# Eiropas Savienības L 73/2016

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 73 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 59. gadagājums2016. gada 18. marts |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 73

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

59. gadagājums2016. gada 18. marts

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/387 (2016. gada 17. marts), ar ko nosaka galīgo kompensācijas maksājumu Indijas izcelsmes plastiskā čuguna (saukta arī par čugunu ar lodveida grafītu) cauruļu un caurulīšu importam | 1 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/388 (2016. gada 17. marts), ar ko nosaka pagaidu antidempinga maksājumu Indijas izcelsmes plastiskā čuguna (saukta arī par čugunu ar lodveida grafītu) cauruļu un caurulīšu importam | 53 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/389 (2016. gada 17. marts), ar ko darbīgās vielas acibenzolar-S-metila apstiprinājumu atjauno saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū un groza Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikumu (
  1
  ) | 77 |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/390 (2016. gada 17. marts), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 81 |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/391 (2016. gada 17. marts), ar kuru nosaka piešķīruma koeficientu, kas piemērojams daudzumiem, kuri norādīti no 2016. gada 1. marta līdz 7. martam iesniegtajos importa licenču pieteikumos, saskaņā ar tarifa kvotām, kas mājputnu gaļas nozarē atvērtas ar Regulu (EK) Nr. 533/2007 | 83 |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/392 (2016. gada 17. marts), ar ko paredz piešķīruma koeficientu, kas piemērojams daudzumiem, kuri norādīti no 2016. gada 1. līdz 7. martam iesniegtajos importa licenču pieteikumos, un ar ko nosaka daudzumus, kuri jāpieskaita apjomam, kas paredzēts apakšperiodam no 2016. gada 1. jūlija līdz 30. septembrim, saskaņā ar tarifa kvotām, kuras mājputnu gaļas nozarē atvērtas ar Regulu (EK) Nr. 1385/2007 | 85 |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/393 (2016. gada 17. marts), ar ko paredz piešķīruma koeficientu, kas piemērojams daudzumiem, kuri norādīti no 2016. gada 1. līdz 7. martam iesniegtajos importa tiesību pieteikumos, saskaņā ar tarifa kvotām, kuras attiecībā uz Ukrainas izcelsmes mājputnu gaļu atvērtas ar Īstenošanas regulu (ES) 2015/2078 | 88 |
| | | LĒMUMI |
| | * | Padomes Lēmums (ES) 2016/394 (2016. gada 14. marts) par to, lai beigtu apspriežu procedūru ar Burundi Republiku saskaņā ar Partnerattiecību nolīguma starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, 96. pantu | 90 |
| | * | Politikas un drošības komitejas Lēmums (KĀDP) 2016/395 (2016. gada 15. marts), ar ko ieceļ ES spēku komandieri Eiropas Savienības militārajai operācijai ar mērķi palīdzēt Somālijas piekrastē novērst un apkarot pirātismu un bruņotas laupīšanas un atturēt no šādiem nodarījumiem (Atalanta) un atceļ Lēmumu (KĀDP) 2015/1823 (ATALANTA/1/2016) | 97 |
| | * | Politikas un drošības komitejas Lēmums (KĀDP) 2016/396 (2016. gada 15. marts) par ES misijas komandiera iecelšanu Eiropas Savienības militārajai misijai, lai palīdzētu Somālijas drošības spēku apmācībā (EUTM Somalia), un ar ko atceļ Lēmumu (KĀDP) 2015/173 (EUTM Somalia/1/2016) | 99 |
| | * | Komisijas Lēmums (ES) 2016/397 (2016. gada 16. marts), ar ko groza Lēmumu 2014/312/ES par ekoloģiskajiem kritērijiem ES ekomarķējuma piešķiršanai iekšdarbiem un ārdarbiem paredzētajām krāsām un lakām
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2016) 1510)

   (
  1
  ) | 100 |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2016/398 (2016. gada 16. marts), ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 258/97 kā jaunu pārtikas produktu atļauj laist tirgū ar UV starojumu apstrādātu maizi
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2016) 1527) | 107 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/387 (2016. gada 17. marts), ar ko nosaka galīgo kompensācijas maksājumu Indijas izcelsmes plastiskā čuguna (saukta arī par čugunu ar lodveida grafītu) cauruļu un caurulīšu importam

1

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/388 (2016. gada 17. marts), ar ko nosaka pagaidu antidempinga maksājumu Indijas izcelsmes plastiskā čuguna (saukta arī par čugunu ar lodveida grafītu) cauruļu un caurulīšu importam

53

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/389 (2016. gada 17. marts), ar ko darbīgās vielas acibenzolar-S-metila apstiprinājumu atjauno saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū un groza Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikumu (
  1
  )

1

77

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/390 (2016. gada 17. marts), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

81

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/391 (2016. gada 17. marts), ar kuru nosaka piešķīruma koeficientu, kas piemērojams daudzumiem, kuri norādīti no 2016. gada 1. marta līdz 7. martam iesniegtajos importa licenču pieteikumos, saskaņā ar tarifa kvotām, kas mājputnu gaļas nozarē atvērtas ar Regulu (EK) Nr. 533/2007

83

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/392 (2016. gada 17. marts), ar ko paredz piešķīruma koeficientu, kas piemērojams daudzumiem, kuri norādīti no 2016. gada 1. līdz 7. martam iesniegtajos importa licenču pieteikumos, un ar ko nosaka daudzumus, kuri jāpieskaita apjomam, kas paredzēts apakšperiodam no 2016. gada 1. jūlija līdz 30. septembrim, saskaņā ar tarifa kvotām, kuras mājputnu gaļas nozarē atvērtas ar Regulu (EK) Nr. 1385/2007

85

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/393 (2016. gada 17. marts), ar ko paredz piešķīruma koeficientu, kas piemērojams daudzumiem, kuri norādīti no 2016. gada 1. līdz 7. martam iesniegtajos importa tiesību pieteikumos, saskaņā ar tarifa kvotām, kuras attiecībā uz Ukrainas izcelsmes mājputnu gaļu atvērtas ar Īstenošanas regulu (ES) 2015/2078

88

LĒMUMI

*

Padomes Lēmums (ES) 2016/394 (2016. gada 14. marts) par to, lai beigtu apspriežu procedūru ar Burundi Republiku saskaņā ar Partnerattiecību nolīguma starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, 96. pantu

90

*

Politikas un drošības komitejas Lēmums (KĀDP) 2016/395 (2016. gada 15. marts), ar ko ieceļ ES spēku komandieri Eiropas Savienības militārajai operācijai ar mērķi palīdzēt Somālijas piekrastē novērst un apkarot pirātismu un bruņotas laupīšanas un atturēt no šādiem nodarījumiem (Atalanta) un atceļ Lēmumu (KĀDP) 2015/1823 (ATALANTA/1/2016)

Atalanta

97

*

Politikas un drošības komitejas Lēmums (KĀDP) 2016/396 (2016. gada 15. marts) par ES misijas komandiera iecelšanu Eiropas Savienības militārajai misijai, lai palīdzētu Somālijas drošības spēku apmācībā (EUTM Somalia), un ar ko atceļ Lēmumu (KĀDP) 2015/173 (EUTM Somalia/1/2016)

EUTM Somalia

99

*

Komisijas Lēmums (ES) 2016/397 (2016. gada 16. marts), ar ko groza Lēmumu 2014/312/ES par ekoloģiskajiem kritērijiem ES ekomarķējuma piešķiršanai iekšdarbiem un ārdarbiem paredzētajām krāsām un lakām
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2016) 1510)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2016) 1510)

1

100

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2016/398 (2016. gada 16. marts), ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 258/97 kā jaunu pārtikas produktu atļauj laist tirgū ar UV starojumu apstrādātu maizi
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2016) 1527)

(izziņots ar dokumenta numuru C(2016) 1527)

107

| | | Labojumi |
| --- | --- | --- |
| | * | Labojums Padomes Regulā (ES) 2015/2265 (2015. gada 7. decembris), ar ko laikposmam no 2016. gada līdz 2018. gadam atver autonomas Savienības tarifa kvotas konkrētiem zvejas produktiem un paredz šo kvotu pārvaldību ( OV L 322, 8.12.2015. ) | 109 |

Labojumi

*

Labojums Padomes Regulā (ES) 2015/2265 (2015. gada 7. decembris), ar ko laikposmam no 2016. gada līdz 2018. gadam atver autonomas Savienības tarifa kvotas konkrētiem zvejas produktiem un paredz šo kvotu pārvaldību ( OV L 322, 8.12.2015. )

( OV L 322, 8.12.2015. )

109

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 18.3.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 73/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 73/1

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2016/387

(2016. gada 17. marts),

ar ko nosaka galīgo kompensācijas maksājumu Indijas izcelsmes plastiskā čuguna (saukta arī par čugunu ar lodveida grafītu) cauruļu un caurulīšu importam

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2009. gada 11. jūnija Regulu (EK) Nr. 597/2009 par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 15. pantu,

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

PROCEDŪRA

1.1.   Procedūras sākšana

Procedūras sākšana

| (1) | Pamatojoties uz 10. pantu pamatregulā, Eiropas Komisija (“Komisija”) 2015. gada 11. martā sāka antisubsidēšanas izmeklēšanu attiecībā uz Indijas (“attiecīgā valsts”) izcelsmes plastiskā čuguna (saukta arī par čugunu ar lodveida grafītu) cauruļu un caurulīšu importu Savienībā. Paziņojumu par procedūras sākšanu tā publicēja Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (2) (“paziņojums par procedūras sākšanu”). |
| --- | --- |

(1)

Pamatojoties uz 10. pantu pamatregulā, Eiropas Komisija (“Komisija”) 2015. gada 11. martā sāka antisubsidēšanas izmeklēšanu attiecībā uz Indijas (“attiecīgā valsts”) izcelsmes plastiskā čuguna (saukta arī par čugunu ar lodveida grafītu) cauruļu un caurulīšu importu Savienībā. Paziņojumu par procedūras sākšanu tā publicēja Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (2) (“paziņojums par procedūras sākšanu”).

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

2

| (2) | Komisija sāka izmeklēšanu pēc tam, kad 2015. gada 26. janvārīSaint-Gobain PAM grupa (“sūdzības iesniedzējs”) iesniedza sūdzību to ražotāju vārdā, kuri ražo vairāk nekā 25 % no Savienības plastiskā čuguna cauruļu un caurulīšu kopējā ražošanas apjoma. Sūdzībā bija ietverti pirmšķietami pierādījumi par subsidēšanu un no tās izrietošu būtisku kaitējumu, un tie bija pietiekami, lai pamatotu izmeklēšanas sākšanu. |
| --- | --- |

(2)

Komisija sāka izmeklēšanu pēc tam, kad 2015. gada 26. janvārīSaint-Gobain PAM grupa (“sūdzības iesniedzējs”) iesniedza sūdzību to ražotāju vārdā, kuri ražo vairāk nekā 25 % no Savienības plastiskā čuguna cauruļu un caurulīšu kopējā ražošanas apjoma. Sūdzībā bija ietverti pirmšķietami pierādījumi par subsidēšanu un no tās izrietošu būtisku kaitējumu, un tie bija pietiekami, lai pamatotu izmeklēšanas sākšanu.

Saint-Gobain PAM

| (3) | Pirms procedūras sākšanas Komisija saskaņā ar pamatregulas 10. panta 7. punktu paziņoja Indijas valdībai, ka ir saņēmusi pienācīgi dokumentētu sūdzību, kurā apgalvots, ka subsidēts Indijas izcelsmes plastiskā čuguna cauruļu un caurulīšu imports nodara būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Indijas valdība tika uzaicināta uz apspriešanos, lai noskaidrotu situāciju attiecībā uz sūdzības saturu un nonāktu pie savstarpēji saskaņota risinājuma. Indijas valdība pieņēma piedāvājumu apspriesties, un pēc tam notika apspriedes. Apspriežu laikā savstarpēji saskaņots risinājums netika panākts. |
| --- | --- |

(3)

Pirms procedūras sākšanas Komisija saskaņā ar pamatregulas 10. panta 7. punktu paziņoja Indijas valdībai, ka ir saņēmusi pienācīgi dokumentētu sūdzību, kurā apgalvots, ka subsidēts Indijas izcelsmes plastiskā čuguna cauruļu un caurulīšu imports nodara būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Indijas valdība tika uzaicināta uz apspriešanos, lai noskaidrotu situāciju attiecībā uz sūdzības saturu un nonāktu pie savstarpēji saskaņota risinājuma. Indijas valdība pieņēma piedāvājumu apspriesties, un pēc tam notika apspriedes. Apspriežu laikā savstarpēji saskaņots risinājums netika panākts.

1.2.   Turpmākā procedūra

Turpmākā procedūra

| (4) | Pēc tam Komisija informēja visas ieinteresētās personas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata tā plānoja noteikt galīgo kompensācijas maksājumu Indijas izcelsmes plastiskā čuguna cauruļu un caurulīšu importam Savienībā. Turklāt pieteicās vēl viens Indijas ražotājs Tata Metaliks DI Pipes Limited (“Tata”) un iesniedza piezīmes. |
| --- | --- |

(4)

Pēc tam Komisija informēja visas ieinteresētās personas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata tā plānoja noteikt galīgo kompensācijas maksājumu Indijas izcelsmes plastiskā čuguna cauruļu un caurulīšu importam Savienībā. Turklāt pieteicās vēl viens Indijas ražotājs Tata Metaliks DI Pipes Limited (“Tata”) un iesniedza piezīmes.

Tata Metaliks DI Pipes Limited

Tata

| (5) | Visām ieinteresētajām personām tika atvēlēts termiņš, kurā tās varēja sniegt piezīmes par izpausto informāciju. |
| --- | --- |

(5)

Visām ieinteresētajām personām tika atvēlēts termiņš, kurā tās varēja sniegt piezīmes par izpausto informāciju.

| (6) | Pēc Electrosteel Castings Limited lūguma 2016. gada 28. janvārī notika uzklausīšana pie tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonas. |
| --- | --- |

(6)

Pēc Electrosteel Castings Limited lūguma 2016. gada 28. janvārī notika uzklausīšana pie tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonas.

Electrosteel Castings Limited

1.3.   Paralēlā antidempinga procedūra

Paralēlā antidempinga procedūra

| (7) | Saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1225/2009 (3) (“antidempinga pamatregula”) 2014. gada 20. decembrī Komisija Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicēja paziņojumu (4) par antidempinga procedūras sākšanu attiecībā uz Indijas izcelsmes plastiskā čuguna (saukta arī par čugunu ar lodveida grafītu) cauruļu un caurulīšu importu. |
| --- | --- |

(7)

Saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1225/2009 (3) (“antidempinga pamatregula”) 2014. gada 20. decembrī Komisija Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicēja paziņojumu (4) par antidempinga procedūras sākšanu attiecībā uz Indijas izcelsmes plastiskā čuguna (saukta arī par čugunu ar lodveida grafītu) cauruļu un caurulīšu importu.

3

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

4

| (8) | 2015. gada 18. septembrī Komisija, pieņemot Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2015/1559 (5), noteica pagaidu antidempinga maksājumu Indijas izcelsmes plastiskā čuguna cauruļu un caurulīšu importam (“pagaidu antidempinga regula”). Minētās izmeklēšanas galīgie konstatējumi izklāstīti atsevišķā regulā (6). |
| --- | --- |

(8)

2015. gada 18. septembrī Komisija, pieņemot Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2015/1559 (5), noteica pagaidu antidempinga maksājumu Indijas izcelsmes plastiskā čuguna cauruļu un caurulīšu importam (“pagaidu antidempinga regula”). Minētās izmeklēšanas galīgie konstatējumi izklāstīti atsevišķā regulā (6).

5

6

| (9) | Kaitējuma, cēloņsakarības un Savienības interešu analīze, kas veikta pašreizējā antisubsidēšanas un paralēlajā antidempinga izmeklēšanā, ir mutatis mutandis identiska, jo abās izmeklēšanās tika izmantota viena un tā pati Savienības ražošanas nozares, reprezentatīvo Savienības ražotāju un izmeklēšanas perioda definīcija. |
| --- | --- |

(9)

Kaitējuma, cēloņsakarības un Savienības interešu analīze, kas veikta pašreizējā antisubsidēšanas un paralēlajā antidempinga izmeklēšanā, ir mutatis mutandis identiska, jo abās izmeklēšanās tika izmantota viena un tā pati Savienības ražošanas nozares, reprezentatīvo Savienības ražotāju un izmeklēšanas perioda definīcija.

mutatis mutandis

1.4.   Ieinteresētās personas

Ieinteresētās personas

| (10) | Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija aicināja ieinteresētās personas sazināties ar to, lai varētu piedalīties izmeklēšanā. Par izmeklēšanas sākšanu Komisija īpaši informēja sūdzības iesniedzēju, citus zināmos Savienības ražotājus, zināmos ražotājus eksportētājus un Indijas iestādes, zināmos importētājus, piegādātājus, lietotājus un tirgotājus, kā arī zināmās attiecīgās apvienības un aicināja tos piedalīties. |
| --- | --- |

(10)

Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija aicināja ieinteresētās personas sazināties ar to, lai varētu piedalīties izmeklēšanā. Par izmeklēšanas sākšanu Komisija īpaši informēja sūdzības iesniedzēju, citus zināmos Savienības ražotājus, zināmos ražotājus eksportētājus un Indijas iestādes, zināmos importētājus, piegādātājus, lietotājus un tirgotājus, kā arī zināmās attiecīgās apvienības un aicināja tos piedalīties.

| (11) | Ieinteresētajām personām bija iespēja sniegt piezīmes par izmeklēšanas sākšanu un pieprasīt, lai tās uzklausītu Komisija un/vai tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersona. Neviena ieinteresētā persona nelūdza uzklausīšanu, lai sniegtu piezīmes par izmeklēšanas sākšanu. |
| --- | --- |

(11)

Ieinteresētajām personām bija iespēja sniegt piezīmes par izmeklēšanas sākšanu un pieprasīt, lai tās uzklausītu Komisija un/vai tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersona. Neviena ieinteresētā persona nelūdza uzklausīšanu, lai sniegtu piezīmes par izmeklēšanas sākšanu.

1.5.   Atlase

Atlase

| (12) | Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka tā varētu atlasīt ieinteresētās personas saskaņā ar pamatregulas 27. pantu. |
| --- | --- |

(12)

Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka tā varētu atlasīt ieinteresētās personas saskaņā ar pamatregulas 27. pantu.

1.5.1.   Savienības ražotāju un importētāju atlase

Savienības ražotāju un importētāju atlase

| (13) | Savienības ražotāju atlase nebija nepieciešama. Savienībā ir tikai trīs uzņēmumi jeb uzņēmumu grupa, kas ražo attiecīgo ražojumu, un divi no tiem, kas nodrošina aptuveni 96 % no kopējā ražošanas apjoma Savienībā, sadarbojās izmeklēšanā. |
| --- | --- |

(13)

Savienības ražotāju atlase nebija nepieciešama. Savienībā ir tikai trīs uzņēmumi jeb uzņēmumu grupa, kas ražo attiecīgo ražojumu, un divi no tiem, kas nodrošina aptuveni 96 % no kopējā ražošanas apjoma Savienībā, sadarbojās izmeklēšanā.

| (14) | Lai izlemtu, vai attiecībā uz nesaistītajiem importētājiem nepieciešama atlase, un vajadzības gadījumā veidotu izlasi, Komisija lūdza nesaistītos importētājus sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju. Paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajos termiņos nepieteicās neviens nesaistīts importētājs. |
| --- | --- |

(14)

Lai izlemtu, vai attiecībā uz nesaistītajiem importētājiem nepieciešama atlase, un vajadzības gadījumā veidotu izlasi, Komisija lūdza nesaistītos importētājus sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju. Paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajos termiņos nepieteicās neviens nesaistīts importētājs.

1.5.2.   Ražotāju eksportētāju atlase Indijā

Ražotāju eksportētāju atlase Indijā

| (15) | Lai izlemtu, vai nepieciešama atlase, un vajadzības gadījumā veiktu atlasi, Komisija lūdza visus Indijas ražotājus eksportētājus sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju. Turklāt Komisija lūdza Indijas Republikas pārstāvniecībai Eiropas Savienībā apzināt citus ražotājus eksportētājus (ja tādi ir), kas varētu būt ieinteresēti piedalīties izmeklēšanā, un/vai sazināties ar tiem. |
| --- | --- |

(15)

Lai izlemtu, vai nepieciešama atlase, un vajadzības gadījumā veiktu atlasi, Komisija lūdza visus Indijas ražotājus eksportētājus sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju. Turklāt Komisija lūdza Indijas Republikas pārstāvniecībai Eiropas Savienībā apzināt citus ražotājus eksportētājus (ja tādi ir), kas varētu būt ieinteresēti piedalīties izmeklēšanā, un/vai sazināties ar tiem.

| (16) | Trīs ražotāji eksportētāji attiecīgajā valstī sniedza prasīto informāciju un piekrita iekļaušanai izlasē. Izmeklēšanas periodā tie nodrošināja 100 % Indijas izcelsmes eksporta. Tāpēc Komisija nolēma, ka nav vajadzīga atlase. |
| --- | --- |

(16)

Trīs ražotāji eksportētāji attiecīgajā valstī sniedza prasīto informāciju un piekrita iekļaušanai izlasē. Izmeklēšanas periodā tie nodrošināja 100 % Indijas izcelsmes eksporta. Tāpēc Komisija nolēma, ka nav vajadzīga atlase.

1.6.   Atbildes uz anketas jautājumiem un pārbaudes apmeklējumi

Atbildes uz anketas jautājumiem un pārbaudes apmeklējumi

| (17) | Anketas tika nosūtītas trim ražotājiem eksportētājiem vai ražotāju grupām Indijā, trim Savienības ražotājiem, kā arī lietotājiem, kuri pieteicās paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajos termiņos. |
| --- | --- |

(17)

Anketas tika nosūtītas trim ražotājiem eksportētājiem vai ražotāju grupām Indijā, trim Savienības ražotājiem, kā arī lietotājiem, kuri pieteicās paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajos termiņos.

| (18) | Atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no diviem Indijas ražotājiem eksportētājiem (pavisam to bija trīs). Tādēļ Komisija atzina, ka trešais ražotājs eksportētājs ir pārtraucis sadarbību izmeklēšanā. |
| --- | --- |

(18)

Atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no diviem Indijas ražotājiem eksportētājiem (pavisam to bija trīs). Tādēļ Komisija atzina, ka trešais ražotājs eksportētājs ir pārtraucis sadarbību izmeklēšanā.

| (19) | Procedūras sākuma posmā Savienības ražotāji un lietotāji, kas sadarbojās, piekrita, ka šajā procedūrā drīkst izmantot arī to informāciju, kas savākta paralēlās antidempinga izmeklēšanas laikā. Informāciju iesniedza vairāki desmiti lietotāju, papildus tiem lietotājiem, kuri jau bija pieteikušies paralēlajā antidempinga izmeklēšanā. |
| --- | --- |

(19)

Procedūras sākuma posmā Savienības ražotāji un lietotāji, kas sadarbojās, piekrita, ka šajā procedūrā drīkst izmantot arī to informāciju, kas savākta paralēlās antidempinga izmeklēšanas laikā. Informāciju iesniedza vairāki desmiti lietotāju, papildus tiem lietotājiem, kuri jau bija pieteikušies paralēlajā antidempinga izmeklēšanā.

| (20) | Komisija meklēja un pārbaudīja visu informāciju, ko iesniedza Indijas ražotāji eksportētāji un kas šķita nepieciešama subsidēšanas pagaidu noteikšanai. Pārbaudes apmeklējumus veica šādos uzņēmumos:






  — | Electrosteel Castings Ltd, Kolkata, Indija (“
  ECL
  ”), |
| --- | --- | --- |

(20)

Komisija meklēja un pārbaudīja visu informāciju, ko iesniedza Indijas ražotāji eksportētāji un kas šķita nepieciešama subsidēšanas pagaidu noteikšanai. Pārbaudes apmeklējumus veica šādos uzņēmumos:

—

Electrosteel Castings Ltd, Kolkata, Indija (“
  ECL
  ”),

Electrosteel Castings Ltd

Kolkata

ECL

| — | Jindal Saw Limited, New Delhi, Indija (“
  Jindal
  ”). |
| --- | --- |

—

Jindal Saw Limited, New Delhi, Indija (“
  Jindal
  ”).

Jindal Saw Limited

New Delhi

Jindal

1.7.   Izmeklēšanas periods un attiecīgais periods

Izmeklēšanas periods un attiecīgais periods

| (21) | Subsīdijas un kaitējuma izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2013. gada 1. oktobra līdz 2014. gada 30. septembrim (“izmeklēšanas periods” jeb “IP”). Kaitējuma noteikšanai būtisko tendenču pārbaude aptvēra laikposmu no 2011. gada 1. janvāra līdz izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”). |
| --- | --- |

(21)

Subsīdijas un kaitējuma izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2013. gada 1. oktobra līdz 2014. gada 30. septembrim (“izmeklēšanas periods” jeb “IP”). Kaitējuma noteikšanai būtisko tendenču pārbaude aptvēra laikposmu no 2011. gada 1. janvāra līdz izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”).

2.   ATTIECĪGAIS RAžOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAžOJUMS

ATTIECĪGAIS RAžOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAžOJUMS

2.1.   Attiecīgais ražojums

Attiecīgais ražojums

| (22) | Attiecīgais ražojums ir Indijas izcelsmes plastiskā čuguna (saukta arī par čugunu ar lodveida grafītu) caurules un caurulītes (“plastiskās caurules”), uz kurām pašlaik attiecas KN kodi ex 7303 00 10 un ex 7303 00 90. Šie KN kodi ir norādīti vienīgi informācijai. |
| --- | --- |

(22)

Attiecīgais ražojums ir Indijas izcelsmes plastiskā čuguna (saukta arī par čugunu ar lodveida grafītu) caurules un caurulītes (“plastiskās caurules”), uz kurām pašlaik attiecas KN kodi ex 7303 00 10 un ex 7303 00 90. Šie KN kodi ir norādīti vienīgi informācijai.

| (23) | Plastiskās caurules izmanto dzeramā ūdens piegādei, notekūdeņu novadīšanai un lauksaimniecības zemes apūdeņošanai. Ūdeni pa plastiskajām caurulēm var transportēt, izmantojot spiedienu vai tikai zemes pievilkšanas spēku. Cauruļu diametrs ir 60–2 000 mm, un to garums ir 5,5, 6, 7 vai 8 metri. Parasti tās savieno, izmantojot cementu vai citus materiālus, un no ārpuses pārklāj ar cinku, nokrāso vai aptin ar lenti. Galvenie tiešie lietotāji ir sabiedrisko pakalpojumu sniedzēji. |
| --- | --- |

(23)

Plastiskās caurules izmanto dzeramā ūdens piegādei, notekūdeņu novadīšanai un lauksaimniecības zemes apūdeņošanai. Ūdeni pa plastiskajām caurulēm var transportēt, izmantojot spiedienu vai tikai zemes pievilkšanas spēku. Cauruļu diametrs ir 60–2 000 mm, un to garums ir 5,5, 6, 7 vai 8 metri. Parasti tās savieno, izmantojot cementu vai citus materiālus, un no ārpuses pārklāj ar cinku, nokrāso vai aptin ar lenti. Galvenie tiešie lietotāji ir sabiedrisko pakalpojumu sniedzēji.

| (24) | Jindal un Indijas valdība apgalvo, ka plastiskās caurules, kas nav pārklātas ne no ārpuses, ne iekšpuses (“neapstrādātās caurules”), būtu jāizslēdz no attiecīgā ražojuma tvēruma, pamatojoties uz to, ka šādas caurules un caurulītes ir pusfabrikāti ar atšķirīgām fizikālajām, tehniskajām un ķīmiskajām īpašībām un bez papildu apstrādes tās nevar izmantot ūdens pārvadīšanai. Neapstrādātās caurules nav arī savstarpēji aizstājamas ar attiecīgo ražojumu, un tām ir citāds galalietojums. |
| --- | --- |

(24)

Jindal un Indijas valdība apgalvo, ka plastiskās caurules, kas nav pārklātas ne no ārpuses, ne iekšpuses (“neapstrādātās caurules”), būtu jāizslēdz no attiecīgā ražojuma tvēruma, pamatojoties uz to, ka šādas caurules un caurulītes ir pusfabrikāti ar atšķirīgām fizikālajām, tehniskajām un ķīmiskajām īpašībām un bez papildu apstrādes tās nevar izmantot ūdens pārvadīšanai. Neapstrādātās caurules nav arī savstarpēji aizstājamas ar attiecīgo ražojumu, un tām ir citāds galalietojums.

Jindal

| (25) | Sūdzības iesniedzējs apstrīd šo apgalvojumu un norāda, ka visām plastiskajām caurulēm neatkarīgi no tā, vai tās ir pārklātas, ir vienas un tās pašas fizikālās, tehniskās un ķīmiskās pamatīpašības un tas pats galalietojums. Sūdzības iesniedzējs apgalvo, ka iekšējās un ārējās pārklāšanas operācijas ir uzskatāmas par apstrādes operācijām, kas rada līdz 20 % no plastisko cauruļu ražošanas kopējām izmaksām, un tās nemaina plastisko cauruļu pamatīpašības. Sūdzības iesniedzējs arī uzsver, ka neapstrādātām caurulēm pašām par sevi nav cita reāla galīgā tirgus/funkcijas vai lietojuma kā vien ūdens un notekūdeņu pārvadīšanu un tās netiek pārdotas Savienības tirgū, bet pirms laišanas tirgū tās noteikti jāpārklāj un jāpanāk, lai tās atbilstu ES standartiem. Turklāt neapstrādātajām plastiskā čuguna caurulēm un pārklātajām caurulēm ir viens un tas pats muitas kods, tāpēc, izslēdzot neapstrādātās caurules, varētu izraisīt kompensācijas pasākumu apiešanu un mazināt šādu pasākumu iedarbīgumu, ņemot vērā Indijas eksportētāju plašās iespējas veikt pārklāšanu Savienībā (apmēram 80 000 t gadā). Šajā ziņā sūdzības iesniedzējs apgalvo arī, ka kopš 2013. gada ir ievērojami palielinājies no Indijas importēto neapstrādāto cauruļu apjoms un ka 2015. gadā šā importa apjoms bijis gandrīz trīs reizes lielāks nekā 2013. gadā. Sūdzības iesniedzējs uzskata, ka šī tendence varētu turpināties. |
| --- | --- |

(25)

Sūdzības iesniedzējs apstrīd šo apgalvojumu un norāda, ka visām plastiskajām caurulēm neatkarīgi no tā, vai tās ir pārklātas, ir vienas un tās pašas fizikālās, tehniskās un ķīmiskās pamatīpašības un tas pats galalietojums. Sūdzības iesniedzējs apgalvo, ka iekšējās un ārējās pārklāšanas operācijas ir uzskatāmas par apstrādes operācijām, kas rada līdz 20 % no plastisko cauruļu ražošanas kopējām izmaksām, un tās nemaina plastisko cauruļu pamatīpašības. Sūdzības iesniedzējs arī uzsver, ka neapstrādātām caurulēm pašām par sevi nav cita reāla galīgā tirgus/funkcijas vai lietojuma kā vien ūdens un notekūdeņu pārvadīšanu un tās netiek pārdotas Savienības tirgū, bet pirms laišanas tirgū tās noteikti jāpārklāj un jāpanāk, lai tās atbilstu ES standartiem. Turklāt neapstrādātajām plastiskā čuguna caurulēm un pārklātajām caurulēm ir viens un tas pats muitas kods, tāpēc, izslēdzot neapstrādātās caurules, varētu izraisīt kompensācijas pasākumu apiešanu un mazināt šādu pasākumu iedarbīgumu, ņemot vērā Indijas eksportētāju plašās iespējas veikt pārklāšanu Savienībā (apmēram 80 000 t gadā). Šajā ziņā sūdzības iesniedzējs apgalvo arī, ka kopš 2013. gada ir ievērojami palielinājies no Indijas importēto neapstrādāto cauruļu apjoms un ka 2015. gadā šā importa apjoms bijis gandrīz trīs reizes lielāks nekā 2013. gadā. Sūdzības iesniedzējs uzskata, ka šī tendence varētu turpināties.

| (26) | Izmeklēšanā atklājās, ka neapstrādātajām caurulēm tirgū nav cita reāla tirgus, funkcijas/lietojuma un tās pašas par sevi netiek pārdotas Savienības tirgū. Šīm caurulēm obligāti ir veicama papildu apstrāde, t. i., iekšēja un ārēja pārklāšana, pirms tās var laist tirgū un tiek panākta atbilstība ES standartiem attiecībā uz ūdens un notekūdeņu pārvadīšanu. Lai gan atbilstība ES standartiem nebūt nav izšķirīgs faktors, lai noteiktu ražojuma tvērumu, analizējot, vai neapstrādāta caurule ir gatavs izstrādājums vai tikai pusfabrikāts, nevar neņemt vērā, ka pirms paredzētās izmantošanas galīgajam mērķim jāveic neapstrādāto cauruļu papildu apstrāde. Tāpēc Komisija secina, ka neapstrādātās plastiskā čuguna caurules ir uzskatāmas par plastisko cauruļu pusfabrikātiem. |
| --- | --- |

(26)

Izmeklēšanā atklājās, ka neapstrādātajām caurulēm tirgū nav cita reāla tirgus, funkcijas/lietojuma un tās pašas par sevi netiek pārdotas Savienības tirgū. Šīm caurulēm obligāti ir veicama papildu apstrāde, t. i., iekšēja un ārēja pārklāšana, pirms tās var laist tirgū un tiek panākta atbilstība ES standartiem attiecībā uz ūdens un notekūdeņu pārvadīšanu. Lai gan atbilstība ES standartiem nebūt nav izšķirīgs faktors, lai noteiktu ražojuma tvērumu, analizējot, vai neapstrādāta caurule ir gatavs izstrādājums vai tikai pusfabrikāts, nevar neņemt vērā, ka pirms paredzētās izmantošanas galīgajam mērķim jāveic neapstrādāto cauruļu papildu apstrāde. Tāpēc Komisija secina, ka neapstrādātās plastiskā čuguna caurules ir uzskatāmas par plastisko cauruļu pusfabrikātiem.

| (27) | Tomēr preces pusfabrikāti un apstrādātās preces var atzīt par vienu ražojumu, ja i) tām ir kopīgas pamatīpašības un ii) papildu apstrādes izmaksas nav būtiskas (7). Nav apstrīdams, ka neapstrādāto cauruļu iekšējā un ārējā pārklāšana papildina to fizikālās īpašības, kas piešķir šīm caurulēm būtisku pamatīpašību, kura vajadzīga, lai tās varētu izmantot Savienības tirgū, proti, spēju saskaņā ar ES standartiem pārvadīt ūdeni un notekūdeņus. Turklāt nav apstrīdams, ka neapstrādātas caurules iekšējās un ārējās pārklāšanas izmaksas parasti ir līdz 20 % no plastisko cauruļu kopējām ražošanas izmaksām. Tāpēc papildu apstrāde ir uzskatāma par būtisku. |
| --- | --- |

(27)

Tomēr preces pusfabrikāti un apstrādātās preces var atzīt par vienu ražojumu, ja i) tām ir kopīgas pamatīpašības un ii) papildu apstrādes izmaksas nav būtiskas (7). Nav apstrīdams, ka neapstrādāto cauruļu iekšējā un ārējā pārklāšana papildina to fizikālās īpašības, kas piešķir šīm caurulēm būtisku pamatīpašību, kura vajadzīga, lai tās varētu izmantot Savienības tirgū, proti, spēju saskaņā ar ES standartiem pārvadīt ūdeni un notekūdeņus. Turklāt nav apstrīdams, ka neapstrādātas caurules iekšējās un ārējās pārklāšanas izmaksas parasti ir līdz 20 % no plastisko cauruļu kopējām ražošanas izmaksām. Tāpēc papildu apstrāde ir uzskatāma par būtisku.

7

| (28) | Tāpēc nevar uzskatīt, ka neapstrādātās plastiskā čuguna caurules un caurulītes, kas ir pusfabrikāti, ir tas pats ražojums, kas apstrādātās (pārklātas no iekšpuses un ārpuses) plastiskā čuguna caurules, un neapstrādātās caurules ir jāizslēdz no attiecīgā ražojuma tvēruma. |
| --- | --- |

(28)

Tāpēc nevar uzskatīt, ka neapstrādātās plastiskā čuguna caurules un caurulītes, kas ir pusfabrikāti, ir tas pats ražojums, kas apstrādātās (pārklātas no iekšpuses un ārpuses) plastiskā čuguna caurules, un neapstrādātās caurules ir jāizslēdz no attiecīgā ražojuma tvēruma.

| (29) | Turklāt Komisija neuzskatīja, ka, izslēdzot neapstrādātās caurules no ražojuma tvēruma, radīsies būtisks apiešanas risks. Neapstrādātās caurules importē tikai viens ar Jindal saistīts uzņēmums, kam, pretēji sūdzības iesniedzēja apgalvojumam, Savienībā ir ierobežota pārklāšanas jauda. Komisija pārliecinājās, ka faktiskā jauda ir apmēram 15 000 t gadā. Turklāt, lai gan šķiet, ka pēc izmeklēšanas perioda no Indijas importēto neapstrādāto cauruļu apjoms ir palielinājies, sūdzības iesniedzēja sniegtā informācija liecina, ka daudzums joprojām ir neliels (2015. gadā mazāk nekā 10 000 t). Ņemot vērā saistītā Savienības uzņēmuma ierobežoto pārklāšanas jaudu un tā pašreizējā darījumdarbības plānā nākamajiem gadiem paredzēto neapstrādāto cauruļu apstrādes apjomu – no 15 000 līdz 21 000 t 2017. gadā –, ir maz ticams, ka šo ražotni varētu pārvērst par vārtiem, pa kuriem masveidā ieplūst neapstrādātas caurules ar vienīgo mērķi tās šajā ražotnē pārklāt, lai izvairītos no Savienības noteiktajiem maksājumiem par apstrādātam caurulēm, tādējādi radot jautājumu saskaņā ar pamatregulas 23. pantu. |
| --- | --- |

(29)

Turklāt Komisija neuzskatīja, ka, izslēdzot neapstrādātās caurules no ražojuma tvēruma, radīsies būtisks apiešanas risks. Neapstrādātās caurules importē tikai viens ar Jindal saistīts uzņēmums, kam, pretēji sūdzības iesniedzēja apgalvojumam, Savienībā ir ierobežota pārklāšanas jauda. Komisija pārliecinājās, ka faktiskā jauda ir apmēram 15 000 t gadā. Turklāt, lai gan šķiet, ka pēc izmeklēšanas perioda no Indijas importēto neapstrādāto cauruļu apjoms ir palielinājies, sūdzības iesniedzēja sniegtā informācija liecina, ka daudzums joprojām ir neliels (2015. gadā mazāk nekā 10 000 t). Ņemot vērā saistītā Savienības uzņēmuma ierobežoto pārklāšanas jaudu un tā pašreizējā darījumdarbības plānā nākamajiem gadiem paredzēto neapstrādāto cauruļu apstrādes apjomu – no 15 000 līdz 21 000 t 2017. gadā –, ir maz ticams, ka šo ražotni varētu pārvērst par vārtiem, pa kuriem masveidā ieplūst neapstrādātas caurules ar vienīgo mērķi tās šajā ražotnē pārklāt, lai izvairītos no Savienības noteiktajiem maksājumiem par apstrādātam caurulēm, tādējādi radot jautājumu saskaņā ar pamatregulas 23. pantu.

Jindal

| (30) | Jindal lūdz no ražojuma tvēruma izslēgt plastiskā čuguna caurules ar atlokiem. |
| --- | --- |

(30)

Jindal lūdz no ražojuma tvēruma izslēgt plastiskā čuguna caurules ar atlokiem.

Jindal

| (31) | Pretēji neapstrādātajām caurulēm, caurules ar atlokiem ir plastiskā čuguna caurules, kam veikta galīgā apstrāde, izveidojot iekšējo un ārējo pārklājumu. Tādēļ caurules ar atlokiem ūdens un notekūdeņu pārvadīšanai ir piemērotas bez papildu apstrādes. Būtībā tās ir sagarumotas no pilna garuma plastiskā čuguna caurulēm un tām pievienoti atloki, kas savienojami ar bultskrūvēm un uzgriežņiem, bet citas plastiskā čuguna caurules tiek savienotas, izmantojot ligzdu. Nevar uzskatīt, ka apstrādes izmaksas, kas rodas, sagarumojot un pievienojot atlokus, maina plastiskā čuguna caurules pamatīpašības, kas saistītas ar ūdens un notekūdeņu pārvadīšanu, vai rada būtiskas apstrādes izmaksas. Tāpēc, kaut arī, lai no plastiskā čuguna caurulēm ražotu caurules ar atlokiem, ir nepieciešama zināma papildu apstrāde, Komisija uzskata, ka tas ir viens ražojums un noraida izslēgšanas lūgumu. |
| --- | --- |

(31)

Pretēji neapstrādātajām caurulēm, caurules ar atlokiem ir plastiskā čuguna caurules, kam veikta galīgā apstrāde, izveidojot iekšējo un ārējo pārklājumu. Tādēļ caurules ar atlokiem ūdens un notekūdeņu pārvadīšanai ir piemērotas bez papildu apstrādes. Būtībā tās ir sagarumotas no pilna garuma plastiskā čuguna caurulēm un tām pievienoti atloki, kas savienojami ar bultskrūvēm un uzgriežņiem, bet citas plastiskā čuguna caurules tiek savienotas, izmantojot ligzdu. Nevar uzskatīt, ka apstrādes izmaksas, kas rodas, sagarumojot un pievienojot atlokus, maina plastiskā čuguna caurules pamatīpašības, kas saistītas ar ūdens un notekūdeņu pārvadīšanu, vai rada būtiskas apstrādes izmaksas. Tāpēc, kaut arī, lai no plastiskā čuguna caurulēm ražotu caurules ar atlokiem, ir nepieciešama zināma papildu apstrāde, Komisija uzskata, ka tas ir viens ražojums un noraida izslēgšanas lūgumu.

| (32) | Ņemot vērā izklāstītos apsvērumus, attiecīgais ražojums tiek galīgi definēts šādi: Indijas izcelsmes plastiskā čuguna (saukta arī par čugunu ar lodveida grafītu) caurules un caurulītes (“plastiskās caurules”), uz kurām pašlaik attiecas KN kodi ex 7303 00 10 un ex 7303 00 90, izņemot plastiskās caurules bez iekšējā un ārējā pārklājuma (“neapstrādātās caurules”). |
| --- | --- |

(32)

Ņemot vērā izklāstītos apsvērumus, attiecīgais ražojums tiek galīgi definēts šādi: Indijas izcelsmes plastiskā čuguna (saukta arī par čugunu ar lodveida grafītu) caurules un caurulītes (“plastiskās caurules”), uz kurām pašlaik attiecas KN kodi ex 7303 00 10 un ex 7303 00 90, izņemot plastiskās caurules bez iekšējā un ārējā pārklājuma (“neapstrādātās caurules”).

2.2.   Līdzīgais ražojums

Līdzīgais ražojums

| (33) | Izmeklēšanā atklājās, ka šādi definētajam attiecīgajam ražojumam, ko ražo un pārdod Indijā, kā arī ražojumam, ko ražo un pārdod Savienībā, ir vienas un tās pašas fizikālās, ķīmiskās un tehniskās pamatīpašības, tādēļ tie ir līdzīgi ražojumi pamatregulas 2. panta c) apakšpunkta nozīmē. |
| --- | --- |

(33)

Izmeklēšanā atklājās, ka šādi definētajam attiecīgajam ražojumam, ko ražo un pārdod Indijā, kā arī ražojumam, ko ražo un pārdod Savienībā, ir vienas un tās pašas fizikālās, ķīmiskās un tehniskās pamatīpašības, tādēļ tie ir līdzīgi ražojumi pamatregulas 2. panta c) apakšpunkta nozīmē.

3.   SUBSIDĒŠANA

SUBSIDĒŠANA

| (34) | Pamatojoties uz informāciju, kas ietverta sūdzībā, kā arī Indijas valdības un ražotāju eksportētāju atbildēs uz Komisijas anketas jautājumiem, tika izmeklētas šāda subsidēšanas prakse un konkrēti saistīti pasākumi (shēmas), kuri, kā tika apgalvots, bija saistīti ar subsīdiju piešķiršanu:






  I) | tieša naudas līdzekļu nodošana un potenciāla tieša naudas līdzekļu nodošana (pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) punkts):






  — | aizdevumu garantijas no Indijas Valsts bankas, |
| --- | --- | --- | --- |

(34)

Pamatojoties uz informāciju, kas ietverta sūdzībā, kā arī Indijas valdības un ražotāju eksportētāju atbildēs uz Komisijas anketas jautājumiem, tika izmeklētas šāda subsidēšanas prakse un konkrēti saistīti pasākumi (shēmas), kuri, kā tika apgalvots, bija saistīti ar subsīdiju piešķiršanu:

I)

tieša naudas līdzekļu nodošana un potenciāla tieša naudas līdzekļu nodošana (pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) punkts):

—

aizdevumu garantijas no Indijas Valsts bankas,

| — | aizdevumi, kas piešķirti no Tēraudrūpniecības attīstības fonda, |
| --- | --- |

—

aizdevumi, kas piešķirti no Tēraudrūpniecības attīstības fonda,

| — | pētniecības un izstrādes veicināšana dzelzs un tērauda nozarē, |
| --- | --- |

—

pētniecības un izstrādes veicināšana dzelzs un tērauda nozarē,

| — | zemes iegādes procesa atvieglošana (Rādžastānas (Rajasthan) štatā), |
| --- | --- |

—

zemes iegādes procesa atvieglošana (Rādžastānas (Rajasthan) štatā),

Rajasthan

| — | nodokļu atmaksas shēma; |
| --- | --- |

—

nodokļu atmaksas shēma;

| II) | valdība atsakās no ieņēmumiem vai neiekasē ieņēmumus, kas citādi būtu iekasējami (pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkts):






  — | uz eksportu orientētu struktūru shēma, |
| --- | --- | --- |

II)

valdība atsakās no ieņēmumiem vai neiekasē ieņēmumus, kas citādi būtu iekasējami (pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkts):

—

uz eksportu orientētu struktūru shēma,

| — | mērķa ražojumu shēma, |
| --- | --- |

—

mērķa ražojumu shēma,

| — | mērķa tirgus shēma, |
| --- | --- |

—

mērķa tirgus shēma,

| — | beznodokļu importa atļaujas shēma, |
| --- | --- |

—

beznodokļu importa atļaujas shēma,

| — | ražošanas līdzekļu eksporta veicināšanas shēma, |
| --- | --- |

—

ražošanas līdzekļu eksporta veicināšanas shēma,

| — | iepriekšēju atļauju shēma, |
| --- | --- |

—

iepriekšēju atļauju shēma,

| — | papildu eksporta stimulēšanas shēma, |
| --- | --- |

—

papildu eksporta stimulēšanas shēma,

| — | atbrīvojums no PVN vai PVN atvieglojumi (Gudžarātas (Gujarat) valdība); |
| --- | --- |

—

atbrīvojums no PVN vai PVN atvieglojumi (Gudžarātas (Gujarat) valdība);

Gujarat

| III) | preču vai pakalpojumu nodrošināšana par atlīdzību, kas mazāka par pienācīgo (pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta iii) punkts):






  — | pašpatēriņa ieguves tiesību piešķiršana (akmeņogles), |
| --- | --- | --- |

III)

preču vai pakalpojumu nodrošināšana par atlīdzību, kas mazāka par pienācīgo (pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta iii) punkts):

—

pašpatēriņa ieguves tiesību piešķiršana (akmeņogles),

| — | pašpatēriņa ieguves tiesību piešķiršana (dzelzsrūda), |
| --- | --- |

—

pašpatēriņa ieguves tiesību piešķiršana (dzelzsrūda),

| — | zemes piešķiršana (Rādžastānas štatā), |
| --- | --- |

—

zemes piešķiršana (Rādžastānas štatā),

| — | eksporta nodoklis dzelzsrūdai. |
| --- | --- |

—

eksporta nodoklis dzelzsrūdai.

3.1.   Shēmas, kurām netika gūti pierādījumi par subsidēšanu

Shēmas, kurām netika gūti pierādījumi par subsidēšanu

3.1.1.   Shēmas, kas nenodrošināja ieguvumu uzņēmumiem

Shēmas, kas nenodrošināja ieguvumu uzņēmumiem

—   
  Aizdevumu garantijas no Indijas Valsts bankas

Aizdevumu garantijas no Indijas Valsts bankas

| (35) | Sūdzības iesniedzējs apgalvo, ka agrāk Indijas valdība ar Indijas Valsts bankas starpniecību sniedza aizdevumu garantijas ražotājiem tērauda nozarē. Viņš norāda, ka piešķirtais ieguvums bija starpība starp summu, kas samaksāta par garantēto aizdevumu, un summu, kas tiktu samaksāta par līdzīgu aizdevumu, ja nebūtu valdības garantijas. Tādējādi subsīdija ir starpība starp summu, ko veido procenti vai prēmija, kuru uzņēmums maksātu par aizdevumu, ja saņemtu to komerciālā veidā, pamatojoties uz kritērijiem, un summu, ko tas faktiski samaksājis tādēļ, ka aizdevumu garantējusi Indijas valdība. |
| --- | --- |

(35)

Sūdzības iesniedzējs apgalvo, ka agrāk Indijas valdība ar Indijas Valsts bankas starpniecību sniedza aizdevumu garantijas ražotājiem tērauda nozarē. Viņš norāda, ka piešķirtais ieguvums bija starpība starp summu, kas samaksāta par garantēto aizdevumu, un summu, kas tiktu samaksāta par līdzīgu aizdevumu, ja nebūtu valdības garantijas. Tādējādi subsīdija ir starpība starp summu, ko veido procenti vai prēmija, kuru uzņēmums maksātu par aizdevumu, ja saņemtu to komerciālā veidā, pamatojoties uz kritērijiem, un summu, ko tas faktiski samaksājis tādēļ, ka aizdevumu garantējusi Indijas valdība.

| (36) | Abi Indijas ražotāji eksportētāji saņēma aizdevumus no vairākām bankām, tostarp no Indijas Valsts bankas. Tomēr šiem aizdevumiem nebija Indijas valdības garantijas. Turklāt samaksātās procentu likmes atbilda tirgus nosacījumiem, kurus arī citas bankas piemēroja līdzīgiem aizdevumiem. |
| --- | --- |

(36)

Abi Indijas ražotāji eksportētāji saņēma aizdevumus no vairākām bankām, tostarp no Indijas Valsts bankas. Tomēr šiem aizdevumiem nebija Indijas valdības garantijas. Turklāt samaksātās procentu likmes atbilda tirgus nosacījumiem, kurus arī citas bankas piemēroja līdzīgiem aizdevumiem.

| (37) | Tādējādi attiecībā uz minēto shēmu Komisija neguva pierādījumus par subsidēšanu. |
| --- | --- |

(37)

Tādējādi attiecībā uz minēto shēmu Komisija neguva pierādījumus par subsidēšanu.

—   
  Aizdevumi, kas piešķirti no Tēraudrūpniecības attīstības fonda

Aizdevumi, kas piešķirti no Tēraudrūpniecības attīstības fonda

| (38) | Sūdzības iesniedzējs apgalvo, ka, izmantojot Tēraudrūpniecības attīstības fondu, Indijas valdība izsniedz aizdevumus, lai finansētu pētniecības un izstrādes projektus dzelzs un tērauda nozarē. Tas norāda, ka piešķirtais ieguvums ir starpība starp procentiem, kas iekasēti par aizdevumiem no Tēraudrūpniecības attīstības fonda, un procentiem, kas tiktu iekasēti tirgus apstākļos par komerciālu aizdevumu. |
| --- | --- |

(38)

Sūdzības iesniedzējs apgalvo, ka, izmantojot Tēraudrūpniecības attīstības fondu, Indijas valdība izsniedz aizdevumus, lai finansētu pētniecības un izstrādes projektus dzelzs un tērauda nozarē. Tas norāda, ka piešķirtais ieguvums ir starpība starp procentiem, kas iekasēti par aizdevumiem no Tēraudrūpniecības attīstības fonda, un procentiem, kas tiktu iekasēti tirgus apstākļos par komerciālu aizdevumu.

| (39) | Izmeklēšanas periodā neviens no abiem Indijas ražotājiem eksportētājiem nebija saņēmuši aizdevumus no Tēraudrūpniecības attīstības fonda. |
| --- | --- |

(39)

Izmeklēšanas periodā neviens no abiem Indijas ražotājiem eksportētājiem nebija saņēmuši aizdevumus no Tēraudrūpniecības attīstības fonda.

| (40) | Tādējādi attiecībā uz minēto shēmu Komisija neguva pierādījumus par subsidēšanu. |
| --- | --- |

(40)

Tādējādi attiecībā uz minēto shēmu Komisija neguva pierādījumus par subsidēšanu.

—   
  Pētniecības un izstrādes veicināšana dzelzs un tērauda nozarē

Pētniecības un izstrādes veicināšana dzelzs un tērauda nozarē

| (41) | Sūdzības iesniedzējs apgalvo, ka Indijas valdība nodrošina naudas līdzekļus, lai veicinātu pētniecības un izstrādes projektus dzelzs un tērauda nozarē. Tas norāda, ka saņemtais ieguvums atbilst sniegtā finansējuma summai (50 % izmaksu pētniecībai un izstrādei). |
| --- | --- |

(41)

Sūdzības iesniedzējs apgalvo, ka Indijas valdība nodrošina naudas līdzekļus, lai veicinātu pētniecības un izstrādes projektus dzelzs un tērauda nozarē. Tas norāda, ka saņemtais ieguvums atbilst sniegtā finansējuma summai (50 % izmaksu pētniecībai un izstrādei).

| (42) | Izmeklēšanas periodā neviens no abiem Indijas ražotājiem eksportētājiem nebija saņēmuši naudas līdzekļus no shēmas. |
| --- | --- |

(42)

Izmeklēšanas periodā neviens no abiem Indijas ražotājiem eksportētājiem nebija saņēmuši naudas līdzekļus no shēmas.

| (43) | Tādējādi attiecībā uz minēto shēmu Komisija neguva pierādījumus par subsidēšanu. |
| --- | --- |

(43)

Tādējādi attiecībā uz minēto shēmu Komisija neguva pierādījumus par subsidēšanu.

—   
  Zemes iegādes procesa atvieglošana un zemes piešķiršana par atlīdzību, kas mazāka par pienācīgo (Rādžastānas štatā)

Zemes iegādes procesa atvieglošana un zemes piešķiršana par atlīdzību, kas mazāka par pienācīgo (Rādžastānas štatā)

| (44) | Sūdzības iesniedzējs apgalvo, ka vienam no Indijas ražotājiem eksportētājiem ir tiesības izmantot shēmu. Minētā shēma paredz atvieglotu zemes iegādi projektiem, kas plāno investīcijas vismaz viena miljarda rūpiju vērtībā, ar nosacījumu, ka attīstītājs par saviem līdzekļiem iegādājas 25 % zemes. Tika norādīts, ka saņemtais ieguvums ir Rādžastānas valdības maksājums, kas sedz pārējos 75 % zemes vērtības. |
| --- | --- |

(44)

Sūdzības iesniedzējs apgalvo, ka vienam no Indijas ražotājiem eksportētājiem ir tiesības izmantot shēmu. Minētā shēma paredz atvieglotu zemes iegādi projektiem, kas plāno investīcijas vismaz viena miljarda rūpiju vērtībā, ar nosacījumu, ka attīstītājs par saviem līdzekļiem iegādājas 25 % zemes. Tika norādīts, ka saņemtais ieguvums ir Rādžastānas valdības maksājums, kas sedz pārējos 75 % zemes vērtības.

| (45) | Izmeklēšanas periodā neviens no abiem Indijas ražotājiem eksportētājiem nebija saņēmis finansējumu no shēmas. |
| --- | --- |

(45)

Izmeklēšanas periodā neviens no abiem Indijas ražotājiem eksportētājiem nebija saņēmis finansējumu no shēmas.

| (46) | Tādējādi attiecībā uz minēto shēmu Komisija neguva pierādījumus par subsidēšanu. |
| --- | --- |

(46)

Tādējādi attiecībā uz minēto shēmu Komisija neguva pierādījumus par subsidēšanu.

—   
  Uz eksportu orientētu struktūru shēma

Uz eksportu orientētu struktūru shēma

| (47) | Sūdzības iesniedzējs apgalvo, ka attiecīgā ražojuma ražotājiem eksportētājiem ir tiesības izmantot shēmu, tādēļ jāpieņem, ka viņi ir uz to pieteikušies, jo eksportē lielāko daļu produkcijas. |
| --- | --- |

(47)

Sūdzības iesniedzējs apgalvo, ka attiecīgā ražojuma ražotājiem eksportētājiem ir tiesības izmantot shēmu, tādēļ jāpieņem, ka viņi ir uz to pieteikušies, jo eksportē lielāko daļu produkcijas.

| (48) | Uzņēmumam, kas ir reģistrēta uz eksportu orientēta struktūra, ir tiesības uz atbrīvojumu no vairākām nodevām un nodokļiem un/vai uz to atgūšanu. Tas norāda, ka saņemtais ieguvums ir ieņēmumu summa, kura valdībai būtu jāiekasē, bet no kuras tā atteikusies. |
| --- | --- |

(48)

Uzņēmumam, kas ir reģistrēta uz eksportu orientēta struktūra, ir tiesības uz atbrīvojumu no vairākām nodevām un nodokļiem un/vai uz to atgūšanu. Tas norāda, ka saņemtais ieguvums ir ieņēmumu summa, kura valdībai būtu jāiekasē, bet no kuras tā atteikusies.

| (49) | Izmeklēšanas periodā neviens no abiem Indijas ražotājiem eksportētājiem nebija reģistrēta uz eksportu orientēta struktūra. |
| --- | --- |

(49)

Izmeklēšanas periodā neviens no abiem Indijas ražotājiem eksportētājiem nebija reģistrēta uz eksportu orientēta struktūra.

| (50) | Tādējādi attiecībā uz minēto shēmu Komisija neguva pierādījumus par subsidēšanu IP laikā. |
| --- | --- |

(50)

Tādējādi attiecībā uz minēto shēmu Komisija neguva pierādījumus par subsidēšanu IP laikā.

