všeobecnosti domnievajú, že spádová oblasť leteckej nákladnej dopravy môže byť ešte väčšia, keďže cestovanie kamiónom nepresahujúce pol dňa (tzn. do 12 hodín cestovania kamiónom) by pre nákladných dopravcov bolo vo všeobecnosti prijateľné s cieľom využiť letisko na dopravu nákladu (51). Keďže nákladné letiská sú zameniteľnejšie ako letiská pre osobnú dopravu, pretože stačí, aby sa letecký náklad dopravil do určitej oblasti a potom sa dopravoval prostredníctvom cestných a železničných nákladných dopravcov do konečného miesta určenia, Komisia sa domnieva, že existuje väčšie riziko narušenia hospodárskej súťaže a vplyvu na obchod medzi členskými štátmi.

50

51

| (124) | Z argumentov uvedených v odôvodneniach 120 až 123 vyplýva, že hospodárskou výhodou poskytnutou spoločnosti FFHG sa posilňuje jej postavenie voči konkurentom na trhu poskytovateľov letiskových služieb v rámci Únie. Na tomto pozadí sa výhoda poskytnutá spoločnosti FFHG prostredníctvom jej účasti na konsolidácii zostatkov spolkovej krajiny musí považovať za schopnú narušiť hospodársku súťaž a ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi. |
| --- | --- |

(124)

Z argumentov uvedených v odôvodneniach 120 až 123 vyplýva, že hospodárskou výhodou poskytnutou spoločnosti FFHG sa posilňuje jej postavenie voči konkurentom na trhu poskytovateľov letiskových služieb v rámci Únie. Na tomto pozadí sa výhoda poskytnutá spoločnosti FFHG prostredníctvom jej účasti na konsolidácii zostatkov spolkovej krajiny musí považovať za schopnú narušiť hospodársku súťaž a ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi.

6.1.6.   Záver

Záver

| (125) | Vzhľadom na odôvodnenia 99 až 124 sa Komisia domnieva, že úverová linka, ktorú spoločnosti FFHG prostredníctvom konsolidácie zostatkov poskytla spolková krajina Porýnie-Falcko predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy. |
| --- | --- |

(125)

Vzhľadom na odôvodnenia 99 až 124 sa Komisia domnieva, že úverová linka, ktorú spoločnosti FFHG prostredníctvom konsolidácie zostatkov poskytla spolková krajina Porýnie-Falcko predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy.

6.2.   Povaha pomoci 100 % záruky za úvery ISB, ktorú spoločnosti FFHG poskytla spolková krajina Porýnie-Falcko

Povaha pomoci 100 % záruky za úvery ISB, ktorú spoločnosti FFHG poskytla spolková krajina Porýnie-Falcko

| (126) | Za úvery ISB posudzované v oddiele 6.3 sa zaručila spolková krajina Porýnie-Falcko (ručiteľ), ktorá je zároveň hlavným akcionárom spoločnosti FFHG (82,5 %). Každý z piatich úverov ISB bol zabezpečený kolaterálom so zárukou pokrývajúcou 100 % pohľadávok banky. Za poskytovanie záruk spoločnosť FFHG ručiteľovi ročne platí prirážku za záruku vo výške [0,5 % až 1,5 %]. |
| --- | --- |

(126)

Za úvery ISB posudzované v oddiele 6.3 sa zaručila spolková krajina Porýnie-Falcko (ručiteľ), ktorá je zároveň hlavným akcionárom spoločnosti FFHG (82,5 %). Každý z piatich úverov ISB bol zabezpečený kolaterálom so zárukou pokrývajúcou 100 % pohľadávok banky. Za poskytovanie záruk spoločnosť FFHG ručiteľovi ročne platí prirážku za záruku vo výške [0,5 % až 1,5 %].

6.2.1.   Uplatnenie predpisov o štátnej pomoci na financovanie letiskovej infraštruktúry

Uplatnenie predpisov o štátnej pomoci na financovanie letiskovej infraštruktúry

| (127) | Z dôvodov uvedených v odôvodnení 99 a nasl. sa spoločnosť FFHG musí považovať za podnik na účely článku 107 ods. 1 zmluvy. |
| --- | --- |

(127)

Z dôvodov uvedených v odôvodnení 99 a nasl. sa spoločnosť FFHG musí považovať za podnik na účely článku 107 ods. 1 zmluvy.

6.2.2.   Štátne zdroje a pripísateľnosť

Štátne zdroje a pripísateľnosť

| (128) | Na to, aby predmetné opatrenie predstavovalo štátnu pomoc, musí byť financované zo štátnych zdrojov a rozhodnutie o prijatí opatrenia musí byť pripísateľné štátu. |
| --- | --- |

(128)

Na to, aby predmetné opatrenie predstavovalo štátnu pomoc, musí byť financované zo štátnych zdrojov a rozhodnutie o prijatí opatrenia musí byť pripísateľné štátu.

| (129) | Pojem štátna pomoc sa vzťahuje na akúkoľvek výhodu poskytnutú prostredníctvom štátnych prostriedkov samotným štátom alebo akýmkoľvek sprostredkovateľským orgánom konajúcim na základe právomocí, ktoré mu boli zverené (52). Prostriedky miestnych orgánov sa na účely uplatňovania článku 107 zmluvy považujú za štátne prostriedky (53). |
| --- | --- |

(129)

Pojem štátna pomoc sa vzťahuje na akúkoľvek výhodu poskytnutú prostredníctvom štátnych prostriedkov samotným štátom alebo akýmkoľvek sprostredkovateľským orgánom konajúcim na základe právomocí, ktoré mu boli zverené (52). Prostriedky miestnych orgánov sa na účely uplatňovania článku 107 zmluvy považujú za štátne prostriedky (53).

52

53

| (130) | Akýkoľvek verejný ručiteľ sa spája s možnou stratou štátnych zdrojov. Keďže 100 % štátna záruka bola vydaná priamo spolkovou krajinou Porýnie-Falcko, bola poskytnutá zo štátnych zdrojov a takisto je pripísateľná štátu. |
| --- | --- |

(130)

Akýkoľvek verejný ručiteľ sa spája s možnou stratou štátnych zdrojov. Keďže 100 % štátna záruka bola vydaná priamo spolkovou krajinou Porýnie-Falcko, bola poskytnutá zo štátnych zdrojov a takisto je pripísateľná štátu.

6.2.3.   Hospodárska výhoda

Hospodárska výhoda

| (131) | Podľa odseku 3.2 oznámenia o zárukách jednotlivá štátna záruka nie je pomoc, ak sú splnené tieto kumulatívne podmienky: „a) Dlžník nemá finančné problémy [...], b) Rozsah záruky možno správne stanoviť, keď sa poskytuje. [...] c) Záruka nekryje viac ako 80 % nesplatenej pôžičky alebo iného finančného záväzku [...], d) Za záruku sa platí trhovo orientovaná cena [...]“. |
| --- | --- |

(131)

Podľa odseku 3.2 oznámenia o zárukách jednotlivá štátna záruka nie je pomoc, ak sú splnené tieto kumulatívne podmienky: „a) Dlžník nemá finančné problémy [...], b) Rozsah záruky možno správne stanoviť, keď sa poskytuje. [...] c) Záruka nekryje viac ako 80 % nesplatenej pôžičky alebo iného finančného záväzku [...], d) Za záruku sa platí trhovo orientovaná cena [...]“.

| (132) | V tejto veci spolková krajina Porýnie-Falcko poskytla 100 % záruku, aby sa zabezpečili kolaterálom úvery poskytnuté bankou ISB v prospech spoločnosti FFHG. Záruka teda presahuje 80 % nesplateného úveru. |
| --- | --- |

(132)

V tejto veci spolková krajina Porýnie-Falcko poskytla 100 % záruku, aby sa zabezpečili kolaterálom úvery poskytnuté bankou ISB v prospech spoločnosti FFHG. Záruka teda presahuje 80 % nesplateného úveru.

| (133) | Nemecko uviedlo, že napriek zabezpečeniu úverov kolaterálom prostredníctvom 100 % štátnej záruky spoločnosť FFHG platí trhovú cenu za záruku, a preto nezískala žiadnu výhodu. Na podporu tohto tvrdenia Nemecko poskytlo posúdenie vypracované Deutsche Bank. Ako sa uvádza v odôvodnení 153, Deutsche Bank pridelila spoločnosti FFHG ratingové hodnotenie [<BBB+]. Toto posúdenie potvrdili ďalšie dve banky a ratingové hodnotenie podľa modelu bodového hodnotenia kreditného rizika agentúry Moody's (pozri odôvodnenia 157 a 158). Deutsche Bank však odhadla, že riziková marža uplatniteľná na päťročný úver by sa pohybovala v rozmedzí [1,30 % až 2,05 %] ročne. Ako bolo vysvetlené v oddiele 6.3.2, riziková marža uplatniteľná na úver zabezpečený kolaterálom prostredníctvom 100 % štátnej záruky by sa pohybovala v rozmedzí [0,25 % až 0,7 %] ročne. Podľa Nemecka, rozdiel medzi maržami v týchto dvoch situáciách poskytuje orientačné informácie o cene 100 % štátnej záruky. Podľa odhadov Deutsche Bank sa tento rozdiel pohybuje v rozpätí [0,6 % až 1,8 %] ročne (54). |
| --- | --- |

(133)

Nemecko uviedlo, že napriek zabezpečeniu úverov kolaterálom prostredníctvom 100 % štátnej záruky spoločnosť FFHG platí trhovú cenu za záruku, a preto nezískala žiadnu výhodu. Na podporu tohto tvrdenia Nemecko poskytlo posúdenie vypracované Deutsche Bank. Ako sa uvádza v odôvodnení 153, Deutsche Bank pridelila spoločnosti FFHG ratingové hodnotenie [<BBB+]. Toto posúdenie potvrdili ďalšie dve banky a ratingové hodnotenie podľa modelu bodového hodnotenia kreditného rizika agentúry Moody's (pozri odôvodnenia 157 a 158). Deutsche Bank však odhadla, že riziková marža uplatniteľná na päťročný úver by sa pohybovala v rozmedzí [1,30 % až 2,05 %] ročne. Ako bolo vysvetlené v oddiele 6.3.2, riziková marža uplatniteľná na úver zabezpečený kolaterálom prostredníctvom 100 % štátnej záruky by sa pohybovala v rozmedzí [0,25 % až 0,7 %] ročne. Podľa Nemecka, rozdiel medzi maržami v týchto dvoch situáciách poskytuje orientačné informácie o cene 100 % štátnej záruky. Podľa odhadov Deutsche Bank sa tento rozdiel pohybuje v rozpätí [0,6 % až 1,8 %] ročne (54).

54

| (134) | Podľa odseku 4.2 druhého pododseku oznámenia o zárukách sa výhoda môže vypočítať ako rozdiel medzi špecifickou trhovou úrokovou sadzbou, ktorú by spoločnosť FFHG znášala bez záruky, a úrokovou sadzbou, ktorú získala prostredníctvom štátnej záruky po zohľadnení všetkých zaplatených prirážok. |
| --- | --- |

(134)

Podľa odseku 4.2 druhého pododseku oznámenia o zárukách sa výhoda môže vypočítať ako rozdiel medzi špecifickou trhovou úrokovou sadzbou, ktorú by spoločnosť FFHG znášala bez záruky, a úrokovou sadzbou, ktorú získala prostredníctvom štátnej záruky po zohľadnení všetkých zaplatených prirážok.

| (135) | Podľa oznámenia o referenčných sadzbách by sa na spoločnosť v ratingovej kategórii so slabým zabezpečením kolaterálom (B) a s bežným zabezpečením kolaterálom (55) uplatňovala riziková marža 4 % ročne. Rozdiel medzi uplatniteľnou rizikovou maržou podľa oznámenia o referenčných sadzbách a rizikovou maržou účtovanou za úvery ISB spolu s mierou záruky, ktorú skutočne účtovala spolková krajina, poskytuje orientačné informácie o výhode, ktorú získala spoločnosť FFHG v dôsledku 100 % štátnej záruky. Tento rozdiel sa rovná v prípade úveru č. 2 [1,5 % až 3,5 %] ročne (56) a v prípade úveru č. 5 [1,5 % až 3,5 %] ročne (57), a v prípade úverov č. 1, č. 3 a č. 4 [1,5 % až 3,5 %] ročne (58). Spoločnosť FFHG navyše nezaplatila žiadny bankový poplatok (ktorý sa typicky pohybuje v rozmedzí [5 až 30] bázických bodov (59)). Je zrejmé, že za bežných trhových podmienok by spoločnosť FFHG musela zaplatiť takúto prirážku za záruku (t. j. [0,5 % až 1,5 %] ročne) s cieľom získať záruku za svoje úvery od tretej strany. Záruka teda jednoznačne zahŕňa výhodu. |
| --- | --- |

(135)

Podľa oznámenia o referenčných sadzbách by sa na spoločnosť v ratingovej kategórii so slabým zabezpečením kolaterálom (B) a s bežným zabezpečením kolaterálom (55) uplatňovala riziková marža 4 % ročne. Rozdiel medzi uplatniteľnou rizikovou maržou podľa oznámenia o referenčných sadzbách a rizikovou maržou účtovanou za úvery ISB spolu s mierou záruky, ktorú skutočne účtovala spolková krajina, poskytuje orientačné informácie o výhode, ktorú získala spoločnosť FFHG v dôsledku 100 % štátnej záruky. Tento rozdiel sa rovná v prípade úveru č. 2 [1,5 % až 3,5 %] ročne (56) a v prípade úveru č. 5 [1,5 % až 3,5 %] ročne (57), a v prípade úverov č. 1, č. 3 a č. 4 [1,5 % až 3,5 %] ročne (58). Spoločnosť FFHG navyše nezaplatila žiadny bankový poplatok (ktorý sa typicky pohybuje v rozmedzí [5 až 30] bázických bodov (59)). Je zrejmé, že za bežných trhových podmienok by spoločnosť FFHG musela zaplatiť takúto prirážku za záruku (t. j. [0,5 % až 1,5 %] ročne) s cieľom získať záruku za svoje úvery od tretej strany. Záruka teda jednoznačne zahŕňa výhodu.

55

56

57

58

59

| (136) | Keďže záruka vydaná spolkovou krajinou pokrýva 100 % nesplateného úveru a spoločnosť FFHG platí prirážku pod trhovou cenou, získala hospodársku výhodu, ktorú by inak nemala na trhu k dispozícii. Suma tejto výhody sa rovná rozdielu medzi uplatniteľnou rizikovou maržou podľa oznámenia o referenčných sadzbách a rizikovou maržou účtovanou za úvery ISB spolu s mierou záruky, ktorú skutočne účtovala spolková krajina, a bankovým poplatkom. |
| --- | --- |

(136)

Keďže záruka vydaná spolkovou krajinou pokrýva 100 % nesplateného úveru a spoločnosť FFHG platí prirážku pod trhovou cenou, získala hospodársku výhodu, ktorú by inak nemala na trhu k dispozícii. Suma tejto výhody sa rovná rozdielu medzi uplatniteľnou rizikovou maržou podľa oznámenia o referenčných sadzbách a rizikovou maržou účtovanou za úvery ISB spolu s mierou záruky, ktorú skutočne účtovala spolková krajina, a bankovým poplatkom.

6.2.4.   Selektivita

Selektivita

| (137) | Keďže 100 % štátna záruka bola poskytnutá len spoločnosti FFHG, opatrenie sa musí kvalifikovať ako opatrenie selektívnej povahy. |
| --- | --- |

(137)

Keďže 100 % štátna záruka bola poskytnutá len spoločnosti FFHG, opatrenie sa musí kvalifikovať ako opatrenie selektívnej povahy.

6.2.5.   Narušenie hospodárskej súťaže a vplyv na obchod

Narušenie hospodárskej súťaže a vplyv na obchod

| (138) | Z rovnakých dôvodov, aké sú uvedené v odôvodnení 120 a nasl. sa Komisia domnieva, že akákoľvek selektívna hospodárska výhoda poskytnutá spoločnosti FFHG môže narušiť hospodársku súťaž a ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi. |
| --- | --- |

(138)

Z rovnakých dôvodov, aké sú uvedené v odôvodnení 120 a nasl. sa Komisia domnieva, že akákoľvek selektívna hospodárska výhoda poskytnutá spoločnosti FFHG môže narušiť hospodársku súťaž a ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi.

6.2.6.   Záver

Záver

| (139) | Vzhľadom na údaje v odôvodneniach 127 až 138 sa Komisia domnieva, že štátna záruka, ktorú poskytla spolková krajina Porýnie-Falcko na zaistenie 100 % splatných úverov ISB, predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy. |
| --- | --- |

(139)

Vzhľadom na údaje v odôvodneniach 127 až 138 sa Komisia domnieva, že štátna záruka, ktorú poskytla spolková krajina Porýnie-Falcko na zaistenie 100 % splatných úverov ISB, predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy.

6.3.   Povaha pomoci úverov, ktoré spoločnosti FFHG poskytla ISB

Povaha pomoci úverov, ktoré spoločnosti FFHG poskytla ISB

6.3.1.   Uplatnenie predpisov o štátnej pomoci na financovanie letiskovej infraštruktúry

Uplatnenie predpisov o štátnej pomoci na financovanie letiskovej infraštruktúry

| (140) | Z dôvodov uvedených v odôvodnení 99 a nasl. sa spoločnosť FFHG musí považovať za podnik na účely článku 107 ods. 1 zmluvy. |
| --- | --- |

(140)

Z dôvodov uvedených v odôvodnení 99 a nasl. sa spoločnosť FFHG musí považovať za podnik na účely článku 107 ods. 1 zmluvy.

6.3.2.   Štátne prostriedky a pripísateľnosť štátu

Štátne prostriedky a pripísateľnosť štátu

| (141) | ISB je v 100 % vlastníctve spolkovej krajiny Porýnie-Falcko. Z tohto dôvodu predstavuje verejný podnik v zmysle článku 2 písm. b) smernice 2006/111/ES a úvery, ktoré poskytuje, sa môžu považovať za financované zo štátnych zdrojov. |
| --- | --- |

(141)

ISB je v 100 % vlastníctve spolkovej krajiny Porýnie-Falcko. Z tohto dôvodu predstavuje verejný podnik v zmysle článku 2 písm. b) smernice 2006/111/ES a úvery, ktoré poskytuje, sa môžu považovať za financované zo štátnych zdrojov.

| (142) | Je zrejmé, že spolková krajina mala ďalekosiahlu kontrolu nad prevádzkou ISB, v dôsledku čoho sú úvery poskytnuté bankou pripísateľné štátu. ISB je rozvojová banka spolkovej krajiny Porýnie-Falcko a zohráva zásadnú úlohu v oblasti politiky regionálneho rozvoja. Podľa §3 ods. 1 stanov banky je úlohou ISB podporovať spolkovú krajinu v rámci jej finančnej, hospodárskej, regionálnej, dopravnej, environmentálnej politiky a politiky zamestnanosti. V tejto veci sa úvermi ISB refinancovali predchádzajúce úvery poskytnuté spoločnosti FFHG na financovanie infraštruktúrnych opatrení na letisku. |
| --- | --- |

(142)

Je zrejmé, že spolková krajina mala ďalekosiahlu kontrolu nad prevádzkou ISB, v dôsledku čoho sú úvery poskytnuté bankou pripísateľné štátu. ISB je rozvojová banka spolkovej krajiny Porýnie-Falcko a zohráva zásadnú úlohu v oblasti politiky regionálneho rozvoja. Podľa §3 ods. 1 stanov banky je úlohou ISB podporovať spolkovú krajinu v rámci jej finančnej, hospodárskej, regionálnej, dopravnej, environmentálnej politiky a politiky zamestnanosti. V tejto veci sa úvermi ISB refinancovali predchádzajúce úvery poskytnuté spoločnosti FFHG na financovanie infraštruktúrnych opatrení na letisku.

| (143) | Navyše okrem dvoch zástupcov v Remeselnej komore, ako aj v Priemyselnej a obchodnej komore správna rada ISB („Verwaltungsrat“) pozostáva z piatich zástupcov verejných orgánov (vrátane dvoch štátnych tajomníkov ministerstva financií spolkovej krajiny Porýnie-Falcko a ministerstva hospodárstva, dopravy, poľnohospodárstva a vinárstva spolkovej krajiny Porýnie-Falcko), čím sa zabezpečuje dohľad štátu nad činnosťami ISB. Aj poradný orgán banky („Beirat“) pozostáva zo zástupcov verejných orgánov. |
| --- | --- |

(143)

Navyše okrem dvoch zástupcov v Remeselnej komore, ako aj v Priemyselnej a obchodnej komore správna rada ISB („Verwaltungsrat“) pozostáva z piatich zástupcov verejných orgánov (vrátane dvoch štátnych tajomníkov ministerstva financií spolkovej krajiny Porýnie-Falcko a ministerstva hospodárstva, dopravy, poľnohospodárstva a vinárstva spolkovej krajiny Porýnie-Falcko), čím sa zabezpečuje dohľad štátu nad činnosťami ISB. Aj poradný orgán banky („Beirat“) pozostáva zo zástupcov verejných orgánov.

| (144) | Úvery ISB boli navyše zabezpečené 100 % štátnou zárukou, ktorú poskytla spolková krajina (pozri oddiel 6.2). |
| --- | --- |

(144)

Úvery ISB boli navyše zabezpečené 100 % štátnou zárukou, ktorú poskytla spolková krajina (pozri oddiel 6.2).

| (145) | Na základe týchto skutočností sa Komisia domnieva, že štát bol schopný kontrolovať činnosti ISB a nemožno predpokladať, že nebol zapojený do dôležitého rozhodovania o financovaní letiskovej infraštruktúry. Komisia preto zastáva názor, že rozhodnutie o refinancovaní predchádzajúcich úverov spoločnosti FFHG prostredníctvom úverov ISB je pripísateľné verejným orgánom. |
| --- | --- |

(145)

Na základe týchto skutočností sa Komisia domnieva, že štát bol schopný kontrolovať činnosti ISB a nemožno predpokladať, že nebol zapojený do dôležitého rozhodovania o financovaní letiskovej infraštruktúry. Komisia preto zastáva názor, že rozhodnutie o refinancovaní predchádzajúcich úverov spoločnosti FFHG prostredníctvom úverov ISB je pripísateľné verejným orgánom.

6.3.3.   Hospodárska výhoda

Hospodárska výhoda

| (146) | S cieľom overiť, či podnik profitoval z hospodárskej výhody vyplývajúcej z poskytnutia úveru, Komisia uplatňuje kritérium „zásada veriteľa v trhovom hospodárstve“. Podľa tejto zásady by sa dlhový kapitál, ktorý štát priamo alebo nepriamo dá k dispozícii spoločnosti za okolností, ktoré zodpovedajú bežným trhovým podmienkam, nemal označovať za štátnu pomoc (60). |
| --- | --- |

(146)

S cieľom overiť, či podnik profitoval z hospodárskej výhody vyplývajúcej z poskytnutia úveru, Komisia uplatňuje kritérium „zásada veriteľa v trhovom hospodárstve“. Podľa tejto zásady by sa dlhový kapitál, ktorý štát priamo alebo nepriamo dá k dispozícii spoločnosti za okolností, ktoré zodpovedajú bežným trhovým podmienkam, nemal označovať za štátnu pomoc (60).

60

| (147) | Zásadou veriteľa v trhovom hospodárstve sa stanovuje, čo by urobila súkromná spoločnosť porovnateľnej veľkosti v podobnej situácii. Jej cieľom je identifikovať a oddeliť finančné opatrenia prijaté štátom, ktoré by neprijal súkromný investor od tých, ktoré sú finančne opodstatnené, a teda by ich súkromný investor prijal, s cieľom stanoviť, či existuje hospodárska výhoda. |
| --- | --- |

(147)

Zásadou veriteľa v trhovom hospodárstve sa stanovuje, čo by urobila súkromná spoločnosť porovnateľnej veľkosti v podobnej situácii. Jej cieľom je identifikovať a oddeliť finančné opatrenia prijaté štátom, ktoré by neprijal súkromný investor od tých, ktoré sú finančne opodstatnené, a teda by ich súkromný investor prijal, s cieľom stanoviť, či existuje hospodárska výhoda.

| (148) | V súlade so svojou rozhodovacou praxou (61) a s cieľom zistiť, či posudzované finančné prostriedky boli udelené za zvýhodnených podmienok, môže Komisia, pokiaľ neexistujú iné orientačné hodnoty, porovnať úrokovú sadzbu predmetného úveru so sadzbou stanovenou v oznámení o referenčných sadzbách. |
| --- | --- |

(148)

V súlade so svojou rozhodovacou praxou (61) a s cieľom zistiť, či posudzované finančné prostriedky boli udelené za zvýhodnených podmienok, môže Komisia, pokiaľ neexistujú iné orientačné hodnoty, porovnať úrokovú sadzbu predmetného úveru so sadzbou stanovenou v oznámení o referenčných sadzbách.

61

| (149) | Oznámením o referenčných sadzbách sa zavádza metóda na stanovenie referenčných a diskontných sadzieb, ktoré sa používajú namiesto trhových sadzieb. Keďže však referenčné sadzby z oznámenia o referenčných sadzbách fungujú ako orientačné hodnoty, ak má Komisia iné ukazovatele v konkrétnom prípade úrokovej sadzby, ktorú mohol dlžník získať na trhu, svoje posúdenie môže založiť na týchto ukazovateľoch. |
| --- | --- |

(149)

Oznámením o referenčných sadzbách sa zavádza metóda na stanovenie referenčných a diskontných sadzieb, ktoré sa používajú namiesto trhových sadzieb. Keďže však referenčné sadzby z oznámenia o referenčných sadzbách fungujú ako orientačné hodnoty, ak má Komisia iné ukazovatele v konkrétnom prípade úrokovej sadzby, ktorú mohol dlžník získať na trhu, svoje posúdenie môže založiť na týchto ukazovateľoch.

| (150) | V tejto veci musí Komisia posúdiť, či podmienky úverov ISB (zhrnuté v tabuľke 5), ktoré sú zabezpečené kolaterálom prostredníctvom 100 % štátnej záruky predstavujú akúkoľvek dodatočnú hospodársku výhodu pre spoločnosť FFHG, ktorú by prijímajúci podnik nebol získal za bežných trhových podmienok. Zlučiteľnosť podmienok 100 % štátnej záruky, ktorú poskytla spolková krajina Porýnie-Falcko, s trhom bola posúdená v oddiele 6.2. |
| --- | --- |

(150)

V tejto veci musí Komisia posúdiť, či podmienky úverov ISB (zhrnuté v tabuľke 5), ktoré sú zabezpečené kolaterálom prostredníctvom 100 % štátnej záruky predstavujú akúkoľvek dodatočnú hospodársku výhodu pre spoločnosť FFHG, ktorú by prijímajúci podnik nebol získal za bežných trhových podmienok. Zlučiteľnosť podmienok 100 % štátnej záruky, ktorú poskytla spolková krajina Porýnie-Falcko, s trhom bola posúdená v oddiele 6.2.

| (151) | Nemecko uviedlo, že úvery ISB boli uzatvorené za trhových podmienok, ktoré boli porovnateľné podmienkam úverov, ktoré sa nimi refinancovali (pozri odôvodnenie 52 a nasl.). V tejto súvislosti Nemecko uviedlo, že podmienky úverov ISB boli porovnateľné s podmienkami úverov, ktoré poskytla Nassauische Sparkasse v roku 2005, a ktoré boli zabezpečené kolaterálom podobne ako úvery ISB. Podľa tvrdení Nemecka, keďže splatný úrok z úverov ISB bol na rovnakej úrovni ako úrok z úverov, ktoré sa refinancovali úvermi ISB, nemôže ísť o žiadnu výhodu v prospech spoločnosti FFHG. |
| --- | --- |

(151)

Nemecko uviedlo, že úvery ISB boli uzatvorené za trhových podmienok, ktoré boli porovnateľné podmienkam úverov, ktoré sa nimi refinancovali (pozri odôvodnenie 52 a nasl.). V tejto súvislosti Nemecko uviedlo, že podmienky úverov ISB boli porovnateľné s podmienkami úverov, ktoré poskytla Nassauische Sparkasse v roku 2005, a ktoré boli zabezpečené kolaterálom podobne ako úvery ISB. Podľa tvrdení Nemecka, keďže splatný úrok z úverov ISB bol na rovnakej úrovni ako úrok z úverov, ktoré sa refinancovali úvermi ISB, nemôže ísť o žiadnu výhodu v prospech spoločnosti FFHG.

| (152) | Nemecko vysvetlilo, že v roku 2009 pri príprave nového financovania spoločnosť FFHG poverila Deutsche Bank, aby jej poskytla orientačné údaje o rizikovej marži na refinancovanie jej existujúcich úverov so zohľadnením 100 % záruky poskytnutej spolkovou krajinou Porýnie-Falcko. |
| --- | --- |

(152)

Nemecko vysvetlilo, že v roku 2009 pri príprave nového financovania spoločnosť FFHG poverila Deutsche Bank, aby jej poskytla orientačné údaje o rizikovej marži na refinancovanie jej existujúcich úverov so zohľadnením 100 % záruky poskytnutej spolkovou krajinou Porýnie-Falcko.

| (153) | V súlade s metodikou, ktorá je základom oznámenia o referenčných sadzbách, Komisia zastáva názor, že úrokové sadzby úverov možno považovať za sadzby v súlade s trhovými podmienkami, keď sa úvery oceňujú pri sadzbe rovnajúcej sa referenčnej sadzbe alebo vyššej ako referenčná sadzba, ktorá je definovaná týmto vzorcom:
  Referenčná sadzba = základná sadzba + riziková marža + poplatok |
| --- | --- |

(153)

V súlade s metodikou, ktorá je základom oznámenia o referenčných sadzbách, Komisia zastáva názor, že úrokové sadzby úverov možno považovať za sadzby v súlade s trhovými podmienkami, keď sa úvery oceňujú pri sadzbe rovnajúcej sa referenčnej sadzbe alebo vyššej ako referenčná sadzba, ktorá je definovaná týmto vzorcom:

Referenčná sadzba = základná sadzba + riziková marža + poplatok

| (154) | Základná sadzba predstavuje náklady bánk na poskytovanie likvidity (náklady na financovanie). V prípade financovania s pevne stanovenou úrokovou sadzbou (teda ak je úroková sadzba úveru fixná počas celého trvania úveru), je vhodné stanoviť základnú sadzbu na základe swapových sadzieb (62), ktorých splatnosť a mena zodpovedajú splatnosti a mene dlhu. Riziková marža je kompenzáciou pre veriteľa za riziká spojené so špecifickým dlhovým financovaním, najmä za úverové riziko. Riziková marža môže byť odvodená z vhodnej vzorky rozpätí CDS (63), ktoré sa týkajú referenčných subjektov s podobným ratingovým hodnotením. Nakoniec sa zdá vhodné pridať 10 – 20 bázických bodov ako aproximáciu bankových poplatkov, ktoré musia spoločnosti zvyčajne zaplatiť (64). |
| --- | --- |

(154)

Základná sadzba predstavuje náklady bánk na poskytovanie likvidity (náklady na financovanie). V prípade financovania s pevne stanovenou úrokovou sadzbou (teda ak je úroková sadzba úveru fixná počas celého trvania úveru), je vhodné stanoviť základnú sadzbu na základe swapových sadzieb (62), ktorých splatnosť a mena zodpovedajú splatnosti a mene dlhu. Riziková marža je kompenzáciou pre veriteľa za riziká spojené so špecifickým dlhovým financovaním, najmä za úverové riziko. Riziková marža môže byť odvodená z vhodnej vzorky rozpätí CDS (63), ktoré sa týkajú referenčných subjektov s podobným ratingovým hodnotením. Nakoniec sa zdá vhodné pridať 10 – 20 bázických bodov ako aproximáciu bankových poplatkov, ktoré musia spoločnosti zvyčajne zaplatiť (64).

62

63

64

Vhodnosť rizikových marží v závislosti od ratingového hodnotenia

| (155) | S cieľom určiť, či bola k základnej sadzbe pripočítaná vhodná riziková prirážka, je nutné stanoviť ratingové hodnotenie podniku. Spoločnosť FFHG nie je hodnotená ratingovými agentúrami. Nemecko však uviedlo, že v rámci orientačných údajov o rizikovej marži Deutsche Bank takisto posúdilo úverovú bonitu spoločnosti FFHG. Na základe analýzy finančných správ z rokov 2006 až 2008, ktorú vykonala Deutsche Bank, sa spoločnosť FFHG zaraďuje do ratingovej kategórie [<BBB+]. Neuvádza sa však presné ratingové hodnotenie spoločnosti. |
| --- | --- |

(155)

S cieľom určiť, či bola k základnej sadzbe pripočítaná vhodná riziková prirážka, je nutné stanoviť ratingové hodnotenie podniku. Spoločnosť FFHG nie je hodnotená ratingovými agentúrami. Nemecko však uviedlo, že v rámci orientačných údajov o rizikovej marži Deutsche Bank takisto posúdilo úverovú bonitu spoločnosti FFHG. Na základe analýzy finančných správ z rokov 2006 až 2008, ktorú vykonala Deutsche Bank, sa spoločnosť FFHG zaraďuje do ratingovej kategórie [<BBB+]. Neuvádza sa však presné ratingové hodnotenie spoločnosti.

| (156) | Komisia poznamenáva, že do ratingovej kategórie [<BBB+] patria všetky ratingové hodnotenia pod [BBB+]. Znamená to, že ratingové hodnotenie [<BBB+] pre spoločnosť FFHG podľa Deutsche Bank by sa mohlo vykladať ako akékoľvek ratingové hodnotenie pod [BBB+] na ratingovej stupnici agentúry Standard & Poor's. |
| --- | --- |

(156)

Komisia poznamenáva, že do ratingovej kategórie [<BBB+] patria všetky ratingové hodnotenia pod [BBB+]. Znamená to, že ratingové hodnotenie [<BBB+] pre spoločnosť FFHG podľa Deutsche Bank by sa mohlo vykladať ako akékoľvek ratingové hodnotenie pod [BBB+] na ratingovej stupnici agentúry Standard & Poor's.

| (157) | Okrem analýzy Deutsche Bank Nemecko poskytlo aj ratingové orientačné údaje pre spoločnosť FFHG, ktoré vypracovali ďalšie dve banky. Komisia poznamenáva, že tieto banky takisto zaradili spoločnosť FFHG do ratingovej kategórie [<BBB+]. V roku 2010 Volksbank pridelila spoločnosti FFHG ratingové hodnotenie [...] podľa svojej vnútornej ratingovej stupnice (ktorá zodpovedá ratingovému hodnoteniu [B až BB] na ratingovej stupnici agentúry Standard & Poor's). V roku 2011 Kreissparkasse Birkenfeld pridelila spoločnosti FFHG ratingové hodnotenie [...] podľa svojej ratingovej stupnice (ktorá zodpovedá ratingovému hodnoteniu [B- až BB-] na ratingovej stupnici agentúry Standard & Poor's). |
| --- | --- |

(157)

Okrem analýzy Deutsche Bank Nemecko poskytlo aj ratingové orientačné údaje pre spoločnosť FFHG, ktoré vypracovali ďalšie dve banky. Komisia poznamenáva, že tieto banky takisto zaradili spoločnosť FFHG do ratingovej kategórie [<BBB+]. V roku 2010 Volksbank pridelila spoločnosti FFHG ratingové hodnotenie [...] podľa svojej vnútornej ratingovej stupnice (ktorá zodpovedá ratingovému hodnoteniu [B až BB] na ratingovej stupnici agentúry Standard & Poor's). V roku 2011 Kreissparkasse Birkenfeld pridelila spoločnosti FFHG ratingové hodnotenie [...] podľa svojej ratingovej stupnice (ktorá zodpovedá ratingovému hodnoteniu [B- až BB-] na ratingovej stupnici agentúry Standard & Poor's).

| (158) | Nemecko napokon predložilo ratingové hodnotenia spoločnosti FFHG zostavené podľa modelu bodového hodnotenia kreditného rizika agentúry Moody's založeného na údajoch dostupných v čase poskytnutia úverov ISB (pozri tabuľku 8). Týmito ratingovými hodnoteniami sa potvrdzuje ratingové hodnotenie [<BBB+] pridelené bankou Deutsche Bank, pričom sa pohybujú od [B2] na ratingovej stupnici agentúry Moody's (čo je [B] na ratingovej stupnici agentúry Standard & Poor's) do [Baa3] na ratingovej stupnici agentúry Moody's (čo je [BBB-] na ratingovej stupnici agentúry Standard & Poor's). |
| --- | --- |

(158)

Nemecko napokon predložilo ratingové hodnotenia spoločnosti FFHG zostavené podľa modelu bodového hodnotenia kreditného rizika agentúry Moody's založeného na údajoch dostupných v čase poskytnutia úverov ISB (pozri tabuľku 8). Týmito ratingovými hodnoteniami sa potvrdzuje ratingové hodnotenie [<BBB+] pridelené bankou Deutsche Bank, pričom sa pohybujú od [B2] na ratingovej stupnici agentúry Moody's (čo je [B] na ratingovej stupnici agentúry Standard & Poor's) do [Baa3] na ratingovej stupnici agentúry Moody's (čo je [BBB-] na ratingovej stupnici agentúry Standard & Poor's).

| (159) | S prihliadnutím na skutočnosti uvedené v odôvodneniach 153 až 158 sa Komisia domnieva, že ratingové hodnotenie spoločnosti FFHG zodpovedá prinajlepšom hodnoteniu [BBB-] na ratingovej stupnici agentúry Standard & Poor's. |
| --- | --- |

(159)

S prihliadnutím na skutočnosti uvedené v odôvodneniach 153 až 158 sa Komisia domnieva, že ratingové hodnotenie spoločnosti FFHG zodpovedá prinajlepšom hodnoteniu [BBB-] na ratingovej stupnici agentúry Standard & Poor's.

| (160) | S cieľom určiť, či okrem akejkoľvek možnej výhody poskytnutej prostredníctvom 100 % štátnej záruky (pozri oddiel 6.2) spoločnosť FFHG získala akúkoľvek výhodu prostredníctvom úverov ISB, musí sa zohľadniť ratingové hodnotenie emitenta 100 % štátnej záruky (t. j. ratingové hodnotenie spolkovej krajiny Porýnie-Falcko), pretože inak by sa výhoda vyplývajúca zo štátnej záruky zohľadnila dvakrát. Ako bolo uvedené v odôvodnení 117, spolková krajina Porýnie-Falcko má ratingové hodnotenie AAA. |
| --- | --- |

(160)

S cieľom určiť, či okrem akejkoľvek možnej výhody poskytnutej prostredníctvom 100 % štátnej záruky (pozri oddiel 6.2) spoločnosť FFHG získala akúkoľvek výhodu prostredníctvom úverov ISB, musí sa zohľadniť ratingové hodnotenie emitenta 100 % štátnej záruky (t. j. ratingové hodnotenie spolkovej krajiny Porýnie-Falcko), pretože inak by sa výhoda vyplývajúca zo štátnej záruky zohľadnila dvakrát. Ako bolo uvedené v odôvodnení 117, spolková krajina Porýnie-Falcko má ratingové hodnotenie AAA.

| (161) | Vzhľadom na to, že úvery ISB boli úvery poskytnuté na pozadí štátnej záruky, Komisia považuje za vhodné určiť rizikovú maržu na základe päťročných dlhopisov v EUR vydaných nemeckými spolkovými krajinami (vo výške [5 až 25] bázických bodov). Komisia ďalej konštatuje, že Deutsche Bank vo svojej analýze pripočítala rizikovú prirážku vo výške [5 až 25] bázických bodov, pretože úvery neposkytla priamo spolková krajina, ale boli len zabezpečené kolaterálom prostredníctvom 100 % štátnej záruky, ako aj ďalšiu prirážku vo výške [5 až 25] bázických bodov za obmedzené možnosti obchodovania s dlhom. Komisia sa domnieva, že ide o opodstatnené predpoklady, a že vyplývajúca riziková marža v rozmedzí [20 bázických bodov až 70] bázických bodov je vhodná vzhľadom na úverovú bonitu emitenta záruky. |
| --- | --- |

(161)

Vzhľadom na to, že úvery ISB boli úvery poskytnuté na pozadí štátnej záruky, Komisia považuje za vhodné určiť rizikovú maržu na základe päťročných dlhopisov v EUR vydaných nemeckými spolkovými krajinami (vo výške [5 až 25] bázických bodov). Komisia ďalej konštatuje, že Deutsche Bank vo svojej analýze pripočítala rizikovú prirážku vo výške [5 až 25] bázických bodov, pretože úvery neposkytla priamo spolková krajina, ale boli len zabezpečené kolaterálom prostredníctvom 100 % štátnej záruky, ako aj ďalšiu prirážku vo výške [5 až 25] bázických bodov za obmedzené možnosti obchodovania s dlhom. Komisia sa domnieva, že ide o opodstatnené predpoklady, a že vyplývajúca riziková marža v rozmedzí [20 bázických bodov až 70] bázických bodov je vhodná vzhľadom na úverovú bonitu emitenta záruky.

Zlučiteľnosť s trhom – úvery ISB č. 2 a č. 5

| (162) | Pokiaľ ide o úvery ISB č. 2 a č. 5, ktoré majú premenlivé sadzby, skutočná úroková sadzba sa rovná sadzbe EURIBOR plus riziková marža vo výške [0,35 % – 0,55 %] ročne pre č. 2 a [0,25 % – 0,45 %] ročne pre č. 5. Riziková marža pre úver ISB č. 2 spadala do rozpätia, ktoré určila Deutsche Bank, zatiaľ čo riziková marža pre úver č. 5 bola o 4 bázické body nižšia ako riziková prirážka, ktorú určila Deutsche Bank. Za tieto dva úvery ISB neboli účtované žiadne bankové poplatky. Komisia sa preto domnieva, že sadzba účtovaná za poskytovanie týchto dvoch úverov prináša (hoci len malý) prvok výhody (úroková sadzba zaplatená za úver č. 2 sa podľa všetkého pohybuje v rozmedzí [10 – 30] bázických bodov pod referenčnou sadzbou a za úver č. 5 v rozmedzí [5 – 25] bázických bodov). |
| --- | --- |

(162)

Pokiaľ ide o úvery ISB č. 2 a č. 5, ktoré majú premenlivé sadzby, skutočná úroková sadzba sa rovná sadzbe EURIBOR plus riziková marža vo výške [0,35 % – 0,55 %] ročne pre č. 2 a [0,25 % – 0,45 %] ročne pre č. 5. Riziková marža pre úver ISB č. 2 spadala do rozpätia, ktoré určila Deutsche Bank, zatiaľ čo riziková marža pre úver č. 5 bola o 4 bázické body nižšia ako riziková prirážka, ktorú určila Deutsche Bank. Za tieto dva úvery ISB neboli účtované žiadne bankové poplatky. Komisia sa preto domnieva, že sadzba účtovaná za poskytovanie týchto dvoch úverov prináša (hoci len malý) prvok výhody (úroková sadzba zaplatená za úver č. 2 sa podľa všetkého pohybuje v rozmedzí [10 – 30] bázických bodov pod referenčnou sadzbou a za úver č. 5 v rozmedzí [5 – 25] bázických bodov).

Zlučiteľnosť s trhom – úvery ISB č. 1, č. 3 a č. 4

| (163) | Komisia poznamenáva, že úroková sadzba za úvery ISB č. 1, č. 3 a č. 4 je pevne stanovená. Všetky tri úvery sú úvery s postupným splácaním a pri stanovení relevantnej lehoty splatnosti uvedených úverov treba brať do úvahy splácanie úverov. |
| --- | --- |

(163)

Komisia poznamenáva, že úroková sadzba za úvery ISB č. 1, č. 3 a č. 4 je pevne stanovená. Všetky tri úvery sú úvery s postupným splácaním a pri stanovení relevantnej lehoty splatnosti uvedených úverov treba brať do úvahy splácanie úverov.

| (164) | Komisia na tento účel vypočítala váženú priemernú splatnosť (WAL) úverov, ktorá udáva priemerný počet rokov na dlžobu jedného eura. Vážená priemerná splatnosť úveru č. 1 bola vypočítaná na 3,92 roka, vážená priemerná splatnosť úveru č. 3 na 1,17 roka a vážená priemerná splatnosť úveru č. 4 na 3,29 roka. |
| --- | --- |

(164)

Komisia na tento účel vypočítala váženú priemernú splatnosť (WAL) úverov, ktorá udáva priemerný počet rokov na dlžobu jedného eura. Vážená priemerná splatnosť úveru č. 1 bola vypočítaná na 3,92 roka, vážená priemerná splatnosť úveru č. 3 na 1,17 roka a vážená priemerná splatnosť úveru č. 4 na 3,29 roka.

| (165) | Keďže vážená priemerná splatnosť úveru č. 1 predstavuje 3,92 roka, Komisia použila na určenie základnej úrokovej sadzby tohto úveru ako orientačnú hodnotu eurovú swapovú sadzbu pri splatnosti štyroch rokov (65). Pre úver č. 3 sa eurová swapová sadzba pri jednoročnej splatnosti (66) použije ako najbližšia aproximácia jeho váženej priemernej splatnosti v trvaní 1,17 roka. Pre úver č. 4 sa eurová swapová sadzba pri trojročnej splatnosti (67) použije ako aproximácia jeho váženej priemernej splatnosti v trvaní 3,29 roka. Príslušné swapové sadzby pochádzajú od agentúry Bloomberg a týkajú sa dňa, keď bol úver vyplatený. (68) Hodnoty príslušných swapových sadzieb: [2 % – 3 %] pre úver č. 1, [1 % – 1,5 %] pre úver č. 3 a [1,5 % – 2,5 %] pre úver č. 4 (69). |
| --- | --- |

(165)

Keďže vážená priemerná splatnosť úveru č. 1 predstavuje 3,92 roka, Komisia použila na určenie základnej úrokovej sadzby tohto úveru ako orientačnú hodnotu eurovú swapovú sadzbu pri splatnosti štyroch rokov (65). Pre úver č. 3 sa eurová swapová sadzba pri jednoročnej splatnosti (66) použije ako najbližšia aproximácia jeho váženej priemernej splatnosti v trvaní 1,17 roka. Pre úver č. 4 sa eurová swapová sadzba pri trojročnej splatnosti (67) použije ako aproximácia jeho váženej priemernej splatnosti v trvaní 3,29 roka. Príslušné swapové sadzby pochádzajú od agentúry Bloomberg a týkajú sa dňa, keď bol úver vyplatený. (68) Hodnoty príslušných swapových sadzieb: [2 % – 3 %] pre úver č. 1, [1 % – 1,5 %] pre úver č. 3 a [1,5 % – 2,5 %] pre úver č. 4 (69).

65

66

67

68

69

| (166) | Tento prístup vedie k referenčnej sadzbe pre úver č. 1 (so 100 % štátnou zárukou) vo výške [2,5 % – 4,5 %] (70), pre úver č. 3 (so 100 % štátnou zárukou) vo výške [1,5 % – 3 %] (71) a pre úver č. 4 (so 100 % štátnou zárukou) vo výške [2 % – 3,5 %] (72). |
| --- | --- |

(166)

Tento prístup vedie k referenčnej sadzbe pre úver č. 1 (so 100 % štátnou zárukou) vo výške [2,5 % – 4,5 %] (70), pre úver č. 3 (so 100 % štátnou zárukou) vo výške [1,5 % – 3 %] (71) a pre úver č. 4 (so 100 % štátnou zárukou) vo výške [2 % – 3,5 %] (72).

70

71

72

| (167) | Úvery č. 1, č. 3 a č. 4 boli poskytnuté za sadzby, ktoré sú oveľa vyššie ako tieto vypočítané referenčné sadzby (úver č. 1 za [> 3 %;< 4,5 %], úver č. 3 za [> 3 %;< 4,5 %] a úver č. 4 za [> 3 %;< 4,5 %]) a Komisia sa domnieva, že táto skutočnosť naznačuje, že úvery boli skutočne v súlade s trhovými podmienkami, a teda vylučuje existenciu výhody. |
| --- | --- |

(167)

Úvery č. 1, č. 3 a č. 4 boli poskytnuté za sadzby, ktoré sú oveľa vyššie ako tieto vypočítané referenčné sadzby (úver č. 1 za [> 3 %;< 4,5 %], úver č. 3 za [> 3 %;< 4,5 %] a úver č. 4 za [> 3 %;< 4,5 %]) a Komisia sa domnieva, že táto skutočnosť naznačuje, že úvery boli skutočne v súlade s trhovými podmienkami, a teda vylučuje existenciu výhody.

6.3.4.   Selektivita

Selektivita

| (168) | Keďže úvery ISB č. 2 a č. 5 boli poskytnuté za preferenčných podmienok len spoločnosti FFHG, tieto opatrenia sa musia kvalifikovať ako opatrenia selektívnej povahy. |
| --- | --- |

(168)

Keďže úvery ISB č. 2 a č. 5 boli poskytnuté za preferenčných podmienok len spoločnosti FFHG, tieto opatrenia sa musia kvalifikovať ako opatrenia selektívnej povahy.

6.3.5.   Narušenie hospodárskej súťaže a vplyv na obchod

Narušenie hospodárskej súťaže a vplyv na obchod

| (169) | Z rovnakých dôvodov, aké sú uvedené v odôvodnení 120 a nasl. sa Komisia domnieva, že akákoľvek selektívna hospodárska výhoda poskytnutá spoločnosti FFHG môže narušiť hospodársku súťaž a ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi. |
| --- | --- |

(169)

Z rovnakých dôvodov, aké sú uvedené v odôvodnení 120 a nasl. sa Komisia domnieva, že akákoľvek selektívna hospodárska výhoda poskytnutá spoločnosti FFHG môže narušiť hospodársku súťaž a ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi.

6.3.6.   Záver

Záver

| (170) | Vzhľadom na odôvodnenia 140 až 169 Komisia dospela k záveru, že úvery ISB č. 1, č. 3 a č. 4 boli poskytnuté za sadzby, ktoré možno považovať za sadzby v súlade s trhovými podmienkami, a teda sa vylučuje existencia výhody. Keďže neboli splnené kumulatívne kritériá uvedené v článku 107 ods. 1 zmluvy, Komisia zastáva názor, že tieto úvery ISB nepredstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy. |
| --- | --- |

(170)

Vzhľadom na odôvodnenia 140 až 169 Komisia dospela k záveru, že úvery ISB č. 1, č. 3 a č. 4 boli poskytnuté za sadzby, ktoré možno považovať za sadzby v súlade s trhovými podmienkami, a teda sa vylučuje existencia výhody. Keďže neboli splnené kumulatívne kritériá uvedené v článku 107 ods. 1 zmluvy, Komisia zastáva názor, že tieto úvery ISB nepredstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy.

| (171) | Vzhľadom na odôvodnenia 140 až 169 Komisia dospela k záveru, že úvery ISB č. 2 a č. 5 boli poskytnuté za nižšiu sadzbu ako referenčná sadzba. Keďže boli splnené ostatné kritériá uvedené v článku 107 ods. 1 zmluvy, Komisia zastáva názor, že tieto úvery ISB predstavujú štátnu pomoc (hoci len v malej výške). |
| --- | --- |

(171)

Vzhľadom na odôvodnenia 140 až 169 Komisia dospela k záveru, že úvery ISB č. 2 a č. 5 boli poskytnuté za nižšiu sadzbu ako referenčná sadzba. Keďže boli splnené ostatné kritériá uvedené v článku 107 ods. 1 zmluvy, Komisia zastáva názor, že tieto úvery ISB predstavujú štátnu pomoc (hoci len v malej výške).

6.4.   Zákonnosť pomoci

Zákonnosť pomoci

| (172) | Podľa článku 108 ods. 3 zmluvy členské štáty musia oznámiť všetky zámery poskytnúť alebo zmeniť pomoc a nemôžu vykonať navrhované opatrenia, pokiaľ sa v oznamovacom postupe nerozhodlo s konečnou platnosťou. |
| --- | --- |

(172)

Podľa článku 108 ods. 3 zmluvy členské štáty musia oznámiť všetky zámery poskytnúť alebo zmeniť pomoc a nemôžu vykonať navrhované opatrenia, pokiaľ sa v oznamovacom postupe nerozhodlo s konečnou platnosťou.

| (173) | Keďže finančné prostriedky poskytnuté prostredníctvom konsolidácie zostatkov za zvýhodnených podmienok, úvery ISB č. 2 a č. 5 a 100 % štátna záruka už boli poskytnuté spoločnosti FFHG, Komisia sa domnieva, že Nemecko nedodržalo požiadavky článku 108 ods. 3 zmluvy. (73) |
| --- | --- |

(173)

Keďže finančné prostriedky poskytnuté prostredníctvom konsolidácie zostatkov za zvýhodnených podmienok, úvery ISB č. 2 a č. 5 a 100 % štátna záruka už boli poskytnuté spoločnosti FFHG, Komisia sa domnieva, že Nemecko nedodržalo požiadavky článku 108 ods. 3 zmluvy. (73)

73

6.5.   Zlučiteľnosť

Zlučiteľnosť

6.5.1.   Uplatniteľnosť usmernení o záchrane a reštrukturalizácii

Uplatniteľnosť usmernení o záchrane a reštrukturalizácii

| (174) | Spoločnosť Lufthansa sa domnieva, že Komisia by mala uplatniť usmernenia o záchrane a reštrukturalizácii pri posudzovaní predmetných opatrení štátnej pomoci. |
| --- | --- |

(174)

Spoločnosť Lufthansa sa domnieva, že Komisia by mala uplatniť usmernenia o záchrane a reštrukturalizácii pri posudzovaní predmetných opatrení štátnej pomoci.

| (175) | Usmernenia o leteckej doprave obsahujú konkrétne a podrobné pravidlá o verejnom financovaní letísk vrátane prevádzkovej pomoci. Ako sa uvádza v bode 117 usmernení o leteckej doprave z roku 2014, menšie letiská môžu mať ťažkosti pri zabezpečovaní financovania svojej prevádzky bez verejnej podpory v dôsledku fixných nákladov (likvidná medzera). |
| --- | --- |

(175)

Usmernenia o leteckej doprave obsahujú konkrétne a podrobné pravidlá o verejnom financovaní letísk vrátane prevádzkovej pomoci. Ako sa uvádza v bode 117 usmernení o leteckej doprave z roku 2014, menšie letiská môžu mať ťažkosti pri zabezpečovaní financovania svojej prevádzky bez verejnej podpory v dôsledku fixných nákladov (likvidná medzera).

| (176) | Aj keby sa napriek tomu mali uplatniť usmernenia o záchrane a reštrukturalizácii vo veci pomoci letisku, v tejto veci nie sú uplatniteľné, pretože spoločnosť FFHG nebola podnik v ťažkostiach. |
| --- | --- |

(176)

Aj keby sa napriek tomu mali uplatniť usmernenia o záchrane a reštrukturalizácii vo veci pomoci letisku, v tejto veci nie sú uplatniteľné, pretože spoločnosť FFHG nebola podnik v ťažkostiach.

| (177) | Podľa usmernení o záchrane a reštrukturalizácii z roku 2014 (74) Komisia vykonáva preskúmanie opatrení pomoci na základe usmernení, ktoré sa uplatňovali v čase poskytnutia pomoci. Keďže v tejto veci bola pomoc poskytnutá v rokoch 2009 až 2011 (t. j. s veľkým časovým odstupom pred zverejnením usmernení o záchrane a reštrukturalizácii z roku 2014 v úradnom vestníku), Komisia preskúma, či by sa spoločnosť FFHG mohla považovať za podnik v ťažkostiach na základe usmernení o záchrane a reštrukturalizácii z roku 2004 (čo sú usmernenia platné v čase poskytnutia pomoci). |
| --- | --- |

(177)

Podľa usmernení o záchrane a reštrukturalizácii z roku 2014 (74) Komisia vykonáva preskúmanie opatrení pomoci na základe usmernení, ktoré sa uplatňovali v čase poskytnutia pomoci. Keďže v tejto veci bola pomoc poskytnutá v rokoch 2009 až 2011 (t. j. s veľkým časovým odstupom pred zverejnením usmernení o záchrane a reštrukturalizácii z roku 2014 v úradnom vestníku), Komisia preskúma, či by sa spoločnosť FFHG mohla považovať za podnik v ťažkostiach na základe usmernení o záchrane a reštrukturalizácii z roku 2004 (čo sú usmernenia platné v čase poskytnutia pomoci).

74

| (178) | Podľa bodu 10 usmernení o záchrane a reštrukturalizácii z roku 2004 sa podnik považuje za nachádzajúci sa v ťažkostiach, keď sa v prípade spoločnosti s ručením obmedzeným viac ako polovica jej základného imania prekryla stratou a viac ako štvrtina tohto kapitálu bola prekrytá stratou počas predchádzajúcich 12 mesiacov, alebo keď podnik spĺňa kritériá v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi, aby bol predmetom kolektívneho konkurzného konania. |
| --- | --- |

(178)

Podľa bodu 10 usmernení o záchrane a reštrukturalizácii z roku 2004 sa podnik považuje za nachádzajúci sa v ťažkostiach, keď sa v prípade spoločnosti s ručením obmedzeným viac ako polovica jej základného imania prekryla stratou a viac ako štvrtina tohto kapitálu bola prekrytá stratou počas predchádzajúcich 12 mesiacov, alebo keď podnik spĺňa kritériá v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi, aby bol predmetom kolektívneho konkurzného konania.

| (179) | V tejto veci nebola v čase poskytnutia pomoci splnená ani jedna z týchto dvoch podmienok. Základné imanie spoločnosti FFHG, ktorá je spoločnosť s ručením obmedzeným, sa v rokoch 2007 až 2010 stabilne udržiava na 50 miliónoch EUR, pričom v roku 2011 bol zaznamenaný mierny pokles z 50 miliónov EUR na 44 miliónov EUR a v roku 2012 na 38 miliónov EUR. Spoločnosť FFHG nesplnila ani kritérium, aby podľa svojich vnútroštátnych právnych predpisov bola predmetom kolektívneho konkurzného konania. |
| --- | --- |

(179)

V tejto veci nebola v čase poskytnutia pomoci splnená ani jedna z týchto dvoch podmienok. Základné imanie spoločnosti FFHG, ktorá je spoločnosť s ručením obmedzeným, sa v rokoch 2007 až 2010 stabilne udržiava na 50 miliónoch EUR, pričom v roku 2011 bol zaznamenaný mierny pokles z 50 miliónov EUR na 44 miliónov EUR a v roku 2012 na 38 miliónov EUR. Spoločnosť FFHG nesplnila ani kritérium, aby podľa svojich vnútroštátnych právnych predpisov bola predmetom kolektívneho konkurzného konania.

| (180) | Finančné výsledky zhrnuté v tabuľke 4 nenaznačujú, že spoločnosť FFHG by sa mala považovať za podnik v ťažkostiach. V tejto súvislosti sa podľa bodu 11 usmernení o záchrane a reštrukturalizácii z roku 2004 podnik môže považovať za podnik v ťažkostiach, aj keď nie sú splnené podmienky uvedené v bode 10, predovšetkým v prípadoch, keď sa prejavuje obvyklými príznakmi podniku v ťažkostiach, ako sú rastúce straty, klesajúci obrat, pokles peňažného toku, rastúce dlhy, stúpajúce úrokové poplatky atď. V tejto veci však vyplýva z finančných výsledkov spoločnosti FFHG, že napriek poklesu počtu cestujúcich v dôsledku finančnej a hospodárskej krízy sa spoločnosť posúvala smerom k ziskovosti. |
| --- | --- |

(180)

Finančné výsledky zhrnuté v tabuľke 4 nenaznačujú, že spoločnosť FFHG by sa mala považovať za podnik v ťažkostiach. V tejto súvislosti sa podľa bodu 11 usmernení o záchrane a reštrukturalizácii z roku 2004 podnik môže považovať za podnik v ťažkostiach, aj keď nie sú splnené podmienky uvedené v bode 10, predovšetkým v prípadoch, keď sa prejavuje obvyklými príznakmi podniku v ťažkostiach, ako sú rastúce straty, klesajúci obrat, pokles peňažného toku, rastúce dlhy, stúpajúce úrokové poplatky atď. V tejto veci však vyplýva z finančných výsledkov spoločnosti FFHG, že napriek poklesu počtu cestujúcich v dôsledku finančnej a hospodárskej krízy sa spoločnosť posúvala smerom k ziskovosti.

| (181) | Vzhľadom na skutočnosti uvedené v odôvodnení 175 a nasl. sa Komisia domnieva, že spoločnosť FFHG sa nemôže považovať za podnik v ťažkostiach v čase poskytnutia pomoci, a že usmernenia o záchrane a reštrukturalizácii z roku 2004 tak nie sú uplatniteľné. |
| --- | --- |

(181)

Vzhľadom na skutočnosti uvedené v odôvodnení 175 a nasl. sa Komisia domnieva, že spoločnosť FFHG sa nemôže považovať za podnik v ťažkostiach v čase poskytnutia pomoci, a že usmernenia o záchrane a reštrukturalizácii z roku 2004 tak nie sú uplatniteľné.

6.5.2.   Uplatniteľnosť usmernení v oblasti letectva z roku 2014 a 2005

Uplatniteľnosť usmernení v oblasti letectva z roku 2014 a 2005

| (182) | V článku 107 ods. 3 zmluvy sa stanovuje niekoľko výnimiek zo všeobecného pravidla stanoveného v článku 107 ods. 1 zmluvy, že štátna pomoc nie je zlučiteľná s vnútorným trhom. Predmetnú pomoc možno posúdiť na základe článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy, v ktorom sa stanovuje, že: „pomoc na rozvoj určitých hospodárskych činností alebo určitých hospodárskych oblastí, za predpokladu, že táto podpora nepriaznivo neovplyvní podmienky obchodu tak, že by to bolo v rozpore so spoločným záujmom“, možno ju teda považovať za zlučiteľnú so spoločným trhom. |
| --- | --- |

(182)

V článku 107 ods. 3 zmluvy sa stanovuje niekoľko výnimiek zo všeobecného pravidla stanoveného v článku 107 ods. 1 zmluvy, že štátna pomoc nie je zlučiteľná s vnútorným trhom. Predmetnú pomoc možno posúdiť na základe článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy, v ktorom sa stanovuje, že: „pomoc na rozvoj určitých hospodárskych činností alebo určitých hospodárskych oblastí, za predpokladu, že táto podpora nepriaznivo neovplyvní podmienky obchodu tak, že by to bolo v rozpore so spoločným záujmom“, možno ju teda považovať za zlučiteľnú so spoločným trhom.

| (183) | V tejto súvislosti tvoria usmernenia v oblasti letectva z roku 2014 rámec na posúdenie toho, či možno pomoc pre letiská podľa článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy vyhlásiť za zlučiteľnú. |
| --- | --- |

(183)

V tejto súvislosti tvoria usmernenia v oblasti letectva z roku 2014 rámec na posúdenie toho, či možno pomoc pre letiská podľa článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy vyhlásiť za zlučiteľnú.

| (184) | Podľa usmernení v oblasti letectva z roku 2014 sa Komisia domnieva, že „oznámenie Komisie o určení pravidiel uplatniteľných na posúdenie neoprávnene poskytnutej štátnej pomoci“ (75) sa vzťahuje na neoprávnenú investičnú pomoc letiskám. V tejto súvislosti platí, že ak bola neoprávnená investičná pomoc poskytnutá pred 4. aprílom 2014, Komisia uplatní pravidlá zlučiteľnosti účinné v čase poskytnutia neoprávnenej investičnej pomoci. Preto Komisia v prípade neoprávnenej investičnej pomoci poskytnutej letiskám pred 4. aprílom 2014 uplatní zásady stanovené v usmerneniach v oblasti letectva z roku 2005. (76) |
| --- | --- |

(184)

Podľa usmernení v oblasti letectva z roku 2014 sa Komisia domnieva, že „oznámenie Komisie o určení pravidiel uplatniteľných na posúdenie neoprávnene poskytnutej štátnej pomoci“ (75) sa vzťahuje na neoprávnenú investičnú pomoc letiskám. V tejto súvislosti platí, že ak bola neoprávnená investičná pomoc poskytnutá pred 4. aprílom 2014, Komisia uplatní pravidlá zlučiteľnosti účinné v čase poskytnutia neoprávnenej investičnej pomoci. Preto Komisia v prípade neoprávnenej investičnej pomoci poskytnutej letiskám pred 4. aprílom 2014 uplatní zásady stanovené v usmerneniach v oblasti letectva z roku 2005. (76)

75

76

| (185) | V súlade s usmerneniami o leteckej doprave z roku 2014 sa Komisia domnieva, že „oznámenie Komisie o určení pravidiel, ktoré sa uplatňujú pri posudzovaní neoprávnene poskytnutej štátnej pomoci“ by sa nemali vzťahovať na nerozhodnuté prípady nezákonnej prevádzkovej pomoci letiskám poskytnutej pred 4. aprílom 2014. Komisia však uplatní zásady stanovené v usmerneniach v oblasti letectva z roku 2014 na všetky prípady týkajúce sa prevádzkovej pomoci (nerozhodnuté oznámenia a neoprávnená neoznámená pomoc) letiskám, a to aj v prípade, že pomoc bola poskytnutá pred 4. aprílom 2014 a pred začatím prechodného obdobia. (77) |
| --- | --- |

(185)

V súlade s usmerneniami o leteckej doprave z roku 2014 sa Komisia domnieva, že „oznámenie Komisie o určení pravidiel, ktoré sa uplatňujú pri posudzovaní neoprávnene poskytnutej štátnej pomoci“ by sa nemali vzťahovať na nerozhodnuté prípady nezákonnej prevádzkovej pomoci letiskám poskytnutej pred 4. aprílom 2014. Komisia však uplatní zásady stanovené v usmerneniach v oblasti letectva z roku 2014 na všetky prípady týkajúce sa prevádzkovej pomoci (nerozhodnuté oznámenia a neoprávnená neoznámená pomoc) letiskám, a to aj v prípade, že pomoc bola poskytnutá pred 4. aprílom 2014 a pred začatím prechodného obdobia. (77)

77

| (186) | Komisia už v odôvodnení 173 dospela k záveru, že skúmané opatrenia predstavujú neoprávnenú štátnu pomoc poskytnutú pred 4. aprílom 2014. |
| --- | --- |

(186)

Komisia už v odôvodnení 173 dospela k záveru, že skúmané opatrenia predstavujú neoprávnenú štátnu pomoc poskytnutú pred 4. aprílom 2014.

6.5.3.   Rozlišovanie medzi investičnou a prevádzkovou pomocou

Rozlišovanie medzi investičnou a prevádzkovou pomocou

| (187) | So zreteľom na ustanovenia usmernení v oblasti letectva z roku 2014 uvedené v odôvodneniach 184 a 185 Komisia musí určiť, či predmetné opatrenie predstavuje neoprávnenú investičnú alebo prevádzkovú pomoc. |
| --- | --- |

(187)

So zreteľom na ustanovenia usmernení v oblasti letectva z roku 2014 uvedené v odôvodneniach 184 a 185 Komisia musí určiť, či predmetné opatrenie predstavuje neoprávnenú investičnú alebo prevádzkovú pomoc.

| (188) | Podľa bodu 25 písm. r) usmernení v oblasti letectva z roku 2014 je investičná pomoc vymedzená ako „pomoc na financovanie hmotného kapitálového majetku, najmä na pokrytie schodku financovania kapitálových nákladov“. Ďalej podľa bodu 25 písm. r) usmernení sa investičná pomoc môže týkať počiatočnej platby (t. j. na pokrytie počiatočných investičných nákladov) a podpory vo forme pravidelných splátok (na pokrytie kapitálových nákladov v súvislosti s ročnými odpismi a nákladmi na financovanie). |
| --- | --- |

(188)

Podľa bodu 25 písm. r) usmernení v oblasti letectva z roku 2014 je investičná pomoc vymedzená ako „pomoc na financovanie hmotného kapitálového majetku, najmä na pokrytie schodku financovania kapitálových nákladov“. Ďalej podľa bodu 25 písm. r) usmernení sa investičná pomoc môže týkať počiatočnej platby (t. j. na pokrytie počiatočných investičných nákladov) a podpory vo forme pravidelných splátok (na pokrytie kapitálových nákladov v súvislosti s ročnými odpismi a nákladmi na financovanie).

| (189) | Prevádzková pomoc naopak znamená pokrytie všetkých alebo niektorých prevádzkových nákladov letiska vymedzených ako „náklady letiska na poskytovanie leteckých služieb, ktoré zahŕňajú kategórie nákladov, ako sú náklady na zamestnancov, zmluvné služby, komunikácie, odpad, energie, údržbu, nájom a správu, ale ktoré nezahŕňajú kapitálové náklady, marketingovú podporu alebo iné stimuly, ktoré letisko poskytuje leteckým spoločnostiam, ani náklady spadajúce do právomoci verejnej politiky“ (78). |
| --- | --- |

(189)

Prevádzková pomoc naopak znamená pokrytie všetkých alebo niektorých prevádzkových nákladov letiska vymedzených ako „náklady letiska na poskytovanie leteckých služieb, ktoré zahŕňajú kategórie nákladov, ako sú náklady na zamestnancov, zmluvné služby, komunikácie, odpad, energie, údržbu, nájom a správu, ale ktoré nezahŕňajú kapitálové náklady, marketingovú podporu alebo iné stimuly, ktoré letisko poskytuje leteckým spoločnostiam, ani náklady spadajúce do právomoci verejnej politiky“ (78).

78

| (190) | Vo svetle týchto definícií sa Komisia domnieva, že 100 % štátna záruka za úvery ISB poskytnuté za zvýhodnených podmienok a úvery ISB č. 2 a č. 5 predstavujú investičnú pomoc v prospech spoločnosti FFHG. Všetky tieto finančné prostriedky súviseli s refinancovaním úverov, ktorými sa financoval konkrétny projekt na investovanie do infraštruktúry (pozri tabuľku 9). Výška úverov ISB sa navyše rovná alebo je nižšia ako príslušné vykonané investície.

  Tabuľka 9


  Porovnávací prehľad výšky úverov ISB a ich účelu
   (79)








  Úver ISB č. | Výška úveru v miliónoch EUR | Účel úveru |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 18,4 | [...] investície do infraštruktúry vo výške [...] |
| 2 | 20,0 | [...] investície do infraštruktúry vo výške [...] |
| 3 | 2,5 | [...] investície do infraštruktúry vo výške [...] |
| 4 | 25,9 | [...] investície do infraštruktúry vo výške [...] |
| 5 | 6,8 | [...] investície do infraštruktúry vo výške [...] |

(190)

Vo svetle týchto definícií sa Komisia domnieva, že 100 % štátna záruka za úvery ISB poskytnuté za zvýhodnených podmienok a úvery ISB č. 2 a č. 5 predstavujú investičnú pomoc v prospech spoločnosti FFHG. Všetky tieto finančné prostriedky súviseli s refinancovaním úverov, ktorými sa financoval konkrétny projekt na investovanie do infraštruktúry (pozri tabuľku 9). Výška úverov ISB sa navyše rovná alebo je nižšia ako príslušné vykonané investície.

Tabuľka 9

Tabuľka 9

Porovnávací prehľad výšky úverov ISB a ich účelu
   (79)

Porovnávací prehľad výšky úverov ISB a ich účelu

79

Úver ISB č.

Výška úveru v miliónoch EUR

Účel úveru

1

18,4

[...] investície do infraštruktúry vo výške [...]

2

20,0

[...] investície do infraštruktúry vo výške [...]

3

2,5

[...] investície do infraštruktúry vo výške [...]

4

25,9

[...] investície do infraštruktúry vo výške [...]

5

6,8

[...] investície do infraštruktúry vo výške [...]

| (191) | Komisia preto zastáva názor, že 100 % štátna záruka za úvery ISB a úvery ISB č. 2 a č. 5 predstavujú neoprávnenú investičnú pomoc, ktorá bola poskytnutá pred 4. aprílom 2014, pričom jej zlučiteľnosť sa musí posúdiť podľa usmernení o leteckej doprave z roku 2005. |
| --- | --- |

(191)

Komisia preto zastáva názor, že 100 % štátna záruka za úvery ISB a úvery ISB č. 2 a č. 5 predstavujú neoprávnenú investičnú pomoc, ktorá bola poskytnutá pred 4. aprílom 2014, pričom jej zlučiteľnosť sa musí posúdiť podľa usmernení o leteckej doprave z roku 2005.

| (192) | V súvislosti s finančnými prostriedkami, ktoré boli poskytnuté za zvýhodnených podmienok prostredníctvom konsolidácie zostatkov, sa Nemecko domnieva, že tieto finančné prostriedky boli súčasne použité na financovanie investícií do infraštruktúry v rokoch 2009 až 2012. |
| --- | --- |

(192)

V súvislosti s finančnými prostriedkami, ktoré boli poskytnuté za zvýhodnených podmienok prostredníctvom konsolidácie zostatkov, sa Nemecko domnieva, že tieto finančné prostriedky boli súčasne použité na financovanie investícií do infraštruktúry v rokoch 2009 až 2012.

| (193) | Na letisku Frankfurt Hahn boli v rokoch 2009 až 2012 vykonané investície vo výške 46 miliónov EUR (pozri tabuľku 3). Výška týchto investícií sa približne rovná finančným prostriedkom čerpaným z konsolidácie zostatkov počas toho istého obdobia. V období rokov 2009 až 2012 boli navyše prevádzkové výsledky (80) (vrátane mimoriadnych príjmov, t. j. iné príjmy ako príjmy letiska z leteckých a neleteckých činností a príjmy z predaja pozemkov alebo majetku) kladné (pozri tabuľku 4). Z uvedeného vyplýva, že letisko bolo schopné pokryť svoje bežné prevádzkové náklady a finančné prostriedky poskytnuté prostredníctvom konsolidácie zostatkov boli použité na financovanie investícií do letiskovej infraštruktúry. Finančné prostriedky poskytnuté prostredníctvom konsolidácie zostatkov preto predstavujú neoprávnenú investičnú pomoc poskytnutú pred 4. aprílom 2014, ktorej zlučiteľnosť sa musí posúdiť podľa usmernení o leteckej doprave z roku 2005. V tejto súvislosti sa zároveň uplatňujú skutočnosti stanovené v oddiele 6.5.3. Keďže výška čerpaných finančných prostriedkov je nižšia ako celkové investície, pomoc možno považovať za primeranú a potrebnú. |
| --- | --- |

(193)

Na letisku Frankfurt Hahn boli v rokoch 2009 až 2012 vykonané investície vo výške 46 miliónov EUR (pozri tabuľku 3). Výška týchto investícií sa približne rovná finančným prostriedkom čerpaným z konsolidácie zostatkov počas toho istého obdobia. V období rokov 2009 až 2012 boli navyše prevádzkové výsledky (80) (vrátane mimoriadnych príjmov, t. j. iné príjmy ako príjmy letiska z leteckých a neleteckých činností a príjmy z predaja pozemkov alebo majetku) kladné (pozri tabuľku 4). Z uvedeného vyplýva, že letisko bolo schopné pokryť svoje bežné prevádzkové náklady a finančné prostriedky poskytnuté prostredníctvom konsolidácie zostatkov boli použité na financovanie investícií do letiskovej infraštruktúry. Finančné prostriedky poskytnuté prostredníctvom konsolidácie zostatkov preto predstavujú neoprávnenú investičnú pomoc poskytnutú pred 4. aprílom 2014, ktorej zlučiteľnosť sa musí posúdiť podľa usmernení o leteckej doprave z roku 2005. V tejto súvislosti sa zároveň uplatňujú skutočnosti stanovené v oddiele 6.5.3. Keďže výška čerpaných finančných prostriedkov je nižšia ako celkové investície, pomoc možno považovať za primeranú a potrebnú.

80

| (194) | Treba však poznamenať, že finančné prostriedky čerpané z konsolidácie zostatkov neboli vyhradené na konkrétny účel. Prevádzkové výsledky (vrátane mimoriadnych príjmov, t. j. iné príjmy ako príjmy letiska z leteckých a neleteckých činností a príjmy z predaja pozemkov alebo majetku) boli navyše v posudzovanom období záporné (pozri tabuľku 4). To môže naznačovať, že príjmy bežnej letiskovej činnosti neboli dostatočné na pokrytie jeho prevádzkových nákladov. Nemecko navyše nepreukázalo mechanizmus, ktorým sa zabezpečovalo, aby sa finančné prostriedky konsolidácie zostatkov nepoužívali na financovanie bežnej prevádzky letiska. |
| --- | --- |

(194)

Treba však poznamenať, že finančné prostriedky čerpané z konsolidácie zostatkov neboli vyhradené na konkrétny účel. Prevádzkové výsledky (vrátane mimoriadnych príjmov, t. j. iné príjmy ako príjmy letiska z leteckých a neleteckých činností a príjmy z predaja pozemkov alebo majetku) boli navyše v posudzovanom období záporné (pozri tabuľku 4). To môže naznačovať, že príjmy bežnej letiskovej činnosti neboli dostatočné na pokrytie jeho prevádzkových nákladov. Nemecko navyše nepreukázalo mechanizmus, ktorým sa zabezpečovalo, aby sa finančné prostriedky konsolidácie zostatkov nepoužívali na financovanie bežnej prevádzky letiska.

| (195) | Vzhľadom na tieto skutočnosti nemožno vylúčiť, že finančné prostriedky konsolidácie zostatkov boli použité na zabránenie nedostatku likvidity v spoločnosti FFHG, ktorý by mohol prinútiť prevádzkovateľa letiska, aby znížil investície, alebo by mohol spôsobiť, že sa podnik dostane do ťažkostí. Finančné prostriedky poskytnuté prostredníctvom konsolidácie zostatkov by sa mohli považovať za neoprávnenú prevádzkovú pomoc poskytnutú pred 4. aprílom 2014, ktorej zlučiteľnosť sa musí posúdiť podľa usmernení o leteckej doprave z roku 2014. Toto posúdenie sa vykonáva v nasledujúcom oddiele 6.5.4. |
| --- | --- |

(195)

Vzhľadom na tieto skutočnosti nemožno vylúčiť, že finančné prostriedky konsolidácie zostatkov boli použité na zabránenie nedostatku likvidity v spoločnosti FFHG, ktorý by mohol prinútiť prevádzkovateľa letiska, aby znížil investície, alebo by mohol spôsobiť, že sa podnik dostane do ťažkostí. Finančné prostriedky poskytnuté prostredníctvom konsolidácie zostatkov by sa mohli považovať za neoprávnenú prevádzkovú pomoc poskytnutú pred 4. aprílom 2014, ktorej zlučiteľnosť sa musí posúdiť podľa usmernení o leteckej doprave z roku 2014. Toto posúdenie sa vykonáva v nasledujúcom oddiele 6.5.4.

6.5.4.   Zlučiteľnosť investičnej pomoci podľa usmernení o leteckej doprave z roku 2005

Zlučiteľnosť investičnej pomoci podľa usmernení o leteckej doprave z roku 2005

| (196) | Podľa bodu 61 usmernení o leteckej doprave z roku 2005 musí Komisia preskúmať, či sú splnené tieto kumulatívne podmienky:






  a) | výstavba a prevádzkovanie infraštruktúry zodpovedajú jasne určenému všeobecnému záujmu (regionálny rozvoj, dostupnosť atď.); |
| --- | --- | --- |

(196)

Podľa bodu 61 usmernení o leteckej doprave z roku 2005 musí Komisia preskúmať, či sú splnené tieto kumulatívne podmienky:

a)

výstavba a prevádzkovanie infraštruktúry zodpovedajú jasne určenému všeobecnému záujmu (regionálny rozvoj, dostupnosť atď.);

| b) | infraštruktúra je potrebná a primeraná stanovenému cieľu; |
| --- | --- |

b)

infraštruktúra je potrebná a primeraná stanovenému cieľu;

| c) | infraštruktúra ponúka zo strednodobého hľadiska dostatočné perspektívy využitia, najmä pokiaľ ide o využitie existujúcej infraštruktúry; |
| --- | --- |

c)

infraštruktúra ponúka zo strednodobého hľadiska dostatočné perspektívy využitia, najmä pokiaľ ide o využitie existujúcej infraštruktúry;

| d) | prístup k infraštruktúre je otvorený pre všetkých potenciálnych používateľov rovnakým a nediskriminačným spôsobom a |
| --- | --- |

d)

prístup k infraštruktúre je otvorený pre všetkých potenciálnych používateľov rovnakým a nediskriminačným spôsobom a

| e) | pomoc neovplyvňuje rozvoj obchodu tak, že to protirečí záujmu Únie. |
| --- | --- |

e)

pomoc neovplyvňuje rozvoj obchodu tak, že to protirečí záujmu Únie.

| (197) | Podobne ako akékoľvek iné opatrenie štátnej pomoci, aj štátna pomoc letiskám musí okrem toho mať stimulačný účinok, musí byť nevyhnutná a primeraná sledovanému legitímnemu cieľu, aby bola zlučiteľná s vnútorným trhom. |
| --- | --- |

(197)

Podobne ako akékoľvek iné opatrenie štátnej pomoci, aj štátna pomoc letiskám musí okrem toho mať stimulačný účinok, musí byť nevyhnutná a primeraná sledovanému legitímnemu cieľu, aby bola zlučiteľná s vnútorným trhom.

| (198) | Nemecko uviedlo, že investičná pomoc v prospech spoločnosti FFHG je v súlade so všetkými kritériami zlučiteľnosti uvedenými v usmerneniach o leteckej doprave z roku 2005. |
| --- | --- |

(198)

Nemecko uviedlo, že investičná pomoc v prospech spoločnosti FFHG je v súlade so všetkými kritériami zlučiteľnosti uvedenými v usmerneniach o leteckej doprave z roku 2005.

a)   Pomoc prispieva k dosiahnutiu jasne vymedzeného cieľa spoločného záujmu

| (199) | Cieľom investičnej pomoci v prospech spoločnosti FFHG bolo financovať ďalšie prebudovanie bývalej vojenskej základne USA na civilné letisko a podstatne rozvinúť infraštruktúru letiska. Tieto opatrenia významnou mierou prispeli k regionálnemu rozvoju a prepojenosti regiónu Hunsrück a k vytvoreniu nových pracovných miest v oblasti, ktorej hospodárstvo postihlo zatvorenie vojenskej základne USA, ako aj k zníženiu preťaženia letiska Frankfurt nad Mohanom. |
| --- | --- |

(199)

Cieľom investičnej pomoci v prospech spoločnosti FFHG bolo financovať ďalšie prebudovanie bývalej vojenskej základne USA na civilné letisko a podstatne rozvinúť infraštruktúru letiska. Tieto opatrenia významnou mierou prispeli k regionálnemu rozvoju a prepojenosti regiónu Hunsrück a k vytvoreniu nových pracovných miest v oblasti, ktorej hospodárstvo postihlo zatvorenie vojenskej základne USA, ako aj k zníženiu preťaženia letiska Frankfurt nad Mohanom.

| (200) | Ako zdôraznilo Nemecko, región Hunsrück je obklopený množstvom oblastí (napr. Landkreis Birkenfeld), ktoré boli označené za regióny, ktoré potrebujú podporu v rámci úlohy „Gemeinschaftsaufgabe Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur“. Počas posudzovaného obdobia bola oblasť Landkreis Birkenfeld aspoň sčasti považovaná za región s hrubým domácim produktom (HDP) pod priemerom Únie (81). |
| --- | --- |

(200)

Ako zdôraznilo Nemecko, región Hunsrück je obklopený množstvom oblastí (napr. Landkreis Birkenfeld), ktoré boli označené za regióny, ktoré potrebujú podporu v rámci úlohy „Gemeinschaftsaufgabe Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur“. Počas posudzovaného obdobia bola oblasť Landkreis Birkenfeld aspoň sčasti považovaná za región s hrubým domácim produktom (HDP) pod priemerom Únie (81).

81

| (201) | Komisia sa domnieva, že rozvoj letiska Frankfurt Hahn zároveň významne prispel k vytvoreniu nových pracovných miest v regióne Hunsrück. Nemecko preukázalo, že s prihliadnutím na všetky časti letiskových činností letisko Frankfurt Hahn vytvorilo v roku 2012 v regióne Hunsrück 3 063 pracovných miest, z ktorých 74 % tvorili miesta na plný pracovný úväzok a 90 % týchto zamestnancov zároveň býva v tomto regióne. |
| --- | --- |

(201)

Komisia sa domnieva, že rozvoj letiska Frankfurt Hahn zároveň významne prispel k vytvoreniu nových pracovných miest v regióne Hunsrück. Nemecko preukázalo, že s prihliadnutím na všetky časti letiskových činností letisko Frankfurt Hahn vytvorilo v roku 2012 v regióne Hunsrück 3 063 pracovných miest, z ktorých 74 % tvorili miesta na plný pracovný úväzok a 90 % týchto zamestnancov zároveň býva v tomto regióne.

| (202) | Rozvoj letiska Frankfurt Hahn má takisto kladné nepriame, indukované a katalyzačné vplyvy na tvorbu pracovných miest v regióne, ako aj na regionálny rozvoj vo všeobecnosti prostredníctvom zvyšovania počtu hospodárskych činností a činností cestovného ruchu. Podľa údajov, ktoré poskytlo Nemecko, letisko Frankfurt Hahn významne prispieva k rozvoju prichádzajúceho cestovného ruchu (~33 % cestujúcich, čo zodpovedá približne 1 miliónu cestujúcich v roku 2005) a odchádzajúceho cestovného ruchu (~67 % cestujúcich) v spolkovej krajine Porýnie-Falcko. Nemecko poukázalo na to, že 88 % prichádzajúcich cestujúcich sa zdrží najmenej jednu noc v regióne a v roku 2005 prenocovalo 5,7 milióna cestujúcich. Keďže 88 % prichádzajúcich turistov z letiska Frankfurt Hahn prenocuje aspoň jednu noc a viac ako 80 % z nich sa dokonca zdrží dva až desať dní, vytvárajú ročne celkový obrat vo výške približne 133,7 milióna EUR. Prichádzajúci cestovný ruch navyše vytvoril v Porýní-Falcku asi 11 000 pracovných miest. |
| --- | --- |

(202)

Rozvoj letiska Frankfurt Hahn má takisto kladné nepriame, indukované a katalyzačné vplyvy na tvorbu pracovných miest v regióne, ako aj na regionálny rozvoj vo všeobecnosti prostredníctvom zvyšovania počtu hospodárskych činností a činností cestovného ruchu. Podľa údajov, ktoré poskytlo Nemecko, letisko Frankfurt Hahn významne prispieva k rozvoju prichádzajúceho cestovného ruchu (~33 % cestujúcich, čo zodpovedá približne 1 miliónu cestujúcich v roku 2005) a odchádzajúceho cestovného ruchu (~67 % cestujúcich) v spolkovej krajine Porýnie-Falcko. Nemecko poukázalo na to, že 88 % prichádzajúcich cestujúcich sa zdrží najmenej jednu noc v regióne a v roku 2005 prenocovalo 5,7 milióna cestujúcich. Keďže 88 % prichádzajúcich turistov z letiska Frankfurt Hahn prenocuje aspoň jednu noc a viac ako 80 % z nich sa dokonca zdrží dva až desať dní, vytvárajú ročne celkový obrat vo výške približne 133,7 milióna EUR. Prichádzajúci cestovný ruch navyše vytvoril v Porýní-Falcku asi 11 000 pracovných miest.

| (203) | Predmetné investície, ktoré boli predmetom pomoci, takisto pomohli zlepšiť prístupnosť oblasti. Duplicita neziskových letísk (ani vytváranie ďalšej nevyužívanej kapacity) však neprispieva k cieľu spoločného záujmu. V tejto veci Komisia zastáva názor, že investičná pomoc nevedie k takej duplicite, ktorá by znížila strednodobé vyhliadky na využívanie existujúcej infraštruktúry na iných susediacich letiskách. V okruhu 100 kilometrov alebo 60 minút cesty od letiska Frankfurt Hahn nie sú žiadne iné letiská. Najbližšie k letisku Frankfurt Hahn sa nachádza letisko Frankfurt nad Mohanom, ktoré je vzdialené 115 kilometrov alebo 1 hodinu 15 minút cesty autom, a letisko Luxemburg, ktoré je vzdialené 1 hodinu 30 minút cesty (111 kilometrov). |
| --- | --- |

(203)

Predmetné investície, ktoré boli predmetom pomoci, takisto pomohli zlepšiť prístupnosť oblasti. Duplicita neziskových letísk (ani vytváranie ďalšej nevyužívanej kapacity) však neprispieva k cieľu spoločného záujmu. V tejto veci Komisia zastáva názor, že investičná pomoc nevedie k takej duplicite, ktorá by znížila strednodobé vyhliadky na využívanie existujúcej infraštruktúry na iných susediacich letiskách. V okruhu 100 kilometrov alebo 60 minút cesty od letiska Frankfurt Hahn nie sú žiadne iné letiská. Najbližšie k letisku Frankfurt Hahn sa nachádza letisko Frankfurt nad Mohanom, ktoré je vzdialené 115 kilometrov alebo 1 hodinu 15 minút cesty autom, a letisko Luxemburg, ktoré je vzdialené 1 hodinu 30 minút cesty (111 kilometrov).

| (204) | Letisko Frankfurt nad Mohanom je medzinárodný letecký uzol a prevažne na ňom pôsobia leteckí sieťoví dopravcovia, ktorí ponúkajú prípojné lety, zatiaľ čo letisko Frankfurt Hahn odbavuje nízkonákladové priame lety. Doprava na letisku Frankfurt nad Mohanom sa od roku 2000 nepretržite zvyšovala z 49,4 milióna cestujúcich v roku 2000 na približne 58 miliónov v roku 2012. Počas tohto obdobia bol však rast poznačený problémami s preťažením a kapacitnými obmedzeniami. Nemecko poukázalo na to, že kapacitné limity na letisku Frankfurt nad Mohanom boli neustále prekračované. Podľa Nemecka, najmä vzhľadom na licenciu na 24-hodinovú prevádzku letisko Frankfurt Hahn zohrávalo významnú úlohu pri zabezpečovaní dodatočnej kapacity s cieľom znížiť preťaženie na letisku Frankfurt nad Mohanom. Až do roku 2009 bola spoločnosť Fraport väčšinovým akcionárom spoločnosti FFHG, ktorá je prevádzkovateľom letiska Frankfurt Hahn (2,7 milióna cestujúcich v roku 2013, zhruba 4 milióny cestujúcich v roku 2007, ktorý bol najrušnejší) a prevádzkovateľom letiska Frankfurt nad Mohanom (58 miliónov cestujúcich a 2,1 milióna nákladnej dopravy), pričom spoločnosť ako taká rozvíjala stratégiu diverzifikácie. |
| --- | --- |

(204)

Letisko Frankfurt nad Mohanom je medzinárodný letecký uzol a prevažne na ňom pôsobia leteckí sieťoví dopravcovia, ktorí ponúkajú prípojné lety, zatiaľ čo letisko Frankfurt Hahn odbavuje nízkonákladové priame lety. Doprava na letisku Frankfurt nad Mohanom sa od roku 2000 nepretržite zvyšovala z 49,4 milióna cestujúcich v roku 2000 na približne 58 miliónov v roku 2012. Počas tohto obdobia bol však rast poznačený problémami s preťažením a kapacitnými obmedzeniami. Nemecko poukázalo na to, že kapacitné limity na letisku Frankfurt nad Mohanom boli neustále prekračované. Podľa Nemecka, najmä vzhľadom na licenciu na 24-hodinovú prevádzku letisko Frankfurt Hahn zohrávalo významnú úlohu pri zabezpečovaní dodatočnej kapacity s cieľom znížiť preťaženie na letisku Frankfurt nad Mohanom. Až do roku 2009 bola spoločnosť Fraport väčšinovým akcionárom spoločnosti FFHG, ktorá je prevádzkovateľom letiska Frankfurt Hahn (2,7 milióna cestujúcich v roku 2013, zhruba 4 milióny cestujúcich v roku 2007, ktorý bol najrušnejší) a prevádzkovateľom letiska Frankfurt nad Mohanom (58 miliónov cestujúcich a 2,1 milióna nákladnej dopravy), pričom spoločnosť ako taká rozvíjala stratégiu diverzifikácie.

| (205) | Letisko Luxemburg, ktoré je k letisku Frankfurt Hahn síce najbližšie, no aj tak je potrebné prekonať 111 kilometrov alebo 1 hodinu 30 minút cesty autom, zaznamenalo v roku 2008 1,7 milióna cestujúcich a v roku 2013 dosiahlo rýchly rast na 2,2 milióna. Napriek tomu, že letisko Luxemburg je z hľadiska toku cestujúcich o niečo menšie ako letisko Frankfurt Hahn, jeho činnosť v oblasti nákladnej dopravy je podstatne väčšia a v roku 2013 predstavovala 674 000 ton. Ponúka rôzne pravidelné lety do hlavných európskych miest a charterové lety do rekreačných destinácií. Táto ponuka destinácií do značnej miery plní potreby zamestnancov finančných a medzinárodných inštitúcií sídliacich v Luxemburgu. |
| --- | --- |

(205)

Letisko Luxemburg, ktoré je k letisku Frankfurt Hahn síce najbližšie, no aj tak je potrebné prekonať 111 kilometrov alebo 1 hodinu 30 minút cesty autom, zaznamenalo v roku 2008 1,7 milióna cestujúcich a v roku 2013 dosiahlo rýchly rast na 2,2 milióna. Napriek tomu, že letisko Luxemburg je z hľadiska toku cestujúcich o niečo menšie ako letisko Frankfurt Hahn, jeho činnosť v oblasti nákladnej dopravy je podstatne väčšia a v roku 2013 predstavovala 674 000 ton. Ponúka rôzne pravidelné lety do hlavných európskych miest a charterové lety do rekreačných destinácií. Táto ponuka destinácií do značnej miery plní potreby zamestnancov finančných a medzinárodných inštitúcií sídliacich v Luxemburgu.

| (206) | Letisko Saarbrücken je od letiska Frankfurt Hahn vzdialené 128 kilometrov, čo zodpovedá 2 hodinám cesty autom. Na letisku Frankfurt Hahn navyše pôsobia najmä nízkonákladoví dopravcovia (Ryanair) a pomerne dôležitý prvok jeho obchodného modelu predstavuje nákladná doprava, kým letisko Saarbrücken ponúka hlavne pravidelné lety do vnútroštátnych destinácií a má len obmedzenú leteckú nákladnú dopravu. |
| --- | --- |

(206)

Letisko Saarbrücken je od letiska Frankfurt Hahn vzdialené 128 kilometrov, čo zodpovedá 2 hodinám cesty autom. Na letisku Frankfurt Hahn navyše pôsobia najmä nízkonákladoví dopravcovia (Ryanair) a pomerne dôležitý prvok jeho obchodného modelu predstavuje nákladná doprava, kým letisko Saarbrücken ponúka hlavne pravidelné lety do vnútroštátnych destinácií a má len obmedzenú leteckú nákladnú dopravu.

| (207) | Nemecko v súvislosti s letiskom Zweibrücken zdôraznilo, že vzdialenosť 127 km od letiska Frankfurt Hahn sa premieta do cesty autom v dĺžke 1 hodina 27 minút alebo cesty vlakom v dĺžke 4 hodiny. Nemecko ďalej uviedlo, že z toku cestujúcich a prepravy nákladu v rokoch 2005 až 2012 nemožno vyčítať žiadny substitučný vzťah medzi týmito letiskami. |
| --- | --- |

(207)

Nemecko v súvislosti s letiskom Zweibrücken zdôraznilo, že vzdialenosť 127 km od letiska Frankfurt Hahn sa premieta do cesty autom v dĺžke 1 hodina 27 minút alebo cesty vlakom v dĺžke 4 hodiny. Nemecko ďalej uviedlo, že z toku cestujúcich a prepravy nákladu v rokoch 2005 až 2012 nemožno vyčítať žiadny substitučný vzťah medzi týmito letiskami.

| (208) | Komisia konštatuje, že činnosti letiska Frankfurt Hahn a letiska Zweibrücken sa v určitej miere prekrývajú, pretože letisko Zweibrücken sa takisto venuje odbavovaniu leteckej nákladnej dopravy a destinácie, ktoré zabezpečuje letisko Zweibrücken, sa prevažne týkajú charterovej dopravy. Komisia v tejto súvislosti poznamenáva, že nákladná doprava je zvyčajne mobilnejšia ako preprava cestujúcich (82). Vo všeobecnosti sa spádová oblasť nákladných letísk vymedzuje v okruhu najmenej 200 kilometrov a 2 hodín času cestovania. Z pripomienok odvetvia vyplýva, že cestovanie kamiónom v nepresahujúce pol dňa (tzn. do 12 hodín cestovania kamiónom) by pre nákladných dopravcov bolo vo všeobecnosti prijateľné s cieľom dopraviť tovar (83). Charterová doprava je takisto vo všeobecnosti menej citlivá na čas a možno pri nej akceptovať čas cestovania do 2 hodín autom. |
| --- | --- |

(208)

Komisia konštatuje, že činnosti letiska Frankfurt Hahn a letiska Zweibrücken sa v určitej miere prekrývajú, pretože letisko Zweibrücken sa takisto venuje odbavovaniu leteckej nákladnej dopravy a destinácie, ktoré zabezpečuje letisko Zweibrücken, sa prevažne týkajú charterovej dopravy. Komisia v tejto súvislosti poznamenáva, že nákladná doprava je zvyčajne mobilnejšia ako preprava cestujúcich (82). Vo všeobecnosti sa spádová oblasť nákladných letísk vymedzuje v okruhu najmenej 200 kilometrov a 2 hodín času cestovania. Z pripomienok odvetvia vyplýva, že cestovanie kamiónom v nepresahujúce pol dňa (tzn. do 12 hodín cestovania kamiónom) by pre nákladných dopravcov bolo vo všeobecnosti prijateľné s cieľom dopraviť tovar (83). Charterová doprava je takisto vo všeobecnosti menej citlivá na čas a možno pri nej akceptovať čas cestovania do 2 hodín autom.

82

83

| (209) | Zároveň treba poznamenať, že pred vstupom letiska Zweibrücken na trh v roku 2006 bolo letisko Frankfurt Hahn už dobre fungujúce letisko s viac ako 3 miliónmi cestujúcich a s prepravou 123 000 ton nákladu. Vzhľadom na historický vývoj týchto dvoch letísk, ich zemepisnej polohy a voľnej kapacity dostupnej na letisku Frankfurt Hahn v čase, keď letisko Zweibrücken vstúpilo na trh leteckej dopravy v roku 2006, Komisia dospela k záveru, že skôr otvorenie letiska Zweibrücken predstavovalo nepotrebnú duplicitu infraštruktúry. |
| --- | --- |

(209)

Zároveň treba poznamenať, že pred vstupom letiska Zweibrücken na trh v roku 2006 bolo letisko Frankfurt Hahn už dobre fungujúce letisko s viac ako 3 miliónmi cestujúcich a s prepravou 123 000 ton nákladu. Vzhľadom na historický vývoj týchto dvoch letísk, ich zemepisnej polohy a voľnej kapacity dostupnej na letisku Frankfurt Hahn v čase, keď letisko Zweibrücken vstúpilo na trh leteckej dopravy v roku 2006, Komisia dospela k záveru, že skôr otvorenie letiska Zweibrücken predstavovalo nepotrebnú duplicitu infraštruktúry.

| (210) | Z tohto dôvodu dospela Komisia k záveru, že investície do letiska Frankfurt Hahn nepredstavujú duplicitu existujúcej infraštruktúry, ktorá neprináša zisk. Naopak, letisko Frankfurt Hahn zohráva významnú úlohu pri znižovaní preťaženia letiska Frankfurt nad Mohanom bez toho, aby obmedzovalo jeho plány na rozšírenie. Bez investícií na letisku Frankfurt Hahn by v skutočnosti hrozilo, že tento región by bol nedostatočne odbavovaný z hľadiska dopravných potrieb. |
| --- | --- |

(210)

Z tohto dôvodu dospela Komisia k záveru, že investície do letiska Frankfurt Hahn nepredstavujú duplicitu existujúcej infraštruktúry, ktorá neprináša zisk. Naopak, letisko Frankfurt Hahn zohráva významnú úlohu pri znižovaní preťaženia letiska Frankfurt nad Mohanom bez toho, aby obmedzovalo jeho plány na rozšírenie. Bez investícií na letisku Frankfurt Hahn by v skutočnosti hrozilo, že tento región by bol nedostatočne odbavovaný z hľadiska dopravných potrieb.

| (211) | Vzhľadom na skutočnosti uvedené v odôvodneniach 199 až 210 Komisia dospela k záveru, že investičná pomoc zameraná na výstavbu a prevádzku infraštruktúry na letisku Frankfurt Hahn spĺňa kritérium jednoznačne vymedzeného cieľa spoločného záujmu, konkrétne regionálny hospodársky rozvoj, tvorbu pracovných miest a zlepšenie prístupnosti regiónu. |
| --- | --- |

(211)

Vzhľadom na skutočnosti uvedené v odôvodneniach 199 až 210 Komisia dospela k záveru, že investičná pomoc zameraná na výstavbu a prevádzku infraštruktúry na letisku Frankfurt Hahn spĺňa kritérium jednoznačne vymedzeného cieľa spoločného záujmu, konkrétne regionálny hospodársky rozvoj, tvorbu pracovných miest a zlepšenie prístupnosti regiónu.

b)   Infraštruktúra je nevyhnutná a primeraná cieľu

| (212) | Podľa Nemecka boli investície vykonané v súlade s potrebami (a teda boli primerané) a vybudovaná infraštruktúra bola pre letisko nevyhnutná na zabezpečenie prepojenosti a rozvoja regiónu a na zníženie preťaženosti letiska Frankfurt nad Mohanom. |
| --- | --- |

(212)

Podľa Nemecka boli investície vykonané v súlade s potrebami (a teda boli primerané) a vybudovaná infraštruktúra bola pre letisko nevyhnutná na zabezpečenie prepojenosti a rozvoja regiónu a na zníženie preťaženosti letiska Frankfurt nad Mohanom.

| (213) | Na základe informácií, ktoré poskytlo Nemecko, Komisia súhlasí, že financované investície boli nevyhnutné a primerané cieľu spoločného záujmu (pozri odôvodnenie 68 a nasl.). Bez týchto investícií by nebolo možné dokončiť prebudovanie bývalej základne USA na plne funkčné civilné letisko. V záujme ďalšieho rozvoja civilnej leteckej prevádzky sa musela vykonať výstavba zariadení, odbavovacích plôch a modernizácia rolovacích dráh pre osobnú a nákladnú dopravu. Vybudovaná infraštruktúra bola teda nevyhnutná na to, aby letisko mohlo zabezpečovať prepojenosť a rozvoj regiónu. |
| --- | --- |

(213)

Na základe informácií, ktoré poskytlo Nemecko, Komisia súhlasí, že financované investície boli nevyhnutné a primerané cieľu spoločného záujmu (pozri odôvodnenie 68 a nasl.). Bez týchto investícií by nebolo možné dokončiť prebudovanie bývalej základne USA na plne funkčné civilné letisko. V záujme ďalšieho rozvoja civilnej leteckej prevádzky sa musela vykonať výstavba zariadení, odbavovacích plôch a modernizácia rolovacích dráh pre osobnú a nákladnú dopravu. Vybudovaná infraštruktúra bola teda nevyhnutná na to, aby letisko mohlo zabezpečovať prepojenosť a rozvoj regiónu.

| (214) | Projekt infraštruktúry bol zároveň vykonaný len v miere potrebnej na dosiahnutie stanovených cieľov – zatiaľ čo infraštruktúra bola vystavená pre maximálny tok cestujúcich 4 až 5 miliónov cestujúcich a 500 000 ton nákladu, z dopravnej štatistiky znázornenej v tabuľke 1 a tabuľke 2 vyplýva, že tok cestujúcich sa stabilne zvyšoval do roku 2007, keď dosiahol rekord 4 milióny cestujúcich (potom nasledoval pokles na 2,7 milióna v roku 2013 z dôvodov uvedených v odôvodnení 219), a že objem nákladnej dopravy sa zvýšil na viac ako 500 000 ton nákladu v roku 2011. To znamená, že očakávaný dopyt po doprave sa do veľkej miery zhodoval so skutočným dopytom, a že investície nie sú neprimerane veľké. |
| --- | --- |

(214)

Projekt infraštruktúry bol zároveň vykonaný len v miere potrebnej na dosiahnutie stanovených cieľov – zatiaľ čo infraštruktúra bola vystavená pre maximálny tok cestujúcich 4 až 5 miliónov cestujúcich a 500 000 ton nákladu, z dopravnej štatistiky znázornenej v tabuľke 1 a tabuľke 2 vyplýva, že tok cestujúcich sa stabilne zvyšoval do roku 2007, keď dosiahol rekord 4 milióny cestujúcich (potom nasledoval pokles na 2,7 milióna v roku 2013 z dôvodov uvedených v odôvodnení 219), a že objem nákladnej dopravy sa zvýšil na viac ako 500 000 ton nákladu v roku 2011. To znamená, že očakávaný dopyt po doprave sa do veľkej miery zhodoval so skutočným dopytom, a že investície nie sú neprimerane veľké.

| (215) | Je síce dôležité vyhnúť sa tomu, aby investície predstavovali duplicitu existujúcej infraštruktúry, ktorá neprináša zisk, no v tomto prípade k tomu nedošlo. Ako už bolo vysvetlené v odôvodneniach 203 až 210, vo vzdialenosti 100 kilometrov a 60 minút času cestovania nie sú žiadne iné letiská, a keby sa uvažovalo o širšej spádovej oblasti, nedochádza k žiadnym duplicitným účinkom. Najbližšie letisko je letisko Frankfurt nad Mohanom, v súvislosti s ktorým malo letisko Frankfurt Hahn znižovať preťaženie. |
| --- | --- |

(215)

Je síce dôležité vyhnúť sa tomu, aby investície predstavovali duplicitu existujúcej infraštruktúry, ktorá neprináša zisk, no v tomto prípade k tomu nedošlo. Ako už bolo vysvetlené v odôvodneniach 203 až 210, vo vzdialenosti 100 kilometrov a 60 minút času cestovania nie sú žiadne iné letiská, a keby sa uvažovalo o širšej spádovej oblasti, nedochádza k žiadnym duplicitným účinkom. Najbližšie letisko je letisko Frankfurt nad Mohanom, v súvislosti s ktorým malo letisko Frankfurt Hahn znižovať preťaženie.

| (216) | Vzhľadom na tieto skutočnosti sa Komisia domnieva, že podmienka zlučiteľnosti je splnená. |
| --- | --- |

(216)

Vzhľadom na tieto skutočnosti sa Komisia domnieva, že podmienka zlučiteľnosti je splnená.

c)   Infraštruktúra ponúka dostatočné perspektívy používania zo strednodobého hľadiska

| (217) | Nemecko tvrdilo, že pred prijatím rozhodnutia o ďalšom rozšírení letiskovej infraštruktúry externí odborníci vypracovali prognostické štúdie s cieľom identifikovať dopravný potenciál letiska Frankfurt Hahn. |
| --- | --- |

(217)

Nemecko tvrdilo, že pred prijatím rozhodnutia o ďalšom rozšírení letiskovej infraštruktúry externí odborníci vypracovali prognostické štúdie s cieľom identifikovať dopravný potenciál letiska Frankfurt Hahn.

| (218) | Z predložených informácií vyplýva, že v tom čase externí odborníci predpokladali výrazný rast z 0,3 milióna cestujúcich v roku 2000 na 3,8 milióna cestujúcich v roku 2010 (pozri obrázok 6 a obrázok 7). Pokiaľ ide o vývoj nákladnej dopravy, odborníci predpokladali vývoj zo 151 000 ton v roku 2001 na 386 000 ton v roku 2010 (pozri obrázok 8), pričom v rokoch 2006 až 2010 mal rast podnikania v oblasti nákladnej dopravy pochádzať z nákladných letov odklonených z letiska Frankfurt nad Mohanom v dôsledku zatváracích hodín. Tieto prognózy bolo však možné naplniť len vtedy, ak sa vykonali investície v plánovanom rozsahu. |
| --- | --- |

(218)

Z predložených informácií vyplýva, že v tom čase externí odborníci predpokladali výrazný rast z 0,3 milióna cestujúcich v roku 2000 na 3,8 milióna cestujúcich v roku 2010 (pozri obrázok 6 a obrázok 7). Pokiaľ ide o vývoj nákladnej dopravy, odborníci predpokladali vývoj zo 151 000 ton v roku 2001 na 386 000 ton v roku 2010 (pozri obrázok 8), pričom v rokoch 2006 až 2010 mal rast podnikania v oblasti nákladnej dopravy pochádzať z nákladných letov odklonených z letiska Frankfurt nad Mohanom v dôsledku zatváracích hodín. Tieto prognózy bolo však možné naplniť len vtedy, ak sa vykonali investície v plánovanom rozsahu.

| (219) | Komisia poznamenáva, že tieto dopravné prognózy (pozri odôvodnenie 218) boli potvrdené skutočným vývojom dopravy na letisku Frankfurt Hahn (pozri tabuľku 1 a tabuľku 2). V roku 2007 letisko Frankfurt Hahn odbavilo asi 4 milióny cestujúcich. Po období výrazného rastu leteckú dopravu v Nemecku a Únii v posledných rokoch negatívne ovplyvnila hospodárska a finančná kríza v rokoch 2008/2009, ktorá v Nemecku v roku 2009 viedla k poklesu osobnej leteckej dopravy. Vývoj osobnej dopravy na letisku Frankfurt Hahn dodatočne ovplyvnilo zavedenie dane za cestujúcich v Nemecku v roku 2011. Na letisku Frankfurt Hahn sa v súčasnosti odbavuje približne 2,7 milióna cestujúcich ročne. V oblasti nákladnej dopravy letisko Frankfurt Hahn v roku 2011 odbavilo 565 000 ton nákladu. V dôsledku konkurzu jedného z klientov letisko v roku 2013 odbavilo len 447 000 ton. |
| --- | --- |

(219)

Komisia poznamenáva, že tieto dopravné prognózy (pozri odôvodnenie 218) boli potvrdené skutočným vývojom dopravy na letisku Frankfurt Hahn (pozri tabuľku 1 a tabuľku 2). V roku 2007 letisko Frankfurt Hahn odbavilo asi 4 milióny cestujúcich. Po období výrazného rastu leteckú dopravu v Nemecku a Únii v posledných rokoch negatívne ovplyvnila hospodárska a finančná kríza v rokoch 2008/2009, ktorá v Nemecku v roku 2009 viedla k poklesu osobnej leteckej dopravy. Vývoj osobnej dopravy na letisku Frankfurt Hahn dodatočne ovplyvnilo zavedenie dane za cestujúcich v Nemecku v roku 2011. Na letisku Frankfurt Hahn sa v súčasnosti odbavuje približne 2,7 milióna cestujúcich ročne. V oblasti nákladnej dopravy letisko Frankfurt Hahn v roku 2011 odbavilo 565 000 ton nákladu. V dôsledku konkurzu jedného z klientov letisko v roku 2013 odbavilo len 447 000 ton.

| (220) | Vzhľadom na tieto skutočnosti možno konštatovať, že letisko Frankfurt Hahn už využíva väčšinu svojej kapacity, a že strednodobé vyhliadky na využívanie kapacity sú uspokojivé. |
| --- | --- |

(220)

Vzhľadom na tieto skutočnosti možno konštatovať, že letisko Frankfurt Hahn už využíva väčšinu svojej kapacity, a že strednodobé vyhliadky na využívanie kapacity sú uspokojivé.

d)   Prístup k infraštruktúre rovnakým a nediskriminačným spôsobom

| (221) | Prístup k infraštruktúre je otvorený pre všetkých potenciálnych používateľov za rovnakých a nediskriminačných podmienok. Rozvrh letiskových poplatkov, ktoré sa uplatňujú na letisku Frankfurt Hahn, je verejne dostupný a otvorený pre všetkých potenciálnych a súčasných používateľov letiska transparentným a nediskriminačným spôsobom. Akékoľvek rozdiely v letiskových poplatkoch, ktoré sa platia za využívanie infraštruktúry, boli založené na komerčne odôvodnenom rozlíšení (84). |
| --- | --- |

(221)

Prístup k infraštruktúre je otvorený pre všetkých potenciálnych používateľov za rovnakých a nediskriminačných podmienok. Rozvrh letiskových poplatkov, ktoré sa uplatňujú na letisku Frankfurt Hahn, je verejne dostupný a otvorený pre všetkých potenciálnych a súčasných používateľov letiska transparentným a nediskriminačným spôsobom. Akékoľvek rozdiely v letiskových poplatkoch, ktoré sa platia za využívanie infraštruktúry, boli založené na komerčne odôvodnenom rozlíšení (84).

84

| (222) | Komisia preto dospela k záveru, že táto podmienka je splnená. |
| --- | --- |

(222)

Komisia preto dospela k záveru, že táto podmienka je splnená.

e)   Obchod nie je ovplyvnený v protiklade so spoločným záujmom

| (223) | Podľa bodu 39 usmernení o leteckej doprave z roku 2005 môže kategória letiska poskytnúť informáciu o rozsahu, v akom si letiská medzi sebou konkurujú, a teda do akej miery môže verejné financovanie poskytnuté letisku narušiť hospodársku súťaž. |
| --- | --- |

(223)

Podľa bodu 39 usmernení o leteckej doprave z roku 2005 môže kategória letiska poskytnúť informáciu o rozsahu, v akom si letiská medzi sebou konkurujú, a teda do akej miery môže verejné financovanie poskytnuté letisku narušiť hospodársku súťaž.

| (224) | V štandardnej spádovej oblasti letiska Frankfurt Hahn (1 hodina cesty autom alebo vzdialenosť 100 kilometrov) nie sú žiadne iné komerčne využívané letiská. Aj keby sa rozšírila spádová oblasť, Komisia sa domnieva, že pomoc nevytvára neprimerané negatívne vplyvy na hospodársku súťaž a obchod medzi členskými štátmi. |
| --- | --- |

(224)

V štandardnej spádovej oblasti letiska Frankfurt Hahn (1 hodina cesty autom alebo vzdialenosť 100 kilometrov) nie sú žiadne iné komerčne využívané letiská. Aj keby sa rozšírila spádová oblasť, Komisia sa domnieva, že pomoc nevytvára neprimerané negatívne vplyvy na hospodársku súťaž a obchod medzi členskými štátmi.

| (225) | Pokiaľ ide o letisko Frankfurt nad Mohanom (najbližšie letisko vzdialené 115 kilometrov a 1 hodinu 15 minút cestovania), investície na letisku Frankfurt Hahn nespôsobili negatívne substitučné účinky. Pred tým, ako sa spoločnosť Fraport zapojila do diania na letisku Frankfurt Hahn, bola už prevádzkovateľom letiska Frankfurt nad Mohanom, no napriek tomu investovala do letiska Frankfurt Hahn v záujme zníženia preťaženia na letisku Frankfurt nad Mohanom, pretože v súvislosti s týmto uzlom sa v budúcnosti očakávalo prekročenie kapacity. Predovšetkým zákaz nočných letov na letisku Frankfurt nad Mohanom bol jeden z hlavných faktorov, na ktorý treba prihliadať, pretože letisko Frankfurt Hahn malo licenciu na 24-hodinovú prevádzku. |
| --- | --- |

(225)

Pokiaľ ide o letisko Frankfurt nad Mohanom (najbližšie letisko vzdialené 115 kilometrov a 1 hodinu 15 minút cestovania), investície na letisku Frankfurt Hahn nespôsobili negatívne substitučné účinky. Pred tým, ako sa spoločnosť Fraport zapojila do diania na letisku Frankfurt Hahn, bola už prevádzkovateľom letiska Frankfurt nad Mohanom, no napriek tomu investovala do letiska Frankfurt Hahn v záujme zníženia preťaženia na letisku Frankfurt nad Mohanom, pretože v súvislosti s týmto uzlom sa v budúcnosti očakávalo prekročenie kapacity. Predovšetkým zákaz nočných letov na letisku Frankfurt nad Mohanom bol jeden z hlavných faktorov, na ktorý treba prihliadať, pretože letisko Frankfurt Hahn malo licenciu na 24-hodinovú prevádzku.

| (226) | Napriek tomu, že letisko Frankfurt Hahn zaznamenalo v období rokov 2000 až 2007 významný rast, z obrázku 1 vyplýva, že v porovnaní s letiskom Frankfurt nad Mohanom bol podiel dopravy aj naďalej veľmi obmedzený. V rokoch 2000 až 2003 letisko Frankfurt nad Mohanom zaznamenalo stabilný rast počtu cestujúcich zo 48 miliónov v roku 2000 na 54,2 milióna v roku 2007. V dôsledku hospodárskej krízy letisko Frankfurt nad Mohanom pocítilo mierny pokles na 50,9 milióna v roku 2009, po ktorom nasledoval prudký nárast na 58 miliónov. V oblasti činností nákladnej dopravy letisko Frankfurt nad Mohanom zaznamenalo stabilný rast z 1,6 na 2,2 milióna ton v roku 2013. |
| --- | --- |

(226)

Napriek tomu, že letisko Frankfurt Hahn zaznamenalo v období rokov 2000 až 2007 významný rast, z obrázku 1 vyplýva, že v porovnaní s letiskom Frankfurt nad Mohanom bol podiel dopravy aj naďalej veľmi obmedzený. V rokoch 2000 až 2003 letisko Frankfurt nad Mohanom zaznamenalo stabilný rast počtu cestujúcich zo 48 miliónov v roku 2000 na 54,2 milióna v roku 2007. V dôsledku hospodárskej krízy letisko Frankfurt nad Mohanom pocítilo mierny pokles na 50,9 milióna v roku 2009, po ktorom nasledoval prudký nárast na 58 miliónov. V oblasti činností nákladnej dopravy letisko Frankfurt nad Mohanom zaznamenalo stabilný rast z 1,6 na 2,2 milióna ton v roku 2013.

| (227) | Rovnako ako v prípade iných letísk, Komisia už vysvetlila, že investície na letisku Frankfurt Hahn nemali žiadny významný vplyv na hospodársku súťaž a obchod medzi členskými štátmi (85). Uplatňuje sa to aj na letisko Zweibrücken, keďže skôr toto letisko predstavuje nepotrebnú duplicitu infraštruktúry (a teda by bolo zodpovedné za akýkoľvek rušivý vplyv na hospodársku súťaž). |
| --- | --- |

(227)

Rovnako ako v prípade iných letísk, Komisia už vysvetlila, že investície na letisku Frankfurt Hahn nemali žiadny významný vplyv na hospodársku súťaž a obchod medzi členskými štátmi (85). Uplatňuje sa to aj na letisko Zweibrücken, keďže skôr toto letisko predstavuje nepotrebnú duplicitu infraštruktúry (a teda by bolo zodpovedné za akýkoľvek rušivý vplyv na hospodársku súťaž).

85

| (228) | Na rozdiel od letiska Frankfurt nad Mohanom a letiska Luxemburg nemá letisko Frankfurt Hahn vlakové spojenie. Celkovo nemožno očakávať žiadny substitučný účinok na železničnú dopravu. |
| --- | --- |

(228)

Na rozdiel od letiska Frankfurt nad Mohanom a letiska Luxemburg nemá letisko Frankfurt Hahn vlakové spojenie. Celkovo nemožno očakávať žiadny substitučný účinok na železničnú dopravu.

| (229) | Vzhľadom na skutočnosti uvedené v odôvodneniach 223 až 228 Komisia dospela k záveru, že akékoľvek neprimerané vplyvy na hospodársku súťaž a obchod medzi členskými štátmi sa obmedzujú na minimum. |
| --- | --- |

(229)

Vzhľadom na skutočnosti uvedené v odôvodneniach 223 až 228 Komisia dospela k záveru, že akékoľvek neprimerané vplyvy na hospodársku súťaž a obchod medzi členskými štátmi sa obmedzujú na minimum.

f)   Stimulačný účinok, nevyhnutnosť a primeranosť

| (230) | Komisia musí stanoviť, či štátna pomoc poskytnutá letisku Frankfurt Hahn zmenila správanie príjemcu takým spôsobom, že vykonával činnosť prispievajúcu k dosiahnutiu cieľa spoločného záujmu, i) ktorú by nevykonával bez pomoci alebo ii) ktorú by vykonával obmedzenejším alebo iným spôsobom. Pomoc sa okrem toho považuje za primeranú, len ak by sa rovnaký výsledok nemohol dosiahnuť s menšou pomocou a menším narušením hospodárskej súťaže. To znamená, že výška a intenzita pomoci musia byť obmedzené na minimum nevyhnutné na vykonanie činnosti, na ktorú sa pomoc poskytuje. |
| --- | --- |

(230)

Komisia musí stanoviť, či štátna pomoc poskytnutá letisku Frankfurt Hahn zmenila správanie príjemcu takým spôsobom, že vykonával činnosť prispievajúcu k dosiahnutiu cieľa spoločného záujmu, i) ktorú by nevykonával bez pomoci alebo ii) ktorú by vykonával obmedzenejším alebo iným spôsobom. Pomoc sa okrem toho považuje za primeranú, len ak by sa rovnaký výsledok nemohol dosiahnuť s menšou pomocou a menším narušením hospodárskej súťaže. To znamená, že výška a intenzita pomoci musia byť obmedzené na minimum nevyhnutné na vykonanie činnosti, na ktorú sa pomoc poskytuje.

| (231) | Podľa informácií predložených Nemeckom by sa investícia bez pomoci nemohla uskutočniť. Nemecko tvrdilo, že pomoc bola nevyhnutná, lebo sa ňou kompenzovali náklady na financovanie a nižšia suma by viedla k nižším úrovniam investícií. |
| --- | --- |

(231)

Podľa informácií predložených Nemeckom by sa investícia bez pomoci nemohla uskutočniť. Nemecko tvrdilo, že pomoc bola nevyhnutná, lebo sa ňou kompenzovali náklady na financovanie a nižšia suma by viedla k nižším úrovniam investícií.

| (232) | Podľa finančných výsledkov, ktoré sú zhrnuté v tabuľke 3 a tabuľke 4, je letisko skutočne ešte stále stratové a nedokáže financovať svoje investičné náklady. Možno preto dospieť k záveru, že pomoc bola nevyhnutná na uskutočnenie investícií s cieľom znížiť preťaženie letiskovej infraštruktúry a na splnenie súčasných požiadaviek na modernú letiskovú infraštruktúru. Bez pomoci by letisko Frankfurt Hahn neuspokojilo očakávaný dopyt leteckých dopravcov, cestujúcich a nákladných dopravcov a znížila by sa úroveň hospodárskej činnosti letiska. |
| --- | --- |

(232)

Podľa finančných výsledkov, ktoré sú zhrnuté v tabuľke 3 a tabuľke 4, je letisko skutočne ešte stále stratové a nedokáže financovať svoje investičné náklady. Možno preto dospieť k záveru, že pomoc bola nevyhnutná na uskutočnenie investícií s cieľom znížiť preťaženie letiskovej infraštruktúry a na splnenie súčasných požiadaviek na modernú letiskovú infraštruktúru. Bez pomoci by letisko Frankfurt Hahn neuspokojilo očakávaný dopyt leteckých dopravcov, cestujúcich a nákladných dopravcov a znížila by sa úroveň hospodárskej činnosti letiska.

| (233) | Treba takisto poznamenať, že verejná podpora sa poskytla v období, keď spoločnosť FFHG vykonávala veľmi veľké investície do infraštruktúry (vyše 220 miliónov EUR v rokoch 2001 – 2012). Z tejto sumy sa v posudzovanom období (2009 až 2012) investovalo 46 miliónov EUR. Vyplýva z toho, že investičná pomoc pokryla len zlomok celkových investičných nákladov a obmedzovala sa na rozdiel medzi úrokovou sadzbou zaplatenou za finančné prostriedky a trhovou sadzbou, za ktorú by spoločnosť FFHG získala tieto finančné prostriedky na trhu. Posudzovaná investičná pomoc bola poskytnutá vo forme 100 % štátnej záruky a finančných prostriedkov za preferenčných podmienok, a nie vo forme priameho grantu. |
| --- | --- |

(233)

Treba takisto poznamenať, že verejná podpora sa poskytla v období, keď spoločnosť FFHG vykonávala veľmi veľké investície do infraštruktúry (vyše 220 miliónov EUR v rokoch 2001 – 2012). Z tejto sumy sa v posudzovanom období (2009 až 2012) investovalo 46 miliónov EUR. Vyplýva z toho, že investičná pomoc pokryla len zlomok celkových investičných nákladov a obmedzovala sa na rozdiel medzi úrokovou sadzbou zaplatenou za finančné prostriedky a trhovou sadzbou, za ktorú by spoločnosť FFHG získala tieto finančné prostriedky na trhu. Posudzovaná investičná pomoc bola poskytnutá vo forme 100 % štátnej záruky a finančných prostriedkov za preferenčných podmienok, a nie vo forme priameho grantu.

| (234) | Komisia sa preto domnieva, že predmetné opatrenie pomoci má stimulačný účinok, že výška pomoci je obmedzená na minimum nevyhnutné na vykonanie činnosti, na ktorú sa pomoc poskytuje, a že opatrenie je teda primerané. |
| --- | --- |

(234)

Komisia sa preto domnieva, že predmetné opatrenie pomoci má stimulačný účinok, že výška pomoci je obmedzená na minimum nevyhnutné na vykonanie činnosti, na ktorú sa pomoc poskytuje, a že opatrenie je teda primerané.

Záver

| (235) | Na základe uvedeného Komisia dospela k záveru, že investičná pomoc poskytnutá letisku Frankfurt Hahn je zlučiteľná s vnútorným trhom podľa článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy, lebo spĺňa podmienky zlučiteľnosti stanovené v bode 61 usmernení o leteckej doprave z roku 2005. |
| --- | --- |

(235)

Na základe uvedeného Komisia dospela k záveru, že investičná pomoc poskytnutá letisku Frankfurt Hahn je zlučiteľná s vnútorným trhom podľa článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy, lebo spĺňa podmienky zlučiteľnosti stanovené v bode 61 usmernení o leteckej doprave z roku 2005.

6.5.5.   Zlučiteľnosť prevádzkovej pomoci podľa usmernení o leteckej doprave z roku 2014

Zlučiteľnosť prevádzkovej pomoci podľa usmernení o leteckej doprave z roku 2014

| (236) | V oddiele 5.1 usmernení o leteckej doprave z roku 2014 sú stanovené kritériá, ktoré Komisia uplatní pri posudzovaní zlučiteľnosti prevádzkovej pomoci s vnútorným trhom podľa článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy. Komisia uplatní tieto kritériá podľa bodu 172 usmernení o leteckej doprave z roku 2014 vo všetkých prípadoch týkajúcich sa prevádzkovej pomoci vrátane nerozhodnutých oznámení a prípadov neoprávnenej neoznámenej pomoci. |
| --- | --- |

(236)

V oddiele 5.1 usmernení o leteckej doprave z roku 2014 sú stanovené kritériá, ktoré Komisia uplatní pri posudzovaní zlučiteľnosti prevádzkovej pomoci s vnútorným trhom podľa článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy. Komisia uplatní tieto kritériá podľa bodu 172 usmernení o leteckej doprave z roku 2014 vo všetkých prípadoch týkajúcich sa prevádzkovej pomoci vrátane nerozhodnutých oznámení a prípadov neoprávnenej neoznámenej pomoci.

| (237) | Podľa bodu 137 usmernení o leteckej doprave z roku 2014 neoprávnená prevádzková pomoc poskytnutá pred dňom uverejnenia usmernení o leteckej doprave z roku 2014, ako sú finančné prostriedky poskytnuté doteraz z konsolidácie zostatkov, pretože mohli predstavovať prevádzkovú pomoc (pozri odôvodnenia 185 a 186), môže byť označená za zlučiteľnú s vnútorným trhom v plnej miere nekrytých prevádzkových nákladov, pokiaľ sú splnené tieto kumulatívne podmienky:






  a) | príspevok k jasne vymedzenému cieľu spoločného záujmu: táto podmienka je splnená okrem iného vtedy, ak pomoc zvyšuje mobilitu občanov Únie a prepojenosť regiónov alebo napomáha regionálny rozvoj (86); |
| --- | --- | --- |

(237)

Podľa bodu 137 usmernení o leteckej doprave z roku 2014 neoprávnená prevádzková pomoc poskytnutá pred dňom uverejnenia usmernení o leteckej doprave z roku 2014, ako sú finančné prostriedky poskytnuté doteraz z konsolidácie zostatkov, pretože mohli predstavovať prevádzkovú pomoc (pozri odôvodnenia 185 a 186), môže byť označená za zlučiteľnú s vnútorným trhom v plnej miere nekrytých prevádzkových nákladov, pokiaľ sú splnené tieto kumulatívne podmienky:

a)

príspevok k jasne vymedzenému cieľu spoločného záujmu: táto podmienka je splnená okrem iného vtedy, ak pomoc zvyšuje mobilitu občanov Únie a prepojenosť regiónov alebo napomáha regionálny rozvoj (86);

príspevok k jasne vymedzenému cieľu spoločného záujmu

86

| b) | potreba zásahu štátu: pomoc musí byť zameraná na situácie, v ktorých môže priniesť podstatné zlepšenie, ktoré trh nie je schopný poskytnúť sám (87); |
| --- | --- |

b)

potreba zásahu štátu: pomoc musí byť zameraná na situácie, v ktorých môže priniesť podstatné zlepšenie, ktoré trh nie je schopný poskytnúť sám (87);

potreba zásahu štátu

87

| c) | existencia stimulačného účinku: táto podmienka je splnená, ak je pravdepodobné, že v prípade neposkytnutia prevádzkovej pomoci a vzhľadom na možnú prítomnosť investičnej pomoci a úroveň dopravy by sa úroveň hospodárskej činnosti daného letiska podstatne znížila (88); |
| --- | --- |

c)

existencia stimulačného účinku: táto podmienka je splnená, ak je pravdepodobné, že v prípade neposkytnutia prevádzkovej pomoci a vzhľadom na možnú prítomnosť investičnej pomoci a úroveň dopravy by sa úroveň hospodárskej činnosti daného letiska podstatne znížila (88);

existencia stimulačného účinku

88

| d) | primeranosť výšky pomoci (pomoc obmedzená na potrebné minimum): v záujme primeranosti sa prevádzková pomoc letiskám musí obmedziť na minimum, ktoré je nevyhnutné na uskutočnenie podporovanej činnosti (89); |
| --- | --- |

d)

primeranosť výšky pomoci (pomoc obmedzená na potrebné minimum): v záujme primeranosti sa prevádzková pomoc letiskám musí obmedziť na minimum, ktoré je nevyhnutné na uskutočnenie podporovanej činnosti (89);

primeranosť výšky pomoci (pomoc obmedzená na potrebné minimum)

89

| e) | zabránenie neprípustným negatívnym účinkom na hospodársku súťaž a obchod (90). |
| --- | --- |

e)

zabránenie neprípustným negatívnym účinkom na hospodársku súťaž a obchod (90).

zabránenie neprípustným negatívnym účinkom na hospodársku súťaž a obchod

90

a)   Príspevok k jasne vymedzenému cieľu spoločného záujmu

| (238) | Podľa oddielu 5.1.2 písm. a) usmernení o leteckej doprave z roku 2014, s cieľom poskytnúť letiskám čas na prispôsobenie sa novej realite na trhu a predísť akémukoľvek narušeniu leteckej dopravy a prepojenosti regiónov sa bude prevádzková pomoc letiskám považovať za pomoc prispievajúcu k dosiahnutiu cieľa spoločného záujmu, ak: i) zvyšuje mobilitu občanov Únie a prepojenosť regiónov vytvorením prístupových bodov k letom v rámci Únie; ii) znižuje dopravnú preťaženosť na hlavných letiskách Únie; alebo iii) napomáha regionálny rozvoj. |
| --- | --- |

(238)

Podľa oddielu 5.1.2 písm. a) usmernení o leteckej doprave z roku 2014, s cieľom poskytnúť letiskám čas na prispôsobenie sa novej realite na trhu a predísť akémukoľvek narušeniu leteckej dopravy a prepojenosti regiónov sa bude prevádzková pomoc letiskám považovať za pomoc prispievajúcu k dosiahnutiu cieľa spoločného záujmu, ak: i) zvyšuje mobilitu občanov Únie a prepojenosť regiónov vytvorením prístupových bodov k letom v rámci Únie; ii) znižuje dopravnú preťaženosť na hlavných letiskách Únie; alebo iii) napomáha regionálny rozvoj.

| (239) | Vzhľadom na skutočnosti uvedené v odôvodneniach 199 až 204 sa Komisia domnieva, že neprerušenou prevádzkou letiska Frankfurt Hahn sa zvýšila mobilita občanov a prepojenosť regiónov vytvorením prístupových bodov k letom v rámci Únie v regióne Hunsrück. Neprerušená prevádzka letiska zároveň umožnila regionálny rozvoj v regióne Hunsrück a vytvorenie nových pracovných miest. Prevádzka a rozvoj letiska Frankfurt Hahn takisto slúžili na zníženie preťaženia letiska Frankfurt nad Mohanom. |
| --- | --- |

(239)

Vzhľadom na skutočnosti uvedené v odôvodneniach 199 až 204 sa Komisia domnieva, že neprerušenou prevádzkou letiska Frankfurt Hahn sa zvýšila mobilita občanov a prepojenosť regiónov vytvorením prístupových bodov k letom v rámci Únie v regióne Hunsrück. Neprerušená prevádzka letiska zároveň umožnila regionálny rozvoj v regióne Hunsrück a vytvorenie nových pracovných miest. Prevádzka a rozvoj letiska Frankfurt Hahn takisto slúžili na zníženie preťaženia letiska Frankfurt nad Mohanom.

| (240) | Komisia preto dospela k záveru, že predmetné opatrenie spĺňa jasne vymedzený cieľ spoločného záujmu. |
| --- | --- |

(240)

Komisia preto dospela k záveru, že predmetné opatrenie spĺňa jasne vymedzený cieľ spoločného záujmu.

b)   Potreba zásahu štátu

| (241) | Podľa oddielu 5.1.2 písm. b) usmernení o leteckej doprave z roku 2012 na posúdenie účinnosti štátnej pomoci na dosiahnutie cieľa spoločného záujmu je potrebné najskôr určiť problém, ktorý sa má riešiť. V tejto súvislosti by sa akákoľvek štátna pomoc mala zameriavať na situácie, v ktorých môže priniesť podstatné zlepšenie, ktoré trh nie je schopný poskytnúť sám. |
| --- | --- |

(241)

Podľa oddielu 5.1.2 písm. b) usmernení o leteckej doprave z roku 2012 na posúdenie účinnosti štátnej pomoci na dosiahnutie cieľa spoločného záujmu je potrebné najskôr určiť problém, ktorý sa má riešiť. V tejto súvislosti by sa akákoľvek štátna pomoc mala zameriavať na situácie, v ktorých môže priniesť podstatné zlepšenie, ktoré trh nie je schopný poskytnúť sám.

| (242) | Komisia poznamenáva, že letisko Frankfurt Hahn je regionálne letisko s približne 2,7 milióna cestujúcich ročne. Má vysoké fixné prevádzkové náklady a za súčasných trhových podmienok nie je schopné pokrývať svoje prevádzkové náklady. Preto je potrebný zásah štátu (pozri bod 89 usmernení o leteckej doprave z roku 2014). |
| --- | --- |

(242)

Komisia poznamenáva, že letisko Frankfurt Hahn je regionálne letisko s približne 2,7 milióna cestujúcich ročne. Má vysoké fixné prevádzkové náklady a za súčasných trhových podmienok nie je schopné pokrývať svoje prevádzkové náklady. Preto je potrebný zásah štátu (pozri bod 89 usmernení o leteckej doprave z roku 2014).

c)   Primeranosť opatrení pomoci

| (243) | Podľa oddielu 5.1.2 písm. c) usmernení o leteckej doprave z roku 2014 akékoľvek opatrenie pomoci musí byť vhodný politický nástroj na riešenie cieľa spoločného záujmu. Členské štáty musia preukázať, že žiadne iné menej narúšajúce politické nástroje alebo nástroje pomoci by neumožnili dosiahnuť ten istý cieľ. |
| --- | --- |

(243)

Podľa oddielu 5.1.2 písm. c) usmernení o leteckej doprave z roku 2014 akékoľvek opatrenie pomoci musí byť vhodný politický nástroj na riešenie cieľa spoločného záujmu. Členské štáty musia preukázať, že žiadne iné menej narúšajúce politické nástroje alebo nástroje pomoci by neumožnili dosiahnuť ten istý cieľ.

| (244) | Podľa Nemecka sú predmetné opatrenia pomoci vhodné na riešenie plánovaného cieľa spoločného záujmu, ktorý by nebolo možné dosiahnuť pomocou iného, menej narúšajúceho politického nástroja. |
| --- | --- |

(244)

Podľa Nemecka sú predmetné opatrenia pomoci vhodné na riešenie plánovaného cieľa spoločného záujmu, ktorý by nebolo možné dosiahnuť pomocou iného, menej narúšajúceho politického nástroja.

| (245) | V tejto veci výška pomoci (rozdiel medzi trhovou sadzbou za finančné prostriedky poskytnuté prostredníctvom konsolidácie zostatkov a skutočnou sadzbou) zostala nižšia ako nepokryté prevádzkové straty (pozri tabuľku 4, EBITDA bez započítania mimoriadnych príjmov letiska), ktoré skutočne vznikli, a obmedzovala sa na potrebné minimum, pretože sa poskytla len ako splatný úver, a nie ako priamy grant. Žiadne iné politické opatrenie by neumožnilo letisku pokračovať v prevádzke. Náhrada strát je preto obmedzená na minimum a nie je zdrojom zisku. |
| --- | --- |

(245)

V tejto veci výška pomoci (rozdiel medzi trhovou sadzbou za finančné prostriedky poskytnuté prostredníctvom konsolidácie zostatkov a skutočnou sadzbou) zostala nižšia ako nepokryté prevádzkové straty (pozri tabuľku 4, EBITDA bez započítania mimoriadnych príjmov letiska), ktoré skutočne vznikli, a obmedzovala sa na potrebné minimum, pretože sa poskytla len ako splatný úver, a nie ako priamy grant. Žiadne iné politické opatrenie by neumožnilo letisku pokračovať v prevádzke. Náhrada strát je preto obmedzená na minimum a nie je zdrojom zisku.

| (246) | Vzhľadom na odôvodnenia 244 a 245 sa Komisia domnieva, že predmetné opatrenia boli vhodné na dosiahnutie želaného cieľa spoločného záujmu. |
| --- | --- |

(246)

Vzhľadom na odôvodnenia 244 a 245 sa Komisia domnieva, že predmetné opatrenia boli vhodné na dosiahnutie želaného cieľa spoločného záujmu.

d)   Existencia stimulačného účinku

| (247) | Podľa oddielu 5.1.2 písm. d) usmernení o leteckej doprave z roku 2014 prevádzková pomoc má stimulačný účinok, ak je pravdepodobné, že v prípade neposkytnutia prevádzkovej pomoci by sa úroveň hospodárskej činnosti daného letiska podstatne znížila. V tomto posúdení treba zohľadniť prítomnosť investičnej pomoci a úroveň dopravy na letisku. |
| --- | --- |

(247)

Podľa oddielu 5.1.2 písm. d) usmernení o leteckej doprave z roku 2014 prevádzková pomoc má stimulačný účinok, ak je pravdepodobné, že v prípade neposkytnutia prevádzkovej pomoci by sa úroveň hospodárskej činnosti daného letiska podstatne znížila. V tomto posúdení treba zohľadniť prítomnosť investičnej pomoci a úroveň dopravy na letisku.

| (248) | Bez pomoci by bol rozsah prevádzky na letisku závažne zasiahnutý a znížený, čo by napokon viedlo k odchodu letiska z trhu v dôsledku nepokrytých prevádzkových strát. |
| --- | --- |

(248)

Bez pomoci by bol rozsah prevádzky na letisku závažne zasiahnutý a znížený, čo by napokon viedlo k odchodu letiska z trhu v dôsledku nepokrytých prevádzkových strát.

| (249) | Vzhľadom na uvedené skutočnosti Komisia dospela k záveru, že opatrenie pomoci má stimulačný účinok. |
| --- | --- |

(249)

Vzhľadom na uvedené skutočnosti Komisia dospela k záveru, že opatrenie pomoci má stimulačný účinok.

e)   Primeranosť výšky pomoci (pomoc obmedzená na minimum)

| (250) | Podľa oddielu 5.1.2 písm. e) usmernení o leteckej doprave z roku 2014 sa v záujme primeranosti prevádzková pomoc letiskám musí obmedziť na minimum, ktoré je nevyhnutné na uskutočnenie podporovanej činnosti. |
| --- | --- |

(250)

Podľa oddielu 5.1.2 písm. e) usmernení o leteckej doprave z roku 2014 sa v záujme primeranosti prevádzková pomoc letiskám musí obmedziť na minimum, ktoré je nevyhnutné na uskutočnenie podporovanej činnosti.

| (251) | V tejto veci sa výška pomoci obmedzovala na rozsah nepokrytých prevádzkových nákladov na kapitál, keďže kompenzovala len skutočne vzniknuté náklady. |
| --- | --- |

(251)

V tejto veci sa výška pomoci obmedzovala na rozsah nepokrytých prevádzkových nákladov na kapitál, keďže kompenzovala len skutočne vzniknuté náklady.

| (252) | Komisia sa preto domnieva, že výška prevádzkovej pomoci v tejto veci bola primeraná a obmedzovala sa na minimum nevyhnutné na uskutočnenie podporovanej činnosti. |
| --- | --- |

(252)

Komisia sa preto domnieva, že výška prevádzkovej pomoci v tejto veci bola primeraná a obmedzovala sa na minimum nevyhnutné na uskutočnenie podporovanej činnosti.

f)   Zabránenie neprípustným negatívnym účinkom na hospodársku súťaž a obchod medzi členskými štátmi

| (253) | Podľa oddielu 5.1.2 písm. f) usmernení o leteckej doprave z roku 2014 pri posudzovaní zlučiteľnosti prevádzkovej pomoci sa zohľadní narušenie hospodárskej súťaže a vplyv na obchod. |
| --- | --- |

(253)

Podľa oddielu 5.1.2 písm. f) usmernení o leteckej doprave z roku 2014 pri posudzovaní zlučiteľnosti prevádzkovej pomoci sa zohľadní narušenie hospodárskej súťaže a vplyv na obchod.

| (254) | V štandardnej spádovej oblasti letiska Frankfurt Hahn (1 hodina cesty autom alebo vzdialenosť 100 kilometrov) nie sú žiadne iné komerčne využívané letiská. Aj keby sa táto štandardná spádová oblasť ďalej rozšírila na iné letiská v blízkosti letiska Frankfurt Hahn, ako je preukázané v odôvodneniach 224 a 228, nevznikajú žiadne neprimerané negatívne vplyvy na hospodársku súťaž medzi letiskami, ktoré sa nachádzajú v blízkosti letiska Frankfurt Hahn (t. j. letisko Frankfurt nad Mohanom, letisko Luxemburg a letisko Saarbrücken). |
| --- | --- |

(254)

V štandardnej spádovej oblasti letiska Frankfurt Hahn (1 hodina cesty autom alebo vzdialenosť 100 kilometrov) nie sú žiadne iné komerčne využívané letiská. Aj keby sa táto štandardná spádová oblasť ďalej rozšírila na iné letiská v blízkosti letiska Frankfurt Hahn, ako je preukázané v odôvodneniach 224 a 228, nevznikajú žiadne neprimerané negatívne vplyvy na hospodársku súťaž medzi letiskami, ktoré sa nachádzajú v blízkosti letiska Frankfurt Hahn (t. j. letisko Frankfurt nad Mohanom, letisko Luxemburg a letisko Saarbrücken).

| (255) | Vzhľadom na uvedené skutočnosti Komisia dospela k záveru, že akékoľvek neprimerané negatívne vplyvy na hospodársku súťaž a obchod medzi členskými štátmi v dôsledku prevádzkovej pomoci poskytnutej v prospech spoločnosti FFHG sa obmedzujú na minimum. |
| --- | --- |

(255)

Vzhľadom na uvedené skutočnosti Komisia dospela k záveru, že akékoľvek neprimerané negatívne vplyvy na hospodársku súťaž a obchod medzi členskými štátmi v dôsledku prevádzkovej pomoci poskytnutej v prospech spoločnosti FFHG sa obmedzujú na minimum.

Záver

| (256) | Vzhľadom na skutočnosti uvedené v odôvodneniach 238 až 255 Komisia dospela k záveru, že opatrenia sú zlučiteľné s vnútorným trhom na základe článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy. |
| --- | --- |

(256)

Vzhľadom na skutočnosti uvedené v odôvodneniach 238 až 255 Komisia dospela k záveru, že opatrenia sú zlučiteľné s vnútorným trhom na základe článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy.

7.   ZÁVER

ZÁVER

| (257) | Vzhľadom na odôvodnenia 99 až 124 sa Komisia domnieva, že úverová linka, ktorú spoločnosti FFHG prostredníctvom konsolidácie zostatkov poskytla spolková krajina Porýnie-Falcko, predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy. |
| --- | --- |

(257)

Vzhľadom na odôvodnenia 99 až 124 sa Komisia domnieva, že úverová linka, ktorú spoločnosti FFHG prostredníctvom konsolidácie zostatkov poskytla spolková krajina Porýnie-Falcko, predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy.

| (258) | Vzhľadom na údaje v odôvodneniach 127 až 138 sa Komisia domnieva, že štátna záruka, ktorú poskytla spolková krajina Porýnie-Falcko na zaistenie 100 % splatných úverov ISB, predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy. |
| --- | --- |

(258)

Vzhľadom na údaje v odôvodneniach 127 až 138 sa Komisia domnieva, že štátna záruka, ktorú poskytla spolková krajina Porýnie-Falcko na zaistenie 100 % splatných úverov ISB, predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy.

| (259) | Vzhľadom na skutočnosti uvedené v odôvodneniach 140 až 169 Komisia dospela k záveru, že úvery ISB č. 1, č. 3 a č. 4 boli poskytnuté za sadzby, ktoré možno považovať za sadzby v súlade s trhovými podmienkami. Keďže neboli splnené kumulatívne kritériá podľa článku 107 ods. 1 zmluvy, Komisia zastáva názor, že tieto úvery nepredstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy. |
| --- | --- |

(259)

Vzhľadom na skutočnosti uvedené v odôvodneniach 140 až 169 Komisia dospela k záveru, že úvery ISB č. 1, č. 3 a č. 4 boli poskytnuté za sadzby, ktoré možno považovať za sadzby v súlade s trhovými podmienkami. Keďže neboli splnené kumulatívne kritériá podľa článku 107 ods. 1 zmluvy, Komisia zastáva názor, že tieto úvery nepredstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy.

| (260) | Vzhľadom na skutočnosti uvedené v odôvodneniach 140 až 169 Komisia dospela k záveru, že úvery ISB č. 2 a č. 5 boli poskytnuté za nižšiu sadzbu, ako je referenčná sadzba. Keďže ostatné kritériá podľa článku 107 ods. 1 zmluvy sú takisto splnené, tieto úvery predstavujú štátnu pomoc. |
| --- | --- |

(260)

Vzhľadom na skutočnosti uvedené v odôvodneniach 140 až 169 Komisia dospela k záveru, že úvery ISB č. 2 a č. 5 boli poskytnuté za nižšiu sadzbu, ako je referenčná sadzba. Keďže ostatné kritériá podľa článku 107 ods. 1 zmluvy sú takisto splnené, tieto úvery predstavujú štátnu pomoc.

| (261) | Keďže úverová linka a finančné prostriedky poskytnuté prostredníctvom konsolidácie zostatkov, 100 % štátna záruka a úvery ISB č. 2 a č. 5 už boli poskytnuté spoločnosti FFHG, Komisia dospela k záveru, že Nemecko nedodržalo zákaz uvedený v článku 108 ods. 3 zmluvy. |
| --- | --- |

(261)

Keďže úverová linka a finančné prostriedky poskytnuté prostredníctvom konsolidácie zostatkov, 100 % štátna záruka a úvery ISB č. 2 a č. 5 už boli poskytnuté spoločnosti FFHG, Komisia dospela k záveru, že Nemecko nedodržalo zákaz uvedený v článku 108 ods. 3 zmluvy.

| (262) | Vzhľadom na skutočnosti uvedené v odôvodneniach 199 až 232 Komisia dospela k záveru, že investičná pomoc poskytnutá letisku Frankfurt Hahn je zlučiteľná s vnútorným trhom podľa článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy, lebo spĺňa podmienky zlučiteľnosti stanovené v bode 61 usmernení o leteckej doprave z roku 2005. |
| --- | --- |

(262)

Vzhľadom na skutočnosti uvedené v odôvodneniach 199 až 232 Komisia dospela k záveru, že investičná pomoc poskytnutá letisku Frankfurt Hahn je zlučiteľná s vnútorným trhom podľa článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy, lebo spĺňa podmienky zlučiteľnosti stanovené v bode 61 usmernení o leteckej doprave z roku 2005.

| (263) | Vzhľadom na skutočnosti uvedené v odôvodneniach 238 až 255 Komisia dospela k záveru, že finančné prostriedky poskytnuté prostredníctvom konsolidácie zostatkov za zvýhodnených podmienok sú v súlade s podmienkami zlučiteľnosti pre prevádzkovú pomoc stanovenými v bode 137 usmernení o leteckej doprave z roku 2014, a sú zlučiteľné s vnútorným trhom na základe článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy. |
| --- | --- |

(263)

Vzhľadom na skutočnosti uvedené v odôvodneniach 238 až 255 Komisia dospela k záveru, že finančné prostriedky poskytnuté prostredníctvom konsolidácie zostatkov za zvýhodnených podmienok sú v súlade s podmienkami zlučiteľnosti pre prevádzkovú pomoc stanovenými v bode 137 usmernení o leteckej doprave z roku 2014, a sú zlučiteľné s vnútorným trhom na základe článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy.

| (264) | Komisia poznamenáva, že Nemecko súhlasí s prijatím rozhodnutia v anglickom jazyku, |
| --- | --- |

(264)

Komisia poznamenáva, že Nemecko súhlasí s prijatím rozhodnutia v anglickom jazyku,

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Štátna pomoc, ktorú v rozpore s článkom 108 ods. 3 zmluvy neoprávnene poskytlo Nemecko v prospech spoločnosti Flughafen Frankfurt Hahn GmbH v rokoch 2009 až 2012 prostredníctvom poskytnutia 100 % záruky za úvery poskytnuté Investičnou a štrukturálnou bankou spolkovej krajiny Porýnie-Falcko, úverov, ktoré poskytla Investičná a štrukturálna banka spolkovej krajiny Porýnie-Falcko 31. augusta 2009 vo výške 20,0 miliónov EUR a 30. septembra 2009 vo výške 6,8 milióna EUR, ako aj prostredníctvom umožnenia účasti spoločnosti Flughafen Frankfurt Hahn GmbH na konsolidácii zostatkov spolkovej krajiny Porýnie-Falcko a čerpania úverov vo výške 45 miliónov EUR za zvýhodnených podmienok z tejto konsolidácie zostatkov, je zlučiteľná s vnútorným trhom.

Článok 2

Úvery, ktoré poskytla Investičná a štrukturálna banka spolkovej krajiny Porýnie-Falcko spoločnosti Flughafen Frankfurt Hahn GmbH v období od 15. júla 2007 do 30. septembra 2009 v celkovej výške 46,8 milióna EUR, nepredstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy.

Článok 3

Toto rozhodnutie je určené Spolkovej republike Nemecko.

V Bruseli 1. októbra 2014

Za Komisiu

Joaquín ALMUNIA

podpredseda

---

(1)  S účinnosťou od 1. decembra 2009 sa články 87 a 88 Zmluvy o ES stali článkami 107 a 108 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len „zmluva“). Obe skupiny článkov sú v podstate totožné. Na účely tohto rozhodnutia sa pod odkazmi na články 107 a 108 zmluvy v prípade potreby rozumejú odkazy na články 87 a 88 Zmluvy o ES. V zmluve sa zaviedli aj určité zmeny týkajúce sa terminológie, napríklad pojem „Spoločenstvo“ bol nahradený pojmom „Únia“ a pojem „spoločný trh“ pojmom „vnútorný trh“. V tomto rozhodnutí sa bude používať terminológia zmluvy.

1

(2)  
  Ú. v. EÚ C 216, 21.7.2012, s. 1.

2

(3)  Nariadenie Rady (ES) č. 659/1999 z 22. marca 1999 ustanovujúce podrobné pravidlá na uplatňovanie článku 93 Zmluvy o ES (Ú. v. ES L 83, 27.3.1999, s. 1).

3

(4)  Pozri poznámku pod čiarou č. 2.

4

(5)  Oznámenie Komisie – Usmernenia o štátnej pomoci pre letiská a letecké spoločnosti (Ú. v. EÚ C 99, 4.4.2014, s. 3).

5

(6)  Uplatňovanie článkov 92 a 93 Zmluvy o ES a článku 61 Dohody o EHP na štátnu pomoc v sektore leteckej dopravy (Ú. v. ES C 350, 10.12.1994, s. 5).

6

(7)  Usmernenia Spoločenstva týkajúce sa financovania letísk a štátnej pomoci na začatie činnosti pre letecké spoločnosti s odletom z regionálnych letísk (Ú. v. EÚ C 312, 9.12.2005, s. 1).

7

(8)  
  Ú. v. EÚ C 113, 15.4.2014, s. 30.

8

(*1)  
  Dôverné informácie

*1

Dôverné informácie

(9)  V ďalšom texte tohto rozhodnutia sa názvom „Fraport“ označuje spoločnosť „FAG“ pred zmenou obchodného názvu aj následná spoločnosť „Fraport AG“.

9

(10)  Podľa oddielu 7 ods. 3 nákupnej zmluvy sa táto suma mohla znížiť, napr. v prípade ak by náklady FFHG na ochranu proti hluku presiahli určitý strop.

10

(11)  Spolková krajina Hesensko vlastnila 45,24 % akcií spoločnosti Fraport, spoločnosť Stadtwerke Frankfurt am Main Holding GmbH (ktorá bola v 100 % vlastníctve mesta Frankfurt nad Mohanom) vlastnila 28,89 % a Spolková republika Nemecko vlastnila 25,87 %.

11

(12)  Spoločnosť Ryanair je írsky letecký dopravca a člen Európskeho združenia nízkonákladových leteckých dopravcov (European Low Fares Airlines Association). Ekonomická činnosť leteckého dopravcu je napojená na sekundárne, regionálne letiská. Letecký dopravca v súčasnosti pôsobí asi v 160 európskych destináciách. Spoločnosť Ryanair má jednoliaty lietadlový park, ktorý pozostáva z lietadiel Boeing 737-800 s kapacitou 189 miest.