—   
  Mērķa tirgus shēma

Mērķa tirgus shēma

| (51) | Sūdzības iesniedzējs apgalvo, ka attiecīgā ražojuma ražotājiem eksportētājiem ir tiesības izmantot shēmu, kas dod tiesības uz nodokļu kredītiem, kuri atbilst uz noteiktām valstīm veikta eksporta FOB vērtības īpatsvaram. Šos nodokļu kredītus var izmantot, lai kompensētu ievedmuitas nodokļus, tādēļ piešķirtais ieguvums atbilst ieņēmumu summai, kura valdībai būtu jāiekasē, bet no kuras tā atteikusies. |
| --- | --- |

(51)

Sūdzības iesniedzējs apgalvo, ka attiecīgā ražojuma ražotājiem eksportētājiem ir tiesības izmantot shēmu, kas dod tiesības uz nodokļu kredītiem, kuri atbilst uz noteiktām valstīm veikta eksporta FOB vērtības īpatsvaram. Šos nodokļu kredītus var izmantot, lai kompensētu ievedmuitas nodokļus, tādēļ piešķirtais ieguvums atbilst ieņēmumu summai, kura valdībai būtu jāiekasē, bet no kuras tā atteikusies.

| (52) | Izmeklēšanas periodā neviens no abiem Indijas ražotājiem eksportētājiem nebija saņēmis nodokļu kredītus. |
| --- | --- |

(52)

Izmeklēšanas periodā neviens no abiem Indijas ražotājiem eksportētājiem nebija saņēmis nodokļu kredītus.

| (53) | Tādējādi attiecībā uz minēto shēmu Komisija neguva pierādījumus par subsidēšanu IP laikā. |
| --- | --- |

(53)

Tādējādi attiecībā uz minēto shēmu Komisija neguva pierādījumus par subsidēšanu IP laikā.

—   
  Beznodokļu importa atļaujas shēma

Beznodokļu importa atļaujas shēma

| (54) | Sūdzības iesniedzējs apgalvo, ka attiecīgā ražojuma ražotājiem eksportētājiem ir tiesības izmantot shēmu, kas atļauj bez nodokļiem importēt izejmateriālus, degvielu, eļļu, enerģijas avotus un katalizatorus, ko izmanto par izejmateriāliem ražošanas procesā, paredzot vairāku nosacījumu izpildi. Tas norāda, ka saņemtais ieguvums ir ieņēmumu summa, kura valdībai būtu jāiekasē, bet no kuras tā atteikusies. |
| --- | --- |

(54)

Sūdzības iesniedzējs apgalvo, ka attiecīgā ražojuma ražotājiem eksportētājiem ir tiesības izmantot shēmu, kas atļauj bez nodokļiem importēt izejmateriālus, degvielu, eļļu, enerģijas avotus un katalizatorus, ko izmanto par izejmateriāliem ražošanas procesā, paredzot vairāku nosacījumu izpildi. Tas norāda, ka saņemtais ieguvums ir ieņēmumu summa, kura valdībai būtu jāiekasē, bet no kuras tā atteikusies.

| (55) | Izmeklēšanas periodā neviens no abiem Indijas ražotājiem eksportētājiem nebija izmantojis šo shēmu. |
| --- | --- |

(55)

Izmeklēšanas periodā neviens no abiem Indijas ražotājiem eksportētājiem nebija izmantojis šo shēmu.

| (56) | Tādējādi attiecībā uz minēto shēmu Komisija neguva pierādījumus par subsidēšanu IP laikā. |
| --- | --- |

(56)

Tādējādi attiecībā uz minēto shēmu Komisija neguva pierādījumus par subsidēšanu IP laikā.

—   
  Iepriekšēju atļauju shēma

Iepriekšēju atļauju shēma

| (57) | Sūdzības iesniedzējs apgalvo, ka attiecīgā ražojuma ražotājiem eksportētājiem ir tiesības izmantot shēmu, kas atļauj bez nodokļiem importēt izejmateriālus, lai ražotu konkrētu ražojumu vai ražojumu kategoriju vai starpproduktus, kas eksportējami vai domāti eksportam. Tas norāda, ka saņemtais ieguvums ir ieņēmumu summa, kura valdībai būtu jāiekasē, bet no kuras tā atteikusies. |
| --- | --- |

(57)

Sūdzības iesniedzējs apgalvo, ka attiecīgā ražojuma ražotājiem eksportētājiem ir tiesības izmantot shēmu, kas atļauj bez nodokļiem importēt izejmateriālus, lai ražotu konkrētu ražojumu vai ražojumu kategoriju vai starpproduktus, kas eksportējami vai domāti eksportam. Tas norāda, ka saņemtais ieguvums ir ieņēmumu summa, kura valdībai būtu jāiekasē, bet no kuras tā atteikusies.

| (58) | Izmeklēšanas periodā neviens no abiem Indijas ražotājiem eksportētājiem nebija izmantojis šo shēmu. |
| --- | --- |

(58)

Izmeklēšanas periodā neviens no abiem Indijas ražotājiem eksportētājiem nebija izmantojis šo shēmu.

| (59) | Tādējādi attiecībā uz minēto shēmu Komisija neguva pierādījumus par subsidēšanu IP laikā. |
| --- | --- |

(59)

Tādējādi attiecībā uz minēto shēmu Komisija neguva pierādījumus par subsidēšanu IP laikā.

—   
  Papildu eksporta stimulēšanas shēma

Papildu eksporta stimulēšanas shēma

| (60) | Sūdzības iesniedzējs apgalvo, ka attiecīgā ražojuma ražotājiem eksportētājiem ir tiesības izmantot shēmu, kas ir līdzīga mērķa tirgus shēmai un dod tiesības uz nodokļu kredītiem, kuri atbilst papildu izaugsmes īpatsvaram, kas sasniegts 2012.–2013. finanšu gadā, salīdzinot ar 2011.–2012. finanšu gadu. Šos nodokļu kredītus var izmantot, lai kompensētu ievedmuitas nodokļus, tādēļ piešķirtais ieguvums atbilst ieņēmumu summai, kura valdībai būtu jāiekasē, bet no kuras tā atteikusies. |
| --- | --- |

(60)

Sūdzības iesniedzējs apgalvo, ka attiecīgā ražojuma ražotājiem eksportētājiem ir tiesības izmantot shēmu, kas ir līdzīga mērķa tirgus shēmai un dod tiesības uz nodokļu kredītiem, kuri atbilst papildu izaugsmes īpatsvaram, kas sasniegts 2012.–2013. finanšu gadā, salīdzinot ar 2011.–2012. finanšu gadu. Šos nodokļu kredītus var izmantot, lai kompensētu ievedmuitas nodokļus, tādēļ piešķirtais ieguvums atbilst ieņēmumu summai, kura valdībai būtu jāiekasē, bet no kuras tā atteikusies.

| (61) | Izmeklēšanas periodā neviens no abiem Indijas ražotājiem eksportētājiem nebija izmantojis šo shēmu. |
| --- | --- |

(61)

Izmeklēšanas periodā neviens no abiem Indijas ražotājiem eksportētājiem nebija izmantojis šo shēmu.

| (62) | Tādējādi attiecībā uz minēto shēmu Komisija neguva pierādījumus par subsidēšanu IP laikā. |
| --- | --- |

(62)

Tādējādi attiecībā uz minēto shēmu Komisija neguva pierādījumus par subsidēšanu IP laikā.

—   
  atbrīvojums no PVN vai PVN atvieglojumi (Gudžarātas valdība);

atbrīvojums no PVN vai PVN atvieglojumi (Gudžarātas valdība);

| (63) | Sūdzības iesniedzējs apgalvo, ka vienam no attiecīgā ražojuma ražotājiem eksportētājiem (kas darbojas Gudžarātā) ir tiesības izmantot shēmu un, iespējams, ir izmantojis šo shēmu, kas ļauj noteikt atbrīvojumu no PVN to preču iegādei, kuras izmanto saistībā ar eksportu. Tas norāda, ka šāds atbrīvojums ir uzskatāms par finansiālu ieguldījumu, jo samazina valdības ieņēmumus no PVN. Piešķirtais ieguvums atbilst ieņēmumu summai, kura valdībai būtu jāiekasē, bet no kuras tā atteikusies. |
| --- | --- |

(63)

Sūdzības iesniedzējs apgalvo, ka vienam no attiecīgā ražojuma ražotājiem eksportētājiem (kas darbojas Gudžarātā) ir tiesības izmantot shēmu un, iespējams, ir izmantojis šo shēmu, kas ļauj noteikt atbrīvojumu no PVN to preču iegādei, kuras izmanto saistībā ar eksportu. Tas norāda, ka šāds atbrīvojums ir uzskatāms par finansiālu ieguldījumu, jo samazina valdības ieņēmumus no PVN. Piešķirtais ieguvums atbilst ieņēmumu summai, kura valdībai būtu jāiekasē, bet no kuras tā atteikusies.

| (64) | Izmeklēšanas periodā neviens no abiem Indijas ražotājiem eksportētājiem nebija izmantojis šo shēmu attiecīgajam ražojumam. |
| --- | --- |

(64)

Izmeklēšanas periodā neviens no abiem Indijas ražotājiem eksportētājiem nebija izmantojis šo shēmu attiecīgajam ražojumam.

| (65) | Tādējādi attiecībā uz minēto shēmu Komisija neguva pierādījumus par subsidēšanu IP laikā. |
| --- | --- |

(65)

Tādējādi attiecībā uz minēto shēmu Komisija neguva pierādījumus par subsidēšanu IP laikā.

3.1.2.   Pašpatēriņa akmeņogļu un dzelzsrūdas ieguves tiesības

Pašpatēriņa akmeņogļu un dzelzsrūdas ieguves tiesības

| (66) | Sūdzības iesniedzējs apgalvo, ka Indijas valdība nodrošina tērauda ražotājiem preces un ļauj tiem iegūt dzelzsrūdu un akmeņogles, piešķirot pašpatēriņa ieguves tiesības (t. i., tiesības tērauda ražotājiem iegūt dzelzsrūdu un akmeņogles pašu iekšējam patēriņam). |
| --- | --- |

(66)

Sūdzības iesniedzējs apgalvo, ka Indijas valdība nodrošina tērauda ražotājiem preces un ļauj tiem iegūt dzelzsrūdu un akmeņogles, piešķirot pašpatēriņa ieguves tiesības (t. i., tiesības tērauda ražotājiem iegūt dzelzsrūdu un akmeņogles pašu iekšējam patēriņam).

| (67) | Sūdzības iesniedzējs atsaucas uz piemērojamajiem Indijas tiesību aktiem, kas regulē dzelzsrūdas un akmeņogļu ieguvi, tostarp nesenajiem grozījumiem, un norāda, ka dažiem attiecīgā ražojuma ražotājiem Indijā ir pašiem savas raktuves. |
| --- | --- |

(67)

Sūdzības iesniedzējs atsaucas uz piemērojamajiem Indijas tiesību aktiem, kas regulē dzelzsrūdas un akmeņogļu ieguvi, tostarp nesenajiem grozījumiem, un norāda, ka dažiem attiecīgā ražojuma ražotājiem Indijā ir pašiem savas raktuves.

| (68) | Sūdzības iesniedzējs uzskata, ka dzelzsrūdas ieguve pašpatēriņam de facto ir īpaša, jo aprobežojas ar konkrētiem uzņēmumiem, piemēram, tērauda ražotājiem, un ka akmeņogļu ieguve pašpatēriņam de jure ir īpaša, jo akmeņogļu resursu sadalē priekšroka tiek dota tērauda ražotājiem, kuru ražošanas jauda pārsniedz vienu miljonu tonnu gadā. |
| --- | --- |

(68)

Sūdzības iesniedzējs uzskata, ka dzelzsrūdas ieguve pašpatēriņam de facto ir īpaša, jo aprobežojas ar konkrētiem uzņēmumiem, piemēram, tērauda ražotājiem, un ka akmeņogļu ieguve pašpatēriņam de jure ir īpaša, jo akmeņogļu resursu sadalē priekšroka tiek dota tērauda ražotājiem, kuru ražošanas jauda pārsniedz vienu miljonu tonnu gadā.

de facto

de jure

| (69) | Sūdzības iesniedzējs uzskata, ka ieguvums, ko attiecīgā ražojuma Indijas ražotājiem sagādā pašpatēriņa akmeņogļu ieguves licences, ir starpība starp kopējām izmaksām, ko rada maksa par ieguves licenci, ieguves un rafinēšanas izmaksām, kas nepieciešamas, lai oglēm būtu nepieciešamais kvalitātes līmenis, un Austrālijas koksa ogļu standarta CIF cenu Indijas ostā. |
| --- | --- |

(69)

Sūdzības iesniedzējs uzskata, ka ieguvums, ko attiecīgā ražojuma Indijas ražotājiem sagādā pašpatēriņa akmeņogļu ieguves licences, ir starpība starp kopējām izmaksām, ko rada maksa par ieguves licenci, ieguves un rafinēšanas izmaksām, kas nepieciešamas, lai oglēm būtu nepieciešamais kvalitātes līmenis, un Austrālijas koksa ogļu standarta CIF cenu Indijas ostā.

| (70) | Attiecībā uz ieguvumu, ko sagādā pašpatēriņa dzelzsrūdas ieguves licences, sūdzības iesniedzējs uzskata, ka to sagādātais ieguvums būtu jānovērtē vai nu i) saskaņā ar pamatregulas 6. panta d) punkta ii) apakšpunktu ņemot vērā noteikumus, kas dominē pasaules tirgū attiecībā uz dzelzsrūdas iegādi, vai ii) pamatojoties uz noteikumiem, kas dominē Indijā, un veicot korekciju, lai ņemtu vērā dzelzsrūdas eksporta nodokļa ietekmi, jo tas ir faktors, kas izkropļo parastos tirgus apstākļus. |
| --- | --- |

(70)

Attiecībā uz ieguvumu, ko sagādā pašpatēriņa dzelzsrūdas ieguves licences, sūdzības iesniedzējs uzskata, ka to sagādātais ieguvums būtu jānovērtē vai nu i) saskaņā ar pamatregulas 6. panta d) punkta ii) apakšpunktu ņemot vērā noteikumus, kas dominē pasaules tirgū attiecībā uz dzelzsrūdas iegādi, vai ii) pamatojoties uz noteikumiem, kas dominē Indijā, un veicot korekciju, lai ņemtu vērā dzelzsrūdas eksporta nodokļa ietekmi, jo tas ir faktors, kas izkropļo parastos tirgus apstākļus.

| (71) | Sūdzības iesniedzējs norāda, ka vairākās izmeklēšanās, kas attiecās uz konkrētu plakanu karsti velmētu oglekļa tērauda izstrādājumu importu no Indijas, ASV Tirdzniecības departaments (USDOC) izmeklējis un noteicis kompensāciju attiecībā uz dzelzsrūdas pašpatēriņa ieguves programmu un Akmeņogļu pašpatēriņa ieguves programmu. |
| --- | --- |

(71)

Sūdzības iesniedzējs norāda, ka vairākās izmeklēšanās, kas attiecās uz konkrētu plakanu karsti velmētu oglekļa tērauda izstrādājumu importu no Indijas, ASV Tirdzniecības departaments (USDOC) izmeklējis un noteicis kompensāciju attiecībā uz dzelzsrūdas pašpatēriņa ieguves programmu un Akmeņogļu pašpatēriņa ieguves programmu.

USDOC

| (72) | Indijas valdība izklāstīja juridisko pamatu minerālu ieguves koncesiju apstrādei un piešķiršanai pieteikumu iesniedzējiem:






  — | The Mines and Minerals Development and Regulation (MMDR) Act No. 67 of 1957, as amended, |
| --- | --- | --- |

(72)

Indijas valdība izklāstīja juridisko pamatu minerālu ieguves koncesiju apstrādei un piešķiršanai pieteikumu iesniedzējiem:

—

The Mines and Minerals Development and Regulation (MMDR) Act No. 67 of 1957, as amended,

The Mines and Minerals Development and Regulation (MMDR) Act No. 67 of 1957, as amended

| — | The MMDR Amendment Ordinance Act No. 3 of 2015, |
| --- | --- |

—

The MMDR Amendment Ordinance Act No. 3 of 2015,

The MMDR Amendment Ordinance Act No. 3 of 2015

| — | The Mining Concession Rules (MCR) of 1960, |
| --- | --- |

—

The Mining Concession Rules (MCR) of 1960,

The Mining Concession Rules (MCR) of 1960

| — | The Mineral Conservation and Development Rules (MCDR) of 1988, |
| --- | --- |

—

The Mineral Conservation and Development Rules (MCDR) of 1988,

The Mineral Conservation and Development Rules (MCDR) of 1988

| — | The Coal Bearing Areas Acquisition and Development Act of 1957, |
| --- | --- |

—

The Coal Bearing Areas Acquisition and Development Act of 1957,

The Coal Bearing Areas Acquisition and Development Act of 1957

| — | The Coal Mine (Nationalisation) Act of 1973, |
| --- | --- |

—

The Coal Mine (Nationalisation) Act of 1973,

The Coal Mine (Nationalisation) Act of 1973

| — | The Coal Mine (Special Provisions) Second Ordinance of 2014, |
| --- | --- |

—

The Coal Mine (Special Provisions) Second Ordinance of 2014,

The Coal Mine (Special Provisions) Second Ordinance of 2014

| — | The Competitive Bidding of Coal Mines Amendment Rules, 2012. |
| --- | --- |

—

The Competitive Bidding of Coal Mines Amendment Rules, 2012.

The Competitive Bidding of Coal Mines Amendment Rules, 2012

| (73) | Indijas valdība skaidro, ka dzelzsrūdas nozarē Indijā vienmēr ir bijis liberalizēts tirgus, bet akmeņogļu nozare liberalizēta, sākot no 2000. gada janvāra. |
| --- | --- |

(73)

Indijas valdība skaidro, ka dzelzsrūdas nozarē Indijā vienmēr ir bijis liberalizēts tirgus, bet akmeņogļu nozare liberalizēta, sākot no 2000. gada janvāra.

| (74) | Vienam no abiem Indijas ražotājiem eksportētājiem bija piešķirtas dzelzsrūdas (bet ne akmeņogļu) ieguves tiesības. Tomēr dzelzsrūda, kas iegūta šajās raktuvēs, tika izmantota nevis attiecīgā ražojuma ražošanai (jo tajā bija zems dzelzs saturs), bet gan citai šīs grupas saimnieciskajai darbībai. Attiecīgais ražotājs dzelzsrūdu, kas bija vajadzīga attiecīgā ražojuma ražošanai, iepirka no nesaistītiem piegādātājiem Indijā. |
| --- | --- |

(74)

Vienam no abiem Indijas ražotājiem eksportētājiem bija piešķirtas dzelzsrūdas (bet ne akmeņogļu) ieguves tiesības. Tomēr dzelzsrūda, kas iegūta šajās raktuvēs, tika izmantota nevis attiecīgā ražojuma ražošanai (jo tajā bija zems dzelzs saturs), bet gan citai šīs grupas saimnieciskajai darbībai. Attiecīgais ražotājs dzelzsrūdu, kas bija vajadzīga attiecīgā ražojuma ražošanai, iepirka no nesaistītiem piegādātājiem Indijā.

| (75) | Otram Indijas ražotājam eksportētājam bija piešķirtas akmeņogļu (bet ne dzelzsrūdas) ieguves tiesības. Gada laikā iegūto akmeņogļu apjoms nebija pietiekams ražotāja vajadzību apmierināšanai, tādēļ tas iepirka ogles arī no nesaistītiem piegādātājiem Austrālijā. |
| --- | --- |

(75)

Otram Indijas ražotājam eksportētājam bija piešķirtas akmeņogļu (bet ne dzelzsrūdas) ieguves tiesības. Gada laikā iegūto akmeņogļu apjoms nebija pietiekams ražotāja vajadzību apmierināšanai, tādēļ tas iepirka ogles arī no nesaistītiem piegādātājiem Austrālijā.

| (76) | Pēc Indijas Augstākās tiesas sprieduma 2014. gadā šis ražotājs eksportētājs pierādīja, ka visas viņam iepriekš piešķirtās akmeņogļu ieguves tiesības atceltas un pašlaik notiek izsoles procedūra, kurā konkursa kārtībā var saņemt akmeņogļu ieguves tiesības Indijā. Tādējādi šis ražotājs vairs neiegādājas akmeņogles, izmantojot pašpatēriņa ieguves tiesības. Turklāt šis ražotājs eksportētājs arī pierādīja, ka saskaņā ar jauno procedūru, ko Indijas valdība ieviesusi ieguves tiesību piešķiršanai, tam procedūrā paredzētos ierobežojumu dēļ juridiski nav tiesību saņemt ieguves tiesības. |
| --- | --- |

(76)

Pēc Indijas Augstākās tiesas sprieduma 2014. gadā šis ražotājs eksportētājs pierādīja, ka visas viņam iepriekš piešķirtās akmeņogļu ieguves tiesības atceltas un pašlaik notiek izsoles procedūra, kurā konkursa kārtībā var saņemt akmeņogļu ieguves tiesības Indijā. Tādējādi šis ražotājs vairs neiegādājas akmeņogles, izmantojot pašpatēriņa ieguves tiesības. Turklāt šis ražotājs eksportētājs arī pierādīja, ka saskaņā ar jauno procedūru, ko Indijas valdība ieviesusi ieguves tiesību piešķiršanai, tam procedūrā paredzētos ierobežojumu dēļ juridiski nav tiesību saņemt ieguves tiesības.

| (77) | Tādējādi Komisijai nav nepieciešams sīkāk analizēt šo shēmu. |
| --- | --- |

(77)

Tādējādi Komisijai nav nepieciešams sīkāk analizēt šo shēmu.

3.2.   Shēmas, kurām tika gūti pierādījumi par subsidēšanu

Shēmas, kurām tika gūti pierādījumi par subsidēšanu

3.2.1.   Mērķa ražojumu shēma (FPS)

Mērķa ražojumu shēma (FPS)

a)   
  Juridiskais pamats

Juridiskais pamats

| (78) | Sīks FPS apraksts ir ietverts dokumenta “Ārējās tirdzniecības politika (FTP) 2009–2014” 3.15. punktā un “Procedūras rokasgrāmatas (HoP) 2009–2014” 3.9. punktā. |
| --- | --- |

(78)

Sīks FPS apraksts ir ietverts dokumenta “Ārējās tirdzniecības politika (FTP) 2009–2014” 3.15. punktā un “Procedūras rokasgrāmatas (HoP) 2009–2014” 3.9. punktā.

FPS

FTP

HoP

b)   
  Tiesības izmantot shēmu

Tiesības izmantot shēmu

| (79) | Saskaņā ar 2009.–2014. gada FTP 3.15.2. punktu šo shēmu ir tiesības izmantot 2009.–2014. gada HoP I daļas 37.D papildinājumā norādīto ražojumu eksportētājiem. |
| --- | --- |

(79)

Saskaņā ar 2009.–2014. gada FTP 3.15.2. punktu šo shēmu ir tiesības izmantot 2009.–2014. gada HoP I daļas 37.D papildinājumā norādīto ražojumu eksportētājiem.

FTP

HoP

c)   
  Praktiskā īstenošana

Praktiskā īstenošana

| (80) | Par HoP 37.D papildinājumā uzskaitītos ražojumu eksportu shēma paredz tiesības saņemt nodokļu kredītu 2 % apmērā no FOB vērtības. Šā nodokļu kredīta likme plastiskām caurulēm 2012. gadā tika palielināta līdz 5 %. Tādējādi attiecībā uz plastiskajām caurulēm ir tiesības saņemt nodokļu kredītu. |
| --- | --- |

(80)

Par HoP 37.D papildinājumā uzskaitītos ražojumu eksportu shēma paredz tiesības saņemt nodokļu kredītu 2 % apmērā no FOB vērtības. Šā nodokļu kredīta likme plastiskām caurulēm 2012. gadā tika palielināta līdz 5 %. Tādējādi attiecībā uz plastiskajām caurulēm ir tiesības saņemt nodokļu kredītu.

HoP

| (81) | FPS nodokļu kredīti ir brīvi pārvedami un derīgi 24 mēnešus no attiecīgā kredīta tiesību sertifikāta izdošanas dienas. Tos var izmantot, lai nomaksātu muitas nodokļus par jebkādu izejmateriālu vai preču, arī ražošanas līdzekļu, importu pēc tam. |
| --- | --- |

(81)

FPS nodokļu kredīti ir brīvi pārvedami un derīgi 24 mēnešus no attiecīgā kredīta tiesību sertifikāta izdošanas dienas. Tos var izmantot, lai nomaksātu muitas nodokļus par jebkādu izejmateriālu vai preču, arī ražošanas līdzekļu, importu pēc tam.

FPS

| (82) | Kredīta tiesību sertifikātu izdod ostā, no kuras veikts eksports, pēc eksporta realizācijas vai preču nosūtīšanas. Ja pieteikuma iesniedzējs var iesniegt iestādēm visu attiecīgo eksporta dokumentu kopijas (proti, eksporta pasūtījumus, rēķinus, kravaszīmes, bankas realizācijas sertifikātus), Indijas valdībai vairs nav rīcības brīvības lemt par nodokļu kredīta piešķiršanu. |
| --- | --- |

(82)

Kredīta tiesību sertifikātu izdod ostā, no kuras veikts eksports, pēc eksporta realizācijas vai preču nosūtīšanas. Ja pieteikuma iesniedzējs var iesniegt iestādēm visu attiecīgo eksporta dokumentu kopijas (proti, eksporta pasūtījumus, rēķinus, kravaszīmes, bankas realizācijas sertifikātus), Indijas valdībai vairs nav rīcības brīvības lemt par nodokļu kredīta piešķiršanu.

| (83) | Izmeklēšanas periodā abi uzņēmumi izmantoja šo shēmu. |
| --- | --- |

(83)

Izmeklēšanas periodā abi uzņēmumi izmantoja šo shēmu.

d)   
  Secinājums par FPS

Secinājums par FPS

| (84) | FPS nodrošina subsīdijas pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta un 3. panta 2. punkta nozīmē. FPS nodokļu kredīts ir Indijas valdības finansiāls ieguldījums, jo šo kredītu galu gala izmanto, lai kompensētu ievedmuitas nodokļus, tādējādi mazinot Indijas valdības ieņēmumus no nodokļiem, kas citādi būtu iekasējami. Turklāt FPS nodokļu kredīts sniedz ieguvumu eksportētājam, jo uzlabo tā likviditāti. |
| --- | --- |

(84)

FPS nodrošina subsīdijas pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta un 3. panta 2. punkta nozīmē. FPS nodokļu kredīts ir Indijas valdības finansiāls ieguldījums, jo šo kredītu galu gala izmanto, lai kompensētu ievedmuitas nodokļus, tādējādi mazinot Indijas valdības ieņēmumus no nodokļiem, kas citādi būtu iekasējami. Turklāt FPS nodokļu kredīts sniedz ieguvumu eksportētājam, jo uzlabo tā likviditāti.

FPS

FPS

FPS

| (85) | Arī pēc likuma FPS ir atkarīga no eksporta rādītājiem, tādēļ tā uzskatāma par īpašu un kompensējamu saskaņā ar pamatregulas 4. panta 4. punkta pirmās daļas a) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(85)

Arī pēc likuma FPS ir atkarīga no eksporta rādītājiem, tādēļ tā uzskatāma par īpašu un kompensējamu saskaņā ar pamatregulas 4. panta 4. punkta pirmās daļas a) apakšpunktu.

FPS

| (86) | Šo shēma nevar uzskatīt par pieļaujamu nodokļu atmaksas sistēmu vai nodokļu atmaksas aizvietojuma sistēmu pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē. Tā neatbilst stingrajiem noteikumiem, kas izklāstīti pamatregulas I pielikuma i) punktā, II pielikumā (nodokļu atmaksas definīcija un noteikumi) un III pielikumā (nodokļu atmaksas aizvietojuma definīcija un noteikumi). Eksportētājam nav pienākums ražošanas procesā tiešām izmantot bez nodokļa importētās preces, un kredīta apjomu neaprēķina saistībā ar faktiski izmantotajiem izejmateriāliem. Nav sistēmas vai procedūras, kas apstiprinātu, kuri izejmateriāli ir izmantoti eksportētā ražojuma ražošanas procesā un vai ir tikuši pārsniegti ievedmuitas nodokļu maksājumi pamatregulas I pielikuma i) punkta, II un III pielikuma nozīmē. Eksportētājam ir tiesības izmantot FPS neatkarīgi no tā, vai tas vispār importē izejmateriālus. Lai to izmantotu, eksportētājam pietiek vienkārši eksportēt preces, nepierādot, ka ir importēti kādi izejmateriāli. Tātad FPS var izmantot pat tie eksportētāji, kas visus izejmateriālus pērk uz vietas un neimportē preces, kuras var izmantot par izejmateriāliem. Turklāt eksportētājs var izmantot FPS nodokļu kredītus, lai importētu ražošanas līdzekļus, kaut gan pieļaujamās nodokļu atmaksas sistēmas, kas aprakstītas pamatregulas I pielikuma i) punktā, nav attiecināmas uz ražošanas līdzekļiem, jo eksporta produkcijas ražošanā tie netiek izmantoti. |
| --- | --- |

(86)

Šo shēma nevar uzskatīt par pieļaujamu nodokļu atmaksas sistēmu vai nodokļu atmaksas aizvietojuma sistēmu pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē. Tā neatbilst stingrajiem noteikumiem, kas izklāstīti pamatregulas I pielikuma i) punktā, II pielikumā (nodokļu atmaksas definīcija un noteikumi) un III pielikumā (nodokļu atmaksas aizvietojuma definīcija un noteikumi). Eksportētājam nav pienākums ražošanas procesā tiešām izmantot bez nodokļa importētās preces, un kredīta apjomu neaprēķina saistībā ar faktiski izmantotajiem izejmateriāliem. Nav sistēmas vai procedūras, kas apstiprinātu, kuri izejmateriāli ir izmantoti eksportētā ražojuma ražošanas procesā un vai ir tikuši pārsniegti ievedmuitas nodokļu maksājumi pamatregulas I pielikuma i) punkta, II un III pielikuma nozīmē. Eksportētājam ir tiesības izmantot FPS neatkarīgi no tā, vai tas vispār importē izejmateriālus. Lai to izmantotu, eksportētājam pietiek vienkārši eksportēt preces, nepierādot, ka ir importēti kādi izejmateriāli. Tātad FPS var izmantot pat tie eksportētāji, kas visus izejmateriālus pērk uz vietas un neimportē preces, kuras var izmantot par izejmateriāliem. Turklāt eksportētājs var izmantot FPS nodokļu kredītus, lai importētu ražošanas līdzekļus, kaut gan pieļaujamās nodokļu atmaksas sistēmas, kas aprakstītas pamatregulas I pielikuma i) punktā, nav attiecināmas uz ražošanas līdzekļiem, jo eksporta produkcijas ražošanā tie netiek izmantoti.

FPS

FPS

FPS

e)   
  Izmaiņas, kas ieviestas ar jauno dokumentu “Ārējās tirdzniecības politika 2015–2020”

Izmaiņas, kas ieviestas ar jauno dokumentu “Ārējās tirdzniecības politika 2015–2020”

| (87) | Ar jauno pieciem gadiem paredzēto dokumentu “Ārējās tirdzniecības politika 2015–2020” tika ieviesta jauna shēma “Shēma preču eksportam no Indijas” (MEIS), kas aizstāja vairākas iepriekš izmantotās shēmas, ieskaitot arī FPS. Tā kā kritēriji, kas jāizpilda, lai saņemtu tiesības izmantot FPS un MEIS, lielākoties ir tie paši, tad ir skaidrs, ka FPS tika nevis vienkārši izbeigta, bet gan tikai pārdēvēta un FPS piešķirto ieguvumu turpina piešķirt jaunā shēma. Tādējādi FPS piešķirto ieguvumu joprojām var kompensēt. |
| --- | --- |

(87)

Ar jauno pieciem gadiem paredzēto dokumentu “Ārējās tirdzniecības politika 2015–2020” tika ieviesta jauna shēma “Shēma preču eksportam no Indijas” (MEIS), kas aizstāja vairākas iepriekš izmantotās shēmas, ieskaitot arī FPS. Tā kā kritēriji, kas jāizpilda, lai saņemtu tiesības izmantot FPS un MEIS, lielākoties ir tie paši, tad ir skaidrs, ka FPS tika nevis vienkārši izbeigta, bet gan tikai pārdēvēta un FPS piešķirto ieguvumu turpina piešķirt jaunā shēma. Tādējādi FPS piešķirto ieguvumu joprojām var kompensēt.

MEIS

FPS

FPS

MEIS

FPS

FPS

FPS

| (88) | Pēc informācijas izpaušanas ECL apgalvo – nevar automātiski uzskatīt, ka MEIS ir FPS variants vai aizstāj to. Komisija noraida šo argumentu, jo, ciktāl tas attiecas uz plastiskā čuguna cauruļu ražotājiem, lai saņemtu tiesības izmantot gan FPS, gan MEIS, ir jāizpilda vieni un tie paši kritēriji un shēmas izmanto vieni un tie paši ražotāji. Atbildot uz anketas jautājumiem, Indijas valdība atzina, ka FPS“ir ietverta jaunā shēmā [MEIS]” (8). Tāpēc šis apgalvojums tiek noraidīts. |
| --- | --- |

(88)

Pēc informācijas izpaušanas ECL apgalvo – nevar automātiski uzskatīt, ka MEIS ir FPS variants vai aizstāj to. Komisija noraida šo argumentu, jo, ciktāl tas attiecas uz plastiskā čuguna cauruļu ražotājiem, lai saņemtu tiesības izmantot gan FPS, gan MEIS, ir jāizpilda vieni un tie paši kritēriji un shēmas izmanto vieni un tie paši ražotāji. Atbildot uz anketas jautājumiem, Indijas valdība atzina, ka FPS“ir ietverta jaunā shēmā [MEIS]” (8). Tāpēc šis apgalvojums tiek noraidīts.

ECL

MEIS

FPS

FPS

MEIS

FPS

ir ietverta jaunā shēmā [

]

8

| (89) | Tomēr atšķiras no abām shēmās piešķirtā ieguvuma apjoms. Nodokļu kredīta scrip likme, ko piedāvā MEIS, patlaban ir 2 % no eksporta FOB vērtības (izmeklēšanas periodā FPS piedāvāja 5 %). |
| --- | --- |

(89)

Tomēr atšķiras no abām shēmās piešķirtā ieguvuma apjoms. Nodokļu kredīta scrip likme, ko piedāvā MEIS, patlaban ir 2 % no eksporta FOB vērtības (izmeklēšanas periodā FPS piedāvāja 5 %).

scrip

MEIS

FPS

| (90) | Pirms un pēc galīgās informācijas izpaušanas abi Indijas ražotāji apgalvo, ka šī zemākā vērtība būtu jāizmanto par parametru, lai kvantitatīvi izteiktu kompensējamā ieguvuma apjomu, ja tāds ir. ECL atsaucās uz Komisijas dokumentu “Guidelines for the calculation of the amount of subsidy in countervailing duty investigations” (9) un 1. piemēru, kurā teikts, ka jāpiemēro grozītā ieguvuma summa, kas attiecas uz izmeklēšanas perioda pēdējo daļu, “ja izmaiņas ir pastāvīgas pēc būtības”. Šo apgalvojumu pēc galīgās informācijas izpaušanas izvirzīja arī Indijas valdība. |
| --- | --- |

(90)

Pirms un pēc galīgās informācijas izpaušanas abi Indijas ražotāji apgalvo, ka šī zemākā vērtība būtu jāizmanto par parametru, lai kvantitatīvi izteiktu kompensējamā ieguvuma apjomu, ja tāds ir. ECL atsaucās uz Komisijas dokumentu “Guidelines for the calculation of the amount of subsidy in countervailing duty investigations” (9) un 1. piemēru, kurā teikts, ka jāpiemēro grozītā ieguvuma summa, kas attiecas uz izmeklēšanas perioda pēdējo daļu, “ja izmaiņas ir pastāvīgas pēc būtības”. Šo apgalvojumu pēc galīgās informācijas izpaušanas izvirzīja arī Indijas valdība.

ECL

Guidelines for the calculation of the amount of subsidy in countervailing duty investigations

9

| (91) | Komisija noraida minēto apgalvojumu šāda iemesla dēļ. Saskaņā ar pamatregulas 5. pantu “kompensējamo subsīdiju apjoms atbilst tam ieguvumam, kas ir piešķirts saņēmējam subsīdiju jautājuma izmeklēšanas laikā”. Izmeklēšanas periodā ieguvums, kas piešķirts ražotājiem eksportētājiem, bija nodokļu kredīts 5 % apmērā no attiecīgā ražojuma eksporta FOB vērtības. |
| --- | --- |

(91)

Komisija noraida minēto apgalvojumu šāda iemesla dēļ. Saskaņā ar pamatregulas 5. pantu “kompensējamo subsīdiju apjoms atbilst tam ieguvumam, kas ir piešķirts saņēmējam subsīdiju jautājuma izmeklēšanas laikā”. Izmeklēšanas periodā ieguvums, kas piešķirts ražotājiem eksportētājiem, bija nodokļu kredīts 5 % apmērā no attiecīgā ražojuma eksporta FOB vērtības.

| (92) | Saskaņā ar pamatregulas 11. pantu “informāciju, kas attiecas uz laikposmu pēc izmeklēšanas perioda, parasti neņem vērā”. Tas nozīmē, ka pārmaiņas, kas notikušas pēc izmeklēšanas perioda, var ņemt vērā tikai izņēmuma gadījumā, proti, kad to ignorēšana ir “acīmredzami neatbilstoša” (10). Šāds slieksnis tika sasniegts, piemēram, kad 2004. gadā Eiropas Savienībai pievienojās desmit jaunās dalībvalstis, radot Komisijai pienākumu izmeklēt, vai izmeklēšanas laikā iegūtā informācija joprojām ir reprezentatīva attiecībā uz paplašināto ES (11). |
| --- | --- |

(92)

Saskaņā ar pamatregulas 11. pantu “informāciju, kas attiecas uz laikposmu pēc izmeklēšanas perioda, parasti neņem vērā”. Tas nozīmē, ka pārmaiņas, kas notikušas pēc izmeklēšanas perioda, var ņemt vērā tikai izņēmuma gadījumā, proti, kad to ignorēšana ir “acīmredzami neatbilstoša” (10). Šāds slieksnis tika sasniegts, piemēram, kad 2004. gadā Eiropas Savienībai pievienojās desmit jaunās dalībvalstis, radot Komisijai pienākumu izmeklēt, vai izmeklēšanas laikā iegūtā informācija joprojām ir reprezentatīva attiecībā uz paplašināto ES (11).

informāciju, kas attiecas uz laikposmu pēc izmeklēšanas perioda, parasti neņem vērā

10

11

| (93) | Tomēr šajā lietā šāds slieksnis nav sasniegts. Subsīdiju pamatshēma darbojas arī pēc izmeklēšanas perioda, un eksportētāji izmeklēšanas periodā izmantoja 5 % likmi. Neapstiprinās arī pieņēmums, ka samazinātā 2 % likme pēc izmeklēšanas perioda pēc būtības ir pastāvīga, jo valdība bija tiesīga jebkurā laikā mainīt shēmas likmi (12). Šādas izmaiņas nav tikai hipotētiskas, kā to apliecina prakse iepriekšējā režīma laikā. Iepriekšējā FPS ar likumu tika ieviesta 2009. gadā, un valdība mainīja likmi no 2 % uz 5 %, un tā sāka darboties 2012. gada 31. decembrī (13). Ņemot vērā visus šos faktorus, Komisija secina, ka kompensēt 5 % attiecībā uz FPS izmeklēšanas periodā nav acīmredzami neatbilstoši. Ja pašreizējā 2 % likme izrādīsies ilgmūžīga, eksportētājiem būs tiesības pieprasīt starpposma pārskatīšanu, pierādot, ka apstākļu izmaiņas attiecībā uz šo subsīdiju shēmu ir ilgstošas. |
| --- | --- |

(93)

Tomēr šajā lietā šāds slieksnis nav sasniegts. Subsīdiju pamatshēma darbojas arī pēc izmeklēšanas perioda, un eksportētāji izmeklēšanas periodā izmantoja 5 % likmi. Neapstiprinās arī pieņēmums, ka samazinātā 2 % likme pēc izmeklēšanas perioda pēc būtības ir pastāvīga, jo valdība bija tiesīga jebkurā laikā mainīt shēmas likmi (12). Šādas izmaiņas nav tikai hipotētiskas, kā to apliecina prakse iepriekšējā režīma laikā. Iepriekšējā FPS ar likumu tika ieviesta 2009. gadā, un valdība mainīja likmi no 2 % uz 5 %, un tā sāka darboties 2012. gada 31. decembrī (13). Ņemot vērā visus šos faktorus, Komisija secina, ka kompensēt 5 % attiecībā uz FPS izmeklēšanas periodā nav acīmredzami neatbilstoši. Ja pašreizējā 2 % likme izrādīsies ilgmūžīga, eksportētājiem būs tiesības pieprasīt starpposma pārskatīšanu, pierādot, ka apstākļu izmaiņas attiecībā uz šo subsīdiju shēmu ir ilgstošas.

12

FPS

13

FPS

f)   
  Subsīdijas apjoma aprēķināšana

Subsīdijas apjoma aprēķināšana

| (94) | Kompensējamo subsīdiju apjoms aprēķināts, pamatojoties uz izmeklēšanas periodā konstatēto saņēmējam piešķirto ieguvumu, kuru ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, iegrāmatojis uzkrājumu veidā kā ienākumus eksporta darījuma posmā. Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. un 3. punktu šo subsīdijas apjomu (skaitītāju) attiecināja uz attiecīgā ražojuma eksporta apgrozījumu izmeklēšanas periodā (saucēju), jo subsīdija ir atkarīga no eksporta rādītājiem un nav piešķirta, pamatojoties uz izgatavotajiem, saražotajiem, eksportētajiem vai transportētajiem daudzumiem. |
| --- | --- |

(94)

Kompensējamo subsīdiju apjoms aprēķināts, pamatojoties uz izmeklēšanas periodā konstatēto saņēmējam piešķirto ieguvumu, kuru ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, iegrāmatojis uzkrājumu veidā kā ienākumus eksporta darījuma posmā. Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. un 3. punktu šo subsīdijas apjomu (skaitītāju) attiecināja uz attiecīgā ražojuma eksporta apgrozījumu izmeklēšanas periodā (saucēju), jo subsīdija ir atkarīga no eksporta rādītājiem un nav piešķirta, pamatojoties uz izgatavotajiem, saražotajiem, eksportētajiem vai transportētajiem daudzumiem.

| (95) | Subsīdiju likme, kas noteikta šai shēmai, izmeklēšanas periodā attiecībā uz uzņēmumu ECL un tā meitasuzņēmumu Srikalahasthi Pipes Limited (še tālāk “ECL grupa”) bija 4,35 %, bet attiecībā uz uzņēmumu Jindal Saw India tā bija 3,11 %. |
| --- | --- |

(95)

Subsīdiju likme, kas noteikta šai shēmai, izmeklēšanas periodā attiecībā uz uzņēmumu ECL un tā meitasuzņēmumu Srikalahasthi Pipes Limited (še tālāk “ECL grupa”) bija 4,35 %, bet attiecībā uz uzņēmumu Jindal Saw India tā bija 3,11 %.

ECL

Srikalahasthi Pipes Limited

ECL

Jindal Saw India

3.2.2.   Ražošanas līdzekļu eksporta veicināšanas shēma (EPCGS)

Ražošanas līdzekļu eksporta veicināšanas shēma (EPCGS)

a)   
  Juridiskais pamats

Juridiskais pamats

| (96) | Sīks EPCGS apraksts ir ietverts 2009.–2014. gada FTP 5. nodaļā, kā arī 2009.–2014. gada HoP 5. nodaļā. |
| --- | --- |

(96)

Sīks EPCGS apraksts ir ietverts 2009.–2014. gada FTP 5. nodaļā, kā arī 2009.–2014. gada HoP 5. nodaļā.

EPCGS

FTP

HoP

b)   
  Tiesības izmantot shēmu

Tiesības izmantot shēmu

| (97) | Tiesības izmantot šo shēmu ir ražotājiem eksportētājiem, kā arī pārdevējiem eksportētājiem, kam “ir saikne” ar palīgražotājiem un pakalpojumu sniedzējiem. |
| --- | --- |

(97)

Tiesības izmantot šo shēmu ir ražotājiem eksportētājiem, kā arī pārdevējiem eksportētājiem, kam “ir saikne” ar palīgražotājiem un pakalpojumu sniedzējiem.

c)   
  Praktiskā īstenošana

Praktiskā īstenošana

| (98) | Saskaņā ar nosacījumu par eksporta pienākumu uzņēmumam ir atļauts ar samazinātu nodokļa likmi importēt ražošanas līdzekļus (jaunus un lietotus ražošanas līdzekļus, kas nav vecāki par 10 gadiem). Eksporta pienākums ir pienākums eksportēt preces, kuru vērtību atbilst vismaz ietaupītajai nodokļa summai, kura, atkarībā no izvēlētās apakšshēmas, reizināta ar koeficientu seši vai astoņi. Tālab Indijas valdība pēc iesnieguma saņemšanas un attiecīga maksājuma veikšanas izdod EPCGS licenci. Shēma paredz samazinātu ievedmuitas nodokļa likmi 3 % apjomā, kas piemērojama visiem ražošanas līdzekļiem, kurus importē, izmantojot šo shēmu. Lai eksporta pienākums tiktu izpildīts, importētie ražošanas līdzekļi jāizmanto, lai konkrētā periodā saražotu konkrētu eksporta preču daudzumu. Saskaņā ar 2009.–2014. gada FTP ražošanas līdzekļus, izmantojot EPCGS, var importēt ar nodokļa likmi 0 %, taču tādā gadījumā eksporta pienākuma izpildes termiņš ir īsāks. |
| --- | --- |

(98)

Saskaņā ar nosacījumu par eksporta pienākumu uzņēmumam ir atļauts ar samazinātu nodokļa likmi importēt ražošanas līdzekļus (jaunus un lietotus ražošanas līdzekļus, kas nav vecāki par 10 gadiem). Eksporta pienākums ir pienākums eksportēt preces, kuru vērtību atbilst vismaz ietaupītajai nodokļa summai, kura, atkarībā no izvēlētās apakšshēmas, reizināta ar koeficientu seši vai astoņi. Tālab Indijas valdība pēc iesnieguma saņemšanas un attiecīga maksājuma veikšanas izdod EPCGS licenci. Shēma paredz samazinātu ievedmuitas nodokļa likmi 3 % apjomā, kas piemērojama visiem ražošanas līdzekļiem, kurus importē, izmantojot šo shēmu. Lai eksporta pienākums tiktu izpildīts, importētie ražošanas līdzekļi jāizmanto, lai konkrētā periodā saražotu konkrētu eksporta preču daudzumu. Saskaņā ar 2009.–2014. gada FTP ražošanas līdzekļus, izmantojot EPCGS, var importēt ar nodokļa likmi 0 %, taču tādā gadījumā eksporta pienākuma izpildes termiņš ir īsāks.

EPCGS

FTP

EPCGS

| (99) | EPCGS licences turētājs var arī iegūt ražošanas līdzekļus iekšzemes tirgū. Tādā gadījumā vietējais ražošanas līdzekļu ražotājs var saņemt ieguvumu bez nodokļiem importēt sastāvdaļas, kas vajadzīgas minēto ražošanas līdzekļu ražošanai. Alternatīvi vietējais ražotājs var arī prasīt uz ražošanas līdzekļu piegādi EPCGS licences turētājam attiecināt nosacītā eksporta priekšrocības. |
| --- | --- |

(99)

EPCGS licences turētājs var arī iegūt ražošanas līdzekļus iekšzemes tirgū. Tādā gadījumā vietējais ražošanas līdzekļu ražotājs var saņemt ieguvumu bez nodokļiem importēt sastāvdaļas, kas vajadzīgas minēto ražošanas līdzekļu ražošanai. Alternatīvi vietējais ražotājs var arī prasīt uz ražošanas līdzekļu piegādi EPCGS licences turētājam attiecināt nosacītā eksporta priekšrocības.

EPCGS

EPCGS

| (100) | Tika konstatēts, ka abi uzņēmumi, izmantojot EPCGS, saņēma koncesijas, kuras varēja piešķirt attiecīgajam ražojumam izmeklēšanas periodā. |
| --- | --- |

(100)

Tika konstatēts, ka abi uzņēmumi, izmantojot EPCGS, saņēma koncesijas, kuras varēja piešķirt attiecīgajam ražojumam izmeklēšanas periodā.

EPCGS

d)   
  Secinājums par EPCGS

Secinājums par EPCGS

| (101) | EPCGS nodrošina subsīdijas pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta un 3. panta 2. punkta nozīmē. Nodokļa likmes samazināšana ir Indijas valdības finansiāls ieguldījums, jo ar šādu koncesiju tiek samazināti tādi Indijas valdības ieņēmumi no nodokļiem, kas citādi būtu iekasējami. Turklāt nodokļa samazinājums piešķir ieguvumu eksportētājam, jo uz importa rēķina ietaupītie nodokļi uzlabo uzņēmuma likviditāti. |
| --- | --- |

(101)

EPCGS nodrošina subsīdijas pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta un 3. panta 2. punkta nozīmē. Nodokļa likmes samazināšana ir Indijas valdības finansiāls ieguldījums, jo ar šādu koncesiju tiek samazināti tādi Indijas valdības ieņēmumi no nodokļiem, kas citādi būtu iekasējami. Turklāt nodokļa samazinājums piešķir ieguvumu eksportētājam, jo uz importa rēķina ietaupītie nodokļi uzlabo uzņēmuma likviditāti.

EPCGS

| (102) | Turklāt pēc likuma EPCGS ir atkarīga no eksporta rādītājiem, jo šādas licences nevar saņemt, ja neapņemas veikt eksportu. Tādēļ tiek uzskatīts, ka shēma ir īpaša un kompensējama saskaņā ar pamatregulas 4. panta 4. punkta pirmās daļas a) apakšpunktu. |
| --- | --- |

(102)

Turklāt pēc likuma EPCGS ir atkarīga no eksporta rādītājiem, jo šādas licences nevar saņemt, ja neapņemas veikt eksportu. Tādēļ tiek uzskatīts, ka shēma ir īpaša un kompensējama saskaņā ar pamatregulas 4. panta 4. punkta pirmās daļas a) apakšpunktu.

EPCGS

| (103) | Shēmu EPCGS nevar uzskatīt par pieļaujamu nodokļu atmaksas sistēmu vai nodokļu atmaksas aizvietojuma sistēmu pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē. Šādas pieļaujamas sistēmas, kas aprakstītas pamatregulas I pielikuma i) punktā, nav attiecināmas uz ražošanas līdzekļiem, jo eksporta produkcijas ražošanā ražošanas līdzekļi netiek izmantoti. |
| --- | --- |

(103)

Shēmu EPCGS nevar uzskatīt par pieļaujamu nodokļu atmaksas sistēmu vai nodokļu atmaksas aizvietojuma sistēmu pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē. Šādas pieļaujamas sistēmas, kas aprakstītas pamatregulas I pielikuma i) punktā, nav attiecināmas uz ražošanas līdzekļiem, jo eksporta produkcijas ražošanā ražošanas līdzekļi netiek izmantoti.

EPCGS

| (104) | Jaunajā pieciem gadiem paredzētajā dokumentā “Ārējās tirdzniecības politika 2015–2020” saglabāta šī shēma, kaut arī tā piedāvā tikai 0 % nodokli. Tā kā kritēriji, ka jāizpilda, lai saņemtu tiesības izmantot shēmu, lielākoties ir tie paši, tad nevar teikt, ka EPCGS darbība būtu izbeigta un tādējādi tā vairs nebūtu kompensējama. |
| --- | --- |

(104)

Jaunajā pieciem gadiem paredzētajā dokumentā “Ārējās tirdzniecības politika 2015–2020” saglabāta šī shēma, kaut arī tā piedāvā tikai 0 % nodokli. Tā kā kritēriji, ka jāizpilda, lai saņemtu tiesības izmantot shēmu, lielākoties ir tie paši, tad nevar teikt, ka EPCGS darbība būtu izbeigta un tādējādi tā vairs nebūtu kompensējama.

EPCGS

e)   
  Subsīdijas apjoma aprēķināšana

Subsīdijas apjoma aprēķināšana

| (105) | Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 3. punktu kompensējamo subsīdiju apjoms tika aprēķināts, pamatojoties uz nesamaksāto muitas nodokli par importētajiem ražošanas līdzekļiem laikposmā, kas atbilst parastam šādu ražošanas līdzekļu nolietojuma laikposmam konkrētajā ražošanas nozarē. Lai atspoguļotu laika gaitā iegūto naudas līdzekļu pilno vērtību, šādi aprēķinātais apjoms, kas attiecināms uz izmeklēšanas periodu, tika koriģēts, pieskaitot šajā laikā gūtos procentus. Tika uzskatīts, ka tam piemērota ir izmeklēšanas periodā Indijā piemērotā komerciālā procentu likme. |
| --- | --- |

(105)

Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 3. punktu kompensējamo subsīdiju apjoms tika aprēķināts, pamatojoties uz nesamaksāto muitas nodokli par importētajiem ražošanas līdzekļiem laikposmā, kas atbilst parastam šādu ražošanas līdzekļu nolietojuma laikposmam konkrētajā ražošanas nozarē. Lai atspoguļotu laika gaitā iegūto naudas līdzekļu pilno vērtību, šādi aprēķinātais apjoms, kas attiecināms uz izmeklēšanas periodu, tika koriģēts, pieskaitot šajā laikā gūtos procentus. Tika uzskatīts, ka tam piemērota ir izmeklēšanas periodā Indijā piemērotā komerciālā procentu likme.

| (106) | Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. un 3. punktu šo subsīdijas apjomu attiecināja uz attiecīgā ražojuma eksporta apgrozījumu izmeklēšanas periodā (saucēju), jo subsīdija ir atkarīga no eksporta rādītājiem un nav piešķirta, pamatojoties uz izgatavotajiem, saražotajiem, eksportētajiem vai transportētajiem daudzumiem. |
| --- | --- |

(106)

Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. un 3. punktu šo subsīdijas apjomu attiecināja uz attiecīgā ražojuma eksporta apgrozījumu izmeklēšanas periodā (saucēju), jo subsīdija ir atkarīga no eksporta rādītājiem un nav piešķirta, pamatojoties uz izgatavotajiem, saražotajiem, eksportētajiem vai transportētajiem daudzumiem.

| (107) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas ECL apgalvo, ka EPCGS tiek izmantota visu plastiskā čuguna cauruļu ražošanai, nevis tikai eksporta preču ražošanai. Tāpēc tas pieprasa, lai subsīdija tiktu aprēķināta no kopējā apgrozījuma, nevis no eksporta apgrozījuma. |
| --- | --- |

(107)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas ECL apgalvo, ka EPCGS tiek izmantota visu plastiskā čuguna cauruļu ražošanai, nevis tikai eksporta preču ražošanai. Tāpēc tas pieprasa, lai subsīdija tiktu aprēķināta no kopējā apgrozījuma, nevis no eksporta apgrozījuma.

ECL

EPCGS

| (108) | Komisija noraida šo apgalvojumu, jo, kā jau šeit norādīts, subsīdija ir atkarīga tikai no eksporta rādītājiem. Šī pieeja atbilst arī Komisijas praksei, kas šai pašai shēmai jau izmantota (14). |
| --- | --- |

(108)

Komisija noraida šo apgalvojumu, jo, kā jau šeit norādīts, subsīdija ir atkarīga tikai no eksporta rādītājiem. Šī pieeja atbilst arī Komisijas praksei, kas šai pašai shēmai jau izmantota (14).

14

| (109) | Tas pats ražotājs eksportētājs lūdza, lai, aprēķinot saņemto ieguvumu, neņemtu vērā ierakstus/iekārtas, kas jau bija amortizētas ilgu laiku pirms izmeklēšanas perioda. Komisija pieņēma šo apgalvojumu un par to attiecīgi paziņoja uzņēmumam. |
| --- | --- |

(109)

Tas pats ražotājs eksportētājs lūdza, lai, aprēķinot saņemto ieguvumu, neņemtu vērā ierakstus/iekārtas, kas jau bija amortizētas ilgu laiku pirms izmeklēšanas perioda. Komisija pieņēma šo apgalvojumu un par to attiecīgi paziņoja uzņēmumam.

| (110) | Subsīdiju likme, kas noteikta šai shēmai, izmeklēšanas periodā attiecībā uz ECL grupu bija 0,03 %, bet attiecībā uz uzņēmumu Jindal Saw India tā bija 0,38 %. |
| --- | --- |

(110)

Subsīdiju likme, kas noteikta šai shēmai, izmeklēšanas periodā attiecībā uz ECL grupu bija 0,03 %, bet attiecībā uz uzņēmumu Jindal Saw India tā bija 0,38 %.

ECL

Jindal Saw India

3.2.3.   Nodokļu atmaksas shēma (DDS)

Nodokļu atmaksas shēma (DDS)

a)   
  Juridiskais pamats

Juridiskais pamats

| (111) | Sīks DDS apraksts ir ietverts 1995. gada Muitas un centrālo akcīzes nodokļu atmaksas noteikumos (Custom & Central Excise Duties Drawback Rules), kas grozīti ar vēlākiem paziņojumiem. |
| --- | --- |

(111)

Sīks DDS apraksts ir ietverts 1995. gada Muitas un centrālo akcīzes nodokļu atmaksas noteikumos (Custom & Central Excise Duties Drawback Rules), kas grozīti ar vēlākiem paziņojumiem.