12

Ryanair

(13)  Spoločnosť Wizz air je maďarský letecký dopravca a člen Európskeho združenia nízkonákladových leteckých dopravcov (European Low Fares Airlines Association). Skupina Wizz Air pozostáva z troch prevádzkových spoločností, ktorými sú Wizz Air Maďarsko, Wizz Air Bulharsko a Wizz Air Ukrajina. Obchodný model leteckého dopravcu je napojený na sekundárne, regionálne letiská. Letecký dopravca v súčasnosti pôsobí asi v 150 európskych destináciách. Spoločnosť Wizz air má jednoliaty lietadlový park, ktorý pozostáva z lietadiel typu Airbus A 320 s kapacitou 180 miest.

13

Wizz air

(14)  Oznámenie Komisie z 12. decembra 2007 o revízii spôsobu stanovenia referenčných a diskontných sadzieb (Ú. v. EÚ C 14, 19.1.2008, s. 6).

14

(15)  KMV Riskcalc Germany 3.1; tento model sa používa na odhadovanie úverového ratingu verejne neobchodovaných spoločností vychádzajúc z ich finančných údajov. Pomocou modelu KMV Riskcalc Germany 3.1 agentúry Moody's sa vypočítava očakávaná frekvencia zlyhania (alebo pravdepodobnosť zlyhania) podnikov, s ktorými sa neobchoduje na burze cenných papierov, na základe údajov z finančných výkazov.

15

(16)  Vo svetle spresnení v odôvodnení 46 sa krátkodobé trvanie úverov poskytnutých v rámci konsolidácie zostatkov predpokladalo pre úverové ratingy.

16

(17)  Pri zohľadnení vlastníckej štruktúry.

17

(18)  Zodpovedá to ratingu [BB+ až B-] na ratingovej stupnici agentúry Standard & Poor's. Táto ratingová kategória znamená, že dlžník je [...].

18

(19)  Zodpovedá to ratingu [BBB- až B] na ratingovej stupnici agentúry Standard & Poor's. Táto ratingová kategória znamená, že dlžník je [...].

19

(20)  V tejto súvislosti sa Nemecko odvolalo na vec C-30/59 De gezamenlijke Steenkolenmijnen in Limburg/Vysoký úrad ESUO, Zb. 1961, s. 3, 43.

20

De gezamenlijke Steenkolenmijnen in Limburg/Vysoký úrad ESUO

(21)  Deutsche Bank, „Margen-Indikation für geplante Refinanzierung bestehender Verschuldung“, 3. septembra 2009.

21

(22)  Bod 3.2.1 dokumentu Margen-Indikation für geplante Refinanzierung bestehender Verschuldung: „..., gehen wir von einer Einstufung der Gesellschaft im [...].“ Ratingová kategória [<BBB+] zahŕňa všetky ratingy nižšie ako [BBB+] na ratingovej stupnici agentúry Standard and Poor's.

22

gehen wir von einer Einstufung der Gesellschaft im [...]

(23)  Deutsche Bank však neposkytla upravený rating pre spoločnosť FFHG.

23

(24)  Táto sadzba sa vypočíta takto: [5 až 25] bázických bodov zaplatených v rámci päťročných dlhopisov v EUR vydaných nemeckými spolkovými krajinami, [5 až 25] bázických bodov – doplnkovo k uvedenej marži v dôsledku nepriameho rizika vyplývajúceho zo spoločnosti v štátnom vlastníctve, [5 až 25] bázických bodov – za obmedzené možnosti obchodovania s dlhom.

24

(25)  Rating Ergebnis FFHG od Volksbank Hunsrück-Nahe eG. Tento rating zodpovedá ratingu [B až BB] na ratingovej stupnici agentúry Standard and Poor's (pozri Rating-Broschüre Finanzstandort Deutschland, 2010, s. 18).

25

(26)  Ratingunterlagen Kreissparkasse Birkenfeld. Tento rating zodpovedá ratingu [B- až BB-] na ratingovej stupnici agentúry Standard and Poor's (pozri Rating-Broschüre Finanzstandort Deutschland, 2010, s. 18).

26

(27)  Pri zohľadnení vlastníckej štruktúry.

27

(28)  Oznámenie Komisie o uplatňovaní článkov 87 a 88 Zmluvy o ES na štátnu pomoc vo forme záruk (Ú. v. EÚ C 155, 20.6.2008, s. 10).

28

(29)  Deutsche Bank posudzuje dva alternatívne scenáre financovania spoločnosti FFHG – jeden bez zabezpečenia kolaterálom a druhý so 100 % štátnou zárukou. Podľa jej odhadov by sa v prvom prípade (bez zabezpečenia kolaterálom) riziková marža uplatniteľná na päťročný úver pohybovala v rozmedzí [1,30 % až 2,05 %] ročne. V druhom prípade (bez záruky pokrývajúcej 100 % nárokov) by sa uplatniteľná riziková marža pohybovala v rozmedzí [0,25 % až 0,7 %] ročne. Rozdiel medzi maržami týchto dvoch prípadov by poskytol orientačné informácie o cene záruky. Rozdiel odhadovaný Deutsche Bank sa pohybuje v rozmedzí [0,6 % až 1,8 %] ročne ([1,3 % – 0,7 % = 0,6 % a 2,05 % – 0,25 % = 1,8 %]).

29

(30)  Gemeinschaftsaufgabe „
  Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur (GRW) Gesetz
  “ zo 6. októbra 1969 (BGBl. I S. 1861), naposledy pozmenené článkom 8 zákona zo 7. septembra 2007 (BGB1. I, s. 2,246).

30

Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur (GRW) Gesetz

(31)  Flughafen Frankfurt Hahn – Regionaloekonomische Effekte, ZFL Studie, 03/2007.

31

(*2)  Príspevok Nemecka, september 2014.

*2

(32)  Usmernenia Spoločenstva o štátnej pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu firiem v ťažkostiach (Ú. v. EÚ C 244, 1.10.2004, s. 2).

32

(33)  Vec C-35/96, Komisia/Taliansko, Zb. 1998, s. I-3851; vec C-41/90, Höfner a Elser, Zb. 1991, s. I-1979; vec C-244/94, Fédération Française des Sociétés d'Assurances/Ministère de l'Agriculture et de la Pêche, Zb. 1995, s. I-4013; vec C-55/96, Job Centre, Zb. 1997, s. I-7119.

33

Komisia/Taliansko

Höfner a Elser

Fédération Française des Sociétés d'Assurances/Ministère de l'Agriculture et de la Pêche

(34)  Vec 118/85, Komisia/Taliansko, Zb. 1987, s. 2599; vec 35/96, Komisia/Taliansko, Zb. 1998, s. I-3851.

34

Komisia/Taliansko

Komisia/Taliansko

(35)  
  Rozsudok vo veci Flughafen Leipzig-Halle, najmä body 93 – 94; potvrdené vecou C-288/11 P Mitteldeutsche Flughafen a Flughafen Leipzig-Halle/Komisia Zb. 2012, ECLI:EU:C:2012:821; pozri tiež vec T-128/89 Aéroports de Paris/Komisia, Zb. 2000, s. II-3929, potvrdené vecou C-82/01P Aéroports de Paris/Komisia, Zb. 2002, s. I-9297 a vecou T-196/04 Ryanair/Komisia (rozsudok vo veci Charleroi), Zb. 2008, s. II-3643.

35

Rozsudok vo veci Flughafen Leipzig-Halle

Mitteldeutsche Flughafen a Flughafen Leipzig-Halle/Komisia

Aéroports de Paris/Komisia

Aéroports de Paris/Komisia

Ryanair/Komisia

(36)  Veci C-159/91 a C-160/91, Poucet/AGV a Pistre/Cancave, Zb. 1993, s. I-637.

36

Poucet/AGV a Pistre/Cancave

(37)  
  Rozsudok vo veci letisko Leipzig-Halle, body 42 – 43.

37

Rozsudok

letisko Leipzig-Halle

(38)  Vec C-482/99, Francúzsko/Komisia (Stardust Marine), Zb. 2002, s. I-4397.

38

Francúzsko/Komisia

Stardust Marine

(39)  Spojené veci T-267/08 a T-279/08, Nord-Pas-de-Calais, Zb. 2011, s. II-01999, bod 108.

39

Nord-Pas-de-Calais

(40)  Príspevok Nemecka z 24. apríla 2014, odpoveď na otázku 4, s. 3.

40

(41)  Smernica Komisie 2006/111/ES zo 16. novembra 2006 o transparentnosti finančných vzťahov členských štátov a verejných podnikov a o finančnej transparentnosti v niektorých podnikoch (Ú. v. EÚ L 318, 17.11.2006, s. 17).

41

(42)  Vec C-39/94, Syndicat français de l'Express international (SFEI) a iní/La Poste a iní, Zb. 1996, s. I- 3547, bod 60 a vec C-342/96, Španielske kráľovstvo/Komisia Európskych spoločenstiev, Zb. 1999, s. I- 2459, bod 41.

42

Syndicat français de l'Express international (SFEI) a iní/La Poste a iní

Španielske kráľovstvo/Komisia Európskych spoločenstiev

(43)  Vec 173/73, Talianska republika/Komisia Európskych spoločenstiev, Zb. 1974, s. 709, ods. 13.

43

Talianska republika/Komisia Európskych spoločenstiev

(44)  Vec C-482/99, Francúzsko/Komisia (Stardust Marine), Zb. 2002, s. I-4397, bod 69.

44

Francúzsko/Komisia

Stardust Marine

(45)  Nemecko uviedlo, že úroková sadzba sa približne rovnala sadzbe EONIA (European OverNight Index Average).

45

(46)  Z komplexnej ratingovej správy spolkovej krajiny Porýnie-Falcko (vrátane ratingovej histórie spolkovej krajiny od roku 1999), ktorú vypracovala ratingová agentúra Fitch v júli 2014 a ktorá je dostupná na http://www.fm.rlp.de/fileadmin/fm/downloads/finanzen/kapitalmarkt/FRR_RP_22_07_2014.pdf, vyplýva, že spolkovej krajine sa v rámci ratingovej stupnice neustále prideľovalo ratingové hodnotenie AAA.

46

(47)  Spolková krajina znáša riziko zlyhania spoločnosti FFHG bez toho, aby za to získala kompenzačnú sumu.

47

(48)  Vec T-214/95, Het Vlaamse Gewest/Komisia, Zb. 1998, s. II-717.

48

(49)  ozri oddiel 2.1.

49

(50)  Napríklad letisko Lipsko/Halle súťažilo s letiskom Vatry (Francúzsko) o zriadenie európskeho leteckého uzla DHL. Pozri rozsudok vo veci Lipsko/Halle, bod 93.

50

(51)  Odpoveď letiska Liège vo verejnej konzultácii o usmerneniach o leteckej doprave z roku 2014.

51

(52)  Pozri poznámku pod čiarou č. 33.

52

(53)  Pozri poznámku pod čiarou č. 34.

53

(54)  [1,3 % – 0,7 % = 0,6 % a 2,05 % – 0,25 % = 1,8 %]

54

(55)  Strata v prípade zlyhania (LGD) v rozmedzí 30 % až 60 %.

55

(56)  [...]

56

(57)  [...]

57

(58)  [...]

58

(59)  Pozri napr. Oxera, Odhad kapitálových nákladov pre holandské vodárenské spoločnosti, 2011 (s. 3). Pozri tiež údaje agentúry Bloomberg o upisovaní poplatkov za vydanie dlhopisov.

59

(60)  Oznámenie Komisie členským štátom: uplatňovanie článkov 92 a 93 Zmluvy o EHS a článku 5 smernice Komisie 80/723/EHS na verejné podniky vo výrobnom sektore (Ú. v. ES C 307, 13.11.1993, s. 3, odsek 11). Toto oznámenie sa osobitne vzťahuje na spracovateľský priemysel, v zásade sa však vzťahuje aj na všetky iné odvetvia hospodárstva. Pozri aj rozsudok vo veci T-16/96 Cityflyer, Zb. 1998, s. II-757, bod 51.

60

(61)  Rozhodnutie Komisie 2013/693/EÚ z 3. októbra 2012 o štátnej pomoci SA.23600 – C-38/08 (ex NN 53/07), Nemecko – terminál 2 letiska v Mníchove (Ú. v. EÚ L 319, 29.11.2013, s. 8); a rozhodnutie Komisie (EÚ) 2015/1469 z 23. júla 2014 o štátnej pomoci SA.30743, Nemecko – letisko Lipsko/Halle (2) (Ú. v. EÚ L 232, 4.9.2015, s. 1).

61

(62)  Swapová úroková miera je ekvivalentom medzibankovej úrokovej miery (IBOR) s dlhšou splatnosťou. Na finančných trhoch sa používa ako referenčná sadzba pre stanovenie miery financovania.

62

(63)  Swap na kreditné zlyhanie (CDS) je (obchodovateľná) zmluva o kreditnom deriváte medzi dvomi protistranami, kupujúcim zabezpečenia a predajcom zabezpečenia, ktorou sa prenáša kreditné riziko spojené s príslušným referenčným subjektom z kupujúceho zabezpečenia na predajcu zabezpečenia. Kupujúci zabezpečenia platí za každé obdobie prirážku predajcovi zabezpečenia až do splatnosti CDS alebo do vopred stanovenej kreditnej udalosti, ktorá nastane v súvislosti s príslušným referenčným subjektom (podľa toho, čo nastane skôr). Pravidelné prirážky, ktoré platí kupujúci zabezpečenia (vyjadrené ako percento alebo z hľadiska bázických bodov zabezpečenej sumy, „nominálna hodnota“), sa nazývajú rozpätie CDS. Rozpätia CDS sa môžu použiť ako blízka orientačná hodnota pre cenu úverového rizika.

63

(64)  Pozri poznámku pod čiarou č. 54.

64

(65)  Bloomberg code EUSA4.

65

(66)  Bloomberg code EUSA1.

66

(67)  Bloomberg code EUSA3.

67

(68)  Úver č. 1 bol vyplatený 14. júla 2009, úver č. 3 28. augusta 2009 a úver č. 4 8. septembra 2009.

68

(69)  Zdroj: Bloomberg.

69

(70)  [...]

70

(71)  [...]

71

(72)  [...]

72

(73)  Vec T-109/01, Fleuren Compost/Komisia, Zb. 2004, s. II-127.

73

Fleuren Compost/Komisia

(74)  Usmernenia o štátnej pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu nefinančných podnikov v ťažkostiach (Ú. v. EÚ C 249, 31.7.2014, s. 1).

74

(75)  
  Ú. v. ES C 119, 22.5.2002, s. 22.

75

(76)  Bod 173 usmernení v oblasti letectva z roku 2014.

76

(77)  Bod 172 usmernení v oblasti letectva z roku 2014.

77

(78)  Bod 25 písm. v) usmernení o leteckej doprave z roku 2014.

78

(79)  Prehľad je založený na údajoch uvedených v zmluvách o úvere ISB, pokiaľ ide o účel príslušných úverov a výšku investície.

79

(80)  Vyjadrené v zisku pred odpočítaním úrokov, daní, odpisov a amortizácie („EBITDA“).

80

(81)  Rozhodnutie Komisie z 8. novembra 2006 vo veci štátnej pomoci N459/2006, Národná regionálna mapa štátnej pomoci: Nemecko na roky 2007 – 2013 (Ú. v. EÚ C 295, 5.12.2006, s. 6).

81

(82)  Pozri poznámku pod čiarou č. 45.

82

(83)  Pozri poznámku pod čiarou č. 46.

83

(84)  Rozhodnutie Komisie z 1. októbra 2014 o štátnej pomoci vo veci SA.21211 – Nemecko – letisko Frankfurt Hahn a Ryanair, zatiaľ neuverejnené v úradnom vestníku.

84

(85)  Pokiaľ ide o letisko Frankfurt nad Mohanom a letisko Luxemburg, Komisia ďalej poznamenáva, že segment pracovných ciest predstavuje na týchto letiskách výrazný trhový podiel, pričom na letisku Frankfurt Hahn zaberá porovnateľne obmedzený podiel.

85

(86)  Body 137, 113 a 114 usmernení o leteckej doprave z roku 2014.

86

(87)  Body 137 a 116 usmernení o leteckej doprave z roku 2014.

87

(88)  Body 137 a 124 usmernení o leteckej doprave z roku 2014.

88

(89)  Body 137 a 125 usmernení o leteckej doprave z roku 2014.

89

(90)  Body 137 a 131 usmernení o leteckej doprave z roku 2014.

90

---

| 24.5.2016 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 134/46 |
| --- | --- | --- | --- |

24.5.2016

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 134/46

---

ROZHODNUTIE KOMISIE (EÚ) 2016/789

z 1. októbra 2014

o štátnej pomoci SA.21121 (C29/08) (ex NN 54/07), ktorú poskytlo Nemecko v súvislosti s financovaním letiska Frankfurt-Hahn a finančnými vzťahmi medzi letiskom a spoločnosťou Ryanair

[oznámené pod číslom C(2016) 6853]

(Iba anglické znenie je autentické)

(Text s významom pre EHP)

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 108 ods. 2 prvý pododsek (1),

so zreteľom na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore, a najmä na jej článok 62 ods. 1 písm. a),

po vyzvaní zainteresovaných strán, aby predložili pripomienky v súlade s uvedenými ustanoveniami (2), a so zreteľom na tieto pripomienky,

keďže:

1.   POSTUP

POSTUP

| (1) | V rokoch 2003 – 2006 dostala Komisia sťažnosti od rôznych strán s tvrdeniami, že spoločnosť Ryanair plc [ďalej len „Ryanair“ (3)], ako aj prevádzkovateľ letiska Frankfurt-Hahn, spoločnosť Flughafen Frankfurt-Hahn GmbH (ďalej len „FFHG“), dostali neoprávnenú štátnu pomoc prostredníctvom spoločnosti Fraport AG a spolkových krajín Porýnie-Falcko a Hesensko. Sťažovateľ poskytol ďalšie informácie 22. septembra 2003 a 1. júna 2006. |
| --- | --- |

(1)

V rokoch 2003 – 2006 dostala Komisia sťažnosti od rôznych strán s tvrdeniami, že spoločnosť Ryanair plc [ďalej len „Ryanair“ (3)], ako aj prevádzkovateľ letiska Frankfurt-Hahn, spoločnosť Flughafen Frankfurt-Hahn GmbH (ďalej len „FFHG“), dostali neoprávnenú štátnu pomoc prostredníctvom spoločnosti Fraport AG a spolkových krajín Porýnie-Falcko a Hesensko. Sťažovateľ poskytol ďalšie informácie 22. septembra 2003 a 1. júna 2006.

3

| (2) | Listami z 25. septembra 2006 a 9. februára 2007 si Komisia vyžiadala od Nemecka ďalšie informácie. Nemecko odpovedalo listami z 20. decembra 2006 a 29. júna 2007. |
| --- | --- |

(2)

Listami z 25. septembra 2006 a 9. februára 2007 si Komisia vyžiadala od Nemecka ďalšie informácie. Nemecko odpovedalo listami z 20. decembra 2006 a 29. júna 2007.

| (3) | Listom zo 17. júna 2008 Komisia informovala Nemecko o svojom rozhodnutí začať konanie podľa článku 108 ods. 2 zmluvy, pokiaľ ide o financovanie spoločnosti FFHG a jej finančné vzťahy so spoločnosťou Ryanair (ďalej len „rozhodnutie o začatí konania z roku 2008“). Nemecko predložilo svoje pripomienky 27. októbra 2008. |
| --- | --- |

(3)

Listom zo 17. júna 2008 Komisia informovala Nemecko o svojom rozhodnutí začať konanie podľa článku 108 ods. 2 zmluvy, pokiaľ ide o financovanie spoločnosti FFHG a jej finančné vzťahy so spoločnosťou Ryanair (ďalej len „rozhodnutie o začatí konania z roku 2008“). Nemecko predložilo svoje pripomienky 27. októbra 2008.

| (4) | Rozhodnutie o začatí konania z roku 2008 bolo zaevidované pod číslom SA.21121 (C 29/08). Rozhodnutie o začatí konania z roku 2008 bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie (4)17. januára 2009. Komisia vyzvala zainteresované strany, aby predložili svoje pripomienky k predmetným opatreniam v priebehu jedného mesiaca po tomto uverejnení. |
| --- | --- |

(4)

Rozhodnutie o začatí konania z roku 2008 bolo zaevidované pod číslom SA.21121 (C 29/08). Rozhodnutie o začatí konania z roku 2008 bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie (4)17. januára 2009. Komisia vyzvala zainteresované strany, aby predložili svoje pripomienky k predmetným opatreniam v priebehu jedného mesiaca po tomto uverejnení.

Úradnom vestníku Európskej únie

4

| (5) | Komisia dostala pripomienky od spoločnosti Deutsche Lufthansa AG (ďalej len „Lufthansa“), Spolkového združenia nemeckých leteckých dopravcov (Bundesverband der Deutschen Fluggesellschaften, ďalej len „BDF“), spoločnosti Ryanair, spoločnosti Société Air France SA (ďalej len „Air France“) a Združenia európskych leteckých spoločností (ďalej len „AEA“). Tieto pripomienky postúpila Nemecku listom zo 16. apríla 2009. Nemecko dostalo možnosť vyjadriť sa k nim v priebehu jedného mesiaca a svoje pripomienky a ďalšie informácie predložilo 1. júla 2009. |
| --- | --- |

(5)

Komisia dostala pripomienky od spoločnosti Deutsche Lufthansa AG (ďalej len „Lufthansa“), Spolkového združenia nemeckých leteckých dopravcov (Bundesverband der Deutschen Fluggesellschaften, ďalej len „BDF“), spoločnosti Ryanair, spoločnosti Société Air France SA (ďalej len „Air France“) a Združenia európskych leteckých spoločností (ďalej len „AEA“). Tieto pripomienky postúpila Nemecku listom zo 16. apríla 2009. Nemecko dostalo možnosť vyjadriť sa k nim v priebehu jedného mesiaca a svoje pripomienky a ďalšie informácie predložilo 1. júla 2009.

| (6) | Spoločnosť Lufthansa listom zo 4. marca 2011 poskytla ďalšie informácie v súvislosti s rozhodnutím o začatí konania z roku 2008, ktoré sa týkali nových údajných opatrení štátnej pomoci. |
| --- | --- |

(6)

Spoločnosť Lufthansa listom zo 4. marca 2011 poskytla ďalšie informácie v súvislosti s rozhodnutím o začatí konania z roku 2008, ktoré sa týkali nových údajných opatrení štátnej pomoci.

| (7) | Listom z 18. marca 2011 Komisia postúpila sťažnosť Nemecku a požiadala o ďalšie informácie o nových údajných opatreniach štátnej pomoci. Nemecko odpovedalo listami z 19. mája 2011 a 23. mája 2011. |
| --- | --- |

(7)

Listom z 18. marca 2011 Komisia postúpila sťažnosť Nemecku a požiadala o ďalšie informácie o nových údajných opatreniach štátnej pomoci. Nemecko odpovedalo listami z 19. mája 2011 a 23. mája 2011.

| (8) | Tieto odpovede však neboli úplné. Komisia preto listom zo 6. júna 2011 poslala upomienku podľa článku 10 ods. 3 nariadenia Rady (ES) č. 659/1999 (5). Nemecko odpovedalo listami zo 14. júna 2011 a 16. júna 2011. |
| --- | --- |

(8)

Tieto odpovede však neboli úplné. Komisia preto listom zo 6. júna 2011 poslala upomienku podľa článku 10 ods. 3 nariadenia Rady (ES) č. 659/1999 (5). Nemecko odpovedalo listami zo 14. júna 2011 a 16. júna 2011.

5

| (9) | Listom z 13. júla 2011 Komisia informovala Nemecko o svojom rozhodnutí začať konanie podľa článku 108 ods. 2 zmluvy, pokiaľ ide o úverovú linku poskytnutú spoločnosti FFHG prostredníctvom nástroja cash pool (konsolidácia zostatkov) spolkovej krajiny Porýnie-Falcko, pôžičku poskytnutú spoločnosti FFHG bankou Investitions- und Strukturbank spolkovej krajiny Porýnie-Falcko (ďalej len „ISB“) a záruku za pôžičku od ISB, ktorú poskytla spoločnosti FFHG spolková krajina Porýnie-Falcko (ďalej len „rozhodnutie o začatí konania z roku 2011“). Rozhodnutie o začatí konania z roku 2011 bolo zaevidované pod číslom SA.32833 (2011/C). Rozhodnutie o začatí konania z roku 2011 bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie21. júla 2012 (6). |
| --- | --- |

(9)

Listom z 13. júla 2011 Komisia informovala Nemecko o svojom rozhodnutí začať konanie podľa článku 108 ods. 2 zmluvy, pokiaľ ide o úverovú linku poskytnutú spoločnosti FFHG prostredníctvom nástroja cash pool (konsolidácia zostatkov) spolkovej krajiny Porýnie-Falcko, pôžičku poskytnutú spoločnosti FFHG bankou Investitions- und Strukturbank spolkovej krajiny Porýnie-Falcko (ďalej len „ISB“) a záruku za pôžičku od ISB, ktorú poskytla spoločnosti FFHG spolková krajina Porýnie-Falcko (ďalej len „rozhodnutie o začatí konania z roku 2011“). Rozhodnutie o začatí konania z roku 2011 bolo zaevidované pod číslom SA.32833 (2011/C). Rozhodnutie o začatí konania z roku 2011 bolo uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie21. júla 2012 (6).

Úradnom vestníku Európskej únie

6

| (10) | Listom z 20. februára 2012 Komisia požiadala o ďalšie informácie týkajúce sa rozhodnutia o začatí konania z roku 2008. Nemecko odpovedalo listom zo 16. apríla 2012. Listom z 27. júla 2012 Komisia opäť požiadala o ďalšie informácie. Nemecko odpovedalo listom zo 4. septembra 2012. |
| --- | --- |

(10)

Listom z 20. februára 2012 Komisia požiadala o ďalšie informácie týkajúce sa rozhodnutia o začatí konania z roku 2008. Nemecko odpovedalo listom zo 16. apríla 2012. Listom z 27. júla 2012 Komisia opäť požiadala o ďalšie informácie. Nemecko odpovedalo listom zo 4. septembra 2012.

| (11) | Listom z 25. februára 2014 Komisia informovala Nemecko o prijatí usmernení Komisie o štátnej pomoci pre letiská a letecké spoločnosti (7) (ďalej len „usmernenia v oblasti letectva z roku 2014“) 20. februára 2014. Komisia informovala Nemecko, že tieto usmernenia by sa mali uplatňovať od dátumu ich uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie. Nemecku to poskytlo možnosť do 20 pracovných dní pripomienkovať tieto usmernenia a ich možné uplatnenie v prejednávanej veci. Listom zo 17. marca 2014 Komisia pripomenula Nemecku, že v prípade, ak jej nebudú doručené nijaké pripomienky v lehote 20 pracovných dní, Komisia to bude považovať za prejav skutočnosti, že Nemecko nemá nijaké pripomienky. |
| --- | --- |

(11)

Listom z 25. februára 2014 Komisia informovala Nemecko o prijatí usmernení Komisie o štátnej pomoci pre letiská a letecké spoločnosti (7) (ďalej len „usmernenia v oblasti letectva z roku 2014“) 20. februára 2014. Komisia informovala Nemecko, že tieto usmernenia by sa mali uplatňovať od dátumu ich uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie. Nemecku to poskytlo možnosť do 20 pracovných dní pripomienkovať tieto usmernenia a ich možné uplatnenie v prejednávanej veci. Listom zo 17. marca 2014 Komisia pripomenula Nemecku, že v prípade, ak jej nebudú doručené nijaké pripomienky v lehote 20 pracovných dní, Komisia to bude považovať za prejav skutočnosti, že Nemecko nemá nijaké pripomienky.

7

Úradnom vestníku Európskej únie

| (12) | Listami z 23. marca 2014 a zo 4. apríla 2014 si Komisia vyžiadala od Nemecka ďalšie informácie. Nemecko odpovedalo listami zo 17. apríla 2014, z 24. apríla 2014 a 9. mája 2014. |
| --- | --- |

(12)

Listami z 23. marca 2014 a zo 4. apríla 2014 si Komisia vyžiadala od Nemecka ďalšie informácie. Nemecko odpovedalo listami zo 17. apríla 2014, z 24. apríla 2014 a 9. mája 2014.

| (13) | Usmernenia v oblasti letectva z roku 2014 boli uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie4. apríla 2014. Nahradili usmernenia v oblasti letectva z roku 1994 (8), ako aj usmernenia v oblasti letectva z roku 2005 (9). |
| --- | --- |

(13)

Usmernenia v oblasti letectva z roku 2014 boli uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie4. apríla 2014. Nahradili usmernenia v oblasti letectva z roku 1994 (8), ako aj usmernenia v oblasti letectva z roku 2005 (9).

Úradnom vestníku Európskej únie

8

9

| (14) | Dňa 15. apríla 2014 bolo v Úradnom vestníku Európskej únie uverejnené oznámenie s výzvou členským štátom a zainteresovaným stranám, aby predložili pripomienky k uplatňovaniu usmernení v oblasti letectva z roku 2014 v tomto prípade, a to do jedného mesiaca od ich uverejnenia (10). Pripomienky predložili spoločnosť Lufthansa a organizácia Transport & Environment. Listom z 26. augusta 2014 Komisia postúpila tieto pripomienky Nemecku. Listom z 3. septembra 2014 Nemecko oznámilo Komisii, že nemá nijaké pripomienky. |
| --- | --- |

(14)

Dňa 15. apríla 2014 bolo v Úradnom vestníku Európskej únie uverejnené oznámenie s výzvou členským štátom a zainteresovaným stranám, aby predložili pripomienky k uplatňovaniu usmernení v oblasti letectva z roku 2014 v tomto prípade, a to do jedného mesiaca od ich uverejnenia (10). Pripomienky predložili spoločnosť Lufthansa a organizácia Transport & Environment. Listom z 26. augusta 2014 Komisia postúpila tieto pripomienky Nemecku. Listom z 3. septembra 2014 Nemecko oznámilo Komisii, že nemá nijaké pripomienky.

Úradnom vestníku Európskej únie

10

| (15) | Listom zo 17. júna 2014 Nemecko výnimočne súhlasilo, že toto rozhodnutie sa prijme a oznámi iba v anglickom jazyku. |
| --- | --- |

(15)

Listom zo 17. júna 2014 Nemecko výnimočne súhlasilo, že toto rozhodnutie sa prijme a oznámi iba v anglickom jazyku.

2.   KONTEXT OPATRENÍ

KONTEXT OPATRENÍ

2.1.   ZMENA CHARAKTERU LETISKA A JEHO VLASTNÍCKEJ ŠTRUKTÚRY

ZMENA CHARAKTERU LETISKA A JEHO VLASTNÍCKEJ ŠTRUKTÚRY

| (16) | Letisko Frankfurt-Hahn sa nachádza v spolkovej krajine Porýnie-Falcko, približne 120 km západne od mesta Frankfurt nad Mohanom. Letisko Frankfurt-Hahn bolo do roku 1992 americkou vojenskou leteckou základňou. Následne sa zmenilo na civilné letisko. Letisko je držiteľom povolenia na 24-hodinovú prevádzku. |
| --- | --- |

(16)

Letisko Frankfurt-Hahn sa nachádza v spolkovej krajine Porýnie-Falcko, približne 120 km západne od mesta Frankfurt nad Mohanom. Letisko Frankfurt-Hahn bolo do roku 1992 americkou vojenskou leteckou základňou. Následne sa zmenilo na civilné letisko. Letisko je držiteľom povolenia na 24-hodinovú prevádzku.

| (17) | Spoločnosť Holding Unternehmen Hahn GmbH & Co. KG (ďalej len „Holding Hahn“), verejno-súkromné partnerstvo medzi spoločnosťou Wayss & Freytag a spolkovou krajinou Porýnie-Falcko, nadobudla vlastníctvo infraštruktúry letiska Frankfurt-Hahn od Nemecka 1. apríla 1995. V rokoch 1995 – 1998 toto verejno-súkromné partnerstvo rozvíjalo letisko s cieľom vybudovať tam priemyselnú a obchodnú zónu. Podľa Nemecka, keď sa partnerstvo medzi spoločnosťou Wayss & Freytag a spolkovou krajinou Porýnie-Falcko neukázalo ako úspešné, 1. januára 1998 sa do projektu začala zapájať spoločnosť Flughafen Frankfurt/Main GmbH (ďalej len „Fraport“) (11) a tá nakoniec prevzala prevádzku letiska. |
| --- | --- |

(17)

Spoločnosť Holding Unternehmen Hahn GmbH & Co. KG (ďalej len „Holding Hahn“), verejno-súkromné partnerstvo medzi spoločnosťou Wayss & Freytag a spolkovou krajinou Porýnie-Falcko, nadobudla vlastníctvo infraštruktúry letiska Frankfurt-Hahn od Nemecka 1. apríla 1995. V rokoch 1995 – 1998 toto verejno-súkromné partnerstvo rozvíjalo letisko s cieľom vybudovať tam priemyselnú a obchodnú zónu. Podľa Nemecka, keď sa partnerstvo medzi spoločnosťou Wayss & Freytag a spolkovou krajinou Porýnie-Falcko neukázalo ako úspešné, 1. januára 1998 sa do projektu začala zapájať spoločnosť Flughafen Frankfurt/Main GmbH (ďalej len „Fraport“) (11) a tá nakoniec prevzala prevádzku letiska.

11

| (18) | Podľa Nemecka existovalo na zapojenie spoločnosti Fraport, ktorá už prevádzkovala a riadila medzinárodné letisko Frankfurt nad Mohanom, nachádzajúce sa približne 115 km od letiska Frankfurt-Hahn, viacero strategických dôvodov. Nemecko uviedlo, po prvé, že Frankfurt-Hahn bolo jediné letisko v blízkosti letiska Frankfurt nad Mohanom, ktoré malo potenciál stať sa plnohodnotným medzinárodným letiskom. Keďže letisko Frankfurt nad Mohanom malo v tom čase už takmer naplnenú kapacitu, existovala možnosť vzniku druhého ziskového letiska v regióne. Po druhé, Frankfurt-Hahn bolo vtedy jediným nemeckým letiskom s povolením na 24-hodinovú prevádzku, čo je obzvlášť užitočné pre nákladné a prepravné lety. Po tretie, vzletová a pristávacia dráha bola plne vybavená a bolo možné ju použiť za každých poveternostných podmienok. Nemecko okrem toho uviedlo, že aj vlastníci letiska Schiphol uvažovali o získaní letiska Frankfurt-Hahn, a teda spoločnosť Fraport prevzatím prevádzky letiska Frankfurt-Hahn zabránila vstupu neželaného konkurenta. |
| --- | --- |

(18)

Podľa Nemecka existovalo na zapojenie spoločnosti Fraport, ktorá už prevádzkovala a riadila medzinárodné letisko Frankfurt nad Mohanom, nachádzajúce sa približne 115 km od letiska Frankfurt-Hahn, viacero strategických dôvodov. Nemecko uviedlo, po prvé, že Frankfurt-Hahn bolo jediné letisko v blízkosti letiska Frankfurt nad Mohanom, ktoré malo potenciál stať sa plnohodnotným medzinárodným letiskom. Keďže letisko Frankfurt nad Mohanom malo v tom čase už takmer naplnenú kapacitu, existovala možnosť vzniku druhého ziskového letiska v regióne. Po druhé, Frankfurt-Hahn bolo vtedy jediným nemeckým letiskom s povolením na 24-hodinovú prevádzku, čo je obzvlášť užitočné pre nákladné a prepravné lety. Po tretie, vzletová a pristávacia dráha bola plne vybavená a bolo možné ju použiť za každých poveternostných podmienok. Nemecko okrem toho uviedlo, že aj vlastníci letiska Schiphol uvažovali o získaní letiska Frankfurt-Hahn, a teda spoločnosť Fraport prevzatím prevádzky letiska Frankfurt-Hahn zabránila vstupu neželaného konkurenta.

| (19) | Spoločnosť Fraport kúpila 64,90 % akcií prevádzkovateľa, spoločnosti Flughafen Hahn GmbH & Co. KG Lautzenhausen (ďalej len „FFHG & Co KG“), za cenu [...] (*1). Časť nadobúdacej ceny ([...] EUR) bola splatná 31. decembra 2007, a to za určitých podmienok (12). V auguste 1999 spoločnosť Fraport získala 73,37 % akcií spoločnosti Holding Hahn a 74,90 % akcií jej generálneho partnera, spoločnosti Holding Unternehmen Hahn Verwaltungs GmbH, za cenu [...] EUR. Spoločnosť Fraport sa tým fakticky stala novým partnerom spolkovej krajiny Porýnie-Falcko. |
| --- | --- |

(19)

Spoločnosť Fraport kúpila 64,90 % akcií prevádzkovateľa, spoločnosti Flughafen Hahn GmbH & Co. KG Lautzenhausen (ďalej len „FFHG & Co KG“), za cenu [...] (*1). Časť nadobúdacej ceny ([...] EUR) bola splatná 31. decembra 2007, a to za určitých podmienok (12). V auguste 1999 spoločnosť Fraport získala 73,37 % akcií spoločnosti Holding Hahn a 74,90 % akcií jej generálneho partnera, spoločnosti Holding Unternehmen Hahn Verwaltungs GmbH, za cenu [...] EUR. Spoločnosť Fraport sa tým fakticky stala novým partnerom spolkovej krajiny Porýnie-Falcko.

*1

12

| (20) | Spoločnosť Fraport sa na letisku Frankfurt-Hahn zamerala na systematický rozvoj obchodnej činnosti letiska v oblasti osobnej a nákladnej dopravy. V tomto ohľade bola spoločnosť Fraport jedným z prvých podnikov, ktorý uplatňoval obchodný model zameraný najmä na prilákanie nízkonákladových leteckých spoločností. Na tomto základe uzavrela spoločnosť Fraport novú dohodu o prevode ziskov a strát so spoločnosťou Holding Hahn po jej zmene na nemeckú spoločnosť s ručením obmedzeným (Gesellschaft mit beschränkter Haftung, ďalej len „GmbH“). Zmena spoločnosti a uzavretie uvedenej dohody sa uskutočnili 24. novembra 2000. |
| --- | --- |

(20)

Spoločnosť Fraport sa na letisku Frankfurt-Hahn zamerala na systematický rozvoj obchodnej činnosti letiska v oblasti osobnej a nákladnej dopravy. V tomto ohľade bola spoločnosť Fraport jedným z prvých podnikov, ktorý uplatňoval obchodný model zameraný najmä na prilákanie nízkonákladových leteckých spoločností. Na tomto základe uzavrela spoločnosť Fraport novú dohodu o prevode ziskov a strát so spoločnosťou Holding Hahn po jej zmene na nemeckú spoločnosť s ručením obmedzeným (Gesellschaft mit beschränkter Haftung, ďalej len „GmbH“). Zmena spoločnosti a uzavretie uvedenej dohody sa uskutočnili 24. novembra 2000.

| (21) | Následne sa spoločnosti Holding Hahn a FFHG & Co KG zlúčili a vytvorili spoločnosť Flughafen Hahn GmbH. Spolková krajina Porýnie-Falcko vlastnila 26,93 % a spoločnosť Fraport 73,07 % akcií novej spoločnosti. Neskôr sa obchodné meno spoločnosti opäť zmenilo na Flughafen Frankfurt-Hahn GmbH (ďalej len „FFHG“). V roku 2001 dvaja akcionári, spoločnosť Fraport a spolková krajina Porýnie-Falcko, vložili do spoločnosti FFHG nový kapitál (pozri podrobný opis v oddiele 3). |
| --- | --- |

(21)

Následne sa spoločnosti Holding Hahn a FFHG & Co KG zlúčili a vytvorili spoločnosť Flughafen Hahn GmbH. Spolková krajina Porýnie-Falcko vlastnila 26,93 % a spoločnosť Fraport 73,07 % akcií novej spoločnosti. Neskôr sa obchodné meno spoločnosti opäť zmenilo na Flughafen Frankfurt-Hahn GmbH (ďalej len „FFHG“). V roku 2001 dvaja akcionári, spoločnosť Fraport a spolková krajina Porýnie-Falcko, vložili do spoločnosti FFHG nový kapitál (pozri podrobný opis v oddiele 3).

| (22) | Do 11. júna 2001 vlastnili 100 % akcií spoločnosti Fraport verejní akcionári (13). Dňa 11. júna bola spoločnosť Fraport kótovaná na burze a 29,71 % jej akcií bolo predaných súkromným akcionárom, pričom 70,29 % akcií zostalo verejným akcionárom. |
| --- | --- |

(22)

Do 11. júna 2001 vlastnili 100 % akcií spoločnosti Fraport verejní akcionári (13). Dňa 11. júna bola spoločnosť Fraport kótovaná na burze a 29,71 % jej akcií bolo predaných súkromným akcionárom, pričom 70,29 % akcií zostalo verejným akcionárom.

13

| (23) | V novembri 2002 uzavreli spolková krajina Porýnie-Falcko, spolková krajina Hesensko, spoločnosť Fraport a spoločnosť FFHG dohodu o ďalšom rozvoji letiska Frankfurt-Hahn. V tejto dohode sa stanovilo druhé zvýšenie schváleného základného imania. Pri tejto príležitosti vstúpila spolková krajina Hesensko do spoločnosti FFHG ako tretí akcionár. Spoločnosť Fraport potom vlastnila 65 % akcií a spolkové krajiny Porýnie-Falcko a Hesensko každá po 17,5 % akcií. Táto vlastnícka štruktúra zostala nezmenená do roku 2009, keď spoločnosť Fraport predala všetky svoje akcie spolkovej krajine Porýnie-Falcko, ktorá odvtedy vlastní väčšinový podiel 82,5 %. Zvyšných 17,5 % stále vlastní spolková krajina Hesensko. |
| --- | --- |

(23)

V novembri 2002 uzavreli spolková krajina Porýnie-Falcko, spolková krajina Hesensko, spoločnosť Fraport a spoločnosť FFHG dohodu o ďalšom rozvoji letiska Frankfurt-Hahn. V tejto dohode sa stanovilo druhé zvýšenie schváleného základného imania. Pri tejto príležitosti vstúpila spolková krajina Hesensko do spoločnosti FFHG ako tretí akcionár. Spoločnosť Fraport potom vlastnila 65 % akcií a spolkové krajiny Porýnie-Falcko a Hesensko každá po 17,5 % akcií. Táto vlastnícka štruktúra zostala nezmenená do roku 2009, keď spoločnosť Fraport predala všetky svoje akcie spolkovej krajine Porýnie-Falcko, ktorá odvtedy vlastní väčšinový podiel 82,5 %. Zvyšných 17,5 % stále vlastní spolková krajina Hesensko.

2.2.   ROZVOJ OSOBNEJ A NÁKLADNEJ DOPRAVY A LETISKÁ V OKOLÍ

ROZVOJ OSOBNEJ A NÁKLADNEJ DOPRAVY A LETISKÁ V OKOLÍ

| (24) | Tok cestujúcich na letisku sa zvýšil z 29 289 v roku 1998 na 4 milióny v roku 2007 a klesol približne na 2,7 milióna v roku 2013 (pozri tabuľku 1). Letisko v súčasnosti využívajú letecké spoločnosti Ryanair, Wizz Air (14) a ďalšie. Podiel cestujúcich spoločnosti Ryanair predstavoval v roku 2013 približne [80 – 100 %].

  Tabuľka 1


  Vývoj počtu cestujúcich na letisku Frankfurt-Hahn v rokoch 1998 – 2013








  Rok | Počet cestujúcich | Počet cestujúcich spoločnosti Ryanair |
| --- | --- | --- | --- |
| 1998 | 29 289 | 0 |
| 1999 | 140 706 | 89 129 |
| 2000 | 380 284 | 318 664 |
| 2001 | 447 142 | 397 593 |
| 2002 | 1 457 527 | 1 231 790 |
| 2003 | 2 431 783 | 2 341 784 |
| 2004 | 2 760 379 | 2 668 713 |
| 2005 | 3 079 528 | 2 856 109 |
| 2006 | 3 705 088 | 3 319 772 |
| 2007 | 4 015 155 | 3 808 062 |
| 2008 | 3 940 585 | 3 821 850 |
| 2009 | 3 793 958 | 3 682 050 |
| 2010 | 3 457 540 | [2 766 032 – 3 457 540 ] |
| 2011 | 2 894 363 | [2 315 490 – 2 894 363 ] |
| 2012 | 2 791 185 | [2 232 948 – 2 791 185 ] |
| 2013 | 2 667 529 | [2 134 023 – 2 667 529 ] |

(24)

Tok cestujúcich na letisku sa zvýšil z 29 289 v roku 1998 na 4 milióny v roku 2007 a klesol približne na 2,7 milióna v roku 2013 (pozri tabuľku 1). Letisko v súčasnosti využívajú letecké spoločnosti Ryanair, Wizz Air (14) a ďalšie. Podiel cestujúcich spoločnosti Ryanair predstavoval v roku 2013 približne [80 – 100 %].

14

Tabuľka 1

Tabuľka 1

Vývoj počtu cestujúcich na letisku Frankfurt-Hahn v rokoch 1998 – 2013

Vývoj počtu cestujúcich na letisku Frankfurt-Hahn v rokoch 1998 – 2013

Rok

Počet cestujúcich

Počet cestujúcich spoločnosti Ryanair

1998

29 289

0

1999

140 706

89 129

2000

380 284

318 664

2001

447 142

397 593

2002

1 457 527

1 231 790

2003

2 431 783

2 341 784

2004

2 760 379

2 668 713

2005

3 079 528

2 856 109

2006

3 705 088

3 319 772

2007

4 015 155

3 808 062

2008

3 940 585

3 821 850

2009

3 793 958

3 682 050

2010

3 457 540

[2 766 032 – 3 457 540 ]

2011

2 894 363

[2 315 490 – 2 894 363 ]

2012

2 791 185

[2 232 948 – 2 791 185 ]

2013

2 667 529

[2 134 023 – 2 667 529 ]

| (25) | Letisko Frankfurt-Hahn zaznamenalo aj rast leteckej nákladnej dopravy. Objem leteckej nákladnej dopravy na letisku sa zvýšil približne z 16 000 ton v roku 1998 približne na 286 000 ton vo vrcholnom roku 2011, s následným poklesom približne na 151 000 ton v roku 2013 (pozri tabuľku 2). Celkový objem nákladnej dopravy na letisku vrátane dopravcov predstavoval v roku 2013 približne 447 000 ton.

  Tabuľka 2


  Vývoj nákladnej dopravy na letisku Frankfurt-Hahn v rokoch 1998 – 2013








  Rok | Celkový objem leteckej nákladnej dopravy v tonách | Celkový objem nákladnej dopravy vrátane dopravcov v tonách |
| --- | --- | --- | --- |
| 1998 | 16 020 | 134 920 |
| 1999 | 43 676 | 168 437 |
| 2000 | 75 547 | 191 001 |
| 2001 | 25 053 | 133 743 |
| 2002 | 23 736 | 138 131 |
| 2003 | 37 065 | 158 873 |
| 2004 | 66 097 | 191 117 |
| 2005 | 107 305 | 228 921 |
| 2006 | 123 165 | 266 174 |
| 2007 | 125 049 | 289 404 |
| 2008 | 179 375 | 338 490 |
| 2009 | 174 664 | 322 170 |
| 2010 | 228 547 | 466 429 |
| 2011 | 286 416 | 565 344 |
| 2012 | 207 520 | 503 995 |
| 2013 | 152 503 | 446 608 |

(25)

Letisko Frankfurt-Hahn zaznamenalo aj rast leteckej nákladnej dopravy. Objem leteckej nákladnej dopravy na letisku sa zvýšil približne z 16 000 ton v roku 1998 približne na 286 000 ton vo vrcholnom roku 2011, s následným poklesom približne na 151 000 ton v roku 2013 (pozri tabuľku 2). Celkový objem nákladnej dopravy na letisku vrátane dopravcov predstavoval v roku 2013 približne 447 000 ton.

Tabuľka 2

Tabuľka 2

Vývoj nákladnej dopravy na letisku Frankfurt-Hahn v rokoch 1998 – 2013

Vývoj nákladnej dopravy na letisku Frankfurt-Hahn v rokoch 1998 – 2013

Rok

Celkový objem leteckej nákladnej dopravy v tonách

Celkový objem nákladnej dopravy vrátane dopravcov v tonách

1998

16 020

134 920

1999

43 676

168 437

2000

75 547

191 001

2001

25 053

133 743

2002

23 736

138 131

2003

37 065

158 873

2004

66 097

191 117

2005

107 305

228 921

2006

123 165

266 174

2007

125 049

289 404

2008

179 375

338 490

2009

174 664

322 170

2010

228 547

466 429

2011

286 416

565 344

2012

207 520

503 995

2013

152 503

446 608

| (26) | V blízkosti letiska Frankfurt-Hahn sú umiestnené tieto letiská:






  i) | letisko Frankfurt nad Mohanom (~ 115 km od letiska Frankfurt-Hahn, ~ 1 hodinu a 15 minút cesty autom) je medzinárodné uzlové letisko so širokou škálou destinácií, od krátkych tratí po diaľkové. Využívajú ho predovšetkým sieťoví dopravcovia ponúkajúci prípojné lety, ale zabezpečuje aj spojenia dvoch destinácií a charterové lety. Okrem osobnej dopravy (približne 58 miliónov cestujúcich v roku 2013) letisko Frankfurt nad Mohanom zabezpečuje aj leteckú nákladnú dopravu (približne 2 milióny ton v roku 2013). Na obrázku 1 je znázornený vývoj dopravy na letiskách Frankfurt nad Mohanom a Frankfurt-Hahn v rokoch 2000 – 2012; |
| --- | --- | --- |

(26)

V blízkosti letiska Frankfurt-Hahn sú umiestnené tieto letiská:

i)

letisko Frankfurt nad Mohanom (~ 115 km od letiska Frankfurt-Hahn, ~ 1 hodinu a 15 minút cesty autom) je medzinárodné uzlové letisko so širokou škálou destinácií, od krátkych tratí po diaľkové. Využívajú ho predovšetkým sieťoví dopravcovia ponúkajúci prípojné lety, ale zabezpečuje aj spojenia dvoch destinácií a charterové lety. Okrem osobnej dopravy (približne 58 miliónov cestujúcich v roku 2013) letisko Frankfurt nad Mohanom zabezpečuje aj leteckú nákladnú dopravu (približne 2 milióny ton v roku 2013). Na obrázku 1 je znázornený vývoj dopravy na letiskách Frankfurt nad Mohanom a Frankfurt-Hahn v rokoch 2000 – 2012;

| ii) | letisko Luxemburg (~111 km od letiska Frankfurt-Hahn, ~1 hodinu a 30 minút cesty autom) je medzinárodné letisko so širokou škálou destinácií. Okrem osobnej dopravy (približne 2,2 milióna cestujúcich v roku 2013) zabezpečovalo aj leteckú nákladnú dopravu v objeme 673 500 ton; |
| --- | --- |

ii)

letisko Luxemburg (~111 km od letiska Frankfurt-Hahn, ~1 hodinu a 30 minút cesty autom) je medzinárodné letisko so širokou škálou destinácií. Okrem osobnej dopravy (približne 2,2 milióna cestujúcich v roku 2013) zabezpečovalo aj leteckú nákladnú dopravu v objeme 673 500 ton;

| iii) | letisko Zweibrücken (~128 km od letiska Frankfurt-Hahn, ~1 hodinu a 35 minút cesty autom); |
| --- | --- |

iii)

letisko Zweibrücken (~128 km od letiska Frankfurt-Hahn, ~1 hodinu a 35 minút cesty autom);

| iv) | letisko Saarbrücken (~128 km od letiska Frankfurt-Hahn, ~1 hodinu a 35 minút cesty autom); |
| --- | --- |

iv)

letisko Saarbrücken (~128 km od letiska Frankfurt-Hahn, ~1 hodinu a 35 minút cesty autom);

| v) | letisko Kolín-Bonn (~175 km od letiska Frankfurt-Hahn, ~1 hodinu a 44 minút cesty autom). |
| --- | --- |

v)

letisko Kolín-Bonn (~175 km od letiska Frankfurt-Hahn, ~1 hodinu a 44 minút cesty autom).

Obrázok 1

Obrázok 1

Vývoj osobnej dopravy na letiskách Frankfurt nad Mohanom a Frankfurt-Hahn v rokoch 2000 – 2012

Vývoj osobnej dopravy na letiskách Frankfurt nad Mohanom a Frankfurt-Hahn v rokoch 2000 – 2012

Frankfurt-Hahn – cestujúcich za rok

%

Frankfurt n. M. – cestujúcich za rok

Year

0 %

1 %

2 %

3 %

4 %

5 %

6 %

7 %

8 %

2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012

10 000 000

20 000 000

30 000 000

40 000 000

50 000 000

60 000 000

70 000 000

Vývoj toku cestujúcich na letisku Frankfurt nad Mohanom a letisku Frankfurt Hahn v rokoch 2000 – 2012 v %

2.3.   PREHĽAD INVESTÍCIÍ USKUTOČNENÝCH SPOLOČNOSŤOU FFHG A JEJ FINANČNÉ VÝSLEDKY

PREHĽAD INVESTÍCIÍ USKUTOČNENÝCH SPOLOČNOSŤOU FFHG A JEJ FINANČNÉ VÝSLEDKY

| (27) | V tabuľke 3 je uvedený prehľad investícií, ktoré spoločnosť FFHG uskutočnila v rokoch 2001 – 2012, v celkovej výške približne 216 miliónov EUR.

  Tabuľka 3


  Prehľad investícií uskutočnených v rokoch 2001 – 2012




















  V tisícoch EUR | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | Spolu 2001-2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Investície do infraštruktúry a vybavenia |
| Prírastok základných prostriedkov vrátane preúčtovania |
| Pôda | 3 174,00 | 6 488 | | 2 994 | 4 284 | 3 086 | 8 613 | 593 | | [...] | | | |
| Terminál | | 2 519 | 3 310 | | | | | 251 | | | | | |
| Nákladný hangár | | | 3 850 | | 3 222 | | | | | | | | |
| Administratívna budova | | | | | | | | 2 428 | | [...] | | | |
| Ostatné investície do infraštruktúry | | | 10 194 | 1 152 | | | 13 275 | | | [...] | [...] | [...] | |
| Odbavovacia plocha | 1 008,30 | 5 684 | | | 3 394 | | 10 224 | 2 848 | | [...] | [...] | | |
| Ostatná infraštruktúra | 1 502,20 | 3 848 | 2 071 | 2 692 | 3 911 | 1 761 | 1 558 | 2 608 | 384 | [...] | [...] | [...] | |
| Nehmotné aktíva (napr. IT) | 6,1 | 14,50 | 28 | 219 | 487 | 45 | 170 | 121 | 20 | [...] | [...] | [...] | 7 108 |
| Vybavenie | 8 208,89 | 1 097,09 | 12 308,42 | 1 814,00 | 2 294,54 | 20 232 | 7 550 | 3 823 | 359 | [...] | [...] | [...] | 75 550 |
| Spolu | 13 899 | 19 650 | 31 761 | 8 871 | 17 592 | 25 123 | 41 390 | 12 673 | 763 | 17 289 | 19 346 | 7 930 | 216 287 |

(27)

V tabuľke 3 je uvedený prehľad investícií, ktoré spoločnosť FFHG uskutočnila v rokoch 2001 – 2012, v celkovej výške približne 216 miliónov EUR.

Tabuľka 3

Tabuľka 3

Prehľad investícií uskutočnených v rokoch 2001 – 2012

Prehľad investícií uskutočnených v rokoch 2001 – 2012

V tisícoch EUR

V tisícoch EUR

2001

2001

2002

2002

2003

2003

2004

2004

2005

2005

2006

2006

2007

2007

2008

2008

2009

2009

2010

2010

2011

2011

2012

2012

Spolu 2001-2012

Spolu 2001-2012

Investície do infraštruktúry a vybavenia

Prírastok základných prostriedkov vrátane preúčtovania

Pôda

3 174,00

6 488

2 994

4 284

3 086

8 613

593

[...]

Terminál

2 519

3 310

251

Nákladný hangár

3 850

3 222

Administratívna budova

2 428

[...]

Ostatné investície do infraštruktúry

10 194

1 152

13 275

[...]

[...]

[...]

Odbavovacia plocha

1 008,30

5 684

3 394

10 224

2 848

[...]

[...]

Ostatná infraštruktúra

1 502,20

3 848

2 071

2 692

3 911

1 761

1 558

2 608

384

[...]

[...]

[...]

Nehmotné aktíva (napr. IT)

6,1

14,50

28

219

487

45

170

121

20

[...]

[...]

[...]

7 108

7 108

Vybavenie

8 208,89

1 097,09

12 308,42

1 814,00

2 294,54

20 232

7 550

3 823

359

[...]

[...]

[...]

75 550

75 550

Spolu

Spolu

13 899

13 899

19 650

19 650

31 761

31 761

8 871

8 871

17 592

17 592

25 123

25 123

41 390

41 390

12 673

12 673

763

763

17 289

17 289

19 346

19 346

7 930

7 930

216 287

216 287

| (28) | V tabuľke 4 je uvedený prehľad ročných finančných výsledkov spoločnosti FFHG v rokoch 2001 – 2012.

  Tabuľka 4


  Ročné finančné výsledky spoločnosti FFHG v rokoch 2001 – 2012



















  V tisícoch EUR | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Výkaz ziskov a strát |
| Príjmy | 10 077,61 | 14 908,11 | 22 574,22 | 29 564,18 | 36 859,08 | 43 479,85 | 41 296,34 | 45 383,60 | 42 036,70 | 43 281,58 | 43 658,38 | 40 983,45 |
| Ostatné príjmy (vrátane náhrady za služby vo verejnom záujme a predaja pôdy) | 7 771,31 | 5 514,63 | 3 686,87 | 3 039,35 | 3 618,93 | 6 097,29 | 5 436,58 | 4 858,16 | 11 540,36 | 14 554,55 | 9 313,99 | 21 390,92 |
| Celkový príjem | 17 848,92 | 20 422,75 | 26 261,09 | 32 603,53 | 40 478,01 | 49 577,14 | 46 732,92 | 50 241,76 | 53 577,06 | 57 836,14 | 52 972,37 | 62 374,37 |
| Náklady na materiál | – 7 092,39 | – 10 211,13 | – 12 560,46 | – 14 601,17 | – 17 895,97 | – 24 062,81 | – 22 491,85 | – 25 133,61 | – 24 979,59 | – 27 650,17 | – 20 017,99 | – 21 871,65 |
| Náklady na zamestnancov | – 9 185,12 | – 9 672,37 | – 10 734,62 | – 11 217,21 | – 12 101,84 | – 13 337,28 | – 14 433,17 | – 15 758,34 | – 15 883,08 | – 17 893,60 | – 18 228,23 | – 18 349,10 |
| Ostatné náklady (vrátane marketingu) | – 5 692,81 | – 11 434,31 | – 10 521,27 | – 11 454,36 | – 14 058,15 | – 12 885,28 | – 9 897,46 | – 9 630,21 | – 7 796,81 | – 8 029,40 | – 6 760,92 | – 6 643,00 |
| EBITDA | – 4 121,41 | – 10 895,06 | – 7 555,27 | – 4 669,21 | – 3 577,94 | – 708,22 | – 89,56 | – 280,39 | – 4 917,58 | – 4 262,96 | – 7 965,23 | – 15 510,62 |
| EBITDA (bez ostatných príjmov) | – 11 892,72 | – 16 409,69 | – 11 242,13 | – 7 708,56 | – 7 196,87 | – 6 805,51 | – 5 526,13 | – 5 138,56 | – 6 622,78 | – 10 291,59 | – 1 348,76 | – 5 880,30 |
| Odpisovanie | – 5 325,63 | – 5 674,68 | – 6 045,39 | – 7 699,33 | – 7 973,46 | – 10 527,90 | – 10 191,89 | – 11 855,19 | – 12 482,28 | – 11 827,19 | – 13 297,31 | – 12 733,48 |
| Finančné výsledky (úroky prijaté – úroky vyplatené) | – 2 896,64 | – 3 013,42 | – 4 006,57 | – 4 105,53 | – 4 548,42 | – 4 588,16 | – 5 235,30 | – 5 693,02 | – 4 915,39 | – 2 778,06 | – 5 063,04 | – 8 177,54 |
| Mimoriadne príjmy a náklady | – 431,54 | – 206,00 | – 10,46 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | – 272,55 | 0,00 | 0,00 |
| Dane | – 580,13 | – 204,74 | – 215,18 | – 323,82 | – 228,44 | – 242,33 | – 245,00 | – 238,66 | – 257,45 | – 240,85 | – 231,03 | – 277,52 |
| Vykrytie strát spoločnosťou Fraport prostredníctvom prevodu ziskov a strát | 13 355,35 | 19 993,90 | 17 832,87 | 16 797,89 | 16 328,26 | 16 066,61 | 15 761,75 | 18 067,26 | 5 621,37 | 0,00 | 0,00 | 0,00 |
| Ročný výsledok (zisk/strata) | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | – 7 114,17 | – 10 855,69 | – 10 626,14 | – 5 677,92 |

(28)

V tabuľke 4 je uvedený prehľad ročných finančných výsledkov spoločnosti FFHG v rokoch 2001 – 2012.

Tabuľka 4

Tabuľka 4

Ročné finančné výsledky spoločnosti FFHG v rokoch 2001 – 2012

Ročné finančné výsledky spoločnosti FFHG v rokoch 2001 – 2012

V tisícoch EUR

V tisícoch EUR

2001

2001

2002

2002

2003

2003

2004

2004

2005

2005

2006

2006

2007

2007

2008

2008

2009

2009

2010

2010

2011

2011

2012

2012

Výkaz ziskov a strát

Príjmy

10 077,61

14 908,11

22 574,22

29 564,18

36 859,08

43 479,85

41 296,34

45 383,60

42 036,70

43 281,58

43 658,38

40 983,45

Ostatné príjmy (vrátane náhrady za služby vo verejnom záujme a predaja pôdy)

7 771,31

5 514,63

3 686,87

3 039,35

3 618,93

6 097,29

5 436,58

4 858,16

11 540,36

14 554,55

9 313,99

21 390,92

Celkový príjem

Celkový príjem

17 848,92

17 848,92

20 422,75

20 422,75

26 261,09

26 261,09

32 603,53

32 603,53

40 478,01

40 478,01

49 577,14

49 577,14

46 732,92

46 732,92

50 241,76

50 241,76

53 577,06

53 577,06

57 836,14

57 836,14

52 972,37

52 972,37

62 374,37

62 374,37

Náklady na materiál

– 7 092,39

– 10 211,13

– 12 560,46

– 14 601,17

– 17 895,97

– 24 062,81

– 22 491,85

– 25 133,61

– 24 979,59

– 27 650,17

– 20 017,99

– 21 871,65

Náklady na zamestnancov

– 9 185,12

– 9 672,37

– 10 734,62

– 11 217,21

– 12 101,84

– 13 337,28

– 14 433,17

– 15 758,34

– 15 883,08

– 17 893,60

– 18 228,23

– 18 349,10

Ostatné náklady (vrátane marketingu)

– 5 692,81

– 11 434,31

– 10 521,27

– 11 454,36

– 14 058,15

– 12 885,28

– 9 897,46

– 9 630,21

– 7 796,81

– 8 029,40

– 6 760,92

– 6 643,00

EBITDA

EBITDA

– 4 121,41

– 4 121,41

– 10 895,06

– 10 895,06

– 7 555,27

– 7 555,27

– 4 669,21

– 4 669,21

– 3 577,94

– 3 577,94

– 708,22

– 708,22

– 89,56

– 89,56

– 280,39

– 280,39

– 4 917,58

– 4 917,58

– 4 262,96

– 4 262,96

– 7 965,23

– 7 965,23

– 15 510,62

– 15 510,62

EBITDA (bez ostatných príjmov)

EBITDA (bez ostatných príjmov)

– 11 892,72

– 11 892,72

– 16 409,69

– 16 409,69

– 11 242,13

– 11 242,13

– 7 708,56

– 7 708,56

– 7 196,87

– 7 196,87

– 6 805,51

– 6 805,51

– 5 526,13

– 5 526,13

– 5 138,56

– 5 138,56

– 6 622,78

– 6 622,78

– 10 291,59

– 10 291,59

– 1 348,76

– 1 348,76

– 5 880,30

– 5 880,30

Odpisovanie

– 5 325,63

– 5 674,68

– 6 045,39

– 7 699,33

– 7 973,46

– 10 527,90

– 10 191,89

– 11 855,19

– 12 482,28

– 11 827,19

– 13 297,31

– 12 733,48

Finančné výsledky (úroky prijaté – úroky vyplatené)

– 2 896,64

– 3 013,42

– 4 006,57

– 4 105,53

– 4 548,42

– 4 588,16

– 5 235,30

– 5 693,02

– 4 915,39

– 2 778,06

– 5 063,04

– 8 177,54

Mimoriadne príjmy a náklady

– 431,54

– 206,00

– 10,46

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

– 272,55

0,00

0,00

Dane

– 580,13

– 204,74

– 215,18

– 323,82

– 228,44

– 242,33

– 245,00

– 238,66

– 257,45

– 240,85

– 231,03

– 277,52

Vykrytie strát spoločnosťou Fraport prostredníctvom prevodu ziskov a strát

Vykrytie strát spoločnosťou Fraport prostredníctvom prevodu ziskov a strát

13 355,35

13 355,35

19 993,90

19 993,90

17 832,87

17 832,87

16 797,89

16 797,89

16 328,26

16 328,26

16 066,61

16 066,61

15 761,75

15 761,75

18 067,26

18 067,26

5 621,37

5 621,37

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

Ročný výsledok (zisk/strata)

Ročný výsledok (zisk/strata)

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

– 7 114,17

– 7 114,17

– 10 855,69

– 10 855,69

– 10 626,14

– 10 626,14

– 5 677,92

– 5 677,92

3.   OPIS OPATRENÍ

OPIS OPATRENÍ

3.1.   MOŽNÁ ŠTÁTNA POMOC POSKYTNUTÁ SPOLOČNOSTI FFHG

MOŽNÁ ŠTÁTNA POMOC POSKYTNUTÁ SPOLOČNOSTI FFHG

3.1.1.   OPATRENIE 1: DOHODA O PREVODE ZISKOV A STRÁT Z ROKU 2001

| (29) | Spoločnosti FFHG a Fraport uzavreli dohodu, podľa ktorej mala spoločnosť Fraport nárok na všetky zisky vygenerované spoločnosťou FFHG. Na druhej strane bola spoločnosť Fraport povinná prevziať všetky straty spoločnosti FFHG. Spolková krajina Porýnie-Falcko a spoločnosť Fraport uzavreli 31. augusta 1999 dohodu, v ktorej sa spoločnosť Fraport zaviazala uzavrieť dohodu o prevode ziskov a strát (ďalej len „PLTA“). Zodpovedajúca notárska dohoda bola uzavretá 24. novembra 2000 a nadobudla účinnosť 1. januára 2001 (ďalej len „dohoda PLTA z roku 2001“) (15). |
| --- | --- |

(29)

Spoločnosti FFHG a Fraport uzavreli dohodu, podľa ktorej mala spoločnosť Fraport nárok na všetky zisky vygenerované spoločnosťou FFHG. Na druhej strane bola spoločnosť Fraport povinná prevziať všetky straty spoločnosti FFHG. Spolková krajina Porýnie-Falcko a spoločnosť Fraport uzavreli 31. augusta 1999 dohodu, v ktorej sa spoločnosť Fraport zaviazala uzavrieť dohodu o prevode ziskov a strát (ďalej len „PLTA“). Zodpovedajúca notárska dohoda bola uzavretá 24. novembra 2000 a nadobudla účinnosť 1. januára 2001 (ďalej len „dohoda PLTA z roku 2001“) (15).

15

| (30) | Spoločnosť Fraport mala právo vypovedať dohodu PLTA z roku 2001 so šesťmesačnou výpovednou lehotou, ale až od 31. decembra 2005. Ak by k vypovedaniu nedošlo, dohoda sa mala automaticky predlžovať na konci každého kalendárneho roka o ďalší rok, ale nie dlhšie ako do 31. decembra 2010. |
| --- | --- |

(30)

Spoločnosť Fraport mala právo vypovedať dohodu PLTA z roku 2001 so šesťmesačnou výpovednou lehotou, ale až od 31. decembra 2005. Ak by k vypovedaniu nedošlo, dohoda sa mala automaticky predlžovať na konci každého kalendárneho roka o ďalší rok, ale nie dlhšie ako do 31. decembra 2010.

| (31) | Uzavretie dohody PLTA z roku 2001 schválila dozorná rada a akcionári spoločnosti Fraport (16). Trvanie dohody PLTA z roku 2001 bolo predĺžené do roku 2014 dohodou z 5. apríla 2004 (ďalej len „dohoda PLTA z roku 2004“). V čase, keď dohodu PLTA z roku 2001 nahradila dohoda PLTA z roku 2004 (pozri odôvodnenie 45), spoločnosť Fraport predpokladala straty vo výške [...] mil. EUR. |
| --- | --- |

(31)

Uzavretie dohody PLTA z roku 2001 schválila dozorná rada a akcionári spoločnosti Fraport (16). Trvanie dohody PLTA z roku 2001 bolo predĺžené do roku 2014 dohodou z 5. apríla 2004 (ďalej len „dohoda PLTA z roku 2004“). V čase, keď dohodu PLTA z roku 2001 nahradila dohoda PLTA z roku 2004 (pozri odôvodnenie 45), spoločnosť Fraport predpokladala straty vo výške [...] mil. EUR.

16

3.1.2.   OPATRENIE 2: ZVÝŠENIE KAPITÁLU V ROKU 2001

| (32) | V správe pre majetkový výbor spoločnosti Fraport (17) z 19. januára 2001 sa uvádza, že straty nahromadené spoločnosťou FFHG v rokoch 1998 – 2005 by pravdepodobne dosiahli výšku [...] mil. EUR, a teda by boli viac ako dvakrát vyššie oproti predpokladom z roku 1997. Okrem toho dvaja z hlavných klientov spoločnosti FFHG v oblasti nákladnej dopravy presunuli alebo znížili svoju obchodnú činnosť na letisku Frankfurt-Hahn v rovnakom čase, čo viedlo k značnému poklesu objemu nákladnej dopravy, konkrétne o 45 % v prvom polroku 2001. |
| --- | --- |

(32)

V správe pre majetkový výbor spoločnosti Fraport (17) z 19. januára 2001 sa uvádza, že straty nahromadené spoločnosťou FFHG v rokoch 1998 – 2005 by pravdepodobne dosiahli výšku [...] mil. EUR, a teda by boli viac ako dvakrát vyššie oproti predpokladom z roku 1997. Okrem toho dvaja z hlavných klientov spoločnosti FFHG v oblasti nákladnej dopravy presunuli alebo znížili svoju obchodnú činnosť na letisku Frankfurt-Hahn v rovnakom čase, čo viedlo k značnému poklesu objemu nákladnej dopravy, konkrétne o 45 % v prvom polroku 2001.

17

| (33) | Na základe tejto správy spoločnosť Fraport začiatkom roka 2001 poverila poradcu, skupinu Boston Consulting Group (ďalej len „BCG“), ako aj vlastné strategické oddelenie pre akvizície a majetok (ďalej len„SD“), aby vypracovali stratégiu pre spoločnosť FFHG. Skupina BCG aj oddelenie SD dospeli k záveru, že dlhodobý pozitívny rozvoj spoločnosti FFHG je možný iba v prípade podstatného zlepšenia infraštruktúry, ako nevyhnutného predpokladu na ďalšie zvyšovanie objemu dopravy. Oddelenie SD tiež zdôraznilo, že také výrazné rozšírenie spoločnosti FFHG by bolo finančne riskantné a že aj v prípade najpozitívnejšieho scenára by sa kladný ročný výsledok (čistý ročný zisk po zdanení) dosiahol pravdepodobne najskôr v roku 2013. |
| --- | --- |

(33)

Na základe tejto správy spoločnosť Fraport začiatkom roka 2001 poverila poradcu, skupinu Boston Consulting Group (ďalej len „BCG“), ako aj vlastné strategické oddelenie pre akvizície a majetok (ďalej len„SD“), aby vypracovali stratégiu pre spoločnosť FFHG. Skupina BCG aj oddelenie SD dospeli k záveru, že dlhodobý pozitívny rozvoj spoločnosti FFHG je možný iba v prípade podstatného zlepšenia infraštruktúry, ako nevyhnutného predpokladu na ďalšie zvyšovanie objemu dopravy. Oddelenie SD tiež zdôraznilo, že také výrazné rozšírenie spoločnosti FFHG by bolo finančne riskantné a že aj v prípade najpozitívnejšieho scenára by sa kladný ročný výsledok (čistý ročný zisk po zdanení) dosiahol pravdepodobne najskôr v roku 2013.

| (34) | Na základe štúdie skupiny BCG a svojej vlastnej analýzy oddelenie SD vypracovalo rozvojový program pre spoločnosť FFHG, ktorý predpokladal investície vo výške 172 miliónov EUR do roku 2007. Tieto investície pozostávali z „núdzového“ programu v hodnote 27 miliónov EUR, ktorý zahŕňal predĺženie vzletovej a pristávacej dráhy na 3 400 metrov a náklady na plánovanie týkajúce sa procesu schvaľovania plánu („Planfeststellungsverfahren“) na predĺženie vzletovej a pristávacej dráhy na 3 800 metrov, ako aj ďalšie náklady na začatie výstavby nového terminálu pre cestujúcich. |
| --- | --- |

(34)

Na základe štúdie skupiny BCG a svojej vlastnej analýzy oddelenie SD vypracovalo rozvojový program pre spoločnosť FFHG, ktorý predpokladal investície vo výške 172 miliónov EUR do roku 2007. Tieto investície pozostávali z „núdzového“ programu v hodnote 27 miliónov EUR, ktorý zahŕňal predĺženie vzletovej a pristávacej dráhy na 3 400 metrov a náklady na plánovanie týkajúce sa procesu schvaľovania plánu („Planfeststellungsverfahren“) na predĺženie vzletovej a pristávacej dráhy na 3 800 metrov, ako aj ďalšie náklady na začatie výstavby nového terminálu pre cestujúcich.

| (35) | V roku 2001 však spoločnosť FFHG dosiahla pomer vlastného kapitálu k dlhu iba 4 % (18). Okrem toho spoločnosť Fraport mala od 31. decembra 2005 právo vypovedať dohodu PLTA z roku 2001. Za týchto podmienok nemohla spoločnosť FFHG financovať „núdzový“ program prostredníctvom ďalšieho dlhu, ale potrebovala nový kapitál. |
| --- | --- |

(35)

V roku 2001 však spoločnosť FFHG dosiahla pomer vlastného kapitálu k dlhu iba 4 % (18). Okrem toho spoločnosť Fraport mala od 31. decembra 2005 právo vypovedať dohodu PLTA z roku 2001. Za týchto podmienok nemohla spoločnosť FFHG financovať „núdzový“ program prostredníctvom ďalšieho dlhu, ale potrebovala nový kapitál.

18

| (36) | O zvýšení kapitálu sa rozhodlo uznesením dozornej rady spoločnosti Fraport zo 14. decembra 2001 a následne uznesením akcionárov spoločnosti FFHG z 9. januára 2002. Akékoľvek zvýšenie schváleného základného imania spoločnosti s ručením obmedzeným, akou je FFHG, si vyžaduje súhlas všetkých zúčastnených akcionárov. |
| --- | --- |

(36)

O zvýšení kapitálu sa rozhodlo uznesením dozornej rady spoločnosti Fraport zo 14. decembra 2001 a následne uznesením akcionárov spoločnosti FFHG z 9. januára 2002. Akékoľvek zvýšenie schváleného základného imania spoločnosti s ručením obmedzeným, akou je FFHG, si vyžaduje súhlas všetkých zúčastnených akcionárov.

| (37) | Po takomto schválení spoločnosť Fraport a spolková krajina Porýnie-Falcko zvýšili schválené základné imanie o 27 miliónov EUR, z 3,5 milióna EUR na 30,5 milióna EUR. Dňa 9. januára 2002 spoločnosť Fraport prispela sumou 19,7 milióna EUR a spolková krajina Porýnie-Falcko sumou 7,3 milióna EUR. Zvýšenie kapitálu bolo určené na financovanie predĺženia vzletovej a pristávacej dráhy a na investície do ďalšej infraštruktúry na zvýšenie ziskovosti letiska. |
| --- | --- |

(37)

Po takomto schválení spoločnosť Fraport a spolková krajina Porýnie-Falcko zvýšili schválené základné imanie o 27 miliónov EUR, z 3,5 milióna EUR na 30,5 milióna EUR. Dňa 9. januára 2002 spoločnosť Fraport prispela sumou 19,7 milióna EUR a spolková krajina Porýnie-Falcko sumou 7,3 milióna EUR. Zvýšenie kapitálu bolo určené na financovanie predĺženia vzletovej a pristávacej dráhy a na investície do ďalšej infraštruktúry na zvýšenie ziskovosti letiska.

3.1.3.   OPATRENIE 3: ZVÝŠENIE KAPITÁLU V ROKU 2004

| (38) | Dňa 27. novembra 2002 sa spoločnosť Fraport, spolková krajina Porýnie-Falcko, spolková krajina Hesensko a spoločnosť FFHG dohodli, že spolková krajina Hesensko by sa stala tretím akcionárom spoločnosti FFHG a ako taká by prispela sumou [...] mil. EUR v čase, keď bude potrebný dodatočný kapitál na financovanie investícií. Dohodol sa tiež začiatok úzkej spolupráce medzi letiskami Frankfurt nad Mohanom a Frankfurt-Hahn. |
| --- | --- |

(38)

Dňa 27. novembra 2002 sa spoločnosť Fraport, spolková krajina Porýnie-Falcko, spolková krajina Hesensko a spoločnosť FFHG dohodli, že spolková krajina Hesensko by sa stala tretím akcionárom spoločnosti FFHG a ako taká by prispela sumou [...] mil. EUR v čase, keď bude potrebný dodatočný kapitál na financovanie investícií. Dohodol sa tiež začiatok úzkej spolupráce medzi letiskami Frankfurt nad Mohanom a Frankfurt-Hahn.

| (39) | Dohodlo sa, že na zvýšenie ziskovosti letiska Frankfurt-Hahn sú potrebné ďalšie investície. Tieto investície sa týkali napríklad predĺženia vzletovej a pristávacej dráhy na 3 800 metrov. Návrh akcionárskej dohody medzi spoločnosťou Fraport, spolkovou krajinou Porýnie-Falcko a spolkovou krajinou Hesensko bol vypracovaný 22. marca 2004. Konečnú akcionársku dohodu týkajúcu sa rozhodnutia realizovať toto zvýšenie kapitálu z roku 2004 podpísali spoločnosť Fraport, spolková krajina Porýnie-Falcko a spolková krajina Hesensko 30. marca 2005 a do obchodného registra bola zapísaná 19. mája 2005. |
| --- | --- |

(39)

Dohodlo sa, že na zvýšenie ziskovosti letiska Frankfurt-Hahn sú potrebné ďalšie investície. Tieto investície sa týkali napríklad predĺženia vzletovej a pristávacej dráhy na 3 800 metrov. Návrh akcionárskej dohody medzi spoločnosťou Fraport, spolkovou krajinou Porýnie-Falcko a spolkovou krajinou Hesensko bol vypracovaný 22. marca 2004. Konečnú akcionársku dohodu týkajúcu sa rozhodnutia realizovať toto zvýšenie kapitálu z roku 2004 podpísali spoločnosť Fraport, spolková krajina Porýnie-Falcko a spolková krajina Hesensko 30. marca 2005 a do obchodného registra bola zapísaná 19. mája 2005.

| (40) | Tri strany sa dohodli na zvýšení kapitálu vo výške 19,5 milióna EUR na schválené základné imanie spoločnosti FFHG, čím sa nadviaže na investičný program navrhnutý v roku 2001 oddelením SD (pozri odôvodnenia 33 a 34). Spolkové krajiny Porýnie-Falcko a Hesensko sa dohodli na tomto zvýšení kapitálu pod podmienkou, že sa uzavrie nová dohoda PLTA medzi spoločnosťami FFHG a Fraport na obdobie do 31. decembra 2014. Akcionári sa tiež dohodli, že každý ďalší dlh, ktorý vznikne v spoločnosti FFHG, musí byť zaručený spoločnosťou Fraport, spolkovou krajinou Porýnie-Falcko a spolkovou krajinou Hesensko v pomere zodpovedajúcom rozdeleniu kapitálu v spoločnosti FFHG. Na tomto základe sa spoločnosť Fraport a spolkové krajiny Porýnie-Falcko a Hesensko zaviazali refinancovať investície spoločnosti FFHG do infraštruktúry. |
| --- | --- |

(40)

Tri strany sa dohodli na zvýšení kapitálu vo výške 19,5 milióna EUR na schválené základné imanie spoločnosti FFHG, čím sa nadviaže na investičný program navrhnutý v roku 2001 oddelením SD (pozri odôvodnenia 33 a 34). Spolkové krajiny Porýnie-Falcko a Hesensko sa dohodli na tomto zvýšení kapitálu pod podmienkou, že sa uzavrie nová dohoda PLTA medzi spoločnosťami FFHG a Fraport na obdobie do 31. decembra 2014. Akcionári sa tiež dohodli, že každý ďalší dlh, ktorý vznikne v spoločnosti FFHG, musí byť zaručený spoločnosťou Fraport, spolkovou krajinou Porýnie-Falcko a spolkovou krajinou Hesensko v pomere zodpovedajúcom rozdeleniu kapitálu v spoločnosti FFHG. Na tomto základe sa spoločnosť Fraport a spolkové krajiny Porýnie-Falcko a Hesensko zaviazali refinancovať investície spoločnosti FFHG do infraštruktúry.

| (41) | V rokoch 2004 – 2009 sa do spoločnosti FFHG vložil nový kapitál vo výške 19,5 milióna EUR vo viacerých splátkach. Podiel spoločnosti Fraport na zvýšení kapitálu dosiahol výšku 10,21 milióna EUR, spolková krajina Porýnie-Falcko prispela sumou 0,54 milióna EUR a spolková krajina Hesensko sumou 8,75 milióna EUR. |
| --- | --- |

(41)

V rokoch 2004 – 2009 sa do spoločnosti FFHG vložil nový kapitál vo výške 19,5 milióna EUR vo viacerých splátkach. Podiel spoločnosti Fraport na zvýšení kapitálu dosiahol výšku 10,21 milióna EUR, spolková krajina Porýnie-Falcko prispela sumou 0,54 milióna EUR a spolková krajina Hesensko sumou 8,75 milióna EUR.

| (42) | Okrem toho sa obidve spolkové krajiny zaviazali vložiť podľa harmonogramu platieb (pozri tabuľku 5) ďalších 11,25 milióna EUR ako kapitálovú rezervu, ktorú mala spolková krajina Hesensko zaplatiť v rokoch 2007 – 2009 a spolková krajina Porýnie-Falcko v rokoch 2005 – 2009. |
| --- | --- |

(42)

Okrem toho sa obidve spolkové krajiny zaviazali vložiť podľa harmonogramu platieb (pozri tabuľku 5) ďalších 11,25 milióna EUR ako kapitálovú rezervu, ktorú mala spolková krajina Hesensko zaplatiť v rokoch 2007 – 2009 a spolková krajina Porýnie-Falcko v rokoch 2005 – 2009.

| (43) | Preto celková suma zvýšenia kapitálu, o ktorom sa rozhodlo v roku 2005, dosiahla výšku 42 miliónov EUR. |
| --- | --- |

(43)

Preto celková suma zvýšenia kapitálu, o ktorom sa rozhodlo v roku 2005, dosiahla výšku 42 miliónov EUR.

| (44) | Platby boli splatné podľa harmonogramu uvedeného v tabuľke 5 (v tisícoch EUR):

  Tabuľka 5


  Harmonogram platieb kapitálových vkladov












  Spoločnosť Fraport |
| --- | --- |
| | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | Spolu |
| Platby kapitálových príspevkov | 2 554 | 1 915 | 1 915 | 1 915 | 1 915 | 10 214 |
| Kapitálová rezerva | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Celkový vlastný kapitál | | | | | | 10 214 |
| Spolková krajina Hesensko |
| | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | Spolu |
| Platby kapitálových príspevkov | 4 000 | 4 000 | 750 | 0 | 0 | 8 750 |
| Kapitálová rezerva | 0 | 0 | 3 250 | 4 000 | 4 000 | 11 250 |
| Celkový vlastný kapitál | | | | | | 20 000 |
| Spolková krajina Porýnie-Falcko |
| | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | Spolu |
| Platby kapitálových príspevkov | 537 | 0 | 0 | 0 | 0 | 537 |
| Kapitálová rezerva | 1 821 | 2 357 | 2 357 | 2 357 | 2 357 | 11 249 |
| Celkový vlastný kapitál | | | | | | 11 786 |

(44)

Platby boli splatné podľa harmonogramu uvedeného v tabuľke 5 (v tisícoch EUR):

Tabuľka 5

Tabuľka 5

Harmonogram platieb kapitálových vkladov

Harmonogram platieb kapitálových vkladov

Spoločnosť Fraport

2005

2005

2006

2006

2007

2007

2008

2008

2009

2009

Spolu

Spolu

Platby kapitálových príspevkov

2 554

1 915

1 915

1 915

1 915

10 214

Kapitálová rezerva

0

0

0

0

0

0

Celkový vlastný kapitál

Celkový vlastný kapitál

10 214

10 214

Spolková krajina Hesensko

2005

2005

2006

2006

2007

2007

2008

2008

2009

2009

Spolu

Spolu

Platby kapitálových príspevkov

4 000

4 000

750

0

0

8 750

Kapitálová rezerva

0

0

3 250

4 000

4 000

11 250

Celkový vlastný kapitál

Celkový vlastný kapitál

20 000

20 000

Spolková krajina Porýnie-Falcko

2005

2005

2006

2006

2007

2007

2008

2008

2009

2009

Spolu

Spolu

Platby kapitálových príspevkov

537

0

0

0

0

537

Kapitálová rezerva

1 821

2 357

2 357

2 357

2 357

11 249

Celkový vlastný kapitál

Celkový vlastný kapitál

11 786

11 786

3.1.4.   OPATRENIE 4: DOHODA PLTA Z ROKU 2004

| (45) | Spoločnosti FFHG a Fraport dohodou z 5. apríla 2004 predĺžili trvanie dohody PLTA z roku 2001 až do roku 2014, keďže to bola podmienka na schválenie zvýšenia kapitálu. Nová dohoda PLTA však nadobudla účinnosť až po schválení na valnom zhromaždení akcionárov spoločnosti Fraport. Ako sa dohodli akcionári spoločnosti FFHG, pokiaľ ide o zvýšenie kapitálu, v tejto dohode PLTA z roku 2004 bolo stanovené, že každý ďalší dlh, ktorý vznikne v spoločnosti FFHG, musí byť kompenzovaný spoločnosťou Fraport, spolkovou krajinou Porýnie-Falcko a spolkovou krajinou Hesensko v pomere zodpovedajúcom ich vlastnému kapitálu. |
| --- | --- |

(45)

Spoločnosti FFHG a Fraport dohodou z 5. apríla 2004 predĺžili trvanie dohody PLTA z roku 2001 až do roku 2014, keďže to bola podmienka na schválenie zvýšenia kapitálu. Nová dohoda PLTA však nadobudla účinnosť až po schválení na valnom zhromaždení akcionárov spoločnosti Fraport. Ako sa dohodli akcionári spoločnosti FFHG, pokiaľ ide o zvýšenie kapitálu, v tejto dohode PLTA z roku 2004 bolo stanovené, že každý ďalší dlh, ktorý vznikne v spoločnosti FFHG, musí byť kompenzovaný spoločnosťou Fraport, spolkovou krajinou Porýnie-Falcko a spolkovou krajinou Hesensko v pomere zodpovedajúcom ich vlastnému kapitálu.

| (46) | Na základe dohody PLTA z roku 2004 spoločnosť Fraport do roku 2009 prevzala straty vo výške približne [...] mil. EUR. Na základe dvoch po sebe nasledujúcich dohôd PLTA teda celkové straty vo výške [...] mil. EUR, ktoré vznikli v rokoch 2001 – 2009, kompenzovala spoločnosť Fraport. Z tejto sumy predstavujú [...] mil. EUR odpisy aktív a [...] mil. EUR platby úrokov z pôžičiek na financovanie infraštruktúry. |
| --- | --- |

(46)

Na základe dohody PLTA z roku 2004 spoločnosť Fraport do roku 2009 prevzala straty vo výške približne [...] mil. EUR. Na základe dvoch po sebe nasledujúcich dohôd PLTA teda celkové straty vo výške [...] mil. EUR, ktoré vznikli v rokoch 2001 – 2009, kompenzovala spoločnosť Fraport. Z tejto sumy predstavujú [...] mil. EUR odpisy aktív a [...] mil. EUR platby úrokov z pôžičiek na financovanie infraštruktúry.

| (47) | V roku 2009 predala spoločnosť Fraport celý svoj podiel v spoločnosti FFHG spolkovej krajine Porýnie-Falcko a tým tiež ukončila platnosť dohody PLTA. |
| --- | --- |

(47)

V roku 2009 predala spoločnosť Fraport celý svoj podiel v spoločnosti FFHG spolkovej krajine Porýnie-Falcko a tým tiež ukončila platnosť dohody PLTA.

3.1.5.   OPATRENIE 5: KOMPENZÁCIA SPOLOČNOSTI FFHG ZA BEZPEČNOSTNÉ KONTROLY

| (48) | Spolková krajina Porýnie-Falcko vyberá daň za ochranu bezpečnosti letiska od všetkých cestujúcich odlietajúcich z letiska Frankfurt-Hahn. Spolková krajina nevykonáva bezpečnostné kontroly sama, ale na plnenie tejto úlohy uzavrela subdodávateľskú zmluvu s letiskom, ktoré následne na plnenie tejto úlohy uzavrelo subdodávateľskú zmluvu s bezpečnostnou spoločnosťou. Ako protihodnotu za vykonávanie bezpečnostných kontrol spolková krajina prevádza celý príjem z dane za ochranu bezpečnosti na letisko. |
| --- | --- |

(48)

Spolková krajina Porýnie-Falcko vyberá daň za ochranu bezpečnosti letiska od všetkých cestujúcich odlietajúcich z letiska Frankfurt-Hahn. Spolková krajina nevykonáva bezpečnostné kontroly sama, ale na plnenie tejto úlohy uzavrela subdodávateľskú zmluvu s letiskom, ktoré následne na plnenie tejto úlohy uzavrelo subdodávateľskú zmluvu s bezpečnostnou spoločnosťou. Ako protihodnotu za vykonávanie bezpečnostných kontrol spolková krajina prevádza celý príjem z dane za ochranu bezpečnosti na letisko.

3.1.6.   OPATRENIE 6: PRIAME GRANTY SPOLKOVEJ KRAJINY PORÝNIE-FALCKO

| (49) | Podľa finančných správ za holdingové spoločnosti spolkovej krajiny Porýnie-Falcko (19) spolková krajina dotovala spoločnosť FFHG sumami, ktoré sú zhrnuté v tabuľke 6.

  Tabuľka 6


  Priame granty spolkovej krajiny Porýnie-Falcko







  Rok | Priame granty (EUR) |
| --- | --- | --- |
| 1997 | [...] |
| 1998 | [...] |
| 1999 | [...] |
| 2000 | [...] |
| Spolu 1997 – 2000 | [...] |
| 2001 | [...] |
| 2002 | [...] |
| 2003 | [...] |
| 2004 | [...] |
| Spolu 2001 – 2004 | [...] |

(49)

Podľa finančných správ za holdingové spoločnosti spolkovej krajiny Porýnie-Falcko (19) spolková krajina dotovala spoločnosť FFHG sumami, ktoré sú zhrnuté v tabuľke 6.

19

Tabuľka 6

Tabuľka 6

Priame granty spolkovej krajiny Porýnie-Falcko

Priame granty spolkovej krajiny Porýnie-Falcko

Rok

Priame granty (EUR)

1997

[...]

1998

[...]

1999

[...]

2000

[...]

Spolu 1997 – 2000

[...]

2001

[...]

2002

[...]

2003

[...]

2004

[...]

Spolu 2001 – 2004

[...]

| (50) | Priame granty poskytované spolkovou krajinou Porýnie-Falcko spoločnosti FFHG dosiahli do 12. decembra 2000 celkovú výšku [...] mil. EUR, zatiaľ čo v rokoch 2001 – 2004 priame granty poskytované spolkovou krajinou Porýnie-Falcko spoločnosti FFHG dosiahli celkovú výšku [...] mil. EUR. |
| --- | --- |

(50)

Priame granty poskytované spolkovou krajinou Porýnie-Falcko spoločnosti FFHG dosiahli do 12. decembra 2000 celkovú výšku [...] mil. EUR, zatiaľ čo v rokoch 2001 – 2004 priame granty poskytované spolkovou krajinou Porýnie-Falcko spoločnosti FFHG dosiahli celkovú výšku [...] mil. EUR.

3.2.   MOŽNÁ ŠTÁTNA POMOC POSKYTNUTÁ SPOLOČNOSŤOU FFHG SPOLOČNOSTI RYANAIR A VŠETKÝM ĎALŠÍM LETECKÝM SPOLOČNOSTIAM PREPRAVUJÚCIM CESTUJÚCICH

MOŽNÁ ŠTÁTNA POMOC POSKYTNUTÁ SPOLOČNOSŤOU FFHG SPOLOČNOSTI RYANAIR A VŠETKÝM ĎALŠÍM LETECKÝM SPOLOČNOSTIAM PREPRAVUJÚCIM CESTUJÚCICH

| (51) | V roku 1999 prilákala spoločnosť FFHG svojho prvého nízkonákladového dopravcu, spoločnosť Ryanair. Spoločnosť FFHG uzavrela so spoločnosťou Ryanair tri dohody v rokoch 1999, 2002 a 2005. Okrem toho spoločnosť FFHG zaviedla v rokoch 2001 a 2006 nové letiskové poplatky. |
| --- | --- |

(51)

V roku 1999 prilákala spoločnosť FFHG svojho prvého nízkonákladového dopravcu, spoločnosť Ryanair. Spoločnosť FFHG uzavrela so spoločnosťou Ryanair tri dohody v rokoch 1999, 2002 a 2005. Okrem toho spoločnosť FFHG zaviedla v rokoch 2001 a 2006 nové letiskové poplatky.

3.2.1.   OPATRENIE 7: DOHODA SO SPOLOČNOSŤOU RYANAIR Z ROKU 1999

| (52) | Prvá dohoda so spoločnosťou Ryanair nadobudla platnosť so spätnou účinnosťou od 1. apríla 1999 a bola uzavretá na obdobie piatich rokov (ďalej len „dohoda so spoločnosťou Ryanair z roku 1999“). Spoločnosť Ryanair začala prevádzkovať linku z letiska Frankfurt-Hahn na letisko Stansted v Londýne 22. apríla 1999, keď všetky základné podmienky zmlúv už boli dohodnuté. |
| --- | --- |

(52)

Prvá dohoda so spoločnosťou Ryanair nadobudla platnosť so spätnou účinnosťou od 1. apríla 1999 a bola uzavretá na obdobie piatich rokov (ďalej len „dohoda so spoločnosťou Ryanair z roku 1999“). Spoločnosť Ryanair začala prevádzkovať linku z letiska Frankfurt-Hahn na letisko Stansted v Londýne 22. apríla 1999, keď všetky základné podmienky zmlúv už boli dohodnuté.

| (53) | Správna rada spoločnosti FFHG predložila dozornej rade na jej zasadnutí 5. mája 1999 Deckungsbeitragsrechnung (analýzu rentability) dohody so spoločnosťou Ryanair z roku 1999. Dozorná rada spoločnosti FFHG podľa Nemecka nehlasovala o dohode so spoločnosťou Ryanair z roku 1999 ani o analýze rentability, keďže uzavretie dohody považovala za prevádzkovú každodennú záležitosť, ktorá je vo výhradnej právomoci správnej rady spoločnosti FFHG. |
| --- | --- |

(53)

Správna rada spoločnosti FFHG predložila dozornej rade na jej zasadnutí 5. mája 1999 Deckungsbeitragsrechnung (analýzu rentability) dohody so spoločnosťou Ryanair z roku 1999. Dozorná rada spoločnosti FFHG podľa Nemecka nehlasovala o dohode so spoločnosťou Ryanair z roku 1999 ani o analýze rentability, keďže uzavretie dohody považovala za prevádzkovú každodennú záležitosť, ktorá je vo výhradnej právomoci správnej rady spoločnosti FFHG.

| (54) | V tabuľke 7 sú zhrnuté poplatky, ktoré má platiť spoločnosť Ryanair podľa prílohy 1 k dohode so spoločnosťou Ryanair z roku 1999.

  Tabuľka 7


  Poplatky, ktoré má platiť spoločnosť Ryanair podľa prílohy 1 k dohode so spoločnosťou Ryanair z roku 1999







  Druh poplatku/príspevku/dane | EUR |
| --- | --- | --- |
| Poplatok za obrátku (za každý let, zahŕňajúci poplatok za pristátie, obsluhu rampy a vybavenie cestujúcich) (20) | [...] |
| Poplatok za cestujúceho (za každého prilietajúceho cestujúceho) | [...] |
| Daň za ochranu bezpečnosti v leteckej doprave (za každého odlietajúceho cestujúceho) | [...] |
| Príspevok na prípravky na odmrazovanie vrátane horúcej vody (za liter) | [...] |

(54)

V tabuľke 7 sú zhrnuté poplatky, ktoré má platiť spoločnosť Ryanair podľa prílohy 1 k dohode so spoločnosťou Ryanair z roku 1999.

Tabuľka 7

Tabuľka 7

Poplatky, ktoré má platiť spoločnosť Ryanair podľa prílohy 1 k dohode so spoločnosťou Ryanair z roku 1999

Poplatky, ktoré má platiť spoločnosť Ryanair podľa prílohy 1 k dohode so spoločnosťou Ryanair z roku 1999

Druh poplatku/príspevku/dane

EUR

Poplatok za obrátku (za každý let, zahŕňajúci poplatok za pristátie, obsluhu rampy a vybavenie cestujúcich) (20)

20

[...]

Poplatok za cestujúceho (za každého prilietajúceho cestujúceho)

[...]

Daň za ochranu bezpečnosti v leteckej doprave (za každého odlietajúceho cestujúceho)

[...]

Príspevok na prípravky na odmrazovanie vrátane horúcej vody (za liter)

[...]

| (55) | Podľa prílohy 3 k dohode so spoločnosťou Ryanair z roku 1999 spoločnosť FFHG navyše dostávala [...] % províziu z každej letenky predanej (v hotovosti alebo kreditnou kartou) alebo vydanej pri letenkovej prepážke spoločnosti FFHG, [...] % províziu z poplatkov vyberaných spoločnosťou FFHG za nadmernú batožinu, [...] EUR za každú predplatenú letenku spracovanú spoločnosťou Ryanair a [...] % províziu za každý prenájom auta objednaný prostredníctvom spoločnosti FFHG. |
| --- | --- |

(55)

Podľa prílohy 3 k dohode so spoločnosťou Ryanair z roku 1999 spoločnosť FFHG navyše dostávala [...] % províziu z každej letenky predanej (v hotovosti alebo kreditnou kartou) alebo vydanej pri letenkovej prepážke spoločnosti FFHG, [...] % províziu z poplatkov vyberaných spoločnosťou FFHG za nadmernú batožinu, [...] EUR za každú predplatenú letenku spracovanú spoločnosťou Ryanair a [...] % províziu za každý prenájom auta objednaný prostredníctvom spoločnosti FFHG.

| (56) | Spoločnosť Ryanair mala nárok na marketingovú podporu v maximálnej výške [...] EUR ročne, ktorú mala uhradiť spoločnosť FFHG v štvrťročných splátkach, a to iba počas prvých troch rokov prevádzky. Marketingová podpora sa mohla používať výlučne na inzeráty týkajúce sa trás s odletom z letiska Frankfurt-Hahn. Spoločnosť Ryanair musela poskytovať príslušné faktúry a podrobne preukazovať, na čo sa peniaze vynakladajú. |
| --- | --- |

(56)

Spoločnosť Ryanair mala nárok na marketingovú podporu v maximálnej výške [...] EUR ročne, ktorú mala uhradiť spoločnosť FFHG v štvrťročných splátkach, a to iba počas prvých troch rokov prevádzky. Marketingová podpora sa mohla používať výlučne na inzeráty týkajúce sa trás s odletom z letiska Frankfurt-Hahn. Spoločnosť Ryanair musela poskytovať príslušné faktúry a podrobne preukazovať, na čo sa peniaze vynakladajú.

3.2.2.   OPATRENIE 8: SADZOBNÍK LETISKOVÝCH POPLATKOV Z ROKU 2001

| (57) | Sadzobník letiskových poplatkov pre letisko Frankfurt-Hahn z roku 2001 schválil a zverejnil 16. októbra 2001 odbor dopravy spolkovej krajiny Porýnie-Falcko. Sadzobník nadobudol platnosť so spätnou účinnosťou od 1. októbra 2001 (21). |
| --- | --- |

(57)

Sadzobník letiskových poplatkov pre letisko Frankfurt-Hahn z roku 2001 schválil a zverejnil 16. októbra 2001 odbor dopravy spolkovej krajiny Porýnie-Falcko. Sadzobník nadobudol platnosť so spätnou účinnosťou od 1. októbra 2001 (21).

21

| (58) | Keďže obchodná stratégia letiska Frankfurt-Hahn bola zameraná na nízkonákladových dopravcov, ktorí spravidla prevádzkujú lietadlá Boeing 737 alebo Airbus 319/320 s maximálnou vzletovou hmotnosťou (ďalej len „MTOW“) približne 50 – 80 ton, zaviedol sa nulový poplatok za pristátie a vzlet lietadiel s MTOW 5,7 – 90 ton. |
| --- | --- |

(58)

Keďže obchodná stratégia letiska Frankfurt-Hahn bola zameraná na nízkonákladových dopravcov, ktorí spravidla prevádzkujú lietadlá Boeing 737 alebo Airbus 319/320 s maximálnou vzletovou hmotnosťou (ďalej len „MTOW“) približne 50 – 80 ton, zaviedol sa nulový poplatok za pristátie a vzlet lietadiel s MTOW 5,7 – 90 ton.

| (59) | V tabuľke 8 sú zhrnuté poplatky za služby centrálnej infraštruktúry pozemnej obsluhy, ktoré majú letecké spoločnosti podľa sadzobníka letiskových poplatkov z roku 2001 platiť za každé lietadlo.

  Tabuľka 8


  Poplatky za služby centrálnej infraštruktúry pozemnej obsluhy, ktoré majú letecké spoločnosti platiť podľa sadzobníka letiskových poplatkov z roku 2001 | Poplatok za každé lietadlo v EUR |
| --- | --- | --- |
| MTOW do 90 ton | zahrnutý do poplatku za vzlet a pristátie |
| MTOW viac než 90 ton | 50,00 |

(59)

V tabuľke 8 sú zhrnuté poplatky za služby centrálnej infraštruktúry pozemnej obsluhy, ktoré majú letecké spoločnosti podľa sadzobníka letiskových poplatkov z roku 2001 platiť za každé lietadlo.

Tabuľka 8

Tabuľka 8

Poplatky za služby centrálnej infraštruktúry pozemnej obsluhy, ktoré majú letecké spoločnosti platiť podľa sadzobníka letiskových poplatkov z roku 2001

Poplatky za služby centrálnej infraštruktúry pozemnej obsluhy, ktoré majú letecké spoločnosti platiť podľa sadzobníka letiskových poplatkov z roku 2001

Poplatok za každé lietadlo v EUR

MTOW do 90 ton

MTOW do 90 ton

zahrnutý do poplatku za vzlet a pristátie

MTOW viac než 90 ton

MTOW viac než 90 ton

50,00

| (60) | Poplatok za cestujúceho bol stanovený vo výške 4,35 EUR za každého prilietajúceho cestujúceho. Poplatok za ochranu bezpečnosti cestujúcich, založený na počte cestujúcich na palube lietadla pri odlete, je 4,35 EUR za každého cestujúceho, a jeho príjemcom je odbor diaľnic a dopravy spolkovej krajiny Porýnie-Falcko, úsek leteckej dopravy. |
| --- | --- |

(60)

Poplatok za cestujúceho bol stanovený vo výške 4,35 EUR za každého prilietajúceho cestujúceho. Poplatok za ochranu bezpečnosti cestujúcich, založený na počte cestujúcich na palube lietadla pri odlete, je 4,35 EUR za každého cestujúceho, a jeho príjemcom je odbor diaľnic a dopravy spolkovej krajiny Porýnie-Falcko, úsek leteckej dopravy.

| (61) | Za každé priblíženie lietadla podľa pravidiel letu podľa prístrojov sa prevádzkovateľovi letiska platí poplatok za riadenie letovej prevádzky. Tento poplatok pre komerčné alebo nekomerčné lety je zahrnutý do poplatku za pristátie a vzlet, ak ide o let vykonávaný na iné účely než výcvik a inštruktáž. Je preto nulový pre lietadlá, na ktoré sa uplatňuje nulový poplatok za pristátie a vzlet. |
| --- | --- |

(61)

Za každé priblíženie lietadla podľa pravidiel letu podľa prístrojov sa prevádzkovateľovi letiska platí poplatok za riadenie letovej prevádzky. Tento poplatok pre komerčné alebo nekomerčné lety je zahrnutý do poplatku za pristátie a vzlet, ak ide o let vykonávaný na iné účely než výcvik a inštruktáž. Je preto nulový pre lietadlá, na ktoré sa uplatňuje nulový poplatok za pristátie a vzlet.

3.2.3.   OPATRENIE 9: DOHODA SO SPOLOČNOSŤOU RYANAIR Z ROKU 2002

| (62) | Druhá dohoda so spoločnosťou Ryanair zo 14. februára 2002 (ďalej len „dohoda so spoločnosťou Ryanair z roku 2002“) bola predložená dozornej rade spoločnosti FFHG na jej zasadnutí, ktoré sa konalo 16. novembra 2001. V zápisnici z tohto zasadnutia sa uvádza, že väčšina členov dozornej rady dohodu schválila. |
| --- | --- |

(62)

Druhá dohoda so spoločnosťou Ryanair zo 14. februára 2002 (ďalej len „dohoda so spoločnosťou Ryanair z roku 2002“) bola predložená dozornej rade spoločnosti FFHG na jej zasadnutí, ktoré sa konalo 16. novembra 2001. V zápisnici z tohto zasadnutia sa uvádza, že väčšina členov dozornej rady dohodu schválila.

| (63) | Kópia dohody so spoločnosťou Ryanair z roku 2002, ktorú doručili Komisii, nie je podpísaná. Podľa Nemecka, hoci táto dohoda nebola nikdy podpísaná, zmluvné strany ju uplatňovali od 14. februára 2002. |
| --- | --- |

(63)

Kópia dohody so spoločnosťou Ryanair z roku 2002, ktorú doručili Komisii, nie je podpísaná. Podľa Nemecka, hoci táto dohoda nebola nikdy podpísaná, zmluvné strany ju uplatňovali od 14. februára 2002.

| (64) | Podľa Nemecka dohoda so spoločnosťou Ryanair z roku 2002 nahradila dohodu so spoločnosťou Ryanair z roku 1999 a bola uzavretá na obdobie [...] rokov (do [...]). Poplatok za cestujúceho však zostal rovnaký ako v pôvodnej dohode z roku 1999. Spoločnosť Ryanair má opciu na predĺženie dohody za podobných podmienok do [...]. |
| --- | --- |

(64)

Podľa Nemecka dohoda so spoločnosťou Ryanair z roku 2002 nahradila dohodu so spoločnosťou Ryanair z roku 1999 a bola uzavretá na obdobie [...] rokov (do [...]). Poplatok za cestujúceho však zostal rovnaký ako v pôvodnej dohode z roku 1999. Spoločnosť Ryanair má opciu na predĺženie dohody za podobných podmienok do [...].

| (65) | Dohoda so spoločnosťou Ryanair z roku 2002 je založená na štandardnej dohode o pozemnej obsluhe Medzinárodného združenia leteckých prepravcov, ktorá bola prispôsobená potrebám zmluvných strán. Pozostáva z týchto častí:






  i) | Základná dohoda. |
| --- | --- | --- |

(65)

Dohoda so spoločnosťou Ryanair z roku 2002 je založená na štandardnej dohode o pozemnej obsluhe Medzinárodného združenia leteckých prepravcov, ktorá bola prispôsobená potrebám zmluvných strán. Pozostáva z týchto častí:

i)

Základná dohoda.

| ii) | Príloha A – Opis služieb pozemnej obsluhy. |
| --- | --- |

ii)

Príloha A – Opis služieb pozemnej obsluhy.

| iii) | Príloha B – 1.0 Umiestnenie, dohodnuté služby a poplatky letiska Frankfurt-Hahn. |
| --- | --- |

iii)

Príloha B – 1.0 Umiestnenie, dohodnuté služby a poplatky letiska Frankfurt-Hahn.

| iv) | Druhá príloha B – 1.0 Umiestnenie, dohodnuté služby a poplatky letiska Frankfurt-Hahn. |
| --- | --- |

iv)

Druhá príloha B – 1.0 Umiestnenie, dohodnuté služby a poplatky letiska Frankfurt-Hahn.

| v) | Príloha 3 a dodatky 1 až 3 (22) k druhej prílohe B – 1.0. |
| --- | --- |

v)

Príloha 3 a dodatky 1 až 3 (22) k druhej prílohe B – 1.0.

22

| vi) | Príloha C – Letiskové poplatky. |
| --- | --- |

vi)

Príloha C – Letiskové poplatky.

| vii) | Príloha D – Opis balíka služieb pozemnej obsluhy „Hahn-Smart“. |
| --- | --- |

vii)

Príloha D – Opis balíka služieb pozemnej obsluhy „Hahn-Smart“.

| viii) | Tretia príloha B – Umiestnenie, dohodnuté služby a poplatky letiska Frankfurt-Hahn – Dohoda o uzlovom letisku. |
| --- | --- |

viii)

Tretia príloha B – Umiestnenie, dohodnuté služby a poplatky letiska Frankfurt-Hahn – Dohoda o uzlovom letisku.

| ix) | Príloha E – Dohoda o marketingu. |
| --- | --- |

ix)

Príloha E – Dohoda o marketingu.

| (66) | Základná dohoda, príloha A a príloha B – 1.0 sú jednoducho kópiami štandardného formulára. Strany nevyplnili všetky políčka, keďže táto časť štandardného formulára sa nepovažovala za vyhovujúcu. |
| --- | --- |

(66)

Základná dohoda, príloha A a príloha B – 1.0 sú jednoducho kópiami štandardného formulára. Strany nevyplnili všetky políčka, keďže táto časť štandardného formulára sa nepovažovala za vyhovujúcu.

| (67) | Druhú prílohu B – 1.0 zmluvné strany vyplnili, pokiaľ ide o mená strán, bankové účty a cenu prípravku na odmrazovanie ([...] EUR za liter) a teplej vody ([...] EUR za liter). |
| --- | --- |

(67)

Druhú prílohu B – 1.0 zmluvné strany vyplnili, pokiaľ ide o mená strán, bankové účty a cenu prípravku na odmrazovanie ([...] EUR za liter) a teplej vody ([...] EUR za liter).

| (68) | Príloha 3 a jej dodatky 1 až 3 sa týkajú „ďalších strategických dohôd“ medzi zmluvnými stranami. Týkajú sa technických postupov pozemnej obsluhy, predaja leteniek a priestorov na značky na letisku. |
| --- | --- |

(68)

Príloha 3 a jej dodatky 1 až 3 sa týkajú „ďalších strategických dohôd“ medzi zmluvnými stranami. Týkajú sa technických postupov pozemnej obsluhy, predaja leteniek a priestorov na značky na letisku.

| (69) | V prílohe D sa uvádza, že poplatky za pozemnú obsluhu zhrnuté v tabuľke 9 sa uplatňujú pod podmienkou, že čas obrátky nepresiahne 30 minút.

  Tabuľka 9


  Poplatky za pozemnú obsluhu, ak je čas obrátky maximálne 30 minút








  Lietadlá s MTOW | Jednotka | EUR |
| --- | --- | --- | --- |
| Do 5,7 tony | obsluha | [...] |
| Do 14 ton | obsluha | [...] |
| Do 20 ton | obsluha | [...] |
| Do 90 ton | obsluha | [...] |
| Viac než 90 ton | obsluha | [...] |

(69)

V prílohe D sa uvádza, že poplatky za pozemnú obsluhu zhrnuté v tabuľke 9 sa uplatňujú pod podmienkou, že čas obrátky nepresiahne 30 minút.

Tabuľka 9

Tabuľka 9

Poplatky za pozemnú obsluhu, ak je čas obrátky maximálne 30 minút

Poplatky za pozemnú obsluhu, ak je čas obrátky maximálne 30 minút

Lietadlá s MTOW

Jednotka

EUR

Do 5,7 tony

obsluha

[...]

Do 14 ton

obsluha

[...]

Do 20 ton

obsluha

[...]

Do 90 ton

obsluha

[...]

Viac než 90 ton

obsluha

[...]

| (70) | Prázdne políčka pre lietadlá s MTOW „do“ a „viac než“ [...] ton zrejme znamenajú, že poplatok [...] platí pre lietadlá s MTOW [...] až [...] ton (23). |
| --- | --- |

(70)

Prázdne políčka pre lietadlá s MTOW „do“ a „viac než“ [...] ton zrejme znamenajú, že poplatok [...] platí pre lietadlá s MTOW [...] až [...] ton (23).

23

| (71) | V prílohe E (t. j. v dohode o balíku služieb Hahn-Smart) sa táto analýza potvrdzuje. V bode 1 sa uvádza:

  „[...]“ |
| --- | --- |

(71)

V prílohe E (t. j. v dohode o balíku služieb Hahn-Smart) sa táto analýza potvrdzuje. V bode 1 sa uvádza:

„[...]“

| (72) | Úroveň letiskových poplatkov bola zmrazená do 30. apríla 2004 a potom sa mala upravovať tak, aby zodpovedala nemeckému indexu spotrebiteľských cien, ak sa tento index zvýši o viac ako [...] % v porovnaní s predchádzajúcim rokom. |
| --- | --- |

(72)

Úroveň letiskových poplatkov bola zmrazená do 30. apríla 2004 a potom sa mala upravovať tak, aby zodpovedala nemeckému indexu spotrebiteľských cien, ak sa tento index zvýši o viac ako [...] % v porovnaní s predchádzajúcim rokom.

| (73) | V prílohe E sa tiež predpokladá platba za marketingovú podporu. Spoločnosť Ryanair má nárok na takúto marketingovú podporu:






  i) | jednorazové platby vo výške [...] EUR za každú novú trasu s odletom z letiska Frankfurt-Hahn, vytvorenú po 13. februári 2002, a |
| --- | --- | --- |

(73)

V prílohe E sa tiež predpokladá platba za marketingovú podporu. Spoločnosť Ryanair má nárok na takúto marketingovú podporu:

i)

jednorazové platby vo výške [...] EUR za každú novú trasu s odletom z letiska Frankfurt-Hahn, vytvorenú po 13. februári 2002, a

| ii) | zľavy z letiskových poplatkov v závislosti od počtu lietadiel so základňou na letisku Frankfurt-Hahn a od počtu pristávajúcich cestujúcich, ako je zhrnuté v tabuľke 10.

  Tabuľka 10


  Zľavy z letiskových poplatkov







  Počet lietadiel so základňou na letisku Frankfurt-Hahn | Marketingová podpora na cestujúceho (EUR) |
| --- | --- | --- |
| Do 2 | [...] |
| 3 alebo 4 | [...] |
| 5 až 8 | [...] (24) |

ii)

zľavy z letiskových poplatkov v závislosti od počtu lietadiel so základňou na letisku Frankfurt-Hahn a od počtu pristávajúcich cestujúcich, ako je zhrnuté v tabuľke 10.

Tabuľka 10

Tabuľka 10

Zľavy z letiskových poplatkov

Zľavy z letiskových poplatkov

Počet lietadiel so základňou na letisku Frankfurt-Hahn

Marketingová podpora na cestujúceho (EUR)

Do 2

[...]

3 alebo 4

[...]

5 až 8

[...] (24)

24

| (74) | V prílohe E je tiež stanovené, že ku každej platbe alebo cene stanovenej v dohode sa pripočíta DPH, pokiaľ je možné uplatniť zákon o dani z obratu. |
| --- | --- |

(74)

V prílohe E je tiež stanovené, že ku každej platbe alebo cene stanovenej v dohode sa pripočíta DPH, pokiaľ je možné uplatniť zákon o dani z obratu.

| (75) | [...]. |
| --- | --- |

(75)

[...].

| (76) | Na záver, podľa dohody so spoločnosťou Ryanair z roku 2002 spoločnosť platí poplatky zhrnuté v tabuľke 11.

  Tabuľka 11


  Prehľad letiskových poplatkov, ktoré má platiť spoločnosť Ryanair







  Druh poplatku/príspevku/dane | EUR |
| --- | --- | --- |
| Poplatok za cestujúceho (za každého prilietajúceho cestujúceho) | [...] |
| Daň za ochranu bezpečnosti v leteckej doprave (za každého odlietajúceho cestujúceho) | [...] |
| Prípravok na odmrazovanie (za liter) | [...] |
| Teplá voda (za liter) | [...] |
| Príjmy za predplatené letenky spracované spoločnosťou Ryanair | [...] |

(76)

Na záver, podľa dohody so spoločnosťou Ryanair z roku 2002 spoločnosť platí poplatky zhrnuté v tabuľke 11.

Tabuľka 11

Tabuľka 11

Prehľad letiskových poplatkov, ktoré má platiť spoločnosť Ryanair

Prehľad letiskových poplatkov, ktoré má platiť spoločnosť Ryanair

Druh poplatku/príspevku/dane

EUR

Poplatok za cestujúceho (za každého prilietajúceho cestujúceho)

[...]

Daň za ochranu bezpečnosti v leteckej doprave (za každého odlietajúceho cestujúceho)

[...]

Prípravok na odmrazovanie (za liter)

[...]

Teplá voda (za liter)

[...]

Príjmy za predplatené letenky spracované spoločnosťou Ryanair

[...]

3.2.4.   OPATRENIE 10: DOHODA SO SPOLOČNOSŤOU RYANAIR Z ROKU 2005

| (77) | Dňa 4. novembra 2005 bola formou dodatku k dohode z roku 2002 uzavretá „Dohoda medzi spoločnosťou Ryanair a spoločnosťou Flughafen Frankfurt-Hahn GmbH – Dodanie lietadiel 6 až 18 – od roku 2005 do roku 2012“ (ďalej len „dohoda so spoločnosťou Ryanair z roku 2005“). Dňa 18. novembra 2005 schválila uzavretie dohody so spoločnosťou Ryanair z roku 2005 dozorná rada spoločnosti FFHG. |
| --- | --- |

(77)

Dňa 4. novembra 2005 bola formou dodatku k dohode z roku 2002 uzavretá „Dohoda medzi spoločnosťou Ryanair a spoločnosťou Flughafen Frankfurt-Hahn GmbH – Dodanie lietadiel 6 až 18 – od roku 2005 do roku 2012“ (ďalej len „dohoda so spoločnosťou Ryanair z roku 2005“). Dňa 18. novembra 2005 schválila uzavretie dohody so spoločnosťou Ryanair z roku 2005 dozorná rada spoločnosti FFHG.

| (78) | Dôležité časti dohody so spoločnosťou Ryanair z roku 2005 sú:






  i) | [...]; |
| --- | --- | --- |

(78)

Dôležité časti dohody so spoločnosťou Ryanair z roku 2005 sú:

i)

[...];

| ii) | [...]; |
| --- | --- |

ii)

[...];

| iii) | [...]; |
| --- | --- |

iii)

[...];

| iv) | [...]. |
| --- | --- |

iv)

[...].

| (79) | Dohoda so spoločnosťou Ryanair z roku 2005 je platná do [...]. Ďalšie prvky dohody so spoločnosťou Ryanair z roku 2002, najmä základná dohoda a príloha E (t. j. dohoda o balíku služieb Hahn-Smart), boli tiež predĺžené do [...]. |
| --- | --- |

(79)

Dohoda so spoločnosťou Ryanair z roku 2005 je platná do [...]. Ďalšie prvky dohody so spoločnosťou Ryanair z roku 2002, najmä základná dohoda a príloha E (t. j. dohoda o balíku služieb Hahn-Smart), boli tiež predĺžené do [...].

| (80) | V tabuľke 12 sa uvádza počet lietadiel spoločnosti Ryanair, ktoré mali mať základňu na letisku Frankfurt-Hahn, a predpokladaný počet cestujúcich podľa dohody so spoločnosťou Ryanair z roku 2005:

  Tabuľka 12


  Nárast počtu lietadiel a cestujúcich spoločnosti Ryanair predpokladaný podľa dohody so spoločnosťou Ryanair z roku 2005














  Rok | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Počet lietadiel | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Počet cestujúcich (v miliónoch) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |

(80)

V tabuľke 12 sa uvádza počet lietadiel spoločnosti Ryanair, ktoré mali mať základňu na letisku Frankfurt-Hahn, a predpokladaný počet cestujúcich podľa dohody so spoločnosťou Ryanair z roku 2005:

Tabuľka 12

Tabuľka 12

Nárast počtu lietadiel a cestujúcich spoločnosti Ryanair predpokladaný podľa dohody so spoločnosťou Ryanair z roku 2005

Nárast počtu lietadiel a cestujúcich spoločnosti Ryanair predpokladaný podľa dohody so spoločnosťou Ryanair z roku 2005

Rok

Rok

2006

2006

2007

2007

2008

2008

2009

2009

2010

2010

2011

2011

2012

2012

Počet lietadiel

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Počet cestujúcich (v miliónoch)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| (81) | V tabuľke 13 je uvedený prehľad systému zliav z letiskových poplatkov, zavedeného v rámci dohody so spoločnosťou Ryanair z roku 2005.

  Tabuľka 13


  Zľavy z letiskových poplatkov zmenené v rámci dohody so spoločnosťou Ryanair z roku 2005









  V EUR | | Celková priemerná zľava na cestujúceho | Priemerný poplatok za cestujúceho |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Zľava na všetkých prilietajúcich cestujúcich | [...] | [...] | [...] |
| Ďalšia zľava na všetkých odlietajúcich cestujúcich nad [...] mil. a do [...] mil. ročne | [...] | [...] | [...] |
| Ďalšia zľava na všetkých odlietajúcich cestujúcich nad [...] mil. ročne | [...] | [...] | [...] |

(81)

V tabuľke 13 je uvedený prehľad systému zliav z letiskových poplatkov, zavedeného v rámci dohody so spoločnosťou Ryanair z roku 2005.

Tabuľka 13

Tabuľka 13

Zľavy z letiskových poplatkov zmenené v rámci dohody so spoločnosťou Ryanair z roku 2005

Zľavy z letiskových poplatkov zmenené v rámci dohody so spoločnosťou Ryanair z roku 2005

V EUR

Celková priemerná zľava na cestujúceho

Priemerný poplatok za cestujúceho

Zľava na všetkých prilietajúcich cestujúcich

[...]

[...]

[...]

Ďalšia zľava na všetkých odlietajúcich cestujúcich nad [...] mil. a do [...] mil. ročne

[...]

[...]

[...]

Ďalšia zľava na všetkých odlietajúcich cestujúcich nad [...] mil. ročne

[...]

[...]

[...]

| (82) | [...]. |
| --- | --- |

(82)

[...].

3.2.5.   OPATRENIE 11: SADZOBNÍK LETISKOVÝCH POPLATKOV Z ROKU 2006

| (83) | Sadzobník letiskových poplatkov z roku 2006 pre letisko Frankfurt-Hahn schválil odbor dopravy spolkovej krajiny Porýnie-Falcko 26. apríla 2006 (25) a platnosť nadobudol 1. júna 2006. Založený je na rovnakých základných zásadách ako sadzobník letiskových poplatkov z roku 2001 (pozri odôvodnenie 57 a nasl.). |
| --- | --- |

(83)

Sadzobník letiskových poplatkov z roku 2006 pre letisko Frankfurt-Hahn schválil odbor dopravy spolkovej krajiny Porýnie-Falcko 26. apríla 2006 (25) a platnosť nadobudol 1. júna 2006. Založený je na rovnakých základných zásadách ako sadzobník letiskových poplatkov z roku 2001 (pozri odôvodnenie 57 a nasl.).

25

| (84) | Zmeny v porovnaní s predchádzajúcim sadzobníkom sa týkajú poplatkov za vzlet a pristátie, poplatku za cestujúceho a marketingovej podpory. Sadzobník letiskových poplatkov z roku 2006 zachováva dve základné zásady sadzobníka letiskových poplatkov z roku 2001:






  i) | poplatky za riadenie letovej prevádzky a pozemnú obsluhu sú zahrnuté do poplatkov za vzlet a pristátie; |
| --- | --- | --- |

(84)

Zmeny v porovnaní s predchádzajúcim sadzobníkom sa týkajú poplatkov za vzlet a pristátie, poplatku za cestujúceho a marketingovej podpory. Sadzobník letiskových poplatkov z roku 2006 zachováva dve základné zásady sadzobníka letiskových poplatkov z roku 2001:

i)

poplatky za riadenie letovej prevádzky a pozemnú obsluhu sú zahrnuté do poplatkov za vzlet a pristátie;

| ii) | lietadlá s MTOW vyššou ako 5,7 tony nemusia vôbec platiť poplatky za vzlet a pristátie (alebo poplatky za riadenie letovej prevádzky ani poplatky za pozemnú obsluhu). |
| --- | --- |

ii)

lietadlá s MTOW vyššou ako 5,7 tony nemusia vôbec platiť poplatky za vzlet a pristátie (alebo poplatky za riadenie letovej prevádzky ani poplatky za pozemnú obsluhu).

| (85) | Sadzobník na rok 2006 však zavádza dve obmedzenia týchto zásad. Po prvé, len osobné lietadlo si môže nárokovať tieto výhody. Po druhé, výhody sú obmedzené na lietadlá s časom obrátky kratším ako 30 minút. |
| --- | --- |

(85)

Sadzobník na rok 2006 však zavádza dve obmedzenia týchto zásad. Po prvé, len osobné lietadlo si môže nárokovať tieto výhody. Po druhé, výhody sú obmedzené na lietadlá s časom obrátky kratším ako 30 minút.

| (86) | Okrem toho sa poplatky za cestujúcich stanovujú za odlietajúceho cestujúceho a v závislosti od celkového počtu cestujúcich prepravených leteckou spoločnosťou (odlietajúcich a prilietajúcich), ktorej lietadlo patrí. V tabuľke 14 je uvedený prehľad poplatkov za cestujúcich, ktoré sa majú platiť podľa sadzobníka letiskových poplatkov z roku 2006 v závislosti od celkového počtu odlietajúcich a prilietajúcich cestujúcich.

  Tabuľka 14


  Poplatky za cestujúcich podľa sadzobníka letiskových poplatkov z roku 2006








  Celkový počet odlietajúcich a prilietajúcich cestujúcich | Poplatok za odlietajúceho cestujúceho v EUR | Minimálna výška celkových letiskových poplatkov, ktoré sa majú zaplatiť, v EUR |
| --- | --- | --- | --- |
| Menej ako 100 000 | 5,35 | |
| 100 001 – 250 000 | 4,40 | 267 500,00 |
| 250 001 – 500 000 | 3,85 | 550 000,00 |
| 500 001 – 750 000 | 3,45 | 962 500,00 |
| 750 001 – 1 000 000 | 3,15 | 1 293 750,00 |
| 1 000 001 – 1 500 000 | 2,90 | 1 575 000,00 |
| 1 500 001 – 2 000 000 | 2,68 | 2 175 000,00 |
| 2 000 001 – 3 000 000 | 2,48 | 2 680 000,00 |
| 3 000 001 – 5 400 000 | 2,48 za cestujúceho 1 až 3 000 000
  2,24 za cestujúceho 3 000 001 až 5 400 000 | Neuplatňuje sa. |
| 5 400 001 – 10 000 000 | 2,48 za cestujúceho 1 až 3 000 000
  2,24 za cestujúceho 3 000 001 až 5 400 000
  2,21 za cestujúceho 5 400 001 až 10 000 000 | Neuplatňuje sa. |
| Viac ako 10 000 000 | 2,48 za cestujúceho 1 až 3 000 000
  2,24 za cestujúceho 3 000 001 až 5 400 000
  2,21 za cestujúceho 5 400 001 až 10 000 000
  2,19 za cestujúceho | Neuplatňuje sa. |

(86)

Okrem toho sa poplatky za cestujúcich stanovujú za odlietajúceho cestujúceho a v závislosti od celkového počtu cestujúcich prepravených leteckou spoločnosťou (odlietajúcich a prilietajúcich), ktorej lietadlo patrí. V tabuľke 14 je uvedený prehľad poplatkov za cestujúcich, ktoré sa majú platiť podľa sadzobníka letiskových poplatkov z roku 2006 v závislosti od celkového počtu odlietajúcich a prilietajúcich cestujúcich.

Tabuľka 14

Tabuľka 14

Poplatky za cestujúcich podľa sadzobníka letiskových poplatkov z roku 2006

Poplatky za cestujúcich podľa sadzobníka letiskových poplatkov z roku 2006

Celkový počet odlietajúcich a prilietajúcich cestujúcich

Poplatok za odlietajúceho cestujúceho v EUR

Minimálna výška celkových letiskových poplatkov, ktoré sa majú zaplatiť, v EUR

Menej ako 100 000

5,35

100 001 – 250 000

4,40

267 500,00

250 001 – 500 000

3,85

550 000,00

500 001 – 750 000

3,45

962 500,00

750 001 – 1 000 000

3,15

1 293 750,00

1 000 001 – 1 500 000

2,90

1 575 000,00

1 500 001 – 2 000 000

2,68

2 175 000,00

2 000 001 – 3 000 000

2,48

2 680 000,00

3 000 001 – 5 400 000

2,48 za cestujúceho 1 až 3 000 000

2,24 za cestujúceho 3 000 001 až 5 400 000

Neuplatňuje sa.

5 400 001 – 10 000 000

2,48 za cestujúceho 1 až 3 000 000

2,24 za cestujúceho 3 000 001 až 5 400 000

2,21 za cestujúceho 5 400 001 až 10 000 000

Neuplatňuje sa.

Viac ako 10 000 000

2,48 za cestujúceho 1 až 3 000 000

2,24 za cestujúceho 3 000 001 až 5 400 000

2,21 za cestujúceho 5 400 001 až 10 000 000

2,19 za cestujúceho

Neuplatňuje sa.

| (87) | V tabuľke 15 je uvedená výška marketingovej podpory, ktorá sa môže poskytnúť leteckým spoločnostiam využívajúcim letisko.

  Tabuľka 15


  Marketingová podpora








  Celkový počet odlietajúcich cestujúcich | Minimálny počet destinácií a frekvencii odletov z letiska Frankfurt-Hahn | Podpora marketingu v EUR |
| --- | --- | --- | --- |
| 5 000 – 100 000 | [...] | [...] |
| 100 001 – 250 000 | [...] | [...] |
| 250 001 – 500 000 | [...] | [...] |
| 500 001 – 750 000 | [...] | [...] |
| 750 001 – 1 000 000 | [...] | [...] |

(87)

V tabuľke 15 je uvedená výška marketingovej podpory, ktorá sa môže poskytnúť leteckým spoločnostiam využívajúcim letisko.

Tabuľka 15

Tabuľka 15

Marketingová podpora

Marketingová podpora

Celkový počet odlietajúcich cestujúcich

Minimálny počet destinácií a frekvencii odletov z letiska Frankfurt-Hahn

Podpora marketingu v EUR

5 000 – 100 000

[...]

[...]

100 001 – 250 000

[...]

[...]

250 001 – 500 000

[...]

[...]

500 001 – 750 000

[...]

[...]

750 001 – 1 000 000

[...]

[...]

| (88) | Okrem toho je marketingová podpora regulovaná v samostatnom dokumente, ktorý je dostupný na webovom sídle letiska Frankfurt-Hahn. Jednorazová marketingová podpora sa poskytuje za týchto podmienok:






  i) | oprávnené sú lety do destinácií, do ktorých sa z letiska Frankfurt-Hahn nelietalo počas posledných 24 mesiacov; |
| --- | --- | --- |

(88)

Okrem toho je marketingová podpora regulovaná v samostatnom dokumente, ktorý je dostupný na webovom sídle letiska Frankfurt-Hahn. Jednorazová marketingová podpora sa poskytuje za týchto podmienok:

i)

oprávnené sú lety do destinácií, do ktorých sa z letiska Frankfurt-Hahn nelietalo počas posledných 24 mesiacov;

| ii) | maximálna výška podpory je 33,3 % preukázaných marketingových nákladov súvisiacich s novou destináciou; |
| --- | --- |

ii)

maximálna výška podpory je 33,3 % preukázaných marketingových nákladov súvisiacich s novou destináciou;

| iii) | letecká spoločnosť musí preukázať strednodobú ziskovosť novej destinácie prostredníctvom vhodných doplňujúcich dokumentov; |
| --- | --- |

iii)

letecká spoločnosť musí preukázať strednodobú ziskovosť novej destinácie prostredníctvom vhodných doplňujúcich dokumentov;

| iv) | spoločnosť FFHG môže požiadať o vrátenie marketingovej podpory v prípade, že letecká spoločnosť nesplní svoje povinnosti vo vzťahu k novej destinácii. |
| --- | --- |

iv)

spoločnosť FFHG môže požiadať o vrátenie marketingovej podpory v prípade, že letecká spoločnosť nesplní svoje povinnosti vo vzťahu k novej destinácii.

3.3.   OPATRENIA MIMO ROZSAHU PÔSOBNOSTI ROZHODNUTIA O ZAČATÍ KONANIA Z ROKU 2008 (OPATRENIE 12)

OPATRENIA MIMO ROZSAHU PÔSOBNOSTI ROZHODNUTIA O ZAČATÍ KONANIA Z ROKU 2008 (OPATRENIE 12)

| (89) | Nemecko sa zaviazalo vložiť do vlastného kapitálu spoločnosti FFHG [...] mil. EUR na splatenie pôžičiek spoločnosti FFHG. |
| --- | --- |

(89)

Nemecko sa zaviazalo vložiť do vlastného kapitálu spoločnosti FFHG [...] mil. EUR na splatenie pôžičiek spoločnosti FFHG.

| (90) | Z týchto finančných prostriedkov sa refinancujú infraštruktúrne opatrenia, o ktorých neodvolateľne rozhodli verejné orgány pred 31. decembrom 2012, ktoré však neboli kryté prostredníctvom dohody PLTA, zvýšením kapitálu ani inými grantmi. |
| --- | --- |

(90)

Z týchto finančných prostriedkov sa refinancujú infraštruktúrne opatrenia, o ktorých neodvolateľne rozhodli verejné orgány pred 31. decembrom 2012, ktoré však neboli kryté prostredníctvom dohody PLTA, zvýšením kapitálu ani inými grantmi.

4.   DÔVODY NA ZAČATIE KONANIA A POČIATOČNÉ POSÚDENIE

DÔVODY NA ZAČATIE KONANIA A POČIATOČNÉ POSÚDENIE

4.1.   MOŽNÁ ŠTÁTNA POMOC POSKYTNUTÁ V PROSPECH SPOLOČNOSTI FFHG

MOŽNÁ ŠTÁTNA POMOC POSKYTNUTÁ V PROSPECH SPOLOČNOSTI FFHG

4.1.1.   OPATRENIE 1: DOHODA PLTA Z ROKU 2001

| (91) | So zreteľom na dohodu PLTA z roku 2001 Komisia v rozhodnutí o začatí konania z roku 2008 zistila, že ročné straty prevzala spoločnosť Fraport, ktorá je prevažne vo vlastníctve štátu. Komisia preto skonštatovala, že bolo potrebné preskúmať, či sa v prípade Nemecka mohlo uvažovať o účasti v uzatvorení dohody PLTA z roku 2001. |
| --- | --- |

(91)

So zreteľom na dohodu PLTA z roku 2001 Komisia v rozhodnutí o začatí konania z roku 2008 zistila, že ročné straty prevzala spoločnosť Fraport, ktorá je prevažne vo vlastníctve štátu. Komisia preto skonštatovala, že bolo potrebné preskúmať, či sa v prípade Nemecka mohlo uvažovať o účasti v uzatvorení dohody PLTA z roku 2001.

| (92) | Súdny dvor dospel v rozsudku Stardust Marine (26) k záveru, že zdroje podniku zaregistrovaného podľa súkromného práva, ktorého akcie sú v prevažnej miere vo vlastníctve štátu, predstavujú štátne zdroje. Komisia sa domnievala, že uzavretie dohody sa má tiež považovať za pripísateľné štátu, lebo by to nebolo možné urobiť bez zohľadnenia požiadaviek orgánov verejnej moci. |
| --- | --- |

(92)

Súdny dvor dospel v rozsudku Stardust Marine (26) k záveru, že zdroje podniku zaregistrovaného podľa súkromného práva, ktorého akcie sú v prevažnej miere vo vlastníctve štátu, predstavujú štátne zdroje. Komisia sa domnievala, že uzavretie dohody sa má tiež považovať za pripísateľné štátu, lebo by to nebolo možné urobiť bez zohľadnenia požiadaviek orgánov verejnej moci.

26

| (93) | Na rozdiel od tvrdení Nemecka Komisia navyše vyjadrila pochybnosti, či by investor v trhovom hospodárstve uzatvoril takúto dohodu, keďže dohoda zrejme predstavovala výhodu pre spoločnosť FFHG v tom, že letisko zbavuje finančnej záťaže, ktorú by inak muselo znášať. |
| --- | --- |

(93)

Na rozdiel od tvrdení Nemecka Komisia navyše vyjadrila pochybnosti, či by investor v trhovom hospodárstve uzatvoril takúto dohodu, keďže dohoda zrejme predstavovala výhodu pre spoločnosť FFHG v tom, že letisko zbavuje finančnej záťaže, ktorú by inak muselo znášať.

| (94) | Komisia sa tiež domnieva, že opatrenie bolo selektívne, lebo boli zahrnuté iba straty spoločnosti FFHG, a že dotknuté opatrenie narušilo hospodársku súťaž alebo hrozilo narušením hospodárskej súťaže na trhu prevádzkovateľov letísk a ovplyvnilo obchod medzi členskými štátmi. |
| --- | --- |

(94)

Komisia sa tiež domnieva, že opatrenie bolo selektívne, lebo boli zahrnuté iba straty spoločnosti FFHG, a že dotknuté opatrenie narušilo hospodársku súťaž alebo hrozilo narušením hospodárskej súťaže na trhu prevádzkovateľov letísk a ovplyvnilo obchod medzi členskými štátmi.

| (95) | Komisia preto dospela k predbežnému záveru, že predmetné opatrenie môže predstavovať štátnu pomoc vo forme prevádzkovej pomoci. |
| --- | --- |

(95)

Komisia preto dospela k predbežnému záveru, že predmetné opatrenie môže predstavovať štátnu pomoc vo forme prevádzkovej pomoci.

| (96) | Keďže Nemecko nepredložilo nijaké dôkazy alebo tvrdenia, že takáto prevádzková pomoc by sa mohla považovať za zlučiteľnú s vnútorným trhom podľa článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy, Komisia vzhľadom na usmernenia v oblasti letectva z roku 2005 vyjadrila vážne pochybnosti, či túto pomoc možno považovať za zlučiteľnú. |
| --- | --- |

(96)

Keďže Nemecko nepredložilo nijaké dôkazy alebo tvrdenia, že takáto prevádzková pomoc by sa mohla považovať za zlučiteľnú s vnútorným trhom podľa článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy, Komisia vzhľadom na usmernenia v oblasti letectva z roku 2005 vyjadrila vážne pochybnosti, či túto pomoc možno považovať za zlučiteľnú.

4.1.2.   OPATRENIE 2: ZVÝŠENIE KAPITÁLU V ROKU 2001

| (97) | Komisia v rozhodnutí o začatí konania z roku 2008 zistila, že spoločnosť Fraport a spolková krajina Porýnie-Falcko zvýšili kapitál spoločnosti FFHG o 27 miliónov EUR príspevkami vo výške 19,7 milióna EUR, resp. 7,3 milióna EUR. Vzhľadom na existenciu pomoci Komisia poukázala na to, že zdroje spoločnosti Fraport a spolkovej krajiny Porýnie-Falcko predstavujú štátne zdroje, podľa kritérií stanovených vo veci Stardust Marine (27). Komisia okrem toho zaujala predbežné stanovisko, že rozhodnutia spoločnosti Fraport sa pravdepodobne pripíšu štátu. |
| --- | --- |

(97)

Komisia v rozhodnutí o začatí konania z roku 2008 zistila, že spoločnosť Fraport a spolková krajina Porýnie-Falcko zvýšili kapitál spoločnosti FFHG o 27 miliónov EUR príspevkami vo výške 19,7 milióna EUR, resp. 7,3 milióna EUR. Vzhľadom na existenciu pomoci Komisia poukázala na to, že zdroje spoločnosti Fraport a spolkovej krajiny Porýnie-Falcko predstavujú štátne zdroje, podľa kritérií stanovených vo veci Stardust Marine (27). Komisia okrem toho zaujala predbežné stanovisko, že rozhodnutia spoločnosti Fraport sa pravdepodobne pripíšu štátu.

27

| (98) | Komisia ďalej uviedla, že nie je presvedčená o tom, že bolo splnené kritérium súkromného subjektu v trhovom hospodárstve na zvýšenie kapitálu. Komisia v zásade prijala, že posúdenie, ktoré vykonala jedna alebo viacero nezávislých audítorských spoločností, môže slúžiť ako dôkaz, že sa transakcia uskutočnila za trhovú hodnotu (28). Komisia však mala pochybnosti, či správa PwC o spoločnosti Fraport stačila na vylúčenie existencie výhody. |
| --- | --- |

(98)

Komisia ďalej uviedla, že nie je presvedčená o tom, že bolo splnené kritérium súkromného subjektu v trhovom hospodárstve na zvýšenie kapitálu. Komisia v zásade prijala, že posúdenie, ktoré vykonala jedna alebo viacero nezávislých audítorských spoločností, môže slúžiť ako dôkaz, že sa transakcia uskutočnila za trhovú hodnotu (28). Komisia však mala pochybnosti, či správa PwC o spoločnosti Fraport stačila na vylúčenie existencie výhody.

28

| (99) | Tieto pochybnosti vznikli vzhľadom na obsah kritéria súkromného subjektu v trhovom hospodárstve, ktoré vykonala spoločnosť PwC, keďže bol čisto kvalitatívny a neposudzovali sa náklady spojené s odchodom spoločnosti Fraport. V správe tiež neboli vyčíslené ani podrobne vysvetlené „vysoké riziká“, ktoré identifikovala skupina BCG a oddelenie SD spoločnosti Fraport, a vo všeobecnosti bolo posúdenie zamerané na spoločnosť Fraport bez toho, aby sa preskúmalo, či spolková krajina Porýnie-Falcko konala ako investor v trhovom hospodárstve. Z týchto dôvodov Komisia nemohla vylúčiť, že zvýšenie kapitálu poskytlo výhodu spoločnosti FFHG. |
| --- | --- |

(99)

Tieto pochybnosti vznikli vzhľadom na obsah kritéria súkromného subjektu v trhovom hospodárstve, ktoré vykonala spoločnosť PwC, keďže bol čisto kvalitatívny a neposudzovali sa náklady spojené s odchodom spoločnosti Fraport. V správe tiež neboli vyčíslené ani podrobne vysvetlené „vysoké riziká“, ktoré identifikovala skupina BCG a oddelenie SD spoločnosti Fraport, a vo všeobecnosti bolo posúdenie zamerané na spoločnosť Fraport bez toho, aby sa preskúmalo, či spolková krajina Porýnie-Falcko konala ako investor v trhovom hospodárstve. Z týchto dôvodov Komisia nemohla vylúčiť, že zvýšenie kapitálu poskytlo výhodu spoločnosti FFHG.

| (100) | Komisia tiež dospela k záveru, že opatrenie bolo selektívne, lebo len spoločnosti FFHG sa v roku 2001 zvýšil kapitál, a že narušilo hospodársku súťaž alebo hrozilo narušením hospodárskej súťaže v rámci trhu prevádzkovateľov letísk a ovplyvnilo obchod medzi členskými štátmi. |
| --- | --- |

(100)

Komisia tiež dospela k záveru, že opatrenie bolo selektívne, lebo len spoločnosti FFHG sa v roku 2001 zvýšil kapitál, a že narušilo hospodársku súťaž alebo hrozilo narušením hospodárskej súťaže v rámci trhu prevádzkovateľov letísk a ovplyvnilo obchod medzi členskými štátmi.

| (101) | Komisia preto dospela k predbežnému záveru, že predmetné opatrenie môže predstavovať štátnu pomoc vo forme investičnej pomoci, a vyjadrila pochybnosti, pokiaľ ide o jej zlučiteľnosť s vnútorným trhom, najmä vzhľadom na článok 107 ods. 3 písm. c) zmluvy a usmernenia v oblasti letectva z roku 2005. |
| --- | --- |

(101)

Komisia preto dospela k predbežnému záveru, že predmetné opatrenie môže predstavovať štátnu pomoc vo forme investičnej pomoci, a vyjadrila pochybnosti, pokiaľ ide o jej zlučiteľnosť s vnútorným trhom, najmä vzhľadom na článok 107 ods. 3 písm. c) zmluvy a usmernenia v oblasti letectva z roku 2005.

4.1.3.   OPATRENIE 3: ZVÝŠENIE KAPITÁLU V ROKU 2004

| (102) | So zreteľom na druhé zvýšenie kapitálu Komisia poznamenala, že v roku 2004 zvýšili existujúci akcionári spoločnosti FFHG jej schválený kapitál o 10,75 milióna EUR, pričom spoločnosť Fraport prispela podielom vo výške 10,21 milióna EUR a spolková krajina Porýnie-Falcko podielom vo výške 0,54 milióna EUR. Spolková krajina Hesensko ako nový akcionár navyše prispela ďalšou sumou 8,75 milióna EUR. Spolkové krajiny Porýnie-Falcko a Hesensko sa navyše zaviazali prispieť každá sumou vo výške 11,25 milióna EUR vo forme kapitálovej rezervy. |
| --- | --- |

(102)

So zreteľom na druhé zvýšenie kapitálu Komisia poznamenala, že v roku 2004 zvýšili existujúci akcionári spoločnosti FFHG jej schválený kapitál o 10,75 milióna EUR, pričom spoločnosť Fraport prispela podielom vo výške 10,21 milióna EUR a spolková krajina Porýnie-Falcko podielom vo výške 0,54 milióna EUR. Spolková krajina Hesensko ako nový akcionár navyše prispela ďalšou sumou 8,75 milióna EUR. Spolkové krajiny Porýnie-Falcko a Hesensko sa navyše zaviazali prispieť každá sumou vo výške 11,25 milióna EUR vo forme kapitálovej rezervy.

| (103) | Komisia prijala pre toto zvýšenie kapitálu primerane rovnaké odôvodnenie ako pre prvé zvýšenie v roku 2001 (pozri oddiel 4.1.2) pre existenciu pomoci a vyjadrila rovnaké pochybnosti, pokiaľ ide o jeho zlučiteľnosť s vnútorným trhom. |
| --- | --- |

(103)

Komisia prijala pre toto zvýšenie kapitálu primerane rovnaké odôvodnenie ako pre prvé zvýšenie v roku 2001 (pozri oddiel 4.1.2) pre existenciu pomoci a vyjadrila rovnaké pochybnosti, pokiaľ ide o jeho zlučiteľnosť s vnútorným trhom.

4.1.4.   OPATRENIE 4: DOHODA PLTA Z ROKU 2004

| (104) | Podľa rozhodnutia o začatí konania z roku 2008 prevzala spoločnosť Fraport straty spoločnosti FFHG vo výške najmenej [...] EUR v rámci dohody PLTA z roku 2004. Komisia uplatnila primerane rovnaké odôvodnenie ako v súvislosti s dohodou PLTA z roku 2001, pozri odôvodnenie 91 a nasl. Pokiaľ ide o kritérium súkromného subjektu v trhovom hospodárstve, ktorý predložila spoločnosť PwC, Komisia spochybnila jeho spoľahlivosť, keďže ide prevažne o kvalitatívne hodnotenie. Komisia preto dospela k záveru, že dohoda PLTA z roku 2004 predstavuje prevádzkovú pomoc, a vyjadrila pochybnosti, pokiaľ ide o jej zlučiteľnosť s vnútorným trhom, najmä vzhľadom na usmernenia v oblasti letectva z roku 2005. |
| --- | --- |

(104)

Podľa rozhodnutia o začatí konania z roku 2008 prevzala spoločnosť Fraport straty spoločnosti FFHG vo výške najmenej [...] EUR v rámci dohody PLTA z roku 2004. Komisia uplatnila primerane rovnaké odôvodnenie ako v súvislosti s dohodou PLTA z roku 2001, pozri odôvodnenie 91 a nasl. Pokiaľ ide o kritérium súkromného subjektu v trhovom hospodárstve, ktorý predložila spoločnosť PwC, Komisia spochybnila jeho spoľahlivosť, keďže ide prevažne o kvalitatívne hodnotenie. Komisia preto dospela k záveru, že dohoda PLTA z roku 2004 predstavuje prevádzkovú pomoc, a vyjadrila pochybnosti, pokiaľ ide o jej zlučiteľnosť s vnútorným trhom, najmä vzhľadom na usmernenia v oblasti letectva z roku 2005.

4.1.5.   OPATRENIE 5: KOMPENZÁCIA SPOLOČNOSTI FFHG ZA BEZPEČNOSTNÉ KONTROLY

| (105) | Komisia v rozhodnutí o začatí konania z roku 2008 uviedla, že letiskové bezpečnostné služby nemajú hospodársku povahu a nepatria do rozsahu pôsobnosti pravidiel o štátnej pomoci (29). |
| --- | --- |

(105)

Komisia v rozhodnutí o začatí konania z roku 2008 uviedla, že letiskové bezpečnostné služby nemajú hospodársku povahu a nepatria do rozsahu pôsobnosti pravidiel o štátnej pomoci (29).

29

| (106) | Komisia následne uviedla, že podľa ekonomickej analýzy spoločnosti PwC sa zdalo, že spolková krajina Porýnie-Falcko poskytla nadmernú kompenzáciu spoločnosti FFHG za vykonávanie bezpečnostných kontrol. Komisia v tejto súvislosti poukázala na to, že táto výhoda bola financovaná zo štátnych zdrojov a mohla potenciálne narušiť hospodársku súťaž a ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi. Komisia sa preto domnieva, že nadmerná kompenzácia predstavovala štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy. |
| --- | --- |

(106)

Komisia následne uviedla, že podľa ekonomickej analýzy spoločnosti PwC sa zdalo, že spolková krajina Porýnie-Falcko poskytla nadmernú kompenzáciu spoločnosti FFHG za vykonávanie bezpečnostných kontrol. Komisia v tejto súvislosti poukázala na to, že táto výhoda bola financovaná zo štátnych zdrojov a mohla potenciálne narušiť hospodársku súťaž a ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi. Komisia sa preto domnieva, že nadmerná kompenzácia predstavovala štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy.

| (107) | So zreteľom na posúdenie zlučiteľnosti tejto prevádzkovej pomoci Komisia uplatnila primerane rovnaké odôvodnenia ako tie, ktoré sa predložili v súvislosti s dohodou PLTA z roku 2001, pozri odôvodnenie 95 a nasl. Ďalší možný právny základ, podľa ktorého sa posudzovala zlučiteľnosť s vnútorným trhom, bol článok 106 ods. 2 zmluvy. Nemecko však nenaznačilo, že spoločnosti FFHG bol uložený záväzok vyplývajúci zo služieb vo verejnom záujme. Komisia preto nenašla právny základ, podľa ktorého by sa nadmerná kompenzácia vyplývajúca z bezpečnostného poplatku mohla vyhlásiť za zlučiteľnú s vnútorným trhom. |
| --- | --- |

(107)

So zreteľom na posúdenie zlučiteľnosti tejto prevádzkovej pomoci Komisia uplatnila primerane rovnaké odôvodnenia ako tie, ktoré sa predložili v súvislosti s dohodou PLTA z roku 2001, pozri odôvodnenie 95 a nasl. Ďalší možný právny základ, podľa ktorého sa posudzovala zlučiteľnosť s vnútorným trhom, bol článok 106 ods. 2 zmluvy. Nemecko však nenaznačilo, že spoločnosti FFHG bol uložený záväzok vyplývajúci zo služieb vo verejnom záujme. Komisia preto nenašla právny základ, podľa ktorého by sa nadmerná kompenzácia vyplývajúca z bezpečnostného poplatku mohla vyhlásiť za zlučiteľnú s vnútorným trhom.

4.1.6.   OPATRENIE 6: PRIAME GRANTY OD SPOLKOVEJ KRAJINY PORÝNIE-FALCKO

| (108) | Komisia vo svojom rozhodnutí o začatí konania z roku 2008 poznamenala, že priame granty udelené v rokoch 2001 – 2004 boli udelené bez protiplnenia, zo štátnych zdrojov (konkrétne zo všeobecného rozpočtu spolkovej krajiny Porýnie-Falcko) a selektívnym spôsobom (iba v prospech spoločnosti FFHG). Komisia sa domnievala, že tieto granty môžu narušiť hospodársku súťaž a ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi. Komisia preto dospela k predbežnému záveru, že predstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy vo forme investičnej pomoci. |
| --- | --- |

(108)

Komisia vo svojom rozhodnutí o začatí konania z roku 2008 poznamenala, že priame granty udelené v rokoch 2001 – 2004 boli udelené bez protiplnenia, zo štátnych zdrojov (konkrétne zo všeobecného rozpočtu spolkovej krajiny Porýnie-Falcko) a selektívnym spôsobom (iba v prospech spoločnosti FFHG). Komisia sa domnievala, že tieto granty môžu narušiť hospodársku súťaž a ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi. Komisia preto dospela k predbežnému záveru, že predstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy vo forme investičnej pomoci.

| (109) | Komisia tiež vyjadrila pochybnosti, pokiaľ ide o zlučiteľnosť pomoci s vnútorným trhom, najmä vzhľadom na článok 107 ods. 3 písm. c) zmluvy a usmernenia v oblasti letectva z roku 2005. |
| --- | --- |

(109)

Komisia tiež vyjadrila pochybnosti, pokiaľ ide o zlučiteľnosť pomoci s vnútorným trhom, najmä vzhľadom na článok 107 ods. 3 písm. c) zmluvy a usmernenia v oblasti letectva z roku 2005.

4.2.   MOŽNÁ ŠTÁTNA POMOC POSKYTNUTÁ SPOLOČNOSŤOU FFHG SPOLOČNOSTI RYANAIR A VŠETKÝM ĎALŠÍM LETECKÝM SPOLOČNOSTIAM PREPRAVUJÚCIM CESTUJÚCICH

MOŽNÁ ŠTÁTNA POMOC POSKYTNUTÁ SPOLOČNOSŤOU FFHG SPOLOČNOSTI RYANAIR A VŠETKÝM ĎALŠÍM LETECKÝM SPOLOČNOSTIAM PREPRAVUJÚCIM CESTUJÚCICH

4.2.1.   OPATRENIE 7: DOHODA SO SPOLOČNOSŤOU RYANAIR Z ROKU 1999

| (110) | Pokiaľ ide o dohodu so spoločnosťou Ryanair z roku 1999, Komisia v rozhodnutí o začatí konania z roku 2008 vo všeobecnosti poukázala na to, že zníženie alebo systém znížení, ktorým sa poskytuje preferenčné zaobchádzanie pre konkrétny podnik, pravdepodobne patrí do rozsahu pôsobnosti článku 107 zmluvy. |
| --- | --- |

(110)

Pokiaľ ide o dohodu so spoločnosťou Ryanair z roku 1999, Komisia v rozhodnutí o začatí konania z roku 2008 vo všeobecnosti poukázala na to, že zníženie alebo systém znížení, ktorým sa poskytuje preferenčné zaobchádzanie pre konkrétny podnik, pravdepodobne patrí do rozsahu pôsobnosti článku 107 zmluvy.

| (111) | Komisia zastávala názor, že keďže FFHG je podnik prevažne vo vlastníctve štátu, jeho zdroje predstavujú štátne zdroje. Komisia vo vzťahu k dohode so spoločnosťou Ryanair z roku 1999 poukázala na to, že hoci dozorná rada nehlasovala o tejto dohode, neschválila ani návrh či nevykonala nijaké opatrenie, ktoré by naznačovalo, že je proti nej. Komisia preto poznamenala, že tiež nemá nijaké údaje, ktoré by jej umožnili dospieť k záveru, že dohoda so spoločnosťou Ryanair z roku 1999 nebola pripísateľná štátu. |
| --- | --- |

(111)

Komisia zastávala názor, že keďže FFHG je podnik prevažne vo vlastníctve štátu, jeho zdroje predstavujú štátne zdroje. Komisia vo vzťahu k dohode so spoločnosťou Ryanair z roku 1999 poukázala na to, že hoci dozorná rada nehlasovala o tejto dohode, neschválila ani návrh či nevykonala nijaké opatrenie, ktoré by naznačovalo, že je proti nej. Komisia preto poznamenala, že tiež nemá nijaké údaje, ktoré by jej umožnili dospieť k záveru, že dohoda so spoločnosťou Ryanair z roku 1999 nebola pripísateľná štátu.

| (112) | Komisia okrem toho vyjadrila pochybnosti o tom, či by súkromný investor v trhovom hospodárstve uzatvoril dohodu so spoločnosťou Ryanair z roku 1999. V tejto súvislosti Komisia poznamenala, že poplatky, ktoré spoločnosť FFHG uložila spoločnosti Ryanair, nepokrývali všetky náklady spoločnosti FFHG, a preto sa zdalo, že predstavujú výhodu pre spoločnosť Ryanair. |
| --- | --- |

(112)

Komisia okrem toho vyjadrila pochybnosti o tom, či by súkromný investor v trhovom hospodárstve uzatvoril dohodu so spoločnosťou Ryanair z roku 1999. V tejto súvislosti Komisia poznamenala, že poplatky, ktoré spoločnosť FFHG uložila spoločnosti Ryanair, nepokrývali všetky náklady spoločnosti FFHG, a preto sa zdalo, že predstavujú výhodu pre spoločnosť Ryanair.

| (113) | Komisia tiež poukázala na to, že náklady na nový terminál vo výške približne [...] mil. EUR neboli zohľadnené v kritériu súkromného subjektu v trhovom hospodárstve, ktoré predložilo Nemecko. Komisia v rámci predbežných zistení zamietla argument Nemecka, že v roku 1999 bol v každom prípade potrebný nový terminál pre cestujúcich na letisku Hahn, a že kapacita 1,25 milióna cestujúcich ročne bola omnoho vyššia než očakávaný objem cestujúcich, ktorý zabezpečovala spoločnosť Ryanair, lebo táto spoločnosť bola v roku 1999 jediným veľkým osobným leteckým dopravcom na letisku Frankfurt-Hahn. Komisia z týchto dôvodov vyjadrila pochybnosti týkajúce sa kritéria súkromného subjektu v trhovom hospodárstve, ktoré odovzdalo Nemecko. |
| --- | --- |

(113)

Komisia tiež poukázala na to, že náklady na nový terminál vo výške približne [...] mil. EUR neboli zohľadnené v kritériu súkromného subjektu v trhovom hospodárstve, ktoré predložilo Nemecko. Komisia v rámci predbežných zistení zamietla argument Nemecka, že v roku 1999 bol v každom prípade potrebný nový terminál pre cestujúcich na letisku Hahn, a že kapacita 1,25 milióna cestujúcich ročne bola omnoho vyššia než očakávaný objem cestujúcich, ktorý zabezpečovala spoločnosť Ryanair, lebo táto spoločnosť bola v roku 1999 jediným veľkým osobným leteckým dopravcom na letisku Frankfurt-Hahn. Komisia z týchto dôvodov vyjadrila pochybnosti týkajúce sa kritéria súkromného subjektu v trhovom hospodárstve, ktoré odovzdalo Nemecko.

| (114) | Komisia sa tiež domnievala, že dohoda so spoločnosťou Ryanair z roku 1999 je selektívnym a špecifickým opatrením, lebo len spoločnosť Ryanair získala takéto podmienky v rámci rokovaní so spoločnosťou FFHG, a že predmetné opatrenie narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže na trhu leteckých spoločností a ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi. |
| --- | --- |

(114)

Komisia sa tiež domnievala, že dohoda so spoločnosťou Ryanair z roku 1999 je selektívnym a špecifickým opatrením, lebo len spoločnosť Ryanair získala takéto podmienky v rámci rokovaní so spoločnosťou FFHG, a že predmetné opatrenie narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže na trhu leteckých spoločností a ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi.

| (115) | Komisia preto zaujala predbežné stanovisko, že keďže sa zdalo, že dohoda so spoločnosťou Ryanair z roku 1999 nespĺňa kritérium súkromného subjektu v trhovom hospodárstve a bola pripísateľná štátu, predstavovala štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy. Komisia okrem toho nezaznamenala právne dôvody na vyhlásenie takejto stálej prevádzkovej pomoci pre leteckú spoločnosť za pomoc zlučiteľnú s vnútorným trhom. |
| --- | --- |

(115)

Komisia preto zaujala predbežné stanovisko, že keďže sa zdalo, že dohoda so spoločnosťou Ryanair z roku 1999 nespĺňa kritérium súkromného subjektu v trhovom hospodárstve a bola pripísateľná štátu, predstavovala štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy. Komisia okrem toho nezaznamenala právne dôvody na vyhlásenie takejto stálej prevádzkovej pomoci pre leteckú spoločnosť za pomoc zlučiteľnú s vnútorným trhom.

4.2.2.   OPATRENIE 8: SADZOBNÍK LETISKOVÝCH POPLATKOV Z ROKU 2001

| (116) | Komisia v rozhodnutí o začatí konania z roku 2008 tiež analyzovala, či sadzobník letiskových poplatkov z roku 2001 mohol predstavovať štátnu pomoc v prospech spoločnosti Ryanair. V tomto ohľade sa domnievala, že ako spoločnosti, v ktorých majú orgány verejnej moci prevládajúci podiel, predstavujú zdroje spoločností FFHG a Fraport štátne zdroje, a že ich konanie by malo byť tiež pripísateľné štátu. |
| --- | --- |

(116)

Komisia v rozhodnutí o začatí konania z roku 2008 tiež analyzovala, či sadzobník letiskových poplatkov z roku 2001 mohol predstavovať štátnu pomoc v prospech spoločnosti Ryanair. V tomto ohľade sa domnievala, že ako spoločnosti, v ktorých majú orgány verejnej moci prevládajúci podiel, predstavujú zdroje spoločností FFHG a Fraport štátne zdroje, a že ich konanie by malo byť tiež pripísateľné štátu.

| (117) | Komisia vyjadrila pochybnosti, či bola štruktúra sadzobníka letiskových poplatkov z roku 2001 stanovená spôsobom, ktorý by letisku umožnil rentabilnú prevádzku, keďže Nemecko pre tento sadzobník neposkytlo výsledky kritéria súkromného subjektu v trhovom hospodárstve. Keďže spoločnosť Ryanair bola pravdepodobne jedinou osobnou leteckou spoločnosťou, ktorá využívala letisko v rokoch 2001 – 2003, a zachytila viac než 95 % objemu osobnej dopravy do roku 2006, výsledky kritéria súkromného subjektu v trhovom hospodárstve pre dohodu so spoločnosťou Ryanair z roku 2002, ktorá vychádzala zo sadzobníka letiskových poplatkov z roku 2001 a zaviedla dodatočnú podporu marketingu, slúžila ako referenčná hodnota. Na základe poskytnutých informácií Komisia spochybnila, či bolo splnené kritérium súkromného subjektu v trhovom hospodárstve pre sadzobník letiskových poplatkov z roku 2001. |
| --- | --- |

(117)

Komisia vyjadrila pochybnosti, či bola štruktúra sadzobníka letiskových poplatkov z roku 2001 stanovená spôsobom, ktorý by letisku umožnil rentabilnú prevádzku, keďže Nemecko pre tento sadzobník neposkytlo výsledky kritéria súkromného subjektu v trhovom hospodárstve. Keďže spoločnosť Ryanair bola pravdepodobne jedinou osobnou leteckou spoločnosťou, ktorá využívala letisko v rokoch 2001 – 2003, a zachytila viac než 95 % objemu osobnej dopravy do roku 2006, výsledky kritéria súkromného subjektu v trhovom hospodárstve pre dohodu so spoločnosťou Ryanair z roku 2002, ktorá vychádzala zo sadzobníka letiskových poplatkov z roku 2001 a zaviedla dodatočnú podporu marketingu, slúžila ako referenčná hodnota. Na základe poskytnutých informácií Komisia spochybnila, či bolo splnené kritérium súkromného subjektu v trhovom hospodárstve pre sadzobník letiskových poplatkov z roku 2001.

| (118) | Komisia sa domnievala, že opatrenie bolo selektívne, lebo iba letecké spoločnosti, ktoré využívajú letisko Frankfurt-Hahn, čerpali výhody zo sadzobníka letiskových poplatkov z roku 2001, a že to narušilo hospodársku súťaž alebo hrozilo narušením hospodárskej súťaže a ovplyvnilo obchod medzi členskými štátmi. |
| --- | --- |

(118)

Komisia sa domnievala, že opatrenie bolo selektívne, lebo iba letecké spoločnosti, ktoré využívajú letisko Frankfurt-Hahn, čerpali výhody zo sadzobníka letiskových poplatkov z roku 2001, a že to narušilo hospodársku súťaž alebo hrozilo narušením hospodárskej súťaže a ovplyvnilo obchod medzi členskými štátmi.

| (119) | Preto pokiaľ ide o sadzobník letiskových poplatkov z roku 2001, Komisia zaujala predbežné stanovisko, že by mohol predstavovať štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy. Komisia okrem toho nenašla právne dôvody na vyhlásenie takejto stálej prevádzkovej pomoci leteckej spoločnosti za pomoc zlučiteľnú s vnútorným trhom. |
| --- | --- |

(119)

Preto pokiaľ ide o sadzobník letiskových poplatkov z roku 2001, Komisia zaujala predbežné stanovisko, že by mohol predstavovať štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy. Komisia okrem toho nenašla právne dôvody na vyhlásenie takejto stálej prevádzkovej pomoci leteckej spoločnosti za pomoc zlučiteľnú s vnútorným trhom.

4.2.3.   OPATRENIE 9: DOHODA SO SPOLOČNOSŤOU RYANAIR Z ROKU 2002

| (120) | Pokiaľ ide o otázku štátnych zdrojov, Komisia použila primerane rovnaké odôvodnenie ako pri dohode so spoločnosťou Ryanair z roku 1999, ako je uvedené v oddiele 4.2.1 (odôvodnenie 110 a nasl.). Čo sa týka pripísateľnosti opatrenia, dohoda so spoločnosťou Ryanair z roku 2002 bola formálne schválená dozornou radou spoločnosti FFHG, ktorú tvoria prevažne členovia vymenovaní orgánmi verejnej moci. Komisia preto dospela k predbežnému záveru, že dohodu so spoločnosťou Ryanair z roku 2002 bolo možné pripísať Nemecku. |
| --- | --- |

(120)

Pokiaľ ide o otázku štátnych zdrojov, Komisia použila primerane rovnaké odôvodnenie ako pri dohode so spoločnosťou Ryanair z roku 1999, ako je uvedené v oddiele 4.2.1 (odôvodnenie 110 a nasl.). Čo sa týka pripísateľnosti opatrenia, dohoda so spoločnosťou Ryanair z roku 2002 bola formálne schválená dozornou radou spoločnosti FFHG, ktorú tvoria prevažne členovia vymenovaní orgánmi verejnej moci. Komisia preto dospela k predbežnému záveru, že dohodu so spoločnosťou Ryanair z roku 2002 bolo možné pripísať Nemecku.

| (121) | Komisia okrem toho vyjadrila pochybnosti o tom, či by investor v trhovom hospodárstve uzatvoril dohodu so spoločnosťou Ryanair z roku 2002. V tomto ohľade Komisia spochybnila výpočet, ktorý predložilo Nemecko. Komisia ďalej vyjadrila pochybnosti týkajúce sa výpočtu nákladov, keďže náklady na všeobecnú letiskovú infraštruktúru a všeobecnú správu letiska, ktoré predložilo Nemecko, vychádzali z hraničných namiesto priemerných nákladov. Výška letiskových poplatkov sa navyše zmrazila až do 30. apríla 2004 a potom sa mala upraviť tak, aby zodpovedala nemeckému indexu spotrebiteľských cien len vtedy, ak tento index vzrástol o viac ako [...] % v porovnaní s predchádzajúcim rokom. |
| --- | --- |

(121)

Komisia okrem toho vyjadrila pochybnosti o tom, či by investor v trhovom hospodárstve uzatvoril dohodu so spoločnosťou Ryanair z roku 2002. V tomto ohľade Komisia spochybnila výpočet, ktorý predložilo Nemecko. Komisia ďalej vyjadrila pochybnosti týkajúce sa výpočtu nákladov, keďže náklady na všeobecnú letiskovú infraštruktúru a všeobecnú správu letiska, ktoré predložilo Nemecko, vychádzali z hraničných namiesto priemerných nákladov. Výška letiskových poplatkov sa navyše zmrazila až do 30. apríla 2004 a potom sa mala upraviť tak, aby zodpovedala nemeckému indexu spotrebiteľských cien len vtedy, ak tento index vzrástol o viac ako [...] % v porovnaní s predchádzajúcim rokom.

| (122) | Pokiaľ ide o selektívnosť, narušenie hospodárskej súťaže a vplyv na obchod, Komisia použila primerane rovnaké odôvodnenie ako pri dohode so spoločnosťou Ryanair z roku 1999, pozri oddiel 4.2.1 (odôvodnenie 110 a nasl.). |
| --- | --- |

(122)

Pokiaľ ide o selektívnosť, narušenie hospodárskej súťaže a vplyv na obchod, Komisia použila primerane rovnaké odôvodnenie ako pri dohode so spoločnosťou Ryanair z roku 1999, pozri oddiel 4.2.1 (odôvodnenie 110 a nasl.).

| (123) | Komisia preto zaujala predbežné stanovisko, že dohoda so spoločnosťou Ryanair z roku 2002 môže predstavovať štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy. Komisia okrem toho nevidí nijaké právne dôvody na vyhlásenie takejto stálej prevádzkovej pomoci v prospech leteckej spoločnosti za pomoc zlučiteľnú s vnútorným trhom. |
| --- | --- |

(123)

Komisia preto zaujala predbežné stanovisko, že dohoda so spoločnosťou Ryanair z roku 2002 môže predstavovať štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy. Komisia okrem toho nevidí nijaké právne dôvody na vyhlásenie takejto stálej prevádzkovej pomoci v prospech leteckej spoločnosti za pomoc zlučiteľnú s vnútorným trhom.

4.2.4.   OPATRENIE 10: DOHODA SO SPOLOČNOSŤOU RYANAIR Z ROKU 2005

| (124) | Pokiaľ ide o otázku štátnych zdrojov, Komisia použila primerane rovnaké odôvodnenie ako pri dohode so spoločnosťou Ryanair z roku 1999, ako je uvedené v oddiele 4.2.1 (odôvodnenie 110 a nasl.). V súvislosti s otázkou existencie hospodárskej výhody Komisia vyjadrila pochybnosti, pokiaľ ide o výsledky kritéria súkromného subjektu v trhovom hospodárstve, ktoré predložilo Nemecko, pretože nebol k dispozícii dostatok informácií na overenie výpočtov a pretože investície vyvolané rastúcim počtom cestujúcich neboli nijakým spôsobom zohľadnené alebo pridelené spoločnosti Ryanair. |
| --- | --- |

(124)

Pokiaľ ide o otázku štátnych zdrojov, Komisia použila primerane rovnaké odôvodnenie ako pri dohode so spoločnosťou Ryanair z roku 1999, ako je uvedené v oddiele 4.2.1 (odôvodnenie 110 a nasl.). V súvislosti s otázkou existencie hospodárskej výhody Komisia vyjadrila pochybnosti, pokiaľ ide o výsledky kritéria súkromného subjektu v trhovom hospodárstve, ktoré predložilo Nemecko, pretože nebol k dispozícii dostatok informácií na overenie výpočtov a pretože investície vyvolané rastúcim počtom cestujúcich neboli nijakým spôsobom zohľadnené alebo pridelené spoločnosti Ryanair.

| (125) | Komisia okrem toho uviedla, že hoci dohoda so spoločnosťou Ryanair z roku 2005 sa odlišuje od dohôd so spoločnosťou Ryanair z rokov 1999 a 2002 zavedením systému zmluvných sankcií, ak by spoločnosť Ryanair negenerovala zmluvne stanovený objem cestujúcich, pochybovala o tom, či by tieto sankcie boli účinné. |
| --- | --- |

(125)

Komisia okrem toho uviedla, že hoci dohoda so spoločnosťou Ryanair z roku 2005 sa odlišuje od dohôd so spoločnosťou Ryanair z rokov 1999 a 2002 zavedením systému zmluvných sankcií, ak by spoločnosť Ryanair negenerovala zmluvne stanovený objem cestujúcich, pochybovala o tom, či by tieto sankcie boli účinné.

| (126) | Pokiaľ ide o selektívnosť, narušenie hospodárskej súťaže a vplyvy na obchod, Komisia použila primerane rovnaké odôvodnenie ako pri dohode so spoločnosťou Ryanair z roku 1999, pozri oddiel 4.2.1 (odôvodnenie 110 a nasl.). |
| --- | --- |

(126)

Pokiaľ ide o selektívnosť, narušenie hospodárskej súťaže a vplyvy na obchod, Komisia použila primerane rovnaké odôvodnenie ako pri dohode so spoločnosťou Ryanair z roku 1999, pozri oddiel 4.2.1 (odôvodnenie 110 a nasl.).

| (127) | Komisia dospela k záveru, že dohoda so spoločnosťou Ryanair z roku 2005 by tiež predstavovala štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy. Komisia nenašla nijaké právne dôvody na vyhlásenie takejto stálej prevádzkovej pomoci v prospech leteckej spoločnosti za pomoc zlučiteľnú s vnútorným trhom. |
| --- | --- |

(127)

Komisia dospela k záveru, že dohoda so spoločnosťou Ryanair z roku 2005 by tiež predstavovala štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy. Komisia nenašla nijaké právne dôvody na vyhlásenie takejto stálej prevádzkovej pomoci v prospech leteckej spoločnosti za pomoc zlučiteľnú s vnútorným trhom.

4.2.5.   OPATRENIE 11: SADZOBNÍK LETISKOVÝCH POPLATKOV Z ROKU 2006

| (128) | Pokiaľ ide o sadzobník letiskových poplatkov z roku 2006, Nemecko poskytlo Komisii len čiastočné ekonomické zdôvodnenie vo forme výsledkov kritéria súkromného subjektu v trhovom hospodárstve. Komisia vo svojom rozhodnutí o začatí konania z roku 2008 uviedla, že pre neúplné informácie nebolo možné overiť, či úspory z rozsahu opodstatnili diferenciáciu poplatkov za cestujúcich. Okrem toho ekonomické odôvodnenia týkajúce sa sadzobníka letiskových poplatkov z roku 2006 zanechali niekoľko otvorených otázok, ako napríklad ktoré náklady sú zahrnuté do pokrytia nákladov a prečo nebola podpora marketingu zahrnutá do ekonomického odôvodnenia sadzobníka. |
| --- | --- |

(128)

Pokiaľ ide o sadzobník letiskových poplatkov z roku 2006, Nemecko poskytlo Komisii len čiastočné ekonomické zdôvodnenie vo forme výsledkov kritéria súkromného subjektu v trhovom hospodárstve. Komisia vo svojom rozhodnutí o začatí konania z roku 2008 uviedla, že pre neúplné informácie nebolo možné overiť, či úspory z rozsahu opodstatnili diferenciáciu poplatkov za cestujúcich. Okrem toho ekonomické odôvodnenia týkajúce sa sadzobníka letiskových poplatkov z roku 2006 zanechali niekoľko otvorených otázok, ako napríklad ktoré náklady sú zahrnuté do pokrytia nákladov a prečo nebola podpora marketingu zahrnutá do ekonomického odôvodnenia sadzobníka.

| (129) | Komisia sa domnievala, že opatrenie bolo selektívne, lebo iba letecké spoločnosti využívajúce letisko Frankfurt-Hahn mali prospech zo sadzobníka letiskových poplatkov z roku 2006, a že predmetné opatrenie narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže a ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi. |
| --- | --- |

(129)

Komisia sa domnievala, že opatrenie bolo selektívne, lebo iba letecké spoločnosti využívajúce letisko Frankfurt-Hahn mali prospech zo sadzobníka letiskových poplatkov z roku 2006, a že predmetné opatrenie narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže a ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi.

| (130) | Preto pokiaľ ide o sadzobník letiskových poplatkov z roku 2006, Komisia zaujala predbežné stanovisko, že by to mohlo predstavovať štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy. Komisia okrem toho nevidí nijaké právne dôvody na vyhlásenie takejto stálej prevádzkovej pomoci v prospech leteckej spoločnosti za pomoc zlučiteľnú s vnútorným trhom. |
| --- | --- |

(130)

Preto pokiaľ ide o sadzobník letiskových poplatkov z roku 2006, Komisia zaujala predbežné stanovisko, že by to mohlo predstavovať štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy. Komisia okrem toho nevidí nijaké právne dôvody na vyhlásenie takejto stálej prevádzkovej pomoci v prospech leteckej spoločnosti za pomoc zlučiteľnú s vnútorným trhom.

5.   PRIPOMIENKY NEMECKA

PRIPOMIENKY NEMECKA

| (131) | Nemecko predložilo v priebehu tohto konania rozsiahle pripomienky a ekonomickú analýzu. |
| --- | --- |

(131)

Nemecko predložilo v priebehu tohto konania rozsiahle pripomienky a ekonomickú analýzu.

5.1.   VŠEOBECNÉ POZNÁMKY

VŠEOBECNÉ POZNÁMKY

| (132) | Nemecko vo svojich pripomienkach najskôr poskytlo niekoľko všeobecných úvah týkajúcich sa letiska Frankfurt-Hahn. Nemecko trvalo na tom, že projekt letiska Frankfurt-Hahn sa mal stať ziskovou súkromnou spoločnosťou od okamihu jeho konverzie. Spoločnosť Fraport sa preto strategicky zapojila s cieľom dlhodobej ziskovosti letiska. Vďaka svojmu obchodnému modelu nízkonákladového dopravcu so značne zjednodušenou infraštruktúrou a nízkymi kapitálovými nákladmi je letisko Frankfurt-Hahn podľa Nemecka priekopníkom v Európe. Nemecko však tvrdilo, že potrebný časový rámec na dosiahnutie pozitívnych prevádzkových výsledkov pri tomto type projektovej infraštruktúry by bol približne 20 rokov. Nemecko poukázalo na to, že letisko Frankfurt-Hahn malo pozitívny výsledok EBITDA prvýkrát v roku 2006, takže už osem rokov od jeho vstupu na trh, čo by preukázalo jeho hospodársku životaschopnosť. Podľa Nemecka bolo Frankfurt-Hahn najrýchlejšie rastúce letisko v Nemecku. |
| --- | --- |

(132)

Nemecko vo svojich pripomienkach najskôr poskytlo niekoľko všeobecných úvah týkajúcich sa letiska Frankfurt-Hahn. Nemecko trvalo na tom, že projekt letiska Frankfurt-Hahn sa mal stať ziskovou súkromnou spoločnosťou od okamihu jeho konverzie. Spoločnosť Fraport sa preto strategicky zapojila s cieľom dlhodobej ziskovosti letiska. Vďaka svojmu obchodnému modelu nízkonákladového dopravcu so značne zjednodušenou infraštruktúrou a nízkymi kapitálovými nákladmi je letisko Frankfurt-Hahn podľa Nemecka priekopníkom v Európe. Nemecko však tvrdilo, že potrebný časový rámec na dosiahnutie pozitívnych prevádzkových výsledkov pri tomto type projektovej infraštruktúry by bol približne 20 rokov. Nemecko poukázalo na to, že letisko Frankfurt-Hahn malo pozitívny výsledok EBITDA prvýkrát v roku 2006, takže už osem rokov od jeho vstupu na trh, čo by preukázalo jeho hospodársku životaschopnosť. Podľa Nemecka bolo Frankfurt-Hahn najrýchlejšie rastúce letisko v Nemecku.

| (133) | Nemecko okrem toho zastáva názor, že opatrenia týkajúce sa letiska Frankfurt-Hahn boli prijaté výhradne podľa zásady investora v trhovom hospodárstve. Ak by sa podľa Nemecka súkromný podnik rovnakej veľkosti a v porovnateľnej situácii takisto zaviazal k financovaniu na základe obchodnej logiky, vylučovalo by to akúkoľvek výhodu. Nemecko argumentovalo, že Komisia by mala len posúdiť, či je príslušné opatrenie hospodársky obhájiteľné, a nie či bude bez opodstatnenej pochybnosti úspešné. Nemecko tiež odkázalo na zásadu rovnosti zaobchádzania s verejnými a súkromnými podnikmi, podľa ktorej sa fondy, ktoré štát poskytuje podniku v súlade s trhovými podmienkami, nebudú považovať za štátnu pomoc. Podľa Nemecka boli všetky opatrenia pre letisko Frankfurt-Hahn poskytnuté v súlade s trhovými podmienkami; výsledky kritéria súkromného subjektu v trhovom hospodárstve, ktoré Nemecko predložilo, by poslúžili ako dôkaz. Nemecko následne rozviedlo tieto všeobecné pripomienky so zreteľom na príslušné opatrenia posúdené v rozhodnutí o začatí konania z roku 2008. |
| --- | --- |

(133)

Nemecko okrem toho zastáva názor, že opatrenia týkajúce sa letiska Frankfurt-Hahn boli prijaté výhradne podľa zásady investora v trhovom hospodárstve. Ak by sa podľa Nemecka súkromný podnik rovnakej veľkosti a v porovnateľnej situácii takisto zaviazal k financovaniu na základe obchodnej logiky, vylučovalo by to akúkoľvek výhodu. Nemecko argumentovalo, že Komisia by mala len posúdiť, či je príslušné opatrenie hospodársky obhájiteľné, a nie či bude bez opodstatnenej pochybnosti úspešné. Nemecko tiež odkázalo na zásadu rovnosti zaobchádzania s verejnými a súkromnými podnikmi, podľa ktorej sa fondy, ktoré štát poskytuje podniku v súlade s trhovými podmienkami, nebudú považovať za štátnu pomoc. Podľa Nemecka boli všetky opatrenia pre letisko Frankfurt-Hahn poskytnuté v súlade s trhovými podmienkami; výsledky kritéria súkromného subjektu v trhovom hospodárstve, ktoré Nemecko predložilo, by poslúžili ako dôkaz. Nemecko následne rozviedlo tieto všeobecné pripomienky so zreteľom na príslušné opatrenia posúdené v rozhodnutí o začatí konania z roku 2008.

5.2.   ÚDAJNÁ ŠTÁTNA POMOC POSKYTNUTÁ V PROSPECH SPOLOČNOSTI FFHG

ÚDAJNÁ ŠTÁTNA POMOC POSKYTNUTÁ V PROSPECH SPOLOČNOSTI FFHG

5.2.1.   OPATRENIE 1: DOHODA PLTA Z ROKU 2001

| (134) | Nemecko tvrdilo, že pravidlá štátnej pomoci sa nevzťahujú na dohodu PLTA z roku 2001, lebo bola uzatvorená v auguste 1999, t. j. pred vydaním rozsudku Súdneho dvora vo veci Aéroports de Paris (30) z 24. októbra 2002 Podľa Nemecka sa rozsudok Všeobecného súdu vydaný na prvom stupni stal právoplatným až po vydaní rozsudku Súdneho dvora a len potom, ako bolo objasnené, že letiská boli považované za podniky, a preto patrili do rozsahu uplatňovania pravidiel štátnej pomoci. Tento prístup by sa potvrdil neskôr rozsudkom vo veci Lipsko/Halle (31). |
| --- | --- |

(134)

Nemecko tvrdilo, že pravidlá štátnej pomoci sa nevzťahujú na dohodu PLTA z roku 2001, lebo bola uzatvorená v auguste 1999, t. j. pred vydaním rozsudku Súdneho dvora vo veci Aéroports de Paris (30) z 24. októbra 2002 Podľa Nemecka sa rozsudok Všeobecného súdu vydaný na prvom stupni stal právoplatným až po vydaní rozsudku Súdneho dvora a len potom, ako bolo objasnené, že letiská boli považované za podniky, a preto patrili do rozsahu uplatňovania pravidiel štátnej pomoci. Tento prístup by sa potvrdil neskôr rozsudkom vo veci Lipsko/Halle (31).

30

31

| (135) | Nemecko ďalej uviedlo, že neboli použité nijaké štátne zdroje. V tejto súvislosti Nemecko spresnilo, že straty, ktoré prevzala spoločnosť Fraport, nezaťažili rozpočet štátu. Nemecko ďalej argumentovalo, že rozhodnutia prijaté spoločnosťou Fraport nebolo možné pripísať Nemecku, lebo verejní akcionári nemohli vykonávať rozhodujúci vplyv. V tejto súvislosti Nemecko zdôraznilo, že v každom jednotlivom prípade by bolo potrebné overiť, či boli zdroje spoločnosti skutočne kontrolované štátom. Podľa Nemecka skutočnosť, že väčšina akcionárov bola verejná, nepostačuje na predpoklad, že dohoda PLTA z roku 2001 zahŕňa štátne zdroje. |
| --- | --- |

(135)

Nemecko ďalej uviedlo, že neboli použité nijaké štátne zdroje. V tejto súvislosti Nemecko spresnilo, že straty, ktoré prevzala spoločnosť Fraport, nezaťažili rozpočet štátu. Nemecko ďalej argumentovalo, že rozhodnutia prijaté spoločnosťou Fraport nebolo možné pripísať Nemecku, lebo verejní akcionári nemohli vykonávať rozhodujúci vplyv. V tejto súvislosti Nemecko zdôraznilo, že v každom jednotlivom prípade by bolo potrebné overiť, či boli zdroje spoločnosti skutočne kontrolované štátom. Podľa Nemecka skutočnosť, že väčšina akcionárov bola verejná, nepostačuje na predpoklad, že dohoda PLTA z roku 2001 zahŕňa štátne zdroje.

| (136) | Podľa názoru Nemecka akcionári nemôžu ovplyvniť správanie správnej rady v prípade nemeckej akciovej spoločnosti, Aktiengesellschaft, akou je spoločnosť Fraport. Podľa názoru Nemecka je Fraport nezávislá akciová spoločnosť kótovaná na burze a regionálne verejné subjekty nevykonávajú nepretržitú kontrolu nad jej finančnými prostriedkami. Nemecko vysvetlilo, že podľa oddielu 76 Aktiengesetz (nemecký zákon o akciových spoločnostiach, „AktG“) má správna rada rozsiahle rozhodovacie právomoci nezávisle od akcionárov. Nemecko argumentovalo, že vo veciach Stadtwerke Brixen AG (32) a Carbotermo (33) Súdny dvor už uznal povahu nemeckej kótovanej spoločnosti a značnú nezávislosť jej správnej rady voči svojim akcionárom. V tejto súvislosti by orgány verejnej moci nemohli kontrolovať každodennú činnosť spoločnosti Fraport. |
| --- | --- |

(136)

Podľa názoru Nemecka akcionári nemôžu ovplyvniť správanie správnej rady v prípade nemeckej akciovej spoločnosti, Aktiengesellschaft, akou je spoločnosť Fraport. Podľa názoru Nemecka je Fraport nezávislá akciová spoločnosť kótovaná na burze a regionálne verejné subjekty nevykonávajú nepretržitú kontrolu nad jej finančnými prostriedkami. Nemecko vysvetlilo, že podľa oddielu 76 Aktiengesetz (nemecký zákon o akciových spoločnostiach, „AktG“) má správna rada rozsiahle rozhodovacie právomoci nezávisle od akcionárov. Nemecko argumentovalo, že vo veciach Stadtwerke Brixen AG (32) a Carbotermo (33) Súdny dvor už uznal povahu nemeckej kótovanej spoločnosti a značnú nezávislosť jej správnej rady voči svojim akcionárom. V tejto súvislosti by orgány verejnej moci nemohli kontrolovať každodennú činnosť spoločnosti Fraport.

32

33

| (137) | V tejto súvislosti Nemecko uviedlo, že spoločnosť Fraport nebola nijakým spôsobom začlenená do štruktúr verejnej správy, že spoločnosť Fraport sa za svoju činnosť nezodpovedala Nemecku a nebola nijako podriadená verejnej správe. Hoci Nemecko uznalo, že verejní akcionári sa zapájajú do prijímania rozhodnutí na valnom zhromaždení akcionárov, počas ktorých sa rozhodlo o dohode PLTA z roku 2001, Nemecko uviedlo, že to neznamená, že verejní akcionári neurobili nič okrem uplatňovania svojich zákonných práv a povinností ako akcionárov. |
| --- | --- |

(137)

V tejto súvislosti Nemecko uviedlo, že spoločnosť Fraport nebola nijakým spôsobom začlenená do štruktúr verejnej správy, že spoločnosť Fraport sa za svoju činnosť nezodpovedala Nemecku a nebola nijako podriadená verejnej správe. Hoci Nemecko uznalo, že verejní akcionári sa zapájajú do prijímania rozhodnutí na valnom zhromaždení akcionárov, počas ktorých sa rozhodlo o dohode PLTA z roku 2001, Nemecko uviedlo, že to neznamená, že verejní akcionári neurobili nič okrem uplatňovania svojich zákonných práv a povinností ako akcionárov.

| (138) | Nemecko okrem toho uviedlo, že podľa dohody PLTA z roku 2001 sa spoločnosť FFHG nijakým spôsobom nezvýhodňuje. Poukázalo na kritérium súkromného subjektu v trhovom hospodárstve, ktoré v tejto súvislosti zrealizovala spoločnosť PwC, a usúdilo, že investor pôsobiaci v trhovom hospodárstve by tiež uzavrel túto dohodu. Nemecko okrem toho uviedlo, že riziká a výhody vyplývajúce z dohody PLTA z roku 2001 boli rovnomerne rozložené a že to dávalo zmysel aj z daňového hľadiska. Celkovo Nemecko vykreslilo dohodu PLTA z roku 2001 ako úplne bežné opatrenie v skupine spoločností, ktoré je určené na uplatňovanie globálnej alebo sektorovej štrukturálnej politiky. |
| --- | --- |

(138)

Nemecko okrem toho uviedlo, že podľa dohody PLTA z roku 2001 sa spoločnosť FFHG nijakým spôsobom nezvýhodňuje. Poukázalo na kritérium súkromného subjektu v trhovom hospodárstve, ktoré v tejto súvislosti zrealizovala spoločnosť PwC, a usúdilo, že investor pôsobiaci v trhovom hospodárstve by tiež uzavrel túto dohodu. Nemecko okrem toho uviedlo, že riziká a výhody vyplývajúce z dohody PLTA z roku 2001 boli rovnomerne rozložené a že to dávalo zmysel aj z daňového hľadiska. Celkovo Nemecko vykreslilo dohodu PLTA z roku 2001 ako úplne bežné opatrenie v skupine spoločností, ktoré je určené na uplatňovanie globálnej alebo sektorovej štrukturálnej politiky.

5.2.2.   OPATRENIE 2: ZVÝŠENIE KAPITÁLU V ROKU 2001

| (139) | Nemecko uviedlo, že zvýšenie kapitálu v roku 2001 bolo potrebné, lebo externým financovaním investícií do infraštruktúry by sa v krátkodobom horizonte príliš zhoršili ročné výsledky spoločnosti FFHG. |
| --- | --- |

(139)

Nemecko uviedlo, že zvýšenie kapitálu v roku 2001 bolo potrebné, lebo externým financovaním investícií do infraštruktúry by sa v krátkodobom horizonte príliš zhoršili ročné výsledky spoločnosti FFHG.

| (140) | Nemecko uviedlo, že o zvýšení kapitálu v roku 2001 rozhodla dozorná rada spoločnosti FFHG 14. decembra 2001, čo viedlo k zmene v stanovách spoločnosti FFHG 9. januára 2002. Nemecko preto spochybnilo, či sú pravidlá štátnej pomoci uplatniteľné na toto opatrenie a v tomto prípade odkázalo aj na svoje odôvodnenie týkajúce sa dohody PLTA z roku 2001 (pozri odôvodnenie 134). |
| --- | --- |

(140)

Nemecko uviedlo, že o zvýšení kapitálu v roku 2001 rozhodla dozorná rada spoločnosti FFHG 14. decembra 2001, čo viedlo k zmene v stanovách spoločnosti FFHG 9. januára 2002. Nemecko preto spochybnilo, či sú pravidlá štátnej pomoci uplatniteľné na toto opatrenie a v tomto prípade odkázalo aj na svoje odôvodnenie týkajúce sa dohody PLTA z roku 2001 (pozri odôvodnenie 134).

| (141) | Nemecko ďalej tvrdilo, že prostriedky, ktoré investovala spoločnosť Fraport (19,7 milióna EUR z 27 miliónov EUR), neboli štátne zdroje, keďže štát nemal nijakú kontrolu nad spoločnosťou Fraport. Nemecko sa v tejto súvislosti odvolalo na svoje odôvodnenie o štátnych zdrojoch týkajúce sa dohody PLTA z roku 2001 (pozri odôvodnenie 136). Nemecko navyše uviedlo, že zvýšenie kapitálu tiež nebolo možné pripísať Nemecku a odvolalo sa na svoje vysvetlenia týkajúce sa pripísateľnosti týkajúce sa dohody PLTA z roku 2001 (pozri odôvodnenie 134). Nemecko dodalo, že schválenie zvýšenia kapitálu v roku 2001 akcionármi spoločnosti FFHG nemohlo byť rozhodujúcim faktorom jeho pripísateľnosti štátu. Podľa názoru Nemecka sa musia štátu pripísať opatrenia toho podniku, ktorý poskytol prípadnú pomoc, a nie podniku, ktorý má prospech z pomoci. Keďže spoločnosť FFHG bola podnikom zvýhodneným pomocou, jej schválenie zvýšenia kapitálu by nebolo dôvodom pripísania poskytnutia pomoci Nemecku. Podľa Nemecka by sa ani schválenie dozornej rady spoločnosti Fraport nemohlo považovať za náznak pripísateľnosti, lebo dozorná rada sa v tom čase skladala rovnakým dielom zo zástupcov zamestnancov a akcionárov s právom spolurozhodovania, čo znamená, že v nej bolo desať zástupcov zamestnancov a desať zástupcov akcionárov. |
| --- | --- |

(141)

Nemecko ďalej tvrdilo, že prostriedky, ktoré investovala spoločnosť Fraport (19,7 milióna EUR z 27 miliónov EUR), neboli štátne zdroje, keďže štát nemal nijakú kontrolu nad spoločnosťou Fraport. Nemecko sa v tejto súvislosti odvolalo na svoje odôvodnenie o štátnych zdrojoch týkajúce sa dohody PLTA z roku 2001 (pozri odôvodnenie 136). Nemecko navyše uviedlo, že zvýšenie kapitálu tiež nebolo možné pripísať Nemecku a odvolalo sa na svoje vysvetlenia týkajúce sa pripísateľnosti týkajúce sa dohody PLTA z roku 2001 (pozri odôvodnenie 134). Nemecko dodalo, že schválenie zvýšenia kapitálu v roku 2001 akcionármi spoločnosti FFHG nemohlo byť rozhodujúcim faktorom jeho pripísateľnosti štátu. Podľa názoru Nemecka sa musia štátu pripísať opatrenia toho podniku, ktorý poskytol prípadnú pomoc, a nie podniku, ktorý má prospech z pomoci. Keďže spoločnosť FFHG bola podnikom zvýhodneným pomocou, jej schválenie zvýšenia kapitálu by nebolo dôvodom pripísania poskytnutia pomoci Nemecku. Podľa Nemecka by sa ani schválenie dozornej rady spoločnosti Fraport nemohlo považovať za náznak pripísateľnosti, lebo dozorná rada sa v tom čase skladala rovnakým dielom zo zástupcov zamestnancov a akcionárov s právom spolurozhodovania, čo znamená, že v nej bolo desať zástupcov zamestnancov a desať zástupcov akcionárov.

| (142) | Nemecko ďalej uviedlo, že spoločnosti FFHG nebola prostredníctvom zvýšenia kapitálu v roku 2001 poskytnutá nijaká výhoda. Spoločnosť Fraport, ako aj spolková krajina Porýnie-Falcko konali v tejto záležitosti takisto ako ktorýkoľvek investor pôsobiaci v trhovom hospodárstve. |
| --- | --- |

(142)

Nemecko ďalej uviedlo, že spoločnosti FFHG nebola prostredníctvom zvýšenia kapitálu v roku 2001 poskytnutá nijaká výhoda. Spoločnosť Fraport, ako aj spolková krajina Porýnie-Falcko konali v tejto záležitosti takisto ako ktorýkoľvek investor pôsobiaci v trhovom hospodárstve.

| (143) | Nemecko nesúhlasilo s pochybnosťami Komisie v súvislosti s výsledkami kritéria súkromného subjektu v trhovom hospodárstve, ktoré sa týkali rozhodnutia spoločnosti Fraport o zvýšení kapitálu v roku 2001. Nemecko predložilo Komisii všetky dodatočne vyžiadané interné dokumenty. Podľa názoru Nemecka bolo rozhodnutie o zvýšení kapitálu, ktoré spoločnosť Fraport prijala v roku 2001, založené okrem iného na posúdení opatrenia skupiny BCG a dvoch všeobecných štúdií, ktoré objednala spoločnosť Fraport o rozvoji leteckej dopravy. Nemecko zdôraznilo, že spoločnosť Fraport zvýšila kapitál, lebo v posúdení skupiny BCG bolo uvedené, že bez ďalšej výstavby a ďalších opatrení týkajúcich sa infraštruktúry by nebolo možné dosiahnuť ziskovosť letiska Frankfurt-Hahn. Vo výsledkoch kritéria súkromného subjektu v trhovom hospodárstve sa zohľadnili všetky tieto dokumenty. |
| --- | --- |

(143)

Nemecko nesúhlasilo s pochybnosťami Komisie v súvislosti s výsledkami kritéria súkromného subjektu v trhovom hospodárstve, ktoré sa týkali rozhodnutia spoločnosti Fraport o zvýšení kapitálu v roku 2001. Nemecko predložilo Komisii všetky dodatočne vyžiadané interné dokumenty. Podľa názoru Nemecka bolo rozhodnutie o zvýšení kapitálu, ktoré spoločnosť Fraport prijala v roku 2001, založené okrem iného na posúdení opatrenia skupiny BCG a dvoch všeobecných štúdií, ktoré objednala spoločnosť Fraport o rozvoji leteckej dopravy. Nemecko zdôraznilo, že spoločnosť Fraport zvýšila kapitál, lebo v posúdení skupiny BCG bolo uvedené, že bez ďalšej výstavby a ďalších opatrení týkajúcich sa infraštruktúry by nebolo možné dosiahnuť ziskovosť letiska Frankfurt-Hahn. Vo výsledkoch kritéria súkromného subjektu v trhovom hospodárstve sa zohľadnili všetky tieto dokumenty.

| (144) | V nadväznosti na pochybnosti, ktoré vyjadrila Komisia vo vzťahu ku kritériu súkromného subjektu v trhovom hospodárstve, ktoré vykonala spoločnosť PwC, Nemecko predložilo druhé doplňujúce posúdenie od spoločnosti PwC na doplnenie a spresnenie prvého kritéria súkromného subjektu v trhovom hospodárstve. V tomto spresnenom posúdení sa dospelo k rovnakému záveru ako v prvom, a to že bolo splnené kritérium súkromného subjektu v trhovom hospodárstve. Nemecko odmietlo pochybnosti Komisie, že spoločnosť PwC neposúdila odchod spoločnosti Fraport a že by preto bez znalosti nákladov na stiahnutie nebolo nemožné overiť, či spoločnosť Fraport konala ako investor v trhovom hospodárstve. Nemecko tvrdilo, že náklady na stiahnutie neboli v rámci posúdenia významné. Nemecko navyše poukázalo na to, že spoločnosť Fraport zvažovala stiahnutie, ale že by to nebolo možné počas nasledujúcich piatich rokov z dôvodu dohody PLTA z roku 2001. Z posúdenia spoločnosti PwC okrem toho vyplynulo, že investícia by mala z dlhodobého hľadiska pozitívny vplyv pre spoločnosť Fraport. |
| --- | --- |

(144)

V nadväznosti na pochybnosti, ktoré vyjadrila Komisia vo vzťahu ku kritériu súkromného subjektu v trhovom hospodárstve, ktoré vykonala spoločnosť PwC, Nemecko predložilo druhé doplňujúce posúdenie od spoločnosti PwC na doplnenie a spresnenie prvého kritéria súkromného subjektu v trhovom hospodárstve. V tomto spresnenom posúdení sa dospelo k rovnakému záveru ako v prvom, a to že bolo splnené kritérium súkromného subjektu v trhovom hospodárstve. Nemecko odmietlo pochybnosti Komisie, že spoločnosť PwC neposúdila odchod spoločnosti Fraport a že by preto bez znalosti nákladov na stiahnutie nebolo nemožné overiť, či spoločnosť Fraport konala ako investor v trhovom hospodárstve. Nemecko tvrdilo, že náklady na stiahnutie neboli v rámci posúdenia významné. Nemecko navyše poukázalo na to, že spoločnosť Fraport zvažovala stiahnutie, ale že by to nebolo možné počas nasledujúcich piatich rokov z dôvodu dohody PLTA z roku 2001. Z posúdenia spoločnosti PwC okrem toho vyplynulo, že investícia by mala z dlhodobého hľadiska pozitívny vplyv pre spoločnosť Fraport.

| (145) | Po rozhodnutí o začatí konania z roku 2008 Nemecko predložilo aj výsledky kritéria súkromného subjektu v trhovom hospodárstve v súvislosti so správaním spolkovej krajiny Porýnie-Falcko a jej rozhodnutím prispieť na zvýšenie kapitálu spoločnosti FFHG sumou vo výške 7,3 milióna EUR. Podľa posúdenia, ktoré tiež vykonala spoločnosť PwC, spolková krajina Porýnie-Falcko konala ako podnikateľský subjekt v trhovom hospodárstve, lebo investičné opatrenia, o ktorých sa rozhodlo v roku 2001, boli potrebné, a preto bolo zvýšenie kapitálu obchodne obhájiteľné. |
| --- | --- |

(145)

Po rozhodnutí o začatí konania z roku 2008 Nemecko predložilo aj výsledky kritéria súkromného subjektu v trhovom hospodárstve v súvislosti so správaním spolkovej krajiny Porýnie-Falcko a jej rozhodnutím prispieť na zvýšenie kapitálu spoločnosti FFHG sumou vo výške 7,3 milióna EUR. Podľa posúdenia, ktoré tiež vykonala spoločnosť PwC, spolková krajina Porýnie-Falcko konala ako podnikateľský subjekt v trhovom hospodárstve, lebo investičné opatrenia, o ktorých sa rozhodlo v roku 2001, boli potrebné, a preto bolo zvýšenie kapitálu obchodne obhájiteľné.

5.2.3.   OPATRENIE 3: ZVÝŠENIE KAPITÁLU V ROKU 2004

| (146) | Nemecko tvrdilo, že po rozsudku vo veci Aéroports de Paris by pravidlá štátnej pomoci neboli uplatniteľné na zvýšenie kapitálu v roku 2004. Podľa Nemecka boli v tom čase platné usmernenia v oblasti letectva z roku 1994 a podľa týchto usmernení neboli infraštruktúrne opatrenia na letiskách relevantné na účely uplatňovania pravidiel štátnej pomoci. |
| --- | --- |

(146)

Nemecko tvrdilo, že po rozsudku vo veci Aéroports de Paris by pravidlá štátnej pomoci neboli uplatniteľné na zvýšenie kapitálu v roku 2004. Podľa Nemecka boli v tom čase platné usmernenia v oblasti letectva z roku 1994 a podľa týchto usmernení neboli infraštruktúrne opatrenia na letiskách relevantné na účely uplatňovania pravidiel štátnej pomoci.

| (147) | Nemecko tvrdilo, že na rozdiel od opisu Komisie v rozhodnutí o začatí konania z roku 2008 bolo zvýšenie kapitálu v roku 2004 dohodnuté 30. marca 2005 a zapísalo sa do obchodného registra 19. mája 2005. Okrem toho základná dohoda o tomto zvýšení kapitálu vychádza z dohody z roku 2002. Nemecko vysvetlilo, že v tejto dohode sa stanovovalo zriadenie letiskového systému medzi letiskami Frankfurt nad Mohanom a Frankfurt-Hahn podľa nariadenia Rady (EHS) č. 2408/92 (34). Podľa názoru Nemecka by sa posúdenie zvýšenia kapitálu v roku 2004 muselo posudzovať v tomto kontexte. |
| --- | --- |

(147)

Nemecko tvrdilo, že na rozdiel od opisu Komisie v rozhodnutí o začatí konania z roku 2008 bolo zvýšenie kapitálu v roku 2004 dohodnuté 30. marca 2005 a zapísalo sa do obchodného registra 19. mája 2005. Okrem toho základná dohoda o tomto zvýšení kapitálu vychádza z dohody z roku 2002. Nemecko vysvetlilo, že v tejto dohode sa stanovovalo zriadenie letiskového systému medzi letiskami Frankfurt nad Mohanom a Frankfurt-Hahn podľa nariadenia Rady (EHS) č. 2408/92 (34). Podľa názoru Nemecka by sa posúdenie zvýšenia kapitálu v roku 2004 muselo posudzovať v tomto kontexte.

34

| (148) | Nemecko poukázalo na to, že podľa výsledkov kritéria súkromného subjektu v trhovom hospodárstve, ktoré predložila spoločnosť PwC a ktoré boli podporené doplnkovými posúdeniami po rozhodnutí o začatí konania z roku 2008, spoločnosť Fraport, spolková krajina Porýnie-Falcko a spolková krajina Hesensko konali ako investori pôsobiaci v trhovom hospodárstve, pokiaľ ide o zvýšenie kapitálu v roku 2004. Čo sa týka argumentov v prospech spoločnosti Fraport, Nemecko sa odvoláva na svoje tvrdenia týkajúce sa zvýšenia kapitálu v roku 2001 (pozri odôvodnenie 140 a nasl.). V prvom, ako aj v doplnkovom kritériu súkromného subjektu v trhovom hospodárstve dospela spoločnosť PwC podľa Nemecka k záveru, že zvýšenie kapitálu z roku 2004, ako aj uzatvorenie novej dohody PLTA sa majú vnímať ako výhodné pre spoločnosť Fraport v danom čase, a to kvalitatívne aj kvantitatívne. Toto bolo podľa Nemecka odôvodnené zistením spoločnosti PwC, že návratnosť investovaného kapitálu spoločnosti Fraport (ďalej len „ROIC“) pri investovaní do spoločnosti FFHG bola vyššia než alternatívna návratnosť rovnocenných kapitálových investícií. |
| --- | --- |

(148)

Nemecko poukázalo na to, že podľa výsledkov kritéria súkromného subjektu v trhovom hospodárstve, ktoré predložila spoločnosť PwC a ktoré boli podporené doplnkovými posúdeniami po rozhodnutí o začatí konania z roku 2008, spoločnosť Fraport, spolková krajina Porýnie-Falcko a spolková krajina Hesensko konali ako investori pôsobiaci v trhovom hospodárstve, pokiaľ ide o zvýšenie kapitálu v roku 2004. Čo sa týka argumentov v prospech spoločnosti Fraport, Nemecko sa odvoláva na svoje tvrdenia týkajúce sa zvýšenia kapitálu v roku 2001 (pozri odôvodnenie 140 a nasl.). V prvom, ako aj v doplnkovom kritériu súkromného subjektu v trhovom hospodárstve dospela spoločnosť PwC podľa Nemecka k záveru, že zvýšenie kapitálu z roku 2004, ako aj uzatvorenie novej dohody PLTA sa majú vnímať ako výhodné pre spoločnosť Fraport v danom čase, a to kvalitatívne aj kvantitatívne. Toto bolo podľa Nemecka odôvodnené zistením spoločnosti PwC, že návratnosť investovaného kapitálu spoločnosti Fraport (ďalej len „ROIC“) pri investovaní do spoločnosti FFHG bola vyššia než alternatívna návratnosť rovnocenných kapitálových investícií.

| (149) | Pokiaľ ide o spolkovú krajinu Porýnie-Falcko, Nemecko poukázalo na záver spoločnosti PwC, že aj táto spolková krajina konala ako investor v trhovom hospodárstve, keďže ROIC za spolkovú krajinu bol takisto ako pri spoločnosti Fraport nad úrovňou porovnateľnej alternatívnej investície. |
| --- | --- |

(149)

Pokiaľ ide o spolkovú krajinu Porýnie-Falcko, Nemecko poukázalo na záver spoločnosti PwC, že aj táto spolková krajina konala ako investor v trhovom hospodárstve, keďže ROIC za spolkovú krajinu bol takisto ako pri spoločnosti Fraport nad úrovňou porovnateľnej alternatívnej investície.

| (150) | V súvislosti so správaním spolkovej krajiny Hesensko Nemecko tvrdilo, že obmedzené možnosti rastu pre letisko Frankfurt nad Mohanom vyplývajúce okrem iného zo zákazu nočných letov si v očiach spolkovej krajiny Hesensko vynútili ďalší rozvoj letiska Frankfurt-Hahn. Letisko Frankfurt nad Mohanom by inak čelilo vážnym hospodárskym dôsledkom. Nemecko poukázalo na to, že tento vývoj bol nevyhnutný, aby sa úplne využili existujúce možnosti rastu v rámci 24-hodinového letového povolenia pre letisko Frankfurt-Hahn spolu s plánovaným zavedením letiskového systému Frankfurt nad Mohanom – Frankfurt-Hahn. Zapojenie spolkovej krajiny Hesensko do zvýšenia kapitálu bolo preto podľa Nemecka nevyhnutné. |
| --- | --- |

(150)

V súvislosti so správaním spolkovej krajiny Hesensko Nemecko tvrdilo, že obmedzené možnosti rastu pre letisko Frankfurt nad Mohanom vyplývajúce okrem iného zo zákazu nočných letov si v očiach spolkovej krajiny Hesensko vynútili ďalší rozvoj letiska Frankfurt-Hahn. Letisko Frankfurt nad Mohanom by inak čelilo vážnym hospodárskym dôsledkom. Nemecko poukázalo na to, že tento vývoj bol nevyhnutný, aby sa úplne využili existujúce možnosti rastu v rámci 24-hodinového letového povolenia pre letisko Frankfurt-Hahn spolu s plánovaným zavedením letiskového systému Frankfurt nad Mohanom – Frankfurt-Hahn. Zapojenie spolkovej krajiny Hesensko do zvýšenia kapitálu bolo preto podľa Nemecka nevyhnutné.

5.2.4.   OPATRENIE 4: DOHODA PLTA Z ROKU 2004

| (151) | Nemecko uviedlo, že dohoda PLTA z roku 2004 sa mohla vnímať jedine vzhľadom na zvýšenie kapitálu a zmeny v akcionárskej štruktúre v roku 2004, najmä preto, že spolkové krajiny Porýnie-Falcko a Hesensko podmienili prerozdelenie akcií spoločnosti FFHG uzavretím dohody PLTA z roku 2004 medzi spoločnosťami Fraport a FFHG s platnosťou do roku 2014. |
| --- | --- |

(151)

Nemecko uviedlo, že dohoda PLTA z roku 2004 sa mohla vnímať jedine vzhľadom na zvýšenie kapitálu a zmeny v akcionárskej štruktúre v roku 2004, najmä preto, že spolkové krajiny Porýnie-Falcko a Hesensko podmienili prerozdelenie akcií spoločnosti FFHG uzavretím dohody PLTA z roku 2004 medzi spoločnosťami Fraport a FFHG s platnosťou do roku 2014.

| (152) | Nemecko sa odvolalo na svoje odôvodnenia týkajúce sa zvýšenia kapitálu z roku 2004 a tvrdilo, že pravidlá štátnej pomoci sa nevzťahujú ani na dohodu PLTA z roku 2004 (pozri odôvodnenie 146 a nasl.). |
| --- | --- |

(152)

Nemecko sa odvolalo na svoje odôvodnenia týkajúce sa zvýšenia kapitálu z roku 2004 a tvrdilo, že pravidlá štátnej pomoci sa nevzťahujú ani na dohodu PLTA z roku 2004 (pozri odôvodnenie 146 a nasl.).

| (153) | Pokiaľ ide o zapojenie štátnych zdrojov, Nemecko sa odvolalo na svoje vysvetlenia týkajúce sa dohody PLTA z roku 2001 (pozri odôvodnenie 134 a nasl.). Podľa názoru Nemecka preto zdroje spoločnosti Fraport neboli štátnymi zdrojmi, lebo spoločnosť Fraport nebola kontrolovaná štátom. |
| --- | --- |

(153)

Pokiaľ ide o zapojenie štátnych zdrojov, Nemecko sa odvolalo na svoje vysvetlenia týkajúce sa dohody PLTA z roku 2001 (pozri odôvodnenie 134 a nasl.). Podľa názoru Nemecka preto zdroje spoločnosti Fraport neboli štátnymi zdrojmi, lebo spoločnosť Fraport nebola kontrolovaná štátom.

| (154) | Nemecko ďalej tvrdilo, že na schválenie rozhodnutia o dohode PLTA z roku 2004 bola potrebná 75 % väčšina hlasov, pričom verejní akcionári vlastnili približne len 70 % akcií, a preto neboli v skutočnosti schopní kontrolovať rozhodnutia spoločnosti Fraport. Okrem toho bolo zvyšných 30 % akcií spoločnosti Fraport rozptýlených. Výsledkom hlasovania bolo 99,992 % hlasov za, takže aj investori v trhovom hospodárstve hlasovali za dohodu PLTA z roku 2004. |
| --- | --- |

(154)

Nemecko ďalej tvrdilo, že na schválenie rozhodnutia o dohode PLTA z roku 2004 bola potrebná 75 % väčšina hlasov, pričom verejní akcionári vlastnili približne len 70 % akcií, a preto neboli v skutočnosti schopní kontrolovať rozhodnutia spoločnosti Fraport. Okrem toho bolo zvyšných 30 % akcií spoločnosti Fraport rozptýlených. Výsledkom hlasovania bolo 99,992 % hlasov za, takže aj investori v trhovom hospodárstve hlasovali za dohodu PLTA z roku 2004.

| (155) | Čo sa týka existencie hospodárskej výhody, Nemecko sa znovu odvolalo na svoje vysvetlenia týkajúce sa dohody PLTA z roku 2001 (pozri odôvodnenie 137), podľa ktorých je rozdeľovanie ziskov a strát úplne bežným opatrením v rámci skupiny spoločností. Podľa spoločnosti PwC by navyše investor pôsobiaci v trhovom hospodárstve prijal rovnaké rozhodnutie uzavrieť dohodu PLTA z roku 2004, keďže v tom čase sa v roku 2008/2009 a neskôr očakával zisk. Nemecko ďalej uviedlo, že na základe pochybností, ktoré vyjadrila Komisia, spoločnosť PwC opäť preverila tieto opatrenia v doplňujúcom posúdení podľa kvalitatívnych výpočtov a dospela k rovnakému záveru. |
| --- | --- |

(155)

Čo sa týka existencie hospodárskej výhody, Nemecko sa znovu odvolalo na svoje vysvetlenia týkajúce sa dohody PLTA z roku 2001 (pozri odôvodnenie 137), podľa ktorých je rozdeľovanie ziskov a strát úplne bežným opatrením v rámci skupiny spoločností. Podľa spoločnosti PwC by navyše investor pôsobiaci v trhovom hospodárstve prijal rovnaké rozhodnutie uzavrieť dohodu PLTA z roku 2004, keďže v tom čase sa v roku 2008/2009 a neskôr očakával zisk. Nemecko ďalej uviedlo, že na základe pochybností, ktoré vyjadrila Komisia, spoločnosť PwC opäť preverila tieto opatrenia v doplňujúcom posúdení podľa kvalitatívnych výpočtov a dospela k rovnakému záveru.

| (156) | Nemecko ďalej tvrdilo, že dohoda PLTA z roku 2004 bola podmienkou zvýšenia kapitálu v roku 2004 a vzhľadom na očakávaný pozitívny vývoj od roku 2008/2009 bolo v záujme spoločnosti Fraport uzavrieť dohodu PLTA z roku 2004 aspoň na obdobie piatich rokov. Nemecko tiež vysvetlilo, že spoločnosti Fraport by sa povolilo prevziať všetky zisky spoločnosti FFHG najmenej do 31. decembra 2024, pričom v opačnom scenári by bolo možné odstúpiť od zmluvy do 31. decembra 2010. Nemecko preto uviedlo, že spoločnosť Fraport by bola schopná plne využívať výhody tejto dohody a usmerňovať každodennú činnosť spoločnosti FFHG, hoci vlastní len 65 % jej akcií. Nemecko tiež zastáva názor, že výsledky kritéria súkromného subjektu v trhovom hospodárstve podporuje skutočnosť, že súkromní investori, ktorí v tom čase predstavovali 30 % akcionárov spoločnosti Fraport, tiež schválili dané rozhodnutie. |
| --- | --- |

(156)

Nemecko ďalej tvrdilo, že dohoda PLTA z roku 2004 bola podmienkou zvýšenia kapitálu v roku 2004 a vzhľadom na očakávaný pozitívny vývoj od roku 2008/2009 bolo v záujme spoločnosti Fraport uzavrieť dohodu PLTA z roku 2004 aspoň na obdobie piatich rokov. Nemecko tiež vysvetlilo, že spoločnosti Fraport by sa povolilo prevziať všetky zisky spoločnosti FFHG najmenej do 31. decembra 2024, pričom v opačnom scenári by bolo možné odstúpiť od zmluvy do 31. decembra 2010. Nemecko preto uviedlo, že spoločnosť Fraport by bola schopná plne využívať výhody tejto dohody a usmerňovať každodennú činnosť spoločnosti FFHG, hoci vlastní len 65 % jej akcií. Nemecko tiež zastáva názor, že výsledky kritéria súkromného subjektu v trhovom hospodárstve podporuje skutočnosť, že súkromní investori, ktorí v tom čase predstavovali 30 % akcionárov spoločnosti Fraport, tiež schválili dané rozhodnutie.

5.2.5.   OPATRENIE 5: KOMPENZÁCIA SPOLOČNOSTI FFHG ZA BEZPEČNOSTNÉ KONTROLY

| (157) | V tejto súvislosti Nemecko vyhlásilo, že v opatrení neboli zahrnuté nijaké štátne zdroje. Nemecko sa odvolalo na rozsudok Preussen-Elektra (35) Súdneho dvora a uviedlo, že štátna pomoc môže existovať len vtedy, ak platby vykonáva verejný alebo súkromný subjekt, ktorý určil alebo zriadil štát. Nemecko ďalej vysvetlilo, že pokiaľ ide o poplatky za bezpečnostné kontroly, letecké spoločnosti ich uhradili spolkovej krajine Porýnie-Falcko, ktorá ich len postúpila spoločnosti FFHG ako kompenzáciu za bezpečnostné kontroly, ktoré spoločnosť FFHG vykonala v mene spolkovej krajiny. Podľa Nemecka sa preto poplatky v tomto zmysle nikdy nestali súčasťou finančných prostriedkov spolkovej krajiny. |
| --- | --- |

(157)

V tejto súvislosti Nemecko vyhlásilo, že v opatrení neboli zahrnuté nijaké štátne zdroje. Nemecko sa odvolalo na rozsudok Preussen-Elektra (35) Súdneho dvora a uviedlo, že štátna pomoc môže existovať len vtedy, ak platby vykonáva verejný alebo súkromný subjekt, ktorý určil alebo zriadil štát. Nemecko ďalej vysvetlilo, že pokiaľ ide o poplatky za bezpečnostné kontroly, letecké spoločnosti ich uhradili spolkovej krajine Porýnie-Falcko, ktorá ich len postúpila spoločnosti FFHG ako kompenzáciu za bezpečnostné kontroly, ktoré spoločnosť FFHG vykonala v mene spolkovej krajiny. Podľa Nemecka sa preto poplatky v tomto zmysle nikdy nestali súčasťou finančných prostriedkov spolkovej krajiny.

35

| (158) | Nemecko vysvetlilo, že podľa § 5 Luftsicherheitsgesetz (zákon o leteckej bezpečnosti) štát kontroluje cestujúcich a ich batožinu s cieľom chrániť bezpečnosť leteckej dopravy pred teroristickými útokmi. Nemecko ďalej tvrdilo, že orgány vyberajú za túto činnosť poplatky na cestujúceho pre letecké spoločnosti. Nemecko uviedlo, že výška bezpečnostného poplatku závisí od konkrétnych okolností letiska a pohybuje sa v rozmedzí od 2 EUR do 10 EUR na cestujúceho. Na letisku Frankfurt-Hahn sa vyberá poplatok vo výške 4,35 EUR, a preto je primeraný v porovnaní s inými letiskami. |
| --- | --- |

(158)

Nemecko vysvetlilo, že podľa § 5 Luftsicherheitsgesetz (zákon o leteckej bezpečnosti) štát kontroluje cestujúcich a ich batožinu s cieľom chrániť bezpečnosť leteckej dopravy pred teroristickými útokmi. Nemecko ďalej tvrdilo, že orgány vyberajú za túto činnosť poplatky na cestujúceho pre letecké spoločnosti. Nemecko uviedlo, že výška bezpečnostného poplatku závisí od konkrétnych okolností letiska a pohybuje sa v rozmedzí od 2 EUR do 10 EUR na cestujúceho. Na letisku Frankfurt-Hahn sa vyberá poplatok vo výške 4,35 EUR, a preto je primeraný v porovnaní s inými letiskami.

| (159) | Túto bezpečnostnú úlohu môžu orgány preniesť aj na prevádzkovateľa letiska, čo sa stalo v tomto prípade, keď bezpečnostné kontroly vykonáva spoločnosť FFHG, ktorá zas poverila externú bezpečnostnú službu. |
| --- | --- |

(159)

Túto bezpečnostnú úlohu môžu orgány preniesť aj na prevádzkovateľa letiska, čo sa stalo v tomto prípade, keď bezpečnostné kontroly vykonáva spoločnosť FFHG, ktorá zas poverila externú bezpečnostnú službu.

| (160) | Nemecko okrem toho uviedlo, že bezpečnostné kontroly patria do rozsahu pôsobnosti verejnej politiky a nepredstavujú hospodársku činnosť. |
| --- | --- |

(160)

Nemecko okrem toho uviedlo, že bezpečnostné kontroly patria do rozsahu pôsobnosti verejnej politiky a nepredstavujú hospodársku činnosť.

| (161) | Nemecko zdieľa v tejto súvislosti stanovisko Komisie, že by nemala existovať nijaká nadmerná kompenzácia za služby, ktoré poskytla spoločnosť FFHG. Nemecko však zdôraznilo, že spoločnosti FFHG sa neposkytla nadmerná kompenzácia, keďže musí znášať všetky náklady na bezpečnostné kontroly. |
| --- | --- |

(161)

Nemecko zdieľa v tejto súvislosti stanovisko Komisie, že by nemala existovať nijaká nadmerná kompenzácia za služby, ktoré poskytla spoločnosť FFHG. Nemecko však zdôraznilo, že spoločnosti FFHG sa neposkytla nadmerná kompenzácia, keďže musí znášať všetky náklady na bezpečnostné kontroly.

5.2.6.   OPATRENIE 6: PRIAME GRANTY OD SPOLKOVEJ KRAJINY PORÝNIE-FALCKO

| (162) | Nemecko objasnilo, že spolková krajina Porýnie-Falcko vykonala tieto platby v prospech spoločnosti FFHG v rokoch 2001 – 2004. Po prvé, spolková krajina Porýnie-Falcko podporila spoločnosť FFHG v niektorých jej investíciách a poskytla spoločnosti FFHG na tento účel v roku 2001 [...] EUR. Podľa Nemecka boli tieto granty založené na rozhodnutiach prijatých už v rokoch 1999 a 2000. Nemecko uviedlo, že v čase prijatia týchto rozhodnutí sa pravidlá štátnej pomoci nevzťahovali na letiská ako podniky v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy. |
| --- | --- |

(162)

Nemecko objasnilo, že spolková krajina Porýnie-Falcko vykonala tieto platby v prospech spoločnosti FFHG v rokoch 2001 – 2004. Po prvé, spolková krajina Porýnie-Falcko podporila spoločnosť FFHG v niektorých jej investíciách a poskytla spoločnosti FFHG na tento účel v roku 2001 [...] EUR. Podľa Nemecka boli tieto granty založené na rozhodnutiach prijatých už v rokoch 1999 a 2000. Nemecko uviedlo, že v čase prijatia týchto rozhodnutí sa pravidlá štátnej pomoci nevzťahovali na letiská ako podniky v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy.

| (163) | Po druhé, Nemecko uviedlo, že spolková krajina Porýnie-Falcko čiastočne prevzala financovanie osobných nákladov na bezpečnostné kontroly v rokoch 2001 (60 % celkových nákladov), 2002 (50 %), 2003 (40 %) a 2004 (30 %). |
| --- | --- |

(163)

Po druhé, Nemecko uviedlo, že spolková krajina Porýnie-Falcko čiastočne prevzala financovanie osobných nákladov na bezpečnostné kontroly v rokoch 2001 (60 % celkových nákladov), 2002 (50 %), 2003 (40 %) a 2004 (30 %).

| (164) | Po tretie, Nemecko pripustilo, že spolková krajina Porýnie-Falcko spolufinancovala dve vedecké štúdie, ktoré objednala spoločnosť FFHG, ale ktoré boli podľa Nemecka vypracované predovšetkým vo všeobecnom verejnom záujme. Nemecko uviedlo, že spolková krajina Porýnie-Falcko dotovala 90 % celkových nákladov na prvú štúdiu o regionálnych hospodárskych vplyvoch letiska Frankfurt-Hahn a 70 % celkových nákladov na druhú štúdiu o rozvojových potenciáloch obchodovania v nákladnej leteckej doprave. Nemecko argumentovalo, že spolková krajina Porýnie-Falcko poskytla tieto dotácie len z dôvodu vlastného záujmu o štúdie a mohla práve tak sama objednať vypracovanie štúdií. Nemecko nerozumelo tomu, akú výhodu získala spoločnosť FFHG prostredníctvom tohto čiastočného financovania, lebo štúdie sú vypracované vo všeobecnom verejnom záujme, ani ako toto financovanie môže narušiť hospodársku súťaž. Pokiaľ ide o záujem o tieto štúdie zo strany spoločnosti FFHG, aj tá finančne prispela k ich vypracovaniu. |
| --- | --- |

(164)

Po tretie, Nemecko pripustilo, že spolková krajina Porýnie-Falcko spolufinancovala dve vedecké štúdie, ktoré objednala spoločnosť FFHG, ale ktoré boli podľa Nemecka vypracované predovšetkým vo všeobecnom verejnom záujme. Nemecko uviedlo, že spolková krajina Porýnie-Falcko dotovala 90 % celkových nákladov na prvú štúdiu o regionálnych hospodárskych vplyvoch letiska Frankfurt-Hahn a 70 % celkových nákladov na druhú štúdiu o rozvojových potenciáloch obchodovania v nákladnej leteckej doprave. Nemecko argumentovalo, že spolková krajina Porýnie-Falcko poskytla tieto dotácie len z dôvodu vlastného záujmu o štúdie a mohla práve tak sama objednať vypracovanie štúdií. Nemecko nerozumelo tomu, akú výhodu získala spoločnosť FFHG prostredníctvom tohto čiastočného financovania, lebo štúdie sú vypracované vo všeobecnom verejnom záujme, ani ako toto financovanie môže narušiť hospodársku súťaž. Pokiaľ ide o záujem o tieto štúdie zo strany spoločnosti FFHG, aj tá finančne prispela k ich vypracovaniu.

5.3.   MOŽNÁ ŠTÁTNA POMOC POSKYTNUTÁ SPOLOČNOSŤOU FFHG SPOLOČNOSTI RYANAIR A VŠETKÝM ĎALŠÍM LETECKÝM SPOLOČNOSTIAM PREPRAVUJÚCIM CESTUJÚCICH

MOŽNÁ ŠTÁTNA POMOC POSKYTNUTÁ SPOLOČNOSŤOU FFHG SPOLOČNOSTI RYANAIR A VŠETKÝM ĎALŠÍM LETECKÝM SPOLOČNOSTIAM PREPRAVUJÚCIM CESTUJÚCICH

5.3.1.   OPATRENIE 7: DOHODA SO SPOLOČNOSŤOU RYANAIR Z ROKU 1999

| (165) | Pokiaľ ide o dohodu so spoločnosťou Ryanair z roku 1999, Nemecko všeobecne poznamenalo, že na letisku Frankfurt-Hahn sa od začiatku stavala len najzákladnejšia infraštruktúra, aby toto letisko mohlo byť nákladovo efektívnym a inovačným partnerom pre nízkonákladové letecké spoločnosti. Podľa Nemecka sú aj na iných európskych letiskách tzv. stáli klienti prirodzenými hnacími silami počiatočného rozvoja letiska. V prípade letiska Frankfurt-Hahn bola spoločnosť Ryanair stálym klientom, t. j. klientom, prostredníctvom ktorého sa možno etablovať na trhu. |
| --- | --- |

(165)

Pokiaľ ide o dohodu so spoločnosťou Ryanair z roku 1999, Nemecko všeobecne poznamenalo, že na letisku Frankfurt-Hahn sa od začiatku stavala len najzákladnejšia infraštruktúra, aby toto letisko mohlo byť nákladovo efektívnym a inovačným partnerom pre nízkonákladové letecké spoločnosti. Podľa Nemecka sú aj na iných európskych letiskách tzv. stáli klienti prirodzenými hnacími silami počiatočného rozvoja letiska. V prípade letiska Frankfurt-Hahn bola spoločnosť Ryanair stálym klientom, t. j. klientom, prostredníctvom ktorého sa možno etablovať na trhu.

| (166) | Nemecko tvrdilo, že pri uzavretí prvej dohody so spoločnosťou Ryanair bol pojem letisko pre nízkonákladových dopravcov stále v plienkach. Preto sa prostredníctvom tejto dohody poskytla spoločnosti Ryanair motivácia začať lietať na málo frekventované letisko Frankfurt-Hahn. Nemecko uviedlo, že zaviazanie takejto veľkej leteckej spoločnosti k letisku Frankfurt-Hahn viedlo k uzatvoreniu viacerých dohôd s leteckými spoločnosťami pre letisko (tzv. zásada nasledovania). To viedlo prostredníctvom tzv. reťazovej reakcie k zvýšeniu ziskov mimo sektora letectva. |
| --- | --- |

(166)

Nemecko tvrdilo, že pri uzavretí prvej dohody so spoločnosťou Ryanair bol pojem letisko pre nízkonákladových dopravcov stále v plienkach. Preto sa prostredníctvom tejto dohody poskytla spoločnosti Ryanair motivácia začať lietať na málo frekventované letisko Frankfurt-Hahn. Nemecko uviedlo, že zaviazanie takejto veľkej leteckej spoločnosti k letisku Frankfurt-Hahn viedlo k uzatvoreniu viacerých dohôd s leteckými spoločnosťami pre letisko (tzv. zásada nasledovania). To viedlo prostredníctvom tzv. reťazovej reakcie k zvýšeniu ziskov mimo sektora letectva.

| (167) | Nemecko tvrdilo, že vzhľadom na túto dynamiku mali letecké spoločnosti ako Ryanair veľkú vyjednávaciu silu, keďže mnoho iných malých regionálnych letísk sa v tom čase snažilo uzavrieť dohody so spoločnosťou Ryanair. |
| --- | --- |

(167)

Nemecko tvrdilo, že vzhľadom na túto dynamiku mali letecké spoločnosti ako Ryanair veľkú vyjednávaciu silu, keďže mnoho iných malých regionálnych letísk sa v tom čase snažilo uzavrieť dohody so spoločnosťou Ryanair.

| (168) | Nemecko okrem toho uviedlo, že prostredníctvom dohody so spoločnosťou Ryanair z roku 1999 neboli poskytnuté nijaké štátne zdroje. Nemecko navyše tvrdilo, že zmluvný vzťah medzi prevádzkovateľom letiska a leteckou spoločnosťou neprináša leteckej spoločnosti nijaké výhody. Podľa názoru Nemecka sa zodpovednosť za uzavretie tejto dohody musí pripísať výlučne správnej rade, lebo uzavretie dohody so spoločnosťou Ryanair z roku 1999 predstavovalo každodennú obchodnú činnosť a dozorná rada neprijala v tejto záležitosti nijaké rozhodnutie. Podľa názoru Nemecka Komisia nemôže považovať uzavretie dohody so spoločnosťou Ryanair z roku 1999 za pripísateľnú Nemecku, lebo dozorná rada neurobila nič preto, aby tomu zabránila. Takéto činnosti nepatria podľa Nemecka medzi povinnosti a úlohy dozornej rady. Takisto kritériá, ktoré uviedol Súdny dvor v rozsudku Stardust Marine, by sa viedli ad absurdum, ak by k záveru o pripísateľnosti opatrenia štátu stačila skutočnosť, že nekonala dozorná rada verejne obchodovanej spoločnosti. Podľa Nemecka sa preto dohoda nemohla nijakým spôsobom pripísať štátu. |
| --- | --- |

(168)

Nemecko okrem toho uviedlo, že prostredníctvom dohody so spoločnosťou Ryanair z roku 1999 neboli poskytnuté nijaké štátne zdroje. Nemecko navyše tvrdilo, že zmluvný vzťah medzi prevádzkovateľom letiska a leteckou spoločnosťou neprináša leteckej spoločnosti nijaké výhody. Podľa názoru Nemecka sa zodpovednosť za uzavretie tejto dohody musí pripísať výlučne správnej rade, lebo uzavretie dohody so spoločnosťou Ryanair z roku 1999 predstavovalo každodennú obchodnú činnosť a dozorná rada neprijala v tejto záležitosti nijaké rozhodnutie. Podľa názoru Nemecka Komisia nemôže považovať uzavretie dohody so spoločnosťou Ryanair z roku 1999 za pripísateľnú Nemecku, lebo dozorná rada neurobila nič preto, aby tomu zabránila. Takéto činnosti nepatria podľa Nemecka medzi povinnosti a úlohy dozornej rady. Takisto kritériá, ktoré uviedol Súdny dvor v rozsudku Stardust Marine, by sa viedli ad absurdum, ak by k záveru o pripísateľnosti opatrenia štátu stačila skutočnosť, že nekonala dozorná rada verejne obchodovanej spoločnosti. Podľa Nemecka sa preto dohoda nemohla nijakým spôsobom pripísať štátu.

ad absurdum

nekonala

| (169) | Nemecko okrem toho tvrdilo, že dohoda so spoločnosťou Ryanair z roku 1999 nezvýhodňuje spoločnosť Ryanair, keďže každý investor v trhovom hospodárstve by uzavrel takúto dohodu. Nemecko predovšetkým zdôraznilo, že táto dohoda neviedla k nijakým stratám na rozdiel od toho, čo uvádza Komisia vo svojom rozhodnutí o začatí konania z roku 2008, ale vytvorila obrovskú sumu príjmov, ktoré výrazne presiahli vynaložené náklady. |
| --- | --- |

(169)

Nemecko okrem toho tvrdilo, že dohoda so spoločnosťou Ryanair z roku 1999 nezvýhodňuje spoločnosť Ryanair, keďže každý investor v trhovom hospodárstve by uzavrel takúto dohodu. Nemecko predovšetkým zdôraznilo, že táto dohoda neviedla k nijakým stratám na rozdiel od toho, čo uvádza Komisia vo svojom rozhodnutí o začatí konania z roku 2008, ale vytvorila obrovskú sumu príjmov, ktoré výrazne presiahli vynaložené náklady.

| (170) | Nemecko v tejto súvislosti zdôraznilo, že letisko Frankfurt-Hahn použilo tzv. prístup jednotnej pokladnice, podľa ktorého plynú príjmy z letectva a iných oblastí do jedného fondu („jednotná pokladnica“). Preto sa podľa Nemecka musia zohľadniť letecké a neletecké príjmy, ktoré na letisku generovali letecké spoločnosti a ich cestujúci. Ako už Nemecko uviedlo predtým, spoločnosť PwC dospela k záveru, že investor v trhovom hospodárstve s dlhodobou stratégiou by podpísal dohodu so spoločnosťou Ryanair z roku 1999, najmä po zvážení situácie na letisku Frankfurt-Hahn v roku 1999. Podľa Nemecka v tom čase letisko Frankfurt-Hahn čelilo vysokým fixným nákladom na údržbu leteckej a pozemnej infraštruktúry, zatiaľ čo využitie kapacity letiska bolo nízke. Nemecko preto argumentovalo, že možnosť vytvoriť dodatočný objem cestujúcich znamenala príležitosť na zníženie strát a získanie klientov s potenciálom rastu. |
| --- | --- |

(170)

Nemecko v tejto súvislosti zdôraznilo, že letisko Frankfurt-Hahn použilo tzv. prístup jednotnej pokladnice, podľa ktorého plynú príjmy z letectva a iných oblastí do jedného fondu („jednotná pokladnica“). Preto sa podľa Nemecka musia zohľadniť letecké a neletecké príjmy, ktoré na letisku generovali letecké spoločnosti a ich cestujúci. Ako už Nemecko uviedlo predtým, spoločnosť PwC dospela k záveru, že investor v trhovom hospodárstve s dlhodobou stratégiou by podpísal dohodu so spoločnosťou Ryanair z roku 1999, najmä po zvážení situácie na letisku Frankfurt-Hahn v roku 1999. Podľa Nemecka v tom čase letisko Frankfurt-Hahn čelilo vysokým fixným nákladom na údržbu leteckej a pozemnej infraštruktúry, zatiaľ čo využitie kapacity letiska bolo nízke. Nemecko preto argumentovalo, že možnosť vytvoriť dodatočný objem cestujúcich znamenala príležitosť na zníženie strát a získanie klientov s potenciálom rastu.

| (171) | Nemecko zastáva názor, že náklady, ktoré boli odsúhlasené pred uzatvorením dohody, ako napríklad náklady na všeobecnú letiskovú infraštruktúru a všeobecnú správu letiska (inými slovami náklady, ktoré vznikli nezávisle od dohody so spoločnosťou Ryanair z roku 1999), by sa nemali zahrnúť do analýzy ziskovosti týkajúcej sa dohody so spoločnosťou Ryanair z roku 1999, a spoločnosť PwC podporuje Nemecko v tomto stanovisku. Nemecko argumentovalo najmä tým, že jedine v prípade letiska s existujúcou sieťou klientov by bolo možné, aby jeho klienti čiastočne znášali náklady na opatrenia v oblasti infraštruktúry, a že letisko Frankfurt-Hahn nebolo v takejto pozícii. |
| --- | --- |

(171)

Nemecko zastáva názor, že náklady, ktoré boli odsúhlasené pred uzatvorením dohody, ako napríklad náklady na všeobecnú letiskovú infraštruktúru a všeobecnú správu letiska (inými slovami náklady, ktoré vznikli nezávisle od dohody so spoločnosťou Ryanair z roku 1999), by sa nemali zahrnúť do analýzy ziskovosti týkajúcej sa dohody so spoločnosťou Ryanair z roku 1999, a spoločnosť PwC podporuje Nemecko v tomto stanovisku. Nemecko argumentovalo najmä tým, že jedine v prípade letiska s existujúcou sieťou klientov by bolo možné, aby jeho klienti čiastočne znášali náklady na opatrenia v oblasti infraštruktúry, a že letisko Frankfurt-Hahn nebolo v takejto pozícii.

| (172) | Nemecko ďalej uviedlo, že ak by sa brali do úvahy skutočné náklady na výstavbu nového terminálu, mohol by sa zohľadniť nanajvýš predpokladaný objem cestujúcich generovaný spoločnosťou Ryanair. Nemecko zastávalo názor, že v takom prípade by bolo vhodné obdobie odpisovania 25 rokov, čo by znamenalo zníženie hodnoty vo výške [...] EUR ročne. Dokonca aj v prípade obdobia odpisovania 15 rokov, ako navrhla Komisia, Nemecko tvrdilo, že by to znamenalo odpisy vo výške [...] EUR ročne, takže celková analýza bodu zvratu by stále bola kladná. Preto pri zohľadnení času na otvorenie letiska Frankfurt-Hahn zastávalo Nemecko názor, že toto by stačilo na to, aby investor v trhovom hospodárstve uzatvoril dohodu. |
| --- | --- |

(172)

Nemecko ďalej uviedlo, že ak by sa brali do úvahy skutočné náklady na výstavbu nového terminálu, mohol by sa zohľadniť nanajvýš predpokladaný objem cestujúcich generovaný spoločnosťou Ryanair. Nemecko zastávalo názor, že v takom prípade by bolo vhodné obdobie odpisovania 25 rokov, čo by znamenalo zníženie hodnoty vo výške [...] EUR ročne. Dokonca aj v prípade obdobia odpisovania 15 rokov, ako navrhla Komisia, Nemecko tvrdilo, že by to znamenalo odpisy vo výške [...] EUR ročne, takže celková analýza bodu zvratu by stále bola kladná. Preto pri zohľadnení času na otvorenie letiska Frankfurt-Hahn zastávalo Nemecko názor, že toto by stačilo na to, aby investor v trhovom hospodárstve uzatvoril dohodu.

5.3.2.   OPATRENIE 8: SADZOBNÍK LETISKOVÝCH POPLATKOV Z ROKU 2001

| (173) | Sadzobník letiskových poplatkov z roku 2001 podľa Nemecka nie je možné považovať za štátnu pomoc. Nemecko tvrdilo, že nedošlo k poskytnutiu štátnych zdrojov, a odvoláva sa v tejto súvislosti na svoje vysvetlenia týkajúce sa dohody so spoločnosťou Ryanair z roku 1999 (pozri oddiel 5.3.1 a najmä odôvodnenie 167). Nemecko uviedlo, že sadzobník letiskových poplatkov z roku 2001 vytvoril príjmy pre spoločnosť FFHG a nebolo potrebné ani možné, aby sadzobník letiskových poplatkov pokryl všetky náklady, ktoré vznikli spoločnosti FFHG. Na dosiahnutie takéhoto výsledku by sa podľa Nemecka museli zohľadniť príjmy z neleteckého sektora, ako aj v rámci prístupu jednej pokladnice (pozri odôvodnenie 169). |
| --- | --- |

(173)

Sadzobník letiskových poplatkov z roku 2001 podľa Nemecka nie je možné považovať za štátnu pomoc. Nemecko tvrdilo, že nedošlo k poskytnutiu štátnych zdrojov, a odvoláva sa v tejto súvislosti na svoje vysvetlenia týkajúce sa dohody so spoločnosťou Ryanair z roku 1999 (pozri oddiel 5.3.1 a najmä odôvodnenie 167). Nemecko uviedlo, že sadzobník letiskových poplatkov z roku 2001 vytvoril príjmy pre spoločnosť FFHG a nebolo potrebné ani možné, aby sadzobník letiskových poplatkov pokryl všetky náklady, ktoré vznikli spoločnosti FFHG. Na dosiahnutie takéhoto výsledku by sa podľa Nemecka museli zohľadniť príjmy z neleteckého sektora, ako aj v rámci prístupu jednej pokladnice (pozri odôvodnenie 169).

| (174) | Nemecko okrem toho spochybnilo, že opatrenie bolo pripísateľné štátu, keďže letiskové poplatky schválilo dopravné oddelenie spolkovej krajiny Porýnie-Falcko. Toto schválenie nepredstavovalo nijakú hospodársku ani politickú závislosť, ale bolo jednoducho regulačnou formalitou, ktorá sa požadovala podľa nemeckého práva, ktorú musí podľa zákona splniť každé letisko bez ohľadu na to, či je alebo nie je vo vlastníctve štátu. Dôvodom tohto zákona je chrániť letecké spoločnosti pred možným zneužitím monopolnej právomoci letiska pri stanovovaní cien za jeho používanie. |
| --- | --- |

(174)

Nemecko okrem toho spochybnilo, že opatrenie bolo pripísateľné štátu, keďže letiskové poplatky schválilo dopravné oddelenie spolkovej krajiny Porýnie-Falcko. Toto schválenie nepredstavovalo nijakú hospodársku ani politickú závislosť, ale bolo jednoducho regulačnou formalitou, ktorá sa požadovala podľa nemeckého práva, ktorú musí podľa zákona splniť každé letisko bez ohľadu na to, či je alebo nie je vo vlastníctve štátu. Dôvodom tohto zákona je chrániť letecké spoločnosti pred možným zneužitím monopolnej právomoci letiska pri stanovovaní cien za jeho používanie.

| (175) | Nemecko okrem toho tvrdilo, že letisku Frankfurt-Hahn neboli poskytnuté nijaké výhody prostredníctvom sadzobníka letiskových poplatkov z roku 2001. Súhlasilo s Komisiou, že výsledky kritéria súkromného investora v trhovom hospodárstve týkajúce sa dohody so spoločnosťou Ryanair z roku 2002, ktorá je založená na sadzobníku letiskových poplatkov z roku 2001 a zavádza dodatočnú podporu marketingu, môžu slúžiť ako referenčná hodnota. Keďže výsledky kritéria súkromného subjektu v trhovom hospodárstve boli v prípade dohody so spoločnosťou Ryanair z roku 2002 pozitívne, Nemecko z tohto dôvodu uviedlo, že na predmetný sadzobník letiskových poplatkov z roku 2001 sa nemôže vzťahovať nijaký iný výsledok. Čo sa týka pochybností, ktoré Komisia vyjadrila vo vzťahu k výsledkom kritéria súkromného subjektu v trhovom hospodárstve, Nemecko sa odvolalo na svoju argumentáciu v súvislosti s výsledkami kritéria súkromného subjektu v trhovom hospodárstve týkajúcimi sa dohody so spoločnosťou Ryanair z roku 2002 (pozri odôvodnenie 178 a nasl.). |
| --- | --- |

(175)

Nemecko okrem toho tvrdilo, že letisku Frankfurt-Hahn neboli poskytnuté nijaké výhody prostredníctvom sadzobníka letiskových poplatkov z roku 2001. Súhlasilo s Komisiou, že výsledky kritéria súkromného investora v trhovom hospodárstve týkajúce sa dohody so spoločnosťou Ryanair z roku 2002, ktorá je založená na sadzobníku letiskových poplatkov z roku 2001 a zavádza dodatočnú podporu marketingu, môžu slúžiť ako referenčná hodnota. Keďže výsledky kritéria súkromného subjektu v trhovom hospodárstve boli v prípade dohody so spoločnosťou Ryanair z roku 2002 pozitívne, Nemecko z tohto dôvodu uviedlo, že na predmetný sadzobník letiskových poplatkov z roku 2001 sa nemôže vzťahovať nijaký iný výsledok. Čo sa týka pochybností, ktoré Komisia vyjadrila vo vzťahu k výsledkom kritéria súkromného subjektu v trhovom hospodárstve, Nemecko sa odvolalo na svoju argumentáciu v súvislosti s výsledkami kritéria súkromného subjektu v trhovom hospodárstve týkajúcimi sa dohody so spoločnosťou Ryanair z roku 2002 (pozri odôvodnenie 178 a nasl.).

| (176) | Nemecko navyše výslovne nesúhlasilo s Komisiou, pokiaľ ide o posúdenie týkajúce sa selektívnosti sadzobníka letiskových poplatkov z roku 2001. Nemecko tvrdilo, že sadzobník letiskových poplatkov z roku 2001 mal všeobecný charakter a platil pre všetkých leteckých dopravcov používajúcich letisko, a z tohto dôvodu nemohol byť selektívny ani špecifický. Podľa názoru Nemecka sadzobník letiskových poplatkov z roku 2001 neobsahoval nijaké diferenciácie, ktoré by zvýhodňovali jednu leteckú spoločnosť na úkor inej, a neobsahovali nijaký druh systému zliav. Nemecko preto zastáva názor, že nijakej leteckej spoločnosti sa neposkytla selektívna výhoda. |
| --- | --- |

(176)

Nemecko navyše výslovne nesúhlasilo s Komisiou, pokiaľ ide o posúdenie týkajúce sa selektívnosti sadzobníka letiskových poplatkov z roku 2001. Nemecko tvrdilo, že sadzobník letiskových poplatkov z roku 2001 mal všeobecný charakter a platil pre všetkých leteckých dopravcov používajúcich letisko, a z tohto dôvodu nemohol byť selektívny ani špecifický. Podľa názoru Nemecka sadzobník letiskových poplatkov z roku 2001 neobsahoval nijaké diferenciácie, ktoré by zvýhodňovali jednu leteckú spoločnosť na úkor inej, a neobsahovali nijaký druh systému zliav. Nemecko preto zastáva názor, že nijakej leteckej spoločnosti sa neposkytla selektívna výhoda.

| (177) | Nemecko okrem toho vo vzťahu k sadzobníku letiskových poplatkov z roku 2001 uviedlo, že tento sadzobník je v súlade s trhovým správaním a ako taký by nebol schopný narušiť hospodársku súťaž medzi letiskami alebo hospodársku súťaž na vnútornom trhu. |
| --- | --- |

(177)

Nemecko okrem toho vo vzťahu k sadzobníku letiskových poplatkov z roku 2001 uviedlo, že tento sadzobník je v súlade s trhovým správaním a ako taký by nebol schopný narušiť hospodársku súťaž medzi letiskami alebo hospodársku súťaž na vnútornom trhu.

5.3.3.   OPATRENIE 9: DOHODA SO SPOLOČNOSŤOU RYANAIR Z ROKU 2002

| (178) | Nemecko sa domnieva, na rozdiel od rozhodnutia o začatí konania z roku 2008, že dohoda so spoločnosťou Ryanair z roku 2002 nespôsobila nijaké straty, ale namiesto toho poskytla zdroj príjmu pre spoločnosť FFHG. Pokiaľ ide o otázku pripísateľnosti dohody so spoločnosťou Ryanair z roku 2002 a použitie štátnych zdrojov, Nemecko sa odvolalo na svoje vysvetlenia týkajúce sa dohody so spoločnosťou Ryanair z roku 1999 (pozri odôvodnenie 167 a nasl.). Nemecko navyše dodalo, že v roku 2002, teda v čase uzavretia dohody, vlastnila akcie spoločnosti FFHG najmä spoločnosť Fraport, ktorej zdroje nepredstavujú štátne zdroje a ktorej činnosti nie sú pripísateľné štátu, ako už Nemecko zdôraznilo v súvislosti s dohodou PLTA z roku 2001 (pozri odôvodnenie 134 a nasl.). |
| --- | --- |

(178)

Nemecko sa domnieva, na rozdiel od rozhodnutia o začatí konania z roku 2008, že dohoda so spoločnosťou Ryanair z roku 2002 nespôsobila nijaké straty, ale namiesto toho poskytla zdroj príjmu pre spoločnosť FFHG. Pokiaľ ide o otázku pripísateľnosti dohody so spoločnosťou Ryanair z roku 2002 a použitie štátnych zdrojov, Nemecko sa odvolalo na svoje vysvetlenia týkajúce sa dohody so spoločnosťou Ryanair z roku 1999 (pozri odôvodnenie 167 a nasl.). Nemecko navyše dodalo, že v roku 2002, teda v čase uzavretia dohody, vlastnila akcie spoločnosti FFHG najmä spoločnosť Fraport, ktorej zdroje nepredstavujú štátne zdroje a ktorej činnosti nie sú pripísateľné štátu, ako už Nemecko zdôraznilo v súvislosti s dohodou PLTA z roku 2001 (pozri odôvodnenie 134 a nasl.).

| (179) | Podľa Nemecka dozorná rada spoločnosti FFHG, ktorá schválila uzavretie dohody so spoločnosťou Ryanair z roku 2002, nebola ovládaná štátom. V tejto súvislosti Nemecko tvrdilo, že zastúpenie členov dozornej rady spoločnosti FFHG v odôvodnení 18 rozhodnutia o začatí konania z roku 2008 bolo nesprávne. Nemecko uviedlo, že podľa stanov spoločnosti FFHG mala spoločnosť Fraport šesť zástupcov a spolková krajina Porýnie-Falcko mala osem zástupcov, z ktorých traja boli zástupcovia miestnych orgánov. Podľa Nemecka však mali členovia odlišný počet hlasov a väčšinu hlasov mala vždy súkromná spoločnosť Fraport. Dôvodom bola skutočnosť, že zástupcovia spoločnosti Fraport mali každý 12 hlasov, zatiaľ čo zástupcovia spolkovej krajiny mali len päť hlasov na osobu a zástupcovia miestnych orgánov mali len jeden hlas na osobu. Podľa Nemecka mala teda spoločnosť Fraport 72 hlasov, kým zástupcovia spolkovej krajiny a miestnych orgánov mali len 28 hlasov. Keďže dozorná rada rozhoduje jednoduchou väčšinou, Nemecko sa domnievalo, že by nebolo možné uzavrieť dohodu so spoločnosťou Ryanair z roku 2002 bez hlasov spoločnosti Fraport, a preto nie je uzatvorenie tejto dohody pripísateľné štátu. |
| --- | --- |

(179)

Podľa Nemecka dozorná rada spoločnosti FFHG, ktorá schválila uzavretie dohody so spoločnosťou Ryanair z roku 2002, nebola ovládaná štátom. V tejto súvislosti Nemecko tvrdilo, že zastúpenie členov dozornej rady spoločnosti FFHG v odôvodnení 18 rozhodnutia o začatí konania z roku 2008 bolo nesprávne. Nemecko uviedlo, že podľa stanov spoločnosti FFHG mala spoločnosť Fraport šesť zástupcov a spolková krajina Porýnie-Falcko mala osem zástupcov, z ktorých traja boli zástupcovia miestnych orgánov. Podľa Nemecka však mali členovia odlišný počet hlasov a väčšinu hlasov mala vždy súkromná spoločnosť Fraport. Dôvodom bola skutočnosť, že zástupcovia spoločnosti Fraport mali každý 12 hlasov, zatiaľ čo zástupcovia spolkovej krajiny mali len päť hlasov na osobu a zástupcovia miestnych orgánov mali len jeden hlas na osobu. Podľa Nemecka mala teda spoločnosť Fraport 72 hlasov, kým zástupcovia spolkovej krajiny a miestnych orgánov mali len 28 hlasov. Keďže dozorná rada rozhoduje jednoduchou väčšinou, Nemecko sa domnievalo, že by nebolo možné uzavrieť dohodu so spoločnosťou Ryanair z roku 2002 bez hlasov spoločnosti Fraport, a preto nie je uzatvorenie tejto dohody pripísateľné štátu.

| (180) | Nemecko okrem toho odmietlo pochybnosti Komisie týkajúce sa udelenia výhody a výsledkov kritéria súkromného subjektu v trhovom hospodárstve, ktoré v tejto záležitosti predložila spoločnosť PwC. Nemecko tvrdilo, že číselný údaj [...] cestujúcich za let nebol nadhodnotený, lebo už v roku 2002 bolo [...] % letov spoločnosti Ryanair prevádzkovaných pomocou lietadla Boeing 737-800 a priemerný koeficient zaťaženia týchto letov bol [...] %, čo znamená, že počet cestujúcich na lietadlo bol v skutočnosti v priemere [...] na let spoločnosti Ryanair. Nemecko sa preto domnievalo, že odhadovaný počet cestujúcich vo výške [...] bol primeraný a nie príliš vysoký, najmä preto, že spoločnosť FFHG zohľadnila, že prechod spoločnosti Ryanair z lietadla Boeing 737-200 na Boeing 737-800 prebehne veľmi rýchlo. |
| --- | --- |

(180)

Nemecko okrem toho odmietlo pochybnosti Komisie týkajúce sa udelenia výhody a výsledkov kritéria súkromného subjektu v trhovom hospodárstve, ktoré v tejto záležitosti predložila spoločnosť PwC. Nemecko tvrdilo, že číselný údaj [...] cestujúcich za let nebol nadhodnotený, lebo už v roku 2002 bolo [...] % letov spoločnosti Ryanair prevádzkovaných pomocou lietadla Boeing 737-800 a priemerný koeficient zaťaženia týchto letov bol [...] %, čo znamená, že počet cestujúcich na lietadlo bol v skutočnosti v priemere [...] na let spoločnosti Ryanair. Nemecko sa preto domnievalo, že odhadovaný počet cestujúcich vo výške [...] bol primeraný a nie príliš vysoký, najmä preto, že spoločnosť FFHG zohľadnila, že prechod spoločnosti Ryanair z lietadla Boeing 737-200 na Boeing 737-800 prebehne veľmi rýchlo.

| (181) | Pokiaľ ide o pochybnosti Komisie týkajúce sa nákladov na všeobecnú letiskovú infraštruktúru a všeobecnú správu letiska, Nemecko sa odvolalo na svoju argumentáciu v súvislosti s dohodou so spoločnosťou Ryanair z roku 1999 (pozri odôvodnenie 171 a nasl.). Čo sa týka selektívnosti opatrenia, odvolalo sa na svoje vyhlásenia týkajúce sa sadzobníka letiskových poplatkov z roku 2001 (pozri odôvodnenie 176). |
| --- | --- |

(181)

Pokiaľ ide o pochybnosti Komisie týkajúce sa nákladov na všeobecnú letiskovú infraštruktúru a všeobecnú správu letiska, Nemecko sa odvolalo na svoju argumentáciu v súvislosti s dohodou so spoločnosťou Ryanair z roku 1999 (pozri odôvodnenie 171 a nasl.). Čo sa týka selektívnosti opatrenia, odvolalo sa na svoje vyhlásenia týkajúce sa sadzobníka letiskových poplatkov z roku 2001 (pozri odôvodnenie 176).

5.3.4.   OPATRENIE 10: DOHODA SO SPOLOČNOSŤOU RYANAIR Z ROKU 2005

| (182) | V súvislosti s otázkou štátnych zdrojov a pripísateľnosti sa Nemecko odvolalo na svoje vyhlásenia týkajúce sa dohôd so spoločnosťou Ryanair z rokov 1999 a 2002 (pozri odôvodnenie 167 a nasl., ako aj odôvodnenie 178 a nasl.). Nemecko okrem toho uviedlo, že v čase uzatvorenia dohody so spoločnosťou Ryanair z roku 2005 bola dozorná rada spoločnosti FFHG zostavená takým spôsobom, že verejné orgány neboli schopné vykonať rozhodujúci vplyv na rozhodovanie. Spoločnosť Fraport mala v tom momente 156 hlasov, zatiaľ čo spolková krajina Porýnie-Falcko a spolková krajina Hesensko mali každá po 42 hlasov. Nemecko preto tvrdilo, že štát nemohol mať rozhodujúci vplyv, lebo mal len 84 z 240 hlasov. |
| --- | --- |

(182)

V súvislosti s otázkou štátnych zdrojov a pripísateľnosti sa Nemecko odvolalo na svoje vyhlásenia týkajúce sa dohôd so spoločnosťou Ryanair z rokov 1999 a 2002 (pozri odôvodnenie 167 a nasl., ako aj odôvodnenie 178 a nasl.). Nemecko okrem toho uviedlo, že v čase uzatvorenia dohody so spoločnosťou Ryanair z roku 2005 bola dozorná rada spoločnosti FFHG zostavená takým spôsobom, že verejné orgány neboli schopné vykonať rozhodujúci vplyv na rozhodovanie. Spoločnosť Fraport mala v tom momente 156 hlasov, zatiaľ čo spolková krajina Porýnie-Falcko a spolková krajina Hesensko mali každá po 42 hlasov. Nemecko preto tvrdilo, že štát nemohol mať rozhodujúci vplyv, lebo mal len 84 z 240 hlasov.

| (183) | Nemecko sa okrem toho domnievalo, že prostredníctvom tejto dohody sa spoločnosti Ryanair neposkytla nijaká výhoda. Nemecko uviedlo, že na rozdiel od návrhu Komisie v rozhodnutí o začatí konania z roku 2008 sa spoločnosti PwC poskytli všetky relevantné číselné údaje, lebo by inak nemohla vykonať toto rozsiahle, neutrálne a nezávislé kritérium súkromného subjektu v trhovom hospodárstve. Nemecko okrem toho odmietlo pochybnosti Komisie, že investície vyvolané spoločnosťou Ryanair neboli pridelené vhodným spôsobom. Nemecko uviedlo, že spoločnosť PwC vykonala druhé hodnotenie vo svojom doplnkovom posúdení, v ktorom vysvetlila, že prevažná časť nákladov sa týkala investícií všeobecného charakteru, ktoré letisko vykonalo nezávisle od služieb poskytovaných spoločnosti Ryanair. Pokiaľ ide o náklady spojené s vybavovaním cestujúcich spoločnosti Ryanair, tieto sú podľa Nemecka pridelené spoločnosti Ryanair. |
| --- | --- |

(183)

Nemecko sa okrem toho domnievalo, že prostredníctvom tejto dohody sa spoločnosti Ryanair neposkytla nijaká výhoda. Nemecko uviedlo, že na rozdiel od návrhu Komisie v rozhodnutí o začatí konania z roku 2008 sa spoločnosti PwC poskytli všetky relevantné číselné údaje, lebo by inak nemohla vykonať toto rozsiahle, neutrálne a nezávislé kritérium súkromného subjektu v trhovom hospodárstve. Nemecko okrem toho odmietlo pochybnosti Komisie, že investície vyvolané spoločnosťou Ryanair neboli pridelené vhodným spôsobom. Nemecko uviedlo, že spoločnosť PwC vykonala druhé hodnotenie vo svojom doplnkovom posúdení, v ktorom vysvetlila, že prevažná časť nákladov sa týkala investícií všeobecného charakteru, ktoré letisko vykonalo nezávisle od služieb poskytovaných spoločnosti Ryanair. Pokiaľ ide o náklady spojené s vybavovaním cestujúcich spoločnosti Ryanair, tieto sú podľa Nemecka pridelené spoločnosti Ryanair.

| (184) | Nemecko tiež odmietlo pochybnosti Komisie týkajúce sa účinnosti systému sankcií, ktorý sa zaviedol prostredníctvom dohody so spoločnosťou Ryanair z roku 2005. Nemecko uviedlo, že tento systém sankcií odráža správanie zodpovedajúce trhovým podmienkam. Nemecko tvrdilo, že ďalšie sankcie okrem tých, ktoré boli dohodnuté, by boli zbytočné a neprimerané, keďže spoločnosť Ryanair nemala nijaké výlučné právo na používanie letiska a tiež znášala riziko. |
| --- | --- |

(184)

Nemecko tiež odmietlo pochybnosti Komisie týkajúce sa účinnosti systému sankcií, ktorý sa zaviedol prostredníctvom dohody so spoločnosťou Ryanair z roku 2005. Nemecko uviedlo, že tento systém sankcií odráža správanie zodpovedajúce trhovým podmienkam. Nemecko tvrdilo, že ďalšie sankcie okrem tých, ktoré boli dohodnuté, by boli zbytočné a neprimerané, keďže spoločnosť Ryanair nemala nijaké výlučné právo na používanie letiska a tiež znášala riziko.

| (185) | Nemecko okrem toho uviedlo, že dohoda nebola selektívnym opatrením, keďže dohodnuté letiskové poplatky vychádzali zo všeobecného sadzobníka letiskových poplatkov z roku 2006. Nemecko tiež argumentovalo, že prípadné straty, ktoré vznikli spoločnosti FFHG, neboli spôsobené dohodou so spoločnosťou Ryanair z roku 2005, ale potrebnými investíciami do letiska Frankfurt-Hahn, keďže investície vyvolané spoločnosťou Ryanair boli pokryté z príjmov vytvorených prostredníctvom dohody so spoločnosťou Ryanair z roku 2005. |
| --- | --- |

(185)

Nemecko okrem toho uviedlo, že dohoda nebola selektívnym opatrením, keďže dohodnuté letiskové poplatky vychádzali zo všeobecného sadzobníka letiskových poplatkov z roku 2006. Nemecko tiež argumentovalo, že prípadné straty, ktoré vznikli spoločnosti FFHG, neboli spôsobené dohodou so spoločnosťou Ryanair z roku 2005, ale potrebnými investíciami do letiska Frankfurt-Hahn, keďže investície vyvolané spoločnosťou Ryanair boli pokryté z príjmov vytvorených prostredníctvom dohody so spoločnosťou Ryanair z roku 2005.

5.3.5.   OPATRENIE 11: SADZOBNÍK LETISKOVÝCH POPLATKOV Z ROKU 2006

| (186) | Pokiaľ ide o sadzobník letiskových poplatkov z roku 2006, Nemecko uviedlo, že tieto letiskové poplatky boli vo všeobecnosti vypracované výlučne na základe hospodárskych úvah s prihliadnutím na obchodný model letiska Frankfurt-Hahn ako letiska pre nízkonákladových dopravcov, t. j. s očakávaním, že prevádzkové náklady sa pokryjú v krátkodobom horizonte a v dlhodobom horizonte sa vytvorí udržateľný zisk. |
| --- | --- |

(186)

Pokiaľ ide o sadzobník letiskových poplatkov z roku 2006, Nemecko uviedlo, že tieto letiskové poplatky boli vo všeobecnosti vypracované výlučne na základe hospodárskych úvah s prihliadnutím na obchodný model letiska Frankfurt-Hahn ako letiska pre nízkonákladových dopravcov, t. j. s očakávaním, že prevádzkové náklady sa pokryjú v krátkodobom horizonte a v dlhodobom horizonte sa vytvorí udržateľný zisk.

| (187) | Pokiaľ ide o otázky štátnych zdrojov a pripísateľnosti, Nemecko sa odvolalo na svoju argumentáciu v súvislosti s dohodami so spoločnosťou Ryanair z rokov 1999, 2002 a 2005 (pozri odôvodnenia 167 a nasl., 178 a nasl. a 182 a nasl.) a v súvislosti so sadzobníkom letiskových poplatkov z roku 2001 (pozri odôvodnenie 173 a nasl.). |
| --- | --- |

(187)

Pokiaľ ide o otázky štátnych zdrojov a pripísateľnosti, Nemecko sa odvolalo na svoju argumentáciu v súvislosti s dohodami so spoločnosťou Ryanair z rokov 1999, 2002 a 2005 (pozri odôvodnenia 167 a nasl., 178 a nasl. a 182 a nasl.) a v súvislosti so sadzobníkom letiskových poplatkov z roku 2001 (pozri odôvodnenie 173 a nasl.).

| (188) | Nemecko tvrdilo, že spoločnosti Ryanair nebola poskytnutá nijaká výhoda prostredníctvom sadzobníka letiskových poplatkov z roku 2006. Po prvé, Nemecko odôvodnilo rôzne poplatky pre cestujúcich, ktoré boli vytvorené s cieľom vytvoriť stimuly pre nízkonákladových dopravcov a pokryť prevádzkové náklady letiska. Nemecko uviedlo, že zníženie poplatkov podľa počtu cestujúcich je bežný prístup na vnútroštátnych a medzinárodných letiskách, ako už uznal Súdny dvor. Ak sa poskytnú takéto znížené poplatky založené na objeme, musia byť zdôvodnené na základe objektívnych a nediskriminačných kritérií, a to bol podľa Nemecka aj prípad letiska Frankfurt-Hahn. Keďže prahová hodnota na získanie zľavy bola veľmi nízka, konkrétne 100 000 cestujúcich ročne, tieto zľavy podporovali aj menšie letecké spoločnosti. |
| --- | --- |

(188)

Nemecko tvrdilo, že spoločnosti Ryanair nebola poskytnutá nijaká výhoda prostredníctvom sadzobníka letiskových poplatkov z roku 2006. Po prvé, Nemecko odôvodnilo rôzne poplatky pre cestujúcich, ktoré boli vytvorené s cieľom vytvoriť stimuly pre nízkonákladových dopravcov a pokryť prevádzkové náklady letiska. Nemecko uviedlo, že zníženie poplatkov podľa počtu cestujúcich je bežný prístup na vnútroštátnych a medzinárodných letiskách, ako už uznal Súdny dvor. Ak sa poskytnú takéto znížené poplatky založené na objeme, musia byť zdôvodnené na základe objektívnych a nediskriminačných kritérií, a to bol podľa Nemecka aj prípad letiska Frankfurt-Hahn. Keďže prahová hodnota na získanie zľavy bola veľmi nízka, konkrétne 100 000 cestujúcich ročne, tieto zľavy podporovali aj menšie letecké spoločnosti.

| (189) | Po druhé, Nemecko tvrdilo, že hospodárske odôvodnenie letiskových poplatkov sa opieralo o prístup jednej pokladnice, pričom sa odvolalo na svoje vyhlásenia týkajúce sa dohody so spoločnosťou Ryanair z roku 1999 (pozri odôvodnenie 169). Nemecko tiež odôvodnilo rozlišovanie podľa časov obrátky pod alebo nad 30 minút, pričom vysvetlilo, že časy obrátky viac ako 30 minút sú v skutočnosti finančne náročnejšie. Nemecko ďalej uviedlo, že hoci letiskové poplatky nepokrývali 100 % nákladov, subjekt trhového hospodárstva by si stále zvolil tento sadzobník poplatkov, lebo pokrytie nákladov na takú infraštruktúru, akú má letisko, nebolo možné dosiahnuť v takom krátkom čase. Spoločnosť FFHG však očakávala, že prostredníctvom sadzobníka letiskových poplatkov z roku 2006 by sa dosiahol väčší počet cestujúcich a že do roku 2008 by sa úplne pokryli náklady. Na základe posúdenia, ktoré vypracovala spoločnosť PwC pre tento sadzobník letiskových poplatkov, to bolo ekonomicky uskutočniteľné v čase zavedenia letiskových poplatkov, ako sa potvrdilo aj v doplnkovom posúdení, ktoré vypracovala spoločnosť PwC. |
| --- | --- |

(189)

Po druhé, Nemecko tvrdilo, že hospodárske odôvodnenie letiskových poplatkov sa opieralo o prístup jednej pokladnice, pričom sa odvolalo na svoje vyhlásenia týkajúce sa dohody so spoločnosťou Ryanair z roku 1999 (pozri odôvodnenie 169). Nemecko tiež odôvodnilo rozlišovanie podľa časov obrátky pod alebo nad 30 minút, pričom vysvetlilo, že časy obrátky viac ako 30 minút sú v skutočnosti finančne náročnejšie. Nemecko ďalej uviedlo, že hoci letiskové poplatky nepokrývali 100 % nákladov, subjekt trhového hospodárstva by si stále zvolil tento sadzobník poplatkov, lebo pokrytie nákladov na takú infraštruktúru, akú má letisko, nebolo možné dosiahnuť v takom krátkom čase. Spoločnosť FFHG však očakávala, že prostredníctvom sadzobníka letiskových poplatkov z roku 2006 by sa dosiahol väčší počet cestujúcich a že do roku 2008 by sa úplne pokryli náklady. Na základe posúdenia, ktoré vypracovala spoločnosť PwC pre tento sadzobník letiskových poplatkov, to bolo ekonomicky uskutočniteľné v čase zavedenia letiskových poplatkov, ako sa potvrdilo aj v doplnkovom posúdení, ktoré vypracovala spoločnosť PwC.

| (190) | V súvislosti s podporou marketingu, ktorá sa zabezpečila v rámci sadzobníka letiskových poplatkov z roku 2006, Nemecko tvrdilo, že toto nie je v skutočnosti neoddeliteľnou súčasťou sadzobníka. Nemecko ďalej uviedlo, že každý investor v trhovom hospodárstve by leteckým spoločnostiam sprístupnil rovnakú podporu marketingu, lebo s otvorením novej linky sú spojené vysoké hospodárske riziká. Táto podpora sa poskytuje výlučne pre nové linky v ponuke, t. j. linky, na ktorých sa nelietalo nikdy alebo za posledných 24 mesiacov. Výška podpory sa vypočíta na základe počtu odbavených odlietajúcich cestujúcich v rámci jedného roka. Na základe kritérií, ako napríklad dočasné linky poskytované na letisku Frankfurt-Hahn, týždenné spojenia a dĺžka nadväzujúceho letu, sa zabezpečí, aby podpora v skutočnosti viedla k rozšíreniu siete letov, ktoré ponúkajú letecké spoločnosti. |
| --- | --- |

(190)

V súvislosti s podporou marketingu, ktorá sa zabezpečila v rámci sadzobníka letiskových poplatkov z roku 2006, Nemecko tvrdilo, že toto nie je v skutočnosti neoddeliteľnou súčasťou sadzobníka. Nemecko ďalej uviedlo, že každý investor v trhovom hospodárstve by leteckým spoločnostiam sprístupnil rovnakú podporu marketingu, lebo s otvorením novej linky sú spojené vysoké hospodárske riziká. Táto podpora sa poskytuje výlučne pre nové linky v ponuke, t. j. linky, na ktorých sa nelietalo nikdy alebo za posledných 24 mesiacov. Výška podpory sa vypočíta na základe počtu odbavených odlietajúcich cestujúcich v rámci jedného roka. Na základe kritérií, ako napríklad dočasné linky poskytované na letisku Frankfurt-Hahn, týždenné spojenia a dĺžka nadväzujúceho letu, sa zabezpečí, aby podpora v skutočnosti viedla k rozšíreniu siete letov, ktoré ponúkajú letecké spoločnosti.

| (191) | Nemecko tvrdilo, že podporu marketingu nemožno považovať za jednostranný výkon letiska. Podľa Nemecka viedla podpora nových liniek k vyššiemu zisku pre letisko, keďže vyššie počty cestujúcich generovali vyššie výnosy z neleteckých služieb. Nemecko navyše vysvetlilo, že stanovenie sumy podpory bolo založené na primeraných úvahách. |
| --- | --- |

(191)

Nemecko tvrdilo, že podporu marketingu nemožno považovať za jednostranný výkon letiska. Podľa Nemecka viedla podpora nových liniek k vyššiemu zisku pre letisko, keďže vyššie počty cestujúcich generovali vyššie výnosy z neleteckých služieb. Nemecko navyše vysvetlilo, že stanovenie sumy podpory bolo založené na primeraných úvahách.

| (192) | Nemecko odmietlo aj pochybnosti Komisie, že riziko predaja bolo vyššie pre letecké spoločnosti, ktoré ešte nie sú aktívne na letisku Frankfurt-Hahn. Nemecko argumentovalo, že v prípade leteckých spoločností s vysokým počtom cestujúcich si pokrytie atraktívnej siete vyžaduje vyššie marketingové náklady, čo zasa odôvodňuje vyššiu podporu marketingu zo strany letiska aj vzhľadom na to, že zvýšenie počtu cestujúcich zvyšuje zisky letiska. Výška podpory bude v každom prípade tvoriť najviac jednu tretinu skutočných marketingových nákladov, čím sa vylučuje akákoľvek diskriminácia medzi leteckými spoločnosťami, ktoré už pôsobia na letisku Frankfurt-Hahn, a inými leteckými spoločnosťami. Nemecko okrem toho uviedlo, že väčšie letecké spoločnosti majú vo všeobecnosti väčší marketingový rozpočet, takže poskytnutá podpora bude vlastne nižšia v pomere k celému rozpočtu než v prípade menších leteckých spoločností. |
| --- | --- |

(192)

Nemecko odmietlo aj pochybnosti Komisie, že riziko predaja bolo vyššie pre letecké spoločnosti, ktoré ešte nie sú aktívne na letisku Frankfurt-Hahn. Nemecko argumentovalo, že v prípade leteckých spoločností s vysokým počtom cestujúcich si pokrytie atraktívnej siete vyžaduje vyššie marketingové náklady, čo zasa odôvodňuje vyššiu podporu marketingu zo strany letiska aj vzhľadom na to, že zvýšenie počtu cestujúcich zvyšuje zisky letiska. Výška podpory bude v každom prípade tvoriť najviac jednu tretinu skutočných marketingových nákladov, čím sa vylučuje akákoľvek diskriminácia medzi leteckými spoločnosťami, ktoré už pôsobia na letisku Frankfurt-Hahn, a inými leteckými spoločnosťami. Nemecko okrem toho uviedlo, že väčšie letecké spoločnosti majú vo všeobecnosti väčší marketingový rozpočet, takže poskytnutá podpora bude vlastne nižšia v pomere k celému rozpočtu než v prípade menších leteckých spoločností.

| (193) | Nemecko nakoniec uviedlo, že na základe kritéria súkromného subjektu v trhovom hospodárstve, ktoré vypracovala spoločnosť PwC, sa stanovilo, že táto podpora marketingu bola poskytnutá takým spôsobom, ktorý zodpovedal trhu. |
| --- | --- |

(193)

Nemecko nakoniec uviedlo, že na základe kritéria súkromného subjektu v trhovom hospodárstve, ktoré vypracovala spoločnosť PwC, sa stanovilo, že táto podpora marketingu bola poskytnutá takým spôsobom, ktorý zodpovedal trhu.

| (194) | Pokiaľ ide o selektívnosť opatrenia a narúšanie hospodárskej súťaže na vnútornom trhu, Nemecko sa odvolalo na svoje vyhlásenia týkajúce sa sadzobníka letiskových poplatkov z roku 2001 (pozri odôvodnenie 176 a nasl.). |
| --- | --- |

(194)

Pokiaľ ide o selektívnosť opatrenia a narúšanie hospodárskej súťaže na vnútornom trhu, Nemecko sa odvolalo na svoje vyhlásenia týkajúce sa sadzobníka letiskových poplatkov z roku 2001 (pozri odôvodnenie 176 a nasl.).

| (195) | Nemecko preto tvrdilo, že sadzobník letiskových poplatkov z roku 2006 nepredstavuje štátnu pomoc. Ak Komisia zistí, že letiskové poplatky predstavovali štátnu pomoc, Nemecko alternatívne uviedlo, že pomoc bola zlučiteľná s vnútorným trhom. |
| --- | --- |

(195)

Nemecko preto tvrdilo, že sadzobník letiskových poplatkov z roku 2006 nepredstavuje štátnu pomoc. Ak Komisia zistí, že letiskové poplatky predstavovali štátnu pomoc, Nemecko alternatívne uviedlo, že pomoc bola zlučiteľná s vnútorným trhom.

5.4.   ZLUČITEĽNOSŤ OPATRENÍ S VNÚTORNÝM TRHOM

ZLUČITEĽNOSŤ OPATRENÍ S VNÚTORNÝM TRHOM

5.4.1.   ZLUČITEĽNOSŤ INVESTIČNEJ POMOCI NA FINANCOVANIE LETISKOVEJ INFRAŠTRUKTÚRY

| (196) | Ak by sa podľa Nemecka dospelo k záveru, že opatrenia 1 až 6 predstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy, keďže boli určené na financovanie letiskovej infraštruktúry letiska Frankfurt-Hahn, táto pomoc by sa mohla považovať za zlučiteľnú na základe článku 107 ods. 3 zmluvy a usmernení v oblasti letectva z roku 2005. |
| --- | --- |

(196)

Ak by sa podľa Nemecka dospelo k záveru, že opatrenia 1 až 6 predstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy, keďže boli určené na financovanie letiskovej infraštruktúry letiska Frankfurt-Hahn, táto pomoc by sa mohla považovať za zlučiteľnú na základe článku 107 ods. 3 zmluvy a usmernení v oblasti letectva z roku 2005.

5.4.1.1.   
  Príspevok k jasne vymedzenému cieľu spoločného záujmu

Príspevok k jasne vymedzenému cieľu spoločného záujmu

| (197) | Pokiaľ ide o vymedzený cieľ spoločného záujmu, Nemecko uviedlo, že financovanie letiskovej infraštruktúry na letisku Frankfurt-Hahn bolo vždy zamerané na zlepšenie regionálnej hospodárskej štruktúry hospodársky nevyvinutého a riedko osídleného regiónu Hunsrück. |
| --- | --- |

(197)

Pokiaľ ide o vymedzený cieľ spoločného záujmu, Nemecko uviedlo, že financovanie letiskovej infraštruktúry na letisku Frankfurt-Hahn bolo vždy zamerané na zlepšenie regionálnej hospodárskej štruktúry hospodársky nevyvinutého a riedko osídleného regiónu Hunsrück.

| (198) | Nemecko v tejto súvislosti uviedlo, že po prvé, cieľom podporovania spoločnosti FFHG bolo pomôcť prekonať slabé štrukturálne hospodárstvo v regióne Hunsrück. Nemecko tvrdilo, že letisko Frankfurt-Hahn sa nachádza uprostred oblasti regiónov, ktoré potrebujú podporu v rámci spoločného programu (Gemeinschaftsaufgabe) „Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur“ (36), čo je spoločná úloha pre federálne a miestne vlády. Nemecko v tejto súvislosti uviedlo, že štyri regióny v okolí letiska, konkrétne okresy Bernkastel-Wittlich, Birkenfeld, Cochem-Zell a Rhein-Hunsrück-Kreis, sú v priemere len spolovice tak husto osídlené ako zvyšok spolkovej krajiny Porýnie-Falcko. Nemecko uviedlo, že pre tie oblasti, ktorých hospodárstva tvoria malé a stredné podniky, je zamestnanosť hlavným pilierom proti ďalšiemu poklesu regionálneho hospodárstva a letisko Frankfurt-Hahn zohráva dôležitú úlohu ako zamestnávateľ a klient. |
| --- | --- |

(198)

Nemecko v tejto súvislosti uviedlo, že po prvé, cieľom podporovania spoločnosti FFHG bolo pomôcť prekonať slabé štrukturálne hospodárstvo v regióne Hunsrück. Nemecko tvrdilo, že letisko Frankfurt-Hahn sa nachádza uprostred oblasti regiónov, ktoré potrebujú podporu v rámci spoločného programu (Gemeinschaftsaufgabe) „Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur“ (36), čo je spoločná úloha pre federálne a miestne vlády. Nemecko v tejto súvislosti uviedlo, že štyri regióny v okolí letiska, konkrétne okresy Bernkastel-Wittlich, Birkenfeld, Cochem-Zell a Rhein-Hunsrück-Kreis, sú v priemere len spolovice tak husto osídlené ako zvyšok spolkovej krajiny Porýnie-Falcko. Nemecko uviedlo, že pre tie oblasti, ktorých hospodárstva tvoria malé a stredné podniky, je zamestnanosť hlavným pilierom proti ďalšiemu poklesu regionálneho hospodárstva a letisko Frankfurt-Hahn zohráva dôležitú úlohu ako zamestnávateľ a klient.

36

| (199) | Po druhé, Nemecko uviedlo, že letisko Frankfurt-Hahn zohráva dôležitú úlohu pri strategickom rozvoji prichádzajúceho (~33 % cestujúcich, čo zodpovedá približne 1 miliónu cestujúcich v roku 2005) a odchádzajúceho cestovného ruchu (~67 % cestujúcich) spolkovej krajiny Porýnie-Falcko. Nemecko uviedlo, že 88 % prichádzajúcich cestujúcich ostáva v regióne niekoľko nocí. Nemecko tvrdilo, že cestujúci prichádzajúci na letisko Frankfurt-Hahn vygenerovali približne 5,7 milióna prenocovaní v roku 2005 (37). Podľa Nemecka sa počet prenocovaní ďalej zvyšoval, zatiaľ čo spolková krajina Porýnie-Falcko privítala 8,2 milióna návštevníkov v roku 2011, čím sa vygenerovalo 21,5 milióna prenocovaní. Nemecko poukázalo na to, že sa zvýšil počet hostí najmä z východoeurópskych a juhoeurópskych krajín a že značný počet letov z týchto krajín sa prevádzkuje na letisko Frankfurt-Hahn. To viedlo podľa Nemecka k vytvoreniu približne 198 000 pracovných miest v oblasti cestovného ruchu v spolkovej krajine Porýnie-Falcko. Katalyzovaný príjem a účinky zamestnanosti vyplývajú najmä z prichádzajúceho cestovného ruchu, v rámci ktorého zohráva letisko Frankfurt-Hahn ústrednú úlohu ako brána pre turistov v regióne Hunsrück, ale aj všeobecnejšie v spolkovej krajine Porýnie-Falcko, ako uviedlo Nemecko. Nemecko tvrdilo, že v rokoch 1990 – 2001 vzrástol počet turistov v regióne Hunsrück o 70 % a v Porýní-Falcku o 35 %. Podľa Nemecka sa počas rovnakého obdobia v regióne Hunsrück zvýšil počet turistov, ktorí prichádzajú zo zahraničia, o 163 %. Keďže 88 % prichádzajúcich turistov z letiska Frankfurt-Hahn zostane aspoň na jednu noc a viac ako 80 % z týchto turistov dokonca dva až desať dní, vytvárajú celkový prínos vo výške približne 133,7 milióna EUR ročne. Nemecko ďalej tvrdilo, že odchádzajúci cestovný ruch (67 %) tiež vytvára príjmy pre letisko Frankfurt-Hahn prostredníctvom neleteckých príjmov. |
| --- | --- |

(199)

Po druhé, Nemecko uviedlo, že letisko Frankfurt-Hahn zohráva dôležitú úlohu pri strategickom rozvoji prichádzajúceho (~33 % cestujúcich, čo zodpovedá približne 1 miliónu cestujúcich v roku 2005) a odchádzajúceho cestovného ruchu (~67 % cestujúcich) spolkovej krajiny Porýnie-Falcko. Nemecko uviedlo, že 88 % prichádzajúcich cestujúcich ostáva v regióne niekoľko nocí. Nemecko tvrdilo, že cestujúci prichádzajúci na letisko Frankfurt-Hahn vygenerovali približne 5,7 milióna prenocovaní v roku 2005 (37). Podľa Nemecka sa počet prenocovaní ďalej zvyšoval, zatiaľ čo spolková krajina Porýnie-Falcko privítala 8,2 milióna návštevníkov v roku 2011, čím sa vygenerovalo 21,5 milióna prenocovaní. Nemecko poukázalo na to, že sa zvýšil počet hostí najmä z východoeurópskych a juhoeurópskych krajín a že značný počet letov z týchto krajín sa prevádzkuje na letisko Frankfurt-Hahn. To viedlo podľa Nemecka k vytvoreniu približne 198 000 pracovných miest v oblasti cestovného ruchu v spolkovej krajine Porýnie-Falcko. Katalyzovaný príjem a účinky zamestnanosti vyplývajú najmä z prichádzajúceho cestovného ruchu, v rámci ktorého zohráva letisko Frankfurt-Hahn ústrednú úlohu ako brána pre turistov v regióne Hunsrück, ale aj všeobecnejšie v spolkovej krajine Porýnie-Falcko, ako uviedlo Nemecko. Nemecko tvrdilo, že v rokoch 1990 – 2001 vzrástol počet turistov v regióne Hunsrück o 70 % a v Porýní-Falcku o 35 %. Podľa Nemecka sa počas rovnakého obdobia v regióne Hunsrück zvýšil počet turistov, ktorí prichádzajú zo zahraničia, o 163 %. Keďže 88 % prichádzajúcich turistov z letiska Frankfurt-Hahn zostane aspoň na jednu noc a viac ako 80 % z týchto turistov dokonca dva až desať dní, vytvárajú celkový prínos vo výške približne 133,7 milióna EUR ročne. Nemecko ďalej tvrdilo, že odchádzajúci cestovný ruch (67 %) tiež vytvára príjmy pre letisko Frankfurt-Hahn prostredníctvom neleteckých príjmov.

37

| (200) | Po tretie, Nemecko uvádza, po zohľadnení všetkých letiskových činností vytvorilo letisko Frankfurt-Hahn v roku 2012 v regióne Hunsrück 3 063 pracovných miest, z čoho 74 % bolo na plný úväzok. Podľa Nemecka 90 % z týchto zamestnancov aj žije v tomto regióne. Nemecko ďalej tvrdilo, že prostredníctvom letiska Frankfurt-Hahn sa zabraňuje odchodu mladých, kvalifikovaných zamestnancov do iných regiónov, ako aj hospodárskemu a spoločenskému oslabeniu regionálnych komunít a ich infraštruktúry. Nemecko okrem toho zdôraznilo, že prítomnosť letiska Frankfurt-Hahn nemá len spomínané priame účinky na trh práce, ale aj značný nepriamy vplyv prostredníctvom rastúceho počtu hospodárskych a turistických činností. Nemecko sa v tejto súvislosti odvolalo na pozitívne vedľajšie účinky na región, konkrétne nižšiu nezamestnanosť a väčší počet daňových poplatníkov, čo pomáha zabezpečiť, že obce v regióne majú finančné prostriedky na podporu miestneho hospodárstva. To celkovo vytvorilo približne 11 000 pracovných miest prostredníctvom prichádzajúceho cestovného ruchu pre všetkých v spolkovej krajine Porýnie-Falcko. |
| --- | --- |

(200)

Po tretie, Nemecko uvádza, po zohľadnení všetkých letiskových činností vytvorilo letisko Frankfurt-Hahn v roku 2012 v regióne Hunsrück 3 063 pracovných miest, z čoho 74 % bolo na plný úväzok. Podľa Nemecka 90 % z týchto zamestnancov aj žije v tomto regióne. Nemecko ďalej tvrdilo, že prostredníctvom letiska Frankfurt-Hahn sa zabraňuje odchodu mladých, kvalifikovaných zamestnancov do iných regiónov, ako aj hospodárskemu a spoločenskému oslabeniu regionálnych komunít a ich infraštruktúry. Nemecko okrem toho zdôraznilo, že prítomnosť letiska Frankfurt-Hahn nemá len spomínané priame účinky na trh práce, ale aj značný nepriamy vplyv prostredníctvom rastúceho počtu hospodárskych a turistických činností. Nemecko sa v tejto súvislosti odvolalo na pozitívne vedľajšie účinky na región, konkrétne nižšiu nezamestnanosť a väčší počet daňových poplatníkov, čo pomáha zabezpečiť, že obce v regióne majú finančné prostriedky na podporu miestneho hospodárstva. To celkovo vytvorilo približne 11 000 pracovných miest prostredníctvom prichádzajúceho cestovného ruchu pre všetkých v spolkovej krajine Porýnie-Falcko.

| (201) | Nemecko tvrdilo, že financovanie infraštruktúry letiska Frankfurt-Hahn tiež napomohlo dosiahnuť vymedzený cieľ spoločného záujmu, ktorý spočíva v boji proti preťaženiu leteckej dopravy na hlavných uzloch EÚ. Nemecko v tejto súvislosti poukázalo na skutočnosť, že v minulosti sa obmedzenia kapacity na letisku Frankfurt nad Mohanom neprestajne prekračovali. Nemecko uviedlo, že letisko Frankfurt-Hahn, predovšetkým v kontexte jeho 24-hodinovej prevádzkovej licencie, preto napĺňalo cieľ poskytovania dodatočných kapacít s cieľom zmierniť preťaženie na letisku Frankfurt nad Mohanom. |
| --- | --- |

(201)

Nemecko tvrdilo, že financovanie infraštruktúry letiska Frankfurt-Hahn tiež napomohlo dosiahnuť vymedzený cieľ spoločného záujmu, ktorý spočíva v boji proti preťaženiu leteckej dopravy na hlavných uzloch EÚ. Nemecko v tejto súvislosti poukázalo na skutočnosť, že v minulosti sa obmedzenia kapacity na letisku Frankfurt nad Mohanom neprestajne prekračovali. Nemecko uviedlo, že letisko Frankfurt-Hahn, predovšetkým v kontexte jeho 24-hodinovej prevádzkovej licencie, preto napĺňalo cieľ poskytovania dodatočných kapacít s cieľom zmierniť preťaženie na letisku Frankfurt nad Mohanom.

| (202) | Nemecko okrem toho uviedlo, že podpora letiska Frankfurt-Hahn napĺňa aj cieľ spoločného záujmu na zvýšenie mobility občanov Únie. Nemecko v tejto súvislosti poukázalo na to, že Frankfurt-Hahn je jediné nemecké letisko, ktoré ponúka priame lety do destinácií ako Kaunas (Lotyšsko), Kerry (Írsko), Kos (Grécko), Montpellier (Francúzsko), Nador (Marokko), Plovdiv (Bulharsko), Pula (Chorvátsko), Rodos (Grécko), Santiago de Compostela (Španielsko) a Volos (Grécko). Podľa Nemecka navyše letisko Frankfurt-Hahn prispieva aj k pracovnej mobilite mladých ľudí, ktorí sa môžu za nízke ceny dostať do regiónu Hunsrück a Porýnia-Falcka. Nemecko podobne poukázalo na to, že vysokokvalitné univerzity a inštitúcie vysokoškolského vzdelávania v mestách Koblenz, Mainz, Kaiserslautern, Trier, Wiesbaden, Mannheim, Bonn atď., kde sa vo väčšine prípadov nepožaduje školné, sú teraz ľahko dostupné pre študentov z celej Európy. |
| --- | --- |

(202)

Nemecko okrem toho uviedlo, že podpora letiska Frankfurt-Hahn napĺňa aj cieľ spoločného záujmu na zvýšenie mobility občanov Únie. Nemecko v tejto súvislosti poukázalo na to, že Frankfurt-Hahn je jediné nemecké letisko, ktoré ponúka priame lety do destinácií ako Kaunas (Lotyšsko), Kerry (Írsko), Kos (Grécko), Montpellier (Francúzsko), Nador (Marokko), Plovdiv (Bulharsko), Pula (Chorvátsko), Rodos (Grécko), Santiago de Compostela (Španielsko) a Volos (Grécko). Podľa Nemecka navyše letisko Frankfurt-Hahn prispieva aj k pracovnej mobilite mladých ľudí, ktorí sa môžu za nízke ceny dostať do regiónu Hunsrück a Porýnia-Falcka. Nemecko podobne poukázalo na to, že vysokokvalitné univerzity a inštitúcie vysokoškolského vzdelávania v mestách Koblenz, Mainz, Kaiserslautern, Trier, Wiesbaden, Mannheim, Bonn atď., kde sa vo väčšine prípadov nepožaduje školné, sú teraz ľahko dostupné pre študentov z celej Európy.

| (203) | Nemecko okrem toho tvrdilo, že je tiež v spoločnom záujme, aby Hunsrück a okolité regióny Porýnia-Falcka boli napojené na iné okrajové regióny, napríklad Limerick, čo sa už prejavilo prostredníctvom partnerstiev miest. Nemecko ako krajina so štvrtým najväčším národným hospodárstvom na svete uviedlo, že sa zameriava nielen na prepojenie s veľkými európskymi uzlami, ale aj na vzájomné prepojenie regiónov. Podľa Nemecka je pre Európu dôležité získať väčšiu nezávislosť od hlavných uzlov ako napríklad Heathrow, Charles de Gaulle, Schiphol alebo Frankfurt nad Mohanom, lebo to bude znamenať nielen viac priamych spojení, ale aj väčšiu bezpečnosť, najmä v prípade nákladnej dopravy, keďže na regionálnych letiskách je menšia pravdepodobnosť zrušenia letov v dôsledku počasia, štrajkov, terorizmu alebo iných rizík súvisiacim so zrušením. |
| --- | --- |

(203)

Nemecko okrem toho tvrdilo, že je tiež v spoločnom záujme, aby Hunsrück a okolité regióny Porýnia-Falcka boli napojené na iné okrajové regióny, napríklad Limerick, čo sa už prejavilo prostredníctvom partnerstiev miest. Nemecko ako krajina so štvrtým najväčším národným hospodárstvom na svete uviedlo, že sa zameriava nielen na prepojenie s veľkými európskymi uzlami, ale aj na vzájomné prepojenie regiónov. Podľa Nemecka je pre Európu dôležité získať väčšiu nezávislosť od hlavných uzlov ako napríklad Heathrow, Charles de Gaulle, Schiphol alebo Frankfurt nad Mohanom, lebo to bude znamenať nielen viac priamych spojení, ale aj väčšiu bezpečnosť, najmä v prípade nákladnej dopravy, keďže na regionálnych letiskách je menšia pravdepodobnosť zrušenia letov v dôsledku počasia, štrajkov, terorizmu alebo iných rizík súvisiacim so zrušením.

| (204) | Nemecko napokon všeobecne zdôraznilo, že blízkosť letiska Zweibrücken nepovedie k duplicite letísk v tej istej spádovej oblasti, lebo vzdialenosť medzi letiskami Frankfurt-Hahn a Zweibrücken je 127 km. Podľa Nemecka sa táto vzdialenosť premieta do času presunu, ktorý trvá 1 hodinu a 27 minút autom alebo približne 4 hodiny vlakom. Nemecko preto tvrdilo, že nijaký rozumný pracovník, dopravca alebo turista, ktorého východiskový bod je v regióne Hunsrück, by nešiel na letisko Zweibrücken namiesto letiska Frankfurt-Hahn s cieľom dostať sa do svojej cieľovej destinácie. Nemecko okrem toho uviedlo, že vzhľadom na osobnú a nákladnú dopravu v rokoch 2005 – 2012 nemožno medzi letiskami vyvodiť nijaký substitučný vzťah. Podľa Nemecka pochádza najväčší podiel cestujúcich letiska Frankfurt-Hahn z regiónu Hunsrück-Mosel-Nahe (pozri obrázok 5).

  Obrázok 2


  Trhové podiely letiska Frankfurt-Hahn v osobnej leteckej doprave v roku 2013
   (38)




  ≼ 2 %
  ≽2 % až 5 %
  ≽5 % až 10 %
  ≽10 % až 20 %
  ≽ 20 %
  Letisko
  Letisko Frankfurt-Hahn
  Trhové podiely 2013 |
| --- | --- |

(204)

Nemecko napokon všeobecne zdôraznilo, že blízkosť letiska Zweibrücken nepovedie k duplicite letísk v tej istej spádovej oblasti, lebo vzdialenosť medzi letiskami Frankfurt-Hahn a Zweibrücken je 127 km. Podľa Nemecka sa táto vzdialenosť premieta do času presunu, ktorý trvá 1 hodinu a 27 minút autom alebo približne 4 hodiny vlakom. Nemecko preto tvrdilo, že nijaký rozumný pracovník, dopravca alebo turista, ktorého východiskový bod je v regióne Hunsrück, by nešiel na letisko Zweibrücken namiesto letiska Frankfurt-Hahn s cieľom dostať sa do svojej cieľovej destinácie. Nemecko okrem toho uviedlo, že vzhľadom na osobnú a nákladnú dopravu v rokoch 2005 – 2012 nemožno medzi letiskami vyvodiť nijaký substitučný vzťah. Podľa Nemecka pochádza najväčší podiel cestujúcich letiska Frankfurt-Hahn z regiónu Hunsrück-Mosel-Nahe (pozri obrázok 5).

Obrázok 2

Obrázok 2

Trhové podiely letiska Frankfurt-Hahn v osobnej leteckej doprave v roku 2013
   (38)

Trhové podiely letiska Frankfurt-Hahn v osobnej leteckej doprave v roku 2013

38

≼ 2 %

≽2 % až 5 %

≽5 % až 10 %

≽10 % až 20 %

≽ 20 %

Letisko

Letisko Frankfurt-Hahn

Trhové podiely 2013

5.4.1.2.   
  Infraštruktúra je nevyhnutá a primeraná cieľu

Infraštruktúra je nevyhnutá a primeraná cieľu

| (205) | Nemecko zdôraznilo, že financované investície boli nevyhnutné a primerané na dosiahnutie cieľa spoločného záujmu (pozri odôvodnenie 197 a nasl.). Podľa Nemecka sa investície uskutočnili podľa potrieb a vybudovaná infraštruktúra bola potrebná pre letisko s cieľom zaručiť prepojenie a rozvoj regiónu a odľahčenie letiska Frankfurt nad Mohanom. Nemecko poukázalo na to, že infraštruktúra nebola neprimeraná alebo príliš veľká pre potreby používateľov letiska. Nemecko preto usúdilo, že táto podmienka zlučiteľnosti bola splnená. |
| --- | --- |

(205)

Nemecko zdôraznilo, že financované investície boli nevyhnutné a primerané na dosiahnutie cieľa spoločného záujmu (pozri odôvodnenie 197 a nasl.). Podľa Nemecka sa investície uskutočnili podľa potrieb a vybudovaná infraštruktúra bola potrebná pre letisko s cieľom zaručiť prepojenie a rozvoj regiónu a odľahčenie letiska Frankfurt nad Mohanom. Nemecko poukázalo na to, že infraštruktúra nebola neprimeraná alebo príliš veľká pre potreby používateľov letiska. Nemecko preto usúdilo, že táto podmienka zlučiteľnosti bola splnená.

5.4.1.3.   
  Infraštruktúra ponúka dostatočné perspektívy používania zo strednodobého hľadiska

Infraštruktúra ponúka dostatočné perspektívy používania zo strednodobého hľadiska

| (206) | Nemecko uviedlo, že spoločnosť Fraport pred rozhodnutím o rozšírení infraštruktúry letiska objednala štúdie o dopravnej prognóze s cieľom identifikovať dopravný potenciál letiska Frankfurt-Hahn. Nemecko poskytlo tieto štúdie, ktoré vypracovali odborníci v oblasti letectva v mene spoločnosti Fraport. Obrázok 3, obrázok 4 a obrázok 5poskytujú súhrn výsledkov jednej z týchto štúdií o očakávanom rozvoji osobnej a nákladnej dopravy na letisku Frankfurt-Hahn v rokoch 2000 – 2011.

  Obrázok 3


  Celkový počet možných cestujúcich na letisku Frankfurt-Hahn v rokoch 2000 – 2010




  Charterová d.
  Nízkonákladová d.
  ,
  ,
  ,
  ,
  ,
  Cestujúci (v miliónoch)
  5,0
  4,0
  3,0
  2,0
  1,0
  2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010
  Zdroj: SH&E
  Celkový počet potenciálnych cestujúcich na letisku Frankfurt Hahn
  ,
  ,
  ,
  ,
  ,
  ,

  Obrázok 4


  Potenciálna nízkonákladová osobná doprava (za predpokladu, že Ryanair si vybuduje základňu) na letisku Frankfurt-Hahn v rokoch 2001 – 2011




  Potenciálny tok cestujúcich v nízkonákladovej doprave
  Scenár 2: Ryanair zriaďuje základňu na letisku Frankfurt-Hahn
  ,
  ,
  ,
  ,
  ,
  ,
  ,
  2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010
  Zdroj: SH&E
  Lietadlá základne
  Existujúce linky
  ,
  ,
  ,
  ,
  3,5
  3,0
  2,5
  2,0
  1,5
  1,0
  0,5
  Cestujúci (v miliónoch)

  Obrázok 5


  Celková potenciálna nákladná doprava na letisku Frankfurt-Hahn v rokoch 2001 – 2010




  Odklonená pre obmedzenia
  Celková potenciálna nákladná doprava na letisku Frankfurt Hahn
  400
  350
  300
  250
  200
  150
  100
  50
  0
  Tony ( v tisícoch)
  2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010
  Letecká
  Cestná
  Zdroj: SH&E |
| --- | --- |

(206)

Nemecko uviedlo, že spoločnosť Fraport pred rozhodnutím o rozšírení infraštruktúry letiska objednala štúdie o dopravnej prognóze s cieľom identifikovať dopravný potenciál letiska Frankfurt-Hahn. Nemecko poskytlo tieto štúdie, ktoré vypracovali odborníci v oblasti letectva v mene spoločnosti Fraport. Obrázok 3, obrázok 4 a obrázok 5poskytujú súhrn výsledkov jednej z týchto štúdií o očakávanom rozvoji osobnej a nákladnej dopravy na letisku Frankfurt-Hahn v rokoch 2000 – 2011.

Obrázok 3

Obrázok 3

Celkový počet možných cestujúcich na letisku Frankfurt-Hahn v rokoch 2000 – 2010

Celkový počet možných cestujúcich na letisku Frankfurt-Hahn v rokoch 2000 – 2010

Charterová d.

Nízkonákladová d.

,

,

,

,

,

Cestujúci (v miliónoch)

5,0

4,0

3,0

2,0

1,0

2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010

Zdroj: SH&E

Celkový počet potenciálnych cestujúcich na letisku Frankfurt Hahn

,

,

,

,

,

,

Obrázok 4

Obrázok 4

Potenciálna nízkonákladová osobná doprava (za predpokladu, že Ryanair si vybuduje základňu) na letisku Frankfurt-Hahn v rokoch 2001 – 2011

Potenciálna nízkonákladová osobná doprava (za predpokladu, že Ryanair si vybuduje základňu) na letisku Frankfurt-Hahn v rokoch 2001 – 2011

Potenciálny tok cestujúcich v nízkonákladovej doprave

Scenár 2: Ryanair zriaďuje základňu na letisku Frankfurt-Hahn

,

,

,

,

,

,

,

2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010

Zdroj: SH&E

Lietadlá základne

Existujúce linky

,

,

,

,

3,5

3,0

2,5

2,0

1,5

1,0

0,5

Cestujúci (v miliónoch)

Obrázok 5

Obrázok 5

Celková potenciálna nákladná doprava na letisku Frankfurt-Hahn v rokoch 2001 – 2010

Celková potenciálna nákladná doprava na letisku Frankfurt-Hahn v rokoch 2001 – 2010

Odklonená pre obmedzenia

Celková potenciálna nákladná doprava na letisku Frankfurt Hahn

400

350

300

250

200

150

100

50

0

Tony ( v tisícoch)

2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010

Letecká

Cestná

Zdroj: SH&E

5.4.1.4.   
  Prístup k infraštruktúre rovnakým a nediskriminačným spôsobom

Prístup k infraštruktúre rovnakým a nediskriminačným spôsobom

| (207) | Podľa informácií, ktoré poskytlo Nemecko, majú všetci potenciálni používatelia danej infraštruktúry prístup na letisko za rovnakých a nediskriminačných podmienok. Nemecko uviedlo, že letiskové poplatky za používanie infraštruktúry vychádzali z komerčne odôvodneného rozlíšenia a že sadzobník letiskových poplatkov je dostupný pre všetkých potenciálnych používateľov transparentným a nediskriminačným spôsobom. |
| --- | --- |

(207)

Podľa informácií, ktoré poskytlo Nemecko, majú všetci potenciálni používatelia danej infraštruktúry prístup na letisko za rovnakých a nediskriminačných podmienok. Nemecko uviedlo, že letiskové poplatky za používanie infraštruktúry vychádzali z komerčne odôvodneného rozlíšenia a že sadzobník letiskových poplatkov je dostupný pre všetkých potenciálnych používateľov transparentným a nediskriminačným spôsobom.