DDS

Custom & Central Excise Duties Drawback Rules

b)   
  Tiesības izmantot shēmu

Tiesības izmantot shēmu

| (112) | Tiesības izmantot šo shēmu ir ikvienam ražotājam eksportētājam vai tirgotājam eksportētājam. |
| --- | --- |

(112)

Tiesības izmantot šo shēmu ir ikvienam ražotājam eksportētājam vai tirgotājam eksportētājam.

c)   
  Praktiskā īstenošana

Praktiskā īstenošana

| (113) | Eksportētāji, kam ir tiesības, var pieteikties uz atmaksas summu, ko aprēķina procentos no to ražojumu FOB vērtības, kuri eksportēti saskaņā ar šo shēmu. Indijas valdība ir noteikusi atmaksas likmes vairākiem ražojumiem, tostarp arī attiecīgajam ražojumam. Tās tiek noteiktas, pamatojoties uz ražojuma ražošanā izmantoto izejmateriālu vidējo daudzumu vai vērtību un par izejmateriāliem samaksāto nodokļu vidējo apjomu. Tās piemēro neatkarīgi no tā, vai ievedmuitas nodokļi ir samaksāti. Attiecīgajam ražojumam DDS likme izmeklēšanas periodā bija 1,9 % no FOB vērtības. |
| --- | --- |

(113)

Eksportētāji, kam ir tiesības, var pieteikties uz atmaksas summu, ko aprēķina procentos no to ražojumu FOB vērtības, kuri eksportēti saskaņā ar šo shēmu. Indijas valdība ir noteikusi atmaksas likmes vairākiem ražojumiem, tostarp arī attiecīgajam ražojumam. Tās tiek noteiktas, pamatojoties uz ražojuma ražošanā izmantoto izejmateriālu vidējo daudzumu vai vērtību un par izejmateriāliem samaksāto nodokļu vidējo apjomu. Tās piemēro neatkarīgi no tā, vai ievedmuitas nodokļi ir samaksāti. Attiecīgajam ražojumam DDS likme izmeklēšanas periodā bija 1,9 % no FOB vērtības.

DDS

| (114) | Lai saņemtu tiesības izmantot shēmu, uzņēmumam ir jāeksportē. Kad nosūtīšanas informāciju ievada muitas serverī (ICEGATE), norāda, ka eksports notiek, izmantojot DDS, un tiek neatsaucami fiksēts DDS apjoms. Kad nosūtītājs uzņēmums ir iesniedzis vispārīgo eksporta formulāru un muitas iestāde ir pārliecinājusies, ka informācija šajā dokumentā sakrīt ar kravaszīmes datiem, ir izpildīti visi nosacījumi, lai ļautu veikt atmaksu vai nu ar tiešu maksājumu eksportētāja bankas kontā, vai ar čeku. |
| --- | --- |

(114)

Lai saņemtu tiesības izmantot shēmu, uzņēmumam ir jāeksportē. Kad nosūtīšanas informāciju ievada muitas serverī (ICEGATE), norāda, ka eksports notiek, izmantojot DDS, un tiek neatsaucami fiksēts DDS apjoms. Kad nosūtītājs uzņēmums ir iesniedzis vispārīgo eksporta formulāru un muitas iestāde ir pārliecinājusies, ka informācija šajā dokumentā sakrīt ar kravaszīmes datiem, ir izpildīti visi nosacījumi, lai ļautu veikt atmaksu vai nu ar tiešu maksājumu eksportētāja bankas kontā, vai ar čeku.

ICEGATE

DDS

DDS

| (115) | Eksportētājam arī jāiesniedz eksporta ienākumu pierādījums – bankas realizācijas sertifikāts. Šo dokumentu var iesniegt pēc tam, kad atmaksas summa ir izmaksāta, taču Indijas valdība atgūst izmaksāto summu, ja noteiktā termiņā eksportētājs bankas realizācijas sertifikātu neiesniedz. |
| --- | --- |

(115)

Eksportētājam arī jāiesniedz eksporta ienākumu pierādījums – bankas realizācijas sertifikāts. Šo dokumentu var iesniegt pēc tam, kad atmaksas summa ir izmaksāta, taču Indijas valdība atgūst izmaksāto summu, ja noteiktā termiņā eksportētājs bankas realizācijas sertifikātu neiesniedz.

| (116) | Atmaksas summu drīkst izmantot jebkuram mērķim. |
| --- | --- |

(116)

Atmaksas summu drīkst izmantot jebkuram mērķim.

| (117) | Tika konstatēts, ka pēc eksporta pienākuma izpildes saskaņā ar Indijas grāmatvedības standartiem nodokļu atmaksas summu uzkrājumu veidā var iegrāmatot darījumu kontā kā ienākumus. |
| --- | --- |

(117)

Tika konstatēts, ka pēc eksporta pienākuma izpildes saskaņā ar Indijas grāmatvedības standartiem nodokļu atmaksas summu uzkrājumu veidā var iegrāmatot darījumu kontā kā ienākumus.

| (118) | Tika arī konstatēts, ka izmeklēšanas periodā abi Indijas uzņēmumi saņēmuši ieguvumu no DDS. |
| --- | --- |

(118)

Tika arī konstatēts, ka izmeklēšanas periodā abi Indijas uzņēmumi saņēmuši ieguvumu no DDS.

DDS

d)   
  Secinājums par DDS

Secinājums par DDS

| (119) | DDS nodrošina subsīdijas pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) punkta un 3. panta 2. punkta nozīmē. Tā saucamā nodokļu atmaksas summa ir Indijas valdības finansiāls ieguldījums, jo tas izpaužas kā tiešs Indijas valdības veikts līdzekļu pārskaitījums. Attiecībā uz šo līdzekļu izmantošanu nav nekādu ierobežojumu. Turklāt nodokļu atmaksas summa sniedz ieguvumu eksportētājam, jo uzlabo eksportētāja likviditāti. |
| --- | --- |

(119)

DDS nodrošina subsīdijas pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) punkta un 3. panta 2. punkta nozīmē. Tā saucamā nodokļu atmaksas summa ir Indijas valdības finansiāls ieguldījums, jo tas izpaužas kā tiešs Indijas valdības veikts līdzekļu pārskaitījums. Attiecībā uz šo līdzekļu izmantošanu nav nekādu ierobežojumu. Turklāt nodokļu atmaksas summa sniedz ieguvumu eksportētājam, jo uzlabo eksportētāja likviditāti.

DDS

| (120) | Indijas valdība nodokļu atmaksas likmi eksportam nosaka katram ražojumu veidam atsevišķi. Tomēr, lai gan subsīdija tiek saukta par nodokļu atmaksu, šai shēmai nav pieļaujamas nodokļu atmaksas sistēmas vai nodokļu atmaksas aizvietojuma sistēmas iezīmju pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē. Naudas pārskaitījums eksportētājam nav saistīts ar faktiskajiem ievedmuitas nodokļu maksājumiem par izejvielām, un tas nav nodokļu kredīts, kas izmantojams, lai kompensētu ievedmuitas nodokļus par iepriekš importētām vai nākotnē importējamām izejvielām. |
| --- | --- |

(120)

Indijas valdība nodokļu atmaksas likmi eksportam nosaka katram ražojumu veidam atsevišķi. Tomēr, lai gan subsīdija tiek saukta par nodokļu atmaksu, šai shēmai nav pieļaujamas nodokļu atmaksas sistēmas vai nodokļu atmaksas aizvietojuma sistēmas iezīmju pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punkta nozīmē. Naudas pārskaitījums eksportētājam nav saistīts ar faktiskajiem ievedmuitas nodokļu maksājumiem par izejvielām, un tas nav nodokļu kredīts, kas izmantojams, lai kompensētu ievedmuitas nodokļus par iepriekš importētām vai nākotnē importējamām izejvielām.

| (121) | Pēc informācijas izpaušanas Indijas valdība, pirmkārt, apgalvo, ka Komisija nav ne norādījusi prasības, kas, kā uzskata Komisija, ir obligāti jāpilda, lai DDS uzskatītu par likumīgu nodokļu atmaksas sistēmu, ne arī pamatojusi šādu noteikšanu. Otrkārt, Indijas valdība uzskata, ka starp atmaksas likmēm un nodokļiem, kas samaksāti par izejvielām, ir pietiekama saikne. Šā iemesla dēļ Indijas valdība, nosakot nodokļa atmaksas likmes, ņem vērā ražojuma ražošanā izmantoto izejmateriālu vidējo daudzumu vai vērtību, kā arī par izejmateriāliem samaksāto nodokļu vidējo apjomu. ECL izvirzītie argumenti ir līdzīgi Indijas valdības argumentiem. |
| --- | --- |

(121)

Pēc informācijas izpaušanas Indijas valdība, pirmkārt, apgalvo, ka Komisija nav ne norādījusi prasības, kas, kā uzskata Komisija, ir obligāti jāpilda, lai DDS uzskatītu par likumīgu nodokļu atmaksas sistēmu, ne arī pamatojusi šādu noteikšanu. Otrkārt, Indijas valdība uzskata, ka starp atmaksas likmēm un nodokļiem, kas samaksāti par izejvielām, ir pietiekama saikne. Šā iemesla dēļ Indijas valdība, nosakot nodokļa atmaksas likmes, ņem vērā ražojuma ražošanā izmantoto izejmateriālu vidējo daudzumu vai vērtību, kā arī par izejmateriāliem samaksāto nodokļu vidējo apjomu. ECL izvirzītie argumenti ir līdzīgi Indijas valdības argumentiem.

DDS

ECL

| (122) | Komisija noraida šos argumentus šādu iemeslu dēļ. Attiecībā uz pirmo argumentu Komisija izpaustajā informācijā izklāstīja iemeslus, kāpēc tā neuzskata, ka minētā shēma ir pieļaujama nodokļu atmaksas sistēma vai nodokļu atmaksas aizvietojuma sistēma. Tā paskaidroja, ka naudas pārskaitījums eksportētājam nav saistīts ar faktiskajiem ievedmuitas nodokļu maksājumiem par izejvielām un nav nodokļu kredīts, kas izmantojams, lai kompensētu ievedmuitas nodokļus par iepriekš importētām vai nākotnē importējamām izejvielām. |
| --- | --- |

(122)

Komisija noraida šos argumentus šādu iemeslu dēļ. Attiecībā uz pirmo argumentu Komisija izpaustajā informācijā izklāstīja iemeslus, kāpēc tā neuzskata, ka minētā shēma ir pieļaujama nodokļu atmaksas sistēma vai nodokļu atmaksas aizvietojuma sistēma. Tā paskaidroja, ka naudas pārskaitījums eksportētājam nav saistīts ar faktiskajiem ievedmuitas nodokļu maksājumiem par izejvielām un nav nodokļu kredīts, kas izmantojams, lai kompensētu ievedmuitas nodokļus par iepriekš importētām vai nākotnē importējamām izejvielām.

| (123) | Attiecībā uz otro apgalvojumu Komisija neuzskata, ka saikne, kas, ka tiek apgalvots, starp nodokļu atmaksas likmēm un nodokļiem, kuri samaksāti par izejvielām, ir pietiekama, lai uzskatītu, ka minētā shēma atbilst noteikumiem pamatregulas I pielikuma i) punktā, II pielikumā (nodokļu atmaksas definīcija un noteikumi) un III pielikumā (nodokļu atmaksas aizvietojuma definīcija un noteikumi). Proti, kredīta apmēru neaprēķina attiecībā pret faktiskajiem izmantotajiem izejmateriāliem. Turklāt nav sistēmas vai procedūras, kas apstiprinātu, kuri izejmateriāli ir izmantoti eksportētā ražojuma ražošanas procesā un vai ir tikuši pārsniegti ievedmuitas nodokļu maksājumi pamatregulas I pielikuma i) punkta, II un III pielikuma nozīmē. Tāpēc arī šis apgalvojums tiek noraidīts. |
| --- | --- |

(123)

Attiecībā uz otro apgalvojumu Komisija neuzskata, ka saikne, kas, ka tiek apgalvots, starp nodokļu atmaksas likmēm un nodokļiem, kuri samaksāti par izejvielām, ir pietiekama, lai uzskatītu, ka minētā shēma atbilst noteikumiem pamatregulas I pielikuma i) punktā, II pielikumā (nodokļu atmaksas definīcija un noteikumi) un III pielikumā (nodokļu atmaksas aizvietojuma definīcija un noteikumi). Proti, kredīta apmēru neaprēķina attiecībā pret faktiskajiem izmantotajiem izejmateriāliem. Turklāt nav sistēmas vai procedūras, kas apstiprinātu, kuri izejmateriāli ir izmantoti eksportētā ražojuma ražošanas procesā un vai ir tikuši pārsniegti ievedmuitas nodokļu maksājumi pamatregulas I pielikuma i) punkta, II un III pielikuma nozīmē. Tāpēc arī šis apgalvojums tiek noraidīts.

| (124) | Tādējādi maksājums, ko Indijas valdība veic kā tiešu līdzekļu pārskaitījumu pēc tam, kad ir noticis eksports, ir uzskatāms par tiešu Indijas valdības dotāciju, kas atkarīga no eksporta rādītājiem, un tādējādi uzskatāma par īpašu un kompensējamu pamatregulas 4. panta 4. punkta pirmās daļas a) apakšpunkta nozīmē. |
| --- | --- |

(124)

Tādējādi maksājums, ko Indijas valdība veic kā tiešu līdzekļu pārskaitījumu pēc tam, kad ir noticis eksports, ir uzskatāms par tiešu Indijas valdības dotāciju, kas atkarīga no eksporta rādītājiem, un tādējādi uzskatāma par īpašu un kompensējamu pamatregulas 4. panta 4. punkta pirmās daļas a) apakšpunkta nozīmē.

| (125) | Ņemot to vērā, tiek secināts, ka DDS ir kompensējama. |
| --- | --- |

(125)

Ņemot to vērā, tiek secināts, ka DDS ir kompensējama.

DDS

e)   
  Subsīdijas apjoma aprēķināšana

Subsīdijas apjoma aprēķināšana

| (126) | Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 2. punktu un 5. pantu Komisija kompensējamo subsīdiju apjomu aprēķināja saņēmējam piešķirtā ieguvuma izteiksmē, kas konstatēts pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. Šajā ziņā Komisija konstatēja, ka saņēmējs saņem ieguvumu tad, kad notiek eksporta darījums, izmantojot šo shēmu. Tad Indijas valdībai ir jāizmaksā atmaksas summa, un tas ir finansiāls ieguldījums pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) punkta nozīmē. Tiklīdz muitas iestādes ir izdevušas eksporta kravaszīmi, kurā cita starpā norādīta atmaksas summa, kas piešķirama par konkrēto eksporta darījumu, Indijas valdībai vairs nav rīcības brīvības lemt par subsīdijas piešķiršanu. Ņemot vērā minēto, Komisija uzskata par lietderīgu ieguvumus, kas saņemti no DDS, uzskatīt par atmaksas summām, kas nopelnītas eksporta darījumos, kuri pārskatīšanas izmeklēšanas periodā veikti, izmantojot šo shēmu. |
| --- | --- |

(126)

Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 2. punktu un 5. pantu Komisija kompensējamo subsīdiju apjomu aprēķināja saņēmējam piešķirtā ieguvuma izteiksmē, kas konstatēts pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. Šajā ziņā Komisija konstatēja, ka saņēmējs saņem ieguvumu tad, kad notiek eksporta darījums, izmantojot šo shēmu. Tad Indijas valdībai ir jāizmaksā atmaksas summa, un tas ir finansiāls ieguldījums pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) punkta nozīmē. Tiklīdz muitas iestādes ir izdevušas eksporta kravaszīmi, kurā cita starpā norādīta atmaksas summa, kas piešķirama par konkrēto eksporta darījumu, Indijas valdībai vairs nav rīcības brīvības lemt par subsīdijas piešķiršanu. Ņemot vērā minēto, Komisija uzskata par lietderīgu ieguvumus, kas saņemti no DDS, uzskatīt par atmaksas summām, kas nopelnītas eksporta darījumos, kuri pārskatīšanas izmeklēšanas periodā veikti, izmantojot šo shēmu.

DDS

| (127) | Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu Komisija šo subsīdijas apjomu attiecināja uz attiecīgā ražojuma kopējo attiecīgā ražojuma eksporta apgrozījumu izmeklēšanas periodā (saucēju), jo subsīdija ir atkarīga no eksporta rādītājiem un nav piešķirta, pamatojoties uz izgatavotajiem, saražotajiem, eksportētajiem vai transportētajiem daudzumiem. |
| --- | --- |

(127)

Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu Komisija šo subsīdijas apjomu attiecināja uz attiecīgā ražojuma kopējo attiecīgā ražojuma eksporta apgrozījumu izmeklēšanas periodā (saucēju), jo subsīdija ir atkarīga no eksporta rādītājiem un nav piešķirta, pamatojoties uz izgatavotajiem, saražotajiem, eksportētajiem vai transportētajiem daudzumiem.

| (128) | Viens no abiem uzņēmumiem aprēķināja attiecīgā ražojuma ražošanā izmantoto izejvielu daļu, kura tika importēta un par kuru tas bija samaksājis nodokļus. Šis uzņēmums vēlāk – gan pirms, gan pēc galīgās informācijas izpaušanas – apgalvo, ka tad, ja Komisija atzītu, ka jākompensē no DDS piešķirtais ieguvums, tai nevajadzētu kompensēt vis no DDS saņemto kopsummu, bet tikai to summu, kas pārsniedz faktiski samaksātos nodokļus par to izejmateriālu importu, kas izmantoti attiecīgā ražojuma ražošanā. Šo uzņēmuma apgalvojumu atbalsta arī Indijas valdība savās piezīmēs par galīgi izpausto informāciju. |
| --- | --- |

(128)

Viens no abiem uzņēmumiem aprēķināja attiecīgā ražojuma ražošanā izmantoto izejvielu daļu, kura tika importēta un par kuru tas bija samaksājis nodokļus. Šis uzņēmums vēlāk – gan pirms, gan pēc galīgās informācijas izpaušanas – apgalvo, ka tad, ja Komisija atzītu, ka jākompensē no DDS piešķirtais ieguvums, tai nevajadzētu kompensēt vis no DDS saņemto kopsummu, bet tikai to summu, kas pārsniedz faktiski samaksātos nodokļus par to izejmateriālu importu, kas izmantoti attiecīgā ražojuma ražošanā. Šo uzņēmuma apgalvojumu atbalsta arī Indijas valdība savās piezīmēs par galīgi izpausto informāciju.

DDS

DDS

| (129) | Komisija noraida šādu apgalvojumu, jo, kā paskaidrots d) apakšpunktā “Secinājums par DDS”, lai gan shēmas nosaukumā lietots termins “nodokļu atmaksa”, tā būtībā ir tiešs naudas līdzekļu pārskaitījums, nevis neiekasētie ieņēmumi. Naudas pārskaitījums eksportētājam nav saistīts ar faktiskajiem ievedmuitas nodokļu maksājumiem par izejvielām, un tas nav nodokļu kredīts, kas izmantojams, lai kompensētu ievedmuitas nodokļus par iepriekš importētām vai nākotnē importējamām izejvielām. Tāpēc nav pārliecības, ka importēto un plastisko cauruļu izgatavošanā izmantoto izejvielu daļa būs nemainīga. |
| --- | --- |

(129)

Komisija noraida šādu apgalvojumu, jo, kā paskaidrots d) apakšpunktā “Secinājums par DDS”, lai gan shēmas nosaukumā lietots termins “nodokļu atmaksa”, tā būtībā ir tiešs naudas līdzekļu pārskaitījums, nevis neiekasētie ieņēmumi. Naudas pārskaitījums eksportētājam nav saistīts ar faktiskajiem ievedmuitas nodokļu maksājumiem par izejvielām, un tas nav nodokļu kredīts, kas izmantojams, lai kompensētu ievedmuitas nodokļus par iepriekš importētām vai nākotnē importējamām izejvielām. Tāpēc nav pārliecības, ka importēto un plastisko cauruļu izgatavošanā izmantoto izejvielu daļa būs nemainīga.

DDS

| (130) | Subsīdiju likme, kas noteikta šai shēmai, izmeklēšanas periodā attiecībā uz ECL grupu bija 1,66 %, bet attiecībā uz uzņēmumu Jindal Saw India tā bija 1,37 %. |
| --- | --- |

(130)

Subsīdiju likme, kas noteikta šai shēmai, izmeklēšanas periodā attiecībā uz ECL grupu bija 1,66 %, bet attiecībā uz uzņēmumu Jindal Saw India tā bija 1,37 %.

ECL

Jindal Saw India

3.2.4.   Dzelzsrūdas nodrošināšana par atlīdzību, kas ir mazāka par pienācīgo

Dzelzsrūdas nodrošināšana par atlīdzību, kas ir mazāka par pienācīgo

3.2.4.1.   Ievads

| (131) | Sūdzības iesniedzējs apgalvo, ka dzelzsrūdas (galvenās attiecīgā ražojuma izejvielas) cenas Indijā ir izkropļotas, jo dzelzsrūdai ir noteikts eksporta nodoklis, bet kravas pārvadājumiem pa dzelzceļu piemēro divējādu politiku ar mērķi subsidēt attiecīgā ražojuma ražotājus Indijā, un šis mērķis tiek īstenots. Tas apgalvo, ka šāda iejaukšanās samazina minētās izejvielas izmaksas Indijā, salīdzinot ar citiem tirgiem, kurus neietekmē Indijas valdības iejaukšanās. |
| --- | --- |

(131)

Sūdzības iesniedzējs apgalvo, ka dzelzsrūdas (galvenās attiecīgā ražojuma izejvielas) cenas Indijā ir izkropļotas, jo dzelzsrūdai ir noteikts eksporta nodoklis, bet kravas pārvadājumiem pa dzelzceļu piemēro divējādu politiku ar mērķi subsidēt attiecīgā ražojuma ražotājus Indijā, un šis mērķis tiek īstenots. Tas apgalvo, ka šāda iejaukšanās samazina minētās izejvielas izmaksas Indijā, salīdzinot ar citiem tirgiem, kurus neietekmē Indijas valdības iejaukšanās.

| (132) | Sūdzības iesniedzējs piebilst, ka, iejaucoties dzelzsrūdas tirgū, Indijas valdība nevis tieši nodrošina dzels rūdu par atlīdzību, kas mazāka par pienācīgo, bet gan uztic vai norīko to darīt dzelzsrūdas ieguves uzņēmumiem. |
| --- | --- |

(132)

Sūdzības iesniedzējs piebilst, ka, iejaucoties dzelzsrūdas tirgū, Indijas valdība nevis tieši nodrošina dzels rūdu par atlīdzību, kas mazāka par pienācīgo, bet gan uztic vai norīko to darīt dzelzsrūdas ieguves uzņēmumiem.

| (133) | Pēc sūdzības iesniedzēja domām, valdība uztic visiem valstij piederošajiem un privātajiem dzelzsrūdas ieguves uzņēmumiem Indijā vai norīko tos dzelzs un tērauda nozares palīdzības stratēģijas ietvaros pildīt noteiktus pienākumus, nodrošinot dzelzsrūdu par atlīdzību, kas mazāka par pienācīgo. |
| --- | --- |

(133)

Pēc sūdzības iesniedzēja domām, valdība uztic visiem valstij piederošajiem un privātajiem dzelzsrūdas ieguves uzņēmumiem Indijā vai norīko tos dzelzs un tērauda nozares palīdzības stratēģijas ietvaros pildīt noteiktus pienākumus, nodrošinot dzelzsrūdu par atlīdzību, kas mazāka par pienācīgo.

3.2.4.2.   Analīze

| (134) | Lai konstatētu, vai eksistē kompensējama subsīdija, jākonstatē trīs elementi: a) finansiāls ieguldījums, b) ieguvums un c) īpašas iezīmes (pamatregulas 3. pants). |
| --- | --- |

(134)

Lai konstatētu, vai eksistē kompensējama subsīdija, jākonstatē trīs elementi: a) finansiāls ieguldījums, b) ieguvums un c) īpašas iezīmes (pamatregulas 3. pants).

a)   
  Finansiāls ieguldījums

Finansiāls ieguldījums

| (135) | Pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta iv) punkta otrais ievilkums paredz, ka finansiāls ieguldījums pastāv, ja valdība: “uztic privātai organizācijai vai norīko privātu organizāciju pildīt vienu vai vairākas funkcijas, kas minētas i), ii) un iii) punktā, kam parasti vajadzētu atrasties valdības kompetencē, un minētā darbība pēc būtības neatšķiras no darbības, ko parasti veic valdības”. 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta iii) punktā aprakstītās funkcijas rodas, ja “valdība piegādā preces vai pakalpojumus, kas nav daļa no vispārējās infrastruktūras, vai pērk preces”. Minētie noteikumi atspoguļo SCM nolīguma 1.1. panta (a)1. punkta iv) un iii) apakšpunktu, un tie būtu jāinterpretē un jāpiemēro, ņemot vērā attiecīgo PTO judikatūru. |
| --- | --- |

(135)

Pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta iv) punkta otrais ievilkums paredz, ka finansiāls ieguldījums pastāv, ja valdība: “uztic privātai organizācijai vai norīko privātu organizāciju pildīt vienu vai vairākas funkcijas, kas minētas i), ii) un iii) punktā, kam parasti vajadzētu atrasties valdības kompetencē, un minētā darbība pēc būtības neatšķiras no darbības, ko parasti veic valdības”. 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta iii) punktā aprakstītās funkcijas rodas, ja “valdība piegādā preces vai pakalpojumus, kas nav daļa no vispārējās infrastruktūras, vai pērk preces”. Minētie noteikumi atspoguļo SCM nolīguma 1.1. panta (a)1. punkta iv) un iii) apakšpunktu, un tie būtu jāinterpretē un jāpiemēro, ņemot vērā attiecīgo PTO judikatūru.

SCM

| (136) | PTO lietā par eksporta ierobežojumiem ES kā trešā puse Strīdu izšķiršanas padomei sniedza savu sākotnējo interpretāciju par šiem noteikumiem, kas līdz šim vēl nebija interpretēti (15). Pēc informācijas izpaušanas vairākas puses atsaucās uz šiem ierosinājumiem. |
| --- | --- |

(136)

PTO lietā par eksporta ierobežojumiem ES kā trešā puse Strīdu izšķiršanas padomei sniedza savu sākotnējo interpretāciju par šiem noteikumiem, kas līdz šim vēl nebija interpretēti (15). Pēc informācijas izpaušanas vairākas puses atsaucās uz šiem ierosinājumiem.

15

| (137) | Strīdu izšķiršanas padome lēma, ka abu vārdu “uzticēt” (entrust) un “norīkot” (direct) parastās nozīmes SCM nolīguma 1.1. panta (a)1. punkta iv) apakšpunktā paredz, ka valdības rīcībai ir jāietver deleģēšanas jēdziens (uzticēšanas gadījumā) vai pavēles jēdziens (norīkošanas gadījumā) (16). Tā noraidīja ASV “cēloņu un seku argumentu” un prasīja nepārprotamu un apstiprinošu rīcību deleģējuma vai pavēles veidā (17). |
| --- | --- |

(137)

Strīdu izšķiršanas padome lēma, ka abu vārdu “uzticēt” (entrust) un “norīkot” (direct) parastās nozīmes SCM nolīguma 1.1. panta (a)1. punkta iv) apakšpunktā paredz, ka valdības rīcībai ir jāietver deleģēšanas jēdziens (uzticēšanas gadījumā) vai pavēles jēdziens (norīkošanas gadījumā) (16). Tā noraidīja ASV “cēloņu un seku argumentu” un prasīja nepārprotamu un apstiprinošu rīcību deleģējuma vai pavēles veidā (17).

entrust

direct

SCM

16

17

| (138) | Tomēr vēlākā lietā Apelācijas institūcija lēma, ka standartā aizstāt vārdus “uzticēšana” un “norīkošana” ar vārdiem “deleģēšana” un “pavēle” būtu pārāk stingri (18). Apelācijas institūcija uzskatīja, ka “uzticēšana” notiek, kad valdība nodod atbildību privātai organizācijai, un “norīkošana” attiecas uz situācijām, kad valdība īsteno savu varu pār privātu organizāciju (19). Abās lietās valdība izmanto privātu organizāciju par starpnieci finansiāla ieguldījuma veikšanai, un “lielākoties ir paredzams, ka uzticēšana privātai organizācijai vai privātas organizācijas norīkošana būs saistīta ar noteiktiem draudiem vai pamudinājumiem” (20). Vienlaikus iv) apakšpunkts neļauj dalībniekiem noteikt kompensācijas pasākumus attiecībā uz ražojumiem, “kad valdība tikai īsteno vispārējās regulatīvās pilnvaras” (21) vai kad valdības iejaukšanās “var izraisīt vai neizraisīt konkrētu rezultātu, konkrētajos faktiskajos apstākļos tirgus dalībniekiem tirgū īstenojot izvēles brīvību” (22). Tā vietā uzticēšana un norīkošana nozīmē “aktīvāku valdības rīcību, nevis tikai veicināšanas pasākumus” (23). |
| --- | --- |

(138)

Tomēr vēlākā lietā Apelācijas institūcija lēma, ka standartā aizstāt vārdus “uzticēšana” un “norīkošana” ar vārdiem “deleģēšana” un “pavēle” būtu pārāk stingri (18). Apelācijas institūcija uzskatīja, ka “uzticēšana” notiek, kad valdība nodod atbildību privātai organizācijai, un “norīkošana” attiecas uz situācijām, kad valdība īsteno savu varu pār privātu organizāciju (19). Abās lietās valdība izmanto privātu organizāciju par starpnieci finansiāla ieguldījuma veikšanai, un “lielākoties ir paredzams, ka uzticēšana privātai organizācijai vai privātas organizācijas norīkošana būs saistīta ar noteiktiem draudiem vai pamudinājumiem” (20). Vienlaikus iv) apakšpunkts neļauj dalībniekiem noteikt kompensācijas pasākumus attiecībā uz ražojumiem, “kad valdība tikai īsteno vispārējās regulatīvās pilnvaras” (21) vai kad valdības iejaukšanās “var izraisīt vai neizraisīt konkrētu rezultātu, konkrētajos faktiskajos apstākļos tirgus dalībniekiem tirgū īstenojot izvēles brīvību” (22). Tā vietā uzticēšana un norīkošana nozīmē “aktīvāku valdības rīcību, nevis tikai veicināšanas pasākumus” (23).

18

19

20

21

22

23

| (139) | Tādējādi Apelācijas institūcijas sagatavotais pierādījumu kopums, jo īpaši konstatējums, ka “lielākoties ir paredzams, ka uzticēšana privātai organizācijai vai privātas organizācijas norīkošana būs saistīta ar noteiktiem draudiem vai pamudinājumiem”, nav tik stingrs kā ES atbalstītā sākotnējā nostāja US – Export Restraints lietā. Tas pats attiecas uz ES viedokli, ka privāta organizācija pildītu funkcijas, kuras parasti būtu valdības kompetencē tikai tādā gadījumā, ja privātai organizācijai nemaz nebūtu iespējams izvēlēties, vai pildīt vai nepildīt šīs valdības uzticētās vai norīkotās funkcijas, piemēram, gadījumos, kad valdība nosaka cenas, par kādām privātai organizācijai ir jāpārdod. |
| --- | --- |

(139)

Tādējādi Apelācijas institūcijas sagatavotais pierādījumu kopums, jo īpaši konstatējums, ka “lielākoties ir paredzams, ka uzticēšana privātai organizācijai vai privātas organizācijas norīkošana būs saistīta ar noteiktiem draudiem vai pamudinājumiem”, nav tik stingrs kā ES atbalstītā sākotnējā nostāja US – Export Restraints lietā. Tas pats attiecas uz ES viedokli, ka privāta organizācija pildītu funkcijas, kuras parasti būtu valdības kompetencē tikai tādā gadījumā, ja privātai organizācijai nemaz nebūtu iespējams izvēlēties, vai pildīt vai nepildīt šīs valdības uzticētās vai norīkotās funkcijas, piemēram, gadījumos, kad valdība nosaka cenas, par kādām privātai organizācijai ir jāpārdod.

US – Export Restraints

| (140) | Tāpēc ES veica pielāgojumus uz to, kā tā interpretē Apelācijas institūcijas norādījumus šajos jautājumos. |
| --- | --- |

(140)

Tāpēc ES veica pielāgojumus uz to, kā tā interpretē Apelācijas institūcijas norādījumus šajos jautājumos.

| (141) | Saskaņā ar minētajiem PTO nolēmumiem ne visi valdības pasākumi, kas var piešķirt ieguvumu, atbilst finansiālam ieguldījumam pamatregulas 3. panta un SCM nolīguma 1.1.panta (a) sadaļas nozīmē. Nepieciešami pierādījumi, ka valdībai ir politika vai programma, kura veicina izmeklējamo nozari (šajā konkrētajā gadījumā – plastisko cauruļu nozari), īstenojot varu pār valsts vai privātām organizācijām (šajā gadījumā – dzelzsrūdas ieguves uzņēmumiem) vai nododot tām atbildību, lai plastisko cauruļu nozarei nodrošinātu dzelzsrūdu par atlīdzību, kas mazāka par pienācīgo. |
| --- | --- |

(141)

Saskaņā ar minētajiem PTO nolēmumiem ne visi valdības pasākumi, kas var piešķirt ieguvumu, atbilst finansiālam ieguldījumam pamatregulas 3. panta un SCM nolīguma 1.1.panta (a) sadaļas nozīmē. Nepieciešami pierādījumi, ka valdībai ir politika vai programma, kura veicina izmeklējamo nozari (šajā konkrētajā gadījumā – plastisko cauruļu nozari), īstenojot varu pār valsts vai privātām organizācijām (šajā gadījumā – dzelzsrūdas ieguves uzņēmumiem) vai nododot tām atbildību, lai plastisko cauruļu nozarei nodrošinātu dzelzsrūdu par atlīdzību, kas mazāka par pienācīgo.

SCM

| (142) | Tādēļ Komisija saskaņā ar PTO piecu posmu pārbaudi (24) ļoti rūpīgi izvērtēja valdības iejaukšanās raksturu (vai tā ietver uzticēšanu dzelzsrūdas ieguves uzņēmumiem vai dzelzsrūdas ieguves uzņēmumu norīkošanu?), organizāciju, kurām uzticētas attiecīgās funkcijas, raksturu (vai dzelzsrūdas ieguves uzņēmumi ir privātas organizācijas pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta iv) punkta nozīmē?) un to organizāciju rīcību, kurām uzticētas attiecīgās funkcijas vai kuras norīkotas veikt attiecīgās funkcijas (vai dzelzsrūdas ieguves uzņēmumi, kam uzticētas attiecīgās funkcijas vai kuri norīkotas veikt attiecīgās funkcijas, nodrošina dzelzsrūdu plastisko cauruļu nozarei par atlīdzību, kas mazāka par pienācīgo, un tādējādi darbojas kā valdības pilnvaroti starpnieki?). Turklāt Komisija pārbaudīja, vai attiecīgās funkcijas parasti būtu valdības kompetencē (vai dzels rūdas nodrošināšana Indijas ražošanas uzņēmumiem par atlīdzību, kas mazāka par pienācīgo, ir parasta valdības darbība?) un vai šāda funkcija pēc būtības neatšķiras no funkcijas, ko parasti veic valdības (vai ieguves uzņēmumu veiktā dzels rūdas faktiskā nodrošināšana pēc būtības nav pienākums, ko parasti pildītu pati valdība?). |
| --- | --- |

(142)

Tādēļ Komisija saskaņā ar PTO piecu posmu pārbaudi (24) ļoti rūpīgi izvērtēja valdības iejaukšanās raksturu (vai tā ietver uzticēšanu dzelzsrūdas ieguves uzņēmumiem vai dzelzsrūdas ieguves uzņēmumu norīkošanu?), organizāciju, kurām uzticētas attiecīgās funkcijas, raksturu (vai dzelzsrūdas ieguves uzņēmumi ir privātas organizācijas pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta iv) punkta nozīmē?) un to organizāciju rīcību, kurām uzticētas attiecīgās funkcijas vai kuras norīkotas veikt attiecīgās funkcijas (vai dzelzsrūdas ieguves uzņēmumi, kam uzticētas attiecīgās funkcijas vai kuri norīkotas veikt attiecīgās funkcijas, nodrošina dzelzsrūdu plastisko cauruļu nozarei par atlīdzību, kas mazāka par pienācīgo, un tādējādi darbojas kā valdības pilnvaroti starpnieki?). Turklāt Komisija pārbaudīja, vai attiecīgās funkcijas parasti būtu valdības kompetencē (vai dzels rūdas nodrošināšana Indijas ražošanas uzņēmumiem par atlīdzību, kas mazāka par pienācīgo, ir parasta valdības darbība?) un vai šāda funkcija pēc būtības neatšķiras no funkcijas, ko parasti veic valdības (vai ieguves uzņēmumu veiktā dzels rūdas faktiskā nodrošināšana pēc būtības nav pienākums, ko parasti pildītu pati valdība?).

24

i)   Funkcijas, ko Indijas valdība uzticējusi dzelzsrūdas ieguves uzņēmumiem

Funkcijas, ko Indijas valdība uzticējusi dzelzsrūdas ieguves uzņēmumiem

| (143) | Ņemot vērā minētos Apelācijas institūcijas secinājumus, Komisija vispirms analizēja, vai Indijas valdības atbalsts plastisko cauruļu nozarei faktiski ir valdības politikas mērķis, nevis tikai vispārīgo regulatīvo pilnvaru īstenošanas blakusefekts. Izmeklēšanā jo īpaši izvērtēja, vai konstatētie cenu izkropļojumi atbilst valdības mērķiem vai arī zemākas dzelzsrūdas cenas drīzāk ir vispārējā valdības regulējuma “netīšs blakusefekts”. |
| --- | --- |

(143)

Ņemot vērā minētos Apelācijas institūcijas secinājumus, Komisija vispirms analizēja, vai Indijas valdības atbalsts plastisko cauruļu nozarei faktiski ir valdības politikas mērķis, nevis tikai vispārīgo regulatīvo pilnvaru īstenošanas blakusefekts. Izmeklēšanā jo īpaši izvērtēja, vai konstatētie cenu izkropļojumi atbilst valdības mērķiem vai arī zemākas dzelzsrūdas cenas drīzāk ir vispārējā valdības regulējuma “netīšs blakusefekts”.

| (144) | Vairāki dokumenti apliecina, ka atbalsts plastisko cauruļu nozarei nepārprotami bijis Indijas valdības politikas mērķis. |
| --- | --- |

(144)

Vairāki dokumenti apliecina, ka atbalsts plastisko cauruļu nozarei nepārprotami bijis Indijas valdības politikas mērķis.

| (145) | Ekspertu grupa, kuru Tēraudrūpniecības ministrija izveidoja pamatnostādņu izstrādei par to, kā labāk piešķirt raktuvju nomas tiesības, 2005. gadā izdeva ziņojumu (“Danga ziņojumu”) ar vairākiem būtiskiem secinājumiem un ieteikumiem. Jau tolaik tika konstatēts, ka “[...] būtiska konkurences priekšrocība Indijas tērauda nozarē papildus cilvēkresursiem būtu nodrošināta piekļuve vietējām dzelzsrūdas piegādēm ar atlaidi, salīdzinot ar pasaules cenām. Šī priekšrocība jāsaglabā, jāuztur un pilnībā jāizmanto” (25) (izcēlums pievienots). |
| --- | --- |

(145)

Ekspertu grupa, kuru Tēraudrūpniecības ministrija izveidoja pamatnostādņu izstrādei par to, kā labāk piešķirt raktuvju nomas tiesības, 2005. gadā izdeva ziņojumu (“Danga ziņojumu”) ar vairākiem būtiskiem secinājumiem un ieteikumiem. Jau tolaik tika konstatēts, ka “[...] būtiska konkurences priekšrocība Indijas tērauda nozarē papildus cilvēkresursiem būtu nodrošināta piekļuve vietējām dzelzsrūdas piegādēm ar atlaidi, salīdzinot ar pasaules cenām. Šī priekšrocība jāsaglabā, jāuztur un pilnībā jāizmanto” (25) (izcēlums pievienots).

Šī priekšrocība jāsaglabā, jāuztur un pilnībā jāizmanto

25

| (146) | Pēc informācijas izpaušanas Indijas valdība un ECL apgalvo, ka Komisija par juridisko pamatu uzskatījusi tikai Danga ziņojumu. Viņi citēja Strīdu izšķiršanas padomes ziņojumu, kur tā secināja: “[...] neesam pārliecināti, ka pietiek ar Danga ziņojumā minēto atsauci uz “nomas politiku pašpatēriņa ieguvē”, lai konstatētu, ka ir izveidota Dzelzsrūdas pašpatēriņa ieguves programma” (26). ECL arī apgalvo, ka Danga ziņojumu sagatavojis neatkarīgs eksperts, tam nav juridiskas vērtības un to nevar izmantot, lai noteiktu Indijas politikas mērķus. |
| --- | --- |

(146)

Pēc informācijas izpaušanas Indijas valdība un ECL apgalvo, ka Komisija par juridisko pamatu uzskatījusi tikai Danga ziņojumu. Viņi citēja Strīdu izšķiršanas padomes ziņojumu, kur tā secināja: “[...] neesam pārliecināti, ka pietiek ar Danga ziņojumā minēto atsauci uz “nomas politiku pašpatēriņa ieguvē”, lai konstatētu, ka ir izveidota Dzelzsrūdas pašpatēriņa ieguves programma” (26). ECL arī apgalvo, ka Danga ziņojumu sagatavojis neatkarīgs eksperts, tam nav juridiskas vērtības un to nevar izmantot, lai noteiktu Indijas politikas mērķus.

ECL

26

ECL

| (147) | Pirmkārt, Komisija norāda, ka valdības politikas mērķiem nebūt nav jābūt ietvertiem juridiski saistošos dokumentos. Tie var būt ietverti dažādos valdības dokumentos un politikas paziņojumos, piemēram, ziņojumos, runās un parlamentam iesniegtos dokumentos, deklarācijās utt. |
| --- | --- |

(147)

Pirmkārt, Komisija norāda, ka valdības politikas mērķiem nebūt nav jābūt ietvertiem juridiski saistošos dokumentos. Tie var būt ietverti dažādos valdības dokumentos un politikas paziņojumos, piemēram, ziņojumos, runās un parlamentam iesniegtos dokumentos, deklarācijās utt.

| (148) | Otrkārt, ieinteresēto personu izvirzītie apgalvojumi neatbilst faktiem. Kā izklāstīts 153.–169. apsvērumā, papildus Danga ziņojumam Komisija ņēma vērā arī vairākus citus dokumentus un tiesību aktus, lai secinātu, ka Indijas valdība īstenoja politikas mērķi atbalstīt plastisko cauruļu nozari. |
| --- | --- |

(148)

Otrkārt, ieinteresēto personu izvirzītie apgalvojumi neatbilst faktiem. Kā izklāstīts 153.–169. apsvērumā, papildus Danga ziņojumam Komisija ņēma vērā arī vairākus citus dokumentus un tiesību aktus, lai secinātu, ka Indijas valdība īstenoja politikas mērķi atbalstīt plastisko cauruļu nozari.

| (149) | Treškārt, attiecībā uz apgalvojumu, kura pamatā ir Strīdu izšķiršanas padomes ziņojums, ir lietderīgi citēt visu tā attiecīgo 7.211. punktu:






  — | “[...] neesam pārliecināti, ka pietiek ar Danga ziņojumā minēto atsauci uz “nomas politiku pašpatēriņa ieguvē”, lai konstatētu, ka ir izveidota Dzelzsrūdas pašpatēriņa ieguves programma. Uzskatām par diezgan būtisku to, ka, lai gan Danga ziņojumā ir aprakstīta Indijas dzelzsrūdas nozare un politika, ko piemēro šai nozarei, tajā nav atsauču uz programmām vai politiku, kas atbalsta dzelzsrūdas pašpatēriņa ieguvi. Tajā nav arī norāžu, ka tērauda ražotājiem raktuvju nomas tiesības būtu piešķirtas saskaņā ar noteikumiem, kas atšķiras no noteikumiem, kurus piemēro citiem ieguves uzņēmumiem. Faktiski ir pilnīgi iespējams, ka atsauce uz “nomas politiku pašpatēriņa ieguvē”, ko izmantojušas Amerikas Savienotās Valstis, drīzāk bijusi paredzēta, lai atgādinātu, ka nomas tiesības ieguves nozarē piešķir tērauda nozares uzņēmumiem, un norādītu, ka tērauda ražotājiem arī turpmāk paredzēts piešķirt raktuvju nomas tiesības.” (Izcēlums pievienots, izlaista zemsvītras piezīme) (27). |
| --- | --- | --- |

(149)

Treškārt, attiecībā uz apgalvojumu, kura pamatā ir Strīdu izšķiršanas padomes ziņojums, ir lietderīgi citēt visu tā attiecīgo 7.211. punktu:

—

“[...] neesam pārliecināti, ka pietiek ar Danga ziņojumā minēto atsauci uz “nomas politiku pašpatēriņa ieguvē”, lai konstatētu, ka ir izveidota Dzelzsrūdas pašpatēriņa ieguves programma. Uzskatām par diezgan būtisku to, ka, lai gan Danga ziņojumā ir aprakstīta Indijas dzelzsrūdas nozare un politika, ko piemēro šai nozarei, tajā nav atsauču uz programmām vai politiku, kas atbalsta dzelzsrūdas pašpatēriņa ieguvi. Tajā nav arī norāžu, ka tērauda ražotājiem raktuvju nomas tiesības būtu piešķirtas saskaņā ar noteikumiem, kas atšķiras no noteikumiem, kurus piemēro citiem ieguves uzņēmumiem. Faktiski ir pilnīgi iespējams, ka atsauce uz “nomas politiku pašpatēriņa ieguvē”, ko izmantojušas Amerikas Savienotās Valstis, drīzāk bijusi paredzēta, lai atgādinātu, ka nomas tiesības ieguves nozarē piešķir tērauda nozares uzņēmumiem, un norādītu, ka tērauda ražotājiem arī turpmāk paredzēts piešķirt raktuvju nomas tiesības.” (Izcēlums pievienots, izlaista zemsvītras piezīme) (27).

lai gan Danga ziņojumā ir aprakstīta Indijas dzelzsrūdas nozare un politika, ko piemēro šai nozarei, tajā nav atsauču uz programmām vai politiku, kas atbalsta dzelzsrūdas pašpatēriņa ieguvi

27

| (150) | Šajā citātā ir skaidri redzams – Strīdu izšķiršanas padome neapstrīd, ka Danga ziņojumā ir aprakstīta Indijas dzelzsrūdas nozare un šai nozarei piemērojamā politika. Ekspertu grupas (28) locekļi citu starpā faktiski bija valdības un nozares pārstāvji, un ir pamatoti uzskatīt, ka viņi labi pārzināja attiecīgās valdības politikas jomas un stāvokli nozarē. Turklāt ziņojumā, pretstatā pašpatēriņa ieguvei, ir skaidri pausts politikas mērķis, proti, atbalstīt Indijas tērauda ražotājus (“nodrošināta piekļuve vietējām dzelzsrūdas piegādēm ar atlaidi, salīdzinot ar pasaules cenām”), kā arī teikts, ka šī priekšrocība ir jāsaglabā un jāatbalsta. |
| --- | --- |

(150)

Šajā citātā ir skaidri redzams – Strīdu izšķiršanas padome neapstrīd, ka Danga ziņojumā ir aprakstīta Indijas dzelzsrūdas nozare un šai nozarei piemērojamā politika. Ekspertu grupas (28) locekļi citu starpā faktiski bija valdības un nozares pārstāvji, un ir pamatoti uzskatīt, ka viņi labi pārzināja attiecīgās valdības politikas jomas un stāvokli nozarē. Turklāt ziņojumā, pretstatā pašpatēriņa ieguvei, ir skaidri pausts politikas mērķis, proti, atbalstīt Indijas tērauda ražotājus (“nodrošināta piekļuve vietējām dzelzsrūdas piegādēm ar atlaidi, salīdzinot ar pasaules cenām”), kā arī teikts, ka šī priekšrocība ir jāsaglabā un jāatbalsta.

28

| (151) | Ņemot vērā minēto, Komisijas apgalvojumus noraida. |
| --- | --- |

(151)

Ņemot vērā minēto, Komisijas apgalvojumus noraida.

| (152) | Lai īstenotu minēto konkrēto politikas mērķi (atturēt no dzelzsrūdas eksporta), Indijas valdība veica divus šādus pasākumus. |
| --- | --- |

(152)

Lai īstenotu minēto konkrēto politikas mērķi (atturēt no dzelzsrūdas eksporta), Indijas valdība veica divus šādus pasākumus.

| (153) | Pirmais pasākums bija 2007. gada 1. martā pieņemtais lēmums noteikt dzelzsrūdai eksporta nodokli, sākotnēji ar likmi 300 INR/t (29), bet pēc tam likme laiku pa laikam tika mainīta. Konkrēti, 2011. gada martā likme tika palielināta līdz 20 % (30), 2011. gada decembrī – līdz 30 % (31); 2015. gada aprīlī eksporta nodoklis par zemas kvalitātes dzelzsrūdu (ar dzelzs saturu zem 58 %) tika samazināts līdz 10 % (32). Būtu jāpiebilst, ka zemas kvalitātes dzelzsrūda Indijā tiek maz izmantota, tādēļ nav nepieciešams saglabāt zemas kvalitātes dzelzsrūdas pieejamību dzelzsrūdas lietotājiem Indijā. |
| --- | --- |

(153)

Pirmais pasākums bija 2007. gada 1. martā pieņemtais lēmums noteikt dzelzsrūdai eksporta nodokli, sākotnēji ar likmi 300 INR/t (29), bet pēc tam likme laiku pa laikam tika mainīta. Konkrēti, 2011. gada martā likme tika palielināta līdz 20 % (30), 2011. gada decembrī – līdz 30 % (31); 2015. gada aprīlī eksporta nodoklis par zemas kvalitātes dzelzsrūdu (ar dzelzs saturu zem 58 %) tika samazināts līdz 10 % (32). Būtu jāpiebilst, ka zemas kvalitātes dzelzsrūda Indijā tiek maz izmantota, tādēļ nav nepieciešams saglabāt zemas kvalitātes dzelzsrūdas pieejamību dzelzsrūdas lietotājiem Indijā.

29

30

31

32

| (154) | Kopumā atbalsts lejasposma nozarēm var būt būtisks stimuls eksporta ierobežojumu un jo īpaši eksporta nodokļu noteikšanai. Fakts, ka eksporta ierobežojumu (un augstu eksporta nodokļu) būtiskie politikas mērķi ir aizsargāt un veicināt lejasposma nozares, nodrošinot iekšzemes lejasposma nozarēm lētas izejvielas un izejmateriālus, tika konstatēts arī ESAO ziņojumā “Eksporta ierobežojumu ekonomiskā ietekme uz izejvielām” (33) (“ESAO ziņojums”). |
| --- | --- |

(154)

Kopumā atbalsts lejasposma nozarēm var būt būtisks stimuls eksporta ierobežojumu un jo īpaši eksporta nodokļu noteikšanai. Fakts, ka eksporta ierobežojumu (un augstu eksporta nodokļu) būtiskie politikas mērķi ir aizsargāt un veicināt lejasposma nozares, nodrošinot iekšzemes lejasposma nozarēm lētas izejvielas un izejmateriālus, tika konstatēts arī ESAO ziņojumā “Eksporta ierobežojumu ekonomiskā ietekme uz izejvielām” (33) (“ESAO ziņojums”).

33

| (155) | Otrs pasākums ir divējādā kravas pārvadājumu politika (DFP), ko Dzelzceļa ministrija ieviesa 2008. gada 22. maijā (34). DFP noteica atšķirīgu maksu par dzelzsrūdas pārvadājumiem iekšzemes patēriņam un eksportam. Vidējā starpība ir trīskārtīga (35). Dzelzceļa pārvadājumu maksa veido ļoti lielu daļu no dzelzsrūdas kopējām izmaksām (36). |
| --- | --- |

(155)

Otrs pasākums ir divējādā kravas pārvadājumu politika (DFP), ko Dzelzceļa ministrija ieviesa 2008. gada 22. maijā (34). DFP noteica atšķirīgu maksu par dzelzsrūdas pārvadājumiem iekšzemes patēriņam un eksportam. Vidējā starpība ir trīskārtīga (35). Dzelzceļa pārvadājumu maksa veido ļoti lielu daļu no dzelzsrūdas kopējām izmaksām (36).

DFP

34

DFP

35

36

| (156) | Pirms un pēc galīgās informācijas izpaušanas ECL apgalvo, ka 2009. gadā DFP tika atcelta. Tomēr, ņemot vērā Indijas valdības un ražotāja eksportētāja sniegto informāciju, Komisija konstatēja, ka Indijas valdība, vairākkārt izdodama apkārtrakstus par likmēm, izmeklēšanas periodā turpināja piemērot atšķirīgu maksu dzelzsrūdas pārvadājumiem iekšzemes patēriņam un eksportam, tādējādi radot priekšrocības iekšzemes patēriņam (37). Proti, eksportam tika piemērota maksa, ko noteica pēc attāluma, savukārt, ievērojot konkrētus nosacījumus, šādu maksu nepiemēroja iekšzemes patēriņam. Tāpēc Komisija noraida šo apgalvojumu. |
| --- | --- |

(156)

Pirms un pēc galīgās informācijas izpaušanas ECL apgalvo, ka 2009. gadā DFP tika atcelta. Tomēr, ņemot vērā Indijas valdības un ražotāja eksportētāja sniegto informāciju, Komisija konstatēja, ka Indijas valdība, vairākkārt izdodama apkārtrakstus par likmēm, izmeklēšanas periodā turpināja piemērot atšķirīgu maksu dzelzsrūdas pārvadājumiem iekšzemes patēriņam un eksportam, tādējādi radot priekšrocības iekšzemes patēriņam (37). Proti, eksportam tika piemērota maksa, ko noteica pēc attāluma, savukārt, ievērojot konkrētus nosacījumus, šādu maksu nepiemēroja iekšzemes patēriņam. Tāpēc Komisija noraida šo apgalvojumu.

ECL

DFP

37

| (157) | Abi šie pasākumi kopā veido mērķtiecīgu eksporta ierobežojumu, kas pamatā noteikts 2007./2008. gadā un pēc tam paplašināts 2011. gada martā un decembrī, paaugstinot eksporta nodokļa likmi dzelzsrūdai. Tālāk minētie politikas dokumenti, no vienas puses, pierāda politikas mērķi atbalstīt plastisko cauruļu nozari, bet, no otras puses, apliecina Indijas valdības apmierinātību ar sasniegtajiem līdzšinējiem rezultātiem. |
| --- | --- |

(157)

Abi šie pasākumi kopā veido mērķtiecīgu eksporta ierobežojumu, kas pamatā noteikts 2007./2008. gadā un pēc tam paplašināts 2011. gada martā un decembrī, paaugstinot eksporta nodokļa likmi dzelzsrūdai. Tālāk minētie politikas dokumenti, no vienas puses, pierāda politikas mērķi atbalstīt plastisko cauruļu nozari, bet, no otras puses, apliecina Indijas valdības apmierinātību ar sasniegtajiem līdzšinējiem rezultātiem.

| (158) | 2011. gada novembrī (38) publicētajā ziņojumā, kuru sagatavojusi Tērauda nozares darba grupa par 12. piecgadu plānu, nepārprotami norādīts, ka:






  — | “

  paaugstinot tarifus un speciālās nodevas, ministrija ir veikusi pasākumus, lai atturētu no eksportēšanas

  ” (16. lpp.), |
| --- | --- | --- |

(158)

2011. gada novembrī (38) publicētajā ziņojumā, kuru sagatavojusi Tērauda nozares darba grupa par 12. piecgadu plānu, nepārprotami norādīts, ka:

38

—

“

  paaugstinot tarifus un speciālās nodevas, ministrija ir veikusi pasākumus, lai atturētu no eksportēšanas

  ” (16. lpp.),

paaugstinot tarifus un speciālās nodevas, ministrija ir veikusi pasākumus, lai atturētu no eksportēšanas

| — | “
  pašlaik atturēšanu no dzelzsrūdas eksporta nodrošina ar augstākiem tarifiem. Šo politiku ir būtiski turpināt, un vajadzības gadījumā nodokļu likmes var paaugstināt vēl. Vienlaikus ir nepieciešams cieši uzraudzīt dzelzsrūdas eksportu, lai pārliecinātos, vai tikai ar augstākiem tarifiem vien pietiek, lai reāli atrisinātu jautājumu par resursu saglabāšanu iekšzemes lietošanai.

  Var apsvērt arī papildu pasākumus, piemēram, augstāku pārvadājumu maksu eksporta kravām, iekšzemes kravas pārvadājumu maksas paaugstināšanu utt.
  , kā arī citus administratīvus pasākumus
  ” (3.6.3.3. punkts, 46. lpp.), |
| --- | --- |

—

“
  pašlaik atturēšanu no dzelzsrūdas eksporta nodrošina ar augstākiem tarifiem. Šo politiku ir būtiski turpināt, un vajadzības gadījumā nodokļu likmes var paaugstināt vēl. Vienlaikus ir nepieciešams cieši uzraudzīt dzelzsrūdas eksportu, lai pārliecinātos, vai tikai ar augstākiem tarifiem vien pietiek, lai reāli atrisinātu jautājumu par resursu saglabāšanu iekšzemes lietošanai.

  Var apsvērt arī papildu pasākumus, piemēram, augstāku pārvadājumu maksu eksporta kravām, iekšzemes kravas pārvadājumu maksas paaugstināšanu utt.
  , kā arī citus administratīvus pasākumus
  ” (3.6.3.3. punkts, 46. lpp.),

pašlaik atturēšanu no dzelzsrūdas eksporta nodrošina ar augstākiem tarifiem. Šo politiku ir būtiski turpināt, un vajadzības gadījumā nodokļu likmes var paaugstināt vēl. Vienlaikus ir nepieciešams cieši uzraudzīt dzelzsrūdas eksportu, lai pārliecinātos, vai tikai ar augstākiem tarifiem vien pietiek, lai reāli atrisinātu jautājumu par resursu saglabāšanu iekšzemes lietošanai.