5.4.1.5.   
  Obchod nie je ovplyvnený v rozpore so spoločným záujmom

Obchod nie je ovplyvnený v rozpore so spoločným záujmom

| (208) | Po prvé, Nemecko uviedlo, že neexistujú nijaké substitučné účinky medzi letiskami Frankfurt-Hahn a inými letiskami v spádovej oblasti, ako je napríklad letisko Zweibrücken a letisko Frankfurt nad Mohanom. Z dôvodu pomoci poskytnutej v prospech spoločnosti FFHG nie je podľa Nemecka možné preukázať negatívne účinky na hospodársku súťaž medzi týmito letiskami, či už v rámci osobnej alebo nákladnej leteckej dopravy. Nemecko argumentuje tým, že v minulých rokoch museli nízkonákladoví dopravcovia vlastne čoraz častejšie ponúkať lety do hlavných uzlov, lebo tradičné letecké spoločnosti znížili svoje ceny a začali vstupovať na trh nízkonákladových letov. Nemecko v tejto súvislosti uviedlo, že regionálne letiská ako Frankfurt-Hahn sú teraz pod väčším tlakom, aby súťažili s hlavnými letiskami o turistických cestujúcich. Nemecko preto dospelo k záveru, že poskytnutá finančná podpora neviedla k nijakým neprimeraným negatívnym účinkom na hospodársku súťaž, ale naopak sa preukázala jej primeranosť pri pomoci k prechodu na stabilný obchodný model v budúcnosti. |
| --- | --- |

(208)

Po prvé, Nemecko uviedlo, že neexistujú nijaké substitučné účinky medzi letiskami Frankfurt-Hahn a inými letiskami v spádovej oblasti, ako je napríklad letisko Zweibrücken a letisko Frankfurt nad Mohanom. Z dôvodu pomoci poskytnutej v prospech spoločnosti FFHG nie je podľa Nemecka možné preukázať negatívne účinky na hospodársku súťaž medzi týmito letiskami, či už v rámci osobnej alebo nákladnej leteckej dopravy. Nemecko argumentuje tým, že v minulých rokoch museli nízkonákladoví dopravcovia vlastne čoraz častejšie ponúkať lety do hlavných uzlov, lebo tradičné letecké spoločnosti znížili svoje ceny a začali vstupovať na trh nízkonákladových letov. Nemecko v tejto súvislosti uviedlo, že regionálne letiská ako Frankfurt-Hahn sú teraz pod väčším tlakom, aby súťažili s hlavnými letiskami o turistických cestujúcich. Nemecko preto dospelo k záveru, že poskytnutá finančná podpora neviedla k nijakým neprimeraným negatívnym účinkom na hospodársku súťaž, ale naopak sa preukázala jej primeranosť pri pomoci k prechodu na stabilný obchodný model v budúcnosti.

| (209) | Po druhé, Nemecko tvrdí, že zo skutočnosti, že už pred angažovaním na letisku Frankfurt-Hahn bola spoločnosť Fraport prevádzkovateľom letiska Frankfurt nad Mohanom, vyplýva, že nemožno očakávať nijaké substitučné presuny z letiska Frankfurt nad Mohanom smerom na letisko Frankfurt-Hahn. Spoločnosť Fraport namiesto toho investovala do možnosti zníženia preťaženia letiska Frankfurt nad Mohanom a využitia dodatočnej, doplnkovej funkcie letiska Frankfurt-Hahn, lebo v prípade hlavného letiska Frankfurt nad Mohanom sa v budúcnosti očakávalo preťaženie kapacity. Podľa Nemecka bol zákaz nočných letov na letisku Frankfurt nad Mohanom jedným z hlavných faktorov v tomto odôvodnení, keďže letisko Frankfurt-Hahn má 24-hodinovú prevádzkovú licenciu. |
| --- | --- |

(209)

Po druhé, Nemecko tvrdí, že zo skutočnosti, že už pred angažovaním na letisku Frankfurt-Hahn bola spoločnosť Fraport prevádzkovateľom letiska Frankfurt nad Mohanom, vyplýva, že nemožno očakávať nijaké substitučné presuny z letiska Frankfurt nad Mohanom smerom na letisko Frankfurt-Hahn. Spoločnosť Fraport namiesto toho investovala do možnosti zníženia preťaženia letiska Frankfurt nad Mohanom a využitia dodatočnej, doplnkovej funkcie letiska Frankfurt-Hahn, lebo v prípade hlavného letiska Frankfurt nad Mohanom sa v budúcnosti očakávalo preťaženie kapacity. Podľa Nemecka bol zákaz nočných letov na letisku Frankfurt nad Mohanom jedným z hlavných faktorov v tomto odôvodnení, keďže letisko Frankfurt-Hahn má 24-hodinovú prevádzkovú licenciu.

| (210) | Na záver Nemecko tvrdilo, že účinky akejkoľvek pomoci v prospech spoločnosti FFHG sa obmedzili na pozitívne regionálne účinky v regióne Hunsrück, pričom nevytvorili nijaké neprimerané negatívne účinky vo vzťahu k iným letiskám vzhľadom na skutočnosť, že letisko Frankfurt-Hahn sa používa iba na odľahčenie letiska Frankfurt nad Mohanom. Nemecko okrem toho uviedlo, že okrem luxemburského letiska, ktoré je od letiska Frankfurt-Hahn vzdialené už 1 hodinu a 30 minút cesty (111 km), neexistujú v tejto spádovej oblasti nijaké iné zahraničné konkurenčné letiská. Pokiaľ ide o Luxembursko, podľa Nemecka nemožno pozorovať nijaký negatívny a rušivý účinok na hospodársku súťaž v dôsledku poskytnutej pomoci. |
| --- | --- |

(210)

Na záver Nemecko tvrdilo, že účinky akejkoľvek pomoci v prospech spoločnosti FFHG sa obmedzili na pozitívne regionálne účinky v regióne Hunsrück, pričom nevytvorili nijaké neprimerané negatívne účinky vo vzťahu k iným letiskám vzhľadom na skutočnosť, že letisko Frankfurt-Hahn sa používa iba na odľahčenie letiska Frankfurt nad Mohanom. Nemecko okrem toho uviedlo, že okrem luxemburského letiska, ktoré je od letiska Frankfurt-Hahn vzdialené už 1 hodinu a 30 minút cesty (111 km), neexistujú v tejto spádovej oblasti nijaké iné zahraničné konkurenčné letiská. Pokiaľ ide o Luxembursko, podľa Nemecka nemožno pozorovať nijaký negatívny a rušivý účinok na hospodársku súťaž v dôsledku poskytnutej pomoci.

5.4.1.6.   
  Stimulačný účinok, nevyhnutnosť a proporcionalita

Stimulačný účinok, nevyhnutnosť a proporcionalita

| (211) | Nemecko uviedlo, že pri neexistencii investičnej pomoci by sa výrazne znížila úroveň hospodárskej činnosti letiska. Nemecko uviedlo, že pomoc bola nevyhnutná, lebo kompenzovala len náklady na financovanie a nižšia suma by viedla k nižším úrovniam investícií. |
| --- | --- |

(211)

Nemecko uviedlo, že pri neexistencii investičnej pomoci by sa výrazne znížila úroveň hospodárskej činnosti letiska. Nemecko uviedlo, že pomoc bola nevyhnutná, lebo kompenzovala len náklady na financovanie a nižšia suma by viedla k nižším úrovniam investícií.

5.4.2.   ZLUČITEĽNOSŤ PREVÁDZKOVEJ POMOCI NA FINANCOVANIE PREVÁDZKY LETISKA

| (212) | V usmerneniach v oblasti letectva z roku 2014 sa stanovujú podmienky, za ktorých možno vyhlásiť prevádzkovú a investičnú pomoc letiskám za zlučiteľnú s vnútorným trhom v zmysle článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy. Nemecko predložilo 17. apríla 2014 svoje stanoviská týkajúce sa zlučiteľnosti opatrení podľa usmernení v oblasti letectva z roku 2014. Nemecko tvrdilo, že aj keby skúmané opatrenia predstavovali prevádzkovú pomoc v prospech spoločnosti FFHG, boli by zlučiteľné s vnútorným trhom podľa článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy a oddielu 5.1.2 usmernení v oblasti letectva z roku 2014. |
| --- | --- |

(212)

V usmerneniach v oblasti letectva z roku 2014 sa stanovujú podmienky, za ktorých možno vyhlásiť prevádzkovú a investičnú pomoc letiskám za zlučiteľnú s vnútorným trhom v zmysle článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy. Nemecko predložilo 17. apríla 2014 svoje stanoviská týkajúce sa zlučiteľnosti opatrení podľa usmernení v oblasti letectva z roku 2014. Nemecko tvrdilo, že aj keby skúmané opatrenia predstavovali prevádzkovú pomoc v prospech spoločnosti FFHG, boli by zlučiteľné s vnútorným trhom podľa článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy a oddielu 5.1.2 usmernení v oblasti letectva z roku 2014.

5.4.2.1.   
  Príspevok k jasne vymedzenému cieľu spoločného záujmu

Príspevok k jasne vymedzenému cieľu spoločného záujmu

| (213) | Pokiaľ ide o vymedzený cieľ spoločného záujmu, Nemecko uviedlo, že pokrytie prevádzkových nákladov spoločnosti FFHG bolo vždy zamerané na zlepšenie regionálnej hospodárskej štruktúry ekonomicky nevyvinutého a riedko osídleného regiónu Hunsrück. Nemecko v tejto súvislosti použilo rovnaké odôvodnenie ako pre posúdenie zlučiteľnosti investičnej pomoci na financovanie letiskovej infraštruktúry (pozri oddiel 5.4.1.1). |
| --- | --- |

(213)

Pokiaľ ide o vymedzený cieľ spoločného záujmu, Nemecko uviedlo, že pokrytie prevádzkových nákladov spoločnosti FFHG bolo vždy zamerané na zlepšenie regionálnej hospodárskej štruktúry ekonomicky nevyvinutého a riedko osídleného regiónu Hunsrück. Nemecko v tejto súvislosti použilo rovnaké odôvodnenie ako pre posúdenie zlučiteľnosti investičnej pomoci na financovanie letiskovej infraštruktúry (pozri oddiel 5.4.1.1).

5.4.2.2.   
  Potreba štátneho zásahu

Potreba štátneho zásahu

| (214) | Pokiaľ ide o potrebu štátneho zásahu, Nemecko vysvetlilo, prečo letisko Frankfurt-Hahn dosahuje prevádzkové straty, ktoré treba pokryť. Podľa jeho názoru je v prípade letiska ako Frankfurt-Hahn s objemom 1 – 3 milióny cestujúcich cieľ dosiahnuť zisk a byť schopné pokryť svoje prevádzkové náklady pomerne ambiciózny. Podľa Nemecka nebolo možné uskutočniť tento ambiciózny cieľ v počiatočných rokoch, lebo letisko bolo zaťažené veľmi vysokými investíciami do infraštruktúry, ktoré si financovalo na kapitálovom trhu a za ktoré muselo platiť vysoké úroky. Nemecko navyše uviedlo, že od začiatku svetovej hospodárskej a finančnej krízy sa prejavovala stagnácia osobnej a najmä nákladnej dopravy. |
| --- | --- |

(214)

Pokiaľ ide o potrebu štátneho zásahu, Nemecko vysvetlilo, prečo letisko Frankfurt-Hahn dosahuje prevádzkové straty, ktoré treba pokryť. Podľa jeho názoru je v prípade letiska ako Frankfurt-Hahn s objemom 1 – 3 milióny cestujúcich cieľ dosiahnuť zisk a byť schopné pokryť svoje prevádzkové náklady pomerne ambiciózny. Podľa Nemecka nebolo možné uskutočniť tento ambiciózny cieľ v počiatočných rokoch, lebo letisko bolo zaťažené veľmi vysokými investíciami do infraštruktúry, ktoré si financovalo na kapitálovom trhu a za ktoré muselo platiť vysoké úroky. Nemecko navyše uviedlo, že od začiatku svetovej hospodárskej a finančnej krízy sa prejavovala stagnácia osobnej a najmä nákladnej dopravy.

| (215) | Nemecko uviedlo, že vzhľadom na tieto skutočnosti bol potrebný štátny zásah na pokrytie prevádzkových strát, lebo spoločnosť FFHG by sa inak dostala do konkurzu. To by podľa Nemecka malo za následok zrušenie 24-hodinovej prevádzkovej licencie, čo znamená, že počas platobnej neschopnosti by spoločnosť FFHG musela zastaviť prevádzku všetkých letov, čo by zasa viedlo k strate klientov, akými sú letecké spoločnosti a nákladní leteckí dopravcovia. Nemecko zdôraznilo, že potom by bolo tiež veľmi ťažké nájsť nového prevádzkovateľa pre letisko. |
| --- | --- |

(215)

Nemecko uviedlo, že vzhľadom na tieto skutočnosti bol potrebný štátny zásah na pokrytie prevádzkových strát, lebo spoločnosť FFHG by sa inak dostala do konkurzu. To by podľa Nemecka malo za následok zrušenie 24-hodinovej prevádzkovej licencie, čo znamená, že počas platobnej neschopnosti by spoločnosť FFHG musela zastaviť prevádzku všetkých letov, čo by zasa viedlo k strate klientov, akými sú letecké spoločnosti a nákladní leteckí dopravcovia. Nemecko zdôraznilo, že potom by bolo tiež veľmi ťažké nájsť nového prevádzkovateľa pre letisko.

5.4.2.3.   
  Primeranosť opatrení pomoci ako nástrojov politiky

Primeranosť opatrení pomoci ako nástrojov politiky

| (216) | Nemecko uviedlo, že pokrytie prevádzkových nákladov bolo primeraným opatrením na dosiahnutie určeného cieľa. Nemecko v tejto súvislosti tvrdilo, že ak by letisko Frankfurt-Hahn muselo zastaviť prevádzku a zmizlo z príslušných trhov, nebolo by už možné dosiahnuť ciele spoločného záujmu, ktoré sa sledovali prostredníctvom premeny starej leteckej základne Spojených štátov na riadne fungujúce letisko a rozvoja civilného letectva v regióne Hunsrück. Nemecko v tejto súvislosti zdôraznilo, že verejný investor bude musieť na rozdiel od investora v trhovom hospodárstve zohľadniť tieto ciele pri posudzovaní alternatívy uzavretia letiska. |
| --- | --- |

(216)

Nemecko uviedlo, že pokrytie prevádzkových nákladov bolo primeraným opatrením na dosiahnutie určeného cieľa. Nemecko v tejto súvislosti tvrdilo, že ak by letisko Frankfurt-Hahn muselo zastaviť prevádzku a zmizlo z príslušných trhov, nebolo by už možné dosiahnuť ciele spoločného záujmu, ktoré sa sledovali prostredníctvom premeny starej leteckej základne Spojených štátov na riadne fungujúce letisko a rozvoja civilného letectva v regióne Hunsrück. Nemecko v tejto súvislosti zdôraznilo, že verejný investor bude musieť na rozdiel od investora v trhovom hospodárstve zohľadniť tieto ciele pri posudzovaní alternatívy uzavretia letiska.

5.4.2.4.   
  Existencia stimulačného účinku

Existencia stimulačného účinku

| (217) | Nemecko tvrdilo, že v záujme udržania letiska Frankfurt-Hahn v prevádzke bolo nevyhnutnou podmienkou pokryť jeho prevádzkové náklady, lebo spoločnosť FFHG by sa inak dostala do konkurzu. Úspešná prevádzka letiska bola zas základom na uskutočnenie cieľov spoločného záujmu, ako sa uvádza v odôvodneniach 213 a nasl. Nemecko ďalej uviedlo, že bez prevádzkovej pomoci by bola finančná konsolidácia letiska nepredstaviteľná vzhľadom na to, že letisku by vzniklo čoraz viac dlhov namiesto toho, aby sa dostalo zo svojich dlhov, ako sa predpokladá v súčasnom úspornom programe. |
| --- | --- |

(217)

Nemecko tvrdilo, že v záujme udržania letiska Frankfurt-Hahn v prevádzke bolo nevyhnutnou podmienkou pokryť jeho prevádzkové náklady, lebo spoločnosť FFHG by sa inak dostala do konkurzu. Úspešná prevádzka letiska bola zas základom na uskutočnenie cieľov spoločného záujmu, ako sa uvádza v odôvodneniach 213 a nasl. Nemecko ďalej uviedlo, že bez prevádzkovej pomoci by bola finančná konsolidácia letiska nepredstaviteľná vzhľadom na to, že letisku by vzniklo čoraz viac dlhov namiesto toho, aby sa dostalo zo svojich dlhov, ako sa predpokladá v súčasnom úspornom programe.

5.4.2.5.   
  Primeranosť výšky pomoci (pomoc obmedzená na minimum)

Primeranosť výšky pomoci (pomoc obmedzená na minimum)

| (218) | Nemecko tvrdilo, že akýkoľvek prvok pomoci obsiahnutý v pôžičkách bol obmedzený len na prevádzkové straty a predstavuje absolútne minimum nevyhnutné na udržanie prevádzky letiska Frankfurt-Hahn a zabránenie jeho platobnej neschopnosti. |
| --- | --- |

(218)

Nemecko tvrdilo, že akýkoľvek prvok pomoci obsiahnutý v pôžičkách bol obmedzený len na prevádzkové straty a predstavuje absolútne minimum nevyhnutné na udržanie prevádzky letiska Frankfurt-Hahn a zabránenie jeho platobnej neschopnosti.

5.4.2.6.   
  Zabránenie neprípustným negatívnym účinkom na hospodársku súťaž a obchod medzi členskými štátmi

Zabránenie neprípustným negatívnym účinkom na hospodársku súťaž a obchod medzi členskými štátmi

| (219) | Po prvé, Nemecko uviedlo, že neexistujú nijaké substitučné účinky medzi letiskami Frankfurt-Hahn a inými letiskami v spádovej oblasti, ako je napríklad letisko Zweibrücken a letisko Frankfurt nad Mohanom. Podľa Nemecka nie je možné preukázať negatívne účinky na hospodársku súťaž medzi týmito letiskami z dôvodu prevádzkovej pomoci poskytnutej v prospech spoločnosti FFHG, či už v rámci osobnej alebo nákladnej leteckej dopravy. Nemecko uviedlo, že letisko Frankfurt-Hahn bolo naopak vystavené závažným substitučným účinkom, keď si cestujúci vyberali medzi uzlami, ako sú Kolín/Bonn, Frankfurt nad Mohanom, pri letoch s nízkonákladovými dopravcami, a nie z letiska Frankfurt-Hahn. Nemecko tvrdilo, že nízkonákladoví dopravcovia museli naozaj v posledných rokoch čoraz častejšie poskytovať lety do hlavných uzlov, lebo tradičné letecké spoločnosti znížili svoje ceny a začali vstupovať na trh nízkonákladových letov. Nemecko v tejto súvislosti uviedlo, že regionálne letiská ako Frankfurt-Hahn sú teraz pod väčším tlakom, aby súťažili s hlavnými letiskami o turistických cestujúcich. Nemecko preto dospelo k záveru, že pokrytie prevádzkových nákladov neviedlo k nijakým neprimeraným negatívnym účinkom na hospodársku súťaž, ale naopak sa preukázalo ako potrebné pri podpore procesu adaptácie na stabilný obchodný model v budúcnosti. |
| --- | --- |

(219)

Po prvé, Nemecko uviedlo, že neexistujú nijaké substitučné účinky medzi letiskami Frankfurt-Hahn a inými letiskami v spádovej oblasti, ako je napríklad letisko Zweibrücken a letisko Frankfurt nad Mohanom. Podľa Nemecka nie je možné preukázať negatívne účinky na hospodársku súťaž medzi týmito letiskami z dôvodu prevádzkovej pomoci poskytnutej v prospech spoločnosti FFHG, či už v rámci osobnej alebo nákladnej leteckej dopravy. Nemecko uviedlo, že letisko Frankfurt-Hahn bolo naopak vystavené závažným substitučným účinkom, keď si cestujúci vyberali medzi uzlami, ako sú Kolín/Bonn, Frankfurt nad Mohanom, pri letoch s nízkonákladovými dopravcami, a nie z letiska Frankfurt-Hahn. Nemecko tvrdilo, že nízkonákladoví dopravcovia museli naozaj v posledných rokoch čoraz častejšie poskytovať lety do hlavných uzlov, lebo tradičné letecké spoločnosti znížili svoje ceny a začali vstupovať na trh nízkonákladových letov. Nemecko v tejto súvislosti uviedlo, že regionálne letiská ako Frankfurt-Hahn sú teraz pod väčším tlakom, aby súťažili s hlavnými letiskami o turistických cestujúcich. Nemecko preto dospelo k záveru, že pokrytie prevádzkových nákladov neviedlo k nijakým neprimeraným negatívnym účinkom na hospodársku súťaž, ale naopak sa preukázalo ako potrebné pri podpore procesu adaptácie na stabilný obchodný model v budúcnosti.

| (220) | Po druhé, Nemecko tvrdí, že zo skutočnosti, že už pred angažovaním na letisku Frankfurt-Hahn bola spoločnosť Fraport prevádzkovateľom letiska Frankfurt nad Mohanom, vyplýva, že nemožno očakávať nijaké substitučné presuny z letiska Frankfurt nad Mohanom smerom na letisko Frankfurt-Hahn. Spoločnosť Fraport namiesto toho investovala do možnosti odľahčenia letiska Frankfurt nad Mohanom a využitia dodatočnej, doplňujúcej funkcie letiska Frankfurt-Hahn vzhľadom na očakávané preťaženie kapacity uzla Frankfurt nad Mohanom v budúcnosti. Podľa Nemecka bol zákaz nočných letov na letisku Frankfurt nad Mohanom jedným z hlavných faktorov v tomto odôvodnení, keďže letisko Frankfurt-Hahn má 24-hodinovú prevádzkovú licenciu. |
| --- | --- |

(220)

Po druhé, Nemecko tvrdí, že zo skutočnosti, že už pred angažovaním na letisku Frankfurt-Hahn bola spoločnosť Fraport prevádzkovateľom letiska Frankfurt nad Mohanom, vyplýva, že nemožno očakávať nijaké substitučné presuny z letiska Frankfurt nad Mohanom smerom na letisko Frankfurt-Hahn. Spoločnosť Fraport namiesto toho investovala do možnosti odľahčenia letiska Frankfurt nad Mohanom a využitia dodatočnej, doplňujúcej funkcie letiska Frankfurt-Hahn vzhľadom na očakávané preťaženie kapacity uzla Frankfurt nad Mohanom v budúcnosti. Podľa Nemecka bol zákaz nočných letov na letisku Frankfurt nad Mohanom jedným z hlavných faktorov v tomto odôvodnení, keďže letisko Frankfurt-Hahn má 24-hodinovú prevádzkovú licenciu.

| (221) | Na záver Nemecko argumentovalo, že akékoľvek účinky v prospech spoločnosti FFHG boli obmedzené na pozitívne regionálne účinky pre región Hunsrück, pričom nedošlo k nijakým neprimeraným negatívnym účinkom vo vzťahu k iným letiskám, na aké je zvyknuté letisko Frankfurt-Hahn pri odľahčovaní letiska Frankfurt nad Mohanom. Nemecko okrem toho uviedlo, že okrem luxemburského letiska, ktoré je od letiska Frankfurt-Hahn vzdialené už 1 hodinu a 30 minút cesty (111 km), neexistujú v tejto spádovej oblasti nijaké iné zahraničné konkurenčné letiská. Pokiaľ ide o Luxembursko, podľa Nemecka nemožno pozorovať nijaký negatívny a rušivý účinok na hospodársku súťaž v dôsledku poskytnutej pomoci. |
| --- | --- |

(221)

Na záver Nemecko argumentovalo, že akékoľvek účinky v prospech spoločnosti FFHG boli obmedzené na pozitívne regionálne účinky pre región Hunsrück, pričom nedošlo k nijakým neprimeraným negatívnym účinkom vo vzťahu k iným letiskám, na aké je zvyknuté letisko Frankfurt-Hahn pri odľahčovaní letiska Frankfurt nad Mohanom. Nemecko okrem toho uviedlo, že okrem luxemburského letiska, ktoré je od letiska Frankfurt-Hahn vzdialené už 1 hodinu a 30 minút cesty (111 km), neexistujú v tejto spádovej oblasti nijaké iné zahraničné konkurenčné letiská. Pokiaľ ide o Luxembursko, podľa Nemecka nemožno pozorovať nijaký negatívny a rušivý účinok na hospodársku súťaž v dôsledku poskytnutej pomoci.

6.   PRIPOMIENKY ZAINTERESOVANÝCH STRÁN

PRIPOMIENKY ZAINTERESOVANÝCH STRÁN

6.1.   RYANAIR

RYANAIR

| (222) | Spoločnosť Ryanair namieta proti rozhodnutiu Komisie o začatí formálneho vyšetrovacieho konania, pokiaľ ide o dohody spoločnosti Ryanair s letiskom Frankfurt-Hahn z rokov 1999, 2002 a 2005. Spoločnosť Ryanair uviedla, že tieto dohody boli v súlade so zásadou súkromného investora v trhovom hospodárstve, a teda nepredstavovali štátnu pomoc. |
| --- | --- |

(222)

Spoločnosť Ryanair namieta proti rozhodnutiu Komisie o začatí formálneho vyšetrovacieho konania, pokiaľ ide o dohody spoločnosti Ryanair s letiskom Frankfurt-Hahn z rokov 1999, 2002 a 2005. Spoločnosť Ryanair uviedla, že tieto dohody boli v súlade so zásadou súkromného investora v trhovom hospodárstve, a teda nepredstavovali štátnu pomoc.

| (223) | Spoločnosť Ryanair v podstate tvrdí, že nezískala nijakú výhodu, lebo dohody odzrkadľujú normálne trhové podmienky. V tejto súvislosti spoločnosť Ryanair uviedla, že zmluvné podmienky sa nesmú porovnávať s podmienkami na iných nemeckých letiskách, ale s podmienkami, na ktorých sa spoločnosť Ryanair dohodla s inými letiskami, na ktorých pôsobia nízkonákladoví dopravcovia, ako je letisko Blackpool a letisko Charleroi. |
| --- | --- |

(223)

Spoločnosť Ryanair v podstate tvrdí, že nezískala nijakú výhodu, lebo dohody odzrkadľujú normálne trhové podmienky. V tejto súvislosti spoločnosť Ryanair uviedla, že zmluvné podmienky sa nesmú porovnávať s podmienkami na iných nemeckých letiskách, ale s podmienkami, na ktorých sa spoločnosť Ryanair dohodla s inými letiskami, na ktorých pôsobia nízkonákladoví dopravcovia, ako je letisko Blackpool a letisko Charleroi.

| (224) | Pokiaľ ide o otázku marketingovej podpory, spoločnosť Ryanair tvrdí, že poplatok za nové destinácie odmeňuje letové frekvencie a že zľavy poskytnuté letiskom Frankfurt-Hahn zodpovedali praxi v tomto odvetví, lebo mnohé letiská v súkromnom alebo verejnom vlastníctve uplatňovali rovnakú alebo vyššiu úroveň zliav na nové destinácie. |
| --- | --- |

(224)

Pokiaľ ide o otázku marketingovej podpory, spoločnosť Ryanair tvrdí, že poplatok za nové destinácie odmeňuje letové frekvencie a že zľavy poskytnuté letiskom Frankfurt-Hahn zodpovedali praxi v tomto odvetví, lebo mnohé letiská v súkromnom alebo verejnom vlastníctve uplatňovali rovnakú alebo vyššiu úroveň zliav na nové destinácie.

| (225) | V súvislosti s uplatňovaním letiskových poplatkov spoločnosť Ryanair tvrdí, že zvyčajné trhové poplatky, teda poplatky, ktoré nie sú abnormálne nízke, spĺňajú zásadu súkromného investora v trhovom hospodárstve. Podľa spoločnosti Ryanair na splnenie tejto zásady neboli potrebné vyhliadky na okamžitú ziskovosť. Vyhliadky na dosiahnutie ziskovosti v strednodobom až dlhodobom horizonte by podľa názoru spoločnosti Ryanair stačili. Spoločnosť Ryanair navyše spochybňuje tvrdenie Komisie, že letisko Frankfurt-Hahn zohľadnilo len osobitné náklady zmluvy so spoločnosťou Ryanair, čo sa týka pokrytia jej nákladov z poplatkov zaplatených spoločnosti Ryanair, a nie náklady na spoločnú letiskovú infraštruktúru a všeobecnú správu. Pokiaľ ide o pokrytie nákladov, spoločnosť Ryanair uviedla, že nikdy neexistoval plán vyhradiť používanie letiska Frankfurt-Hahn výlučne spoločnosti Ryanair. V tejto súvislosti spoločnosť Ryanair poukázala na to, že letisko Frankfurt-Hahn sa do značnej miery využívalo aj ako nákladné letisko. Spoločnosť Ryanair ďalej poukázala na to, že by mala platiť nižšie poplatky v porovnaní s inými leteckými dopravcami, lebo jej požiadavky na obsluhu a operácie minimalizujú náklady letiska. |
| --- | --- |

(225)

V súvislosti s uplatňovaním letiskových poplatkov spoločnosť Ryanair tvrdí, že zvyčajné trhové poplatky, teda poplatky, ktoré nie sú abnormálne nízke, spĺňajú zásadu súkromného investora v trhovom hospodárstve. Podľa spoločnosti Ryanair na splnenie tejto zásady neboli potrebné vyhliadky na okamžitú ziskovosť. Vyhliadky na dosiahnutie ziskovosti v strednodobom až dlhodobom horizonte by podľa názoru spoločnosti Ryanair stačili. Spoločnosť Ryanair navyše spochybňuje tvrdenie Komisie, že letisko Frankfurt-Hahn zohľadnilo len osobitné náklady zmluvy so spoločnosťou Ryanair, čo sa týka pokrytia jej nákladov z poplatkov zaplatených spoločnosti Ryanair, a nie náklady na spoločnú letiskovú infraštruktúru a všeobecnú správu. Pokiaľ ide o pokrytie nákladov, spoločnosť Ryanair uviedla, že nikdy neexistoval plán vyhradiť používanie letiska Frankfurt-Hahn výlučne spoločnosti Ryanair. V tejto súvislosti spoločnosť Ryanair poukázala na to, že letisko Frankfurt-Hahn sa do značnej miery využívalo aj ako nákladné letisko. Spoločnosť Ryanair ďalej poukázala na to, že by mala platiť nižšie poplatky v porovnaní s inými leteckými dopravcami, lebo jej požiadavky na obsluhu a operácie minimalizujú náklady letiska.

| (226) | Spoločnosť Ryanair navyše tvrdí, že správanie letiska Frankfurt-Hahn bolo založené na predvídateľných vyhliadkach ziskovosti. Podľa spoločnosti Ryanair letisko Frankfurt-Hahn vykonalo pred uzavretím dohôd finančnú a strategickú analýzu v súlade s tým, čo sa očakáva od súkromného investora v trhovom hospodárstve. Spoločnosť Ryanair uviedla, že jej záväzok dosiahnuť vysoký objem cestujúcich bol od roku 2005 zabezpečený aj zmluvnou pokutou a že podľa tejto zmluvy sa podstatná časť rizika preniesla na spoločnosť Ryanair, takže pre letisko Frankfurt-Hahn to bola výnimočne výhodná dohoda. Dohody navyše umožnili letisku Frankfurt-Hahn zlepšiť jeho finančnú situáciu. Pri uzatváraní zmluvy letisko Frankfurt-Hahn vedelo, že podobné dohody spoločnosti Ryanair s letiskami v celej Európe sa preukázali ako ziskové. |
| --- | --- |

(226)

Spoločnosť Ryanair navyše tvrdí, že správanie letiska Frankfurt-Hahn bolo založené na predvídateľných vyhliadkach ziskovosti. Podľa spoločnosti Ryanair letisko Frankfurt-Hahn vykonalo pred uzavretím dohôd finančnú a strategickú analýzu v súlade s tým, čo sa očakáva od súkromného investora v trhovom hospodárstve. Spoločnosť Ryanair uviedla, že jej záväzok dosiahnuť vysoký objem cestujúcich bol od roku 2005 zabezpečený aj zmluvnou pokutou a že podľa tejto zmluvy sa podstatná časť rizika preniesla na spoločnosť Ryanair, takže pre letisko Frankfurt-Hahn to bola výnimočne výhodná dohoda. Dohody navyše umožnili letisku Frankfurt-Hahn zlepšiť jeho finančnú situáciu. Pri uzatváraní zmluvy letisko Frankfurt-Hahn vedelo, že podobné dohody spoločnosti Ryanair s letiskami v celej Európe sa preukázali ako ziskové.

| (227) | A napokon, spoločnosť Ryanair poukázala na to, že jej dohody s letiskom Frankfurt-Hahn neobsahovali nijakú doložku o výhradnom práve, takže ostatné letecké spoločnosti mohli využiť a využívajú rovnaké podmienky ako spoločnosť Ryanair, ak boli schopné ponúknuť rovnakú oddanosť letisku ako spoločnosť Ryanair. |
| --- | --- |

(227)

A napokon, spoločnosť Ryanair poukázala na to, že jej dohody s letiskom Frankfurt-Hahn neobsahovali nijakú doložku o výhradnom práve, takže ostatné letecké spoločnosti mohli využiť a využívajú rovnaké podmienky ako spoločnosť Ryanair, ak boli schopné ponúknuť rovnakú oddanosť letisku ako spoločnosť Ryanair.

| (228) | Spoločnosť Ryanair navyše predložila niekoľko poznámok, ktoré pripravila spoločnosť Oxera, a analýzu, ktorú vypracoval profesor Damien P. McLoughlin. |
| --- | --- |

(228)

Spoločnosť Ryanair navyše predložila niekoľko poznámok, ktoré pripravila spoločnosť Oxera, a analýzu, ktorú vypracoval profesor Damien P. McLoughlin.

Poznámka spoločnosti Oxera č. 1 – Určenie trhovej referenčnej hodnoty v porovnávacej analýze pre kritériá súkromného subjektu v trhovom hospodárstve Veci štátnej pomoci spoločnosti Ryanair, pripravené pre spoločnosť Ryanair spoločnosťou Oxera, 9. apríla 2013

Poznámka spoločnosti Oxera č. 1 – Určenie trhovej referenčnej hodnoty v porovnávacej analýze pre kritériá súkromného subjektu v trhovom hospodárstve Veci štátnej pomoci spoločnosti Ryanair, pripravené pre spoločnosť Ryanair spoločnosťou Oxera, 9. apríla 2013

| (229) | Spoločnosť Oxera sa domnieva, že prístup Komisie, ktorá prijala porovnávacie letiská len v tej istej spádovej oblasti ako letisko, ktoré je predmetom vyšetrovania, je chybný. |
| --- | --- |

(229)

Spoločnosť Oxera sa domnieva, že prístup Komisie, ktorá prijala porovnávacie letiská len v tej istej spádovej oblasti ako letisko, ktoré je predmetom vyšetrovania, je chybný.

| (230) | Spoločnosť Oxera takisto tvrdí, že trhové referenčné ceny získané od porovnávacích letísk nie sú poznačené štátnou pomocou poskytnutou okolitým letiskám. Preto je možné spoľahlivo odhadnúť trhovú referenčnú cenu pre kritériá súkromného subjektu v trhovom hospodárstve. |
| --- | --- |

(230)

Spoločnosť Oxera takisto tvrdí, že trhové referenčné ceny získané od porovnávacích letísk nie sú poznačené štátnou pomocou poskytnutou okolitým letiskám. Preto je možné spoľahlivo odhadnúť trhovú referenčnú cenu pre kritériá súkromného subjektu v trhovom hospodárstve.

| (231) | Dôvody:






  a) | porovnávacie analýzy sa bežne používajú pre kritériá súkromného subjektu v trhovom hospodárstve mimo oblasti štátnej pomoci; |
| --- | --- | --- |

(231)

Dôvody:

a)

porovnávacie analýzy sa bežne používajú pre kritériá súkromného subjektu v trhovom hospodárstve mimo oblasti štátnej pomoci;

| b) | spoločnosti navzájom ovplyvňujú svoje cenové rozhodnutia len do tej miery, do akej sa ich produkty navzájom nahrádzajú alebo dopĺňajú; |
| --- | --- |

b)

spoločnosti navzájom ovplyvňujú svoje cenové rozhodnutia len do tej miery, do akej sa ich produkty navzájom nahrádzajú alebo dopĺňajú;

| c) | letiská v tej istej spádovej oblasti si nemusia nutne navzájom konkurovať a porovnávacie letiská použité v predložených správach čelia len obmedzenej konkurencii štátom vlastnených letísk v ich príslušných spádových oblastiach [menej než 1/3 komerčných letísk v spádových oblastiach porovnávacích letísk je plne vo vlastníctve štátu a nijaké z nich nebolo predmetom vyšetrovania vo veci štátnej pomoci (do apríla 2013)]; |
| --- | --- |

c)

letiská v tej istej spádovej oblasti si nemusia nutne navzájom konkurovať a porovnávacie letiská použité v predložených správach čelia len obmedzenej konkurencii štátom vlastnených letísk v ich príslušných spádových oblastiach [menej než 1/3 komerčných letísk v spádových oblastiach porovnávacích letísk je plne vo vlastníctve štátu a nijaké z nich nebolo predmetom vyšetrovania vo veci štátnej pomoci (do apríla 2013)];

| d) | aj keď porovnávacie letiská čelia konkurencii štátom vlastnených letísk v tej istej spádovej oblasti, môžu existovať dôvody domnievať sa, že ich konanie je v súlade so zásadou súkromného subjektu v trhovom hospodárstve (napríklad v prípade veľkého podielu súkromného vlastníctva, alebo ak je letisko súkromne spravované); |
| --- | --- |

d)

aj keď porovnávacie letiská čelia konkurencii štátom vlastnených letísk v tej istej spádovej oblasti, môžu existovať dôvody domnievať sa, že ich konanie je v súlade so zásadou súkromného subjektu v trhovom hospodárstve (napríklad v prípade veľkého podielu súkromného vlastníctva, alebo ak je letisko súkromne spravované);

| e) | letiská fungujúce podľa zásady súkromného subjektu v trhovom hospodárstve nebudú stanovovať nižšie ceny, ako sú prírastkové náklady. |
| --- | --- |

e)

letiská fungujúce podľa zásady súkromného subjektu v trhovom hospodárstve nebudú stanovovať nižšie ceny, ako sú prírastkové náklady.

Poznámka spoločnosti Oxera č. 2 – Zásady analýzy ziskovosti pre kritériá súkromného subjektu v trhovom hospodárstve. Veci štátnej pomoci spoločnosti Ryanair, pripravené pre spoločnosť Ryanair spoločnosťou Oxera, 9. apríla 2013

Poznámka spoločnosti Oxera č. 2 – Zásady analýzy ziskovosti pre kritériá súkromného subjektu v trhovom hospodárstve. Veci štátnej pomoci spoločnosti Ryanair, pripravené pre spoločnosť Ryanair spoločnosťou Oxera, 9. apríla 2013

| (232) | Spoločnosť Oxera tvrdí, že analýza ziskovosti, ktorú vykonala vo svojich správach predložených Komisii, je v súlade so zásadami, ktoré by uplatnil rozumný investor zo súkromného sektora a ktoré odzrkadľujú prístup zjavný z precedensov Komisie. |
| --- | --- |

(232)

Spoločnosť Oxera tvrdí, že analýza ziskovosti, ktorú vykonala vo svojich správach predložených Komisii, je v súlade so zásadami, ktoré by uplatnil rozumný investor zo súkromného sektora a ktoré odzrkadľujú prístup zjavný z precedensov Komisie.

| (233) | Zásady analýzy ziskovosti sú:






  a) | posúdenie sa vykonáva po etapách; |
| --- | --- | --- |

(233)

Zásady analýzy ziskovosti sú:

a)

posúdenie sa vykonáva po etapách;

| b) | obchodný plán ex ante nie je nevyhnutne potrebný; |
| --- | --- |

b)

obchodný plán ex ante nie je nevyhnutne potrebný;

ex ante

| c) | vhodná metóda na stanovenie cien v prípade menej využívaného letiska je prístup založený na „jednotnej pokladnici“ (single till); |
| --- | --- |

c)

vhodná metóda na stanovenie cien v prípade menej využívaného letiska je prístup založený na „jednotnej pokladnici“ (single till);

| d) | do úvahy sa berú iba príjmy spojené s hospodárskou činnosťou letiska v prevádzke; |
| --- | --- |

d)

do úvahy sa berú iba príjmy spojené s hospodárskou činnosťou letiska v prevádzke;

| e) | do úvahy by sa mal brať celý čas trvania dohody vrátane prípadného predĺženia; |
| --- | --- |

e)

do úvahy by sa mal brať celý čas trvania dohody vrátane prípadného predĺženia;

| f) | budúce finančné toky by sa mali diskontovať, aby bolo možné posúdiť ziskovosť dohôd; |
| --- | --- |

f)

budúce finančné toky by sa mali diskontovať, aby bolo možné posúdiť ziskovosť dohôd;

| g) | postupný rast ziskovosti letísk na základe dohôd so spoločnosťou Ryanair by sa mala posudzovať na základe odhadov vnútornej miery návratnosti alebo čistej súčasnej hodnoty. |
| --- | --- |

g)

postupný rast ziskovosti letísk na základe dohôd so spoločnosťou Ryanair by sa mala posudzovať na základe odhadov vnútornej miery návratnosti alebo čistej súčasnej hodnoty.

Analýza profesora Damiena P. McLoughlina – Brand building: why and how small brands should invest in marketing (Budovanie značky: prečo a ako by malé značky mali investovať do marketingu), pripravené pre spoločnosť Ryanair, 10. apríla 2013

Analýza profesora Damiena P. McLoughlina – Brand building: why and how small brands should invest in marketing (Budovanie značky: prečo a ako by malé značky mali investovať do marketingu), pripravené pre spoločnosť Ryanair, 10. apríla 2013

| (234) | Cieľom tohto článku bolo opísať obchodnú logiku rozhodnutí regionálneho letiska kupovať reklamu na webovom sídle Ryanair.com od spoločnosti AMS. |
| --- | --- |

(234)

Cieľom tohto článku bolo opísať obchodnú logiku rozhodnutí regionálneho letiska kupovať reklamu na webovom sídle Ryanair.com od spoločnosti AMS.

| (235) | V článku sa tvrdí, že existuje veľký počet veľmi silných, známych a bežne využívaných letísk. Slabší konkurenti musia pri rozširovaní svojej podnikateľskej činnosti prekonať statické nákupné správanie spotrebiteľov. Menšie regionálne letiská musia nájsť spôsob, ako dôsledne komunikovať posolstvo svojej značky čo najväčšiemu možnému publiku. Tradičné formy marketingovej komunikácie si vyžadujú výdavky, ktoré presahujú ich zdroje. |
| --- | --- |

(235)

V článku sa tvrdí, že existuje veľký počet veľmi silných, známych a bežne využívaných letísk. Slabší konkurenti musia pri rozširovaní svojej podnikateľskej činnosti prekonať statické nákupné správanie spotrebiteľov. Menšie regionálne letiská musia nájsť spôsob, ako dôsledne komunikovať posolstvo svojej značky čo najväčšiemu možnému publiku. Tradičné formy marketingovej komunikácie si vyžadujú výdavky, ktoré presahujú ich zdroje.

Poznámky spoločnosti Oxera č. 3 a č. 4 – Ako by sa malo pristupovať k dohodám so spoločnosťou AMS v analýze ziskovosti v rámci kritéria súkromného subjektu v trhovom hospodárstve?, 17. a 31. januára 2014

Poznámky spoločnosti Oxera č. 3 a č. 4 – Ako by sa malo pristupovať k dohodám so spoločnosťou AMS v analýze ziskovosti v rámci kritéria súkromného subjektu v trhovom hospodárstve?, 17. a 31. januára 2014

| (236) | Spoločnosť Ryanair predložila ďalšie správy svojej poradenskej spoločnosti Oxera. V týchto správach spoločnosť Oxera opisuje zásady, ktoré by sa podľa leteckého dopravcu mali zohľadniť v rámci kritéria súkromného subjektu v trhovom hospodárstve pri analýze ziskovosti dohôd o letiskových službách medzi spoločnosťou Ryanair a letiskami na jednej strane a marketingových dohôd medzi spoločnosťou AMS a týmito letiskami na druhej strane. Spoločnosť Ryanair zdôraznila, že tieto správy nijakým spôsobom nemenia jej predchádzajúce stanovisko, že dohody o letiskových službách a marketingové dohody sa musia analyzovať v rámci samostatných kritérií súkromného subjektu v trhovom hospodárstve. |
| --- | --- |

(236)

Spoločnosť Ryanair predložila ďalšie správy svojej poradenskej spoločnosti Oxera. V týchto správach spoločnosť Oxera opisuje zásady, ktoré by sa podľa leteckého dopravcu mali zohľadniť v rámci kritéria súkromného subjektu v trhovom hospodárstve pri analýze ziskovosti dohôd o letiskových službách medzi spoločnosťou Ryanair a letiskami na jednej strane a marketingových dohôd medzi spoločnosťou AMS a týmito letiskami na druhej strane. Spoločnosť Ryanair zdôraznila, že tieto správy nijakým spôsobom nemenia jej predchádzajúce stanovisko, že dohody o letiskových službách a marketingové dohody sa musia analyzovať v rámci samostatných kritérií súkromného subjektu v trhovom hospodárstve.

| (237) | Zo správ vyplynulo, že zisky vytvárané spoločnosťou AMS by mali byť do spoločnej analýzy ziskovosti zahrnuté ako príjmy a výdavky spoločnosti AMS by mali byť zahrnuté do nákladov. Na tieto účely je podľa správ potrebné použiť na spoločnú analýzu ziskovosti metodiku založenú na peňažných tokoch, čo znamená, že výdavky letísk na spoločnosť AMS by sa mohli považovať za prírastkové prevádzkové náklady. |
| --- | --- |

(237)

Zo správ vyplynulo, že zisky vytvárané spoločnosťou AMS by mali byť do spoločnej analýzy ziskovosti zahrnuté ako príjmy a výdavky spoločnosti AMS by mali byť zahrnuté do nákladov. Na tieto účely je podľa správ potrebné použiť na spoločnú analýzu ziskovosti metodiku založenú na peňažných tokoch, čo znamená, že výdavky letísk na spoločnosť AMS by sa mohli považovať za prírastkové prevádzkové náklady.

| (238) | V týchto správach sa zdôrazňuje, že marketingové činnosti prispievajú k vytváraniu a podpore hodnoty značky, čo pomáha vytvárať účinky a prínosy nielen počas trvania zmluvy, ale aj po jeho skončení. To by platilo najmä vtedy, keď by vzhľadom na to, že spoločnosť Ryanair uzavrela dohodu s letiskom, prišli na letisko aj ďalší leteckí dopravcovia, čo by následne prilákalo viac obchodov, a teda prinieslo vyššie neletecké príjmy pre letisko. Ak podľa spoločnosti Ryanair Komisia vykoná spoločnú analýzu ziskovosti, musí tieto prínosy zohľadniť posúdením výdavkov spoločnosti AMS ako prírastkových prevádzkových nákladov po odpočítaní platieb spoločnosti AMS. |
| --- | --- |

(238)

V týchto správach sa zdôrazňuje, že marketingové činnosti prispievajú k vytváraniu a podpore hodnoty značky, čo pomáha vytvárať účinky a prínosy nielen počas trvania zmluvy, ale aj po jeho skončení. To by platilo najmä vtedy, keď by vzhľadom na to, že spoločnosť Ryanair uzavrela dohodu s letiskom, prišli na letisko aj ďalší leteckí dopravcovia, čo by následne prilákalo viac obchodov, a teda prinieslo vyššie neletecké príjmy pre letisko. Ak podľa spoločnosti Ryanair Komisia vykoná spoločnú analýzu ziskovosti, musí tieto prínosy zohľadniť posúdením výdavkov spoločnosti AMS ako prírastkových prevádzkových nákladov po odpočítaní platieb spoločnosti AMS.

| (239) | Spoločnosť Ryanair sa navyše domnieva, že konečná hodnota (zodpovedajúca hodnote vytvorenej po skončení dohody) sa bude musieť zahrnúť do predpokladaných prírastkových ziskov na konci platnosti dohody o letiskových službách. Konečná hodnota sa môže prispôsobiť na základe pravdepodobnosti „obnovy“, teda miery očakávania, že zisky budú pretrvávať aj po skončení dohody so spoločnosťou Ryanair, prípadne ak sa podobné podmienky dohodnú s inými leteckými dopravcami. Spoločnosť Ryanair sa domnieva, že potom by bolo možné vypočítať spodnú hranicu prínosov vytvorených spoločne dohodou so spoločnosťou AMS a dohodou o letiskových službách, ktorá by odzrkadľovala neistotu prírastkových ziskov po skončení dohody o letiskových službách. |
| --- | --- |

(239)

Spoločnosť Ryanair sa navyše domnieva, že konečná hodnota (zodpovedajúca hodnote vytvorenej po skončení dohody) sa bude musieť zahrnúť do predpokladaných prírastkových ziskov na konci platnosti dohody o letiskových službách. Konečná hodnota sa môže prispôsobiť na základe pravdepodobnosti „obnovy“, teda miery očakávania, že zisky budú pretrvávať aj po skončení dohody so spoločnosťou Ryanair, prípadne ak sa podobné podmienky dohodnú s inými leteckými dopravcami. Spoločnosť Ryanair sa domnieva, že potom by bolo možné vypočítať spodnú hranicu prínosov vytvorených spoločne dohodou so spoločnosťou AMS a dohodou o letiskových službách, ktorá by odzrkadľovala neistotu prírastkových ziskov po skončení dohody o letiskových službách.

| (240) | Na doplnenie tohto prístupu správy obsahujú syntézu výsledkov štúdií vplyvov marketingu na hodnotu značky. Podľa týchto štúdií môže marketing podporiť hodnotu značky a pomôcť budovať zákaznícku základňu. Podľa správ marketing na webovom sídle Ryanair.com v prípade letiska výrazne zvyšuje viditeľnosť značky. V správach sa navyše uvádza, že najmä menšie regionálne letiská, ktoré chcú zvýšiť svoju letovú prevádzku, tak môžu zvýšiť hodnotu svojej značky uzavretím marketingových dohôd so spoločnosťou AMS. |
| --- | --- |

(240)

Na doplnenie tohto prístupu správy obsahujú syntézu výsledkov štúdií vplyvov marketingu na hodnotu značky. Podľa týchto štúdií môže marketing podporiť hodnotu značky a pomôcť budovať zákaznícku základňu. Podľa správ marketing na webovom sídle Ryanair.com v prípade letiska výrazne zvyšuje viditeľnosť značky. V správach sa navyše uvádza, že najmä menšie regionálne letiská, ktoré chcú zvýšiť svoju letovú prevádzku, tak môžu zvýšiť hodnotu svojej značky uzavretím marketingových dohôd so spoločnosťou AMS.

| (241) | Správy napokon poukazujú na to, že prístup založený na peňažných tokoch sa má uprednostniť pred prístupom založeným na kapitalizácii, pri ktorom by sa náklady na marketingové služby poskytované spoločnosťou AMS považovali za kapitálové výdavky na nehmotný majetok (teda na hodnotu značky) (39). Prístup založený na kapitalizácii by zohľadňoval iba podiel marketingových nákladov, ktoré možno priradiť k nehmotnému majetku letiska. Marketingové náklady by sa považovali za kapitálové výdavky na nehmotný majetok a potom by sa odpisovali počas trvania zmluvy s ohľadom na zostatkovú hodnotu v čase predpokladaného skončenia dohody o letiskových službách. Tento prístup by nezohľadňoval prírastkové zisky, ktoré by prinieslo uzavretie dohody o leteckých službách so spoločnosťou Ryanair, a takisto je zložité vypočítať hodnotu nehmotného majetku z dôvodu výdavkov na značku a časového obdobia používania majetku. Podľa správ je metóda peňažných tokov vhodnejšia než prístup založený na kapitalizácii aj preto, lebo tento prístup nezachytí pozitívne účinky na letisko, ktoré sa očakávajú v dôsledku uzavretia dohody o letiskových službách so spoločnosťou Ryanair. |
| --- | --- |

(241)

Správy napokon poukazujú na to, že prístup založený na peňažných tokoch sa má uprednostniť pred prístupom založeným na kapitalizácii, pri ktorom by sa náklady na marketingové služby poskytované spoločnosťou AMS považovali za kapitálové výdavky na nehmotný majetok (teda na hodnotu značky) (39). Prístup založený na kapitalizácii by zohľadňoval iba podiel marketingových nákladov, ktoré možno priradiť k nehmotnému majetku letiska. Marketingové náklady by sa považovali za kapitálové výdavky na nehmotný majetok a potom by sa odpisovali počas trvania zmluvy s ohľadom na zostatkovú hodnotu v čase predpokladaného skončenia dohody o letiskových službách. Tento prístup by nezohľadňoval prírastkové zisky, ktoré by prinieslo uzavretie dohody o leteckých službách so spoločnosťou Ryanair, a takisto je zložité vypočítať hodnotu nehmotného majetku z dôvodu výdavkov na značku a časového obdobia používania majetku. Podľa správ je metóda peňažných tokov vhodnejšia než prístup založený na kapitalizácii aj preto, lebo tento prístup nezachytí pozitívne účinky na letisko, ktoré sa očakávajú v dôsledku uzavretia dohody o letiskových službách so spoločnosťou Ryanair.

39

Oxera – Hospodárske posúdenie kritéria súkromného subjektu v trhovom hospodárstve: letisko Frankfurt-Hahn, 11. augusta 2014:

Oxera – Hospodárske posúdenie kritéria súkromného subjektu v trhovom hospodárstve: letisko Frankfurt-Hahn, 11. augusta 2014:

| (242) | Spoločnosť Ryanair predložila ďalšiu správu vypracovanú spoločnosťou Oxera týkajúcu sa dohôd medzi letiskom Frankfurt-Hahn a spoločnosťou Ryanair z rokov 1999, 2002, 2005. Posúdenie dohody so spoločnosťou Ryanair z roku 2005 zohľadňuje aj marketingovú dohodu uzavretú priamo so spolkovou krajinou Porýnie-Falcko. Posúdenie dohôd so spoločnosťou Ryanair, ktoré uskutočnila spoločnosť Oxera, sa zakladá na informáciách dostupných letisku približne v čase uzavretia tejto dohody. |
| --- | --- |

(242)

Spoločnosť Ryanair predložila ďalšiu správu vypracovanú spoločnosťou Oxera týkajúcu sa dohôd medzi letiskom Frankfurt-Hahn a spoločnosťou Ryanair z rokov 1999, 2002, 2005. Posúdenie dohody so spoločnosťou Ryanair z roku 2005 zohľadňuje aj marketingovú dohodu uzavretú priamo so spolkovou krajinou Porýnie-Falcko. Posúdenie dohôd so spoločnosťou Ryanair, ktoré uskutočnila spoločnosť Oxera, sa zakladá na informáciách dostupných letisku približne v čase uzavretia tejto dohody.

Dohoda so spoločnosťou Ryanair z roku 1999:

Dohoda so spoločnosťou Ryanair z roku 1999:

| (243) | Podľa správy bola analýza dohody so spoločnosťou Ryanair z roku 1999 založená na obchodnom pláne, ktorý spoločnosť FFHG vytvorila 25. mája 1999, teda na dokumente, ktorý bol vypracovaný pred uzavretím dohody. V správe sa uvádza, že letecké príjmy sa vypočítali na základe poplatkov stanovených v dohode so spoločnosťou Ryanair z roku 1999. Odhady prírastkových prevádzkových nákladov vychádzali z vlastných odhadov spoločnosti FFHG. Správa poukazuje na to, že neboli zohľadnené náklady na protipožiarne opatrenia, ktoré sa zvyčajne považujú za súčasť pôsobnosti verejnej politiky. To isté platí pre investície do infraštruktúry.

  Tabuľka 16


  Posúdenie postupného rastu ziskovosti dohody so spoločnosťou Ryanair z roku 1999 vypracované spoločnosťou Oxera
   (40)

  [...] |
| --- | --- |

(243)

Podľa správy bola analýza dohody so spoločnosťou Ryanair z roku 1999 založená na obchodnom pláne, ktorý spoločnosť FFHG vytvorila 25. mája 1999, teda na dokumente, ktorý bol vypracovaný pred uzavretím dohody. V správe sa uvádza, že letecké príjmy sa vypočítali na základe poplatkov stanovených v dohode so spoločnosťou Ryanair z roku 1999. Odhady prírastkových prevádzkových nákladov vychádzali z vlastných odhadov spoločnosti FFHG. Správa poukazuje na to, že neboli zohľadnené náklady na protipožiarne opatrenia, ktoré sa zvyčajne považujú za súčasť pôsobnosti verejnej politiky. To isté platí pre investície do infraštruktúry.

Tabuľka 16

Tabuľka 16

Posúdenie postupného rastu ziskovosti dohody so spoločnosťou Ryanair z roku 1999 vypracované spoločnosťou Oxera
   (40)

Posúdenie postupného rastu ziskovosti dohody so spoločnosťou Ryanair z roku 1999 vypracované spoločnosťou Oxera

40

[...]

Dohoda so spoločnosťou Ryanair z roku 2002:

Dohoda so spoločnosťou Ryanair z roku 2002:

| (244) | V správe sa uvádza, že prognózy celkového počtu cestujúcich boli získané z obchodného plánu spoločnosti FFHG vypracovaného v novembri 2002, lebo to je jediný dokument, ktorý obsahuje prognózy premávky počas príslušného obdobia. Podľa správy sa letecké príjmy vypočítali na základe poplatkov stanovených v dohode so spoločnosťou Ryanair z roku 2002. Neletecké príjmy boli získané z obchodného plánu spoločnosti FFHG vypracovaného v novembri 2002, lebo to je jediný dokument, ktorý obsahuje prognózy neleteckých príjmov a ktorý bol vypracovaný približne v čase uzavretia dohody so spoločnosťou Ryanair v roku 2002. |
| --- | --- |

(244)

V správe sa uvádza, že prognózy celkového počtu cestujúcich boli získané z obchodného plánu spoločnosti FFHG vypracovaného v novembri 2002, lebo to je jediný dokument, ktorý obsahuje prognózy premávky počas príslušného obdobia. Podľa správy sa letecké príjmy vypočítali na základe poplatkov stanovených v dohode so spoločnosťou Ryanair z roku 2002. Neletecké príjmy boli získané z obchodného plánu spoločnosti FFHG vypracovaného v novembri 2002, lebo to je jediný dokument, ktorý obsahuje prognózy neleteckých príjmov a ktorý bol vypracovaný približne v čase uzavretia dohody so spoločnosťou Ryanair v roku 2002.

| (245) | Odhady prevádzkových nákladov na cestujúceho boli založené na vlastnej analýze spoločnosti FFHG týkajúcej sa prírastkových prevádzkových nákladov na odlietajúceho cestujúceho spoločnosti Ryanair. Harmonogram investícií bol vypracovaný v novembri 2000.

  Tabuľka 17


  Posúdenie postupného rastu ziskovosti dohody so spoločnosťou Ryanair z roku 2002 vypracované spoločnosťou Oxera
   (41)

  [...] |
| --- | --- |

(245)

Odhady prevádzkových nákladov na cestujúceho boli založené na vlastnej analýze spoločnosti FFHG týkajúcej sa prírastkových prevádzkových nákladov na odlietajúceho cestujúceho spoločnosti Ryanair. Harmonogram investícií bol vypracovaný v novembri 2000.

Tabuľka 17

Tabuľka 17

Posúdenie postupného rastu ziskovosti dohody so spoločnosťou Ryanair z roku 2002 vypracované spoločnosťou Oxera
   (41)

Posúdenie postupného rastu ziskovosti dohody so spoločnosťou Ryanair z roku 2002 vypracované spoločnosťou Oxera

41

[...]

6.2.   LUFTHANSA A BDF

LUFTHANSA A BDF

| (246) | Spoločnosť Lufthansa a Spolkové združenie nemeckých leteckých dopravcov (Bundesverband der Deutschen Fluggesellschaften e.V, ďalej len „združenie BDF“) predložili komplexné informácie a pripomienky k rozhodnutiu o začatí konania z roku 2008, ktoré sú zhrnuté ďalej. |
| --- | --- |

(246)

Spoločnosť Lufthansa a Spolkové združenie nemeckých leteckých dopravcov (Bundesverband der Deutschen Fluggesellschaften e.V, ďalej len „združenie BDF“) predložili komplexné informácie a pripomienky k rozhodnutiu o začatí konania z roku 2008, ktoré sú zhrnuté ďalej.

| (247) | Spoločnosť Lufthansa a združenie BDF uviedli, že straty spoločnosti FFHG a jej predchodcov od roku 1998 do roku 2009 boli 161 miliónov EUR a že spoločnosť FFHG v rozpore s tým, čo tvrdí, nedosiahla kladný ukazovateľ EBITDA ani v roku 2006. V tejto súvislosti spoločnosť Lufthansa a združenie BDF tvrdia, že mierne kladný ukazovateľ EBITDA bol dosiahnutý až po uvoľnení starších pasív, čím sa znížili prevádzkové straty. Spoločnosť Lufthansa a združenie BDF preto navrhujú, aby Komisia získala prístup k všetkým ročným súvahám spoločnosti FFHG. V tejto súvislosti spoločnosť Lufthansa tvrdí, že na rozdiel od tvrdenia Nemecka sa odpisovanie investícií v priebehu rokov príliš nezvýšilo a nemožno ho považovať za veľmi vysoké v porovnaní s nákladmi súvisiacimi s marketingovou podporou spoločnosti Ryanair, ktoré sú zahrnuté v „ostatných prevádzkových nákladoch“, ako vyplýva z tabuľky 18. Spoločnosť Lufthansa a združenie BDF takisto navrhujú, aby Komisia požiadala o úplné nezverejnené ročné súvahy spoločnosti FFHG.

  Tabuľka 18


  Vzťah odpisov a iných prevádzkových nákladov












  V EUR | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Odpisy | 4 477 257 | 5 325 627 | 5 423 627 | 6 045 387 | 7 699 330 |
| Straty | 8 217 199 | 13 355 347 | 19 993 895 | 17 832 868 | 16 797 889 |
| Ostatné prevádzkové náklady | [...] | 5 692 808 | 11 434 306 | 10 521 273 | 11 454 363 |

(247)

Spoločnosť Lufthansa a združenie BDF uviedli, že straty spoločnosti FFHG a jej predchodcov od roku 1998 do roku 2009 boli 161 miliónov EUR a že spoločnosť FFHG v rozpore s tým, čo tvrdí, nedosiahla kladný ukazovateľ EBITDA ani v roku 2006. V tejto súvislosti spoločnosť Lufthansa a združenie BDF tvrdia, že mierne kladný ukazovateľ EBITDA bol dosiahnutý až po uvoľnení starších pasív, čím sa znížili prevádzkové straty. Spoločnosť Lufthansa a združenie BDF preto navrhujú, aby Komisia získala prístup k všetkým ročným súvahám spoločnosti FFHG. V tejto súvislosti spoločnosť Lufthansa tvrdí, že na rozdiel od tvrdenia Nemecka sa odpisovanie investícií v priebehu rokov príliš nezvýšilo a nemožno ho považovať za veľmi vysoké v porovnaní s nákladmi súvisiacimi s marketingovou podporou spoločnosti Ryanair, ktoré sú zahrnuté v „ostatných prevádzkových nákladoch“, ako vyplýva z tabuľky 18. Spoločnosť Lufthansa a združenie BDF takisto navrhujú, aby Komisia požiadala o úplné nezverejnené ročné súvahy spoločnosti FFHG.

ostatných prevádzkových nákladoch

Tabuľka 18

Tabuľka 18

Vzťah odpisov a iných prevádzkových nákladov

Vzťah odpisov a iných prevádzkových nákladov

V EUR

V EUR

2000

2000

2001

2001

2002

2002

2003

2003

2004

2004

Odpisy

4 477 257

5 325 627

5 423 627

6 045 387

7 699 330

Straty

8 217 199

13 355 347

19 993 895

17 832 868

16 797 889

Ostatné prevádzkové náklady

[...]

5 692 808

11 434 306

10 521 273

11 454 363

| (248) | Spoločnosť Lufthansa a združenie BDF takisto tvrdia, že štúdia predložená Nemeckom obsahujúca štatistické údaje o vplyve spoločnosti FFHG na cestovný ruch v oblasti Hunsrück a spolkovej krajine Porýnie-Falcko by sa nemali brať do úvahy, lebo údaje o raste počtu cestujúcich a raste zamestnanosti v okolí letiska poskytla spoločnosť FFHG a autori štúdie ich neoverili. Spoločnosť Lufthansa a združenie BDF ďalej uviedli, že už v čase uskutočnenia štúdie bolo známe, že uvedené údaje nie sú realistické. |
| --- | --- |

(248)

Spoločnosť Lufthansa a združenie BDF takisto tvrdia, že štúdia predložená Nemeckom obsahujúca štatistické údaje o vplyve spoločnosti FFHG na cestovný ruch v oblasti Hunsrück a spolkovej krajine Porýnie-Falcko by sa nemali brať do úvahy, lebo údaje o raste počtu cestujúcich a raste zamestnanosti v okolí letiska poskytla spoločnosť FFHG a autori štúdie ich neoverili. Spoločnosť Lufthansa a združenie BDF ďalej uviedli, že už v čase uskutočnenia štúdie bolo známe, že uvedené údaje nie sú realistické.

| (249) | Spoločnosť Lufthansa a združenie BDF okrem toho uviedli, že spoločnosť FFHG nemala jasný obchodný model, čo možno preukázať meniacimi sa plánmi na doplnenie letiska, napríklad obchodmi alebo miestami na exkurzie, ktoré nemali nič spoločné s prevádzkou letiska. Podľa spoločnosti Lufthansa a združenia BDF navyše protichodné vyhlásenia spoločnosti FFHG, že letisko Frankfurt-Hahn by malo byť prvýkrát ziskové v roku 2005, potom v roku 2008 a napokon v roku 2013, poukazujú na rovnakú skutočnosť, že sa neuplatňoval jednotný obchodný plán. Posledná prognóza, že letisko Frankfurt-Hahn by malo byť ziskové od roku 2016, sa preto takisto javí ako pochybná, pričom táto prognóza dokonca zjavne vychádzala z predpokladu, že sa uskutočnia ďalšie značné investície. Pôvod týchto investícií bol však podľa spoločnosti Lufthansa a združenia BDF úplne nejasný. |
| --- | --- |

(249)

Spoločnosť Lufthansa a združenie BDF okrem toho uviedli, že spoločnosť FFHG nemala jasný obchodný model, čo možno preukázať meniacimi sa plánmi na doplnenie letiska, napríklad obchodmi alebo miestami na exkurzie, ktoré nemali nič spoločné s prevádzkou letiska. Podľa spoločnosti Lufthansa a združenia BDF navyše protichodné vyhlásenia spoločnosti FFHG, že letisko Frankfurt-Hahn by malo byť prvýkrát ziskové v roku 2005, potom v roku 2008 a napokon v roku 2013, poukazujú na rovnakú skutočnosť, že sa neuplatňoval jednotný obchodný plán. Posledná prognóza, že letisko Frankfurt-Hahn by malo byť ziskové od roku 2016, sa preto takisto javí ako pochybná, pričom táto prognóza dokonca zjavne vychádzala z predpokladu, že sa uskutočnia ďalšie značné investície. Pôvod týchto investícií bol však podľa spoločnosti Lufthansa a združenia BDF úplne nejasný.

| (250) | Spoločnosť Lufthansa a združenie BDF ďalej uviedli, že na rozdiel od tvrdenia Nemecka spoločnosť PwC neposkytla riadne kritérium súkromného subjektu v trhovom hospodárstve, lebo jej posúdenie nezohľadňuje judikatúru Súdneho dvora najmenej v dvoch bodoch. |
| --- | --- |

(250)

Spoločnosť Lufthansa a združenie BDF ďalej uviedli, že na rozdiel od tvrdenia Nemecka spoločnosť PwC neposkytla riadne kritérium súkromného subjektu v trhovom hospodárstve, lebo jej posúdenie nezohľadňuje judikatúru Súdneho dvora najmenej v dvoch bodoch.

| (251) | Po prvé, spoločnosť Lufthansa a združenie BDF citovali argument Nemecka, že akumulované straty spoločnosti FFHG mohla nahradiť spoločnosť Fraport ako jej akcionár. V tejto súvislosti spoločnosť Lufthansa a združenie BDF tvrdia, že nie je dôležité, či straty možno nahradiť v rámci skupiny spoločností, ale či by jednotlivé prijaté opatrenia prijal (alebo neprijal) súkromný investor v trhovom hospodárstve, a že táto argumentácia bola preto neprijateľná. |
| --- | --- |

(251)

Po prvé, spoločnosť Lufthansa a združenie BDF citovali argument Nemecka, že akumulované straty spoločnosti FFHG mohla nahradiť spoločnosť Fraport ako jej akcionár. V tejto súvislosti spoločnosť Lufthansa a združenie BDF tvrdia, že nie je dôležité, či straty možno nahradiť v rámci skupiny spoločností, ale či by jednotlivé prijaté opatrenia prijal (alebo neprijal) súkromný investor v trhovom hospodárstve, a že táto argumentácia bola preto neprijateľná.

| (252) | Po druhé, spoločnosť Lufthansa a združenie BDF uviedli, že argumenty v posúdení spoločnosti PwC nestačili na preukázanie, že súkromný investor v trhovom hospodárstve by prijal rovnaké rozhodnutie, lebo spoločnosť PwC napríklad v súvislosti s dohodou so spoločnosťou Ryanair z roku 1999 tvrdila, že zníženie strát by sa mohlo dosiahnuť zvýšením objemu cestujúcich. Spoločnosť Lufthansa a združenie BDF sa odvolali na vec WestLB, podľa ktorej sa súkromný investor v trhovom hospodárstve zvyčajne usiluje „o rozumnú maximalizáciu výnosu zo svojej investície v závislosti od existujúcich okolností a uspokojenia svojich krátkodobých, strednodobých a dlhodobých záujmov, a to aj v prípade, keď investuje do podniku, na ktorého základnom imaní už má majetkovú účasť“ (42). Zníženie strát by preto podľa spoločnosti Lufthansa a združenia BDF nestačilo na to, aby opatrenie vyhovelo kritériu súkromného subjektu v trhovom hospodárstve, takže spoločnosť PwC v tomto ohľade ignorovala judikatúru Súdneho dvora. Spoločnosť Lufthansa a združenie BDF takisto upozornili, že posúdenie predložené v mene spoločnosti FFHG nezahŕňalo nijaké vlastné kritérium súkromného subjektu v trhovom hospodárstve, lebo sa odvolávalo len na kritérium vykonané spoločnosťou PwC. |
| --- | --- |

(252)

Po druhé, spoločnosť Lufthansa a združenie BDF uviedli, že argumenty v posúdení spoločnosti PwC nestačili na preukázanie, že súkromný investor v trhovom hospodárstve by prijal rovnaké rozhodnutie, lebo spoločnosť PwC napríklad v súvislosti s dohodou so spoločnosťou Ryanair z roku 1999 tvrdila, že zníženie strát by sa mohlo dosiahnuť zvýšením objemu cestujúcich. Spoločnosť Lufthansa a združenie BDF sa odvolali na vec WestLB, podľa ktorej sa súkromný investor v trhovom hospodárstve zvyčajne usiluje „o rozumnú maximalizáciu výnosu zo svojej investície v závislosti od existujúcich okolností a uspokojenia svojich krátkodobých, strednodobých a dlhodobých záujmov, a to aj v prípade, keď investuje do podniku, na ktorého základnom imaní už má majetkovú účasť“ (42). Zníženie strát by preto podľa spoločnosti Lufthansa a združenia BDF nestačilo na to, aby opatrenie vyhovelo kritériu súkromného subjektu v trhovom hospodárstve, takže spoločnosť PwC v tomto ohľade ignorovala judikatúru Súdneho dvora. Spoločnosť Lufthansa a združenie BDF takisto upozornili, že posúdenie predložené v mene spoločnosti FFHG nezahŕňalo nijaké vlastné kritérium súkromného subjektu v trhovom hospodárstve, lebo sa odvolávalo len na kritérium vykonané spoločnosťou PwC.

WestLB

42

| (253) | Spoločnosť Lufthansa a združenie BDF navyše spochybnili tvrdenie spoločnosti PwC v súvislosti so zvýšeniami kapitálu, že dlhodobé horizonty plánovania dlhšie ako 30 rokov a amortizácia investícií dlhšia ako 20 rokov sú bežnou obchodnou praxou pri investíciách do infraštruktúry (pozri odôvodnenie 103 rozhodnutia o začatí konania z roku 2008]. Spoločnosť Lufthansa a združenie BDF v tejto súvislosti uviedli, že porovnania vykonané spoločnosťou PwC s koncesnými zmluvami na letiskách Budapešť, Da Vinci, Campiano, Sparta a Belfast City sú úplne neobhájiteľné, lebo ani jedno z týchto letísk nie je ani zďaleka v porovnateľnej situácii ako spoločnosť FFHG a letisko Frankfurt-Hahn. Spoločnosť Lufthansa a združenie BDF tvrdia, že na rozdiel od všetkých letísk uvedených spoločnosťou PwC bolo letisko Frankfurt-Hahn vojenské letisko a hlavná časť jeho civilného používania sa začala až v roku 1999 s podporou rozvoja infraštruktúry, ktorá presne zodpovedala potrebám spoločnosti Ryanair. To je dôvod, prečo podľa spoločnosti Lufthansa a združenia BDF analýza prahu ziskovosti nie je presná, lebo sa nezohľadnili náklady na výstavbu terminálu. |
| --- | --- |

(253)

Spoločnosť Lufthansa a združenie BDF navyše spochybnili tvrdenie spoločnosti PwC v súvislosti so zvýšeniami kapitálu, že dlhodobé horizonty plánovania dlhšie ako 30 rokov a amortizácia investícií dlhšia ako 20 rokov sú bežnou obchodnou praxou pri investíciách do infraštruktúry (pozri odôvodnenie 103 rozhodnutia o začatí konania z roku 2008]. Spoločnosť Lufthansa a združenie BDF v tejto súvislosti uviedli, že porovnania vykonané spoločnosťou PwC s koncesnými zmluvami na letiskách Budapešť, Da Vinci, Campiano, Sparta a Belfast City sú úplne neobhájiteľné, lebo ani jedno z týchto letísk nie je ani zďaleka v porovnateľnej situácii ako spoločnosť FFHG a letisko Frankfurt-Hahn. Spoločnosť Lufthansa a združenie BDF tvrdia, že na rozdiel od všetkých letísk uvedených spoločnosťou PwC bolo letisko Frankfurt-Hahn vojenské letisko a hlavná časť jeho civilného používania sa začala až v roku 1999 s podporou rozvoja infraštruktúry, ktorá presne zodpovedala potrebám spoločnosti Ryanair. To je dôvod, prečo podľa spoločnosti Lufthansa a združenia BDF analýza prahu ziskovosti nie je presná, lebo sa nezohľadnili náklady na výstavbu terminálu.

| (254) | Spoločnosť Lufthansa a združenie BDF takisto na základe rozhodnutia o začatí konania z roku 2008 tvrdia, že nadmerná náhrada bezpečnostných poplatkov jednoznačne predstavovala štátnu pomoc. V tejto súvislosti spoločnosť Lufthansa a združenie BDF predložili argument, že po prvé, bezpečnostné kontroly neboli verejne obstarané. Podľa názoru spoločnosti Lufthansa a združenia BDF neboli dodržané pravidlá verejného obstarávania, a preto služba z princípu nebola obstaraná za najvýhodnejšiu cenu. Po druhé, spoločnosť Lufthansa a združenie BDF tvrdia, že podľa nemeckého práva sa tieto bezpečnostné poplatky musia týkať skutočných a nevyhnutných nákladov. Spoločnosť Lufthansa a združenie BDF však poukázali na to, že poplatky na letisku Frankfurt-Hahn zostali v rokoch 2003 – 2008 na tej istej úrovni, kým na iných letiskách bolo možné pozorovať kolísanie prevádzky. |
| --- | --- |

(254)

Spoločnosť Lufthansa a združenie BDF takisto na základe rozhodnutia o začatí konania z roku 2008 tvrdia, že nadmerná náhrada bezpečnostných poplatkov jednoznačne predstavovala štátnu pomoc. V tejto súvislosti spoločnosť Lufthansa a združenie BDF predložili argument, že po prvé, bezpečnostné kontroly neboli verejne obstarané. Podľa názoru spoločnosti Lufthansa a združenia BDF neboli dodržané pravidlá verejného obstarávania, a preto služba z princípu nebola obstaraná za najvýhodnejšiu cenu. Po druhé, spoločnosť Lufthansa a združenie BDF tvrdia, že podľa nemeckého práva sa tieto bezpečnostné poplatky musia týkať skutočných a nevyhnutných nákladov. Spoločnosť Lufthansa a združenie BDF však poukázali na to, že poplatky na letisku Frankfurt-Hahn zostali v rokoch 2003 – 2008 na tej istej úrovni, kým na iných letiskách bolo možné pozorovať kolísanie prevádzky.

| (255) | V rozpore s pripomienkami Nemecka o právnom posúdení sa spoločnosť Lufthansa a združenie BDF domnievajú, že pomoc poskytnutá spoločnosťou Fraport spoločnosti FFHG pochádzala zo štátnych prostriedkov. Podľa spoločnosti Lufthansa a združenia BDF spoločnosť Fraport vo všetkých svojich ročných súvahách v období rokov 2001 – 2006 výslovne priznala, že vzhľadom na dohodu o konzorciu medzi verejnými akcionármi ide o „závislý podnik vo verejnom vlastníctve“. V tejto súvislosti spoločnosť Lufthansa a združenie BDF poukázali na niekoľko známok, že finančné prostriedky spoločnosti Fraport boli štátnymi prostriedkami v zmysle rozsudku vo veci Stardust Marine (43) a článku 2 ods. 1 písm. b) smernice Komisie 2006/111/ES (44). |
| --- | --- |

(255)

V rozpore s pripomienkami Nemecka o právnom posúdení sa spoločnosť Lufthansa a združenie BDF domnievajú, že pomoc poskytnutá spoločnosťou Fraport spoločnosti FFHG pochádzala zo štátnych prostriedkov. Podľa spoločnosti Lufthansa a združenia BDF spoločnosť Fraport vo všetkých svojich ročných súvahách v období rokov 2001 – 2006 výslovne priznala, že vzhľadom na dohodu o konzorciu medzi verejnými akcionármi ide o „závislý podnik vo verejnom vlastníctve“. V tejto súvislosti spoločnosť Lufthansa a združenie BDF poukázali na niekoľko známok, že finančné prostriedky spoločnosti Fraport boli štátnymi prostriedkami v zmysle rozsudku vo veci Stardust Marine (43) a článku 2 ods. 1 písm. b) smernice Komisie 2006/111/ES (44).

43

44

| (256) | Spoločnosť Lufthansa a združenie BDF sa navyše domnievajú, že opatrenia spoločnosti Fraport sú takisto pripísateľné štátu. Spoločnosť Lufthansa a združenie BDF v tejto súvislosti upozornili na známky pripísateľnosti štátu, napríklad na to, že valné zhromaždenie akcionárov spoločnosti FFHG, teda spolková krajina Porýnie-Falcko a spoločnosť Fraport, súhlasili s uzavretím dohôd so spoločnosťou Ryanair. Spoločnosť Lufthansa a združenie BDF ďalej uviedli, že existuje pozoruhodný časový vzťah medzi druhým zvýšením kapitálu a žiadosťou o uznanie spoločného letiskového systému v roku 2005. Podľa spoločnosti Lufthansa a združenia BDF akcionári spoločnosti FFHG v priebehu dvoch týždňov rozhodli o zvýšení kapitálu, čím sa vyriešili finančné ťažkosti spoločnosti FFHG, a následne Nemecko podalo žiadosť o uznanie spoločného letiskového systému. Spoločnosť Lufthansa a združenie BDF teda tvrdia, že verejní akcionári umožnili podanie tejto žiadosti prostredníctvom nového zvýšenia kapitálu. |
| --- | --- |

(256)

Spoločnosť Lufthansa a združenie BDF sa navyše domnievajú, že opatrenia spoločnosti Fraport sú takisto pripísateľné štátu. Spoločnosť Lufthansa a združenie BDF v tejto súvislosti upozornili na známky pripísateľnosti štátu, napríklad na to, že valné zhromaždenie akcionárov spoločnosti FFHG, teda spolková krajina Porýnie-Falcko a spoločnosť Fraport, súhlasili s uzavretím dohôd so spoločnosťou Ryanair. Spoločnosť Lufthansa a združenie BDF ďalej uviedli, že existuje pozoruhodný časový vzťah medzi druhým zvýšením kapitálu a žiadosťou o uznanie spoločného letiskového systému v roku 2005. Podľa spoločnosti Lufthansa a združenia BDF akcionári spoločnosti FFHG v priebehu dvoch týždňov rozhodli o zvýšení kapitálu, čím sa vyriešili finančné ťažkosti spoločnosti FFHG, a následne Nemecko podalo žiadosť o uznanie spoločného letiskového systému. Spoločnosť Lufthansa a združenie BDF teda tvrdia, že verejní akcionári umožnili podanie tejto žiadosti prostredníctvom nového zvýšenia kapitálu.

| (257) | Spoločnosť Lufthansa a združenie BDF ďalej tvrdia, že nijaký súkromný investor v trhovom hospodárstve by nefinancoval spoločnosť FFHG a neinvestoval do nej, lebo podľa judikatúry Súdneho dvora je súkromný investor v trhovom hospodárstve vždy zameraný na zisk. Samotné zníženie strát by nestačilo na presvedčenie súkromného investora v trhovom hospodárstve a tento investor by nezohľadňoval sociálne alebo miestne politické aspekty. |
| --- | --- |

(257)

Spoločnosť Lufthansa a združenie BDF ďalej tvrdia, že nijaký súkromný investor v trhovom hospodárstve by nefinancoval spoločnosť FFHG a neinvestoval do nej, lebo podľa judikatúry Súdneho dvora je súkromný investor v trhovom hospodárstve vždy zameraný na zisk. Samotné zníženie strát by nestačilo na presvedčenie súkromného investora v trhovom hospodárstve a tento investor by nezohľadňoval sociálne alebo miestne politické aspekty.

| (258) | A napokon, spoločnosť Lufthansa a združenie BDF tvrdia, že pomoc poskytnutá spoločnosti FFHG na novú infraštruktúru a pomoc poskytnutá spoločnosti Ryanair sú podľa usmernení v oblasti letectva z roku 2005 a z roku 2014 nezlučiteľné s vnútorným trhom. V tejto súvislosti spoločnosť Lufthansa a združenie BDF uviedli, že v tomto prípade nedošlo k prestavbe vojenského letiska, lebo letisko bolo postavené šesť rokov po skončení vojenského používania. Okrem toho tvrdia, že letisko Frankfurt-Hahn neodbremenilo letisko Frankfurt nad Mohanom a najmä že je sporné, či letisko pomohlo rozvoju v regióne a tvorbe pracovných miest. Podľa spoločnosti Lufthansa a združenia BDF tento argument v žiadnom prípade nemôže odôvodniť pomoc, lebo pracovné miesta začali vznikať až v roku 1999, teda šesť rokov po skončení vojenského používania letiska. Aj keby sa toto odôvodnenie prijalo, údaje poskytnuté spoločnosťou FFHG v jej štúdiách by úplne nadhodnocovali vplyv na hospodárstvo a vytváranie pracovných miest. |
| --- | --- |

(258)

A napokon, spoločnosť Lufthansa a združenie BDF tvrdia, že pomoc poskytnutá spoločnosti FFHG na novú infraštruktúru a pomoc poskytnutá spoločnosti Ryanair sú podľa usmernení v oblasti letectva z roku 2005 a z roku 2014 nezlučiteľné s vnútorným trhom. V tejto súvislosti spoločnosť Lufthansa a združenie BDF uviedli, že v tomto prípade nedošlo k prestavbe vojenského letiska, lebo letisko bolo postavené šesť rokov po skončení vojenského používania. Okrem toho tvrdia, že letisko Frankfurt-Hahn neodbremenilo letisko Frankfurt nad Mohanom a najmä že je sporné, či letisko pomohlo rozvoju v regióne a tvorbe pracovných miest. Podľa spoločnosti Lufthansa a združenia BDF tento argument v žiadnom prípade nemôže odôvodniť pomoc, lebo pracovné miesta začali vznikať až v roku 1999, teda šesť rokov po skončení vojenského používania letiska. Aj keby sa toto odôvodnenie prijalo, údaje poskytnuté spoločnosťou FFHG v jej štúdiách by úplne nadhodnocovali vplyv na hospodárstvo a vytváranie pracovných miest.

| (259) | Spoločnosť Lufthansa a združenie BDF ďalej tvrdia, že zľavy poskytnuté prostredníctvom letiskových poplatkov za počet cestujúcich 1 – 3 milióny alebo vyšší boli diskriminačné. Spoločnosť Lufthansa a združenie BDF tvrdia, že nárok na tieto zľavy mala jedine spoločnosť Ryanair, lebo bola jediným leteckým dopravcom s takým počtom cestujúcich a letisko Frankfurt-Hahn ani nemalo kapacitu slúžiť inému leteckému dopravcovi, ktorý by mohol poskytnúť taký počet cestujúcich. Podľa názoru spoločnosti Lufthansa a združenia BDF bolo diskriminačné aj poskytnutie marketingovej podpory, lebo rozsah marketingovej podpory závisí od počtu cestujúcich, ktorých letecký dopravca už priniesol na letisko, a od počtu destinácií, ktoré už letecký dopravca ponúka na letisku. Keďže tieto faktory nemajú nijaký vzťah k výške marketingovej podpory na nové destinácie, tento systém poskytne spoločnosti Ryanair oveľa vyššiu sumu marketingovej podpory, čo je podľa spoločnosti Lufthansa a združenia BDF neodôvodniteľné. |
| --- | --- |

(259)

Spoločnosť Lufthansa a združenie BDF ďalej tvrdia, že zľavy poskytnuté prostredníctvom letiskových poplatkov za počet cestujúcich 1 – 3 milióny alebo vyšší boli diskriminačné. Spoločnosť Lufthansa a združenie BDF tvrdia, že nárok na tieto zľavy mala jedine spoločnosť Ryanair, lebo bola jediným leteckým dopravcom s takým počtom cestujúcich a letisko Frankfurt-Hahn ani nemalo kapacitu slúžiť inému leteckému dopravcovi, ktorý by mohol poskytnúť taký počet cestujúcich. Podľa názoru spoločnosti Lufthansa a združenia BDF bolo diskriminačné aj poskytnutie marketingovej podpory, lebo rozsah marketingovej podpory závisí od počtu cestujúcich, ktorých letecký dopravca už priniesol na letisko, a od počtu destinácií, ktoré už letecký dopravca ponúka na letisku. Keďže tieto faktory nemajú nijaký vzťah k výške marketingovej podpory na nové destinácie, tento systém poskytne spoločnosti Ryanair oveľa vyššiu sumu marketingovej podpory, čo je podľa spoločnosti Lufthansa a združenia BDF neodôvodniteľné.

| (260) | Pokiaľ ide o prevádzkovú pomoc pre letisko, spoločnosť Lufthansa a združenie BDF zdôraznili, že je zrejmé, že prístup založený na „jednotnej pokladnici“ uplatňovaný na letisku Frankfurt-Hahn nefunguje, lebo celkové príjmy nie sú schopné pokryť straty. Náhrada týchto strát prostredníctvom financovania spoločnosti FFHG preto predstavuje prevádzkovú pomoc. |
| --- | --- |

(260)

Pokiaľ ide o prevádzkovú pomoc pre letisko, spoločnosť Lufthansa a združenie BDF zdôraznili, že je zrejmé, že prístup založený na „jednotnej pokladnici“ uplatňovaný na letisku Frankfurt-Hahn nefunguje, lebo celkové príjmy nie sú schopné pokryť straty. Náhrada týchto strát prostredníctvom financovania spoločnosti FFHG preto predstavuje prevádzkovú pomoc.

| (261) | Pokiaľ ide o pomoc spoločnosti Ryanair, spoločnosť Lufthansa a združenie BDF uviedli, že spoločnosť Ryanair získala výhody prostredníctvom letiskových poplatkov a dohôd s letiskom Frankfurt-Hahn. Spoločnosť Lufthansa a združenie BDF tvrdia, že nijaký súkromný investor v trhovom hospodárstve by neprijal tieto opatrenia, lebo letisko Frankfurt-Hahn zjavne nie je schopné hospodáriť ziskovo týmto spôsobom. Spoločnosť Lufthansa a združenie BDF uviedli, že spoločnosť Ryanair získala prostredníctvom sadzobníka letiskových poplatkov z rokov 2001 a 2006 ďalšiu výhodu vo forme ďalšieho zníženia priznaného vo vzťahu k celkovému objemu cestujúcich odlietajúcich s týmto leteckým dopravcom. |
| --- | --- |

(261)

Pokiaľ ide o pomoc spoločnosti Ryanair, spoločnosť Lufthansa a združenie BDF uviedli, že spoločnosť Ryanair získala výhody prostredníctvom letiskových poplatkov a dohôd s letiskom Frankfurt-Hahn. Spoločnosť Lufthansa a združenie BDF tvrdia, že nijaký súkromný investor v trhovom hospodárstve by neprijal tieto opatrenia, lebo letisko Frankfurt-Hahn zjavne nie je schopné hospodáriť ziskovo týmto spôsobom. Spoločnosť Lufthansa a združenie BDF uviedli, že spoločnosť Ryanair získala prostredníctvom sadzobníka letiskových poplatkov z rokov 2001 a 2006 ďalšiu výhodu vo forme ďalšieho zníženia priznaného vo vzťahu k celkovému objemu cestujúcich odlietajúcich s týmto leteckým dopravcom.

| (262) | Spoločnosť Lufthansa a združenie BDF tvrdia, že keďže spoločnosť Fraport sa musí považovať za podnik vo verejnom vlastníctve, spoločnosť FFHG je štátny podnik, a preto sa jej prostriedky musia považovať za štátne prostriedky. Výhody poskytnuté spoločnosťou FFHG spoločnosti Ryanair sú podľa spoločnosti Lufthansa a združenia BDF takisto pripísateľné štátu, lebo dohoda PLTA zahŕňa aj dohodu o kontrole („Beherrschungsvertrag“) a verejní akcionári môžu usmerňovať konanie spoločnosti FFHG. Spoločnosť Lufthansa a združenie BDF v tejto súvislosti tvrdia, že zohľadniť treba aj to, že riaditeľ spoločnosti FFHG je vždy zamestnancom spoločnosti Fraport. |
| --- | --- |

(262)

Spoločnosť Lufthansa a združenie BDF tvrdia, že keďže spoločnosť Fraport sa musí považovať za podnik vo verejnom vlastníctve, spoločnosť FFHG je štátny podnik, a preto sa jej prostriedky musia považovať za štátne prostriedky. Výhody poskytnuté spoločnosťou FFHG spoločnosti Ryanair sú podľa spoločnosti Lufthansa a združenia BDF takisto pripísateľné štátu, lebo dohoda PLTA zahŕňa aj dohodu o kontrole („Beherrschungsvertrag“) a verejní akcionári môžu usmerňovať konanie spoločnosti FFHG. Spoločnosť Lufthansa a združenie BDF v tejto súvislosti tvrdia, že zohľadniť treba aj to, že riaditeľ spoločnosti FFHG je vždy zamestnancom spoločnosti Fraport.

| (263) | Spoločnosť Lufthansa a združenie BDF tvrdia, že nijaká pomoc spoločnosti Ryanair nie je zlučiteľná s vnútorným trhom. Dohody so spoločnosťou Ryanair a sadzobník letiskových poplatkov z roku 2001 by sa mali posudzovať priamo na základe článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy. V tejto súvislosti by sa malo brať do úvahy aj rozhodnutie Komisie vo veci Charleroi (45). Na tomto základe spoločnosť Lufthansa a združenie BDF uviedli, že pomoc spoločnosti Ryanair nemôže byť odôvodnená, lebo sčasti predstavuje prevádzkovú pomoc, ktorú nemožno vôbec odôvodniť, a sčasti počiatočnú pomoc, ktorá nesledovala nijaký legitímny cieľ a nebola poskytnutá transparentným a nediskriminačným spôsobom. Spoločnosť Lufthansa a združenie BDF ďalej uviedli, že sadzobník letiskových poplatkov z roku 2006 nie je zlučiteľný s usmerneniami v oblasti letectva z roku 2005, lebo nie sú splnené podmienky zlučiteľnosti v bode 79 usmernení v súvislosti s marketingovou podporou a prevádzkovou pomocou poskytnutou prostredníctvom poplatkov za cestujúcich. Podľa spoločnosti Lufthansa a združenia BDF to je spôsobené tým, že marketingová podpora je diskriminačná a poplatky za cestujúcich nemajú obmedzené trvanie a nemajú nijaký stimulačný účinok. Podľa názoru spoločnosti Lufthansa a združenia BDF má navyše všetka pomoc poskytnutá spoločnosti Ryanair kumulatívny charakter, a preto nie je v súlade s podmienkami zlučiteľnosti. Preto sa podľa ich názoru musí považovať za nezlučiteľnú s vnútorným trhom. |
| --- | --- |

(263)

Spoločnosť Lufthansa a združenie BDF tvrdia, že nijaká pomoc spoločnosti Ryanair nie je zlučiteľná s vnútorným trhom. Dohody so spoločnosťou Ryanair a sadzobník letiskových poplatkov z roku 2001 by sa mali posudzovať priamo na základe článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy. V tejto súvislosti by sa malo brať do úvahy aj rozhodnutie Komisie vo veci Charleroi (45). Na tomto základe spoločnosť Lufthansa a združenie BDF uviedli, že pomoc spoločnosti Ryanair nemôže byť odôvodnená, lebo sčasti predstavuje prevádzkovú pomoc, ktorú nemožno vôbec odôvodniť, a sčasti počiatočnú pomoc, ktorá nesledovala nijaký legitímny cieľ a nebola poskytnutá transparentným a nediskriminačným spôsobom. Spoločnosť Lufthansa a združenie BDF ďalej uviedli, že sadzobník letiskových poplatkov z roku 2006 nie je zlučiteľný s usmerneniami v oblasti letectva z roku 2005, lebo nie sú splnené podmienky zlučiteľnosti v bode 79 usmernení v súvislosti s marketingovou podporou a prevádzkovou pomocou poskytnutou prostredníctvom poplatkov za cestujúcich. Podľa spoločnosti Lufthansa a združenia BDF to je spôsobené tým, že marketingová podpora je diskriminačná a poplatky za cestujúcich nemajú obmedzené trvanie a nemajú nijaký stimulačný účinok. Podľa názoru spoločnosti Lufthansa a združenia BDF má navyše všetka pomoc poskytnutá spoločnosti Ryanair kumulatívny charakter, a preto nie je v súlade s podmienkami zlučiteľnosti. Preto sa podľa ich názoru musí považovať za nezlučiteľnú s vnútorným trhom.

45

6.3.   ZDRUŽENIE EURÓPSKYCH LETECKÝCH SPOLOČNOSTÍ (AEA)

ZDRUŽENIE EURÓPSKYCH LETECKÝCH SPOLOČNOSTÍ (AEA)

| (264) | Združenie európskych leteckých spoločností (Association of European Airlines – AEA) uviedlo, že to, že spoločnosť FFHG vytvárala straty od svojho založenia a že oznámený dátum dosiahnutia prahu ziskovosti sa neprestajne odkladal, preukazuje, že obchodný model je prinajlepšom otázny a že sa očividne porušuje zásada súkromného investora v trhovom hospodárstve. |
| --- | --- |

(264)

Združenie európskych leteckých spoločností (Association of European Airlines – AEA) uviedlo, že to, že spoločnosť FFHG vytvárala straty od svojho založenia a že oznámený dátum dosiahnutia prahu ziskovosti sa neprestajne odkladal, preukazuje, že obchodný model je prinajlepšom otázny a že sa očividne porušuje zásada súkromného investora v trhovom hospodárstve.

| (265) | Pokiaľ ide o možnú pomoc spoločnosti Ryanair, združenie AEA vyjadrilo názor, že táto pomoc mala negatívne účinky na konkurenčných leteckých dopravcov a že dohody so spoločnosťou Ryanair predstavovali diskriminačné opatrenia. Podľa združenia AEA sú tieto dohody diskriminačné, lebo ich uzavretie sa zhoduje so začiatkom komerčného využívania letiska, čo znamená, že letisko bolo prispôsobené potrebám spoločnosti Ryanair. |
| --- | --- |

(265)

Pokiaľ ide o možnú pomoc spoločnosti Ryanair, združenie AEA vyjadrilo názor, že táto pomoc mala negatívne účinky na konkurenčných leteckých dopravcov a že dohody so spoločnosťou Ryanair predstavovali diskriminačné opatrenia. Podľa združenia AEA sú tieto dohody diskriminačné, lebo ich uzavretie sa zhoduje so začiatkom komerčného využívania letiska, čo znamená, že letisko bolo prispôsobené potrebám spoločnosti Ryanair.

6.4.   AIR FRANCE

AIR FRANCE

| (266) | Spoločnosť Air France vo všeobecnosti konštatovala, že rozhodne podporuje činnosť Komisie v oblasti štátnej pomoci v odvetví leteckej dopravy. Konkrétnejšie vo vzťahu k situácii letiska Frankfurt-Hahn spoločnosť Air France súhlasila s predbežným posúdením Komisie, že opatrenia v prospech spoločností FFHG a Ryanair predstavovali štátnu pomoc. Spoločnosť Air France sa najmä domnieva, že tri obchodné dohody so spoločnosťou Ryanair predstavujú jednoznačné diskriminačné opatrenie, lebo nijakým iným leteckým dopravcom pôsobiacim v tom istom letiskovom systéme neboli nikdy ponúknuté rovnaké podmienky. Spoločnosť Air France preto dospela k záveru, že tieto opatrenia nevyhnutne prispeli k významnému narušeniu hospodárskej súťaže medzi dopravcami v rámci EÚ na vnútornom trhu. |
| --- | --- |

(266)

Spoločnosť Air France vo všeobecnosti konštatovala, že rozhodne podporuje činnosť Komisie v oblasti štátnej pomoci v odvetví leteckej dopravy. Konkrétnejšie vo vzťahu k situácii letiska Frankfurt-Hahn spoločnosť Air France súhlasila s predbežným posúdením Komisie, že opatrenia v prospech spoločností FFHG a Ryanair predstavovali štátnu pomoc. Spoločnosť Air France sa najmä domnieva, že tri obchodné dohody so spoločnosťou Ryanair predstavujú jednoznačné diskriminačné opatrenie, lebo nijakým iným leteckým dopravcom pôsobiacim v tom istom letiskovom systéme neboli nikdy ponúknuté rovnaké podmienky. Spoločnosť Air France preto dospela k záveru, že tieto opatrenia nevyhnutne prispeli k významnému narušeniu hospodárskej súťaže medzi dopravcami v rámci EÚ na vnútornom trhu.

6.5.   PRIPOMIENKY PREDLOŽENÉ V SÚVISLOSTI S UPLATŇOVANÍM USMERNENÍ V OBLASTI LETECTVA Z ROKU 2014 V TEJTO VECI

PRIPOMIENKY PREDLOŽENÉ V SÚVISLOSTI S UPLATŇOVANÍM USMERNENÍ V OBLASTI LETECTVA Z ROKU 2014 V TEJTO VECI

6.5.1.1.   
  Lufthansa

Lufthansa

| (267) | Spoločnosť Lufthansa uviedla, že dohody so spoločnosťou Ryanair z rokov 1999, 2002 a 2005 predstavujú nezlučiteľnú štátnu pomoc, a predložila k týmto dohodám ďalšie pripomienky. |
| --- | --- |

(267)

Spoločnosť Lufthansa uviedla, že dohody so spoločnosťou Ryanair z rokov 1999, 2002 a 2005 predstavujú nezlučiteľnú štátnu pomoc, a predložila k týmto dohodám ďalšie pripomienky.

| (268) | V súvislosti s dohodou so spoločnosťou Ryanair z roku 1999 spoločnosť Lufthansa uviedla, že pri uplatňovaní kritéria súkromného subjektu v trhovom hospodárstve sa musia plne zohľadniť náklady na terminál 1 na letisku. Na podporu tohto tvrdenia spoločnosť Lufthansa poukazuje na vyhlásenie spoločnosti Ryanair v rámci parlamentného vypočutia. Podľa spoločnosti Lufthansa spoločnosť Ryanair uviedla, že letisko bolo vybudované pre ňu. Spoločnosť Lufthansa spochybnila skutočnosť, že časť nákladov na terminál možno pripísať aj iným leteckým dopravcom. |
| --- | --- |

(268)

V súvislosti s dohodou so spoločnosťou Ryanair z roku 1999 spoločnosť Lufthansa uviedla, že pri uplatňovaní kritéria súkromného subjektu v trhovom hospodárstve sa musia plne zohľadniť náklady na terminál 1 na letisku. Na podporu tohto tvrdenia spoločnosť Lufthansa poukazuje na vyhlásenie spoločnosti Ryanair v rámci parlamentného vypočutia. Podľa spoločnosti Lufthansa spoločnosť Ryanair uviedla, že letisko bolo vybudované pre ňu. Spoločnosť Lufthansa spochybnila skutočnosť, že časť nákladov na terminál možno pripísať aj iným leteckým dopravcom.

| (269) | Podľa názoru spoločnosti Lufthansa kritérium súkromného subjektu v trhovom hospodárstve vykonané spoločnosťou PwC v súvislosti s dohodou so spoločnosťou Ryanair z roku 2002 podhodnocuje marketingové náklady na otvorenie nových trás v roku 2002. Podľa spoločnosti Lufthansa bolo verejne známe, že v roku 2002 sa otvorí aspoň sedem nových trás. Spoločnosť Lufthansa preto uviedla, že marketingová podpora bola v roku 2002 podhodnotená aspoň o [...] EUR. |
| --- | --- |

(269)

Podľa názoru spoločnosti Lufthansa kritérium súkromného subjektu v trhovom hospodárstve vykonané spoločnosťou PwC v súvislosti s dohodou so spoločnosťou Ryanair z roku 2002 podhodnocuje marketingové náklady na otvorenie nových trás v roku 2002. Podľa spoločnosti Lufthansa bolo verejne známe, že v roku 2002 sa otvorí aspoň sedem nových trás. Spoločnosť Lufthansa preto uviedla, že marketingová podpora bola v roku 2002 podhodnotená aspoň o [...] EUR.

| (270) | Pokiaľ ide o dohodu so spoločnosťou Ryanair z roku 2005, spoločnosť Lufthansa uviedla, že prognózy objemu cestujúcich, z ktorých vychádzalo kritérium súkromného subjektu v trhovom hospodárstve vykonané v súvislosti s dohodou so spoločnosťou Ryanair z roku 2005, sa zdajú nadhodnotené. Spoločnosť Lufthansa uviedla, že v najhoršom prípade letisko očakávalo, že spoločnosť Ryanair prinesie v rokoch 2006 – 2012 3 milióny cestujúcich. Podľa spoločnosti Lufthansa však tieto očakávania neboli založené na skutočnom záväzku spoločnosti Ryanair. |
| --- | --- |

(270)

Pokiaľ ide o dohodu so spoločnosťou Ryanair z roku 2005, spoločnosť Lufthansa uviedla, že prognózy objemu cestujúcich, z ktorých vychádzalo kritérium súkromného subjektu v trhovom hospodárstve vykonané v súvislosti s dohodou so spoločnosťou Ryanair z roku 2005, sa zdajú nadhodnotené. Spoločnosť Lufthansa uviedla, že v najhoršom prípade letisko očakávalo, že spoločnosť Ryanair prinesie v rokoch 2006 – 2012 3 milióny cestujúcich. Podľa spoločnosti Lufthansa však tieto očakávania neboli založené na skutočnom záväzku spoločnosti Ryanair.

| (271) | Spoločnosť Lufthansa uviedla, že spolková krajina Porýnie-Falcko a spoločnosť Ryanair uzavreli v roku 2005 marketingovú dohodu, ktorá nie je súčasťou rozhodnutia o začatí konania z roku 2008 (46). Podľa spoločnosti Lufthansa spoločnosť Ryanair získala dohodou marketingovú podporu najmenej [...] mil. EUR ročne. |
| --- | --- |

(271)

Spoločnosť Lufthansa uviedla, že spolková krajina Porýnie-Falcko a spoločnosť Ryanair uzavreli v roku 2005 marketingovú dohodu, ktorá nie je súčasťou rozhodnutia o začatí konania z roku 2008 (46). Podľa spoločnosti Lufthansa spoločnosť Ryanair získala dohodou marketingovú podporu najmenej [...] mil. EUR ročne.

46

| (272) | Pokiaľ ide o pomoc letisku na financovanie infraštruktúry, spoločnosť Lufthansa sa domnieva, že infraštruktúra bola postavená pre spoločnosť Ryanair, a teda sa neuplatňujú kritériá zlučiteľnosti uvedené v usmerneniach. |
| --- | --- |

(272)

Pokiaľ ide o pomoc letisku na financovanie infraštruktúry, spoločnosť Lufthansa sa domnieva, že infraštruktúra bola postavená pre spoločnosť Ryanair, a teda sa neuplatňujú kritériá zlučiteľnosti uvedené v usmerneniach.

6.5.1.2.   
  Transport & Environment

Transport & Environment

| (273) | Táto mimovládna organizácia predložila pripomienky, v ktorých kritizovala usmernenia v oblasti letectva z roku 2014 a doterajšie rozhodnutia Komisie týkajúce sa odvetvia leteckej dopravy pre ich údajne negatívny vplyv na životné prostredie. |
| --- | --- |

(273)

Táto mimovládna organizácia predložila pripomienky, v ktorých kritizovala usmernenia v oblasti letectva z roku 2014 a doterajšie rozhodnutia Komisie týkajúce sa odvetvia leteckej dopravy pre ich údajne negatívny vplyv na životné prostredie.

7.   PRIPOMIENKY NEMECKA K PRIPOMIENKAM TRETÍCH STRÁN

PRIPOMIENKY NEMECKA K PRIPOMIENKAM TRETÍCH STRÁN

7.1.   K PRIPOMIENKAM SPOLOČNOSTI RYANAIR

K PRIPOMIENKAM SPOLOČNOSTI RYANAIR

| (274) | V súvislosti s pripomienkami spoločnosti Ryanair Nemecko uviedlo, že významne podložili jeho pripomienky a doplnili pripomienky leteckého dopravcu. Podľa Nemecka pripomienky spoločnosti Ryanair poukazujú najmä na to, že zmluvy so spoločnosťou Ryanair sú takého charakteru, že by ich uzavrel akýkoľvek súkromný investor v trhovom hospodárstve a že aj mnohé iné európske letiská uzavreli podobné dohody so spoločnosťou Ryanair. |
| --- | --- |

(274)

V súvislosti s pripomienkami spoločnosti Ryanair Nemecko uviedlo, že významne podložili jeho pripomienky a doplnili pripomienky leteckého dopravcu. Podľa Nemecka pripomienky spoločnosti Ryanair poukazujú najmä na to, že zmluvy so spoločnosťou Ryanair sú takého charakteru, že by ich uzavrel akýkoľvek súkromný investor v trhovom hospodárstve a že aj mnohé iné európske letiská uzavreli podobné dohody so spoločnosťou Ryanair.

| (275) | Nemecko ďalej zdôraznilo, že letiskové poplatky stanovené spoločnosťou FFHG boli podľa spoločnosti Ryanair v odvetví nízkonákladových dopravcov úplne bežné a neboli zvlášť výhodné pre spoločnosť Ryanair. |
| --- | --- |

(275)

Nemecko ďalej zdôraznilo, že letiskové poplatky stanovené spoločnosťou FFHG boli podľa spoločnosti Ryanair v odvetví nízkonákladových dopravcov úplne bežné a neboli zvlášť výhodné pre spoločnosť Ryanair.

7.2.   K PRIPOMIENKAM SPOLOČNOSTI LUFTHANSA A ZDRUŽENIA BDF

K PRIPOMIENKAM SPOLOČNOSTI LUFTHANSA A ZDRUŽENIA BDF

| (276) | Pokiaľ ide o pripomienky spoločnosti Lufthansa, Nemecko odmietlo tvrdenie, že výsledky predloženej štúdie o vplyve letiska Frankfurt-Hahn na regionálne hospodárstvo a na počet vytvorených pracovných miest sú pochybné, a, naopak, zdôraznilo, že štúdia je založená na dobre podloženom hospodárskom výskume, ktorý vykonali odborníci. Nemecko uviedlo, že počty uvedené v štúdii sú, samozrejme, prognózou a nemusia vždy nevyhnutne zodpovedať skutočným počtom, a to najmä v kontexte svetovej hospodárskej krízy. Podľa Nemecka bola prognóza v čase uverejnenia reálna a z pohľadu ex ante viedla spoločnosť PwC k záveru, že spoločnosť FFHG konala ako súkromný investor v trhovom hospodárstve. |
| --- | --- |

(276)

Pokiaľ ide o pripomienky spoločnosti Lufthansa, Nemecko odmietlo tvrdenie, že výsledky predloženej štúdie o vplyve letiska Frankfurt-Hahn na regionálne hospodárstvo a na počet vytvorených pracovných miest sú pochybné, a, naopak, zdôraznilo, že štúdia je založená na dobre podloženom hospodárskom výskume, ktorý vykonali odborníci. Nemecko uviedlo, že počty uvedené v štúdii sú, samozrejme, prognózou a nemusia vždy nevyhnutne zodpovedať skutočným počtom, a to najmä v kontexte svetovej hospodárskej krízy. Podľa Nemecka bola prognóza v čase uverejnenia reálna a z pohľadu ex ante viedla spoločnosť PwC k záveru, že spoločnosť FFHG konala ako súkromný investor v trhovom hospodárstve.

ex ante

| (277) | Nemecko takisto odmietlo pochybnosti spoločnosti Lufthansa a združenia BDF, že letisko Frankfurt-Hahn nedosiahne ziskovosť. Nemecko uviedlo, že v priebehu času môže byť potrebné upraviť prognózu času dosiahnutia ziskovosti v dôsledku viacerých faktorov, ako sú investičné rozhodnutia a rozhodnutia o rozširovaní podniku. Spoločnosť PwC v každom prípade predložila spoľahlivé hodnotenia, že všetky vyšetrované opatrenia boli hospodársky opodstatnené. |
| --- | --- |

(277)

Nemecko takisto odmietlo pochybnosti spoločnosti Lufthansa a združenia BDF, že letisko Frankfurt-Hahn nedosiahne ziskovosť. Nemecko uviedlo, že v priebehu času môže byť potrebné upraviť prognózu času dosiahnutia ziskovosti v dôsledku viacerých faktorov, ako sú investičné rozhodnutia a rozhodnutia o rozširovaní podniku. Spoločnosť PwC v každom prípade predložila spoľahlivé hodnotenia, že všetky vyšetrované opatrenia boli hospodársky opodstatnené.

| (278) | Tvrdenie spoločnosti Lufthansa a združenia BDF, že neexistuje nijaké reálne odôvodnenie na základe kritéria súkromného subjektu v trhovom hospodárstve, je teda podľa Nemecka neopodstatnené, lebo spoločnosť Lufthansa nemala prístup k tomuto kritériu uskutočnenému spoločnosťou PwC. |
| --- | --- |

(278)

Tvrdenie spoločnosti Lufthansa a združenia BDF, že neexistuje nijaké reálne odôvodnenie na základe kritéria súkromného subjektu v trhovom hospodárstve, je teda podľa Nemecka neopodstatnené, lebo spoločnosť Lufthansa nemala prístup k tomuto kritériu uskutočnenému spoločnosťou PwC.

| (279) | Čo sa týka zvýšení kapitálu, Nemecko uviedlo, že nedošlo k uzavretiu letiska Frankfurt-Hahn, ale že letisko sa používalo na civilné letectvo od roku 1993 až do chvíle, keď sa v ňom začala angažovať spoločnosť Fraport. Nemecko vysvetlilo, že letisko Frankfurt-Hahn teda nebolo projektom na poskytnutie letiska spoločnosti Ryanair, ako tvrdí spoločnosť Lufthansa, ale bolo určené ako nízkonákladové letisko, ktoré môže používať akýkoľvek letecký dopravca na základe rovnakých nediskriminačných podmienok. Podľa Nemecka je normálne, že niektorí leteckí dopravcovia využívajú niektoré letiská viac než iní. Samotná spoločnosť Lufthansa má napríklad vlastný terminál na letisku Mníchov. |
| --- | --- |

(279)

Čo sa týka zvýšení kapitálu, Nemecko uviedlo, že nedošlo k uzavretiu letiska Frankfurt-Hahn, ale že letisko sa používalo na civilné letectvo od roku 1993 až do chvíle, keď sa v ňom začala angažovať spoločnosť Fraport. Nemecko vysvetlilo, že letisko Frankfurt-Hahn teda nebolo projektom na poskytnutie letiska spoločnosti Ryanair, ako tvrdí spoločnosť Lufthansa, ale bolo určené ako nízkonákladové letisko, ktoré môže používať akýkoľvek letecký dopravca na základe rovnakých nediskriminačných podmienok. Podľa Nemecka je normálne, že niektorí leteckí dopravcovia využívajú niektoré letiská viac než iní. Samotná spoločnosť Lufthansa má napríklad vlastný terminál na letisku Mníchov.

| (280) | Nemecko okrem toho uviedlo, že nedošlo k nijakej diskriminácii, pokiaľ ide o systém marketingovej podpory. Úrovne poskytnutej marketingovej podpory boli stanovené primeraným, nediskriminačným spôsobom. Vyplácanie marketingovej podpory v splátkach, ktoré kritizovali spoločnosť Lufthansa a združenie BDF, slúžilo len na minimalizovanie rizík v prípade, že nejaká trasa sa krátko po otvorení opäť uzavrie. Nemecko tvrdí, že toto nebezpečenstvo nebolo rovnako veľké, ak letecký dopravca už bol prítomný na letisku Frankfurt-Hahn a už obsluhoval viac než 1 milión cestujúcich. Podľa Nemecka ďalej spoločnosť Ryanair nedostala nijakú tajnú či neodôvodnenú marketingovú podporu od spoločnosti FFHG. |
| --- | --- |

(280)

Nemecko okrem toho uviedlo, že nedošlo k nijakej diskriminácii, pokiaľ ide o systém marketingovej podpory. Úrovne poskytnutej marketingovej podpory boli stanovené primeraným, nediskriminačným spôsobom. Vyplácanie marketingovej podpory v splátkach, ktoré kritizovali spoločnosť Lufthansa a združenie BDF, slúžilo len na minimalizovanie rizík v prípade, že nejaká trasa sa krátko po otvorení opäť uzavrie. Nemecko tvrdí, že toto nebezpečenstvo nebolo rovnako veľké, ak letecký dopravca už bol prítomný na letisku Frankfurt-Hahn a už obsluhoval viac než 1 milión cestujúcich. Podľa Nemecka ďalej spoločnosť Ryanair nedostala nijakú tajnú či neodôvodnenú marketingovú podporu od spoločnosti FFHG.

| (281) | V súvislosti s otázkou, či nejaká pomoc pochádzala zo štátnych prostriedkov, Nemecko tvrdí, že na rozdiel od toho, čo uviedli spoločnosť Lufthansa a združenie BDF, nemožno z ročných súvah spoločnosti Fraport, v ktorých uviedla, že je „závislým podnikom vo verejnom vlastníctve“, vyvodiť nijaké závery. Toto vyhlásenie bolo zahrnuté do výročnej finančnej správy len ako objasnenie vzťahu pre podniky a osoby blízke spoločnosti Fraport, nemá však nijaký vplyv na posudzovanie štátnej pomoci. V žiadnom prípade z toho nemožno vyvodiť nijakú pripísateľnosť zvýšenia kapitálu štátu. |
| --- | --- |

(281)

V súvislosti s otázkou, či nejaká pomoc pochádzala zo štátnych prostriedkov, Nemecko tvrdí, že na rozdiel od toho, čo uviedli spoločnosť Lufthansa a združenie BDF, nemožno z ročných súvah spoločnosti Fraport, v ktorých uviedla, že je „závislým podnikom vo verejnom vlastníctve“, vyvodiť nijaké závery. Toto vyhlásenie bolo zahrnuté do výročnej finančnej správy len ako objasnenie vzťahu pre podniky a osoby blízke spoločnosti Fraport, nemá však nijaký vplyv na posudzovanie štátnej pomoci. V žiadnom prípade z toho nemožno vyvodiť nijakú pripísateľnosť zvýšenia kapitálu štátu.

závislým podnikom vo verejnom vlastníctve

| (282) | Pokiaľ ide o otázku, či je pomoc poskytnutá spoločnosti FFHG zlučiteľná s vnútorným trhom, Nemecko uviedlo, že tvrdenie spoločnosti Lufthansa a združenia BDF, že civilné používanie sa začalo až šesť rokov po skončení vojenského používania, je nesprávne a nepodstatné. Civilné používanie sa začalo už v roku 1993 a infraštruktúra na toto civilné používanie už bola prítomná. Rozšírenie infraštruktúry letiska s cieľom pripraviť letisko na komerčnú dopravu cestujúcich bolo nevyhnutné. |
| --- | --- |

(282)

Pokiaľ ide o otázku, či je pomoc poskytnutá spoločnosti FFHG zlučiteľná s vnútorným trhom, Nemecko uviedlo, že tvrdenie spoločnosti Lufthansa a združenia BDF, že civilné používanie sa začalo až šesť rokov po skončení vojenského používania, je nesprávne a nepodstatné. Civilné používanie sa začalo už v roku 1993 a infraštruktúra na toto civilné používanie už bola prítomná. Rozšírenie infraštruktúry letiska s cieľom pripraviť letisko na komerčnú dopravu cestujúcich bolo nevyhnutné.

| (283) | Nemecko odmietlo tvrdenie spoločnosti Lufthansa a združenia BDF, že letisko Frankfurt-Hahn nepomohlo odbremeniť letisko Frankfurt nad Mohanom, a poukázalo na to, že spoločnosť Lufthansa a združenie BDF nepodložili svoje tvrdenie nijakými dôkazmi. |
| --- | --- |

(283)

Nemecko odmietlo tvrdenie spoločnosti Lufthansa a združenia BDF, že letisko Frankfurt-Hahn nepomohlo odbremeniť letisko Frankfurt nad Mohanom, a poukázalo na to, že spoločnosť Lufthansa a združenie BDF nepodložili svoje tvrdenie nijakými dôkazmi.

| (284) | Nemecko sa ohradilo najmä proti tvrdeniu spoločnosti Lufthansa a združenia BDF, že je pochybné, či letisko Frankfurt-Hahn vytvorilo veľký počet pracovných miest. Nemecko v tejto súvislosti uviedlo, že nemožno pochybovať o tom, že letisko Frankfurt-Hahn malo značný vplyv na hospodársky a sociálny rozvoj štrukturálne slabého okolitého regiónu. |
| --- | --- |

(284)

Nemecko sa ohradilo najmä proti tvrdeniu spoločnosti Lufthansa a združenia BDF, že je pochybné, či letisko Frankfurt-Hahn vytvorilo veľký počet pracovných miest. Nemecko v tejto súvislosti uviedlo, že nemožno pochybovať o tom, že letisko Frankfurt-Hahn malo značný vplyv na hospodársky a sociálny rozvoj štrukturálne slabého okolitého regiónu.

| (285) | Nemecko okrem toho odmietlo diskriminačné účinky, ktoré mali podľa spoločnosti Lufthansa a združenia BDF poplatky za cestujúcich a marketingová podpora. Nemecko sa postaralo o to, aby boli tieto opatrenia prijaté na základe hospodárskych úvah a výpočtov a aby boli pre leteckých dopravcov dostupné rovnakým a nediskriminačným spôsobom. |
| --- | --- |

(285)

Nemecko okrem toho odmietlo diskriminačné účinky, ktoré mali podľa spoločnosti Lufthansa a združenia BDF poplatky za cestujúcich a marketingová podpora. Nemecko sa postaralo o to, aby boli tieto opatrenia prijaté na základe hospodárskych úvah a výpočtov a aby boli pre leteckých dopravcov dostupné rovnakým a nediskriminačným spôsobom.

| (286) | Nemecko napokon odmietlo pochybnosti spoločnosti Lufthansa a združenia BDF v súvislosti s prístupom založeným na „jednotnej pokladnici“ uplatňovaným na letisku Frankfurt-Hahn. Nemecko uviedlo, že tento prístup bol hospodársky odôvodnený, ako ukázalo kritérium súkromného subjektu v trhovom hospodárstve vykonané spoločnosťou PwC, a že by nebolo možné prilákať na letisko Frankfurt-Hahn leteckých dopravcov, ak by poplatky za cestujúcich boli také vysoké, aby od začiatku zaručili ziskovú prevádzku letiska. |
| --- | --- |

(286)

Nemecko napokon odmietlo pochybnosti spoločnosti Lufthansa a združenia BDF v súvislosti s prístupom založeným na „jednotnej pokladnici“ uplatňovaným na letisku Frankfurt-Hahn. Nemecko uviedlo, že tento prístup bol hospodársky odôvodnený, ako ukázalo kritérium súkromného subjektu v trhovom hospodárstve vykonané spoločnosťou PwC, a že by nebolo možné prilákať na letisko Frankfurt-Hahn leteckých dopravcov, ak by poplatky za cestujúcich boli také vysoké, aby od začiatku zaručili ziskovú prevádzku letiska.

| (287) | Pokiaľ ide o tvrdenia spoločnosti Lufthansa a združenia BDF vo vzťahu k pomoci poskytnutej spoločnosti Ryanair na základe dohôd so spoločnosťou Ryanair z rokov 1999, 2002 a 2005, Nemecko sa odvolalo na podrobné kritériá súkromného subjektu v trhovom hospodárstve uskutočnené spoločnosťou PwC, pričom uviedlo, že tieto dohody nemôžu predstavovať štátnu pomoc, lebo sú v súlade so zásadou súkromného investora v trhovom hospodárstve. Podľa Nemecka sú výpočty predložené spoločnosťou Lufthansa a združením BDF nepravdepodobné a sú založené na nesprávnom počte cestujúcich. Nemecko opäť zdôraznilo, že nebolo možné prevádzkovať letisko ako Frankfurt-Hahn ziskovo od samého začiatku, ale iba v strednodobom až dlhodobom horizonte. |
| --- | --- |

(287)

Pokiaľ ide o tvrdenia spoločnosti Lufthansa a združenia BDF vo vzťahu k pomoci poskytnutej spoločnosti Ryanair na základe dohôd so spoločnosťou Ryanair z rokov 1999, 2002 a 2005, Nemecko sa odvolalo na podrobné kritériá súkromného subjektu v trhovom hospodárstve uskutočnené spoločnosťou PwC, pričom uviedlo, že tieto dohody nemôžu predstavovať štátnu pomoc, lebo sú v súlade so zásadou súkromného investora v trhovom hospodárstve. Podľa Nemecka sú výpočty predložené spoločnosťou Lufthansa a združením BDF nepravdepodobné a sú založené na nesprávnom počte cestujúcich. Nemecko opäť zdôraznilo, že nebolo možné prevádzkovať letisko ako Frankfurt-Hahn ziskovo od samého začiatku, ale iba v strednodobom až dlhodobom horizonte.

| (288) | Nemecko takisto uviedlo, že pochybnosti, ktoré spoločnosť Lufthansa a združenie BDF vyjadrili v súvislosti s otázkou, či pomoc poskytnutá spoločnosti Ryanair môže byť odôvodnená, boli neopodstatnené. Nemecko ďalej uviedlo, že dokonca aj keby marketingová podpora predstavovala výhodu pre spoločnosť Ryanair, čo sa podľa Nemecka nestalo, táto pomoc by bola zlučiteľná s vnútorným trhom na základe kritérií stanovených v odôvodnení 79 usmernení v oblasti letectva z roku 2005. |
| --- | --- |

(288)

Nemecko takisto uviedlo, že pochybnosti, ktoré spoločnosť Lufthansa a združenie BDF vyjadrili v súvislosti s otázkou, či pomoc poskytnutá spoločnosti Ryanair môže byť odôvodnená, boli neopodstatnené. Nemecko ďalej uviedlo, že dokonca aj keby marketingová podpora predstavovala výhodu pre spoločnosť Ryanair, čo sa podľa Nemecka nestalo, táto pomoc by bola zlučiteľná s vnútorným trhom na základe kritérií stanovených v odôvodnení 79 usmernení v oblasti letectva z roku 2005.

7.3.   K PRIPOMIENKAM SPOLOČNOSTI AIR FRANCE A ZDRUŽENIA AEA

K PRIPOMIENKAM SPOLOČNOSTI AIR FRANCE A ZDRUŽENIA AEA

| (289) | Nemecko zdôraznilo, že pripomienky združenia AEA neboli podložené nijakými dôkazmi. Nemecko ďalej tvrdí, že aj keby existovali negatívne dôsledky na konkurenčné letiská, ako uviedlo združenie AEA, tieto letiská sa na to nesťažovali a dokonca ani nepredložili pripomienky k rozhodnutiu o začatí konania z roku 2008. |
| --- | --- |

(289)

Nemecko zdôraznilo, že pripomienky združenia AEA neboli podložené nijakými dôkazmi. Nemecko ďalej tvrdí, že aj keby existovali negatívne dôsledky na konkurenčné letiská, ako uviedlo združenie AEA, tieto letiská sa na to nesťažovali a dokonca ani nepredložili pripomienky k rozhodnutiu o začatí konania z roku 2008.

8.   POSÚDENIE – EXISTENCIA POMOCI

POSÚDENIE – EXISTENCIA POMOCI

| (290) | Podľa článku 107 ods. 1 zmluvy „...pomoc poskytovaná v akejkoľvek forme členským štátom alebo zo štátnych prostriedkov, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru, je nezlučiteľná s vnútorným trhom, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi“. |
| --- | --- |

(290)

Podľa článku 107 ods. 1 zmluvy „...pomoc poskytovaná v akejkoľvek forme členským štátom alebo zo štátnych prostriedkov, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže tým, že zvýhodňuje určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru, je nezlučiteľná s vnútorným trhom, pokiaľ ovplyvňuje obchod medzi členskými štátmi“.

| (291) | Kritériá v článku 107 ods. 1 zmluvy sú kumulatívne. Pri určovaní, či predmetné opatrenie predstavuje pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy, preto musia byť splnené všetky tieto podmienky. Konkrétne, finančná podpora by mala:






  a) | byť poskytnutá štátom alebo zo štátnych prostriedkov; |
| --- | --- | --- |

(291)

Kritériá v článku 107 ods. 1 zmluvy sú kumulatívne. Pri určovaní, či predmetné opatrenie predstavuje pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy, preto musia byť splnené všetky tieto podmienky. Konkrétne, finančná podpora by mala:

a)

byť poskytnutá štátom alebo zo štátnych prostriedkov;

| b) | zvýhodňovať určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru; |
| --- | --- |

b)

zvýhodňovať určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru;

| c) | narúšať hospodársku súťaž alebo hroziť narušením hospodárskej súťaže a |
| --- | --- |

c)

narúšať hospodársku súťaž alebo hroziť narušením hospodárskej súťaže a

| d) | ovplyvňovať obchod medzi členskými štátmi. |
| --- | --- |

d)

ovplyvňovať obchod medzi členskými štátmi.

8.1.   CHARAKTER OPATRENÍ POSKYTNUTÝCH LETISKU, POKIAĽ IDE O POMOC

CHARAKTER OPATRENÍ POSKYTNUTÝCH LETISKU, POKIAĽ IDE O POMOC

8.1.1.   OPATRENIE 1: DOHODA PLTA Z ROKU 2001

UPLATNITEĽNOSŤ PRAVIDIEL ŠTÁTNEJ POMOCI NA LETISKÁ

| (292) | Nemecko tvrdí, že dohoda PLTA z roku 2001 bola uzavretá predtým, ako sa verejné financovanie letísk začalo považovať za štátnu pomoc, a nezmenila sa, až kým nebola nahradená dohodou PLTA z roku 2004. |
| --- | --- |

(292)

Nemecko tvrdí, že dohoda PLTA z roku 2001 bola uzavretá predtým, ako sa verejné financovanie letísk začalo považovať za štátnu pomoc, a nezmenila sa, až kým nebola nahradená dohodou PLTA z roku 2004.

| (293) | Komisia musí preto najskôr stanoviť, či sa na dohodu PLTA z roku 2001 vzťahovali v okamihu jej uzavretia pravidlá štátnej pomoci. Komisia v tejto súvislosti pripomína, že opatrenie pomoci predstavuje existujúcu pomoc v zmysle článku 1 písm. b) bodu v) nariadenia (ES) č. 659/1999, ak možno stanoviť, že v čase, keď opatrenie pomoci nadobudlo účinnosť, nepredstavovalo štátnu pomoc a následne sa stalo pomocou v dôsledku vývoja spoločného trhu a bez toho, aby ho členský štát upravoval. |
| --- | --- |

(293)

Komisia musí preto najskôr stanoviť, či sa na dohodu PLTA z roku 2001 vzťahovali v okamihu jej uzavretia pravidlá štátnej pomoci. Komisia v tejto súvislosti pripomína, že opatrenie pomoci predstavuje existujúcu pomoc v zmysle článku 1 písm. b) bodu v) nariadenia (ES) č. 659/1999, ak možno stanoviť, že v čase, keď opatrenie pomoci nadobudlo účinnosť, nepredstavovalo štátnu pomoc a následne sa stalo pomocou v dôsledku vývoja spoločného trhu a bez toho, aby ho členský štát upravoval.

| (294) | V minulosti sa rozvoj letísk často riadil čisto aspektmi územného plánovania alebo v niektorých prípadoch vojenskými potrebami. Prevádzka letísk bola organizovaná ako súčasť verejnej správy, nie ako komerčný podnik. Aj hospodárska súťaž medzi letiskami a prevádzkovateľmi letísk bola slabá a rozvíjala sa len postupne. Vzhľadom na tieto podmienky Komisia nejaký čas považovala financovanie letísk a letiskovej infraštruktúry zo strany štátu za všeobecné opatrenie hospodárskej politiky, ktoré nemožno kontrolovať podľa pravidiel zmluvy týkajúcich sa štátnej pomoci. |
| --- | --- |

(294)

V minulosti sa rozvoj letísk často riadil čisto aspektmi územného plánovania alebo v niektorých prípadoch vojenskými potrebami. Prevádzka letísk bola organizovaná ako súčasť verejnej správy, nie ako komerčný podnik. Aj hospodárska súťaž medzi letiskami a prevádzkovateľmi letísk bola slabá a rozvíjala sa len postupne. Vzhľadom na tieto podmienky Komisia nejaký čas považovala financovanie letísk a letiskovej infraštruktúry zo strany štátu za všeobecné opatrenie hospodárskej politiky, ktoré nemožno kontrolovať podľa pravidiel zmluvy týkajúcich sa štátnej pomoci.

| (295) | Trhové prostredie sa však zmenilo. V rozsudku vo veci Aéroports de Paris Všeobecný súd uviedol, že prevádzkovanie letiska vrátane poskytovania letiskových služieb leteckým dopravcov a rôznym poskytovateľom služieb na letiskách je hospodárskou činnosťou (47). V dôsledku toho od prijatia tohto rozsudku (12. decembra 2000) už nie je možné považovať prevádzku a výstavbu letísk za úlohu štátnej správy patriacu do pôsobnosti verejnej politiky mimo rozsahu kontroly štátnej pomoci. |
| --- | --- |

(295)

Trhové prostredie sa však zmenilo. V rozsudku vo veci Aéroports de Paris Všeobecný súd uviedol, že prevádzkovanie letiska vrátane poskytovania letiskových služieb leteckým dopravcov a rôznym poskytovateľom služieb na letiskách je hospodárskou činnosťou (47). V dôsledku toho od prijatia tohto rozsudku (12. decembra 2000) už nie je možné považovať prevádzku a výstavbu letísk za úlohu štátnej správy patriacu do pôsobnosti verejnej politiky mimo rozsahu kontroly štátnej pomoci.

47

| (296) | Všeobecný súd vo svojom rozsudku vo veci Lipsko/Halle potvrdil, že a priori nemožno vylúčiť uplatňovanie pravidiel štátnej pomoci na letiská, lebo prevádzka letiska a výstavba letiskovej infraštruktúry predstavujú hospodársku činnosť (48). Keď sa prevádzkovateľ letiska zapojí do hospodárskych činností, stáva sa podnikom v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy bez ohľadu na svoje právne postavenie alebo spôsob financovania, a teda sa uplatňujú pravidlá štátnej pomoci stanovené v zmluve (49). |
| --- | --- |

(296)

Všeobecný súd vo svojom rozsudku vo veci Lipsko/Halle potvrdil, že a priori nemožno vylúčiť uplatňovanie pravidiel štátnej pomoci na letiská, lebo prevádzka letiska a výstavba letiskovej infraštruktúry predstavujú hospodársku činnosť (48). Keď sa prevádzkovateľ letiska zapojí do hospodárskych činností, stáva sa podnikom v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy bez ohľadu na svoje právne postavenie alebo spôsob financovania, a teda sa uplatňujú pravidlá štátnej pomoci stanovené v zmluve (49).

priori

48

49

| (297) | Spoločnosť FFHG sa podieľala na výstavbe, údržbe a prevádzke letiska Frankfurt-Hahn. V tejto súvislosti ponúkala letiskové služby a vyberala poplatky od používateľov – komerčných prevádzkovateľov leteckej dopravy, ako aj nekomerčných používateľov všeobecnej leteckej dopravy – za používanie letiskovej infraštruktúry, čím túto infraštruktúru komerčne využívala. Preto je nutné dospieť k záveru, že spoločnosť FFHG vykonávala hospodársku činnosť od dátumu rozsudku vo veci Aéroports de Paris (t. j. od 12. decembra 2000). |
| --- | --- |

(297)

Spoločnosť FFHG sa podieľala na výstavbe, údržbe a prevádzke letiska Frankfurt-Hahn. V tejto súvislosti ponúkala letiskové služby a vyberala poplatky od používateľov – komerčných prevádzkovateľov leteckej dopravy, ako aj nekomerčných používateľov všeobecnej leteckej dopravy – za používanie letiskovej infraštruktúry, čím túto infraštruktúru komerčne využívala. Preto je nutné dospieť k záveru, že spoločnosť FFHG vykonávala hospodársku činnosť od dátumu rozsudku vo veci Aéroports de Paris (t. j. od 12. decembra 2000).

| (298) | Vzhľadom na vývoj (ako sa uvádza v odôvodneniach 294 až 296) sa však Komisia domnieva, že pred rozsudkom Všeobecného súdu vo veci Aéroports de Paris orgány verejnej moci mohli legitímne usúdiť, že financovanie opatrení týkajúcich sa letísk nepredstavuje štátnu pomoc, a teda sa nemuselo oznamovať Komisii. Komisia preto nemôže spochybniť jednotlivé opatrenia financovania [ktoré neboli poskytnuté na základe systému pomoci (50)], ktoré boli jednoznačne prijaté pred rozsudkom vo veci Aéroports de Paris podľa pravidiel štátnej pomoci. |
| --- | --- |

(298)

Vzhľadom na vývoj (ako sa uvádza v odôvodneniach 294 až 296) sa však Komisia domnieva, že pred rozsudkom Všeobecného súdu vo veci Aéroports de Paris orgány verejnej moci mohli legitímne usúdiť, že financovanie opatrení týkajúcich sa letísk nepredstavuje štátnu pomoc, a teda sa nemuselo oznamovať Komisii. Komisia preto nemôže spochybniť jednotlivé opatrenia financovania [ktoré neboli poskytnuté na základe systému pomoci (50)], ktoré boli jednoznačne prijaté pred rozsudkom vo veci Aéroports de Paris podľa pravidiel štátnej pomoci.

50

| (299) | Komisia preto musí najskôr posúdiť, či bola dohoda PLTA z roku 2001 uzavretá pred vynesením rozsudku vo veci Aéroports de Paris (12. decembra 2000), a po druhé, či bolo toto opatrenie neskôr zmenené. |
| --- | --- |

(299)

Komisia preto musí najskôr posúdiť, či bola dohoda PLTA z roku 2001 uzavretá pred vynesením rozsudku vo veci Aéroports de Paris (12. decembra 2000), a po druhé, či bolo toto opatrenie neskôr zmenené.

| (300) | Dohoda PLTA z roku 2001 bola neodvolateľne uzavretá 31. augusta 1999 a potvrdená notárskou zápisnicou z 24. novembra 2000. Komisia sa preto domnieva, že dohoda PLTA z roku 2001 bola neodvolateľne uzavretá pred rozsudkom vo veci Aéroports de Paris. Dohoda PLTA z roku 2001 navyše nebola zmenená dovtedy, kým ju nenahradila dohoda PLTA z roku 2004. |
| --- | --- |

(300)

Dohoda PLTA z roku 2001 bola neodvolateľne uzavretá 31. augusta 1999 a potvrdená notárskou zápisnicou z 24. novembra 2000. Komisia sa preto domnieva, že dohoda PLTA z roku 2001 bola neodvolateľne uzavretá pred rozsudkom vo veci Aéroports de Paris. Dohoda PLTA z roku 2001 navyše nebola zmenená dovtedy, kým ju nenahradila dohoda PLTA z roku 2004.

| (301) | Orgány verejnej moci preto v tom čase mohli legitímne usúdiť, že dohoda PLTA, prostredníctvom ktorej sa pokrývali ročné straty spoločnosti FFHG, nepredstavovala štátnu pomoc. |
| --- | --- |

(301)

Orgány verejnej moci preto v tom čase mohli legitímne usúdiť, že dohoda PLTA, prostredníctvom ktorej sa pokrývali ročné straty spoločnosti FFHG, nepredstavovala štátnu pomoc.

ZÁVER

| (302) | Vzhľadom na úvahy uvedené v odôvodnení 292 a nasl. Komisia dospela k záveru, že v čase uzavretia dohody PLTA z roku 2001 mohli orgány verejnej moci legitímne usúdiť, že dohoda PLTA, prostredníctvom ktorej sa pokrývali ročné straty spoločnosti FFHG, nepredstavovala štátnu pomoc. |
| --- | --- |

(302)

Vzhľadom na úvahy uvedené v odôvodnení 292 a nasl. Komisia dospela k záveru, že v čase uzavretia dohody PLTA z roku 2001 mohli orgány verejnej moci legitímne usúdiť, že dohoda PLTA, prostredníctvom ktorej sa pokrývali ročné straty spoločnosti FFHG, nepredstavovala štátnu pomoc.

8.1.2.   OPATRENIE 2: ZVÝŠENIE KAPITÁLU V ROKU 2001

| (303) | V roku 2001 spolková krajina Porýnie-Falcko a spoločnosť Fraport zvýšili kapitál spoločnosti FFHG o 27 miliónov EUR. Spoločnosť Fraport prispela sumou 19,7 milióna EUR a spolková krajina Porýnie-Falcko prispela sumou 7,3 milióna EUR. Zvýšenie kapitálu bolo najskôr schválené dozornou radou spoločnosti Fraport (pokiaľ ide o jej príspevok) 14. decembra 2001 a následne uznesením akcionárov spoločnosti FFHG z 9. januára 2002 (51). Zvýšenie kapitálu zo strany spoločnosti Fraport a spolkovej krajiny nadobudlo účinnosť 9. januára 2002. |
| --- | --- |

(303)

V roku 2001 spolková krajina Porýnie-Falcko a spoločnosť Fraport zvýšili kapitál spoločnosti FFHG o 27 miliónov EUR. Spoločnosť Fraport prispela sumou 19,7 milióna EUR a spolková krajina Porýnie-Falcko prispela sumou 7,3 milióna EUR. Zvýšenie kapitálu bolo najskôr schválené dozornou radou spoločnosti Fraport (pokiaľ ide o jej príspevok) 14. decembra 2001 a následne uznesením akcionárov spoločnosti FFHG z 9. januára 2002 (51). Zvýšenie kapitálu zo strany spoločnosti Fraport a spolkovej krajiny nadobudlo účinnosť 9. januára 2002.

51

8.1.2.1.   
  Pojem podnik a hospodárska činnosť

Pojem podnik a hospodárska činnosť

| (304) | Ako bolo analyzované v odôvodnení 293 a nasl., od 12. decembra 2000 sa spoločnosť FFHG musí považovať za podnik vykonávajúci hospodársku činnosť v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy. |
| --- | --- |

(304)

Ako bolo analyzované v odôvodnení 293 a nasl., od 12. decembra 2000 sa spoločnosť FFHG musí považovať za podnik vykonávajúci hospodársku činnosť v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy.

8.1.2.2.   
  Štátne prostriedky a pripísateľnosť

Štátne prostriedky a pripísateľnosť

| (305) | Na to, aby išlo o štátnu pomoc, predmetné opatrenia musia byť financované zo štátnych prostriedkov a rozhodnutie poskytnúť opatrenie musí byť pripísateľné štátu. |
| --- | --- |

(305)

Na to, aby išlo o štátnu pomoc, predmetné opatrenia musia byť financované zo štátnych prostriedkov a rozhodnutie poskytnúť opatrenie musí byť pripísateľné štátu.

| (306) | Pojem štátna pomoc sa vzťahuje na akúkoľvek výhodu poskytnutú prostredníctvom štátnych prostriedkov samotným štátom alebo akýmkoľvek sprostredkovateľským orgánom konajúcim na základe právomocí, ktoré mu boli zverené (52). Prostriedky miestnych orgánov sú na účely uplatňovania článku 107 ods. 1 zmluvy štátne prostriedky (53). V tomto ohľade je bežnou praxou Komisie považovať všetky prostriedky verejného podniku bez ohľadu na to, či je stratový, alebo ziskový, za štátne prostriedky (54). |
| --- | --- |

(306)

Pojem štátna pomoc sa vzťahuje na akúkoľvek výhodu poskytnutú prostredníctvom štátnych prostriedkov samotným štátom alebo akýmkoľvek sprostredkovateľským orgánom konajúcim na základe právomocí, ktoré mu boli zverené (52). Prostriedky miestnych orgánov sú na účely uplatňovania článku 107 ods. 1 zmluvy štátne prostriedky (53). V tomto ohľade je bežnou praxou Komisie považovať všetky prostriedky verejného podniku bez ohľadu na to, či je stratový, alebo ziskový, za štátne prostriedky (54).

52

53

54

Podiel spolkovej krajiny Porýnie-Falcko na zvýšení kapitálu v roku 2001

Podiel spolkovej krajiny Porýnie-Falcko na zvýšení kapitálu v roku 2001

| (307) | Spolková krajina Porýnie-Falcko financovala svoj podiel na zvýšení kapitálu v roku 2001 priamo zo svojho všeobecného rozpočtu. Preto možno dospieť k záveru, že opatrenie je financované zo štátnych prostriedkov a tiež je pripísateľné štátu. |
| --- | --- |

(307)

Spolková krajina Porýnie-Falcko financovala svoj podiel na zvýšení kapitálu v roku 2001 priamo zo svojho všeobecného rozpočtu. Preto možno dospieť k záveru, že opatrenie je financované zo štátnych prostriedkov a tiež je pripísateľné štátu.

Podiel spoločnosti Fraport na zvýšení kapitálu v roku 2001

Podiel spoločnosti Fraport na zvýšení kapitálu v roku 2001

Štátne prostriedky

Štátne prostriedky

| (308) | Podľa názoru Nemecka podiel spoločnosti Fraport na zvýšení kapitálu v roku 2001 nespĺňa podmienky financovania zo štátnych prostriedkov, lebo v tom čase bola spoločnosť Fraport nezávislá registrovaná spoločnosť podľa súkromného práva vedená na burze a orgány verejnej moci nevykonávali nijakú nepretržitú kontrolu nad jej finančnými prostriedkami. |
| --- | --- |

(308)

Podľa názoru Nemecka podiel spoločnosti Fraport na zvýšení kapitálu v roku 2001 nespĺňa podmienky financovania zo štátnych prostriedkov, lebo v tom čase bola spoločnosť Fraport nezávislá registrovaná spoločnosť podľa súkromného práva vedená na burze a orgány verejnej moci nevykonávali nijakú nepretržitú kontrolu nad jej finančnými prostriedkami.

| (309) | Podľa judikatúry sa prostriedky podniku považujú za štátne prostriedky, ak je štát schopný prostredníctvom kontroly nad týmto podnikom riadiť využívanie jeho prostriedkov (55). |
| --- | --- |

(309)

Podľa judikatúry sa prostriedky podniku považujú za štátne prostriedky, ak je štát schopný prostredníctvom kontroly nad týmto podnikom riadiť využívanie jeho prostriedkov (55).

55

| (310) | Komisia sa domnieva, že v tomto prípade štát v rozhodujúcom čase vykonával priamu alebo nepriamu kontrolu nad uvedenými prostriedkami. Komisia konštatuje, že v čase, keď sa neodvolateľne rozhodlo o zvýšení kapitálu v roku 2001, bola spoločnosť Fraport spoločnosťou, ktorá bola vo väčšinovom vlastníctve štátu. Pred 11. júnom 2001 verejní akcionári vlastnili 100 % akcií spoločnosti Fraport (56). Dňa 11. júna 2001 bola spoločnosť Fraport kótovaná na burze a 29,71 % jej akcií bolo predaných súkromným akcionárom. Následne spolková krajina Hesensko vlastnila 32,04 % akcií, spoločnosť Stadtwerke Frankfurt am Main GmbH (zo 100 % vlastnená obcou Frankfurt nad Mohanom) vlastnila 20,47 % akcií a Spolková republika Nemecko vlastnila 18,32 % akcií. |
| --- | --- |

(310)

Komisia sa domnieva, že v tomto prípade štát v rozhodujúcom čase vykonával priamu alebo nepriamu kontrolu nad uvedenými prostriedkami. Komisia konštatuje, že v čase, keď sa neodvolateľne rozhodlo o zvýšení kapitálu v roku 2001, bola spoločnosť Fraport spoločnosťou, ktorá bola vo väčšinovom vlastníctve štátu. Pred 11. júnom 2001 verejní akcionári vlastnili 100 % akcií spoločnosti Fraport (56). Dňa 11. júna 2001 bola spoločnosť Fraport kótovaná na burze a 29,71 % jej akcií bolo predaných súkromným akcionárom. Následne spolková krajina Hesensko vlastnila 32,04 % akcií, spoločnosť Stadtwerke Frankfurt am Main GmbH (zo 100 % vlastnená obcou Frankfurt nad Mohanom) vlastnila 20,47 % akcií a Spolková republika Nemecko vlastnila 18,32 % akcií.

56

| (311) | Od 11. júna 2001 do 26. októbra 2005 teda 70,29 % akcií spoločnosti Fraport vlastnili verejní akcionári, a preto predstavovala verejný podnik v zmysle článku 2 písm. b) smernice 2006/111/ES. Zároveň to, že väčšinu akcií spoločnosti Fraport vlastnia orgány verejnej moci, znamená, že tieto orgány mali rozhodujúci vplyv na spoločnosť Fraport. |
| --- | --- |

(311)

Od 11. júna 2001 do 26. októbra 2005 teda 70,29 % akcií spoločnosti Fraport vlastnili verejní akcionári, a preto predstavovala verejný podnik v zmysle článku 2 písm. b) smernice 2006/111/ES. Zároveň to, že väčšinu akcií spoločnosti Fraport vlastnia orgány verejnej moci, znamená, že tieto orgány mali rozhodujúci vplyv na spoločnosť Fraport.

| (312) | Komisia sa preto domnieva, že akákoľvek kapitálová injekcia poskytnutá z prostriedkov spoločnosti Fraport by znamenala stratu štátnych prostriedkov, a teda by predstavovala prevod štátnych prostriedkov. |
| --- | --- |

(312)

Komisia sa preto domnieva, že akákoľvek kapitálová injekcia poskytnutá z prostriedkov spoločnosti Fraport by znamenala stratu štátnych prostriedkov, a teda by predstavovala prevod štátnych prostriedkov.

Pripísateľnosť štátu

Pripísateľnosť štátu

| (313) | Súdny dvor však takisto rozhodol, že aj v prípade, že štát môže kontrolovať verejný podnik a jeho činnosť, skutočné uplatňovanie tejto kontroly v konkrétnom prípade nie je možné automaticky predpokladať. Verejný podnik môže konať s väčšou alebo menšou mierou nezávislosti, a to v závislosti od stupňa samostatnosti, ktorú mu štát ponechal. |
| --- | --- |

(313)

Súdny dvor však takisto rozhodol, že aj v prípade, že štát môže kontrolovať verejný podnik a jeho činnosť, skutočné uplatňovanie tejto kontroly v konkrétnom prípade nie je možné automaticky predpokladať. Verejný podnik môže konať s väčšou alebo menšou mierou nezávislosti, a to v závislosti od stupňa samostatnosti, ktorú mu štát ponechal.

| (314) | Preto samotná skutočnosť, že verejný podnik podlieha štátnej kontrole, nestačí na to, aby opatrenia tohto podniku, napríklad financovanie poskytnuté spoločnosti FFHG prostredníctvom zvýšenia kapitálu z roku 2001, bolo možné považovať za pripísateľné štátu. Takisto je nevyhnutné preskúmať či sa orgány verejnej moci musia považovať za zapojené takým či onakým spôsobom do prijatia tohto opatrenia. V tejto súvislosti Súdny dvor uviedol, že pripísateľnosť opatrenia prijatého verejným podnikom štátu možno odvodiť podľa súboru ukazovateľov vyplývajúcich z okolností veci a kontextu, v ktorom bolo príslušné opatrenia prijaté (57). |
| --- | --- |

(314)

Preto samotná skutočnosť, že verejný podnik podlieha štátnej kontrole, nestačí na to, aby opatrenia tohto podniku, napríklad financovanie poskytnuté spoločnosti FFHG prostredníctvom zvýšenia kapitálu z roku 2001, bolo možné považovať za pripísateľné štátu. Takisto je nevyhnutné preskúmať či sa orgány verejnej moci musia považovať za zapojené takým či onakým spôsobom do prijatia tohto opatrenia. V tejto súvislosti Súdny dvor uviedol, že pripísateľnosť opatrenia prijatého verejným podnikom štátu možno odvodiť podľa súboru ukazovateľov vyplývajúcich z okolností veci a kontextu, v ktorom bolo príslušné opatrenia prijaté (57).

57

| (315) | Týmito ukazovateľmi môže byť integrácia podniku do štruktúr verejnej správy, charakter jeho činností a ich vykonávanie na trhu za bežných podmienok hospodárskej súťaže so súkromnými subjektmi, právne postavenie podniku (v tom zmysle, že podlieha verejnému právu alebo všeobecnému právu obchodných spoločností), intenzita dohľadu orgánov verejnej moci nad riadením podniku alebo akýkoľvek iný ukazovateľ preukazujúci v konkrétnom prípade zapojenie orgánov verejnej moci do prijímania opatrenia alebo nepravdepodobnosť ich nezapojenia aj so zreteľom na kompas opatrenia, jeho obsah alebo podmienky, ktoré obsahuje (58). |
| --- | --- |

(315)

Týmito ukazovateľmi môže byť integrácia podniku do štruktúr verejnej správy, charakter jeho činností a ich vykonávanie na trhu za bežných podmienok hospodárskej súťaže so súkromnými subjektmi, právne postavenie podniku (v tom zmysle, že podlieha verejnému právu alebo všeobecnému právu obchodných spoločností), intenzita dohľadu orgánov verejnej moci nad riadením podniku alebo akýkoľvek iný ukazovateľ preukazujúci v konkrétnom prípade zapojenie orgánov verejnej moci do prijímania opatrenia alebo nepravdepodobnosť ich nezapojenia aj so zreteľom na kompas opatrenia, jeho obsah alebo podmienky, ktoré obsahuje (58).

58

| (316) | Ako sa uvádza v odôvodnení 135 a nasl., Nemecko uviedlo, že opatrenia prijaté spoločnosťou Fraport v súvislosti s letiskom Frankfurt-Hahn neboli pripísateľné štátu. Nemecko v tejto súvislosti odkazuje najmä na § 76 zákona AktG a na rozsudky vydané podľa nemeckého práva, podľa ktorých má správna rada akciovej spoločnosti (Aktiengesellschaft) rozsiahle právomoci konať, pokiaľ ide o každodennú činnosť spoločnosti a pokiaľ koná nezávisle od svojich akcionárov. |
| --- | --- |

(316)

Ako sa uvádza v odôvodnení 135 a nasl., Nemecko uviedlo, že opatrenia prijaté spoločnosťou Fraport v súvislosti s letiskom Frankfurt-Hahn neboli pripísateľné štátu. Nemecko v tejto súvislosti odkazuje najmä na § 76 zákona AktG a na rozsudky vydané podľa nemeckého práva, podľa ktorých má správna rada akciovej spoločnosti (Aktiengesellschaft) rozsiahle právomoci konať, pokiaľ ide o každodennú činnosť spoločnosti a pokiaľ koná nezávisle od svojich akcionárov.

| (317) | Nemecko sa odvolalo aj na rozsudok Nemeckého spolkového súdu Bundesgerichtshof, v ktorom tento súd uviedol, že verejní akcionári nemohli mať vplyv na jednotlivé rozhodnutia prijímané v súvislosti s každodennou činnosťou, ale mohli poskytnúť iba všeobecný rámec a usmerňujúci dohľad nad spoločnosťou Fraport. Podľa Nemecka bola táto osobitná povaha akciovej spoločnosti (Aktiengesellschaft) uznaná aj v súvislosti s právnymi predpismi EÚ o verejnom obstarávaní v rozsudku Súdneho dvora vo veci Stadtwerke Brixen AG (59). |
| --- | --- |

(317)

Nemecko sa odvolalo aj na rozsudok Nemeckého spolkového súdu Bundesgerichtshof, v ktorom tento súd uviedol, že verejní akcionári nemohli mať vplyv na jednotlivé rozhodnutia prijímané v súvislosti s každodennou činnosťou, ale mohli poskytnúť iba všeobecný rámec a usmerňujúci dohľad nad spoločnosťou Fraport. Podľa Nemecka bola táto osobitná povaha akciovej spoločnosti (Aktiengesellschaft) uznaná aj v súvislosti s právnymi predpismi EÚ o verejnom obstarávaní v rozsudku Súdneho dvora vo veci Stadtwerke Brixen AG (59).

59

| (318) | Pokiaľ teda ide o účasť verejných akcionárov na rozhodovacom procese na valnom zhromaždení akcionárov, Nemecko tvrdilo, že hlasovanie valného zhromaždenia nepredstavovalo nič viac než uplatnenie zákonných práv a povinností akcionárov. Nemecko takisto odmietlo názor, že by boli prítomné akékoľvek iné známky stanovené v rozsudku vo veci Stardust Marine v odôvodnení 315. |
| --- | --- |

(318)

Pokiaľ teda ide o účasť verejných akcionárov na rozhodovacom procese na valnom zhromaždení akcionárov, Nemecko tvrdilo, že hlasovanie valného zhromaždenia nepredstavovalo nič viac než uplatnenie zákonných práv a povinností akcionárov. Nemecko takisto odmietlo názor, že by boli prítomné akékoľvek iné známky stanovené v rozsudku vo veci Stardust Marine v odôvodnení 315.

| (319) | V rámci predbežnej poznámky Komisia poukazuje na to, že samotná skutočnosť, že spoločnosť vo vlastníctve štátu je registrovanou spoločnosťou podľa súkromného práva, sa nemôže – vzhľadom na samostatnosť, ktorú táto právna forma priznáva tejto spoločnosti – považovať za dostatočný dôvod na vylúčenie pripísateľnosti jej činností štátu (60). Nemalo by sa rozlišovať medzi prípadmi, keď pomoc poskytuje priamo štát, a prípadmi, keď pomoc poskytujú verejné alebo súkromné subjekty, ktoré zriadil alebo poveril štát spravovaním pomoci (61). |
| --- | --- |

(319)

V rámci predbežnej poznámky Komisia poukazuje na to, že samotná skutočnosť, že spoločnosť vo vlastníctve štátu je registrovanou spoločnosťou podľa súkromného práva, sa nemôže – vzhľadom na samostatnosť, ktorú táto právna forma priznáva tejto spoločnosti – považovať za dostatočný dôvod na vylúčenie pripísateľnosti jej činností štátu (60). Nemalo by sa rozlišovať medzi prípadmi, keď pomoc poskytuje priamo štát, a prípadmi, keď pomoc poskytujú verejné alebo súkromné subjekty, ktoré zriadil alebo poveril štát spravovaním pomoci (61).