Var apsvērt arī papildu pasākumus, piemēram, augstāku pārvadājumu maksu eksporta kravām, iekšzemes kravas pārvadājumu maksas paaugstināšanu utt.

kā arī citus administratīvus pasākumus

| — | “2010.–2011. gadā dzelzsrūdas eksports samazinājās galvenokārt Karnātakas (Karnataka) noteiktā eksporta aizlieguma dēļ un centrālās valdības fiskālo pasākumu rezultātā, kuri ierobežo dzelzsrūdas eksportu no valsts [...] Augstais eksporta pieprasījums vairāku pēdējo gadu laikā ir palielinājis valsts ražošanas bāzi, izraisot produkcijas pieaugumu, kas ievērojami pārsniedz iekšzemes pieprasījumu. Valdība ir pieņēmusi vairākas svarīgas iniciatīvas, lai atturētu no pārmērīgas ieguves augošajam eksporta tirgum. Līdz šim ir noteikti fiskālie pasākumi, piemēram, eksporta nodoklis, dzelzceļa kravas pārvadājumu maksas paaugstināšana eksportam utt.”
  (4.2.5.2. un 4.2.5.4. punkts, 57. lpp.), |
| --- | --- |

—

“2010.–2011. gadā dzelzsrūdas eksports samazinājās galvenokārt Karnātakas (Karnataka) noteiktā eksporta aizlieguma dēļ un centrālās valdības fiskālo pasākumu rezultātā, kuri ierobežo dzelzsrūdas eksportu no valsts [...] Augstais eksporta pieprasījums vairāku pēdējo gadu laikā ir palielinājis valsts ražošanas bāzi, izraisot produkcijas pieaugumu, kas ievērojami pārsniedz iekšzemes pieprasījumu. Valdība ir pieņēmusi vairākas svarīgas iniciatīvas, lai atturētu no pārmērīgas ieguves augošajam eksporta tirgum. Līdz šim ir noteikti fiskālie pasākumi, piemēram, eksporta nodoklis, dzelzceļa kravas pārvadājumu maksas paaugstināšana eksportam utt.”
  (4.2.5.2. un 4.2.5.4. punkts, 57. lpp.),

“2010.–2011. gadā dzelzsrūdas eksports samazinājās galvenokārt Karnātakas (

) noteiktā eksporta aizlieguma dēļ un centrālās valdības fiskālo pasākumu rezultātā, kuri ierobežo dzelzsrūdas eksportu no valsts [...] Augstais eksporta pieprasījums vairāku pēdējo gadu laikā ir palielinājis valsts ražošanas bāzi, izraisot produkcijas pieaugumu, kas ievērojami pārsniedz iekšzemes pieprasījumu. Valdība ir pieņēmusi vairākas svarīgas iniciatīvas, lai atturētu no pārmērīgas ieguves augošajam eksporta tirgum. Līdz šim ir noteikti fiskālie pasākumi, piemēram, eksporta nodoklis, dzelzceļa kravas pārvadājumu maksas paaugstināšana eksportam utt.”

| — | “

  ilgtermiņa politikas pasākumiem dzelzsrūdas eksporta ierobežošanai

  jātiecas piesaistīt investīcijas tērauda ražošanas jaudā, lai veicinātu pievienoto vērtību un gatavo izstrādājumu eksportu. Īstermiņā un tuvākajā laikā to pašu var panākt, izmantojot atbilstošus fiskālos pasākumus. Patlaban atturēšanu no dzelzsrūdas eksporta ārpus valsts nodrošina: i) 20 % ad valorem eksporta nodokļa noteikšana dzelzsrūdai un ii) ievērojami augstākas maksas iekasēšana par dzelzceļa kravas pārvadājumiem dzelzsrūdai, kas paredzēta eksportam.

  Šie pasākumi ir veicinājuši dzelzsrūdas cenu samazināšanos iekšzemes tirgū, salīdzinot ar starptautisko tirgu, un tiem ir liela nozīme dzelzsrūdas pieejamības nodrošināšanā iekšzemes nozarēm par konkurētspējīgām cenām

  . Lai reāli atturētu no dzelzsrūdas eksporta ārpus valsts, ieteicams izstrādāt piemērotus fiskālos pasākumus un pastāvīgi tos pielāgot saskaņā ar rūdas tirgus prasībām – iekšzemē un starptautiskā mērogā
  ” (4.2.6.5. punkts, 60. lpp.). (Izcēlums pievienots.) |
| --- | --- |

—

“

  ilgtermiņa politikas pasākumiem dzelzsrūdas eksporta ierobežošanai

  jātiecas piesaistīt investīcijas tērauda ražošanas jaudā, lai veicinātu pievienoto vērtību un gatavo izstrādājumu eksportu. Īstermiņā un tuvākajā laikā to pašu var panākt, izmantojot atbilstošus fiskālos pasākumus. Patlaban atturēšanu no dzelzsrūdas eksporta ārpus valsts nodrošina: i) 20 % ad valorem eksporta nodokļa noteikšana dzelzsrūdai un ii) ievērojami augstākas maksas iekasēšana par dzelzceļa kravas pārvadājumiem dzelzsrūdai, kas paredzēta eksportam.

  Šie pasākumi ir veicinājuši dzelzsrūdas cenu samazināšanos iekšzemes tirgū, salīdzinot ar starptautisko tirgu, un tiem ir liela nozīme dzelzsrūdas pieejamības nodrošināšanā iekšzemes nozarēm par konkurētspējīgām cenām

  . Lai reāli atturētu no dzelzsrūdas eksporta ārpus valsts, ieteicams izstrādāt piemērotus fiskālos pasākumus un pastāvīgi tos pielāgot saskaņā ar rūdas tirgus prasībām – iekšzemē un starptautiskā mērogā
  ” (4.2.6.5. punkts, 60. lpp.). (Izcēlums pievienots.)

ilgtermiņa politikas pasākumiem dzelzsrūdas eksporta ierobežošanai

jātiecas piesaistīt investīcijas tērauda ražošanas jaudā, lai veicinātu pievienoto vērtību un gatavo izstrādājumu eksportu. Īstermiņā un tuvākajā laikā to pašu var panākt, izmantojot atbilstošus fiskālos pasākumus. Patlaban atturēšanu no dzelzsrūdas eksporta ārpus valsts nodrošina: i) 20 %

eksporta nodokļa noteikšana dzelzsrūdai un ii) ievērojami augstākas maksas iekasēšana par dzelzceļa kravas pārvadājumiem dzelzsrūdai, kas paredzēta eksportam.

Šie pasākumi ir veicinājuši dzelzsrūdas cenu samazināšanos iekšzemes tirgū, salīdzinot ar starptautisko tirgu, un tiem ir liela nozīme dzelzsrūdas pieejamības nodrošināšanā iekšzemes nozarēm par konkurētspējīgām cenām

. Lai reāli atturētu no dzelzsrūdas eksporta ārpus valsts, ieteicams izstrādāt piemērotus fiskālos pasākumus un pastāvīgi tos pielāgot saskaņā ar rūdas tirgus prasībām – iekšzemē un starptautiskā mērogā

| (159) | Tērauda nozares darba grupas ziņojumā paustie politikas paziņojumi ir apstiprināti arī 12. piecgadu (39) plānā (2012–2017):






  — | “
  Dažu dabas resursu, piemēram, augstas kvalitātes akmeņogļu un dzelzsrūdas, piedāvājums globālajā ekonomikā samazinās, augot pieprasījumam no jaunattīstības valstīm, jo īpaši Ķīnas un tagad arī Indijas. Dažu šo izejvielu iekšzemes pieejamība nodrošina konkurences priekšrocības, kas mums jāizmanto, lai veidotu iekšzemes nozares, kas šiem resursiem pievieno vērtību, tādējādi radot papildu darbavietas un uzlabojot mūsu tirdzniecības bilanci. Vērtībai paaugstinoties vēl vairāk,

  valdības politika un nodokļa struktūra jāizstrādā tā, lai stimulētu tērauda vērtības pievienošanu, nevis eksportētu tēraudu kā izejvielu.

  ” (67. lpp., 13.72. punkts) (izcēlums pievienots). |
| --- | --- | --- |

(159)

Tērauda nozares darba grupas ziņojumā paustie politikas paziņojumi ir apstiprināti arī 12. piecgadu (39) plānā (2012–2017):

39

—

“
  Dažu dabas resursu, piemēram, augstas kvalitātes akmeņogļu un dzelzsrūdas, piedāvājums globālajā ekonomikā samazinās, augot pieprasījumam no jaunattīstības valstīm, jo īpaši Ķīnas un tagad arī Indijas. Dažu šo izejvielu iekšzemes pieejamība nodrošina konkurences priekšrocības, kas mums jāizmanto, lai veidotu iekšzemes nozares, kas šiem resursiem pievieno vērtību, tādējādi radot papildu darbavietas un uzlabojot mūsu tirdzniecības bilanci. Vērtībai paaugstinoties vēl vairāk,

  valdības politika un nodokļa struktūra jāizstrādā tā, lai stimulētu tērauda vērtības pievienošanu, nevis eksportētu tēraudu kā izejvielu.

  ” (67. lpp., 13.72. punkts) (izcēlums pievienots).

Dažu dabas resursu, piemēram, augstas kvalitātes akmeņogļu un dzelzsrūdas, piedāvājums globālajā ekonomikā samazinās, augot pieprasījumam no jaunattīstības valstīm, jo īpaši Ķīnas un tagad arī Indijas. Dažu šo izejvielu iekšzemes pieejamība nodrošina konkurences priekšrocības, kas mums jāizmanto, lai veidotu iekšzemes nozares, kas šiem resursiem pievieno vērtību, tādējādi radot papildu darbavietas un uzlabojot mūsu tirdzniecības bilanci. Vērtībai paaugstinoties vēl vairāk,

valdības politika un nodokļa struktūra jāizstrādā tā, lai stimulētu tērauda vērtības pievienošanu, nevis eksportētu tēraudu kā izejvielu.

| (160) | Pēc informācijas izpaušanas ECL apstrīd Komisijas atsaukšanos uz minētajiem dokumentiem. Pirmkārt, tas apgalvo – tā kā Tērauda nozares darba grupas ziņojums ir dažu personu atzinums vai vērtējums un nav valdības apstiprināts dokuments, tam nav juridiskas vērtības. Otrkārt, tas apgalvo, ka 12. piecgadu plāns citēts neprecīzi, jo tajā ir, piemēram, ieteikts “lielais dzelzsrūdas eksporta apjoms radījis nopietnas bažas par tās pieejamību nākotnē. [...] nekavējoties ir jārisina problēmas, kas saistītas ar vides kvalitātes pasliktināšanos, pārvietotiem iedzīvotājiem, pārvadājumu nepietiekamu caurlaides spēju un tamlīdzīgas.” |
| --- | --- |

(160)

Pēc informācijas izpaušanas ECL apstrīd Komisijas atsaukšanos uz minētajiem dokumentiem. Pirmkārt, tas apgalvo – tā kā Tērauda nozares darba grupas ziņojums ir dažu personu atzinums vai vērtējums un nav valdības apstiprināts dokuments, tam nav juridiskas vērtības. Otrkārt, tas apgalvo, ka 12. piecgadu plāns citēts neprecīzi, jo tajā ir, piemēram, ieteikts “lielais dzelzsrūdas eksporta apjoms radījis nopietnas bažas par tās pieejamību nākotnē. [...] nekavējoties ir jārisina problēmas, kas saistītas ar vides kvalitātes pasliktināšanos, pārvietotiem iedzīvotājiem, pārvadājumu nepietiekamu caurlaides spēju un tamlīdzīgas.”

ECL

| (161) | Attiecībā uz pirmo argumentu Komisija uzskata – lai gan Tērauda nozares darba grupas ziņojumu nav izdevusi valdība, tajā ir aprakstīts Indijas dzelzsrūdas nozares stāvoklis un tai piemērotā valdības politika. Darba grupas locekļi citu starpā faktiski bija valdības un nozares pārstāvji (40), un ir pamatoti uzskatīt, ka viņi labi pārzināja attiecīgās valdības politikas jomas un stāvokli nozarē. |
| --- | --- |

(161)

Attiecībā uz pirmo argumentu Komisija uzskata – lai gan Tērauda nozares darba grupas ziņojumu nav izdevusi valdība, tajā ir aprakstīts Indijas dzelzsrūdas nozares stāvoklis un tai piemērotā valdības politika. Darba grupas locekļi citu starpā faktiski bija valdības un nozares pārstāvji (40), un ir pamatoti uzskatīt, ka viņi labi pārzināja attiecīgās valdības politikas jomas un stāvokli nozarē.

40

| (162) | Attiecībā uz otro argumentu Komisija nekad nav apgalvojusi, ka piecgadu plānā ir tikai tie politikas mērķi un ieteikumi, kurus tā citēja attiecībā uz dzelzsrūdu. Ieteikumi, kurus minējis ražotājs eksportētājs, attiecas uz iespējamām nelikumīgām ieguves darbībām un pārkāpumiem vides jomā, kas ziņojuma izdošanas laika bija nozīmīga problēma. Šī problēma tika risināta, pieņemot vairākus tiesas lēmumus par raktuvju slēgšanu, piemēram, Karnātakas, Orisas (Odisha) un Goas (Goa) štatā. Papildu vides mērķa īstenošana politikā neatceļ galveno ekonomikas mērķi. Drīzāk ir pilnīgi pieņemami, ka valdības politikā vienlaikus tiek īstenoti divi mērķi. Tāpēc Komisija noraida šos apgalvojumus. |
| --- | --- |

(162)

Attiecībā uz otro argumentu Komisija nekad nav apgalvojusi, ka piecgadu plānā ir tikai tie politikas mērķi un ieteikumi, kurus tā citēja attiecībā uz dzelzsrūdu. Ieteikumi, kurus minējis ražotājs eksportētājs, attiecas uz iespējamām nelikumīgām ieguves darbībām un pārkāpumiem vides jomā, kas ziņojuma izdošanas laika bija nozīmīga problēma. Šī problēma tika risināta, pieņemot vairākus tiesas lēmumus par raktuvju slēgšanu, piemēram, Karnātakas, Orisas (Odisha) un Goas (Goa) štatā. Papildu vides mērķa īstenošana politikā neatceļ galveno ekonomikas mērķi. Drīzāk ir pilnīgi pieņemami, ka valdības politikā vienlaikus tiek īstenoti divi mērķi. Tāpēc Komisija noraida šos apgalvojumus.

Odisha

Goa

| (163) | Vēl ECL apgalvo, ka 1950. gadā izveidotā Indijas Plānošanas komisija, kas izstrādāja piecgadu plānus, 2015. gada 1. janvārī tika likvidēta un piecgadu plāni vairs netiks izstrādāti. |
| --- | --- |

(163)

Vēl ECL apgalvo, ka 1950. gadā izveidotā Indijas Plānošanas komisija, kas izstrādāja piecgadu plānus, 2015. gada 1. janvārī tika likvidēta un piecgadu plāni vairs netiks izstrādāti.

ECL

| (164) | Informācija norādītajā tīmekļa vietnē (41) liecina, ka Plānošanas komisija patiešām ir likvidēta (42). Tomēr tas, ka pēc 2017. gada piecgadu plāns, iespējams, vairs nedarbosies, neietekmē konstatējumu, ka līdz tam laikam plāns darbosies. |
| --- | --- |

(164)

Informācija norādītajā tīmekļa vietnē (41) liecina, ka Plānošanas komisija patiešām ir likvidēta (42). Tomēr tas, ka pēc 2017. gada piecgadu plāns, iespējams, vairs nedarbosies, neietekmē konstatējumu, ka līdz tam laikam plāns darbosies.

41

42

| (165) | Visbeidzot, ECL citē vēl kādu Tērauda nozares darba grupas ziņojuma daļu, kur norādīts, ka dzelzsrūdas cenas “neietekmē valdība”, bet gan “nosaka [...] tirgus spēki”; turklāt “dzelzsrūdas iekšzemes cenas kopumā ir mainījušās atbilstoši starptautiskajām cenām” (43). |
| --- | --- |

(165)

Visbeidzot, ECL citē vēl kādu Tērauda nozares darba grupas ziņojuma daļu, kur norādīts, ka dzelzsrūdas cenas “neietekmē valdība”, bet gan “nosaka [...] tirgus spēki”; turklāt “dzelzsrūdas iekšzemes cenas kopumā ir mainījušās atbilstoši starptautiskajām cenām” (43).

ECL

43

| (166) | Mērķtiecīgie eksporta ierobežojumi neizslēdz visus Indijas iekšzemes tirgus spēkus, bet šo ierobežojumu dēļ ievērojami samazinās eksporta apjoms un tirgus dalībnieki ir spiesti pārdot preces par zemāku cenu, nekā viņi varētu saņemt, ja šādas politikas nebūtu. Šis konstatējums nav pretrunā ziņojumā paustajam apgalvojumam, ka dzelzsrūdas iekšzemes cenas ir mainījušās atbilstoši starptautiskajām cenām. Protams, Indijā eksports un imports nav aizliegts pilnībā. Tāpēc starptautiskās cenas neizbēgami zināmā mērā ietekmē Indijas iekšzemes cenas. Tomēr tas nenozīmē, ka iekšzemes cenas ir tikpat augstas kā starptautiskās cenas. Tādējādi šis apgalvojums tiek noraidīts. |
| --- | --- |

(166)

Mērķtiecīgie eksporta ierobežojumi neizslēdz visus Indijas iekšzemes tirgus spēkus, bet šo ierobežojumu dēļ ievērojami samazinās eksporta apjoms un tirgus dalībnieki ir spiesti pārdot preces par zemāku cenu, nekā viņi varētu saņemt, ja šādas politikas nebūtu. Šis konstatējums nav pretrunā ziņojumā paustajam apgalvojumam, ka dzelzsrūdas iekšzemes cenas ir mainījušās atbilstoši starptautiskajām cenām. Protams, Indijā eksports un imports nav aizliegts pilnībā. Tāpēc starptautiskās cenas neizbēgami zināmā mērā ietekmē Indijas iekšzemes cenas. Tomēr tas nenozīmē, ka iekšzemes cenas ir tikpat augstas kā starptautiskās cenas. Tādējādi šis apgalvojums tiek noraidīts.

| (167) | Nosakot šādus mērķtiecīgus eksporta ierobežojumus (jo īpaši ar eksporta nodokļiem un divējādo kravas pārvadājumu politiku), Indijas valdība nostāda Indija dzelzsrūdas ieguves uzņēmumus ekonomiski neloģiskā situācijā, kuras dēļ tie ir spiesti pārdot preces par zemāku cenu nekā varētu saņemt, ja šādas politikas nebūtu. |
| --- | --- |

(167)

Nosakot šādus mērķtiecīgus eksporta ierobežojumus (jo īpaši ar eksporta nodokļiem un divējādo kravas pārvadājumu politiku), Indijas valdība nostāda Indija dzelzsrūdas ieguves uzņēmumus ekonomiski neloģiskā situācijā, kuras dēļ tie ir spiesti pārdot preces par zemāku cenu nekā varētu saņemt, ja šādas politikas nebūtu.

| (168) | Indijas valdība “rīkojās aktīvāk, nevis tikai veicināja”, kā to arī prasa Apelācijas institūcija (44). Indijas valdības veiktie pasākumi ierobežo dzelzsrūdas ieguves uzņēmumu rīcības brīvību, praksē ierobežojot to lēmumus uzņēmējdarbībā attiecībā uz to, kur pārdot savus ražojumus un par kādu cenu. Tie neļauj maksimāli palielināt ienākumus, jo minētie pasākumi krasi samazina ieņēmumus. |
| --- | --- |

(168)

Indijas valdība “rīkojās aktīvāk, nevis tikai veicināja”, kā to arī prasa Apelācijas institūcija (44). Indijas valdības veiktie pasākumi ierobežo dzelzsrūdas ieguves uzņēmumu rīcības brīvību, praksē ierobežojot to lēmumus uzņēmējdarbībā attiecībā uz to, kur pārdot savus ražojumus un par kādu cenu. Tie neļauj maksimāli palielināt ienākumus, jo minētie pasākumi krasi samazina ieņēmumus.

44

| (169) | Politikas formulējums 2005. gada Danga ziņojumā, ka “nodrošināta piekļuve vietējām dzelzsrūdas piegādēm ar atlaidi, salīdzinot ar pasaules cenām, jāsaglabā, jāuztur un pilnībā jāizmanto” (skatīt 145. apsvērumu), un nākamais secinājums 12. piecgadu plānā, ka “Dažu šo izejvielu iekšzemes pieejamība nodrošina konkurences priekšrocības” (45), arī liecina, ka Indijas valdība rēķinās ar to, ka dzelzsrūdas ieguves uzņēmumi būtiski nesamazinās iekšzemes saražoto produkciju, bet saglabās stabilu dzelzsrūdas piedāvājumu valstī. Šie plāni piepildījās, kā Indijas valdība pati to konstatēja ziņojumā par 12. piecgadu plānu, kas citēts 158. apsvēruma ceturtajā ievilkumā, kā arī Tēraudrūpniecības ministrijas paziņojumos, kas minēti 174.–176. apsvērumā. Tāpat nav reģistrētu datu, kas apstiprinātu pieņēmumu, ka Indijas valdība būtu atļāvusi dzelzsrūdas ražotājiem brīvi pielāgot produkciju pieprasījumam, ko ietekmē Indijas valdības mērķtiecīgie eksporta ierobežojumi. Gluži otrādi, ir vispārzināms, ka, strādājot brīvā tirgus sistēmā, ir pamatoti pieņemt, ka dzelzsrūdas ieguves uzņēmumi neuzņemsies lielus sākotnējās investīcijas un augstas fiksētās izmaksas, samazinot produkcijas ražošanu, tikai tādēļ vien, lai novērstu pārprodukciju un gaidāmo spiedienu samazināt iekšzemes cenas, kā to paredz Indijas valdības pasākumi. Tādējādi Indijas valdība mudina dzelzsrūdas ražotājus saglabāt ražošanu, lai apgādātu iekšzemes tirgu, lai gan racionāls piegādātājs pielāgotu produkciju situācijai, kurā eksports netiek stimulēts. |
| --- | --- |

(169)

Politikas formulējums 2005. gada Danga ziņojumā, ka “nodrošināta piekļuve vietējām dzelzsrūdas piegādēm ar atlaidi, salīdzinot ar pasaules cenām, jāsaglabā, jāuztur un pilnībā jāizmanto” (skatīt 145. apsvērumu), un nākamais secinājums 12. piecgadu plānā, ka “Dažu šo izejvielu iekšzemes pieejamība nodrošina konkurences priekšrocības” (45), arī liecina, ka Indijas valdība rēķinās ar to, ka dzelzsrūdas ieguves uzņēmumi būtiski nesamazinās iekšzemes saražoto produkciju, bet saglabās stabilu dzelzsrūdas piedāvājumu valstī. Šie plāni piepildījās, kā Indijas valdība pati to konstatēja ziņojumā par 12. piecgadu plānu, kas citēts 158. apsvēruma ceturtajā ievilkumā, kā arī Tēraudrūpniecības ministrijas paziņojumos, kas minēti 174.–176. apsvērumā. Tāpat nav reģistrētu datu, kas apstiprinātu pieņēmumu, ka Indijas valdība būtu atļāvusi dzelzsrūdas ražotājiem brīvi pielāgot produkciju pieprasījumam, ko ietekmē Indijas valdības mērķtiecīgie eksporta ierobežojumi. Gluži otrādi, ir vispārzināms, ka, strādājot brīvā tirgus sistēmā, ir pamatoti pieņemt, ka dzelzsrūdas ieguves uzņēmumi neuzņemsies lielus sākotnējās investīcijas un augstas fiksētās izmaksas, samazinot produkcijas ražošanu, tikai tādēļ vien, lai novērstu pārprodukciju un gaidāmo spiedienu samazināt iekšzemes cenas, kā to paredz Indijas valdības pasākumi. Tādējādi Indijas valdība mudina dzelzsrūdas ražotājus saglabāt ražošanu, lai apgādātu iekšzemes tirgu, lai gan racionāls piegādātājs pielāgotu produkciju situācijai, kurā eksports netiek stimulēts.

45

| (170) | Tādējādi, veicot šos pasākumus, Indijas valdība mudina dzelzsrūdas ieguves uzņēmumus paturēt dzelzsrūdu Indijā, jo šie uzņēmumi nevar pārdot par labākām cenām, kas dominētu Indijā, ja nebūtu minēto pasākumu. |
| --- | --- |

(170)

Tādējādi, veicot šos pasākumus, Indijas valdība mudina dzelzsrūdas ieguves uzņēmumus paturēt dzelzsrūdu Indijā, jo šie uzņēmumi nevar pārdot par labākām cenām, kas dominētu Indijā, ja nebūtu minēto pasākumu.

| (171) | Šādā nozīmē valdība “uztic” izejmateriālu ražotājiem nodrošināt preces dzelzsrūdas iekšzemes lietotājiem, t. i., tērauda ražotājiem, tostarp plastisko cauruļu ražotājiem, par atlīdzību, kas ir mazāka par pienācīgo. Dzelzsrūdas ieguves uzņēmumiem tiek nodota atbildība izveidot Indijā mākslīgu un fragmentētu iekšzemes tirgu ar zemām cenām. |
| --- | --- |

(171)

Šādā nozīmē valdība “uztic” izejmateriālu ražotājiem nodrošināt preces dzelzsrūdas iekšzemes lietotājiem, t. i., tērauda ražotājiem, tostarp plastisko cauruļu ražotājiem, par atlīdzību, kas ir mazāka par pienācīgo. Dzelzsrūdas ieguves uzņēmumiem tiek nodota atbildība izveidot Indijā mākslīgu un fragmentētu iekšzemes tirgu ar zemām cenām.

| (172) | Citiem vārdiem, piemērojot mērķtiecīgus eksporta ierobežojumus, Indijas valdība apzinās, kā dzelzsrūdas ražotāji reaģēs uz šiem pasākumiem un kādas būs to sekas. Kaut arī šie ražotāji var nedaudz samazināt iekšzemes ražošanas apjomus, lai reaģētu uz eksporta ierobežojumiem, tie neslēgs ražošanu un nepielāgos to ļoti zemam līmenim. Visticamāk, kā paskaidrots 169. apsvērumā, ieguves nozarē ražošanas apjomu pielāgošana būs mērena, un rezultātā samazināsies iekšzemes cenas. Šajā ziņā ietekme tiek mērīta ex-ante, nevis ex-post, tādēļ tā nav “netīša”. Pastāv skaidra “pierādāma saikne” starp politiku un to iesaistīto privāto organizāciju rīcību, kuras darbojas kā valdības pilnvaroti starpnieki, īstenojot tās politiku un nodrošinot plastisko cauruļu nozari ar dzelzsrūdu par atlīdzību, kas mazāka par pienācīgo. |
| --- | --- |

(172)

Citiem vārdiem, piemērojot mērķtiecīgus eksporta ierobežojumus, Indijas valdība apzinās, kā dzelzsrūdas ražotāji reaģēs uz šiem pasākumiem un kādas būs to sekas. Kaut arī šie ražotāji var nedaudz samazināt iekšzemes ražošanas apjomus, lai reaģētu uz eksporta ierobežojumiem, tie neslēgs ražošanu un nepielāgos to ļoti zemam līmenim. Visticamāk, kā paskaidrots 169. apsvērumā, ieguves nozarē ražošanas apjomu pielāgošana būs mērena, un rezultātā samazināsies iekšzemes cenas. Šajā ziņā ietekme tiek mērīta ex-ante, nevis ex-post, tādēļ tā nav “netīša”. Pastāv skaidra “pierādāma saikne” starp politiku un to iesaistīto privāto organizāciju rīcību, kuras darbojas kā valdības pilnvaroti starpnieki, īstenojot tās politiku un nodrošinot plastisko cauruļu nozari ar dzelzsrūdu par atlīdzību, kas mazāka par pienācīgo.

ex-ante

ex-post

| (173) | Indijas valdība pati atzīst panākumus, ko guvusi tās mērķtiecīgā eksporta ierobežošanas politika. Tēraudrūpniecības ministrijas Pastāvīgā komiteja akmeņogļu un tērauda jautājumos 2013. gadā izdeva 38. ziņojumu par “dzelzsrūdas eksporta politikas pārskatīšanu” (46). |
| --- | --- |

(173)

Indijas valdība pati atzīst panākumus, ko guvusi tās mērķtiecīgā eksporta ierobežošanas politika. Tēraudrūpniecības ministrijas Pastāvīgā komiteja akmeņogļu un tērauda jautājumos 2013. gadā izdeva 38. ziņojumu par “dzelzsrūdas eksporta politikas pārskatīšanu” (46).

46

| (174) | Atbildot uz šīs komitejas jautājumu, Tēraudrūpniecības ministrija informēja, ka, “kaut arī dzelzsrūdas iekšzemes patēriņam iekšzemes ražošanas nozarēs no 2004.–2005. gada bija augoša tendence, dzelzsrūdas ražošanai vienmēr bija daudz lielāks apjoms, nekā to prasīja iekšzemes patēriņš, jo dzelzsrūdas ražošana valstī bija orientēta uz eksportu. Tomēr, lai uzlabotu dzelzsrūdas pieejamību iekšzemes dzelzs un tērauda nozarei un saglabātu dzelzsrūdu turpmākām ilglaicīgām iekšzemes vajadzībām, tika veikti fiskālie pasākumi, lai atturētu no dzelzsrūdas eksporta, un patlaban eksporta nodoklis, kura likme ir 30 % ad valorem, tiek iekasēts par visiem dzelzsrūdas veidiem (izņemot granulas), tādēļ eksports 2011.–2012. gadā un kārtējā gadā ir būtiski samazinājies” (2.7. punkts, 14. lpp.). |
| --- | --- |

(174)

Atbildot uz šīs komitejas jautājumu, Tēraudrūpniecības ministrija informēja, ka, “kaut arī dzelzsrūdas iekšzemes patēriņam iekšzemes ražošanas nozarēs no 2004.–2005. gada bija augoša tendence, dzelzsrūdas ražošanai vienmēr bija daudz lielāks apjoms, nekā to prasīja iekšzemes patēriņš, jo dzelzsrūdas ražošana valstī bija orientēta uz eksportu. Tomēr, lai uzlabotu dzelzsrūdas pieejamību iekšzemes dzelzs un tērauda nozarei un saglabātu dzelzsrūdu turpmākām ilglaicīgām iekšzemes vajadzībām, tika veikti fiskālie pasākumi, lai atturētu no dzelzsrūdas eksporta, un patlaban eksporta nodoklis, kura likme ir 30 % ad valorem, tiek iekasēts par visiem dzelzsrūdas veidiem (izņemot granulas), tādēļ eksports 2011.–2012. gadā un kārtējā gadā ir būtiski samazinājies” (2.7. punkts, 14. lpp.).

ad valorem

| (175) | Tēraudrūpniecības ministrija iesniedza izvilkumus no dokumenta “Ārējās tirdzniecības politika” attiecībā uz dzelzsrūdas eksportu (4.13. punkts, 23. lpp.), tostarp:






  — | tās dzelzsrūdas eksports, kurā dzelzs saturs pārsniedz 64 %, tiek novirzīts caur Metāla un minerālu tirdzniecības uzņēmumu (MMTC), un tas ir atļauts, ja Ārējās tirdzniecības ģenerāldirektorāts (DGFT) ir izdevis licenci, |
| --- | --- | --- |

(175)

Tēraudrūpniecības ministrija iesniedza izvilkumus no dokumenta “Ārējās tirdzniecības politika” attiecībā uz dzelzsrūdas eksportu (4.13. punkts, 23. lpp.), tostarp:

—

tās dzelzsrūdas eksports, kurā dzelzs saturs pārsniedz 64 %, tiek novirzīts caur Metāla un minerālu tirdzniecības uzņēmumu (MMTC), un tas ir atļauts, ja Ārējās tirdzniecības ģenerāldirektorāts (DGFT) ir izdevis licenci,

MMTC

DGFT

| — | augstas kvalitātes dzelzsrūdu (ar dzelzs saturu virs 64 %) no Bailādilas (Bailadila) un Čhatīsgarhas (Chhattisgarh) drīkst eksportēt, ievērojot daudzuma ierobežojumus, kas galvenokārt noteikti, lai prioritārā kārtā apmierinātu iekšzemes pieprasījumu. Eksporta apjoms gadā nedrīkst pārsniegt 1,81 miljonu tonnu gabaliem un 2,71 miljonu tonnu smalknei. |
| --- | --- |

—

augstas kvalitātes dzelzsrūdu (ar dzelzs saturu virs 64 %) no Bailādilas (Bailadila) un Čhatīsgarhas (Chhattisgarh) drīkst eksportēt, ievērojot daudzuma ierobežojumus, kas galvenokārt noteikti, lai prioritārā kārtā apmierinātu iekšzemes pieprasījumu. Eksporta apjoms gadā nedrīkst pārsniegt 1,81 miljonu tonnu gabaliem un 2,71 miljonu tonnu smalknei.

Bailadila)

Chhattisgarh

| (176) | Tēraudrūpniecības ministrija arī ziņoja komitejai: “Palielinot eksporta nodokli līdz 20 % ad valorem, kas stājās spēkā no 2011. gada 1. marta, dzelzsrūdas eksports 2011.–2012. gadā samazinājās par aptuveni 37 %, līdz 61,74 milj. t, salīdzinot ar 97,66 milj. t 2010.–2011. gadā. Papildus palielinot dzelzsrūdas eksporta nodokli līdz 30 % ad valorem no 2011. gada 30. decembra, eksporta apjomi samazinājās vēl vairāk. 2012.–2013. gada pirmajā pusē eksports samazinājās par vairāk nekā 50 %, līdz 14,4 milj. t, salīdzinot ar 30,75 milj. t tajā pašā periodā iepriekšējā gadā. Tēraudrūpniecības ministrija regulāri ir apspriedusi šo jautājumu ar Finanšu ministriju, lai par dzelzsrūdu tiktu iekasēts pienācīgs eksporta nodoklis, tādējādi faktiski atturot no tās eksporta un uzlabojot dzelzsrūdas pieejamību iekšzemes dzelzs un tērauda nozarei par pieņemamu cenu” (4.19. punkts, 26. lpp.). |
| --- | --- |

(176)

Tēraudrūpniecības ministrija arī ziņoja komitejai: “Palielinot eksporta nodokli līdz 20 % ad valorem, kas stājās spēkā no 2011. gada 1. marta, dzelzsrūdas eksports 2011.–2012. gadā samazinājās par aptuveni 37 %, līdz 61,74 milj. t, salīdzinot ar 97,66 milj. t 2010.–2011. gadā. Papildus palielinot dzelzsrūdas eksporta nodokli līdz 30 % ad valorem no 2011. gada 30. decembra, eksporta apjomi samazinājās vēl vairāk. 2012.–2013. gada pirmajā pusē eksports samazinājās par vairāk nekā 50 %, līdz 14,4 milj. t, salīdzinot ar 30,75 milj. t tajā pašā periodā iepriekšējā gadā. Tēraudrūpniecības ministrija regulāri ir apspriedusi šo jautājumu ar Finanšu ministriju, lai par dzelzsrūdu tiktu iekasēts pienācīgs eksporta nodoklis, tādējādi faktiski atturot no tās eksporta un uzlabojot dzelzsrūdas pieejamību iekšzemes dzelzs un tērauda nozarei par pieņemamu cenu” (4.19. punkts, 26. lpp.).

Palielinot eksporta nodokli līdz 20 %

, kas stājās spēkā no 2011. gada 1. marta, dzelzsrūdas eksports 2011.–2012. gadā samazinājās par aptuveni 37 %, līdz 61,74 milj. t, salīdzinot ar 97,66 milj. t 2010.–2011. gadā. Papildus palielinot dzelzsrūdas eksporta nodokli līdz 30 %

no 2011. gada 30. decembra, eksporta apjomi samazinājās vēl vairāk. 2012.–2013. gada pirmajā pusē eksports samazinājās par vairāk nekā 50 %, līdz 14,4 milj. t, salīdzinot ar 30,75 milj. t tajā pašā periodā iepriekšējā gadā.

| (177) | Noslēgumā Komisija secināja, ka valdība ir uzticējusi ieguves uzņēmumiem īstenot tās politiku, lai izveidotu fragmentētu iekšzemes tirgu un iekšzemes dzelzs un tērauda nozarei dzelzsrūdu piegādātu par atlīdzību, kas mazāka par pienācīgo. |
| --- | --- |

(177)

Noslēgumā Komisija secināja, ka valdība ir uzticējusi ieguves uzņēmumiem īstenot tās politiku, lai izveidotu fragmentētu iekšzemes tirgu un iekšzemes dzelzs un tērauda nozarei dzelzsrūdu piegādātu par atlīdzību, kas mazāka par pienācīgo.

ii)   Funkciju uzticēšana privātām organizācijām pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta iv) punkta nozīmē

Funkciju uzticēšana privātām organizācijām pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta iv) punkta nozīmē

| (178) | Pēc tam Komisija izvērtēja, vai Indijas valdība šo funkciju ir uzticējusi dzelzsrūdas ieguves uzņēmumiem Indijā pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta iv) punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(178)

Pēc tam Komisija izvērtēja, vai Indijas valdība šo funkciju ir uzticējusi dzelzsrūdas ieguves uzņēmumiem Indijā pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta iv) punkta nozīmē.

| (179) | Abi Indijas ražotāji eksportētāji iegādājās lielāko daļu dzelzsrūdas no privātiem uzņēmumiem, izņemot nelielu daudzumu dzelzsrūdas, kas tika iepirkta no Valsts minerālu izstrādes korporācijas (NMDC), kura ir viens no lielākajiem tirgus dalībniekiem un pieder Indijas valdībai. |
| --- | --- |

(179)

Abi Indijas ražotāji eksportētāji iegādājās lielāko daļu dzelzsrūdas no privātiem uzņēmumiem, izņemot nelielu daudzumu dzelzsrūdas, kas tika iepirkta no Valsts minerālu izstrādes korporācijas (NMDC), kura ir viens no lielākajiem tirgus dalībniekiem un pieder Indijas valdībai.

| (180) | Neskarot jautājumu par to, vai Indijas valdība īsteno nozīmīgu kontroli pār NMDC pamatregulas 2. panta b) apakšpunkta nozīmē, kas nav būtiski šīs izmeklēšanas mērķim, Komisija uzskatīja, ka visi dzelzsrūdas ieguves uzņēmumi neatkarīgi no tā, vai šie uzņēmumi pieder valstij, ir privātas organizācijas, kurām Indijas valdība pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta iv) punkta nozīmē uzticēja nodrošināt dzelzsrūdu par atlīdzību, kas mazāka par pienācīgo. |
| --- | --- |

(180)

Neskarot jautājumu par to, vai Indijas valdība īsteno nozīmīgu kontroli pār NMDC pamatregulas 2. panta b) apakšpunkta nozīmē, kas nav būtiski šīs izmeklēšanas mērķim, Komisija uzskatīja, ka visi dzelzsrūdas ieguves uzņēmumi neatkarīgi no tā, vai šie uzņēmumi pieder valstij, ir privātas organizācijas, kurām Indijas valdība pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta iv) punkta nozīmē uzticēja nodrošināt dzelzsrūdu par atlīdzību, kas mazāka par pienācīgo.

NMDC

iii)   Dzelzsrūdas ieguves uzņēmumu nodrošinātā dzelzsrūda par atlīdzību, kas mazāka par pienācīgo

Dzelzsrūdas ieguves uzņēmumu nodrošinātā dzelzsrūda par atlīdzību, kas mazāka par pienācīgo

| (181) | Nākamajā posmā Komisija pārbaudīja, vai dzelzsrūdas ieguves uzņēmumi faktiski īstenoja minēto valdības politiku nodrošināt dzelzsrūdu par atlīdzību, kas mazāka par pienācīgo. Tam bija nepieciešama detalizēta analīze par tirgus attīstību Indijā, kur izmantotu piemērotu kritēriju. |
| --- | --- |

(181)

Nākamajā posmā Komisija pārbaudīja, vai dzelzsrūdas ieguves uzņēmumi faktiski īstenoja minēto valdības politiku nodrošināt dzelzsrūdu par atlīdzību, kas mazāka par pienācīgo. Tam bija nepieciešama detalizēta analīze par tirgus attīstību Indijā, kur izmantotu piemērotu kritēriju.

| (182) | Nosakot mērķtiecīgus eksporta ierobežojumus un veicot citus saistītus pasākumus, Indijas valdība mudināja ieguves uzņēmumus tirgot vietējā tirgū un par zemākām cenām nekā citur (t. i., bez šiem pasākumiem ieguves uzņēmumi būtu eksportējuši dzelzsrūdu par augstākām cenām). No otras puses, ieguves uzņēmumi tā nedarīja, jo Indijas valdības politika bija atbalstīt lejasposma nozares, tostarp plastisko cauruļu nozari. |
| --- | --- |

(182)

Nosakot mērķtiecīgus eksporta ierobežojumus un veicot citus saistītus pasākumus, Indijas valdība mudināja ieguves uzņēmumus tirgot vietējā tirgū un par zemākām cenām nekā citur (t. i., bez šiem pasākumiem ieguves uzņēmumi būtu eksportējuši dzelzsrūdu par augstākām cenām). No otras puses, ieguves uzņēmumi tā nedarīja, jo Indijas valdības politika bija atbalstīt lejasposma nozares, tostarp plastisko cauruļu nozari.

| (183) | Dati par dzelzsrūdas ražošanu, patēriņu, importu un eksportu pa gadiem ir šādi (47): | 2006–2007 | 2007–2008 | 2008–2009 | 2009–2010 | 2010–2011 | 2011–2012 | 2012–2013 | 2013–2014 | 2014–2015 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ražošanas apjoms
  (tūkst. t) | 187 696 | 213 250 | 212 960 | 218 553 | 207 157 | 168 582 | 136 618 | 152 433 | 128 187 |
| Patēriņš
  (tūkst. t) | 78 601 | 86 816 | 86 816 | 96 955 | 107 220 | 100 572 | 103 399 | 110 500 | nav pieejams |
| Imports
  (tūkst. t) | 483 | 293 | 69 | 897 | 1 867 | 978 | 3 056 | 369 | 11 433 |
| Eksports
  (tūkst. t) | 91 425 | 68 473 | 68 904 | 101 531 | 46 890 | 47 153 | 18 122 | 16 302 | 7 492 |

(183)

Dati par dzelzsrūdas ražošanu, patēriņu, importu un eksportu pa gadiem ir šādi (47):

47

2006–2007

2007–2008

2008–2009

2009–2010

2010–2011

2011–2012

2012–2013

2013–2014

2014–2015

Ražošanas apjoms

(tūkst. t)

187 696

213 250

212 960

218 553

207 157

168 582

136 618

152 433

128 187

Patēriņš

(tūkst. t)

78 601

86 816

86 816

96 955

107 220

100 572

103 399

110 500

nav pieejams

Imports

(tūkst. t)

483

293

69

897

1 867

978

3 056

369

11 433

Eksports

(tūkst. t)

91 425

68 473

68 904

101 531

46 890

47 153

18 122

16 302

7 492

| (184) | Tendences ir norādītas tālāk grafikā.



  Indijas kopējais ražošanas apjoms, tūkst. t
  Indijas importa apjoms, tūkst. t
  Indijas iekšzemes patēriņš, tūkst. t
  Indijas eksporta apjoms, tūkst. t |
| --- | --- |

(184)

Tendences ir norādītas tālāk grafikā.

Indijas kopējais ražošanas apjoms, tūkst. t

Indijas importa apjoms, tūkst. t

Indijas iekšzemes patēriņš, tūkst. t

Indijas eksporta apjoms, tūkst. t

| (185) | Dati raksturo eksporta ierobežojumu ietekmi uz dzelzsrūdas iekšzemes tirgu Indijā. |
| --- | --- |

(185)

Dati raksturo eksporta ierobežojumu ietekmi uz dzelzsrūdas iekšzemes tirgu Indijā.

| (186) | Politikas redzamākais rezultāts ir dzelzsrūdas eksporta apjomu būtiskais samazinājums pēc mērķtiecīgo eksporta ierobežojumu noteikšanas 2007. gadā un pēc tam vēlreiz pēc to paplašināšanas 2011. gadā. Tādējādi mērķtiecīgie eksporta ierobežojumi sasniedza Indijas valdības mērķi atturēt no eksporta un nodrošināt dzelzsrūdas pieejamību lejasposma iekšzemes nozarēm par zemākām cenām. |
| --- | --- |

(186)

Politikas redzamākais rezultāts ir dzelzsrūdas eksporta apjomu būtiskais samazinājums pēc mērķtiecīgo eksporta ierobežojumu noteikšanas 2007. gadā un pēc tam vēlreiz pēc to paplašināšanas 2011. gadā. Tādējādi mērķtiecīgie eksporta ierobežojumi sasniedza Indijas valdības mērķi atturēt no eksporta un nodrošināt dzelzsrūdas pieejamību lejasposma iekšzemes nozarēm par zemākām cenām.

| (187) | Dzelzsrūdas ražošanas tendences liecina, ka iekšzemes ražošana pārsvarā bija stabila līdz 2011. gadam, kad tā sāka samazināties. Nešķiet, ka šā samazinājuma cēlonis būtu kāda ražošanas pielāgošana eksporta ierobežojumiem, ko īstenotu dzelzsrūdas ieguves uzņēmumi; drīzāk to var lielākoties izskaidrot ar vairākiem tiesas lēmumiem par raktuvju slēgšanu, kas pamatoti ar apgalvojumiem par nelikumīgu rūdas ieguvi un pārkāpumiem vides jomā, piemēram, Karnātakas, Orisas un Goas štatā. |
| --- | --- |

(187)

Dzelzsrūdas ražošanas tendences liecina, ka iekšzemes ražošana pārsvarā bija stabila līdz 2011. gadam, kad tā sāka samazināties. Nešķiet, ka šā samazinājuma cēlonis būtu kāda ražošanas pielāgošana eksporta ierobežojumiem, ko īstenotu dzelzsrūdas ieguves uzņēmumi; drīzāk to var lielākoties izskaidrot ar vairākiem tiesas lēmumiem par raktuvju slēgšanu, kas pamatoti ar apgalvojumiem par nelikumīgu rūdas ieguvi un pārkāpumiem vides jomā, piemēram, Karnātakas, Orisas un Goas štatā.

| (188) | Pēc informācijas izpaušanas ECL apgalvo – ja Indijas valdības mērķis bijis nodrošināt dzelzsrūdas pārprodukciju, lai iekšzemes lietotājiem nodrošinātu dzelzsrūdas pieejamību par zemām cenām, šķiet neloģiski, ka Augstākā tiesa un štatu tiesas aizliedz dzelzsrūdas ieguvi minētajos štatos. Indijas valdībai būtu varējusi apstrīdēt šo raktuvju slēgšanu. |
| --- | --- |

(188)

Pēc informācijas izpaušanas ECL apgalvo – ja Indijas valdības mērķis bijis nodrošināt dzelzsrūdas pārprodukciju, lai iekšzemes lietotājiem nodrošinātu dzelzsrūdas pieejamību par zemām cenām, šķiet neloģiski, ka Augstākā tiesa un štatu tiesas aizliedz dzelzsrūdas ieguvi minētajos štatos. Indijas valdībai būtu varējusi apstrīdēt šo raktuvju slēgšanu.

ECL

| (189) | Komisija norāda, ka Indijas tiesu sistēma nav atkarīga no Indijas valdības, un tai ir saistoši tikai tiesību akti. Komisijas rīcībā esošā informācija arī liecina, ka raktuves tika slēgtas valsts vides un ieguves tiesību aktu pārkāpumu dēļ. Kā jau skaidrots 162. apsvērumā, šķiet, ka valdības politikā attiecībā uz dzelzsrūdu vienlaikus tika īstenots gan ekonomikas, gan vides mērķis. Tāpēc tas, ka netika apstrīdēti tiesas lēmumi, kas attiecās uz šīs politikas vides pīlāru, nenozīmē, ka valdība anulēja tās ekonomikas pīlāru. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(189)

Komisija norāda, ka Indijas tiesu sistēma nav atkarīga no Indijas valdības, un tai ir saistoši tikai tiesību akti. Komisijas rīcībā esošā informācija arī liecina, ka raktuves tika slēgtas valsts vides un ieguves tiesību aktu pārkāpumu dēļ. Kā jau skaidrots 162. apsvērumā, šķiet, ka valdības politikā attiecībā uz dzelzsrūdu vienlaikus tika īstenots gan ekonomikas, gan vides mērķis. Tāpēc tas, ka netika apstrīdēti tiesas lēmumi, kas attiecās uz šīs politikas vides pīlāru, nenozīmē, ka valdība anulēja tās ekonomikas pīlāru. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

| (190) | Kaut arī dzelzsrūdas ražošanas apjoms samazinājās, Indijas tirgus liecina par pastāvīgu un iracionālu jaudas pārpalikumu, salīdzinot ar iekšzemes patēriņa un eksporta summu, no kuras atņemti importētie apjomi. Tas izraisa pārmērīgu dzelzsrūdas piedāvājumu iekšzemes tirgū, ko atzinusi un centusies panākt Indijas valdība. |
| --- | --- |

(190)

Kaut arī dzelzsrūdas ražošanas apjoms samazinājās, Indijas tirgus liecina par pastāvīgu un iracionālu jaudas pārpalikumu, salīdzinot ar iekšzemes patēriņa un eksporta summu, no kuras atņemti importētie apjomi. Tas izraisa pārmērīgu dzelzsrūdas piedāvājumu iekšzemes tirgū, ko atzinusi un centusies panākt Indijas valdība.

| (191) | Pēc informācijas atklāšanas, norādot uz 183. apsvērumā iekļauto tabulu, ECL apgalvo, ka Komisija nav analizējusi apstākli, ka Indijas dzelzsrūdas eksporta apjoms bija liels un turpinājās arī pēc tam, kad 2011. gada decembrī līdz 30 % tika paaugstināts dzelzsrūdas eksporta nodoklis. |
| --- | --- |

(191)

Pēc informācijas atklāšanas, norādot uz 183. apsvērumā iekļauto tabulu, ECL apgalvo, ka Komisija nav analizējusi apstākli, ka Indijas dzelzsrūdas eksporta apjoms bija liels un turpinājās arī pēc tam, kad 2011. gada decembrī līdz 30 % tika paaugstināts dzelzsrūdas eksporta nodoklis.

ECL

| (192) | Komisija uzsvēra, ka dzelzsrūdas eksporta nodoklis tika uzlikts nevis tādēļ, lai pilnīgi apturētu eksportu, bet gan tādēļ, lai samazinātu eksporta apjomu, vienlaikus palielinot pieejamību iekšzemes tirgū. Tāpēc nav pamatoti gaidīt, ka pēc eksporta nodokļa uzlikšanas eksports izbeigsies. Tomēr Komisija konstatēja, ka eksporta nodoklis tūlīt pēc tā ieviešanas ievērojami ietekmēja eksporta apjomu. Proti, 2012.–2013. gadā eksporta apjoms samazinājās par vairāk nekā 60 %, salīdzinot ar 2011.–2012. gadu, un turpināja ievērojami samazināties, 2014.–2015. gadā krasi pazeminoties pat par 84 %, salīdzinot ar 2011.–2012. gadu. Tajā pašā laikā 187. apsvērumā izklāstīto iemeslu dēļ no 2011.–2012. gada līdz 2014.–2015. gadam ražošanas apjoms samazinājās tikai par 24 %. Tādējādi tajā pašā laikposmā dzelzsrūdas pieejamība pārdošanai iekšzemes tirgū nemainījās. Tādējādi ir skaidri redzams, ka eksporta nodoklis sasniedzis mērķi samazināt dzelzsrūdas eksporta apjomu. |
| --- | --- |

(192)

Komisija uzsvēra, ka dzelzsrūdas eksporta nodoklis tika uzlikts nevis tādēļ, lai pilnīgi apturētu eksportu, bet gan tādēļ, lai samazinātu eksporta apjomu, vienlaikus palielinot pieejamību iekšzemes tirgū. Tāpēc nav pamatoti gaidīt, ka pēc eksporta nodokļa uzlikšanas eksports izbeigsies. Tomēr Komisija konstatēja, ka eksporta nodoklis tūlīt pēc tā ieviešanas ievērojami ietekmēja eksporta apjomu. Proti, 2012.–2013. gadā eksporta apjoms samazinājās par vairāk nekā 60 %, salīdzinot ar 2011.–2012. gadu, un turpināja ievērojami samazināties, 2014.–2015. gadā krasi pazeminoties pat par 84 %, salīdzinot ar 2011.–2012. gadu. Tajā pašā laikā 187. apsvērumā izklāstīto iemeslu dēļ no 2011.–2012. gada līdz 2014.–2015. gadam ražošanas apjoms samazinājās tikai par 24 %. Tādējādi tajā pašā laikposmā dzelzsrūdas pieejamība pārdošanai iekšzemes tirgū nemainījās. Tādējādi ir skaidri redzams, ka eksporta nodoklis sasniedzis mērķi samazināt dzelzsrūdas eksporta apjomu.

| (193) | Pēc informācijas izpaušanas ECL apgalvo, ka Komisijai būtu bijis jāsalīdzina arī pašpatēriņam paredzētās un pārējās dzels rūdas ieguve Indijā. ECL apgalvo, ka izmantošanas nozīme vienmēr ir bijusi ievērojama, toties pašpatēriņam paredzētā dzelzsrūdas ieguve laikposmā no 2009.–2010. gada līdz 2013.–2014. gadam samazinājās par 41 %, tādējādi arī daļēji izskaidrojama to uzņēmumu eksporta apjoma samazināšanās no 2009.–2010. gada, kuru ieguve nav pašpatēriņam. |
| --- | --- |

(193)

Pēc informācijas izpaušanas ECL apgalvo, ka Komisijai būtu bijis jāsalīdzina arī pašpatēriņam paredzētās un pārējās dzels rūdas ieguve Indijā. ECL apgalvo, ka izmantošanas nozīme vienmēr ir bijusi ievērojama, toties pašpatēriņam paredzētā dzelzsrūdas ieguve laikposmā no 2009.–2010. gada līdz 2013.–2014. gadam samazinājās par 41 %, tādējādi arī daļēji izskaidrojama to uzņēmumu eksporta apjoma samazināšanās no 2009.–2010. gada, kuru ieguve nav pašpatēriņam.

ECL

ECL

| (194) | Kā redzams nākamajā tabulā, šis apgalvojums neatbilst faktiem (48). | 2009–2010 | 2010–2011 | 2011–2012 | 2012–2013 | 2013–2014 | 2014–2015 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pašpatēriņam
  (tūkst. t) | 43 797 | 44 761 | 42 967 | 44 961 | 50 099 | 43 885 |
| Indekss | 100 | 102 | 98 | 103 | 114 | 100 |
| Nav pašpatēriņam
  (tūkst. t) | 174 756 | 162 396 | 125 615 | 91 657 | 102 334 | 84 302 |
| Indekss | 100 | 93 | 72 | 52 | 59 | 48 |
| Kopējais ražošanas apjoms
  (tūkst. t) | 218 553 | 207 157 | 168 582 | 136 618 | 152 433 | 128 187 |

(194)

Kā redzams nākamajā tabulā, šis apgalvojums neatbilst faktiem (48).

48

2009–2010

2010–2011

2011–2012

2012–2013

2013–2014

2014–2015

Pašpatēriņam

(tūkst. t)

43 797

44 761

42 967

44 961

50 099

43 885

Indekss

Indekss

100

100

102

102

98

98

103

103

114

114

100

100

Nav pašpatēriņam

(tūkst. t)

174 756

162 396

125 615

91 657

102 334

84 302

Indekss

Indekss

100

100

93

93

72

72

52

52

59

59

48

48

Kopējais ražošanas apjoms

(tūkst. t)

218 553

207 157

168 582

136 618

152 433

128 187

| (195) | Kopš 2011.–2012. gada patiešām samazinājās ražošanas apjoms, kas nebija paredzēts pašpatēriņam. Kā jau skaidrots, samazināšanos galvenokārt izraisījusi raktuvju slēgšana šajā laikposmā. Tomēr nevar uzskatīt, ka tā ražošanas apjoma samazinājums, kas nebija paredzēts pašpatēriņam, izraisīja eksporta apjoma samazināšanos. Kā redzams 183. apsvēruma tabulā, no 2012.–2013. gada līdz 2014.–2015. gadam eksporta apjoms samazinājās par 59 % (kad to ietekmēja eksporta nodokļa paaugstinājums līdz 30 %), savukārt tajā pašā laikposmā ražošanas apjoms, kas nebija paredzēts pašpatēriņam, samazinājās tikai par 8 %. Tāpēc apgalvojums tiek noraidīts. |
| --- | --- |

(195)

Kopš 2011.–2012. gada patiešām samazinājās ražošanas apjoms, kas nebija paredzēts pašpatēriņam. Kā jau skaidrots, samazināšanos galvenokārt izraisījusi raktuvju slēgšana šajā laikposmā. Tomēr nevar uzskatīt, ka tā ražošanas apjoma samazinājums, kas nebija paredzēts pašpatēriņam, izraisīja eksporta apjoma samazināšanos. Kā redzams 183. apsvēruma tabulā, no 2012.–2013. gada līdz 2014.–2015. gadam eksporta apjoms samazinājās par 59 % (kad to ietekmēja eksporta nodokļa paaugstinājums līdz 30 %), savukārt tajā pašā laikposmā ražošanas apjoms, kas nebija paredzēts pašpatēriņam, samazinājās tikai par 8 %. Tāpēc apgalvojums tiek noraidīts.

| (196) | ECL apgalvo arī, ka Komisijai būtu bijis jāņem vērā arī dažādu kategoriju dzelzsrūdas izmantošanas tendences. Proti, attiecībā uz tādu kategoriju dzelzsrūdu, ko visvairāk izmanto plastiskā čuguna cauruļu ražotāji, laikposmā no 2010.–2011. gada līdz 2013.–2014. gadam 60–62 % dzelzsrūdas smalknes ieguves apjoms samazinājās par 44 %, savukārt laikposmā no 2009.–2010. gada līdz 2013.–2014. gadam 62–65 % dzelzsrūdas smalknes ieguves apjoms samazinājās par 30 %. |
| --- | --- |

(196)

ECL apgalvo arī, ka Komisijai būtu bijis jāņem vērā arī dažādu kategoriju dzelzsrūdas izmantošanas tendences. Proti, attiecībā uz tādu kategoriju dzelzsrūdu, ko visvairāk izmanto plastiskā čuguna cauruļu ražotāji, laikposmā no 2010.–2011. gada līdz 2013.–2014. gadam 60–62 % dzelzsrūdas smalknes ieguves apjoms samazinājās par 44 %, savukārt laikposmā no 2009.–2010. gada līdz 2013.–2014. gadam 62–65 % dzelzsrūdas smalknes ieguves apjoms samazinājās par 30 %.

ECL

| (197) | Augstākās kvalitātes dzelzsrūdas ieguves tendences atbilst minētajām kopējām dzelzsrūdas ieguves tendencēm. Tāpēc Komisija konstatēja, ka šīs tendences neietekmē secinājumus, kas izdarīti 183.–187. apsvērumā. |
| --- | --- |

(197)

Augstākās kvalitātes dzelzsrūdas ieguves tendences atbilst minētajām kopējām dzelzsrūdas ieguves tendencēm. Tāpēc Komisija konstatēja, ka šīs tendences neietekmē secinājumus, kas izdarīti 183.–187. apsvērumā.

| (198) | Dzelzsrūdas imports uz Indiju vienmēr ir bijis nenozīmīgs pēc apjoma un vērtības. 2012.–2013. nodokļu gadā bija vērojams neliels importa apjoma palielinājums, bet nākamajā gadā tas atkal saruka. 2014.–2015. gadā imports vēlreiz palielinājās, sasniedzot vēsturiski augstāko līmeni, kaut arī joprojām nesasniedza 10 % no Indijas iekšzemes ražošanas apjoma. |
| --- | --- |

(198)

Dzelzsrūdas imports uz Indiju vienmēr ir bijis nenozīmīgs pēc apjoma un vērtības. 2012.–2013. nodokļu gadā bija vērojams neliels importa apjoma palielinājums, bet nākamajā gadā tas atkal saruka. 2014.–2015. gadā imports vēlreiz palielinājās, sasniedzot vēsturiski augstāko līmeni, kaut arī joprojām nesasniedza 10 % no Indijas iekšzemes ražošanas apjoma.

| (199) | Šīs izmaiņas jau pēc izmeklēšanas perioda beigām izraisīja pašreizējā situācija, kad starptautiskā tirgus cenas ir ārkārtīgi zemas saistībā ar dzelzsrūdas piedāvājuma pieaugumu (visas galvenās ražojošās valstis – Austrālija, Brazīlija un Dienvidāfrika – palielināja ražošanu) un no tā izrietošo dzelzsrūdas pieprasījuma samazināšanos, ko izraisīja Ķīnas izaugsmes tempu palēnināšanās un pasaules ekonomiskā situācija. |
| --- | --- |

(199)

Šīs izmaiņas jau pēc izmeklēšanas perioda beigām izraisīja pašreizējā situācija, kad starptautiskā tirgus cenas ir ārkārtīgi zemas saistībā ar dzelzsrūdas piedāvājuma pieaugumu (visas galvenās ražojošās valstis – Austrālija, Brazīlija un Dienvidāfrika – palielināja ražošanu) un no tā izrietošo dzelzsrūdas pieprasījuma samazināšanos, ko izraisīja Ķīnas izaugsmes tempu palēnināšanās un pasaules ekonomiskā situācija.

| (200) | Bez tam Komisija analizēja, vai un kāda bija Indijas valdības noteikto eksporta ierobežojumu izraisītā dzelzsrūdas pārmērīgā piedāvājuma ietekme uz dzelzsrūdas iekšzemes cenu Indijā. |
| --- | --- |

(200)

Bez tam Komisija analizēja, vai un kāda bija Indijas valdības noteikto eksporta ierobežojumu izraisītā dzelzsrūdas pārmērīgā piedāvājuma ietekme uz dzelzsrūdas iekšzemes cenu Indijā.

| (201) | Komisija aprēķināja dzelzsrūdas vidējo iekšzemes cenu Indijā, pamatojoties uz datiem, ko ik mēnesi publicē Indijas raktuvju birojs (IBM) valsts līmenī un sadalījumā pa štatiem, atsevišķi pa kategorijām (gabali un smalkne) un pēc dzelzs satura (49). |
| --- | --- |

(201)

Komisija aprēķināja dzelzsrūdas vidējo iekšzemes cenu Indijā, pamatojoties uz datiem, ko ik mēnesi publicē Indijas raktuvju birojs (IBM) valsts līmenī un sadalījumā pa štatiem, atsevišķi pa kategorijām (gabali un smalkne) un pēc dzelzs satura (49).

IBM

49

| (202) | Šo cenu pamatā ir deklarācijas, ko IBM iesniedza raktuves saskaņā ar Indijas Minerālu aizsardzības un attīstības noteikumiem (MCDR), tādēļ tās ir uzskatāmas par reprezentatīvākām nekā cenas, ko publicē specializētā prese attiecībā uz konkrētiem uzņēmumiem (piemēram, Valsts minerālu izstrādes korporāciju – NMDC) vai atsevišķiem reģioniem Indijā. |
| --- | --- |

(202)

Šo cenu pamatā ir deklarācijas, ko IBM iesniedza raktuves saskaņā ar Indijas Minerālu aizsardzības un attīstības noteikumiem (MCDR), tādēļ tās ir uzskatāmas par reprezentatīvākām nekā cenas, ko publicē specializētā prese attiecībā uz konkrētiem uzņēmumiem (piemēram, Valsts minerālu izstrādes korporāciju – NMDC) vai atsevišķiem reģioniem Indijā.

| (203) | No visām kategorijām Komisija analizēja dzelzsrūdas smalknes vidējo cenu tendenci ar dzelzs saturu no 60 līdz 65 %, jo tā ir kvalitāte, ko visvairāk izmanto attiecīgā ražojuma ražotāji Indijā. Tomēr šāds detalizēts datu sadalījums pa kategorijām bija pieejams tikai par laikposmu no 2009. gada vidus. Tādējādi attiecībā uz iepriekšējiem gadiem Komisija izmantoja datus par Indijas vidējo iekšzemes cenu visām dzelzsrūdas kategorijām un veidiem (arī ietverot vidējo atlīdzību 14 % apmērā, nodokļus 2 % apmērā un transportēšanu par 900 INR/t), nenošķirot atsevišķi dažādus veidus (gabalus un smalkni) un atšķirīgu dzelzs saturu. Vidējās transportēšanas izmaksas tika pamatotas ar izmaksām, ko ziņoja abi ražotāji eksportētāji. Pamatojoties uz viena ražotāja eksportētāja sniegtajiem izmaksu datiem, kas tika pārbaudīti, Komisija pieskaitīja vēl 25 INR, lai segtu pārvadāšanas un iekraušanas izmaksas no raktuvēm līdz vilcienam/kravas automobilim. Atlīdzības un nodokļu aprēķināšanas metodes pamatā bija Indijas valdības iesniegtie dati, un šī metode vēlāk tika izklāstīta ražotājiem eksportētājiem. |
| --- | --- |

(203)

No visām kategorijām Komisija analizēja dzelzsrūdas smalknes vidējo cenu tendenci ar dzelzs saturu no 60 līdz 65 %, jo tā ir kvalitāte, ko visvairāk izmanto attiecīgā ražojuma ražotāji Indijā. Tomēr šāds detalizēts datu sadalījums pa kategorijām bija pieejams tikai par laikposmu no 2009. gada vidus. Tādējādi attiecībā uz iepriekšējiem gadiem Komisija izmantoja datus par Indijas vidējo iekšzemes cenu visām dzelzsrūdas kategorijām un veidiem (arī ietverot vidējo atlīdzību 14 % apmērā, nodokļus 2 % apmērā un transportēšanu par 900 INR/t), nenošķirot atsevišķi dažādus veidus (gabalus un smalkni) un atšķirīgu dzelzs saturu. Vidējās transportēšanas izmaksas tika pamatotas ar izmaksām, ko ziņoja abi ražotāji eksportētāji. Pamatojoties uz viena ražotāja eksportētāja sniegtajiem izmaksu datiem, kas tika pārbaudīti, Komisija pieskaitīja vēl 25 INR, lai segtu pārvadāšanas un iekraušanas izmaksas no raktuvēm līdz vilcienam/kravas automobilim. Atlīdzības un nodokļu aprēķināšanas metodes pamatā bija Indijas valdības iesniegtie dati, un šī metode vēlāk tika izklāstīta ražotājiem eksportētājiem.

| (204) | Vidējā iekšzemes cena dzelzsrūdas smalknei ar dzelzs saturu no 60 līdz 65 % tika salīdzināta ar vidējo dzelzsrūdas smalknes cenu ar dzelzs saturu 62 % (50), kas importēta Ķīnā (CFR Tiaņdzjiņas (Tianjin) ostā), saskaņā ar Starptautiskā Valūtas fonda publicētajiem datiem (51). Ķīna ir lielākā dzelzsrūdas importētāja, un importa cena Ķīnā tiek uzskatīta par šīs preces standartcenu. |
| --- | --- |

(204)

Vidējā iekšzemes cena dzelzsrūdas smalknei ar dzelzs saturu no 60 līdz 65 % tika salīdzināta ar vidējo dzelzsrūdas smalknes cenu ar dzelzs saturu 62 % (50), kas importēta Ķīnā (CFR Tiaņdzjiņas (Tianjin) ostā), saskaņā ar Starptautiskā Valūtas fonda publicētajiem datiem (51). Ķīna ir lielākā dzelzsrūdas importētāja, un importa cena Ķīnā tiek uzskatīta par šīs preces standartcenu.

50

Tianjin

51

| (205) | Lai izslēgtu starptautisko kravas pārvadājumu izmaksas, vidējā iekšzemes cena tika salīdzināta arī ar FOB cenu dzelzsrūdas eksportam no Austrālijas. Austrālija ir lielākā dzelzsrūdas ražotāja, un tās FOB eksporta cena ir reprezentatīva arī starptautiskā tirgus cenām. Līdzīgi kā ar Indijas iekšzemes cenām, arī Austrālijas dati ir pieejami tikai apkopotā veidā gabaliem un smalknei (52). No cita avota ir pieejamas arī FOB Austrālijas eksporta cenas, taču tikai smalknei (53). |
| --- | --- |

(205)

Lai izslēgtu starptautisko kravas pārvadājumu izmaksas, vidējā iekšzemes cena tika salīdzināta arī ar FOB cenu dzelzsrūdas eksportam no Austrālijas. Austrālija ir lielākā dzelzsrūdas ražotāja, un tās FOB eksporta cena ir reprezentatīva arī starptautiskā tirgus cenām. Līdzīgi kā ar Indijas iekšzemes cenām, arī Austrālijas dati ir pieejami tikai apkopotā veidā gabaliem un smalknei (52). No cita avota ir pieejamas arī FOB Austrālijas eksporta cenas, taču tikai smalknei (53).

52

53

| (206) | Pēc informācijas izpaušanas ECL lūdz koriģēt uz leju Austrālijas FOB cenas un Ķīnas CFR cenas, ņemot vērā mitruma trūkumu (2 % gabaliem un 8 % smalknei) un pārvadāšanas radītus zudumus (2 %), kas attiecībā uz eksportu, iespējams, ir lielāki nekā iekšzemes cenām. Ražotājs eksportētājs prasa arī koriģēt Austrālijas FOB cenas, ņemot vērā dokeru pakalpojumu izmaksas (54), jo šīs izmaksas noteikti ir iekļautas Austrālijas FOB cenās, savukārt šādu izmaksu nav Indijā, ja dzelzsrūdu pārdod iekšzemes tirgū. |
| --- | --- |

(206)

Pēc informācijas izpaušanas ECL lūdz koriģēt uz leju Austrālijas FOB cenas un Ķīnas CFR cenas, ņemot vērā mitruma trūkumu (2 % gabaliem un 8 % smalknei) un pārvadāšanas radītus zudumus (2 %), kas attiecībā uz eksportu, iespējams, ir lielāki nekā iekšzemes cenām. Ražotājs eksportētājs prasa arī koriģēt Austrālijas FOB cenas, ņemot vērā dokeru pakalpojumu izmaksas (54), jo šīs izmaksas noteikti ir iekļautas Austrālijas FOB cenās, savukārt šādu izmaksu nav Indijā, ja dzelzsrūdu pārdod iekšzemes tirgū.

ECL

54

| (207) | Komisija piekrīt koriģēt uz leju Austrālijas FOB cenas, ņemot vērā mitruma trūkumu, jo Indijas statistikas dati attiecas uz dzelzsrūdu, kurā ir mitrums. Turklāt mitruma satura atšķirības dzelzsrūdas smalknei un gabaliem varēja pārbaudīt, salīdzinot ar sūdzībā minētajiem datiem. Austrālijas varas iestāžu (Austrālijas Rūpniecības, inovācijas un zinātnes departaments) paziņotās Austrālijas FOB cenas ir pieejamas apkopotā veidā, kur nošķirti gabali un smalkni, korekcija tika veikta, izmantojot kopējā “smalknes un gabalu groza” vidējo svērto vērtību (– 6,75 %). |
| --- | --- |

(207)

Komisija piekrīt koriģēt uz leju Austrālijas FOB cenas, ņemot vērā mitruma trūkumu, jo Indijas statistikas dati attiecas uz dzelzsrūdu, kurā ir mitrums. Turklāt mitruma satura atšķirības dzelzsrūdas smalknei un gabaliem varēja pārbaudīt, salīdzinot ar sūdzībā minētajiem datiem. Austrālijas varas iestāžu (Austrālijas Rūpniecības, inovācijas un zinātnes departaments) paziņotās Austrālijas FOB cenas ir pieejamas apkopotā veidā, kur nošķirti gabali un smalkni, korekcija tika veikta, izmantojot kopējā “smalknes un gabalu groza” vidējo svērto vērtību (– 6,75 %).

| (208) | Komisija nolēma arī atņemt dokeru pakalpojumu izmaksas no Austrālijas FOB cenām. Faktiski vairums ostā sniegto dokeru pakalpojumu ir saistīti ar dzelzsrūdas pārvietošanu ostas teritorijā un pēc tam – iekraušanu kuģī. Šādas izmaksas nerodas pēc dzelzsrūdas izkraušanas no kravas automobiļa Indijas rūpnīcā, tāpēc tās tika atņemtas no Austrālijas FOB cenām. Tādējādi tā taisnīgi salīdzināja Indijas iekšzemes cenas dzelzsrūdai, kas no Indijas raktuves nogādāta Indijas rūpnīcā (taču nav izkrauta rūpnīcā), un Austrālijas iekšzemes cenas dzelzsrūdai, kas nogādāta no raktuves ostā (taču nav izkrauta ostā). |
| --- | --- |

(208)

Komisija nolēma arī atņemt dokeru pakalpojumu izmaksas no Austrālijas FOB cenām. Faktiski vairums ostā sniegto dokeru pakalpojumu ir saistīti ar dzelzsrūdas pārvietošanu ostas teritorijā un pēc tam – iekraušanu kuģī. Šādas izmaksas nerodas pēc dzelzsrūdas izkraušanas no kravas automobiļa Indijas rūpnīcā, tāpēc tās tika atņemtas no Austrālijas FOB cenām. Tādējādi tā taisnīgi salīdzināja Indijas iekšzemes cenas dzelzsrūdai, kas no Indijas raktuves nogādāta Indijas rūpnīcā (taču nav izkrauta rūpnīcā), un Austrālijas iekšzemes cenas dzelzsrūdai, kas nogādāta no raktuves ostā (taču nav izkrauta ostā).

| (209) | Tomēr Komisija noraida lūgumu veikt korekciju attiecībā uz pārvadāšanas zudumiem, jo no informācijas dažādos avotos tā nevarēja pārliecinoši noteikt, ka FOB cenās ir iekļauti pārvadāšanas zudumi un ka šie pārvadāšanas zudumi ir par 2 % lielāki nekā zudumi, ko varētu būt radījusi pārvadāšana, ja dzelzsrūdu pārdotu iekšzemes tirgū. |
| --- | --- |

(209)

Tomēr Komisija noraida lūgumu veikt korekciju attiecībā uz pārvadāšanas zudumiem, jo no informācijas dažādos avotos tā nevarēja pārliecinoši noteikt, ka FOB cenās ir iekļauti pārvadāšanas zudumi un ka šie pārvadāšanas zudumi ir par 2 % lielāki nekā zudumi, ko varētu būt radījusi pārvadāšana, ja dzelzsrūdu pārdotu iekšzemes tirgū.

| (210) | Turklāt ECL apgalvo, ka Austrālijas eksporta cenā ir iekļauts ieguves peļņas nodoklis 22,5 % apmērā un tāpēc Austrālijas cenas nav salīdzināmas ar Indijas dzelzsrūdas cenām. Tomēr informācija ražotāja eksportētāja norādītajā tīmekļa vietnē skaidri parāda, ka šis nodoklis aizstāj atlīdzību, ko maksā dzelzsrūdas ieguves uzņēmumi, kā arī visas atlīdzības, kas samaksātas pirms atlaides piemērošanas (55). Tā kā Indijas cenās ir iekļautas atlīdzības (kā norādīts iepriekšējā apsvērumā), lai nodrošinātu taisnīgu salīdzinājumu, ir pamatoti saglabāt šo Austrālijas cenā iekļauto nodokli. |
| --- | --- |

(210)

Turklāt ECL apgalvo, ka Austrālijas eksporta cenā ir iekļauts ieguves peļņas nodoklis 22,5 % apmērā un tāpēc Austrālijas cenas nav salīdzināmas ar Indijas dzelzsrūdas cenām. Tomēr informācija ražotāja eksportētāja norādītajā tīmekļa vietnē skaidri parāda, ka šis nodoklis aizstāj atlīdzību, ko maksā dzelzsrūdas ieguves uzņēmumi, kā arī visas atlīdzības, kas samaksātas pirms atlaides piemērošanas (55). Tā kā Indijas cenās ir iekļautas atlīdzības (kā norādīts iepriekšējā apsvērumā), lai nodrošinātu taisnīgu salīdzinājumu, ir pamatoti saglabāt šo Austrālijas cenā iekļauto nodokli.

ECL

55

| (211) | Pamatojoties uz šo apstākli, Komisija aprēķināja koriģētu Austrālijas FOB cenu kā vistuvāko iespējamo neizkropļotas Indijas iekšzemes cenu. Dažādu datu kopu salīdzinājums parādīts tabulā un nākamajā diagrammā. | 2006–2007 | 2007–2008 | 2008–2009 | 2009–2010 | 2010–2011 | 2011–2012 | 2012–2013 | 2013–2014 | 2014–2015 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indijas iekšzemes cenas (visas kategorijas un veidi) (56) | 1 803 | 2 197 | 2 480 | 2 330 | 3 143 | 3 564 | 3 712 | 3 363 | 3 903 |
| Indijas iekšzemes cena (smalkne 60–65 %) (56) | 1 803 | 2 197 | 2 480 | 2 931 | 3 038 | 3 914 | 3 569 | 3 117 | 3 676 |
| Ķīnā importētā smalkne, 62 %, CFR Tiaņdzjiņā no AU (57) | 1 545 | 1 716 | 2 966 | 4 481 | 7 229 | 7 582 | 7 121 | 7 948 | 5 017 |
| Austrālijas FOB IODEX (smalkne tikai 62 %) (58) | nav pieejams | nav pieejams | 2 758 | 4 167 | 6 723 | 7 193 | 6 692 | 7 138 | 4 557 |
| Austrālijas FOB (visas kategorijas un veidi) 62 % (59) | 1 884 | 2 365 | 3 448 | 3 359 | 5 225 | 7 083 | 6 152 | 6 755 | 5 130 |
| Koriģēta Austrālijas FOB (visas kategorijas un veidi) 62 % (60) | 1 396 | 1 844 | 2 854 | 2 771 | 4 510 | 6 241 | 5 374 | 5 936 | 4 421 |

(211)

Pamatojoties uz šo apstākli, Komisija aprēķināja koriģētu Austrālijas FOB cenu kā vistuvāko iespējamo neizkropļotas Indijas iekšzemes cenu. Dažādu datu kopu salīdzinājums parādīts tabulā un nākamajā diagrammā.

2006–2007

2007–2008

2008–2009

2009–2010

2010–2011

2011–2012

2012–2013

2013–2014

2014–2015

Indijas iekšzemes cenas (visas kategorijas un veidi) (56)

56

1 803

2 197

2 480

2 330

3 143

3 564

3 712

3 363

3 903

Indijas iekšzemes cena (smalkne 60–65 %) (56)

56

1 803

2 197

2 480

2 931

3 038

3 914

3 569

3 117

3 676

Ķīnā importētā smalkne, 62 %, CFR Tiaņdzjiņā no AU (57)

57

1 545

1 716

2 966

4 481

7 229

7 582

7 121

7 948

5 017

Austrālijas FOB IODEX (smalkne tikai 62 %) (58)

58

nav pieejams

nav pieejams

2 758

4 167

6 723

7 193

6 692

7 138

4 557

Austrālijas FOB (visas kategorijas un veidi) 62 % (59)

59

1 884

2 365

3 448

3 359

5 225

7 083

6 152

6 755

5 130

Koriģēta Austrālijas FOB (visas kategorijas un veidi) 62 % (60)

60

1 396

1 844

2 854

2 771

4 510

6 241

5 374

5 936

4 421

FOB Austrālijas IODEX (62 % Fe smalknē) kopš 2008. gada jūn.

Austrālijas FOB 62 %, visa dzelzsrūda pārrēķināta INR/t

Koriģ. Austrālijas FOB 62%, visa dzelzsrūda pārrēķināta INR/t (– 6,8% t sausas vielas uz t mitras vielas un – 360 INR dokeru pakalp.)

Ķīnā importētā smalkne 62 % CFR Tiaņdzjiņā no AU (pārrēķināta INR/t)

Indijas vid. iekšz. cena / t no raktuvēm (smalkne 60–65 %), iesk. atlīdzību, nodokļus un transportēšanu [nav datu sadalījuma par laiku pirms 2009. g. maija]

Indijas vid. iekšz. cena / t no raktuvēm (visas dzelzsrūdas kategorijas un veidi), iesk. atlīdzību, nodokļus un transportēšanu

| (212) | Salīdzinājums liecina, ka Indijas valdības iejaukšanās attiecībā uz dzelzsrūdu izraisījusi būtisku dzelzsrūdas eksporta samazinājumu un pārmērīgu piedāvājumu Indijā un tā ietekmējusi arī dzelzsrūdas iekšzemes cenas. Pirmkārt, no 2008. gada dzelzsrūdas iekšzemes cenas Indijā pastāvīgi bija zemākas nekā starptautiskā tirgus cenas. Otrkārt, kaut arī laikposmā no 2008. līdz 2011. gadam atbilstoši diviem laika momentiem, kad tika noteikti eksporta ierobežojumi (2007./2008. gadā) un kad tie tika pastiprināti (2011. gadā), starptautiskā tirgus cenas būtiski palielinājās, dzelzsrūdas iekšzemes cenu tendence Indijā drīzāk bija lēzena, jo tā bija nošķirta no situācijas pārējā pasaulē, kura šo tendenci neietekmēja. |
| --- | --- |

(212)

Salīdzinājums liecina, ka Indijas valdības iejaukšanās attiecībā uz dzelzsrūdu izraisījusi būtisku dzelzsrūdas eksporta samazinājumu un pārmērīgu piedāvājumu Indijā un tā ietekmējusi arī dzelzsrūdas iekšzemes cenas. Pirmkārt, no 2008. gada dzelzsrūdas iekšzemes cenas Indijā pastāvīgi bija zemākas nekā starptautiskā tirgus cenas. Otrkārt, kaut arī laikposmā no 2008. līdz 2011. gadam atbilstoši diviem laika momentiem, kad tika noteikti eksporta ierobežojumi (2007./2008. gadā) un kad tie tika pastiprināti (2011. gadā), starptautiskā tirgus cenas būtiski palielinājās, dzelzsrūdas iekšzemes cenu tendence Indijā drīzāk bija lēzena, jo tā bija nošķirta no situācijas pārējā pasaulē, kura šo tendenci neietekmēja.

| (213) | Tādējādi Indijas valdības mērķtiecīgie eksporta ierobežojumi sasniedza mērķi padarīt dzelzsrūdu pieejamu iekšzemes nozarēm par zemākām cenām, saglabājot Indijas iekšzemes cenu stabilitāti, lai gan pasaules tirgū dzelzsrūdas cenas būtiski palielinājās. Nav neviena cita iemesla tam, kādēļ Indijas cenas nepiemērojās starptautiskā tirgus cenu tendencēm, kā vienīgi Indijas valdības noteiktie mērķtiecīgie eksporta ierobežojumi un citi saistītie pasākumi. Dzelzsrūdas ražotāji Indijā būtu ieguvuši no daudz ienesīgākas tirdzniecības par augstākām starptautiskā tirgus cenām, ja nebūtu šo mērķtiecīgo eksporta ierobežojumu. Tā vietā viņi tika mudināti turpināt ražošanu un nodrošināt dzelzsrūdu iekšzemes tirgū par zemākām cenām. |
| --- | --- |

(213)

Tādējādi Indijas valdības mērķtiecīgie eksporta ierobežojumi sasniedza mērķi padarīt dzelzsrūdu pieejamu iekšzemes nozarēm par zemākām cenām, saglabājot Indijas iekšzemes cenu stabilitāti, lai gan pasaules tirgū dzelzsrūdas cenas būtiski palielinājās. Nav neviena cita iemesla tam, kādēļ Indijas cenas nepiemērojās starptautiskā tirgus cenu tendencēm, kā vienīgi Indijas valdības noteiktie mērķtiecīgie eksporta ierobežojumi un citi saistītie pasākumi. Dzelzsrūdas ražotāji Indijā būtu ieguvuši no daudz ienesīgākas tirdzniecības par augstākām starptautiskā tirgus cenām, ja nebūtu šo mērķtiecīgo eksporta ierobežojumu. Tā vietā viņi tika mudināti turpināt ražošanu un nodrošināt dzelzsrūdu iekšzemes tirgū par zemākām cenām.

| (214) | Pēc informācijas izpaušanas ECL apgalvo, ka ievērojamais importa pieaugums Indijā 2014.–2015. gadā liecina, ka Indijas iekšzemes cenas nav pilnībā atsaistītas no starptautiskā tirgus cenām. Ja Indijas valdība patiešām būtu vēlējusies nodrošināt dzelzsrūdu par atlīdzību, kas mazāka par pienācīgo, tā būtu uzticējusi un norīkojusi dzelzsrūdas ražotājus vēl vairāk samazināt cenas. Turklāt, kā norādīts sūdzībā, Indijas dzelzsrūdas ražotāji, piemēram, NMDC un Rundta, saglabājuši dzelzsrūdas cenas, kas ir daudz augstākas par starptautiskajām cenām. |
| --- | --- |

(214)

Pēc informācijas izpaušanas ECL apgalvo, ka ievērojamais importa pieaugums Indijā 2014.–2015. gadā liecina, ka Indijas iekšzemes cenas nav pilnībā atsaistītas no starptautiskā tirgus cenām. Ja Indijas valdība patiešām būtu vēlējusies nodrošināt dzelzsrūdu par atlīdzību, kas mazāka par pienācīgo, tā būtu uzticējusi un norīkojusi dzelzsrūdas ražotājus vēl vairāk samazināt cenas. Turklāt, kā norādīts sūdzībā, Indijas dzelzsrūdas ražotāji, piemēram, NMDC un Rundta, saglabājuši dzelzsrūdas cenas, kas ir daudz augstākas par starptautiskajām cenām.

ECL

NMDC

Rundta

| (215) | Komisija konstatēja, ka visā ievedmuitas nodokļa piemērošanas periodā Indijas iekšzemes cenas saglabājās zemākas par starptautiskā tirgus cenām un no 2013. gada gandrīz nemaz nemainījās, salīdzinot ar ievērojamo starptautiskā tirgus cenu samazinājumu tajā pašā laikposmā. Turklāt nekas šajā lietā neapstiprina apgalvojumu, ka NMDC un Rundta saglabājuši dzelzsrūdas cenas, kas ir daudz augstākas par starptautiskajām cenām. Tāpēc šis apgalvojums tiek noraidīts. |
| --- | --- |

(215)

Komisija konstatēja, ka visā ievedmuitas nodokļa piemērošanas periodā Indijas iekšzemes cenas saglabājās zemākas par starptautiskā tirgus cenām un no 2013. gada gandrīz nemaz nemainījās, salīdzinot ar ievērojamo starptautiskā tirgus cenu samazinājumu tajā pašā laikposmā. Turklāt nekas šajā lietā neapstiprina apgalvojumu, ka NMDC un Rundta saglabājuši dzelzsrūdas cenas, kas ir daudz augstākas par starptautiskajām cenām. Tāpēc šis apgalvojums tiek noraidīts.

NMDC

Rundta

| (216) | Pēc informācijas izpaušanas Jindal arī apstrīdēja Komisijas konstatējumu par funkciju uzticēšanu, jo dzelzsrūdas ražotāji varēja nolemt (ko viņi arī esot darījuši) samazināt ražošanas apjomu, un cena citos tirgos varēja samazināties, kā tas arī esot noticis. |
| --- | --- |

(216)

Pēc informācijas izpaušanas Jindal arī apstrīdēja Komisijas konstatējumu par funkciju uzticēšanu, jo dzelzsrūdas ražotāji varēja nolemt (ko viņi arī esot darījuši) samazināt ražošanas apjomu, un cena citos tirgos varēja samazināties, kā tas arī esot noticis.

Jindal

| (217) | Attiecībā uz apgalvojumu, ka dzelzsrūdas ražotāji esot nolēmuši samazināt ražošanas apjomu, kā jau paskaidrots 187. apsvērumā, Komisija konstatējusi, ka ražošanas apjoma samazinājumu iepriekš galvenokārt izraisīja nelikumīgo raktuvju slēgšana. Otrkārt, kā paskaidrots 169. apsvērumā, ņemot vērā ievērojamos sākotnējās investīcijas ražošanā, dzelzsrūdas ieguves uzņēmumi ražošanas apjomu nesamazināja. Tāpēc šis apgalvojums tiek noraidīts. |
| --- | --- |

(217)

Attiecībā uz apgalvojumu, ka dzelzsrūdas ražotāji esot nolēmuši samazināt ražošanas apjomu, kā jau paskaidrots 187. apsvērumā, Komisija konstatējusi, ka ražošanas apjoma samazinājumu iepriekš galvenokārt izraisīja nelikumīgo raktuvju slēgšana. Otrkārt, kā paskaidrots 169. apsvērumā, ņemot vērā ievērojamos sākotnējās investīcijas ražošanā, dzelzsrūdas ieguves uzņēmumi ražošanas apjomu nesamazināja. Tāpēc šis apgalvojums tiek noraidīts.

| (218) | Attiecībā uz to, ka cenas samazinājās citos tirgos, Komisija noraida šo apgalvojumu to pašu iemeslu dēļ, kuri izklāstīti 269. apsvērumā. |
| --- | --- |

(218)

Attiecībā uz to, ka cenas samazinājās citos tirgos, Komisija noraida šo apgalvojumu to pašu iemeslu dēļ, kuri izklāstīti 269. apsvērumā.

| (219) | Ņemot vērā minēto, Komisija secina, ka dzelzsrūdas ieguves uzņēmumiem Indijā uzticēts nodrošināt dzelzsrūdu iekšzemes plastisko cauruļu nozarei par atlīdzību, kas mazāka par pienācīgo. |
| --- | --- |

(219)

Ņemot vērā minēto, Komisija secina, ka dzelzsrūdas ieguves uzņēmumiem Indijā uzticēts nodrošināt dzelzsrūdu iekšzemes plastisko cauruļu nozarei par atlīdzību, kas mazāka par pienācīgo.

iv)   Funkcija, kam parasti vajadzētu būt valdības kompetencē un kas pēc būtības neatšķiras no funkcijas, ko parasti veic valdības

Funkcija, kam parasti vajadzētu būt valdības kompetencē un kas pēc būtības neatšķiras no funkcijas, ko parasti veic valdības

| (220) | Pēc galīgās informācijas izpaušanas ECL apgalvo, ka Komisija ir aplūkojusi tikai pirmo no pieciem būtiskajiem kritērijiem (uzticēšana un norīkošana), bet pārējos četrus tā nav aplūkojusi. Komisija noraida šo argumentu, jo jau šajā posmā tā ir sīki izvērtējusi dzelzsrūdas ražotāju būtību (178.–180. apsvērums) un to veiktās funkcijas (181.–219. apsvērums). Vēlāk tā īsumā izklāstīja savus apsvērumus par ceturto un piekto kritēriju. |
| --- | --- |

(220)

Pēc galīgās informācijas izpaušanas ECL apgalvo, ka Komisija ir aplūkojusi tikai pirmo no pieciem būtiskajiem kritērijiem (uzticēšana un norīkošana), bet pārējos četrus tā nav aplūkojusi. Komisija noraida šo argumentu, jo jau šajā posmā tā ir sīki izvērtējusi dzelzsrūdas ražotāju būtību (178.–180. apsvērums) un to veiktās funkcijas (181.–219. apsvērums). Vēlāk tā īsumā izklāstīja savus apsvērumus par ceturto un piekto kritēriju.

ECL

| (221) | Attiecībā uz kritēriju “parasti vajadzētu būt kompetencē”, ko Strīdu izšķiršanas padome (61) vēl nebija skaidrojusi, Komisija uzskatīja, ka valstī esošo izejvielu nodrošināšana valstī esošajiem uzņēmumiem ir funkcija, kam parasti vajadzētu būt valdības kompetencē. Saskaņā ar vispārīgajiem starptautiskajiem tiesību aktiem valstīm ir suverēnas tiesības uz dabas resursiem. Lai gan valstīm lielā mērā ir rīcības brīvība lemt par savu dabas resursu izmantošanu, to suverenitāte parasti tiek īstenota ar valdības regulatīvajām pilnvarām šādi rīkoties. Šajā ziņā nav būtiski, vai valdība parasti pildītu vai nepildītu šo funkciju (62). Tāpēc Komisija secināja, ka Indijas zemes dzīlēs esošās dzelzsrūdas nodrošināšana Indijas tērauda rūpniecībai ir funkcija, kam parasti vajadzētu būt valdības kompetencē. |
| --- | --- |

(221)

Attiecībā uz kritēriju “parasti vajadzētu būt kompetencē”, ko Strīdu izšķiršanas padome (61) vēl nebija skaidrojusi, Komisija uzskatīja, ka valstī esošo izejvielu nodrošināšana valstī esošajiem uzņēmumiem ir funkcija, kam parasti vajadzētu būt valdības kompetencē. Saskaņā ar vispārīgajiem starptautiskajiem tiesību aktiem valstīm ir suverēnas tiesības uz dabas resursiem. Lai gan valstīm lielā mērā ir rīcības brīvība lemt par savu dabas resursu izmantošanu, to suverenitāte parasti tiek īstenota ar valdības regulatīvajām pilnvarām šādi rīkoties. Šajā ziņā nav būtiski, vai valdība parasti pildītu vai nepildītu šo funkciju (62). Tāpēc Komisija secināja, ka Indijas zemes dzīlēs esošās dzelzsrūdas nodrošināšana Indijas tērauda rūpniecībai ir funkcija, kam parasti vajadzētu būt valdības kompetencē.

61

parasti

62

| (222) | Attiecībā uz kritēriju “pēc būtības neatšķiras” Komisija norādīja, ka šā formulējuma izcelsme ir Strīdu izšķiršanas padomes 1960. gada ziņojums par pārskatīšanu saskaņā ar XVI:5. pantu, kur līdzīgs formulējums tika izmantots attiecībā uz ražotāju veiktu nodevu finansēšanu, kas, kā tika uzskatīts, pēc būtības neatšķiras no valdības nodokļu uzlikšanas un subsidēšanas prakses (63). Ņemot vērā šo pamatinformāciju, šis kritērijs jāapstiprina, konstatējot, ka preču nodrošināšana, kas uzticēta privātai organizācijai, pēc būtības neatšķiras no pieņēmuma, ka valdība pati ir nodrošinājusi šīs preces. |
| --- | --- |

(222)

Attiecībā uz kritēriju “pēc būtības neatšķiras” Komisija norādīja, ka šā formulējuma izcelsme ir Strīdu izšķiršanas padomes 1960. gada ziņojums par pārskatīšanu saskaņā ar XVI:5. pantu, kur līdzīgs formulējums tika izmantots attiecībā uz ražotāju veiktu nodevu finansēšanu, kas, kā tika uzskatīts, pēc būtības neatšķiras no valdības nodokļu uzlikšanas un subsidēšanas prakses (63). Ņemot vērā šo pamatinformāciju, šis kritērijs jāapstiprina, konstatējot, ka preču nodrošināšana, kas uzticēta privātai organizācijai, pēc būtības neatšķiras no pieņēmuma, ka valdība pati ir nodrošinājusi šīs preces.

63

| (223) | ECL apgalvo, ka Indijas valdības un Indijas dzelzsrūdas ieguves uzņēmumu atšķirīgās dzelzsrūdas nodrošināšanas prakses cēlonis varēja būt cenu noteikšanas līmenis. Lai gan valdība būtu varējusi noteikt zemu cenu par dzelzsrūdas nodrošināšanu iekšzemes tērauda nozares uzņēmumiem, dzelzsrūdas ieguves uzņēmumiem šādu pilnvaru nav. |
| --- | --- |

(223)

ECL apgalvo, ka Indijas valdības un Indijas dzelzsrūdas ieguves uzņēmumu atšķirīgās dzelzsrūdas nodrošināšanas prakses cēlonis varēja būt cenu noteikšanas līmenis. Lai gan valdība būtu varējusi noteikt zemu cenu par dzelzsrūdas nodrošināšanu iekšzemes tērauda nozares uzņēmumiem, dzelzsrūdas ieguves uzņēmumiem šādu pilnvaru nav.

ECL

| (224) | Tomēr pieņēmums, ka valdība arī būtu varējusi iejaukties tirgus darbībā, nosakot cenas, nerada atšķirību pēc būtības. Šajā gadījumā valdība izvēlējās uzticēt privātiem uzņēmumiem dzelzsrūdas nodrošināšanu par atlīdzību, kas mazāka par pienācīgo un kuras līmenis laiku pa laikam svārstās. Šāda rīcība neatšķiras no valdības prakses, ja tā dzelzsrūdu Indijas tērauda ražotājiem būtu nodrošinājusi tieši par svārstīgām cenām, kuras tai būtu bijis jāfiksē dienai vai mēnesim, ņemot vērā konkrētus rādītājus attiecībā uz Indijas iekšzemes pieprasījumu un piedāvājumu. Tāpēc nav atšķirības pēc būtības, vai notiek tieša iejaukšanās tirgū, nodrošinot dzelzsrūdu pastāvīgi mainīgu, valdības noteiktu cenu sistēmā, vai dzelzsrūdas ieguves uzņēmumiem tiek uzticēts pienākums nodrošināt dzelzsrūdu par atlīdzību, kas mazāka par pienācīgo. Komisija noraida apgalvojumu, ka “valdības iepriekš noteiktu nosacījumu” izdošana radītu atšķirību pēc būtības starp tiešu un netiešu dzelzsrūdas nodrošināšanu Indijas plastisko cauruļu ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(224)

Tomēr pieņēmums, ka valdība arī būtu varējusi iejaukties tirgus darbībā, nosakot cenas, nerada atšķirību pēc būtības. Šajā gadījumā valdība izvēlējās uzticēt privātiem uzņēmumiem dzelzsrūdas nodrošināšanu par atlīdzību, kas mazāka par pienācīgo un kuras līmenis laiku pa laikam svārstās. Šāda rīcība neatšķiras no valdības prakses, ja tā dzelzsrūdu Indijas tērauda ražotājiem būtu nodrošinājusi tieši par svārstīgām cenām, kuras tai būtu bijis jāfiksē dienai vai mēnesim, ņemot vērā konkrētus rādītājus attiecībā uz Indijas iekšzemes pieprasījumu un piedāvājumu. Tāpēc nav atšķirības pēc būtības, vai notiek tieša iejaukšanās tirgū, nodrošinot dzelzsrūdu pastāvīgi mainīgu, valdības noteiktu cenu sistēmā, vai dzelzsrūdas ieguves uzņēmumiem tiek uzticēts pienākums nodrošināt dzelzsrūdu par atlīdzību, kas mazāka par pienācīgo. Komisija noraida apgalvojumu, ka “valdības iepriekš noteiktu nosacījumu” izdošana radītu atšķirību pēc būtības starp tiešu un netiešu dzelzsrūdas nodrošināšanu Indijas plastisko cauruļu ražošanas nozarei.

| (225) | Visbeidzot, Komisija secināja, ka vairākas valdības visā pasaulē, izmantojot eksporta ierobežojumus, netieši iejaucas tirgus darbībā. Tikai Indijā vien ir ieviesti dažādi eksporta nodokļi. Tāpēc Komisijai bija pilnīgi skaidrs, ka šāda darbība ir darbība, “ko parasti veic valdības”. |
| --- | --- |

(225)

Visbeidzot, Komisija secināja, ka vairākas valdības visā pasaulē, izmantojot eksporta ierobežojumus, netieši iejaucas tirgus darbībā. Tikai Indijā vien ir ieviesti dažādi eksporta nodokļi. Tāpēc Komisijai bija pilnīgi skaidrs, ka šāda darbība ir darbība, “ko parasti veic valdības”.

v)   Secinājums

Secinājums

| (226) | Ar mērķtiecīgiem eksporta ierobežojumiem (sk. 157. apsvērumu), Indijas valdība mudināja iekšzemes dzelzsrūdas ieguves uzņēmumus tirgot dzelzsrūdu iekšzemes tirgū un “uzticēja” tiem nodrošināt šo izejvielu Indijā par atlīdzību, kas mazāka par pienācīgo. Minētie pasākumi sasniedza vēlamo rezultātu izkropļot dzelzsrūdas iekšzemes tirgu Indijā un nospiest cenu līdz mākslīgi zemam līmenim, radot priekšrocības lejasposma nozarēm. Dzelzsrūdas nodrošināšana par atlīdzību, kas mazāka par pienācīgo, ir funkcija, kas parasti ir valdības kompetencē, un šīs funkcijas izpilde, ko praksē veic dzelzsrūdas ieguves uzņēmumi, pēc būtības neatšķiras no prakses, ko parasti veic valdības. Tāpēc Komisija secināja, ka Indijas valdība sniedza netiešu finansiālu ieguldījumu pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta iv) un iii) punkta nozīmē, kā to interpretē un piemēro saskaņā ar attiecīgo PTO standartu, kas izklāstīts SCM nolīguma 1.1. panta (a) sadaļas iv) un iii) apakšpunktā. |
| --- | --- |

(226)

Ar mērķtiecīgiem eksporta ierobežojumiem (sk. 157. apsvērumu), Indijas valdība mudināja iekšzemes dzelzsrūdas ieguves uzņēmumus tirgot dzelzsrūdu iekšzemes tirgū un “uzticēja” tiem nodrošināt šo izejvielu Indijā par atlīdzību, kas mazāka par pienācīgo. Minētie pasākumi sasniedza vēlamo rezultātu izkropļot dzelzsrūdas iekšzemes tirgu Indijā un nospiest cenu līdz mākslīgi zemam līmenim, radot priekšrocības lejasposma nozarēm. Dzelzsrūdas nodrošināšana par atlīdzību, kas mazāka par pienācīgo, ir funkcija, kas parasti ir valdības kompetencē, un šīs funkcijas izpilde, ko praksē veic dzelzsrūdas ieguves uzņēmumi, pēc būtības neatšķiras no prakses, ko parasti veic valdības. Tāpēc Komisija secināja, ka Indijas valdība sniedza netiešu finansiālu ieguldījumu pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta iv) un iii) punkta nozīmē, kā to interpretē un piemēro saskaņā ar attiecīgo PTO standartu, kas izklāstīts SCM nolīguma 1.1. panta (a) sadaļas iv) un iii) apakšpunktā.

SCM

| (227) | Pēc informācijas galīgās izpaušanas Indijas valdība un abi ražotāji eksportētāji apstrīd Komisijas vērtējumu, ka konstatētos mērķtiecīgos eksporta ierobežojumus var dēvēt par valdības finansiālu ieguldījumu. Proti, tie apgalvo, ka Komisija ir analizējusi reakciju uz piemēroto pasākumu (vai tā ietekmi), nevis pārbaudījusi valdības apstiprinošo rīcību vai piemērotā pasākuma būtību, lai konstatētu finansiālu ieguldījumu. Turklāt ECL secina, ka Komisija nav noskaidrojusi, ka ir akts, ar kuru dzelzsrūdas ražotājiem ir uzticēti pienākumi vai ar pavēli dots norīkojums. Turklāt tās pašas ieinteresētās personas apstrīd Komisijas paļaušanos uz atsevišķos ziņojumos minētām atsaucēm, apgalvojot, ka tās nevar uzskatīt par pietiekamu pierādījumu vai apstiprinājumu, lai noteiktu Indijas valdības finansiālo ieguldījumu. |
| --- | --- |

(227)

Pēc informācijas galīgās izpaušanas Indijas valdība un abi ražotāji eksportētāji apstrīd Komisijas vērtējumu, ka konstatētos mērķtiecīgos eksporta ierobežojumus var dēvēt par valdības finansiālu ieguldījumu. Proti, tie apgalvo, ka Komisija ir analizējusi reakciju uz piemēroto pasākumu (vai tā ietekmi), nevis pārbaudījusi valdības apstiprinošo rīcību vai piemērotā pasākuma būtību, lai konstatētu finansiālu ieguldījumu. Turklāt ECL secina, ka Komisija nav noskaidrojusi, ka ir akts, ar kuru dzelzsrūdas ražotājiem ir uzticēti pienākumi vai ar pavēli dots norīkojums. Turklāt tās pašas ieinteresētās personas apstrīd Komisijas paļaušanos uz atsevišķos ziņojumos minētām atsaucēm, apgalvojot, ka tās nevar uzskatīt par pietiekamu pierādījumu vai apstiprinājumu, lai noteiktu Indijas valdības finansiālo ieguldījumu.

ECL

| (228) | Komisija nepiekrīt ieinteresēto personu nostājai, ka tā ir analizējusi tikai noteikto mērķtiecīgo eksporta ierobežojumu ietekmi. Kā jau skaidrots šajā sadaļā, Komisija analīzi veica vairākos posmos. Pirmkārt, tā noteica izvirzītos politikas mērķus, proti, atturēt no dzelzs rūdas eksporta. Otrkārt, izvērtējot dzelzsrūdas eksporta nodokli un divējādo pārvadājumu maksas politiku, Komisija noteica, ka ir pieņemti tiesību akti, ar kuriem dzelzsrūdas ražotāji tiek mudināti pārdot Indijas iekšzemes tirgū par zemākām cenām nekā pārdodot citur. Pēc tam Komisija konstatēja, ka valdība patiešām mudinājusi Indijas dzelzsrūdas ieguves uzņēmumus nodrošināt dzelzsrūdu plastisko cauruļu ražošanas nozarei par atlīdzību, kas mazāka par pienācīgo. Turklāt dzelzsrūdas nodrošināšana par atlīdzību, kas mazāka par pienācīgo, ir funkcija, kas parasti ir valdības kompetencē, un šīs funkcijas izpilde, ko praksē veic dzelzsrūdas ieguves uzņēmumi, pēc būtības neatšķiras no prakses, ko parasti veic valdības. |
| --- | --- |

(228)

Komisija nepiekrīt ieinteresēto personu nostājai, ka tā ir analizējusi tikai noteikto mērķtiecīgo eksporta ierobežojumu ietekmi. Kā jau skaidrots šajā sadaļā, Komisija analīzi veica vairākos posmos. Pirmkārt, tā noteica izvirzītos politikas mērķus, proti, atturēt no dzelzs rūdas eksporta. Otrkārt, izvērtējot dzelzsrūdas eksporta nodokli un divējādo pārvadājumu maksas politiku, Komisija noteica, ka ir pieņemti tiesību akti, ar kuriem dzelzsrūdas ražotāji tiek mudināti pārdot Indijas iekšzemes tirgū par zemākām cenām nekā pārdodot citur. Pēc tam Komisija konstatēja, ka valdība patiešām mudinājusi Indijas dzelzsrūdas ieguves uzņēmumus nodrošināt dzelzsrūdu plastisko cauruļu ražošanas nozarei par atlīdzību, kas mazāka par pienācīgo. Turklāt dzelzsrūdas nodrošināšana par atlīdzību, kas mazāka par pienācīgo, ir funkcija, kas parasti ir valdības kompetencē, un šīs funkcijas izpilde, ko praksē veic dzelzsrūdas ieguves uzņēmumi, pēc būtības neatšķiras no prakses, ko parasti veic valdības.

| (229) | Tāpēc Komisija nav paļāvusies tikai uz vairākiem ziņojumiem un politikas paziņojumiem vai tikai uz konstatēto pasākumu ietekmi, bet gan analizējusi visus vajadzīgos elementus, lai noteiktu, ka ir veikts netiešs finansiāls ieguldījums atbilstīgi pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta iv) un iii) punktam. |
| --- | --- |

(229)

Tāpēc Komisija nav paļāvusies tikai uz vairākiem ziņojumiem un politikas paziņojumiem vai tikai uz konstatēto pasākumu ietekmi, bet gan analizējusi visus vajadzīgos elementus, lai noteiktu, ka ir veikts netiešs finansiāls ieguldījums atbilstīgi pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta iv) un iii) punktam.

b)   
  Ieguvums

Ieguvums

| (230) | Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 2. punktu un 5. pantu Komisija kompensējamo subsīdiju apjomu aprēķināja saņēmējam piešķirtā ieguvuma izteiksmē, kas konstatēts pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. |
| --- | --- |

(230)

Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 2. punktu un 5. pantu Komisija kompensējamo subsīdiju apjomu aprēķināja saņēmējam piešķirtā ieguvuma izteiksmē, kas konstatēts pārskatīšanas izmeklēšanas periodā.

| (231) | Vispirms Komisija aprēķināja svērto vidējo pirkuma cenu dzelzsrūdai, kuru izmeklēšanas periodā ražoja abi Indijas ražotāji. Vidējā svērtā vērtība tika aprēķināta pa mēnešiem un pēc piegādes no raktuvēm uz ražotni Indijā. |
| --- | --- |

(231)

Vispirms Komisija aprēķināja svērto vidējo pirkuma cenu dzelzsrūdai, kuru izmeklēšanas periodā ražoja abi Indijas ražotāji. Vidējā svērtā vērtība tika aprēķināta pa mēnešiem un pēc piegādes no raktuvēm uz ražotni Indijā.

| (232) | Vidējās pirkuma cenas pamatā bija cenas, no kuras atskaitīts PVN, un daudzumi, kas norādīti uzņēmumu iesniegto rēķinu sarakstā, kas sadalīts pa darījumiem, un pārbaudīti pārbaudes apmeklējumos. Kad dzelzs saturs nopirktajā dzelzsrūdā nebija 62 %, pirkuma cena tika koriģēta, ņemot vērā kvalitātes (un cenas) atšķirību. |
| --- | --- |

(232)

Vidējās pirkuma cenas pamatā bija cenas, no kuras atskaitīts PVN, un daudzumi, kas norādīti uzņēmumu iesniegto rēķinu sarakstā, kas sadalīts pa darījumiem, un pārbaudīti pārbaudes apmeklējumos. Kad dzelzs saturs nopirktajā dzelzsrūdā nebija 62 %, pirkuma cena tika koriģēta, ņemot vērā kvalitātes (un cenas) atšķirību.

| (233) | Šī vidējā cena bija jāsalīdzina, izmantojot piemērotu kritēriju. Saskaņā ar pamatregulas 6. panta d) punktu attiecīgajam ražojumam tā piegādes valstī atlīdzības atbilstību nosaka, ņemot vērā dominējošos tirgus nosacījumus. Tas atbilst SCM nolīguma 14. panta (d) punktam un būtu jāinterpretē un jāpiemēro, ņemot vērā minēto punktu. |
| --- | --- |

(233)

Šī vidējā cena bija jāsalīdzina, izmantojot piemērotu kritēriju. Saskaņā ar pamatregulas 6. panta d) punktu attiecīgajam ražojumam tā piegādes valstī atlīdzības atbilstību nosaka, ņemot vērā dominējošos tirgus nosacījumus. Tas atbilst SCM nolīguma 14. panta (d) punktam un būtu jāinterpretē un jāpiemēro, ņemot vērā minēto punktu.

SCM

| (234) | Komisija norāda, ka visus dominējošos tirgus nosacījumus Indijā ietekmē valdības mērķtiecīgie eksporta ierobežojumi. Nevienā atsevišķā darījumā ar dzelzsrūdu Indijā nevar izvairīties no fakta, ka viss Indijas tirgus ir fragmentēts un tajā ir zemas cenas. Tāpēc nebija iespējams noteikt neizkropļotas izmaksas dzelzsrūdai saistībā ar Indijas plastisko cauruļu ražotāju vai citur Indijas tirgū. Līdz ar to Indijā nebija tādu iekšzemes cenu, ko varētu izmantot kā piemērotu standartcenu. |
| --- | --- |

(234)

Komisija norāda, ka visus dominējošos tirgus nosacījumus Indijā ietekmē valdības mērķtiecīgie eksporta ierobežojumi. Nevienā atsevišķā darījumā ar dzelzsrūdu Indijā nevar izvairīties no fakta, ka viss Indijas tirgus ir fragmentēts un tajā ir zemas cenas. Tāpēc nebija iespējams noteikt neizkropļotas izmaksas dzelzsrūdai saistībā ar Indijas plastisko cauruļu ražotāju vai citur Indijas tirgū. Līdz ar to Indijā nebija tādu iekšzemes cenu, ko varētu izmantot kā piemērotu standartcenu.

| (235) | Saskaņā ar pamatregulas 6. panta d) punkta otrās daļas i) apakšpunktu Komisija pēc tam mēģināja pielāgot Indijā dominējošos nosacījumus, pamatojoties uz faktiskajām izmaksām, cenām un citiem faktoriem, kas pieejami šajā valstī. Citiem vārdiem, Komisija vērtēja, kāda būtu dzelzsrūdas cena Indijā, ja nebūtu valdības mērķtiecīgo eksporta ierobežojumu. Ar šādu metodiku varētu noteikt dabiskās salīdzinošās priekšrocības, kādas Indijai būtu, nodrošinot dzelzsrūdu iekšzemes ražotājiem, vienlaikus novēršot nevajadzīgās papildu priekšrocības, ko radīja Indijas valdības veiktie pasākumi. |
| --- | --- |

(235)

Saskaņā ar pamatregulas 6. panta d) punkta otrās daļas i) apakšpunktu Komisija pēc tam mēģināja pielāgot Indijā dominējošos nosacījumus, pamatojoties uz faktiskajām izmaksām, cenām un citiem faktoriem, kas pieejami šajā valstī. Citiem vārdiem, Komisija vērtēja, kāda būtu dzelzsrūdas cena Indijā, ja nebūtu valdības mērķtiecīgo eksporta ierobežojumu. Ar šādu metodiku varētu noteikt dabiskās salīdzinošās priekšrocības, kādas Indijai būtu, nodrošinot dzelzsrūdu iekšzemes ražotājiem, vienlaikus novēršot nevajadzīgās papildu priekšrocības, ko radīja Indijas valdības veiktie pasākumi.

| (236) | Tomēr arī šī metodika neļauj noteikt piemērotu standartcenu. Jo īpaši nebija iespējams aprēķināt, kādas būtu “parastās” izmaksas, iepērkot dzelzsrūdu Indijā, ja nebūtu eksporta ierobežojumu sistēmas, jo šādas izmaksas nosaka arī daudzi citi faktori, kas Komisijai nav zināmi. Lai gan Komisijas rīcībā bija fakti, kā attīstījās ražošana un pieprasījums no 2007./2008. gada, kad tika noteikti mērķtiecīgie eksporta ierobežojumi, tai nebija neviena ticama avota, lai modelētu, kā dzelzsrūdas piedāvājums un pieprasījums Indijas tirgū attīstītos kādā konkrētā gadā, ja šo ierobežojumu nebūtu. Ja izmantotu dzelzsrūdas izmaksas kādā citā gadā pirms mērķtiecīgo eksporta ierobežojumu noteikšanas (t. i., jebkurā gadā pirms 2007. gada), tiktu pieņemti patvaļīgi un neuzticami lēmumi. Nebūtu pareizi izmantot Indijas izmaksas laikā no 2004. vai 2005. gada kā rādītāju attiecībā uz izmaksām izmeklēšanas periodā, jo šīs izmaksas desmit gadu laikposmā var būtiski atšķirties. Līdz ar to nebija arī iespējams aprēķināt, kādas būtu plastisko cauruļu ražotāja hipotētiskās izmaksas Indijā bez minētajiem traucējumiem. Tātad arī pielāgotos nosacījumus Indijā nevar izmantot par piemērotu kritēriju. |
| --- | --- |

(236)

Tomēr arī šī metodika neļauj noteikt piemērotu standartcenu. Jo īpaši nebija iespējams aprēķināt, kādas būtu “parastās” izmaksas, iepērkot dzelzsrūdu Indijā, ja nebūtu eksporta ierobežojumu sistēmas, jo šādas izmaksas nosaka arī daudzi citi faktori, kas Komisijai nav zināmi. Lai gan Komisijas rīcībā bija fakti, kā attīstījās ražošana un pieprasījums no 2007./2008. gada, kad tika noteikti mērķtiecīgie eksporta ierobežojumi, tai nebija neviena ticama avota, lai modelētu, kā dzelzsrūdas piedāvājums un pieprasījums Indijas tirgū attīstītos kādā konkrētā gadā, ja šo ierobežojumu nebūtu. Ja izmantotu dzelzsrūdas izmaksas kādā citā gadā pirms mērķtiecīgo eksporta ierobežojumu noteikšanas (t. i., jebkurā gadā pirms 2007. gada), tiktu pieņemti patvaļīgi un neuzticami lēmumi. Nebūtu pareizi izmantot Indijas izmaksas laikā no 2004. vai 2005. gada kā rādītāju attiecībā uz izmaksām izmeklēšanas periodā, jo šīs izmaksas desmit gadu laikposmā var būtiski atšķirties. Līdz ar to nebija arī iespējams aprēķināt, kādas būtu plastisko cauruļu ražotāja hipotētiskās izmaksas Indijā bez minētajiem traucējumiem. Tātad arī pielāgotos nosacījumus Indijā nevar izmantot par piemērotu kritēriju.

| (237) | Pēc informācijas izpaušanas ECL apstrīd Komisijas lēmumu neizmantot Indijas iekšzemes cenas kā standartcenu, un apgalvo, ka Komisija nav analizējusi piegādātājus, kas apgādā tirgus, kuri nav pašpatēriņa tirgi, tirgotāju nozīmi vai dzelzsrūdas importu, ko veic atsevišķi ražotāji, piemēram, ECL. Turklāt Komisijai būtu jāsniedz pozitīvi pierādījumi, ka privātās cenas ir izkropļotas. |
| --- | --- |

(237)

Pēc informācijas izpaušanas ECL apstrīd Komisijas lēmumu neizmantot Indijas iekšzemes cenas kā standartcenu, un apgalvo, ka Komisija nav analizējusi piegādātājus, kas apgādā tirgus, kuri nav pašpatēriņa tirgi, tirgotāju nozīmi vai dzelzsrūdas importu, ko veic atsevišķi ražotāji, piemēram, ECL. Turklāt Komisijai būtu jāsniedz pozitīvi pierādījumi, ka privātās cenas ir izkropļotas.