60

61

| (320) | Komisia navyše konštatuje, že rozsudok vydaný nemeckým súdom Bundesgerichtshof v roku 1999 (62) sa týka trestného konania. V tomto konaní sa na poslednom stupni riešila otázka, či bývalý zamestnanec spoločnosti Fraport môže byť obvinený z trestného činu „korupcie zamestnanca“ alebo „korupcie verejného činiteľa“, takže sa otvorila otázka, či sa spoločnosť Fraport má podľa nemeckého trestného zákonníka považovať za „iný správny orgán“ (63). Tento prípad teda vôbec nesúvisí s otázkou, či činnosť spoločnosti Fraport možno považovať za pripísateľnú štátu podľa pravidiel štátnej pomoci, ale iba objasňuje, že zamestnanec spoločnosti Fraport nie je verejný činiteľ a že spoločnosť Fraport nemožno považovať za súčasť verejnej správy v zmysle nemeckého trestného zákonníka. |
| --- | --- |

(320)

Komisia navyše konštatuje, že rozsudok vydaný nemeckým súdom Bundesgerichtshof v roku 1999 (62) sa týka trestného konania. V tomto konaní sa na poslednom stupni riešila otázka, či bývalý zamestnanec spoločnosti Fraport môže byť obvinený z trestného činu „korupcie zamestnanca“ alebo „korupcie verejného činiteľa“, takže sa otvorila otázka, či sa spoločnosť Fraport má podľa nemeckého trestného zákonníka považovať za „iný správny orgán“ (63). Tento prípad teda vôbec nesúvisí s otázkou, či činnosť spoločnosti Fraport možno považovať za pripísateľnú štátu podľa pravidiel štátnej pomoci, ale iba objasňuje, že zamestnanec spoločnosti Fraport nie je verejný činiteľ a že spoločnosť Fraport nemožno považovať za súčasť verejnej správy v zmysle nemeckého trestného zákonníka.

62

korupcie zamestnanca

korupcie verejného činiteľa

iný správny orgán

63

| (321) | Takisto aj čo sa týka ďalšieho rozsudku súdu Bundesgerichtshof, ktorý predložilo Nemecko (64), Komisia konštatuje, že tento rozsudok [vec Parking Brixen (65)] sa týkal kritéria verejnej kontroly nad podnikom v zmysle pravidiel Únie v oblasti verejného obstarávania. Netýka sa otázky pripísateľnosti podľa pravidiel štátnej pomoci. |
| --- | --- |

(321)

Takisto aj čo sa týka ďalšieho rozsudku súdu Bundesgerichtshof, ktorý predložilo Nemecko (64), Komisia konštatuje, že tento rozsudok [vec Parking Brixen (65)] sa týkal kritéria verejnej kontroly nad podnikom v zmysle pravidiel Únie v oblasti verejného obstarávania. Netýka sa otázky pripísateľnosti podľa pravidiel štátnej pomoci.

64

65

| (322) | Okrem toho, hoci je možné, že správna rada určitej akciovej spoločnosti (Aktiengesellschaft) môže pri prijímaní každodenných obchodných rozhodnutí konať nezávisle od svojich verejných akcionárov, spoločnosť Fraport vzhľadom na svoju akcionársku štruktúru (70 % jej akcionárov je verejných) a dohodu o konzorciu medzi svojimi verejnými akcionármi sama seba považuje za „závislý podnik vo verejnom vlastníctve“ (66) (ako je uvedené v každej výročnej finančnej správe v rokoch 2001 – 2006). |
| --- | --- |

(322)

Okrem toho, hoci je možné, že správna rada určitej akciovej spoločnosti (Aktiengesellschaft) môže pri prijímaní každodenných obchodných rozhodnutí konať nezávisle od svojich verejných akcionárov, spoločnosť Fraport vzhľadom na svoju akcionársku štruktúru (70 % jej akcionárov je verejných) a dohodu o konzorciu medzi svojimi verejnými akcionármi sama seba považuje za „závislý podnik vo verejnom vlastníctve“ (66) (ako je uvedené v každej výročnej finančnej správe v rokoch 2001 – 2006).

66

| (323) | Niekoľko faktorov okrem toho naznačuje, že zvýšenie kapitálu v roku 2001 je v skutočnosti pripísateľné štátu. |
| --- | --- |

(323)

Niekoľko faktorov okrem toho naznačuje, že zvýšenie kapitálu v roku 2001 je v skutočnosti pripísateľné štátu.

| (324) | Po prvé, Komisia sa domnieva, že zvýšenie kapitálu v roku 2001 nemožno posudzovať bez kontextu, ale musí sa naň hľadieť so zreteľom na politickú a právnu situáciu spoločnosti Fraport v tom čase. Z týchto okolností a skutočností jednoznačne vyplýva, že opatrenie by nebolo prijaté bez zapojenia štátu. |
| --- | --- |

(324)

Po prvé, Komisia sa domnieva, že zvýšenie kapitálu v roku 2001 nemožno posudzovať bez kontextu, ale musí sa naň hľadieť so zreteľom na politickú a právnu situáciu spoločnosti Fraport v tom čase. Z týchto okolností a skutočností jednoznačne vyplýva, že opatrenie by nebolo prijaté bez zapojenia štátu.

| (325) | Podľa zápisnice zo zasadnutia dozornej rady spoločnosti Fraport z 26. septembra 1997 orgány spolkovej krajiny Porýnie-Falcko ponúkli spoločnosti Fraport, aby sa angažovala na letisku Frankfurt-Hahn, lebo „spolková krajina Porýnie-Falcko chcela prostredníctvom účasti [spoločnosti Fraport] v [spoločnosti FFHG] posilniť rozvoj pracovných príležitostí, pričom očakávala nárast letovej prevádzky“. Po tom, ako sa spoločnosť Fraport 1. januára 1998 stala akcionárom v spoločnosti FFHG s podielom 64 %, podľa zápisnice zo zasadnutia dozornej rady z 10. mája 1999„sa vláda spolkovej krajiny Porýnie-Falcko obrátila na predsedu vlády spolkovej krajiny Hesensko so žiadosťou o intenzívnejšiu angažovanosť [spoločnosti Fraport] na [letisku] Hahn“. Na tieto účely mala spoločnosť Fraport prevziať akcie, ktoré na letisku stále vlastnili spoločnosti Holding Hahn a Weiss & Freytag (pozri odôvodnenie 17). V zápisnici sa navyše uvádza, že spoločnosť Fraport by nemala byť penalizovaná, „ak nedosiahne regionálne politické ciele, napr. počet pracovných príležitostí“, a že „rokovania medzi spoločnosťou Fraport a spolkovou krajinou o bodoch rokovania sa už začali“. V zápisnici sa napokon uvádza, že „verejné prostriedky by sa mali čo najviac využiť“ na rozvoj letiska a že na to, aby sa urýchlil proces získavania týchto prostriedkov, „už spolková krajina Porýnie-Falcko zriadila pracovnú skupinu na ministerstve hospodárstva, ktorej členom je aj spoločnosť Fraport“. |
| --- | --- |

(325)

Podľa zápisnice zo zasadnutia dozornej rady spoločnosti Fraport z 26. septembra 1997 orgány spolkovej krajiny Porýnie-Falcko ponúkli spoločnosti Fraport, aby sa angažovala na letisku Frankfurt-Hahn, lebo „spolková krajina Porýnie-Falcko chcela prostredníctvom účasti [spoločnosti Fraport] v [spoločnosti FFHG] posilniť rozvoj pracovných príležitostí, pričom očakávala nárast letovej prevádzky“. Po tom, ako sa spoločnosť Fraport 1. januára 1998 stala akcionárom v spoločnosti FFHG s podielom 64 %, podľa zápisnice zo zasadnutia dozornej rady z 10. mája 1999„sa vláda spolkovej krajiny Porýnie-Falcko obrátila na predsedu vlády spolkovej krajiny Hesensko so žiadosťou o intenzívnejšiu angažovanosť [spoločnosti Fraport] na [letisku] Hahn“. Na tieto účely mala spoločnosť Fraport prevziať akcie, ktoré na letisku stále vlastnili spoločnosti Holding Hahn a Weiss & Freytag (pozri odôvodnenie 17). V zápisnici sa navyše uvádza, že spoločnosť Fraport by nemala byť penalizovaná, „ak nedosiahne regionálne politické ciele, napr. počet pracovných príležitostí“, a že „rokovania medzi spoločnosťou Fraport a spolkovou krajinou o bodoch rokovania sa už začali“. V zápisnici sa napokon uvádza, že „verejné prostriedky by sa mali čo najviac využiť“ na rozvoj letiska a že na to, aby sa urýchlil proces získavania týchto prostriedkov, „už spolková krajina Porýnie-Falcko zriadila pracovnú skupinu na ministerstve hospodárstva, ktorej členom je aj spoločnosť Fraport“.

| (326) | Z týchto zápisníc vyplýva, že spolková krajina Porýnie-Falcko a spolková krajina Hesensko využili spoločnosť Fraport ako nástroj na dosiahnutie regionálnych a štrukturálnych politických cieľov, napríklad na vytvorenie väčšieho počtu pracovných miest v regióne. |
| --- | --- |

(326)

Z týchto zápisníc vyplýva, že spolková krajina Porýnie-Falcko a spolková krajina Hesensko využili spoločnosť Fraport ako nástroj na dosiahnutie regionálnych a štrukturálnych politických cieľov, napríklad na vytvorenie väčšieho počtu pracovných miest v regióne.

| (327) | Keďže spoločnosť Fraport bola v tom čase ešte stále verejným podnikom, jej dozorná rada, ktorej členov do veľkej miery (minimálne polovicu) vymenovali verejní akcionári, mala právomoc schváliť základnú dohodu z 31. augusta 1999 („Grundlagenvereinbarung“) (67) a povoliť správnej rade, aby uzavrela dohodu PLTA z roku 2001 (68). Na valnom zhromaždení akcionárov spoločnosti Fraport sa potom prijalo uznesenie z 3. mája 2000 o poverení správnej rady uzavrieť dohodu PLTA z roku 2001 so spoločnosťou FFHG, a tým zapojiť spoločnosť Fraport do projektu spoločnosti FFHG aspoň do roku 2005. Keďže toto uznesenie si vyžadovalo trojštvrtinovú väčšinu hlasov predstavujúcich aspoň tri štvrtiny schváleného základného imania zúčastneného na hlasovaní a orgány verejnej moci v tom čase vlastnili 100 % akcií (pozri odôvodnenie 305), orgány verejnej moci tým účinne prijali toto uznesenie. |
| --- | --- |

(327)

Keďže spoločnosť Fraport bola v tom čase ešte stále verejným podnikom, jej dozorná rada, ktorej členov do veľkej miery (minimálne polovicu) vymenovali verejní akcionári, mala právomoc schváliť základnú dohodu z 31. augusta 1999 („Grundlagenvereinbarung“) (67) a povoliť správnej rade, aby uzavrela dohodu PLTA z roku 2001 (68). Na valnom zhromaždení akcionárov spoločnosti Fraport sa potom prijalo uznesenie z 3. mája 2000 o poverení správnej rady uzavrieť dohodu PLTA z roku 2001 so spoločnosťou FFHG, a tým zapojiť spoločnosť Fraport do projektu spoločnosti FFHG aspoň do roku 2005. Keďže toto uznesenie si vyžadovalo trojštvrtinovú väčšinu hlasov predstavujúcich aspoň tri štvrtiny schváleného základného imania zúčastneného na hlasovaní a orgány verejnej moci v tom čase vlastnili 100 % akcií (pozri odôvodnenie 305), orgány verejnej moci tým účinne prijali toto uznesenie.

67

68

| (328) | Spolková krajina Porýnie-Falcko takisto podmienila svoju podporu a verejné financovanie uzavretím dohody PLTA z roku 2001, ako možno vidieť zo základnej dohody z 31. augusta 1999 (69). |
| --- | --- |

(328)

Spolková krajina Porýnie-Falcko takisto podmienila svoju podporu a verejné financovanie uzavretím dohody PLTA z roku 2001, ako možno vidieť zo základnej dohody z 31. augusta 1999 (69).

69

| (329) | Preto bola spoločnosť Fraport prostredníctvom politickej účasti dvoch spolkových krajín priamo na politickej úrovni a nepriamo prostredníctvom dozornej rady a verejných akcionárov spoločnosti Fraport angažovaná v spoločnosti FFHG a podpísala dohodu PLTA z roku 2001 o prevzatí strát spoločnosti FFHG aspoň do roku 2005. |
| --- | --- |

(329)

Preto bola spoločnosť Fraport prostredníctvom politickej účasti dvoch spolkových krajín priamo na politickej úrovni a nepriamo prostredníctvom dozornej rady a verejných akcionárov spoločnosti Fraport angažovaná v spoločnosti FFHG a podpísala dohodu PLTA z roku 2001 o prevzatí strát spoločnosti FFHG aspoň do roku 2005.

| (330) | V § 13 stanov spoločnosti FFHG (70) sa navyše uvádza, že do 31. decembra 2027 musia každý predaj akcií jedným z akcionárov písomne schváliť ostatní akcionári. Keďže spoločnosť FFHG mala v tom čase len dvoch akcionárov, a to spoločnosť Fraport a spolkovú krajinu Porýnie-Falcko, znamenalo to, že spoločnosť Fraport potrebovala na predaj svojich akcií písomný súhlas spolkovej krajiny Porýnie-Falcko. V podstate to znamená, že spolková krajina mohla zabrániť spoločnosti Fraport opustiť projekt spoločnosti FFHG. |
| --- | --- |

(330)

V § 13 stanov spoločnosti FFHG (70) sa navyše uvádza, že do 31. decembra 2027 musia každý predaj akcií jedným z akcionárov písomne schváliť ostatní akcionári. Keďže spoločnosť FFHG mala v tom čase len dvoch akcionárov, a to spoločnosť Fraport a spolkovú krajinu Porýnie-Falcko, znamenalo to, že spoločnosť Fraport potrebovala na predaj svojich akcií písomný súhlas spolkovej krajiny Porýnie-Falcko. V podstate to znamená, že spolková krajina mohla zabrániť spoločnosti Fraport opustiť projekt spoločnosti FFHG.

70

| (331) | Už v roku 2001, keď sa diskutovalo o zvýšení kapitálu z roku 2001, sa zdalo, že spoločnosť FFHG priamo rokovala so spolkovými krajinami Hesensko a Porýnie-Falcko (71). Treba poznamenať, že spolková krajina Hesensko ešte v tom čase nebola akcionárom spoločnosti FFHG, ale akcionárom spoločnosti Fraport (s podielom vo výške 45,2 %). |
| --- | --- |

(331)

Už v roku 2001, keď sa diskutovalo o zvýšení kapitálu z roku 2001, sa zdalo, že spoločnosť FFHG priamo rokovala so spolkovými krajinami Hesensko a Porýnie-Falcko (71). Treba poznamenať, že spolková krajina Hesensko ešte v tom čase nebola akcionárom spoločnosti FFHG, ale akcionárom spoločnosti Fraport (s podielom vo výške 45,2 %).

71

| (332) | Vzhľadom na tieto politické a právne súvislosti sa potom v januári 2001 (72) jasne ukázalo, že sú naliehavo potrebné ďalšie investície do spoločnosti FFHG, aby mohla dosiahnuť ziskovosť. |
| --- | --- |

(332)

Vzhľadom na tieto politické a právne súvislosti sa potom v januári 2001 (72) jasne ukázalo, že sú naliehavo potrebné ďalšie investície do spoločnosti FFHG, aby mohla dosiahnuť ziskovosť.

72

| (333) | Spolková krajina Porýnie-Falcko navyše priamo primäla spoločnosť Fraport, aby schválila zvýšenie kapitálu v roku 2001. V návrhu určenom pre zasadnutie dozornej rady z 20. júna 2001 sa konštatuje, že vzhľadom na zvýšenie kapitálu o 27 miliónov EUR v súvislosti s rozvojom letiska Frankfurt-Hahn spolková krajina Porýnie-Falcko trvala na tom, aby investície, ktoré sa majú financovať zvýšením kapitálu v roku 2001, boli podmienkou pokračovania investícií do verejnej infraštruktúry, napríklad na výstavbu cesty vedúcej k letisku Frankfurt-Hahn vo výške približne [...] mil. EUR. |
| --- | --- |

(333)

Spolková krajina Porýnie-Falcko navyše priamo primäla spoločnosť Fraport, aby schválila zvýšenie kapitálu v roku 2001. V návrhu určenom pre zasadnutie dozornej rady z 20. júna 2001 sa konštatuje, že vzhľadom na zvýšenie kapitálu o 27 miliónov EUR v súvislosti s rozvojom letiska Frankfurt-Hahn spolková krajina Porýnie-Falcko trvala na tom, aby investície, ktoré sa majú financovať zvýšením kapitálu v roku 2001, boli podmienkou pokračovania investícií do verejnej infraštruktúry, napríklad na výstavbu cesty vedúcej k letisku Frankfurt-Hahn vo výške približne [...] mil. EUR.

| (334) | V tejto súvislosti výbor pre akvizície dozornej rady spoločnosti Fraport na zasadnutí týkajúcom sa zvýšenia kapitálu v roku 2001, ktoré sa konalo 23. novembra 2001, teda necelý mesiac predtým, ako dozorná rada schválila zvýšenie kapitálu v roku 2001, konštatoval, že spoločnosť Fraport sa v tom čase nemohla sama prestať angažovať v spoločnosti FFHG, lebo sa „nebolo možné očakávať, že spolková krajina Porýnie-Falcko by s tým súhlasila“ (73). |
| --- | --- |

(334)

V tejto súvislosti výbor pre akvizície dozornej rady spoločnosti Fraport na zasadnutí týkajúcom sa zvýšenia kapitálu v roku 2001, ktoré sa konalo 23. novembra 2001, teda necelý mesiac predtým, ako dozorná rada schválila zvýšenie kapitálu v roku 2001, konštatoval, že spoločnosť Fraport sa v tom čase nemohla sama prestať angažovať v spoločnosti FFHG, lebo sa „nebolo možné očakávať, že spolková krajina Porýnie-Falcko by s tým súhlasila“ (73).

73

| (335) | Komisia sa preto domnieva, že zvýšenie kapitálu v roku 2001 je pripísateľné štátu. |
| --- | --- |

(335)

Komisia sa preto domnieva, že zvýšenie kapitálu v roku 2001 je pripísateľné štátu.

8.1.2.3.   
  Hospodárska výhoda

Hospodárska výhoda

| (336) | Výhodou v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy je každá hospodárska výhoda, ktorú by podnik nezískal za bežných trhových podmienok, teda bez zásahu štátu (74). Relevantný je len vplyv opatrenia na podnik, nie príčina ani cieľ zásahu štátu (75). Výhoda je prítomná vždy, keď sa v dôsledku zásahu štátu zlepší finančná situácia podniku. |
| --- | --- |

(336)

Výhodou v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy je každá hospodárska výhoda, ktorú by podnik nezískal za bežných trhových podmienok, teda bez zásahu štátu (74). Relevantný je len vplyv opatrenia na podnik, nie príčina ani cieľ zásahu štátu (75). Výhoda je prítomná vždy, keď sa v dôsledku zásahu štátu zlepší finančná situácia podniku.

74

75

| (337) | Navyše „kapitál, ktorý štát priamo alebo nepriamo poskytne podniku za okolností, ktoré zodpovedajú obvyklým podmienkam trhu, nemôže byť kvalifikovaný ako štátna pomoc“ (76). V tomto prípade musí Komisia s cieľom určiť, či zvýšenie kapitálu z roku 2001 poskytuje spoločnosti FFHG výhodu, ktorú by nezískala za bežných trhových podmienok, porovnať správanie orgánov verejnej moci, ktoré poskytli priame investičné granty a kapitálové injekcie, so správaním súkromného subjektu v trhovom hospodárstve, ktorý sa riadi vyhliadkami ziskovosti v dlhodobom horizonte (77). |
| --- | --- |

(337)

Navyše „kapitál, ktorý štát priamo alebo nepriamo poskytne podniku za okolností, ktoré zodpovedajú obvyklým podmienkam trhu, nemôže byť kvalifikovaný ako štátna pomoc“ (76). V tomto prípade musí Komisia s cieľom určiť, či zvýšenie kapitálu z roku 2001 poskytuje spoločnosti FFHG výhodu, ktorú by nezískala za bežných trhových podmienok, porovnať správanie orgánov verejnej moci, ktoré poskytli priame investičné granty a kapitálové injekcie, so správaním súkromného subjektu v trhovom hospodárstve, ktorý sa riadi vyhliadkami ziskovosti v dlhodobom horizonte (77).

76

77

| (338) | Prípadné pozitívne dosahy na hospodárstvo regiónu, v ktorom sa letisko nachádza, sa pri posúdení nemajú brať do úvahy, lebo Súdny dvor ozrejmil, že relevantná otázka pri uplatňovaní kritéria súkromného subjektu v trhovom hospodárstve znie, „či by za podobných okolností súkromný akcionár, ktorý sa opiera o možnosť predvídateľnej návratnosti, bez ohľadu na akékoľvek motívy sociálneho charakteru alebo regionálnej či sektorovej politiky, poskytol daný kapitál.“ (78) |
| --- | --- |

(338)

Prípadné pozitívne dosahy na hospodárstvo regiónu, v ktorom sa letisko nachádza, sa pri posúdení nemajú brať do úvahy, lebo Súdny dvor ozrejmil, že relevantná otázka pri uplatňovaní kritéria súkromného subjektu v trhovom hospodárstve znie, „či by za podobných okolností súkromný akcionár, ktorý sa opiera o možnosť predvídateľnej návratnosti, bez ohľadu na akékoľvek motívy sociálneho charakteru alebo regionálnej či sektorovej politiky, poskytol daný kapitál.“ (78)

78

| (339) | V rozsudku vo veci Stardust Marine Súdny dvor konštatoval, že „[...] na účely zistenia, či sa štát správal, alebo nesprával ako obozretný investor v trhovom hospodárstve, treba vychádzať z kontextu času, keď boli opatrenia finančnej pomoci prijaté, aby bolo možné posúdiť, či správanie štátu bolo hospodársky rozumné, a teda zdržať sa akéhokoľvek hodnotenia založeného na neskoršej situácii.“ (79) |
| --- | --- |

(339)

V rozsudku vo veci Stardust Marine Súdny dvor konštatoval, že „[...] na účely zistenia, či sa štát správal, alebo nesprával ako obozretný investor v trhovom hospodárstve, treba vychádzať z kontextu času, keď boli opatrenia finančnej pomoci prijaté, aby bolo možné posúdiť, či správanie štátu bolo hospodársky rozumné, a teda zdržať sa akéhokoľvek hodnotenia založeného na neskoršej situácii.“ (79)

79

| (340) | Ďalej v rozsudku vo veci EDF Súdny dvor rozhodol, že „[...] ekonomické posúdenia vykonané po poskytnutí uvedenej výhody, retrospektívne konštatovanie efektívnej rentability investície vykonanej dotknutým členským štátom alebo neskoršie odôvodnenia výberu naozaj prijatého postupu nemôžu postačovať na preukázanie, že tento členský štát prijal predtým alebo súbežne s poskytnutím ekonomickej výhody takéto rozhodnutie ako akcionár.“ (80) |
| --- | --- |

(340)

Ďalej v rozsudku vo veci EDF Súdny dvor rozhodol, že „[...] ekonomické posúdenia vykonané po poskytnutí uvedenej výhody, retrospektívne konštatovanie efektívnej rentability investície vykonanej dotknutým členským štátom alebo neskoršie odôvodnenia výberu naozaj prijatého postupu nemôžu postačovať na preukázanie, že tento členský štát prijal predtým alebo súbežne s poskytnutím ekonomickej výhody takéto rozhodnutie ako akcionár.“ (80)

80

| (341) | Na to, aby Komisia mohla uplatniť zásadu súkromného subjektu v trhovom hospodárstve, musí sa preniesť do času, keď bolo prijaté rozhodnutie o zvýšení kapitálu spoločnosti FFHG. Komisia musí svoje posúdenie v zásade postaviť aj na informáciách a predpokladoch, ktoré mali verejní akcionári spoločnosti FFHG k dispozícii v čase prijatia rozhodnutia o predmetnom finančnom usporiadaní. |
| --- | --- |

(341)

Na to, aby Komisia mohla uplatniť zásadu súkromného subjektu v trhovom hospodárstve, musí sa preniesť do času, keď bolo prijaté rozhodnutie o zvýšení kapitálu spoločnosti FFHG. Komisia musí svoje posúdenie v zásade postaviť aj na informáciách a predpokladoch, ktoré mali verejní akcionári spoločnosti FFHG k dispozícii v čase prijatia rozhodnutia o predmetnom finančnom usporiadaní.

| (342) | Komisia si uvedomuje, že pre príslušný členský štát a predmetných prevádzkovateľov môže byť ťažké poskytnúť úplné dôkazy z relevantného obdobia v súvislosti s finančným usporiadaním dohodnutým pred mnohými rokmi, a bude to brať do úvahy pri uplatňovaní príslušného kritéria v tejto veci. |
| --- | --- |

(342)

Komisia si uvedomuje, že pre príslušný členský štát a predmetných prevádzkovateľov môže byť ťažké poskytnúť úplné dôkazy z relevantného obdobia v súvislosti s finančným usporiadaním dohodnutým pred mnohými rokmi, a bude to brať do úvahy pri uplatňovaní príslušného kritéria v tejto veci.

| (343) | Nemecko tvrdí, že akcionári spoločnosti FFHG založili svoje rozhodnutie vložiť dodatočný kapitál na niekoľkých dokumentoch, ktoré vypracovala spoločnosť FFHG, spoločnosť Fraport a externé poradenské spoločnosti, čo je dôkazom toho, že toto rozhodnutie bolo odôvodnené. |
| --- | --- |

(343)

Nemecko tvrdí, že akcionári spoločnosti FFHG založili svoje rozhodnutie vložiť dodatočný kapitál na niekoľkých dokumentoch, ktoré vypracovala spoločnosť FFHG, spoločnosť Fraport a externé poradenské spoločnosti, čo je dôkazom toho, že toto rozhodnutie bolo odôvodnené.

| (344) | Hoci je pravda, že bol vypracovaný dlhodobý plán investícií do spoločnosti FFHG na roky 2001 – 2015, v čase zvýšenia kapitálu v roku 2001 poradcovia spoločnosti Fraport, teda skupina BCG a spoločnosť SD, považovali investíciu za vysoko rizikovú, lebo spoločnosť FFHG by dosiahla ročný zisk [...] EUR až v roku 2015, a to len za predpokladu neúmerne vysokého rastu. V tomto ohľade možno uviesť niekoľko pozorovaní v súvislosti s načasovaním zvýšenia kapitálu v roku 2001 a informáciami dostupnými v čase, keď spolková krajina Porýnie-Falcko a spoločnosť Fraport rozhodovali o tomto opatrení. |
| --- | --- |

(344)

Hoci je pravda, že bol vypracovaný dlhodobý plán investícií do spoločnosti FFHG na roky 2001 – 2015, v čase zvýšenia kapitálu v roku 2001 poradcovia spoločnosti Fraport, teda skupina BCG a spoločnosť SD, považovali investíciu za vysoko rizikovú, lebo spoločnosť FFHG by dosiahla ročný zisk [...] EUR až v roku 2015, a to len za predpokladu neúmerne vysokého rastu. V tomto ohľade možno uviesť niekoľko pozorovaní v súvislosti s načasovaním zvýšenia kapitálu v roku 2001 a informáciami dostupnými v čase, keď spolková krajina Porýnie-Falcko a spoločnosť Fraport rozhodovali o tomto opatrení.

| (345) | Rozhodnutie vložiť dodatočný kapitál do spoločnosti FFHG bolo prijaté s ohľadom na zhoršujúcu sa finančnú situáciu letiska v roku 2001. V januári 2001 bola predložená správa o hospodárskej situácii spoločnosti FFHG. V tejto správe sa dospelo k záveru, že hoci predbežné ciele, ktoré si stanovila spoločnosť Fraport pre spoločnosť FFHG, boli dosiahnuté rýchlo a počet cestujúcich sa zvyšoval, celková hospodárska situácia sa dramaticky zhoršovala, lebo dvaja hlavní klienti spoločnosti FFHG (Malaysian Airlines Cargo a MNG Airlines) presunuli svoju činnosť z letiska Frankfurt-Hahn alebo ju na ňom obmedzili. V tejto súvislosti spoločnosť Fraport poverila skupinu BCG a spoločnosť SD vypracovaním stratégie pre spoločnosť FFHG. Zo správy skupiny BCG vyplýva, že ani v prípade neúmerného rastu nebolo možné očakávať ziskovosť investícií do spoločnosti FFHG skôr ako v roku 2015. Tieto predpoklady rastu potvrdila ako nerealistické aj spoločnosť Interplan (81) (82). Skupina BCG navyše vo svojej správe uviedla, že podľa realistických predpokladov rastu nemožno očakávať nijakú ziskovosť investícií. Na podporu tohto tvrdenia skupina BCG vypočítala čistú súčasnú hodnotu investície, ako je zhrnuté v tabuľke 19.

  Tabuľka 19


  Výpočet ziskovosti investícií do spoločnosti FFHG vypracovaný skupinou BCG
   (83)







  Predpoklady (84) | Čistá súčasná hodnota (85) (v EUR) |
| --- | --- | --- |
| 20 % nárast od roku 2005 | [...] |
| 10 % nárast od roku 2005 | [...] |
| 7 % nárast od roku 2005 | [...] |

(345)

Rozhodnutie vložiť dodatočný kapitál do spoločnosti FFHG bolo prijaté s ohľadom na zhoršujúcu sa finančnú situáciu letiska v roku 2001. V januári 2001 bola predložená správa o hospodárskej situácii spoločnosti FFHG. V tejto správe sa dospelo k záveru, že hoci predbežné ciele, ktoré si stanovila spoločnosť Fraport pre spoločnosť FFHG, boli dosiahnuté rýchlo a počet cestujúcich sa zvyšoval, celková hospodárska situácia sa dramaticky zhoršovala, lebo dvaja hlavní klienti spoločnosti FFHG (Malaysian Airlines Cargo a MNG Airlines) presunuli svoju činnosť z letiska Frankfurt-Hahn alebo ju na ňom obmedzili. V tejto súvislosti spoločnosť Fraport poverila skupinu BCG a spoločnosť SD vypracovaním stratégie pre spoločnosť FFHG. Zo správy skupiny BCG vyplýva, že ani v prípade neúmerného rastu nebolo možné očakávať ziskovosť investícií do spoločnosti FFHG skôr ako v roku 2015. Tieto predpoklady rastu potvrdila ako nerealistické aj spoločnosť Interplan (81) (82). Skupina BCG navyše vo svojej správe uviedla, že podľa realistických predpokladov rastu nemožno očakávať nijakú ziskovosť investícií. Na podporu tohto tvrdenia skupina BCG vypočítala čistú súčasnú hodnotu investície, ako je zhrnuté v tabuľke 19.

81

82

Tabuľka 19

Tabuľka 19

Výpočet ziskovosti investícií do spoločnosti FFHG vypracovaný skupinou BCG
   (83)

Výpočet ziskovosti investícií do spoločnosti FFHG vypracovaný skupinou BCG

83

Predpoklady (84)

84

Čistá súčasná hodnota (85) (v EUR)

85

20 % nárast od roku 2005

[...]

10 % nárast od roku 2005

[...]

7 % nárast od roku 2005

[...]

| (346) | Podľa prognóz letovej prevádzky externého odborníka spoločnosti Fraport by navyše ďalší rast závisel od dodatočných investícií do infraštruktúry (86). Celková výška potrebných investícií sa odhadovala až na [...] mil. EUR a zahŕňala by predĺženie vzletovej a pristávacej dráhy, rolovacích dráh a odbavovacích plôch a iné infraštruktúrne opatrenia. Ako však uviedla skupina BCG, nevykonalo sa nijaké podrobné posúdenie, ktoré by podoprelo tento veľký investičný plán. Z týchto dôvodov skupina BCG usúdila, že investícia zahŕňala veľké riziká, a odporučila podeliť sa o tieto riziká s ďalším investorom alebo uvažovať o predaji podielu spoločnosti Fraport v spoločnosti FFHG. |
| --- | --- |

(346)

Podľa prognóz letovej prevádzky externého odborníka spoločnosti Fraport by navyše ďalší rast závisel od dodatočných investícií do infraštruktúry (86). Celková výška potrebných investícií sa odhadovala až na [...] mil. EUR a zahŕňala by predĺženie vzletovej a pristávacej dráhy, rolovacích dráh a odbavovacích plôch a iné infraštruktúrne opatrenia. Ako však uviedla skupina BCG, nevykonalo sa nijaké podrobné posúdenie, ktoré by podoprelo tento veľký investičný plán. Z týchto dôvodov skupina BCG usúdila, že investícia zahŕňala veľké riziká, a odporučila podeliť sa o tieto riziká s ďalším investorom alebo uvažovať o predaji podielu spoločnosti Fraport v spoločnosti FFHG.

86

| (347) | Nemecko na preukázanie súladu zvýšenia kapitálu v roku 2001 s trhom predložilo kritérium súkromného subjektu v trhovom hospodárstve, ktoré vypracovala spoločnosť PwC. Tento dokument však nepodporuje tvrdenie Nemecka, že akcionári spoločnosti FFHG sa správali ako obozretní investori, ako je uvedené v odôvodnení 348 a nasl. |
| --- | --- |

(347)

Nemecko na preukázanie súladu zvýšenia kapitálu v roku 2001 s trhom predložilo kritérium súkromného subjektu v trhovom hospodárstve, ktoré vypracovala spoločnosť PwC. Tento dokument však nepodporuje tvrdenie Nemecka, že akcionári spoločnosti FFHG sa správali ako obozretní investori, ako je uvedené v odôvodnení 348 a nasl.

| (348) | Komisia berie na vedomie dlhodobý obchodný plán vypracovaný spoločnosťou SD pre spoločnosť Fraport v roku 2001, ktorý slúžil ako základ pre kritériá súkromného subjektu v trhovom hospodárstve vypracované spoločnosťou PwC v rokoch 2006 a 2008. V tomto obchodnom pláne boli identifikované tieto tri scenáre:






  i) | zachovanie súčasného stavu: spoločnosť Fraport neuskutoční nijaké ďalšie investície; |
| --- | --- | --- |

(348)

Komisia berie na vedomie dlhodobý obchodný plán vypracovaný spoločnosťou SD pre spoločnosť Fraport v roku 2001, ktorý slúžil ako základ pre kritériá súkromného subjektu v trhovom hospodárstve vypracované spoločnosťou PwC v rokoch 2006 a 2008. V tomto obchodnom pláne boli identifikované tieto tri scenáre:

i)

zachovanie súčasného stavu: spoločnosť Fraport neuskutoční nijaké ďalšie investície;

| ii) | alternatívny scenár 1: obmedzené investície do rozšírenia vzletovej a pristávacej dráhy za veľmi pesimistických prognóz letovej prevádzky a |
| --- | --- |

ii)

alternatívny scenár 1: obmedzené investície do rozšírenia vzletovej a pristávacej dráhy za veľmi pesimistických prognóz letovej prevádzky a

| iii) | alternatívny scenár 2: rovnaké investície, ale najlepšie prognózy letovej prevádzky. |
| --- | --- |

iii)

alternatívny scenár 2: rovnaké investície, ale najlepšie prognózy letovej prevádzky.

| (349) | Spoločnosť PwC však nevypočítala čistú súčasnú hodnotu pre rôzne scenáre na účely porovnania. V tabuľke 20 však vidno, že stanovená čistá súčasná hodnota2001 – 2015 by vo všetkých scenároch bola záporná. Takisto aj z odhadov, z ktorých vychádza posúdenie ziskovosti spoločnosti PwC, vyplýva, že alternatívne scenáre by len za veľmi optimistických prognóz letovej prevádzky za predpokladu neúmerne vysokého rastu mali za následok straty, ktoré sú nižšie (o [...] mil. EUR) ako v scenári so zachovaním súčasného stavu (bez zohľadnenia nevyhnutnej dodatočnej investície vo výške [...] mil. EUR). V scenári s najhorším prípadom by čistá súčasná hodnota alternatívneho scenára bola ešte vyššia (o [...] mil. EUR) ako v scenári so zachovaním súčasného stavu.

  Tabuľka 20


  Posúdenie ziskovosti zvýšenia kapitálu v roku 2001
   (87)

  [...]







  Zdroj: | Správa spoločnosti PwC, 24. októbra 2008, s. 39 a posúdenie Komisie (88). |
| --- | --- | --- |

(349)

Spoločnosť PwC však nevypočítala čistú súčasnú hodnotu pre rôzne scenáre na účely porovnania. V tabuľke 20 však vidno, že stanovená čistá súčasná hodnota2001 – 2015 by vo všetkých scenároch bola záporná. Takisto aj z odhadov, z ktorých vychádza posúdenie ziskovosti spoločnosti PwC, vyplýva, že alternatívne scenáre by len za veľmi optimistických prognóz letovej prevádzky za predpokladu neúmerne vysokého rastu mali za následok straty, ktoré sú nižšie (o [...] mil. EUR) ako v scenári so zachovaním súčasného stavu (bez zohľadnenia nevyhnutnej dodatočnej investície vo výške [...] mil. EUR). V scenári s najhorším prípadom by čistá súčasná hodnota alternatívneho scenára bola ešte vyššia (o [...] mil. EUR) ako v scenári so zachovaním súčasného stavu.

2001 – 2015

Tabuľka 20

Tabuľka 20

Posúdenie ziskovosti zvýšenia kapitálu v roku 2001
   (87)

Posúdenie ziskovosti zvýšenia kapitálu v roku 2001

87

[...]

Zdroj:

Zdroj:

88

| (350) | Nemecko ďalej tvrdí, že sa uvažovalo o odchode spoločnosti Fraport, čo však nebolo možné aspoň do roku 2005, takže sa to nepovažovalo za možnú alternatívu. Spoločnosť Fraport síce bola viazaná dohodou PLTA z roku 2001, čistá súčasná hodnota očakávaných strát od roku 2001 do roku 2005 však predstavovala [...] mil. EUR. Komisia sa preto domnieva, že pokrytie strát spoločnosti FFHG do roku 2005 bez akýchkoľvek ďalších investícií by bolo menej nákladné než ďalšie investície do letiska. |
| --- | --- |

(350)

Nemecko ďalej tvrdí, že sa uvažovalo o odchode spoločnosti Fraport, čo však nebolo možné aspoň do roku 2005, takže sa to nepovažovalo za možnú alternatívu. Spoločnosť Fraport síce bola viazaná dohodou PLTA z roku 2001, čistá súčasná hodnota očakávaných strát od roku 2001 do roku 2005 však predstavovala [...] mil. EUR. Komisia sa preto domnieva, že pokrytie strát spoločnosti FFHG do roku 2005 bez akýchkoľvek ďalších investícií by bolo menej nákladné než ďalšie investície do letiska.

| (351) | Navyše treba takisto pripomenúť, že prognóza ziskovosti investícií spoločnosti Fraport do spoločnosti FFHG sa výrazne zhoršila po prijatí rozhodnutia uzavrieť dohodu PLTA v roku 2001 (konkrétne po auguste 1999). |
| --- | --- |

(351)

Navyše treba takisto pripomenúť, že prognóza ziskovosti investícií spoločnosti Fraport do spoločnosti FFHG sa výrazne zhoršila po prijatí rozhodnutia uzavrieť dohodu PLTA v roku 2001 (konkrétne po auguste 1999).

| (352) | V tabuľke 21 sa porovnávajú očakávané ročné výsledky v rokoch 2001 – 2010 podľa obchodného plánu spoločnosti FFHG vypracované na podporu rozhodnutia uzavrieť dohodu PLTA v roku 2001 a podľa obchodného plánu spoločnosti FFHG na podporu zvýšenia kapitálu v roku 2001. Čistá súčasná hodnota ročných výsledkov spoločnosti FFHG za rovnaké obdobie sa tak znížila približne o [...] mil. EUR.

  Tabuľka 21


  Porovnávacie posúdenie ročných výsledkov spoločnosti FFHG podľa obchodného plánu pre dohodu PLTA z roku 2001 oproti zvýšeniu kapitálu v roku 2001
   (89)

  [...]







  Zdroj: | Správa spoločnosti PwC, 24. októbra 2008, s. 32 a 39 a posúdenie Komisie (90). |
| --- | --- | --- |

(352)

V tabuľke 21 sa porovnávajú očakávané ročné výsledky v rokoch 2001 – 2010 podľa obchodného plánu spoločnosti FFHG vypracované na podporu rozhodnutia uzavrieť dohodu PLTA v roku 2001 a podľa obchodného plánu spoločnosti FFHG na podporu zvýšenia kapitálu v roku 2001. Čistá súčasná hodnota ročných výsledkov spoločnosti FFHG za rovnaké obdobie sa tak znížila približne o [...] mil. EUR.

Tabuľka 21

Tabuľka 21

Porovnávacie posúdenie ročných výsledkov spoločnosti FFHG podľa obchodného plánu pre dohodu PLTA z roku 2001 oproti zvýšeniu kapitálu v roku 2001
   (89)

Porovnávacie posúdenie ročných výsledkov spoločnosti FFHG podľa obchodného plánu pre dohodu PLTA z roku 2001 oproti zvýšeniu kapitálu v roku 2001

89

[...]

Zdroj:

Zdroj:

90

| (353) | Komisia ďalej konštatuje, že podľa zápisnice zo zasadnutia dozornej rady zo 16. novembra 2001 sa diskutovalo o ziskovosti zvýšenia kapitálu z roku 2001. Podľa tejto zápisnice sa neočakávalo, že investície – dokonca ani priebežné investície vo výške 27 miliónov EUR – do spoločnosti FFHG budú ziskové. Ďalej v nej bolo uvedené, že spoločnosť Fraport napriek tomu poskytne „rizikový kapitál s cieľom vytvoriť príležitosti pre budúcnosť“. Zástupca spolkovej krajiny Porýnie-Falcko (orgán „Landrat“ okresu Rhein-Hunsrück) navyše konštatoval, že podľa zápisnice zo zasadnutia dozornej rady spoločnosti FFHG v máji 2001 „rozhodnutie spoločnosti Fraport investovať do spoločnosti FFHG nebude závisieť od vyhliadok ziskovosti, ale od súhlasu výboru pre akvizície dozornej rady spoločnosti Fraport, ktorý tento súhlas dal.“ |
| --- | --- |

(353)

Komisia ďalej konštatuje, že podľa zápisnice zo zasadnutia dozornej rady zo 16. novembra 2001 sa diskutovalo o ziskovosti zvýšenia kapitálu z roku 2001. Podľa tejto zápisnice sa neočakávalo, že investície – dokonca ani priebežné investície vo výške 27 miliónov EUR – do spoločnosti FFHG budú ziskové. Ďalej v nej bolo uvedené, že spoločnosť Fraport napriek tomu poskytne „rizikový kapitál s cieľom vytvoriť príležitosti pre budúcnosť“. Zástupca spolkovej krajiny Porýnie-Falcko (orgán „Landrat“ okresu Rhein-Hunsrück) navyše konštatoval, že podľa zápisnice zo zasadnutia dozornej rady spoločnosti FFHG v máji 2001 „rozhodnutie spoločnosti Fraport investovať do spoločnosti FFHG nebude závisieť od vyhliadok ziskovosti, ale od súhlasu výboru pre akvizície dozornej rady spoločnosti Fraport, ktorý tento súhlas dal.“

| (354) | Vzhľadom na uvedené skutočnosti Komisia dospela k záveru, že zvýšenie kapitálu spoločnosti Fraport v roku 2001 sa nevykonalo v súlade so zásadou súkromného subjektu v trhovom hospodárstve a poskytlo spoločnosti FFHG výhodu. |
| --- | --- |

(354)

Vzhľadom na uvedené skutočnosti Komisia dospela k záveru, že zvýšenie kapitálu spoločnosti Fraport v roku 2001 sa nevykonalo v súlade so zásadou súkromného subjektu v trhovom hospodárstve a poskytlo spoločnosti FFHG výhodu.

| (355) | Čo sa týka zvýšenia kapitálu zo strany spolkovej krajiny Porýnie-Falcko, Komisia konštatuje, že odôvodnenie Nemecka, pokiaľ ide o súlad s trhom, je založené na rovnakých dôvodoch ako v prípade spoločnosti Fraport, čo sa už prebralo v odôvodnení 344 a nasl. Argumenty uvedené v tejto súvislosti platia aj v tomto prípade. |
| --- | --- |

(355)

Čo sa týka zvýšenia kapitálu zo strany spolkovej krajiny Porýnie-Falcko, Komisia konštatuje, že odôvodnenie Nemecka, pokiaľ ide o súlad s trhom, je založené na rovnakých dôvodoch ako v prípade spoločnosti Fraport, čo sa už prebralo v odôvodnení 344 a nasl. Argumenty uvedené v tejto súvislosti platia aj v tomto prípade.

| (356) | V tomto ohľade Komisia v prvom rade konštatuje, že od roku 1994 už spolková krajina niekoľkokrát investovala do spoločnosti FFHG bez akéhokoľvek úspechu. Po druhé, spolková krajina sa podieľala na zvýšení kapitálu za iných podmienok ako spoločnosť Fraport (nebolo možné očakávať nijakú odmenu za jej investície počas trvania dohody PLTA z roku 2001). Po tretie, podľa investičnej správy z roku 2003 určenej pre Porýnie-Falcko boli dôvodom investície spolkovej krajiny do letiska Frankfurt-Hahn významné ciele sociálnej a štrukturálnej politiky, napríklad vytvorenie pracovných miest a splnenie cieľov dopravnej politiky, a nie ziskovosť. |
| --- | --- |

(356)

V tomto ohľade Komisia v prvom rade konštatuje, že od roku 1994 už spolková krajina niekoľkokrát investovala do spoločnosti FFHG bez akéhokoľvek úspechu. Po druhé, spolková krajina sa podieľala na zvýšení kapitálu za iných podmienok ako spoločnosť Fraport (nebolo možné očakávať nijakú odmenu za jej investície počas trvania dohody PLTA z roku 2001). Po tretie, podľa investičnej správy z roku 2003 určenej pre Porýnie-Falcko boli dôvodom investície spolkovej krajiny do letiska Frankfurt-Hahn významné ciele sociálnej a štrukturálnej politiky, napríklad vytvorenie pracovných miest a splnenie cieľov dopravnej politiky, a nie ziskovosť.

| (357) | Komisia preto takisto dospela k záveru, že zvýšenie kapitálu v roku 2001 zo strany spolkovej krajiny Porýnie-Falcko sa nevykonalo v súlade so zásadou súkromného subjektu v trhovom hospodárstve a poskytlo spoločnosti FFHG výhodu. |
| --- | --- |

(357)

Komisia preto takisto dospela k záveru, že zvýšenie kapitálu v roku 2001 zo strany spolkovej krajiny Porýnie-Falcko sa nevykonalo v súlade so zásadou súkromného subjektu v trhovom hospodárstve a poskytlo spoločnosti FFHG výhodu.

8.1.2.4.   
  Selektívnosť

Selektívnosť

| (358) | Na to, aby sa na opatrenie štátu vzťahoval článok 107 ods. 1 zmluvy, musí zvýhodňovať „určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru“. Preto sa pojem štátna pomoc vzťahuje len na tie opatrenia zvýhodňujúce podniky, ktoré selektívnym spôsobom poskytujú určitú výhodu. |
| --- | --- |

(358)

Na to, aby sa na opatrenie štátu vzťahoval článok 107 ods. 1 zmluvy, musí zvýhodňovať „určitých podnikateľov alebo výrobu určitých druhov tovaru“. Preto sa pojem štátna pomoc vzťahuje len na tie opatrenia zvýhodňujúce podniky, ktoré selektívnym spôsobom poskytujú určitú výhodu.

| (359) | V tomto prípade zvýšenie kapitálu z roku 2001 zo strany spoločnosti Fraport a spolkovej krajiny Porýnie-Falcko prinieslo výhodu len spoločnosti FFHG. Obidve zvýšenia kapitálu boli preto a priori selektívne v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy. |
| --- | --- |

(359)

V tomto prípade zvýšenie kapitálu z roku 2001 zo strany spoločnosti Fraport a spolkovej krajiny Porýnie-Falcko prinieslo výhodu len spoločnosti FFHG. Obidve zvýšenia kapitálu boli preto a priori selektívne v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy.

priori

8.1.2.5.   
  Narušenie hospodárskej súťaže a vplyv na obchod

Narušenie hospodárskej súťaže a vplyv na obchod

| (360) | Ak sa prostredníctvom pomoci poskytnutej zo strany členského štátu posilní postavenie podniku v porovnaní s inými podnikmi, s ktorými súťaží pri obchodovaní v rámci Únie, tieto iné podniky sa musia považovať za podniky ovplyvnené touto pomocou. Podľa ustálenej judikatúry (91) na to, aby opatrenie narušilo hospodársku súťaž, stačí, aby príjemca pomoci súťažil s inými podnikmi na trhoch, ktoré sú otvorené hospodárskej súťaži. |
| --- | --- |

(360)

Ak sa prostredníctvom pomoci poskytnutej zo strany členského štátu posilní postavenie podniku v porovnaní s inými podnikmi, s ktorými súťaží pri obchodovaní v rámci Únie, tieto iné podniky sa musia považovať za podniky ovplyvnené touto pomocou. Podľa ustálenej judikatúry (91) na to, aby opatrenie narušilo hospodársku súťaž, stačí, aby príjemca pomoci súťažil s inými podnikmi na trhoch, ktoré sú otvorené hospodárskej súťaži.

91

| (361) | Podľa posúdenia v odôvodnení 304 je prevádzkovanie letiska hospodárska činnosť. Hospodárska súťaž existuje na jednej strane medzi letiskami, ktoré sa snažia prilákať leteckých dopravcov a zodpovedajúcu leteckú dopravu (osobnú a nákladnú), a na druhej strane medzi prevádzkovateľmi letísk, ktorí môžu súťažiť medzi sebou, aby im bolo zverené prevádzkovanie daného letiska. Do hospodárskej súťaže sa navyše môžu dostať aj letiská nachádzajúce sa v rôznych spádových oblastiach či dokonca v rôznych členských štátoch, aby tak prilákali leteckých dopravcov, najmä nízkonákladových a charterových dopravcov. |
| --- | --- |

(361)

Podľa posúdenia v odôvodnení 304 je prevádzkovanie letiska hospodárska činnosť. Hospodárska súťaž existuje na jednej strane medzi letiskami, ktoré sa snažia prilákať leteckých dopravcov a zodpovedajúcu leteckú dopravu (osobnú a nákladnú), a na druhej strane medzi prevádzkovateľmi letísk, ktorí môžu súťažiť medzi sebou, aby im bolo zverené prevádzkovanie daného letiska. Do hospodárskej súťaže sa navyše môžu dostať aj letiská nachádzajúce sa v rôznych spádových oblastiach či dokonca v rôznych členských štátoch, aby tak prilákali leteckých dopravcov, najmä nízkonákladových a charterových dopravcov.

| (362) | Vzhľadom na veľkosť letiska Frankfurt-Hahn (pozri tabuľku 1) a jeho blízkosť k iným letiskám Únie, najmä k letisku Frankfurt nad Mohanom, Luxemburg, Zweibrücken, Saarbrücken a Kolín-Bonn (92), sa Komisia domnieva, že dotknuté opatrenia mohli ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi. Ako je uvedené v odôvodnení 202, existujú medzinárodné lety z letiska Frankfurt-Hahn do niekoľkých medzinárodných destinácií. Vzletová a pristávacia dráha na letisku Frankfurt-Hahn je dostatočne dlhá a umožňuje leteckým dopravcom obsluhovať medzinárodné destinácie. |
| --- | --- |

(362)

Vzhľadom na veľkosť letiska Frankfurt-Hahn (pozri tabuľku 1) a jeho blízkosť k iným letiskám Únie, najmä k letisku Frankfurt nad Mohanom, Luxemburg, Zweibrücken, Saarbrücken a Kolín-Bonn (92), sa Komisia domnieva, že dotknuté opatrenia mohli ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi. Ako je uvedené v odôvodnení 202, existujú medzinárodné lety z letiska Frankfurt-Hahn do niekoľkých medzinárodných destinácií. Vzletová a pristávacia dráha na letisku Frankfurt-Hahn je dostatočne dlhá a umožňuje leteckým dopravcom obsluhovať medzinárodné destinácie.

92

| (363) | Letisko Frankfurt-Hahn sa navyše využíva aj ako nákladné letisko (pozri tabuľku 2). Pokiaľ ide o hospodársku súťaž v oblasti leteckej nákladnej dopravy, Komisia konštatuje, že nákladná doprava je spravidla mobilnejšia než osobná doprava (93). Vo všeobecnosti platí, že spádová oblasť pre nákladné letiská má polomer približne aspoň 200 kilometrov a 2 hodiny cesty. Pokiaľ ide o hospodársku súťaž v oblasti leteckej nákladnej dopravy, Komisia konštatuje, že nákladná doprava je spravidla mobilnejšia než osobná doprava (94). Vo všeobecnosti platí, že spádová oblasť pre nákladné letiská má polomer približne aspoň 200 kilometrov a 2 hodiny cesty. Na základe informácií Komisie sa priemyselné subjekty vo všeobecnosti domnievajú, že spádová oblasť nákladného letiska môže byť dokonca väčšia, lebo pre špeditérov môže byť vo všeobecnosti prijateľný špedičný čas až pol dňa (t. j. až 12 hodín jazdy nákladnými vozidlami), aby používali letisko na účely prepravy nákladu (95). Z tohto dôvodu sa Komisia domnieva, že keďže nákladné letiská sú nahraditeľnejšie ako letiská na osobnú dopravu, lebo letecký náklad stačí doručiť do určitej oblasti a potom ho cestnou a železničnou dopravou špeditéri dopravia na konečné miesto určenia, okrem iného existuje vyššia pravdepodobnosť narušenia hospodárskej súťaže a vplyvu na obchod medzi členskými štátmi. |
| --- | --- |

(363)

Letisko Frankfurt-Hahn sa navyše využíva aj ako nákladné letisko (pozri tabuľku 2). Pokiaľ ide o hospodársku súťaž v oblasti leteckej nákladnej dopravy, Komisia konštatuje, že nákladná doprava je spravidla mobilnejšia než osobná doprava (93). Vo všeobecnosti platí, že spádová oblasť pre nákladné letiská má polomer približne aspoň 200 kilometrov a 2 hodiny cesty. Pokiaľ ide o hospodársku súťaž v oblasti leteckej nákladnej dopravy, Komisia konštatuje, že nákladná doprava je spravidla mobilnejšia než osobná doprava (94). Vo všeobecnosti platí, že spádová oblasť pre nákladné letiská má polomer približne aspoň 200 kilometrov a 2 hodiny cesty. Na základe informácií Komisie sa priemyselné subjekty vo všeobecnosti domnievajú, že spádová oblasť nákladného letiska môže byť dokonca väčšia, lebo pre špeditérov môže byť vo všeobecnosti prijateľný špedičný čas až pol dňa (t. j. až 12 hodín jazdy nákladnými vozidlami), aby používali letisko na účely prepravy nákladu (95). Z tohto dôvodu sa Komisia domnieva, že keďže nákladné letiská sú nahraditeľnejšie ako letiská na osobnú dopravu, lebo letecký náklad stačí doručiť do určitej oblasti a potom ho cestnou a železničnou dopravou špeditéri dopravia na konečné miesto určenia, okrem iného existuje vyššia pravdepodobnosť narušenia hospodárskej súťaže a vplyvu na obchod medzi členskými štátmi.

93

94

95

| (364) | Na základe argumentov uvedených v odôvodneniach 360 až 364 hospodárska výhoda, ktorú získala spoločnosť FFHG, posilnila jej postavenie voči konkurentom na trhu Únie v oblasti poskytovania letiskových služieb. Za týchto okolností sa výhoda poskytnutá spoločnosti FFHG prostredníctvom zvýšenia kapitálu v roku 2001 musí považovať za schopnú narušiť hospodársku súťaž a ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi. |
| --- | --- |

(364)

Na základe argumentov uvedených v odôvodneniach 360 až 364 hospodárska výhoda, ktorú získala spoločnosť FFHG, posilnila jej postavenie voči konkurentom na trhu Únie v oblasti poskytovania letiskových služieb. Za týchto okolností sa výhoda poskytnutá spoločnosti FFHG prostredníctvom zvýšenia kapitálu v roku 2001 musí považovať za schopnú narušiť hospodársku súťaž a ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi.

8.1.2.6.   
  Záver

Záver

| (365) | Zvýšenie kapitálu v roku 2001 vo výške 27 miliónov EUR zo strany spoločnosti Fraport a spolkovej krajiny Porýnie-Falcko predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy. |
| --- | --- |

(365)

Zvýšenie kapitálu v roku 2001 vo výške 27 miliónov EUR zo strany spoločnosti Fraport a spolkovej krajiny Porýnie-Falcko predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy.

8.1.3.   OPATRENIE 3: ZVÝŠENIE KAPITÁLU V ROKU 2004 A OPATRENIE 4: DOHODA PLTA Z ROKU 2004

| (366) | V roku 2004 sa kapitál spoločnosti FFHG zvýšil o ďalších 42 miliónov EUR (spoločnosť Fraport investovala 10,21 milióna EUR, spolková krajina Hesensko investovala 20 miliónov EUR a spolková krajina Porýnie-Falcko investovala 11,79 milióna EUR). Spolková krajina Porýnie-Falcko a spolková krajina Hesensko súhlasili s týmto zvýšením kapitálu v roku 2002 pod podmienkou, že sa uzavrie nová dohoda PLTA (teda dohoda PLTA z roku 2004) medzi spoločnosťou FFHG a spoločnosťou Fraport na obdobie do 31. decembra 2014. |
| --- | --- |

(366)

V roku 2004 sa kapitál spoločnosti FFHG zvýšil o ďalších 42 miliónov EUR (spoločnosť Fraport investovala 10,21 milióna EUR, spolková krajina Hesensko investovala 20 miliónov EUR a spolková krajina Porýnie-Falcko investovala 11,79 milióna EUR). Spolková krajina Porýnie-Falcko a spolková krajina Hesensko súhlasili s týmto zvýšením kapitálu v roku 2002 pod podmienkou, že sa uzavrie nová dohoda PLTA (teda dohoda PLTA z roku 2004) medzi spoločnosťou FFHG a spoločnosťou Fraport na obdobie do 31. decembra 2014.

| (367) | Dňa 5. apríla 2004 spoločnosť Fraport a spoločnosť FFHG uzavreli dohodu PLTA z roku 2004. Táto dohoda bola schválená akcionármi spoločnosti Fraport 2. júna 2004. |
| --- | --- |

(367)

Dňa 5. apríla 2004 spoločnosť Fraport a spoločnosť FFHG uzavreli dohodu PLTA z roku 2004. Táto dohoda bola schválená akcionármi spoločnosti Fraport 2. júna 2004.

8.1.3.1.   
  Pojem podnik a hospodárska činnosť

Pojem podnik a hospodárska činnosť

| (368) | Ako bolo analyzované v odôvodnení 293 a nasl., od 12. decembra 2000 sa spoločnosť FFHG musí považovať za podnik vykonávajúci hospodársku činnosť v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy. |
| --- | --- |

(368)

Ako bolo analyzované v odôvodnení 293 a nasl., od 12. decembra 2000 sa spoločnosť FFHG musí považovať za podnik vykonávajúci hospodársku činnosť v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy.

8.1.3.2.   
  Štátne prostriedky a pripísateľnosť

Štátne prostriedky a pripísateľnosť

Zvýšenie kapitálu v roku 2004 a dohoda PLTA z roku 2004 – spoločnosť Fraport

Zvýšenie kapitálu v roku 2004 a dohoda PLTA z roku 2004 – spoločnosť Fraport

| (369) | Komisia sa domnieva, že vzhľadom na to, že dohoda PLTA z roku 2004 bola podmienkou nadobudnutia účinnosti zvýšenia kapitálu v roku 2004 a že obidve opatrenia podliehali súhlasu akcionárov spoločnosti Fraport na rovnakom valnom zhromaždení akcionárov, pripísateľnosť obidvoch opatrení sa musí posudzovať spolu (pokiaľ ide o príspevok spoločnosti Fraport). |
| --- | --- |

(369)

Komisia sa domnieva, že vzhľadom na to, že dohoda PLTA z roku 2004 bola podmienkou nadobudnutia účinnosti zvýšenia kapitálu v roku 2004 a že obidve opatrenia podliehali súhlasu akcionárov spoločnosti Fraport na rovnakom valnom zhromaždení akcionárov, pripísateľnosť obidvoch opatrení sa musí posudzovať spolu (pokiaľ ide o príspevok spoločnosti Fraport).

| (370) | Zvýšenie kapitálu v roku 2004 a dohoda PLTA z roku 2004 boli potvrdené na valnom zhromaždení akcionárov spoločnosti Fraport 2. júna 2004 prostredníctvom 99,992 % hlasov akcionárov prítomných na zhromaždení. |
| --- | --- |

(370)

Zvýšenie kapitálu v roku 2004 a dohoda PLTA z roku 2004 boli potvrdené na valnom zhromaždení akcionárov spoločnosti Fraport 2. júna 2004 prostredníctvom 99,992 % hlasov akcionárov prítomných na zhromaždení.

| (371) | Nemecko ďalej tvrdí, že na schválenie rozhodnutia o uzavretí dohody PLTA z roku 2004 bola potrebná väčšina 74,994 % hlasov na valnom zhromaždení akcionárov, zatiaľ čo verejní akcionári vlastnili približne len 70 % akcií spoločnosti Fraport, a preto fakticky nemohli kontrolovať rozhodnutia spoločnosti Fraport. V tejto súvislosti treba pripomenúť, že zvýšenie kapitálu v roku 2004 by nenadobudlo účinnosť bez súhlasu akcionárov spoločnosti Fraport s dohodou PLTA z roku 2004. |
| --- | --- |

(371)

Nemecko ďalej tvrdí, že na schválenie rozhodnutia o uzavretí dohody PLTA z roku 2004 bola potrebná väčšina 74,994 % hlasov na valnom zhromaždení akcionárov, zatiaľ čo verejní akcionári vlastnili približne len 70 % akcií spoločnosti Fraport, a preto fakticky nemohli kontrolovať rozhodnutia spoločnosti Fraport. V tejto súvislosti treba pripomenúť, že zvýšenie kapitálu v roku 2004 by nenadobudlo účinnosť bez súhlasu akcionárov spoločnosti Fraport s dohodou PLTA z roku 2004.

| (372) | Komisia sa domnieva, že štát mal ako väčšinový akcionár významný podiel na hlasovaní o zvýšení kapitálu v roku 2004 a o dohode PLTA z roku 2004. V každom prípade podľa nemeckého zákona Aktiengesetz (AktG) dohoda PLTA nadobúda účinnosť až po jej schválení valným zhromaždením akcionárov väčšinou hlasov predstavujúcich aspoň tri štvrtiny schváleného základného imania prítomného na hlasovaní (96). Orgány verejnej moci by teda bez výraznej účasti súkromných akcionárov nemohli kontrolovať rozhodnutie o uzavretí dohody PLTA v roku 2004 a vykonať zvýšenie kapitálu v roku 2004 zo strany spoločnosti Fraport. |
| --- | --- |

(372)

Komisia sa domnieva, že štát mal ako väčšinový akcionár významný podiel na hlasovaní o zvýšení kapitálu v roku 2004 a o dohode PLTA z roku 2004. V každom prípade podľa nemeckého zákona Aktiengesetz (AktG) dohoda PLTA nadobúda účinnosť až po jej schválení valným zhromaždením akcionárov väčšinou hlasov predstavujúcich aspoň tri štvrtiny schváleného základného imania prítomného na hlasovaní (96). Orgány verejnej moci by teda bez výraznej účasti súkromných akcionárov nemohli kontrolovať rozhodnutie o uzavretí dohody PLTA v roku 2004 a vykonať zvýšenie kapitálu v roku 2004 zo strany spoločnosti Fraport.

96

| (373) | Preto sa Komisia vzhľadom na úvahy v odôvodnení 369 a nasl. domnieva, že zvýšenie kapitálu v roku 2004 zo strany spoločnosti Fraport a dohoda PLTA z roku 2004 nie sú pripísateľné štátu. Aj keby sa pripísateľnosť potvrdila a opatrenie by sa považovalo za pomoc, táto pomoc by bola zlučiteľná s vnútorným trhom. V tejto súvislosti sa rovnako uplatňujú aj úvahy uvedené ďalej v oddieloch 10.3 a 10.4. |
| --- | --- |

(373)

Preto sa Komisia vzhľadom na úvahy v odôvodnení 369 a nasl. domnieva, že zvýšenie kapitálu v roku 2004 zo strany spoločnosti Fraport a dohoda PLTA z roku 2004 nie sú pripísateľné štátu. Aj keby sa pripísateľnosť potvrdila a opatrenie by sa považovalo za pomoc, táto pomoc by bola zlučiteľná s vnútorným trhom. V tejto súvislosti sa rovnako uplatňujú aj úvahy uvedené ďalej v oddieloch 10.3 a 10.4.

Zvýšenie kapitálu v roku 2004 – spolková krajina Porýnie-Falcko a spolková krajina Hesensko

Zvýšenie kapitálu v roku 2004 – spolková krajina Porýnie-Falcko a spolková krajina Hesensko

| (374) | Spolková krajina Porýnie-Falcko a spolková krajina Hesensko financovali svoje podiely na zvýšení kapitálu v roku 2004 priamo zo svojich všeobecných rozpočtov. Tieto časti zvýšenia kapitálu v roku 2004 boli preto jednoznačne financované zo štátnych prostriedkov a sú pripísateľné štátu. |
| --- | --- |

(374)

Spolková krajina Porýnie-Falcko a spolková krajina Hesensko financovali svoje podiely na zvýšení kapitálu v roku 2004 priamo zo svojich všeobecných rozpočtov. Tieto časti zvýšenia kapitálu v roku 2004 boli preto jednoznačne financované zo štátnych prostriedkov a sú pripísateľné štátu.

8.1.3.3.   
  Hospodárska výhoda

Hospodárska výhoda

| (375) | Ako bolo uvedené v odôvodnení 336 a nasl., Komisia uplatňuje zásadu súkromného subjektu v trhovom hospodárstve s cieľom zistiť, či podnik získal hospodársku výhodu. Zásady týkajúce sa uplatňovania zásady súkromného subjektu v trhovom hospodárstve uvedené v odôvodnení 336 a nasl. sa tu uplatňujú rovnakým spôsobom. |
| --- | --- |

(375)

Ako bolo uvedené v odôvodnení 336 a nasl., Komisia uplatňuje zásadu súkromného subjektu v trhovom hospodárstve s cieľom zistiť, či podnik získal hospodársku výhodu. Zásady týkajúce sa uplatňovania zásady súkromného subjektu v trhovom hospodárstve uvedené v odôvodnení 336 a nasl. sa tu uplatňujú rovnakým spôsobom.

Uplatnenie kritéria súkromného subjektu v trhovom hospodárstve – spolková krajina Porýnie-Falcko

Uplatnenie kritéria súkromného subjektu v trhovom hospodárstve – spolková krajina Porýnie-Falcko

| (376) | V súvislosti so zvýšením kapitálu z roku 2004 zo strany spolkovej krajiny Porýnie-Falcko Nemecko uviedlo, že konalo v súlade so zásadou súkromného subjektu v trhovom hospodárstve. Na podporu tohto tvrdenia Nemecko po rozhodnutí o začatí konania z roku 2008 poskytlo kritérium súkromného subjektu v trhovom hospodárstve uskutočnené spoločnosťou PwC v roku 2008. |
| --- | --- |

(376)

V súvislosti so zvýšením kapitálu z roku 2004 zo strany spolkovej krajiny Porýnie-Falcko Nemecko uviedlo, že konalo v súlade so zásadou súkromného subjektu v trhovom hospodárstve. Na podporu tohto tvrdenia Nemecko po rozhodnutí o začatí konania z roku 2008 poskytlo kritérium súkromného subjektu v trhovom hospodárstve uskutočnené spoločnosťou PwC v roku 2008.

| (377) | Komisia predovšetkým konštatuje, že spolková krajina Porýnie-Falcko nevypracovala vlastný výpočet ziskovosti ex ante ani nevypočítala vlastnú návratnosť investície. Naopak, spolková krajina Porýnie-Falcko sa spoliehala na obchodný plán vypracovaný spoločnosťami FFHG a Fraport. |
| --- | --- |

(377)

Komisia predovšetkým konštatuje, že spolková krajina Porýnie-Falcko nevypracovala vlastný výpočet ziskovosti ex ante ani nevypočítala vlastnú návratnosť investície. Naopak, spolková krajina Porýnie-Falcko sa spoliehala na obchodný plán vypracovaný spoločnosťami FFHG a Fraport.

ex ante

| (378) | Po druhé, Komisia sa domnieva, že situácia spolkovej krajiny nebola rovnaká ako situácia akcionárov spoločnosti Fraport. Z tabuľky 22 vyplýva, že spolková krajina Porýnie-Falcko mala od roku 2005 do roku 2009 poskytnúť [...] mil. EUR (celkovo [...] mil. EUR), ale očakávala, že platby dividend alebo inú odmenu za svoju účasť dostane až v roku 2025. Akcionári spoločnosti Fraport však mali poskytnúť [...] mil. EUR a očakávali, že po záporných výsledkoch počas prvých štyroch rokov dostanú vyplatené dividendy. Čistá súčasná hodnota očakávaných dividend za obdobie do roku 2025 bola [...] mil. EUR s vnútornou mierou návratnosti [...] %. |
| --- | --- |

(378)

Po druhé, Komisia sa domnieva, že situácia spolkovej krajiny nebola rovnaká ako situácia akcionárov spoločnosti Fraport. Z tabuľky 22 vyplýva, že spolková krajina Porýnie-Falcko mala od roku 2005 do roku 2009 poskytnúť [...] mil. EUR (celkovo [...] mil. EUR), ale očakávala, že platby dividend alebo inú odmenu za svoju účasť dostane až v roku 2025. Akcionári spoločnosti Fraport však mali poskytnúť [...] mil. EUR a očakávali, že po záporných výsledkoch počas prvých štyroch rokov dostanú vyplatené dividendy. Čistá súčasná hodnota očakávaných dividend za obdobie do roku 2025 bola [...] mil. EUR s vnútornou mierou návratnosti [...] %.

| (379) | Po tretie, vzhľadom na tento dlhý horizont plánovania a to, že spolková krajina Porýnie-Falcko už niekoľkokrát neúspešne investovala do spoločnosti FFHG, sa Komisia domnieva, že nijaký obozretný súkromný investor v situácii spolkovej krajiny by sa nerozhodol poskytnúť ďalšiu kapitálovú injekciu do spoločnosti FFHG bez vykonania posúdenia citlivosti ex ante.

  Tabuľka 22


  Posúdenie ziskovosti zvýšenia kapitálu v roku 2004 zo strany spolkovej krajiny Porýnie-Falcko

  [...]







  Zdroj: | Správa spoločnosti PwC: Rheinland-Pfalz, 24. októbra 2008, s. 21. |
| --- | --- | --- |

(379)

Po tretie, vzhľadom na tento dlhý horizont plánovania a to, že spolková krajina Porýnie-Falcko už niekoľkokrát neúspešne investovala do spoločnosti FFHG, sa Komisia domnieva, že nijaký obozretný súkromný investor v situácii spolkovej krajiny by sa nerozhodol poskytnúť ďalšiu kapitálovú injekciu do spoločnosti FFHG bez vykonania posúdenia citlivosti ex ante.

ex ante

Tabuľka 22

Tabuľka 22

Posúdenie ziskovosti zvýšenia kapitálu v roku 2004 zo strany spolkovej krajiny Porýnie-Falcko

Posúdenie ziskovosti zvýšenia kapitálu v roku 2004 zo strany spolkovej krajiny Porýnie-Falcko

[...]

Zdroj:

Zdroj:

| (380) | Kritérium súkromného subjektu v trhovom hospodárstve pre zvýšenie kapitálu v roku 2004 a dohoda PLTA z roku 2004 sú navyše založené na očakávaniach výrazného rastu, pokiaľ ide o ročné finančné výsledky spoločnosti FFHG (pozri tabuľku 23). Tieto predpoklady rastu, z ktorých vychádza kritérium súkromného subjektu v trhovom hospodárstve, sú podstatne vyššie ako tie, o ktoré sa opiera kritérium súkromného subjektu v trhovom hospodárstve pre zvýšenie kapitálu v roku 2001. Okrem toho podliehajú aj vysokým fluktuáciám a napríklad v roku 2009 predstavovali viac ako 300 %.

  Tabuľka 23


  Porovnanie očakávaných ročných výsledkov spoločnosti FFHG v obchodných plánoch použitých spoločnosťou PwC pre kritérium súkromného subjektu v trhovom hospodárstve pre zvýšenie kapitálu v roku 2001 a zvýšenie kapitálu v roku 2004


















  V tis. EUR | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zvýšenie kapitálu v roku 2004 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Zvýšenie kapitálu v roku 2004 – ročné zmeny v % | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Zvýšenie kapitálu v roku 2001 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Zvýšenie kapitálu v roku 2001 – ročné zmeny v % | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| |
| V tis. EUR | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 | |
| Zvýšenie kapitálu v roku 2004 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Zvýšenie kapitálu v roku 2004 – ročné zmeny v % | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Zvýšenie kapitálu v roku 2001 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Zvýšenie kapitálu v roku 2001 – ročné zmeny v % | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |

(380)

Kritérium súkromného subjektu v trhovom hospodárstve pre zvýšenie kapitálu v roku 2004 a dohoda PLTA z roku 2004 sú navyše založené na očakávaniach výrazného rastu, pokiaľ ide o ročné finančné výsledky spoločnosti FFHG (pozri tabuľku 23). Tieto predpoklady rastu, z ktorých vychádza kritérium súkromného subjektu v trhovom hospodárstve, sú podstatne vyššie ako tie, o ktoré sa opiera kritérium súkromného subjektu v trhovom hospodárstve pre zvýšenie kapitálu v roku 2001. Okrem toho podliehajú aj vysokým fluktuáciám a napríklad v roku 2009 predstavovali viac ako 300 %.

Tabuľka 23

Tabuľka 23

Porovnanie očakávaných ročných výsledkov spoločnosti FFHG v obchodných plánoch použitých spoločnosťou PwC pre kritérium súkromného subjektu v trhovom hospodárstve pre zvýšenie kapitálu v roku 2001 a zvýšenie kapitálu v roku 2004

Porovnanie očakávaných ročných výsledkov spoločnosti FFHG v obchodných plánoch použitých spoločnosťou PwC pre kritérium súkromného subjektu v trhovom hospodárstve pre zvýšenie kapitálu v roku 2001 a zvýšenie kapitálu v roku 2004

V tis. EUR

V tis. EUR

2004

2004

2005

2005

2006

2006

2007

2007

2008

2008

2009

2009

2010

2010

2011

2011

2012

2012

2013

2013

2014

2014

Zvýšenie kapitálu v roku 2004

Zvýšenie kapitálu v roku 2004

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Zvýšenie kapitálu v roku 2004 – ročné zmeny v %

Zvýšenie kapitálu v roku 2004 – ročné zmeny v %

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Zvýšenie kapitálu v roku 2001

Zvýšenie kapitálu v roku 2001

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Zvýšenie kapitálu v roku 2001 – ročné zmeny v %

Zvýšenie kapitálu v roku 2001 – ročné zmeny v %

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

V tis. EUR

V tis. EUR

2015

2015

2016

2016

2017

2017

2018

2018

2019

2019

2020

2020

2021

2021

2022

2022

2023

2023

2024

2024

Zvýšenie kapitálu v roku 2004

Zvýšenie kapitálu v roku 2004

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Zvýšenie kapitálu v roku 2004 – ročné zmeny v %

Zvýšenie kapitálu v roku 2004 – ročné zmeny v %

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Zvýšenie kapitálu v roku 2001

Zvýšenie kapitálu v roku 2001

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Zvýšenie kapitálu v roku 2001 – ročné zmeny v %

Zvýšenie kapitálu v roku 2001 – ročné zmeny v %

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| Zdroj: | Správa spoločnosti PwC, 24. októbra 2008, s. 45 a posúdenie Komisie (97). |
| --- | --- |

Zdroj:

Zdroj:

97

| (381) | Okrem toho podľa investičných správ spolkovej krajiny Porýnie-Falcko boli dôvodom investície spolkovej krajiny do letiska Frankfurt-Hahn významné ciele sociálnej a štrukturálnej politiky, napríklad vytvorenie pracovných miest a splnenie cieľov dopravnej politiky, a nie ziskovosť. Sociálne a regionálne aspekty však nemožno zohľadniť pri vypracúvaní kritéria súkromného subjektu v trhovom hospodárstve. |
| --- | --- |

(381)

Okrem toho podľa investičných správ spolkovej krajiny Porýnie-Falcko boli dôvodom investície spolkovej krajiny do letiska Frankfurt-Hahn významné ciele sociálnej a štrukturálnej politiky, napríklad vytvorenie pracovných miest a splnenie cieľov dopravnej politiky, a nie ziskovosť. Sociálne a regionálne aspekty však nemožno zohľadniť pri vypracúvaní kritéria súkromného subjektu v trhovom hospodárstve.

| (382) | Vzhľadom na tieto špecifické faktory týkajúce sa rozhodnutia spolkovej krajiny Porýnie-Falcko poskytnúť ďalšiu kapitálovú injekciu do spoločnosti FFHG (odôvodnenia 376 až 380) sa Komisia domnieva, že zvýšenie kapitálu v roku 2004 zo strany spolkovej krajiny Porýnie-Falcko nebolo v súlade so zásadou súkromného subjektu v trhovom hospodárstve a predstavovalo výhodu pre spoločnosť FFHG. |
| --- | --- |

(382)

Vzhľadom na tieto špecifické faktory týkajúce sa rozhodnutia spolkovej krajiny Porýnie-Falcko poskytnúť ďalšiu kapitálovú injekciu do spoločnosti FFHG (odôvodnenia 376 až 380) sa Komisia domnieva, že zvýšenie kapitálu v roku 2004 zo strany spolkovej krajiny Porýnie-Falcko nebolo v súlade so zásadou súkromného subjektu v trhovom hospodárstve a predstavovalo výhodu pre spoločnosť FFHG.

Uplatňovanie kritéria súkromného subjektu v trhovom hospodárstve – spolková krajina Hesensko

Uplatňovanie kritéria súkromného subjektu v trhovom hospodárstve – spolková krajina Hesensko

| (383) | Vo vzťahu k správaniu spolkovej krajiny Hesensko Nemecko tvrdí, že z dôvodu obmedzených možností rastu letiska Frankfurt nad Mohanom vyplývajúcich okrem iného zo zákazu nočných letov bol ďalší rozvoj letiska Frankfurt-Hahn podľa spolkovej krajiny Hesensko nevyhnutný. Nemecko poukázalo na to, že tento rozvoj umožnil úplne využiť existujúce možnosti rastu v rámci 24-hodinového letového povolenia pre letisko Frankfurt-Hahn aj vzhľadom na plánované zavedenie letiskového systému letiska Frankfurt nad Mohanom – letisko Frankfurt-Hahn. Prostredníctvom zvýšenia kapitálu v roku 2004 navyše spolková krajina Hesensko mohla ďalej podporiť rozvoj leteckej dopravy v rýnsko-mohanskej oblasti. |
| --- | --- |

(383)

Vo vzťahu k správaniu spolkovej krajiny Hesensko Nemecko tvrdí, že z dôvodu obmedzených možností rastu letiska Frankfurt nad Mohanom vyplývajúcich okrem iného zo zákazu nočných letov bol ďalší rozvoj letiska Frankfurt-Hahn podľa spolkovej krajiny Hesensko nevyhnutný. Nemecko poukázalo na to, že tento rozvoj umožnil úplne využiť existujúce možnosti rastu v rámci 24-hodinového letového povolenia pre letisko Frankfurt-Hahn aj vzhľadom na plánované zavedenie letiskového systému letiska Frankfurt nad Mohanom – letisko Frankfurt-Hahn. Prostredníctvom zvýšenia kapitálu v roku 2004 navyše spolková krajina Hesensko mohla ďalej podporiť rozvoj leteckej dopravy v rýnsko-mohanskej oblasti.

| (384) | Po prvé, Komisia konštatuje, že spolková krajina Hesensko nevypracovala nijaký osobitný výpočet ziskovosti ex ante. Po druhé, podobne ako spolková krajina Porýnie-Falcko, aj spolková krajina Hesensko očakávala, že platby dividend začne dostávať až po roku 2025. Po tretie, napriek dlhodobému horizontu plánovania sa neuskutočnilo nijaké posúdenie citlivosti predpokladov. Dôvody investície spolkovej krajiny do letiska Frankfurt-Hahn, napríklad rozvoj leteckej dopravy v rýnsko-mohanskej oblasti alebo iné dôležité aspekty sociálnej a štrukturálnej politiky, nemožno zohľadniť pri vypracúvaní kritéria súkromného subjektu v trhovom hospodárstve. |
| --- | --- |

(384)

Po prvé, Komisia konštatuje, že spolková krajina Hesensko nevypracovala nijaký osobitný výpočet ziskovosti ex ante. Po druhé, podobne ako spolková krajina Porýnie-Falcko, aj spolková krajina Hesensko očakávala, že platby dividend začne dostávať až po roku 2025. Po tretie, napriek dlhodobému horizontu plánovania sa neuskutočnilo nijaké posúdenie citlivosti predpokladov. Dôvody investície spolkovej krajiny do letiska Frankfurt-Hahn, napríklad rozvoj leteckej dopravy v rýnsko-mohanskej oblasti alebo iné dôležité aspekty sociálnej a štrukturálnej politiky, nemožno zohľadniť pri vypracúvaní kritéria súkromného subjektu v trhovom hospodárstve.

ex ante

| (385) | Vzhľadom na tieto špecifické faktory týkajúce sa rozhodnutia spolkovej krajiny Hesensko stať sa akcionárom spoločnosti FFHG (odôvodnenia 383 až 384) sa Komisia domnieva, že zvýšenie kapitálu v roku 2004 zo strany spolkovej krajiny Hesensko nebolo v súlade so zásadou súkromného subjektu v trhovom hospodárstve a predstavovalo výhodu pre spoločnosť FFHG. |
| --- | --- |

(385)

Vzhľadom na tieto špecifické faktory týkajúce sa rozhodnutia spolkovej krajiny Hesensko stať sa akcionárom spoločnosti FFHG (odôvodnenia 383 až 384) sa Komisia domnieva, že zvýšenie kapitálu v roku 2004 zo strany spolkovej krajiny Hesensko nebolo v súlade so zásadou súkromného subjektu v trhovom hospodárstve a predstavovalo výhodu pre spoločnosť FFHG.

Záver

Záver

| (386) | Vzhľadom na uvedené skutočnosti Komisia dospela k záveru, že zvýšenie kapitálu v roku 2004 zo strany spolkovej krajiny Porýnie-Falcko a spolkovej krajiny Hesensko poskytlo výhodu spoločnosti FFHG. |
| --- | --- |

(386)

Vzhľadom na uvedené skutočnosti Komisia dospela k záveru, že zvýšenie kapitálu v roku 2004 zo strany spolkovej krajiny Porýnie-Falcko a spolkovej krajiny Hesensko poskytlo výhodu spoločnosti FFHG.

8.1.3.4.   
  Selektívnosť

Selektívnosť

| (387) | Keďže zvýšenie kapitálu v roku 2004 zo strany spolkovej krajiny Porýnie-Falcko a spolkovej krajiny Hesensko predstavovalo výhodu len pre spoločnosť FFHG, tieto opatrenia sú teda a priori selektívne v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy. |
| --- | --- |

(387)

Keďže zvýšenie kapitálu v roku 2004 zo strany spolkovej krajiny Porýnie-Falcko a spolkovej krajiny Hesensko predstavovalo výhodu len pre spoločnosť FFHG, tieto opatrenia sú teda a priori selektívne v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy.

priori

8.1.3.5.   
  Narušenie hospodárskej súťaže a vplyv na obchod

Narušenie hospodárskej súťaže a vplyv na obchod

| (388) | Z rovnakých dôvodov, aké sú uvedené v odôvodnení 360 a nasl., sa Komisia domnieva, že nijaká selektívna hospodárska výhoda poskytnutá spoločnosti FFHG nemôže narušiť hospodársku súťaž a ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi. |
| --- | --- |

(388)

Z rovnakých dôvodov, aké sú uvedené v odôvodnení 360 a nasl., sa Komisia domnieva, že nijaká selektívna hospodárska výhoda poskytnutá spoločnosti FFHG nemôže narušiť hospodársku súťaž a ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi.

8.1.3.6.   
  Záver

Záver

| (389) | Zvýšenie kapitálu v roku 2004 vykonané spolkovými krajinami Porýnie-Falcko a Hesensko v prospech spoločnosti FFHG predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy. |
| --- | --- |

(389)

Zvýšenie kapitálu v roku 2004 vykonané spolkovými krajinami Porýnie-Falcko a Hesensko v prospech spoločnosti FFHG predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy.

| (390) | Dohoda PLTA z roku 2004, na základe ktorej spoločnosť Fraport prevzala všetky straty spoločnosti FFHG v rokoch 2004 – 2009, a zvýšenie kapitálu v roku 2004 zo strany spoločnosti Fraport nie sú pripísateľné štátu. Keďže jedno z kumulatívnych kritérií podľa článku 107 ods. 1 zmluvy nie je splnené, Komisia sa domnieva, že dohoda PLTA z roku 2004 a zvýšenie kapitálu z roku 2004 zo strany spoločnosti Fraport nepredstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy. |
| --- | --- |

(390)

Dohoda PLTA z roku 2004, na základe ktorej spoločnosť Fraport prevzala všetky straty spoločnosti FFHG v rokoch 2004 – 2009, a zvýšenie kapitálu v roku 2004 zo strany spoločnosti Fraport nie sú pripísateľné štátu. Keďže jedno z kumulatívnych kritérií podľa článku 107 ods. 1 zmluvy nie je splnené, Komisia sa domnieva, že dohoda PLTA z roku 2004 a zvýšenie kapitálu z roku 2004 zo strany spoločnosti Fraport nepredstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy.

| (391) | Aj keby dohoda PLTA z roku 2004 a zvýšenie kapitálu z roku 2004 predstavovali štátnu pomoc, táto pomoc by bola zlučiteľná na základe úvah uvedených v oddiele 10. |
| --- | --- |

(391)

Aj keby dohoda PLTA z roku 2004 a zvýšenie kapitálu z roku 2004 predstavovali štátnu pomoc, táto pomoc by bola zlučiteľná na základe úvah uvedených v oddiele 10.

8.1.4.   OPATRENIE 5: KOMPENZÁCIA SPOLOČNOSTI FFHG ZA BEZPEČNOSTNÉ KONTROLY

8.1.4.1.   
  Pojem podnik a hospodárska činnosť

Pojem podnik a hospodárska činnosť

| (392) | Ako je uvedené v odôvodnení 293, hoci spoločnosť FFHG sa musí považovať za podnik v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy, je nutné pripomenúť, že nie všetky činnosti vlastníka a prevádzkovateľa letiska sú nevyhnutne hospodárskej povahy (98). |
| --- | --- |

(392)

Ako je uvedené v odôvodnení 293, hoci spoločnosť FFHG sa musí považovať za podnik v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy, je nutné pripomenúť, že nie všetky činnosti vlastníka a prevádzkovateľa letiska sú nevyhnutne hospodárskej povahy (98).

98

| (393) | Súdny dvor (99) rozhodol, že činnosti, za ktoré zvyčajne zodpovedá štát v rámci výkonu svojich úradných právomocí orgánu verejnej moci, nie sú hospodárskej povahy a nevzťahujú sa na ne pravidlá štátnej pomoci. Tieto činnosti môžu napríklad zahŕňať bezpečnosť, riadenie letovej prevádzky, prácu policajných a colných orgánov atď. Financovanie sa musí prísne obmedziť na náhradu nákladov vyplývajúcich z týchto činností a nesmie sa použiť na financovanie iných hospodárskych činností (100). |
| --- | --- |

(393)

Súdny dvor (99) rozhodol, že činnosti, za ktoré zvyčajne zodpovedá štát v rámci výkonu svojich úradných právomocí orgánu verejnej moci, nie sú hospodárskej povahy a nevzťahujú sa na ne pravidlá štátnej pomoci. Tieto činnosti môžu napríklad zahŕňať bezpečnosť, riadenie letovej prevádzky, prácu policajných a colných orgánov atď. Financovanie sa musí prísne obmedziť na náhradu nákladov vyplývajúcich z týchto činností a nesmie sa použiť na financovanie iných hospodárskych činností (100).

99

100

| (394) | Financovanie činností patriacich do pôsobnosti verejnej politiky alebo infraštruktúry priamo súvisiacej s týmito činnosťami preto vo všeobecnosti nepredstavuje štátnu pomoc (101). Na letisku sa činnosti ako riadenie letovej prevádzky, práca policajných, colných a protipožiarnych orgánov a činnosti potrebné na zabezpečenie civilného letectva pred nezákonnými zásahmi a investície do infraštruktúry a vybavenia potrebných na vykonávanie týchto činností vo všeobecnosti považujú za činnosti nehospodárskej povahy (102). |
| --- | --- |

(394)

Financovanie činností patriacich do pôsobnosti verejnej politiky alebo infraštruktúry priamo súvisiacej s týmito činnosťami preto vo všeobecnosti nepredstavuje štátnu pomoc (101). Na letisku sa činnosti ako riadenie letovej prevádzky, práca policajných, colných a protipožiarnych orgánov a činnosti potrebné na zabezpečenie civilného letectva pred nezákonnými zásahmi a investície do infraštruktúry a vybavenia potrebných na vykonávanie týchto činností vo všeobecnosti považujú za činnosti nehospodárskej povahy (102).

101

102

| (395) | Verejné financovanie nehospodárskych činností úzko súvisiacich s vykonávaním hospodárskej činnosti však nesmie viesť k neprípustnej diskriminácii medzi leteckými dopravcami a prevádzkovateľmi letísk. Podľa ustálenej judikatúry ide o výhodu, ak orgány verejnej moci oslobodia podniky od nákladov priamo súvisiacich s ich hospodárskymi činnosťami (103). Ak je teda v danom právnom systéme bežné, že leteckí dopravcovia alebo prevádzkovatelia letísk znášajú náklady na niektoré služby, ale niektorí leteckí dopravcovia alebo prevádzkovatelia letísk, ktorí poskytujú rovnaké služby v mene tých istých orgánov verejnej moci, nemusia znášať tieto náklady, títo leteckí dopravcovia a prevádzkovatelia môžu získať výhodu, hoci tieto služby sa samy osebe považujú za nehospodárske. Z tohto dôvodu je potrebná analýza právneho rámca platného pre prevádzkovateľa letiska, aby bolo možné posúdiť, či sú v danom právnom rámci prevádzkovatelia letísk alebo leteckí dopravcovia povinní znášať náklady na poskytovanie niektorých činností, ktoré môžu byť samy osebe nehospodárske, ale vyplývajú z vykonávania ich hospodárskych činností. |
| --- | --- |

(395)

Verejné financovanie nehospodárskych činností úzko súvisiacich s vykonávaním hospodárskej činnosti však nesmie viesť k neprípustnej diskriminácii medzi leteckými dopravcami a prevádzkovateľmi letísk. Podľa ustálenej judikatúry ide o výhodu, ak orgány verejnej moci oslobodia podniky od nákladov priamo súvisiacich s ich hospodárskymi činnosťami (103). Ak je teda v danom právnom systéme bežné, že leteckí dopravcovia alebo prevádzkovatelia letísk znášajú náklady na niektoré služby, ale niektorí leteckí dopravcovia alebo prevádzkovatelia letísk, ktorí poskytujú rovnaké služby v mene tých istých orgánov verejnej moci, nemusia znášať tieto náklady, títo leteckí dopravcovia a prevádzkovatelia môžu získať výhodu, hoci tieto služby sa samy osebe považujú za nehospodárske. Z tohto dôvodu je potrebná analýza právneho rámca platného pre prevádzkovateľa letiska, aby bolo možné posúdiť, či sú v danom právnom rámci prevádzkovatelia letísk alebo leteckí dopravcovia povinní znášať náklady na poskytovanie niektorých činností, ktoré môžu byť samy osebe nehospodárske, ale vyplývajú z vykonávania ich hospodárskych činností.

103

| (396) | Nemecko uviedlo, že náklady vyplývajúce z bezpečnostných kontrol podľa § 8 zákona o leteckej bezpečnosti Luftsicherheitsgesetz („LuftSiG“) sa musia považovať za patriace do pôsobnosti verejnej politiky. |
| --- | --- |

(396)

Nemecko uviedlo, že náklady vyplývajúce z bezpečnostných kontrol podľa § 8 zákona o leteckej bezpečnosti Luftsicherheitsgesetz („LuftSiG“) sa musia považovať za patriace do pôsobnosti verejnej politiky.

| (397) | Komisia súhlasí, že opatrenia podľa § 8 zákona LuftSiG možno v zásade považovať za činnosti patriace do pôsobnosti verejnej politiky. |
| --- | --- |

(397)

Komisia súhlasí, že opatrenia podľa § 8 zákona LuftSiG možno v zásade považovať za činnosti patriace do pôsobnosti verejnej politiky.

| (398) | Pokiaľ ide o náklady na vykonávanie týchto opatrení, zdá sa, že Nemecko sa domnieva, že všetky budú hradiť príslušné orgány verejnej moci. Komisia však konštatuje, že podľa § 8 ods. 3 zákona LuftSiG možno nahradiť len náklady súvisiace s poskytovaním a údržbou priestorov a budov potrebných na vykonávanie činností uvedených v § 5 zákona LuftSiG. Všetky ostatné náklady, najmä náklady na bezpečnostné kontroly, musí znášať prevádzkovateľ letiska. Preto v rozsahu, v akom verejné financovanie poskytnuté spoločnosti FFHG oslobodilo tento podnik od nákladov, ktoré by za normálnych okolností musel znášať vzhľadom na obmedzenia uvedené v § 8 ods. 3 zákona LuftSiG, nie je toto verejné financovanie vyňaté z kontroly podľa pravidiel štátnej pomoci EÚ. |
| --- | --- |

(398)

Pokiaľ ide o náklady na vykonávanie týchto opatrení, zdá sa, že Nemecko sa domnieva, že všetky budú hradiť príslušné orgány verejnej moci. Komisia však konštatuje, že podľa § 8 ods. 3 zákona LuftSiG možno nahradiť len náklady súvisiace s poskytovaním a údržbou priestorov a budov potrebných na vykonávanie činností uvedených v § 5 zákona LuftSiG. Všetky ostatné náklady, najmä náklady na bezpečnostné kontroly, musí znášať prevádzkovateľ letiska. Preto v rozsahu, v akom verejné financovanie poskytnuté spoločnosti FFHG oslobodilo tento podnik od nákladov, ktoré by za normálnych okolností musel znášať vzhľadom na obmedzenia uvedené v § 8 ods. 3 zákona LuftSiG, nie je toto verejné financovanie vyňaté z kontroly podľa pravidiel štátnej pomoci EÚ.

8.1.4.2.   
  Štátne prostriedky a pripísateľnosť štátu

Štátne prostriedky a pripísateľnosť štátu

| (399) | V tomto prípade, keďže spolková krajina nepreviedla na spoločnosť FFHG len príjmy získané od leteckých spoločností za bezpečnostné kontroly, finančné prostriedky boli poskytnuté z rozpočtu spolkovej krajiny Porýnie-Falcko. |
| --- | --- |

(399)

V tomto prípade, keďže spolková krajina nepreviedla na spoločnosť FFHG len príjmy získané od leteckých spoločností za bezpečnostné kontroly, finančné prostriedky boli poskytnuté z rozpočtu spolkovej krajiny Porýnie-Falcko.

| (400) | Komisia sa preto domnieva, že investície sú financované zo štátnych prostriedkov a sú pripísateľné štátu. |
| --- | --- |

(400)

Komisia sa preto domnieva, že investície sú financované zo štátnych prostriedkov a sú pripísateľné štátu.

8.1.4.3.   
  Hospodárska výhoda

Hospodárska výhoda

| (401) | Komisia konštatuje, že predmetné opatrenia sa týkali časti nákladov vynaložených spoločnosťou FFHG v rámci jej hospodárskej činnosti. Prevádzkovateľ letiska zvyčajne musí znášať všetky náklady na výstavbu a prevádzku letiska (s výnimkou tých nákladov, ktoré patria do pôsobnosti verejnej politiky a vo všeobecnosti ich podľa platného právneho rámca nemusí znášať prevádzkovateľ letiska). Pokrytie časti týchto nákladov preto oslobodzuje spoločnosťou FFHG od zaťaženia, ktoré by za normálnych okolností musela znášať, a teda poskytuje spoločnosti FFHG hospodársku výhodu. |
| --- | --- |

(401)

Komisia konštatuje, že predmetné opatrenia sa týkali časti nákladov vynaložených spoločnosťou FFHG v rámci jej hospodárskej činnosti. Prevádzkovateľ letiska zvyčajne musí znášať všetky náklady na výstavbu a prevádzku letiska (s výnimkou tých nákladov, ktoré patria do pôsobnosti verejnej politiky a vo všeobecnosti ich podľa platného právneho rámca nemusí znášať prevádzkovateľ letiska). Pokrytie časti týchto nákladov preto oslobodzuje spoločnosťou FFHG od zaťaženia, ktoré by za normálnych okolností musela znášať, a teda poskytuje spoločnosti FFHG hospodársku výhodu.

8.1.4.4.   
  Selektívnosť

Selektívnosť

| (402) | Keďže predmetné opatrenia boli poskytnuté iba spoločnosti FFHG, povaha týchto opatrení sa musí považovať za selektívnu. |
| --- | --- |

(402)

Keďže predmetné opatrenia boli poskytnuté iba spoločnosti FFHG, povaha týchto opatrení sa musí považovať za selektívnu.

8.1.4.5.   
  Narušenie hospodárskej súťaže

Narušenie hospodárskej súťaže

| (403) | Z rovnakých dôvodov, aké sú uvedené v odôvodnení 360 a nasl., sa Komisia domnieva, že nijaká selektívna hospodárska výhoda poskytnutá spoločnosti FFHG nemôže narušiť hospodársku súťaž a ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi. |
| --- | --- |

(403)

Z rovnakých dôvodov, aké sú uvedené v odôvodnení 360 a nasl., sa Komisia domnieva, že nijaká selektívna hospodárska výhoda poskytnutá spoločnosti FFHG nemôže narušiť hospodársku súťaž a ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi.

8.1.4.6.   
  Záver

Záver

Na základe úvah v odôvodnení 392 a nasl. sa Komisia domnieva, že verejné finančné prostriedky poskytnuté spoločnosti FFHG v tej miere, v akej platby spolkovej krajiny Porýnie-Falcko za bezpečnostné kontroly presiahli príjmy získané od leteckých spoločností, predstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy.

8.1.5.   OPATRENIE 6: PRIAME GRANTY OD SPOLKOVEJ KRAJINY PORÝNIE-FALCKO

8.1.5.1.   
  Uplatniteľnosť pravidiel štátnej pomoci na verejné granty, o ktorých sa rozhodlo pred rokom 2000, a pojem podnik

Uplatniteľnosť pravidiel štátnej pomoci na verejné granty, o ktorých sa rozhodlo pred rokom 2000, a pojem podnik

| (404) | Z dôvodov uvedených v odôvodnení 293 a nasl. sa spoločnosť FFHG od 12. decembra 2000 musí považovať za podnik v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy. |
| --- | --- |

(404)

Z dôvodov uvedených v odôvodnení 293 a nasl. sa spoločnosť FFHG od 12. decembra 2000 musí považovať za podnik v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy.

| (405) | Nemecko objasnilo, že v roku 2001 spolková krajina Porýnie-Falcko poskytla spoločnosti FFHG [...] EUR na podporu niektorých jej investícií do infraštruktúry. Podľa Nemecka však tieto granty boli založené na rozhodnutí prijatom už v roku 1999. |
| --- | --- |

(405)

Nemecko objasnilo, že v roku 2001 spolková krajina Porýnie-Falcko poskytla spoločnosti FFHG [...] EUR na podporu niektorých jej investícií do infraštruktúry. Podľa Nemecka však tieto granty boli založené na rozhodnutí prijatom už v roku 1999.

| (406) | Z rovnakých dôvodov, aké sú uvedené v odôvodnení 293 a nasl., sa Komisia domnieva, že v prípade grantov (ako je ten, ktorý je opísaný v 405), o ktorých sa rozhodlo pred rozsudkom Súdneho dvora vo veci Aéroports de Paris, orgány verejnej moci mohli legitímne usúdiť, že toto financovanie nepredstavuje štátnu pomoc, a preto sa nemusí oznamovať Komisii. Z toho vyplýva, že Komisia nemôže spochybňovať tieto granty podľa pravidiel štátnej pomoci. |
| --- | --- |

(406)

Z rovnakých dôvodov, aké sú uvedené v odôvodnení 293 a nasl., sa Komisia domnieva, že v prípade grantov (ako je ten, ktorý je opísaný v 405), o ktorých sa rozhodlo pred rozsudkom Súdneho dvora vo veci Aéroports de Paris, orgány verejnej moci mohli legitímne usúdiť, že toto financovanie nepredstavuje štátnu pomoc, a preto sa nemusí oznamovať Komisii. Z toho vyplýva, že Komisia nemôže spochybňovať tieto granty podľa pravidiel štátnej pomoci.

| (407) | Nemecko navyše uviedlo, že spolková krajina Porýnie-Falcko čiastočne financovala osobné náklady na bezpečnostné kontroly v roku 2001 ([...] % celkových nákladov), 2002 ([...] %), 2003 ([...] %) a 2004 ([...] %). |
| --- | --- |

(407)

Nemecko navyše uviedlo, že spolková krajina Porýnie-Falcko čiastočne financovala osobné náklady na bezpečnostné kontroly v roku 2001 ([...] % celkových nákladov), 2002 ([...] %), 2003 ([...] %) a 2004 ([...] %).

| (408) | V súlade s posúdením v odôvodnení 397 a nasl. platí, že vykonávanie bezpečnostných kontrol (podľa § 8 zákona LuftSiG) možno v zásade považovať za činnosti patriace do pôsobnosti verejnej politiky. Podľa § 8 ods. 3 zákona LuftSiG však možno nahradiť iba náklady súvisiace s poskytovaním a údržbou priestorov a budov potrebných na vykonávanie činností uvedených v § 5 zákona LuftSiG. V tomto prípade však spolková krajina Porýnie-Falcko prevzala náklady na bezpečnostné kontroly, ktoré musí znášať prevádzkovateľ letiska. Verejná podpora poskytnutá spoločnosti FFHG prostredníctvom financovania osobných nákladov na bezpečnostné kontroly preto nie je vyňatá z kontroly podľa pravidiel štátnej pomoci EÚ. |
| --- | --- |

(408)

V súlade s posúdením v odôvodnení 397 a nasl. platí, že vykonávanie bezpečnostných kontrol (podľa § 8 zákona LuftSiG) možno v zásade považovať za činnosti patriace do pôsobnosti verejnej politiky. Podľa § 8 ods. 3 zákona LuftSiG však možno nahradiť iba náklady súvisiace s poskytovaním a údržbou priestorov a budov potrebných na vykonávanie činností uvedených v § 5 zákona LuftSiG. V tomto prípade však spolková krajina Porýnie-Falcko prevzala náklady na bezpečnostné kontroly, ktoré musí znášať prevádzkovateľ letiska. Verejná podpora poskytnutá spoločnosti FFHG prostredníctvom financovania osobných nákladov na bezpečnostné kontroly preto nie je vyňatá z kontroly podľa pravidiel štátnej pomoci EÚ.

8.1.5.2.   
  Štátne prostriedky a pripísateľnosť štátu

Štátne prostriedky a pripísateľnosť štátu

| (409) | Komisia sa domnieva, že priame granty sú financované zo štátnych prostriedkov a sú pripísateľné štátu. |
| --- | --- |

(409)

Komisia sa domnieva, že priame granty sú financované zo štátnych prostriedkov a sú pripísateľné štátu.

8.1.5.3.   
  Hospodárska výhoda

Hospodárska výhoda

| (410) | Komisia konštatuje, že predmetné opatrenia sa týkali časti nákladov vynaložených spoločnosťou FFHG v rámci jej hospodárskej činnosti. Prevádzkovateľ letiska musí za normálnych okolností znášať všetky náklady na výstavbu a prevádzku letiska vrátane tých, ktoré sa týkajú bezpečnostných kontrol, takže pokrytie časti týchto nákladov oslobodzuje spoločnosť FFHG od zaťaženia, ktoré by za normálnych okolností musela znášať, a poskytuje spoločnosti FFHG hospodársku výhodu, ktorú by inak za bežných trhových podmienok nezískala. |
| --- | --- |

(410)

Komisia konštatuje, že predmetné opatrenia sa týkali časti nákladov vynaložených spoločnosťou FFHG v rámci jej hospodárskej činnosti. Prevádzkovateľ letiska musí za normálnych okolností znášať všetky náklady na výstavbu a prevádzku letiska vrátane tých, ktoré sa týkajú bezpečnostných kontrol, takže pokrytie časti týchto nákladov oslobodzuje spoločnosť FFHG od zaťaženia, ktoré by za normálnych okolností musela znášať, a poskytuje spoločnosti FFHG hospodársku výhodu, ktorú by inak za bežných trhových podmienok nezískala.

| (411) | Predmetné opatrenia navyše zo svojej povahy nemohli byť splatené a nepriniesli návratnosť investície. Nemecko nepredložilo nijaké dôkazy, že priame granty boli poskytnuté spoločnosti FFHG za trhových podmienok. Nemecko navyše nevychádza zo zásady súkromného subjektu v trhovom hospodárstve. Komisia sa preto domnieva, že predmetné opatrenia spolkovej krajiny v prospech spoločnosti FFHG poskytnuté po 12. decembri 2000 predstavovali hospodársku výhodu pre spoločnosť FFHG. |
| --- | --- |

(411)

Predmetné opatrenia navyše zo svojej povahy nemohli byť splatené a nepriniesli návratnosť investície. Nemecko nepredložilo nijaké dôkazy, že priame granty boli poskytnuté spoločnosti FFHG za trhových podmienok. Nemecko navyše nevychádza zo zásady súkromného subjektu v trhovom hospodárstve. Komisia sa preto domnieva, že predmetné opatrenia spolkovej krajiny v prospech spoločnosti FFHG poskytnuté po 12. decembri 2000 predstavovali hospodársku výhodu pre spoločnosť FFHG.

8.1.5.4.   
  Selektívnosť

Selektívnosť

| (412) | Keďže predmetné opatrenia boli poskytnuté iba spoločnosti FFHG, povaha týchto opatrení sa musí považovať za selektívnu. |
| --- | --- |

(412)

Keďže predmetné opatrenia boli poskytnuté iba spoločnosti FFHG, povaha týchto opatrení sa musí považovať za selektívnu.

8.1.5.5.   
  Narušenie hospodárskej súťaže a vplyv na obchod

Narušenie hospodárskej súťaže a vplyv na obchod

| (413) | Z rovnakých dôvodov, aké sú uvedené v odôvodnení 360 a nasl., sa Komisia domnieva, že nijaká selektívna hospodárska výhoda poskytnutá spoločnosti FFHG nemôže narušiť hospodársku súťaž a ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi. |
| --- | --- |

(413)

Z rovnakých dôvodov, aké sú uvedené v odôvodnení 360 a nasl., sa Komisia domnieva, že nijaká selektívna hospodárska výhoda poskytnutá spoločnosti FFHG nemôže narušiť hospodársku súťaž a ovplyvniť obchod medzi členskými štátmi.

8.1.5.6.   
  Záver

Záver

| (414) | Na základe úvah v odôvodnení 392 a nasl. Komisia dospela k záveru, že keďže o priamych grantoch vo výške [...] mil. EUR (v rokoch 1997 – 2000) a [...] mil. EUR (vyplatených v roku 2001) orgány verejnej moci neodvolateľne rozhodli pred rozsudkom vo veci Aéroports de Paris, mohli legitímne usúdiť, že tieto granty nepredstavujú štátnu pomoc. |
| --- | --- |

(414)

Na základe úvah v odôvodnení 392 a nasl. Komisia dospela k záveru, že keďže o priamych grantoch vo výške [...] mil. EUR (v rokoch 1997 – 2000) a [...] mil. EUR (vyplatených v roku 2001) orgány verejnej moci neodvolateľne rozhodli pred rozsudkom vo veci Aéroports de Paris, mohli legitímne usúdiť, že tieto granty nepredstavujú štátnu pomoc.

Aéroports de Paris

| (415) | Komisia sa domnieva, že verejné finančné prostriedky vo výške 1,93 milióna EUR (v rokoch 2001 – 2004) poskytnuté spoločnosti FFHG predstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy. |
| --- | --- |

(415)

Komisia sa domnieva, že verejné finančné prostriedky vo výške 1,93 milióna EUR (v rokoch 2001 – 2004) poskytnuté spoločnosti FFHG predstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy.

8.1.6.   OPATRENIE 12: ZVÝŠENIE KAPITÁLU VO VÝŠKE [...] MIL. EUR

8.1.6.1.   
  Vzťah medzi zvýšením kapitálu a už prijatými finančnými opatreniami v prospech spoločnosti FFHG

Vzťah medzi zvýšením kapitálu a už prijatými finančnými opatreniami v prospech spoločnosti FFHG

| (416) | Pred posúdením, či zvýšenie kapitálu vo výške [...] mil. EUR v prospech spoločnosti FFHG predstavuje štátnu pomoc, je potrebné určiť, či by sa toto zvýšenie kapitálu a už prijaté finančné opatrenia v prospech spoločnosti FFHG mali považovať za samostatné opatrenia alebo za jedno opatrenie. |
| --- | --- |

(416)

Pred posúdením, či zvýšenie kapitálu vo výške [...] mil. EUR v prospech spoločnosti FFHG predstavuje štátnu pomoc, je potrebné určiť, či by sa toto zvýšenie kapitálu a už prijaté finančné opatrenia v prospech spoločnosti FFHG mali považovať za samostatné opatrenia alebo za jedno opatrenie.

| (417) | Nemecko uviedlo, že zvýšenie kapitálu je zamerané na refinancovanie úverov na investície do infraštruktúry, k financovaniu alebo refinancovaniu ktorých sa verejný akcionár neodvolateľne zaviazal v rokoch 1997 – 2012, ale ktoré ešte nezaplatil. |
| --- | --- |

(417)

Nemecko uviedlo, že zvýšenie kapitálu je zamerané na refinancovanie úverov na investície do infraštruktúry, k financovaniu alebo refinancovaniu ktorých sa verejný akcionár neodvolateľne zaviazal v rokoch 1997 – 2012, ale ktoré ešte nezaplatil.

| (418) | Vzhľadom na dôkazy predložené Nemeckom sa Komisia domnieva, že kapitálová injekcia je zameraná na refinancovanie úverov, ktorými sa financovali zlepšenia infraštruktúry letiska Frankfurt-Hahn v rokoch 1997 – 2012. Podľa Nemecka mala spoločnosť FFHG nárok získať tieto finančné prostriedky na základe rozhodnutia vykonať tieto investície. Komisia sa preto domnieva, že kapitálová injekcia vo výške [...] mil. EUR sa musí posudzovať v kontexte predchádzajúcich záväzkov verejných akcionárov v čase rozhodovania o týchto investíciách. |
| --- | --- |

(418)

Vzhľadom na dôkazy predložené Nemeckom sa Komisia domnieva, že kapitálová injekcia je zameraná na refinancovanie úverov, ktorými sa financovali zlepšenia infraštruktúry letiska Frankfurt-Hahn v rokoch 1997 – 2012. Podľa Nemecka mala spoločnosť FFHG nárok získať tieto finančné prostriedky na základe rozhodnutia vykonať tieto investície. Komisia sa preto domnieva, že kapitálová injekcia vo výške [...] mil. EUR sa musí posudzovať v kontexte predchádzajúcich záväzkov verejných akcionárov v čase rozhodovania o týchto investíciách.

8.1.6.2.   
  Záver

Záver

| (419) | V tejto súvislosti a vzhľadom na úvahy v oddiele 8.1.1 Komisia dospela k záveru, že spoločnosť FFHG vykonávala hospodársku činnosť od dátumu rozsudku vo veci Aéroports de Paris (12. decembra 2000) a predstavuje podnik v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy. |
| --- | --- |

(419)

V tejto súvislosti a vzhľadom na úvahy v oddiele 8.1.1 Komisia dospela k záveru, že spoločnosť FFHG vykonávala hospodársku činnosť od dátumu rozsudku vo veci Aéroports de Paris (12. decembra 2000) a predstavuje podnik v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy.

| (420) | Komisia sa navyše v súlade s úvahami v oddieloch 8.1.1, 8.1.3 a 8.1.4, ktoré rovnako platia aj pre toto opatrenie, domnieva, že kapitálová injekcia predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy, lebo zahŕňa štátne prostriedky, je pripísateľná štátu a prináša spoločnosti FFHG selektívnu hospodársku výhodu, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže a obchodu medzi členskými štátmi. |
| --- | --- |

(420)

Komisia sa navyše v súlade s úvahami v oddieloch 8.1.1, 8.1.3 a 8.1.4, ktoré rovnako platia aj pre toto opatrenie, domnieva, že kapitálová injekcia predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy, lebo zahŕňa štátne prostriedky, je pripísateľná štátu a prináša spoločnosti FFHG selektívnu hospodársku výhodu, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže a obchodu medzi členskými štátmi.

8.2.   POVAHA POMOCI A OPATRENÍ TÝKAJÚCICH SA SPOLOČNOSTI RYANAIR A INÝCH LETECKÝCH SPOLOČNOSTÍ VYUŽÍVAJÚCICH LETISKO

POVAHA POMOCI A OPATRENÍ TÝKAJÚCICH SA SPOLOČNOSTI RYANAIR A INÝCH LETECKÝCH SPOLOČNOSTÍ VYUŽÍVAJÚCICH LETISKO

8.2.1.   VŠEOBECNÉ ÚVAHY TÝKAJÚCE SA UPLATŇOVANIA ZÁSADY SÚKROMNÉHO SUBJEKTU V TRHOVOM HOSPODÁRSTVE

| (421) | Na účely posúdenia, či dohoda medzi letiskom vo verejnom vlastníctve a leteckým dopravcom poskytuje dopravcovi hospodársku výhodu, je nevyhnutné analyzovať, či bola táto dohoda v súlade so zásadou súkromného subjektu v trhovom hospodárstve. Pri uplatňovaní kritéria súkromného subjektu v trhovom hospodárstve na dohodu medzi letiskom a leteckým dopravcom sa musí posúdiť, či by obozretný súkromný subjekt v trhovom hospodárstve v čase, keď bola dohoda uzatvorená, mohol očakávať, že táto dohoda povedie k vyššiemu zisku ako iný spôsob dosiahnutia zisku. Vyšší zisk sa určí na základe rozdielu medzi prírastkovými výnosmi, ktoré má dohoda priniesť (t. j. rozdiel medzi výnosmi dosiahnutými po uzavretí dohody a výnosmi dosiahnutými bez jej uzavretia), a prírastkovými nákladmi, ktoré by mali z dohody vyplynúť (t. j. rozdiel medzi nákladmi vyplývajúcimi z uzavretia dohody a nákladmi, ktoré vzniknú bez uzavretia dohody), pričom sa výsledné peňažné toky znížia o primeranú diskontnú sadzbu. |
| --- | --- |

(421)

Na účely posúdenia, či dohoda medzi letiskom vo verejnom vlastníctve a leteckým dopravcom poskytuje dopravcovi hospodársku výhodu, je nevyhnutné analyzovať, či bola táto dohoda v súlade so zásadou súkromného subjektu v trhovom hospodárstve. Pri uplatňovaní kritéria súkromného subjektu v trhovom hospodárstve na dohodu medzi letiskom a leteckým dopravcom sa musí posúdiť, či by obozretný súkromný subjekt v trhovom hospodárstve v čase, keď bola dohoda uzatvorená, mohol očakávať, že táto dohoda povedie k vyššiemu zisku ako iný spôsob dosiahnutia zisku. Vyšší zisk sa určí na základe rozdielu medzi prírastkovými výnosmi, ktoré má dohoda priniesť (t. j. rozdiel medzi výnosmi dosiahnutými po uzavretí dohody a výnosmi dosiahnutými bez jej uzavretia), a prírastkovými nákladmi, ktoré by mali z dohody vyplynúť (t. j. rozdiel medzi nákladmi vyplývajúcimi z uzavretia dohody a nákladmi, ktoré vzniknú bez uzavretia dohody), pričom sa výsledné peňažné toky znížia o primeranú diskontnú sadzbu.

| (422) | V tejto analýze sa musia zohľadniť všetky príslušné prírastkové výnosy a náklady spojené s dohodou. Rôzne prvky (zľavy z letiskových poplatkov, marketingové granty, iné finančné stimuly) sa nesmú posudzovať samostatne. Ako sa uvádza v rozsudku vo veci Charleroi: „V rámci uplatnenia kritéria súkromného investora je [...] nevyhnutné posudzovať obchodnú transakciu ako celok s cieľom overiť, či sa štátny subjekt a ním ovládaný subjekt zohľadňované spoločne správali ako rozumné hospodárske subjekty v trhovom hospodárstve. Komisia je totiž povinná zohľadniť pri posudzovaní sporných opatrení všetky relevantné skutočnosti a ich kontext [...].“ (104) |
| --- | --- |

(422)

V tejto analýze sa musia zohľadniť všetky príslušné prírastkové výnosy a náklady spojené s dohodou. Rôzne prvky (zľavy z letiskových poplatkov, marketingové granty, iné finančné stimuly) sa nesmú posudzovať samostatne. Ako sa uvádza v rozsudku vo veci Charleroi: „V rámci uplatnenia kritéria súkromného investora je [...] nevyhnutné posudzovať obchodnú transakciu ako celok s cieľom overiť, či sa štátny subjekt a ním ovládaný subjekt zohľadňované spoločne správali ako rozumné hospodárske subjekty v trhovom hospodárstve. Komisia je totiž povinná zohľadniť pri posudzovaní sporných opatrení všetky relevantné skutočnosti a ich kontext [...].“ (104)

104

| (423) | Očakávané prírastkové výnosy musia zahŕňať predovšetkým výnosy z letiskových poplatkov so zohľadnením zliav, ako aj očakávaný objem ostatnej dopravy vyplývajúci z dohody a očakávané príjmy z neleteckých činností. Očakávané prírastkové náklady musia zahŕňať najmä všetky prírastkové prevádzkové a investičné náklady, ktoré by nevznikli, ak by dohoda neexistovala, ako aj náklady marketingových grantov a iných finančných stimulov. |
| --- | --- |

(423)

Očakávané prírastkové výnosy musia zahŕňať predovšetkým výnosy z letiskových poplatkov so zohľadnením zliav, ako aj očakávaný objem ostatnej dopravy vyplývajúci z dohody a očakávané príjmy z neleteckých činností. Očakávané prírastkové náklady musia zahŕňať najmä všetky prírastkové prevádzkové a investičné náklady, ktoré by nevznikli, ak by dohoda neexistovala, ako aj náklady marketingových grantov a iných finančných stimulov.

| (424) | Komisia v tejto súvislosti tiež poznamenáva, že diferenciácia ceny (vrátane marketingovej podpory a iných stimulov) je štandardnou obchodnou praxou. Politiky rozličných cien by však mali mať obchodné odôvodnenie (105). |
| --- | --- |

(424)

Komisia v tejto súvislosti tiež poznamenáva, že diferenciácia ceny (vrátane marketingovej podpory a iných stimulov) je štandardnou obchodnou praxou. Politiky rozličných cien by však mali mať obchodné odôvodnenie (105).

105

| (425) | Súdny dvor sa v rozsudku vo veci Stardust Marine domnieval, že „[...] s cieľom preskúmať, či štát prijal alebo neprijal správanie obozretného investora konajúceho v trhovom hospodárstve, je potrebné preniesť sa do kontextu obdobia, počas ktorého sa prijali opatrenia finančnej pomoci s cieľom posúdiť ekonomickú racionálnosť správania štátu, a teda zdržať sa akéhokoľvek hodnotenia založeného na neskoršej situácii.“ (106) |
| --- | --- |

(425)

Súdny dvor sa v rozsudku vo veci Stardust Marine domnieval, že „[...] s cieľom preskúmať, či štát prijal alebo neprijal správanie obozretného investora konajúceho v trhovom hospodárstve, je potrebné preniesť sa do kontextu obdobia, počas ktorého sa prijali opatrenia finančnej pomoci s cieľom posúdiť ekonomickú racionálnosť správania štátu, a teda zdržať sa akéhokoľvek hodnotenia založeného na neskoršej situácii.“ (106)

106

| (426) | Preto, aby bolo možné uplatňovať kritérium súkromného subjektu v trhovom hospodárstve, sa Komisia musí presunúť v čase do obdobia, keď boli uzatvorené príslušné dohody medzi spoločnosťami FFHG a Ryanair. Komisia tiež v zásade musí založiť svoje posúdenie na informáciách, ktoré mal k dispozícii prevádzkovateľ letiska v čase podpísania dohôd alebo v čase, keď sa začali uplatňovať, a na akýchkoľvek odôvodnených predpokladoch, ktoré by v danom čase mohol mať. |
| --- | --- |

(426)

Preto, aby bolo možné uplatňovať kritérium súkromného subjektu v trhovom hospodárstve, sa Komisia musí presunúť v čase do obdobia, keď boli uzatvorené príslušné dohody medzi spoločnosťami FFHG a Ryanair. Komisia tiež v zásade musí založiť svoje posúdenie na informáciách, ktoré mal k dispozícii prevádzkovateľ letiska v čase podpísania dohôd alebo v čase, keď sa začali uplatňovať, a na akýchkoľvek odôvodnených predpokladoch, ktoré by v danom čase mohol mať.

| (427) | V bode 63 usmernení v oblasti letectva z roku 2014 sa stanovuje, že dohody uzatvorené medzi leteckými dopravcami a letiskom sa môžu považovať za dohody, ktoré spĺňajú kritérium súkromného subjektu v trhovom hospodárstve, ak postupne prispievajú, z hľadiska ex ante, k ziskovosti letiska. Hoci sa v tomto kritériu zohľadňuje logika kritéria súkromného subjektu v trhovom hospodárstve, podrobne vysvetlené bolo len prednedávnom a odkazuje na jednotlivé opatrenia, a nie na celkové podnikanie, čo je častejšie pri uplatňovaní kritéria súkromného subjektu v trhovom hospodárstve. Komisia preto uznáva, že pre príslušný členský štát a pre prevádzkovateľov môže byť ťažké poskytnúť úplné dôkazy z relevantného obdobia, pokiaľ ide o dohody uzatvorené pred mnohými rokmi, a že túto skutočnosť zohľadní pri uplatňovaní kritéria, o ktoré ide v tomto prípade. |
| --- | --- |

(427)

V bode 63 usmernení v oblasti letectva z roku 2014 sa stanovuje, že dohody uzatvorené medzi leteckými dopravcami a letiskom sa môžu považovať za dohody, ktoré spĺňajú kritérium súkromného subjektu v trhovom hospodárstve, ak postupne prispievajú, z hľadiska ex ante, k ziskovosti letiska. Hoci sa v tomto kritériu zohľadňuje logika kritéria súkromného subjektu v trhovom hospodárstve, podrobne vysvetlené bolo len prednedávnom a odkazuje na jednotlivé opatrenia, a nie na celkové podnikanie, čo je častejšie pri uplatňovaní kritéria súkromného subjektu v trhovom hospodárstve. Komisia preto uznáva, že pre príslušný členský štát a pre prevádzkovateľov môže byť ťažké poskytnúť úplné dôkazy z relevantného obdobia, pokiaľ ide o dohody uzatvorené pred mnohými rokmi, a že túto skutočnosť zohľadní pri uplatňovaní kritéria, o ktoré ide v tomto prípade.

ex ante

8.2.1.1.   
  Uskutočniteľnosť porovnávania letiska Frankfurt-Hahn s inými európskymi letiskami

Uskutočniteľnosť porovnávania letiska Frankfurt-Hahn s inými európskymi letiskami

| (428) | Podľa usmernení v oblasti letectva z roku 2014 možno v zásade existenciu pomoci leteckému dopravcovi využívajúcemu konkrétne letisko vylúčiť, ak cena účtovaná za letiskové služby zodpovedá trhovej cene alebo ak možno analýzou ex ante (t. j. analýzou založenou na informáciách dostupných v čase udelenia pomoci a na trendoch, ktoré bolo možné v danom čase predvídať) preukázať, že dohoda medzi letiskom a leteckým dopravcom pozitívne prispeje ku kumulovaniu zisku letiska (107). |
| --- | --- |

(428)

Podľa usmernení v oblasti letectva z roku 2014 možno v zásade existenciu pomoci leteckému dopravcovi využívajúcemu konkrétne letisko vylúčiť, ak cena účtovaná za letiskové služby zodpovedá trhovej cene alebo ak možno analýzou ex ante (t. j. analýzou založenou na informáciách dostupných v čase udelenia pomoci a na trendoch, ktoré bolo možné v danom čase predvídať) preukázať, že dohoda medzi letiskom a leteckým dopravcom pozitívne prispeje ku kumulovaniu zisku letiska (107).

ex ante

107

| (429) | V tejto súvislosti Komisia za najrelevantnejšie kritérium na posúdenie dohôd, ktoré uzatvorili letiská s jednotlivými leteckými dopravcami, považuje analýzu očakávaného postupného rastu ziskovosti (108). Dôvodom je, že v súčasnosti nie je pravdepodobné, či možno určiť vhodné porovnávacie kritérium na stanovenie skutočnej trhovej ceny za služby poskytované letiskami. Vo všeobecnosti sa uplatnenie zásady súkromného subjektu v trhovom hospodárstve vychádzajúcej z priemernej ceny na iných podobných trhoch môže ukázať ako užitočné, ak túto cenu možno dostatočne určiť alebo odvodiť na základe iných trhových ukazovateľov. V prípade letiskových služieb však táto metóda nie je až taká relevantná, lebo štruktúra nákladov a výnosov medzi jednotlivými letiskami sa zvyčajne veľmi líši. Dôvodom je, že náklady a výnosy závisia od toho, ako je letisko rozvinuté, koľko leteckých dopravcov ho využíva, akú má kapacitu osobnej dopravy, v akom stave je jeho infraštruktúra a súvisiace investície, a tiež od regulačného rámca, ktorý sa môže medzi členskými štátmi líšiť, a od dlhov alebo záväzkov, ktoré letisko v minulosti vytvorilo (109). |
| --- | --- |

(429)

V tejto súvislosti Komisia za najrelevantnejšie kritérium na posúdenie dohôd, ktoré uzatvorili letiská s jednotlivými leteckými dopravcami, považuje analýzu očakávaného postupného rastu ziskovosti (108). Dôvodom je, že v súčasnosti nie je pravdepodobné, či možno určiť vhodné porovnávacie kritérium na stanovenie skutočnej trhovej ceny za služby poskytované letiskami. Vo všeobecnosti sa uplatnenie zásady súkromného subjektu v trhovom hospodárstve vychádzajúcej z priemernej ceny na iných podobných trhoch môže ukázať ako užitočné, ak túto cenu možno dostatočne určiť alebo odvodiť na základe iných trhových ukazovateľov. V prípade letiskových služieb však táto metóda nie je až taká relevantná, lebo štruktúra nákladov a výnosov medzi jednotlivými letiskami sa zvyčajne veľmi líši. Dôvodom je, že náklady a výnosy závisia od toho, ako je letisko rozvinuté, koľko leteckých dopravcov ho využíva, akú má kapacitu osobnej dopravy, v akom stave je jeho infraštruktúra a súvisiace investície, a tiež od regulačného rámca, ktorý sa môže medzi členskými štátmi líšiť, a od dlhov alebo záväzkov, ktoré letisko v minulosti vytvorilo (109).

108

109

| (430) | Liberalizácia trhu leteckej dopravy navyše komplikuje každú výlučne porovnávaciu analýzu. Ako vidno v tomto prípade, obchodné praktiky medzi letiskami a leteckými dopravcami nie sú vždy založené výlučne na zverejnenom rozpise poplatkov. Tieto obchodné vzťahy sa medzi sebou veľmi líšia. Zahŕňajú rozdelenie rizika s ohľadom na osobnú dopravu a akékoľvek súvisiace obchodné a finančné záväzky, štandardné stimulačné programy a zmeny rozdelenia rizika počas platnosti dohôd. Transakcie medzi nimi sú preto ťažko porovnateľné na základe ceny za vybavenie lietadla na zemi alebo za cestujúceho. |
| --- | --- |

(430)

Liberalizácia trhu leteckej dopravy navyše komplikuje každú výlučne porovnávaciu analýzu. Ako vidno v tomto prípade, obchodné praktiky medzi letiskami a leteckými dopravcami nie sú vždy založené výlučne na zverejnenom rozpise poplatkov. Tieto obchodné vzťahy sa medzi sebou veľmi líšia. Zahŕňajú rozdelenie rizika s ohľadom na osobnú dopravu a akékoľvek súvisiace obchodné a finančné záväzky, štandardné stimulačné programy a zmeny rozdelenia rizika počas platnosti dohôd. Transakcie medzi nimi sú preto ťažko porovnateľné na základe ceny za vybavenie lietadla na zemi alebo za cestujúceho.

| (431) | Ak by na základe platnej porovnávacej analýzy bolo možné určiť, že „ceny“ uplatňované v rôznych transakciách, ktoré sú predmetom tohto posúdenia, sú rovnaké alebo vyššie ako „trhové ceny“ stanovené porovnaním vzorky transakcií, Komisia by jednako nemohla dospieť k záveru, že tieto transakcie sú v súlade s kritériom súkromného subjektu v trhovom hospodárstve, ak sa ukáže, že prevádzkovateľ letiska pri ich uzatváraní očakával vyššie prírastkové náklady než prírastkové výnosy. Dôvodom je, že súkromný subjekt v trhovom hospodárstve nebude motivovaný ponúkať tovar alebo služby za „trhovú cenu“, ak by to viedlo k prírastkovým stratám. |
| --- | --- |

(431)

Ak by na základe platnej porovnávacej analýzy bolo možné určiť, že „ceny“ uplatňované v rôznych transakciách, ktoré sú predmetom tohto posúdenia, sú rovnaké alebo vyššie ako „trhové ceny“ stanovené porovnaním vzorky transakcií, Komisia by jednako nemohla dospieť k záveru, že tieto transakcie sú v súlade s kritériom súkromného subjektu v trhovom hospodárstve, ak sa ukáže, že prevádzkovateľ letiska pri ich uzatváraní očakával vyššie prírastkové náklady než prírastkové výnosy. Dôvodom je, že súkromný subjekt v trhovom hospodárstve nebude motivovaný ponúkať tovar alebo služby za „trhovú cenu“, ak by to viedlo k prírastkovým stratám.

ceny

trhovú cenu

| (432) | Za takýchto podmienok sa Komisia domnieva, že vzhľadom na všetky informácie, ktoré má k dispozícii, neexistujú dôvody odchýliť sa od prístupu odporúčaného v usmerneniach v oblasti letectva z roku 2014, pokiaľ ide o uplatňovanie zásady súkromného subjektu v trhovom hospodárstve na vzťahy medzi letiskami a leteckými dopravcami, t. j. o analýzu očakávaného postupného rastu ziskovosti. |
| --- | --- |

(432)

Za takýchto podmienok sa Komisia domnieva, že vzhľadom na všetky informácie, ktoré má k dispozícii, neexistujú dôvody odchýliť sa od prístupu odporúčaného v usmerneniach v oblasti letectva z roku 2014, pokiaľ ide o uplatňovanie zásady súkromného subjektu v trhovom hospodárstve na vzťahy medzi letiskami a leteckými dopravcami, t. j. o analýzu očakávaného postupného rastu ziskovosti.

8.2.1.2.   
  Posúdenie prírastkových nákladov a výnosov

Posúdenie prírastkových nákladov a výnosov

| (433) | Komisia sa domnieva, že cenové rozdiely sú štandardným obchodným postupom, pokiaľ sú v súlade so všetkými právnymi predpismi týkajúcimi sa hospodárskej súťaže a odvetvia. Napriek tomu by takéto politiky rozdielnych cien mali byť komerčne odôvodnené tak, aby spĺňali kritérium súkromného subjektu v trhovom hospodárstve. |
| --- | --- |

(433)

Komisia sa domnieva, že cenové rozdiely sú štandardným obchodným postupom, pokiaľ sú v súlade so všetkými právnymi predpismi týkajúcimi sa hospodárskej súťaže a odvetvia. Napriek tomu by takéto politiky rozdielnych cien mali byť komerčne odôvodnené tak, aby spĺňali kritérium súkromného subjektu v trhovom hospodárstve.

| (434) | Podľa Komisie sa dohody uzatvorené medzi leteckými dopravcami a letiskom môžu považovať za dohody, ktoré spĺňajú kritérium súkromného subjektu v trhovom hospodárstve, ak postupne prispievajú, z hľadiska ex ante, k ziskovosti letiska. Letisko by malo preukázať, že keď uzatvára dohodu s leteckým dopravcom (napr. individuálnu zmluvu alebo celkový systém letiskových poplatkov), počas trvania dohody je schopné pokrývať všetky z nej vyplývajúce náklady s primeraným ziskovým rozpätím na základe zdravých vyhliadok. |
| --- | --- |

(434)

Podľa Komisie sa dohody uzatvorené medzi leteckými dopravcami a letiskom môžu považovať za dohody, ktoré spĺňajú kritérium súkromného subjektu v trhovom hospodárstve, ak postupne prispievajú, z hľadiska ex ante, k ziskovosti letiska. Letisko by malo preukázať, že keď uzatvára dohodu s leteckým dopravcom (napr. individuálnu zmluvu alebo celkový systém letiskových poplatkov), počas trvania dohody je schopné pokrývať všetky z nej vyplývajúce náklady s primeraným ziskovým rozpätím na základe zdravých vyhliadok.

ex ante

| (435) | Pri posudzovaní, či dohoda uzavretá medzi letiskom a leteckým dopravcom spĺňa kritérium súkromného subjektu v trhovom hospodárstve, je potrebné zohľadniť očakávané príjmy z neleteckých činností vyplývajúce z činnosti leteckého dopravcu spoločne s letiskovými poplatkami po odpočítaní všetkých zliav, marketingovej podpory alebo stimulačných programov. Rovnako sa musia zohľadniť všetky očakávané náklady, ktoré letisku postupne vznikajú v súvislosti s činnosťou leteckého dopravcu na letisku. Tieto prírastkové náklady môžu zahŕňať všetky kategórie výdavkov alebo investícií, ako napríklad prírastkové náklady na zamestnancov, vybavenie a investície, ktoré vzniknú v dôsledku prítomnosti leteckej spoločnosti na letisku. Ak sa napríklad letisko musí rozšíriť alebo je potrebné vybudovať nový terminál či iné zariadenia, ktoré majú predovšetkým vyhovovať potrebám konkrétneho leteckého dopravcu, takéto náklady by sa mali zohľadniť pri výpočte prírastkových nákladov. Na druhej strane náklady, ktoré by letisko muselo znášať bez ohľadu na dohodu uzatvorenú s leteckým dopravcom, by sa na účely kritéria súkromného subjektu v trhovom hospodárstve nemali zohľadňovať. |
| --- | --- |

(435)

Pri posudzovaní, či dohoda uzavretá medzi letiskom a leteckým dopravcom spĺňa kritérium súkromného subjektu v trhovom hospodárstve, je potrebné zohľadniť očakávané príjmy z neleteckých činností vyplývajúce z činnosti leteckého dopravcu spoločne s letiskovými poplatkami po odpočítaní všetkých zliav, marketingovej podpory alebo stimulačných programov. Rovnako sa musia zohľadniť všetky očakávané náklady, ktoré letisku postupne vznikajú v súvislosti s činnosťou leteckého dopravcu na letisku. Tieto prírastkové náklady môžu zahŕňať všetky kategórie výdavkov alebo investícií, ako napríklad prírastkové náklady na zamestnancov, vybavenie a investície, ktoré vzniknú v dôsledku prítomnosti leteckej spoločnosti na letisku. Ak sa napríklad letisko musí rozšíriť alebo je potrebné vybudovať nový terminál či iné zariadenia, ktoré majú predovšetkým vyhovovať potrebám konkrétneho leteckého dopravcu, takéto náklady by sa mali zohľadniť pri výpočte prírastkových nákladov. Na druhej strane náklady, ktoré by letisko muselo znášať bez ohľadu na dohodu uzatvorenú s leteckým dopravcom, by sa na účely kritéria súkromného subjektu v trhovom hospodárstve nemali zohľadňovať.

| (436) | Pri rozhodovaní o tom, či uzavrieť dohodu o letiskových službách a/alebo dohodu o marketingových službách, si okrem toho súkromný subjekt v trhovom hospodárstve na svoje posúdenie vyberie časový rámec na základe obdobia platnosti predmetných dohôd. Inými slovami, posúdi prírastkové náklady a výnosy za obdobie uplatňovania zmlúv. |
| --- | --- |

(436)

Pri rozhodovaní o tom, či uzavrieť dohodu o letiskových službách a/alebo dohodu o marketingových službách, si okrem toho súkromný subjekt v trhovom hospodárstve na svoje posúdenie vyberie časový rámec na základe obdobia platnosti predmetných dohôd. Inými slovami, posúdi prírastkové náklady a výnosy za obdobie uplatňovania zmlúv.

| (437) | Nezdá sa byť opodstatnené zameriavať sa na dlhšie obdobie. V deň podpísania dohôd sa obozretný súkromný subjekt v trhovom hospodárstve nemôže spoliehať na to, že sa dohody po skončení ich platnosti obnovia, či už za rovnakých alebo nových podmienok. Obozretný subjekt by si bol okrem toho vedomý toho, že nízkonákladoví leteckí dopravcovia ako spoločnosť Ryanair vždy boli a sú známi tým, že veľmi pohotovo reagujú na vývoj na trhu, pokiaľ ide o otváranie aj zatváranie trás, aj pokiaľ ide o zvyšovanie alebo znižovanie počtu letov. |
| --- | --- |

(437)

Nezdá sa byť opodstatnené zameriavať sa na dlhšie obdobie. V deň podpísania dohôd sa obozretný súkromný subjekt v trhovom hospodárstve nemôže spoliehať na to, že sa dohody po skončení ich platnosti obnovia, či už za rovnakých alebo nových podmienok. Obozretný subjekt by si bol okrem toho vedomý toho, že nízkonákladoví leteckí dopravcovia ako spoločnosť Ryanair vždy boli a sú známi tým, že veľmi pohotovo reagujú na vývoj na trhu, pokiaľ ide o otváranie aj zatváranie trás, aj pokiaľ ide o zvyšovanie alebo znižovanie počtu letov.

8.2.2.   OPATRENIE 7: DOHODA SO SPOLOČNOSŤOU RYANAIR Z ROKU 1999

| (438) | Nemecko tvrdilo, že spoločnosť FFHG vypracovala posúdenie očakávaného postupného rastu ziskovosti týkajúceho sa dohody ešte pred uzatvorením akejkoľvek individuálnej dohody so spoločnosťou Ryanair. Nemecko teda argumentovalo, že spoločnosť FFHG pri uzatváraní dohody so spoločnosťou Ryanair z roku 1999 konala ako racionálny investor. |
| --- | --- |

(438)

Nemecko tvrdilo, že spoločnosť FFHG vypracovala posúdenie očakávaného postupného rastu ziskovosti týkajúceho sa dohody ešte pred uzatvorením akejkoľvek individuálnej dohody so spoločnosťou Ryanair. Nemecko teda argumentovalo, že spoločnosť FFHG pri uzatváraní dohody so spoločnosťou Ryanair z roku 1999 konala ako racionálny investor.

| (439) | Komisia poznamenáva, že spoločnosť FFHG skutočne vypracovala niekoľko obchodných plánov a výpočtov približne v rovnakom čase, keď vstúpila do obchodného vzťahu so spoločnosťou Ryanair. Vo výpočtoch ziskovosti spoločnosti FFHG sa zohľadnili všetky výnosy (letecké a neletecké), ktoré by podľa očakávaní mala vytvoriť na letisku spoločnosť Ryanair, a všetky náklady, ktoré vznikajú na základe prítomnosti leteckého dopravcu. |
| --- | --- |

(439)

Komisia poznamenáva, že spoločnosť FFHG skutočne vypracovala niekoľko obchodných plánov a výpočtov približne v rovnakom čase, keď vstúpila do obchodného vzťahu so spoločnosťou Ryanair. Vo výpočtoch ziskovosti spoločnosti FFHG sa zohľadnili všetky výnosy (letecké a neletecké), ktoré by podľa očakávaní mala vytvoriť na letisku spoločnosť Ryanair, a všetky náklady, ktoré vznikajú na základe prítomnosti leteckého dopravcu.

Prvé posúdenie spoločnosti FFHG týkajúce sa ziskovosti dohody so spoločnosťou Ryanair z roku 1999

Prvé posúdenie spoločnosti FFHG týkajúce sa ziskovosti dohody so spoločnosťou Ryanair z roku 1999

| (440) | Tabuľka 24 obsahuje zhrnutie výpočtu postupného rastu ziskovosti dohody so spoločnosťou Ryanair z roku 1999, ktorý vykonala spoločnosť FFHG za rok 1999 na základe očakávaných výnosov, ktoré má dohoda vytvoriť, očakávaných príjmov z neleteckých činností vytvorených bezcolným predajom v obchodoch na letisku a očakávaných prírastkových nákladov súvisiacich s dohodou.

  Tabuľka 24


  Očakávaný postupný rast ziskovosti týkajúci sa dohody so spoločnosťou Ryanair z roku 1999 (rok 1999)

  [...]







  Zdroj: | Výpočet postupného rastu ziskovosti spoločnosti FFHG, 4. marca 1999. |
| --- | --- | --- |

(440)

Tabuľka 24 obsahuje zhrnutie výpočtu postupného rastu ziskovosti dohody so spoločnosťou Ryanair z roku 1999, ktorý vykonala spoločnosť FFHG za rok 1999 na základe očakávaných výnosov, ktoré má dohoda vytvoriť, očakávaných príjmov z neleteckých činností vytvorených bezcolným predajom v obchodoch na letisku a očakávaných prírastkových nákladov súvisiacich s dohodou.

Tabuľka 24

Tabuľka 24

Očakávaný postupný rast ziskovosti týkajúci sa dohody so spoločnosťou Ryanair z roku 1999 (rok 1999)

Očakávaný postupný rast ziskovosti týkajúci sa dohody so spoločnosťou Ryanair z roku 1999 (rok 1999)

[...]

Zdroj:

Zdroj:

| (441) | Kým v analýze ex ante zo 4. marca 1999 vykonanej spoločnosťou FFHG a predloženej Nemeckom nebola zahrnutá prognóza za celé obdobie, na ktoré sa vzťahuje dohoda, bolo zrejmé, že zákazka mala byť zisková od prvého roku činnosti spoločnosti Ryanair. Hoci súkromný subjekt v trhovom hospodárstve obvykle vypracúva obchodný plán na celé obdobie platnosti dohody, podľa dohody sa mal od začiatku postupne zvyšovať príspevok letiska. Dôvodom je predovšetkým to, že prvý rok od začatia činností leteckého dopravcu na nevyskúšaných letiskách predstavuje najrizikovejšie obdobie. V tomto prípade sa zdá, že prognózy dopravy sú založené na obozretných predpokladoch a potvrdzuje ich aj skutočný vývoj dopravy na letisku (pozri tabuľku 1). Preto aj napriek tomu, žeby sa počas platnosti dohody objem prepravených cestujúcich nezmenil, čo je však veľmi nepravdepodobné, letisko by stále mohlo logicky očakávať, že sa dohodou vytvorí pozitívny prínos k celkovej ziskovosti spoločnosti FFHG. |
| --- | --- |

(441)

Kým v analýze ex ante zo 4. marca 1999 vykonanej spoločnosťou FFHG a predloženej Nemeckom nebola zahrnutá prognóza za celé obdobie, na ktoré sa vzťahuje dohoda, bolo zrejmé, že zákazka mala byť zisková od prvého roku činnosti spoločnosti Ryanair. Hoci súkromný subjekt v trhovom hospodárstve obvykle vypracúva obchodný plán na celé obdobie platnosti dohody, podľa dohody sa mal od začiatku postupne zvyšovať príspevok letiska. Dôvodom je predovšetkým to, že prvý rok od začatia činností leteckého dopravcu na nevyskúšaných letiskách predstavuje najrizikovejšie obdobie. V tomto prípade sa zdá, že prognózy dopravy sú založené na obozretných predpokladoch a potvrdzuje ich aj skutočný vývoj dopravy na letisku (pozri tabuľku 1). Preto aj napriek tomu, žeby sa počas platnosti dohody objem prepravených cestujúcich nezmenil, čo je však veľmi nepravdepodobné, letisko by stále mohlo logicky očakávať, že sa dohodou vytvorí pozitívny prínos k celkovej ziskovosti spoločnosti FFHG.

ex ante

| (442) | Prírastkové výnosy, ktoré sa zohľadňujú pri tomto výpočte postupného rastu ziskovosti, zahŕňajú príjmy z leteckých a neleteckých činností (napr. príjmy z predaja leteniek) v súlade s dohodou so spoločnosťou Ryanair z roku 1999, ako aj príjmy z bezcolného a bežného predaja. Hlavný hodnotový faktor predpokladaných príjmov bola očakávaná osobná doprava. Pokiaľ ide o prognózy objemu cestujúcich, spoločnosť FFHG očakávala, že v roku 1999 vybaví približne [...] cestujúcich spoločnosti Ryanair (110). Túto prognózu objemu dopravy potvrdil skutočný vývoj počtu cestujúcich na letisku (pozri tabuľku 1). |
| --- | --- |

(442)

Prírastkové výnosy, ktoré sa zohľadňujú pri tomto výpočte postupného rastu ziskovosti, zahŕňajú príjmy z leteckých a neleteckých činností (napr. príjmy z predaja leteniek) v súlade s dohodou so spoločnosťou Ryanair z roku 1999, ako aj príjmy z bezcolného a bežného predaja. Hlavný hodnotový faktor predpokladaných príjmov bola očakávaná osobná doprava. Pokiaľ ide o prognózy objemu cestujúcich, spoločnosť FFHG očakávala, že v roku 1999 vybaví približne [...] cestujúcich spoločnosti Ryanair (110). Túto prognózu objemu dopravy potvrdil skutočný vývoj počtu cestujúcich na letisku (pozri tabuľku 1).

110

| (443) | Zohľadnené prírastkové náklady zahŕňajú náklady na pozemnú obsluhu, ktorú vykonala externá spoločnosť vykonávajúca pozemnú obsluhu, náklady na palivo, náklady na prijatie ďalších pracovníkov (ďalších osem zamestnancov), ako aj náklady na marketing, telefonické kontaktné centrum a bezpečnostné kontroly. Okrem toho sa zohľadnili aj odpisy a náklady na financovanie investícií, ktoré priamo súvisia so spoločnosťou Ryanair. Tieto investície boli odhadnuté približne na [...] mil. DEM a boli určené predovšetkým na všeobecné vybavenia letiska. |
| --- | --- |

(443)

Zohľadnené prírastkové náklady zahŕňajú náklady na pozemnú obsluhu, ktorú vykonala externá spoločnosť vykonávajúca pozemnú obsluhu, náklady na palivo, náklady na prijatie ďalších pracovníkov (ďalších osem zamestnancov), ako aj náklady na marketing, telefonické kontaktné centrum a bezpečnostné kontroly. Okrem toho sa zohľadnili aj odpisy a náklady na financovanie investícií, ktoré priamo súvisia so spoločnosťou Ryanair. Tieto investície boli odhadnuté približne na [...] mil. DEM a boli určené predovšetkým na všeobecné vybavenia letiska.

| (444) | Nemecko uviedlo, že investičné náklady na nový terminál pre cestujúcich vo výške [...] mil. DEM neboli spôsobené spoločnosťou Ryanair. Nemecko v tejto súvislosti vysvetlilo, že do postavenia nového terminálu letisko nedisponovalo riadnym terminálom pre cestujúcich. Podľa Nemecka preto bola výstavba nového terminálu podmienkou pre stratégiu rozširovania služieb letiska v oblasti pravidelnej osobnej dopravy. Okrem toho v súvislosti so stratégiou spoločnosti FFHG týkajúcou sa rozširovania služieb v oblasti prepravy tovaru letisko uskutočnilo aj niekoľko investícií, ktorých dôvodom nebol konkrétny letecký dopravca. Keďže tieto náklady by sa vynaložili bez ohľadu na prítomnosť spoločnosti Ryanair na letisku, podľa Nemecka nebolo potrebné zohľadniť ich vo výpočte postupného rastu ziskovosti. |
| --- | --- |

(444)

Nemecko uviedlo, že investičné náklady na nový terminál pre cestujúcich vo výške [...] mil. DEM neboli spôsobené spoločnosťou Ryanair. Nemecko v tejto súvislosti vysvetlilo, že do postavenia nového terminálu letisko nedisponovalo riadnym terminálom pre cestujúcich. Podľa Nemecka preto bola výstavba nového terminálu podmienkou pre stratégiu rozširovania služieb letiska v oblasti pravidelnej osobnej dopravy. Okrem toho v súvislosti so stratégiou spoločnosti FFHG týkajúcou sa rozširovania služieb v oblasti prepravy tovaru letisko uskutočnilo aj niekoľko investícií, ktorých dôvodom nebol konkrétny letecký dopravca. Keďže tieto náklady by sa vynaložili bez ohľadu na prítomnosť spoločnosti Ryanair na letisku, podľa Nemecka nebolo potrebné zohľadniť ich vo výpočte postupného rastu ziskovosti.

| (445) | Po prvé, Komisia poznamenáva, že podľa obchodného plánu spoločnosti FFHG zo 16. novembra 1998 na rok 1999 sa už skutočne začala výstavba nového terminálu pre cestujúcich (t. j. ešte pred rokovaniami o akejkoľvek dohode so spoločnosťou Ryanair). |
| --- | --- |

(445)

Po prvé, Komisia poznamenáva, že podľa obchodného plánu spoločnosti FFHG zo 16. novembra 1998 na rok 1999 sa už skutočne začala výstavba nového terminálu pre cestujúcich (t. j. ešte pred rokovaniami o akejkoľvek dohode so spoločnosťou Ryanair).

| (446) | Po druhé, pôvodné obchodné plány ex ante, ktoré Nemecko predložilo, preukazujú, že výstavba terminálu a ďalšie infraštruktúrne opatrenia boli súčasťou premeny bývalej vojenskej základne USA na funkčné civilné letisko (s všeobecnejším cieľom rozvoja letiska ako prostriedku na lepšie prepojenie regiónu) a neboli obmedzené len na dohodu so spoločnosťou Ryanair z roku 1999. |
| --- | --- |

(446)

Po druhé, pôvodné obchodné plány ex ante, ktoré Nemecko predložilo, preukazujú, že výstavba terminálu a ďalšie infraštruktúrne opatrenia boli súčasťou premeny bývalej vojenskej základne USA na funkčné civilné letisko (s všeobecnejším cieľom rozvoja letiska ako prostriedku na lepšie prepojenie regiónu) a neboli obmedzené len na dohodu so spoločnosťou Ryanair z roku 1999.

ex ante

| (447) | So zreteľom na tieto úvahy sa Komisia domnieva, že predbežný výpočet, ktorý vykonala spoločnosť FFHG, bol založený na realistických predpokladoch a správne sa v ňom nezohľadňovali náklady na infraštruktúru. Okrem toho, hoci sa výpočet očakávanej ziskovosti nevzťahoval na celé obdobie, predstavoval dôkaz, že dohoda so spoločnosťou Ryanair z roku 1999 od prvého roku poskytne kladný príspevok k zisku letiska. |
| --- | --- |

(447)

So zreteľom na tieto úvahy sa Komisia domnieva, že predbežný výpočet, ktorý vykonala spoločnosť FFHG, bol založený na realistických predpokladoch a správne sa v ňom nezohľadňovali náklady na infraštruktúru. Okrem toho, hoci sa výpočet očakávanej ziskovosti nevzťahoval na celé obdobie, predstavoval dôkaz, že dohoda so spoločnosťou Ryanair z roku 1999 od prvého roku poskytne kladný príspevok k zisku letiska.

Druhé posúdenie spoločnosti FFHG týkajúce sa ziskovosti dohody so spoločnosťou Ryanair z roku 1999

Druhé posúdenie spoločnosti FFHG týkajúce sa ziskovosti dohody so spoločnosťou Ryanair z roku 1999

| (448) | Druhé posúdenie očakávanej ziskovosti dohody so spoločnosťou Ryanair z roku 1999 za obdobie rokov 1999 – 2003 sa uskutočnilo v kontexte rokovaní dozornej rady spoločnosti FFHG, ktoré sa týkali získavania nových klientov (Ryanair) (111), zhrnuté v tabuľke 25. Komisia poznamenáva, že aj toto posúdenie je založené na výpočte postupného rastu ziskovosti a zásadách opísaných v odôvodneniach 442 až 444. Hoci je toto posúdenie založené na prognózach vyššieho objemu cestujúcich ako predchádzajúci výpočet, skutočný vývoj osobnej dopravy na letisku potvrdil aj tieto prognózy (pozri tabuľku 1).

  Tabuľka 25


  Posúdenie postupného rastu ziskovosti dohody so spoločnosťou Ryanair z roku 1999 za roky 1999 – 2003

  [...]







  Zdroj: | Správa o letiskových poplatkoch – letisko Frankfurt-Hahn z roku 1999 a posúdenie Komisie. |
| --- | --- | --- |

(448)

Druhé posúdenie očakávanej ziskovosti dohody so spoločnosťou Ryanair z roku 1999 za obdobie rokov 1999 – 2003 sa uskutočnilo v kontexte rokovaní dozornej rady spoločnosti FFHG, ktoré sa týkali získavania nových klientov (Ryanair) (111), zhrnuté v tabuľke 25. Komisia poznamenáva, že aj toto posúdenie je založené na výpočte postupného rastu ziskovosti a zásadách opísaných v odôvodneniach 442 až 444. Hoci je toto posúdenie založené na prognózach vyššieho objemu cestujúcich ako predchádzajúci výpočet, skutočný vývoj osobnej dopravy na letisku potvrdil aj tieto prognózy (pozri tabuľku 1).

111

Tabuľka 25

Tabuľka 25

Posúdenie postupného rastu ziskovosti dohody so spoločnosťou Ryanair z roku 1999 za roky 1999 – 2003

Posúdenie postupného rastu ziskovosti dohody so spoločnosťou Ryanair z roku 1999 za roky 1999 – 2003

[...]