ECL

ECL

| (238) | Komisija nevarēja noteikt, kāda būtu bijusi piegādātāju vai tirgotāju rīcība, ja nebūtu eksporta nodokļa un divējādās kravas pārvadājumu politikas. Turklāt, kā izklāstīts sadaļā attiecībā uz preču nodrošināšanu par atlīdzību, kas mazāka par pienācīgo, Komisija iesniedza vairākus pierādījumus, ka eksporta nodoklis Indijā ir izkropļojis visas iekšzemes cenas. |
| --- | --- |

(238)

Komisija nevarēja noteikt, kāda būtu bijusi piegādātāju vai tirgotāju rīcība, ja nebūtu eksporta nodokļa un divējādās kravas pārvadājumu politikas. Turklāt, kā izklāstīts sadaļā attiecībā uz preču nodrošināšanu par atlīdzību, kas mazāka par pienācīgo, Komisija iesniedza vairākus pierādījumus, ka eksporta nodoklis Indijā ir izkropļojis visas iekšzemes cenas.

| (239) | Vēl ECL apgalvo, ka Komisijai Indijā dominējošās cenas būtu bijis jākoriģē, pamatojoties uz Indijas eksporta FOB cenām. Kā jau šeit norādīts, Indijas eksporta cenas nevar uzskatīt par piemērotām standartcenām, jo Indijas eksportētājiem saviem starptautiskajiem klientiem paredzētajās cenās jāiekļauj papildu izmaksas par pārvadājumiem Indijas teritorijā, kā arī eksporta nodoklis, kas jāmaksā uz Indijas robežas. Šis apstāklis ievērojami nošķir šo lietu no iepriekšējām lietām, uz kurām atsaucās ECL, kur Komisija kā standartcenu izmantoja no tās pašas valsts eksportētā izejmateriāla (galvenokārt gāzes) eksporta cenu (64). Uzklausīšanā 2016. gada 28. janvārī (sk. 6. apsvērumu) uzklausīšanas amatpersona arī uzskatīja, ka Indijā uzliktais eksporta nodoklis, visticamāk, izkropļo Indijas FOB eksporta cenas, ko tāpēc nevar pamatoti izmantot par pienācīgu standartcenu. Tāpēc arī šis apgalvojums tiek noraidīts. |
| --- | --- |

(239)

Vēl ECL apgalvo, ka Komisijai Indijā dominējošās cenas būtu bijis jākoriģē, pamatojoties uz Indijas eksporta FOB cenām. Kā jau šeit norādīts, Indijas eksporta cenas nevar uzskatīt par piemērotām standartcenām, jo Indijas eksportētājiem saviem starptautiskajiem klientiem paredzētajās cenās jāiekļauj papildu izmaksas par pārvadājumiem Indijas teritorijā, kā arī eksporta nodoklis, kas jāmaksā uz Indijas robežas. Šis apstāklis ievērojami nošķir šo lietu no iepriekšējām lietām, uz kurām atsaucās ECL, kur Komisija kā standartcenu izmantoja no tās pašas valsts eksportētā izejmateriāla (galvenokārt gāzes) eksporta cenu (64). Uzklausīšanā 2016. gada 28. janvārī (sk. 6. apsvērumu) uzklausīšanas amatpersona arī uzskatīja, ka Indijā uzliktais eksporta nodoklis, visticamāk, izkropļo Indijas FOB eksporta cenas, ko tāpēc nevar pamatoti izmantot par pienācīgu standartcenu. Tāpēc arī šis apgalvojums tiek noraidīts.

ECL

ECL

64

| (240) | Visbeidzot, saskaņā ar pamatregulas 6. panta d) punkta otrās daļas ii) apakšpunktu Komisija tāpēc izmantoja citas valsts tirgū dominējošos nosacījumus, kas pieejami saņēmējam. |
| --- | --- |

(240)

Visbeidzot, saskaņā ar pamatregulas 6. panta d) punkta otrās daļas ii) apakšpunktu Komisija tāpēc izmantoja citas valsts tirgū dominējošos nosacījumus, kas pieejami saņēmējam.

| (241) | Komisija mēģināja noskaidrot neizkropļotu dzelzsrūdas cenu rūdai, kas iegūta citas reprezentatīvas valsts raktuvēs, un modelēt, kas būtu, ja šīs raktuves faktiski atrastos Indijā. Konkrētajā gadījumā šķiet, ka lielākā daļa visas pasaules dzelzsrūdas tiek eksportēta no Austrālijas uz Ķīnu. Tādēļ tika nolemts apskatīt cenas Austrālijā pēc rūdas izvešanas no raktuvēm. Tomēr šādas cenas Austrālijā pēc izvešanas no raktuvēm Komisijai nebija pieejamas. Turklāt, tā kā Indijas cenas ietver arī transportēšanas izmaksas no raktuvēm uz ražotni, tika atzīts par pareizu iekļaut tajās arī transportēšanas izmaksas, kas būtu jāsedz, pārvadājot no Austrālijas raktuvēm līdz dzelzsrūdas pircējam Austrālijā, lai salīdzinājums tiktu veikts tajā pašā tirdzniecības līmenī. Ņemot vērā to, ka arī šādi dati nebija pieejami, Komisija to vietā izmantoja transportēšanas izmaksas no Austrālijas raktuvēm līdz jebkurai Austrālijas ostai. |
| --- | --- |

(241)

Komisija mēģināja noskaidrot neizkropļotu dzelzsrūdas cenu rūdai, kas iegūta citas reprezentatīvas valsts raktuvēs, un modelēt, kas būtu, ja šīs raktuves faktiski atrastos Indijā. Konkrētajā gadījumā šķiet, ka lielākā daļa visas pasaules dzelzsrūdas tiek eksportēta no Austrālijas uz Ķīnu. Tādēļ tika nolemts apskatīt cenas Austrālijā pēc rūdas izvešanas no raktuvēm. Tomēr šādas cenas Austrālijā pēc izvešanas no raktuvēm Komisijai nebija pieejamas. Turklāt, tā kā Indijas cenas ietver arī transportēšanas izmaksas no raktuvēm uz ražotni, tika atzīts par pareizu iekļaut tajās arī transportēšanas izmaksas, kas būtu jāsedz, pārvadājot no Austrālijas raktuvēm līdz dzelzsrūdas pircējam Austrālijā, lai salīdzinājums tiktu veikts tajā pašā tirdzniecības līmenī. Ņemot vērā to, ka arī šādi dati nebija pieejami, Komisija to vietā izmantoja transportēšanas izmaksas no Austrālijas raktuvēm līdz jebkurai Austrālijas ostai.

| (242) | Komisija pielīdzināja transportēšanas izmaksas no Austrālijas raktuvēm līdz ostai transportēšanas izmaksām no Austrālijas raktuvēm līdz dzelzsrūdas pircējam Austrālijā šāda iemesla dēļ. Kaut arī kādas konkrētas raktuves Austrālijā varēja atrasties tuvāk konkrētam pircējam, nevis tuvākajai ostai, citas raktuves varēja atrasties tuvāk tuvākajai ostai, nevis konkrētam pircējam. Tādēļ valsts līmenī ir pamats pieņemt, ka transportēšanas izmaksas no Austrālijas raktuvēm līdz ostai Austrālijā atbilst attiecīgajām izmaksām, ko rada piegāde pircējam. |
| --- | --- |

(242)

Komisija pielīdzināja transportēšanas izmaksas no Austrālijas raktuvēm līdz ostai transportēšanas izmaksām no Austrālijas raktuvēm līdz dzelzsrūdas pircējam Austrālijā šāda iemesla dēļ. Kaut arī kādas konkrētas raktuves Austrālijā varēja atrasties tuvāk konkrētam pircējam, nevis tuvākajai ostai, citas raktuves varēja atrasties tuvāk tuvākajai ostai, nevis konkrētam pircējam. Tādēļ valsts līmenī ir pamats pieņemt, ka transportēšanas izmaksas no Austrālijas raktuvēm līdz ostai Austrālijā atbilst attiecīgajām izmaksām, ko rada piegāde pircējam.

| (243) | Komisija ņēma vērā arī Apelācijas institūcijas nolēmumu, ka korekcijām attiecībā uz piegādes maksu jāatspoguļo vispārpieņemtā attiecīgās preces piegādes maksa piegādes valstī (65). Ņemot vērā faktisko situāciju, proti, ka Indija lielākoties ir pašpietiekama dzelzsrūdas jomā un ka nenotiek būtisks dzelzsrūdas imports Indijā, jo Indijas ražotājiem nav nepieciešams nekāds imports tādēļ, ka Indijā ir jaudas pārpalikums un zemas cenas, līdz ar to nebija pareizi pieskaitīt starptautiskās kravas pārvadājumu izmaksas Austrālijas cenai, izvedot no ostas (FOB līmenī). Ja tiktu pieskaitīta starptautiskās piegādes maksa, tā nebūtu reprezentatīva attiecībā uz dzelzsrūdas parasto piegādes maksu Indijā. |
| --- | --- |

(243)

Komisija ņēma vērā arī Apelācijas institūcijas nolēmumu, ka korekcijām attiecībā uz piegādes maksu jāatspoguļo vispārpieņemtā attiecīgās preces piegādes maksa piegādes valstī (65). Ņemot vērā faktisko situāciju, proti, ka Indija lielākoties ir pašpietiekama dzelzsrūdas jomā un ka nenotiek būtisks dzelzsrūdas imports Indijā, jo Indijas ražotājiem nav nepieciešams nekāds imports tādēļ, ka Indijā ir jaudas pārpalikums un zemas cenas, līdz ar to nebija pareizi pieskaitīt starptautiskās kravas pārvadājumu izmaksas Austrālijas cenai, izvedot no ostas (FOB līmenī). Ja tiktu pieskaitīta starptautiskās piegādes maksa, tā nebūtu reprezentatīva attiecībā uz dzelzsrūdas parasto piegādes maksu Indijā.

65

| (244) | Tādēļ Komisija kā kritēriju izmantoja FOB aizstājējcenu Austrālijā, kas raksturo nosacījumus, kuri būtu pieejami Indijas dzelzsrūdas lietotājiem, ja dzelzsrūda tiktu piegādāta no Indijas raktuvēm līdz ražotnei bez mērķtiecīgajiem eksporta ierobežojumiem. |
| --- | --- |

(244)

Tādēļ Komisija kā kritēriju izmantoja FOB aizstājējcenu Austrālijā, kas raksturo nosacījumus, kuri būtu pieejami Indijas dzelzsrūdas lietotājiem, ja dzelzsrūda tiktu piegādāta no Indijas raktuvēm līdz ražotnei bez mērķtiecīgajiem eksporta ierobežojumiem.

| (245) | Konkrētāk, Komisija izmantoja Austrālijas FOB cenu, kas publicēta 2015. gada ziemas un vasaras Ķīnas resursu ceturkšņa apskata (66) par dienvidu un ziemeļu reģionu publikācijā par 62 % dzelzsrūdu (šī informācija iekļauta 4. tabulā). |
| --- | --- |

(245)

Konkrētāk, Komisija izmantoja Austrālijas FOB cenu, kas publicēta 2015. gada ziemas un vasaras Ķīnas resursu ceturkšņa apskata (66) par dienvidu un ziemeļu reģionu publikācijā par 62 % dzelzsrūdu (šī informācija iekļauta 4. tabulā).

66

| (246) | Pēc informācijas izpaušanas ECL apstrīdēja Komisijas lēmumu izmantot Austrālijas FOB cenas un to vietā prasīja izmantot Brazīlijas FOB cenas, jo tās bija par vidēji 10–15 % zemākas nekā Austrālijas FOB cenas. |
| --- | --- |

(246)

Pēc informācijas izpaušanas ECL apstrīdēja Komisijas lēmumu izmantot Austrālijas FOB cenas un to vietā prasīja izmantot Brazīlijas FOB cenas, jo tās bija par vidēji 10–15 % zemākas nekā Austrālijas FOB cenas.

ECL

| (247) | Komisija uzskatīja, ka Austrālijas FOB cenas ir piemērotāks kritērijs, jo Austrālijas dzelzsrūdas eksporta apjoms veido apmēram 50 % no pasaules kopējā dzelzsrūdas eksporta apjoma, toties Brazīlijas daļa ir tikai apmēram 26 % no starptautiskā eksporta apjoma. Tāpēc Komisija noraida šo apgalvojumu. |
| --- | --- |

(247)

Komisija uzskatīja, ka Austrālijas FOB cenas ir piemērotāks kritērijs, jo Austrālijas dzelzsrūdas eksporta apjoms veido apmēram 50 % no pasaules kopējā dzelzsrūdas eksporta apjoma, toties Brazīlijas daļa ir tikai apmēram 26 % no starptautiskā eksporta apjoma. Tāpēc Komisija noraida šo apgalvojumu.

| (248) | Pēc tam Komisija salīdzināja Indijas ražotāju samaksāto cenu, iepērkot dzelzsrūdu (tostarp Indijas iekšējās transportēšanas izmaksas), ar tās FOB cenu Austrālijā (tostarp Austrālijas iekšējās transportēšanas izmaksas). |
| --- | --- |

(248)

Pēc tam Komisija salīdzināja Indijas ražotāju samaksāto cenu, iepērkot dzelzsrūdu (tostarp Indijas iekšējās transportēšanas izmaksas), ar tās FOB cenu Austrālijā (tostarp Austrālijas iekšējās transportēšanas izmaksas).

| (249) | Pēc informācijas izpaušanas ECL prasa FOB līmenī salīdzināt Austrālijas FOB cenas ar koriģētajām Indijas iekšzemes cenām. Vai alternatīva iespēja – ja Komisija salīdzina Austrālijas FOB cenas ar Indijas iekšzemes cenām, tai Indijas cenām jāpieskaita pārvadāšanas un pārkraušanas izmaksas no raktuves līdz ostai un ostā, kā arī dokeru pakalpojumu izmaksas ostā. Turklāt Austrālijas FOB cenas būtu jākoriģē uz leju, ņemot vērā mitruma trūkumu (2 % gabaliem un 8 % smalknei) un pārvadāšanas radītus zudumus (2 %), kas attiecībā uz eksportu ir lielāki nekā iekšzemes cenām. |
| --- | --- |

(249)

Pēc informācijas izpaušanas ECL prasa FOB līmenī salīdzināt Austrālijas FOB cenas ar koriģētajām Indijas iekšzemes cenām. Vai alternatīva iespēja – ja Komisija salīdzina Austrālijas FOB cenas ar Indijas iekšzemes cenām, tai Indijas cenām jāpieskaita pārvadāšanas un pārkraušanas izmaksas no raktuves līdz ostai un ostā, kā arī dokeru pakalpojumu izmaksas ostā. Turklāt Austrālijas FOB cenas būtu jākoriģē uz leju, ņemot vērā mitruma trūkumu (2 % gabaliem un 8 % smalknei) un pārvadāšanas radītus zudumus (2 %), kas attiecībā uz eksportu ir lielāki nekā iekšzemes cenām.

ECL

| (250) | Ņemot vērā vērtējumu 205.–210. apsvērumā, Komisija atzīst, ka arī ieguvuma aprēķināšanai bija nepieciešamas dažas papildu korekcijas, lai gan Indijas iekšzemes cenām, gan Austrālijas FOB cenām piemērotu viena veida piegādes maksu. |
| --- | --- |

(250)

Ņemot vērā vērtējumu 205.–210. apsvērumā, Komisija atzīst, ka arī ieguvuma aprēķināšanai bija nepieciešamas dažas papildu korekcijas, lai gan Indijas iekšzemes cenām, gan Austrālijas FOB cenām piemērotu viena veida piegādes maksu.

| (251) | Faktiski vairums ostā sniegto dokeru pakalpojumu ir saistīti ar dzelzsrūdas pārvietošanu ostas teritorijā un pēc tam – iekraušanu kuģī. Šādas izmaksas nerodas pēc dzelzsrūdas izkraušanas no kravas automobiļa Indijas rūpnīcā, tāpēc tās tika atņemtas no Austrālijas FOB cenām. Tomēr, tā kā dokeru pakalpojumu izmaksās galvenokārt ir ietvertas arī izmaksas par dzelzsrūdas izkraušanu ostā, Komisija nolēma no Indijas dzelzsrūdas cenas atņemt arī šīs pārvietošanas izmaksas. Tādējādi tā taisnīgi salīdzināja Indijas iekšzemes cenas dzelzsrūdai, kas no Indijas raktuves nogādāta Indijas rūpnīcā (taču nav izkrauta rūpnīcā), un Austrālijas iekšzemes cenas dzelzsrūdai, kas nogādāta no raktuves ostā (taču nav izkrauta ostā). |
| --- | --- |

(251)

Faktiski vairums ostā sniegto dokeru pakalpojumu ir saistīti ar dzelzsrūdas pārvietošanu ostas teritorijā un pēc tam – iekraušanu kuģī. Šādas izmaksas nerodas pēc dzelzsrūdas izkraušanas no kravas automobiļa Indijas rūpnīcā, tāpēc tās tika atņemtas no Austrālijas FOB cenām. Tomēr, tā kā dokeru pakalpojumu izmaksās galvenokārt ir ietvertas arī izmaksas par dzelzsrūdas izkraušanu ostā, Komisija nolēma no Indijas dzelzsrūdas cenas atņemt arī šīs pārvietošanas izmaksas. Tādējādi tā taisnīgi salīdzināja Indijas iekšzemes cenas dzelzsrūdai, kas no Indijas raktuves nogādāta Indijas rūpnīcā (taču nav izkrauta rūpnīcā), un Austrālijas iekšzemes cenas dzelzsrūdai, kas nogādāta no raktuves ostā (taču nav izkrauta ostā).

| (252) | Tādēļ mitruma trūkuma dēļ Austrālijas FOB cena tika koriģēta uz leju. Komisija izmantoja kopējā “smalknes un gabalu groza” vidējo svērto vērtību, ko aprēķināja katram (no diviem) ražotājam eksportētājam atsevišķi (nevis izmantojot vidējo svērto vērtību, kā tas bija 207. apsvērumā minētajā gadījumā). |
| --- | --- |

(252)

Tādēļ mitruma trūkuma dēļ Austrālijas FOB cena tika koriģēta uz leju. Komisija izmantoja kopējā “smalknes un gabalu groza” vidējo svērto vērtību, ko aprēķināja katram (no diviem) ražotājam eksportētājam atsevišķi (nevis izmantojot vidējo svērto vērtību, kā tas bija 207. apsvērumā minētajā gadījumā).

| (253) | Tādu pašu iemeslu dēļ, kā izklāstīts 208.–209. apsvērumā, Komisija no Austrālijas FOB cenām atņēma arī dokeru pakalpojumu izmaksas, taču neveica korekcijas attiecībā uz pārvadāšanas zudumiem. |
| --- | --- |

(253)

Tādu pašu iemeslu dēļ, kā izklāstīts 208.–209. apsvērumā, Komisija no Austrālijas FOB cenām atņēma arī dokeru pakalpojumu izmaksas, taču neveica korekcijas attiecībā uz pārvadāšanas zudumiem.

| (254) | Attiecībā uz Indijas iekšzemes cenu Komisija noraida prasību Indijas iekšzemes cenas koriģēt FOB līmenī, jo tas nozīmētu, ka dzelzsrūda netiks piegādāta tieši no ražotāja eksportētāja rūpnīcas. Tādēļ, lai noteiktu, kāda būs dzelzsrūdas cena, piegādājot to tieši no rūpnīcas, Komisija, pamatojoties uz viena ražotāja eksportētāja uzskaitītajiem datiem, kas tika pārbaudīti, pieskaitīja – papildus vidējām transportēšanas izmaksām – arī summu, kas ietver pārvadāšanu un pārkraušanu no raktuvēm līdz vilcienam/kravas automobilim. |
| --- | --- |

(254)

Attiecībā uz Indijas iekšzemes cenu Komisija noraida prasību Indijas iekšzemes cenas koriģēt FOB līmenī, jo tas nozīmētu, ka dzelzsrūda netiks piegādāta tieši no ražotāja eksportētāja rūpnīcas. Tādēļ, lai noteiktu, kāda būs dzelzsrūdas cena, piegādājot to tieši no rūpnīcas, Komisija, pamatojoties uz viena ražotāja eksportētāja uzskaitītajiem datiem, kas tika pārbaudīti, pieskaitīja – papildus vidējām transportēšanas izmaksām – arī summu, kas ietver pārvadāšanu un pārkraušanu no raktuvēm līdz vilcienam/kravas automobilim.

| (255) | Uz šī pamata Komisija taisnīgi salīdzināja Indijas iekšzemes cenas dzelzsrūdai, kas no Indijas raktuves nogādāta Indijas rūpnīcā (taču nav izkrauta rūpnīcā) un Austrālijas iekšzemes cenas dzelzsrūdai, kas nogādāta no raktuves ostā (taču nav izkrauta ostā). |
| --- | --- |

(255)

Uz šī pamata Komisija taisnīgi salīdzināja Indijas iekšzemes cenas dzelzsrūdai, kas no Indijas raktuves nogādāta Indijas rūpnīcā (taču nav izkrauta rūpnīcā) un Austrālijas iekšzemes cenas dzelzsrūdai, kas nogādāta no raktuves ostā (taču nav izkrauta ostā).

| (256) | Pēc informācijas izpaušanas Jindal apgalvoja, ka Komisijai bija jāizmanto nevis Indijas vidējās transportēšanas izmaksas no raktuvēm līdz rūpnīcai, ko iesniedzis viens no ražotājiem eksportētājiem, bet gan faktiskās izmaksas, ko iesniedza Jindal. |
| --- | --- |

(256)

Pēc informācijas izpaušanas Jindal apgalvoja, ka Komisijai bija jāizmanto nevis Indijas vidējās transportēšanas izmaksas no raktuvēm līdz rūpnīcai, ko iesniedzis viens no ražotājiem eksportētājiem, bet gan faktiskās izmaksas, ko iesniedza Jindal.

Jindal

Jindal

| (257) | Tomēr Komisija uzskatīja – lai nekļūdīgi un nediskriminējoši aprēķinātu abu ražotāju eksportētāju saņemto ieguvumu, tai bija jāizmanto vidējās svērtās parastās transportēšanas izmaksas no raktuvēm līdz rūpnīcai. Veicot salīdzināšanu ar standartcenu ārpus Indijas, jebkura cita metode uzņēmumiem mākslīgi radītu priekšrocības vai neizdevīgu stāvokli, ņemot vērā faktiskās loģistikas izmaksas un ražotāja eksportētāja ģeogrāfisko attālumu līdz raktuvēm, no kurām viņš iepērk dzelzsrūdu. |
| --- | --- |

(257)

Tomēr Komisija uzskatīja – lai nekļūdīgi un nediskriminējoši aprēķinātu abu ražotāju eksportētāju saņemto ieguvumu, tai bija jāizmanto vidējās svērtās parastās transportēšanas izmaksas no raktuvēm līdz rūpnīcai. Veicot salīdzināšanu ar standartcenu ārpus Indijas, jebkura cita metode uzņēmumiem mākslīgi radītu priekšrocības vai neizdevīgu stāvokli, ņemot vērā faktiskās loģistikas izmaksas un ražotāja eksportētāja ģeogrāfisko attālumu līdz raktuvēm, no kurām viņš iepērk dzelzsrūdu.

| (258) | Pēc tam Komisija reizināja starpību starp šīm abām vidējām cenām ar dzelzsrūdas apjomiem, ko Indijas ražotāji faktiski iegādājās izmeklēšanas periodā. |
| --- | --- |

(258)

Pēc tam Komisija reizināja starpību starp šīm abām vidējām cenām ar dzelzsrūdas apjomiem, ko Indijas ražotāji faktiski iegādājās izmeklēšanas periodā.

| (259) | Pēc informācijas izpaušanas ECL apgalvo, ka Komisijai būtu bijis jāizmanto nevis viss faktiski iegādātais dzelzsrūdas daudzums, bet gan tikai tā daļa, kas izmeklēšanas periodā tika izmantota plastisko cauruļu ražošanai. Turklāt būtu bijis jāizmanto gan iepirktais smalknes, gan gabalu daudzums, nevis tikai smalknes daudzums. Komisija izpildīja šo prasību un abiem ražotājiem eksportētājiem paziņoja par izdarītajām izmaiņām. |
| --- | --- |

(259)

Pēc informācijas izpaušanas ECL apgalvo, ka Komisijai būtu bijis jāizmanto nevis viss faktiski iegādātais dzelzsrūdas daudzums, bet gan tikai tā daļa, kas izmeklēšanas periodā tika izmantota plastisko cauruļu ražošanai. Turklāt būtu bijis jāizmanto gan iepirktais smalknes, gan gabalu daudzums, nevis tikai smalknes daudzums. Komisija izpildīja šo prasību un abiem ražotājiem eksportētājiem paziņoja par izdarītajām izmaiņām.

ECL

| (260) | Vēl ECL apgalvoja, ka, aprēķinot dažu grupas uzņēmumu saņemto ieguvumu, tika izmantots tikai iepirktais smalknes daudzums. Komisija laboja šo kļūdu attiecībā uz abiem ražotājiem eksportētājiem. Tā iekļāva aprēķinā visu iepirkto dzelzsrūdas daudzumu (smalkni un gabalus). Ja dzelzs saturs nebija 62 %, Komisija attiecīgi proporcionāli koriģēja pirkuma cenu. Abiem ražotājiem eksportētājiem attiecīgi tika paziņots par izdarītajām izmaiņām. |
| --- | --- |

(260)

Vēl ECL apgalvoja, ka, aprēķinot dažu grupas uzņēmumu saņemto ieguvumu, tika izmantots tikai iepirktais smalknes daudzums. Komisija laboja šo kļūdu attiecībā uz abiem ražotājiem eksportētājiem. Tā iekļāva aprēķinā visu iepirkto dzelzsrūdas daudzumu (smalkni un gabalus). Ja dzelzs saturs nebija 62 %, Komisija attiecīgi proporcionāli koriģēja pirkuma cenu. Abiem ražotājiem eksportētājiem attiecīgi tika paziņots par izdarītajām izmaiņām.

ECL

| (261) | Minētās starpības kopsumma raksturo “ietaupījumu”, ko Indijas ražotāji ieguva, iepērkot dzelzsrūdu Indijas izkropļotajā tirgū, salīdzinājumā ar cenu, kura tiem būtu jāmaksā bez šādiem traucējumiem. Gala rezultātā šī kopsumma raksturo ieguvumu, ko Indijas ražotājiem piešķīra Indijas valdība izmeklēšanas periodā. |
| --- | --- |

(261)

Minētās starpības kopsumma raksturo “ietaupījumu”, ko Indijas ražotāji ieguva, iepērkot dzelzsrūdu Indijas izkropļotajā tirgū, salīdzinājumā ar cenu, kura tiem būtu jāmaksā bez šādiem traucējumiem. Gala rezultātā šī kopsumma raksturo ieguvumu, ko Indijas ražotājiem piešķīra Indijas valdība izmeklēšanas periodā.

| (262) | Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu Komisija šo subsīdijas apjomu attiecināja uz attiecīgā ražojuma kopējo attiecīgā ražojuma apgrozījumu izmeklēšanas periodā (saucēju), jo subsīdija radīja ieguvumu visai attiecīgā ražojuma ražošanai, nevis tikai eksportam paredzētajai produkcijai. |
| --- | --- |

(262)

Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu Komisija šo subsīdijas apjomu attiecināja uz attiecīgā ražojuma kopējo attiecīgā ražojuma apgrozījumu izmeklēšanas periodā (saucēju), jo subsīdija radīja ieguvumu visai attiecīgā ražojuma ražošanai, nevis tikai eksportam paredzētajai produkcijai.

| (263) | Pēc informācijas izpaušanas Jindal apgalvo, ka Komisija dažos izmeklēšanas perioda mēnešos aprēķinājusi negatīvu ieguvumu. Tāpēc uzņēmumam dzelzsrūda neesot nodrošināta par atlīdzību, kas mazāka par pienācīgo. Tas arī apgalvo, ka pēc izmeklēšanas perioda nav saņēmis subsīdijas, jo, tā kā importē dzelzsrūdu, tad šim uzņēmumam subsīdija nav kompensējama. |
| --- | --- |

(263)

Pēc informācijas izpaušanas Jindal apgalvo, ka Komisija dažos izmeklēšanas perioda mēnešos aprēķinājusi negatīvu ieguvumu. Tāpēc uzņēmumam dzelzsrūda neesot nodrošināta par atlīdzību, kas mazāka par pienācīgo. Tas arī apgalvo, ka pēc izmeklēšanas perioda nav saņēmis subsīdijas, jo, tā kā importē dzelzsrūdu, tad šim uzņēmumam subsīdija nav kompensējama.

Jindal

| (264) | Arī ECL apgalvo, ka 2014.–2015. gadā Indijas iekšzemes cenas vairs nebija zemākas par Austrālijas FOB cenām. Tāpēc Komisija nevar noliegt šo faktu, jo tai ir jāņem vērā situācija pasākumu piemērošanas periodā. |
| --- | --- |

(264)

Arī ECL apgalvo, ka 2014.–2015. gadā Indijas iekšzemes cenas vairs nebija zemākas par Austrālijas FOB cenām. Tāpēc Komisija nevar noliegt šo faktu, jo tai ir jāņem vērā situācija pasākumu piemērošanas periodā.

ECL

| (265) | Komisija atzina, ka dažos izmeklēšanas perioda mēnešos aprēķinātais ieguvums bija negatīvs. Tomēr to kompensēja pozitīvais ieguvums pārējā izmeklēšanas perioda daļā, tāpēc kopējais rezultāts attiecīgajam uzņēmumam uzskatāms par pozitīvu subsīdijas starpību. |
| --- | --- |

(265)

Komisija atzina, ka dažos izmeklēšanas perioda mēnešos aprēķinātais ieguvums bija negatīvs. Tomēr to kompensēja pozitīvais ieguvums pārējā izmeklēšanas perioda daļā, tāpēc kopējais rezultāts attiecīgajam uzņēmumam uzskatāms par pozitīvu subsīdijas starpību.

| (266) | Pamatregulas 15. panta 1. punkta otrajā daļā noteikta prasība, ka Komisija nepieņem kompensācijas pasākumus, ja ir spēkā divi nosacījumi: i) “ja subsīdija vai subsīdijas tiek atceltas” vai ii) “ja tiek pierādīts, ka subsīdijas vairs nedod nekādu labumu attiecīgajiem eksportētājiem”. |
| --- | --- |

(266)

Pamatregulas 15. panta 1. punkta otrajā daļā noteikta prasība, ka Komisija nepieņem kompensācijas pasākumus, ja ir spēkā divi nosacījumi: i) “ja subsīdija vai subsīdijas tiek atceltas” vai ii) “ja tiek pierādīts, ka subsīdijas vairs nedod nekādu labumu attiecīgajiem eksportētājiem”.

| (267) | Attiecībā uz pirmo nosacījumu Komisija konstatēja, ka eksporta ierobežojumu sistēma nebija likvidēta vai atcelta. Tāpēc šis nosacījums nebija izpildīts. |
| --- | --- |

(267)

Attiecībā uz pirmo nosacījumu Komisija konstatēja, ka eksporta ierobežojumu sistēma nebija likvidēta vai atcelta. Tāpēc šis nosacījums nebija izpildīts.

| (268) | Attiecībā uz otro nosacījumu jāatgādina, ka tā piemērošanas galvenais mērķis ir vienreizējas, neatkārtojamas, konkrētā laikposmā piešķirtas subsīdijas, no kurām ražotāji eksportētāji nākotnē negūs labumu (67). Norādīto iemeslu dēļ tas neattiecas uz šiem gadījumiem. |
| --- | --- |

(268)

Attiecībā uz otro nosacījumu jāatgādina, ka tā piemērošanas galvenais mērķis ir vienreizējas, neatkārtojamas, konkrētā laikposmā piešķirtas subsīdijas, no kurām ražotāji eksportētāji nākotnē negūs labumu (67). Norādīto iemeslu dēļ tas neattiecas uz šiem gadījumiem.

67

| (269) | Pēc izmeklēšanas perioda Austrālijas FOB cenas, kas tika koriģētas attiecībā uz dokeru pakalpojumu izmaksām un mitrumu, bija līdzīgas Indijas iekšzemes cenām. Tomēr Komisija 212. apsvērumā konstatējusi, ka Indijas dzelzsrūdas iekšzemes cenas drīzāk ir stabilas un tās neietekmē cenu svārstības pārējā pasaules daļā. Vienlaikus nav izslēgts, ka tuvākajā nākotnē cenas starptautiskajā tirgū, tostarp Austrālijas FOB cenas, atkal paaugstināsies, reaģējot uz starptautiskā pieprasījuma un dzelzsrūdas piedāvājuma svārstībām. Tāpēc nevar secināt, ka eksporta ierobežojumu sistēma ir vienreizēja, neatkārtojama subsīdija, jo ir iespējams, ka tā nodrošinās ieguvumu nākotnē. Tomēr, ja nākotnē starptautiskā tirgus cenas pastāvīgi būs zemākas par Indijas iekšzemes cenām, ikviens ražotājs eksportētājs drīkst pieprasīt atmaksāt iekasētos maksājumus, ja tiek pierādīts, ka kompensējamo subsīdiju apjoms ir vai nu likvidēts, vai samazināts saskaņā ar pamatregulas 21. pantu. |
| --- | --- |

(269)

Pēc izmeklēšanas perioda Austrālijas FOB cenas, kas tika koriģētas attiecībā uz dokeru pakalpojumu izmaksām un mitrumu, bija līdzīgas Indijas iekšzemes cenām. Tomēr Komisija 212. apsvērumā konstatējusi, ka Indijas dzelzsrūdas iekšzemes cenas drīzāk ir stabilas un tās neietekmē cenu svārstības pārējā pasaules daļā. Vienlaikus nav izslēgts, ka tuvākajā nākotnē cenas starptautiskajā tirgū, tostarp Austrālijas FOB cenas, atkal paaugstināsies, reaģējot uz starptautiskā pieprasījuma un dzelzsrūdas piedāvājuma svārstībām. Tāpēc nevar secināt, ka eksporta ierobežojumu sistēma ir vienreizēja, neatkārtojama subsīdija, jo ir iespējams, ka tā nodrošinās ieguvumu nākotnē. Tomēr, ja nākotnē starptautiskā tirgus cenas pastāvīgi būs zemākas par Indijas iekšzemes cenām, ikviens ražotājs eksportētājs drīkst pieprasīt atmaksāt iekasētos maksājumus, ja tiek pierādīts, ka kompensējamo subsīdiju apjoms ir vai nu likvidēts, vai samazināts saskaņā ar pamatregulas 21. pantu.

| (270) | Ņemot vērā minēto, pamatregulas 15. panta 1. punkta otrās daļas nosacījumi attiecībā uz kompensācijas pasākumu nepieņemšanu nav izpildīti. |
| --- | --- |

(270)

Ņemot vērā minēto, pamatregulas 15. panta 1. punkta otrās daļas nosacījumi attiecībā uz kompensācijas pasākumu nepieņemšanu nav izpildīti.

| (271) | Subsīdiju likme, kas noteikta šai shēmai, izmeklēšanas periodā attiecībā uz ECL grupu bija 3,01 %, bet attiecībā uz uzņēmumu Jindal Saw India tā bija 3,91 %. |
| --- | --- |

(271)

Subsīdiju likme, kas noteikta šai shēmai, izmeklēšanas periodā attiecībā uz ECL grupu bija 3,01 %, bet attiecībā uz uzņēmumu Jindal Saw India tā bija 3,91 %.

ECL

Jindal Saw India

c)   
  Īpašas iezīmes

Īpašas iezīmes

| (272) | Indijas valdības eksporta ierobežojumi bija izdevīgi tikai dzelzs un tērauda nozarei. Tāpēc tie ir īpaši saskaņā ar pamatregulas 4. panta 2. punkta a) apakšpunktu. Pat ja tie ir izdevīgi arī citiem lejasposma ražojumiem, nevis tikai plastiskajām caurulēm, šis ieguvums ir pieejams vienīgi noteiktām nozarēm Indijā. Dzelzsrūdas raksturīgās īpašības ierobežo subsīdijas iespējamo izmantošanu tikai līdz noteiktām nozarēm, taču tas nenozīmē, ka subsīdijai, lai to atzītu par īpašu, jāaprobežojas tikai ar kādu šīs nozares grupējumu (68). |
| --- | --- |

(272)

Indijas valdības eksporta ierobežojumi bija izdevīgi tikai dzelzs un tērauda nozarei. Tāpēc tie ir īpaši saskaņā ar pamatregulas 4. panta 2. punkta a) apakšpunktu. Pat ja tie ir izdevīgi arī citiem lejasposma ražojumiem, nevis tikai plastiskajām caurulēm, šis ieguvums ir pieejams vienīgi noteiktām nozarēm Indijā. Dzelzsrūdas raksturīgās īpašības ierobežo subsīdijas iespējamo izmantošanu tikai līdz noteiktām nozarēm, taču tas nenozīmē, ka subsīdijai, lai to atzītu par īpašu, jāaprobežojas tikai ar kādu šīs nozares grupējumu (68).

68

| (273) | Pēc informācijas izpaušanas ECL un Jindal apstrīdēja Komisijas vērtējumu attiecībā uz īpašām iezīmēm, apgalvojot, ka tas bijis neatbilstošs un juridiski nepamatots. Konkrēti ECL citēja Apelācijas institūcijas ziņojumu, kur institūcija konstatējusi: “Varētu būt, ka attiecībā uz preču nodrošināšanu ir lielāka iespējamība konstatēt īpašas iezīmes gadījumos, kad izejmateriālam paredzēto preci izmanto tikai ierobežota subjektu un/vai nozaru grupa. Tomēr neesam pārliecināti, ka ikvienā preču nodrošināšanas gadījumā, kad pašas preces īpašības rada ierobežojumus, noteikti tiks konstatētas īpašas iezīmes” (69). |
| --- | --- |

(273)

Pēc informācijas izpaušanas ECL un Jindal apstrīdēja Komisijas vērtējumu attiecībā uz īpašām iezīmēm, apgalvojot, ka tas bijis neatbilstošs un juridiski nepamatots. Konkrēti ECL citēja Apelācijas institūcijas ziņojumu, kur institūcija konstatējusi: “Varētu būt, ka attiecībā uz preču nodrošināšanu ir lielāka iespējamība konstatēt īpašas iezīmes gadījumos, kad izejmateriālam paredzēto preci izmanto tikai ierobežota subjektu un/vai nozaru grupa. Tomēr neesam pārliecināti, ka ikvienā preču nodrošināšanas gadījumā, kad pašas preces īpašības rada ierobežojumus, noteikti tiks konstatētas īpašas iezīmes” (69).

ECL

Jindal

ECL

Varētu būt, ka attiecībā uz preču nodrošināšanu ir lielāka iespējamība konstatēt īpašas iezīmes gadījumos, kad izejmateriālam paredzēto preci izmanto tikai ierobežota subjektu un/vai nozaru grupa. Tomēr neesam pārliecināti, ka ikvienā preču nodrošināšanas gadījumā, kad pašas preces īpašības rada ierobežojumus, noteikti tiks konstatētas īpašas iezīmes

69

| (274) | Komisija norādīja, ka ražotāji eksportētāji nav atsaukušies uz tā paša punkta zemsvītras piezīmi, kur Apelācijas institūcija norādījusi atsauci uz Strīdu izšķiršanas padomes ziņojumu par lietu (70), kur savukārt tika citēts Strīdu izšķiršanas padomes ziņojums US – Softwood Lumber lietā. Minētājā lietā Strīdu izšķiršanas padome sprieda šādi:

  “Neuzskatām, ka tas varētu nozīmēt – jebkura preču nodrošināšana dabas resursu veidā automātiski būtu īpaša tikai tāpēc, ka dažos gadījumos nodrošinātās preces (piemēram, naftu, gāzi, ūdeni utt.) varētu izmantot nenoteikts skaits nozaru. Situācija, kuru izvērtējam, tāda nav. Kā atzīst Kanāda, nodrošinātās preces – augoši koki – raksturīgo īpašību dēļ to var izmantot tikai “konkrēti uzņēmumi”
  ”
   (71). |
| --- | --- |

(274)

Komisija norādīja, ka ražotāji eksportētāji nav atsaukušies uz tā paša punkta zemsvītras piezīmi, kur Apelācijas institūcija norādījusi atsauci uz Strīdu izšķiršanas padomes ziņojumu par lietu (70), kur savukārt tika citēts Strīdu izšķiršanas padomes ziņojums US – Softwood Lumber lietā. Minētājā lietā Strīdu izšķiršanas padome sprieda šādi:

70

US – Softwood Lumber

“Neuzskatām, ka tas varētu nozīmēt – jebkura preču nodrošināšana dabas resursu veidā automātiski būtu īpaša tikai tāpēc, ka dažos gadījumos nodrošinātās preces (piemēram, naftu, gāzi, ūdeni utt.) varētu izmantot nenoteikts skaits nozaru. Situācija, kuru izvērtējam, tāda nav. Kā atzīst Kanāda, nodrošinātās preces – augoši koki – raksturīgo īpašību dēļ to var izmantot tikai “konkrēti uzņēmumi”
  ”
   (71).

71

| (275) | Analoģiski Komisija uzskatīja, ka, lai gan pretēji naftai, gāzei un ūdenim un līdzīgi augošiem kokiem augstākās kvalitātes dzelzsrūda ir dabas resurss, to nevar izmantot nenoteikts skaits nozaru. Tā izmantošanas joma ir šaurāka nekā zemas kvalitātes dzelzsrūdai. Faktiski augstākās kvalitātes dzelzsrūdu var izmantot tikai ierobežota subjektu vai nozaru grupa, piemēram, konkrētu tērauda nozares ražojumu ražošanai, jo īpaši plastisko cauruļu ražošanai. Ņemot vērā šos faktus, Komisija konstatēja ierobežojumu, kas acīm redzami un nepārprotami ierobežo subsīdijas pieejamību, nodrošinot to tikai “konkrētiem uzņēmumiem” un tādējādi nenodrošinot šo subsīdiju “pietiekami plaši pieejamu kopējā ekonomikā” (72). Tāpēc Komisija noraida ECL argumentus. |
| --- | --- |

(275)

Analoģiski Komisija uzskatīja, ka, lai gan pretēji naftai, gāzei un ūdenim un līdzīgi augošiem kokiem augstākās kvalitātes dzelzsrūda ir dabas resurss, to nevar izmantot nenoteikts skaits nozaru. Tā izmantošanas joma ir šaurāka nekā zemas kvalitātes dzelzsrūdai. Faktiski augstākās kvalitātes dzelzsrūdu var izmantot tikai ierobežota subjektu vai nozaru grupa, piemēram, konkrētu tērauda nozares ražojumu ražošanai, jo īpaši plastisko cauruļu ražošanai. Ņemot vērā šos faktus, Komisija konstatēja ierobežojumu, kas acīm redzami un nepārprotami ierobežo subsīdijas pieejamību, nodrošinot to tikai “konkrētiem uzņēmumiem” un tādējādi nenodrošinot šo subsīdiju “pietiekami plaši pieejamu kopējā ekonomikā” (72). Tāpēc Komisija noraida ECL argumentus.

72

ECL

| (276) | ECL arī apgalvoja, ka Komisija nav noteikusi bāzi, attiecībā pret kuru tā ir konstatējusi, ka subsīdija de jure ir īpaša. Šajā ziņā Komisija uzskatīja, ka attiecīgās subsīdijas de jure ir īpašas, jo tās piešķir tikai par dzelzsrūdu, izmantojot, no vienas puses, tiesību aktus, ar kuriem uzliek eksporta nodokli dzelzsrūdai (73), un, no otras puses, tiesību aktus, ar kuriem dzelzsrūdas transportēšanai (74) izveido divējādu kravas pārvadājumu politiku. |
| --- | --- |

(276)

ECL arī apgalvoja, ka Komisija nav noteikusi bāzi, attiecībā pret kuru tā ir konstatējusi, ka subsīdija de jure ir īpaša. Šajā ziņā Komisija uzskatīja, ka attiecīgās subsīdijas de jure ir īpašas, jo tās piešķir tikai par dzelzsrūdu, izmantojot, no vienas puses, tiesību aktus, ar kuriem uzliek eksporta nodokli dzelzsrūdai (73), un, no otras puses, tiesību aktus, ar kuriem dzelzsrūdas transportēšanai (74) izveido divējādu kravas pārvadājumu politiku.

ECL

de jure

de jure

73

74

| (277) | Ņemot vērā minēto, Komisija uzskata, ka Indijas valdības iejaukšanās ir īpaša attiecībā uz plastisko cauruļu ražotājiem pamatregulas 4. panta 2. punkta a) apakšpunkta nozīmē. |
| --- | --- |

(277)

Ņemot vērā minēto, Komisija uzskata, ka Indijas valdības iejaukšanās ir īpaša attiecībā uz plastisko cauruļu ražotājiem pamatregulas 4. panta 2. punkta a) apakšpunkta nozīmē.

3.2.4.3.   Secinājumi

| (278) | Ieviešot eksporta ierobežojumu sistēmu, Indijas valdība uzticēja dzelzsrūdas ieguves uzņēmumiem nodrošināt dzelzsrūdu par atlīdzību, kas mazāka par pienācīgo. Šāda preču nodrošināšana rada finansiālu ieguvumu saņēmējam un ir īpaša, tādēļ arī kompensējama. |
| --- | --- |

(278)

Ieviešot eksporta ierobežojumu sistēmu, Indijas valdība uzticēja dzelzsrūdas ieguves uzņēmumiem nodrošināt dzelzsrūdu par atlīdzību, kas mazāka par pienācīgo. Šāda preču nodrošināšana rada finansiālu ieguvumu saņēmējam un ir īpaša, tādēļ arī kompensējama.

3.3.   Kompensējamo subsīdiju apjoms

Kompensējamo subsīdiju apjoms

| (279) | Noteiktais kompensējamo subsīdiju apjoms bija šāds.











  Uzņēmums | FPS
  (3.1.2. punkts) | EPCGS
  (3.2.2. punkts) | DDS
  (3.3.2. punkts) | Eksporta subsīdijas kopā | Dzelzsrūda
  (3.2.4. punkts) | Kopā |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ECL grupa | 4,35 % | 0,03 % | 1,66 % | 6,04 % | 3,01 % | 9,0 % |
| Jindal Saw | 3,11 % | 0,38 % | 1,37 % | 4,86 % | 3,91 % | 8,7 % |

(279)

Noteiktais kompensējamo subsīdiju apjoms bija šāds.

Uzņēmums

FPS

(3.1.2. punkts)

EPCGS

(3.2.2. punkts)

DDS

(3.3.2. punkts)

Eksporta subsīdijas kopā

Dzelzsrūda

(3.2.4. punkts)

Kopā

ECL grupa

ECL

4,35 %

0,03 %

1,66 %

6,04 %

3,01 %

9,0 %

Jindal Saw

3,11 %

0,38 %

1,37 %

4,86 %

3,91 %

8,7 %

4.   KAITĒJUMS

KAITĒJUMS

4.1.   Savienības ražošanas nozares un Savienības ražošanas apjoma definīcija

Savienības ražošanas nozares un Savienības ražošanas apjoma definīcija

| (280) | Līdzīgo ražojumu izmeklēšanas periodā ražoja trīs Savienības ražotāji. Tie ir veido “Savienības ražošanas nozari” pamatregulas 9. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(280)

Līdzīgo ražojumu izmeklēšanas periodā ražoja trīs Savienības ražotāji. Tie ir veido “Savienības ražošanas nozari” pamatregulas 9. panta 1. punkta nozīmē.

| (281) | Tā kā ir tikai trīs Savienības ražotāji un SG PAM grupa iesniedza datus par saviem meitasuzņēmumiem un aplēses par vienīgo Savienības ražotāju Tiroler Rohre GmbH, kas nesadarbojās, tad, lai aizsargātu otra Savienības ražotāja konfidencialitāti, kurš izmeklēšanā sadarbojās, visi skaitļi ir norādīti indeksu veidā vai diapazonos. |
| --- | --- |

(281)

Tā kā ir tikai trīs Savienības ražotāji un SG PAM grupa iesniedza datus par saviem meitasuzņēmumiem un aplēses par vienīgo Savienības ražotāju Tiroler Rohre GmbH, kas nesadarbojās, tad, lai aizsargātu otra Savienības ražotāja konfidencialitāti, kurš izmeklēšanā sadarbojās, visi skaitļi ir norādīti indeksu veidā vai diapazonos.

SG PAM

Tiroler Rohre GmbH

| (282) | Savienības kopējais ražošanas apjoms izmeklēšanas periodā bija 590 000–610 000 t. Komisija noteica kopējo Savienības ražošanas apjomu, pamatojoties uz visu pieejamo informāciju par Savienības ražošanas nozari, piemēram, sūdzībā norādīto informāciju par ražotāju, kas nesadarbojās, un datiem, kas izmeklēšanā savākti no Savienības ražotājiem, kuri sadarbojās. Savienībā ir tikai trīs ražotāji, un divi uzņēmumi, kas sadarbojās, nodrošina aptuveni 96 % no Savienības kopējā ražošanas apjoma. |
| --- | --- |

(282)

Savienības kopējais ražošanas apjoms izmeklēšanas periodā bija 590 000–610 000 t. Komisija noteica kopējo Savienības ražošanas apjomu, pamatojoties uz visu pieejamo informāciju par Savienības ražošanas nozari, piemēram, sūdzībā norādīto informāciju par ražotāju, kas nesadarbojās, un datiem, kas izmeklēšanā savākti no Savienības ražotājiem, kuri sadarbojās. Savienībā ir tikai trīs ražotāji, un divi uzņēmumi, kas sadarbojās, nodrošina aptuveni 96 % no Savienības kopējā ražošanas apjoma.

4.2.   Patēriņš Savienībā

Patēriņš Savienībā

| (283) | Komisija noteica Savienības patēriņu, pamatojoties uz Savienības ražošanas nozares kopējo pārdošanas apjomu Savienībā, tam pieskaitot importu Savienībā no trešām valstīm. Komisija noteica Savienības ražošanas nozares kopējo pārdošanas apjomu, pamatojoties uz datiem, kas iegūti no Savienības ražotājiem, kuri sadarbojās, un sūdzībā norādīto informāciju par ražotāju, kas nesadarbojās. Importa apjomi tika iegūti no Eurostat datiem. |
| --- | --- |

(283)

Komisija noteica Savienības patēriņu, pamatojoties uz Savienības ražošanas nozares kopējo pārdošanas apjomu Savienībā, tam pieskaitot importu Savienībā no trešām valstīm. Komisija noteica Savienības ražošanas nozares kopējo pārdošanas apjomu, pamatojoties uz datiem, kas iegūti no Savienības ražotājiem, kuri sadarbojās, un sūdzībā norādīto informāciju par ražotāju, kas nesadarbojās. Importa apjomi tika iegūti no Eurostat datiem.

Eurostat

| (284) | Ņemot vērā piezīmes par izpausto informāciju, Komisija konstatēja, ka daļu Savienības eksporta pārdošanas apjoma ir attiecinājusi uz Savienības pārdošanas apjomu. Laboto pārdošanas rādītāju dēļ izdarīti nelieli grozījumu/labojumi dažos diapazonos un/vai indeksos, kas attiecas uz konkrētiem citiem kaitējuma rādītājiem, proti, Savienības patēriņa kopapjomu, ražotāju eksportētāju tirgus daļu, Savienības ražošanas nozares tirgus daļu un Savienības pārdošanas cenu. Tomēr šie labojumi tikai nedaudz ietekmēja šos kaitējuma rādītājus un neietekmēja tendences un nemainīja secinājumu, ka ir būtisks kaitējums. |
| --- | --- |

(284)

Ņemot vērā piezīmes par izpausto informāciju, Komisija konstatēja, ka daļu Savienības eksporta pārdošanas apjoma ir attiecinājusi uz Savienības pārdošanas apjomu. Laboto pārdošanas rādītāju dēļ izdarīti nelieli grozījumu/labojumi dažos diapazonos un/vai indeksos, kas attiecas uz konkrētiem citiem kaitējuma rādītājiem, proti, Savienības patēriņa kopapjomu, ražotāju eksportētāju tirgus daļu, Savienības ražošanas nozares tirgus daļu un Savienības pārdošanas cenu. Tomēr šie labojumi tikai nedaudz ietekmēja šos kaitējuma rādītājus un neietekmēja tendences un nemainīja secinājumu, ka ir būtisks kaitējums.

| (285) | Savienības patēriņa dinamika bija šāda.

  Patēriņš Savienībā (tūkst. t) | 2011 | 2012 | 2013 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Patēriņš | 570–620 | 490–540 | 460–510 | 520–570 |
| Indekss | 100 | 87 | 83 | 93 |
| Avots:
  atbildes uz anketas jautājumiem, sūdzībā ietvertā informācija un Eurostat. |

(285)

Savienības patēriņa dinamika bija šāda.

Patēriņš Savienībā (tūkst. t)

Patēriņš Savienībā (tūkst. t)

2011

2012

2013

IP

Patēriņš

570–620

490–540

460–510

520–570

Indekss

Indekss

100

100

87

87

83

83

93

93

Avots:
  atbildes uz anketas jautājumiem, sūdzībā ietvertā informācija un Eurostat.

Avots:

atbildes uz anketas jautājumiem, sūdzībā ietvertā informācija un

| (286) | Attiecīgajā periodā Savienības patēriņš samazinājās par 7 %. Savienības patēriņa dinamika atbilda “U” veida modelim – patēriņš būtiski samazinājās laikposmā no 2011. gada līdz 2012. gadam (par vairāk nekā 13 %), turpināja samazināties 2013. gadā, bet palielinājās izmeklēšanas periodā. Šo modeli var daļēji izskaidrot ar faktu, ka plastiskā čuguna cauruļu tiešie lietotāji ir ūdensapgādes uzņēmumi un notekūdeņu novadīšanas un apūdeņošanas uzņēmumi. Visbiežāk tie ir publiskā sektora subjekti, kas ir atkarīgi no valsts finansējuma. Ekonomikas krīze 2011. un 2012. gadā izraisīja absolūtu valsts parāda krīzi. Tas mudināja Savienības valstu valdības krasi samazināt publiskās investīcijas un izdevumus, ar ko ir izskaidrojams ievērojams plastisko cauruļu pieprasījuma kritums, jo īpaši tādās valstīs kā Spānija, Portugāle un Itālija. |
| --- | --- |

(286)

Attiecīgajā periodā Savienības patēriņš samazinājās par 7 %. Savienības patēriņa dinamika atbilda “U” veida modelim – patēriņš būtiski samazinājās laikposmā no 2011. gada līdz 2012. gadam (par vairāk nekā 13 %), turpināja samazināties 2013. gadā, bet palielinājās izmeklēšanas periodā. Šo modeli var daļēji izskaidrot ar faktu, ka plastiskā čuguna cauruļu tiešie lietotāji ir ūdensapgādes uzņēmumi un notekūdeņu novadīšanas un apūdeņošanas uzņēmumi. Visbiežāk tie ir publiskā sektora subjekti, kas ir atkarīgi no valsts finansējuma. Ekonomikas krīze 2011. un 2012. gadā izraisīja absolūtu valsts parāda krīzi. Tas mudināja Savienības valstu valdības krasi samazināt publiskās investīcijas un izdevumus, ar ko ir izskaidrojams ievērojams plastisko cauruļu pieprasījuma kritums, jo īpaši tādās valstīs kā Spānija, Portugāle un Itālija.

4.3.   Imports no Indijas

Imports no Indijas

4.3.1.   Indijas izcelsmes importa apjoms un tirgus daļa

Indijas izcelsmes importa apjoms un tirgus daļa

| (287) | Komisija importa apjomu noteica, izmantojot Eurostat datus. Eurostat dati atbilda datiem, ko iesniedza ražotāji eksportētāji no Indijas. Tādā pašā veidā tika noteikta importa tirgus daļa. |
| --- | --- |

(287)

Komisija importa apjomu noteica, izmantojot Eurostat datus. Eurostat dati atbilda datiem, ko iesniedza ražotāji eksportētāji no Indijas. Tādā pašā veidā tika noteikta importa tirgus daļa.

Eurostat

| (288) | Importa no attiecīgās valsts Savienībā dinamika bija šāda.

  Importa apjoms un tirgus daļa | 2011 | 2012 | 2013 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importa apjoms no Indijas (tūkst. t) | 75–85 | 60–70 | 70–80 | 80–100 |
| Importa apjoma indekss | 100 | 83 | 94 | 110 |
| Tirgus daļa
  (%) | 13–15 | 13–15 | 15–17 | 17–19 |
| Tirgus daļas indekss | 100 | 95 | 112 | 118 |
| Avots:
  Eurostat, atbildes uz anketas jautājumiem. |

(288)

Importa no attiecīgās valsts Savienībā dinamika bija šāda.

Importa apjoms un tirgus daļa

Importa apjoms un tirgus daļa

2011

2012

2013

IP

Importa apjoms no Indijas (tūkst. t)

75–85

60–70

70–80

80–100

Importa apjoma indekss

indekss

100

100

83

83

94

94

110

110

Tirgus daļa

(%)

13–15

13–15

15–17

17–19

Tirgus daļas indekss

indekss

100

100

95

95

112

112

118

118

Avots:
  Eurostat, atbildes uz anketas jautājumiem.

Avots:

Eurostat

| (289) | Indijas importa apjoms attiecīgajā periodā palielinājās par vairāk nekā 10 %, lai gan tirgus samazinājās. Indijas ražotāju eksportētāju tirgus daļa palielinājās par gandrīz 18 %. Jāņem vērā, ka 2012.–2013. gadā, kad patēriņš Savienībā saglabājās zemā līmenī, Indijas imports ievērojami palielinājās par gandrīz 10 %, palielinot tā tirgus daļu par gandrīz 17 %. Imports no Indijas izmeklēšanas periodā turpināja ievērojami palielināties, un tā tirgus daļa laikā starp 2013. gadu un izmeklēšanas periodu turpināja palielināties. |
| --- | --- |

(289)

Indijas importa apjoms attiecīgajā periodā palielinājās par vairāk nekā 10 %, lai gan tirgus samazinājās. Indijas ražotāju eksportētāju tirgus daļa palielinājās par gandrīz 18 %. Jāņem vērā, ka 2012.–2013. gadā, kad patēriņš Savienībā saglabājās zemā līmenī, Indijas imports ievērojami palielinājās par gandrīz 10 %, palielinot tā tirgus daļu par gandrīz 17 %. Imports no Indijas izmeklēšanas periodā turpināja ievērojami palielināties, un tā tirgus daļa laikā starp 2013. gadu un izmeklēšanas periodu turpināja palielināties.

4.3.2.   Indijas izcelsmes importa cenas

Indijas izcelsmes importa cenas

| (290) | Lai analizētu cenu izmaiņu tendences, Komisija noteica importa cenas, pamatojoties uz Eurostat datiem. Pēc neapstrādāto cauruļu izslēgšanas Komisija izslēdza no Indijas importēto neapstrādāto cauruļu vērtību un apjomu no vidējās cenas aprēķina attiecībā uz gadiem, kad šīs neapstrādātās caurules tika importētas, proti, 2013. gadu un izmeklēšanas periodu. |
| --- | --- |

(290)

Lai analizētu cenu izmaiņu tendences, Komisija noteica importa cenas, pamatojoties uz Eurostat datiem. Pēc neapstrādāto cauruļu izslēgšanas Komisija izslēdza no Indijas importēto neapstrādāto cauruļu vērtību un apjomu no vidējās cenas aprēķina attiecībā uz gadiem, kad šīs neapstrādātās caurules tika importētas, proti, 2013. gadu un izmeklēšanas periodu.

Eurostat

| (291) | Indijas izcelsmes importa Savienībā vidējās cenas dinamika bija šāda.

  Importa cenas (EUR/t) | 2011 | 2012 | 2013 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indija | 665 | 703 | 671 | 664 |
| Indekss | 100 | 106 | 101 | 100 |
| Avots:
  Eurostat, atbildes uz anketas jautājumiem. |

(291)

Indijas izcelsmes importa Savienībā vidējās cenas dinamika bija šāda.

Importa cenas (EUR/t)

Importa cenas (EUR/t)

2011

2012

2013

IP

Indija

665

703

671

664

Indekss

Indekss

100

100

106

106

101

101

100

100

Avots:
  Eurostat, atbildes uz anketas jautājumiem.

Avots:

Eurostat

| (292) | Attiecīgajā periodā Indijas cenas saglabājās stabilas. |
| --- | --- |

(292)

Attiecīgajā periodā Indijas cenas saglabājās stabilas.

4.3.3.   Cenu samazinājums

Cenu samazinājums

| (293) | Pamatojoties uz datiem, ko iesniedza ražotāji eksportētāji un Savienības ražošanas nozare, Komisija noteica cenu samazinājumu izmeklēšanas periodā, salīdzinot:






  a) | katra Savienības ražotāju ražojuma veida vidējās svērtās pārdošanas cenas nesaistītiem pircējiem Savienības tirgū, koriģētas, lai iegūtu EXW cenu ar |
| --- | --- | --- |

(293)

Pamatojoties uz datiem, ko iesniedza ražotāji eksportētāji un Savienības ražošanas nozare, Komisija noteica cenu samazinājumu izmeklēšanas periodā, salīdzinot:

a)

katra Savienības ražotāju ražojuma veida vidējās svērtās pārdošanas cenas nesaistītiem pircējiem Savienības tirgū, koriģētas, lai iegūtu EXW cenu ar

| b) | attiecīgajām katra ražojuma veida vidējām svērtajām cenām, kas jāmaksā pirmajam neatkarīgajam pircējam Savienības tirgū par importu no tiem Indijas ražotājiem, kuri sadarbojās, un kas noteiktas kā izmaksu, apdrošināšanas un kravu pārvadājumu summa (CIF), ar atbilstīgām korekcijām attiecībā uz pēcimporta izmaksām. |
| --- | --- |

b)

attiecīgajām katra ražojuma veida vidējām svērtajām cenām, kas jāmaksā pirmajam neatkarīgajam pircējam Savienības tirgū par importu no tiem Indijas ražotājiem, kuri sadarbojās, un kas noteiktas kā izmaksu, apdrošināšanas un kravu pārvadājumu summa (CIF), ar atbilstīgām korekcijām attiecībā uz pēcimporta izmaksām.

| (294) | Abi ražotāji eksportētāji apgalvo, ka bija ievērojamas atšķirības starp ražojumiem, ko pārdeva sūdzības iesniedzējs, un tiem, ko pārdeva viņi paši, un tā varēja ietekmēt cenas salīdzinājuma taisnīgumu. Jo īpaši viņi apgalvo, ka neražo caurules ar dubultās kameras aiztura savienojumu, kuru tirgo SG PAM ar zīmolu Universal joint. Viņi arī neražo automātisko savienojumu caurulēm ar nelielu biezumu, kas ir saderīgs ar plastiskajām caurulēm, ko SG PAM izmanto Blutop ražojumu klāstā. Turklāt viņi apgalvo, ka neražo caurules ar iekšēju oderējumu no termoplastiska materiāla, ko SG PAM laiž tirgū ar tirdzniecības nosaukumu Ductan un izmanto Blutop ražojumu klāstā. Plastisko cauruļu lietotāji Savienībā apstiprināja šos apgalvojumus, kā arī to, ka neviens Indijas ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās, nevar piegādāt minētos ražojumus. Tādēļ Komisija izslēdza SG PAM caurules ar Universal joint, kā arī SG PAM Blutop ražojumu klāstu no cenas samazinājuma un kaitējuma starpības aprēķiniem. Šī izslēgšana attiecās uz mazāk nekā 10 % darījumu apjoma. Turklāt, ņemot vērā Savienības tirgū pārdotos nelielos daudzumus, arī caurules ar atlokiem tika izslēgtas no cenas samazinājuma aprēķiniem. |
| --- | --- |

(294)

Abi ražotāji eksportētāji apgalvo, ka bija ievērojamas atšķirības starp ražojumiem, ko pārdeva sūdzības iesniedzējs, un tiem, ko pārdeva viņi paši, un tā varēja ietekmēt cenas salīdzinājuma taisnīgumu. Jo īpaši viņi apgalvo, ka neražo caurules ar dubultās kameras aiztura savienojumu, kuru tirgo SG PAM ar zīmolu Universal joint. Viņi arī neražo automātisko savienojumu caurulēm ar nelielu biezumu, kas ir saderīgs ar plastiskajām caurulēm, ko SG PAM izmanto Blutop ražojumu klāstā. Turklāt viņi apgalvo, ka neražo caurules ar iekšēju oderējumu no termoplastiska materiāla, ko SG PAM laiž tirgū ar tirdzniecības nosaukumu Ductan un izmanto Blutop ražojumu klāstā. Plastisko cauruļu lietotāji Savienībā apstiprināja šos apgalvojumus, kā arī to, ka neviens Indijas ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās, nevar piegādāt minētos ražojumus. Tādēļ Komisija izslēdza SG PAM caurules ar Universal joint, kā arī SG PAM Blutop ražojumu klāstu no cenas samazinājuma un kaitējuma starpības aprēķiniem. Šī izslēgšana attiecās uz mazāk nekā 10 % darījumu apjoma. Turklāt, ņemot vērā Savienības tirgū pārdotos nelielos daudzumus, arī caurules ar atlokiem tika izslēgtas no cenas samazinājuma aprēķiniem.

SG PAM

Universal joint

SG PAM

Blutop

SG PAM

Ductan

Blutop

SG PAM

Universal joint

SG PAM Blutop

| (295) | Pēc informācijas izpaušanas sūdzības iesniedzējs apgalvo, ka Universal joint izslēgts nepamatoti, jo ikvienam ražotājam eksportētājam ir tehnisks risinājums, ko izmantot šā veida savienojuma aizstāšanai. Komisija atgādina, ka daudzi lietotāji ir apstiprinājuši, ka ražotāji eksportētāji nespēj piegādāt dubultās kameras aiztura savienojumu. Katrā ziņā šajā izmeklēšanā savienojuma veids nebija būtisks elements, lai cenu salīdzināšanas vajadzībām nošķirtu dažādus ražojumu veidus. Tāpēc taisnīgu cenu salīdzinājumu nevarēja veikt, pamatojoties uz katru konkrēto veidu. Ņemot vērā, ka tikai neliels apjoms no ražojumiem ir aprīkoti ar šo savienojumu, kā arī grūtības taisnīgi salīdzināt cenas un to, ka vairākums ražojuma veidu tika izmantoti, lai aprēķinātu cenas samazinājumu un kaitējuma starpību, Komisija uzskatīja, ka dubultās kameras aiztura savienojumus ir pamatoti izslēgt no cenas samazinājuma aprēķiniem. |
| --- | --- |

(295)

Pēc informācijas izpaušanas sūdzības iesniedzējs apgalvo, ka Universal joint izslēgts nepamatoti, jo ikvienam ražotājam eksportētājam ir tehnisks risinājums, ko izmantot šā veida savienojuma aizstāšanai. Komisija atgādina, ka daudzi lietotāji ir apstiprinājuši, ka ražotāji eksportētāji nespēj piegādāt dubultās kameras aiztura savienojumu. Katrā ziņā šajā izmeklēšanā savienojuma veids nebija būtisks elements, lai cenu salīdzināšanas vajadzībām nošķirtu dažādus ražojumu veidus. Tāpēc taisnīgu cenu salīdzinājumu nevarēja veikt, pamatojoties uz katru konkrēto veidu. Ņemot vērā, ka tikai neliels apjoms no ražojumiem ir aprīkoti ar šo savienojumu, kā arī grūtības taisnīgi salīdzināt cenas un to, ka vairākums ražojuma veidu tika izmantoti, lai aprēķinātu cenas samazinājumu un kaitējuma starpību, Komisija uzskatīja, ka dubultās kameras aiztura savienojumus ir pamatoti izslēgt no cenas samazinājuma aprēķiniem.

Universal joint

| (296) | Jindal apgalvo arī, ka citas fizikālās atšķirības, cita starpā attiecībā uz ārējo pārklājumu un iekšējo oderējumu, ietekmējušas cenu salīdzināmību un tādēļ arī būtu jākoriģē/jāizslēdz. Tomēr šie apgalvojumi tiek noraidīti. Savienības ražošanas nozare un Indijas ražotāji eksportētāji ir paziņojuši to ražojuma veidu pārdošanas apjomus Savienībā, kuru fizikālās īpašības ir salīdzināmas, tādēļ tika veikts taisnīgs salīdzinājums attiecībā uz šīm citām iespējamajām atšķirībām. |
| --- | --- |

(296)

Jindal apgalvo arī, ka citas fizikālās atšķirības, cita starpā attiecībā uz ārējo pārklājumu un iekšējo oderējumu, ietekmējušas cenu salīdzināmību un tādēļ arī būtu jākoriģē/jāizslēdz. Tomēr šie apgalvojumi tiek noraidīti. Savienības ražošanas nozare un Indijas ražotāji eksportētāji ir paziņojuši to ražojuma veidu pārdošanas apjomus Savienībā, kuru fizikālās īpašības ir salīdzināmas, tādēļ tika veikts taisnīgs salīdzinājums attiecībā uz šīm citām iespējamajām atšķirībām.

Jindal

| (297) | Pēc informācijas izpaušanas Jindal apgalvo, ka Komisijas veiktās eksporta cenas korekcijas, proti, PVA korekcija un peļņas korekcija, ir pretrunā PTO tiesībām. Tas pats ražotājs eksportētājs apgalvo, ka šādi koriģētas eksporta cenas (kas dažkārt bija “0” vai pat negatīvas) nevar būt par pamatu, lai novērtētu, vai subsidētais imports nodara kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Komisija tam nepiekrīt. Ievērojot Komisijas parasto praksi, arī Savienības ražotāju cenas tika koriģētas līdz EXW līmenim, atņemot cita starpā ar transportēšanu saistītos izdevumus. Tāpēc importētāju tālākpārdošanas cenu salīdzinājums ar Savienības EXW cenām nebūtu taisnīgs salīdzinājums. Turklāt vienīgais gadījums, kad ražotāja eksportētāja cena bija zemāka par “0”, pēc informācijas izpaušanas tika izslēgts no cenas samazinājuma aprēķina, un izslēgšanai bija nenozīmīga ietekme uz starpībām. |
| --- | --- |

(297)

Pēc informācijas izpaušanas Jindal apgalvo, ka Komisijas veiktās eksporta cenas korekcijas, proti, PVA korekcija un peļņas korekcija, ir pretrunā PTO tiesībām. Tas pats ražotājs eksportētājs apgalvo, ka šādi koriģētas eksporta cenas (kas dažkārt bija “0” vai pat negatīvas) nevar būt par pamatu, lai novērtētu, vai subsidētais imports nodara kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Komisija tam nepiekrīt. Ievērojot Komisijas parasto praksi, arī Savienības ražotāju cenas tika koriģētas līdz EXW līmenim, atņemot cita starpā ar transportēšanu saistītos izdevumus. Tāpēc importētāju tālākpārdošanas cenu salīdzinājums ar Savienības EXW cenām nebūtu taisnīgs salīdzinājums. Turklāt vienīgais gadījums, kad ražotāja eksportētāja cena bija zemāka par “0”, pēc informācijas izpaušanas tika izslēgts no cenas samazinājuma aprēķina, un izslēgšanai bija nenozīmīga ietekme uz starpībām.

Jindal

| (298) | Pēc informācijas izpaušanas Jindal norāda, ka Komisija nav sniegusi informāciju par Savienības ražojumu un ražotāju eksportētāju ražojumu atbilstību attiecībā uz katru konkrēto ražojuma veidu (PCN) un ka tāpēc ražotājs nespēja novērtēt, vai Komisija ir analizējusi cenu samazinājuma nozīmi saistībā ar ražojuma veidiem, kuriem konstatēts cenas samazinājums. |
| --- | --- |

(298)

Pēc informācijas izpaušanas Jindal norāda, ka Komisija nav sniegusi informāciju par Savienības ražojumu un ražotāju eksportētāju ražojumu atbilstību attiecībā uz katru konkrēto ražojuma veidu (PCN) un ka tāpēc ražotājs nespēja novērtēt, vai Komisija ir analizējusi cenu samazinājuma nozīmi saistībā ar ražojuma veidiem, kuriem konstatēts cenas samazinājums.

Jindal

PCN

| (299) | Ražojumu atbilstība cenas samazinājuma aprēķinos abiem ražotājiem eksportētājiem attiecīgi bija 99 % un 95 %, un cenas samazinājums tika konstatēts 98 % un 91 % dažādu ražojuma veidu, ko pārdod Savienības tirgū. Ņemot vērā ļoti lielo ražojumu veidu daļu, kura saistītas ar cenas samazinājumu, Komisija noraida apgalvojumu, ka pietiekami netika analizēta cenas samazinājuma ietekme. |
| --- | --- |

(299)

Ražojumu atbilstība cenas samazinājuma aprēķinos abiem ražotājiem eksportētājiem attiecīgi bija 99 % un 95 %, un cenas samazinājums tika konstatēts 98 % un 91 % dažādu ražojuma veidu, ko pārdod Savienības tirgū. Ņemot vērā ļoti lielo ražojumu veidu daļu, kura saistītas ar cenas samazinājumu, Komisija noraida apgalvojumu, ka pietiekami netika analizēta cenas samazinājuma ietekme.

| (300) | Pēc informācijas izpaušanas Tata apgalvo, ka cenu samazinājums, kura pamatā ir Savienības ražošanas nozares ražošanas izmaksas, nebija piemērots rādītājs, pēc kura pārbaudīt kaitējumu, jo augsto fiksēto izmaksu un pārprodukcijas dēļ ražošanas izmaksas bija mākslīgi palielinātas. Kā norādīts tālāk, cenu samazinājums ir cenu savstarpējs salīdzinājums. Katrā ziņā cenu samazinājums ir tikai viens no vairākiem rādītājiem, kas tika pārbaudīti, lai noteiktu, vai Savienības ražošanas nozarei nodarīts būtisks kaitējums. |
| --- | --- |

(300)

Pēc informācijas izpaušanas Tata apgalvo, ka cenu samazinājums, kura pamatā ir Savienības ražošanas nozares ražošanas izmaksas, nebija piemērots rādītājs, pēc kura pārbaudīt kaitējumu, jo augsto fiksēto izmaksu un pārprodukcijas dēļ ražošanas izmaksas bija mākslīgi palielinātas. Kā norādīts tālāk, cenu samazinājums ir cenu savstarpējs salīdzinājums. Katrā ziņā cenu samazinājums ir tikai viens no vairākiem rādītājiem, kas tika pārbaudīti, lai noteiktu, vai Savienības ražošanas nozarei nodarīts būtisks kaitējums.

Tata

| (301) | Šāds cenu salīdzinājums tika veikts darījumiem pa ražojuma veidiem vienā un tajā pašā tirdzniecības līmenī, vajadzības gadījumā veicot atbilstīgas korekcijas un atskaitot rabatus un atlaides. Salīdzinājuma rezultāts tika izteikts procentos no Savienības ražotāju apgrozījuma izmeklēšanas periodā. Tika liecina, ka vidējā svērtā cenu samazinājuma starpība abiem ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, bija attiecīgi 30,9 % un 31,7 %. |
| --- | --- |

(301)

Šāds cenu salīdzinājums tika veikts darījumiem pa ražojuma veidiem vienā un tajā pašā tirdzniecības līmenī, vajadzības gadījumā veicot atbilstīgas korekcijas un atskaitot rabatus un atlaides. Salīdzinājuma rezultāts tika izteikts procentos no Savienības ražotāju apgrozījuma izmeklēšanas periodā. Tika liecina, ka vidējā svērtā cenu samazinājuma starpība abiem ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, bija attiecīgi 30,9 % un 31,7 %.

4.4.   Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis

Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis

4.4.1.   Vispārīgas piezīmes

Vispārīgas piezīmes

| (302) | Saskaņā ar pamatregulas 8. panta 4. punktu subsidētā importa ietekme uz Savienības ražošanas nozari tika pārbaudīta, ietverot visu to ekonomisko rādītāju novērtējumu, kuri bija saistīti ar Savienības ražošanas nozares stāvokli attiecīgajā periodā. |
| --- | --- |

(302)

Saskaņā ar pamatregulas 8. panta 4. punktu subsidētā importa ietekme uz Savienības ražošanas nozari tika pārbaudīta, ietverot visu to ekonomisko rādītāju novērtējumu, kuri bija saistīti ar Savienības ražošanas nozares stāvokli attiecīgajā periodā.

| (303) | Lai noteiktu kaitējumu, Komisija nošķīra makroekonomiskos un mikroekonomiskos kaitējuma rādītājus. Komisija novērtēja makroekonomiskos rādītājus, pamatojoties uz datiem, kas ietverti atbildēs uz anketas jautājumiem, kuras saņemtas no Savienības ražotājiem, kas sadarbojās, un sūdzībā ietvertajām aplēsēm par ražotāju, kas nesadarbojās. Komisija izvērtēja mikroekonomiskos rādītājus, pamatojoties uz datiem, kas ietverti atbildēs uz anketas jautājumiem, kuras saņemtas no Savienības ražotājiem, kas sadarbojās. Abi datu kopumi tika atzīti par reprezentatīviem attiecībā uz Savienības ražošanas nozares ekonomisko stāvokli. |
| --- | --- |

(303)

Lai noteiktu kaitējumu, Komisija nošķīra makroekonomiskos un mikroekonomiskos kaitējuma rādītājus. Komisija novērtēja makroekonomiskos rādītājus, pamatojoties uz datiem, kas ietverti atbildēs uz anketas jautājumiem, kuras saņemtas no Savienības ražotājiem, kas sadarbojās, un sūdzībā ietvertajām aplēsēm par ražotāju, kas nesadarbojās. Komisija izvērtēja mikroekonomiskos rādītājus, pamatojoties uz datiem, kas ietverti atbildēs uz anketas jautājumiem, kuras saņemtas no Savienības ražotājiem, kas sadarbojās. Abi datu kopumi tika atzīti par reprezentatīviem attiecībā uz Savienības ražošanas nozares ekonomisko stāvokli.

| (304) | Makroekonomiskie rādītāji ir ražošanas apjoms, ražošanas jauda, jaudas izmantojums, pārdošanas apjoms, tirgus daļa, izaugsme, nodarbinātība, ražīgums, kompensējamo subsīdiju apjoms un atgūšanās no iepriekšējās subsidēšanas. |
| --- | --- |

(304)

Makroekonomiskie rādītāji ir ražošanas apjoms, ražošanas jauda, jaudas izmantojums, pārdošanas apjoms, tirgus daļa, izaugsme, nodarbinātība, ražīgums, kompensējamo subsīdiju apjoms un atgūšanās no iepriekšējās subsidēšanas.

| (305) | Mikroekonomiskie rādītāji ir vienības vidējās cenas, vienības izmaksas, darbaspēka izmaksas, krājumi, rentabilitāte, naudas plūsma, investīcijas, ienākums no investīcijām un spēja piesaistīt kapitālu. |
| --- | --- |

(305)

Mikroekonomiskie rādītāji ir vienības vidējās cenas, vienības izmaksas, darbaspēka izmaksas, krājumi, rentabilitāte, naudas plūsma, investīcijas, ienākums no investīcijām un spēja piesaistīt kapitālu.

4.4.2.   Makroekonomiskie rādītāji

Makroekonomiskie rādītāji

4.4.2.1.   Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un tās izmantojums

| (306) | Kopējā ražošanas apjoma, ražošanas jaudas un jaudas izmantojuma dinamika Savienībā attiecīgajā periodā bija šāda.

  Savienības ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums | 2011 | 2012 | 2013 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ražošanas apjoms (tūkst. t) | 580–600 | 460–480 | 530–550 | 590–610 |
| Ražošanas apjoma indekss | 100 | 79 | 91 | 101 |
| Ražošanas jauda | 1 000 –1 100 | 1 000 –1 100 | 1 000 –1 100 | 1 000 –1 100 |
| Ražošanas jaudas indekss | 100 | 100 | 100 | 100 |
| Jaudas izmantojums | 52 %–57 % | 42 %–47 % | 45 %–50 % | 53 %–58 % |
| Avots: atbildes uz anketas jautājumiem un sūdzībā ietvertā informācija. |

(306)

Kopējā ražošanas apjoma, ražošanas jaudas un jaudas izmantojuma dinamika Savienībā attiecīgajā periodā bija šāda.

Savienības ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums

Savienības ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums

2011

2012

2013

IP

Ražošanas apjoms (tūkst. t)

580–600

460–480

530–550

590–610

Ražošanas apjoma indekss

indekss

100

100

79

79

91

91

101

101

Ražošanas jauda

1 000 –1 100

1 000 –1 100

1 000 –1 100

1 000 –1 100

Ražošanas jaudas indekss

indekss

100

100

100

100

100

100

100

100

Jaudas izmantojums

52 %–57 %

42 %–47 %

45 %–50 %

53 %–58 %

Avots: atbildes uz anketas jautājumiem un sūdzībā ietvertā informācija.

Avots:

| (307) | Savienības ražošanas nozares kopējais ražošanas apjoms izmeklēšanas periodā bija mazliet lielāks nekā 2011. gadā, lai gan Savienības pārdošanas apjoms izmeklēšanas periodā bija daudz mazāks. Ražošanas apjoma palielinājumu 2013. gadā un izmeklēšanas periodā veicināja eksporta pārdošanas apjomu palielinājums. |
| --- | --- |

(307)

Savienības ražošanas nozares kopējais ražošanas apjoms izmeklēšanas periodā bija mazliet lielāks nekā 2011. gadā, lai gan Savienības pārdošanas apjoms izmeklēšanas periodā bija daudz mazāks. Ražošanas apjoma palielinājumu 2013. gadā un izmeklēšanas periodā veicināja eksporta pārdošanas apjomu palielinājums.

| (308) | Ražošanas jauda visā attiecīgajā periodā saglabājās stabila. Ražošanas jaudas izmantojums nedaudz palielinājās vienlaicīgi ar ražošanas apjoma palielinājumu attiecīgajā periodā. Tomēr kopumā jaudas izmantojums saglabājās salīdzinoši zemā [53–58 %]. Plastisko cauruļu ražošanas nozarei ir raksturīgas salīdzinoši augstas fiksētās izmaksas. Zemais jaudas izmantojums apgrūtina fiksēto izmaksu segšanu, tādējādi, iespējams, ietekmējot Savienības ražošanas nozares rentabilitāti. |
| --- | --- |

(308)

Ražošanas jauda visā attiecīgajā periodā saglabājās stabila. Ražošanas jaudas izmantojums nedaudz palielinājās vienlaicīgi ar ražošanas apjoma palielinājumu attiecīgajā periodā. Tomēr kopumā jaudas izmantojums saglabājās salīdzinoši zemā [53–58 %]. Plastisko cauruļu ražošanas nozarei ir raksturīgas salīdzinoši augstas fiksētās izmaksas. Zemais jaudas izmantojums apgrūtina fiksēto izmaksu segšanu, tādējādi, iespējams, ietekmējot Savienības ražošanas nozares rentabilitāti.

4.4.2.2.   Pārdošanas apjoms un tirgus daļa

| (309) | Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma un tirgus daļas dinamika attiecīgajā periodā bija šāda.

  Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms un tirgus daļa | 2011 | 2012 | 2013 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pārdošana (tūkst. t) | 430–470 | 370–410 | 340–380 | 380–420 |
| Pārdošanas apjoma indekss | 100 | 88 | 82 | 89 |
| Tirgus daļa | 75 %–80 % | 76 %–81 % | 73 %–78 % | 71 %–76 % |
| Tirgus daļas indekss | 100 | 101 | 98 | 96 |
| Avots: atbildes uz anketas jautājumiem, sūdzībā ietvertā informācija un Eurostat. |

(309)

Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma un tirgus daļas dinamika attiecīgajā periodā bija šāda.

Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms un tirgus daļa

Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms un tirgus daļa

2011

2012

2013

IP

Pārdošana (tūkst. t)

430–470

370–410

340–380

380–420

Pārdošanas apjoma indekss

indekss

100

100

88

88

82

82

89

89

Tirgus daļa

75 %–80 %

76 %–81 %

73 %–78 %

71 %–76 %

Tirgus daļas indekss

indekss

100

100

101

101

98

98

96

96

Avots: atbildes uz anketas jautājumiem, sūdzībā ietvertā informācija un Eurostat.

Avots:

Eurostat

| (310) | Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms attiecīgajā periodā samazinājās par 11 % līdz 380 000–420 000 t izmeklēšanas periodā. Savienības ražošanas nozare zaudēja ievērojami lielāku pārdošanas apjomu nekā patēriņa samazinājuma apjoms, tāpēc tās tirgus daļa attiecīgajā periodā samazinājās par 4 %. |
| --- | --- |

(310)

Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms attiecīgajā periodā samazinājās par 11 % līdz 380 000–420 000 t izmeklēšanas periodā. Savienības ražošanas nozare zaudēja ievērojami lielāku pārdošanas apjomu nekā patēriņa samazinājuma apjoms, tāpēc tās tirgus daļa attiecīgajā periodā samazinājās par 4 %.

| (311) | ECL apgalvo, ka, pārdošanas apjoma samazināšanos izsakot tonnās, nav ņemts vērā, ka sūdzības iesniedzējs attiecīgajā periodā galvenokārt ievedis un pārdevis vieglākas caurules un caurulītes un ka tāpēc samazinājuma apjoms ir pārspīlēts. Šis apgalvojums nav pamatots ar attiecīgiem pierādījumiem, tāpēc tas tiek noraidīts. Tomēr, ņemot vērā iemeslus, kas izklāstīti 294. apsvērumā, Komisija no aprēķiniem par cenas samazinājumu un kaitējuma apmēru izslēdza vieglāku cauruļu klāstu – Blutop. |
| --- | --- |

(311)

ECL apgalvo, ka, pārdošanas apjoma samazināšanos izsakot tonnās, nav ņemts vērā, ka sūdzības iesniedzējs attiecīgajā periodā galvenokārt ievedis un pārdevis vieglākas caurules un caurulītes un ka tāpēc samazinājuma apjoms ir pārspīlēts. Šis apgalvojums nav pamatots ar attiecīgiem pierādījumiem, tāpēc tas tiek noraidīts. Tomēr, ņemot vērā iemeslus, kas izklāstīti 294. apsvērumā, Komisija no aprēķiniem par cenas samazinājumu un kaitējuma apmēru izslēdza vieglāku cauruļu klāstu – Blutop.

ECL

Blutop

4.4.2.3.   Izaugsme

| (312) | Kopējais attiecīgā ražojuma patēriņš Savienībā attiecīgajā periodā samazinājās par 7 %. Patēriņš krasi samazinājās 2012. gadā, proti, par vairāk nekā 13 %, saglabājās zems 2013. gadā un sāka atgūties izmeklēšanas periodā. Attiecīgā perioda sākumā Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms, imports no trešām valstīm, kā arī Indijas izcelsmes imports samazinājās atbilstoši patēriņam. Attiecīgā perioda beigās, lai gan patēriņš Savienībā sāka palielināties, Savienības ražošanas nozare pilnībā nevarēja izmantot šo atgūšanos, jo tās pārdošanas apjoms Savienībā un tirgus daļa bija samazinājušies, bet Indijas izcelsmes imports bija palielinājis tirgus daļu. |
| --- | --- |

(312)

Kopējais attiecīgā ražojuma patēriņš Savienībā attiecīgajā periodā samazinājās par 7 %. Patēriņš krasi samazinājās 2012. gadā, proti, par vairāk nekā 13 %, saglabājās zems 2013. gadā un sāka atgūties izmeklēšanas periodā. Attiecīgā perioda sākumā Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms, imports no trešām valstīm, kā arī Indijas izcelsmes imports samazinājās atbilstoši patēriņam. Attiecīgā perioda beigās, lai gan patēriņš Savienībā sāka palielināties, Savienības ražošanas nozare pilnībā nevarēja izmantot šo atgūšanos, jo tās pārdošanas apjoms Savienībā un tirgus daļa bija samazinājušies, bet Indijas izcelsmes imports bija palielinājis tirgus daļu.

4.4.2.4.   Nodarbinātība un ražīgums

| (313) | Nodarbinātības un ražīguma dinamika attiecīgajā periodā bija šāda.

  Darba ņēmēju skaits un ražīgums | 2011 | 2012 | 2013 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Darba ņēmēji | 2 400 –2 500 | 2 300 –2 400 | 2 300 –2 400 | 2 400 –2 500 |
| Darba ņēmēju indekss | 100 | 93 | 93 | 99 |
| Ražīgums (tonnas uz vienu nodarbināto) | 220–240 | 180–200 | 210–230 | 230–250 |
| Ražīguma indekss | 100 | 82 | 96 | 102 |
| Avots: atbildes uz anketas jautājumiem. |

(313)

Nodarbinātības un ražīguma dinamika attiecīgajā periodā bija šāda.

Darba ņēmēju skaits un ražīgums

Darba ņēmēju skaits un ražīgums

2011

2012

2013

IP

Darba ņēmēji

2 400 –2 500

2 300 –2 400

2 300 –2 400

2 400 –2 500

Darba ņēmēju indekss

indekss

100

100

93

93

93

93

99

99

Ražīgums (tonnas uz vienu nodarbināto)

220–240

180–200

210–230

230–250

Ražīguma indekss

indekss

100

100

82

82

96

96

102

102

Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.

Avots:

| (314) | Nodarbinātības un ražīguma līmenis izmeklēšanas periodā bija tāds pats kā 2011. gadā. Tomēr faktu, ka nodarbinātība nesamazinājās, var saistīt galvenokārt ar ievērojamo pārdošanas apjoma palielinājumu ārpus Savienības. |
| --- | --- |

(314)

Nodarbinātības un ražīguma līmenis izmeklēšanas periodā bija tāds pats kā 2011. gadā. Tomēr faktu, ka nodarbinātība nesamazinājās, var saistīt galvenokārt ar ievērojamo pārdošanas apjoma palielinājumu ārpus Savienības.

4.4.2.5.   Kompensējamo subsīdiju summas lielums un atgūšanās no iepriekšējās subsidēšanas vai dempinga

| (315) | Visas subsīdijas starpības pārsniedza de minimis līmeni. Ņemot vērā attiecīgās valsts izcelsmes importa apjomu un cenas, kompensējamo subsīdiju apjoms bija tik lielums, ka tā ietekme uz Savienības ražošanas nozari bija būtiska. |
| --- | --- |

(315)

Visas subsīdijas starpības pārsniedza de minimis līmeni. Ņemot vērā attiecīgās valsts izcelsmes importa apjomu un cenas, kompensējamo subsīdiju apjoms bija tik lielums, ka tā ietekme uz Savienības ražošanas nozari bija būtiska.

de minimis

| (316) | Šī ir pirmā antisubsidēšanas izmeklēšana par attiecīgo ražojumu. Tāpēc nebija pieejami dati, kas būtu nepieciešami, lai novērtētu iespējamās iepriekšējās subsidēšanas vai dempinga ietekmi. |
| --- | --- |

(316)

Šī ir pirmā antisubsidēšanas izmeklēšana par attiecīgo ražojumu. Tāpēc nebija pieejami dati, kas būtu nepieciešami, lai novērtētu iespējamās iepriekšējās subsidēšanas vai dempinga ietekmi.

4.4.3.   Mikroekonomiskie rādītāji

Mikroekonomiskie rādītāji

4.4.3.1.   Cenas un tās ietekmējošie faktori

| (317) | Savienības ražotāju, kas sadarbojās, vidējo vienības pārdošanas cenu nesaistītiem pircējiem Savienībā dinamika attiecīgajā periodā bija šāda.

  Pārdošanas cenas Savienībā | 2011 | 2012 | 2013 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vidējā vienības pārdošanas cena Savienībā (EUR/tonna) | 990– 050 | 1 000 –1 060 | 1 020 –1 060 | 1 000 –1 060 |
| Indekss | 100 | 102 | 104 | 101 |
| Vienības ražošanas izmaksas (EUR/tonna) | 900–950 | 1 000 –1 050 | 900–950 | 850–900 |
| Indekss | 100 | 110 | 104 | 96 |
| Avots: atbildes uz anketas jautājumiem. |

(317)

Savienības ražotāju, kas sadarbojās, vidējo vienības pārdošanas cenu nesaistītiem pircējiem Savienībā dinamika attiecīgajā periodā bija šāda.

Pārdošanas cenas Savienībā

Pārdošanas cenas Savienībā

2011

2012

2013

IP

Vidējā vienības pārdošanas cena Savienībā (EUR/tonna)

990– 050

1 000 –1 060

1 020 –1 060

1 000 –1 060

Indekss

Indekss

100

100

102

102

104

104

101

101

Vienības ražošanas izmaksas (EUR/tonna)

900–950

1 000 –1 050

900–950

850–900

Indekss

Indekss

100

100

110

110

104

104

96

96

Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.

Avots:

| (318) | Vienības vidējā pārdošanas cena paaugstinājās 2012. un 2013. gadā, izmeklēšanas periodā pazeminājās par 3 % un atgriezās tajā pašā līmenī, kāds bija attiecīgā perioda sākumā. Ražošanas izmaksas palielinājās 2012. gadā, bet samazinājās 2013. gadā un izmeklēšanas periodā, galvenokārt tāpēc, ka pazeminājās cena galvenajai izejvielai – dzelzsrūdai un metāllūžņiem. |
| --- | --- |

(318)

Vienības vidējā pārdošanas cena paaugstinājās 2012. un 2013. gadā, izmeklēšanas periodā pazeminājās par 3 % un atgriezās tajā pašā līmenī, kāds bija attiecīgā perioda sākumā. Ražošanas izmaksas palielinājās 2012. gadā, bet samazinājās 2013. gadā un izmeklēšanas periodā, galvenokārt tāpēc, ka pazeminājās cena galvenajai izejvielai – dzelzsrūdai un metāllūžņiem.

| (319) | Jindal apgalvo, ka Savienības ražošanas nozares rentabilitātes samazināšanās neatbilst faktam, ka starpība starp Savienības ražošanas nozares vienības pārdošanas cenu un ražošanas izmaksām izmeklēšanas periodā palielinājās. Komisija nepiekrīt šim argumentam. Iepriekšējā tabulā norādītās ražošanas izmaksas rentabilitātes aprēķināšanā netika izmantotas. Ražošanas izmaksas tika noteiktas, ņemot vērā četru Savienības uzņēmumu, kas sadarbojās, attiecīgā ražojuma izgatavošanas un pārdošanas izmaksas, vispārējos un administratīvos (PVA) izdevumus. No otras puses, rentabilitāte tika aprēķināta, ņemot vērā visu Savienības uzņēmumu, kas sadarbojās, un tirdzniecības meitasuzņēmumu neto peļņu pirms nodokļu nomaksas no līdzīgā ražojuma pārdošanas nesaistītiem pircējiem Savienībā, kas izteikta procentos no šādas pārdošanas apgrozījuma, iekļaujot pārdoto preču izmaksas, PVA, PI izmaksas, kā arī citas konkrētas izmaksas. Tāpēc rentabilitāti var noteikt citādi nekā vienības pārdošanas cenas un ražošanas izmaksas. |
| --- | --- |

(319)

Jindal apgalvo, ka Savienības ražošanas nozares rentabilitātes samazināšanās neatbilst faktam, ka starpība starp Savienības ražošanas nozares vienības pārdošanas cenu un ražošanas izmaksām izmeklēšanas periodā palielinājās. Komisija nepiekrīt šim argumentam. Iepriekšējā tabulā norādītās ražošanas izmaksas rentabilitātes aprēķināšanā netika izmantotas. Ražošanas izmaksas tika noteiktas, ņemot vērā četru Savienības uzņēmumu, kas sadarbojās, attiecīgā ražojuma izgatavošanas un pārdošanas izmaksas, vispārējos un administratīvos (PVA) izdevumus. No otras puses, rentabilitāte tika aprēķināta, ņemot vērā visu Savienības uzņēmumu, kas sadarbojās, un tirdzniecības meitasuzņēmumu neto peļņu pirms nodokļu nomaksas no līdzīgā ražojuma pārdošanas nesaistītiem pircējiem Savienībā, kas izteikta procentos no šādas pārdošanas apgrozījuma, iekļaujot pārdoto preču izmaksas, PVA, PI izmaksas, kā arī citas konkrētas izmaksas. Tāpēc rentabilitāti var noteikt citādi nekā vienības pārdošanas cenas un ražošanas izmaksas.

Jindal

4.4.3.2.   Darbaspēka izmaksas

| (320) | Savienības ražotāju, kas sadarbojās, vidējo darbaspēka izmaksu dinamika attiecīgajā periodā bija šāda.

  Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu darba ņēmēju (1 000 EUR/darba ņēmējs/gads) | 2011 | 2012 | 2013 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Darbaspēka izmaksas | 56–58 | 56–58 | 58–60 | 58–60 |
| Indekss | 100 | 100 | 103 | 104 |
| Avots: atbildes uz anketas jautājumiem. |

(320)

Savienības ražotāju, kas sadarbojās, vidējo darbaspēka izmaksu dinamika attiecīgajā periodā bija šāda.

Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu darba ņēmēju (1 000 EUR/darba ņēmējs/gads)

Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu darba ņēmēju (1 000 EUR/darba ņēmējs/gads)

2011

2012

2013

IP

Darbaspēka izmaksas

56–58

56–58

58–60

58–60

Indekss

Indekss

100

100

100

100

103

103

104

104

Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.

Avots:

| (321) | Attiecīgajā periodā vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu darbinieku paaugstinājās par 4 %. Šis palielinājums bija mazāks nekā kopējais algu palielinājums Savienībā, par ko ziņoja Eurostat. |
| --- | --- |

(321)

Attiecīgajā periodā vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu darbinieku paaugstinājās par 4 %. Šis palielinājums bija mazāks nekā kopējais algu palielinājums Savienībā, par ko ziņoja Eurostat.

| (322) | Jindal norādīja, ka Komisija nav sniegusi Eurostat datus, kurus tā izmantoja, lai pierādītu apgalvojumu, ka Savienības ražošanas nozares darbaspēka izmaksu palielinājums bija mazāks nekā Savienības rūpniecības sektorā kopumā. Komisija precizēja, ka saskaņā ar Eurostat datiem (75) darbaspēka izmaksu pieaugums gadā Eiropas Savienības rūpniecības sektorā kopumā no 2011. līdz 2014. gadam bija 6,9 %, bet gandrīz 5 % no 2011. līdz 2013. gadam. |
| --- | --- |

(322)

Jindal norādīja, ka Komisija nav sniegusi Eurostat datus, kurus tā izmantoja, lai pierādītu apgalvojumu, ka Savienības ražošanas nozares darbaspēka izmaksu palielinājums bija mazāks nekā Savienības rūpniecības sektorā kopumā. Komisija precizēja, ka saskaņā ar Eurostat datiem (75) darbaspēka izmaksu pieaugums gadā Eiropas Savienības rūpniecības sektorā kopumā no 2011. līdz 2014. gadam bija 6,9 %, bet gandrīz 5 % no 2011. līdz 2013. gadam.

Jindal

Eurostat

Eurostat

75

4.4.3.3.   Krājumi

| (323) | Savienības ražotāju, kas sadarbojās, krājumu līmeņa dinamika attiecīgajā periodā bija šāda.

  Krājumi (tūkst. t) | 2011 | 2012 | 2013 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Krājumi perioda beigās | 110–130 | 80–100 | 80–100 | 90–110 |
| Krājumi perioda beigās (indekss) | 100 | 74 | 73 | 82 |
| Krājumu perioda beigās attiecība pret ražošanas apjomu | 20 %–22 % | 20 %–22 % | 16 %–18 % | 16 %–18 % |
| Avots: atbildes uz anketas jautājumiem. |

(323)

Savienības ražotāju, kas sadarbojās, krājumu līmeņa dinamika attiecīgajā periodā bija šāda.

Krājumi (tūkst. t)

Krājumi (tūkst. t)

2011

2012

2013

IP

Krājumi perioda beigās

110–130

80–100

80–100

90–110

Krājumi perioda beigās (indekss)

(indekss)

100

100

74

74

73

73

82

82

Krājumu perioda beigās attiecība pret ražošanas apjomu

20 %–22 %

20 %–22 %

16 %–18 %

16 %–18 %

Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.

Avots:

| (324) | Krājumu līmenis perioda beigās attiecīgajā periodā samazinājās. Krājumu līmeņa samazinājumu izraisa galvenokārt stingrākas prasības attiecībā uz apgrozāmo kapitālu, kuras piemēro Savienības ražošanas nozares vadība. |
| --- | --- |

(324)

Krājumu līmenis perioda beigās attiecīgajā periodā samazinājās. Krājumu līmeņa samazinājumu izraisa galvenokārt stingrākas prasības attiecībā uz apgrozāmo kapitālu, kuras piemēro Savienības ražošanas nozares vadība.

4.4.3.4.   Rentabilitāte, naudas plūsma, investīcijas, ienākums no investīcijām un spēja piesaistīt kapitālu

| (325) | Savienības ražotāju, kas sadarbojās, rentabilitātes, naudas plūsmas, investīciju un ienākuma no investīcijām dinamika attiecīgajā periodā bija šāda.

  Rentabilitāte, naudas plūsma (miljonos EUR), investīcijas (miljonos EUR) un ienākums no investīcijām | 2011 | 2012 | 2013 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nesaistītiem pircējiem Savienībā veikto pārdevumu rentabilitāte (% no pārdošanas apgrozījuma) | 2,5–3,0 | (–)5,5–(–)6,0 | (–)1,0–(–)1,5 | 1,5–2,0 |
| Naudas plūsma | 8–10 milj. | 7–9 milj. | 5–7 milj. | 8–10 milj. |
| Naudas plūsmas indekss | 100 | 92 | 67 | 101 |
| Investīcijas | 18–20 milj. | 11–12 milj. | 13–15 milj. | 22–24 milj. |
| Investīciju indekss | 100 | 60 | 67 | 120 |
| Ienākums no investīcijām (%) | 49 | (–)155 | (–)29 | 20 |
| Avots: atbildes uz anketas jautājumiem. |

(325)

Savienības ražotāju, kas sadarbojās, rentabilitātes, naudas plūsmas, investīciju un ienākuma no investīcijām dinamika attiecīgajā periodā bija šāda.

Rentabilitāte, naudas plūsma (miljonos EUR), investīcijas (miljonos EUR) un ienākums no investīcijām

Rentabilitāte, naudas plūsma (miljonos EUR), investīcijas (miljonos EUR) un ienākums no investīcijām

2011

2012

2013

IP

Nesaistītiem pircējiem Savienībā veikto pārdevumu rentabilitāte (% no pārdošanas apgrozījuma)

2,5–3,0

(–)5,5–(–)6,0

(–)1,0–(–)1,5

1,5–2,0

Naudas plūsma

8–10 milj.

7–9 milj.

5–7 milj.

8–10 milj.

Naudas plūsmas indekss

indekss

100

100

92

92

67

67

101

101

Investīcijas

18–20 milj.

11–12 milj.

13–15 milj.

22–24 milj.

Investīciju indekss

indekss

100

100

60

60

67

67

120

120

Ienākums no investīcijām (%)

49

(–)155

(–)29

20

Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.

Avots:

| (326) | Komisija noteica Savienības ražotāju, kas sadarbojās, rentabilitāti, neto peļņu pirms nodokļu nomaksas no līdzīgā ražojuma pārdošanas nesaistītiem pircējiem Savienībā izsakot procentos no šādas pārdošanas apgrozījuma. Savienības ražošanas nozares rentabilitāte samazinājās no 2,5–3,0 % 2011. gadā līdz 1,5–2,0 % izmeklēšanas periodā un bija negatīva 2012. un 2013. gadā. Lielākā daļa attiecīgā ražojuma ES tika pārdota ar ES ražotāju, kas sadarbojās, tirdzniecības meitasuzņēmumu starpniecību, un tika ņemtas vērā to izmaksas un rentabilitāte. |
| --- | --- |

(326)

Komisija noteica Savienības ražotāju, kas sadarbojās, rentabilitāti, neto peļņu pirms nodokļu nomaksas no līdzīgā ražojuma pārdošanas nesaistītiem pircējiem Savienībā izsakot procentos no šādas pārdošanas apgrozījuma. Savienības ražošanas nozares rentabilitāte samazinājās no 2,5–3,0 % 2011. gadā līdz 1,5–2,0 % izmeklēšanas periodā un bija negatīva 2012. un 2013. gadā. Lielākā daļa attiecīgā ražojuma ES tika pārdota ar ES ražotāju, kas sadarbojās, tirdzniecības meitasuzņēmumu starpniecību, un tika ņemtas vērā to izmaksas un rentabilitāte.

| (327) | Sūdzības iesniedzējs apgalvoja, ka ražošanas nozare plānoja – rentabilitāte pārsniegs 12 %, kā bieži notika 2007.–2009. gadā. Tomēr minētajos gados pārdošanas apjomi bija īpaši augsti ekonomikas pacēluma dēļ, kas iestājās 2007.–2008. gadā, kā arī Savienības valstu valdību fiskālo stimulu dēļ, kuru nolūks bija novērst 2009. gada ekonomikas krīzes ietekmi. Tādējādi šie gadi nav uzskatāmi par reprezentatīviem. Sūdzības iesniedzējs arī apgalvoja, ka ar divciparu rādītāju izteiktu rentabilitāti pamato augstais pētniecības un izstrādes izdevumu līmenis. Izmeklēšanā tika konstatēts maz pierādījumu par intensīvu pētniecības un izstrādes darbību – Savienības ražotājam, kas pētniecībai un izstrādei tērēja visvairāk, pētniecības un izstrādes izdevumi veidoja 1,8 % no apgrozījuma 2011. gadā un 1,6 % izmeklēšanas periodā. Pamatojoties uz rentabilitāti, kas sasniegta līdzīgās nozarēs, piemēram, nerūsējošā tērauda bezšuvju cauruļu un caurulīšu ražošanā, tika atzīts, ka šāda veida ražošanas nozarei pamatota ir 5 % rentabilitātes robeža. |
| --- | --- |

(327)

Sūdzības iesniedzējs apgalvoja, ka ražošanas nozare plānoja – rentabilitāte pārsniegs 12 %, kā bieži notika 2007.–2009. gadā. Tomēr minētajos gados pārdošanas apjomi bija īpaši augsti ekonomikas pacēluma dēļ, kas iestājās 2007.–2008. gadā, kā arī Savienības valstu valdību fiskālo stimulu dēļ, kuru nolūks bija novērst 2009. gada ekonomikas krīzes ietekmi. Tādējādi šie gadi nav uzskatāmi par reprezentatīviem. Sūdzības iesniedzējs arī apgalvoja, ka ar divciparu rādītāju izteiktu rentabilitāti pamato augstais pētniecības un izstrādes izdevumu līmenis. Izmeklēšanā tika konstatēts maz pierādījumu par intensīvu pētniecības un izstrādes darbību – Savienības ražotājam, kas pētniecībai un izstrādei tērēja visvairāk, pētniecības un izstrādes izdevumi veidoja 1,8 % no apgrozījuma 2011. gadā un 1,6 % izmeklēšanas periodā. Pamatojoties uz rentabilitāti, kas sasniegta līdzīgās nozarēs, piemēram, nerūsējošā tērauda bezšuvju cauruļu un caurulīšu ražošanā, tika atzīts, ka šāda veida ražošanas nozarei pamatota ir 5 % rentabilitātes robeža.

| (328) | Neto naudas plūsma ir Savienības ražotāju, kas sadarbojās, spēja pašiem finansēt savu darbību. Naudas plūsmas līmenis 2011. gadā un izmeklēšanas periodā bija līdzīgs. |
| --- | --- |

(328)

Neto naudas plūsma ir Savienības ražotāju, kas sadarbojās, spēja pašiem finansēt savu darbību. Naudas plūsmas līmenis 2011. gadā un izmeklēšanas periodā bija līdzīgs.

| (329) | Investīciju līmenis izmeklēšanas periodā bija augstāks nekā 2011. gadā. Tomēr 2012. un 2013. gadā investīciju līmenis bija daudz zemāks, un palielinājums izmeklēšanas periodā nekompensēja samazinājumu iepriekšējos gados. Investīciju līmeņa paaugstināšanos izmeklēšanas periodā lielā mērā var izskaidrot ar lielām investīcijām, ko veica viens Savienības ražotājs, kas sadarbojās, lai aizstātu būtiski svarīgu salūzušas iekārtas daļu. Ienākums no investīcijām ir peļņa procentos no investīciju uzskaites neto vērtības. Ienākums no investīcijām izmeklēšanas periodā bija ievērojami zemāks nekā 2011. gadā. |
| --- | --- |

(329)

Investīciju līmenis izmeklēšanas periodā bija augstāks nekā 2011. gadā. Tomēr 2012. un 2013. gadā investīciju līmenis bija daudz zemāks, un palielinājums izmeklēšanas periodā nekompensēja samazinājumu iepriekšējos gados. Investīciju līmeņa paaugstināšanos izmeklēšanas periodā lielā mērā var izskaidrot ar lielām investīcijām, ko veica viens Savienības ražotājs, kas sadarbojās, lai aizstātu būtiski svarīgu salūzušas iekārtas daļu. Ienākums no investīcijām ir peļņa procentos no investīciju uzskaites neto vērtības. Ienākums no investīcijām izmeklēšanas periodā bija ievērojami zemāks nekā 2011. gadā.

4.4.4.   Secinājums par kaitējumu

Secinājums par kaitējumu

| (330) | Savienības ražošanas nozare zaudēja 4 % no tirgus daļas tirgū, kas samazinās, savukārt tās pārdošanas apjomi Savienības tirgū samazinājās par vairāk nekā 11 %. Jaudas izmantojums saglabājās mazs visā attiecīgajā periodā, lai gan tas nedaudz palielinājās, salīdzinot ar attiecīgā perioda sākumu, galvenokārt tāpēc, ka ievērojami palielinājās Savienības ražošanas nozares eksporta apjoms. Lai gan Savienības ražošanas nozare zināmā mērā atguvās no negatīvajiem rezultātiem 2012. un 2013. gadā, tās rentabilitāte attiecīgajā periodā kopumā samazinājās un izmeklēšanas perioda beigās bija tikai 1,5–2,0 %, daudz mazāka par plānoto peļņu, kas bija paredzēta 5 % līmenī (sk. 327. apsvērumu). |
| --- | --- |

(330)

Savienības ražošanas nozare zaudēja 4 % no tirgus daļas tirgū, kas samazinās, savukārt tās pārdošanas apjomi Savienības tirgū samazinājās par vairāk nekā 11 %. Jaudas izmantojums saglabājās mazs visā attiecīgajā periodā, lai gan tas nedaudz palielinājās, salīdzinot ar attiecīgā perioda sākumu, galvenokārt tāpēc, ka ievērojami palielinājās Savienības ražošanas nozares eksporta apjoms. Lai gan Savienības ražošanas nozare zināmā mērā atguvās no negatīvajiem rezultātiem 2012. un 2013. gadā, tās rentabilitāte attiecīgajā periodā kopumā samazinājās un izmeklēšanas perioda beigās bija tikai 1,5–2,0 %, daudz mazāka par plānoto peļņu, kas bija paredzēta 5 % līmenī (sk. 327. apsvērumu).

| (331) | Tas, ka daži citi kaitējuma rādītāji, piemēram, ražošanas apjoms, jaudas izmantojums, rentabilitāte, naudas plūsma, investīcijas vai ienākums no investīcijām, saglabājās salīdzinoši stabili vai pat uzlabojās, nevar mainīt secinājumu, ka Savienības ražošanas nozarei nodarīts būtisks kaitējums, kā paskaidrots 334. apsvērumā. |
| --- | --- |

(331)

Tas, ka daži citi kaitējuma rādītāji, piemēram, ražošanas apjoms, jaudas izmantojums, rentabilitāte, naudas plūsma, investīcijas vai ienākums no investīcijām, saglabājās salīdzinoši stabili vai pat uzlabojās, nevar mainīt secinājumu, ka Savienības ražošanas nozarei nodarīts būtisks kaitējums, kā paskaidrots 334. apsvērumā.

| (332) | Ražotāji eksportētāji un Tata apgalvoja – tas, ka vairāki rādītāji parāda pozitīvu/stabilu attīstības tendenci, nozīmē, ka Savienības ražošanas nozarei netika nodarīts kaitējums. Komisija noraida šo apgalvojumu. Pirmkārt, pamatregulas 8. panta 4. punktā noteikts, ka konkrētās Savienības ražošanas nozares pārbaudē tiek ietverts visu to būtisko ekonomisko faktoru un rādītāju novērtējums, kas attiecas uz ražošanas nozares situāciju, un ka “kāds no šiem faktoriem vai vairāki kopā nevar būt par pamatu izšķirīgajiem ieteikumiem”. Otrkārt, lai konstatētu būtisku kaitējumu, visiem būtiskajiem ekonomiskajiem faktoriem un rādītājiem nebūt nav jābūt ar negatīvu dinamiku. Turklāt dažu kaitējuma rādītāju stabila vai pat pozitīva dinamika neizslēdz būtiska kaitējuma faktu. Drīzāk šāds konstatējums jāpamato ar visu rādītāju vispārēju novērtējumu, ko pilnībā apstiprina arī Eiropas judikatūra (76). |
| --- | --- |

(332)

Ražotāji eksportētāji un Tata apgalvoja – tas, ka vairāki rādītāji parāda pozitīvu/stabilu attīstības tendenci, nozīmē, ka Savienības ražošanas nozarei netika nodarīts kaitējums. Komisija noraida šo apgalvojumu. Pirmkārt, pamatregulas 8. panta 4. punktā noteikts, ka konkrētās Savienības ražošanas nozares pārbaudē tiek ietverts visu to būtisko ekonomisko faktoru un rādītāju novērtējums, kas attiecas uz ražošanas nozares situāciju, un ka “kāds no šiem faktoriem vai vairāki kopā nevar būt par pamatu izšķirīgajiem ieteikumiem”. Otrkārt, lai konstatētu būtisku kaitējumu, visiem būtiskajiem ekonomiskajiem faktoriem un rādītājiem nebūt nav jābūt ar negatīvu dinamiku. Turklāt dažu kaitējuma rādītāju stabila vai pat pozitīva dinamika neizslēdz būtiska kaitējuma faktu. Drīzāk šāds konstatējums jāpamato ar visu rādītāju vispārēju novērtējumu, ko pilnībā apstiprina arī Eiropas judikatūra (76).

Tata

76

| (333) | Zemā rentabilitāte apvienojumā ar nepārtrauktu pārdošanas apjoma un tirgus daļas zaudējumu Savienībā Savienības ražošanas nozarei rada sarežģītu ekonomisko stāvokli. |
| --- | --- |

(333)

Zemā rentabilitāte apvienojumā ar nepārtrauktu pārdošanas apjoma un tirgus daļas zaudējumu Savienībā Savienības ražošanas nozarei rada sarežģītu ekonomisko stāvokli.

| (334) | Pamatojoties uz visu būtisko kaitējuma rādītāju vispārējo analīzi un ņemot vērā Savienības ražošanas nozares sarežģīto ekonomisko un finansiālo stāvokli, tiek secināts, ka Savienības ražošanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 8. panta 4. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(334)

Pamatojoties uz visu būtisko kaitējuma rādītāju vispārējo analīzi un ņemot vērā Savienības ražošanas nozares sarežģīto ekonomisko un finansiālo stāvokli, tiek secināts, ka Savienības ražošanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 8. panta 4. punkta nozīmē.

5.   CĒLOŅSAKARĪBA

CĒLOŅSAKARĪBA

| (335) | Saskaņā ar pamatregulas 8. panta 5. punktu Komisija pārbaudīja, vai subsidētais imports no attiecīgās valsts ir izraisījis būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Saskaņā ar pamatregulas 8. panta 6. punktu Komisija arī pārbaudīja, vai bija citi zināmie faktori, kas tajā pašā laikā varētu būt izraisījuši kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Šādi faktori ir ekonomikas krīze un pieprasījuma samazinājums, imports no trešām valstīm, Savienības ražošanas nozares eksporta rādītāji un aizstājējražojumu, piemēram, plastmasas cauruļu, radītā konkurence. |
| --- | --- |

(335)

Saskaņā ar pamatregulas 8. panta 5. punktu Komisija pārbaudīja, vai subsidētais imports no attiecīgās valsts ir izraisījis būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Saskaņā ar pamatregulas 8. panta 6. punktu Komisija arī pārbaudīja, vai bija citi zināmie faktori, kas tajā pašā laikā varētu būt izraisījuši kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Šādi faktori ir ekonomikas krīze un pieprasījuma samazinājums, imports no trešām valstīm, Savienības ražošanas nozares eksporta rādītāji un aizstājējražojumu, piemēram, plastmasas cauruļu, radītā konkurence.