Zdroj:

Zdroj:

| (449) | Hoci sa v analýze ex ante, ktorú vypracovala spoločnosť FFHG a predložilo Nemecko, nediskontovali budúce platby k dátumu uzatvorenia dohody, je zrejmé, že sa predpokladalo, že dohoda bude zisková. Komisia sa domnieva, že tento predpoklad je realistický vzhľadom na prevládajúce trhové podmienky v čase, keď bola uzavretá dohoda so spoločnosťou Ryanair z roku 1999. Prognózy dopravy, ktoré sú hlavnou hnacou silou pre príjmy z leteckých činností, boli založené na obozretných predpokladoch a skutočný vývoj osobnej dopravy na letisku tieto prognózy potvrdil. Okrem toho sa predpokladalo, že vzniknuté prírastkové náklady budú v rokoch 2000 – 2003 stabilné, lebo sa očakávalo len nepodstatné zvýšenie frekvencií v ponuke spoločnosti Ryanair. Aj prognózy príjmov z neleteckých činností boli založené na realistických predpokladoch, keďže sa očakávalo, že každý cestujúci na letisku minie približne [...] EUR. |
| --- | --- |

(449)

Hoci sa v analýze ex ante, ktorú vypracovala spoločnosť FFHG a predložilo Nemecko, nediskontovali budúce platby k dátumu uzatvorenia dohody, je zrejmé, že sa predpokladalo, že dohoda bude zisková. Komisia sa domnieva, že tento predpoklad je realistický vzhľadom na prevládajúce trhové podmienky v čase, keď bola uzavretá dohoda so spoločnosťou Ryanair z roku 1999. Prognózy dopravy, ktoré sú hlavnou hnacou silou pre príjmy z leteckých činností, boli založené na obozretných predpokladoch a skutočný vývoj osobnej dopravy na letisku tieto prognózy potvrdil. Okrem toho sa predpokladalo, že vzniknuté prírastkové náklady budú v rokoch 2000 – 2003 stabilné, lebo sa očakávalo len nepodstatné zvýšenie frekvencií v ponuke spoločnosti Ryanair. Aj prognózy príjmov z neleteckých činností boli založené na realistických predpokladoch, keďže sa očakávalo, že každý cestujúci na letisku minie približne [...] EUR.

ex ante

| (450) | Komisia poznamenáva, že vedenie spoločnosti FFHG s ohľadom na všetky prírastkové náklady a výnosy vyplývajúce z činnosti spoločnosti Ryanair na letisku očakávalo, že dohodou so spoločnosťou Ryanair z roku 1999 sa neuhradia len prírastkové náklady, ale že počas jej platnosti vzniknú kladné príspevky k ziskovosti letiska Frankfurt-Hahn s čistou súčasnou hodnotou vo výške [...] mil. DEM (diskontná sadzba = [...] %). Vzhľadom na to sa očakávalo, že predpokladaný pozitívny prínos, ako aj celkové podnikanie letiska Frankfurt-Hahn, sa stanú ziskovejšími počas platnosti dohody so spoločnosťou Ryanair z roku 1999. |
| --- | --- |

(450)

Komisia poznamenáva, že vedenie spoločnosti FFHG s ohľadom na všetky prírastkové náklady a výnosy vyplývajúce z činnosti spoločnosti Ryanair na letisku očakávalo, že dohodou so spoločnosťou Ryanair z roku 1999 sa neuhradia len prírastkové náklady, ale že počas jej platnosti vzniknú kladné príspevky k ziskovosti letiska Frankfurt-Hahn s čistou súčasnou hodnotou vo výške [...] mil. DEM (diskontná sadzba = [...] %). Vzhľadom na to sa očakávalo, že predpokladaný pozitívny prínos, ako aj celkové podnikanie letiska Frankfurt-Hahn, sa stanú ziskovejšími počas platnosti dohody so spoločnosťou Ryanair z roku 1999.

| (451) | Hoci stačilo preukázať, že očakávaný príjem vytvorený dohodou s letiskom je schopný pokryť očakávané prírastkové náklady, aby sa vyhovelo kritériu súkromného subjektu v trhovom hospodárstve, Komisia vykonala aj analýzu citlivosti, v ktorej do výpočtu ziskovosti zahrnula aj náklady súvisiace s odpismi nového terminálu pre cestujúcich (pozri tabuľku 26).

  Tabuľka 26


  Posúdenie postupného rastu ziskovosti dohody so spoločnosťou Ryanair z roku 1999 za roky 1999 – 2003 [vrátane ročných odpisov nového terminálu pre cestujúcich vo výške [...] DEM
   (112)
  ]

  [...]







  Zdroj: | Správa o letiskových poplatkoch – letisko Frankfurt-Hahn z roku 1999 a posúdenie Komisie. |
| --- | --- | --- |

(451)

Hoci stačilo preukázať, že očakávaný príjem vytvorený dohodou s letiskom je schopný pokryť očakávané prírastkové náklady, aby sa vyhovelo kritériu súkromného subjektu v trhovom hospodárstve, Komisia vykonala aj analýzu citlivosti, v ktorej do výpočtu ziskovosti zahrnula aj náklady súvisiace s odpismi nového terminálu pre cestujúcich (pozri tabuľku 26).

Tabuľka 26

Tabuľka 26

Posúdenie postupného rastu ziskovosti dohody so spoločnosťou Ryanair z roku 1999 za roky 1999 – 2003 [vrátane ročných odpisov nového terminálu pre cestujúcich vo výške [...] DEM
   (112)
  ]

Posúdenie postupného rastu ziskovosti dohody so spoločnosťou Ryanair z roku 1999 za roky 1999 – 2003 [vrátane ročných odpisov nového terminálu pre cestujúcich vo výške [...] DEM

112

]

[...]

Zdroj:

Zdroj:

| (452) | Dokonca aj po zohľadnení celkových nákladov na odpisy nového terminálu pre cestujúcich bolo možné primerane predpokladať, že dohoda so spoločnosťou Ryanair z roku 1999 vytvorí kladnú čistú súčasnú hodnotu vo výške približne [...] mil. DEM (diskontná sadzba = [...] %). |
| --- | --- |

(452)

Dokonca aj po zohľadnení celkových nákladov na odpisy nového terminálu pre cestujúcich bolo možné primerane predpokladať, že dohoda so spoločnosťou Ryanair z roku 1999 vytvorí kladnú čistú súčasnú hodnotu vo výške približne [...] mil. DEM (diskontná sadzba = [...] %).

Posúdenie ziskovosti dohody so spoločnosťou Ryanair z roku 1999 vypracované spoločnosťou Oxera

Posúdenie ziskovosti dohody so spoločnosťou Ryanair z roku 1999 vypracované spoločnosťou Oxera

| (453) | Spoločnosť Ryanair okrem toho predložila aj posúdenie ziskovosti vykonané spoločnosťou Oxera na základe informácií, ktoré boli dostupné v čase uzatvorenia dohody so spoločnosťou Ryanair z roku 1999 a ktoré poskytlo letisko a spoločnosť Ryanair. Výsledky týchto výpočtov sú zhrnuté v tabuľke 16. V posúdení spoločnosti Oxera sa rovnako ukazuje, že bolo možné očakávať, že dohoda so spoločnosťou Ryanair z roku 1999 povedie v prípade letiska ku kladnej čistej súčasnej hodnote. |
| --- | --- |

(453)

Spoločnosť Ryanair okrem toho predložila aj posúdenie ziskovosti vykonané spoločnosťou Oxera na základe informácií, ktoré boli dostupné v čase uzatvorenia dohody so spoločnosťou Ryanair z roku 1999 a ktoré poskytlo letisko a spoločnosť Ryanair. Výsledky týchto výpočtov sú zhrnuté v tabuľke 16. V posúdení spoločnosti Oxera sa rovnako ukazuje, že bolo možné očakávať, že dohoda so spoločnosťou Ryanair z roku 1999 povedie v prípade letiska ku kladnej čistej súčasnej hodnote.

| (454) | Komisia okrem toho na základe dostupných informácií považuje za presvedčivý argument Nemecka, že schopnosť vytvárať ďalšie lety prostredníctvom dohôd so spoločnosťou Ryanair poskytuje spoločnosti FFHG možnosť prilákať zákazníkov a má potenciál pre rast, zlepšiť celkové využívanie letiska a celkovo znížiť jej straty. |
| --- | --- |

(454)

Komisia okrem toho na základe dostupných informácií považuje za presvedčivý argument Nemecka, že schopnosť vytvárať ďalšie lety prostredníctvom dohôd so spoločnosťou Ryanair poskytuje spoločnosti FFHG možnosť prilákať zákazníkov a má potenciál pre rast, zlepšiť celkové využívanie letiska a celkovo znížiť jej straty.

Záver

Záver

| (455) | Po analýze dohody a očakávaní spoločnosti FFHG v čase uzatvorenia dohody so spoločnosťou Ryanair z roku 1999 je Komisia presvedčená, že dohoda prispela k ziskovosti letiska Frankfurt-Hahn, že očakávané prírastkové výnosy boli vyššie než očakávané prírastkové náklady. Keďže takto dohoda vyhovela zásade súkromného subjektu v trhovom hospodárstve, neposkytla spoločnosti Ryanair nijakú výhodu. |
| --- | --- |

(455)

Po analýze dohody a očakávaní spoločnosti FFHG v čase uzatvorenia dohody so spoločnosťou Ryanair z roku 1999 je Komisia presvedčená, že dohoda prispela k ziskovosti letiska Frankfurt-Hahn, že očakávané prírastkové výnosy boli vyššie než očakávané prírastkové náklady. Keďže takto dohoda vyhovela zásade súkromného subjektu v trhovom hospodárstve, neposkytla spoločnosti Ryanair nijakú výhodu.

| (456) | Keďže jedno z kumulatívnych kritérií podľa článku 107 ods. 1 zmluvy nie je splnené, Komisia sa domnieva, že dohoda z roku 1999 medzi letiskom Frankfurt-Hahn a spoločnosťou Ryanair nepredstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy. |
| --- | --- |

(456)

Keďže jedno z kumulatívnych kritérií podľa článku 107 ods. 1 zmluvy nie je splnené, Komisia sa domnieva, že dohoda z roku 1999 medzi letiskom Frankfurt-Hahn a spoločnosťou Ryanair nepredstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy.

8.2.3.   OPATRENIE 8: SADZOBNÍK LETISKOVÝCH POPLATKOV Z ROKU 2001

| (457) | Komisia poznamenáva, že sadzobník letiskových poplatkov z roku 2001 nadobudol účinnosť 1. októbra 2001. V tom čase bola spoločnosť Ryanair hlavným osobným leteckým dopravcom pôsobiacim na letisku Frankfurt-Hahn, lebo spoločnosti Volare a Air Polonia začali svoju činnosť na letisku len v roku 2003 a spoločnosti Wizz Air a Iceland Express až v roku 2005. |
| --- | --- |

(457)

Komisia poznamenáva, že sadzobník letiskových poplatkov z roku 2001 nadobudol účinnosť 1. októbra 2001. V tom čase bola spoločnosť Ryanair hlavným osobným leteckým dopravcom pôsobiacim na letisku Frankfurt-Hahn, lebo spoločnosti Volare a Air Polonia začali svoju činnosť na letisku len v roku 2003 a spoločnosti Wizz Air a Iceland Express až v roku 2005.

| (458) | Sadzobník letiskových poplatkov z roku 2001 platil pre všetkých leteckých dopravcov využívajúcich letisko Frankfurt-Hahn a ponúkal variabilnú a pevnú marketingovú podporu pre nových leteckých dopravcov, nové destinácie a vyšší počet cestujúcich. |
| --- | --- |

(458)

Sadzobník letiskových poplatkov z roku 2001 platil pre všetkých leteckých dopravcov využívajúcich letisko Frankfurt-Hahn a ponúkal variabilnú a pevnú marketingovú podporu pre nových leteckých dopravcov, nové destinácie a vyšší počet cestujúcich.

| (459) | Tento sadzobník letiskových poplatkov z roku 2001 bol zavedený s cieľom zvýšiť konkurencieschopnosť letiska Frankfurt-Hahn a podporiť stratégiu rastu letiska v danom čase. |
| --- | --- |

(459)

Tento sadzobník letiskových poplatkov z roku 2001 bol zavedený s cieľom zvýšiť konkurencieschopnosť letiska Frankfurt-Hahn a podporiť stratégiu rastu letiska v danom čase.

| (460) | Na základe týchto skutočností Nemecko tvrdilo, že prostredníctvom sadzobníka letiskových poplatkov z roku 2001 neboli poskytnuté nijaké výhody a súhlasilo s Komisiou, že výsledky kritéria súkromného subjektu v trhovom hospodárstve týkajúce sa dohody so spoločnosťou Ryanair z roku 2002, ktorá vychádzala zo sadzobníka letiskových poplatkov a v ktorej sa zavádzala dodatočná marketingová podpora, môžu slúžiť ako referenčné kritérium (pozri oddiel 8.2.4). |
| --- | --- |

(460)

Na základe týchto skutočností Nemecko tvrdilo, že prostredníctvom sadzobníka letiskových poplatkov z roku 2001 neboli poskytnuté nijaké výhody a súhlasilo s Komisiou, že výsledky kritéria súkromného subjektu v trhovom hospodárstve týkajúce sa dohody so spoločnosťou Ryanair z roku 2002, ktorá vychádzala zo sadzobníka letiskových poplatkov a v ktorej sa zavádzala dodatočná marketingová podpora, môžu slúžiť ako referenčné kritérium (pozri oddiel 8.2.4).

| (461) | Komisia súhlasí s tým, že dohoda so spoločnosťou Ryanair z roku 2002 môže slúžiť ako referenčné kritérium pre sadzobník letiskových poplatkov z roku 2001, najmä vzhľadom na skutočnosť, že hlavným leteckým dopravcom na letisku v čase zavedenia sadzobníka letiskových poplatkov z roku 2001 bola spoločnosť Ryanair a že poplatky dohodnuté v dohode so spoločnosťou Ryanair z roku 2002 zodpovedajú poplatkom stanoveným v sadzobníku z roku 2001. |
| --- | --- |

(461)

Komisia súhlasí s tým, že dohoda so spoločnosťou Ryanair z roku 2002 môže slúžiť ako referenčné kritérium pre sadzobník letiskových poplatkov z roku 2001, najmä vzhľadom na skutočnosť, že hlavným leteckým dopravcom na letisku v čase zavedenia sadzobníka letiskových poplatkov z roku 2001 bola spoločnosť Ryanair a že poplatky dohodnuté v dohode so spoločnosťou Ryanair z roku 2002 zodpovedajú poplatkom stanoveným v sadzobníku z roku 2001.

Záver

Záver

| (462) | Komisia vzhľadom na výpočet postupného rastu ziskovosti uskutočnený v kontexte dohody so spoločnosťou Ryanair z roku 2002, ktorá bola založená na sadzobníku letiskových poplatkov z roku 2001, dospela k záveru, že aj zavedenie sadzobníka letiskových poplatkov z roku 2001 bolo v súlade so zásadou súkromného subjektu v trhovom hospodárstve, keďže postupne prispievala, z hľadiska ex ante, k ziskovosti letiska. |
| --- | --- |

(462)

Komisia vzhľadom na výpočet postupného rastu ziskovosti uskutočnený v kontexte dohody so spoločnosťou Ryanair z roku 2002, ktorá bola založená na sadzobníku letiskových poplatkov z roku 2001, dospela k záveru, že aj zavedenie sadzobníka letiskových poplatkov z roku 2001 bolo v súlade so zásadou súkromného subjektu v trhovom hospodárstve, keďže postupne prispievala, z hľadiska ex ante, k ziskovosti letiska.

ex ante

| (463) | Keďže aspoň jedno z kumulatívnych kritérií podľa článku 107 ods. 1 zmluvy nie je splnené, Komisia sa domnieva, že sadzobník letiskových poplatkov z roku 2001 nepredstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy. |
| --- | --- |

(463)

Keďže aspoň jedno z kumulatívnych kritérií podľa článku 107 ods. 1 zmluvy nie je splnené, Komisia sa domnieva, že sadzobník letiskových poplatkov z roku 2001 nepredstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy.

8.2.4.   OPATRENIE 9: DOHODA SO SPOLOČNOSŤOU RYANAIR Z ROKU 2002

| (464) | Dohodu so spoločnosťou Ryanair z roku 1999 nahradila dohoda so spoločnosťou Ryanair z roku 2002, ktorá nadobudla platnosť 14. februára 2002. Dohoda so spoločnosťou Ryanair z roku 2002 bola uzavretá na obdobie [...] rokov (t. j. do [...]). Spoločnosť Ryanair má možnosť predĺžiť dohodu za podobných podmienok až do [...]. |
| --- | --- |

(464)

Dohodu so spoločnosťou Ryanair z roku 1999 nahradila dohoda so spoločnosťou Ryanair z roku 2002, ktorá nadobudla platnosť 14. februára 2002. Dohoda so spoločnosťou Ryanair z roku 2002 bola uzavretá na obdobie [...] rokov (t. j. do [...]). Spoločnosť Ryanair má možnosť predĺžiť dohodu za podobných podmienok až do [...].

| (465) | Spoločnosť FFHG 21. mája 2001, pred prijatím rozhodnutia o dohode so spoločnosťou Ryanair z roku 2002, vykonala približné posúdenie ziskovosti (pozri tabuľku 27).

  Tabuľka 27


  Posúdenie ziskovosti dohody so spoločnosťou Ryanair z roku 2002









  Príjem z obratu za let
  (132,30 cestujúceho na let) | Jednotka | Množstvo na let | Náklady/obrat na jeden let v DEM |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Príjmy z predaja leteniek | Let | [...] | [...] |
| Poplatky za cestujúcich (po odpočítaní marketingovej podpory vo výške 3,52 DEM) (113) | Cestujúci | [...] | [...] |
| Bezpečnostný poplatok | Cestujúci | [...] | [...] |
| Palivo | m3 | [...] | [...] |
| Obrat z neleteckých činností (základný rok 2000) | Cestujúci | [...] | [...] |
| Parkovanie | Cestujúci | [...] | [...] |
| Celkový obrat za let | | | [...] |
| Variabilné náklady na let | | | |
| Mzdy |
| Operácie | Hodiny | [...] | [...] |
| Obsluha rampy | Hodiny | [...] | [...] |
| Zariadenia na vybavenie (114) |
| — | celkové prevádzkové náklady |

(465)

Spoločnosť FFHG 21. mája 2001, pred prijatím rozhodnutia o dohode so spoločnosťou Ryanair z roku 2002, vykonala približné posúdenie ziskovosti (pozri tabuľku 27).

Tabuľka 27

Tabuľka 27

Posúdenie ziskovosti dohody so spoločnosťou Ryanair z roku 2002

Posúdenie ziskovosti dohody so spoločnosťou Ryanair z roku 2002

Príjem z obratu za let

(132,30 cestujúceho na let)

Jednotka

Množstvo na let

Náklady/obrat na jeden let v DEM

Príjmy z predaja leteniek

Let

[...]

[...]

Poplatky za cestujúcich (po odpočítaní marketingovej podpory vo výške 3,52 DEM) (113)

113

Cestujúci

[...]

[...]

Bezpečnostný poplatok

Cestujúci

[...]

[...]

Palivo

m3

3

[...]

[...]

Obrat z neleteckých činností (základný rok 2000)

Cestujúci

[...]

[...]

Parkovanie

Cestujúci

[...]

[...]

Celkový obrat za let

Celkový obrat za let

[...]

Variabilné náklady na let

Variabilné náklady na let

Mzdy

Operácie

Hodiny

[...]

[...]

Obsluha rampy

Hodiny

[...]

[...]

Zariadenia na vybavenie (114)

114

—

celkové prevádzkové náklady

Let

[...]

[...]

| — | 1 navádzacie vozidlo |
| --- | --- |

—

1 navádzacie vozidlo

Let

[...]

[...]

| — | 1 vozidlo na prepravu batožiny |
| --- | --- |

—

1 vozidlo na prepravu batožiny

Let

[...]

[...]

| — | 1 kanalizačné vozidlo |
| --- | --- |

—

1 kanalizačné vozidlo

Let

[...]

[...]

| — | 1 postrekovacie vozidlo |
| --- | --- |

—

1 postrekovacie vozidlo

Let

[...]

[...]

| — | 1 pozemný generátor |
| --- | --- |

—

1 pozemný generátor

Let

[...]

[...]

| — | 1 letiskový ťahač |
| --- | --- |

—

1 letiskový ťahač

Let

[...]

[...]

Vybavenie cestujúcich a batožiny

| — | vybavenie cestujúceho (jednorazová platba za odbavenie) |
| --- | --- |

—

vybavenie cestujúceho (jednorazová platba za odbavenie)

Let

[...]

[...]

| — | vybavenie batožiny (jednorazová platba) |
| --- | --- |

—

vybavenie batožiny (jednorazová platba)

Let

[...]

[...]

| — | kontrola cestujúcich |
| --- | --- |

—

kontrola cestujúcich

Cestujúci

[...]

[...]

Celkové variabilné náklady na let

Celkové variabilné náklady na let

[...]

Deckungsbeitrag I na let

Deckungsbeitrag I

[...]

Deckungsbeitrag I

  na rok
   (115)

Deckungsbeitrag I

na rok

115

[...]

Podpora nových trás (116)

116

[...]

Odpisy investícií vykonaných spoločnosťou Ryanair (117)

117

[...]

Náklady na financovanie uvedených investícií (úroková sadzba: 5 %)

[...]

Prínos k postupnému rastu ziskovosti za rok

Prínos k postupnému rastu ziskovosti za rok

[...]

| Zdroj: | Správa spoločnosti PwC z roku 2006, s. 34, a posúdenie ziskovosti vykonané 21. mája 2001 spoločnosťou FFHG týkajúce sa dohody so spoločnosťou Ryanair z roku 2002. |
| --- | --- |

Zdroj:

Zdroj:

Správa spoločnosti PwC z roku 2006, s. 34, a posúdenie ziskovosti vykonané 21. mája 2001 spoločnosťou FFHG týkajúce sa dohody so spoločnosťou Ryanair z roku 2002.

| (466) | Hoci posúdenie ziskovosti spoločnosti FFHG predložené Nemeckom neobsahovalo prognózu na celé obdobie, na ktoré sa vzťahovala dohoda so spoločnosťou Ryanair z roku 2002, bolo zrejmé, že sa očakávalo, že dohoda so spoločnosťou Ryanair z roku 2002 bude zisková od prvého roka činnosti spoločnosti Ryanair. Aj keď súkromný subjekt v trhovom hospodárstve bežne vykonáva výpočet na celé obdobie platnosti dohody, v tomto prípade z dôvodu, že sa očakávala tvorba kladného prínosu od prvého roka platnosti dohody, hoci sa počet cestujúcich a očakávaný výnos nemenili (pričom v skutočnosti sa očakával ich rast), spoločnosť FFHG mohla primerane predpokladať, že dohoda poskytne celkový kladný prínos k jej ziskovosti (pozri odôvodnenie 471). |
| --- | --- |

(466)

Hoci posúdenie ziskovosti spoločnosti FFHG predložené Nemeckom neobsahovalo prognózu na celé obdobie, na ktoré sa vzťahovala dohoda so spoločnosťou Ryanair z roku 2002, bolo zrejmé, že sa očakávalo, že dohoda so spoločnosťou Ryanair z roku 2002 bude zisková od prvého roka činnosti spoločnosti Ryanair. Aj keď súkromný subjekt v trhovom hospodárstve bežne vykonáva výpočet na celé obdobie platnosti dohody, v tomto prípade z dôvodu, že sa očakávala tvorba kladného prínosu od prvého roka platnosti dohody, hoci sa počet cestujúcich a očakávaný výnos nemenili (pričom v skutočnosti sa očakával ich rast), spoločnosť FFHG mohla primerane predpokladať, že dohoda poskytne celkový kladný prínos k jej ziskovosti (pozri odôvodnenie 471).

| (467) | Prírastkový výnos, ktorý bol zohľadnený v uvedenom posúdení ziskovosti, zahŕňal príjmy z leteckých činností a iné príjmy z neleteckých činností uvedené v dohode so spoločnosťou Ryanair z roku 2002, ako aj príjmy z bezcolného a bežného predaja. Hlavný hodnotový faktor predpokladaných príjmov bola očakávaná osobná doprava. Pokiaľ ide o druhý prípad, spoločnosť FFHG predpokladala, že v roku 2002 vybaví približne 392 137 cestujúcich spoločnosti Ryanair (118). Skutočný vývoj počtu cestujúcich na letisku dokonca prekonal túto prognózu objemu dopravy (pozri tabuľku 1). |
| --- | --- |

(467)

Prírastkový výnos, ktorý bol zohľadnený v uvedenom posúdení ziskovosti, zahŕňal príjmy z leteckých činností a iné príjmy z neleteckých činností uvedené v dohode so spoločnosťou Ryanair z roku 2002, ako aj príjmy z bezcolného a bežného predaja. Hlavný hodnotový faktor predpokladaných príjmov bola očakávaná osobná doprava. Pokiaľ ide o druhý prípad, spoločnosť FFHG predpokladala, že v roku 2002 vybaví približne 392 137 cestujúcich spoločnosti Ryanair (118). Skutočný vývoj počtu cestujúcich na letisku dokonca prekonal túto prognózu objemu dopravy (pozri tabuľku 1).

118

| (468) | Aj keby sa v posúdení ziskovosti spoločnosti FFHG bola podcenila podpora novým trasám, ako uviedla spoločnosť Lufthansa, vyššia marketingová podpora by sa vyvážila vyššími príjmami z leteckých a neleteckých činností z dôvodu vyššieho objemu cestujúcich. |
| --- | --- |

(468)

Aj keby sa v posúdení ziskovosti spoločnosti FFHG bola podcenila podpora novým trasám, ako uviedla spoločnosť Lufthansa, vyššia marketingová podpora by sa vyvážila vyššími príjmami z leteckých a neleteckých činností z dôvodu vyššieho objemu cestujúcich.

| (469) | Zohľadnené prírastkové náklady zahŕňajú náklady na pozemnú obsluhu, ktorú uskutočňuje externá spoločnosť vykonávajúca pozemnú obsluhu, náklady na prijatie ďalších pracovníkov, náklady na marketing a rozvoj nových trás a bezpečnostné kontroly. Okrem toho sa zohľadnili aj odpisy a náklady na financovanie investícií, ktoré priamo súvisia so spoločnosťou Ryanair. Výška týchto investícií sa odhadovala približne na [...] mil. DEM a investície sa týkali rozšírenia terminálu pre cestujúcich. Hoci sa výstavba terminálu nepovažovala za potrebnú z dôvodu spoločnosti Ryanair, vo výpočte spoločnosti FFHG boli zohľadnené predpokladané dodatočné investičné náklady na terminál. |
| --- | --- |

(469)

Zohľadnené prírastkové náklady zahŕňajú náklady na pozemnú obsluhu, ktorú uskutočňuje externá spoločnosť vykonávajúca pozemnú obsluhu, náklady na prijatie ďalších pracovníkov, náklady na marketing a rozvoj nových trás a bezpečnostné kontroly. Okrem toho sa zohľadnili aj odpisy a náklady na financovanie investícií, ktoré priamo súvisia so spoločnosťou Ryanair. Výška týchto investícií sa odhadovala približne na [...] mil. DEM a investície sa týkali rozšírenia terminálu pre cestujúcich. Hoci sa výstavba terminálu nepovažovala za potrebnú z dôvodu spoločnosti Ryanair, vo výpočte spoločnosti FFHG boli zohľadnené predpokladané dodatočné investičné náklady na terminál.

| (470) | Kým v posúdení ziskovosti spoločnosti FFHG predloženom Nemeckom budúce platby neboli diskontované k dátumu uzavretia dohody so spoločnosťou Ryanair z roku 2002, je zrejmé, že sa očakávalo, že dohoda bude zisková. Komisia poznamenáva, že predpoklad, na ktorom stojí výpočet ex ante a v ktorom sa zohľadnili trhové podmienky prevládajúce v čase vykonania výpočtu, bol primeraný. Konkrétne skutočný vývoj počtu cestujúcich na letisku dokonca prekonal tento očakávaný objem osobnej dopravy (pozri tabuľku 1) a viedol k vyšším príjmom z leteckých a neleteckých činností. |
| --- | --- |

(470)

Kým v posúdení ziskovosti spoločnosti FFHG predloženom Nemeckom budúce platby neboli diskontované k dátumu uzavretia dohody so spoločnosťou Ryanair z roku 2002, je zrejmé, že sa očakávalo, že dohoda bude zisková. Komisia poznamenáva, že predpoklad, na ktorom stojí výpočet ex ante a v ktorom sa zohľadnili trhové podmienky prevládajúce v čase vykonania výpočtu, bol primeraný. Konkrétne skutočný vývoj počtu cestujúcich na letisku dokonca prekonal tento očakávaný objem osobnej dopravy (pozri tabuľku 1) a viedol k vyšším príjmom z leteckých a neleteckých činností.

ex ante

| (471) | Komisia poznamenáva, že vedenie spoločnosti FFHG s ohľadom na všetky prírastkové náklady a výnosy vyplývajúce z činnosti spoločnosti Ryanair na letisku očakávalo, že počas platnosti dohody so spoločnosťou Ryanair z roku 2002 sa vytvorí kladný prínos k ziskovosti letiska Frankfurt-Hahn s čistou súčasnou hodnotou vo výške aspoň [...] mil. DEM (diskontná sadzba = [...] %) (119). Komisia poznamenáva, že vzhľadom na skutočný vývoj počtu cestujúcich na letisku Frankfurt-Hahn sa zdá, že čistá súčasná hodnota vypočítaná na základe dohody so spoločnosťou Ryanair z roku 2002 podhodnocuje skutočný postupný rast ziskovosti tejto dohody. |
| --- | --- |

(471)

Komisia poznamenáva, že vedenie spoločnosti FFHG s ohľadom na všetky prírastkové náklady a výnosy vyplývajúce z činnosti spoločnosti Ryanair na letisku očakávalo, že počas platnosti dohody so spoločnosťou Ryanair z roku 2002 sa vytvorí kladný prínos k ziskovosti letiska Frankfurt-Hahn s čistou súčasnou hodnotou vo výške aspoň [...] mil. DEM (diskontná sadzba = [...] %) (119). Komisia poznamenáva, že vzhľadom na skutočný vývoj počtu cestujúcich na letisku Frankfurt-Hahn sa zdá, že čistá súčasná hodnota vypočítaná na základe dohody so spoločnosťou Ryanair z roku 2002 podhodnocuje skutočný postupný rast ziskovosti tejto dohody.

119

| (472) | Vzhľadom na to, že sa očakávalo, že dohoda so spoločnosťou Ryanair z roku 2002 nielenže pokryje všetky prírastkové náklady, ale aj pozitívne prispeje k ziskovosti spoločnosti FFHG, sa okrem toho predpokladalo, že sa počas platnosti dohody so spoločnosťou Ryanair z roku 2002 zvýši ziskovosť celkovej obchodnej činnosti letiska Frankfurt-Hahn. |
| --- | --- |

(472)

Vzhľadom na to, že sa očakávalo, že dohoda so spoločnosťou Ryanair z roku 2002 nielenže pokryje všetky prírastkové náklady, ale aj pozitívne prispeje k ziskovosti spoločnosti FFHG, sa okrem toho predpokladalo, že sa počas platnosti dohody so spoločnosťou Ryanair z roku 2002 zvýši ziskovosť celkovej obchodnej činnosti letiska Frankfurt-Hahn.

Posúdenie ziskovosti dohody so spoločnosťou Ryanair z roku 2002 vypracované spoločnosťou Oxera

Posúdenie ziskovosti dohody so spoločnosťou Ryanair z roku 2002 vypracované spoločnosťou Oxera

| (473) | Spoločnosť Ryanair okrem toho predložila aj posúdenie ziskovosti vykonané spoločnosťou Oxera na základe informácií, ktoré boli dostupné v čase uzatvorenia dohody so spoločnosťou Ryanair z roku 2002 a ktoré poskytlo letisko a spoločnosť Ryanair. Výsledky týchto výpočtov sú zhrnuté v tabuľke 17. Komisia na základe kritéria súkromného investora v trhovom hospodárstve pre dohodu so spoločnosťou Ryanair z roku 2002 vykonaného spoločnosťou Oxera uskutočnila analýzu citlivosti v súvislosti s príjmami z neleteckých činností, ktoré boli zohľadnené v posúdení. |
| --- | --- |

(473)

Spoločnosť Ryanair okrem toho predložila aj posúdenie ziskovosti vykonané spoločnosťou Oxera na základe informácií, ktoré boli dostupné v čase uzatvorenia dohody so spoločnosťou Ryanair z roku 2002 a ktoré poskytlo letisko a spoločnosť Ryanair. Výsledky týchto výpočtov sú zhrnuté v tabuľke 17. Komisia na základe kritéria súkromného investora v trhovom hospodárstve pre dohodu so spoločnosťou Ryanair z roku 2002 vykonaného spoločnosťou Oxera uskutočnila analýzu citlivosti v súvislosti s príjmami z neleteckých činností, ktoré boli zohľadnené v posúdení.

| (474) | Aj keď sa príjmy z neleteckých činností znížili v priemere o 20 % – s cieľom vykonať posúdenie citlivosti predpokladaných príjmov z neleteckých činností –, čistá súčasná hodnota dohody so spoločnosťou Ryanair z roku 2002 dosiahla sumu [...] mil. EUR, pričom všetky ostatné predpoklady sa nezmenili (pozri tabuľku 28).

  Tabuľka 28


  Upravené posúdenie ziskovosti dohody so spoločnosťou Ryanair z roku 2002 spoločnosťou Oxera (zníženie príjmov z neleteckých činností o 20 %)

  [...] |
| --- | --- |

(474)

Aj keď sa príjmy z neleteckých činností znížili v priemere o 20 % – s cieľom vykonať posúdenie citlivosti predpokladaných príjmov z neleteckých činností –, čistá súčasná hodnota dohody so spoločnosťou Ryanair z roku 2002 dosiahla sumu [...] mil. EUR, pričom všetky ostatné predpoklady sa nezmenili (pozri tabuľku 28).

Tabuľka 28

Tabuľka 28

Upravené posúdenie ziskovosti dohody so spoločnosťou Ryanair z roku 2002 spoločnosťou Oxera (zníženie príjmov z neleteckých činností o 20 %)

Upravené posúdenie ziskovosti dohody so spoločnosťou Ryanair z roku 2002 spoločnosťou Oxera (zníženie príjmov z neleteckých činností o 20 %)

[...]

Záver

Záver

| (475) | Po analýze posúdenia ziskovosti dohody so spoločnosťou Ryanair z roku 2002 vykonaného spoločnosťou Oxera a po analýze očakávaní spoločnosti FFHG v čase uzatvorenia tejto dohody sa Komisia presvedčila, že o dohode možno primerane usúdiť, že prispieva k ziskovosti letiska Frankfurt-Hahn (vzhľadom na trhové podmienky prevládajúce v tom čase) tým, že očakávané prírastkové výnosy boli vyššie než očakávané prírastkové náklady. Keďže dohoda so spoločnosťou Ryanair z roku 2002 tým dodržala zásadu súkromného subjektu v trhovom hospodárstve, neposkytla spoločnosti Ryanair nijakú výhodu. |
| --- | --- |

(475)

Po analýze posúdenia ziskovosti dohody so spoločnosťou Ryanair z roku 2002 vykonaného spoločnosťou Oxera a po analýze očakávaní spoločnosti FFHG v čase uzatvorenia tejto dohody sa Komisia presvedčila, že o dohode možno primerane usúdiť, že prispieva k ziskovosti letiska Frankfurt-Hahn (vzhľadom na trhové podmienky prevládajúce v tom čase) tým, že očakávané prírastkové výnosy boli vyššie než očakávané prírastkové náklady. Keďže dohoda so spoločnosťou Ryanair z roku 2002 tým dodržala zásadu súkromného subjektu v trhovom hospodárstve, neposkytla spoločnosti Ryanair nijakú výhodu.

| (476) | Keďže jedno z kumulatívnych kritérií podľa článku 107 ods. 1 zmluvy nie je splnené, Komisia sa domnieva, že dohoda so spoločnosťou Ryanair z roku 2002 nepredstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy. |
| --- | --- |

(476)

Keďže jedno z kumulatívnych kritérií podľa článku 107 ods. 1 zmluvy nie je splnené, Komisia sa domnieva, že dohoda so spoločnosťou Ryanair z roku 2002 nepredstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy.

8.2.5.   OPATRENIE 10: DOHODA SO SPOLOČNOSŤOU RYANAIR Z ROKU 2005

| (477) | Dňa 4. novembra 2005 bola odsúhlasená zmena dohody so spoločnosťou Ryanair z roku 2002 s názvom „Dohoda medzi spoločnosťou Ryanair a spoločnosťou Flughafen Frankfurt-Hahn GmbH – Dodanie lietadiel 6 až 18 – od roku 2005 do roku 2012“. Uzavretie dohody so spoločnosťou Ryanair z roku 2005 schválila 18. novembra 2005 dozorná rada spoločnosti FFHG. Dohoda so spoločnosťou Ryanair z roku 2005 je platná do [...]. |
| --- | --- |

(477)

Dňa 4. novembra 2005 bola odsúhlasená zmena dohody so spoločnosťou Ryanair z roku 2002 s názvom „Dohoda medzi spoločnosťou Ryanair a spoločnosťou Flughafen Frankfurt-Hahn GmbH – Dodanie lietadiel 6 až 18 – od roku 2005 do roku 2012“. Uzavretie dohody so spoločnosťou Ryanair z roku 2005 schválila 18. novembra 2005 dozorná rada spoločnosti FFHG. Dohoda so spoločnosťou Ryanair z roku 2005 je platná do [...].

| (478) | Nemecko ďalej uviedlo, že dohoda so spoločnosťou Ryanair z roku 2005 je v súlade so zásadou súkromného subjektu v trhovom hospodárstve. Na podporu tohto tvrdenia Nemecko poskytlo analýzu kritéria súkromného subjektu v trhovom hospodárstve vykonanú spoločnosťou PwC. V rámci kritéria súkromného subjektu v trhovom hospodárstve od spoločnosti PwC sa porovnávajú dva scenáre, aby sa určil postupný vplyv dohody so spoločnosťou Ryanair z roku 2005: i) obchodný plán ex ante spoločnosti FFHG s účasťou spoločnosti Ryanair a ii) alternatívny scenár s obchodným plánom ex ante spoločnosti FFHG bez účasti spoločnosti Ryanair. Prírastkový peňažný tok sa vypočíta ako rozdiel medzi dvomi scenármi (zhrnuté v tabuľke 29).

  Tabuľka 29


  Kritérium súkromného subjektu v trhovom hospodárstve pre dohodu so spoločnosťou Ryanair z roku 2005

  [...]







  Zdroj: | Správa spoločnosti PwC z roku 2006, s. 88 a 89. |
| --- | --- | --- |

(478)

Nemecko ďalej uviedlo, že dohoda so spoločnosťou Ryanair z roku 2005 je v súlade so zásadou súkromného subjektu v trhovom hospodárstve. Na podporu tohto tvrdenia Nemecko poskytlo analýzu kritéria súkromného subjektu v trhovom hospodárstve vykonanú spoločnosťou PwC. V rámci kritéria súkromného subjektu v trhovom hospodárstve od spoločnosti PwC sa porovnávajú dva scenáre, aby sa určil postupný vplyv dohody so spoločnosťou Ryanair z roku 2005: i) obchodný plán ex ante spoločnosti FFHG s účasťou spoločnosti Ryanair a ii) alternatívny scenár s obchodným plánom ex ante spoločnosti FFHG bez účasti spoločnosti Ryanair. Prírastkový peňažný tok sa vypočíta ako rozdiel medzi dvomi scenármi (zhrnuté v tabuľke 29).

ex ante

ex ante

Tabuľka 29

Tabuľka 29

Kritérium súkromného subjektu v trhovom hospodárstve pre dohodu so spoločnosťou Ryanair z roku 2005

Kritérium súkromného subjektu v trhovom hospodárstve pre dohodu so spoločnosťou Ryanair z roku 2005

[...]

Zdroj:

Zdroj:

| (479) | Komisia sa domnieva, že v prírastkovom peňažnom toku určenom ako rozdiel medzi dvomi scenármi sa zohľadňujú všetky prírastkové náklady a výnosy vyvolané prítomnosťou spoločnosti Ryanair na letisku. Okrem toho sa v tomto výpočte ziskovosti zohľadňujú aj investície vyvolané prítomnosťou spoločnosti Ryanair na letisku. Podľa dodatočného kritéria súkromného subjektu v trhovom hospodárstve vypracovaného spoločnosťou PwC po rozhodnutí o začatí konania z roku 2008 sa celková suma investícií v hodnote [...] mil. EUR môže pripísať spoločnosti Ryanair, kým zvyšná suma [...] mil. EUR sa týka rozvoja letiskovej infraštruktúry pre prepravu tovaru (konkrétne spolu [...] mil. EUR). |
| --- | --- |

(479)

Komisia sa domnieva, že v prírastkovom peňažnom toku určenom ako rozdiel medzi dvomi scenármi sa zohľadňujú všetky prírastkové náklady a výnosy vyvolané prítomnosťou spoločnosti Ryanair na letisku. Okrem toho sa v tomto výpočte ziskovosti zohľadňujú aj investície vyvolané prítomnosťou spoločnosti Ryanair na letisku. Podľa dodatočného kritéria súkromného subjektu v trhovom hospodárstve vypracovaného spoločnosťou PwC po rozhodnutí o začatí konania z roku 2008 sa celková suma investícií v hodnote [...] mil. EUR môže pripísať spoločnosti Ryanair, kým zvyšná suma [...] mil. EUR sa týka rozvoja letiskovej infraštruktúry pre prepravu tovaru (konkrétne spolu [...] mil. EUR).

| (480) | Komisia poznamenáva, že vedenie spoločnosti FFHG s ohľadom na všetky prírastkové náklady a výnosy vyplývajúce z činnosti spoločnosti Ryanair na letisku očakávalo, že počas platnosti dohody so spoločnosťou Ryanair z roku 2005 sa vytvorí kladný prínos k ziskovosti letiska Frankfurt-Hahn s čistou súčasnou hodnotou vo výške aspoň [...] mil. DEM (diskontná sadzba = [...] %) (120). |
| --- | --- |

(480)

Komisia poznamenáva, že vedenie spoločnosti FFHG s ohľadom na všetky prírastkové náklady a výnosy vyplývajúce z činnosti spoločnosti Ryanair na letisku očakávalo, že počas platnosti dohody so spoločnosťou Ryanair z roku 2005 sa vytvorí kladný prínos k ziskovosti letiska Frankfurt-Hahn s čistou súčasnou hodnotou vo výške aspoň [...] mil. DEM (diskontná sadzba = [...] %) (120).

120

| (481) | V tejto súvislosti Komisia poznamenáva, že vzhľadom na prevládajúce trhové podmienky a značný rast nízkonákladových dopravcov od roku 2000 sa predpoklady, o ktoré sa opiera obchodný plán ex ante, javia byť realistické. Súčasne sa vzhľadom na dlhé obdobie plánovania skutočného rozvoja osobnej dopravy na letisku Frankfurt-Hahn v rámci čistej súčasnej hodnoty vypočítanej na základe diskontnej sadzby vo výške [...] % nemusia primerane zohľadniť riziká, ktoré by mohli ovplyvniť základné predpoklady. |
| --- | --- |

(481)

V tejto súvislosti Komisia poznamenáva, že vzhľadom na prevládajúce trhové podmienky a značný rast nízkonákladových dopravcov od roku 2000 sa predpoklady, o ktoré sa opiera obchodný plán ex ante, javia byť realistické. Súčasne sa vzhľadom na dlhé obdobie plánovania skutočného rozvoja osobnej dopravy na letisku Frankfurt-Hahn v rámci čistej súčasnej hodnoty vypočítanej na základe diskontnej sadzby vo výške [...] % nemusia primerane zohľadniť riziká, ktoré by mohli ovplyvniť základné predpoklady.

ex ante

| (482) | Komisia preto vykonala posúdenie citlivosti diskontnej sadzby (pozri tabuľku 30). Čistá súčasná hodnota pri použití diskontnej sadzby vo výške [...] % stále predstavuje [...] mil. EUR. Okrem toho, aj keby sa bolo možné domnievať, že diskontná sadzba vo výške [...] % stále neumožňuje napraviť akúkoľvek neistotu, pokiaľ ide o dlhodobé prognózy počtu cestujúcich, je potrebné zohľadniť, že dohoda mala priniesť pozitívny prínos k ziskovosti spoločnosti FFHG už od prvého roku a že podľa všetkého neexistuje nijaký presvedčivý dôvod vzhľadom na celkový rozvoj trhu, žeby spoločnosť FFHG čakal v nasledujúcich rokoch pokles.

  Tabuľka 30


  Kritérium súkromného subjektu v trhovom hospodárstve pre dohodu so spoločnosťou Ryanair z roku 2005 – Posúdenie citlivosti diskontnej sadzby

  [...] |
| --- | --- |

(482)

Komisia preto vykonala posúdenie citlivosti diskontnej sadzby (pozri tabuľku 30). Čistá súčasná hodnota pri použití diskontnej sadzby vo výške [...] % stále predstavuje [...] mil. EUR. Okrem toho, aj keby sa bolo možné domnievať, že diskontná sadzba vo výške [...] % stále neumožňuje napraviť akúkoľvek neistotu, pokiaľ ide o dlhodobé prognózy počtu cestujúcich, je potrebné zohľadniť, že dohoda mala priniesť pozitívny prínos k ziskovosti spoločnosti FFHG už od prvého roku a že podľa všetkého neexistuje nijaký presvedčivý dôvod vzhľadom na celkový rozvoj trhu, žeby spoločnosť FFHG čakal v nasledujúcich rokoch pokles.

Tabuľka 30

Tabuľka 30

Kritérium súkromného subjektu v trhovom hospodárstve pre dohodu so spoločnosťou Ryanair z roku 2005 – Posúdenie citlivosti diskontnej sadzby

Kritérium súkromného subjektu v trhovom hospodárstve pre dohodu so spoločnosťou Ryanair z roku 2005 – Posúdenie citlivosti diskontnej sadzby

[...]

Záver

Záver

| (483) | Komisia so zreteľom na vykonanú analýzu postupného rastu ziskovosti dospela k záveru, že dohoda so spoločnosťou Ryanair z roku 2005 bola v súlade so zásadou súkromného subjektu v trhovom hospodárstve, lebo postupne prispievala, z hľadiska ex ante a vzhľadom na prevládajúce trhové podmienky, k ziskovosti prevádzkovateľa letiska. Komisia preto dospela k záveru, že rozhodnutím spoločnosti FFHG o uzatvorení dohody so spoločnosťou Ryanair z roku 2005 nebola leteckému dopravcovi poskytnutá nijaká hospodárska výhoda, ktorú by spoločnosť nemohla získať v bežných trhových podmienkach. |
| --- | --- |

(483)

Komisia so zreteľom na vykonanú analýzu postupného rastu ziskovosti dospela k záveru, že dohoda so spoločnosťou Ryanair z roku 2005 bola v súlade so zásadou súkromného subjektu v trhovom hospodárstve, lebo postupne prispievala, z hľadiska ex ante a vzhľadom na prevládajúce trhové podmienky, k ziskovosti prevádzkovateľa letiska. Komisia preto dospela k záveru, že rozhodnutím spoločnosti FFHG o uzatvorení dohody so spoločnosťou Ryanair z roku 2005 nebola leteckému dopravcovi poskytnutá nijaká hospodárska výhoda, ktorú by spoločnosť nemohla získať v bežných trhových podmienkach.

ex ante

| (484) | Keďže jedno z kumulatívnych kritérií podľa článku 107 ods. 1 zmluvy nie je splnené, Komisia sa domnieva, že dohoda z roku 2005 medzi letiskom Frankfurt-Hahn a spoločnosťou Ryanair nepredstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy (121). |
| --- | --- |

(484)

Keďže jedno z kumulatívnych kritérií podľa článku 107 ods. 1 zmluvy nie je splnené, Komisia sa domnieva, že dohoda z roku 2005 medzi letiskom Frankfurt-Hahn a spoločnosťou Ryanair nepredstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy (121).

121

8.2.6.   OPATRENIE 11: SADZOBNÍK LETISKOVÝCH POPLATKOV Z ROKU 2006

| (485) | Sadzobník letiskových poplatkov z roku 2006 nadobudol účinnosť 1. júna 2006 a nahradil sadzobník letiskových poplatkov z roku 2001. Tento sadzobník sa však riadi rovnakými základnými zásadami ako sadzobník letiskových poplatkov z roku 2001. Zmeny oproti sadzobníku z roku 2001 sa týkajú odletových a pristávacích poplatkov, poplatkov za cestujúcich a marketingovej podpory pri otváraní novej trasy a pre vytvorený objem prepravy v závislosti od celkového počtu cestujúcich (odlietavajúcich a prilietavajúcich cestujúcich, ktorých prepravuje letecký dopravca). |
| --- | --- |

(485)

Sadzobník letiskových poplatkov z roku 2006 nadobudol účinnosť 1. júna 2006 a nahradil sadzobník letiskových poplatkov z roku 2001. Tento sadzobník sa však riadi rovnakými základnými zásadami ako sadzobník letiskových poplatkov z roku 2001. Zmeny oproti sadzobníku z roku 2001 sa týkajú odletových a pristávacích poplatkov, poplatkov za cestujúcich a marketingovej podpory pri otváraní novej trasy a pre vytvorený objem prepravy v závislosti od celkového počtu cestujúcich (odlietavajúcich a prilietavajúcich cestujúcich, ktorých prepravuje letecký dopravca).

| (486) | Nemecko tvrdilo, že sadzobník letiskových poplatkov z roku 2006 spoločnosť Ryanair nijako nezvýhodňuje. Po prvé, Nemecko odôvodnilo odlišné poplatky za cestujúcich tým, že tieto poplatky vznikli preto, aby sa stimulovala činnosť ostatných nízkonákladových dopravcov a aby sa súčasne pokryli prevádzkové náklady letiska. Nemecko tvrdilo, že zníženie poplatkov podľa počtu cestujúcich je bežným správaním na vnútroštátnych a medzinárodných letiskách. Keďže prahová hodnota na získanie zľavy bola veľmi nízka, konkrétne 100 000 cestujúcich ročne, tieto zľavy boli otvorené aj pre menších leteckých dopravcov. |
| --- | --- |

(486)

Nemecko tvrdilo, že sadzobník letiskových poplatkov z roku 2006 spoločnosť Ryanair nijako nezvýhodňuje. Po prvé, Nemecko odôvodnilo odlišné poplatky za cestujúcich tým, že tieto poplatky vznikli preto, aby sa stimulovala činnosť ostatných nízkonákladových dopravcov a aby sa súčasne pokryli prevádzkové náklady letiska. Nemecko tvrdilo, že zníženie poplatkov podľa počtu cestujúcich je bežným správaním na vnútroštátnych a medzinárodných letiskách. Keďže prahová hodnota na získanie zľavy bola veľmi nízka, konkrétne 100 000 cestujúcich ročne, tieto zľavy boli otvorené aj pre menších leteckých dopravcov.

| (487) | Nemecko na podporu svojho tvrdenia predložilo posúdenie očakávanej ziskovosti, v ktorom sa porovnával scenár so zavedením sadzobníka letiskových poplatkov z roku 2006 so scenárom bez zavedenia tohto sadzobníka, ako sa súhrnne uvádza v tabuľke 31. Komisia sa domnieva, že výpočet ziskovosti vzhľadom na prevládajúce trhové podmienky a skutočné prevádzkové výsledky spoločnosti FFHG v danom čase sa zakladal na realistických predpokladoch.

  Tabuľka 31


  Posúdenie ziskovosti sadzobníka letiskových poplatkov z roku 2006













  (V tis. EUR) | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EBITDA so sadzobníkom letiskových poplatkov z roku 2006 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| EBITDA bez sadzobníka letiskových poplatkov z roku 2006 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Postupný vplyv sadzobníka letiskových poplatkov z roku 2006 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Zdroj: Správa spoločnosti PwC z roku 2006, s. 57. |

(487)

Nemecko na podporu svojho tvrdenia predložilo posúdenie očakávanej ziskovosti, v ktorom sa porovnával scenár so zavedením sadzobníka letiskových poplatkov z roku 2006 so scenárom bez zavedenia tohto sadzobníka, ako sa súhrnne uvádza v tabuľke 31. Komisia sa domnieva, že výpočet ziskovosti vzhľadom na prevládajúce trhové podmienky a skutočné prevádzkové výsledky spoločnosti FFHG v danom čase sa zakladal na realistických predpokladoch.

Tabuľka 31

Tabuľka 31

Posúdenie ziskovosti sadzobníka letiskových poplatkov z roku 2006

Posúdenie ziskovosti sadzobníka letiskových poplatkov z roku 2006

(V tis. EUR)

(V tis. EUR)

2006

2006

2007

2007

2008

2008

2009

2009

2010

2010

2011

2011

EBITDA so sadzobníkom letiskových poplatkov z roku 2006

EBITDA so sadzobníkom letiskových poplatkov z roku 2006

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

EBITDA bez sadzobníka letiskových poplatkov z roku 2006

EBITDA bez sadzobníka letiskových poplatkov z roku 2006

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Postupný vplyv sadzobníka letiskových poplatkov z roku 2006

Postupný vplyv sadzobníka letiskových poplatkov z roku 2006

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Zdroj: Správa spoločnosti PwC z roku 2006, s. 57.

Zdroj:

| (488) | Ako sa uvádza v oddiele 8.2.1, dohody uzatvorené medzi leteckými dopravcami a letiskom sa môžu považovať za dohody, ktoré spĺňajú kritérium súkromného subjektu v trhovom hospodárstve, ak postupne prispievajú, z hľadiska ex ante, k ziskovosti letiska. Letisko by malo preukázať, že pri zriaďovaní dojednania s leteckou spoločnosťou (napr. jednotlivá zmluva alebo celkový systém letiskových poplatkov) je schopné pokrývať všetky náklady vyplývajúce z dohody, počas trvania dohody, s primeranou ziskovou maržou na základe zdravých strednodobých vyhliadok. |
| --- | --- |

(488)

Ako sa uvádza v oddiele 8.2.1, dohody uzatvorené medzi leteckými dopravcami a letiskom sa môžu považovať za dohody, ktoré spĺňajú kritérium súkromného subjektu v trhovom hospodárstve, ak postupne prispievajú, z hľadiska ex ante, k ziskovosti letiska. Letisko by malo preukázať, že pri zriaďovaní dojednania s leteckou spoločnosťou (napr. jednotlivá zmluva alebo celkový systém letiskových poplatkov) je schopné pokrývať všetky náklady vyplývajúce z dohody, počas trvania dohody, s primeranou ziskovou maržou na základe zdravých strednodobých vyhliadok.

ex ante

| (489) | Navyše pri posudzovaní, či dohoda uzavretá medzi letiskom a leteckým dopravcom spĺňa kritérium súkromného subjektu v trhovom hospodárstve, je potrebné zohľadniť očakávané príjmy z neleteckých činností vyplývajúce z činnosti leteckého dopravcu spoločne s letiskovými poplatkami po odpočítaní všetkých zliav, marketingovej podpory alebo stimulačných programov. Rovnako sa musia zohľadniť všetky očakávané náklady, ktoré letisku postupne vznikajú v súvislosti s činnosťou leteckého dopravcu na letisku. Tieto prírastkové náklady môžu zahŕňať všetky kategórie výdavkov alebo investícií, ako napríklad prírastkové náklady na zamestnancov, vybavenie a investície, ktoré vzniknú v dôsledku prítomnosti leteckej spoločnosti na letisku. Ak sa napríklad letisko musí rozšíriť alebo je potrebné vybudovať nový terminál či iné zariadenia, ktoré majú predovšetkým vyhovovať potrebám konkrétneho leteckého dopravcu, takéto náklady by sa mali zohľadniť pri výpočte prírastkových nákladov. Na druhej strane náklady, ktoré by letisko muselo znášať bez ohľadu na dohodu uzatvorenú s leteckým dopravcom, by sa na účely kritéria súkromného subjektu v trhovom hospodárstve nemali zohľadňovať. |
| --- | --- |

(489)

Navyše pri posudzovaní, či dohoda uzavretá medzi letiskom a leteckým dopravcom spĺňa kritérium súkromného subjektu v trhovom hospodárstve, je potrebné zohľadniť očakávané príjmy z neleteckých činností vyplývajúce z činnosti leteckého dopravcu spoločne s letiskovými poplatkami po odpočítaní všetkých zliav, marketingovej podpory alebo stimulačných programov. Rovnako sa musia zohľadniť všetky očakávané náklady, ktoré letisku postupne vznikajú v súvislosti s činnosťou leteckého dopravcu na letisku. Tieto prírastkové náklady môžu zahŕňať všetky kategórie výdavkov alebo investícií, ako napríklad prírastkové náklady na zamestnancov, vybavenie a investície, ktoré vzniknú v dôsledku prítomnosti leteckej spoločnosti na letisku. Ak sa napríklad letisko musí rozšíriť alebo je potrebné vybudovať nový terminál či iné zariadenia, ktoré majú predovšetkým vyhovovať potrebám konkrétneho leteckého dopravcu, takéto náklady by sa mali zohľadniť pri výpočte prírastkových nákladov. Na druhej strane náklady, ktoré by letisko muselo znášať bez ohľadu na dohodu uzatvorenú s leteckým dopravcom, by sa na účely kritéria súkromného subjektu v trhovom hospodárstve nemali zohľadňovať.

| (490) | Pokiaľ ide o posúdenie ziskovosti, ktoré vykonala spoločnosť FFHG pred zavedením sadzobníka letiskových poplatkov z roku 2006, Komisia sa domnieva, že všetky prírastkové náklady a výnosy spôsobené zavedením tohto sadzobníka sa zohľadnili a sú založené na primeraných predpokladoch vzhľadom na prevládajúce trhové podmienky a skutočné výsledky spoločnosti FFHG. Sadzobník letiskových poplatkov z roku 2006 nebol časovo obmedzený, preto prevádzkovateľovi letiska stačilo na výpočet celkovej ziskovosti sadzobníka letiskových poplatkov z roku 2006 niekoľko po sebe nasledujúcich rokov. Spoločnosť FFHG okrem toho mohla kedykoľvek upraviť sadzobník letiskových poplatkov v prípade, keby sa preukázalo, že vytvorené príjmy nepostačujú na pokrytie prírastkových nákladov spôsobených leteckými dopravcami, ktorí tento sadzobník používajú. Navyše z dôvodu, že spoločnosť Ryanair uzavrela individuálnu dohodu, sadzobník sa nevzťahoval na hlavného leteckého dopravcu (s podielom osobnej dopravy okolo 90 %), ale platil pre zvyšných leteckých dopravcov s podielom osobnej dopravy približne 10 %. Preto boli prírastkové náklady sadzobníka letiskových poplatkov z roku 2006 veľmi obmedzené a spoločnosť FFHG očakáva, že bude schopná lepšie využívať svoje zdroje. |
| --- | --- |

(490)

Pokiaľ ide o posúdenie ziskovosti, ktoré vykonala spoločnosť FFHG pred zavedením sadzobníka letiskových poplatkov z roku 2006, Komisia sa domnieva, že všetky prírastkové náklady a výnosy spôsobené zavedením tohto sadzobníka sa zohľadnili a sú založené na primeraných predpokladoch vzhľadom na prevládajúce trhové podmienky a skutočné výsledky spoločnosti FFHG. Sadzobník letiskových poplatkov z roku 2006 nebol časovo obmedzený, preto prevádzkovateľovi letiska stačilo na výpočet celkovej ziskovosti sadzobníka letiskových poplatkov z roku 2006 niekoľko po sebe nasledujúcich rokov. Spoločnosť FFHG okrem toho mohla kedykoľvek upraviť sadzobník letiskových poplatkov v prípade, keby sa preukázalo, že vytvorené príjmy nepostačujú na pokrytie prírastkových nákladov spôsobených leteckými dopravcami, ktorí tento sadzobník používajú. Navyše z dôvodu, že spoločnosť Ryanair uzavrela individuálnu dohodu, sadzobník sa nevzťahoval na hlavného leteckého dopravcu (s podielom osobnej dopravy okolo 90 %), ale platil pre zvyšných leteckých dopravcov s podielom osobnej dopravy približne 10 %. Preto boli prírastkové náklady sadzobníka letiskových poplatkov z roku 2006 veľmi obmedzené a spoločnosť FFHG očakáva, že bude schopná lepšie využívať svoje zdroje.

| (491) | Hoci sa v analýze ex ante, ktorú vypracovala spoločnosť FFHG a predložilo Nemecko, nediskontovali budúce platby k dátumu nadobudnutia účinnosti sadzobníka letiskových poplatkov z roku 2006, je zrejmé, že sa predpokladalo, že sadzobník bude ziskový už od prvého roka. |
| --- | --- |

(491)

Hoci sa v analýze ex ante, ktorú vypracovala spoločnosť FFHG a predložilo Nemecko, nediskontovali budúce platby k dátumu nadobudnutia účinnosti sadzobníka letiskových poplatkov z roku 2006, je zrejmé, že sa predpokladalo, že sadzobník bude ziskový už od prvého roka.

ex ante

| (492) | Okrem toho vzhľadom na vysoké fixné náklady a veľmi obmedzené prírastkové náklady súvisiace s poskytovaním služieb podľa sadzobníka letiskových poplatkov z roku 2006 neboli tieto prognózy citlivé voči predpokladom týkajúcim sa celkového rozvoja dopravy. |
| --- | --- |

(492)

Okrem toho vzhľadom na vysoké fixné náklady a veľmi obmedzené prírastkové náklady súvisiace s poskytovaním služieb podľa sadzobníka letiskových poplatkov z roku 2006 neboli tieto prognózy citlivé voči predpokladom týkajúcim sa celkového rozvoja dopravy.

Záver

Záver

| (493) | Komisia vzhľadom na uskutočnený výpočet postupného rastu ziskovosti dospela k záveru, že zavedenie sadzobníka letiskových poplatkov z roku 2006 bolo v súlade so zásadou súkromného subjektu v trhovom hospodárstve, keďže postupne prispievala, z hľadiska ex ante, k ziskovosti letiska. Predovšetkým všetky náklady letiska vyplývajúce zo zavedenia sadzobníka letiskových poplatkov z roku 2006 boli pokryté príjmami (z leteckých aj neleteckých činností) vyplývajúcimi zo zavedenia tohto sadzobníka s primeraným ziskovým rozpätím. Okrem toho v prípade nákladov, ktoré možno priamo priradiť k individuálnym zmluvám s konkrétnymi leteckými dopravcami, bolo možné racionálne predpokladať, že ich prekročia príjmy, ktoré možno spojiť s prítomnosťou týchto leteckých dopravcov (pozri oddiel 8.2.5). Bolo teda možné racionálne predpokladať (vzhľadom na trhové podmienky, ktoré prevládali v čase zavedenia sadzobníka), že sadzobník letiskových poplatkov z roku 2006 bude z dlhodobého hľadiska prínosom k celkovej ziskovosti letiska. |
| --- | --- |

(493)

Komisia vzhľadom na uskutočnený výpočet postupného rastu ziskovosti dospela k záveru, že zavedenie sadzobníka letiskových poplatkov z roku 2006 bolo v súlade so zásadou súkromného subjektu v trhovom hospodárstve, keďže postupne prispievala, z hľadiska ex ante, k ziskovosti letiska. Predovšetkým všetky náklady letiska vyplývajúce zo zavedenia sadzobníka letiskových poplatkov z roku 2006 boli pokryté príjmami (z leteckých aj neleteckých činností) vyplývajúcimi zo zavedenia tohto sadzobníka s primeraným ziskovým rozpätím. Okrem toho v prípade nákladov, ktoré možno priamo priradiť k individuálnym zmluvám s konkrétnymi leteckými dopravcami, bolo možné racionálne predpokladať, že ich prekročia príjmy, ktoré možno spojiť s prítomnosťou týchto leteckých dopravcov (pozri oddiel 8.2.5). Bolo teda možné racionálne predpokladať (vzhľadom na trhové podmienky, ktoré prevládali v čase zavedenia sadzobníka), že sadzobník letiskových poplatkov z roku 2006 bude z dlhodobého hľadiska prínosom k celkovej ziskovosti letiska.

ex ante

| (494) | Preto Komisia dospela k záveru, že sadzobník letiskových poplatkov z roku 2006 neposkytuje leteckým dopravcom hospodársku výhodu, ktorú by nemohli získať v bežných trhových podmienkach. Sadzobník bol okrem toho otvorený všetkým potenciálnym používateľom letiska za transparentných a nediskriminačných podmienok. Sadzobník letiskových poplatkov z roku 2006 preto nepredstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy. |
| --- | --- |

(494)

Preto Komisia dospela k záveru, že sadzobník letiskových poplatkov z roku 2006 neposkytuje leteckým dopravcom hospodársku výhodu, ktorú by nemohli získať v bežných trhových podmienkach. Sadzobník bol okrem toho otvorený všetkým potenciálnym používateľom letiska za transparentných a nediskriminačných podmienok. Sadzobník letiskových poplatkov z roku 2006 preto nepredstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy.

9.   ZÁKONNOSŤ POMOCI

ZÁKONNOSŤ POMOCI

| (495) | Podľa článku 108 ods. 3 zmluvy členské štáty musia oznámiť všetky zámery v súvislosti s poskytnutím alebo upravením pomoci a nesmú vykonať navrhované opatrenia, pokiaľ sa vo veci nerozhodlo s konečnou platnosťou. |
| --- | --- |

(495)

Podľa článku 108 ods. 3 zmluvy členské štáty musia oznámiť všetky zámery v súvislosti s poskytnutím alebo upravením pomoci a nesmú vykonať navrhované opatrenia, pokiaľ sa vo veci nerozhodlo s konečnou platnosťou.

| (496) | Keďže opatrenia č. 1, 2, 3, 4, 5, 6 a 12 už boli spoločnosti FFHG poskytnuté alebo neodvolateľne udelené s nárokom spoločnosti FFHG dostať príslušné finančné prostriedky, Komisia sa domnieva, že Nemecko nedodržalo zákaz v článku 108 ods. 3 zmluvy (122). |
| --- | --- |

(496)

Keďže opatrenia č. 1, 2, 3, 4, 5, 6 a 12 už boli spoločnosti FFHG poskytnuté alebo neodvolateľne udelené s nárokom spoločnosti FFHG dostať príslušné finančné prostriedky, Komisia sa domnieva, že Nemecko nedodržalo zákaz v článku 108 ods. 3 zmluvy (122).

122

10.   PRÁVNE POSÚDENIE – ZLUČITEĽNOSŤ POMOCI

PRÁVNE POSÚDENIE – ZLUČITEĽNOSŤ POMOCI

10.1.   UPLATNITEĽNOSŤ USMERNENÍ V OBLASTI LETECTVA Z ROKOV 2014 A 2005

UPLATNITEĽNOSŤ USMERNENÍ V OBLASTI LETECTVA Z ROKOV 2014 A 2005

| (497) | V článku 107 ods. 3 zmluvy sa stanovujú určité výnimky zo všeobecného pravidla stanoveného v článku 107 ods. 1 zmluvy, podľa ktorého štátna pomoc nie je zlučiteľná s vnútorným trhom. V článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy sa konkrétne stanovuje, že: „pomoc na rozvoj určitých hospodárskych činností alebo určitých hospodárskych oblastí, za predpokladu, že táto podpora nepriaznivo neovplyvní podmienky obchodu tak, že by to bolo v rozpore so spoločným záujmom,“ možno považovať za zlučiteľnú s vnútorným trhom. |
| --- | --- |

(497)

V článku 107 ods. 3 zmluvy sa stanovujú určité výnimky zo všeobecného pravidla stanoveného v článku 107 ods. 1 zmluvy, podľa ktorého štátna pomoc nie je zlučiteľná s vnútorným trhom. V článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy sa konkrétne stanovuje, že: „pomoc na rozvoj určitých hospodárskych činností alebo určitých hospodárskych oblastí, za predpokladu, že táto podpora nepriaznivo neovplyvní podmienky obchodu tak, že by to bolo v rozpore so spoločným záujmom,“ možno považovať za zlučiteľnú s vnútorným trhom.

| (498) | V tejto súvislosti tvoria usmernenia v oblasti letectva z roku 2014 rámec na posúdenie toho, či možno pomoc pre letiská podľa článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy vyhlásiť za zlučiteľnú. |
| --- | --- |

(498)

V tejto súvislosti tvoria usmernenia v oblasti letectva z roku 2014 rámec na posúdenie toho, či možno pomoc pre letiská podľa článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy vyhlásiť za zlučiteľnú.

| (499) | Podľa usmernení v oblasti letectva z roku 2014 sa Komisia domnieva, že oznámenie Komisie o určení príslušných pravidiel na posudzovanie nezákonnej štátnej pomoci (123) sa vzťahuje na nezákonnú investičnú pomoc letiskám. V tejto súvislosti, ak bola nezákonná investičná pomoc poskytnutá pred 4. aprílom 2014, uplatní Komisia tie pravidlá zlučiteľnosti, ktoré boli platné v čase poskytnutia nezákonnej investičnej pomoci. Preto Komisia v prípade nezákonnej investičnej pomoci letiskám poskytnutej pred 4. aprílom 2014 uplatní zásady stanovené v usmerneniach v oblasti letectva z roku 2005 (124). |
| --- | --- |

(499)

Podľa usmernení v oblasti letectva z roku 2014 sa Komisia domnieva, že oznámenie Komisie o určení príslušných pravidiel na posudzovanie nezákonnej štátnej pomoci (123) sa vzťahuje na nezákonnú investičnú pomoc letiskám. V tejto súvislosti, ak bola nezákonná investičná pomoc poskytnutá pred 4. aprílom 2014, uplatní Komisia tie pravidlá zlučiteľnosti, ktoré boli platné v čase poskytnutia nezákonnej investičnej pomoci. Preto Komisia v prípade nezákonnej investičnej pomoci letiskám poskytnutej pred 4. aprílom 2014 uplatní zásady stanovené v usmerneniach v oblasti letectva z roku 2005 (124).

123

124

| (500) | Podľa usmernení v oblasti letectva z roku 2014 sa Komisia domnieva, že ustanovenia jej oznámenia o určení príslušných pravidiel na posudzovanie nezákonnej štátnej pomoci by sa nemali vzťahovať na prípady nezákonnej prevádzkovej pomoci letiskám poskytnutej pred 4. aprílom 2014. Komisia však uplatní zásady stanovené v usmerneniach v oblasti letectva z roku 2014 na všetky prípady týkajúce sa prevádzkovej pomoci letiskám (nerozhodnuté oznámenia a nezákonná neoznámená pomoc), a to aj v prípade, že pomoc bola poskytnutá pred 4. aprílom 2014 a pred začatím prechodného obdobia (125). |
| --- | --- |

(500)

Podľa usmernení v oblasti letectva z roku 2014 sa Komisia domnieva, že ustanovenia jej oznámenia o určení príslušných pravidiel na posudzovanie nezákonnej štátnej pomoci by sa nemali vzťahovať na prípady nezákonnej prevádzkovej pomoci letiskám poskytnutej pred 4. aprílom 2014. Komisia však uplatní zásady stanovené v usmerneniach v oblasti letectva z roku 2014 na všetky prípady týkajúce sa prevádzkovej pomoci letiskám (nerozhodnuté oznámenia a nezákonná neoznámená pomoc), a to aj v prípade, že pomoc bola poskytnutá pred 4. aprílom 2014 a pred začatím prechodného obdobia (125).

125

| (501) | Komisia už v odôvodnení 496 dospela k záveru, že posudzované opatrenia predstavujú nezákonnú štátnu pomoc poskytnutú pred 4. aprílom 2014. |
| --- | --- |

(501)

Komisia už v odôvodnení 496 dospela k záveru, že posudzované opatrenia predstavujú nezákonnú štátnu pomoc poskytnutú pred 4. aprílom 2014.

10.2.   ROZDIEL MEDZI INVESTIČNOU A PREVÁDZKOVOU POMOCOU

ROZDIEL MEDZI INVESTIČNOU A PREVÁDZKOVOU POMOCOU

| (502) | So zreteľom na ustanovenia usmernení v oblasti letectva z roku 2014, na ktoré sa odkazuje v odôvodneniach 499 a 500, Komisia musí určiť, či predmetné opatrenia predstavujú nezákonnú investičnú alebo prevádzkovú pomoc. |
| --- | --- |

(502)

So zreteľom na ustanovenia usmernení v oblasti letectva z roku 2014, na ktoré sa odkazuje v odôvodneniach 499 a 500, Komisia musí určiť, či predmetné opatrenia predstavujú nezákonnú investičnú alebo prevádzkovú pomoc.

| (503) | Podľa bodu 25 podbodu 18 usmernení v oblasti letectva z roku 2014 je investičná pomoc vymedzená ako „pomoc na financovanie hmotného kapitálového majetku, najmä na pokrytie schodku financovania kapitálových nákladov“. Ďalej sa podľa tohto ustanovenia investičná pomoc môže týkať počiatočnej platby (čiže na pokrytie počiatočných investičných nákladov) alebo na pomoc vyplácanú vo forme pravidelných splátok (na pokrytie kapitálových nákladov v súvislosti s ročnými odpismi a nákladmi na financovanie). |
| --- | --- |

(503)

Podľa bodu 25 podbodu 18 usmernení v oblasti letectva z roku 2014 je investičná pomoc vymedzená ako „pomoc na financovanie hmotného kapitálového majetku, najmä na pokrytie schodku financovania kapitálových nákladov“. Ďalej sa podľa tohto ustanovenia investičná pomoc môže týkať počiatočnej platby (čiže na pokrytie počiatočných investičných nákladov) alebo na pomoc vyplácanú vo forme pravidelných splátok (na pokrytie kapitálových nákladov v súvislosti s ročnými odpismi a nákladmi na financovanie).

| (504) | Na druhej strane prevádzková pomoc je pomoc pokrývajúca všetky prevádzkové náklady letiska alebo ich časť, ktoré sú vymedzené ako„základné náklady na poskytovanie leteckých služieb, ktoré zahŕňajú kategórie nákladov, ako sú náklady na zamestnancov, zmluvné služby, komunikácie, odpad, energie, údržbu, nájom a správu atď., ale ktoré nezahŕňajú kapitálové náklady, marketingovú podporu alebo iné stimuly, ktoré letisko poskytuje leteckým spoločnostiam, ani náklady spadajúce do právomoci verejnej politiky“ (126). |
| --- | --- |

(504)

Na druhej strane prevádzková pomoc je pomoc pokrývajúca všetky prevádzkové náklady letiska alebo ich časť, ktoré sú vymedzené ako„základné náklady na poskytovanie leteckých služieb, ktoré zahŕňajú kategórie nákladov, ako sú náklady na zamestnancov, zmluvné služby, komunikácie, odpad, energie, údržbu, nájom a správu atď., ale ktoré nezahŕňajú kapitálové náklady, marketingovú podporu alebo iné stimuly, ktoré letisko poskytuje leteckým spoločnostiam, ani náklady spadajúce do právomoci verejnej politiky“ (126).

126

| (505) | Na základe týchto vymedzení možno usudzovať, že zvýšenia kapitálu a priame granty, ktoré sa týkali investičných projektov, predstavujú investičnú pomoc v prospech spoločnosti FFHG. |
| --- | --- |

(505)

Na základe týchto vymedzení možno usudzovať, že zvýšenia kapitálu a priame granty, ktoré sa týkali investičných projektov, predstavujú investičnú pomoc v prospech spoločnosti FFHG.

| (506) | Naopak, časť ročných prevodov strát, ktorá sa použila na pokrytie ročných prevádzkových strát spoločnosti FFHG (127), po odpočítaní nákladov zahrnutých do ukazovateľa EBITDA, ktoré patria do pôsobnosti verejnej politiky, ako sa uvádza v oddiele 8.1.4.1, predstavuje prevádzkovú pomoc v prospech spoločnosti FFHG. |
| --- | --- |

(506)

Naopak, časť ročných prevodov strát, ktorá sa použila na pokrytie ročných prevádzkových strát spoločnosti FFHG (127), po odpočítaní nákladov zahrnutých do ukazovateľa EBITDA, ktoré patria do pôsobnosti verejnej politiky, ako sa uvádza v oddiele 8.1.4.1, predstavuje prevádzkovú pomoc v prospech spoločnosti FFHG.

127

| (507) | A napokon, časť ročných prevodov strát pokrývajúcich straty spoločnosti FFHG, ktoré neboli už zahrnuté v ukazovateli EBITDA (teda ročné odpisy majetku, náklady financovania a ďalšie), po odpočítaní nákladov patriacich do pôsobnosti verejnej politiky vymedzených v oddiele 8.1.4.1 predstavuje investičnú pomoc. |
| --- | --- |

(507)

A napokon, časť ročných prevodov strát pokrývajúcich straty spoločnosti FFHG, ktoré neboli už zahrnuté v ukazovateli EBITDA (teda ročné odpisy majetku, náklady financovania a ďalšie), po odpočítaní nákladov patriacich do pôsobnosti verejnej politiky vymedzených v oddiele 8.1.4.1 predstavuje investičnú pomoc.

| (508) | Ako sa už vysvetlilo, vo všetkých prípadoch sa zohľadní len podpora poskytovaná po rozsudku vo veci Aéroports de Paris z 12. decembra 2000. |
| --- | --- |

(508)

Ako sa už vysvetlilo, vo všetkých prípadoch sa zohľadní len podpora poskytovaná po rozsudku vo veci Aéroports de Paris z 12. decembra 2000.

10.3.   ZLUČITEĽNOSŤ INVESTIČNEJ POMOCI PODĽA USMERNENÍ V OBLASTI LETECTVA Z ROKU 2005

ZLUČITEĽNOSŤ INVESTIČNEJ POMOCI PODĽA USMERNENÍ V OBLASTI LETECTVA Z ROKU 2005

| (509) | Komisia podľa bodu 61 usmernení v oblasti letectva z roku 2005 musí preskúmať, či sú splnené tieto kumulatívne podmienky:






  a) | výstavba a prevádzkovanie infraštruktúry zodpovedajú jasne určenému všeobecnému záujmu (regionálny rozvoj, dostupnosť atď.); |
| --- | --- | --- |

(509)

Komisia podľa bodu 61 usmernení v oblasti letectva z roku 2005 musí preskúmať, či sú splnené tieto kumulatívne podmienky:

a)

výstavba a prevádzkovanie infraštruktúry zodpovedajú jasne určenému všeobecnému záujmu (regionálny rozvoj, dostupnosť atď.);

| b) | infraštruktúra je potrebná a zodpovedá stanovenému cieľu; |
| --- | --- |

b)

infraštruktúra je potrebná a zodpovedá stanovenému cieľu;

| c) | infraštruktúra ponúka zo strednodobého hľadiska dostatočné perspektívy používania, najmä pokiaľ ide o používanie existujúcej infraštruktúry; |
| --- | --- |

c)

infraštruktúra ponúka zo strednodobého hľadiska dostatočné perspektívy používania, najmä pokiaľ ide o používanie existujúcej infraštruktúry;

| d) | prístup k infraštruktúre je otvorený pre všetkých potenciálnych používateľov rovnako a nediskriminačne; |
| --- | --- |

d)

prístup k infraštruktúre je otvorený pre všetkých potenciálnych používateľov rovnako a nediskriminačne;

| e) | pomoc neovplyvňuje rozvoj obchodu tak, že to protirečí záujmu Únie. |
| --- | --- |

e)

pomoc neovplyvňuje rozvoj obchodu tak, že to protirečí záujmu Únie.

| (510) | Okrem toho, aby bola štátna pomoc letiskám – ako ktorékoľvek iné opatrenie štátnej pomoci – zlučiteľná, musí mať stimulačný účinok a musí byť nevyhnutná a primeraná vzhľadom na plánovaný legitímny cieľ. |
| --- | --- |

(510)

Okrem toho, aby bola štátna pomoc letiskám – ako ktorékoľvek iné opatrenie štátnej pomoci – zlučiteľná, musí mať stimulačný účinok a musí byť nevyhnutná a primeraná vzhľadom na plánovaný legitímny cieľ.

| (511) | Nemecko tvrdilo, že investičná pomoc v prospech spoločnosti FFHG spĺňa všetky kritériá zlučiteľnosti uvedené v usmerneniach v oblasti letectva z roku 2005. |
| --- | --- |

(511)

Nemecko tvrdilo, že investičná pomoc v prospech spoločnosti FFHG spĺňa všetky kritériá zlučiteľnosti uvedené v usmerneniach v oblasti letectva z roku 2005.

a)   
  Pomoc prispieva k jasne vymedzenému cieľu spoločného záujmu

Pomoc prispieva k jasne vymedzenému cieľu spoločného záujmu

| (512) | Investičná pomoc v prospech spoločnosti FFHG zameraná na financovanie ďalšej premeny bývalej vojenskej základne USA na civilné letisko a podstatný rozvoj infraštruktúry letiska. Tieto opatrenia významne prispeli k regionálnemu rozvoju a pripojeniu regiónu Hunsrück a k vytvoreniu nových pracovných miest v oblasti ekonomicky postihnutých zatvorením vojenskej základne USA, ako aj k odľahčeniu letiska Frankfurt nad Mohanom. |
| --- | --- |

(512)

Investičná pomoc v prospech spoločnosti FFHG zameraná na financovanie ďalšej premeny bývalej vojenskej základne USA na civilné letisko a podstatný rozvoj infraštruktúry letiska. Tieto opatrenia významne prispeli k regionálnemu rozvoju a pripojeniu regiónu Hunsrück a k vytvoreniu nových pracovných miest v oblasti ekonomicky postihnutých zatvorením vojenskej základne USA, ako aj k odľahčeniu letiska Frankfurt nad Mohanom.

| (513) | Nemecko poukázalo na to, že región Hunsrück je obkolesený niekoľkými oblasťami (napr. okres Birkenfeld), ktoré boli označené ako regióny, ktoré potrebujú podporu v rámci „Gemeinschaftsaufgabe Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur“. Skutočne, počas posudzovaného obdobia bol okres Birkenfeld aspoň čiastočne považovaný za región, ktorého hrubý domáci produkt (HDP) bol nižší ako priemer Únie (128). |
| --- | --- |

(513)

Nemecko poukázalo na to, že región Hunsrück je obkolesený niekoľkými oblasťami (napr. okres Birkenfeld), ktoré boli označené ako regióny, ktoré potrebujú podporu v rámci „Gemeinschaftsaufgabe Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur“. Skutočne, počas posudzovaného obdobia bol okres Birkenfeld aspoň čiastočne považovaný za región, ktorého hrubý domáci produkt (HDP) bol nižší ako priemer Únie (128).

128

| (514) | Komisia sa domnieva, že rozvoj letiska Frankfurt-Hahn významne prispel k vytvoreniu nových pracovných miest v regióne Hunsrück. Nemecko uvádza, že vzhľadom na všetky časti letiskových činností letisko Frankfurt-Hahn v roku 2012 vytvorilo 3 063 pracovných miest v regióne Hunsrück, z čoho 74 % boli pozície na plný pracovný čas a 90 % z týchto zamestnancov tiež býva v tomto regióne. |
| --- | --- |

(514)

Komisia sa domnieva, že rozvoj letiska Frankfurt-Hahn významne prispel k vytvoreniu nových pracovných miest v regióne Hunsrück. Nemecko uvádza, že vzhľadom na všetky časti letiskových činností letisko Frankfurt-Hahn v roku 2012 vytvorilo 3 063 pracovných miest v regióne Hunsrück, z čoho 74 % boli pozície na plný pracovný čas a 90 % z týchto zamestnancov tiež býva v tomto regióne.

| (515) | Okrem toho rozvoj letiska Frankfurt-Hahn mal aj kladný nepriamy, indukovaný a katalytický vplyv na tvorbu pracovných miest v regióne, ako aj na rozvoj regiónu vo všeobecnosti prostredníctvom väčšieho počtu hospodárskych a turistických činností. Podľa informácií, ktoré poskytlo Nemecko, letisko Frankfurt-Hahn významne prispieva k rozvoju príchodového (~33 % cestujúcich, čo zodpovedá približne 1 miliónu cestujúcich v roku 2005) a odchodového cestovného ruchu (~67 % cestujúcich) v spolkovej krajine Porýnie-Falcko. Nemecko poukazuje na to, že 88 % prichádzajúcich cestujúcich sa zdrží v regióne aspoň jednu noc a spolu predstavovali približne 5,7 milióna prenocovaní za rok 2005. Keďže 88 % prichádzajúcich turistov z letiska Frankfurt-Hahn sa zdrží aspoň na jednu noc a viac ako 80 % z nich dokonca ostane na dva až desať dní, vytvárajú celkový obrat vo výške približne 133,7 milióna EUR ročne. Okrem toho príchodový cestovný ruch vytvára v Porýní-Falcku približne 11 000 pracovných miest. |
| --- | --- |

(515)

Okrem toho rozvoj letiska Frankfurt-Hahn mal aj kladný nepriamy, indukovaný a katalytický vplyv na tvorbu pracovných miest v regióne, ako aj na rozvoj regiónu vo všeobecnosti prostredníctvom väčšieho počtu hospodárskych a turistických činností. Podľa informácií, ktoré poskytlo Nemecko, letisko Frankfurt-Hahn významne prispieva k rozvoju príchodového (~33 % cestujúcich, čo zodpovedá približne 1 miliónu cestujúcich v roku 2005) a odchodového cestovného ruchu (~67 % cestujúcich) v spolkovej krajine Porýnie-Falcko. Nemecko poukazuje na to, že 88 % prichádzajúcich cestujúcich sa zdrží v regióne aspoň jednu noc a spolu predstavovali približne 5,7 milióna prenocovaní za rok 2005. Keďže 88 % prichádzajúcich turistov z letiska Frankfurt-Hahn sa zdrží aspoň na jednu noc a viac ako 80 % z nich dokonca ostane na dva až desať dní, vytvárajú celkový obrat vo výške približne 133,7 milióna EUR ročne. Okrem toho príchodový cestovný ruch vytvára v Porýní-Falcku približne 11 000 pracovných miest.

| (516) | Predmetné podporované investície tiež pomohli zlepšiť dostupnosť oblasti. Jednako však duplicita letísk nevytvárajúcich zisk (ani vytváranie ďalšej nevyužívanej kapacity) neprispieva k cieľu spoločného záujmu. V tomto prípade Komisia zastáva názor, že investičná pomoc nevedie k takejto duplicite, čo by znížilo strednodobé vyhliadky na využívanie existujúcej infraštruktúry na iných, susedných letiskách. Vo vzdialenosti 100 kilometrov alebo 60 minút jazdy od letiska Frankfurt-Hahn v skutočnosti nie sú nijaké iné letiská. Najbližšie letiská k letisku Frankfurt-Hahn sú letisko vo Frankfurte nad Mohanom, ktoré sa nachádza vo vzdialenosti 115 km alebo 1 hodinu a 15 minút jazdy autom, a letisko v Luxemburgu, ktoré sa nachádza 1 hodinu a 30 minút jazdy (111 km). |
| --- | --- |

(516)

Predmetné podporované investície tiež pomohli zlepšiť dostupnosť oblasti. Jednako však duplicita letísk nevytvárajúcich zisk (ani vytváranie ďalšej nevyužívanej kapacity) neprispieva k cieľu spoločného záujmu. V tomto prípade Komisia zastáva názor, že investičná pomoc nevedie k takejto duplicite, čo by znížilo strednodobé vyhliadky na využívanie existujúcej infraštruktúry na iných, susedných letiskách. Vo vzdialenosti 100 kilometrov alebo 60 minút jazdy od letiska Frankfurt-Hahn v skutočnosti nie sú nijaké iné letiská. Najbližšie letiská k letisku Frankfurt-Hahn sú letisko vo Frankfurte nad Mohanom, ktoré sa nachádza vo vzdialenosti 115 km alebo 1 hodinu a 15 minút jazdy autom, a letisko v Luxemburgu, ktoré sa nachádza 1 hodinu a 30 minút jazdy (111 km).

| (517) | Letisko vo Frankfurte nad Mohanom je medzinárodné letisko, ktoré slúži ako medzinárodný dopravný uzol so širokým výberom destinácií a ktoré obsluhujú prevažne sieťoví dopravcovia ponúkajúci prípojné lety, kým letisko Frankfurt-Hahn slúži ako letisko pre nízkonákladové lety medzi dvoma bodmi. Doprava na letisku vo Frankfurte nad Mohanom sa od roku 2000 neprestajne zvyšovala zo 49,4 milióna cestujúcich v roku 2000 približne na 58 miliónov v roku 2012. Počas tohto obdobia bol však rast ovplyvnený problémami súvisiacimi s preťažením a kapacitnými obmedzeniami. Nemecko poukazuje na to, že kapacitné hranice na letisku vo Frankfurte nad Mohanom sa neprestajne prekračovali. Preto podľa Nemecka predovšetkým v kontexte jeho licencie na 24-hodinovú prevádzku letisko Frankfurt-Hahn zohralo dôležitú úlohu pri zabezpečovaní dodatočnej kapacity s cieľom zmierniť preťaženie letiska vo Frankfurte nad Mohanom. V skutočnosti bola spoločnosť Fraport do roku 2009 väčšinovým akcionárom v spoločnosti FFHG, prevádzkovateľom letiska Frankfurt-Hahn (2,7 milióna cestujúcich v roku 2013, približne 4 milióny cestujúcich v roku 2007, na jeho vrchole) a prevádzkovateľom letiska vo Frankfurte nad Mohanom (58 miliónov cestujúcich a 2,1 milióna nákladu) a ako taká uskutočňovala stratégiu diverzifikácie. |
| --- | --- |

(517)

Letisko vo Frankfurte nad Mohanom je medzinárodné letisko, ktoré slúži ako medzinárodný dopravný uzol so širokým výberom destinácií a ktoré obsluhujú prevažne sieťoví dopravcovia ponúkajúci prípojné lety, kým letisko Frankfurt-Hahn slúži ako letisko pre nízkonákladové lety medzi dvoma bodmi. Doprava na letisku vo Frankfurte nad Mohanom sa od roku 2000 neprestajne zvyšovala zo 49,4 milióna cestujúcich v roku 2000 približne na 58 miliónov v roku 2012. Počas tohto obdobia bol však rast ovplyvnený problémami súvisiacimi s preťažením a kapacitnými obmedzeniami. Nemecko poukazuje na to, že kapacitné hranice na letisku vo Frankfurte nad Mohanom sa neprestajne prekračovali. Preto podľa Nemecka predovšetkým v kontexte jeho licencie na 24-hodinovú prevádzku letisko Frankfurt-Hahn zohralo dôležitú úlohu pri zabezpečovaní dodatočnej kapacity s cieľom zmierniť preťaženie letiska vo Frankfurte nad Mohanom. V skutočnosti bola spoločnosť Fraport do roku 2009 väčšinovým akcionárom v spoločnosti FFHG, prevádzkovateľom letiska Frankfurt-Hahn (2,7 milióna cestujúcich v roku 2013, približne 4 milióny cestujúcich v roku 2007, na jeho vrchole) a prevádzkovateľom letiska vo Frankfurte nad Mohanom (58 miliónov cestujúcich a 2,1 milióna nákladu) a ako taká uskutočňovala stratégiu diverzifikácie.

| (518) | Letisko v Luxemburgu, ktoré je najbližším letiskom k letisku Frankfurt-Hahn, ale stále asi 111 km alebo 1 hodinu 30 minút cesty autom, malo približne 1,7 milióna cestujúcich v roku 2008 a zaznamenávalo rýchly rast na 2,2 milióna v roku 2013. Hoci je letisko v Luxemburgu o niečo menšie ako letisko Frankfurt-Hahn z hľadiska toku cestujúcich, jeho činnosť v oblasti nákladnej dopravy je podstatne väčšia vzhľadom na 674 000 ton nákladu v roku 2013. Ponúka rôzne pravidelné lety do hlavných miest Európy a charterové lety do rekreačných destinácií. Tento výber destinácií do veľkej miery uspokojuje potreby zamestnancov finančných a medzinárodných inštitúcií so sídlom v Luxemburgu. |
| --- | --- |

(518)

Letisko v Luxemburgu, ktoré je najbližším letiskom k letisku Frankfurt-Hahn, ale stále asi 111 km alebo 1 hodinu 30 minút cesty autom, malo približne 1,7 milióna cestujúcich v roku 2008 a zaznamenávalo rýchly rast na 2,2 milióna v roku 2013. Hoci je letisko v Luxemburgu o niečo menšie ako letisko Frankfurt-Hahn z hľadiska toku cestujúcich, jeho činnosť v oblasti nákladnej dopravy je podstatne väčšia vzhľadom na 674 000 ton nákladu v roku 2013. Ponúka rôzne pravidelné lety do hlavných miest Európy a charterové lety do rekreačných destinácií. Tento výber destinácií do veľkej miery uspokojuje potreby zamestnancov finančných a medzinárodných inštitúcií so sídlom v Luxemburgu.

| (519) | Letisko v Saarbrückene sa nachádza približne 128 kilometrov od letiska Frankfurt-Hahn, čo predstavuje vyše 2 hodín jazdy autom. Okrem toho letisko Frankfurt-Hahn obsluhujú najmä nízkonákladoví dopravcovia (Ryanair) a náklad predstavuje pomerne dôležitú časť jeho obchodného modelu, kým letisko v Saarbrückene ponúka predovšetkým pravidelné lety do vnútroštátnych destinácií a má len obmedzenú leteckú nákladnú dopravu. |
| --- | --- |

(519)

Letisko v Saarbrückene sa nachádza približne 128 kilometrov od letiska Frankfurt-Hahn, čo predstavuje vyše 2 hodín jazdy autom. Okrem toho letisko Frankfurt-Hahn obsluhujú najmä nízkonákladoví dopravcovia (Ryanair) a náklad predstavuje pomerne dôležitú časť jeho obchodného modelu, kým letisko v Saarbrückene ponúka predovšetkým pravidelné lety do vnútroštátnych destinácií a má len obmedzenú leteckú nákladnú dopravu.

| (520) | Pokiaľ ide o letisko Zweibrücken, Nemecko zdôraznilo, že vzdialenosť 127 km na letisko Frankfurt-Hahn predstavuje 1 hodinu a 27 minút jazdy autom alebo približne 4 hodiny vlakom. Nemecko okrem toho uviedlo, že pri pohľade na osobnú a nákladnú leteckú dopravu v rokoch 2005 – 2012 nemožno odvodiť nijaký vzťah týkajúci sa zámeny letísk. |
| --- | --- |

(520)

Pokiaľ ide o letisko Zweibrücken, Nemecko zdôraznilo, že vzdialenosť 127 km na letisko Frankfurt-Hahn predstavuje 1 hodinu a 27 minút jazdy autom alebo približne 4 hodiny vlakom. Nemecko okrem toho uviedlo, že pri pohľade na osobnú a nákladnú leteckú dopravu v rokoch 2005 – 2012 nemožno odvodiť nijaký vzťah týkajúci sa zámeny letísk.

| (521) | Komisia konštatuje, že existuje určité prekrývanie činností letiska Frankfurt-Hahn a letiska Zweibrücken, lebo letisko Zweibrücken sa tiež podieľalo na nakladaní s leteckým nákladom a destinácie obsluhované z letiska Zweibrücken sú prevažne na charterovú dopravu. V tejto súvislosti Komisia konštatuje, že náklad je spravidla mobilnejší než osobná doprava (129). Vo všeobecnosti platí, že spádová oblasť pre nákladné letiská máva polomer približne aspoň 200 km a 2 hodiny cesty. Pripomienky priemyselných subjektov svedčia o tom, že až pol dňa špedičného času (t. j. až 12 hodín jazdy nákladnými vozidlami) by malo byť vo všeobecnosti prijateľné pre prepravcov nákladu na dopravu ich tovaru (130). Charterová doprava je navyše tiež vo všeobecnosti menej citlivá na čas a prijateľný čas jazdy autom môže byť až 2 hodiny. |
| --- | --- |

(521)

Komisia konštatuje, že existuje určité prekrývanie činností letiska Frankfurt-Hahn a letiska Zweibrücken, lebo letisko Zweibrücken sa tiež podieľalo na nakladaní s leteckým nákladom a destinácie obsluhované z letiska Zweibrücken sú prevažne na charterovú dopravu. V tejto súvislosti Komisia konštatuje, že náklad je spravidla mobilnejší než osobná doprava (129). Vo všeobecnosti platí, že spádová oblasť pre nákladné letiská máva polomer približne aspoň 200 km a 2 hodiny cesty. Pripomienky priemyselných subjektov svedčia o tom, že až pol dňa špedičného času (t. j. až 12 hodín jazdy nákladnými vozidlami) by malo byť vo všeobecnosti prijateľné pre prepravcov nákladu na dopravu ich tovaru (130). Charterová doprava je navyše tiež vo všeobecnosti menej citlivá na čas a prijateľný čas jazdy autom môže byť až 2 hodiny.

129

130

| (522) | Zároveň treba poznamenať, že predtým, ako letisko Zweibrücken vstúpilo v roku 2006 na trh, letisko Frankfurt-Hahn už bolo zavedené letisko s viac ako 3 miliónmi cestujúcich a prepravou 123 000 ton nákladu. Vzhľadom na historický vývoj obidvoch letísk, ich geografické umiestnenie a voľnú kapacitu letiska Frankfurt-Hahn, ktorá bola k dispozícii v čase, keď letisko Zweibrücken vstupovalo v roku 2006 na trh s leteckou dopravou, Komisia dospela k záveru, že až otvorenie letiska Zweibrücken predstavovalo zbytočnú duplicitu infraštruktúry. |
| --- | --- |

(522)

Zároveň treba poznamenať, že predtým, ako letisko Zweibrücken vstúpilo v roku 2006 na trh, letisko Frankfurt-Hahn už bolo zavedené letisko s viac ako 3 miliónmi cestujúcich a prepravou 123 000 ton nákladu. Vzhľadom na historický vývoj obidvoch letísk, ich geografické umiestnenie a voľnú kapacitu letiska Frankfurt-Hahn, ktorá bola k dispozícii v čase, keď letisko Zweibrücken vstupovalo v roku 2006 na trh s leteckou dopravou, Komisia dospela k záveru, že až otvorenie letiska Zweibrücken predstavovalo zbytočnú duplicitu infraštruktúry.

| (523) | Komisia preto dospela k záveru, že investície do letiska Frankfurt-Hahn nepredstavujú duplicitu existujúcej nerentabilnej infraštruktúry. Letisko Frankfurt-Hahn naopak zohráva dôležitú úlohu pri odľahčovaní letiska vo Frankfurte nad Mohanom bez obmedzenia plánov na rozšírenie letiska vo Frankfurte nad Mohanom. Bez investícií do letiska Frankfurt-Hahn v skutočnosti existovalo riziko, že región by mal nedostatočnú obsluhu z hľadiska jeho potrieb v oblasti dopravy. |
| --- | --- |

(523)

Komisia preto dospela k záveru, že investície do letiska Frankfurt-Hahn nepredstavujú duplicitu existujúcej nerentabilnej infraštruktúry. Letisko Frankfurt-Hahn naopak zohráva dôležitú úlohu pri odľahčovaní letiska vo Frankfurte nad Mohanom bez obmedzenia plánov na rozšírenie letiska vo Frankfurte nad Mohanom. Bez investícií do letiska Frankfurt-Hahn v skutočnosti existovalo riziko, že región by mal nedostatočnú obsluhu z hľadiska jeho potrieb v oblasti dopravy.

| (524) | So zreteľom na úvahy uvedené v odôvodneniach 512 až 523 Komisia preto dospela k záveru, že investičná pomoc zameraná na výstavbu a prevádzku infraštruktúry na letisku Frankfurt-Hahn zodpovedá jasne určenému cieľu spoločného záujmu, t. j. regionálnemu hospodárskemu rozvoju, tvorbe pracovných miest a zlepšovaniu dostupnosti regiónu. |
| --- | --- |

(524)

So zreteľom na úvahy uvedené v odôvodneniach 512 až 523 Komisia preto dospela k záveru, že investičná pomoc zameraná na výstavbu a prevádzku infraštruktúry na letisku Frankfurt-Hahn zodpovedá jasne určenému cieľu spoločného záujmu, t. j. regionálnemu hospodárskemu rozvoju, tvorbe pracovných miest a zlepšovaniu dostupnosti regiónu.

b)   
  Infraštruktúra je nevyhnutná a primeraná cieľu

Infraštruktúra je nevyhnutná a primeraná cieľu

| (525) | Podľa Nemecka sa investície uskutočnili podľa potreby (a boli preto primerané) a vybudovaná infraštruktúra bola nevyhnutná, aby letisko mohlo slúžiť na účely prepojenia a rozvoja regiónu a odľahčenia letiska vo Frankfurte nad Mohanom. |
| --- | --- |

(525)

Podľa Nemecka sa investície uskutočnili podľa potreby (a boli preto primerané) a vybudovaná infraštruktúra bola nevyhnutná, aby letisko mohlo slúžiť na účely prepojenia a rozvoja regiónu a odľahčenia letiska vo Frankfurte nad Mohanom.

| (526) | Na základe informácií, ktoré poskytlo Nemecko, Komisia súhlasí, že financované investície boli potrebné a primerané cieľu spoločného záujmu. Bez týchto investícií by v skutočnosti nebolo možné dokončiť premenu bývalej základne USA na plne fungujúce civilné letisko. Výstavba zariadení na osobnú a nákladnú dopravu, odbavovacích plôch a modernizácia rolovacích dráh sa museli vykonať v záujme ďalšieho rozvoja civilnej letovej prevádzky. Vybudovaná infraštruktúra bola teda pre letisko potrebná, aby mohlo letisko slúžiť na účely prepojenia a rozvoja regiónu. |
| --- | --- |

(526)

Na základe informácií, ktoré poskytlo Nemecko, Komisia súhlasí, že financované investície boli potrebné a primerané cieľu spoločného záujmu. Bez týchto investícií by v skutočnosti nebolo možné dokončiť premenu bývalej základne USA na plne fungujúce civilné letisko. Výstavba zariadení na osobnú a nákladnú dopravu, odbavovacích plôch a modernizácia rolovacích dráh sa museli vykonať v záujme ďalšieho rozvoja civilnej letovej prevádzky. Vybudovaná infraštruktúra bola teda pre letisko potrebná, aby mohlo letisko slúžiť na účely prepojenia a rozvoja regiónu.

| (527) | Aj projekt infraštruktúry sa uskutočnil len v miere, v akej bol nevyhnutný na dosiahnutie stanovených cieľov: hoci sa vybudovala infraštruktúra pre maximálny objem osobnej dopravy približne 4 až 5 miliónov cestujúcich a 500 000 ton nákladu, z dopravných štatistík uvedených v tabuľke 1 a tabuľke 2 vyplýva, že objem osobnej dopravy sa vytrvalo zvyšoval až do roku 2007, keď dosiahol rekordný počet 4 milióny cestujúcich (po ktorom z dôvodov uvedených v odôvodnení 532 prišiel pokles na 2,7 milióna v roku 2013), a že objem nákladnej dopravy sa zvýšil na vyše 500 000 ton nákladu v roku 2011. To znamená, že očakávaný dopyt po doprave vo veľkej miere zodpovedal skutočnému dopytu a že investície neboli neprimerane veľké. |
| --- | --- |

(527)

Aj projekt infraštruktúry sa uskutočnil len v miere, v akej bol nevyhnutný na dosiahnutie stanovených cieľov: hoci sa vybudovala infraštruktúra pre maximálny objem osobnej dopravy približne 4 až 5 miliónov cestujúcich a 500 000 ton nákladu, z dopravných štatistík uvedených v tabuľke 1 a tabuľke 2 vyplýva, že objem osobnej dopravy sa vytrvalo zvyšoval až do roku 2007, keď dosiahol rekordný počet 4 milióny cestujúcich (po ktorom z dôvodov uvedených v odôvodnení 532 prišiel pokles na 2,7 milióna v roku 2013), a že objem nákladnej dopravy sa zvýšil na vyše 500 000 ton nákladu v roku 2011. To znamená, že očakávaný dopyt po doprave vo veľkej miere zodpovedal skutočnému dopytu a že investície neboli neprimerane veľké.

| (528) | Hoci je dôležité, aby sa predišlo tomu, že investícia nebude zdvojovaním existujúcej nerentabilnej infraštruktúry, v tomto prípade to tak nie je. Ako už bolo vysvetlené v odôvodneniach 516 až 523, vo vzdialenosti do 100 kilometrov a 60 minút jazdy autom sa nenachádzajú nijaké iné letiská a aj pri zvážení širšej spádovej oblasti neexistujú nijaké duplicitné účinky. Najbližším letiskom je letisko vo Frankfurte nad Mohanom, ktoré malo letisko Frankfurt-Hahn pomôcť odľahčiť. |
| --- | --- |

(528)

Hoci je dôležité, aby sa predišlo tomu, že investícia nebude zdvojovaním existujúcej nerentabilnej infraštruktúry, v tomto prípade to tak nie je. Ako už bolo vysvetlené v odôvodneniach 516 až 523, vo vzdialenosti do 100 kilometrov a 60 minút jazdy autom sa nenachádzajú nijaké iné letiská a aj pri zvážení širšej spádovej oblasti neexistujú nijaké duplicitné účinky. Najbližším letiskom je letisko vo Frankfurte nad Mohanom, ktoré malo letisko Frankfurt-Hahn pomôcť odľahčiť.

| (529) | Vzhľadom na tieto skutočnosti sa Komisia domnieva, že táto podmienka zlučiteľnosti je splnená. |
| --- | --- |

(529)

Vzhľadom na tieto skutočnosti sa Komisia domnieva, že táto podmienka zlučiteľnosti je splnená.

c)   
  Infraštruktúra ponúka zo strednodobého hľadiska dostatočné perspektívy používania

Infraštruktúra ponúka zo strednodobého hľadiska dostatočné perspektívy používania

| (530) | Nemecko uviedlo, že pred prijatím rozhodnutia o ďalšom rozvoji letiskovej infraštruktúry externí odborníci vykonali štúdie prognózy dopravy, aby sa určil dopravný potenciál letiska Frankfurt-Hahn. |
| --- | --- |

(530)

Nemecko uviedlo, že pred prijatím rozhodnutia o ďalšom rozvoji letiskovej infraštruktúry externí odborníci vykonali štúdie prognózy dopravy, aby sa určil dopravný potenciál letiska Frankfurt-Hahn.

| (531) | Z predložených informácií vyplýva, že v tom čase externí odborníci predpovedali významný rast z 0,3 milióna cestujúcich v roku 2000 na 3,8 milióna cestujúcich do roku 2010 (pozri obrázok 2, obrázok 3 a obrázok 4). So zreteľom na rozvoj nákladnej dopravy odborníci predpovedali vývoj zo 151 000 ton v roku 2001 na 386 000 ton nákladu v roku 2010 (pozri obrázok 5), pričom nárast v oblasti nákladnej prepravy v rokoch 2006 – 2010 pochádzal z nákladných letov odklonených z letiska vo Frankfurte nad Mohanom z dôvodu zákazu nočných letov. Tieto prognózy sa však mohli vyplniť len vtedy, ak by sa investície uskutočnili v plánovanom rozsahu. |
| --- | --- |

(531)

Z predložených informácií vyplýva, že v tom čase externí odborníci predpovedali významný rast z 0,3 milióna cestujúcich v roku 2000 na 3,8 milióna cestujúcich do roku 2010 (pozri obrázok 2, obrázok 3 a obrázok 4). So zreteľom na rozvoj nákladnej dopravy odborníci predpovedali vývoj zo 151 000 ton v roku 2001 na 386 000 ton nákladu v roku 2010 (pozri obrázok 5), pričom nárast v oblasti nákladnej prepravy v rokoch 2006 – 2010 pochádzal z nákladných letov odklonených z letiska vo Frankfurte nad Mohanom z dôvodu zákazu nočných letov. Tieto prognózy sa však mohli vyplniť len vtedy, ak by sa investície uskutočnili v plánovanom rozsahu.

| (532) | Komisia konštatuje, že tieto prognózy dopravy (pozri odôvodnenie 531) potvrdil skutočný vývoj objemu dopravy na letisku Frankfurt-Hahn (pozri tabuľku 1 a tabuľku 2). Letisko Frankfurt-Hahn v roku 2007 obslúžilo približne 4 milióny cestujúcich. Hospodárska a finančná kríza v rokoch 2008 a 2009 po období výrazného rastu v posledných rokoch negatívne ovplyvnila leteckú dopravu v Nemecku a Únii, čo viedlo v roku 2009 k poklesu objemu osobnej leteckej dopravy v Nemecku. Na vývoj počtu cestujúcich na letisku Frankfurt-Hahn malo v roku 2011 ďalší vplyv zavedenie dane za cestujúcich v leteckej doprave v Nemecku. Letisko Frankfurt-Hahn v súčasnosti obslúži približne 2,7 milióna cestujúcich ročne. Pokiaľ ide o nákladnú dopravu, letisko Frankfurt-Hahn v roku 2011 spracovalo 565 000 ton nákladu. V dôsledku vyhlásenia konkurzu jedného z klientov letiska Frankfurt-Hahn letisko v roku 2013 spracovalo iba 447 000 ton nákladu. |
| --- | --- |

(532)

Komisia konštatuje, že tieto prognózy dopravy (pozri odôvodnenie 531) potvrdil skutočný vývoj objemu dopravy na letisku Frankfurt-Hahn (pozri tabuľku 1 a tabuľku 2). Letisko Frankfurt-Hahn v roku 2007 obslúžilo približne 4 milióny cestujúcich. Hospodárska a finančná kríza v rokoch 2008 a 2009 po období výrazného rastu v posledných rokoch negatívne ovplyvnila leteckú dopravu v Nemecku a Únii, čo viedlo v roku 2009 k poklesu objemu osobnej leteckej dopravy v Nemecku. Na vývoj počtu cestujúcich na letisku Frankfurt-Hahn malo v roku 2011 ďalší vplyv zavedenie dane za cestujúcich v leteckej doprave v Nemecku. Letisko Frankfurt-Hahn v súčasnosti obslúži približne 2,7 milióna cestujúcich ročne. Pokiaľ ide o nákladnú dopravu, letisko Frankfurt-Hahn v roku 2011 spracovalo 565 000 ton nákladu. V dôsledku vyhlásenia konkurzu jedného z klientov letiska Frankfurt-Hahn letisko v roku 2013 spracovalo iba 447 000 ton nákladu.

| (533) | So zreteľom na tieto úvahy možno konštatovať, že na letisku Frankfurt-Hahn sa už využíva väčšina jeho kapacity a že strednodobé vyhliadky na využívanie kapacity boli uspokojivé. |
| --- | --- |

(533)

So zreteľom na tieto úvahy možno konštatovať, že na letisku Frankfurt-Hahn sa už využíva väčšina jeho kapacity a že strednodobé vyhliadky na využívanie kapacity boli uspokojivé.

d)   
  Rovnaký a nediskriminačný prístup k infraštruktúre

Rovnaký a nediskriminačný prístup k infraštruktúre

| (534) | Všetci potenciálni používatelia infraštruktúry majú prístup na letisko za rovnakých a nediskriminačných podmienok. Sadzobník letiskových poplatkov platný na letisku Frankfurt-Hahn je verejne k dispozícii a je otvorený pre všetkých potenciálnych a súčasných používateľov letiska transparentným a nediskriminačným spôsobom. Akékoľvek rozdiely v letiskových poplatkoch skutočne zaplatených za používanie infraštruktúry boli založené na komerčne odôvodnenom rozlišovaní (131). |
| --- | --- |

(534)

Všetci potenciálni používatelia infraštruktúry majú prístup na letisko za rovnakých a nediskriminačných podmienok. Sadzobník letiskových poplatkov platný na letisku Frankfurt-Hahn je verejne k dispozícii a je otvorený pre všetkých potenciálnych a súčasných používateľov letiska transparentným a nediskriminačným spôsobom. Akékoľvek rozdiely v letiskových poplatkoch skutočne zaplatených za používanie infraštruktúry boli založené na komerčne odôvodnenom rozlišovaní (131).

131

| (535) | Komisia sa preto domnieva, že táto podmienka je splnená. |
| --- | --- |

(535)

Komisia sa preto domnieva, že táto podmienka je splnená.

e)   
  Obchodovanie nie je ovplyvnené v rozpore so spoločným záujmom

Obchodovanie nie je ovplyvnené v rozpore so spoločným záujmom

| (536) | Podľa bodu 39 usmernení v oblasti letectva z roku 2005 kategória letísk môže slúžiť ako ukazovateľ umožňujúci stanoviť, do akej miery si letiská navzájom konkurujú, ako aj to, do akej miery môže verejné financovanie letiska narušiť hospodársku súťaž. |
| --- | --- |

(536)

Podľa bodu 39 usmernení v oblasti letectva z roku 2005 kategória letísk môže slúžiť ako ukazovateľ umožňujúci stanoviť, do akej miery si letiská navzájom konkurujú, ako aj to, do akej miery môže verejné financovanie letiska narušiť hospodársku súťaž.

| (537) | V bežnej spádovej oblasti letiska Frankfurt-Hahn (1 hodinu jazdy autom alebo vo vzdialenosti 100 km) neexistujú nijaké iné komerčne využívané letiská. Komisia sa domnieva, že aj keby sa rozšírila spádová oblasť, pomoc nemá neprípustné negatívne účinky na hospodársku súťaž a obchod medzi členskými štátmi. |
| --- | --- |

(537)

V bežnej spádovej oblasti letiska Frankfurt-Hahn (1 hodinu jazdy autom alebo vo vzdialenosti 100 km) neexistujú nijaké iné komerčne využívané letiská. Komisia sa domnieva, že aj keby sa rozšírila spádová oblasť, pomoc nemá neprípustné negatívne účinky na hospodársku súťaž a obchod medzi členskými štátmi.

| (538) | Pokiaľ ide o letisko vo Frankfurte nad Mohanom (najbližšie letisko vo vzdialenosti približne 115 kilometrov a 1 hodinu a 15 minút jazdy autom), investície na letisku Frankfurt-Hahn nemali za následok nepriaznivé účinky vyplývajúce z ich zámeny. V skutočnosti predtým, než sa spoločnosť Fraport začala angažovať na letisku Frankfurt-Hahn, bola už prevádzkovateľom letiska vo Frankfurte nad Mohanom, investovala však do letiska Frankfurt-Hahn s cieľom odľahčiť letisko vo Frankfurte nad Mohanom, lebo sa pre tento dopravný uzol predvídalo preťaženie kapacity. Najmä zákaz nočných letov na letisku vo Frankfurte nad Mohanom bol jedným z hlavných faktorov, ktoré treba zohľadniť, lebo letisko Frankfurt-Hahn malo 24-hodinovú prevádzkovú licenciu. |
| --- | --- |

(538)

Pokiaľ ide o letisko vo Frankfurte nad Mohanom (najbližšie letisko vo vzdialenosti približne 115 kilometrov a 1 hodinu a 15 minút jazdy autom), investície na letisku Frankfurt-Hahn nemali za následok nepriaznivé účinky vyplývajúce z ich zámeny. V skutočnosti predtým, než sa spoločnosť Fraport začala angažovať na letisku Frankfurt-Hahn, bola už prevádzkovateľom letiska vo Frankfurte nad Mohanom, investovala však do letiska Frankfurt-Hahn s cieľom odľahčiť letisko vo Frankfurte nad Mohanom, lebo sa pre tento dopravný uzol predvídalo preťaženie kapacity. Najmä zákaz nočných letov na letisku vo Frankfurte nad Mohanom bol jedným z hlavných faktorov, ktoré treba zohľadniť, lebo letisko Frankfurt-Hahn malo 24-hodinovú prevádzkovú licenciu.

| (539) | Hoci letisko Frankfurt-Hahn prešlo v období od roku 2000 do roku 2007 významným rastom, z tabuľky 1 a tabuľky 2 vyplýva, že v porovnaní s letiskom vo Frankfurte nad Mohanom ostal podiel dopravy veľmi obmedzený. V rokoch 2000 – 2003 letisko vo Frankfurte nad Mohanom zaznamenalo stály rast počtu cestujúcich zo 48 miliónov v roku 2000 na 54,2 milióna v roku 2007. Vzhľadom na hospodársku krízu Frankfurt nad Mohanom zaznamenal mierny pokles na 50,9 milióna cestujúcich v roku 2009, po ktorom nasledoval rýchly nárast na 58 miliónov. Pokiaľ ide o činnosti súvisiace s nákladnou dopravou, letisko vo Frankfurte nad Mohanom zaznamenalo stály rast z 1,6 milióna na 2,2 milióna ton v roku 2013. |
| --- | --- |

(539)

Hoci letisko Frankfurt-Hahn prešlo v období od roku 2000 do roku 2007 významným rastom, z tabuľky 1 a tabuľky 2 vyplýva, že v porovnaní s letiskom vo Frankfurte nad Mohanom ostal podiel dopravy veľmi obmedzený. V rokoch 2000 – 2003 letisko vo Frankfurte nad Mohanom zaznamenalo stály rast počtu cestujúcich zo 48 miliónov v roku 2000 na 54,2 milióna v roku 2007. Vzhľadom na hospodársku krízu Frankfurt nad Mohanom zaznamenal mierny pokles na 50,9 milióna cestujúcich v roku 2009, po ktorom nasledoval rýchly nárast na 58 miliónov. Pokiaľ ide o činnosti súvisiace s nákladnou dopravou, letisko vo Frankfurte nad Mohanom zaznamenalo stály rast z 1,6 milióna na 2,2 milióna ton v roku 2013.

| (540) | Komisia podobne ako v prípade iných letísk už vysvetlila, že investície na letisku Frankfurt-Hahn nemali nijaký významný vplyv na hospodársku súťaž a obchod medzi členskými štátmi (132). To sa týka aj letiska Zweibrücken, keďže je to skôr toto letisko, ktoré predstavuje zbytočnú duplicitu infraštruktúry (a preto je zodpovedné za akýkoľvek nepriaznivý vplyv na hospodársku súťaž). |
| --- | --- |

(540)

Komisia podobne ako v prípade iných letísk už vysvetlila, že investície na letisku Frankfurt-Hahn nemali nijaký významný vplyv na hospodársku súťaž a obchod medzi členskými štátmi (132). To sa týka aj letiska Zweibrücken, keďže je to skôr toto letisko, ktoré predstavuje zbytočnú duplicitu infraštruktúry (a preto je zodpovedné za akýkoľvek nepriaznivý vplyv na hospodársku súťaž).

132

| (541) | Okrem toho letisko Frankfurt-Hahn na rozdiel od letísk vo Frankfurte nad Mohanom a v Luxemburgu nemá železničné pripojenie. Celkovo nemožno očakávať nijaký substitučný účinok týkajúci sa železničnej dopravy. |
| --- | --- |

(541)

Okrem toho letisko Frankfurt-Hahn na rozdiel od letísk vo Frankfurte nad Mohanom a v Luxemburgu nemá železničné pripojenie. Celkovo nemožno očakávať nijaký substitučný účinok týkajúci sa železničnej dopravy.

| (542) | Vzhľadom na úvahy uvedené v odôvodneniach 536 až 541 sa Komisia domnieva, že akýkoľvek neprípustný negatívny vplyv na hospodársku súťaž a obchod medzi členskými štátmi je obmedzený na minimum. |
| --- | --- |

(542)

Vzhľadom na úvahy uvedené v odôvodneniach 536 až 541 sa Komisia domnieva, že akýkoľvek neprípustný negatívny vplyv na hospodársku súťaž a obchod medzi členskými štátmi je obmedzený na minimum.

f)   
  Stimulačný účinok, nevyhnutnosť a proporcionalita

Stimulačný účinok, nevyhnutnosť a proporcionalita

| (543) | Komisia musí stanoviť, či štátna pomoc poskytnutá letisku Frankfurt-Hahn nezmenila správanie príjemcu tak, že začal vykonávať činnosti, ktoré prispievajú k dosiahnutiu cieľa spoločného záujmu, ktoré by i) nevykonával bez poskytnutej pomoci alebo ktoré by ii) realizoval v menšej miere či odlišným spôsobom. Pomoc sa okrem toho považuje za primeranú, len ak by rovnaký výsledok nebolo možné dosiahnuť s menšou pomocou a menším narušením hospodárskej súťaže. To znamená, že výška a intenzita pomoci musia byť obmedzené na minimum potrebné na realizáciu činnosti, na ktorú sa pomoc poskytuje. |
| --- | --- |

(543)

Komisia musí stanoviť, či štátna pomoc poskytnutá letisku Frankfurt-Hahn nezmenila správanie príjemcu tak, že začal vykonávať činnosti, ktoré prispievajú k dosiahnutiu cieľa spoločného záujmu, ktoré by i) nevykonával bez poskytnutej pomoci alebo ktoré by ii) realizoval v menšej miere či odlišným spôsobom. Pomoc sa okrem toho považuje za primeranú, len ak by rovnaký výsledok nebolo možné dosiahnuť s menšou pomocou a menším narušením hospodárskej súťaže. To znamená, že výška a intenzita pomoci musia byť obmedzené na minimum potrebné na realizáciu činnosti, na ktorú sa pomoc poskytuje.

| (544) | Podľa informácií, ktoré predložilo Nemecko, by sa investície bez pomoci nemohli uskutočniť. Nemecko uviedlo, že pomoc bola nevyhnutná, lebo nahrádzala len náklady financovania a nižšia suma by viedla k nižším investíciám. |
| --- | --- |

(544)

Podľa informácií, ktoré predložilo Nemecko, by sa investície bez pomoci nemohli uskutočniť. Nemecko uviedlo, že pomoc bola nevyhnutná, lebo nahrádzala len náklady financovania a nižšia suma by viedla k nižším investíciám.

| (545) | Podľa finančných výsledkov zhrnutých v tabuľke 3 a tabuľke 4 je letisko stále v strate a nie je schopné financovať svoje investičné náklady. Preto možno konštatovať, že pomoc bola potrebná na realizáciu investícií, aby sa odľahčila letisková infraštruktúra a splnili sa súčasné požiadavky na modernú letiskovú infraštruktúru. Bez poskytnutej pomoci by letisko Frankfurt-Hahn nemohlo splniť predpokladaný dopyt leteckých dopravcov, cestujúcich a nákladných prepravcov a úroveň hospodárskej činnosti letiska by sa znížila. |
| --- | --- |

(545)

Podľa finančných výsledkov zhrnutých v tabuľke 3 a tabuľke 4 je letisko stále v strate a nie je schopné financovať svoje investičné náklady. Preto možno konštatovať, že pomoc bola potrebná na realizáciu investícií, aby sa odľahčila letisková infraštruktúra a splnili sa súčasné požiadavky na modernú letiskovú infraštruktúru. Bez poskytnutej pomoci by letisko Frankfurt-Hahn nemohlo splniť predpokladaný dopyt leteckých dopravcov, cestujúcich a nákladných prepravcov a úroveň hospodárskej činnosti letiska by sa znížila.

| (546) | Treba tiež poznamenať, že verejná podpora bola poskytnutá v období, keď spoločnosť FFHG realizovala veľmi vysoké investície do infraštruktúry (viac ako 220 miliónov EUR v rokoch 2001 – 2012). Z toho vyplýva, že investičná pomoc pokrýva len zlomok celkových investičných nákladov. |
| --- | --- |

(546)

Treba tiež poznamenať, že verejná podpora bola poskytnutá v období, keď spoločnosť FFHG realizovala veľmi vysoké investície do infraštruktúry (viac ako 220 miliónov EUR v rokoch 2001 – 2012). Z toho vyplýva, že investičná pomoc pokrýva len zlomok celkových investičných nákladov.

| (547) | Komisia sa preto domnieva, že predmetné opatrenie pomoci malo stimulačný účinok, že výška pomoci bola obmedzená na minimum potrebné na uskutočnenie podporovanej činnosti, a teda bola primeraná. |
| --- | --- |

(547)

Komisia sa preto domnieva, že predmetné opatrenie pomoci malo stimulačný účinok, že výška pomoci bola obmedzená na minimum potrebné na uskutočnenie podporovanej činnosti, a teda bola primeraná.

Záver

Záver

| (548) | Komisia na základe uvedených skutočností dospela k záveru, že investičná pomoc poskytnutá letisku Frankfurt-Hahn je zlučiteľná s vnútorným trhom podľa článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy, lebo spĺňa podmienky zlučiteľnosti stanovené v bode 61 usmernení v oblasti letectva z roku 2005. |
| --- | --- |

(548)

Komisia na základe uvedených skutočností dospela k záveru, že investičná pomoc poskytnutá letisku Frankfurt-Hahn je zlučiteľná s vnútorným trhom podľa článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy, lebo spĺňa podmienky zlučiteľnosti stanovené v bode 61 usmernení v oblasti letectva z roku 2005.

10.4.   ZLUČITEĽNOSŤ PREVÁDZKOVEJ POMOCI PODĽA USMERNENÍ V OBLASTI LETECTVA Z ROKU 2014

ZLUČITEĽNOSŤ PREVÁDZKOVEJ POMOCI PODĽA USMERNENÍ V OBLASTI LETECTVA Z ROKU 2014

| (549) | V oddiele 5.1 usmernení v oblasti letectva z roku 2014 sa stanovujú kritériá, ktoré bude Komisia uplatňovať pri posudzovaní zlučiteľnosti prevádzkovej pomoci s vnútorným trhom podľa článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy. Podľa bodu 172 usmernení o letectve z roka 2014 Komisia uplatní tieto kritériá na všetky prípady týkajúce sa prevádzkovej pomoci vrátane prípadov nerozhodnutých oznámení a nezákonnej neoznámenej pomoci. |
| --- | --- |

(549)

V oddiele 5.1 usmernení v oblasti letectva z roku 2014 sa stanovujú kritériá, ktoré bude Komisia uplatňovať pri posudzovaní zlučiteľnosti prevádzkovej pomoci s vnútorným trhom podľa článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy. Podľa bodu 172 usmernení o letectve z roka 2014 Komisia uplatní tieto kritériá na všetky prípady týkajúce sa prevádzkovej pomoci vrátane prípadov nerozhodnutých oznámení a nezákonnej neoznámenej pomoci.

| (550) | Podľa bodu 137 usmernení v oblasti letectva z roku 2014 sa nezákonná prevádzková pomoc poskytnutá uverejnením usmernení v oblasti letectva z roku 2014 môže v plnej miere vyhlásiť za zlučiteľnú s vnútorným trhom do plnej výšky nepokrytých prevádzkových nákladov za predpokladu, že sú splnené tieto kumulatívne podmienky:






  a) | príspevok k jasne vymedzenému cieľu spoločného záujmu: táto podmienka je splnená okrem iného vtedy, ak zvyšuje mobilitu občanov Únie a prepojenosť regiónov alebo napomáha regionálny rozvoj (133); |
| --- | --- | --- |

(550)

Podľa bodu 137 usmernení v oblasti letectva z roku 2014 sa nezákonná prevádzková pomoc poskytnutá uverejnením usmernení v oblasti letectva z roku 2014 môže v plnej miere vyhlásiť za zlučiteľnú s vnútorným trhom do plnej výšky nepokrytých prevádzkových nákladov za predpokladu, že sú splnené tieto kumulatívne podmienky:

a)

príspevok k jasne vymedzenému cieľu spoločného záujmu: táto podmienka je splnená okrem iného vtedy, ak zvyšuje mobilitu občanov Únie a prepojenosť regiónov alebo napomáha regionálny rozvoj (133);

príspevok k jasne vymedzenému cieľu spoločného záujmu

133

| b) | potreba zásahu štátu: pomoc by sa mala zameriavať na situácie, v ktorých môže priniesť podstatné zlepšenie, ktoré trh nie je schopný poskytnúť sám (134); |
| --- | --- |

b)

potreba zásahu štátu: pomoc by sa mala zameriavať na situácie, v ktorých môže priniesť podstatné zlepšenie, ktoré trh nie je schopný poskytnúť sám (134);

potreba zásahu štátu

134

| c) | existencia stimulačného účinku: táto podmienka je splnená, ak je pravdepodobné, že v prípade neposkytnutia prevádzkovej pomoci a vzhľadom na možnú prítomnosť investičnej pomoci a úrovne dopravy by sa úroveň ekonomickej činnosti daného letiska podstatne znížila (135); |
| --- | --- |

c)

existencia stimulačného účinku: táto podmienka je splnená, ak je pravdepodobné, že v prípade neposkytnutia prevádzkovej pomoci a vzhľadom na možnú prítomnosť investičnej pomoci a úrovne dopravy by sa úroveň ekonomickej činnosti daného letiska podstatne znížila (135);

existencia stimulačného účinku

135

| d) | primeranosť výšky pomoci (pomoc obmedzená na nevyhnutné minimum): v záujme primeranosti sa prevádzková pomoc letiskám musí obmedziť na minimum, ktoré je nevyhnutné na uskutočnenie podporovanej činnosti (136); |
| --- | --- |

d)

primeranosť výšky pomoci (pomoc obmedzená na nevyhnutné minimum): v záujme primeranosti sa prevádzková pomoc letiskám musí obmedziť na minimum, ktoré je nevyhnutné na uskutočnenie podporovanej činnosti (136);

primeranosť výšky pomoci (pomoc obmedzená na nevyhnutné minimum)

136

| e) | zabránenie neprípustným negatívnym účinkom na hospodársku súťaž a obchod (137). |
| --- | --- |

e)

zabránenie neprípustným negatívnym účinkom na hospodársku súťaž a obchod (137).

zabránenie neprípustným negatívnym účinkom na hospodársku súťaž a obchod

137

a)   
  Príspevok k jasne vymedzenému cieľu spoločného záujmu

Príspevok k jasne vymedzenému cieľu spoločného záujmu

| (551) | V súlade s oddielom 5.1.2 písm. a) usmernení v oblasti letectva z roku 2014, s cieľom poskytnúť letiskám čas na prispôsobenie sa novej realite na trhu a predísť akémukoľvek narušeniu leteckej dopravy a prepojenosti regiónov sa bude prevádzková pomoc letiskám považovať za pomoc prispievajúcu k dosiahnutiu cieľa spoločného záujmu, ak: i) zvyšuje mobilitu občanov Únie a prepojenosť regiónov vytvorením prístupových bodov k letom v rámci Únie; ii) znižuje dopravnú preťaženosť v hlavných letiskách Únie alebo iii) napomáha regionálny rozvoj. |
| --- | --- |

(551)

V súlade s oddielom 5.1.2 písm. a) usmernení v oblasti letectva z roku 2014, s cieľom poskytnúť letiskám čas na prispôsobenie sa novej realite na trhu a predísť akémukoľvek narušeniu leteckej dopravy a prepojenosti regiónov sa bude prevádzková pomoc letiskám považovať za pomoc prispievajúcu k dosiahnutiu cieľa spoločného záujmu, ak: i) zvyšuje mobilitu občanov Únie a prepojenosť regiónov vytvorením prístupových bodov k letom v rámci Únie; ii) znižuje dopravnú preťaženosť v hlavných letiskách Únie alebo iii) napomáha regionálny rozvoj.

| (552) | Na základe úvah v odôvodneniach 512 až 519 sa Komisia domnieva, že nepretržitá prevádzka letiska Frankfurt-Hahn zvýšila mobilitu občanov Únie a prepojenosť regiónov vytvorením prístupových bodov k letom v rámci Únie v regióne Hunsrück. Nepretržitá prevádzka letiska okrem toho napomohla rozvoj v regióne Hunsrück a tvorbu nových pracovných miest. Prevádzka a rozvoj letiska Frankfurt-Hahn okrem toho pomohli aj odľahčeniu letiska vo Frankfurte nad Mohanom. |
| --- | --- |

(552)

Na základe úvah v odôvodneniach 512 až 519 sa Komisia domnieva, že nepretržitá prevádzka letiska Frankfurt-Hahn zvýšila mobilitu občanov Únie a prepojenosť regiónov vytvorením prístupových bodov k letom v rámci Únie v regióne Hunsrück. Nepretržitá prevádzka letiska okrem toho napomohla rozvoj v regióne Hunsrück a tvorbu nových pracovných miest. Prevádzka a rozvoj letiska Frankfurt-Hahn okrem toho pomohli aj odľahčeniu letiska vo Frankfurte nad Mohanom.

| (553) | Komisia preto dospela k záveru, že predmetné opatrenie spĺňa jasne vymedzený cieľ spoločného záujmu. |
| --- | --- |

(553)

Komisia preto dospela k záveru, že predmetné opatrenie spĺňa jasne vymedzený cieľ spoločného záujmu.

b)   
  Potreba zásahu štátu

Potreba zásahu štátu

| (554) | V súlade s oddielom 5.1.2 písm. b) usmernení v oblasti letectva z roku 2014, s cieľom posúdiť, či je štátna pomoc účinná pri dosahovaní cieľa spoločného záujmu, je potrebné určiť problém, ktorý sa má riešiť. V tejto súvislosti by sa štátna pomoc letisku mala zameriavať na situáciu, v ktorej môže priniesť podstatné zlepšenie, ktoré trh nie je schopný poskytnúť sám. |
| --- | --- |

(554)

V súlade s oddielom 5.1.2 písm. b) usmernení v oblasti letectva z roku 2014, s cieľom posúdiť, či je štátna pomoc účinná pri dosahovaní cieľa spoločného záujmu, je potrebné určiť problém, ktorý sa má riešiť. V tejto súvislosti by sa štátna pomoc letisku mala zameriavať na situáciu, v ktorej môže priniesť podstatné zlepšenie, ktoré trh nie je schopný poskytnúť sám.

| (555) | Komisia poznamenáva, že letisko Frankfurt-Hahn je regionálne letisko s objemom približne 2,7 milióna cestujúcich ročne, ktoré v sledovanom období zaznamenalo významný nárast počtu cestujúcich (pozri tabuľku 1). Má vysoké fixné prevádzkové náklady a za súčasných trhových podmienok nie je schopné pokryť svoje prevádzkové náklady. Preto existuje potreba zásahu štátu (pozri bod 89 usmernení v oblasti letectva z roku 2014). |
| --- | --- |

(555)

Komisia poznamenáva, že letisko Frankfurt-Hahn je regionálne letisko s objemom približne 2,7 milióna cestujúcich ročne, ktoré v sledovanom období zaznamenalo významný nárast počtu cestujúcich (pozri tabuľku 1). Má vysoké fixné prevádzkové náklady a za súčasných trhových podmienok nie je schopné pokryť svoje prevádzkové náklady. Preto existuje potreba zásahu štátu (pozri bod 89 usmernení v oblasti letectva z roku 2014).

c)   
  Primeranosť opatrení pomoci

Primeranosť opatrení pomoci

| (556) | V súlade s oddielom 5.1.2 písm. c) usmernení v oblasti letectva z roku 2014 každé opatrenie pomoci letisku musí byť vhodným nástrojom politiky na plnenie cieľa spoločného záujmu. Členský štát musí preto preukázať, že neexistujú nijaké iné menej rušivé politické nástroje alebo nástroje pomoci, ktoré by umožnili dosiahnutie toho istého cieľa. |
| --- | --- |

(556)

V súlade s oddielom 5.1.2 písm. c) usmernení v oblasti letectva z roku 2014 každé opatrenie pomoci letisku musí byť vhodným nástrojom politiky na plnenie cieľa spoločného záujmu. Členský štát musí preto preukázať, že neexistujú nijaké iné menej rušivé politické nástroje alebo nástroje pomoci, ktoré by umožnili dosiahnutie toho istého cieľa.

| (557) | Podľa Nemecka sú predmetné opatrenia pomoci vhodné na dosiahnutie sledovaného cieľa spoločného záujmu, ktorý nebolo možné dosiahnuť inými, menej rušivými nástrojmi politiky. |
| --- | --- |

(557)

Podľa Nemecka sú predmetné opatrenia pomoci vhodné na dosiahnutie sledovaného cieľa spoločného záujmu, ktorý nebolo možné dosiahnuť inými, menej rušivými nástrojmi politiky.

| (558) | V tomto prípade výška pomoci zodpovedala nepokrytým prevádzkovým stratám (pozri tabuľku 4), ktoré skutočne vznikli, a bola obmedzená na nevyhnutné minimum, lebo bola poskytnutá len v rozsahu skutočne vzniknutých prevádzkových strát. Žiadne iné politické opatrenie by neumožnilo letisku pokračovať v činnosti. Kompenzácia strát je preto obmedzená na minimum a nezabezpečuje nijaký zisk. |
| --- | --- |

(558)

V tomto prípade výška pomoci zodpovedala nepokrytým prevádzkovým stratám (pozri tabuľku 4), ktoré skutočne vznikli, a bola obmedzená na nevyhnutné minimum, lebo bola poskytnutá len v rozsahu skutočne vzniknutých prevádzkových strát. Žiadne iné politické opatrenie by neumožnilo letisku pokračovať v činnosti. Kompenzácia strát je preto obmedzená na minimum a nezabezpečuje nijaký zisk.

| (559) | Vzhľadom na skutočnosti uvedené v odôvodneniach 557 a 558 sa Komisia domnieva, že predmetné opatrenia boli primerané na dosiahnutie požadovaného cieľa spoločného záujmu. |
| --- | --- |

(559)

Vzhľadom na skutočnosti uvedené v odôvodneniach 557 a 558 sa Komisia domnieva, že predmetné opatrenia boli primerané na dosiahnutie požadovaného cieľa spoločného záujmu.

d)   
  Existencia stimulačného účinku

Existencia stimulačného účinku

| (560) | V súlade s oddielom 5.1.2 písm. d) usmernení v oblasti letectva z roku 2014 má prevádzková pomoc stimulačný účinok, ak je pravdepodobné, že v prípade neposkytnutia prevádzkovej pomoci by sa úroveň ekonomickej činnosti letiska podstatne znížila. V tomto posúdení sa musí zohľadniť prítomnosť investičnej pomoci a úroveň dopravy na letisku. |
| --- | --- |

(560)

V súlade s oddielom 5.1.2 písm. d) usmernení v oblasti letectva z roku 2014 má prevádzková pomoc stimulačný účinok, ak je pravdepodobné, že v prípade neposkytnutia prevádzkovej pomoci by sa úroveň ekonomickej činnosti letiska podstatne znížila. V tomto posúdení sa musí zohľadniť prítomnosť investičnej pomoci a úroveň dopravy na letisku.

| (561) | Neprítomnosť pomoci by mala na rozsah činností letiska Frankfurt-Hahn vážne následky, činnosti by sa znížili a napokon by viedli k odchodu letiska z trhu z dôvodu nepokrytých prevádzkových strát. |
| --- | --- |

(561)

Neprítomnosť pomoci by mala na rozsah činností letiska Frankfurt-Hahn vážne následky, činnosti by sa znížili a napokon by viedli k odchodu letiska z trhu z dôvodu nepokrytých prevádzkových strát.

| (562) | Komisia sa preto domnieva, že predmetné opatrenia pomoci mali stimulačný účinok. |
| --- | --- |

(562)

Komisia sa preto domnieva, že predmetné opatrenia pomoci mali stimulačný účinok.

e)   
  Primeranosť výšky pomoci (pomoc obmedzená na minimum)

Primeranosť výšky pomoci (pomoc obmedzená na minimum)

| (563) | V súlade s oddielom 5.1.2 písm. e) usmernení v oblasti letectva z roku 2014 v záujme primeranosti sa prevádzková pomoc letiskám musí obmedziť na minimum, ktoré je nevyhnutné na uskutočnenie podporovanej činnosti. |
| --- | --- |

(563)

V súlade s oddielom 5.1.2 písm. e) usmernení v oblasti letectva z roku 2014 v záujme primeranosti sa prevádzková pomoc letiskám musí obmedziť na minimum, ktoré je nevyhnutné na uskutočnenie podporovanej činnosti.

| (564) | V tomto prípade bola výška pomoci obmedzená na rozsah nepokrytých prevádzkových strát, lebo kompenzovala iba skutočne vynaložené náklady. |
| --- | --- |

(564)

V tomto prípade bola výška pomoci obmedzená na rozsah nepokrytých prevádzkových strát, lebo kompenzovala iba skutočne vynaložené náklady.

| (565) | Komisia sa preto domnieva, že výška prevádzkovej pomoci bola v tomto prípade primeraná a obmedzená na minimum potrebné na uskutočnenie podporovanej činnosti. |
| --- | --- |

(565)

Komisia sa preto domnieva, že výška prevádzkovej pomoci bola v tomto prípade primeraná a obmedzená na minimum potrebné na uskutočnenie podporovanej činnosti.

f)   
  Zabránenie neprípustným negatívnym účinkom na hospodársku súťaž a obchod medzi členskými štátmi

Zabránenie neprípustným negatívnym účinkom na hospodársku súťaž a obchod medzi členskými štátmi

| (566) | V súlade s oddielom 5.1.2 písm. f) usmernení v oblasti letectva z roku 2014 sa pri posudzovaní zlučiteľnosti prevádzkovej pomoci zohľadní narušenie hospodárskej súťaže a účinok na obchod. |
| --- | --- |

(566)

V súlade s oddielom 5.1.2 písm. f) usmernení v oblasti letectva z roku 2014 sa pri posudzovaní zlučiteľnosti prevádzkovej pomoci zohľadní narušenie hospodárskej súťaže a účinok na obchod.

| (567) | V rámci bežnej spádovej oblasti letiska Frankfurt-Hahn (1 hodina jazdy autom alebo vzdialenosť 100 kilometrov) neexistujú nijaké komerčne využívané letiská. Hoci sa táto bežná spádová oblasť mala rozšíriť na ostatné letiská v blízkosti letiska Frankfurt-Hahn, ako sa ukázalo v odôvodneniach 537 a 541, neexistujú nijaké neprípustné negatívne účinky na hospodársku súťaž medzi letiskami, ktoré sa nachádzajú v blízkosti letiska Frankfurt-Hahn (letiská vo Frankfurte nad Mohanom, Luxemburgu a Saarbrückene). |
| --- | --- |

(567)

V rámci bežnej spádovej oblasti letiska Frankfurt-Hahn (1 hodina jazdy autom alebo vzdialenosť 100 kilometrov) neexistujú nijaké komerčne využívané letiská. Hoci sa táto bežná spádová oblasť mala rozšíriť na ostatné letiská v blízkosti letiska Frankfurt-Hahn, ako sa ukázalo v odôvodneniach 537 a 541, neexistujú nijaké neprípustné negatívne účinky na hospodársku súťaž medzi letiskami, ktoré sa nachádzajú v blízkosti letiska Frankfurt-Hahn (letiská vo Frankfurte nad Mohanom, Luxemburgu a Saarbrückene).

| (568) | Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa Komisia domnieva, že akýkoľvek neprípustný negatívny vplyv na hospodársku súťaž a obchod medzi členskými štátmi z dôvodu prevádzkovej pomoci poskytnutej spoločnosti FFHG je obmedzený na minimum. |
| --- | --- |

(568)

Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa Komisia domnieva, že akýkoľvek neprípustný negatívny vplyv na hospodársku súťaž a obchod medzi členskými štátmi z dôvodu prevádzkovej pomoci poskytnutej spoločnosti FFHG je obmedzený na minimum.

Záver

Záver

| (569) | Vzhľadom na úvahy uvedené v odôvodneniach 551 až 568 Komisia dospela k záveru, že opatrenia sú zlučiteľné s vnútorným trhom na základe článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy. |
| --- | --- |

(569)

Vzhľadom na úvahy uvedené v odôvodneniach 551 až 568 Komisia dospela k záveru, že opatrenia sú zlučiteľné s vnútorným trhom na základe článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy.

11.   ZÁVER

ZÁVER

11.1.   FINANCOVANIE LETISKA

FINANCOVANIE LETISKA

| (570) | Opatrenie 1: Dohoda PLTA z roku 2001:
  Vzhľadom na úvahy uvedené v odôvodneniach 291 až 302 Komisia dospela k záveru, že v čase, keď dohoda PLTA z roku 2001 nadobudla účinnosť, mohli verejné orgány legitímne posúdiť, či dohoda PLTA na pokrytie ročných strát spoločnosti FFHG nepredstavovala štátnu pomoc. |
| --- | --- |

(570)

Opatrenie 1: Dohoda PLTA z roku 2001:
  Vzhľadom na úvahy uvedené v odôvodneniach 291 až 302 Komisia dospela k záveru, že v čase, keď dohoda PLTA z roku 2001 nadobudla účinnosť, mohli verejné orgány legitímne posúdiť, či dohoda PLTA na pokrytie ročných strát spoločnosti FFHG nepredstavovala štátnu pomoc.

Opatrenie 1: Dohoda PLTA z roku 2001:

| (571) | Opatrenie 2: Zvýšenie kapitálu v roku 2001:
  Zvýšenie kapitálu v roku 2001 vo výške 27 miliónov EUR spoločnosťou Fraport a spolkovou krajinou Porýnie-Falcko predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy. |
| --- | --- |

(571)

Opatrenie 2: Zvýšenie kapitálu v roku 2001:
  Zvýšenie kapitálu v roku 2001 vo výške 27 miliónov EUR spoločnosťou Fraport a spolkovou krajinou Porýnie-Falcko predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy.

Opatrenie 2: Zvýšenie kapitálu v roku 2001:

| (572) | Opatrenie 3: Zvýšenie kapitálu v roku 2004 a opatrenie 4: Dohoda PLTA z roku 2004:
  Zvýšenie kapitálu v roku 2004 spoločnosťou Fraport a dohoda PLTA z roku 2004 nepredstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy. Aj keby tieto opatrenia predstavovali štátnu pomoc, túto pomoc možno na základe článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy považovať za zlučiteľnú. |
| --- | --- |

(572)

Opatrenie 3: Zvýšenie kapitálu v roku 2004 a opatrenie 4: Dohoda PLTA z roku 2004:
  Zvýšenie kapitálu v roku 2004 spoločnosťou Fraport a dohoda PLTA z roku 2004 nepredstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy. Aj keby tieto opatrenia predstavovali štátnu pomoc, túto pomoc možno na základe článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy považovať za zlučiteľnú.

Opatrenie 3: Zvýšenie kapitálu v roku 2004 a opatrenie 4: Dohoda PLTA z roku 2004:

| (573) | Zvýšenie kapitálu v roku 2004 spolkovými krajinami Porýnie-Falcko a Hesensko v prospech spoločnosti FFHG predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy. |
| --- | --- |

(573)

Zvýšenie kapitálu v roku 2004 spolkovými krajinami Porýnie-Falcko a Hesensko v prospech spoločnosti FFHG predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy.

| (574) | Opatrenie 5: Kompenzácia spoločnosti FFHG za úlohy patriace do pôsobnosti verejnej politiky (bezpečnostné kontroly) a opatrenie 6: Priame granty od spolkovej krajiny Porýnie-Falcko:
  Komisia sa domnieva, že verejné finančné prostriedky poskytnuté v prospech spoločnosti FFHG vo forme priamych grantov udelených po 12. decembri 2000 predstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy. |
| --- | --- |

(574)

Opatrenie 5: Kompenzácia spoločnosti FFHG za úlohy patriace do pôsobnosti verejnej politiky (bezpečnostné kontroly) a opatrenie 6: Priame granty od spolkovej krajiny Porýnie-Falcko:
  Komisia sa domnieva, že verejné finančné prostriedky poskytnuté v prospech spoločnosti FFHG vo forme priamych grantov udelených po 12. decembri 2000 predstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy.

Opatrenie 5: Kompenzácia spoločnosti FFHG za úlohy patriace do pôsobnosti verejnej politiky (bezpečnostné kontroly) a opatrenie 6: Priame granty od spolkovej krajiny Porýnie-Falcko:

| (575) | Opatrenie 12: Zvýšenie vlastného kapitálu:
  Keďže zvýšenie vlastného kapitálu je určené na financovanie infraštruktúrnych opatrení, pričom spoločnosť FFHG bola, podľa Nemecka, na základe rozhodnutia verejných akcionárov realizovať tieto investície oprávnená prijať tieto finančné prostriedky, Komisia sa domnieva, že zvýšenie vlastného kapitálu sa musí posudzovať v kontexte verejnej podpory spoločnosti FFHG. V tejto súvislosti a so zreteľom na úvahy v oddiele 8.1.1 Komisia konštatuje, že spoločnosť FFHG vykonávala hospodársku činnosť od dátumu rozsudku vo veci Aéroports de Paris (12. decembra 2000) a že predstavuje podnik v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy. |
| --- | --- |

(575)

Opatrenie 12: Zvýšenie vlastného kapitálu:
  Keďže zvýšenie vlastného kapitálu je určené na financovanie infraštruktúrnych opatrení, pričom spoločnosť FFHG bola, podľa Nemecka, na základe rozhodnutia verejných akcionárov realizovať tieto investície oprávnená prijať tieto finančné prostriedky, Komisia sa domnieva, že zvýšenie vlastného kapitálu sa musí posudzovať v kontexte verejnej podpory spoločnosti FFHG. V tejto súvislosti a so zreteľom na úvahy v oddiele 8.1.1 Komisia konštatuje, že spoločnosť FFHG vykonávala hospodársku činnosť od dátumu rozsudku vo veci Aéroports de Paris (12. decembra 2000) a že predstavuje podnik v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy.

Opatrenie 12: Zvýšenie vlastného kapitálu:

| (576) | Navyše podľa úvah v oddieloch 8.1.1, 8.1.3 a 8.1.4, ktoré sa na toto opatrenie uplatňujú v rovnakej miere, sa Komisia domnieva, že kapitálová injekcia predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy, lebo sa týka štátnych zdrojov, je ju možné prisúdiť štátu a prináša spoločnosti FFHG selektívnu hospodársku výhodu, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže a obchodu medzi členskými štátmi. |
| --- | --- |

(576)

Navyše podľa úvah v oddieloch 8.1.1, 8.1.3 a 8.1.4, ktoré sa na toto opatrenie uplatňujú v rovnakej miere, sa Komisia domnieva, že kapitálová injekcia predstavuje štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy, lebo sa týka štátnych zdrojov, je ju možné prisúdiť štátu a prináša spoločnosti FFHG selektívnu hospodársku výhodu, ktorá narúša hospodársku súťaž alebo hrozí narušením hospodárskej súťaže a obchodu medzi členskými štátmi.

| (577) | Keďže opatrenia už boli spoločnosti FFHG poskytnuté alebo neodvolateľne udelené s nárokom spoločnosti FFHG dostať príslušné finančné prostriedky, Komisia sa domnieva, že Nemecko nedodržalo zákaz v článku 108 ods. 3 zmluvy. |
| --- | --- |

(577)

Keďže opatrenia už boli spoločnosti FFHG poskytnuté alebo neodvolateľne udelené s nárokom spoločnosti FFHG dostať príslušné finančné prostriedky, Komisia sa domnieva, že Nemecko nedodržalo zákaz v článku 108 ods. 3 zmluvy.

| (578) | Vzhľadom na odôvodnenia 512 až 545 Komisia dospela k záveru, že investičná pomoc poskytnutá letisku Frankfurt-Hahn je zlučiteľná s vnútorným trhom podľa článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy, lebo spĺňa podmienky zlučiteľnosti stanovené v bode 61 usmernení v oblasti letectva z roku 2005. |
| --- | --- |

(578)

Vzhľadom na odôvodnenia 512 až 545 Komisia dospela k záveru, že investičná pomoc poskytnutá letisku Frankfurt-Hahn je zlučiteľná s vnútorným trhom podľa článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy, lebo spĺňa podmienky zlučiteľnosti stanovené v bode 61 usmernení v oblasti letectva z roku 2005.

| (579) | Vzhľadom na úvahy uvedené v odôvodneniach 551 až 568 Komisia dospela k záveru, že opatrenia sú zlučiteľné s vnútorným trhom na základe článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy. |
| --- | --- |

(579)

Vzhľadom na úvahy uvedené v odôvodneniach 551 až 568 Komisia dospela k záveru, že opatrenia sú zlučiteľné s vnútorným trhom na základe článku 107 ods. 3 písm. c) zmluvy.

11.2.   DOHODY SO SPOLOČNOSŤOU RYANAIR A SADZOBNÍK LETISKOVÝCH POPLATKOV

DOHODY SO SPOLOČNOSŤOU RYANAIR A SADZOBNÍK LETISKOVÝCH POPLATKOV

| (580) | Opatrenia 7, 9 a 10: Dohody so spoločnosťou Ryanair z rokov 1999, 2002 a 2005:
  Po analýze dohôd a informácií, ktoré mala spoločnosť FFHG v čase uzatvorenia týchto dohôd, je Komisia presvedčená, že spoločnosť FFHG mohla primerane očakávať, že dohody prispejú k ziskovosti letiska Frankfurt-Hahn, keďže očakávané prírastkové výnosy boli vyššie než očakávané prírastkové náklady. Keďže takto dohody vyhoveli zásade súkromného subjektu v trhovom hospodárstve, neposkytli spoločnosti Ryanair nijakú výhodu. |
| --- | --- |

(580)

Opatrenia 7, 9 a 10: Dohody so spoločnosťou Ryanair z rokov 1999, 2002 a 2005:
  Po analýze dohôd a informácií, ktoré mala spoločnosť FFHG v čase uzatvorenia týchto dohôd, je Komisia presvedčená, že spoločnosť FFHG mohla primerane očakávať, že dohody prispejú k ziskovosti letiska Frankfurt-Hahn, keďže očakávané prírastkové výnosy boli vyššie než očakávané prírastkové náklady. Keďže takto dohody vyhoveli zásade súkromného subjektu v trhovom hospodárstve, neposkytli spoločnosti Ryanair nijakú výhodu.

Opatrenia 7, 9 a 10: Dohody so spoločnosťou Ryanair z rokov 1999, 2002 a 2005:

| (581) | Opatrenia 8 a 11: Sadzobníky letiskových poplatkov z rokov 2001 a 2006:
  Vzhľadom na analýzu očakávanej ziskovosti, ktorú vykonala spoločnosť FFHG, sa Komisia domnieva, že sadzobníky letiskových poplatkov z rokov 2001 a 2006 neposkytujú leteckým dopravcom hospodársku výhodu, ktorú by nemohli získať aj v bežných trhových podmienkach. |
| --- | --- |

(581)

Opatrenia 8 a 11: Sadzobníky letiskových poplatkov z rokov 2001 a 2006:
  Vzhľadom na analýzu očakávanej ziskovosti, ktorú vykonala spoločnosť FFHG, sa Komisia domnieva, že sadzobníky letiskových poplatkov z rokov 2001 a 2006 neposkytujú leteckým dopravcom hospodársku výhodu, ktorú by nemohli získať aj v bežných trhových podmienkach.

Opatrenia 8 a 11: Sadzobníky letiskových poplatkov z rokov 2001 a 2006:

| (582) | Keďže jedno z kumulatívnych kritérií podľa článku 107 ods. 1 zmluvy nie je splnené, Komisia sa domnieva, že dohody z rokov 1999, 2002 a 2005 medzi letiskom Frankfurt-Hahn a spoločnosťou Ryanair a sadzobníky letiskových poplatkov z rokov 2001 a 2006 nepredstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy. |
| --- | --- |

(582)

Keďže jedno z kumulatívnych kritérií podľa článku 107 ods. 1 zmluvy nie je splnené, Komisia sa domnieva, že dohody z rokov 1999, 2002 a 2005 medzi letiskom Frankfurt-Hahn a spoločnosťou Ryanair a sadzobníky letiskových poplatkov z rokov 2001 a 2006 nepredstavujú štátnu pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy.

| (583) | Komisia konštatuje, že Nemecko súhlasí s prijatím tohto rozhodnutia len v anglickom jazyku, |
| --- | --- |

(583)

Komisia konštatuje, že Nemecko súhlasí s prijatím tohto rozhodnutia len v anglickom jazyku,

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

1.   Štátna pomoc, ktorú Nemecko neoprávnene poskytlo v rozpore s článkom 108 ods. 3 zmluvy spoločnosti Flughafen Frankfurt-Hahn GmbH v rokoch 2001 – 2012 prostredníctvom zvýšení kapitálu v roku 2001 vo výške 27 miliónov EUR, zvýšení kapitálu v roku 2004 vo výške 22 miliónov EUR a priamych grantov udelených spolkovou krajinou Porýnie-Falcko (do tej miery, do akej sa tieto granty netýkali výlučne činností patriacich do pôsobnosti verejnej politiky a nepokrývali investície, o ktorých sa neodvolateľne rozhodlo pred 12. decembrom 2000), je zlučiteľná s vnútorným trhom.

2.   Zvýšenie kapitálu v roku 2004 spoločnosťou Fraport AG a dohoda o prevode ziskov a strát z roku 2004 nepredstavujú pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy.

Článok 2

1.   Dohoda medzi spoločnosťou Ryanair a spoločnosťou Flughafen Frankfurt-Hahn GmbH, ktorá nadobudla účinnosť 1. apríla 1999, nepredstavuje pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy.

2.   Dohoda medzi spoločnosťou Ryanair a spoločnosťou Flughafen Frankfurt-Hahn GmbH zo 14. februára 2002 nepredstavuje pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy.

3.   „Dohoda medzi spoločnosťou Ryanair a spoločnosťou Flughafen Frankfurt-Hahn GmbH – Dodanie lietadiel 6 až 18 – od roku 2005 do roku 2012“ zo 4. novembra 2005 nepredstavuje pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy.

Článok 3

Sadzobníky letiskových poplatkov, ktoré nadobudli účinnosť 1. októbra 2001 a 1. júna 2006, nepredstavujú pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy.

Článok 4

Toto rozhodnutie je určené Spolkovej republike Nemecko.

V Bruseli 1. októbra 2014

Za Komisiu

Joaquín ALMUNIA

podpredseda

---

(1)  S účinnosťou od 1. decembra 2009 sa články 87 a 88 Zmluvy o ES stali článkami 107 a 108 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len „zmluva“). Tieto dva súbory ustanovení sú v podstate totožné. Na účely tohto rozhodnutia by sa prípadné odkazy na články 107 a 108 zmluvy mali chápať ako odkazy na články 87 a 88 Zmluvy o ES. V zmluve sa zaviedli aj určité zmeny týkajúce sa terminológie, napríklad pojem „Spoločenstvo“ bol nahradený pojmom „Únia“ a pojem „spoločný trh“ pojmom „vnútorný trh“. V tomto rozhodnutí sa používa terminológia zmluvy.

1

(2)  
  Ú. v. EÚ C 12, 17.1.2009, s. 6.

2

(3)  Ryanair je írska letecká spoločnosť a člen Európskej asociácie nízkonákladových leteckých spoločností. Činnosť leteckej spoločnosti je spätá so sekundárnymi, regionálnymi letiskami. Letecká spoločnosť v súčasnosti pôsobí v približne 160 európskych destináciách. Spoločnosť Ryanair má homogénnu flotilu pozostávajúcu z 272 lietadiel typu Boeing 737-800 so 189 sedadlami.

3

(4)  Pozri poznámku pod čiarou č. 2.

4

(5)  Nariadenie Rady (ES) č. 659/1999 z 22. marca 1999 ustanovujúce podrobné pravidlá na uplatňovanie článku 108 zmluvy o fungovaní Európskej únie (Ú. v. ES L 83, 27.3.1999, s. 1).

5

(6)  
  Ú. v. EÚ C 216, 21.7.2012, s. 1.

6

(7)  Oznámenie Komisie – Usmernenia o štátnej pomoci pre letiská a letecké spoločnosti (Ú. v. EÚ C 99, 4.4.2014, s. 3).

7

(8)  Uplatňovanie článkov 92 a 93 Zmluvy o ES a článku 61 Dohody o EHP na štátnu pomoc v odvetví leteckej dopravy (Ú. v. ES C 350, 10.12.1994, s. 5).

8

(9)  Usmernenia Spoločenstva týkajúce sa financovania letísk a štátnej pomoci na začatie činnosti pre letecké spoločnosti s odletom z regionálnych letísk (Ú. v. EÚ C 312, 9.12.2005, s. 1).

9

(10)  
  Ú. v. EÚ C 113, 15.4.2014, s. 30.

10

(11)  Pojem „Fraport“ sa ďalej v tomto rozhodnutí používa na označenie spoločnosti „FAG“ pred zmenou obchodného mena, ako aj spoločnosti „Fraport AG“ po zmene obchodného mena.

11

(*1)  
  Dôverné informácie.

*1

Dôverné informácie

(12)  Podľa oddielu 7 ods. 3 kúpnej zmluvy sa táto časť nadobúdacej ceny môže znížiť, napríklad ak náklady vynaložené spoločnosťou FFHG na ochranu pred hlukom prekročia určitý strop.

12

(13)  Spolková krajina Hesensko vlastnila 45,24 % akcií spoločnosti Fraport, spoločnosť Stadtwerke Frankfurt am Main Holding GmbH (100 % vlastníkom je mesto Frankfurt nad Mohanom) vlastnila 28,89 % a Spolková republika Nemecko vlastnila 25,87 %.

13

(14)  Wizz Air je maďarská letecká spoločnosť a člen Európskej asociácie nízkonákladových leteckých spoločností. Skupinu Wizz Air tvoria tri prevádzkové spoločnosti, konkrétne Wizz Air Maďarsko, Wizz Air Bulharsko a Wizz Air Ukrajina. Obchodný model leteckej spoločnosti je spätý so sekundárnymi, regionálnymi letiskami. Letecká spoločnosť v súčasnosti pôsobí približne v 150 európskych destináciách. Spoločnosť Wizz Air má homogénnu flotilu pozostávajúcu z 34 lietadiel Airbus A 320 so 180 sedadlami, s priemerným vekom nižším ako tri roky.

14

(15)  Notárska listina notára Jürgena Scherzera (register listín č. 268/2000) z 24. novembra 2000.

15

(16)  Uznesenie valného zhromaždenia akcionárov z 3. mája 2000.

16

(17)  Majetkový výbor spoločnosti Fraport je výbor vytvorený dozornou radou, ktorý sleduje hospodársky rozvoj majetku spoločnosti.

17

(18)  Alebo, inými slovami, pomer dlhu k vlastnému kapitálu 96 %.

18

(19)  Výročné správy holdingových spoločností spolkovej krajiny Porýnie-Falcko z rokov 1999, 2001, 2003, 2004.

19

(20)  Ročný poplatok za obrat, ktorý má platiť spoločnosť Ryanair v prípade frekvencie do šesť letov denne, bol obmedzený stropom vo výške [...] EUR.

20

(21)  Spis č. V/21-1011/1.

21

(22)  Príloha 3: Spoločnosť FFHG dostávala [...] % províziu z každej letenky predanej (v hotovosti alebo kreditnou kartou) alebo vydanej pri letenkovej prepážke spoločnosti FFHG, [...] % províziu za nadmernú batožinu vydanú spoločnosťou FFHG, [...] EUR za každú predplatenú letenku spracovanú spoločnosťou Ryanair a [...] % províziu za každý prenájom auta objednaný prostredníctvom spoločnosti FFHG.

22

(23)  Vyplýva to aj z bodu 68 kritéria hospodárskeho subjektu v trhovom hospodárstve, ktoré v mene spolkovej krajine Porýnie-Falcko predložila spoločnosť PwC.

23

(24)  [...].

24

(25)  Spis č. V/20-1011/1.

25

(26)  Vec C-482/99, Francúzsko/Komisia („Stardust Marine“), Zb. 2002, s. I-4397, bod 51 a nasl.

26

(27)  Rozsudok vo veci Stardust Marine, bod 51 a nasl.

27

(28)  Pozri oznámenie Komisie o prvkoch štátnej pomoci pri predaji pozemkov a budov verejnoprávnymi orgánmi, bod II.2.

28

(29)  Bod 33 usmernení v oblasti letectva z roku 2005.

29

(30)  Vec T-128/89, Aéroports de Paris/Komisia, Zb. 2000, s. II-3929, potvrdený rozsudkom vo veci C-82/01 P, Aéroports de Paris/Komisia, Zb. 2002, s. I-9297.

30

(31)  Spojené veci T-443/08 a T-455/08, Mitteldeutsche Flughafen AG a Flughafen Leipzig/Halle GmbH/Komisia, (ďalej len „rozsudok vo veci Lipsko/Halle“), Zb. 2011, s. II-1311, najmä body 93 – 94; potvrdené rozsudkom vo veci C-288/11 P, Mitteldeutsche Flughafen a Flughafen Leipzig/Halle/Komisia, Zb. 2012, zatiaľ neuverejnený.

31

(32)  Vec C-458/03, Stadtwerke Brixen AG, Zb. 2005, s. I-08585, bod 67.

32

(33)  Vec C-340/04, Carbotermo, Zb. 2006, s. I-04137, bod 36 a nasl.

33

(34)  Nariadenie Rady (EHS) č. 2408/92 z 23. júla 1992 o prístupe leteckých dopravcov Spoločenstva k letovým trasám v rámci Spoločenstva (Ú. v. ES L 240, 24.8.1992, s. 8).

34

(35)  Vec C-379/98, Preussen-Elektra, Zb. 2001, s. I-2099, bod 58.

35

(36)  Spoločný program Gemeinschaftsaufgabe „Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur (GRW) Gesetz“ zo 6. októbra 1969 (BGBl. I, s. 1861), ktorý bol naposledy zmenený článkom 8 zákona zo 7. septembra 2007 (BGBl. I, s. 2246).

36

(37)  Flughafen Frankfurt Hahn – Regionaloekonomische Effekte, ZFL Studie, 03/2007.

37

(38)  Príspevok Nemecka, september 2014.

38

(39)  Oxera, „
  Ako by sa malo pristupovať k dohodám so spoločnosťou AMS v analýze ziskovosti v rámci kritéria súkromného subjektu v trhovom hospodárstve? – praktické uplatňovanie
  “, 31. januára 2014, pripravené pre spoločnosť Ryanair.

39

Ako by sa malo pristupovať k dohodám so spoločnosťou AMS v analýze ziskovosti v rámci kritéria súkromného subjektu v trhovom hospodárstve? – praktické uplatňovanie

(40)  Podľa spoločnosti Oxera poplatky za odpisovanie nie sú súčasťou dohody so spoločnosťou Ryanair z roku 1999, lebo táto dohoda bola uzavretá pred rozsudkom vo veci Aéroports de Paris z 12. decembra 2000. Spoločnosť Oxera takisto uviedla, že údaje sú uvedené v nominálnom vyjadrení. Spoločnosť Oxera objasnila, že uvedené odhady na roky 1999 a 2004 boli upravené tak, aby odzrkadľovali dátumy začatia a skončenia platnosti dohody z roku 1999, teda apríl 1999 a marec 2004.

40

(41)  Spoločnosť Oxera objasnila, že odpisovanie bolo modelované neutrálnym spôsobom z hľadiska čistej súčasnej hodnoty. Podľa spoločnosti Oxera tento prístup zabezpečil, že súčet diskontovanej súčasnej hodnoty odpisov počas životnosti majetku sa rovnal pôvodnej sume kapitálových výdavkov. Spoločnosť Oxera uviedla, že údaje sú uvedené v nominálnom vyjadrení. Spoločnosť Oxera objasnila, že uvedené odhady na roky 2002 a 2017 boli upravené tak, aby odzrkadľovali dátumy začatia a skončenia platnosti dohody so spoločnosťou Ryanair z roku 2002, teda február 2002 a február 2017.

41

(42)  Veci T-228 a 233/99, DEP – Westdeutsche Landesbank Girozentrale/Komisia, Zb. 2003, s. II-00435, bod 314.

42

(43)  Rozsudok vo veci Stardust Marine, body 33 – 34.

43

(44)  Smernica Komisie 2006/111/ES zo 16. novembra 2006 o transparentnosti finančných vzťahov členských štátov a verejných podnikov a o finančnej transparentnosti v niektorých podnikoch (Ú. v. EÚ L 318, 17.11.2006, s. 17).

44

(45)  Vec T-196/04, Ryanair/Komisia (ďalej len „rozsudok vo veci Charleroi“), Zb. 2008, s. II-3643.

45

(46)  Takisto ani marketingová dohoda z roku 2005 nebola predmetom rozhodnutia o začatí konania z roku 2011.

46

(47)  Vec T-128/98, Aéroports de Paris/Komisia, Zb. 2000, s. II-3929 (potvrdené Súdnym dvorom vo veci C-82/01 P, Zb. 2002, s. I-9297, bod 75 s ďalšími odkazmi).

47

(48)  Vec T-455/08, Flughafen Leipzig/Halle GmbH a Mitteldeutsche Flughafen AG/Komisia, Zb. 2011, s. I-01311, najmä body 105 a 106.

48

(49)  Pozri najmä rozhodnutie Komisie zo 17. júna 2008 vo veci C-29/08, Flughafen Frankfurt-Hahn – Potenciálna štátna pomoc v prospech letiska a dohoda s Ryanairom, Ú. v. EÚ C 12, 17.1.2009, s. 6, odôvodnenia 204 – 208, rozhodnutie Komisie z 21. marca 2012 vo veci C 76/2002, Letisko Charleroi – Potenciálna štátna pomoc v prospech letiska a v prospech Ryanairu (Ú. v. EÚ C 248, 17.8.2012, s. 1).

49

(50)  V článku 1 písm. d) nariadenia (ES) č. 659/1999 sa stanovuje, že „
  ‚schéma pomoci‘ bude znamenať akýkoľvek akt, na základe ktorého bez potreby ďalších vykonávacích opatrení možno udeliť individuálnu pomoc podnikateľom, definovaným v rámci aktu všeobecným a abstraktným spôsobom a akéhokoľvek aktu, na základe ktorého pomoc, ktorá nie je spojená so špecifickým projektom, sa môže poskytnúť jednému alebo viacerým podnikateľom na neurčité časové obdobie a/alebo v neurčitej sume.“

50

(51)  Správa o stave spoločnosti FFHG z roku 2002, s. 5.

51

(52)  Vec C-482/99, Francúzsko/Komisia („Stardust Marine“), Zb. 2002, s. I-4397.

52

(53)  Spojené veci T-267/08 a T-279/08, Nord-Pas-de-Calais, Zb. 2011, zatiaľ neuverejnené, bod 108.

53

(54)  Pozri napríklad rozhodnutie Komisie vo veci C 41/2005, Maďarské uviaznuté náklady, Ú. v. EÚ C 324, 21.12.2005, s. 12, s ďalšími odkazmi.

54

(55)  Rozsudok vo veci Stardust Marine, body 52 a 57.

55

(56)  Spolková krajina Hesensko vlastnila 45,24 % akcií spoločnosti Fraport, spoločnosť Stadtwerke Frankfurt am Main Holding GmbH (zo 100 % vlastnená obcou Frankfurt nad Mohanom) vlastnila 28,89 % akcií a Spolková republika Nemecko vlastnila 25,87 % akcií.

56

(57)  Rozsudok vo veci Stardust Marine, body 52 a 57.

57

(58)  Rozsudok vo veci Stardust Marine, body 55 – 56.

58

(59)  Vec C-458/03, Stadtwerke Brixen AG, Zb. 2005, s. I-08585, bod 67.

59

(60)  Vec T-442/03 SIC, Sociedade Independente de Comunicação/Komisia, Zb. 2008, s. II-01161, bod 100.

60

(61)  Rozhodnutie Komisie 2014/273/EÚ z 19. septembra 2012 o opatreniach v prospech spoločnosti ELAN d.o.o. SA.26379 (C13/10) (ex NN 17/10) zavedených Slovinskom (Ú. v. EÚ L 144, 15.5.2014, s. 1), odôvodnenie 99.

61

(62)  Urteil vom 3.3.1999, Az. 2StR 437-98, NJW 1999, 2378.

62

(63)  Podľa § 11 I č. 2 písm. c) Strafgesetzbuch.

63

(64)  Urteil vom 3.7.2008, Az. I ZR 145/05, WRP 2008, 1182, 1186.

64

(65)  Vec C-458/03, Stadtwerke Brixen AG, Zb. 2005, s. I-08585, bod 67.

65

(66)  Pozri výročné finančné správy (Geschäftsbericht) spoločnosti Fraport z rokov 2001 – 2006 uverejnené na webovom sídle http://www.fraport.de/de/investor-relations/termine-und-publikationen/publikationen.html. Pozri najmä Geschäftsbericht 2001, s. 46, Geschäftsbericht 2002, s. 66, Geschäftsbericht 2003, s. 54, Geschäftsbericht 2004, s. 80, Geschäftsbericht 2005, s. 64, Geschäftsbericht 2006, s. 72.

66

(67)  Základná dohoda medzi spoločnosťou Fraport a spolkovou krajinou Porýnie-Falcko z 31. augusta 1999.

67

(68)  Súhlas s uzavretím základnej dohody dala dozorná rada na svojom zasadnutí 1. októbra 1999.

68

(69)  Základná dohoda medzi spoločnosťou Fraport a spolkovou krajinou Porýnie-Falcko z 31. augusta 1999, pozri body 4 a 5.

69

(70)  § 13 stanov spoločnosti FFHG z 29. novembra 2001 nazvaný „Verfügung über Geschäftsanteile“ (t. j. nakladanie s akciami).

70

(71)  Zápisnica zo zasadnutia výboru pre akvizície dozornej rady z 30. mája 2001.

71

(72)  Dokumenty o hospodárskom rozvoji spoločnosti FFHG zo 14. mája 2001 predložené správnej rade („Vorstandsvorlage“); pozri aj zápisnicu zo zasadnutia výboru pre akvizície dozornej rady z 30. mája 2001; pozri aj analýzu potenciálu spoločnosti FFHG zo 14. februára 2001 vypracovanú skupinou BCG, s. 10.

72

(73)  Uznesenie navrhnuté dozornej rade spoločnosti Fraport z 23. novembra 2001.

73

(74)  Vec C-39/94, Syndicat français de l'Express international (SFEI) a ďalší/La Poste a ďalší, Zb. 1996, s. I-3547, bod 60 a vec C-342/96, Španielske kráľovstvo/Komisia Európskych spoločenstiev, Zb. 1999, s. I-2459, bod 41.

74

(75)  Vec 173/73, Talianska republika/Komisia Európskych spoločenstiev, Zb. 1974, s. 709, bod 13.

75

(76)  Vec C-482/99, Francúzsko/Komisia („Stardust Marine“), Zb. 2002, s. I-4397, bod 69.

76

(77)  Vec C-305/89, Taliansko/Komisia („ALFA Romeo“), Zb. 1991, s. I-1603, bod 23; vec T-296/97, Alitalia/Komisia, Zb. 2000, s. II-03871, bod 84.

77

(78)  Vec 40/85, Belgicko/Komisia, Zb. 1986, s. I-2321.

78

(79)  Stardust Marine, bod 71.

79

(80)  Vec C-124/10P, Európska komisia/Électricité de France („EDF“), Zb. 2012, zatiaľ neuverejnené, bod 85.

80

(81)  Spoločnosť Interplan bola poradenskou spoločnosťou, ktorú najala spoločnosť Fraport na účely analýzy potenciálu letovej prevádzky na letisku Frankfurt-Hahn.

81

(82)  Zápisnica zo zasadnutia výboru pre akvizície dozornej rady spoločnosti FFHG z 30. mája 2001.

82

(83)  Posúdenie ziskovosti, skupina BCG, 14. februára 2001.

83

(84)  Diskontná sadzba na výpočet čistej súčasnej hodnoty sa odhadovala na [...] %.

84

(85)  Čistá súčasná hodnota ukazuje, či príjem z daného projektu prekračuje (príležitostné) náklady na kapitál. Projekt sa považuje za hospodársky životaschopnú investíciu, ak vytvára kladnú čistú súčasnú hodnotu. Investície, ktorých návratnosť je nižšia ako (príležitostné) náklady na kapitál, nie sú hospodársky životaschopné. (Príležitostné) náklady na kapitál sú vyjadrené v diskontnej sadzbe.

85

(86)  SH&E: Štúdia potenciálu letovej prevádzky na letisku Frankfurt-Hahn, 18. júla 2001.

86

(87)  Scenáre „zachovanie súčasného stavu“, „alternatíva 1“ a „alternatíva 2“ sú založené na údajoch uvedených v správe spoločnosti PwC z 24. októbra 2008, s. 39; diskontná sadzba bola identifikovaná v dokumente „Posúdenie potenciálu“ skupiny BCG zo 14. februára 2010.

87

(88)  Komisia vypočítala čistú súčasnú hodnotu s použitím diskontnej sadzby [...] % stanovenej v posúdení ziskovosti skupiny BCG. Komisia navyše identifikovala ďalšiu možnosť, t. j. zachovanie súčasného stavu (pokrytie strát do roku 2005).

88

(89)  Diskontná sadzba identifikovaná v správe spoločnosti PwC, 24. októbra 2008, s. 33.

89

(90)  Komisia vypočítala čistú súčasnú hodnotu s použitím diskontnej sadzby uvedenej v správe spoločnosti PwC.

90

(91)  Vec T-214/95, Het Vlaamse Gewest/Komisia, Zb. 1998, s. II-717.

91

(92)  Pozri oddiel 2.2 vyššie.

92

(93)  Napríklad letisko Lipsko/Halle konkurovalo letisku Vatry (Francúzsko) pri vytváraní európskeho leteckého uzla DHL. Pozri rozsudok vo veci Lipsko/Halle, bod 93.

93

(94)  Napríklad letisko Lipsko/Halle konkurovalo letisku Vatry (Francúzsko) pri vytváraní európskeho leteckého uzla DHL. Pozri rozsudok vo veci Lipsko/Halle, bod 93.

94

(95)  Odpoveď letiska Liège na verejnú konzultáciu o usmerneniach v oblasti letectva z roku 2014.

95

(96)  § 293 ods. 1 zákona AktG.

96

(97)  Komisia vypočítala miery rastu na základe predpokladaných ročných výsledkov.

97

(98)  Vec C-364/92, SAT Fluggesellschaft/Eurocontrol, Zb. 1994, s. I-43.

98

(99)  Vec C-118/85, Komisia/Taliansko, Zb. 1987, s. 2599, body 7 a 8 a vec C-30/87, Bodson/Pompes funèbres des régions libérées, Zb. 1988, s. 2479, bod 18.

99

(100)  Vec C-343/95, Cali & Figli/Servizi ecologici porto di Genova, Zb. 1997, s. I-1547, rozhodnutie Komisie N 309/2002 z 19. marca 2003, rozhodnutie Komisie N 438/2002 zo 16. októbra 2002, pomoc na podporu vykonávania funkcií orgánov verejnej správy v belgickom sektore prístavov.

100

(101)  Rozhodnutie Komisie N 309/2002 z 19. marca 2003.

101

(102)  Pozri najmä vec C-364/92, SAT Fluggesellschaft/Eurocontrol, Zb. 1994, s. I-43, bod 30 a vec C-113/07 P, Selex Sistemi Integrati/Komisia, Zb. 2009, s. I-2207, bod 71.

102

(103)  Pozri okrem iného vec C-172/03, Wolfgang Heiser/Finanzamt Innsbruck, Zb. 2005, s. I-01627, bod 36 a citovanú judikatúru.

103

(104)  Vec T-196/04, Ryanair/Komisia, Zb. s. II-3643, bod 59.

104

(105)  Pozri rozhodnutie Komisie 2011/60/EÚ z 27. januára 2010 o štátnej pomoci C 12/08 (ex NN 74/07) – Slovensko – Zmluva medzi Letiskom Bratislava a spoločnosťou Ryanair (Ú. v. EÚ L 27, 1.2.2011, s. 24).

105

(106)  Vec C-482/99, Francúzsko/Komisia, Zb. s. I-04397, bod 71 (ďalej len „rozsudok vo veci Stardust Marine“).

106

(107)  Pozri bod 53 usmernení v oblasti letectva z roku 2014.

107

(108)  Pozri body 59 a 61 usmernení v oblasti letectva z roku 2014.

108

(109)  Rozhodnutie 2011/60/EÚ.

109

(110)  Tento odhad je založený na tomto výpočte: [...] letov v roku 1999 × [...] cestujúcich na let = [...] cestujúcich spoločnosti Ryanair.

110

(111)  Správa o letiskových poplatkoch – letisko Frankfurt-Hahn, 1999.

111

(112)  Investičné náklady na nový terminál vo výške [...] mil. DEM/očakávané hospodárske využívanie terminálu v trvaní 20 rokov = odpisy [...] DEM p. a.

112

(113)  Spoločnosť FFHG založila svoje očakávania príjmov z poplatku za cestujúcich na predpoklade, že spoločnosť Ryanair vytvorí na letisku Frankfurt-Hahn (HHN) základňu pre tri lietadlá, a preto znížila poplatok za cestujúcich o marketingovú podporu vo výške [...] EUR na cestujúceho.

113

(114)  Náklady zodpovedajú nájomnému účtovanému za používanie zariadení na vybavenie plus prevádzkové náklady na materiál („prevádzkové náklady“).

114

(115)  Na základe [...] letov ročne.

115

(116)  Spoločnosť FFHG predpokladala, že spoločnosť Ryanair otvorí tri nové trasy, za ktoré zaplatí [...] DEM.

116

(117)  Odpisovanie sa týka rozšírenia terminálu pre cestujúcich, ktoré si vyžaduje investíciu vo výške [...] EUR ([...] EUR plus [...] EUR za predpokladaný dodatočný dopyt) plus náklady na financovanie. Tieto investičné náklady boli spoločnosti Ryanair rozpočítané podľa jej podielu na objeme cestujúcich na letisku Frankfurt-Hahn (HHN) vo výške [...] %. Obdobie odpisovania: [...] rokov. Hoci sa pôvodné investičné náklady na terminál nepovažovali za náklady vyvolané spoločnosťou Ryanair, vo výpočte spoločnosti FFHG boli zohľadnené predpokladané dodatočné investičné náklady na terminál.

117

(118)  Tento odhad bol založený na tomto výpočte: [...] letov v roku 2002 × [...] cestujúcich na let = 392 137 cestujúcich spoločnosti Ryanair. Tento predpoklad sa opieral približne o [...] denných letov riadených spoločnosťou Ryanair.

118

(119)  Posúdenie ziskovosti založené na prínose k zisku v roku 2002 vyplývajúcemu z dohody so spoločnosťou Ryanair z roku 2002:

119

[...]

(120)  Komisia zistila, že aj spolková krajina Porýnie-Falcko so spoločnosťou Ryanair uzatvorila dohody o marketingových službách. Tieto dohody však neboli zahrnuté do opatrení, v prípade ktorých Komisia začala v roku 2008 formálne vyšetrovacie konanie, a preto nie sú zahrnuté do analýzy v tomto rozhodnutí, čím nie sú dotknuté nijaké budúce konania, ktoré by Komisia mohla podniknúť v súvislosti s týmito dohodami.

120

(121)  Komisia zistila, že spolková krajina Porýnie-Falcko so spoločnosťou Ryanair uzatvorila dohody o marketingových službách. Tieto dohody však neboli zahrnuté do opatrení, v prípade ktorých Komisia začala v roku 2008 formálne vyšetrovacie konanie, a preto nie sú zahrnuté do analýzy v tomto rozhodnutí, čím nie sú dotknuté nijaké budúce konania, ktoré by Komisia mohla podniknúť v súvislosti s týmito dohodami.

121

(122)  Vec T-109/01, Fleuren Compost/Komisia, Zb. 2004, s. II-127.

122

(123)  
  Ú. v. ES C 119, 22.5.2002, s. 22.

123

(124)  Bod 173 usmernení v oblasti letectva z roku 2014.

124

(125)  Bod 172 usmernení v oblasti letectva z roku 2014.

125

(126)  Bod 25 podbod 22 usmernení v oblasti letectva z roku 2014.

126

(127)  Vyjadrená ako zisk pred odpočítaním úrokov, daní, odpisov a amortizácie (ďalej len „EBITDA“).

127

(128)  Rozhodnutie Komisie z 8. novembra 2006 vo veci štátnej pomoci N459/2006 – Nemecko – Usmernenia pre národnú regionálnu pomoc na roky 2007 – 2013 – Národná regionálna mapa štátnej pomoci: Nemecko (Ú. v. EÚ C 295, 5.12.2006, s. 6).

128

(129)  Pozri poznámku pod čiarou č. 88.

129

(130)  Odpoveď letiska v Liège na verejnú konzultáciu o usmerneniach v oblasti letectva z roku 2014.

130

(131)  Rozhodnutie Komisie z 1. októbra 2014 o štátnej pomoci vo veci SA.21211 – Nemecko – Letisko Frankfurt-Hahn a spoločnosť Ryanair, zatiaľ neuverejnené v úradnom vestníku.

131

(132)  Pokiaľ ide o letisko vo Frankfurte nad Mohanom a Luxemburgu, Komisia ďalej konštatuje, že segment služobných ciest predstavuje na týchto letiskách významný trhový podiel, kým na letisku Frankfurt-Hahn má len pomerne nízky podiel.

132

(133)  Body 137, 113 a 114 usmernení v oblasti letectva z roku 2014.

133

(134)  Body 137 a 116 usmernení v oblasti letectva z roku 2014.

134

(135)  Body 137 a 124 usmernení v oblasti letectva z roku 2014.

135

(136)  Body 137 a 125 usmernení v oblasti letectva z roku 2014.

136

(137)  Body 137 a 131 usmernení v oblasti letectva z roku 2014.

137

---

| 24.5.2016 | SK | Úradný vestník Európskej únie | L 134/135 |
| --- | --- | --- | --- |

24.5.2016

SK

Úradný vestník Európskej únie

L 134/135

---

DELEGOVANÉ ROZHODNUTIE KOMISIE (EÚ) 2016/790

z 13. januára 2016,

ktorým sa mení príloha V k smernici Európskeho parlamentu a Rady 2005/36/ES, pokiaľ ide o doklady o formálnej kvalifikácii a názvy špecializačných odborov

[oznámené pod číslom C(2016) 1]

(Text s významom pre EHP)

EURÓPSKA KOMISIA,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2005/36/ES zo 7. septembra 2005 o uznávaní odborných kvalifikácií (1), a najmä na jej článok 21a ods. 4,

keďže:

| (1) | Príloha V k smernici 2005/36/ES obsahuje zoznamy dokladov o formálnej kvalifikácii doktorov medicíny, sestier zodpovedných za všeobecnú starostlivosť, zubných lekárov, veterinárnych chirurgov, pôrodných asistentiek, farmaceutov a architektov. |
| --- | --- |

(1)

Príloha V k smernici 2005/36/ES obsahuje zoznamy dokladov o formálnej kvalifikácii doktorov medicíny, sestier zodpovedných za všeobecnú starostlivosť, zubných lekárov, veterinárnych chirurgov, pôrodných asistentiek, farmaceutov a architektov.

| (2) | Niekoľko členských štátov oznámilo Komisii, že aktualizovali legislatívne, regulačné a správne ustanovenia týkajúce sa vydávania dokladov o formálnej kvalifikácii s názvami doktor medicíny, sestra zodpovedná za všeobecnú starostlivosť, zubný lekár, veterinárny chirurg, pôrodná asistentka, farmaceut a architekt. Komisia dospela k záveru, že oznámené legislatívne, regulačné a správne ustanovenia sú v súlade s podmienkami stanovenými v hlave III kapitole III smernice 2005/36/ES. Preto je potrebné aktualizovať prílohu V k smernici 2005/36/ES. |
| --- | --- |

(2)

Niekoľko členských štátov oznámilo Komisii, že aktualizovali legislatívne, regulačné a správne ustanovenia týkajúce sa vydávania dokladov o formálnej kvalifikácii s názvami doktor medicíny, sestra zodpovedná za všeobecnú starostlivosť, zubný lekár, veterinárny chirurg, pôrodná asistentka, farmaceut a architekt. Komisia dospela k záveru, že oznámené legislatívne, regulačné a správne ustanovenia sú v súlade s podmienkami stanovenými v hlave III kapitole III smernice 2005/36/ES. Preto je potrebné aktualizovať prílohu V k smernici 2005/36/ES.

| (3) | V záujme jednoznačnosti a právnej istoty je nevyhnutné nahradiť všetky príslušné body prílohy V k smernici 2005/36/ES týkajúce sa dokladov o formálnej kvalifikácii a názvov špecializačných odborov. |
| --- | --- |

(3)

V záujme jednoznačnosti a právnej istoty je nevyhnutné nahradiť všetky príslušné body prílohy V k smernici 2005/36/ES týkajúce sa dokladov o formálnej kvalifikácii a názvov špecializačných odborov.

| (4) | Smernica 2005/36/ES by sa preto mala zodpovedajúcim spôsobom zmeniť, |
| --- | --- |

(4)

Smernica 2005/36/ES by sa preto mala zodpovedajúcim spôsobom zmeniť,

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Príloha V k smernici 2005/36/ES sa mení v súlade s prílohou k tomuto rozhodnutiu.

Článok 2

Toto rozhodnutie je určené členským štátom.

V Bruseli 13. januára 2016

Za Komisiu

Elżbieta BIEŃKOWSKA

členka Komisie

---

(1)  
  Ú. v. EÚ L 255, 30.9.2005, s. 22.

1

---

PRÍLOHA

Príloha V k smernici 2005/36/ES sa mení takto:

| 1. | Body 5.1.1 až 5.1.4 sa nahrádzajú takto:
  „5.1.1.   Doklady o formálnych kvalifikáciách v oblasti základnej lekárskej prípravy










  Štát | Doklad o formálnych kvalifikáciách | Orgán udeľujúci kvalifikácie | Doplňujúce osvedčenie ku kvalifikácii | Referenčný dátum |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| België/Belgique/Belgien | Diplôme de „médecin“/Master in de geneeskunde | — | Les universités/De universiteiten |

1.

Body 5.1.1 až 5.1.4 sa nahrádzajú takto:

„5.1.1.   Doklady o formálnych kvalifikáciách v oblasti základnej lekárskej prípravy

Štát

Doklad o formálnych kvalifikáciách

Orgán udeľujúci kvalifikácie

Doplňujúce osvedčenie ku kvalifikácii

Referenčný dátum

België/Belgique/Belgien

Diplôme de „médecin“/Master in de geneeskunde

—

Les universités/De universiteiten

| — | Le Jury compétent d'enseignement de la Communauté française/De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap |
| --- | --- |

—

Le Jury compétent d'enseignement de la Communauté française/De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap

20.12.1976

България

Диплома за висше образование на образователно-квалификационна степен „магистър“ по Медицина“ и професионална квалификация „Магистър-лекар“

Университет

1.1.2007

Česká republika

Diplom o ukončení studia ve studijním programu všeobecné lékařství (doktor medicíny, MUDr.)

Lékářská fakulta univerzity v České republice

1.5.2004

Danmark

Bevis for kandidatuddannelsen i medicin (cand.med.)

Universitet

| — | Autorisation som læge, udstedt af Sundhedsstyrelsen og |
| --- | --- |

—

Autorisation som læge, udstedt af Sundhedsstyrelsen og

| — | Tilladelse til selvstændigt virke som læge (dokumentation for gennemført praktisk uddannelse), udstedt af Sundhedsstyrelsen |
| --- | --- |

—

Tilladelse til selvstændigt virke som læge (dokumentation for gennemført praktisk uddannelse), udstedt af Sundhedsstyrelsen

20.12.1976

Deutschland

| — | Zeugnis über die Ärztliche Prüfung |
| --- | --- |

—

Zeugnis über die Ärztliche Prüfung

| — | Zeugnis über die Ärztliche Staatsprüfung und Zeugnis über die Vorbereitungszeit als Medizinalassistent, soweit diese nach den deutschen Rechtsvorschriften noch für den Abschluss der ärztlichen Ausbildung vorgesehen war |
| --- | --- |

—

Zeugnis über die Ärztliche Staatsprüfung und Zeugnis über die Vorbereitungszeit als Medizinalassistent, soweit diese nach den deutschen Rechtsvorschriften noch für den Abschluss der ärztlichen Ausbildung vorgesehen war

Zuständige Behörden

20.12.1976

Eesti

Arstikraad

Degree in Medicine (MD)

Diplom arstiteaduse õppekava läbimise kohta

Tartu Ülikool

1.5.2004

Ελλάδα

Πτυχίο Ιατρικής

| — | Ιατρική Σχολή Πανεπιστημίου, |
| --- | --- |

—

Ιατρική Σχολή Πανεπιστημίου,

| — | Σχολή Επιστημών Υγείας, Τμήμα Ιατρικής Πανεπιστημίου |
| --- | --- |

—

Σχολή Επιστημών Υγείας, Τμήμα Ιατρικής Πανεπιστημίου

1.1.1981

España

Título de Licenciado en Medicina y Cirugía

| — | Ministerio de Educación y Cultura |
| --- | --- |

—

Ministerio de Educación y Cultura

1.1.1986

Título de Graduado/a en Medicina

| — | El rector de una Universidad |
| --- | --- |

—

El rector de una Universidad

| — | El rector de una Universidad |
| --- | --- |

—

El rector de una Universidad

1.1.1986

France

Diplôme de fin de deuxième cycle des études médicales

Universités

20.12.1976

Hrvatska

Diploma „doktor medicine/doktorica medicine“

Medicinski fakulteti sveučilišta u Republici Hrvatskoj

1.7.2013

Ireland

Primary qualification

Competent examining body

Certificate of experience

20.12.1976

Italia

Diploma di laurea in medicina e chirurgia

Università

Diploma di abilitazione all'esercizio della medicina e chirurgia

20.12.1976

Κύπρος

Πιστοποιητικό Εγγραφής Ιατρού

Ιατρικό Συμβούλιο

1.5.2004

Latvija

ārsta diploms

Universitātes tipa augstskola

1.5.2004

Lietuva

| 1. | Aukštojo mokslo diplomas, nurodantis suteiktą gydytojo kvalifikaciją |
| --- | --- |

1.

Aukštojo mokslo diplomas, nurodantis suteiktą gydytojo kvalifikaciją

Universitetas

| 1. | Internatūros pažymėjimas, nurodantis suteiktą medicinos gydytojo profesinę kvalifikaciją |
| --- | --- |

1.

Internatūros pažymėjimas, nurodantis suteiktą medicinos gydytojo profesinę kvalifikaciją

1.5.2004

| 2. | Magistro diplomas (medicinos magistro kvalifikacinis laipsnis ir gydytojo kvalifikacija) |
| --- | --- |

2.

Magistro diplomas (medicinos magistro kvalifikacinis laipsnis ir gydytojo kvalifikacija)

| 2. | Internatūros pažymėjimas (medicinos gydytojo profesinė kvalifikacija) |
| --- | --- |

2.

Internatūros pažymėjimas (medicinos gydytojo profesinė kvalifikacija)

Luxembourg

Diplôme d'Etat de docteur en médecine, chirurgie et accouchements

Jury d'examen d'Etat

Certificat de stage

20.12.1976

Magyarország

Okleveles orvosdoktor oklevél (dr. med)

Egyetem

1.5.2004

Malta

Lawrja ta' Tabib tal-Mediċina u l-Kirurġija

Universita` ta' Malta

Ċertifikat ta' reġistrazzjoni maħruġ mill-Kunsill Mediku

1.5.2004

Nederland

Getuigschrift van met goed gevolg afgelegd artsexamen

Faculteit Geneeskunde

20.12.1976

Österreich

Urkunde über die Verleihung des akademischen Grades Doktor der gesamten Heilkunde (bzw. Doctor medicinae universae, Dr.med.univ.)

Medizinische Fakultät einer Universität, bzw Medizinische Universität

1.1.1994

Polska

Dyplom ukończenia studiów wyższych na kierunku lekarskim z tytułem „lekarza“

szkoły wyższe

Świadectwo złożenia Lekarskiego Egzaminu Państwowego (1)
   (3)/Świadectwo złożenia Lekarskiego Egzaminu Końcowego (2)
   (3)

1.5.2004

Portugal

Carta de Curso de licenciatura em medicina

Universidades

Certificado emitido pela Ordem dos Médicos

1.1.1986

România

Diplomă de licenţă de doctor medic

Universităţi

1.1.2007

Slovenija

Diploma, s katero se podeljuje strokovni naslov „doktor medicine/doktorica medicine“

Univerza

Potrdilo o Opravljenem Strokovnem Izpitu za Poklic Zdravnik/Zdravnica

1.5.2004

Slovensko

DIPLOM

všeobecné lekárstvo

doktor všeobecného lekárstva („MUDr.“)

Univerzita

1.5.2004

Suomi/Finland

Lääketieteen lisensiaatin tutkinto/Medicine licentiatexamen

Yliopisto

1.1.1994

Sverige

Läkarexamen

Universitet eller högskola

Bevis om legitimation som läkare, utfärdat av Socialstyrelsen

1.1.1994

United Kingdom

Primary qualification

Competent examining body

Certificate of experience

20.12.1976

5.1.2.   Doklad o formálnych kvalifikáciách špecializovaných lekárov

| Štát | Doklad o formálnych kvalifikáciách | Orgán udel'ujúci kvalifikácie | Referenčný dátum |
| --- | --- | --- | --- |
| België/Belgique/Belgie | Bijzondere beroepstitel van geneesheer-specialist/Titre professionnel particulier de médecin spécialiste | Minister bevoegd voor Volksgezondheid/Ministre de la Santé publique | 20.12.1976 |
| България | Свидетелство за призната специалност | Университет | 1.1.2007 |
| Česká republika | Diplom o specializaci | Ministerstvo zdravotnictví | 1.5.2004 |
| Danmark | Bevis for tilladelse til at betegne sig som speciallæge | Sundhedsstyrelsen | 20.12.1976 |
| Deutschland | Fachärztliche Anerkennung | Landesärztekammer | 20.12.1976 |
| Eesti | Residentuuri lõpetamist tõendav tunnistus
  Residentuuri lõputunnistus eriarstiabi erialal | Tartu Ülikool | 1.5.2004 |
| Ελλάδα | Τίτλος Ιατρικής Ειδικότητας | 1. | Περιφέρεια |

Štát

Doklad o formálnych kvalifikáciách

Orgán udel'ujúci kvalifikácie

Referenčný dátum

België/Belgique/Belgie

Bijzondere beroepstitel van geneesheer-specialist/Titre professionnel particulier de médecin spécialiste

Minister bevoegd voor Volksgezondheid/Ministre de la Santé publique

20.12.1976

България

Свидетелство за призната специалност

Университет

1.1.2007

Česká republika

Diplom o specializaci

Ministerstvo zdravotnictví

1.5.2004

Danmark

Bevis for tilladelse til at betegne sig som speciallæge

Sundhedsstyrelsen

20.12.1976

Deutschland

Fachärztliche Anerkennung

Landesärztekammer

20.12.1976

Eesti

Residentuuri lõpetamist tõendav tunnistus

Residentuuri lõputunnistus eriarstiabi erialal

Tartu Ülikool

1.5.2004

Ελλάδα

Τίτλος Ιατρικής Ειδικότητας

1.

Περιφέρεια

| 2. | Νομαρχιακή Αυτοδιοίκηση |
| --- | --- |

2.

Νομαρχιακή Αυτοδιοίκηση

| 3. | Νομαρχία |
| --- | --- |

3.

Νομαρχία

1.1.1981

España

Título de Especialista

Ministerio de Educación y Cultura

1.1.1986

France

| 1. | Certificat d'études spéciales de médecine accompagné du diplôme d'Etat de docteur en médecine |
| --- | --- |

1.

Certificat d'études spéciales de médecine accompagné du diplôme d'Etat de docteur en médecine

| 1. | Universités |
| --- | --- |

1.

Universités

20.12.1976

| 2. | Attestation de médecin spécialiste qualifié accompagnée du diplôme d'Etat de docteur en médecine |
| --- | --- |

2.

Attestation de médecin spécialiste qualifié accompagnée du diplôme d'Etat de docteur en médecine

| 2. | Conseil de l'Ordre des médecins |
| --- | --- |

2.

Conseil de l'Ordre des médecins

| 3. | Diplôme d'études spécialisées ou diplôme d'études spécialisées complémentaires qualifiant de médecine accompagné du diplôme d'Etat de docteur en médecine |
| --- | --- |

3.

Diplôme d'études spécialisées ou diplôme d'études spécialisées complémentaires qualifiant de médecine accompagné du diplôme d'Etat de docteur en médecine

| 3. | Universités |
| --- | --- |

3.

Universités

Hrvatska

Diploma o specijalističkom usavršavanju

Ministarstvo nadležno za zdravstvo

1.7.2013

Ireland

Certificate of Specialist doctor

Competent authority

20.12.1976

Italia

Diploma di medico specialista

Università

20.12.1976

Κύπρος

Πιστοποιητικό Αναγνώρισης Ειδικότητας

Ιατρικό Συμβούλιο

1.5.2004

Latvija

„Sertifikāts“–kompetentu iestāžu izsniegts dokuments, kas apliecina, ka persona ir nokārtojusi sertifikācijas eksāmenu specialitātē

Latvijas Ārstu biedrība

Latvijas Ārstniecības personu profesionālo organizāciju savienība

1.5.2004

Lietuva

| 1. | Rezidentūros pažymėjimas, nurodantis suteiktą gydytojo specialisto profesinę kvalifikaciją |
| --- | --- |

1.

Rezidentūros pažymėjimas, nurodantis suteiktą gydytojo specialisto profesinę kvalifikaciją

| 2. | Rezidentūros pažymėjimas (gydytojo specialisto profesinė kvalifikacija) |
| --- | --- |

2.

Rezidentūros pažymėjimas (gydytojo specialisto profesinė kvalifikacija)

Universitetas

1.5.2004

Luxembourg

Certificat de médecin spécialiste

Ministre de la Santé publique

20.12.1976

Magyarország

Szakorvosi bizonyítvány

Nemzeti Vizsgabizottság

1.5.2004

Malta

Ċertifikat ta' Speċjalista Mediku

Kumitat ta' Approvazzjoni dwar Speċjalisti

1.5.2004

Nederland

Bewijs van inschrijving in een Specialistenregister

| — | Medische Specialisten Registratie Commissie (MSRC) van de Koninklijke Nederlandsche Maatschappij tot bevordering der Geneeskunst |
| --- | --- |

—

Medische Specialisten Registratie Commissie (MSRC) van de Koninklijke Nederlandsche Maatschappij tot bevordering der Geneeskunst

| — | Sociaal-Geneeskundigen Registratie Commissie (SGRC) van de Koninklijke Nederlandsche Maatschappij tot Bevordering der Geneeskunst |
| --- | --- |

—

Sociaal-Geneeskundigen Registratie Commissie (SGRC) van de Koninklijke Nederlandsche Maatschappij tot Bevordering der Geneeskunst

20.12.1976

Diploma geneeskundig specialist

| — | Registratiecommissie Geneeskundig Specialisten (RGS) van de Koninklijke Nederlandsche Maatschappij tot Bevordering der Geneeskunst (4) |
| --- | --- |

—

Registratiecommissie Geneeskundig Specialisten (RGS) van de Koninklijke Nederlandsche Maatschappij tot Bevordering der Geneeskunst (4)

Österreich

Facharztdiplom

Österreichische Ärztekammer

1.1.1994

Polska

Dyplom uzyskania tytułu specjalisty

Centrum Egzaminów Medycznych

1.5.2004

Portugal

Titulo de especialista

Ordem dos Médicos

1.1.1986

România

Certificat de medic specialist

Ministerul Sănătăţii

1.1.2007

Slovenija

Potrdilo o opravljenem specialističnem izpitu

| 1. | Ministrstvo za zdravje |
| --- | --- |

1.

Ministrstvo za zdravje

| 2. | Zdravniška zbornica Slovenije |
| --- | --- |

2.

Zdravniška zbornica Slovenije

1.5.2004

Slovensko

Diplom o špecializácii

| 1. | Slovenská zdravotnícka univerzita |
| --- | --- |

1.

Slovenská zdravotnícka univerzita

| 2. | Univerzita Komenského v Bratislave |
| --- | --- |

2.

Univerzita Komenského v Bratislave

| 3. | Univerzita Pavla Jozefa Šafárika v Košiciach |
| --- | --- |

3.

Univerzita Pavla Jozefa Šafárika v Košiciach

1.5.2004

Suomi/Finland

Erikoislääkärin tutkinto/Specialläkarexamen

Yliopisto

1.1.1994

Sverige

Bevis om specialkompetens som läkare, utfärdat av Socialstyrelsen

Socialstyrelsen

1.1.1994

United Kingdom

Certificate of Completion of training

Postgraduate Medical Education and Training Board

20.12.1976

General Medical Council

1.4.2010

5.1.3.   Názvy špecializačných odborov v medicíne

| | Anestéziológia | Všeobecná chirurgia |
| --- | --- | --- |
| | Minimálna dĺžka štúdia v odbore: 3 roky | Minimálna dĺžka štúdia v odbore: 5 rokov |
| Štát | Názov | Názov |
| Belgique/België/Belgien | Anesthésie-réanimation/Anesthesie-reanimatie | Chirurgie/Heelkunde |
| България | Анестезиология и интензивно лечение | Хирургия |
| Česká republika | Anesteziologie a intenzivní medicína | Chirurgie |
| Danmark | Anæstesiologi | Kirurgi |
| Deutschland | Anästhesiologie | (Allgemeine) Chirurgie |
| Eesti | Anestesioloogia | Üldkirurgia |
| Ελλάδα | Αναισθησιολογία | Χειρουργική |
| España | Anestesiología y Reanimación | Cirugía general y del aparato digestivo |
| France | Anesthésie-réanimation | Chirurgie générale |
| Hrvatska | Anesteziologija, reanimatologija i intenzivna medicina | Opća kirurgija |
| Ireland | Anaesthesia | Všeobecná chirurgia |
| Italia | Anestesia, rianimazione e terapia intensiva | Chirurgia generale |
| Κύπρος | Αναισθησιολογία | Γενική Χειρουργική |
| Latvija | Anestezioloģija un reanimatoloģija | Ķirurģija |
| Lietuva | Anesteziologija reanimatologija | Chirurgija |
| Luxembourg | Anesthésie-réanimation | Chirurgie générale |
| Magyarország | Aneszteziológia és intenzív terápia | Sebészet |
| Malta | Anesteżija u Kura Intensiva | Kirurġija Ġenerali |
| Nederland | Anesthesiologie | Heelkunde |
| Österreich | Anästhesiologie und Intensivmedizin | — | Chirurgie |

Anestéziológia

Všeobecná chirurgia

Minimálna dĺžka štúdia v odbore: 3 roky

Minimálna dĺžka štúdia v odbore: 5 rokov

Štát

Názov

Názov

Belgique/België/Belgien

Anesthésie-réanimation/Anesthesie-reanimatie

Chirurgie/Heelkunde

България

Анестезиология и интензивно лечение

Хирургия

Česká republika

Anesteziologie a intenzivní medicína

Chirurgie

Danmark

Anæstesiologi

Kirurgi

Deutschland

Anästhesiologie

(Allgemeine) Chirurgie

Eesti

Anestesioloogia

Üldkirurgia

Ελλάδα

Αναισθησιολογία

Χειρουργική

España

Anestesiología y Reanimación

Cirugía general y del aparato digestivo

France

Anesthésie-réanimation

Chirurgie générale

Hrvatska

Anesteziologija, reanimatologija i intenzivna medicina

Opća kirurgija

Ireland

Anaesthesia

Všeobecná chirurgia

Italia

Anestesia, rianimazione e terapia intensiva

Chirurgia generale

Κύπρος

Αναισθησιολογία

Γενική Χειρουργική

Latvija

Anestezioloģija un reanimatoloģija

Ķirurģija

Lietuva

Anesteziologija reanimatologija

Chirurgija

Luxembourg

Anesthésie-réanimation

Chirurgie générale

Magyarország

Aneszteziológia és intenzív terápia

Sebészet

Malta

Anesteżija u Kura Intensiva

Kirurġija Ġenerali

Nederland

Anesthesiologie

Heelkunde

Österreich

Anästhesiologie und Intensivmedizin

—

Chirurgie

| — | Allgemeinchirurgie und Viszeralchirurgie (5) |
| --- | --- |

—

Allgemeinchirurgie und Viszeralchirurgie (5)

Polska

Anestezjologia i intensywna terapia

Chirurgia ogólna

Portugal

Anestesiologia

Cirurgia geral

România

Anestezie şi terapie intensivă

Chirurgie generală

Slovenija

Anesteziologija, reanimatologija in perioperativna intenzivna medicina

Splošna kirurgija

Slovensko

Anestéziológia a intenzívna medicína

Chirurgia

Suomi/Finland

Anestesiologia ja tehohoito/Anestesiologi och intensivvård

Yleiskirurgia/Allmän kirurgi

Sverige

Anestesi och intensivvård

Kirurgi

United Kingdom

Anestéziológia

Všeobecná chirurgia

| | Neurochirurgia | Pôrodníctvo a gynekológia |
| --- | --- | --- |
| | Minimálna dĺžka štúdia v odbore: 5 rokov | Minimálna dĺžka štúdia v odbore: 4 roky |
| Štát | Názov | Názov |
| Belgique/België/Belgien | Neurochirurgie | Gynécologie – obstétrique/Gynaecologie – verloskunde |
| България | Неврохирургия | Акушерство и гинекология |
| Česká republika | Neurochirurgie | Gynekologie a porodnictví |
| Danmark | Neurokirurgi | Gynækologi og obstetrik |
| Deutschland | Neurochirurgie | Frauenheilkunde und Geburtshilfe |
| Eesti | Neurokirurgia | Sünnitusabi ja günekoloogia |
| Ελλάδα | Νευροχειρουργική | Μαιευτική-Γυναικολογία |
| España | Neurocirugía | Obstetricia y ginecología |
| France | Neurochirurgie | Gynécologie – obstétrique |
| Hrvatska | Neurokirurgija | Ginekologija i opstetricija |
| Ireland | Neurosurgery | Obstetrics and gynaecology |
| Italia | Neurochirurgia | Ginecologia e ostetricia |
| Κύπρος | Νευροχειρουργική | Μαιευτική – Γυναικολογία |
| Latvija | Neiroķirurģija | Ginekoloģija un dzemdniecība |
| Lietuva | Neurochirurgija | Akušerija ginekologija |
| Luxembourg | Neurochirurgie | Gynécologie – obstétrique |
| Magyarország | Idegsebészet | Szülészet-nőgyógyászat |
| Malta | Newrokirurġija | Ostetriċja u Ġinekoloġija |
| Nederland | Neurochirurgie | Obstetrie en Gynaecologie |
| Österreich | Neurochirurgie | Frauenheilkunde und Geburtshilfe |
| Polska | Neurochirurgia | Położnictwo i ginekologia |
| Portugal | Neurocirurgia | Ginecologia e obstetricia |
| România | Neurochirurgie | Obstetrică-ginecologie |
| Slovenija | Nevrokirurgija | Ginekologija in porodništvo |
| Slovensko | Neurochirurgia | Gynekológia a pôrodníctvo |
| Suomi/Finland | Neurokirurgia/Neurokirurgi | Naistentaudit ja synnytykset/Kvinnosjukdomar och förlossningar |
| Sverige | Neurokirurgi | Obstetrik och gynekologi |
| United Kingdom | Neurosurgery | Obstetrics and gynaecology |

Neurochirurgia

Pôrodníctvo a gynekológia

Minimálna dĺžka štúdia v odbore: 5 rokov

Minimálna dĺžka štúdia v odbore: 4 roky

Štát

Názov

Názov

Belgique/België/Belgien

Neurochirurgie

Gynécologie – obstétrique/Gynaecologie – verloskunde

България

Неврохирургия

Акушерство и гинекология

Česká republika

Neurochirurgie

Gynekologie a porodnictví

Danmark

Neurokirurgi

Gynækologi og obstetrik

Deutschland

Neurochirurgie

Frauenheilkunde und Geburtshilfe

Eesti

Neurokirurgia

Sünnitusabi ja günekoloogia

Ελλάδα

Νευροχειρουργική

Μαιευτική-Γυναικολογία

España

Neurocirugía

Obstetricia y ginecología

France

Neurochirurgie

Gynécologie – obstétrique

Hrvatska

Neurokirurgija

Ginekologija i opstetricija

Ireland

Neurosurgery

Obstetrics and gynaecology

Italia

Neurochirurgia

Ginecologia e ostetricia

Κύπρος

Νευροχειρουργική

Μαιευτική – Γυναικολογία

Latvija

Neiroķirurģija

Ginekoloģija un dzemdniecība

Lietuva

Neurochirurgija

Akušerija ginekologija

Luxembourg

Neurochirurgie

Gynécologie – obstétrique

Magyarország

Idegsebészet

Szülészet-nőgyógyászat

Malta

Newrokirurġija

Ostetriċja u Ġinekoloġija

Nederland

Neurochirurgie

Obstetrie en Gynaecologie

Österreich

Neurochirurgie

Frauenheilkunde und Geburtshilfe

Polska

Neurochirurgia

Położnictwo i ginekologia

Portugal

Neurocirurgia

Ginecologia e obstetricia

România

Neurochirurgie

Obstetrică-ginecologie

Slovenija

Nevrokirurgija

Ginekologija in porodništvo

Slovensko

Neurochirurgia

Gynekológia a pôrodníctvo

Suomi/Finland

Neurokirurgia/Neurokirurgi

Naistentaudit ja synnytykset/Kvinnosjukdomar och förlossningar

Sverige

Neurokirurgi

Obstetrik och gynekologi

United Kingdom

Neurosurgery

Obstetrics and gynaecology

| | Všeobecné (vnútorné) lekárstvo | Oftalmológia |
| --- | --- | --- |
| | Minimálna dĺžka štúdia v odbore: 5 rokov | Minimálna dĺžka štúdia v odbore: 3 roky |
| Štát | Názov | Názov |
| Belgique/België/Belgien | Médecine interne/Inwendige geneeskunde | Ophtalmologie/Oftalmologie |
| България | Вътрешни болести | Очни болести |
| Česká republika | Vnitřní lékařství | Oftalmologie |
| Danmark | | Oftalmologi |
| Deutschland | Innere Medizin | Augenheilkunde |
| Eesti | Sisehaigused | Oftalmoloogia |
| Ελλάδα | Παθολογία | Οφθαλμολογία |
| España | Medicina interna | Oftalmología |
| France | Médecine interne | Ophtalmologie |
| Hrvatska | Opća interna medicina | Oftalmologija i optometrija |
| Ireland | General (Internal) Medicine | Ophthalmic surgery
  Ophthalmology (6) |
| Italia | Medicina interna | Oftalmologia |
| Κύπρος | Παθολογία | Οφθαλμολογία |
| Latvija | Internā medicīna | Oftalmoloģija |
| Lietuva | Vidaus ligos | Oftalmologija |
| Luxembourg | Médecine interne | Ophtalmologie |
| Magyarország | Belgyógyászat | Szemészet |
| Malta | Mediċina Interna | Oftalmoloġija |
| Nederland | Interne geneeskunde | Oogheelkunde |
| Österreich | Innere Medizin | Augenheilkunde und Optometrie |
| Polska | Choroby wewnętrzne | Okulistyka |
| Portugal | Medicina interna | Oftalmologia |
| România | Medicină internă | Oftalmologie |
| Slovenija | Interna medicina | Oftalmologija |
| Slovensko | Vnútorné lekárstvo | Oftalmológia |
| Suomi/Finland | Sisätaudit/Inre medicin | Silmätaudit/Ögonsjukdomar |
| Sverige | Internmedicine | Ögonsjukdomar (oftalmologi) |
| United Kingdom | Všeobecné (vnútorné) lekárstvo | Oftalmológia |

Všeobecné (vnútorné) lekárstvo

Oftalmológia

Minimálna dĺžka štúdia v odbore: 5 rokov

Minimálna dĺžka štúdia v odbore: 3 roky

Štát

Názov

Názov

Belgique/België/Belgien

Médecine interne/Inwendige geneeskunde

Ophtalmologie/Oftalmologie

България

Вътрешни болести

Очни болести

Česká republika

Vnitřní lékařství

Oftalmologie

Danmark

Oftalmologi

Deutschland

Innere Medizin

Augenheilkunde

Eesti

Sisehaigused

Oftalmoloogia

Ελλάδα

Παθολογία

Οφθαλμολογία

España

Medicina interna

Oftalmología

France

Médecine interne

Ophtalmologie

Hrvatska

Opća interna medicina

Oftalmologija i optometrija

Ireland

General (Internal) Medicine

Ophthalmic surgery

Ophthalmology (6)

Italia

Medicina interna

Oftalmologia

Κύπρος

Παθολογία

Οφθαλμολογία

Latvija

Internā medicīna

Oftalmoloģija

Lietuva

Vidaus ligos

Oftalmologija

Luxembourg

Médecine interne

Ophtalmologie

Magyarország

Belgyógyászat

Szemészet

Malta

Mediċina Interna

Oftalmoloġija

Nederland

Interne geneeskunde

Oogheelkunde

Österreich

Innere Medizin

Augenheilkunde und Optometrie

Polska

Choroby wewnętrzne

Okulistyka

Portugal

Medicina interna

Oftalmologia

România

Medicină internă

Oftalmologie

Slovenija

Interna medicina

Oftalmologija

Slovensko

Vnútorné lekárstvo

Oftalmológia

Suomi/Finland

Sisätaudit/Inre medicin

Silmätaudit/Ögonsjukdomar

Sverige

Internmedicine

Ögonsjukdomar (oftalmologi)

United Kingdom

Všeobecné (vnútorné) lekárstvo

Oftalmológia

| | Otorinolaryngológia | Pediatria |
| --- | --- | --- |
| | Minimálna dĺžka štúdia v odbore: 3 roky | Minimálna dĺžka štúdia v odbore: 4 roky |
| Štát | Názov | Názov |
| Belgique/België/Belgien | Oto-rhino-laryngologie/Otorhinolaryngologie | Pédiatrie/Pediatrie |
| България | Ушно-носно-гърлени болести | Педиатрия |
| Česká republika | Otorinolaryngologie | Dětské lékařství |
| Danmark | Oto-rhino-laryngologi | Pædiatri |
| Deutschland | Hals-Nasen-Ohrenheilkunde | Kinder- und Jugendmedizin |
| Eesti | Otorinolarüngoloogia | Pediaatria |
| Ελλάδα | Ωτορινολαρυγγολογία | Παιδιατρική |
| España | Otorrinolaringología | Pediatría y sus áreas especificas |
| France | Oto-rhino-laryngologie et chirurgie cervico-faciale | Pédiatrie |
| Hrvatska | Otorinolaringologija | Pedijatrija |
| Ireland | Otolaryngology | Pediatria |
| Italia | Otorinolaringoiatria | Pediatria |
| Κύπρος | Ωτορινολαρυγγολογία | Παιδιατρική |
| Latvija | Otolaringoloģija | Pediatrija |
| Lietuva | Otorinolaringologija | Vaikų ligos |
| Luxembourg | Oto-rhino-laryngologie | Pédiatrie |
| Magyarország | Fül-orr-gégegyógyászat | Csecsemő- és gyermekgyógyászat |
| Malta | Otorinolaringoloġija | Pedjatrija |
| Nederland | Keel-, neus- en oorheelkunde | Kindergeneeskunde |
| Österreich | — | Hals-, Nasen- und Ohrenkrankheiten |

Otorinolaryngológia

Pediatria

Minimálna dĺžka štúdia v odbore: 3 roky

Minimálna dĺžka štúdia v odbore: 4 roky

Štát

Názov

Názov

Belgique/België/Belgien

Oto-rhino-laryngologie/Otorhinolaryngologie

Pédiatrie/Pediatrie

България

Ушно-носно-гърлени болести

Педиатрия

Česká republika

Otorinolaryngologie

Dětské lékařství

Danmark

Oto-rhino-laryngologi

Pædiatri

Deutschland

Hals-Nasen-Ohrenheilkunde

Kinder- und Jugendmedizin

Eesti

Otorinolarüngoloogia

Pediaatria

Ελλάδα

Ωτορινολαρυγγολογία

Παιδιατρική

España

Otorrinolaringología

Pediatría y sus áreas especificas

France

Oto-rhino-laryngologie et chirurgie cervico-faciale

Pédiatrie

Hrvatska

Otorinolaringologija

Pedijatrija

Ireland

Otolaryngology

Pediatria

Italia

Otorinolaringoiatria

Pediatria

Κύπρος

Ωτορινολαρυγγολογία

Παιδιατρική

Latvija

Otolaringoloģija

Pediatrija

Lietuva

Otorinolaringologija

Vaikų ligos

Luxembourg

Oto-rhino-laryngologie

Pédiatrie

Magyarország

Fül-orr-gégegyógyászat

Csecsemő- és gyermekgyógyászat

Malta

Otorinolaringoloġija

Pedjatrija

Nederland

Keel-, neus- en oorheelkunde

Kindergeneeskunde

Österreich

—

Hals-, Nasen- und Ohrenkrankheiten

| — | Hals-, Nasen- und Ohrenheilkunde (7) |
| --- | --- |

—

Hals-, Nasen- und Ohrenheilkunde (7)

Kinder- und Jugendheilkunde

Polska

Otorynolaryngologia

Pediatria

Portugal

Otorrinolaringologia

Pediatria

România

Otorinolaringologie

Pediatrie

Slovenija

Otorinolaringológija

Pediatrija

Slovensko

Otorinolaryngológia

Pediatria

Suomi/Finland

Korva-, nenä- ja kurkkutaudit/Öron-, näs- och halssjukdomar

Lastentaudit/Barnsjukdomar

Sverige

Öron-, näs- och halssjukdomar (oto-rhino-laryngologi)

Barn- och ungdomsmedicin

United Kingdom

Otolaryngology

Pediatria

| | Pneumológia | Urológia |
| --- | --- | --- |
| | Minimálna dĺžka štúdia v odbore: 4 roky | Minimálna dĺžka štúdia v odbore: 5 rokov |
| Štát | Názov | Názov |
| Belgique/België/Belgien | Pneumologie | Urologie |
| България | Пневмология и фтизиатрия | Урология |
| Česká republika | Pneumologie a ftizeologie | Urologie |
| Danmark | Intern medicin: lungesygdomme | Urologi |
| Deutschland | — | Pneumologie |

Pneumológia

Urológia

Minimálna dĺžka štúdia v odbore: 4 roky

Minimálna dĺžka štúdia v odbore: 5 rokov

Štát

Názov

Názov

Belgique/België/Belgien

Pneumologie

Urologie

България

Пневмология и фтизиатрия

Урология

Česká republika

Pneumologie a ftizeologie

Urologie

Danmark

Intern medicin: lungesygdomme

Urologi

Deutschland

—

Pneumologie

| — | Innere Medizin und Pneumologie (8) |
| --- | --- |

—

Innere Medizin und Pneumologie (8)

Urologie

Eesti

Pulmonoloogia

Uroloogia

Ελλάδα

Φυματιολογία- Πνευμοvολογία

Ουρολογία

España

Neumología

Urología

France

Pneumologie

Chirurgie urologique

Hrvatska

Pulmologija

Urologija

Ireland

Pneumológia

Urológia

Italia

Malattie dell'apparato respiratorio

Urologia

Κύπρος

Πνευμονολογία – Φυματιολογία

Ουρολογία

Latvija

Ftiziopneimonoloģija

Uroloģija

Lietuva

Pulmonologija

Urologija

Luxembourg

Pneumologie

Urologie

Magyarország

Tüdőgyógyászat

Urológia

Malta

Mediċina Respiratorja

Uroloġija

Nederland

Longziekten en tuberculose

Urologie

Österreich

| — | Lungenkrankheiten |
| --- | --- |

—

Lungenkrankheiten

| — | Innere Medizin und Pneumologie (9) |
| --- | --- |

—

Innere Medizin und Pneumologie (9)

Urologie

Polska

Choroby płuc

Urologia

Portugal

Pneumologia

Urologia

România

Pneumologie

Urologie

Slovenija

Pnevmologija

Urologija

Slovensko

Pneumológia a ftizeológia

Urológia

Suomi/Finland

Keuhkosairaudet ja allergologia/Lungsjukdomar och allergologi

Urologia/Urologi

Sverige

Lungsjukdomar (pneumologi)

Urologi

United Kingdom

Pneumológia

Urológia

| | Ortopédia | Patologická anatómia |
| --- | --- | --- |
| | Minimálna dĺžka štúdia v odbore: 5 rokov | Minimálna dĺžka štúdia v odbore: 4 roky |
| Štát | Názov | Názov |
| Belgique/België/Belgien | Chirurgie orthopédique/Orthopedische heelkunde | Anatomie pathologique/Pathologische anatomie |
| България | Ортопедия и травматология | Обща и клинична патология |
| Česká republika | Ortopedie | Patologie |
| Danmark | Ortopædisk kirurgi | Patologisk anatomi og cytology |
| Deutschland | — | Orthopädie (und Unfallchirurgie) |

Ortopédia

Patologická anatómia

Minimálna dĺžka štúdia v odbore: 5 rokov

Minimálna dĺžka štúdia v odbore: 4 roky

Štát

Názov

Názov

Belgique/België/Belgien

Chirurgie orthopédique/Orthopedische heelkunde

Anatomie pathologique/Pathologische anatomie

България

Ортопедия и травматология

Обща и клинична патология

Česká republika

Ortopedie

Patologie

Danmark

Ortopædisk kirurgi

Patologisk anatomi og cytology

Deutschland

—

Orthopädie (und Unfallchirurgie)

| — | Orthopädie und Unfallchirurgie (10) |
| --- | --- |

—

Orthopädie und Unfallchirurgie (10)

Pathologie

Eesti

Ortopeedia

Patoloogia

Ελλάδα

Ορθοπεδική

Παθολογική Ανατομική

España

Cirugía ortopédica y traumatología

Anatomía patológica

France

Chirurgie orthopédique et traumatologie

Anatomie et cytologie pathologiques

Hrvatska

Ortopedija i traumatologija

Patologija

Ireland

Trauma and orthopaedic surgery

Histopathology

Italia

Ortopedia e traumatologia

Anatomia patologica

Κύπρος

Ορθοπεδική

Παθολογοανατομία – Ιστολογία

Latvija

Traumatoloģija un ortopēdija

Patoloģija

Lietuva

Ortopedija traumatologija

Patologija

Luxembourg

Orthopédie

Anatomie pathologique

Magyarország

Ortopédia és traumatológia

Patológia

Malta

Kirurġija Ortopedika

Istopatoloġija

Nederland

Orthopedie

Pathologie

Österreich

| — | Orthopädie und Orthopädische Chirurgie |
| --- | --- |

—

Orthopädie und Orthopädische Chirurgie

| — | Orthopädie und Traumatologie (11) |
| --- | --- |

—

Orthopädie und Traumatologie (11)

| — | Pathologie |
| --- | --- |

—

Pathologie

| — | Klinische Pathologie und Molekularpathologie (11) |
| --- | --- |

—

Klinische Pathologie und Molekularpathologie (11)

| — | Klinische Pathologie und Neuropathologie |
| --- | --- |

—

Klinische Pathologie und Neuropathologie

Polska

Ortopedia i traumatologia narządu ruchu

Patomorfologia

Portugal

Ortopedia

Anatomia patologica

România

Ortopedie şi traumatologie

Anatomie patologică

Slovenija

Ortopedska kirurgija; Travmatologija

Patologija

Slovensko

Ortopédia

Patologická anatómia

Suomi/Finland

Ortopedia ja traumatologia/Ortopedi och traumatologi

Patologia/Patologi

Sverige

Ortopedi

Klinisk patologi

United Kingdom

Trauma and orthopaedic surgery

Histopathology

| | Neurológia | Psychiatria |
| --- | --- | --- |
| | Minimálna dĺžka štúdia v odbore: 4 roky | Minimálna dĺžka štúdia v odbore: 4 roky |
| Štát | Názov | Názov |
| Belgique/België/Belgien | Neurologie | Psychiatrie, particulièrement de l'adulte/Psychiatrie, meer bepaald in de volwassenpsychiatrie |
| България | Нервни болести | Психиатрия |
| Česká republika | Neurologie | Psychiatrie |
| Danmark | Neurologi | Psykiatri |
| Deutschland | Neurologie | Psychiatrie und Psychotherapie |
| Eesti | Neuroloogia | Psühhiaatria |
| Ελλάδα | Νευρολογία | Ψυχιατρική |
| España | Neurología | Psiquiatría |
| France | Neurologie | Psychiatrie |
| Hrvatska | Neurologija | Psihijatrija |
| Ireland | Neurológia | Psychiatria |
| Italia | Neurologia | Psichiatria |
| Κύπρος | Νευρολογία | Ψυχιατρική |
| Latvija | Neiroloģija | Psihiatrija |
| Lietuva | Neurologija | Psichiatrija |
| Luxembourg | Neurologie | Psychiatrie |
| Magyarország | Neurológia | Pszichiátria |
| Malta | Newroloġija | Psikjatrija |
| Nederland | Neurologie | Psychiatrie |
| Österreich | Neurologie | Psychiatrie und Psychotherapeutische Medizin |
| Polska | Neurologia | Psychiatria |
| Portugal | Neurologia | Psiquiatria |
| România | Neurologie | Psihiatrie |
| Slovenija | Nevrologija | Psihiatrija |
| Slovensko | Neurológia | Psychiatria |
| Suomi/Finland | Neurologia/Neurologi | Psykiatria/Psykiatri |
| Sverige | Neurologi | Psykiatri |
| United Kingdom | Neurológia | General psychiatry |

Neurológia

Psychiatria

Minimálna dĺžka štúdia v odbore: 4 roky

Minimálna dĺžka štúdia v odbore: 4 roky

Štát

Názov

Názov

Belgique/België/Belgien

Neurologie

Psychiatrie, particulièrement de l'adulte/Psychiatrie, meer bepaald in de volwassenpsychiatrie

България

Нервни болести

Психиатрия

Česká republika

Neurologie

Psychiatrie

Danmark

Neurologi

Psykiatri

Deutschland

Neurologie

Psychiatrie und Psychotherapie

Eesti

Neuroloogia

Psühhiaatria

Ελλάδα

Νευρολογία

Ψυχιατρική

España

Neurología

Psiquiatría

France

Neurologie

Psychiatrie

Hrvatska

Neurologija

Psihijatrija

Ireland

Neurológia

Psychiatria

Italia

Neurologia

Psichiatria

Κύπρος

Νευρολογία

Ψυχιατρική

Latvija

Neiroloģija

Psihiatrija

Lietuva

Neurologija

Psichiatrija

Luxembourg

Neurologie

Psychiatrie

Magyarország

Neurológia

Pszichiátria

Malta

Newroloġija

Psikjatrija

Nederland

Neurologie

Psychiatrie

Österreich

Neurologie

Psychiatrie und Psychotherapeutische Medizin

Polska

Neurologia

Psychiatria

Portugal

Neurologia

Psiquiatria

România

Neurologie

Psihiatrie

Slovenija

Nevrologija

Psihiatrija

Slovensko

Neurológia

Psychiatria

Suomi/Finland

Neurologia/Neurologi

Psykiatria/Psykiatri

Sverige

Neurologi

Psykiatri

United Kingdom

Neurológia

General psychiatry

| | Diagnostická rádiológia | Radiačná onkológia |
| --- | --- | --- |
| | Minimálna dĺžka štúdia v odbore: 4 roky | Minimálna dĺžka štúdia v odbore: 4 roky |
| Štát | Názov | Názov |
| Belgique/België/Belgien | Radiodiagnostic/Röntgendiagnose | Radiothérapie-oncologie/Radiotherapie-oncologie |
| България | Образна диагностика | Лъчелечение |
| Česká republika | Radiologie a zobrazovací metody | Radiační onkologie |
| Danmark | Radiologi | Klinisk Onkologi |
| Deutschland | (Diagnostische) Radiologie | Strahlentherapie |
| Eesti | Radioloogia | Onkoloogia |
| Ελλάδα | Ακτινοδιαγνωστική | Ακτινοθεραπευτική – Ογκολογία |
| España | Radiodiagnóstico | Oncología radioterápica |
| France | Radiodiagnostic et imagerie médicale | Oncologie option oncologie radiothérapique |
| Hrvatska | Klinička radiologija | Onkologija i radioterapija |
| Ireland | Radiology | Radiation oncology |
| Italia | Radiodiagnostica | Radioterapia |
| Κύπρος | Ακτινολογία | Ακτινοθεραπευτική Ογκολογία |
| Latvija | Diagnostiskā radioloģija | Terapeitiskā radioloģija |
| Lietuva | Radiologija | Onkologija radioterapija |
| Luxembourg | Radiodiagnostic | Radiothérapie |
| Magyarország | Radiológia | Sugárterápia |
| Malta | Radjoloġija | Onkoloġija u Radjoterapija |
| Nederland | Radiologie | Radiotherapie |
| Österreich | Radiologie | Strahlentherapie-Radioonkologie |
| Polska | Radiologia i diagnostyka obrazowa | Radioterapia onkologiczna |
| Portugal | Radiodiagnóstico | Radioterapia |
| România | Radiologie-imagistică medicală | Radioterapie |
| Slovenija | Radiologija | Radioterapija in onkologija |
| Slovensko | Rádiológia | Radiačná onkológia |
| Suomi/Finland | Radiologia/Radiologi | Syöpätaudit/Cancersjukdomar |
| Sverige | Medicinsk radiologi | Tumörsjukdomar (allmän onkologi) |
| United Kingdom | Clinical radiology | Clinical oncology |

Diagnostická rádiológia

Radiačná onkológia

Minimálna dĺžka štúdia v odbore: 4 roky

Minimálna dĺžka štúdia v odbore: 4 roky

Štát

Názov

Názov

Belgique/België/Belgien

Radiodiagnostic/Röntgendiagnose

Radiothérapie-oncologie/Radiotherapie-oncologie

България

Образна диагностика

Лъчелечение

Česká republika

Radiologie a zobrazovací metody

Radiační onkologie

Danmark

Radiologi

Klinisk Onkologi

Deutschland

(Diagnostische) Radiologie

Strahlentherapie

Eesti

Radioloogia

Onkoloogia

Ελλάδα

Ακτινοδιαγνωστική

Ακτινοθεραπευτική – Ογκολογία

España

Radiodiagnóstico

Oncología radioterápica

France

Radiodiagnostic et imagerie médicale

Oncologie option oncologie radiothérapique

Hrvatska

Klinička radiologija

Onkologija i radioterapija

Ireland

Radiology

Radiation oncology

Italia

Radiodiagnostica

Radioterapia

Κύπρος

Ακτινολογία

Ακτινοθεραπευτική Ογκολογία

Latvija

Diagnostiskā radioloģija

Terapeitiskā radioloģija

Lietuva

Radiologija

Onkologija radioterapija

Luxembourg

Radiodiagnostic

Radiothérapie

Magyarország

Radiológia

Sugárterápia

Malta

Radjoloġija

Onkoloġija u Radjoterapija

Nederland

Radiologie

Radiotherapie

Österreich

Radiologie

Strahlentherapie-Radioonkologie

Polska

Radiologia i diagnostyka obrazowa

Radioterapia onkologiczna

Portugal

Radiodiagnóstico

Radioterapia

România

Radiologie-imagistică medicală

Radioterapie

Slovenija

Radiologija

Radioterapija in onkologija

Slovensko

Rádiológia

Radiačná onkológia

Suomi/Finland

Radiologia/Radiologi

Syöpätaudit/Cancersjukdomar

Sverige

Medicinsk radiologi

Tumörsjukdomar (allmän onkologi)

United Kingdom

Clinical radiology

Clinical oncology

| | Plastická chirurgia | Klinická biológia |
| --- | --- | --- |
| | Minimálna dĺžka štúdia v odbore: 5 rokov | Minimálna dĺžka štúdia v odbore: 4 roky |
| Štát | Názov | Názov |
| Belgique/België/Belgien | Chirurgie plastique, reconstructrice et esthétique/Plastische, reconstructieve en esthetische heelkunde | Biologie clinique/Klinische biologie |
| България | Пластично-възстановителна и естетична хирургия | Клинична лаборатория |
| Česká republika | Plastická chirurgie | |
| Danmark | Plastikkirurgi | |
| Deutschland | — | Plastische (und Ästhetische) Chirurgie |

Plastická chirurgia

Klinická biológia

Minimálna dĺžka štúdia v odbore: 5 rokov

Minimálna dĺžka štúdia v odbore: 4 roky

Štát

Názov

Názov

Belgique/België/Belgien

Chirurgie plastique, reconstructrice et esthétique/Plastische, reconstructieve en esthetische heelkunde

Biologie clinique/Klinische biologie

България

Пластично-възстановителна и естетична хирургия

Клинична лаборатория

Česká republika

Plastická chirurgie

Danmark

Plastikkirurgi

Deutschland

—

Plastische (und Ästhetische) Chirurgie

| — | Plastische und Ästhetische Chirurgie (12) |
| --- | --- |

—

Plastische und Ästhetische Chirurgie (12)

Laboratoriumsmedizin (13)

Eesti

Plastika- ja rekonstruktiivkirurgia

Laborimeditsiin

Ελλάδα

Πλαστική Χειρουργική

España

Cirugía plástica, estética y reparadora

Análisis clínicos

France

Chirurgie plastique, reconstructrice et esthétique

Biologie médicale

Hrvatska

Plastična, rekonstrukcijska i estetska kirurgija

Ireland

Plastic, reconstructive and aesthetic surgery

Italia

Chirurgia plastica, ricostruttiva ed estetica

Patologia clinica

Κύπρος

Πλαστική Χειρουργική

Latvija

Plastiskā ķirurģija

Lietuva

Plastinė ir rekonstrukcinė chirurgija

Laboratorinė medicina

Luxembourg

Chirurgie plastique

Biologie clinique

Magyarország

Plasztikai (égési) sebészet

Orvosi laboratóriumi diagnosztika

Malta

Kirurġija Plastika

Nederland

Plastische chirurgie

Österreich

Plastische, Ästhetische und Rekonstruktive Chirurgie

Plastische, Rekonstruktive und Ästhetische Chirurgie (14)

Medizinische Biologie

Polska

Chirurgia plastyczna

Diagnostyka laboratoryjna

Portugal

Cirurgia plástica, estética e reconstrutiva

Patologia clínica

România

Chirurgie plastică, estetică şi microchirurgie reconstructivă

Medicină de laborator

Slovenija

Plastična, rekonstrukcijska in estetska kirurgija

Slovensko

Plastická chirurgia

Laboratórna medicína

Suomi/Finland

Plastiikkakirurgia/Plastikkirurgi

Sverige

Plastikkirurgi

United Kingdom

Plastická chirurgia

| | Mikrobiológia — bakteriológia | Biochémia |
| --- | --- | --- |
| | Minimálna dĺžka štúdia v odbore: 4 roky | Minimálna dĺžka štúdia v odbore: 4 roky |
| Štát | Názov | Názov |
| Belgique/België/Belgien | | |
| България | Микробиология | Биохимия |
| Česká republika | Lékařská mikrobiologie | Klinická biochemie |
| Danmark | Klinisk mikrobiologi | Klinisk biokemi |
| Deutschland | — | Mikrobiologie (Virologie) und Infektionsepidemiologie |

Mikrobiológia — bakteriológia

Biochémia

Minimálna dĺžka štúdia v odbore: 4 roky

Minimálna dĺžka štúdia v odbore: 4 roky

Štát

Názov

Názov

Belgique/België/Belgien

България

Микробиология

Биохимия

Česká republika

Lékařská mikrobiologie

Klinická biochemie

Danmark

Klinisk mikrobiologi

Klinisk biokemi

Deutschland

—

Mikrobiologie (Virologie) und Infektionsepidemiologie

| — | Mikrobiologie, Virologie und Infektionsepidemiologie (17) |
| --- | --- |

—

Mikrobiologie, Virologie und Infektionsepidemiologie (17)

Laboratoriumsmedizin (15)

Eesti

Ελλάδα

| — | Ιατρική Βιοπαθολογία |
| --- | --- |

—

Ιατρική Βιοπαθολογία

| — | Μικροβιολογία |
| --- | --- |

—

Μικροβιολογία

España

Microbiología y parasitología

Bioquímica clínica

France

Hrvatska

Klinička mikrobiologija

Ireland

Microbiology

Chemical pathology

Italia

Microbiologia e virologia

Biochimica clinica

Κύπρος

Μικροβιολογία

Latvija

Mikrobioloģija

Lietuva

Luxembourg

Microbiologie

Chimie biologique

Magyarország

Orvosi mikrobiológia

Malta

Mikrobijoloġija

Patoloġija Kimika

Nederland

Medische microbiologie

Klinische chemie (16)

Österreich

| — | Hygiene und Mikrobiologie |
| --- | --- |

—

Hygiene und Mikrobiologie

| — | Klinische Mikrobiologie und Hygiene (18) |
| --- | --- |

—

Klinische Mikrobiologie und Hygiene (18)

| — | Klinische Mikrobiologie und Virologie (18) |
| --- | --- |

—

Klinische Mikrobiologie und Virologie (18)

Medizinische und Chemische Labordiagnostik

Polska

Mikrobiologia lekarska

Portugal

România

Slovenija

Klinična mikrobiologija

Medicinska biokemija

Slovensko

Klinická mikrobiológia

Klinická biochémia

Suomi/Finland

Kliininen mikrobiologia/Klinisk mikrobiologi

Kliininen kemia/Klinisk kemi

Sverige

Klinisk bakteriologi

Klinisk kemi

United Kingdom

Medical microbiology and virology

Chemical pathology

| | Imunológia | Hrudníková chirurgia |
| --- | --- | --- |
| | Minimálna dĺžka štúdia v odbore: 4 roky | Minimálna dĺžka štúdia v odbore: 5 rokov |
| Štát | Názov | Názov |
| Belgique/België/Belgien | | Chirurgie thoracique/Heelkunde op de thorax (19) |
| България | Клинична имунология | Гръдна хирургия Кардиохирургия |
| Česká republika | Alergologie a klinická imunologie | Hrudní chirurgie |
| Danmark | Klinisk immunologi | Thoraxkirurgi |
| Deutschland | | Thoraxchirurgie |
| Eesti | | Torakaalkirurgia |
| Ελλάδα | | Χειρουργική Θώρακος |
| España | Inmunología | — | Cirugía torácica |

Imunológia

Hrudníková chirurgia

Minimálna dĺžka štúdia v odbore: 4 roky

Minimálna dĺžka štúdia v odbore: 5 rokov

Štát

Názov

Názov

Belgique/België/Belgien

Chirurgie thoracique/Heelkunde op de thorax (19)

България

Клинична имунология

Гръдна хирургия Кардиохирургия

Česká republika

Alergologie a klinická imunologie

Hrudní chirurgie

Danmark

Klinisk immunologi

Thoraxkirurgi

Deutschland

Thoraxchirurgie

Eesti

Torakaalkirurgia

Ελλάδα

Χειρουργική Θώρακος

España

Inmunología

—

Cirugía torácica

| — | Cirugía cardiovascular |
| --- | --- |

—

Cirugía cardiovascular

France

Chirurgie thoracique et cardiovasculaire

Hrvatska

Alergologija i klinička imunologija

Ireland

Immunology (clinical and laboratory)

Cardiothoracic surgery

Italia

| — | Chirurgia toracica |
| --- | --- |

—

Chirurgia toracica

| — | Cardiochirurgia |
| --- | --- |

—

Cardiochirurgia

Κύπρος

Ανοσολογία

Χειρουργική Θώρακος

Latvija

Imunoloģija

Torakālā ķirurģija

Lietuva

Krūtinės chirurgija

Luxembourg

Immunologie

Chirurgie thoracique

Magyarország

Allergológia és klinikai immunológia

Mellkassebészet

Malta

Immunoloġija

Kirurġija Kardjo-Toraċika

Nederland

Cardio-thoracale chirurgie

Österreich

| — | Immunologie |
| --- | --- |

—

Immunologie

| — | Klinische Immunologie (20) |
| --- | --- |

—

Klinische Immunologie (20)

Thoraxchirurgie

Polska

Immunologia kliniczna

Chirurgia klatki piersiowej

Portugal

Cirurgia cardiotorácica

România

Chirurgie toracică

Slovenija

Torakalna kirurgija

Slovensko

Klinická imunológia a alergológia

Hrudníková chirurgia

Suomi/Finland

Sydän-ja rintaelinkirurgia/Hjärt- och thoraxkirurgi

Sverige

Klinisk immunologi

Thoraxkirurgi

United Kingdom

Imunológia

Cardo-thoracic surgery

| | Detská chirurgia | Cievna chirurgia |
| --- | --- | --- |
| | Minimálna dĺžka štúdia v odbore: 5 rokov | Minimálna dĺžka štúdia v odbore: 5 rokov |
| Štát | Názov | Názov |
| Belgique/België/Belgien | | Chirurgie des vaisseaux/Bloedvatenheelkunde (21) |
| България | Детска хирургия | Съдова хирургия |
| Česká republika | Dětská chirurgie | Cévní chirurgie |
| Danmark | | Karkirurgi |
| Deutschland | Kinderchirurgie | Gefäßchirurgie |
| Eesti | Lastekirurgia | Kardiovaskulaarkirurgia |
| Ελλάδα | Χειρουργική Παίδων | Αγγειοχειρουργική |
| España | Cirugía pediátrica | Angiología y cirugía vascular |
| France | Chirurgie infantile | Chirurgie vasculaire |
| Hrvatska | Dječja kirurgija | Vaskularna kirurgija |
| Ireland | Detská chirurgia | |
| Italia | Chirurgia pediatrica | Chirurgia vascolare |
| Κύπρος | Χειρουργική Παίδων | Χειρουργική Αγγείων |
| Latvija | Bērnu ķirurģija | Asinsvadu ķirurģija |
| Lietuva | Vaikų chirurgija | Kraujagyslių chirurgija |
| Luxembourg | Chirurgie pédiatrique | Chirurgie vasculaire |
| Magyarország | Gyermeksebészet | Érsebészet |
| Malta | Kirurgija Pedjatrika | Kirurġija Vaskolari |
| Nederland | | |
| Österreich | Kinder- und Jugendchirurgie | Allgemeinchirurgie und Gefäßchirurgie |
| Polska | Chirurgia dziecięca | Chirurgia naczyniowa |
| Portugal | Cirurgia pediátrica | Angologia/Cirurgia vascular |
| România | Chirurgie pediatrică | Chirurgie vasculară |
| Slovenija | | Kardiovaskularna kirurgija |
| Slovensko | Detská chirurgia | Cievna chirurgia |
| Suomi/Finland | Lastenkirurgia/Barnkirurgi | Verisuonikirurgia/Kärlkirurgi |
| Sverige | Barn- och ungdomskirurgi | |
| United Kingdom | Detská chirurgia | Cievna chirurgia |

Detská chirurgia

Cievna chirurgia

Minimálna dĺžka štúdia v odbore: 5 rokov

Minimálna dĺžka štúdia v odbore: 5 rokov

Štát

Názov

Názov

Belgique/België/Belgien

Chirurgie des vaisseaux/Bloedvatenheelkunde (21)

България

Детска хирургия

Съдова хирургия

Česká republika

Dětská chirurgie

Cévní chirurgie

Danmark

Karkirurgi

Deutschland

Kinderchirurgie

Gefäßchirurgie

Eesti

Lastekirurgia

Kardiovaskulaarkirurgia

Ελλάδα

Χειρουργική Παίδων

Αγγειοχειρουργική

España

Cirugía pediátrica

Angiología y cirugía vascular

France

Chirurgie infantile

Chirurgie vasculaire

Hrvatska

Dječja kirurgija

Vaskularna kirurgija

Ireland

Detská chirurgia

Italia

Chirurgia pediatrica

Chirurgia vascolare

Κύπρος

Χειρουργική Παίδων

Χειρουργική Αγγείων

Latvija

Bērnu ķirurģija

Asinsvadu ķirurģija

Lietuva

Vaikų chirurgija

Kraujagyslių chirurgija

Luxembourg

Chirurgie pédiatrique

Chirurgie vasculaire

Magyarország

Gyermeksebészet

Érsebészet

Malta

Kirurgija Pedjatrika

Kirurġija Vaskolari

Nederland

Österreich

Kinder- und Jugendchirurgie

Allgemeinchirurgie und Gefäßchirurgie

Polska

Chirurgia dziecięca

Chirurgia naczyniowa

Portugal

Cirurgia pediátrica

Angologia/Cirurgia vascular

România

Chirurgie pediatrică

Chirurgie vasculară

Slovenija

Kardiovaskularna kirurgija

Slovensko

Detská chirurgia

Cievna chirurgia

Suomi/Finland

Lastenkirurgia/Barnkirurgi

Verisuonikirurgia/Kärlkirurgi

Sverige

Barn- och ungdomskirurgi

United Kingdom

Detská chirurgia

Cievna chirurgia

| | Kardiológia | Gastroenterológia |
| --- | --- | --- |
| | Minimálna dĺžka štúdia v odbore: 4 roky | Minimálna dĺžka štúdia v odbore: 4 roky |
| Štát | Názov | Názov |
| Belgique/België/Belgien | Cardiologie | Gastro-entérologie/Gastro-enterologie |
| България | Кардиология | Гастроентерология (22) |
| Česká republika | Kardiologie | Gastroenterologie |
| Danmark | Intern medicin: kardiologi | Intern medicin: gastroenterology og hepatologi |
| Deutschland | — | Innere Medizin und Schwerpunkt Kardiologie |

Kardiológia

Gastroenterológia

Minimálna dĺžka štúdia v odbore: 4 roky

Minimálna dĺžka štúdia v odbore: 4 roky

Štát

Názov

Názov

Belgique/België/Belgien

Cardiologie

Gastro-entérologie/Gastro-enterologie

България

Кардиология

Гастроентерология (22)

Česká republika

Kardiologie

Gastroenterologie

Danmark

Intern medicin: kardiologi

Intern medicin: gastroenterology og hepatologi

Deutschland

—

Innere Medizin und Schwerpunkt Kardiologie

| — | Innere Medizin und Kardiologie (23) |
| --- | --- |

—

Innere Medizin und Kardiologie (23)

| — | Innere Medizin und Schwerpunkt Gastroenterologie |
| --- | --- |

—

Innere Medizin und Schwerpunkt Gastroenterologie

| — | Innere Medizin und Gastroenterologie (23) |
| --- | --- |

—

Innere Medizin und Gastroenterologie (23)

Eesti

Kardioloogia

Gastroenteroloogia

Ελλάδα

Καρδιολογία

Γαστρεντερολογία

España

Cardiología

Aparato digestivo

France

Cardiologie et maladies vasculaires

Gastro-entérologie et hépatologie

Hrvatska

Kardiologija

Gastroenterologija

Ireland

Kardiológia

Gastro-enterology

Italia

Malattie dell'apparato cardiovascolare

Gastroenterologia

Κύπρος

Καρδιολογία

Γαστρεντερολογία

Latvija

Kardioloģija

Gastroenteroloģija

Lietuva

Kardiologija

Gastroenterologija

Luxembourg

Cardiologie et angiologie

Gastro-enterologie

Magyarország

Kardiológia

Gasztroenterológia

Malta

Kardjoloġija

Gastroenteroloġija

Nederland

Cardiologie

Maag-darm-leverziekten

Österreich

Innere Medizin und Kardiologie

Innere Medizin und Gastroenterologie und Hepatologie

Polska

Kardiologia

Gastrenterologia

Portugal

Cardiologia

Gastrenterologia

România

Cardiologie

Gastroenterologie

Slovenija

Kardiologija in vaskularna medicina

Gastroenterologija

Slovensko

Kardiológia

Gastroenterológia

Suomi/Finland

Kardiologia/Kardiologi

Gastroenterologia/Gastroenterologi

Sverige

Kardiologi

Medicinsk gastroenterologi och hepatologi

United Kingdom

Kardiológia

Gastroenterológia

| | Reumatológia | Všeobecná hematológia |
| --- | --- | --- |
| | Minimálna dĺžka štúdia v odbore: 4 roky | Minimálna dĺžka štúdia v odbore: 3 roky |
| Štát | Názov | Názov |
| Belgique/België/Belgien | Rhumathologie/reumatologie | |
| България | Ревматология | Клинична хематология |
| Česká republika | Revmatologie | Hematologie a transfúzní lékařství |
| Danmark | Intern medicin: reumatologi | Intern medicin: hæmatologi |
| Deutschland | — | Innere Medizin und Schwerpunkt Rheumatologie |

Reumatológia

Všeobecná hematológia

Minimálna dĺžka štúdia v odbore: 4 roky

Minimálna dĺžka štúdia v odbore: 3 roky

Štát

Názov

Názov

Belgique/België/Belgien

Rhumathologie/reumatologie

България

Ревматология

Клинична хематология

Česká republika

Revmatologie

Hematologie a transfúzní lékařství

Danmark

Intern medicin: reumatologi

Intern medicin: hæmatologi

Deutschland

—

Innere Medizin und Schwerpunkt Rheumatologie

| — | Innere Medizin und Rheumatologie (24) |
| --- | --- |

—

Innere Medizin und Rheumatologie (24)

| — | Innere Medizin und Schwerpunkt Hämatologie und Onkologie |
| --- | --- |

—

Innere Medizin und Schwerpunkt Hämatologie und Onkologie

| — | Innere Medizin und Hämatologie und Onkologie (24) |
| --- | --- |

—

Innere Medizin und Hämatologie und Onkologie (24)

Eesti

Reumatoloogia

Hematoloogia

Ελλάδα

Ρευματολογία

Αιματολογία

España

Reumatología

Hematología y hemoterapia

France

Rhumatologie

Hrvatska

Reumatologija

Hematologija

Ireland

Reumatológia

Haematology (clinical and laboratory)

Italia

Reumatologia

Ematologia

Κύπρος

Ρευματολογία

Αιματολογία

Latvija

Reimatoloģija

Hematoloģija

Lietuva

Reumatologija

Hematologija

Luxembourg

Rhumatologie

Hématologie

Magyarország

Reumatológia

Hematológia

Malta

Rewmatoloġija

Ematoloġija

Nederland

Reumatologie

Österreich

Innere Medizin und Rheumatologie

Innere Medizin und Hämatologie und internistische Onkologie

Polska

Reumatologia

Hematologia

Portugal

Reumatologia

Imuno-hemoterapia

România

Reumatologie

Hematologie

Slovenija

Revmatologija

Hematologija

Slovensko

Reumatológia

Hematológia a transfúziológia

Suomi/Finland

Reumatologia/Reumatologi

Kliininen hematologia/Klinisk hematologi

Sverige

Reumatologi

Hematologi

United Kingdom

Reumatológia

Haematology

| | Endokrinológia | Fyzioterapia |
| --- | --- | --- |
| | Minimálna dĺžka štúdia v odbore: 3 roky | Minimálna dĺžka štúdia v odbore: 3 roky |
| Štát | Názov | Názov |
| Belgique/België/Belgien | | Médecine physique et réadaptation/Fysische geneeskunde en revalidatie |
| България | Ендокринология и болести на обмяната | Физикална и рехабилитационна медицина |
| Česká republika | Diabelotologie a endokrinologie | Rehabilitační a fyzikální medicína |
| Danmark | Intern medicin: endokrinologi | |
| Deutschland | — | Innere Medizin und Schwerpunkt Endokrinologie und Diabetologie |

Endokrinológia

Fyzioterapia

Minimálna dĺžka štúdia v odbore: 3 roky

Minimálna dĺžka štúdia v odbore: 3 roky

Štát

Názov

Názov

Belgique/België/Belgien

Médecine physique et réadaptation/Fysische geneeskunde en revalidatie

България

Ендокринология и болести на обмяната

Физикална и рехабилитационна медицина

Česká republika

Diabelotologie a endokrinologie

Rehabilitační a fyzikální medicína

Danmark

Intern medicin: endokrinologi

Deutschland

—

Innere Medizin und Schwerpunkt Endokrinologie und Diabetologie

| — | Innere Medizin und Endokrinologie und Diabetologie (25) |
| --- | --- |

—

Innere Medizin und Endokrinologie und Diabetologie (25)

Physikalische und Rehabilitative Medizin

Eesti

Endokrinoloogia

Taastusravi ja füsiaatria

Ελλάδα

Ενδοκρινολογία

Φυσική Ιατρική και Αποκατάσταση

España

Endocrinología y nutrición

Medicina física y rehabilitación

France

Endocrinologie – diabète – maladies métaboliques

Médecine physique et de réadaptation

Hrvatska

Endokrinologija i dijabetologija

Fizikalna medicina i rehabilitacija

Ireland

Endocrinology and diabetes mellitus

Italia

Endocrinologia e malattie del ricambio

Medicina fisica e riabilitazione

Κύπρος

Ενδοκρινολογία

Φυσική Ιατρική και Αποκατάσταση

Latvija

Endokrinoloģija

Rehabilitoloģija Fiziskā rehabilitācija

Fizikālā medicīna

Lietuva

Endokrinologija

Fizinė medicina ir reabilitacija

Luxembourg

Endocrinologie, maladies du métabolisme et de la nutrition

Rééducation et réadaptation fonctionnelles

Magyarország

Endokrinológia

Fizikális medicina és rehabilitációs orvoslás

Malta

Endokrinoloġija u Dijabete

Nederland

Revalidatiegeneeskunde

Österreich

Innere Medizin und Endokrinologie und Diabetologie

Physikalische Medizin und Allgemeine Rehabilitation

Polska

Endokrynologia

Rehabilitacja medyczna

Portugal

Endocrinologia/Nutrição

Medicina física e de reabilitação

România

Endocrinologie

Reabilitare Medicală

Slovenija

Fizikalna in rehabilitacijska medicina

Slovensko

Endokrinológia

Fyziatria, balneológia a liečebná rehabilitácia

Suomi/Finland

Endokrinologia/Endokrinologi

Fysiatria/Fysiatri

Sverige

Endokrina sjukdomar

Rehabiliteringsmedicin

United Kingdom

Endocrinology and diabetes mellitus

| | Neuropsychiatria | Dermatovenerológia |
| --- | --- | --- |
| | Minimálna dĺžka štúdia v odbore: 5 rokov | Minimálna dĺžka štúdia v odbore: 3 roky |
| Štát | Názov | Názov |
| Belgique/België/Belgien | Neuropsychiatrie (26) | Dermato-vénéréologie/Dermato-venereologie |
| България | | Кожни и венерически болести |
| Česká republika | | Dermatovenerologie |
| Danmark | | Dermato-venerologi |
| Deutschland | Nervenheilkunde (Neurologie und Psychiatrie) | Haut – und Geschlechtskrankheiten |
| Eesti | | Dermatoveneroloogia |
| Ελλάδα | Νευρολογία – Ψυχιατρική | Δερματολογία – Αφροδισιολογία |
| España | | Dermatología médico-quirúrgica y venereología |
| France | Neuropsychiatrie (27) | Dermatologie et vénéréologie |
| Hrvatska | | Dermatologija i venerologija |
| Ireland | | |
| Italia | Neuropsichiatria (28) | Dermatologia e venerologia |
| Κύπρος | Νευρολογία – Ψυχιατρική | Δερματολογία – Αφροδισιολογία |
| Latvija | | Dermatoloģija un veneroloģija |
| Lietuva | | Dermatovenerologija |
| Luxembourg | Neuropsychiatrie (29) | Dermato-vénéréologie |
| Magyarország | | Bőrgyógyászat |
| Malta | | Dermato-venerejoloġija |
| Nederland | Zenuw – en zielsziekten (30) | Dermatologie en venerologie |
| Österreich | Neurologie und Psychiatrie (31) | Haut- und Geschlechtskrankheiten |
| Polska | | Dermatologia i wenerologia |
| Portugal | | Dermatovenereologia |
| România | | Dermatovenerologie |
| Slovenija | | Dermatovenerologija |
| Slovensko | Neuropsychiatria | Dermatovenerológia |
| Suomi/Finland | | Ihotaudit ja allergologia/Hudsjukdomar och allergologi |
| Sverige | | Hud- och könssjukdomar |
| United Kingdom | | |

Neuropsychiatria

Dermatovenerológia

Minimálna dĺžka štúdia v odbore: 5 rokov

Minimálna dĺžka štúdia v odbore: 3 roky

Štát

Názov

Názov

Belgique/België/Belgien

Neuropsychiatrie (26)

Dermato-vénéréologie/Dermato-venereologie

България

Кожни и венерически болести

Česká republika

Dermatovenerologie

Danmark

Dermato-venerologi

Deutschland

Nervenheilkunde (Neurologie und Psychiatrie)

Haut – und Geschlechtskrankheiten

Eesti

Dermatoveneroloogia

Ελλάδα

Νευρολογία – Ψυχιατρική

Δερματολογία – Αφροδισιολογία

España

Dermatología médico-quirúrgica y venereología

France

Neuropsychiatrie (27)

Dermatologie et vénéréologie

Hrvatska

Dermatologija i venerologija

Ireland

Italia

Neuropsichiatria (28)

Dermatologia e venerologia

Κύπρος

Νευρολογία – Ψυχιατρική

Δερματολογία – Αφροδισιολογία

Latvija

Dermatoloģija un veneroloģija

Lietuva

Dermatovenerologija

Luxembourg

Neuropsychiatrie (29)

Dermato-vénéréologie

Magyarország

Bőrgyógyászat

Malta

Dermato-venerejoloġija

Nederland

Zenuw – en zielsziekten (30)

Dermatologie en venerologie

Österreich

Neurologie und Psychiatrie (31)

Haut- und Geschlechtskrankheiten

Polska

Dermatologia i wenerologia

Portugal

Dermatovenereologia

România

Dermatovenerologie

Slovenija

Dermatovenerologija

Slovensko

Neuropsychiatria

Dermatovenerológia

Suomi/Finland

Ihotaudit ja allergologia/Hudsjukdomar och allergologi

Sverige

Hud- och könssjukdomar

United Kingdom

| | Rádiológia | Detská psychiatria |
| --- | --- | --- |
| | Minimálna dĺžka štúdia v odbore: 4 roky | Minimálna dĺžka štúdia v odbore: 4 roky |
| Štát | Názov | Názov |
| Belgique/België/Belgien | | Psychiatrie, particulièrement en psychiatrie infanto-juvénile/Psychiatrie, meer bepaald in de kinder- en jeugdpsychiatrie |
| България | Радиобиология | Детска психиатрия |
| Česká republika | | Dětská a dorostová psychiatrie |
| Danmark | | Børne- og ungdomspsykiatri |
| Deutschland | Radiologie | Kinder – und Jugendpsychiatrie und –psychotherapie |
| Eesti | | |
| Ελλάδα | Ακτινολογία – Ραδιολογία | Παιδοψυχιατρική |
| España | Electroradiología (32) | |
| France | Electro-radiologie (33) | Pédopsychiatrie (38) |
| Hrvatska | Klinička radiologija | Dječja i adolescentna psihijatrija |
| Ireland | | Child and adolescent psychiatry |
| Italia | Radiologia (34) | Neuropsichiatria infantile |
| Κύπρος | | Παιδοψυχιατρική |
| Latvija | | Bērnu psihiatrija |
| Lietuva | | Vaikų ir paauglių psichiatrija |
| Luxembourg | Électroradiologie (35) | Psychiatrie infantile |
| Magyarország | Radiológia | Gyermek- és ifjúsági pszichiátria |
| Malta | | |
| Nederland | Radiologie (36) | |
| Österreich | Radiologie (37) | — | Kinder- und Jugendpsychiatrie |

Rádiológia

Detská psychiatria

Minimálna dĺžka štúdia v odbore: 4 roky

Minimálna dĺžka štúdia v odbore: 4 roky

Štát

Názov

Názov

Belgique/België/Belgien

Psychiatrie, particulièrement en psychiatrie infanto-juvénile/Psychiatrie, meer bepaald in de kinder- en jeugdpsychiatrie

България

Радиобиология

Детска психиатрия

Česká republika

Dětská a dorostová psychiatrie

Danmark

Børne- og ungdomspsykiatri

Deutschland

Radiologie

Kinder – und Jugendpsychiatrie und –psychotherapie

Eesti

Ελλάδα

Ακτινολογία – Ραδιολογία

Παιδοψυχιατρική

España

Electroradiología (32)

France

Electro-radiologie (33)

Pédopsychiatrie (38)

Hrvatska

Klinička radiologija

Dječja i adolescentna psihijatrija

Ireland

Child and adolescent psychiatry

Italia

Radiologia (34)

Neuropsichiatria infantile

Κύπρος

Παιδοψυχιατρική

Latvija

Bērnu psihiatrija

Lietuva

Vaikų ir paauglių psichiatrija

Luxembourg

Électroradiologie (35)

Psychiatrie infantile

Magyarország

Radiológia

Gyermek- és ifjúsági pszichiátria

Malta

Nederland

Radiologie (36)

Österreich

Radiologie (37)

—

Kinder- und Jugendpsychiatrie

| — | Kinder- und Jugendpsychiatrie und Psychotherapeutische Medizin (39) |
| --- | --- |

—

Kinder- und Jugendpsychiatrie und Psychotherapeutische Medizin (39)

Polska

Psychiatria dzieci i młodzieży

Portugal

Radiologia

Psiquiatria da infância e da adolescência

România

Psihiatrie pediatrică

Slovenija

Radiologija

Otroška in mladostniška psihiatrija

Slovensko

Detská psychiatria

Suomi/Finland

Lastenpsykiatria/Barnpsykiatri

Sverige

Barn- och ungdomspsykiatri

United Kingdom

Child and adolescent psychiatry

| | Geriatria | Nefrológia |
| --- | --- | --- |
| | Minimálna dĺžka štúdia v odbore: 4 roky | Minimálna dĺžka štúdia v odbore: 4 roky |
| Štát | Názov | Názov |
| Belgique/België/Belgien | Gériatrie/Geriatrie | |
| България | Гериатрична медицина | Нефрология |
| Česká republika | Geriatrie | Nefrologie |
| Danmark | Intern medicin: geriatri | Intern medicin: nefrologi |
| Deutschland | | — | Innere Medizin und Schwerpunkt Nephrologie |

Geriatria

Nefrológia

Minimálna dĺžka štúdia v odbore: 4 roky

Minimálna dĺžka štúdia v odbore: 4 roky

Štát

Názov

Názov

Belgique/België/Belgien

Gériatrie/Geriatrie

България

Гериатрична медицина

Нефрология

Česká republika

Geriatrie

Nefrologie

Danmark

Intern medicin: geriatri

Intern medicin: nefrologi

Deutschland

—

Innere Medizin und Schwerpunkt Nephrologie

| — | Innere Medizin und Nephrologie (40) |
| --- | --- |

—

Innere Medizin und Nephrologie (40)

Eesti

Nefroloogia

Ελλάδα

Νεφρολογία

España

Geriatría

Nefrología

France

Néphrologie

Hrvatska

Nefrologija

Ireland

Geriatric medicine

Nephrology

Italia

Geriatria

Nefrologia

Κύπρος

Γηριατρική

Νεφρολογία

Latvija

Nefroloģija

Lietuva

Geriatrija

Nefrologija

Luxembourg

Gériatrie

Néphrologie

Magyarország

Geriátria

Nefrológia

Malta

Ġerjatrija

Nefroloġija

Nederland

Klinische geriatrie

Österreich

Innere Medizin und Nephrologie

Polska

Geriatria

Nefrologia

Portugal

Nefrologia

România

Geriatrie şi gerontologie

Nefrologie

Slovenija

Nefrologija

Slovensko

Geriatria

Nefrológia

Suomi/Finland

Geriatria/Geriatri

Nefrologia/Nefrologi

Sverige

Geriatrik

Medicinska njursjukdomar (nefrologi)

United Kingdom

Geriatric medicine

Renal medicine

| | Infekčné choroby | Verejné zdravotníctvo a sociálne lekárstvo |
| --- | --- | --- |
| | Minimálna dĺžka štúdia v odbore: 4 roky | Minimálna dĺžka štúdia v odbore: 4 roky |
| Štát | Názov | Názov |
| Belgique/België/Belgien | | |
| България | Инфекциозни болести | Социална медицина и здравен мениджмънт комунална хигиена |
| Česká republika | Infekční lékařství | Hygiena a epidemiologie |
| Danmark | Intern medicin: infektionsmedicin | Samfundsmedicin |
| Deutschland | | Öffentliches Gesundheitswesen |
| Eesti | Infektsioonhaigused | |
| Ελλάδα | | Κοινωνική Iατρική |
| España | | Medicina preventiva y salud pública |
| France | | Santé publique et médecine sociale |
| Hrvatska | Infektologija | Javnozdravstvena medicina |
| Ireland | Infectious diseases | Public health medicine |
| Italia | Malattie infettive | Igiene e medicina preventiva |
| Κύπρος | Λοιμώδη Νοσήματα | — | Υγειονολογία |

Infekčné choroby

Verejné zdravotníctvo a sociálne lekárstvo

Minimálna dĺžka štúdia v odbore: 4 roky

Minimálna dĺžka štúdia v odbore: 4 roky

Štát

Názov

Názov

Belgique/België/Belgien

България

Инфекциозни болести

Социална медицина и здравен мениджмънт комунална хигиена

Česká republika

Infekční lékařství

Hygiena a epidemiologie

Danmark

Intern medicin: infektionsmedicin

Samfundsmedicin

Deutschland

Öffentliches Gesundheitswesen

Eesti

Infektsioonhaigused

Ελλάδα

Κοινωνική Iατρική

España

Medicina preventiva y salud pública

France

Santé publique et médecine sociale

Hrvatska

Infektologija

Javnozdravstvena medicina

Ireland

Infectious diseases

Public health medicine

Italia

Malattie infettive

Igiene e medicina preventiva

Κύπρος

Λοιμώδη Νοσήματα

—

Υγειονολογία

| — | Κοινωνική Iατρική |
| --- | --- |

—

Κοινωνική Iατρική

Latvija

Infektoloģija

Lietuva

Infektologija

Luxembourg

Maladies contagieuses

Santé publique

Magyarország

Infektológia

Megelőző orvostan és népegészségtan

Malta

Mard Infettiv

Saħħa Pubblika

Nederland

Maatschappij en gezondheid

Österreich

Innere Medizin und Infektiologie

| — | Sozialmedizin |
| --- | --- |

—

Sozialmedizin

| — | Public Health (41) |
| --- | --- |

—

Public Health (41)

Polska

Choroby zakaźne

Zdrowie publiczne, epidemiologia

Portugal

Doenças infecciosas

Saúde pública

România

Boli infecţioase

Sănătate publică şi management

Slovenija

Infektologija

Javno zdravje

Slovensko

Infektológia

Verejné zdravotníctvo

Suomi/Finland

Infektiosairaudet/Infektionssjukdomar

Terveydenhuolto/Hälsovård

Sverige

Infektionssjukdomar

Socialmedicin

United Kingdom

Infectious diseases

Public health medicine

| | Farmakológia | Pracovné lekárstvo |
| --- | --- | --- |
| | Minimálna dĺžka štúdia v odbore: 4 roky | Minimálna dĺžka štúdia v odbore: 4 roky |
| Štát | Názov | Názov |
| Belgique/België/Belgien | | Médecine du travail/Arbeidsgeneeskunde |
| България | Клинична фармакология и терапия Фармакология | Трудова медицина |
| Česká republika | Klinická farmakologie | Pracovní lékařství |
| Danmark | Klinisk farmakologi | Arbejdsmedicin |
| Deutschland | Pharmakologie und Toxikologie | Arbeitsmedizin |
| Eesti | | |
| Ελλάδα | | Ιατρική της Εργασίας |
| España | Farmacología clínica | Medicina del trabajo |
| France | | Médecine du travail |
| Hrvatska | Klinička farmakologija s toksikologijom | Medicina rada i športa |
| Ireland | Clinical pharmacology and therapeutics | Pracovné lekárstvo |
| Italia | Farmacologia | Medicina del lavoro |
| Κύπρος | | Ιατρική της Εργασίας |
| Latvija | | Arodslimības |
| Lietuva | | Darbo medicina |
| Luxembourg | | Médecine du travail |
| Magyarország | Klinikai farmakológia | Foglalkozás-orvostan (üzemorvostan) |
| Malta | Farmakoloġija Klinika u t-Terapewtika | Mediċina Okkupazzjonali |
| Nederland | | — | Arbeid en gezondheid, bedrijfsgeneeskunde |

Farmakológia

Pracovné lekárstvo

Minimálna dĺžka štúdia v odbore: 4 roky

Minimálna dĺžka štúdia v odbore: 4 roky

Štát

Názov

Názov

Belgique/België/Belgien

Médecine du travail/Arbeidsgeneeskunde

България

Клинична фармакология и терапия Фармакология

Трудова медицина

Česká republika

Klinická farmakologie

Pracovní lékařství

Danmark

Klinisk farmakologi

Arbejdsmedicin

Deutschland

Pharmakologie und Toxikologie

Arbeitsmedizin

Eesti

Ελλάδα

Ιατρική της Εργασίας

España

Farmacología clínica

Medicina del trabajo

France

Médecine du travail

Hrvatska

Klinička farmakologija s toksikologijom

Medicina rada i športa

Ireland

Clinical pharmacology and therapeutics

Pracovné lekárstvo

Italia

Farmacologia

Medicina del lavoro

Κύπρος

Ιατρική της Εργασίας

Latvija

Arodslimības

Lietuva

Darbo medicina

Luxembourg

Médecine du travail

Magyarország

Klinikai farmakológia

Foglalkozás-orvostan (üzemorvostan)

Malta

Farmakoloġija Klinika u t-Terapewtika

Mediċina Okkupazzjonali

Nederland

—

Arbeid en gezondheid, bedrijfsgeneeskunde

| — | Arbeid en gezondheid, verzekeringsgeneeskunde |
| --- | --- |

—

Arbeid en gezondheid, verzekeringsgeneeskunde

Österreich

Pharmakologie und Toxikologie

| — | Arbeitsmedizin |
| --- | --- |

—

Arbeitsmedizin

| — | Arbeitsmedizin und angewandte Physiologie (42) |
| --- | --- |

—

Arbeitsmedizin und angewandte Physiologie (42)

Polska

Farmakologia kliniczna

Medycyna pracy

Portugal

Medicina do trabalho

România

Farmacologie clinică

Medicina muncii

Slovenija

Medicina dela, prometa in športa

Slovensko

Klinická farmakológia

Pracovné lekárstvo

Suomi/Finland

Kliininen farmakologia ja lääkehoito/Klinisk farmakologi och läkemedelsbehandling

Työterveyshuolto/Företagshälsovård

Sverige

Klinisk farmakologi

Yrkes- och miljömedicin

United Kingdom

Clinical pharmacology and therapeutics

Pracovné lekárstvo

| | Alergológia | Nukleárna medicína |
| --- | --- | --- |
| | Minimálna dĺžka štúdia v odbore: 3 roky | Minimálna dĺžka štúdia v odbore: 4 roky |
| Štát | Názov | Názov |
| Belgique/België/Belgien | | Médecine nucléaire/Nucleaire geneeskunde |
| България | Клинична алергология | Нуклеарна медицина |
| Česká republika | Alergologie a klinická imunologie | Nukleární medicína |
| Danmark | | Klinisk fysiologi og nuklearmedicin |
| Deutschland | | Nuklearmedizin |
| Eesti | | |
| Ελλάδα | Αλλεργιολογία | Πυρηνική Ιατρική |
| España | Alergología | Medicina nuclear |
| France | | Médecine nucléaire |
| Hrvatska | Alergologija i klinička imunologija | Nuklearna medicina |
| Ireland | | |
| Italia | Allergologia ed immunologia clinica | Medicina nucleare |
| Κύπρος | Αλλεργιολογία | Πυρηνική Ιατρική |
| Latvija | Alergoloģija | |
| Lietuva | Alergologija ir klinikinė imunologija | |
| Luxembourg | | Médecine nucléaire |
| Magyarország | Allergológia és klinikai immunológia | Nukleáris medicina |
| Malta | | Mediċina Nukleari |
| Nederland | Allergologie (43) | Nucleaire geneeskunde |
| Österreich | | Nuklearmedizin |
| Polska | Alergologia | Medycyna nuklearna |
| Portugal | Imuno-alergologia | Medicina nuclear |
| România | Alergologie şi imunologie clinică | Medicină nucleară |
| Slovenija | | Nuklearna medicina |
| Slovensko | Klinická imunológia a alergológia | Nukleárna medicína |
| Suomi/Finland | | Kliininen fysiologia ja isotooppilääketiede/Klinisk fysiologi och nukleärmedicin |
| Sverige | Allergisjukdomar | Nukleärmedicin |
| United Kingdom | | Nukleárna medicína |

Alergológia

Nukleárna medicína

Minimálna dĺžka štúdia v odbore: 3 roky

Minimálna dĺžka štúdia v odbore: 4 roky

Štát

Názov

Názov

Belgique/België/Belgien

Médecine nucléaire/Nucleaire geneeskunde

България

Клинична алергология

Нуклеарна медицина

Česká republika

Alergologie a klinická imunologie

Nukleární medicína

Danmark

Klinisk fysiologi og nuklearmedicin

Deutschland

Nuklearmedizin

Eesti

Ελλάδα

Αλλεργιολογία

Πυρηνική Ιατρική

España

Alergología

Medicina nuclear

France

Médecine nucléaire

Hrvatska

Alergologija i klinička imunologija

Nuklearna medicina

Ireland

Italia

Allergologia ed immunologia clinica

Medicina nucleare

Κύπρος

Αλλεργιολογία

Πυρηνική Ιατρική

Latvija

Alergoloģija

Lietuva

Alergologija ir klinikinė imunologija

Luxembourg

Médecine nucléaire

Magyarország

Allergológia és klinikai immunológia

Nukleáris medicina

Malta

Mediċina Nukleari

Nederland

Allergologie (43)

Nucleaire geneeskunde

Österreich

Nuklearmedizin

Polska

Alergologia

Medycyna nuklearna

Portugal

Imuno-alergologia

Medicina nuclear

România

Alergologie şi imunologie clinică

Medicină nucleară

Slovenija

Nuklearna medicina

Slovensko

Klinická imunológia a alergológia

Nukleárna medicína

Suomi/Finland

Kliininen fysiologia ja isotooppilääketiede/Klinisk fysiologi och nukleärmedicin

Sverige

Allergisjukdomar

Nukleärmedicin

United Kingdom

Nukleárna medicína

| | Maxilofaciálna chirurgia (základná lekárska príprava) | Biologická hematológia |
| --- | --- | --- |
| | Minimálna dĺžka štúdia v odbore: 5 rokov | Minimálna dĺžka štúdia v odbore: 4 roky |
| Štát | Názov | Názov |
| Belgique/België/Belgien | | |
| България | Лицево-челюстна хирургия | Трансфузионна хематология |
| Česká republika | Maxilofaciální chirurgie | |
| Danmark | | |
| Deutschland | | |
| Eesti | | |
| Ελλάδα | | |
| España | Cirugía oral y maxilofacial | |
| France | Chirurgie maxillo-faciale et stomatologie | Hématologie |
| Hrvatska | Maksilofacijalna kirurgija | |
| Ireland | | |
| Italia | Chirurgia maxillo-facciale | |
| Κύπρος | | |
| Latvija | Mutes, sejas un žokļu ķirurģija | |
| Lietuva | Veido ir žandikaulių chirurgija | |
| Luxembourg | Chirurgie maxillo-faciale | Hématologie biologique |
| Magyarország | Szájsebészet (44) | |
| Malta | | |
| Nederland | | |
| Österreich | Mund– Kiefer – und Gesichtschirurgie (45) | |
| Polska | Chirurgia szczekowo-twarzowa | |
| Portugal | Cirurgia maxilo-facial | Hematologia clinica |
| România | | |
| Slovenija | Maxilofacialna kirurgija | |
| Slovensko | Maxilofaciálna chirurgia | |
| Suomi/Finland | | |
| Sverige | | |
| United Kingdom | | |

Maxilofaciálna chirurgia (základná lekárska príprava)

Biologická hematológia

Minimálna dĺžka štúdia v odbore: 5 rokov

Minimálna dĺžka štúdia v odbore: 4 roky

Štát

Názov

Názov

Belgique/België/Belgien

България

Лицево-челюстна хирургия

Трансфузионна хематология

Česká republika

Maxilofaciální chirurgie

Danmark

Deutschland

Eesti

Ελλάδα

España

Cirugía oral y maxilofacial

France

Chirurgie maxillo-faciale et stomatologie

Hématologie

Hrvatska

Maksilofacijalna kirurgija

Ireland

Italia

Chirurgia maxillo-facciale

Κύπρος

Latvija

Mutes, sejas un žokļu ķirurģija

Lietuva

Veido ir žandikaulių chirurgija

Luxembourg

Chirurgie maxillo-faciale

Hématologie biologique

Magyarország

Szájsebészet (44)

Malta

Nederland

Österreich

Mund– Kiefer – und Gesichtschirurgie (45)

Polska

Chirurgia szczekowo-twarzowa

Portugal

Cirurgia maxilo-facial

Hematologia clinica

România

Slovenija

Maxilofacialna kirurgija

Slovensko

Maxilofaciálna chirurgia

Suomi/Finland

Sverige

United Kingdom

| | Stomatológia | Dermatológia |
| --- | --- | --- |
| | Minimálna dĺžka štúdia v odbore: 3 roky | Minimálna dĺžka štúdia v odbore: 4 roky |
| Štát | Názov | Názov |
| Belgique/België/Belgien | | |
| България | | |
| Česká republika | | |
| Danmark | | |
| Deutschland | | |
| Eesti | | |
| Ελλάδα | | |
| España | Estomatología | |
| France | Stomatologie | |
| Hrvatska | | |
| Ireland | | Dermatológia |
| Italia | Odontostomatologia (46) | |
| Κύπρος | | |
| Latvija | | |
| Lietuva | | |
| Luxembourg | Stomatologie | |
| Magyarország | | |
| Malta | | Dermatoloġija |
| Nederland | | |
| Österreich | | |
| Polska | | |
| Portugal | Estomatologia | |
| România | | |
| Slovenija | | |
| Slovensko | | |
| Suomi/Finland | | |
| Sverige | | |
| United Kingdom | | Dermatológia |

Stomatológia

Dermatológia

Minimálna dĺžka štúdia v odbore: 3 roky

Minimálna dĺžka štúdia v odbore: 4 roky

Štát

Názov

Názov

Belgique/België/Belgien

България

Česká republika

Danmark

Deutschland

Eesti

Ελλάδα

España

Estomatología

France

Stomatologie

Hrvatska

Ireland

Dermatológia

Italia

Odontostomatologia (46)

Κύπρος

Latvija

Lietuva

Luxembourg

Stomatologie

Magyarország

Malta

Dermatoloġija

Nederland

Österreich

Polska

Portugal

Estomatologia

România

Slovenija

Slovensko

Suomi/Finland

Sverige

United Kingdom

Dermatológia

| | Venerológia | Tropické lekárstvo |
| --- | --- | --- |
| | Minimálna dĺžka štúdia v odbore: 4 roky | Minimálna dĺžka štúdia v odbore: 4 roky |
| Štát | Názov | Názov |
| Belgique/België/Belgien | | |
| България | | |
| Česká republika | | |
| Danmark | | |
| Deutschland | | |
| Eesti | | |
| Ελλάδα | | |
| España | | |
| France | | |
| Hrvatska | | |
| Ireland | Genito-urinary medicine | Tropické lekárstvo |
| Italia | | Medicina tropicale |
| Κύπρος | | |
| Latvija | | |
| Lietuva | | |
| Luxembourg | | |
| Magyarország | | Trópusi betegségek |
| Malta | Mediċina Uro-ġenetali | |
| Nederland | | |
| Österreich | | — | Spezifische Prophylaxe und Tropenmedizin |

Venerológia

Tropické lekárstvo

Minimálna dĺžka štúdia v odbore: 4 roky

Minimálna dĺžka štúdia v odbore: 4 roky

Štát

Názov

Názov

Belgique/België/Belgien

България

Česká republika

Danmark

Deutschland

Eesti

Ελλάδα

España

France

Hrvatska

Ireland

Genito-urinary medicine

Tropické lekárstvo

Italia

Medicina tropicale

Κύπρος

Latvija

Lietuva

Luxembourg

Magyarország

Trópusi betegségek

Malta

Mediċina Uro-ġenetali

Nederland

Österreich

—

Spezifische Prophylaxe und Tropenmedizin

| — | Klinische Immunologie und Spezifische Prophylaxe und Tropenmedizin (47) |
| --- | --- |

—

Klinische Immunologie und Spezifische Prophylaxe und Tropenmedizin (47)

Polska

Medycyna transportu

Portugal

Medicina tropical

România

Slovenija

Slovensko

Tropická medicína

Suomi/Finland

Sverige

United Kingdom

Genito-urinary medicine

Tropické lekárstvo

| | Gastroenterologická chirurgia | Úrazová a urgentná medicína |
| --- | --- | --- |
| | Minimálna dĺžka štúdia v odbore: 5 rokov | Minimálna dĺžka štúdia v odbore: 5 rokov |
| Štát | Názov | Názov |
| Belgique/België/Belgien | Chirurgie abdominale/Heelkunde op het abdomen (48) | |
| България | Гастроентерологичнa хирургия | Спешна медицина |
| Česká republika | | — | Traumatologie |

Gastroenterologická chirurgia

Úrazová a urgentná medicína

Minimálna dĺžka štúdia v odbore: 5 rokov

Minimálna dĺžka štúdia v odbore: 5 rokov

Štát

Názov

Názov

Belgique/België/Belgien

Chirurgie abdominale/Heelkunde op het abdomen (48)

България

Гастроентерологичнa хирургия

Спешна медицина

Česká republika

—

Traumatologie

| — | Urgentní medicína |
| --- | --- |

—

Urgentní medicína

Danmark

Deutschland

Visceralchirurgie

Eesti

Ελλάδα

España

France

Chirurgie viscérale et digestive

Hrvatska

Abdominalna kirurgija

Hitna medicina

Ireland

Emergency medicine

Italia

Chirurgia dell'apparato digerente

Medicina d'emergenza-urgenza (49)

Κύπρος

Latvija

Lietuva

Abdominalinė chirurgija

Luxembourg

Chirurgie gastro-entérologique

Magyarország

Oxyológia és sürgősségi orvostan

Malta

Mediċina tal-Aċċidenti u l-Emerġenza

Nederland

Österreich

Polska

Medycyna ratunkowa

Portugal

România

Medicină de urgenţă

Slovenija

Abdominalna kirurgija

Urgentna medicina

Slovensko

Gastroenterologická chirurgia

| — | Úrazová chirurgia |
| --- | --- |

—

Úrazová chirurgia

| — | Urgentná medicína |
| --- | --- |

—

Urgentná medicína

Suomi/Finland

Gastroenterologinen kirurgia/Gastroenterologisk kirurgi

Akuuttilääketiede/Akutmedicin

Sverige

United Kingdom

Emergency medicine

| | Klinická neurofyziológia | Dentálna, ústna a maxilofaciálna chirurgia (základná lekárska odborná príprava a základná odborná príprava zubného lekára) (50) |
| --- | --- | --- |
| | Minimálna dĺžka štúdia v odbore: 4 roky | Minimálna dĺžka štúdia v odbore: 4 roky |
| Štát | Názov | Názov |
| Belgique/België/Belgien | | Stomatologie et chirurgie orale et maxillo-faciale/Stomatologie en mond-, kaak- en aangezichtschirurgie |
| България | | Дентална, орална и лицево-челюстна хирургия |
| Česká republika | | |
| Danmark | | |
| Deutschland | | — | Mund-, Kiefer- und Gesichtschirurgie |

Klinická neurofyziológia

Dentálna, ústna a maxilofaciálna chirurgia (základná lekárska odborná príprava a základná odborná príprava zubného lekára) (50)

Minimálna dĺžka štúdia v odbore: 4 roky

Minimálna dĺžka štúdia v odbore: 4 roky

Štát

Názov

Názov

Belgique/België/Belgien

Stomatologie et chirurgie orale et maxillo-faciale/Stomatologie en mond-, kaak- en aangezichtschirurgie

България

Дентална, орална и лицево-челюстна хирургия

Česká republika

Danmark

Deutschland

—

Mund-, Kiefer- und Gesichtschirurgie

| — | Mund-Kiefer-Gesichtschirurgie (51) |
| --- | --- |

—

Mund-Kiefer-Gesichtschirurgie (51)

Eesti

Ελλάδα

Στοματική και Γναθοπροσωπική Χειρουργική (52)

España

Neurofisiologia clínica

France

Hrvatska

Ireland

Klinická neurofyziológia

Oral and maxillo-facial surgery

Italia

Κύπρος

Στοματο-Γναθο-Προσωποχειρουργική

Latvija

Lietuva

Luxembourg

Chirurgie dentaire, orale et maxillo-faciale

Magyarország

Arc-állcsont-szájsebészet

Malta

Newrofiżjoloġija Klinika

Kirurġija tal-għadam tal-wiċċ

Nederland

Österreich

Mund-, Kiefer- und Gesichtschirurgie

Polska

Portugal

România

Chirurgie Orală şi Maxilo-facială (53)

Slovenija

Slovensko

Suomi/Finland

Kliininen neurofysiologia/Klinisk neurofysiologi

Suu- ja leukakirurgia/Oral och maxillofacial kirurgi

Sverige

Klinisk neurofysiologi

United Kingdom

Klinická neurofyziológia

Oral and maxillo-facial surgery

| | Klinická onkológia | Lekárska genetika |
| --- | --- | --- |
| | Minimálna dĺžka štúdia v odbore: 5 rokov | Minimálna dĺžka štúdia v odbore: 4 roky |
| Štát | Názov | Názov |
| Belgique/België/Belgien | Oncologie médicale/Medische oncologie | |
| България | Медицинска онкология | Медицинска генетика |
| Česká republika | Klinická onkologie | Lékařská genetika |
| Danmark | | Klinisk genetik |
| Deutschland | | Humangenetik |
| Eesti | | Meditsiinigeneetika |
| Ελλάδα | Παθολογική Ογκολογία | |
| España | Oncología Médica | |
| France | Oncologie | Génétique médicale |
| Hrvatska | | |
| Ireland | Klinická onkológia | Clinical genetics |
| Italia | Oncologia medica | Genetica medica |
| Κύπρος | Ακτινοθεραπευτική Ογκολογία | |
| Latvija | Onkoloģija ķīmijterapija | Medicīnas ģenētika |
| Lietuva | Chemoterapinė onkologija | Genetika |
| Luxembourg | Oncologie médicale | Médecine génétique |
| Magyarország | Klinikai onkológia | Klinikai genetika |
| Malta | | |
| Nederland | | Klinische genetica |
| Österreich | | Medizinische Genetik |
| Polska | Onkologia kliniczna | Genetyka kliniczna |
| Portugal | Oncologia médica | Genética médica |
| România | Oncologie medicala | Genetica medicala |
| Slovenija | Internistična onkologija | Klinična genetika |
| Slovensko | Klinická onkológia | Lekárska genetica |
| Suomi/Finland | | Perinnöllisyyslääketiede/Medicinsk genetik |
| Sverige | | |
| United Kingdom | Klinická onkológia | Clinical genetics |

Klinická onkológia

Lekárska genetika

Minimálna dĺžka štúdia v odbore: 5 rokov

Minimálna dĺžka štúdia v odbore: 4 roky

Štát

Názov

Názov

Belgique/België/Belgien

Oncologie médicale/Medische oncologie

България

Медицинска онкология

Медицинска генетика

Česká republika

Klinická onkologie

Lékařská genetika

Danmark

Klinisk genetik

Deutschland

Humangenetik

Eesti

Meditsiinigeneetika

Ελλάδα

Παθολογική Ογκολογία

España

Oncología Médica

France

Oncologie

Génétique médicale

Hrvatska

Ireland

Klinická onkológia

Clinical genetics

Italia

Oncologia medica

Genetica medica

Κύπρος

Ακτινοθεραπευτική Ογκολογία

Latvija

Onkoloģija ķīmijterapija

Medicīnas ģenētika

Lietuva

Chemoterapinė onkologija

Genetika

Luxembourg

Oncologie médicale

Médecine génétique

Magyarország

Klinikai onkológia

Klinikai genetika

Malta

Nederland

Klinische genetica

Österreich

Medizinische Genetik

Polska

Onkologia kliniczna

Genetyka kliniczna

Portugal

Oncologia médica

Genética médica

România

Oncologie medicala

Genetica medicala

Slovenija

Internistična onkologija

Klinična genetika

Slovensko

Klinická onkológia

Lekárska genetica

Suomi/Finland

Perinnöllisyyslääketiede/Medicinsk genetik

Sverige

United Kingdom

Klinická onkológia

Clinical genetics

5.1.4.   Doklad o formálnych kvalifikáciách všeobecného lekára

| Štát | Doklad o formálnych kvalifikáciách | Názov profesie | Referenčný dátum |
| --- | --- | --- | --- |
| België/Belgique/Belgien | Bijzondere beroepstitel van huisarts/Titre professionnel particulier de médecin généraliste | Huisarts/Médecin généraliste | 31.12.1994 |
| България | Свидетелство за призната специалност по Обща медицина | Лекар-специалист по Обща медицина | 1.1.2007 |
| Česká republika | Diplom o specializaci všeobecné praktické lékařství | Všeobecný praktický lékař | 1.5.2004 |
| Danmark | Bevis for tilladelse til at betegne sig som speciallæge i almen medicin | Alment praktiserende læge/Speciallæge i almen medicin | 31.12.1994 |
| Deutschland | Zeugnis über die spezifische Ausbildung in der Allgemeinmedizin | Facharzt/Fachärztin für Allgemeinmedizin | 31.12.1994 |
| Eesti | Residentuuri lõpetamist tõendav tunnistus
  Diplom peremeditsiini erialal | Perearst | 1.5.2004 |
| Ελλάδα | Τίτλος ιατρικής ειδικότητας γενικής ιατρικής | Iατρός με ειδικότητα γενικής ιατρικής | 31.12.1994 |
| España | Título de especialista en medicina familiar y comunitaria | Especialista en medicina familiar y comunitaria | 31.12.1994 |
| France | Diplômes d'études spécialisées de médecine générale accompagnés du diplôme d'Etat de docteur en médecine | Médecin qualifié en médecine générale | 31.12.1994 |
| Hrvatska | Diploma o specijalističkom usavršavanju | specijalist obiteljske medicine | 1.7.2013 |
| Ireland | Certificate of specific qualifications in general medical practice | General medical practitioner | 31.12.1994 |
| Italia | — | Attestato di formazione specifica in medicina generale |

Štát

Doklad o formálnych kvalifikáciách

Názov profesie

Referenčný dátum

België/Belgique/Belgien

Bijzondere beroepstitel van huisarts/Titre professionnel particulier de médecin généraliste

Huisarts/Médecin généraliste

31.12.1994

България

Свидетелство за призната специалност по Обща медицина

Лекар-специалист по Обща медицина

1.1.2007

Česká republika

Diplom o specializaci všeobecné praktické lékařství

Všeobecný praktický lékař

1.5.2004

Danmark

Bevis for tilladelse til at betegne sig som speciallæge i almen medicin

Alment praktiserende læge/Speciallæge i almen medicin

31.12.1994

Deutschland

Zeugnis über die spezifische Ausbildung in der Allgemeinmedizin

Facharzt/Fachärztin für Allgemeinmedizin

31.12.1994

Eesti

Residentuuri lõpetamist tõendav tunnistus

Diplom peremeditsiini erialal

Perearst

1.5.2004

Ελλάδα

Τίτλος ιατρικής ειδικότητας γενικής ιατρικής

Iατρός με ειδικότητα γενικής ιατρικής

31.12.1994

España

Título de especialista en medicina familiar y comunitaria

Especialista en medicina familiar y comunitaria

31.12.1994

France

Diplômes d'études spécialisées de médecine générale accompagnés du diplôme d'Etat de docteur en médecine

Médecin qualifié en médecine générale

31.12.1994

Hrvatska

Diploma o specijalističkom usavršavanju

specijalist obiteljske medicine

1.7.2013

Ireland

Certificate of specific qualifications in general medical practice

General medical practitioner

31.12.1994

Italia

—

Attestato di formazione specifica in medicina generale

| — | Diploma di formazione specifica in medicina generale |
| --- | --- |

—

Diploma di formazione specifica in medicina generale

Medico di medicina generale

31.12.1994

Κύπρος

Τίτλος Ειδικότητας Γενικής Ιατρικής

Ιατρός Γενικής Ιατρικής

1.5.2004

Latvija

Ģimenes ārsta sertifikāts

Ģimenes (vispārējās prakses) ārsts

1.5.2004

Lietuva

| 1. | Šeimos gydytojo rezidentūros pažymėjimas |
| --- | --- |

1.

Šeimos gydytojo rezidentūros pažymėjimas

Šeimos medicinos gydytojas

1.5.2004

| 2. | Rezidentūros pažymėjimas
  (šeimos gydytojo profesinė kvalifikacija) |
| --- | --- |

2.

Rezidentūros pažymėjimas

(šeimos gydytojo profesinė kvalifikacija)

Šeimos gydytojas

Luxembourg

Diplôme de formation spécifique en medicine générale

Médecin généraliste

31.12.1994

Magyarország

Háziorvostan szakorvosa bizonyítvány

Háziorvostan szakorvosa

1.5.2004

Malta

Tabib tal-familja

Mediċina tal-familja

1.5.2004

Nederland

Certificaat van inschrijving in een specialistenregister van huisartsen

Huisarts, Verpleeghuisarts en arts voor verstandelijk gehandicapte Registratie Commissie (HVRC)

31.12.1994

Diploma geneeskundig specialist

Registratiecommissie Geneeskundig Specialisten (RGS) van de Koninklijke Nederlandsche Maatschappij tot Bevordering der Geneeskunst (54)

Österreich

Diplom über die besondere Ausbildung in der Allgemeinmedizin

Arzt für Allgemeinmedizin

31.12.1994

Polska

Dyplom uzyskania tytułu specjalisty w dziedzinie medycyny rodzinnej

Specjalista w dziedzinie medycyny rodzinnej

1.5.2004

Portugal

Título de especialista em medicina geral e familiar

Especialista em medicina geral e familiar

31.12.1994

România

Certificat de medic specialist medicină de familie

Medic specialist medicină de familie

1.1.2007

Slovenija

Potrdilo o opravljenem specialističnem izpitu iz

družinske medicine

Specialist družinske medicine/Specialistka družinske medicine

1.5.2004

Slovensko

Diplom o špecializácii v odbore „všeobecné lekárstvo“

Všeobecný lekár

1.5.2004

Suomi/Finland

Todistus yleislääketieteen erityiskoulutuksesta/Bevis om särskild allmänläkarutbildning

Yleislääketieteen erityiskoulutuksen suorittanut laillistettu lääkäri/Legitimerad läkare som har fullgjort särskild allmänläkarutbildning

1.1.1994

Sverige

Bevis om specialistkompetens i allmänmedicin

Specialist i allmänmedicin

31.12.1994

United Kingdom

Certificate of completion of training

General practitioner

31.12.1994

| 2. | Bod 5.2.2 sa nahrádza takto:
  „5.2.2.   Doklad o formálnych kvalifikáciách sestier zodpovedných za všeobecnú starostlivosť










  Štát | Doklad o formálnych kvalifikáciách | Orgán udeľujúci doklad o kvalifikácii | Názov profesie | Referenčný dátum |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| België/Belgique/Belgien | — | Diploma gegradueerde verpleger/verpleegster/Diplôme d'infirmier(ère) graduée)/Diplom eines (einer) graduierten Krankenpflegers (-pflegerin) |

2.

Bod 5.2.2 sa nahrádza takto:

„5.2.2.   Doklad o formálnych kvalifikáciách sestier zodpovedných za všeobecnú starostlivosť

Štát

Doklad o formálnych kvalifikáciách

Orgán udeľujúci doklad o kvalifikácii

Názov profesie

Referenčný dátum

België/Belgique/Belgien

—

Diploma gegradueerde verpleger/verpleegster/Diplôme d'infirmier(ère) graduée)/Diplom eines (einer) graduierten Krankenpflegers (-pflegerin)

| — | De erkende opleidingsinstituten/Les établissements d'enseignement reconnus/Die anerkannten Ausbildungsanstalten |
| --- | --- |

—

De erkende opleidingsinstituten/Les établissements d'enseignement reconnus/Die anerkannten Ausbildungsanstalten

| — | Hospitalier(ère)/Verpleegassistente) |
| --- | --- |

—

Hospitalier(ère)/Verpleegassistente)

29.6.1979

| — | De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap/Le Jury compétent d'enseignement de la Communauté française/Der zuständige Prüfungsausschuß der Deutschsprachigen Gemeinschaft |
| --- | --- |

—

De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap/Le Jury compétent d'enseignement de la Communauté française/Der zuständige Prüfungsausschuß der Deutschsprachigen Gemeinschaft

| — | Infirmier(ère) hospitalier(ère)/Ziekenhuisverpleger(-verpleegster) |
| --- | --- |

—

Infirmier(ère) hospitalier(ère)/Ziekenhuisverpleger(-verpleegster)

| — | Diploma in de ziekenhuisverpleegkunde/Brevet d'infirmier(ère) hospitalier(ère)/Brevet eines (einer) Krankenpflegers (-pflegerin) |
| --- | --- |

—

Diploma in de ziekenhuisverpleegkunde/Brevet d'infirmier(ère) hospitalier(ère)/Brevet eines (einer) Krankenpflegers (-pflegerin)

| — | Brevet van verpleegassistente)/Brevet d'hospitalier(ère)/Brevet einer Pflegeassistentin |
| --- | --- |

—

Brevet van verpleegassistente)/Brevet d'hospitalier(ère)/Brevet einer Pflegeassistentin

България

Диплома за висше образование на образователно-квалификационна степен „Бакалавър“ с професионална квалификация „Медицинска сестра“

Университет

Медицинска сестра

1.1.2007

Česká republika

| 1. | Diplom o ukončení studia ve studijním programu ošetřovatelství ve studijním oboru všeobecná sestra (bakalář, Bc.) |
| --- | --- |

1.

Diplom o ukončení studia ve studijním programu ošetřovatelství ve studijním oboru všeobecná sestra (bakalář, Bc.)

| 1. | Vysoká škola zřízená nebo uznaná státem |
| --- | --- |

1.

Vysoká škola zřízená nebo uznaná státem

| — | Všeobecná sestra |
| --- | --- |

—

Všeobecná sestra

1.5.2004

| 2. | Diplom o ukončení studia ve studijním oboru diplomovaná všeobecná sestra (diplomovaný specialista, DiS.), accompanied by the following certificate: – Vysvědčení o absolutoriu |
| --- | --- |

2.

Diplom o ukončení studia ve studijním oboru diplomovaná všeobecná sestra (diplomovaný specialista, DiS.), accompanied by the following certificate: – Vysvědčení o absolutoriu

| 2. | Vyšší odborná škola zřízená nebo uznaná státem |
| --- | --- |

2.

Vyšší odborná škola zřízená nebo uznaná státem

| — | Všeobecný ošetřovatel |
| --- | --- |

—

Všeobecný ošetřovatel

Danmark

Bevis for uddannelsen til professionsbachelor i sygepleje

Professionshøjskole

Sygeplejerske

29.6.1979

Deutschland

Zeugnis über die staatliche Prüfung in der Krankenpflege

Staatlicher Prüfungsausschuss

Gesundheits- und Krankenpflegerin/Gesundheits- und Krankenpfleger

29.6.1979

Eesti

| 1. | Diplom õe erialal |
| --- | --- |

1.

Diplom õe erialal

| 1. | Tallinna Meditsiinikool
  Tartu Meditsiinikool
  Kohtla-Järve Meditsiinikool |
| --- | --- |

1.

Tallinna Meditsiinikool

Tartu Meditsiinikool

Kohtla-Järve Meditsiinikool

õde

1.5.2004

| 2. | Õe põhikoolituse diplom |
| --- | --- |

2.

Õe põhikoolituse diplom

| 2. | Tallinna Tervishoiu Kõrgkool |
| --- | --- |

2.

Tallinna Tervishoiu Kõrgkool

| 3. | Õe põhiõpe diplom |
| --- | --- |

3.

Õe põhiõpe diplom

| 3. | Tartu Tervishoiu Kõrgkool |
| --- | --- |

3.

Tartu Tervishoiu Kõrgkool

Ελλάδα

| 1. | Πτυχίο Νοσηλευτικής Παν/μίου Αθηνών |
| --- | --- |

1.

Πτυχίο Νοσηλευτικής Παν/μίου Αθηνών

| 1. | Πανεπιστήμιο Αθηνών |
| --- | --- |

1.

Πανεπιστήμιο Αθηνών

Διπλωματούχος ή πτυχιούχος νοσοκόμος, νοσηλευτής ή νοσηλεύτρια

1.1.1981

| 2. | Πτυχίο Νοσηλευτικής Τεχνολογικών Εκπαιδευτικών Ιδρυμάτων (Τ.Ε.Ι.) |
| --- | --- |

2.

Πτυχίο Νοσηλευτικής Τεχνολογικών Εκπαιδευτικών Ιδρυμάτων (Τ.Ε.Ι.)

| 2. | Τεχνολογικά Εκπαιδευτικά Ιδρύματα Υπουργείο Εθνικής Παιδείας και Θρησκευμάτω |
| --- | --- |

2.

Τεχνολογικά Εκπαιδευτικά Ιδρύματα Υπουργείο Εθνικής Παιδείας και Θρησκευμάτω

| 3. | Πτυχίο Αξιωματικών Νοσηλευτικής |
| --- | --- |

3.

Πτυχίο Αξιωματικών Νοσηλευτικής

| 3. | Υπουργείο Εθνικής 'Αμυνας |
| --- | --- |

3.

Υπουργείο Εθνικής 'Αμυνας

| 4. | Πτυχίο Αδελφών Νοσοκόμων πρώην Ανωτέρων Σχολών Υπουργείου Υγείας και Πρόνοιας |
| --- | --- |

4.

Πτυχίο Αδελφών Νοσοκόμων πρώην Ανωτέρων Σχολών Υπουργείου Υγείας και Πρόνοιας

| 4. | Υπουργείο Υγείας και Πρόνοιας |
| --- | --- |

4.

Υπουργείο Υγείας και Πρόνοιας

| 5. | Πτυχίο Αδελφών Νοσοκόμων και Επισκεπτριών πρώην Ανωτέρων Σχολών Υπουργείου Υγείας και Πρόνοιας |
| --- | --- |

5.

Πτυχίο Αδελφών Νοσοκόμων και Επισκεπτριών πρώην Ανωτέρων Σχολών Υπουργείου Υγείας και Πρόνοιας

| 5. | Υπουργείο Υγείας και Πρόνοιας |
| --- | --- |

5.

Υπουργείο Υγείας και Πρόνοιας

| 6. | Πτυχίο Τμήματος Νοσηλευτικής |
| --- | --- |

6.

Πτυχίο Τμήματος Νοσηλευτικής

| 6. | ΚΑΤΕΕ Υπουργείου Εθνικής Παιδείας και Θρησκευμάτων |
| --- | --- |

6.

ΚΑΤΕΕ Υπουργείου Εθνικής Παιδείας και Θρησκευμάτων

| 7. | Πτυχίο Τμήματος Νοσηλευτικής Πανεπιστήμιου Πελοποννήσου |
| --- | --- |

7.

Πτυχίο Τμήματος Νοσηλευτικής Πανεπιστήμιου Πελοποννήσου

| 7. | Πανεπιστήμιο Πελοποννήσου |
| --- | --- |

7.

Πανεπιστήμιο Πελοποννήσου

España

Título de Diplomado universitario en Enfermería

| — | Ministerio de Educación y Cultura |
| --- | --- |

—

Ministerio de Educación y Cultura

| — | El rector de una Universidad |
| --- | --- |

—

El rector de una Universidad

Enfermero/a diplomado/a

1.1.1986

Titulo de Graduado/a en Enfermería

| — | El rector de una Universidad |
| --- | --- |

—

El rector de una Universidad

Graduado/a en Enfermería

1.1.1986

France

| — | Diplôme d'Etat d'infirmier(ère) |
| --- | --- |

—

Diplôme d'Etat d'infirmier(ère)

| — | Diplôme d'Etat d'infirmier(ère) délivré en vertu du décret no 99-1147 du 29 décembre 1999 |
| --- | --- |

—

Diplôme d'Etat d'infirmier(ère) délivré en vertu du décret no 99-1147 du 29 décembre 1999

Le ministère de la santé

Infirmier(ère)

29.6.1979

Hrvatska

| 1. | Svjedodžba „medicinska sestra opće njege/medicinski tehničar opće njege“ |
| --- | --- |

1.

Svjedodžba „medicinska sestra opće njege/medicinski tehničar opće njege“

| 1. | Srednje strukovne škole koje izvode program za stjecanje kvalifikacije „medicinska sestra opće njege/medicinski tehničar opće njege“ |
| --- | --- |

1.

Srednje strukovne škole koje izvode program za stjecanje kvalifikacije „medicinska sestra opće njege/medicinski tehničar opće njege“

| 1. | medicinska sestra opće njege/medicinski tehničar opće njege |
| --- | --- |

1.

medicinska sestra opće njege/medicinski tehničar opće njege

1.7.2013

| 2. | Svjedodžba „prvostupnik (baccalaureus) sestrinstva/prvostupnica (baccalaurea) sestrinstva“ |
| --- | --- |

2.

Svjedodžba „prvostupnik (baccalaureus) sestrinstva/prvostupnica (baccalaurea) sestrinstva“

| 2. | Medicinski fakulteti sveučilišta u Republici Hrvatskoj
  Sveučilišta u Republici Hrvatskoj
  Veleučilišta u Republici Hrvatskoj |
| --- | --- |

2.

Medicinski fakulteti sveučilišta u Republici Hrvatskoj

Sveučilišta u Republici Hrvatskoj

Veleučilišta u Republici Hrvatskoj

| 2. | prvostupnik (baccalaureus) sestrinstva/prvostupnica (baccalaurea) sestrinstva |
| --- | --- |

2.

prvostupnik (baccalaureus) sestrinstva/prvostupnica (baccalaurea) sestrinstva

Ireland

| 1. | Certificate of Registered General Nurse (55) |
| --- | --- |

1.

Certificate of Registered General Nurse (55)

| 1. | An Bórd Altranais (The Nursing Board) [up to 1 October 2012];
  Bórd Altranais agus Cnáimhseachais na hEireann (The Nursing and Midwifery Board of Ireland) [from 2 October 2012] |
| --- | --- |

1.

An Bórd Altranais (The Nursing Board) [up to 1 October 2012];

Bórd Altranais agus Cnáimhseachais na hEireann (The Nursing and Midwifery Board of Ireland) [from 2 October 2012]

Registered General Nurse (RGN)

29.6.1979

| 2. | B.Sc. in Nursing Studies (General) approved by the NMBI (56) |
| --- | --- |

2.

B.Sc. in Nursing Studies (General) approved by the NMBI (56)

| 2. | Third-level Institution delivering the B.Sc. in Nursing Studies approved by the NMBI [as of September 2002] |
| --- | --- |

2.

Third-level Institution delivering the B.Sc. in Nursing Studies approved by the NMBI [as of September 2002]

| 3. | B.Sc. in Children's and General (Integrated) Nursing approved by the NMBI (56) |
| --- | --- |

3.

B.Sc. in Children's and General (Integrated) Nursing approved by the NMBI (56)

| 3. | Third-level Institution delivering the B.Sc. in Children's and General (Integrated) Nursing approved by the NMBI [as of September 2006] |
| --- | --- |

3.

Third-level Institution delivering the B.Sc. in Children's and General (Integrated) Nursing approved by the NMBI [as of September 2006]

Italia

| 1. | Diploma di infermiere professionale |
| --- | --- |

1.

Diploma di infermiere professionale

| 1. | Scuole riconosciute dallo Stato |
| --- | --- |

1.

Scuole riconosciute dallo Stato

| 1. | Infermiere professionale |
| --- | --- |

1.

Infermiere professionale

29.6.1979

| 2. | Diploma di laurea in infermieristica |
| --- | --- |

2.

Diploma di laurea in infermieristica

| 2. | Università |
| --- | --- |

2.

Università

| 2. | Infermiere |
| --- | --- |

2.

Infermiere

Κΰπρος

Δίπλωμα Γενικής Νοσηλευτικής

Νοσηλευτική Σχολή

Εγγεγραμμένος Νοσηλευτής

1.5.2004

Πτυχίο Νοσηλευτικής Τεχνολογικού Πανεπιστημίου Κύπρου

Τεχνολογικό Πανεπιστήμιο Κύπρου

Νοσηλευτής(τρια)

Γενικής Νοσηλευτικής

Πτυχίο Νοσηλευτικής Ευρωπαϊκού Πανεπιστημίου Κύπρου

Ευρωπαϊκό Πανεπιστήμιο Κύπρου

Πτυχίο Νοσηλευτικής Πανεπιστημίου Λευκωσίας – BSc in Nursing

Πανεπιστήμιο Λευκωσίας University of Nicosia

Πτυχίο Γενικής Νοσηλευτικής

Σχολή Επιστημών Υγείας, Πανεπιστήμιο Frederick

Latvija

| 1. | Diploms par māsas kvalifikācijas iegūšanu |
| --- | --- |

1.

Diploms par māsas kvalifikācijas iegūšanu

| 1. | Māsu skolas |
| --- | --- |

1.

Māsu skolas

Māsa

1.5.2004

| 2. | Māsas diploms |
| --- | --- |

2.

Māsas diploms

| 2. | Universitātes tipa augstskola pamatojoties uz Valsts eksāmenu komisijas lēmumu |
| --- | --- |

2.

Universitātes tipa augstskola pamatojoties uz Valsts eksāmenu komisijas lēmumu

Lietuva

| 1. | Aukštojo mokslo diplomas, nurodantis suteiktą bendrosios praktikos slaugytojo profesinę kvalifikaciją |
| --- | --- |

1.

Aukštojo mokslo diplomas, nurodantis suteiktą bendrosios praktikos slaugytojo profesinę kvalifikaciją

| 1. | Universitetas |
| --- | --- |

1.

Universitetas

Bendrosios praktikos slaugytojas

1.5.2004

| 2. | Aukštojo mokslo diplomas (neuniversitetinės studijos), nurodantis suteiktą bendrosios praktikos slaugytojo profesinę kvalifikaciją |
| --- | --- |

2.

Aukštojo mokslo diplomas (neuniversitetinės studijos), nurodantis suteiktą bendrosios praktikos slaugytojo profesinę kvalifikaciją

| 2. | Kolegija |
| --- | --- |

2.

Kolegija

| 3. | Bakalauro diplomas
  (slaugos bakalauro kvalifikacinis laipsnis ir bendrosios praktikos slaugytojo profesinė kvalifikacija) |
| --- | --- |

3.

Bakalauro diplomas

(slaugos bakalauro kvalifikacinis laipsnis ir bendrosios praktikos slaugytojo profesinė kvalifikacija)

| 3. | Universitetas |
| --- | --- |

3.

Universitetas

| 4. | Profesinio bakalauro diplomas (slaugos profesinio bakalauro kvalifikacinis laipsnis ir bendrosios praktikos slaugytojo profesinė kvalifikacija) |
| --- | --- |

4.

Profesinio bakalauro diplomas (slaugos profesinio bakalauro kvalifikacinis laipsnis ir bendrosios praktikos slaugytojo profesinė kvalifikacija)

| 4. | Kolegija |
| --- | --- |

4.

Kolegija

Luxembourg

| — | Diplôme d'Etat d'infirmier |
| --- | --- |

—

Diplôme d'Etat d'infirmier

| — | Diplôme d'Etat d'infirmier hospitalier gradué |
| --- | --- |

—

Diplôme d'Etat d'infirmier hospitalier gradué

Ministère de l'éducation nationale, de la formation professionnelle et des sports

Infirmier

29.6.1979

Magyarország

| 1. | Ápoló bizonyítvány |
| --- | --- |

1.

Ápoló bizonyítvány

| 1. | Szakképző iskola |
| --- | --- |

1.

Szakképző iskola

Ápoló

1.5.2004

| 2. | Ápoló oklevél |
| --- | --- |

2.

Ápoló oklevél

| 2. | Felsőoktatási intézmény |
| --- | --- |

2.

Felsőoktatási intézmény

| 3. | Okleveles ápoló oklevél |
| --- | --- |

3.

Okleveles ápoló oklevél

| 3. | Felsőoktatási intézmény |
| --- | --- |

3.

Felsőoktatási intézmény

Malta

Lawrja jew diploma fl-istudji tal-infermerija

Universita „ta' Malta“

Infermier Registrat tal-Ewwel Livell

1.5.2004

Nederland

| 1. | Diploma's verpleger A, verpleegster A, verpleegkundige A |
| --- | --- |

1.

Diploma's verpleger A, verpleegster A, verpleegkundige A

| 1. | Door een van overheidswege benoemde examencommissie |
| --- | --- |

1.

Door een van overheidswege benoemde examencommissie

Verpleegkundige

29.6.1979

| 2. | Diploma verpleegkundige MBOV (Middelbare Beroepsopleiding Verpleegkundige) |
| --- | --- |

2.

Diploma verpleegkundige MBOV (Middelbare Beroepsopleiding Verpleegkundige)

| 2. | Door een van overheidswege benoemde examencommissie |
| --- | --- |

2.

Door een van overheidswege benoemde examencommissie

| 3. | Diploma verpleegkundige HBOV (Hogere Beroepsopleiding Verpleegkundige) |
| --- | --- |

3.

Diploma verpleegkundige HBOV (Hogere Beroepsopleiding Verpleegkundige)

| 3. | Door een van overheidswege benoemde examencommissie |
| --- | --- |

3.

Door een van overheidswege benoemde examencommissie

| 4. | Diploma beroepsonderwijs verpleegkundige – Kwalificatieniveau 4 |
| --- | --- |

4.

Diploma beroepsonderwijs verpleegkundige – Kwalificatieniveau 4

| 4. | Door een van overheidswege aangewezen opleidingsinstelling |
| --- | --- |

4.

Door een van overheidswege aangewezen opleidingsinstelling

| 5. | Diploma hogere beroepsopleiding verpleegkundige – Kwalificatieniveau 5 |
| --- | --- |

5.

Diploma hogere beroepsopleiding verpleegkundige – Kwalificatieniveau 5

| 5. | Door een van overheidswege aangewezen opleidingsinstelling |
| --- | --- |

5.

Door een van overheidswege aangewezen opleidingsinstelling

Österreich

| 1. | Diplom über die Ausbildung in der all-gemeinen Gesundheits- und Krankenpflege |
| --- | --- |

1.

Diplom über die Ausbildung in der all-gemeinen Gesundheits- und Krankenpflege

| 1. | Schule für allgemeine Gesundheits- und Krankenpflege |
| --- | --- |

1.

Schule für allgemeine Gesundheits- und Krankenpflege

| — | Diplomierte Gesundheits- und Krankenschwester |
| --- | --- |

—

Diplomierte Gesundheits- und Krankenschwester

1.1.1994

| 2. | Diplom als „Diplomierte Krankenschwester, Diplomierter Krankenpfleger“ |
| --- | --- |

2.

Diplom als „Diplomierte Krankenschwester, Diplomierter Krankenpfleger“

| 2. | Allgemeine Krankenpflegeschule |
| --- | --- |

2.

Allgemeine Krankenpflegeschule

| — | Diplomierter Gesundheits- und Krankenpfleger |
| --- | --- |

—

Diplomierter Gesundheits- und Krankenpfleger

| 3. | Diplom über den Abschluss des Fachhochschul-Bachelorstudiengangs „Gesundheits- und Krankenpflege“ |
| --- | --- |

3.

Diplom über den Abschluss des Fachhochschul-Bachelorstudiengangs „Gesundheits- und Krankenpflege“

| 3. | Fachhochschulrat/Fachhochschule |
| --- | --- |

3.

Fachhochschulrat/Fachhochschule

Polska

| — | Dyplom ukończenia studiów wyższych na kierunku pielęgniarstwo z tytułem „magister pielęgniarstwa“ |
| --- | --- |

—

Dyplom ukończenia studiów wyższych na kierunku pielęgniarstwo z tytułem „magister pielęgniarstwa“

| — | Dyplom ukończenia studiów wyższych zawodowych na kierunku/specjalności pielęgniarstwo z tytułem „licencjat pielęgniarstwa“ |
| --- | --- |

—

Dyplom ukończenia studiów wyższych zawodowych na kierunku/specjalności pielęgniarstwo z tytułem „licencjat pielęgniarstwa“

Instytucja prowadząca kształcenie na poziomie wyższym uznana przez właściwe władze

Pielęgniarka

1.5.2004

Portugal

| 1. | Diploma do curso de enfermagem geral |
| --- | --- |

1.

Diploma do curso de enfermagem geral

| 1. | Escolas de Enfermagem |
| --- | --- |

1.

Escolas de Enfermagem

Enfermeiro

1.1.1986

| 2. | Diploma/carta de curso de bacharelato em enfermagem |
| --- | --- |

2.

Diploma/carta de curso de bacharelato em enfermagem

| 2. | Escolas Superiores de Enfermagem |
| --- | --- |

2.

Escolas Superiores de Enfermagem

| 3. | Diploma/Carta de curso de licenciatura em enfermagem |
| --- | --- |

3.

Diploma/Carta de curso de licenciatura em enfermagem

| 3. | Escolas Superiores de Enfermagem; Escolas Superiores de Saúde |
| --- | --- |

3.

Escolas Superiores de Enfermagem; Escolas Superiores de Saúde

România

| 1. | Diplomă de absolvire de asistent medical generalist cu studii superioare de scurtă durată |
| --- | --- |

1.

Diplomă de absolvire de asistent medical generalist cu studii superioare de scurtă durată

| 1. | Universităţi |
| --- | --- |

1.

Universităţi

Asistent medical generalist

1.1.2007

| 2. | Diplomă de licenţă de asistent medical generalist cu studii superioare de lungă durată |
| --- | --- |

2.

Diplomă de licenţă de asistent medical generalist cu studii superioare de lungă durată

| 2. | Universităţi |
| --- | --- |

2.

Universităţi

| 3. | Certificat de competențe profesionale (de asistent medical generalist) |
| --- | --- |

3.

Certificat de competențe profesionale (de asistent medical generalist)

| 3. | Ministerul Educaţiei Naționale |
| --- | --- |

3.

Ministerul Educaţiei Naționale

Slovenija

Diploma, s katero se podeljuje strokovni naslov „diplomirana medicinska sestra/diplomirani zdravstvenik“

| 1. | Univerza |
| --- | --- |

1.

Univerza

| 2. | Visoka strokovna šola |
| --- | --- |

2.

Visoka strokovna šola

Diplomirana medicinska sestra/Diplomirani zdravstvenik

1.5.2004

Slovensko

| 1. | DIPLOM
  ošetrovateľstvo
  „magister“ („Mgr.“) |
| --- | --- |

1.

DIPLOM

ošetrovateľstvo

„magister“ („Mgr.“)

| 1. | Vysoká škola/Univerzita |
| --- | --- |

1.

Vysoká škola/Univerzita

Sestra

1.5.2004

| 2. | DIPLOM
  ošetrovateľstvo
  „bakalár“ („Bc.“) |
| --- | --- |

2.

DIPLOM

ošetrovateľstvo

„bakalár“ („Bc.“)

| 2. | Vysoká škola/Univerzita |
| --- | --- |

2.

Vysoká škola/Univerzita

| 3. | DIPLOM
  diplomovaná všeobecná sestra |
| --- | --- |

3.

DIPLOM

diplomovaná všeobecná sestra

| 3. | Stredná zdravotnícka škola |
| --- | --- |

3.

Stredná zdravotnícka škola

Suomi/Finland

| 1. | Sairaanhoitajan tutkinto/Sjukskötarexamen |
| --- | --- |

1.

Sairaanhoitajan tutkinto/Sjukskötarexamen

| 1. | Terveydenhuolto-oppilaitokset/Hälsovårdsläroanstalter |
| --- | --- |

1.

Terveydenhuolto-oppilaitokset/Hälsovårdsläroanstalter

Sairaanhoitaja/Sjukskötare

1.1.1994

| 2. | Sosiaali- ja terveysalan ammattikorkeakoulututkinto, sairaanhoitaja (AMK)/Yrkeshögskoleexamen inom hälsovård och det sociala området, sjukskötare (YH) |
| --- | --- |

2.

Sosiaali- ja terveysalan ammattikorkeakoulututkinto, sairaanhoitaja (AMK)/Yrkeshögskoleexamen inom hälsovård och det sociala området, sjukskötare (YH)

| 2. | Ammattikorkeakoulut/Yrkeshögskolor |
| --- | --- |

2.

Ammattikorkeakoulut/Yrkeshögskolor

Sverige

Sjuksköterskeexamen

Universitet eller högskola

Sjuksköterska

1.1.1994

United Kingdom

A qualification approved by the Nursing and Midwifery Council or one of its predecessor bodies as attesting to the completion of training required for general nurses by article 31 and the standard of proficiency as required for registration as a Registered Nurse – Adult in its register (57)

Education institutions approved by the Nursing and Midwifery Council or one of its predecessor bodies

Registered Nurse – Adult

29.6.1979

| 3. | Body 5.3.2 a 5.3.3 sa nahrádzajú takto:
  „5.3.2.   Doklad o formálnych kvalifikáciách zubných lekárov











  Štát | Doklad o formálnych kvalifikáciách | Orgán udeľujúci doklad o kvalifikácii | Doplňujúce osvedčenie k dokladu o kvalifikáciách | Názov profesie | Referenčný dátum |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| België/Belgique/Belgien | Diploma van tandarts/Diplôme licencié en science dentaire | — | De universiteiten/Les universités |

3.

Body 5.3.2 a 5.3.3 sa nahrádzajú takto:

„5.3.2.   Doklad o formálnych kvalifikáciách zubných lekárov

Štát

Doklad o formálnych kvalifikáciách

Orgán udeľujúci doklad o kvalifikácii

Doplňujúce osvedčenie k dokladu o kvalifikáciách

Názov profesie

Referenčný dátum

België/Belgique/Belgien

Diploma van tandarts/Diplôme licencié en science dentaire

—

De universiteiten/Les universités

| — | De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap/Le Jury compétent d'enseignement de la Communauté française |
| --- | --- |

—

De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap/Le Jury compétent d'enseignement de la Communauté française

Licentiaat in de tandheelkunde/Licencié en science dentaire

28.1.1980

България

Диплома за висше образование на образователно-квалификационна степен „Магистър“ по „Дентална медицина“ с професионална квалификация „Магистър-лекар по дентална медицина“

Университет

Лекар по дентална медицина

1.1.2007

Česká republika

Diplom o ukončení studia ve studijním programu zubní lékařství (doktor zubního lékařství, MDDr.)

Lékařská fakulta univerzity v České republice

Zubní lékař

1.5.2004

Danmark

Bevis for kandidatuddannelsen i odontologi (cand.odont.)

Universitet

| 1. | Autorisation som tandlæge, udstedt af Sundhedsstyrelsen |
| --- | --- |

1.

Autorisation som tandlæge, udstedt af Sundhedsstyrelsen

| 2. | Tilladelse til selvstændig virke som tandlæge |
| --- | --- |

2.

Tilladelse til selvstændig virke som tandlæge

Tandlæge

28.1.1980

Deutschland

Zeugnis über die Zahnärztliche Prüfung

Zuständige Behörden

Zahnarzt

28.1.1980

Eesti

Hambaarstikraad

Degree in Dentistry (DD)

Diplom hambaarstiteaduse õppekava läbimise kohta

Tartu Ülikool

Hambaarst

1.5.2004

Ελλάδα

Πτυχίο Οδοντιατρικής

Πανεπιστήμιο

Οδοντίατρος ή χειρούργος οδοντίατρος

1.1.1981

España

Título de Licenciado en Odontología

El rector de una universidad

Licenciado en Odontología

1.1.1986

Título de Graduado/a en Odontología

El rector de una Universidad

Graduado/a en Odontología

1.1.1986

France

Diplôme d'Etat de docteur en chirurgie dentaire

Universités

Chirurgien-dentiste

28.1.1980

Hrvatska

Diploma „doktor dentalne medicine/doktorica dentalne medicine“

Fakulteti sveučilišta u Republici Hrvatskoj

doktor dentalne medicine/doktorica dentalne medicine

1.7.2013

Ireland

| — | Bachelor in Dental Science (B.Dent.Sc.) |
| --- | --- |

—

Bachelor in Dental Science (B.Dent.Sc.)

| — | Universities |
| --- | --- |

—

Universities

| — | Dentist |
| --- | --- |

—

Dentist

28.1.1980

| — | Bachelor of Dental Surgery (BDS) |
| --- | --- |

—

Bachelor of Dental Surgery (BDS)

| — | Royal College of Surgeons in Ireland |
| --- | --- |

—

Royal College of Surgeons in Ireland

| — | Dental practitioner |
| --- | --- |

—

Dental practitioner

| — | Licentiate in Dental Surgery (LDS) |
| --- | --- |

—

Licentiate in Dental Surgery (LDS)

| — | Dental surgeon |
| --- | --- |

—

Dental surgeon

Italia

Diploma di laurea in Odontoiatria e Protesi Dentaria

Università

Diploma di abilitazione all'esercizio della professione di odontoiatra

Odontoiatra

28.1.1980

Κύπρος

Πιστοποιητικό Εγγραφής Οδοντιάτρου

Οδοντιατρικό Συμβούλιο

Οδοντίατρος

1.5.2004

Latvija

Zobārsta diploms

Universitātes tipa augstskola

Sertifikāts – kompetentas iestādes izsniegts dokuments, kas apliecina, ka persona ir nokārtojusi sertifikācijas eksāmenu zobārstniecībā

Zobārsts

1.5.2004

Lietuva

| 1. | Aukštojo mokslo diplomas, nurodantis suteiktą gydytojo odontologo kvalifikaciją |
| --- | --- |

1.

Aukštojo mokslo diplomas, nurodantis suteiktą gydytojo odontologo kvalifikaciją

Universitetas

| 1. | Internatūros pažymėjimas, nurodantis suteiktą gydytojo odontologo profesinę kvalifikaciją |
| --- | --- |

1.

Internatūros pažymėjimas, nurodantis suteiktą gydytojo odontologo profesinę kvalifikaciją

Gydytojas odontologas

1.5.2004

| 2. | Magistro diplomas (odontologijos magistro kvalifikacinis laipsnis ir gydytojo odontologo kvalifikacija) |
| --- | --- |

2.

Magistro diplomas (odontologijos magistro kvalifikacinis laipsnis ir gydytojo odontologo kvalifikacija)

| 2. | Internatūros pažymėjimas
  (gydytojo odontologo profesinė kvalifikacija) |
| --- | --- |

2.

Internatūros pažymėjimas

(gydytojo odontologo profesinė kvalifikacija)

Luxembourg

Diplôme d'Etat de docteur en médecine dentaire

Jury d'examen d'Etat

Médecin-dentiste

28.1.1980

Magyarország

Okleveles fogorvos doktor oklevél (doctor medicinae dentariae, dr. med. dent)

Egyetem

Fogorvos

1.5.2004

Malta

Lawrja fil- Kirurġija Dentali

Universita` ta Malta

Kirurgu Dentali

1.5.2004

Nederland

Universitair getuigschrift van een met goed gevolg afgelegd tandartsexamen

Faculteit Tandheelkunde

Tandarts

28.1.1980

Österreich

Bescheid über die Verleihung des akademischen Grades „Doktor der Zahnheilkunde“

| — | Medizinische Universität |
| --- | --- |

—

Medizinische Universität

| — | Medizinische Fakultät der Universität |
| --- | --- |

—

Medizinische Fakultät der Universität

Zahnarzt

1.1.1994

Polska

Dyplom ukończenia studiów wyższych na kierunku lekarsko-dentystycznym lekarskim z tytułem „lekarz dentysta“

Szkoły wyższe

Świadectwo złożenia Lekarsko – Dentystycznego Egzaminu Państwowego (58)
   (60)/Świadectwo złożenia Lekarsko-Dentystycznego Egzaminu Końcowego (59)
   (60)

Lekarz dentysta

1.5.2004

Portugal

| — | Carta de curso de licenciatura em medicina dentária |
| --- | --- |

—

Carta de curso de licenciatura em medicina dentária

| — | Faculdades |
| --- | --- |

—

Faculdades

| — | Institutos Superiores |
| --- | --- |

—

Institutos Superiores

Médico dentista

1.1.1986

| — | Mestrado integrado em medicina dentária |
| --- | --- |

—

Mestrado integrado em medicina dentária

24.3.2006

România

Diplomă de licenţă de medic dentist

| — | Universităţi |
| --- | --- |

—

Universităţi

Medic dentist

1.10.2003

Slovenija

Diploma, s katero se podeljuje strokovni naslov „doktor dentalne medicine/doktorica dentalne medicine“

| — | Univerza |
| --- | --- |

—

Univerza

Potrdilo o opravljenem

strokovnem izpitu za poklic doktor dentalne medicine/doktorica dentalne medicine

Doktor dentalne medicine/Doktorica dentalne medicine

1.5.2004

Slovensko

DIPLOM

zubné lekárstvo

doktor zubného lekárstva („MDDr.“)

Univerzita

Zubný lekár

1.5.2004

Suomi/Finland

Hammaslääketieteen lisensiaatin tutkinto/Odontologie licentiatexamen

| — | Helsingin yliopisto/Helsingfors universitet |
| --- | --- |

—

Helsingin yliopisto/Helsingfors universitet

| — | Oulun yliopisto |
| --- | --- |

—

Oulun yliopisto

| — | Itä-Suomen yliopisto |
| --- | --- |

—

Itä-Suomen yliopisto

| — | Turun yliopisto |
| --- | --- |

—

Turun yliopisto

Sosiaali- ja terveysalan lupa- ja valvontaviraston päätös käytännön palvelun hyväksymisestä/Beslut av Tillstånds- och tillsynsverket för social- och hälsovården om godkännande av prakisk tjänstgöring

Hammaslääkäri/Tandläkare

1.1.1994

Sverige

Tandläkarexamen

Universitet eller högskola

Bevis om legitimation som tandläkare, utfärdat av Socialstyrelsen

Tandläkare

1.1.1994

United Kingdom

| — | Bachelor of Dental Surgery (BDS or B.Ch.D.) |
| --- | --- |

—

Bachelor of Dental Surgery (BDS or B.Ch.D.)

| — | Universities |
| --- | --- |

—

Universities

| — | Dentist |
| --- | --- |

—

Dentist

28.1.1980

| — | Licentiate in Dental Surgery |
| --- | --- |

—

Licentiate in Dental Surgery

| — | Royal Colleges |
| --- | --- |

—

Royal Colleges

| — | Dental practitioner |
| --- | --- |

—

Dental practitioner

| — | Dental surgeon |
| --- | --- |

—

Dental surgeon

5.3.3.   Doklad o formálnych kvalifikáciách špecializovaných zubných lekárov

Chirurgia ústnej dutiny

| Štát | Doklad o formálnych kvalifikáciách | Orgán udeľujúci doklad o kvalifikácii | Referenčný dátum |
| --- | --- | --- | --- |
| België/ Belgique/ Belgien | | | |
| България | Свидетелство за призната специалност по „Орална хирургия“ | Факултет по дентална медицина към Медицински университет | 1.1.2007 |
| Česká republika | Diplom o specializaci (v oboru orální a maxilofaciální chirurgie) | 1. | Institut postgraduálního vzdělávání ve zdravotnictví |

Štát

Doklad o formálnych kvalifikáciách

Orgán udeľujúci doklad o kvalifikácii

Referenčný dátum

België/ Belgique/ Belgien

България

Свидетелство за призната специалност по „Орална хирургия“

Факултет по дентална медицина към Медицински университет

1.1.2007

Česká republika

Diplom o specializaci (v oboru orální a maxilofaciální chirurgie)

1.

Institut postgraduálního vzdělávání ve zdravotnictví

| 2. | Ministerstvo zdravotnictví |
| --- | --- |

2.

Ministerstvo zdravotnictví

19.7.2007

Danmark

Bevis for tilladelse til at betegne sig som specialtandlæge i tand-, mund- og kæbekirurgi

Sundhedsstyrelsen

28.1.1980

Deutschland

Fachzahnärztliche

Anerkennung für Oralchirurgie/Mundchirurgie

Landeszahnärztekammer

28.1.1980

Eesti

Ελλάς

Τίτλoς Οδovτιατρικής ειδικότητας της Γvαθoχειρoυργικής (do 31. decembra 2002)

| — | Περιφέρεια |
| --- | --- |

—

Περιφέρεια

| — | Νoμαρχιακή Αυτoδιoίκηση |
| --- | --- |

—

Νoμαρχιακή Αυτoδιoίκηση

| — | Νoμαρχία |
| --- | --- |

—

Νoμαρχία

1.1.2003

España

France

Hrvatska

Ireland

Certificate of specialist dentist in oral surgery

Competent authority recognised for this purpose by the competent minister

28.1.1980

Italia

Diploma di specialista in Chirurgia Orale

Università

21.5.2005

Κύπρος

Πιστοποιητικό Αναγνώρισης του Ειδικού Οδοντιάτρου στην Στοματική Χειρουργική

Οδοντιατρικό Συμβούλιο

1.5.2004

Latvija

Lietuva

| 1. | Rezidentūros pažymėjimas, nurodantis suteiktą burnos chirurgo profesinę kvalifikaciją |
| --- | --- |

1.

Rezidentūros pažymėjimas, nurodantis suteiktą burnos chirurgo profesinę kvalifikaciją

| 2. | Rezidentūros pažymėjimas (burnos chirurgo profesinė kvalifikacija) |
| --- | --- |

2.

Rezidentūros pažymėjimas (burnos chirurgo profesinė kvalifikacija)

Universitetas

1.5.2004

Luxembourg

Magyarország

Dento-alveoláris sebészet szakorvosa bizonyítvány

Nemzeti Vizsgabizottság

1.5.2004

Malta

Ċertifikat ta' speċjalista dentali fil-Kirurġija tal-ħalq

Kumitat ta' Approvazzjoni dwar Speċjalisti

1.5.2004

Nederland

Bewijs van inschrijving als kaakchirurg in het Specialistenregister

Registratiecommissie Tandheelkundige Specialismen (RTS) van de Koninklijke Nederlandse Maatschappij tot bevordering der Tandheelkunde

28.1.1980

Österreich

Polska

Dyplom uzyskania tytułu specjalisty w dziedzinie chirurgii stomatologicznej

Centrum Egzaminów Medycznych

1.5.2004

Portugal

Título de Especialista em Cirurgia Oral

Ordem dos Médicos Dentistas (OMD)

4.6.2008

România

Certificatul de specialist în Chirurgie dento-alveolară

Ministerul Sănătăţii

17.12.2008

Slovenija

Potrdilo o opravljenem specialističnem izpitu iz oralne kirurgije

| 1. | Ministrstvo za zdravje |
| --- | --- |

1.

Ministrstvo za zdravje

| 2. | Zdravniška zbornica Slovenije |
| --- | --- |

2.

Zdravniška zbornica Slovenije

1.5.2004

Slovensko

Diplom o špecializácii v špecializačnom odbore maxilofaciálna chirurgia

| — | Slovenská zdravotnícka univerzita |
| --- | --- |

—

Slovenská zdravotnícka univerzita

| — | Univerzita Pavla Jozefa Šafárika v Košiciach |
| --- | --- |

—

Univerzita Pavla Jozefa Šafárika v Košiciach

17.12.2008

Suomi/Finland

Erikoishammaslääkärin tutkinto, suu- ja leukakirurgia / Specialtandläkarexamen, oral och maxillofacial kirurgi

Yliopisto

1.1.1994

Sverige

Bevis om specialistkompetens i oral kirurgi

Socialstyrelsen

1.1.1994

United Kingdom

Certificate of completion of specialist training in oral surgery

Competent authority recognised for this purpose

28.1.1980

Ortodoncia

| Štát | Doklad o formálnych kvalifikáciách | Orgán udeľujúci doklad o kvalifikácii | Referenčný dátum |
| --- | --- | --- | --- |
| België/ Belgique/ Belgien | Titre professionnel particulier de dentiste spécialiste en orthodontie/ Bijzondere beroepstitel van tandarts specialist in de orthodontie | Ministre de la Santé publique/ Minister bevoegd voor Volksgezondheid | 27.1.2005 |
| България | Свидетелство за призната специалност по „Ортодонтия“ | Факултет по дентална медицина към Медицински университет | 1.1.2007 |
| Česká republika | Diplom o specializaci (v oboru ortodoncie) | 1. | Institut postgraduálního vzdělávání ve zdravotnictví |

Štát

Doklad o formálnych kvalifikáciách

Orgán udeľujúci doklad o kvalifikácii

Referenčný dátum

België/ Belgique/ Belgien

Titre professionnel particulier de dentiste spécialiste en orthodontie/ Bijzondere beroepstitel van tandarts specialist in de orthodontie

Ministre de la Santé publique/ Minister bevoegd voor Volksgezondheid

27.1.2005

България

Свидетелство за призната специалност по „Ортодонтия“

Факултет по дентална медицина към Медицински университет

1.1.2007

Česká republika

Diplom o specializaci (v oboru ortodoncie)

1.

Institut postgraduálního vzdělávání ve zdravotnictví

| 2. | Ministerstvo zdravotnictví |
| --- | --- |

2.

Ministerstvo zdravotnictví

19.7.2007

Danmark

Bevis for tilladelse til at betegne sig som specialtandlæge i ortodonti

Sundhedsstyrelsen

28.1.1980

Deutschland

Fachzahnärztliche Anerkennung für Kieferorthopädie

Landeszahnärztekammer

28.1.1980

Eesti

Residentuuri lõputunnistus ortodontia erialal

Ortodontia residentuuri lõpetamist tõendav tunnistus

Tartu Ülikool

1.5.2004

Ελλάς

Τίτλoς Οδovτιατρικής ειδικότητας της Ορθoδovτικής

| — | Περιφέρεια |
| --- | --- |

—

Περιφέρεια

| — | Νoμαρχιακή Αυτoδιoίκηση |
| --- | --- |

—

Νoμαρχιακή Αυτoδιoίκηση

| — | Νoμαρχία |
| --- | --- |

—

Νoμαρχία

1.1.1981

España

France

Titre de spécialiste en orthodontie

Conseil National de l'Ordre des chirurgiens dentistes

28.1.1980

Hrvatska

Ireland

Certificate of specialist dentist in orthodontics

Competent authority recognised for this purpose by the competent minister

28.1.1980

Italia

Diploma di specialista in Ortognatodonzia

Università

21.5.2005

Κύπρος

Πιστοποιητικό Αναγνώρισης του Ειδικού Οδοντιάτρου στην Ορθοδοντική

Οδοντιατρικό Συμβούλιο

1.5.2004

Latvija

„Sertifikāts“– kompetentas iestādes izsniegts dokuments, kas apliecina, ka persona ir nokārtojusi sertifikācijas eksāmenu ortodontijā

Latvijas Ārstu biedrība

1.5.2004

Lietuva

| 1. | Rezidentūros pažymėjimas, nurodantis suteiktą gydytojo ortodonto profesinę kvalifikaciją |
| --- | --- |

1.

Rezidentūros pažymėjimas, nurodantis suteiktą gydytojo ortodonto profesinę kvalifikaciją

| 2. | Rezidentūros pažymėjimas (gydytojo ortodonto profesinė kvalifikacija) |
| --- | --- |

2.

Rezidentūros pažymėjimas (gydytojo ortodonto profesinė kvalifikacija)

Universitetas

1.5.2004

Luxembourg

Magyarország

Fogszabályozás szakorvosa bizonyítvány

Nemzeti Vizsgabizottság

1.5.2004

Malta

Ċertifikat ta' speċjalista dentali fl-Ortodonzja

Kumitat ta' Approvazzjoni dwar Speċjalisti

1.5.2004

Nederland

Bewijs van inschrijving als orthodontist in het Specialistenregister

Registratiecommissie Tandheelkundige Specialismen (RTS) van de Koninklijke Nederlandse Maatschappij tot bevordering der Tandheelkunde

28.1.1980

Österreich

Polska

Dyplom uzyskania tytułu specjalisty w dziedzinie ortodoncji

Centrum Egzaminów Medycznych

1.5.2004

Portugal

Título de Especialista em Ortodontia

Ordem dos Médicos Dentistas (OMD)

4.6.2008

România

Certificatul de specialist în Ortodonţie şi Ortopedie dento-facială

Ministerul Sănătăţii

17.12.2008

Slovenija

Potrdilo o opravljenem specialističnem izpitu iz čeljustne in zobne ortopedije

| 1. | Ministrstvo za zdravje |
| --- | --- |

1.

Ministrstvo za zdravje

| 2. | Zdravniška zbornica Slovenije |
| --- | --- |

2.

Zdravniška zbornica Slovenije

1.5.2004

Slovensko

Diplom o špecializácii v špecializačnom odbore čeľustná ortopédia

Slovenská zdravotnícka univerzita

17.12.2008

Suomi/Finland

Erikoishammaslääkärin tutkinto, hampaiston oikomishoito/ Specialtand-läkarexamen, tandreglering

Yliopisto

1.1.1994

Sverige

Bevis om specialistkompetens i ortodonti

Socialstyrelsen

1.1.1994

United Kingdom

Certificate of Completion of specialist training in orthodontics

Competent authority recognised for this purpose

28.1.1980“

| 4. | Bod 5.4.2 sa nahrádza takto:
  „5.4.2.   Doklad o formálnych kvalifikáciách veterinárnych chirurgov:










  Štát | Doklad o formálnych kvalifikáciách | Orgán udeľujúci doklad o kvalifikácii | Doplňujúce osvedčenie k dokladu o kvalifikáciách | Referenčný dátum |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| België/Belgique/Belgien | Diploma van dierenarts/Diplôme de docteur en médecine vétérinaire | — | De universiteiten/Les universités |

4.

Bod 5.4.2 sa nahrádza takto:

„5.4.2.   Doklad o formálnych kvalifikáciách veterinárnych chirurgov:

Štát

Doklad o formálnych kvalifikáciách

Orgán udeľujúci doklad o kvalifikácii

Doplňujúce osvedčenie k dokladu o kvalifikáciách

Referenčný dátum

België/Belgique/Belgien

Diploma van dierenarts/Diplôme de docteur en médecine vétérinaire

—

De universiteiten/Les universités

| — | De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap/Le Jury compétent d'enseignement de la Communauté française |
| --- | --- |

—

De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap/Le Jury compétent d'enseignement de la Communauté française

21.12.1980

България

Диплома за висше образование на образователно-квалификационна

| — | Лесотехнически университет
  София
  Факултет Ветеринарна медицина |
| --- | --- |

—

Лесотехнически университет

София

Факултет Ветеринарна медицина

1.1.2007

степен магистър по специалност Ветеринарна медицина с професионална квалификация Ветеринарен лекар

| — | Тракийски университет
  Стара Загора, Ветеринарномедицински факултет |
| --- | --- |

—

Тракийски университет

Стара Загора, Ветеринарномедицински факултет

Česká republika

| — | Diplom o ukončení studia ve studijním programu veterinární lékařství (doktor veterinární medicíny, MVDr.) |
| --- | --- |

—

Diplom o ukončení studia ve studijním programu veterinární lékařství (doktor veterinární medicíny, MVDr.)

| — | Diplom o ukončení studia ve studijním programu veterinární hygiena a ekologie (doktor veterinární medicíny, MVDr.) |
| --- | --- |

—

Diplom o ukončení studia ve studijním programu veterinární hygiena a ekologie (doktor veterinární medicíny, MVDr.)

Veterinární fakulta univerzity v České republice

1.5.2004

Danmark

Bevis for kandidatuddannelsen i veterinærmedicin (cand.med.vet.)

Københavns Universitet

21.12.1980

Deutschland

| — | Zeugnis über das Ergebnis des Dritten Abschnitts der Tierärztlichen Prüfung und das Gesamtergebnis der Tierärztlichen Prüfung |
| --- | --- |

—

Zeugnis über das Ergebnis des Dritten Abschnitts der Tierärztlichen Prüfung und das Gesamtergebnis der Tierärztlichen Prüfung

Der Vorsitzende des Prüfungsausschusses für die Tierärztliche Prüfung einer Universität oder Hochschule

21.12.1980

| — | Zeugnis über das Ergebnis der Tierärztlichen Prüfung und das Gesamtergebnis der Tierärztlichen Prüfung |
| --- | --- |

—

Zeugnis über das Ergebnis der Tierärztlichen Prüfung und das Gesamtergebnis der Tierärztlichen Prüfung

1.1.2006

Eesti

Diplom: täitnud veterinaarmeditsiini õppekava

Eesti Põllumajandusülikool

1.5.2004

Loomaarstikraad

Degree in Veterinary Medicine (DVM)

Eesti Maaülikool

Ελλάδα

Πτυχίο Κτηνιατρικής

| 1. | Αριστοτέλειο Πανεπιστήμιο Θεσσαλονίκης |
| --- | --- |

1.

Αριστοτέλειο Πανεπιστήμιο Θεσσαλονίκης

| 2. | Πανεπιστήμιο Θεσσαλίας |
| --- | --- |

2.

Πανεπιστήμιο Θεσσαλίας

1.1.1981

España

Título de Licenciado en Veterinaria

| — | Ministerio de Educación y Cultura |
| --- | --- |

—

Ministerio de Educación y Cultura

| — | El rector de una Universidad |
| --- | --- |

—

El rector de una Universidad

1.1.1986

Título de Graduado/a en Veterinaria

| — | El rector de una Universidad |
| --- | --- |

—

El rector de una Universidad

1.1.1986

France

Diplôme d'Etat de docteur vétérinaire

| — | L'Institut d'enseignement supérieur et de recherche en alimentation, santé animale, sciences agronomiques et de l'environnement (Vet Agro Sup); |
| --- | --- |

—

L'Institut d'enseignement supérieur et de recherche en alimentation, santé animale, sciences agronomiques et de l'environnement (Vet Agro Sup);

| — | L'Ecole nationale vétérinaire, agroalimentaire et de l'alimentation, Nantes-Atlantique (ONIRIS); |
| --- | --- |

—

L'Ecole nationale vétérinaire, agroalimentaire et de l'alimentation, Nantes-Atlantique (ONIRIS);

| — | L'Ecole nationale vétérinaire d'Alfort; |
| --- | --- |

—

L'Ecole nationale vétérinaire d'Alfort;

| — | L'Ecole nationale vétérinaire de Toulouse. |
| --- | --- |

—

L'Ecole nationale vétérinaire de Toulouse.

21.12.1980

Hrvatska

Diploma „doktor veterinarske medicine/doktorica veterinarske medicine“

Veterinarski fakultet Sveučilišta u Zagrebu

1.7.2013

Ireland

| — | Diploma of Bachelor in/of Veterinary Medicine (MVB) |
| --- | --- |

—

Diploma of Bachelor in/of Veterinary Medicine (MVB)

| — | Diploma of Membership of the Royal College of Veterinary Surgeons (MRCVS) |
| --- | --- |

—

Diploma of Membership of the Royal College of Veterinary Surgeons (MRCVS)

21.12.1980

Italia

Diploma di laurea in medicina veterinaria

Università

Diploma di abilitazione all'esercizio della medicina veterinaria

1.1.1985

Κύπρος

Πιστοποιητικό Εγγραφής Κτηνιάτρου

Κτηνιατρικό Συμβούλιο

1.5.2004

Latvija

Veterinārārsta diploms

Latvijas Lauksaimniecības Universitāte

1.5.2004

Lietuva

| 1. | Aukštojo mokslo diplomas (veterinarijos gydytojo (DVM)) |
| --- | --- |

1.

Aukštojo mokslo diplomas (veterinarijos gydytojo (DVM))

| 1. | Lietuvos Veterinarijos Akademija |
| --- | --- |

1.

Lietuvos Veterinarijos Akademija

1.5.2004

| 2. | Magistro diplomas (veterinarinės medicinos magistro kvalifikacinis laipsnis ir veterinarijos gydytojo profesinė kvalifikacija) |
| --- | --- |

2.

Magistro diplomas (veterinarinės medicinos magistro kvalifikacinis laipsnis ir veterinarijos gydytojo profesinė kvalifikacija)

| 2. | Lietuvos sveikatos mokslų universitetas |
| --- | --- |

2.

Lietuvos sveikatos mokslų universitetas

Luxembourg

Diplôme d'Etat de docteur en médecine vétérinaire

Jury d'examen d'Etat

21.12.1980

Magyarország

Okleveles állatorvos doktor oklevél (dr. vet)

Felsőoktatási intézmény

1.5.2004

Malta

Liċenzja ta' Kirurgu Veterinarju

Kunsill tal-Kirurġi Veterinarji

1.5.2004

Nederland

Getuigschrift van met goed gevolg afgelegd diergeneeskundig/veeartsenijkundig examen

21.12.1980

Österreich

| — | Diplom-Tierarzt |
| --- | --- |

—

Diplom-Tierarzt

| — | Magister medicinae veterinariae |
| --- | --- |

—

Magister medicinae veterinariae

Universität

1.1.1994

Polska

Dyplom lekarza weterynarii

| 1. | Szkoła Główna Gospodarstwa Wiejskiego w Warszawie |
| --- | --- |

1.

Szkoła Główna Gospodarstwa Wiejskiego w Warszawie

| 2. | Akademia Rolnicza we Wrocławiu (61) |
| --- | --- |

2.

Akademia Rolnicza we Wrocławiu (61)

| 3. | Uniwersytet Przyrodniczy we Wrocławiu (62) |
| --- | --- |

3.

Uniwersytet Przyrodniczy we Wrocławiu (62)

| 4. | Akademia Rolnicza w Lublinie (63) |
| --- | --- |

4.

Akademia Rolnicza w Lublinie (63)

| 5. | Uniwersytet Przyrodniczy w Lublinie (64) |
| --- | --- |

5.

Uniwersytet Przyrodniczy w Lublinie (64)

| 6. | Uniwersytet Warmińsko-Mazurski w Olsztynie |
| --- | --- |

6.

Uniwersytet Warmińsko-Mazurski w Olsztynie

1.5.2004

Portugal

| — | Carta de curso de licenciatura em medicina veterinária |
| --- | --- |

—

Carta de curso de licenciatura em medicina veterinária

| — | Carta de mestrado integrado em medicina veterinária |
| --- | --- |

—

Carta de mestrado integrado em medicina veterinária

Universidade

1.1.1986

România

Diplomă de licenţă de doctor medic veterinary

Universităţi

1.1.2007

Slovenija

Diploma, s katero se podeljuje strokovni naslov „doktor veterinarske medicine/doktorica veterinarske medicine“

Univerza

Spričevalo o opravljenem državnem izpitu s področja veterinarstva

1.5.2004

Slovensko

Vysokoškolský diplom o udelení akademického titulu „doktor veterinárskeho lekárstva“ („MVDr.“)

Univerzita

1.5.2004

Suomi/Finland

Eläinlääketieteen lisensiaatin tutkinto/Veterinärmedicine licentiatexamen

Yliopisto

1.1.1994

Sverige

Veterinärexamen

Sveriges Lantbruksuniversitet

1.1.1994

United Kingdom

| 1. | Bachelor of Veterinary Science (BVSc) |
| --- | --- |

1.

Bachelor of Veterinary Science (BVSc)

| 1. | University of Bristol |
| --- | --- |

1.

University of Bristol

21.12.1980

| 2. | Bachelor of Veterinary Science (BVSc) |
| --- | --- |

2.

Bachelor of Veterinary Science (BVSc)

| 2. | University of Liverpool |
| --- | --- |

2.

University of Liverpool

| 3. | Bachelor of Veterinary Medicine (Vet MB) |
| --- | --- |

3.

Bachelor of Veterinary Medicine (Vet MB)

| 3. | University of Cambridge |
| --- | --- |

3.

University of Cambridge

| 4. | Bachelor of Veterinary Medicine and Surgery (BVM&) |
| --- | --- |

4.

Bachelor of Veterinary Medicine and Surgery (BVM&)

| 4. | University of Edinburgh |
| --- | --- |

4.

University of Edinburgh

| 5. | Bachelor of Veterinary Medicine and Surgery (BVMS) |
| --- | --- |

5.

Bachelor of Veterinary Medicine and Surgery (BVMS)

| 5. | University of Glasgow |
| --- | --- |

5.

University of Glasgow

| 6. | Bachelor of Veterinary Medicine (BvetMed) |
| --- | --- |

6.

Bachelor of Veterinary Medicine (BvetMed)

| 6. | University of London |
| --- | --- |

6.

University of London

| 7. | Bachelor of Veterinary Medicine and Bachelor of Veterinary Surgery (B.V.M., B.V.S.) |
| --- | --- |

7.

Bachelor of Veterinary Medicine and Bachelor of Veterinary Surgery (B.V.M., B.V.S.)

| 7. | University of Nottingham |
| --- | --- |

7.

University of Nottingham

| 5. | Bod 5.5.2 sa nahrádza takto:
  „5.5.2   Doklad o formálnych kvalifikáciách pôrodných asistentiek










  Štát | Doklad o formálnych kvalifikáciách | Orgán udeľujúci doklad o kvalifikácii | Názov profesie | Referenčný dátum |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| België/Belgique/Belgien | Diploma van vroedvrouw/Diplôme d'accoucheuse | — | De erkende opleidingsinstituten/Les établissements d'enseignement |

5.

Bod 5.5.2 sa nahrádza takto:

„5.5.2   Doklad o formálnych kvalifikáciách pôrodných asistentiek

Štát

Doklad o formálnych kvalifikáciách

Orgán udeľujúci doklad o kvalifikácii

Názov profesie

Referenčný dátum

België/Belgique/Belgien

Diploma van vroedvrouw/Diplôme d'accoucheuse

—

De erkende opleidingsinstituten/Les établissements d'enseignement

| — | De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap/Le Jury compétent d'enseignement de la Communauté française |
| --- | --- |

—

De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap/Le Jury compétent d'enseignement de la Communauté française

Vroedvrouw/Accoucheuse

23.1.1983

България

Диплома за висше образование на образователно-квалификационна степен „Бакалавър“ с професионална квалификация „Акушерка“

Университет

Акушеркa

1.1.2007

Česká republika

| 1. | Diplom o ukončení studia ve studijním programu ošetřovatelství ve studijním oboru porodní asistentka (bakalář, Bc.) |
| --- | --- |

1.

Diplom o ukončení studia ve studijním programu ošetřovatelství ve studijním oboru porodní asistentka (bakalář, Bc.)

| 1. | Vysoká škola zřízená nebo uznaná státem |
| --- | --- |

1.

Vysoká škola zřízená nebo uznaná státem

Porodní asistentka/porodní asistent

1.5.2004

| 2. | Diplom o ukončení studia ve studijním programu porodní asistence ve studijním oboru porodní asistentka (bakalář, Bc.) |
| --- | --- |

2.

Diplom o ukončení studia ve studijním programu porodní asistence ve studijním oboru porodní asistentka (bakalář, Bc.)

| 2. | Vysoká škola zřízená nebo uznaná státem |
| --- | --- |

2.

Vysoká škola zřízená nebo uznaná státem

| 3. | Diplom o ukončení studia ve studijním oboru diplomovaná porodní asistentka (diplomovaný specialista, DiS.) |
| --- | --- |

3.

Diplom o ukončení studia ve studijním oboru diplomovaná porodní asistentka (diplomovaný specialista, DiS.)

| 3. | Vyšší odborná škola zřízená nebo uznaná státem |
| --- | --- |

3.

Vyšší odborná škola zřízená nebo uznaná státem

Danmark

Bevis for uddannelsen til professionsbachelor i jordemoderkundskab

Professionshøjskole

Jordemoder

23.1.1983

Deutschland

Zeugnis über die staatliche Prüfung für Hebammen und Entbindungspfleger

Staatlicher Prüfungsausschuss

| — | Hebamme |
| --- | --- |

—

Hebamme

| — | Entbindungspfleger |
| --- | --- |

—

Entbindungspfleger

23.1.1983

Eesti

Diplom ämmaemanda erialal

| — | Tallinna Meditsiinikool |
| --- | --- |

—

Tallinna Meditsiinikool

| — | Tartu Meditsiinikool |
| --- | --- |

—

Tartu Meditsiinikool

Ämmaemand

1.5.2004

Ämmaemanda diplom

| — | Tallinna Tervishoiu Kõrgkool |
| --- | --- |

—

Tallinna Tervishoiu Kõrgkool

| — | Tartu Tervishoiu Kõrgkool |
| --- | --- |

—

Tartu Tervishoiu Kõrgkool

Ελλάδα

| 1. | Πτυχίο Τμήματος Μαιευτικής Τεχνολογικών Εκπαιδευτικών Ιδρυμάτων (Τ.Ε.Ι.) |
| --- | --- |

1.

Πτυχίο Τμήματος Μαιευτικής Τεχνολογικών Εκπαιδευτικών Ιδρυμάτων (Τ.Ε.Ι.)

| 1. | Τεχνολογικά Εκπαιδευτικά Ιδρύματα (Τ.Ε.Ι.) |
| --- | --- |

1.

Τεχνολογικά Εκπαιδευτικά Ιδρύματα (Τ.Ε.Ι.)

Μαία

23.1.1983

| 2. | Πτυχίο του Τμήματος Μαιών της Ανωτέρας Σχολής Στελεχών Υγείας και Κοινων. Πρόνοιας (ΚΑΤΕΕ) |
| --- | --- |

2.

Πτυχίο του Τμήματος Μαιών της Ανωτέρας Σχολής Στελεχών Υγείας και Κοινων. Πρόνοιας (ΚΑΤΕΕ)

| 2. | ΚΑΤΕΕ Υπουργείου Εθνικής Παιδείας και Θρησκευμάτων |
| --- | --- |

2.

ΚΑΤΕΕ Υπουργείου Εθνικής Παιδείας και Θρησκευμάτων

Μαιευτής

| 3. | Πτυχίο Μαίας Ανωτέρας Σχολής Μαιών |
| --- | --- |

3.

Πτυχίο Μαίας Ανωτέρας Σχολής Μαιών

| 3. | Υπουργείο Υγείας και Πρόνοιας |
| --- | --- |

3.

Υπουργείο Υγείας και Πρόνοιας

España

| — | Título de matrona |
| --- | --- |

—

Título de matrona

| — | Título de asistente obstétrico (matrona) |
| --- | --- |

—

Título de asistente obstétrico (matrona)

| — | Título de enfermería obstétrica-ginecológica |
| --- | --- |

—

Título de enfermería obstétrica-ginecológica

Ministerio de Educación y Cultura

| — | Matrona |
| --- | --- |

—

Matrona

| — | Asistente obstétrico |
| --- | --- |

—

Asistente obstétrico

1.1.1986

France

Diplôme de sage-femme

L'Etat

Sage-femme

23.1.1983

Hrvatska

Svjedodžba „prvostupnik (baccalaureus) primaljstva/sveučilišna prvostupnica (baccalaurea) primaljstva“

| — | Medicinski fakulteti sveučilišta u Republici Hrvatskoj |
| --- | --- |

—

Medicinski fakulteti sveučilišta u Republici Hrvatskoj

| — | Sveučilišta u Republici Hrvatskoj |
| --- | --- |

—

Sveučilišta u Republici Hrvatskoj

| — | Veleučilišta i visoke škole u Republici Hrvatskoj |
| --- | --- |

—

Veleučilišta i visoke škole u Republici Hrvatskoj

Prvostupnik (baccalaureus) Primaljstva/Prvostupnica (baccalaurea) primaljstva

1.7.2013

Ireland

| 1. | Certificate in Midwifery (65) |
| --- | --- |

1.

Certificate in Midwifery (65)

| 1. | An Bórd Altranais (The Nursing Board) [up to 1 October 2012];
  Bórd Altranais agus Cnáimhseachais na hEireann (The Nursing and Midwifery Board of Ireland, NMBI) [from 2 October 2012]. |
| --- | --- |

1.

An Bórd Altranais (The Nursing Board) [up to 1 October 2012];

Bórd Altranais agus Cnáimhseachais na hEireann (The Nursing and Midwifery Board of Ireland, NMBI) [from 2 October 2012].

Registered Midwife (RM)

23.1.1983

| 2. | B.Sc. in Midwifery approved by the NMBI (66) |
| --- | --- |

2.

B.Sc. in Midwifery approved by the NMBI (66)

| 2. | A third-level Institution delivering a Midwifery education programmes approved by the NMBI |
| --- | --- |

2.

A third-level Institution delivering a Midwifery education programmes approved by the NMBI

| 3. | Higher/Post-graduate Diploma in Midwifery approved by the NMBI (66) |
| --- | --- |

3.

Higher/Post-graduate Diploma in Midwifery approved by the NMBI (66)

| 3. | third-level Institution delivering Higher/Post-graduate Diploma in Midwifery approved by the NMBI |
| --- | --- |

3.

third-level Institution delivering Higher/Post-graduate Diploma in Midwifery approved by the NMBI

Italia

| 1. | Diploma d'ostetrica |
| --- | --- |

1.

Diploma d'ostetrica

| 1. | Scuole riconosciute dallo Stato |
| --- | --- |

1.

Scuole riconosciute dallo Stato

Ostetrica

23.1.1983

| 2. | Laurea in ostetricia |
| --- | --- |

2.

Laurea in ostetricia

| 2. | Universita' |
| --- | --- |

2.

Universita'

Κύπρος

Δίπλωμα στο μεταβασικό πρόγραμμα Μαιευτικής

Νοσηλευτική Σχολή

Εγγεγραμμένη Μαία

1.5.2004

Latvija

Diploms par vecmātes kvalifikācijas iegūšanu

Māsu skolas

Vecmāte

1.5.2004

Lietuva

| 1. | Aukštojo mokslo diplomas, nurodantis suteiktą bendrosios praktikos slaugytojo profesinę kvalifikaciją, ir profesinės kvalifikacijos pažymėjimas, nurodantis suteiktą akušerio profesinę kvalifikaciją






  — | Pažymėjimas, liudijantis akušerio profesinę praktiką |
| --- | --- | --- |

1.

Aukštojo mokslo diplomas, nurodantis suteiktą bendrosios praktikos slaugytojo profesinę kvalifikaciją, ir profesinės kvalifikacijos pažymėjimas, nurodantis suteiktą akušerio profesinę kvalifikaciją

—

Pažymėjimas, liudijantis akušerio profesinę praktiką

| 1. | Universitetas |
| --- | --- |

1.

Universitetas

Akušeris

1.5.2004

| 2. | Aukštojo mokslo diplomas (neuniversitetinės studijos), nurodantis suteiktą bendrosios praktikos slaugytojo profesinę kvalifikaciją, ir profesinės kvalifikacijos pažymėjimas, nurodantis suteiktą akušerio profesinę kvalifikaciją






  — | Pažymėjimas, liudijantis akušerio profesinę praktiką |
| --- | --- | --- |

2.

Aukštojo mokslo diplomas (neuniversitetinės studijos), nurodantis suteiktą bendrosios praktikos slaugytojo profesinę kvalifikaciją, ir profesinės kvalifikacijos pažymėjimas, nurodantis suteiktą akušerio profesinę kvalifikaciją

—

Pažymėjimas, liudijantis akušerio profesinę praktiką

| 2. | Kolegija |
| --- | --- |

2.

Kolegija

| 3. | Aukštojo mokslo diplomas (neuniversitetinės studijos), nurodantis suteiktą akušerio profesinę kvalifikaciją |
| --- | --- |

3.

Aukštojo mokslo diplomas (neuniversitetinės studijos), nurodantis suteiktą akušerio profesinę kvalifikaciją

| 3. | Kolegija |
| --- | --- |

3.

Kolegija

| 4. | Bakalauro diplomas (slaugos bakalauro kvalifikacinis laipsnis ir bendrosios praktikos augytojo profesinė kvalifikacija)
  Ir Profesinės kvalifikacijos pažymėjimas (akušerio profesinė kvalifikacija) |
| --- | --- |

4.

Bakalauro diplomas (slaugos bakalauro kvalifikacinis laipsnis ir bendrosios praktikos augytojo profesinė kvalifikacija)

Ir Profesinės kvalifikacijos pažymėjimas (akušerio profesinė kvalifikacija)

| 4. | Universitetas |
| --- | --- |

4.

Universitetas

| 5. | Profesinio bakalauro diplomas (slaugos profesinio bakalauro kvalifikacinis laipsnis ir bendrosios praktikos slaugytojo profesinė kvalifikacija)
  Ir Profesinės kvalifikacijos pažymėjimas (akušerio profesinė kvalifikacija) |
| --- | --- |

5.

Profesinio bakalauro diplomas (slaugos profesinio bakalauro kvalifikacinis laipsnis ir bendrosios praktikos slaugytojo profesinė kvalifikacija)

Ir Profesinės kvalifikacijos pažymėjimas (akušerio profesinė kvalifikacija)

| 5. | Kolegija |
| --- | --- |

5.

Kolegija

| 6. | Profesinio bakalauro diplomas
  (akušerijos profesinio bakalauro kvalifikacinis laipsnis ir akušerio profesinė kvalifikacija) |
| --- | --- |

6.

Profesinio bakalauro diplomas

(akušerijos profesinio bakalauro kvalifikacinis laipsnis ir akušerio profesinė kvalifikacija)

| 6. | Kolegija |
| --- | --- |

6.

Kolegija

Luxembourg

Diplôme de sage-femme

Ministère de l'éducation nationale, de la formation professionnelle et des sports

Sage-femme

23.1.1983

Magyarország

| 1. | Szülésznő bizonyítvány |
| --- | --- |

1.

Szülésznő bizonyítvány

| 1. | Iskola/főiskola |
| --- | --- |

1.

Iskola/főiskola

Szülésznő

1.5.2004

| 2. | Szülésznő oklevél |
| --- | --- |

2.

Szülésznő oklevél

| 2. | Felsőoktatási intézmény |
| --- | --- |

2.

Felsőoktatási intézmény

Malta

Lawrja jew diploma fl- Istudji tal-Qwiebel

Universita` ta' Malta

Qabla

1.5.2004

Nederland

Diploma van verloskundige

Door het Ministerie van Volksgezondheid, Welzijn en Sport erkende opleidings-instellingen

Verloskundige

23.1.1983

Österreich

| 1. | Hebammen-Diplom |
| --- | --- |

1.

Hebammen-Diplom

| 1. | — | Hebammenakademie |
| --- | --- | --- |

1.

—

Hebammenakademie

| — | Bundeshebammenlehranstalt |
| --- | --- |

—

Bundeshebammenlehranstalt

Hebamme

1.1.1994

| 2. | Diplom über den Abschluss des Fachhochschul-Bachelorstudiengangs „Hebamme“ |
| --- | --- |

2.

Diplom über den Abschluss des Fachhochschul-Bachelorstudiengangs „Hebamme“

| 2. | Fachhochschulrat |
| --- | --- |

2.

Fachhochschulrat

Polska

| — | Dyplom ukończenia studiów wyższych na kierunku położnictwo z tytułem „magister położnictwa“ |
| --- | --- |

—

Dyplom ukończenia studiów wyższych na kierunku położnictwo z tytułem „magister położnictwa“

| — | Dyplom ukończenia studiów wyższych zawodowych na kierunku/specjalności położnictwo z tytułem „licencjat położnictwa“ |
| --- | --- |

—

Dyplom ukończenia studiów wyższych zawodowych na kierunku/specjalności położnictwo z tytułem „licencjat położnictwa“

Instytucja prowadząca kształcenie na poziomie wyższym uznana przez właściwe władze (Higher education institution recognised by the competent authorities)

Położna

1.5.2004

Portugal

| 1. | Diploma de enfermeiro especialista em enfermagem de saúde materna e obstétrica |
| --- | --- |

1.

Diploma de enfermeiro especialista em enfermagem de saúde materna e obstétrica

| 1. | Ecolas de Enfermagem |
| --- | --- |

1.

Ecolas de Enfermagem

Enfermeiro especialista em enfermagem de saúde materna e obstétrica

1.1.1986

| 2. | Diploma/carta de curso de estudos superiores especializados em enfermagem de saúde materna e obstétrica |
| --- | --- |

2.

Diploma/carta de curso de estudos superiores especializados em enfermagem de saúde materna e obstétrica

| 2. | Escolas Superiores de Enfermagem |
| --- | --- |

2.

Escolas Superiores de Enfermagem

| 3. | Diploma (do curso de pós-licenciatura) de especialização em enfermagem de saúde materna e obstétrica |
| --- | --- |

3.

Diploma (do curso de pós-licenciatura) de especialização em enfermagem de saúde materna e obstétrica

| 3. | — | Escolas Superiores de Enfermagem |
| --- | --- | --- |

3.

—

Escolas Superiores de Enfermagem

| — | Escolas Superiores de Saúde |
| --- | --- |

—

Escolas Superiores de Saúde

România

Diplomă de licenţă de moaşă

Universităţi

Moaşă

1.1.2007

Slovenija

Diploma, s katero se podeljuje strokovni naslov „diplomirana babica/diplomirani babičar“

| 1. | Univerza |
| --- | --- |

1.

Univerza

| 2. | Visoka strokovna šola |
| --- | --- |

2.

Visoka strokovna šola

diplomirana babica/diplomirani babičar

1.5.2004

Slovensko

| 1. | DIPLOM
  pôrodná asistencia
  „bakalár“ („Bc.“) |
| --- | --- |

1.

DIPLOM

pôrodná asistencia

„bakalár“ („Bc.“)

| 1. | Vysoká škola/Univerzita |
| --- | --- |

1.

Vysoká škola/Univerzita

Pôrodná asistentka

1.5.2004

| 2. | DIPLOM
  diplomovaná pôrodná asistentka |
| --- | --- |

2.

DIPLOM

diplomovaná pôrodná asistentka

| 2. | Stredná zdravotnícka škola |
| --- | --- |

2.

Stredná zdravotnícka škola

Suomi/Finland

| 1. | Kätilön tutkinto/barnmorskeexamen |
| --- | --- |

1.

Kätilön tutkinto/barnmorskeexamen

| 1. | Terveydenhuoltooppi-laitokset/hälsovårdsläroanstalter |
| --- | --- |

1.

Terveydenhuoltooppi-laitokset/hälsovårdsläroanstalter

Kätilö/Barnmorska

1.1.1994

| 2. | Sosiaali- ja terveysalan ammattikorkeakoulututkinto, kätilö (AMK)/yrkeshögskoleexamen inom hälsovård och det sociala området, barnmorska (YH) |
| --- | --- |

2.

Sosiaali- ja terveysalan ammattikorkeakoulututkinto, kätilö (AMK)/yrkeshögskoleexamen inom hälsovård och det sociala området, barnmorska (YH)

| 2. | Ammattikorkeakoulut/Yrkeshögskolor |
| --- | --- |

2.

Ammattikorkeakoulut/Yrkeshögskolor

Sverige

Barnmorskeexamen

Universitet eller högskola

Barnmorska

1.1.1994

United Kingdom

A qualification approved by the Nursing and Midwifery Council or its predecessor bodies as attesting to the completion of training as required for midwives by article 40 and the standard of proficiency as required for registration as a Registered Midwife in its register (67)

Education institution approved by the Nursing and Midwifery Council or its predecessor bodies

Registered Midwife

23.1.1983

| 6. | Bod 5.6.2 sa nahrádza takto:
  „5.6.2.   Doklad o formálnych kvalifikáciách farmaceutov










  Štát | Doklad o formálnych kvalifikáciách | Orgán udeľujúci doklad o kvalifikácii | Doplňujúce osvedčenie k diplomu | Referenčný dátum |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| België/ Belgique/ Belgien | Diploma van apotheker / Diplôme de pharmacien | — | De universiteiten/Les universities |

6.

Bod 5.6.2 sa nahrádza takto:

„5.6.2.   Doklad o formálnych kvalifikáciách farmaceutov

Štát

Doklad o formálnych kvalifikáciách

Orgán udeľujúci doklad o kvalifikácii

Doplňujúce osvedčenie k diplomu

Referenčný dátum

België/ Belgique/ Belgien

Diploma van apotheker / Diplôme de pharmacien

—

De universiteiten/Les universities

| — | De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap/Le Jury compétent d'enseignement de la Communauté française |
| --- | --- |

—

De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap/Le Jury compétent d'enseignement de la Communauté française

1.10.1987

България

Диплома за висше образование на образователно-квалификационна степен „Магистър“ по „Фармация“ с професионална квалификация „Магистър-фармацевт“

Университет

1.1.2007

Česká republika

Diplom o ukončení studia ve studijním programu farmacie (magistr, Mgr.)

Farmaceutická fakulta univerzity v České republice

1.5.2004

Danmark

Bevis for kandidatuddannelsen i farmaci (cand.pharm.)

Det Farmaceutiske Fakultet, Københavns Universitet

1.10.1987

Bevis for kandidatuddannelsen i farmaci (cand.pharm.)

Syddansk Universitet

Deutschland

Zeugnis über die Staatliche Pharmazeutische Prüfung

Zuständige Behörden

1.10.1987

Eesti

Diplom proviisori õppekava läbimisest

Farmaatsiamagister

Master of Science in Pharmacy (MSc)

Tartu Ülikool

1.5.2004

Ελλάς

Άδεια άσκησης φαρμακευτικού επαγγέλματος

| — | Περιφέρεια |
| --- | --- |

—

Περιφέρεια

| — | Νομαρχιακή Αυτοδιοίκηση |
| --- | --- |

—

Νομαρχιακή Αυτοδιοίκηση

1.10.1987

España

Título de Licenciado en Farmacia

| — | Ministerio de Educación y Cultura |
| --- | --- |

—

Ministerio de Educación y Cultura

| — | El rector de una universidad |
| --- | --- |

—

El rector de una universidad

1.10.1987

Título de Graduado/a en Farmacia

| — | El rector de una Universidad |
| --- | --- |

—

El rector de una Universidad

1.1.1986

France

| — | Diplôme d'Etat de pharmacien |
| --- | --- |

—

Diplôme d'Etat de pharmacien

| — | Diplôme d'Etat de docteur en pharmacie |
| --- | --- |

—

Diplôme d'Etat de docteur en pharmacie

Universités

1.10.1987

Hrvatska

Diploma 'magistar farmacije/magistra farmacije'

| — | Farmaceutsko- biokemijski fakultet Sveučilišta u Zagrebu |
| --- | --- |

—

Farmaceutsko- biokemijski fakultet Sveučilišta u Zagrebu

| — | Medicinski fakultet Sveučilišta u Splitu |
| --- | --- |

—

Medicinski fakultet Sveučilišta u Splitu

| — | Kemijsko- tehnološki fakultet Sveučilišta u Splitu |
| --- | --- |

—

Kemijsko- tehnološki fakultet Sveučilišta u Splitu

1.7.2013

Ireland

| 1. | Certificate of Registered Pharmaceutical Chemist (68)

  Certificate of Registration as a Pharmacist (68) |
| --- | --- |

1.

Certificate of Registered Pharmaceutical Chemist (68)

Certificate of Registration as a Pharmacist (68)

| 1. | Cumann Cógaiseoirí na hEireann
  (Pharmaceutical Society of Ireland) |
| --- | --- |

1.

Cumann Cógaiseoirí na hEireann

(Pharmaceutical Society of Ireland)

1.10.1987

| 2. | A degree in Pharmacy recognised by the Pharmaceutical Society of Ireland (69) |
| --- | --- |

2.

A degree in Pharmacy recognised by the Pharmaceutical Society of Ireland (69)

| 2. | Universities delivering degrees in pharmacy recognised by the Pharmaceutical Society of Ireland |
| --- | --- |

2.

Universities delivering degrees in pharmacy recognised by the Pharmaceutical Society of Ireland

| 2. | Notification from the Pharmaceutical Society of Ireland that the person named therein is the holder of a qualification appropriate for practicing as pharmacist |
| --- | --- |

2.

Notification from the Pharmaceutical Society of Ireland that the person named therein is the holder of a qualification appropriate for practicing as pharmacist

Italia

Diploma o certificato di abilitazione all'esercizio della professione di farmacista ottenuto in seguito ad un esame di Stato

Università

1.11.1993

Κύπρος

Πιστοποιητικό Εγγραφής Φαρμακοποιού

Συμβούλιο Φαρμακευτικής

1.5.2004

Latvija

Farmaceita diploms

Universitātes tipa augstskola

1.5.2004

Lietuva

| 1. | Aukštojo mokslo diplomas, nurodantis suteiktą vaistininko profesinę kvalifikaciją |
| --- | --- |

1.

Aukštojo mokslo diplomas, nurodantis suteiktą vaistininko profesinę kvalifikaciją

| 2. | Magistro diplomas (farmacijos magistro kvalifikacinis laipsnis ir vaistininko profesinė kvalifikacija) |
| --- | --- |

2.

Magistro diplomas (farmacijos magistro kvalifikacinis laipsnis ir vaistininko profesinė kvalifikacija)

Universitetas

1.5.2004

Luxembourg

Diplôme d'Etat de pharmacien

Jury d'examen d'Etat + visa du ministre de l'éducation nationale

1.10.1987

Magyarország

Okleveles gyógyszerész oklevél (magister pharmaciae, abbrev: mag. Pharm)

Egyetem

1.5.2004

Malta

Lawrja fil-farmaċija

Universita` ta' Malta

1.5.2004

Nederland

Getuigschrift van met goed gevolg afgelegd apothekersexamen

Faculteit Farmacie

1.10.1987

Österreich

Staatliches Apothekerdiplom

Österreichische Apothekerkammer

1.10.1994

Polska

Dyplom ukończenia studiów wyższych na kierunku farmacja z tytułem magistra

| 1. | Akademia Medyczna |
| --- | --- |

1.

Akademia Medyczna

| 2. | Uniwersytet Medyczny |
| --- | --- |

2.

Uniwersytet Medyczny

| 3. | Collegium Medicum Uniwersytetu Jagiellońskiego |
| --- | --- |

3.

Collegium Medicum Uniwersytetu Jagiellońskiego

1.5.2004

Portugal

| — | Licenciatura em Farmácia |
| --- | --- |

—

Licenciatura em Farmácia

| — | Carta de curso de licenciatura em Ciências Farmacêuticas |
| --- | --- |

—

Carta de curso de licenciatura em Ciências Farmacêuticas

Instituição de Ensino Superior Universitário

1.10.1987

Mestrado Integrado em Ciências Farmacêuticas

1.1.2007

România

Diplomă de licenţă de farmacist

Universităţi

1.1.2007

Slovenija

Diploma, s katero se podeljuje strokovni naziv „magister farmacije/magistra farmacije“

Univerza

Potrdilo o opravljenem strokovnem izpitu za poklic magister farmacije/magistra farmacije

1.5.2004

Slovensko

DIPLOM

farmácia

magister („Mgr.“)

Univerzita

1.5.2004

Suomi/Finland

Proviisorin tutkinto/Provisorexamen

Yliopisto

1.10.1994

Sverige

Apotekarexamen

Universitet och högskolor

1.10.1994

United Kingdom

| 1. | Certificate of Registered Pharmacist (70) |
| --- | --- |

1.

Certificate of Registered Pharmacist (70)

1.10.1987

| 2. | A degree in pharmacy approved by either the General Pharmaceutical Council (formerly Royal Pharmaceutical Society of Great Britain) or the Pharmaceutical Society of Northern Ireland (71) |
| --- | --- |

2.

A degree in pharmacy approved by either the General Pharmaceutical Council (formerly Royal Pharmaceutical Society of Great Britain) or the Pharmaceutical Society of Northern Ireland (71)

Universities delivering pharmacy degrees approved by the General Pharmaceutical Council (formerly Royal Pharmaceutical Society of Great Britain) or the Pharmaceutical Society of Northern Ireland

Notification from the General Pharmaceutical Council or Pharmaceutical Society of Northern Ireland confirming successful completion of the approved pharmacy degree, 12 months practical training and a pass of the registration assessment.

| 7. | Bod 5.7.1 sa nahrádza takto:
  „5.7.1.   Doklad o formálnych kvalifikáciách architektov uznaných podľa článku 46










  Štát | Doklad o formálnych kvalifikáciách | Orgán udeľujúci doklad o kvalifikácii | Doplňujúce osvedčenie k dokladu o kvalifikáciách | Referenčný školský rok |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| België/Belgique/Belgien | 1. | Architect/Architecte |

7.

Bod 5.7.1 sa nahrádza takto:

„5.7.1.   Doklad o formálnych kvalifikáciách architektov uznaných podľa článku 46

Štát

Doklad o formálnych kvalifikáciách

Orgán udeľujúci doklad o kvalifikácii

Doplňujúce osvedčenie k dokladu o kvalifikáciách

Referenčný školský rok

België/Belgique/Belgien

1.

Architect/Architecte

| 1. | Nationale hogescholen voor architectuur/Ecoles nationales supérieures d'architecture |
| --- | --- |

1.

Nationale hogescholen voor architectuur/Ecoles nationales supérieures d'architecture

1988/1989

| 2. | Architect/Architecte |
| --- | --- |

2.

Architect/Architecte

| 2. | Hogere-architectuur-instituten/Instituts supérieurs d'architecture |
| --- | --- |

2.

Hogere-architectuur-instituten/Instituts supérieurs d'architecture

| 3. | Architect |
| --- | --- |

3.

Architect

| 3. | Provinciaal Hoger Instituut voor Architectuur te Hasselt/Ecole provinciale supérieure d'architecture de Hasselt |
| --- | --- |

3.

Provinciaal Hoger Instituut voor Architectuur te Hasselt/Ecole provinciale supérieure d'architecture de Hasselt

| 4. | Architect/Architecte |
| --- | --- |

4.

Architect/Architecte

| 4. | Koninklijke Academies voor Schone Kunsten/Académies royales des Beaux-Arts |
| --- | --- |

4.

Koninklijke Academies voor Schone Kunsten/Académies royales des Beaux-Arts

| 5. | Architect/Architecte |
| --- | --- |

5.

Architect/Architecte

| 5. | Sint-Lucasscholen/Ecoles Saint-Luc |
| --- | --- |

5.

Sint-Lucasscholen/Ecoles Saint-Luc

| 6. | Burgerlijke ingenieur-architect |
| --- | --- |

6.

Burgerlijke ingenieur-architect

| 6. | — | Faculteiten Toegepaste Wetenschappen van de Universiteiten/Facultés des sciences appliquées des universités |
| --- | --- | --- |

6.

—

Faculteiten Toegepaste Wetenschappen van de Universiteiten/Facultés des sciences appliquées des universités

| — | „Faculté Polytechnique“ van Mons |
| --- | --- |

—

„Faculté Polytechnique“ van Mons

| 7. | Burgerlijk Ingenieur- Architect (Ir. Arch.) |
| --- | --- |

7.

Burgerlijk Ingenieur- Architect (Ir. Arch.)

| 7. | K.U. Leuven, faculteit ingenieurswetenschappen |
| --- | --- |

7.

K.U. Leuven, faculteit ingenieurswetenschappen

Certificat de stage délivré par l'Ordre des Architectes/Stagegetuigschrift afgeleverd door de Orde van Architecten

2004/2005

| 8. | Burgerlijk Ingenieur- Architect (Ir. Arch.) |
| --- | --- |

8.

Burgerlijk Ingenieur- Architect (Ir. Arch.)

| 8. | Vrije Universiteit Brussel, faculteit ingenieurswetenschappen |
| --- | --- |

8.

Vrije Universiteit Brussel, faculteit ingenieurswetenschappen

Certificat de stage délivré par l'Ordre des Architectes/Stagegetuigschrift afgeleverd door de Orde van Architecten

2004/2005

България

Магистър-Специалност aрхитектура

| — | Университет по архитектура, строителство и геодезия – София, Архитектурен факултет |
| --- | --- |

—

Университет по архитектура, строителство и геодезия – София, Архитектурен факултет

Свидетелство, издадено от компетентната Камара на архитектите, удостоверяващо изпълнението на предпоставките, необходими за регистрация като архитект с пълна проектантска правоспособност в регистъра на архитектите

2010/2011

| — | Варненски свободен университет „Черноризец Храбър“, Варна, Архитектурен факултет |
| --- | --- |

—

Варненски свободен университет „Черноризец Храбър“, Варна, Архитектурен факултет

2007/2008

| — | Висше строително училище „Любен Каравелов“, Архитектурен факултет |
| --- | --- |

—

Висше строително училище „Любен Каравелов“, Архитектурен факултет

2009/2010

Česká republika

Architektura a urbanismus

| — | Fakulta architektury, České vysoké učení technické (ČVUT) v Praze |
| --- | --- |

—

Fakulta architektury, České vysoké učení technické (ČVUT) v Praze

| — | Vysoké učení technické v Brně, Fakulta architektury |
| --- | --- |

—

Vysoké učení technické v Brně, Fakulta architektury

Osvědčení o splnění kvalifikačních požadavků pro samostatný výkon profese architekta vydané Českou komorou architektů

2007/2008

Inženýr architekt (Ing.Arch.)

| — | Technická univerzita v Liberci, Fakulta umění a architektury |
| --- | --- |

—

Technická univerzita v Liberci, Fakulta umění a architektury

Magistr umění v oboru architektura (MgA.)

| — | Vysoká škola uměleckoprůmyslová v Praze |
| --- | --- |

—

Vysoká škola uměleckoprůmyslová v Praze

Magistr umění v oboru Architektonická tvorba, MgA

| — | Akademie výtvarných umění v Praze |
| --- | --- |

—

Akademie výtvarných umění v Praze

2007/2008

Danmark

Bevis for kandidatuddannelsen i arkitektur (cand.arch.)

| — | Kunstakademiets Arkitektskole i København |
| --- | --- |

—

Kunstakademiets Arkitektskole i København

| — | Arkitektskolen i Århus |
| --- | --- |

—

Arkitektskolen i Århus

1988/1989

Deutschland

Diplom-Ingenieur, Diplom-Ingenieur Univ.

| — | Universitäten (Architektur/Hochbau) |
| --- | --- |

—

Universitäten (Architektur/Hochbau)

| — | Technische Hochschulen (Architektur/Hochbau) |
| --- | --- |

—

Technische Hochschulen (Architektur/Hochbau)

| — | Technische Universitäten (Architektur/Hochbau) |
| --- | --- |

—

Technische Universitäten (Architektur/Hochbau)

| — | Universitäten-Gesamthochschulen (Architektur/Hochbau) |
| --- | --- |

—

Universitäten-Gesamthochschulen (Architektur/Hochbau)

| — | Hochschulen für bildende Künste |
| --- | --- |

—

Hochschulen für bildende Künste

| — | Hochschulen für Künste |
| --- | --- |

—

Hochschulen für Künste

Bescheinigung einer zuständigen Architektenkammer über die Erfüllung der Qualifikationsvoraussetzungen im Hinblick auf eine Eintragung in die Architektenliste

1988/1989

Diplom-Ingenieur, Diplom-Ingenieur FH

| — | Fachhochschulen (Architektur/Hochbau) |
| --- | --- |

—

Fachhochschulen (Architektur/Hochbau)

| — | Universitäten-Gesamthochschulen (Architektur/Hochbau) bei entsprechenden Fachhochschulstudiengängen |
| --- | --- |

—

Universitäten-Gesamthochschulen (Architektur/Hochbau) bei entsprechenden Fachhochschulstudiengängen

Master of Arts – M.A.

| — | Hochschule Bremen — University of applied Sciences, Fakultät Architektur, Bau und Umwelt — School of Architecture Bremen |
| --- | --- |

—

Hochschule Bremen — University of applied Sciences, Fakultät Architektur, Bau und Umwelt — School of Architecture Bremen

2003/2004

| — | Fachhochschule Münster (University of Applied Sciences) – Muenster
  School of Architecture |
| --- | --- |

—

Fachhochschule Münster (University of Applied Sciences) – Muenster

School of Architecture

2000/2001

| — | Georg-Simon-Ohm-Hochschule Nürnberg Fakultät Architektur |
| --- | --- |

—

Georg-Simon-Ohm-Hochschule Nürnberg Fakultät Architektur

2005/2006

| — | Hochschule Anhalt (University of Applied Sciences) Fachbereich Architektur, Facility Management und Geoinformation |
| --- | --- |

—

Hochschule Anhalt (University of Applied Sciences) Fachbereich Architektur, Facility Management und Geoinformation

2010/2011

| — | Hochschule Regensburg (University of Applied Sciences), Fakultät für Architektur |
| --- | --- |

—

Hochschule Regensburg (University of Applied Sciences), Fakultät für Architektur

2007/2008

| — | Technische Universität München, Fakultät für Architektur |
| --- | --- |

—

Technische Universität München, Fakultät für Architektur

2009/2010

| — | Hochschule Lausitz, Studiengang Architektur, Fakultät für Bauen
  „seit Juli 2013: Brandenburgische Technische Universität Cottbus-Senftenberg“ |
| --- | --- |

—

Hochschule Lausitz, Studiengang Architektur, Fakultät für Bauen

„seit Juli 2013: Brandenburgische Technische Universität Cottbus-Senftenberg“

2009/2010

| — | Fachhochschule Lübeck, University of Applied Sciences, Fachbereich Bauwesen |
| --- | --- |

—

Fachhochschule Lübeck, University of Applied Sciences, Fachbereich Bauwesen

2004/2005

| — | Fachhochschule für Technik und Wirtschaft Dresden, Fakultät Bauingenieurwesen/Architektur |
| --- | --- |

—

Fachhochschule für Technik und Wirtschaft Dresden, Fakultät Bauingenieurwesen/Architektur

2005/2006

| — | Fachhochschule Erfurt/University of Applied Sciences |
| --- | --- |

—

Fachhochschule Erfurt/University of Applied Sciences

2006/2007

| — | Hochschule Augsburg/Augsburg University of Applied Sciences |
| --- | --- |

—

Hochschule Augsburg/Augsburg University of Applied Sciences

2005/2006

| — | Hochschule Koblenz, Fachbereich Bauwesen |
| --- | --- |

—

Hochschule Koblenz, Fachbereich Bauwesen

2004/2005

| — | Hochschule München/Fakultät für Architektur |
| --- | --- |

—

Hochschule München/Fakultät für Architektur

2005/2006

Master of Arts (in Kombination mit einem Bachelorabschluss in Architektur)

Hochschule Trier Fachbereich Gestaltung – Fachrichtung Architektur

2007/2008

Master of Engineering (in Kombination mit einem Bachelorabschluss in Engineering)

Technische Hochschule Mittelhessen (University of Applied Sciences) Fachbereich Bauwesen

2010/2011

Bachelor of Arts – B.A.

| — | Hochschule Anhalt (University of Applied Sciences) Fachbereich Architektur, Facility Management und Geoinformation |
| --- | --- |

—

Hochschule Anhalt (University of Applied Sciences) Fachbereich Architektur, Facility Management und Geoinformation

2010/2011

| — | Technische Universität München, Fakultät für Architektur |
| --- | --- |

—

Technische Universität München, Fakultät für Architektur

2009/2010

| — | Alanus Hochschule für Kunst und Gesellschaft, Bonn |
| --- | --- |

—

Alanus Hochschule für Kunst und Gesellschaft, Bonn

2007/2008

Bachelor of Sciences (B.Sc.)

Hochschule Bochum, Fachbereich Architektur

2003/2004

Master of Science

Leibniz Universität Hannover, Fakultät für Architektur und Landschaft

2011/2012

Ελλάδα

Δίπλωμα αρχιτέκτονα – μηχανικού

| — | Εθνικό Μετσόβιο Πολυτεχνείο (ΕΜΠ), τμήμα αρχιτεκτόνων – μηχανικών |
| --- | --- |

—

Εθνικό Μετσόβιο Πολυτεχνείο (ΕΜΠ), τμήμα αρχιτεκτόνων – μηχανικών

| — | Αριστοτέλειο Πανεπιστήμιο Θεσσαλονίκης (ΑΠΘ), τμήμα αρχιτεκτόνων – μηχανικών της Πολυτεχνικής σχολής |
| --- | --- |

—

Αριστοτέλειο Πανεπιστήμιο Θεσσαλονίκης (ΑΠΘ), τμήμα αρχιτεκτόνων – μηχανικών της Πολυτεχνικής σχολής

Βεβαίωση που χορηγεί το Τεχνικό Επιμελητήριο Ελλάδας (ΤΕΕ) και η οποία επιτρέπει την άσκηση δραστηριοτήτων στον τομέα της αρχιτεκτονικής

1988/1989

Δίπλωμα Αρχιτέκτονα–Μηχανικού

| — | Πανεπιστήμιο Πατρών, τμήμα αρχιτεκτόνων – μηχανικών της Πολυτεχνικής σχολής |
| --- | --- |

—

Πανεπιστήμιο Πατρών, τμήμα αρχιτεκτόνων – μηχανικών της Πολυτεχνικής σχολής

2003/2004

España

Título oficial de arquitecto

Rectores de las universidades enumeradas a continuación:

| — | Universidad politécnica de Cataluña, escuelas técnicas superiores de arquitectura de Barcelona o del Vallès |
| --- | --- |

—

Universidad politécnica de Cataluña, escuelas técnicas superiores de arquitectura de Barcelona o del Vallès

| — | Universidad politécnica de Madrid, escuela técnica superior de arquitectura de Madrid |
| --- | --- |

—

Universidad politécnica de Madrid, escuela técnica superior de arquitectura de Madrid

| — | Escuela de Arquitectura de la Universidad de Las Palmas de Gran Canaria |
| --- | --- |

—

Escuela de Arquitectura de la Universidad de Las Palmas de Gran Canaria

| — | Universidad politécnica de Valencia, escuela técnica superior de arquitectura de Valencia |
| --- | --- |

—

Universidad politécnica de Valencia, escuela técnica superior de arquitectura de Valencia

| — | Universidad de Sevilla, escuela técnica superior de arquitectura de Sevilla |
| --- | --- |

—

Universidad de Sevilla, escuela técnica superior de arquitectura de Sevilla

| — | Universidad de Valladolid, escuela técnica superior de arquitectura de Valladolid |
| --- | --- |

—

Universidad de Valladolid, escuela técnica superior de arquitectura de Valladolid

| — | Universidad de Santiago de Compostela, escuela técnica superior de arquitectura de La Coruña |
| --- | --- |

—

Universidad de Santiago de Compostela, escuela técnica superior de arquitectura de La Coruña

| — | Universidad del País Vasco, escuela técnica superior de arquitectura de San Sebastián |
| --- | --- |

—

Universidad del País Vasco, escuela técnica superior de arquitectura de San Sebastián

| — | Universidad de Navarra, escuela técnica superior de arquitectura de Pamplona |
| --- | --- |

—

Universidad de Navarra, escuela técnica superior de arquitectura de Pamplona

1988/1989

| — | Universidad de A Coruña |
| --- | --- |

—

Universidad de A Coruña

1991/1992

| — | Universidad de Granada, Escuela Técnica Superior de Arquitectura de Granada. |
| --- | --- |

—

Universidad de Granada, Escuela Técnica Superior de Arquitectura de Granada.

1994/1995

| — | Universidad de Alicante, escuela politécnica superior de Alicante |
| --- | --- |

—

Universidad de Alicante, escuela politécnica superior de Alicante

1997/1998

| — | Universidad Europea de Madrid |
| --- | --- |

—

Universidad Europea de Madrid

| — | Universidad Ramón Llull, escuela técnica superior de arquitectura de La Salle |
| --- | --- |

—

Universidad Ramón Llull, escuela técnica superior de arquitectura de La Salle

1998/1999

| — | Universidad de Cataluña, escuela técnica superior de arquitectura de Barcelona |
| --- | --- |

—

Universidad de Cataluña, escuela técnica superior de arquitectura de Barcelona

| — | Universidad Alfonso X El Sabio, centro politécnico superior de Villanueva de la Cañada |
| --- | --- |

—

Universidad Alfonso X El Sabio, centro politécnico superior de Villanueva de la Cañada

| — | Universidad de Alcalá (Escuela de Arquitectura) |
| --- | --- |

—

Universidad de Alcalá (Escuela de Arquitectura)

| — | Universidad Internacional de Cataluña, Escuela Técnica Superior de Arquitectura |
| --- | --- |

—

Universidad Internacional de Cataluña, Escuela Técnica Superior de Arquitectura

| — | Universidad S.E.K. de Segovia, centro de estudios integrados de arquitectura de Segovia |
| --- | --- |

—

Universidad S.E.K. de Segovia, centro de estudios integrados de arquitectura de Segovia

1999/2000

| — | Universidad Camilo José Cela de Madrid |
| --- | --- |

—

Universidad Camilo José Cela de Madrid

2000/2001

| — | Universidad San Pablo CEU |
| --- | --- |

—

Universidad San Pablo CEU

2001/2002

| — | Universidad CEU Cardenal Herrera, Valencia-Escuela Superior de Enseñanzas Técnicas |
| --- | --- |

—

Universidad CEU Cardenal Herrera, Valencia-Escuela Superior de Enseñanzas Técnicas

2002/2003

| — | Universidad Rovira i Virgili |
| --- | --- |

—

Universidad Rovira i Virgili

2005/2006

| — | Universidad Francisco de Vitoria |
| --- | --- |

—

Universidad Francisco de Vitoria

2006/2007

| — | IE Universidad. Escuela Técnica Superior de Estudios Integrados de Arquitectura |
| --- | --- |

—

IE Universidad. Escuela Técnica Superior de Estudios Integrados de Arquitectura

2009/2010

Título de Graduado/a en Arquitectura

| — | IE Universidad, Escuela Técnica Superior de Estudios Integrados de Arquitectura |
| --- | --- |

—

IE Universidad, Escuela Técnica Superior de Estudios Integrados de Arquitectura

2008/2009

| — | Universidad Europea de Madrid |
| --- | --- |

—

Universidad Europea de Madrid

| — | Universitat Internacional de Catalunya |
| --- | --- |

—

Universitat Internacional de Catalunya

| — | Universidad San Jorge (Zaragoza) |
| --- | --- |

—

Universidad San Jorge (Zaragoza)

| — | Universidad de Navarra |
| --- | --- |

—

Universidad de Navarra

2009/2010

| — | Universidad San Pablo CEU – Madrid |
| --- | --- |

—

Universidad San Pablo CEU – Madrid

| — | Universitat Politècnica de València |
| --- | --- |

—

Universitat Politècnica de València

| — | Universidad de A Coruña. Escuela Técnica Superior de Arquitectura de A Coruña |
| --- | --- |

—

Universidad de A Coruña. Escuela Técnica Superior de Arquitectura de A Coruña

| — | Universidad Rovira i Virgili |
| --- | --- |

—

Universidad Rovira i Virgili

| — | Universidad Cardenal Herrera CEU |
| --- | --- |

—

Universidad Cardenal Herrera CEU

| — | Universidad Francisco de Vitoria |
| --- | --- |

—

Universidad Francisco de Vitoria

2010/2011

Graduado en fundamentos de la arquitectura + Máster en Arquitectura

| — | Universidad Politécnica de Madrid. Escuela Técnica Superior de Arquitectura de Madrid |
| --- | --- |

—

Universidad Politécnica de Madrid. Escuela Técnica Superior de Arquitectura de Madrid

2010/2011

| — | Universidad Antonio de Nebrija |
| --- | --- |

—

Universidad Antonio de Nebrija

2011/2012

France

| 1. | Diplôme d'architecte DPLG, y compris dans le cadre de la formation professionnelle continue et de la promotion sociale. |
| --- | --- |

1.

Diplôme d'architecte DPLG, y compris dans le cadre de la formation professionnelle continue et de la promotion sociale.

| 1. | Le ministre chargé de l'architecture |
| --- | --- |

1.

Le ministre chargé de l'architecture

1988/1989

| 2. | Diplôme d'architecte ESA |
| --- | --- |

2.

Diplôme d'architecte ESA

| 2. | Ecole spéciale d'architecture de Paris |
| --- | --- |

2.

Ecole spéciale d'architecture de Paris

| 3. | Diplôme d'architecte ENSAIS |
| --- | --- |

3.

Diplôme d'architecte ENSAIS

| 3. | Ecole nationale supérieure des arts et industries de Strasbourg, section architecture |
| --- | --- |

3.

Ecole nationale supérieure des arts et industries de Strasbourg, section architecture

| 4. | Diplôme d'Etat d'architecte (DEA) |
| --- | --- |

4.

Diplôme d'Etat d'architecte (DEA)

| 4. | Ecole Nationale Supérieure d'Architecture et de Paysage de Bordeaux (Ministère chargé de l'architecture et Ministère chargé de l'enseignement supérieur) |
| --- | --- |

4.

Ecole Nationale Supérieure d'Architecture et de Paysage de Bordeaux (Ministère chargé de l'architecture et Ministère chargé de l'enseignement supérieur)

Habilitation de l'architecte diplômé d'Etat à l'exercice de la maîtrise d'œuvre en son nom propre (HMONP) (Ministère chargé de l'architecture)

2005/2006

Ecole Nationale Supérieure d'Architecture de Bretagne (Ministère chargé de l'architecture et Ministère chargé de l'enseignement supérieur

2005/2006

Ecole nationale supérieure d'architecture de Clermont-Ferrand (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur)

2004/2005

Ecole nationale supérieure d'architecture de Grenoble (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur)

2004/2005

Ecole nationale supérieure d'architecture et de paysage de Lille (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur)

2004/2005

Ecole nationale supérieure d'architecture de Lyon (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur)

2004/2005

Ecole nationale supérieure d'architecture de Marne La Vallée (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur)

2004/2005

Ecole nationale supérieure d'architecture de Marseille (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur)

2005/2006

Ecole nationale supérieure d'architecture de Montpellier (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur)

2004/2005

Ecole nationale supérieure d'architecture de Nancy (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur)

2004/2005

Ecole nationale supérieure d'architecture de Nantes (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur)

2005/2006

Ecole nationale supérieure d'architecture de Normandie (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur)

2004/2005

Ecole nationale supérieure d'architecture de Paris-Belleville (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur)

2005/2006

Ecole nationale supérieure d'architecture de Paris-La Villette (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur)

2006/2007

Ecole nationale supérieure d'architecture de Paris Malaquais (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur)

2005/2006

Ecole nationale supérieure d'architecture de Paris Val-de-Seine (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur)

2004/2005

Ecole nationale supérieure d'architecture de Saint-Etienne (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur)

2004/2005

Ecole nationale supérieure d'architecture de Strasbourg (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur)

2005/2006

Ecole nationale supérieure d'architecture de Toulouse (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur)

2004/2005

Ecole nationale supérieure d'architecture de Versailles (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur)

2004/2005

Diplôme d'Etat d'architecte (DEA), dans le cadre de la formation professionnelle continue

Ecole nationale supérieure d'architecture de Lyon (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur)

2006/2007

Ecole nationale supérieure d'architecture de Marseille (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur)

2006/2007

Ecole nationale supérieure d'architecture de Montpellier (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur)

2006/2007

Ecole nationale supérieure d'architecture de Nantes (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur)

2006/2007

Ecole nationale supérieure d'architecture de Strasbourg (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur)

2006/2007

| 5. | Diplôme d'études de l'école spéciale d'architecture Grade 2 équivalent au diplôme d'Etat d'architecte |
| --- | --- |

5.

Diplôme d'études de l'école spéciale d'architecture Grade 2 équivalent au diplôme d'Etat d'architecte

| 5. | Ecole spéciale d'architecture (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur) |
| --- | --- |

5.

Ecole spéciale d'architecture (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur)

Diplôme d'architecte de l'ESA habilitant à exercer la maitrise d'œuvre en son nom propre, équivalent à l'habilitation de l'architecte diplômé d'Etat à l'exercice de la maîtrise d'œuvre en son nom propre, reconnu par le Ministère chargé de l'architecture

2006/2007

| 6. | Diplôme d'architecte INSA de Strasbourg équivalent au diplôme d'Etat d'architecte conférant le grade de master (parcours architecte) |
| --- | --- |

6.

Diplôme d'architecte INSA de Strasbourg équivalent au diplôme d'Etat d'architecte conférant le grade de master (parcours architecte)

| 6. | Institut national des sciences appliquées de Strasbourg (INSA) (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur) |
| --- | --- |

6.

Institut national des sciences appliquées de Strasbourg (INSA) (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur)

Habilitation de l'architecte de l'INSA à exercer la maîtrise d'œuvre en son nom propre équivalent à l'HMONP, reconnue par le ministère chargé de l'architecture

2005/2006

Diplôme d'architecte INSA de Strasbourg équivalent au diplôme d'Etat d'architecte conférant le grade de master (parcours d'architecte pour ingénieur)

Institut national des sciences appliquées de Strasbourg (INSA) (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur)

Habilitation de l'architecte de l'INSA à exercer la maîtrise d'œuvre en son nom propre équivalent à l'HMONP, délivrée par le ministère chargé de l'architecture

2005/2006

Hrvatska

Ireland

| 1. | Degree of Bachelor of Architecture (B.Arch. NUI) |
| --- | --- |

1.

Degree of Bachelor of Architecture (B.Arch. NUI)

| 1. | National University of Ireland to architecture graduates of University College Dublin |
| --- | --- |

1.

National University of Ireland to architecture graduates of University College Dublin

Certificate of fulfilment of qualifications requirements for professional recognition as an architect in Ireland issued by the Royal Institute of Architects of Ireland (RIAI)

1988/1989

| 2. | Degree of Bachelor of Architecture (B.Arch.)






  — | (Previously, until 2002 – Degree standard diploma in architecture (Dip. Arch)) |
| --- | --- | --- |

2.

Degree of Bachelor of Architecture (B.Arch.)

—

(Previously, until 2002 – Degree standard diploma in architecture (Dip. Arch))

| 2. | Dublin Institute of Technology, Bolton Street, Dublin
  (College of Technology, Bolton Street, Dublin) |
| --- | --- |

2.

Dublin Institute of Technology, Bolton Street, Dublin

(College of Technology, Bolton Street, Dublin)

| 3. | Certificate of associateship (ARIAI) |
| --- | --- |

3.

Certificate of associateship (ARIAI)

| 3. | Royal Institute of Architects of Ireland |
| --- | --- |

3.

Royal Institute of Architects of Ireland

| 4. | Certificate of membership (MRIAI) |
| --- | --- |

4.

Certificate of membership (MRIAI)

| 4. | Royal Institute of Architects of Ireland |
| --- | --- |

4.

Royal Institute of Architects of Ireland

| 5. | Degree of Bachelor of Architecture (Honours) (B.Arch. (Hons) UL) |
| --- | --- |

5.

Degree of Bachelor of Architecture (Honours) (B.Arch. (Hons) UL)

| 5. | University of Limerick |
| --- | --- |

5.

University of Limerick

2005/2006

| 6. | Degree of Bachelor of Architecture (Honours)
  (B.Arch. (Hons) WIT) |
| --- | --- |

6.

Degree of Bachelor of Architecture (Honours)

(B.Arch. (Hons) WIT)

| 6. | Waterford Institute of Technology |
| --- | --- |

6.

Waterford Institute of Technology

2005/2006

Italia (72)

Laurea in architettura

| — | Università di Camerino |
| --- | --- |

—

Università di Camerino

| — | Università di Catania – Sede di Siracusa |
| --- | --- |

—

Università di Catania – Sede di Siracusa

| — | Università di Chieti |
| --- | --- |

—

Università di Chieti

| — | Università di Ferrara |
| --- | --- |

—

Università di Ferrara

| — | Università di Firenze |
| --- | --- |

—

Università di Firenze

| — | Università di Genova |
| --- | --- |

—

Università di Genova

| — | Università di Napoli Federico II |
| --- | --- |

—

Università di Napoli Federico II

| — | Università di Napoli II |
| --- | --- |

—

Università di Napoli II

| — | Università di Palermo |
| --- | --- |

—

Università di Palermo

| — | Università di Parma |
| --- | --- |

—

Università di Parma

| — | Università di Reggio Calabria |
| --- | --- |

—

Università di Reggio Calabria

| — | Università di Roma „La Sapienza“ |
| --- | --- |

—

Università di Roma „La Sapienza“

| — | Università di Roma III |
| --- | --- |

—

Università di Roma III

| — | Università di Trieste |
| --- | --- |

—

Università di Trieste

| — | Politecnico di Bari |
| --- | --- |

—

Politecnico di Bari

| — | Politecnico di Milano |
| --- | --- |

—

Politecnico di Milano

| — | Politecnico di Torino |
| --- | --- |

—

Politecnico di Torino

| — | Istituto universitario di architettura di Venezia |
| --- | --- |

—

Istituto universitario di architettura di Venezia

Diploma di abilitazione all'esercizio indipendente della professione che viene rilasciato dal ministero della Pubblica istruzione (ora Ministero dell'istruzione, dell'università e della ricerca) dopo che il candidato ha sostenuto con esito positivo l'esame di Stato davanti ad una commissione competente

1988/1989

| — | Università degli Studi Mediterranea di Reggio Calabria |
| --- | --- |

—

Università degli Studi Mediterranea di Reggio Calabria

2000/2001

Laurea in ingegneria edile – architettura

| — | Università dell'Aquila |
| --- | --- |

—

Università dell'Aquila

| — | Università di Pavia |
| --- | --- |

—

Università di Pavia

| — | Università di Roma „La Sapienza“ |
| --- | --- |

—

Università di Roma „La Sapienza“

1998/1999

Laurea specialistica in ingegneria edile – architettura

| — | Università dell'Aquila |
| --- | --- |

—

Università dell'Aquila

| — | Università di Pavia |
| --- | --- |

—

Università di Pavia

| — | Università di Roma „La Sapienza“ |
| --- | --- |

—

Università di Roma „La Sapienza“

| — | Università di Ancona |
| --- | --- |

—

Università di Ancona

| — | Università di Basilicata – Potenza |
| --- | --- |

—

Università di Basilicata – Potenza

| — | Università di Pisa |
| --- | --- |

—

Università di Pisa

| — | Università di Bologna |
| --- | --- |

—

Università di Bologna

| — | Università di Catania |
| --- | --- |

—

Università di Catania

| — | Università di Genova |
| --- | --- |

—

Università di Genova

| — | Università di Palermo |
| --- | --- |

—

Università di Palermo

| — | Università di Napoli Federico II |
| --- | --- |

—

Università di Napoli Federico II

| — | Università di Roma – Tor Vergata |
| --- | --- |

—

Università di Roma – Tor Vergata

| — | Università di Trento |
| --- | --- |

—

Università di Trento

| — | Politecnico di Bari |
| --- | --- |

—

Politecnico di Bari

| — | Politecnico di Milano |
| --- | --- |

—

Politecnico di Milano

2000/2001

| — | Università degli studi di Brescia |
| --- | --- |

—

Università degli studi di Brescia

| — | Università degli Studi di Cagliari |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Cagliari

2001/2002

| — | Università Politecnica delle Marche |
| --- | --- |

—

Università Politecnica delle Marche

2002/2003

| — | Università degli studi della Calabria |
| --- | --- |

—

Università degli studi della Calabria

2003/2004

| — | Università degli studi di Salerno |
| --- | --- |

—

Università degli studi di Salerno

2005/2006

Laurea magistrale in ingegneria edile – architettura

| — | Università dell'Aquila |
| --- | --- |

—

Università dell'Aquila

| — | Università di Pavia |
| --- | --- |

—

Università di Pavia

| — | Università di Roma „La Sapienza“ |
| --- | --- |

—

Università di Roma „La Sapienza“

| — | Università di Pisa |
| --- | --- |

—

Università di Pisa

| — | Università di Bologna |
| --- | --- |

—

Università di Bologna

| — | Università di Catania |
| --- | --- |

—

Università di Catania

| — | Università di Genova |
| --- | --- |

—

Università di Genova

| — | Università di Palermo |
| --- | --- |

—

Università di Palermo

| — | Università di Napoli Federico II |
| --- | --- |

—

Università di Napoli Federico II

| — | Università di Roma – Tor Vergata |
| --- | --- |

—

Università di Roma – Tor Vergata

| — | Università di Trento |
| --- | --- |

—

Università di Trento

| — | Politecnico di Bari |
| --- | --- |

—

Politecnico di Bari

| — | Politecnico di Milano |
| --- | --- |

—

Politecnico di Milano

2004/2005

| — | Università degli studi di Salerno |
| --- | --- |

—

Università degli studi di Salerno

2010/2011

| — | Università degli studi della Calabria |
| --- | --- |

—

Università degli studi della Calabria

2004/2005

| — | Università degli studi di Brescia |
| --- | --- |

—

Università degli studi di Brescia

2004/2005

| — | Università Politecnica delle Marche |
| --- | --- |

—

Università Politecnica delle Marche

2004/2005

| — | Università degli Studi di Perugia |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Perugia

2006/2007

| — | Università degli Studi di Padova |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Padova

2008/2009

| — | Università degli Studi di Genova |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Genova

2014/2015

Laurea specialistica quinquennale in Architettura

| — | Prima Facoltà di Architettura dell'Università di Roma „La Sapienza“ |
| --- | --- |

—

Prima Facoltà di Architettura dell'Università di Roma „La Sapienza“

1998/1999

| — | Università di Ferrara |
| --- | --- |

—

Università di Ferrara

| — | Università di Genova |
| --- | --- |

—

Università di Genova

| — | Università di Palermo |
| --- | --- |

—

Università di Palermo

| — | Politecnico di Milano |
| --- | --- |

—

Politecnico di Milano

| — | Politecnico di Bari |
| --- | --- |

—

Politecnico di Bari

1999/2000

| — | Università di Firenze |
| --- | --- |

—

Università di Firenze

2001/2002

Laurea magistrale quinquennale in Architettura

| — | Prima Facoltà di Architettura dell'Università di Roma „La Sapienza“ |
| --- | --- |

—

Prima Facoltà di Architettura dell'Università di Roma „La Sapienza“

| — | Università di Ferrara |
| --- | --- |

—

Università di Ferrara

| — | Università di Genova |
| --- | --- |

—

Università di Genova

| — | Università di Palermo |
| --- | --- |

—

Università di Palermo

| — | Politecnico di Bari |
| --- | --- |

—

Politecnico di Bari

| — | Università di Firenze |
| --- | --- |

—

Università di Firenze

| — | Politecnico di Milano |
| --- | --- |

—

Politecnico di Milano

2004/2005

Laurea specialistica in architettura (Progettazione architettonica)

| — | Università di Roma Tre |
| --- | --- |

—

Università di Roma Tre

2001/2002

Università degli Studi di Napoli „Federico II“

2005/2006

Laurea magistrale in architettura (Progettazione architettonica)

Università di Roma Tre

2004/2005

Laurea specialistica in Architettura

| — | Università di Napoli II |
| --- | --- |

—

Università di Napoli II

| — | Politecnico di Milano II |
| --- | --- |

—

Politecnico di Milano II

| — | Facoltà di architettura dell'Università degli Studi G. D'Annunzio di Chieti-Pescara |
| --- | --- |

—

Facoltà di architettura dell'Università degli Studi G. D'Annunzio di Chieti-Pescara

| — | Facoltà di architettura, Pianificazione e Ambiente del Politecnico di Milano |
| --- | --- |

—

Facoltà di architettura, Pianificazione e Ambiente del Politecnico di Milano

| — | Facoltà di Architettura dell'Università degli studi di Trieste |
| --- | --- |

—

Facoltà di Architettura dell'Università degli studi di Trieste

| — | Facoltà di Architettura di Siracusa, Università di Catania |
| --- | --- |

—

Facoltà di Architettura di Siracusa, Università di Catania

| — | Facoltà di architettura, Università degli Studi di Parma |
| --- | --- |

—

Facoltà di architettura, Università degli Studi di Parma

| — | Facoltà di Architettura, Università di Bologna |
| --- | --- |

—

Facoltà di Architettura, Università di Bologna

| — | Università di Firenze |
| --- | --- |

—

Università di Firenze

2001/2002

| — | Università IUAV di Venezia |
| --- | --- |

—

Università IUAV di Venezia

2002/2003

| — | Facoltà di Architettura Valle Giulia, Università degli Studi di Roma „La Sapienza“ |
| --- | --- |

—

Facoltà di Architettura Valle Giulia, Università degli Studi di Roma „La Sapienza“

| — | Università degli Studi di Camerino |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Camerino

| — | Università di Napoli Federico II |
| --- | --- |

—

Università di Napoli Federico II

2004/2005

Laurea magistrale in Architettura

| — | Politecnico di Milano II |
| --- | --- |

—

Politecnico di Milano II

| — | Università di Napoli II |
| --- | --- |

—

Università di Napoli II

| — | Università di Napoli Federico II |
| --- | --- |

—

Università di Napoli Federico II

| — | Facoltà di architettura dell'Università degli Studi G. D'Annunzio di Chieti-Pescara |
| --- | --- |

—

Facoltà di architettura dell'Università degli Studi G. D'Annunzio di Chieti-Pescara

| — | Facoltà di architettura, Pianificazione e Ambiente del Politecnico di Milano |
| --- | --- |

—

Facoltà di architettura, Pianificazione e Ambiente del Politecnico di Milano

| — | Università IUAV di Venezia |
| --- | --- |

—

Università IUAV di Venezia

| — | Facoltà di Architettura, Università di Bologna |
| --- | --- |

—

Facoltà di Architettura, Università di Bologna

| — | Facoltà di Architettura di Siracusa, Università di Catania |
| --- | --- |

—

Facoltà di Architettura di Siracusa, Università di Catania

| — | Facoltà di architettura, Università degli Studi di Parma |
| --- | --- |

—

Facoltà di architettura, Università degli Studi di Parma

| — | Facoltà di architettura dell'Università degli Studi di Trieste |
| --- | --- |

—

Facoltà di architettura dell'Università degli Studi di Trieste

2004/2005

| — | Università degli Studi di Trieste |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Trieste

2014/2015

| — | Università degli Studi di Camerino |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Camerino

2006/2007

| — | Università degli Studi di Enna „Kore“ |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Enna „Kore“

2004/2005

| — | Università degli Studi di Firenze |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Firenze

| — | Università degli Studi di Cagliari |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Cagliari

2008/2009

| — | Università degli Studi di Udine |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Udine

| — | Università degli Studi Mediterranea di Reggio Calabria |
| --- | --- |

—

Università degli Studi Mediterranea di Reggio Calabria

2009/2010

| — | Università degli Studi di Sassari |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Sassari

| — | Università degli Studi della Basilicata |
| --- | --- |

—

Università degli Studi della Basilicata

2010/2011

| — | Università degli Studi di Genova |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Genova

2014/2015

Laurea specialistica in architettura -progettazione architettonica e urbana

Facoltà „Ludovico Quaroni“ dell'Università degli Studi „La Sapienza“ di Roma

2000/2001

Laurea Magistrale in architettura -progettazione architettonica e urbana

Facoltà „Ludovico Quaroni“ dell'Università degli Studi „La Sapienza“ di Roma

2004/2005

Laurea Specialistica in Architettura (Progettazione Urbana)

Università di Roma Tre

2001/2002

Laurea Magistrale in Architettura (Progettazione Urbana)

Università di Roma Tre

2004/2005

Laurea Specialistica in Architettura (Progettazione urbana e territoriale)

Politecnico di Torino

2002/2003

Laurea Specialistica in architettura (Architettura delle costruzioni)

Politecnico di Milano (Facoltà di Architettura civile)

2001/2002

Laurea magistrale in architettura (Architettura delle costruzioni)

Politecnico di Milano (Facoltà di Architettura civile)

2004/2005

Laurea Specialistica in Architettura (Restauro)

| — | Facoltà di architettura di Valle Giulia dell'Università degli Studi „La Sapienza“ di Roma |
| --- | --- |

—

Facoltà di architettura di Valle Giulia dell'Università degli Studi „La Sapienza“ di Roma

2004/2005

| — | Università degli Studi di Roma Tre – Facoltà di Architettura |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Roma Tre – Facoltà di Architettura

2001/2002

| — | Università degli Studi di Napoli „Federico II“ |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Napoli „Federico II“

2005/2006

Laurea Magistrale in Architettura (Restauro)

| — | Facoltà di architettura di Valle Giulia dell'Università degli Studi „La Sapienza“ di Roma |
| --- | --- |

—

Facoltà di architettura di Valle Giulia dell'Università degli Studi „La Sapienza“ di Roma

| — | Università degli Studi di Roma Tre – Facoltà di Architettura |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Roma Tre – Facoltà di Architettura

2009/2010

| — | Università degli Studi di Napoli „Federico II“ |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Napoli „Federico II“

2004/2005

Laurea Specialista in Architettura (costruzione)

Politecnico di Torino

2002/2003

Laurea Magistrale in Architettura – Progettazione architettonica

Università degli Studi di Napoli „Federico II“

2004/2005

| — | Politecnico di Torino |
| --- | --- |

—

Politecnico di Torino

2013/2014

Laurea Magistrale in Architettura e Città, Valutazione e progetto

Università degli Studi di Napoli „Federico II“

2004/2005

Laurea Specialistica in Architettura e Città, Valutazione e progetto

Università degli Studi di Napoli „Federico II“

2007/2008

Laurea Magistrale in Architettura – Arredamento e Progetto

Università degli Studi di Napoli „Federico II“

2008/2009

Laurea Magistrale in Architettura Manutenzione e Gestione

Università degli Studi di Napoli „Federico II“

2008/2009

Laurea Magistrale in Architettura Costruzione Città

Politecnico di Torino

2010/2011

Laurea Magistrale in Architettura per il Progetto Sostenibile

Politecnico di Torino

2010/2011

Laurea Magistrale in Architettura per il Restauro e la Valorizzazione del Patrimonio

Politecnico di Torino

2010/2011

Laurea Magistrale in Architettura e Culture del Progetto

Università IUAV di Venezia

2013/2014

Laurea Magistrale in Architettura e Innovazione

Università IUAV di Venezia

2013/2014

Laurea Magistrale in Architettura per il Nuovo e l'Antico

Università IUAV di Venezia

2013/2014

Laurea Magistrale in Architettura – Restauro

Università degli Studi Mediterranea di Reggio Calabria

2013/2014

Κύπρος

Διπλωμα αρχιτεκτονα – μηχανικου στην αρχιτεκτονικη

| — | Πανεπιστημιο κυπρου |
| --- | --- |

—

Πανεπιστημιο κυπρου

Βεβαιωση που εκδιδεται απο το επιστημονικο και τεχνικο επιμελητηριο κυπρου (ετεκ) η οποια επιτρεπει την ασκηση δραστηριοτητων στον τομεα τησ αρχιτεκτονικησ

2005/2006

Professional Diploma in Architecture

| — | University of Nicosia |
| --- | --- |

—

University of Nicosia

2006/2007

Δίπλωμα Αρχιτεκτονικής (5 έτη)

| — | Frederick University Σχολή Αρχιτεκτονικής, Καλών και Εφαρμοσμένων Τεχνών του Πανεπιστημίου Frederick |
| --- | --- |

—

Frederick University Σχολή Αρχιτεκτονικής, Καλών και Εφαρμοσμένων Τεχνών του Πανεπιστημίου Frederick

2008/2009

Δίπλωμα Αρχιτέκτονα Μηχανικού (5 ετούς φοίτησης)

| — | Frederick University Σχολή Αρχιτεκτονικής, Καλών και Εφαρμοσμένων Τεχνών του Πανεπιστημίου Frederick |
| --- | --- |

—

Frederick University Σχολή Αρχιτεκτονικής, Καλών και Εφαρμοσμένων Τεχνών του Πανεπιστημίου Frederick

2008/2009

Latvija

Arhitekta diploms

Rīgas Tehniskā universitāte

Latvijas Arhitektu savienības sertificēšanas centra Arhitekta prakses sertifikāts

2007/2008

Lietuva

Bakalauro diplomas (Architektūros bakalauras)

| — | Kauno technologijos universitetas |
| --- | --- |

—

Kauno technologijos universitetas

| — | Vilniaus Gedimino technikos universitetas |
| --- | --- |

—

Vilniaus Gedimino technikos universitetas

| — | Vilniaus dailės akademija |
| --- | --- |

—

Vilniaus dailės akademija

Architekto kvalifikacijos atestatas, suteikiantis teisę užsiimti veikla architektūros srityje (Atestuotas architektas) išduodamas po architektūros bakalauro studijų baigimo ir trejų metų praktinės veiklos atestuoto architekto priežiūroje.

2008/2009

Magistro diplomas (Architektūros magistras)

| — | Kauno technologijos universitetas |
| --- | --- |

—

Kauno technologijos universitetas

| — | Vilniaus Gedimino technikos universitetas |
| --- | --- |

—

Vilniaus Gedimino technikos universitetas

| — | Vilniaus dailės akademija |
| --- | --- |

—

Vilniaus dailės akademija

Magyarország

Okleveles épitészmérnök MSc

| — | Budapesti Müszaki és Gazdaságtudományi Egyetem – Épitészmérnöki Kar |
| --- | --- |

—

Budapesti Müszaki és Gazdaságtudományi Egyetem – Épitészmérnöki Kar

A területi illetékes építészkamara hatósági bizonyítványa a szakmagyakorlási jogosultságról.

2007/2008

Okleveles épitészmérnök

| — | Széchenyi István Egyetem, Györ – Müszaki Tudományi Kar |
| --- | --- |

—

Széchenyi István Egyetem, Györ – Müszaki Tudományi Kar

2007/2008

Okleveles építészmérnök

| — | Pécsi Tudományegyetem – Pollack Mihály Műszaki Kar |
| --- | --- |

—

Pécsi Tudományegyetem – Pollack Mihály Műszaki Kar

2007/2008

Malta

Degree in Bachelor of Engineering and Architecture (Hons)

Universita' ta' Malta

Warrant b'titlu ta' „Perit“ mahrug mill-Bord tal-Warrant

2007/2008

Nederland

| 1. | Het getuigschrift van het met goed gevolg afgelegde doctoraal examen van de studierichting bouwkunde, afstudeerrichting architectuur |
| --- | --- |

1.

Het getuigschrift van het met goed gevolg afgelegde doctoraal examen van de studierichting bouwkunde, afstudeerrichting architectuur

| 1. | Technische Universiteit te Delft |
| --- | --- |

1.

Technische Universiteit te Delft

Verklaring van de Stichting Bureau Architectenregister die bevestigt dat de opleiding voldoet aan de normen van artikel 46.

As of 2014/2015:

Verklaring van Bureau Architectenregister die bevestigt dat aan de eisen voor de beroepskwalificatie van architect is voldaan

1988/1989

| 2. | Het getuigschrift van het met goed gevolg afgelegde doctoraal examen van de studierichting bouwkunde, differentiatie architectuur en urbanistiek |
| --- | --- |

2.

Het getuigschrift van het met goed gevolg afgelegde doctoraal examen van de studierichting bouwkunde, differentiatie architectuur en urbanistiek

| 2. | Technische Universiteit te Eindhoven |
| --- | --- |

2.

Technische Universiteit te Eindhoven

| 3. | Het getuigschrift hoger beroepsonderwijs, op grond van het met goed gevolg afgelegde examen verbonden aan de opleiding van de tweede fase voor beroepen op het terrein van de architectuur, afgegeven door de betrokken examencommissies van respectievelijk:






  — | de Amsterdamse Hogeschool voor de Kunsten te Amsterdam |
| --- | --- | --- |

3.

Het getuigschrift hoger beroepsonderwijs, op grond van het met goed gevolg afgelegde examen verbonden aan de opleiding van de tweede fase voor beroepen op het terrein van de architectuur, afgegeven door de betrokken examencommissies van respectievelijk:

—

de Amsterdamse Hogeschool voor de Kunsten te Amsterdam

| — | de Hogeschool Rotterdam en omstreken te Rotterdam |
| --- | --- |

—

de Hogeschool Rotterdam en omstreken te Rotterdam

| — | de Hogeschool Katholieke Leergangen te Tilburg |
| --- | --- |

—

de Hogeschool Katholieke Leergangen te Tilburg

| — | de Hogeschool voor de Kunsten te Arnhem |
| --- | --- |

—

de Hogeschool voor de Kunsten te Arnhem

| — | de Rijkshogeschool Groningen te Groningen |
| --- | --- |

—

de Rijkshogeschool Groningen te Groningen

| — | de Hogeschool Maastricht te Maastricht |
| --- | --- |

—

de Hogeschool Maastricht te Maastricht

1988/1989

| 4. | Master of Science in Architecture, Urbanism & Building Sciences variant Architecture |
| --- | --- |

4.

Master of Science in Architecture, Urbanism & Building Sciences variant Architecture

| 4. | Technische Universiteit Delft Faculteit Bouwkunde |
| --- | --- |

4.

Technische Universiteit Delft Faculteit Bouwkunde

2003/2004

| — | Master of Science in Architecture, Building and Planning (specialisatie: Architecture) |
| --- | --- |

—

Master of Science in Architecture, Building and Planning (specialisatie: Architecture)

Technische Universiteit Eindhoven

2002/2003

Master of Architecture

ArtEZ hogeschool voor de kunsten/ArtEZ Academie van Bouwkunst

2003/2004

Amsterdamse Hogeschool van de Kunsten/Academie van Bouwkunst Amsterdam

2003/2004

Hanze Hogeschool Groningen/Academie van Bouwkunst Groningen

2003/2004

Hogeschool Rotterdam/Rotterdamse Academie van Bouwkunst

2003/2004

Fontys Hogeschool voor de Kunsten/Academie voor Architectuur en Stedenbouw in Tilburg

2003/2004

Österreich

| 1. | Diplom-Ingenieur, Dipl.-Ing. |
| --- | --- |

1.

Diplom-Ingenieur, Dipl.-Ing.

| 1. | Technische Universität Graz (Erzherzog-Johann-Universität Graz) |
| --- | --- |

1.

Technische Universität Graz (Erzherzog-Johann-Universität Graz)

Bescheinigung des Bundesministers für Wissenschaft, Forschung und Wirtschaft über die Erfüllung der Voraussetzung für die Eintragung in die Architektenkammer/Bescheinigung einer Bezirksverwaltungsbehörde über die Ausbildung oder Befähigung, die zur Ausübung des Baumeistergewerbes (Berechtigung für Hochbauplanung) berechtigt

1998/1999

| 2. | Diplom-Ingenieur, Dipl.-Ing. |
| --- | --- |

2.

Diplom-Ingenieur, Dipl.-Ing.

| 2. | Technische Universität Wien |
| --- | --- |

2.

Technische Universität Wien

| 3. | Diplom-Ingenieur, Dipl.-Ing. |
| --- | --- |

3.

Diplom-Ingenieur, Dipl.-Ing.

| 3. | Universität Innsbruck (Leopold-Franzens-Universität Innsbruck) |
| --- | --- |

3.

Universität Innsbruck (Leopold-Franzens-Universität Innsbruck)

| 4. | Magister der Architektur, Magister architecturae, Mag. Arch. |
| --- | --- |

4.

Magister der Architektur, Magister architecturae, Mag. Arch.

| 4. | Universität für Angewandte Kunst in Wien |
| --- | --- |

4.

Universität für Angewandte Kunst in Wien

| 5. | Magister der Architektur, Magister architecturae, Mag. Arch. |
| --- | --- |

5.

Magister der Architektur, Magister architecturae, Mag. Arch.

| 5. | Akademie der Bildenden Künste in Wien |
| --- | --- |

5.

Akademie der Bildenden Künste in Wien

| 6. | Magister der Architektur, Magister architecturae, Mag. Arch. |
| --- | --- |

6.

Magister der Architektur, Magister architecturae, Mag. Arch.

| 6. | Universität für künstlerische und industrielle Gestaltung in Linz |
| --- | --- |

6.

Universität für künstlerische und industrielle Gestaltung in Linz

| 7. | Bachelor of Science in Engineering (BSc) (aufgrund eines Bachelorstudiums), Diplom-Ingenieur/in (Dipl.-Ing. oder DI) für technisch-wissenschaftlich Berufe (aufgrund eines Bachelor- und eines Masterstudiums entspricht MSc) |
| --- | --- |

7.

Bachelor of Science in Engineering (BSc) (aufgrund eines Bachelorstudiums), Diplom-Ingenieur/in (Dipl.-Ing. oder DI) für technisch-wissenschaftlich Berufe (aufgrund eines Bachelor- und eines Masterstudiums entspricht MSc)

| 7. | Fachhochschule Kärnten |
| --- | --- |

7.

Fachhochschule Kärnten

2004/2005

| 8. | Diplom-Ingenieur, Dipl.-Ing. |
| --- | --- |

8.

Diplom-Ingenieur, Dipl.-Ing.

| 8. | Universität Innsbruck (Leopold-Franzens- Universität Innsbruck) |
| --- | --- |

8.

Universität Innsbruck (Leopold-Franzens- Universität Innsbruck)

2008/2009

| 9. | Diplom-Ingenieur, Dipl.-Ing. |
| --- | --- |

9.

Diplom-Ingenieur, Dipl.-Ing.

| 9. | Technische Universität Graz (Erzherzog-Johann- Universität Graz) |
| --- | --- |

9.

Technische Universität Graz (Erzherzog-Johann- Universität Graz)

2008/2009

| 10. | Diplom-Ingenieur, Dipl.-Ing. |
| --- | --- |

10.

Diplom-Ingenieur, Dipl.-Ing.

| 10. | Technische Universität Wien |
| --- | --- |

10.

Technische Universität Wien

2006/2007

| 11. | Master of Architecture (MArch) (aufgrund eines Bachelor- und eines Masterstudiums entspricht MSc) |
| --- | --- |

11.

Master of Architecture (MArch) (aufgrund eines Bachelor- und eines Masterstudiums entspricht MSc)

| 11. | Universität für künstlerische und industrielle Gestaltung Linz |
| --- | --- |

11.

Universität für künstlerische und industrielle Gestaltung Linz

2008/2009

| 11. | Akademie der bildenden Künste Wien |
| --- | --- |

11.

Akademie der bildenden Künste Wien

2008/2009

| 12. | Masterstudium der Architektur |
| --- | --- |

12.

Masterstudium der Architektur

| 12. | Universität für angewandte Kunst Wien |
| --- | --- |

12.

Universität für angewandte Kunst Wien

2011/2012

Polska

magister inżynier architekt (mgr inż. arch.)

| — | Politechnika Białostocka |
| --- | --- |

—

Politechnika Białostocka

| — | Politechnika Gdańska |
| --- | --- |

—

Politechnika Gdańska

| — | Politechnika Łódzka |
| --- | --- |

—

Politechnika Łódzka

| — | Politechnika Śląska |
| --- | --- |

—

Politechnika Śląska

| — | Zachodniopomorski Uniwersytet Technologiczny w Szczecinie |
| --- | --- |

—

Zachodniopomorski Uniwersytet Technologiczny w Szczecinie

| — | Politechnika Warszawska |
| --- | --- |

—

Politechnika Warszawska

| — | Politechnika Krakowska |
| --- | --- |

—

Politechnika Krakowska

| — | Politechnika Wrocławska |
| --- | --- |

—

Politechnika Wrocławska

Zaświadczenie o członkostwie w okręgowej izbie architektów/Zaświadczenie Krajowej Rady Izby Architektów RP potwierdzające posiadanie kwalifikacji do wykonywania zawodu architekta zgodnych z wymaganiami wynikającymi z przepisów prawa Unii Europejskiej osoby nie będącej członkiem Izby

2007/2008

| — | Krakowska Akademia im. Andrzeja Frycza Modrzewskiego |
| --- | --- |

—

Krakowska Akademia im. Andrzeja Frycza Modrzewskiego

2003/2004

dyplom ukończenia studiów wyższych potwierdzający uzyskanie tytułu zawodowego magistra inżyniera architekta

| — | Wyższa Szkoła Ekologii i Zarządzania w Warszawie |
| --- | --- |

—

Wyższa Szkoła Ekologii i Zarządzania w Warszawie

2011/2012

| — | Politechnika Lubelska |
| --- | --- |

—

Politechnika Lubelska

2008/2009

dyplom studiów wyższych potwierdzający uzyskanie tytułu zawodowego magistra inżyniera architekta

Politechnika Świętokrzyska

2012/2013

Portugal

Carta de curso de licenciatura em Arquitectura

| — | Faculdade de Arquitectura da Universidade técnica de Lisboa |
| --- | --- |

—

Faculdade de Arquitectura da Universidade técnica de Lisboa

| — | Faculdade de arquitectura da Universidade do Porto |
| --- | --- |

—

Faculdade de arquitectura da Universidade do Porto

| — | Escola Superior Artística do Porto |
| --- | --- |

—

Escola Superior Artística do Porto

| — | Faculdade de Ciências e Tecnologia da Universidade de Coimbra |
| --- | --- |

—

Faculdade de Ciências e Tecnologia da Universidade de Coimbra

Certificado de cumprimento dos pré-requisitos de qualificação para inscrição na Ordem dos Arquitectos, emitido pela competente Ordem dos Arquitectos

1988/1989

| — | Universidade Lusíada de Lisboa |
| --- | --- |

—

Universidade Lusíada de Lisboa

1986/1987

| — | Faculdade de Arquitectura e Artes da Universidade Lusíada de
  Vila Nova de Famalicão |
| --- | --- |

—

Faculdade de Arquitectura e Artes da Universidade Lusíada de

Vila Nova de Famalicão

1993/1994

| — | Universidade Lusófona de Humanidades e Tecnologia |
| --- | --- |

—

Universidade Lusófona de Humanidades e Tecnologia

1995/1996

| — | Instituto Superior Manuel Teixeira Gomes |
| --- | --- |

—

Instituto Superior Manuel Teixeira Gomes

1997/1998

| — | Universidade do Minho |
| --- | --- |

—

Universidade do Minho

1997/1998

| — | Instituto Superior Técnico da Universidade Técnica de Lisboa |
| --- | --- |

—

Instituto Superior Técnico da Universidade Técnica de Lisboa

1998/1999

| — | ISCTE-Instituto Universitário de Lisboa |
| --- | --- |

—

ISCTE-Instituto Universitário de Lisboa

1998/1999

Carta de Curso de Licenciatura em Arquitectura e Urbanismo

| — | Escola Superior Gallaecia |
| --- | --- |

—

Escola Superior Gallaecia

2002/2003

Para os cursos iniciados a partir do ano académico de 1991/1992

| — | Faculdade de Arquitectura e Artes da Universidade Lusíada do Porto |
| --- | --- |

—

Faculdade de Arquitectura e Artes da Universidade Lusíada do Porto

1991/1992

Mestrado integrado em Arquitectura

| — | Universidade Autónoma de Lisboa |
| --- | --- |

—

Universidade Autónoma de Lisboa

2001/2002

| — | Universidade Técnica de Lisboa (Instituto Superior Técnico) |
| --- | --- |

—

Universidade Técnica de Lisboa (Instituto Superior Técnico)

2001/2002

Carta de curso de Mestrado integrado em Arquitectura

| — | Universidade do Minho |
| --- | --- |

—

Universidade do Minho

2006/2007

| — | ISCTE-Instituto Universitário de Lisboa |
| --- | --- |

—

ISCTE-Instituto Universitário de Lisboa

1999/2000

| — | Universidade Lusíada de Vila Nova de Famalicão |
| --- | --- |

—

Universidade Lusíada de Vila Nova de Famalicão

2006/2007

| — | Universidade Lusófona de Humanidades e Tecnologias |
| --- | --- |

—

Universidade Lusófona de Humanidades e Tecnologias

1995/1996

| — | Faculdade de Arquitectura da Universidade Técnica de Lisboa |
| --- | --- |

—

Faculdade de Arquitectura da Universidade Técnica de Lisboa

2008/2009

| — | Universidade de Évora |
| --- | --- |

—

Universidade de Évora

2007/2008

| — | Escola Superior Artística do Porto (ESAP) |
| --- | --- |

—

Escola Superior Artística do Porto (ESAP)

1988/1989 (Licenciatura)

2008/2009 (Mestrado)

| — | Instituto Superior Manuel Teixeira Gomes |
| --- | --- |

—

Instituto Superior Manuel Teixeira Gomes

2006/2007

Universidade Lusíada do Porto

2006/2007

Carta de curso de Mestrado Integrado em Arquitectura e Urbanismo

| — | Universidade Fernando Pessoa |
| --- | --- |

—

Universidade Fernando Pessoa

2006/2007

| — | ESG/Escola Superior Gallaecia |
| --- | --- |

—

ESG/Escola Superior Gallaecia

2002/2003

Diploma de Mestre em Arquitectura

| — | Universidade Lusíada de Lisboa |
| --- | --- |

—

Universidade Lusíada de Lisboa

1988/1989

Carta de Curso, Grau de Licenciado

| — | Universidade de Évora |
| --- | --- |

—

Universidade de Évora

2001/2002

Carta de curso de mestre em Arquitectura

| — | Universidade do Porto |
| --- | --- |

—

Universidade do Porto

2003/2004

Certidão de Licenciatura em Arquitectura

Universidade Católica Portuguesa Centro Regional das Beiras

2001/2002

Diploma de Mestrado Integrado em Arquitectura

Universidade Católica Portuguesa Centro Regional das Beiras

2001/2002

România

Diploma de arhitect

| — | Universitatea de arhitectură şi urbanism „ION MINCU“ – la propunerea Facultăţii de Arhitectură |
| --- | --- |

—

Universitatea de arhitectură şi urbanism „ION MINCU“ – la propunerea Facultăţii de Arhitectură

Certificat de dobândire a dreptului de semnătură si de înscriere în Tabloul Naţional al Arhitecţilor

2010/2011

| — | Universitatea „Politehnică“ din Timişoara |
| --- | --- |

—

Universitatea „Politehnică“ din Timişoara

Certificat de dobândire a dreptului de semnătură si de înscriere în Tabloul Naţional al Arhitecţilor

2011/2012

| — | Universitatea Tehnică din Cluj–Napoca |
| --- | --- |

—

Universitatea Tehnică din Cluj–Napoca

2010/2011

| — | Universitatea Tehnică „Gheorghe Asachi“ din Iaşi |
| --- | --- |

—

Universitatea Tehnică „Gheorghe Asachi“ din Iaşi

2007/2008

Slovenija

Magister inženir arhitekture/Magistrica inženirka arhitekture

Univerza v Ljubljani, Fakulteta za Arhitekturo

Potrdilo Zbornice za arhitekturo in prostor o usposobljenosti za opravljanje nalog odgovornega projektanta arhitekture

2007/2008

Slovensko

Diplom inžiniera Architekta (titul Ing. arch.)

| — | Slovenská technická univerzita v Bratislave, Fakulta architektúry, študijný odbor 5.1.1 Architektúra a urbanizmus |
| --- | --- |

—

Slovenská technická univerzita v Bratislave, Fakulta architektúry, študijný odbor 5.1.1 Architektúra a urbanizmus

Certifikát vydaný Slovenskou komorou architektov na základe 3-ročnej praxe pod dohľadom a vykonania autorizačnej skúšky

2007/2008

| — | Technická univerzita v Košiciach, Fakulta umení, študijný odbor 5.1.1. Architektúra a urbanizmus |
| --- | --- |

—

Technická univerzita v Košiciach, Fakulta umení, študijný odbor 5.1.1. Architektúra a urbanizmus

2004/2005

Diplom magistra umení (titul Mgr. art.)

| — | Vysoká škola výtvarných umení v Bratislave, študijný odbor 2.2.7 Architektonická tvorba |
| --- | --- |

—

Vysoká škola výtvarných umení v Bratislave, študijný odbor 2.2.7 Architektonická tvorba

2007/2008

Suomi/Finland

Arkkitehdin tutkinto/Arkitektexamen

| — | Teknillinen korkeakoulu/Tekniska högskolan (Helsinki) |
| --- | --- |

—

Teknillinen korkeakoulu/Tekniska högskolan (Helsinki)

| — | Tampereen teknillinen korkeakoulu/Tammerfors tekniska högskola |
| --- | --- |

—

Tampereen teknillinen korkeakoulu/Tammerfors tekniska högskola

| — | Oulun yliopisto/Uleåborgs universitet |
| --- | --- |

—

Oulun yliopisto/Uleåborgs universitet

| — | Aalto-yliopisto/Aalto- universitetet |
| --- | --- |

—

Aalto-yliopisto/Aalto- universitetet

| — | Tampereen teknillinen yliopisto/Tammerfors tekniska universitet |
| --- | --- |

—

Tampereen teknillinen yliopisto/Tammerfors tekniska universitet

1998/1999

| — | Oulun yliopisto |
| --- | --- |

—

Oulun yliopisto

2010/2011

| — | Tampereen teknillinen yliopisto |
| --- | --- |

—

Tampereen teknillinen yliopisto

2010/2011

| — | Aalto-yliopisto/Aalto-universitetet |
| --- | --- |

—

Aalto-yliopisto/Aalto-universitetet

2010/2011

Sverige

Arkitektexamen

| — | Chalmers Tekniska Högskola AB |
| --- | --- |

—

Chalmers Tekniska Högskola AB

| — | Kungliga Tekniska Högskolan |
| --- | --- |

—

Kungliga Tekniska Högskolan

| — | Lunds Universitet |
| --- | --- |

—

Lunds Universitet

1998/1999

| — | Umeå universitet |
| --- | --- |

—

Umeå universitet

2009/2010

United Kingdom

| 1. | Diplomas in architecture |
| --- | --- |

1.

Diplomas in architecture

| 1. | — | Universities |
| --- | --- | --- |

1.

—

Universities

| — | Colleges of Art |
| --- | --- |

—

Colleges of Art

| — | Schools of Art |
| --- | --- |

—

Schools of Art

Certificate of architectural education, issued by the Architects Registration Board.

The diploma and degree courses in architecture of the universities, schools and colleges of art should have met the requisite threshold standards as laid down in Article 46 of this Directive and in Criteria for validation published by the Validation Panel of the Royal Institute of British Architects and the Architects Registration Board.

EU nationals who possess the Royal Institute of British Architects Part I and Part II certificates, which are recognised by ARB as the competent authority, are eligible. Also EU nationals who do not possess the ARB-recognised Part I and Part II certificates will be eligible for the Certificate of Architectural Education if they can satisfy the Board that their standard and length of education has met the requisite threshold standards of Article 46 of this Directive and of the Criteria for validation.

An Architects Registration Board Part 3 Certificate of Architectural Education

1988/1989

| — | Cardiff University |
| --- | --- |

—

Cardiff University

2006/2007

| — | University for the Creative Arts |
| --- | --- |

—

University for the Creative Arts

2008/2009

| — | Birmingham City University |
| --- | --- |

—

Birmingham City University

2008/2009

| — | University of Nottingham |
| --- | --- |

—

University of Nottingham

2008/2009

| 2. | Degrees in architecture |
| --- | --- |

2.

Degrees in architecture

| 2. | Universities |
| --- | --- |

2.

Universities

1988/1989

| 3. | Final examination |
| --- | --- |

3.

Final examination

| 3. | Architectural Association |
| --- | --- |

3.

Architectural Association

| — | Final Examination (ARB/RIBA Part 2) |
| --- | --- |

—

Final Examination (ARB/RIBA Part 2)

| — | Architectural Association |
| --- | --- |

—

Architectural Association

2011/2012

| 4. | Examination in architecture |
| --- | --- |

4.

Examination in architecture

| 4. | Royal College of Art |
| --- | --- |

4.

Royal College of Art

| 5. | Examination Part II |
| --- | --- |

5.

Examination Part II

| 5. | Royal Institute of British Architects |
| --- | --- |

5.

Royal Institute of British Architects

| 6. | Master of Architecture |
| --- | --- |

6.

Master of Architecture

| 6. | — | University of Liverpool |
| --- | --- | --- |

6.

—

University of Liverpool

2006/2007

| — | Cardiff University |
| --- | --- |

—

Cardiff University

2006/2007

| — | University of Plymouth |
| --- | --- |

—

University of Plymouth

2007/2008

| — | Queens University, Belfast |
| --- | --- |

—

Queens University, Belfast

2009/2010

| — | Northumbria University |
| --- | --- |

—

Northumbria University

2009/2010

| — | University of Brighton |
| --- | --- |

—

University of Brighton

2010/2011

| — | Birmingham City University |
| --- | --- |

—

Birmingham City University

2010/2011

| — | University of Kent |
| --- | --- |

—

University of Kent

2006/2007

| — | University of Ulster |
| --- | --- |

—

University of Ulster

2008/2009

| — | University of Edinburgh/Edinburgh School of Architecture and Landscape Architecture |
| --- | --- |

—

University of Edinburgh/Edinburgh School of Architecture and Landscape Architecture

2009/2010

| — | Leeds Metropolitan University |
| --- | --- |

—

Leeds Metropolitan University

2011/2012

| — | University of Newcastle upon Tyne |
| --- | --- |

—

University of Newcastle upon Tyne

2011/2012

| — | University of Lincoln |
| --- | --- |

—

University of Lincoln

2011/2012

| — | University of Huddersfield |
| --- | --- |

—

University of Huddersfield

2012/2013

| — | University of the West of England |
| --- | --- |

—

University of the West of England

2011/2012

| — | University of Westminster |
| --- | --- |

—

University of Westminster

2011/2012

| — | University for the Creative Arts |
| --- | --- |

—

University for the Creative Arts

2013/2014

| 7. | Graduate Diploma in Architecture |
| --- | --- |

7.

Graduate Diploma in Architecture

| 7. | University College London |
| --- | --- |

7.

University College London

2006/2007

| 8. | Professional Diploma in Architecture |
| --- | --- |

8.

Professional Diploma in Architecture

| 8. | University of East London |
| --- | --- |

8.

University of East London

2007/2008

| — | Northumbria University |
| --- | --- |

—

Northumbria University

2008/2009

| 9. | Graduate Diploma in Architecture/MArch Architecture |
| --- | --- |

9.

Graduate Diploma in Architecture/MArch Architecture

| 9. | University College London |
| --- | --- |

9.

University College London

2008/2009

| 10. | Postgraduate Diploma in Architecture |
| --- | --- |

10.

Postgraduate Diploma in Architecture

| 10. | — | Leeds Beckett University (until 2014 Leeds Metropolitan University) |
| --- | --- | --- |

10.

—

Leeds Beckett University (until 2014 Leeds Metropolitan University)

2007/2008

| — | University of Edinburgh |
| --- | --- |

—

University of Edinburgh

2008/2009

| — | Sheffield Hallam University |
| --- | --- |

—

Sheffield Hallam University

2009/2010

| 11. | MArch Architecture (ARB/RIBA Part 2) |
| --- | --- |

11.

MArch Architecture (ARB/RIBA Part 2)

| 11. | University College London |
| --- | --- |

11.

University College London

2011/2012

| — | University of Nottingham |
| --- | --- |

—

University of Nottingham

2013/2014

| — | University of East London |
| --- | --- |

—

University of East London

2013/2014

| 12. | Master of Architecture (MArch) |
| --- | --- |

12.

Master of Architecture (MArch)

| 12. | Liverpool John Moores University |
| --- | --- |

12.

Liverpool John Moores University

2011/2012

| — | De Montfort University |
| --- | --- |

—

De Montfort University

2011/2012

| — | Arts University Bournemouth |
| --- | --- |

—

Arts University Bournemouth

2011/2012

| — | Nottingham Trent University |
| --- | --- |

—

Nottingham Trent University

2012/2013

| — | Sheffield Hallam University |
| --- | --- |

—

Sheffield Hallam University

2013/2014

| 13. | Postgraduate Diploma in Architecture and Architectural Conservation |
| --- | --- |

13.

Postgraduate Diploma in Architecture and Architectural Conservation

| 13. | University of Edinburgh |
| --- | --- |

13.

University of Edinburgh

2008/2009

| 14. | Postgraduate Diploma in Architecture and Urban Design |
| --- | --- |

14.

Postgraduate Diploma in Architecture and Urban Design

| 14. | University of Edinburgh |
| --- | --- |

14.

University of Edinburgh

2008/2009

| 15. | MPhil in Environmental Design in Architecture (Option B) |
| --- | --- |

15.

MPhil in Environmental Design in Architecture (Option B)

| 15. | University of Cambridge |
| --- | --- |

15.

University of Cambridge

2009/2010

| — | MPhil in Architecture and Urban Design |
| --- | --- |

—

MPhil in Architecture and Urban Design

| — | University of Cambridge |
| --- | --- |

—

University of Cambridge

2013/2014

| 16. | Professional Diploma in Architecture: Advanced Environmental and Energy Studies |
| --- | --- |

16.

Professional Diploma in Architecture: Advanced Environmental and Energy Studies

| 16. | University of East London/Centre for Alternative Technology |
| --- | --- |

16.

University of East London/Centre for Alternative Technology

2008/2009

| 17. | MArchD in Applied Design in Architecture |
| --- | --- |

17.

MArchD in Applied Design in Architecture

| 17. | Oxford Brookes University |
| --- | --- |

17.

Oxford Brookes University

2011/2012

| 18. | M'Arch |
| --- | --- |

18.

M'Arch

| 18. | University of Portsmouth |
| --- | --- |

18.

University of Portsmouth

2011/2012

| 19. | Master of Architecture (International) |
| --- | --- |

19.

Master of Architecture (International)

| 19. | University of Huddersfield |
| --- | --- |

19.

University of Huddersfield

2012/2013

| 20. | Master of Architecture with Honours |
| --- | --- |

20.

Master of Architecture with Honours

| 20. | Cardiff University |
| --- | --- |

20.

Cardiff University

2015/2016

| 21. | MArch (Architecture) |
| --- | --- |

21.

MArch (Architecture)

| 21. | Kingston University |
| --- | --- |

21.

Kingston University

2013/2014

| 22. | MArch in Architecture |
| --- | --- |

22.

MArch in Architecture

| 22. | University of Greenwich |
| --- | --- |

22.

University of Greenwich

2013/2014

| 23. | The degree of Master of Architecture in the College of Humanities and Social Science |
| --- | --- |

23.

The degree of Master of Architecture in the College of Humanities and Social Science

| 23. | University of Edinburgh/Edinburgh School of Architecture and Landscape Architecture |
| --- | --- |

23.

University of Edinburgh/Edinburgh School of Architecture and Landscape Architecture

2012/2013

---

(1)  Do roku 2012.

(2)  Od roku 2013.

(3)  Do 1. októbra 2017 by sa k dokladu o formálnej kvalifikácii malo pripájať aj osvedčenie o absolvovaní postgraduálnej stáže („staż podyplomowy“).

(4)  Od januára 2013.

(5)  Od júna 2015.

(6)  Od roku 1991/1992.

(7)  Od júna 2015.

(8)  Od júla 2011.

(9)  Od júna 2015.

(10)  Od mája 2006.

(11)  Od júna 2015.

(12)  Od roku 2006.

(13)  Od roku 2012.

(14)  Od júna 2015.

(15)  Do roku 2012.

(16)  Dátumy zrušenia v zmysle článku 27 ods. 3: 4. apríla 2000.

(17)  Od mája 2006.

(18)  Od júna 2015.

(19)  Dátumy zrušenia v zmysle článku 27 ods. 3: 1. januára 1983.

(20)  Od júna 2015.

(21)  Dátumy zrušenia v zmysle článku 27 ods. 3: 1. januára 1983.

(22)  Do 14. septembra 2010

(23)  Od októbra 2009

(24)  Od októbra 2009

(25)  Od októbra 2009.

(26)  
  1. augusta 1987 okrem osôb, ktoré štúdium začali pred týmto dňom.

(27)  
  31. decembra 1971.

(28)  
  31. októbra 1999.

(29)  Doklad o kvalifikácii sa už neudel'uje za štúdium začínajúce neskôr ako 5. marca 1982.

(30)  
  9. júla 1984.

(31)  
  31. marca 2004.

(32)  
  1. februára 1984.

(33)  
  3. decembra 1971.

(34)  
  31. októbra 1993.

(35)  Doklad o kvalifikácii sa už neudel'uje za štúdium začínajúce neskôr ako 5. marca 1982.

(36)  
  8. júla 1984.

(37)  
  31. marca 2004.

(38)  
  1. januára 1991.

(39)  Od júna 2015

(40)  Od októbra 2009.

(41)  Od júna 2015.

(42)  Od júna 2015.

(43)  Dátumy zrušenia v zmysle článku 27 ods. 3: 12. augusta 1996.

(44)  
  30. septembra 2007.

(45)  
  28. februára 2013.

(46)  Dátumy zrušenia v zmysle článku 27 ods. 3: 31. decembra 1994.

(47)  Od júna 2015.

(48)  Dátumy zrušenia v zmysle článku 27 ods. 3: 1. januára 1983.

(49)  Od 17.2.2006.

(50)  Odborná príprava ukončená udelením dokladu o formálnej kvalifikácii špecialistu na dentálnu, ústnu a maxilofaciálnu chirurgiu (základná lekárska a stomatologická odborná príprava) predpokladá ukončenie a potvrdenie základnej lekárskej odbornej prípravy (článok 24) a okrem toho ukončenie a potvrdenie základnej odbornej prípravy zubného lekára (článok 34).

(51)  Od roku 2006.

(52)  Od 10.7.2014.

(53)  Od roku 2009.

(54)  Od januára 2013.“

(55)  Tento doklad o formálnych kvalifikáciách oprávňuje držiteľa na automatické uznanie, ak je vydaný štátnym príslušníkom členských štátov, ktorí kvalifikáciu získali v Írsku.

(56)  Tieto informácie o doklade o kvalifikácii boli zahrnuté s cieľom zabezpečiť, aby absolventi, ktorí študovali v Írsku, mali nárok na automatické uznanie bez potreby skutočnej registrácie v Írsku, pričom takáto registrácia nie je súčasťou procesu získavania kvalifikácie.

(57)  Týmito informáciami o doklade o kvalifikácii sa nahrádzajú predchádzajúce údaje týkajúce sa Spojeného kráľovstva s cieľom zabezpečiť, aby absolventi, ktorí študovali v Spojenom kráľovstve, mali nárok na automatické uznanie kvalifikácie bez potreby skutočnej registrácie, pričom takáto registrácia nie je súčasťou procesu získavania kvalifikácie.“

(58)  Do roku 2012.

(59)  Od roku 2013.

(60)  Do 1. októbra 2016 by sa k dokladu o formálnej kvalifikácii malo pripájať aj osvedčenie o absolvovaní postgraduálnej stáže (‚staż podyplomowy‘).

(61)  Platí do 22.11.2006.

(62)  Od 23.11.2006.

(63)  Platí do 10.4.2008.

(64)  Od 11.4.2008.“

(65)  Tento doklad o formálnych kvalifikáciách oprávňuje držiteľa na automatické uznanie, ak je vydaný štátnym príslušníkom členských štátov, ktorí kvalifikáciu získali v Írsku.

(66)  Tieto informácie o doklade o kvalifikácii boli zahrnuté s cieľom zabezpečiť, aby absolventi, ktorí študovali v Írsku, mali nárok na automatické uznanie bez potreby skutočnej registrácie v Írsku, pričom takáto registrácia nie je súčasťou procesu získavania kvalifikácie.

(67)  Tieto informácie o doklade o kvalifikácii boli zahrnuté s cieľom zabezpečiť, aby absolventi, ktorí študovali v Spojenom kráľovstve, mali nárok na automatické uznanie kvalifikácie bez potreby skutočnej registrácie, pričom takáto registrácia nie je súčasťou procesu získavania kvalifikácie.“

(68)  Tento doklad o formálnych kvalifikáciách oprávňuje držiteľa na automatické uznanie, ak je vydaný štátnym príslušníkom členských štátov, ktorí kvalifikáciu získali v Írsku.

(69)  Tieto informácie o doklade o kvalifikácii boli zahrnuté s cieľom zabezpečiť, aby absolventi, ktorí študovali v Írsku, mali nárok na automatické uznanie bez toho, aby sa museli skutočne registrovať v Írsku. V takýchto prípadoch slúži doplňujúce osvedčenie ako potvrdenie o splnení všetkých kvalifikačných požiadaviek.

(70)  Tento doklad o formálnych kvalifikáciách oprávňuje držiteľa na automatické uznanie kvalifikácie, ak je vydaný štátnym príslušníkom členských štátov, ktorí kvalifikáciu získali v Spojenom kráľovstve.

(71)  Tieto informácie o doklade o kvalifikácii boli zahrnuté s cieľom zabezpečiť, aby absolventi, ktorí študovali v Spojenom kráľovstve, mali nárok na automatické uznanie kvalifikácie bez toho, aby sa museli skutočne registrovať. V takýchto prípadoch slúži doplňujúce osvedčenie ako potvrdenie o splnení všetkých kvalifikačných požiadaviek.“

(72)  Pomenovanie ‚Università degli studi di (názov mesta)‘ a pomenovanie ‚Università di (názov mesta)‘ sú ekvivalentné výrazy používané na identifikáciu tej istej univerzity.“

---