5.1.   Subsidētā importa ietekme

Subsidētā importa ietekme

| (336) | Jau attiecīgā perioda sākumā Indijas ražotāju eksportētāju pārdošanas apjoms Savienībā bija gandrīz divreiz lielāks (75 000–85 000 t) nekā viss pārējais imports kopā (45 800 t). Indijas pārdošanas apjoms samazinājās atbilstīgi patēriņam 2012. gadā, bet tā saglabāja savu tirgus daļu. Tomēr 2013. gadā, kad patēriņš joprojām bija zems un Savienības ražošanas nozares rentabilitāte bija negatīva, Indijas ražotājiem izdevās ievērojami palielināt gan savu pārdošanas apjomu, gan tirgus daļu. Šāds veiksmīgs Indijas pārdošanas apjoma palielinājums tirgū, kas samazinājās, bija iespējams, nosakot agresīvas subsidētas cenas un attiecīgo ražojumu pārdodot par cenām, ka bija ievērojami zemākas nekā Savienības ražotāju cenas. Agresīvā cenu politika turpinājās izmeklēšanas periodā. Indijas ražotāju eksportētāju pārdošanas apjoms izmeklēšanas periodā sasniedza [85 000–95 000 t], un to tirgus daļa sasniedza [17–19 %]. Cenu samazinājuma līmenis tika noteikts 30,9 % un 31,7 % apmērā. Lai gan Indijas pārdošanas apjoms un tirgus daļa ievērojami palielinājās, Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms samazinājās daudz vairāk nekā patēriņš, un Savienības ražošanas nozare zaudēja 11 % no pārdošanas apjoma, bet tās tirgus daļa samazinājās par 4 %. |
| --- | --- |

(336)

Jau attiecīgā perioda sākumā Indijas ražotāju eksportētāju pārdošanas apjoms Savienībā bija gandrīz divreiz lielāks (75 000–85 000 t) nekā viss pārējais imports kopā (45 800 t). Indijas pārdošanas apjoms samazinājās atbilstīgi patēriņam 2012. gadā, bet tā saglabāja savu tirgus daļu. Tomēr 2013. gadā, kad patēriņš joprojām bija zems un Savienības ražošanas nozares rentabilitāte bija negatīva, Indijas ražotājiem izdevās ievērojami palielināt gan savu pārdošanas apjomu, gan tirgus daļu. Šāds veiksmīgs Indijas pārdošanas apjoma palielinājums tirgū, kas samazinājās, bija iespējams, nosakot agresīvas subsidētas cenas un attiecīgo ražojumu pārdodot par cenām, ka bija ievērojami zemākas nekā Savienības ražotāju cenas. Agresīvā cenu politika turpinājās izmeklēšanas periodā. Indijas ražotāju eksportētāju pārdošanas apjoms izmeklēšanas periodā sasniedza [85 000–95 000 t], un to tirgus daļa sasniedza [17–19 %]. Cenu samazinājuma līmenis tika noteikts 30,9 % un 31,7 % apmērā. Lai gan Indijas pārdošanas apjoms un tirgus daļa ievērojami palielinājās, Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms samazinājās daudz vairāk nekā patēriņš, un Savienības ražošanas nozare zaudēja 11 % no pārdošanas apjoma, bet tās tirgus daļa samazinājās par 4 %.

| (337) | Pēc informācijas izpaušanas abi Indijas ražotāji eksportētāji un Tata apgalvo, ka Savienības ražošanas nozares situācija un Indijas imports neatbilst laika ziņā un ka kaitējumu Savienības ražošanas nozarei nav izraisījis imports no Indijas. Proti, tie apgalvoja, ka izmeklēšanas periodā Savienības ražošanas nozare atguva rentablus skaitļus un palielināja savu pārdošanas apjomu, lai gan Indijas importa apjoms bija liels. Viņi arī apgalvoja, ka Komisija nav pienācīgi novērtējusi citus faktorus, jo īpaši finanšu krīzi un Savienības ražošanas nozares ražošanas jaudas pārpalikumu kā galvenos kaitējuma cēloņus. |
| --- | --- |

(337)

Pēc informācijas izpaušanas abi Indijas ražotāji eksportētāji un Tata apgalvo, ka Savienības ražošanas nozares situācija un Indijas imports neatbilst laika ziņā un ka kaitējumu Savienības ražošanas nozarei nav izraisījis imports no Indijas. Proti, tie apgalvoja, ka izmeklēšanas periodā Savienības ražošanas nozare atguva rentablus skaitļus un palielināja savu pārdošanas apjomu, lai gan Indijas importa apjoms bija liels. Viņi arī apgalvoja, ka Komisija nav pienācīgi novērtējusi citus faktorus, jo īpaši finanšu krīzi un Savienības ražošanas nozares ražošanas jaudas pārpalikumu kā galvenos kaitējuma cēloņus.

Tata

| (338) | Analizējot, vai subsidētais imports nodarīja kaitējumu pamatregulas 8. panta 6. punkta nozīmē, īpaši jāizvērtē, vai subsidētajam importam raksturīgais cenu samazinājums bijis ievērojams. Lai to noteiktu, jāveic salīdzinājums ar līdzīga Savienības ražošanas nozares ražojuma cenu. Komisija analizēja, vai šāds imports ievērojami nospiedis cenas vai liedzis paaugstināt cenas, kas citādi būtu noticis. Komisija atgādināja, ka ilgstošo spiedienu, ko radīja lētais subsidētais imports, kas neļāva Savienības ražošanas nozarei pielāgot savas pārdošanas cenas, var uzskatīt par cēloņsakarību pamatregulas nozīmē (77). |
| --- | --- |

(338)

Analizējot, vai subsidētais imports nodarīja kaitējumu pamatregulas 8. panta 6. punkta nozīmē, īpaši jāizvērtē, vai subsidētajam importam raksturīgais cenu samazinājums bijis ievērojams. Lai to noteiktu, jāveic salīdzinājums ar līdzīga Savienības ražošanas nozares ražojuma cenu. Komisija analizēja, vai šāds imports ievērojami nospiedis cenas vai liedzis paaugstināt cenas, kas citādi būtu noticis. Komisija atgādināja, ka ilgstošo spiedienu, ko radīja lētais subsidētais imports, kas neļāva Savienības ražošanas nozarei pielāgot savas pārdošanas cenas, var uzskatīt par cēloņsakarību pamatregulas nozīmē (77).

77

| (339) | Ievērojamo patēriņa samazinājumu Savienībā 2011. un 2012. gadā izraisīja pasaules finanšu krīze un publisko izdevumu samazināšana, un šis patēriņa samazinājums attiecīgā perioda sākumā radīja minēto situāciju Savienības ražošanas nozarē. Tomēr no 2013. gada, kad Savienības patēriņa līmenis joprojām bija zems, līdz izmeklēšanas perioda beigām ievērojami palielinājās Indijas subsidētā importa apjoms – par 16 %, salīdzinot ar 10 % kopējo palielinājumu visā attiecīgajā periodā. Tajā pašā laikā Indijas importa tirgus daļa attiecīgajā periodā palielinājās par gandrīz 18 %, bet par 6 % no 2013. gada līdz izmeklēšanas perioda beigām. Tādus apstākļus nodrošināja ražojuma pārdošana par cenām, kas bija ievērojami zemākas par Savienības ražošanas nozares noteiktajām cenām. Izmeklēšanā tika konstatēts, ka izmeklēšanas periodā Indijas subsidētā eksporta cenas faktiski par vairāk nekā 30 % samazināja Savienības cenas. |
| --- | --- |

(339)

Ievērojamo patēriņa samazinājumu Savienībā 2011. un 2012. gadā izraisīja pasaules finanšu krīze un publisko izdevumu samazināšana, un šis patēriņa samazinājums attiecīgā perioda sākumā radīja minēto situāciju Savienības ražošanas nozarē. Tomēr no 2013. gada, kad Savienības patēriņa līmenis joprojām bija zems, līdz izmeklēšanas perioda beigām ievērojami palielinājās Indijas subsidētā importa apjoms – par 16 %, salīdzinot ar 10 % kopējo palielinājumu visā attiecīgajā periodā. Tajā pašā laikā Indijas importa tirgus daļa attiecīgajā periodā palielinājās par gandrīz 18 %, bet par 6 % no 2013. gada līdz izmeklēšanas perioda beigām. Tādus apstākļus nodrošināja ražojuma pārdošana par cenām, kas bija ievērojami zemākas par Savienības ražošanas nozares noteiktajām cenām. Izmeklēšanā tika konstatēts, ka izmeklēšanas periodā Indijas subsidētā eksporta cenas faktiski par vairāk nekā 30 % samazināja Savienības cenas.

| (340) | Tāpēc, lai gan notika atgūšanās no pasaules finanšu krīzes un no 2013. gada Savienības patēriņa apjoms palielinājās, Savienības ražošanas nozare pilnībā nevarēja izmantot šīs priekšrocības. Lai gan Savienības ražošanas nozare no 2013. gada līdz izmeklēšanas perioda beigām palielināja savu pārdošanas apjomu, kopumā pārdošanas apjoms attiecīgajā periodā samazinājās par 10 %, salīdzinot ar importu no Indijas, kas tajā pašā laikposmā palielinājās par 10 %. Subsidētā importa pieplūdums no Indijas, kas ievērojami samazināja Savienības ražošanas nozares cenas, liedza Savienības ražošanas nozarei palielināt savu pārdošanas apjomu Savienības tirgū līdz līmenim, kas varētu nodrošināt ilgtspējīgu peļņas līmeni. Lai saglabātu ražošanas apjomu, Savienības ražošanas nozare palielināja eksporta apjomu. Tādējādi bija atbilstība laika ziņā starp subsidēto importu par cenām, kuras bija ievērojami zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas (apmēram par 30 %), kas savukārt ievērojami nospieda cenas Savienības tirgū, tādējādi liedzot paaugstināt cenas, kas citādi būtu noticis, un būtisko kaitējumu Savienības ražošanas nozarei izmeklēšanas periodā. |
| --- | --- |

(340)

Tāpēc, lai gan notika atgūšanās no pasaules finanšu krīzes un no 2013. gada Savienības patēriņa apjoms palielinājās, Savienības ražošanas nozare pilnībā nevarēja izmantot šīs priekšrocības. Lai gan Savienības ražošanas nozare no 2013. gada līdz izmeklēšanas perioda beigām palielināja savu pārdošanas apjomu, kopumā pārdošanas apjoms attiecīgajā periodā samazinājās par 10 %, salīdzinot ar importu no Indijas, kas tajā pašā laikposmā palielinājās par 10 %. Subsidētā importa pieplūdums no Indijas, kas ievērojami samazināja Savienības ražošanas nozares cenas, liedza Savienības ražošanas nozarei palielināt savu pārdošanas apjomu Savienības tirgū līdz līmenim, kas varētu nodrošināt ilgtspējīgu peļņas līmeni. Lai saglabātu ražošanas apjomu, Savienības ražošanas nozare palielināja eksporta apjomu. Tādējādi bija atbilstība laika ziņā starp subsidēto importu par cenām, kuras bija ievērojami zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas (apmēram par 30 %), kas savukārt ievērojami nospieda cenas Savienības tirgū, tādējādi liedzot paaugstināt cenas, kas citādi būtu noticis, un būtisko kaitējumu Savienības ražošanas nozarei izmeklēšanas periodā.

| (341) | Ņemot vērā sakritību laikā starp Savienības ražotāju ievērojamo cenu samazinājumu, ko izraisīja subsidētais imports no Indijas, un Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma un tirgus daļas zaudējumu, kas radīja ļoti zemu rentabilitāti, tiek secināts, ka subsidētais imports izraisīja situāciju, kurā Savienības ražošanas nozarei tika nodarīts kaitējums. |
| --- | --- |

(341)

Ņemot vērā sakritību laikā starp Savienības ražotāju ievērojamo cenu samazinājumu, ko izraisīja subsidētais imports no Indijas, un Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma un tirgus daļas zaudējumu, kas radīja ļoti zemu rentabilitāti, tiek secināts, ka subsidētais imports izraisīja situāciju, kurā Savienības ražošanas nozarei tika nodarīts kaitējums.

5.2.   Citu faktoru ietekme

Citu faktoru ietekme

5.2.1.   Ekonomikas krīze un pieprasījuma samazinājums

Ekonomikas krīze un pieprasījuma samazinājums

| (342) | Attiecīgā ražojuma patēriņš Savienībā samazinājās par 7 %. Patēriņa samazinājumu (par 13 % no 2011. gada līdz 2012. gadam) izraisīja ekonomikas krīze un publisko izdevumu samazinājums. Patēriņa samazinājums ir veicinājis kaitējuma radīšanu attiecīgā perioda sākumā un, iespējams, arī 2013. gadā. Tomēr 2013. gadā un jo īpaši izmeklēšanas periodā subsidētais Indijas imports bija galvenais kaitējuma faktors, kas izraisījis lejupēju spiedienu uz Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomu Savienībā un liedzis atjaunot ilgtspējīgu rentabilitāti. |
| --- | --- |

(342)

Attiecīgā ražojuma patēriņš Savienībā samazinājās par 7 %. Patēriņa samazinājumu (par 13 % no 2011. gada līdz 2012. gadam) izraisīja ekonomikas krīze un publisko izdevumu samazinājums. Patēriņa samazinājums ir veicinājis kaitējuma radīšanu attiecīgā perioda sākumā un, iespējams, arī 2013. gadā. Tomēr 2013. gadā un jo īpaši izmeklēšanas periodā subsidētais Indijas imports bija galvenais kaitējuma faktors, kas izraisījis lejupēju spiedienu uz Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomu Savienībā un liedzis atjaunot ilgtspējīgu rentabilitāti.

5.2.2.   Imports no trešām valstīm

Imports no trešām valstīm

| (343) | Importa apjoma no citām trešām valstīm dinamika attiecīgajā periodā bija šāda.

  Importa apjoms no trešām valstīm (t) | 2011 | 2012 | 2013 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ķīna | 31 136 | 28 019 | 12 266 | 13 903 |
| Indekss | 100 | 90 | 39 | 45 |
| Trešās valstis, izņemot Ķīnu | 14 693 | 12 183 | 20 153 | 22 524 |
| Indekss | 100 | 83 | 137 | 153 |
| Visas trešās valstis | 45 828 | 40 202 | 32 419 | 36 427 |
| Indekss | 100 | 88 | 71 | 79 |
| Avots: Eurostat. |

(343)

Importa apjoma no citām trešām valstīm dinamika attiecīgajā periodā bija šāda.

Importa apjoms no trešām valstīm (t)

Importa apjoms no trešām valstīm (t)

2011

2012

2013

IP

Ķīna

31 136

28 019

12 266

13 903

Indekss

Indekss

100

100

90

90

39

39

45

45

Trešās valstis, izņemot Ķīnu

14 693

12 183

20 153

22 524

Indekss

Indekss

100

100

83

83

137

137

153

153

Visas trešās valstis

45 828

40 202

32 419

36 427

Indekss

Indekss

100

100

88

88

71

71

79

79

Avots: Eurostat.

Avots:

| (344) | Imports no Indijas izmeklēšanas periodā veidoja lielāko daļu no visa importa Savienībā. Lai gan Indijas imports attiecīgajā periodā būtiski palielinājās, imports no citām valstīm tajā pašā periodā samazinājās par vairāk nekā 20 %. Kaut arī Indijas imports ieguva tirgu, samazinājās tirgus daļa importam no citām valstīm. Ņemot vērā zemo importa apjomu no trešām valstīm, kā arī faktu, ka samazinājās gan importa apjoms, gan tā tirgus daļa, nekas neliecina, ka tas ir izraisījis kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(344)

Imports no Indijas izmeklēšanas periodā veidoja lielāko daļu no visa importa Savienībā. Lai gan Indijas imports attiecīgajā periodā būtiski palielinājās, imports no citām valstīm tajā pašā periodā samazinājās par vairāk nekā 20 %. Kaut arī Indijas imports ieguva tirgu, samazinājās tirgus daļa importam no citām valstīm. Ņemot vērā zemo importa apjomu no trešām valstīm, kā arī faktu, ka samazinājās gan importa apjoms, gan tā tirgus daļa, nekas neliecina, ka tas ir izraisījis kaitējumu Savienības ražošanas nozarei.

| (345) | Ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka viens no Savienības ražotājiem importējis attiecīgo ražojumu no savām ražotnēm Ķīnā, tādējādi nodarot pats sev kaitējumu. Netika konstatēti pierādījumi, kas pamatotu šo apgalvojumu. Pārbaudītie pierādījumi apliecina, ka importa apjoms Savienībā no Savienības ražotāja saistītajām ražotnēm Ķīnā bija ļoti mazs. Turklāt kopējais importa apjoms no Ķīnas, kā liecina Eurostat, attiecīgajā periodā būtiski samazinājās. Ķīnas kopējais imports zaudēja tirgus daļu par vairāk nekā diviem procentpunktiem, un tas neliecina par nodarītu kaitējumu. |
| --- | --- |

(345)

Ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka viens no Savienības ražotājiem importējis attiecīgo ražojumu no savām ražotnēm Ķīnā, tādējādi nodarot pats sev kaitējumu. Netika konstatēti pierādījumi, kas pamatotu šo apgalvojumu. Pārbaudītie pierādījumi apliecina, ka importa apjoms Savienībā no Savienības ražotāja saistītajām ražotnēm Ķīnā bija ļoti mazs. Turklāt kopējais importa apjoms no Ķīnas, kā liecina Eurostat, attiecīgajā periodā būtiski samazinājās. Ķīnas kopējais imports zaudēja tirgus daļu par vairāk nekā diviem procentpunktiem, un tas neliecina par nodarītu kaitējumu.

Eurostat

5.2.3.   Savienības ražošanas nozares eksporta rādītāji

Savienības ražošanas nozares eksporta rādītāji

| (346) | Savienības ražotāju, kas sadarbojās, eksporta apjoma dinamika attiecīgajā periodā bija šāda.

  Savienības ražotāju, kas sadarbojās, eksporta rādītāji | 2011 | 2012 | 2013 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Eksporta apjoms (tūkst. t) | 120–140 | 100–120 | 150–170 | 160–180 |
| Eksporta apjoma indekss | 100 | 78 | 116 | 130 |
| Eksporta cena (EUR/t) | 1 000 –1 050 | 1 050 –1 100 | 1 000 –1 050 | 950–1 000 |
| Vidējās eksporta cenas indekss | 100 | 108 | 104 | 99 |
| Avots: atbildes uz anketas jautājumiem. |

(346)

Savienības ražotāju, kas sadarbojās, eksporta apjoma dinamika attiecīgajā periodā bija šāda.

Savienības ražotāju, kas sadarbojās, eksporta rādītāji

Savienības ražotāju, kas sadarbojās, eksporta rādītāji

2011

2012

2013

IP

Eksporta apjoms (tūkst. t)

120–140

100–120

150–170

160–180

Eksporta apjoma indekss

indekss

100

100

78

78

116

116

130

130

Eksporta cena (EUR/t)

1 000 –1 050

1 050 –1 100

1 000 –1 050

950–1 000

Vidējās eksporta cenas indekss

indekss

100

100

108

108

104

104

99

99

Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.

Avots:

| (347) | Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms ārpus Savienības attiecīgajā periodā ievērojami palielinājās par 30 %, savukārt vidējā pārdošanas cena saglabājās salīdzinoši stabila. Tāpēc pārdošanas apjoms ārpus Savienības faktiski ir faktors, kas mazina kaitējumu. Ja pārdošanas apjoms ārpus Savienības nebūtu palielinājies, Savienības ražošanas nozarei nodarītais kaitējums būtu vēl lielāks. |
| --- | --- |

(347)

Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms ārpus Savienības attiecīgajā periodā ievērojami palielinājās par 30 %, savukārt vidējā pārdošanas cena saglabājās salīdzinoši stabila. Tāpēc pārdošanas apjoms ārpus Savienības faktiski ir faktors, kas mazina kaitējumu. Ja pārdošanas apjoms ārpus Savienības nebūtu palielinājies, Savienības ražošanas nozarei nodarītais kaitējums būtu vēl lielāks.

| (348) | Jindal norāda, ka Savienības ražošanas nozares eksporta pārdošanas cenas bijušas zemākas par Savienības pārdošanas cenām, tāpēc tas nevar mazināt kaitējumu. Pārdošanas apjoma palielināšanās ārpus Savienības nodrošināja Savienības ražošanas nozarei iespēju saglabāt augstāku ražošanas apjoma līmeni, saglabāt nodarbinātības līmeni un palielināt jaudas izmantojumu, tādējādi uzlabojot fiksēto izmaksu absorbēšanu. To, ka vidējās eksporta cenas par vienību bija nedaudz zemākas (5 % diapazonā) par pārdošanas cenām Savienībā, varēja izraisīt dažādi faktori, piemēram, mazāk sarežģītu veidu ražojumu pārdošana, lielāki diametri, lielāka apjoma pārdošanas darījumi utt., tāpēc cenas ārpus Savienības varēja būt zemākas nekā pārdošanas izmaksas ES. |
| --- | --- |

(348)

Jindal norāda, ka Savienības ražošanas nozares eksporta pārdošanas cenas bijušas zemākas par Savienības pārdošanas cenām, tāpēc tas nevar mazināt kaitējumu. Pārdošanas apjoma palielināšanās ārpus Savienības nodrošināja Savienības ražošanas nozarei iespēju saglabāt augstāku ražošanas apjoma līmeni, saglabāt nodarbinātības līmeni un palielināt jaudas izmantojumu, tādējādi uzlabojot fiksēto izmaksu absorbēšanu. To, ka vidējās eksporta cenas par vienību bija nedaudz zemākas (5 % diapazonā) par pārdošanas cenām Savienībā, varēja izraisīt dažādi faktori, piemēram, mazāk sarežģītu veidu ražojumu pārdošana, lielāki diametri, lielāka apjoma pārdošanas darījumi utt., tāpēc cenas ārpus Savienības varēja būt zemākas nekā pārdošanas izmaksas ES.

Jindal

| (349) | Ražotāji eksportētāji arī apgalvoja, ka nozare sev pati nodarījusi kaitējumu, jo sūdzības iesniedzējs aizvien lielāku uzmanību pievērsis ražošanai ĶTR un liela daļa no viņa pārdošanas apjoma valstīs, kas nav ES dalībvalstis, ir Ķīnas ražojumi, kas cita starpā samazina jaudas izmantojumu. Komisija nepieņem šo argumentu. Kā jau šeit norādīts, Savienības ražošanas nozares eksporta pārdošanas apjoms ievērojami palielinājās, proti, par 30 %, tādējādi novēršot ražošanas apjoma samazināšanos un vairāku citu kaitējuma rādītāju pasliktināšanos. |
| --- | --- |

(349)

Ražotāji eksportētāji arī apgalvoja, ka nozare sev pati nodarījusi kaitējumu, jo sūdzības iesniedzējs aizvien lielāku uzmanību pievērsis ražošanai ĶTR un liela daļa no viņa pārdošanas apjoma valstīs, kas nav ES dalībvalstis, ir Ķīnas ražojumi, kas cita starpā samazina jaudas izmantojumu. Komisija nepieņem šo argumentu. Kā jau šeit norādīts, Savienības ražošanas nozares eksporta pārdošanas apjoms ievērojami palielinājās, proti, par 30 %, tādējādi novēršot ražošanas apjoma samazināšanos un vairāku citu kaitējuma rādītāju pasliktināšanos.

5.2.4.   Aizstājējražojumu radītā konkurence

Aizstājējražojumu radītā konkurence

| (350) | Ieinteresētās personas apgalvoja, ka kaitējumu izraisīja sīvā konkurence, ko radīja aizstājējražojumi, jo īpaši plastmasas caurules (polietilēns (PE), polivinilhlorīds (PVC) un polipropilēns (PP)). Mazāku diametru plastmasas caurules sākotnēji ir daudz lētākas uz vienu vienību. Tomēr, ņemot vērā uzturēšanas izmaksas un ražojuma kalpošanas laiku, attiecīgajam ražojumam ilgtermiņā ir priekšrocības izmaksu ziņā. Plastmasas caurules rada zināmu konkurences spiedienu uz attiecīgo ražojumu, jo īpaši attiecībā uz mazāku diametru caurulēm. Tomēr plastiskās caurules attiecīgajā periodā nezaudēja tirgus daļas par labu plastmasas caurulēm, un dažos gadījumos plastiskajām caurulēm attiecīgajā periodā pat izdevās atgūt zināmu tirgus daļu no plastmasas caurulēm. Tāpēc ir maz ticams, ka plastmasas aizstājējražojumu radītā konkurence varētu būt izraisījusi būtisku kaitējumu attiecīgajā periodā. |
| --- | --- |

(350)

Ieinteresētās personas apgalvoja, ka kaitējumu izraisīja sīvā konkurence, ko radīja aizstājējražojumi, jo īpaši plastmasas caurules (polietilēns (PE), polivinilhlorīds (PVC) un polipropilēns (PP)). Mazāku diametru plastmasas caurules sākotnēji ir daudz lētākas uz vienu vienību. Tomēr, ņemot vērā uzturēšanas izmaksas un ražojuma kalpošanas laiku, attiecīgajam ražojumam ilgtermiņā ir priekšrocības izmaksu ziņā. Plastmasas caurules rada zināmu konkurences spiedienu uz attiecīgo ražojumu, jo īpaši attiecībā uz mazāku diametru caurulēm. Tomēr plastiskās caurules attiecīgajā periodā nezaudēja tirgus daļas par labu plastmasas caurulēm, un dažos gadījumos plastiskajām caurulēm attiecīgajā periodā pat izdevās atgūt zināmu tirgus daļu no plastmasas caurulēm. Tāpēc ir maz ticams, ka plastmasas aizstājējražojumu radītā konkurence varētu būt izraisījusi būtisku kaitējumu attiecīgajā periodā.

5.2.5.   Citi faktori

Citi faktori

| (351) | Ražotāji eksportētāji un Tata apgalvoja, ka kaitējuma cēlonis ir strukturāls ražošanas jaudas pārpalikums. Tomēr tas, ka attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozarē bija zems jaudas izmantojuma līmenis, nebūt nenozīmē, ka nozarei bija strukturāls ražošanas jaudas pārpalikums un/vai tik milzīga neefektivitāte, kas varētu attaisnot tādas cenas samazināšanu, kas neradītu kaitējumu. Jāatgādina, ka, lai gan 2011. gadā bija zems jaudas izmantojuma līmenis, tas pat bija zemāks par izmeklēšanas periodā konstatēto līmeni, Savienības ražošanas nozarei bija augstāka rentabilitāte. Tāpēc arī šis apgalvojums tiek noraidīts. |
| --- | --- |

(351)

Ražotāji eksportētāji un Tata apgalvoja, ka kaitējuma cēlonis ir strukturāls ražošanas jaudas pārpalikums. Tomēr tas, ka attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozarē bija zems jaudas izmantojuma līmenis, nebūt nenozīmē, ka nozarei bija strukturāls ražošanas jaudas pārpalikums un/vai tik milzīga neefektivitāte, kas varētu attaisnot tādas cenas samazināšanu, kas neradītu kaitējumu. Jāatgādina, ka, lai gan 2011. gadā bija zems jaudas izmantojuma līmenis, tas pat bija zemāks par izmeklēšanas periodā konstatēto līmeni, Savienības ražošanas nozarei bija augstāka rentabilitāte. Tāpēc arī šis apgalvojums tiek noraidīts.

Tata

| (352) | Jindal apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozares PVA izmaksas attiecīgajā periodā dubultojās un šis faktors radīja kaitējumu, kas pārtrauca cēloņsakarību. Tomēr, tā kā tika konstatēts, ka PVA izmaksas attiecīgajā periodā palielinājās pavisam nedaudz, šis apgalvojums tiek noraidīts. |
| --- | --- |

(352)

Jindal apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozares PVA izmaksas attiecīgajā periodā dubultojās un šis faktors radīja kaitējumu, kas pārtrauca cēloņsakarību. Tomēr, tā kā tika konstatēts, ka PVA izmaksas attiecīgajā periodā palielinājās pavisam nedaudz, šis apgalvojums tiek noraidīts.

Jindal

| (353) | Ražotājs eksportētājs un Tata apgalvoja, ka investīciju apjoma palielināšanās skaidri norāda, ka situācija ir uzlabojusies un ka pieaugošais Indijas importa apjoms nerada kaitējumu. Komisija tam nepiekrīt. Pirmkārt, lai gan investīciju apjoms palielinājās EUR 22–24 milj., tas bija salīdzinoši neliels attiecībā pret Savienības ražošanas nozares kopējo pārdošanas apjomu, kas pārsniedza 400 milj. euro. Turklāt vienam Savienības ražotājam salūza liels šķidrās dzelzs maisītājs. Maisītāja aizstāšanai izmeklēšanas periodā bija vajadzīgi lieli izdevumi pamatlīdzekļu iegādei. ECL apgalvo, ka Savienības ražošanas nozares rentabilitātes samazināšanās ir šīs avārijas sekas. Jānorāda, ka tika veikti vairāki aprēķini, lai nodalītu maisītāja avārijas ietekmi uz rentabilitāti, tāpēc šis apgalvojums tiek noraidīts. |
| --- | --- |

(353)

Ražotājs eksportētājs un Tata apgalvoja, ka investīciju apjoma palielināšanās skaidri norāda, ka situācija ir uzlabojusies un ka pieaugošais Indijas importa apjoms nerada kaitējumu. Komisija tam nepiekrīt. Pirmkārt, lai gan investīciju apjoms palielinājās EUR 22–24 milj., tas bija salīdzinoši neliels attiecībā pret Savienības ražošanas nozares kopējo pārdošanas apjomu, kas pārsniedza 400 milj. euro. Turklāt vienam Savienības ražotājam salūza liels šķidrās dzelzs maisītājs. Maisītāja aizstāšanai izmeklēšanas periodā bija vajadzīgi lieli izdevumi pamatlīdzekļu iegādei. ECL apgalvo, ka Savienības ražošanas nozares rentabilitātes samazināšanās ir šīs avārijas sekas. Jānorāda, ka tika veikti vairāki aprēķini, lai nodalītu maisītāja avārijas ietekmi uz rentabilitāti, tāpēc šis apgalvojums tiek noraidīts.

Tata

ECL

| (354) | Jindal arī apgalvoja, ka starpības palielināšanās starp vienības pārdošanas cenu un ražošanas izmaksām izmeklēšanas periodā norāda, ka starp subsidēto importu un kaitējumu nav cēloņsakarības. Kā jau skaidrots 319. apsvērumā, vienības pārdošanas cenas un vienības ražošanas izmaksu novērtēšanai neizmanto vienu un to pašu bāzi un tāpēc starp šiem abiem rādītājiem nav tiešas saiknes. Katrā ziņā ar to vien, ka izmeklēšanas periodā cenas palielinājās virs ražošanas izmaksām, nepietiek, lai atjaunotu Savienības ražošanas nozares mērķa rentabilitāti. |
| --- | --- |

(354)

Jindal arī apgalvoja, ka starpības palielināšanās starp vienības pārdošanas cenu un ražošanas izmaksām izmeklēšanas periodā norāda, ka starp subsidēto importu un kaitējumu nav cēloņsakarības. Kā jau skaidrots 319. apsvērumā, vienības pārdošanas cenas un vienības ražošanas izmaksu novērtēšanai neizmanto vienu un to pašu bāzi un tāpēc starp šiem abiem rādītājiem nav tiešas saiknes. Katrā ziņā ar to vien, ka izmeklēšanas periodā cenas palielinājās virs ražošanas izmaksām, nepietiek, lai atjaunotu Savienības ražošanas nozares mērķa rentabilitāti.

Jindal

| (355) | Tas pats ražotājs eksportētājs uzskatīja – ņemot vērā, ka importa cenu līmenis 2011. gadā un izmeklēšanas periodā bija līdzīgs (pamatojoties uz Comext datiem), varētu secināt, ka starp cenu samazināšanu/ievērojami zemākām cenām un Savienības ražošanas nozares labo veiktspēju 2011. gadā ir atbilstība laika ziņā. Šis pieņēmums ir pamatots ar priekšnosacījumiem, kuriem Komisija nepiekrīt. Situācija Savienības ražošanas nozarē 2011. gadā nebija laba, jo tās rentabilitāte bija zemāka par 5 % mērķa peļņas. |
| --- | --- |

(355)

Tas pats ražotājs eksportētājs uzskatīja – ņemot vērā, ka importa cenu līmenis 2011. gadā un izmeklēšanas periodā bija līdzīgs (pamatojoties uz Comext datiem), varētu secināt, ka starp cenu samazināšanu/ievērojami zemākām cenām un Savienības ražošanas nozares labo veiktspēju 2011. gadā ir atbilstība laika ziņā. Šis pieņēmums ir pamatots ar priekšnosacījumiem, kuriem Komisija nepiekrīt. Situācija Savienības ražošanas nozarē 2011. gadā nebija laba, jo tās rentabilitāte bija zemāka par 5 % mērķa peļņas.

Comext

5.3.   Secinājums par cēloņsakarību

Secinājums par cēloņsakarību

| (356) | Tika noteikta cēloņsakarība starp Savienības ražotājiem izraisīto kaitējumu un subsidēto importu no attiecīgās valsts. Starp Savienības ražošanas nozares cenu samazinājumu, ko izraisīja subsidētais imports, un Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma samazināšanos ES un ES tirgus daļas samazināšanos bija atbilstība laika ziņā. Indijas subsidētais imports izmeklēšanas periodā samazināja Savienības ražošanas nozares cenas par 30,9 % un 31,7 %. Rezultātā ES ražošanas nozares rentabilitāte bija ļoti zema. |
| --- | --- |

(356)

Tika noteikta cēloņsakarība starp Savienības ražotājiem izraisīto kaitējumu un subsidēto importu no attiecīgās valsts. Starp Savienības ražošanas nozares cenu samazinājumu, ko izraisīja subsidētais imports, un Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma samazināšanos ES un ES tirgus daļas samazināšanos bija atbilstība laika ziņā. Indijas subsidētais imports izmeklēšanas periodā samazināja Savienības ražošanas nozares cenas par 30,9 % un 31,7 %. Rezultātā ES ražošanas nozares rentabilitāte bija ļoti zema.

| (357) | Komisija ir nošķīrusi un nodalījusi visu zināmo faktoru ietekmi uz Savienības ražošanas nozares stāvokli no kaitējuma, ko izraisījis subsidētais imports. Ekonomikas krīze un pieprasījuma samazinājums ir veicinājuši kaitējuma radīšanu attiecīgā perioda sākumā. Tomēr, ja nebūtu Savienības ražošanas nozares cenu ievērojamā samazinājuma, ko izraisīja subsidētais imports, ietekme uz Savienības ražošanas nozares stāvokli nebūtu bijusi tik liela. Jo īpaši pārdošanas apjoms nebūtu samazinājies tik ļoti, jaudas izmantojums būtu lielāks un rentabilitāte būtu ilgtspējīgāka. Tāpēc tika secināts, ka patēriņa samazinājums nepārtrauc cēloņsakarību starp subsidēto importu un būtisko kaitējumu. |
| --- | --- |

(357)

Komisija ir nošķīrusi un nodalījusi visu zināmo faktoru ietekmi uz Savienības ražošanas nozares stāvokli no kaitējuma, ko izraisījis subsidētais imports. Ekonomikas krīze un pieprasījuma samazinājums ir veicinājuši kaitējuma radīšanu attiecīgā perioda sākumā. Tomēr, ja nebūtu Savienības ražošanas nozares cenu ievērojamā samazinājuma, ko izraisīja subsidētais imports, ietekme uz Savienības ražošanas nozares stāvokli nebūtu bijusi tik liela. Jo īpaši pārdošanas apjoms nebūtu samazinājies tik ļoti, jaudas izmantojums būtu lielāks un rentabilitāte būtu ilgtspējīgāka. Tāpēc tika secināts, ka patēriņa samazinājums nepārtrauc cēloņsakarību starp subsidēto importu un būtisko kaitējumu.

| (358) | Tika secināts, ka arī pārējie apzinātie faktori, piemēram, imports no trešām valstīm, Savienības ražošanas nozares eksporta rādītāji un aizstājējražojumu radītā konkurence, nepārtrauc iepriekš noteikto cēloņsakarību, pat ja ņem vērā to iespējamo kopējo ietekmi. |
| --- | --- |

(358)

Tika secināts, ka arī pārējie apzinātie faktori, piemēram, imports no trešām valstīm, Savienības ražošanas nozares eksporta rādītāji un aizstājējražojumu radītā konkurence, nepārtrauc iepriekš noteikto cēloņsakarību, pat ja ņem vērā to iespējamo kopējo ietekmi.

| (359) | Pamatojoties uz minēto, Komisija secināja, ka būtisko kaitējumu Savienības ražošanas nozarei ir izraisījis subsidētais imports no Indijas un ka pārējie faktori – ne atsevišķi, ne kopā – neizjauc šo cēloņsakarību. Kaitējums izpaudās galvenokārt Savienībā veiktās pārdošanas apjoma samazinājumā, ES ražošanas nozares tirgus daļas zaudējumā, zemajā jaudas izmantojuma līmenī un zemajā rentabilitātē. |
| --- | --- |

(359)

Pamatojoties uz minēto, Komisija secināja, ka būtisko kaitējumu Savienības ražošanas nozarei ir izraisījis subsidētais imports no Indijas un ka pārējie faktori – ne atsevišķi, ne kopā – neizjauc šo cēloņsakarību. Kaitējums izpaudās galvenokārt Savienībā veiktās pārdošanas apjoma samazinājumā, ES ražošanas nozares tirgus daļas zaudējumā, zemajā jaudas izmantojuma līmenī un zemajā rentabilitātē.

6.   SAVIENĪBAS INTERESES

SAVIENĪBAS INTERESES

| (360) | Komisija saskaņā ar pamatregulas 31. pantu pārbaudīja, vai kompensācijas pasākumu piemērošana būtu pretrunā ar Savienības interesēm. Tā īpaši apsvēra vajadzību likvidēt kaitējumu radošās subsidēšanas kropļojošo ietekmi uz tirdzniecību un atjaunot efektīvu konkurenci. Nosakot Savienības intereses, tika ņemtas vērā visas dažādās saistītās intereses, tostarp Savienības ražošanas nozares, izplatītāju un tiešo lietotāju, piemēram, ūdensapgādes, notekūdeņu novadīšanas un apūdeņošanas pakalpojumu sniedzēju, intereses. |
| --- | --- |

(360)

Komisija saskaņā ar pamatregulas 31. pantu pārbaudīja, vai kompensācijas pasākumu piemērošana būtu pretrunā ar Savienības interesēm. Tā īpaši apsvēra vajadzību likvidēt kaitējumu radošās subsidēšanas kropļojošo ietekmi uz tirdzniecību un atjaunot efektīvu konkurenci. Nosakot Savienības intereses, tika ņemtas vērā visas dažādās saistītās intereses, tostarp Savienības ražošanas nozares, izplatītāju un tiešo lietotāju, piemēram, ūdensapgādes, notekūdeņu novadīšanas un apūdeņošanas pakalpojumu sniedzēju, intereses.

6.1.   Savienības ražošanas nozares intereses

Savienības ražošanas nozares intereses

| (361) | Savienības ražošanas nozares ražotnes atrodas Francijā, Vācijā, Spānijā un Austrijā. Savienības ražošanas nozare attiecīgā ražojuma ražošanā un pārdošanā tieši nodarbināja vairāk nekā 2 400 darbinieku. Divi no trim ražotājiem sadarbojās izmeklēšanā. Ražotājs, kas nesadarbojās, neiebilda pret izmeklēšanas sākšanu. Kā jau šeit parādīts, abiem uzņēmumiem, kas sadarbojās, tika radīts būtisks kaitējums, un tos negatīvi ietekmēja subsidētais imports. |
| --- | --- |

(361)

Savienības ražošanas nozares ražotnes atrodas Francijā, Vācijā, Spānijā un Austrijā. Savienības ražošanas nozare attiecīgā ražojuma ražošanā un pārdošanā tieši nodarbināja vairāk nekā 2 400 darbinieku. Divi no trim ražotājiem sadarbojās izmeklēšanā. Ražotājs, kas nesadarbojās, neiebilda pret izmeklēšanas sākšanu. Kā jau šeit parādīts, abiem uzņēmumiem, kas sadarbojās, tika radīts būtisks kaitējums, un tos negatīvi ietekmēja subsidētais imports.

| (362) | Paredzams, ka kompensācijas maksājumu piemērošana atjaunos taisnīgas tirdzniecības apstākļus Savienības tirgū un ļaus Savienības ražotājiem palielināt to pārdošanas apjomu un zemo jaudas izmantojumu. Tādējādi Savienības ražošanas nozares rentabilitāte uzlabosies līdz līmenim, ko uzskata par nepieciešamu šai kapitālietilpīgajai nozarei, un tiks novērsta darbavietu zaudēšana. Ja pasākumi netiks veikti, ir ļoti iespējama Savienības ražošanas nozares ekonomiskā stāvokļa turpmāka pasliktināšanās. |
| --- | --- |

(362)

Paredzams, ka kompensācijas maksājumu piemērošana atjaunos taisnīgas tirdzniecības apstākļus Savienības tirgū un ļaus Savienības ražotājiem palielināt to pārdošanas apjomu un zemo jaudas izmantojumu. Tādējādi Savienības ražošanas nozares rentabilitāte uzlabosies līdz līmenim, ko uzskata par nepieciešamu šai kapitālietilpīgajai nozarei, un tiks novērsta darbavietu zaudēšana. Ja pasākumi netiks veikti, ir ļoti iespējama Savienības ražošanas nozares ekonomiskā stāvokļa turpmāka pasliktināšanās.

| (363) | Tāpēc tiek secināts, ka kompensācijas maksājumu noteikšana būtu Savienības ražošanas nozares interesēs. |
| --- | --- |

(363)

Tāpēc tiek secināts, ka kompensācijas maksājumu noteikšana būtu Savienības ražošanas nozares interesēs.

6.2.   Nesaistīto importētāju, izplatītāju, lietotāju un citu ieinteresēto personu intereses

Nesaistīto importētāju, izplatītāju, lietotāju un citu ieinteresēto personu intereses

| (364) | Paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajos termiņos nepieteicās neviens nesaistīts importētājs. Pieteicās daudzi izplatītāji, kas izteica savu viedokli. |
| --- | --- |

(364)

Paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajos termiņos nepieteicās neviens nesaistīts importētājs. Pieteicās daudzi izplatītāji, kas izteica savu viedokli.

| (365) | Abi ražotāji eksportētāji apgalvoja – Savienība nebūtu ieinteresēta piemērot kompensācijas pasākumus Indijai, ņemot vērā sūdzības iesniedzēja dominējošo stāvokli Savienības tirgū, kā arī ņemot vērā to, ka sūdzības iesniedzējs attiecīgo ražojumu ražo Ķīnā, kuru viņš varētu vienkārši importēt Savienībā, ja attiecībā pret Indiju tiktu piemēroti pasākumi, tādējādi joprojām saglabājot dominējošo stāvokli. |
| --- | --- |

(365)

Abi ražotāji eksportētāji apgalvoja – Savienība nebūtu ieinteresēta piemērot kompensācijas pasākumus Indijai, ņemot vērā sūdzības iesniedzēja dominējošo stāvokli Savienības tirgū, kā arī ņemot vērā to, ka sūdzības iesniedzējs attiecīgo ražojumu ražo Ķīnā, kuru viņš varētu vienkārši importēt Savienībā, ja attiecībā pret Indiju tiktu piemēroti pasākumi, tādējādi joprojām saglabājot dominējošo stāvokli.

| (366) | Izmeklēšanā pierādīja, ka importa apjoms, ko Savienībā ieveda no sūdzības iesniedzēja saistītajām ražotnēm Ķīnā, izmeklēšanas periodā bija nenozīmīgs. Tāpat nav arī norāžu, ka sūdzības iesniedzējs būtu izmantojis šīs Ķīnas ražotnes, lai pasākumu piemērošanas gadījumā aizstātu importu no Indijas. |
| --- | --- |

(366)

Izmeklēšanā pierādīja, ka importa apjoms, ko Savienībā ieveda no sūdzības iesniedzēja saistītajām ražotnēm Ķīnā, izmeklēšanas periodā bija nenozīmīgs. Tāpat nav arī norāžu, ka sūdzības iesniedzējs būtu izmantojis šīs Ķīnas ražotnes, lai pasākumu piemērošanas gadījumā aizstātu importu no Indijas.

| (367) | Kā norādīts pagaidu antidempinga regulā, Komisija nosūtīja papildu informācijas pieprasījumu, lai padziļināti analizētu šo pasākumu ietekmi uz Savienības lietotājiem. Komisija saņēma aptuveni 50 atbildes, galvenokārt no attiecīgā ražojuma ES izplatītājiem, būvuzņēmumiem un vairākiem ūdensapgādes uzņēmumiem, kuru identitāti var noskaidrot pieejamajā dokumentācijā. |
| --- | --- |

(367)

Kā norādīts pagaidu antidempinga regulā, Komisija nosūtīja papildu informācijas pieprasījumu, lai padziļināti analizētu šo pasākumu ietekmi uz Savienības lietotājiem. Komisija saņēma aptuveni 50 atbildes, galvenokārt no attiecīgā ražojuma ES izplatītājiem, būvuzņēmumiem un vairākiem ūdensapgādes uzņēmumiem, kuru identitāti var noskaidrot pieejamajā dokumentācijā.

| (368) | Gandrīz visi lietotāji, kas atbildēja uz papildu informācijas pieprasījumu, raizējās par sūdzības iesniedzēja ļoti lielo tirgus daļu un pauda bažas par to, ka pēc maksājumu noteikšanas tā galvenie konkurenti, t. i., Indijas uzņēmumi, būs spiesti atstāt Savienības tirgu, radot sūdzības iesniedzējam iespēju kļūt par dominējošo tirgus dalībnieku. Daži izplatītāji arī apgalvoja – kopš viņi sadarbojas ar ražotājiem eksportētājiem, SG PAM ar viņiem nevēlējās sadarboties vai piedāvāja neizdevīgākus nosacījumus. Viens lietotājs iesniedza divus cenu paraugus, pierādot savu uzskatu, ka SG PAM 2015. gada decembrī ir paaugstinājis cenas par apmēram 25 %. Daži lietotāji arī apgalvoja, ka SG PAM ir izmantojis savu stabilo stāvokli, lai konkursos negodīgi panāktu saviem ražojumiem labvēlīgu iznākumu. |
| --- | --- |

(368)

Gandrīz visi lietotāji, kas atbildēja uz papildu informācijas pieprasījumu, raizējās par sūdzības iesniedzēja ļoti lielo tirgus daļu un pauda bažas par to, ka pēc maksājumu noteikšanas tā galvenie konkurenti, t. i., Indijas uzņēmumi, būs spiesti atstāt Savienības tirgu, radot sūdzības iesniedzējam iespēju kļūt par dominējošo tirgus dalībnieku. Daži izplatītāji arī apgalvoja – kopš viņi sadarbojas ar ražotājiem eksportētājiem, SG PAM ar viņiem nevēlējās sadarboties vai piedāvāja neizdevīgākus nosacījumus. Viens lietotājs iesniedza divus cenu paraugus, pierādot savu uzskatu, ka SG PAM 2015. gada decembrī ir paaugstinājis cenas par apmēram 25 %. Daži lietotāji arī apgalvoja, ka SG PAM ir izmantojis savu stabilo stāvokli, lai konkursos negodīgi panāktu saviem ražojumiem labvēlīgu iznākumu.

SG PAM

SG PAM

SG PAM

| (369) | Lai gan ir taisnība, ka ES konkurences noteikumi uzņēmumam, kuram ir ievērojama tirgus daļa, uzliek stingrākus rīcības standartus, tikai konkurences iestādes pieņem galīgo lēmumu, nosakot dominējošo stāvokli un tā ļaunprātīgu izmantošanu. Konkurences iestādes vispirms izvērtē attiecīgā produkta un ģeogrāfisko tirgu. Piemēram, gadījumā ar notekūdeņiem paredzētajām HDPE un MDPE caurulēm nebija izslēgts, ka tās konkurē ar plastiskā čuguna caurulēm un tērauda caurulēm, tomēr galu galā ražojuma tirgus netika noteikts (78). Šajā lietā Komisija nevarēja noteikt attiecīgā produkta un ģeogrāfisko tirgu, jo tai nebija iesniegta neviena oficiāla sūdzība par konkurenci. |
| --- | --- |

(369)

Lai gan ir taisnība, ka ES konkurences noteikumi uzņēmumam, kuram ir ievērojama tirgus daļa, uzliek stingrākus rīcības standartus, tikai konkurences iestādes pieņem galīgo lēmumu, nosakot dominējošo stāvokli un tā ļaunprātīgu izmantošanu. Konkurences iestādes vispirms izvērtē attiecīgā produkta un ģeogrāfisko tirgu. Piemēram, gadījumā ar notekūdeņiem paredzētajām HDPE un MDPE caurulēm nebija izslēgts, ka tās konkurē ar plastiskā čuguna caurulēm un tērauda caurulēm, tomēr galu galā ražojuma tirgus netika noteikts (78). Šajā lietā Komisija nevarēja noteikt attiecīgā produkta un ģeogrāfisko tirgu, jo tai nebija iesniegta neviena oficiāla sūdzība par konkurenci.

78

| (370) | Ekskluzīvi izplatīšanas nolīgumi, kas piedāvā izdevīgākus nosacījumus vai pat stingrākus preču izplatīšanas vertikālos ierobežojumus, paši par sevi nav nelikumīgi (79), un tikai konkurences iestāde veic novērtējumu, ja šādi ierobežojumi ir vērsti pret konkurenci vai pat ir aizskaroši. Attiecībā uz cenu piemēriem, kas it kā norāda, ka SG PAM paaugstinājis cenas, Komisija uzskata, ka tos nevar izmantot salīdzinājumam, padziļināti neizvērtējot konkrētus piedāvājumus un attiecīgos apstākļus. Turklāt Komisija saņēma tikai vienu pierādījumu par iespējamo cenu paaugstinājumu, ar ko nevar pierādīt, ka šāda prakse bija plaši izplatīta. |
| --- | --- |

(370)

Ekskluzīvi izplatīšanas nolīgumi, kas piedāvā izdevīgākus nosacījumus vai pat stingrākus preču izplatīšanas vertikālos ierobežojumus, paši par sevi nav nelikumīgi (79), un tikai konkurences iestāde veic novērtējumu, ja šādi ierobežojumi ir vērsti pret konkurenci vai pat ir aizskaroši. Attiecībā uz cenu piemēriem, kas it kā norāda, ka SG PAM paaugstinājis cenas, Komisija uzskata, ka tos nevar izmantot salīdzinājumam, padziļināti neizvērtējot konkrētus piedāvājumus un attiecīgos apstākļus. Turklāt Komisija saņēma tikai vienu pierādījumu par iespējamo cenu paaugstinājumu, ar ko nevar pierādīt, ka šāda prakse bija plaši izplatīta.

79

SG PAM

| (371) | Antisubsidēšanas procedūrā Komisija pārbauda konkurences problēmas, lai, izvērtējot visus apstākļus, noteiktu, vai kompensācijas pasākumu piemērošana patiešām būtu pretēja Savienības interesēm. Šādā analīzē nevar ietvert konkurences novērtējumu stingri juridiskā nozīmē, šādu novērtējumu var veikt tikai kompetentā konkurences iestāde. Jebkurā gadījumā netika iesniegti efektīvi pierādījumi, kas, neņemot vērā to, ka sūdzības iesniedzēja stāvoklis tirgū jau bija dominējošs, norādītu, ka kompensācijas pasākumu piemērošanas gadījumā viņa rīcība būtu vērsta pret konkurenci. Kompetentā iestāde nav iesniegusi lēmumu, kur būtu konstatēts, ka sūdzības iesniedzēja rīcība saistībā ar attiecīgo ražojumu ir vērsta pret konkurenci. Nav sniegts nolēmums, kur būtu konstatēts, ka sūdzības iesniedzējs negodīgi ietekmē konkursu iznākumu. |
| --- | --- |

(371)

Antisubsidēšanas procedūrā Komisija pārbauda konkurences problēmas, lai, izvērtējot visus apstākļus, noteiktu, vai kompensācijas pasākumu piemērošana patiešām būtu pretēja Savienības interesēm. Šādā analīzē nevar ietvert konkurences novērtējumu stingri juridiskā nozīmē, šādu novērtējumu var veikt tikai kompetentā konkurences iestāde. Jebkurā gadījumā netika iesniegti efektīvi pierādījumi, kas, neņemot vērā to, ka sūdzības iesniedzēja stāvoklis tirgū jau bija dominējošs, norādītu, ka kompensācijas pasākumu piemērošanas gadījumā viņa rīcība būtu vērsta pret konkurenci. Kompetentā iestāde nav iesniegusi lēmumu, kur būtu konstatēts, ka sūdzības iesniedzēja rīcība saistībā ar attiecīgo ražojumu ir vērsta pret konkurenci. Nav sniegts nolēmums, kur būtu konstatēts, ka sūdzības iesniedzējs negodīgi ietekmē konkursu iznākumu.

| (372) | Jāatgādina, ka kompensācijas pasākumi tiek noteikti nevis ar mērķi piespiest ražotājus eksportētājus atstāt tirgu, bet gan atjaunot vienlīdzīgus konkurences apstākļus Savienības ražotāju un trešo valstu ražotāju taisnīgai konkurencei. Tāpēc saskaņā ar Savienības noteikumiem maksājumi tiks noteikti tādā līmenī, kas joprojām ļaus Indijas eksportētājiem turpināt konkurenci ar Savienības ražotājiem, taču par taisnīgu cenu. Apvienotie antidempinga un kompensācijas pasākumi faktiski ir noteikti dempinga un subsidēšanas līmenī, kas ir zemāks par cenu samazināšanas līmeni. |
| --- | --- |

(372)

Jāatgādina, ka kompensācijas pasākumi tiek noteikti nevis ar mērķi piespiest ražotājus eksportētājus atstāt tirgu, bet gan atjaunot vienlīdzīgus konkurences apstākļus Savienības ražotāju un trešo valstu ražotāju taisnīgai konkurencei. Tāpēc saskaņā ar Savienības noteikumiem maksājumi tiks noteikti tādā līmenī, kas joprojām ļaus Indijas eksportētājiem turpināt konkurenci ar Savienības ražotājiem, taču par taisnīgu cenu. Apvienotie antidempinga un kompensācijas pasākumi faktiski ir noteikti dempinga un subsidēšanas līmenī, kas ir zemāks par cenu samazināšanas līmeni.

| (373) | Turklāt ir vairāki ražotāji trešās valstīs (Ķīnā, Turcijā, Krievijā un Šveicē), kas jau pārdod ražojumus Savienības tirgū. To pārdošanas apjomi attiecīgajā periodā bija mazi un samazinājās. Tomēr izskatās, ka viens no iemesliem, kāpēc samazinājās citu importētāju pārdošanas apjomi, bija Indijas ražotāju radīta agresīva konkurence. Indijas subsidētās cenas bija daudz zemākas par visu pārējo lielāko importētājvalstu (izņemot Krieviju) cenām. Lietotāji apstiprināja, ka gadījumā, ja Savienības ražošanas nozare vienpusēji paaugstinās cenas, imports no citām valstīm var palielināties drīzāk vidējā termiņā, kad šie eksportētāji no trešām valstīm būs saņēmuši papildu sertifikātus, ko pieprasa ES dalībvalstis. Lietotāji arī apstiprināja, ka Šveices uzņēmums, kaut arī jau darbojas Savienības tirgū, ražo daudz sarežģītākas caurules ar augstu pievienoto vērtību un tās nav viegli aizstājamas ar Indijas ražojumiem.

  Vidējā importa cena (EUR) | 2011 | 2012 | 2013 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indija | 665 | 703 | 671 | 664 |
| Ķīna | 955 | 1 014 | 1 059 | 1 054 |
| Ķīna | 1 711 | 1 678 | 1 554 | 1 526 |
| Šveice | 697 | 696 | 652 | 627 |
| Krievija | 1 246 | 1 544 | 1 272 | 1 010 |
| Avots: Eurostat. |

(373)

Turklāt ir vairāki ražotāji trešās valstīs (Ķīnā, Turcijā, Krievijā un Šveicē), kas jau pārdod ražojumus Savienības tirgū. To pārdošanas apjomi attiecīgajā periodā bija mazi un samazinājās. Tomēr izskatās, ka viens no iemesliem, kāpēc samazinājās citu importētāju pārdošanas apjomi, bija Indijas ražotāju radīta agresīva konkurence. Indijas subsidētās cenas bija daudz zemākas par visu pārējo lielāko importētājvalstu (izņemot Krieviju) cenām. Lietotāji apstiprināja, ka gadījumā, ja Savienības ražošanas nozare vienpusēji paaugstinās cenas, imports no citām valstīm var palielināties drīzāk vidējā termiņā, kad šie eksportētāji no trešām valstīm būs saņēmuši papildu sertifikātus, ko pieprasa ES dalībvalstis. Lietotāji arī apstiprināja, ka Šveices uzņēmums, kaut arī jau darbojas Savienības tirgū, ražo daudz sarežģītākas caurules ar augstu pievienoto vērtību un tās nav viegli aizstājamas ar Indijas ražojumiem.

Vidējā importa cena (EUR)

Vidējā importa cena (EUR)

2011

2012

2013

IP

Indija

665

703

671

664

Ķīna

955

1 014

1 059

1 054

Ķīna

1 711

1 678

1 554

1 526

Šveice

697

696

652

627

Krievija

1 246

1 544

1 272

1 010

Avots: Eurostat.

Avots:

6.3.   Secinājums par Savienības interesēm

Secinājums par Savienības interesēm

| (374) | Tādēļ Komisija piekrīt, ka, izsverot un līdzsvarojot intereses, Savienības ražošanas nozares aizsardzībai pret kaitējumu radošo subsidēšanu jābūt prioritārai pār lietotāju interesēm, lai nepieļautu potenciāli negatīvu ietekmi uz konkurenci Savienības tirgū. Lai gan ir bažas, ka kompensācijas maksājumi var pastiprināt vadošā Savienības ražotāja jau tā dominējošo stāvokli, daudzi mīkstinoši faktori, piemēram, pastāvīgā konkurence, ko rada Indijas un citi eksportētāji un aizstājējražojumi, nodrošina pietiekama konkurences spiediena saglabāšanu Savienības ražošanas nozarē, lai novērstu iespējamo negatīvo ietekmi uz konkurenci Savienības tirgū. Visbeidzot, Komisija ir gatava uzraudzīt šo pasākumu ietekmi uz konkurenci Savienības tirgū. |
| --- | --- |

(374)

Tādēļ Komisija piekrīt, ka, izsverot un līdzsvarojot intereses, Savienības ražošanas nozares aizsardzībai pret kaitējumu radošo subsidēšanu jābūt prioritārai pār lietotāju interesēm, lai nepieļautu potenciāli negatīvu ietekmi uz konkurenci Savienības tirgū. Lai gan ir bažas, ka kompensācijas maksājumi var pastiprināt vadošā Savienības ražotāja jau tā dominējošo stāvokli, daudzi mīkstinoši faktori, piemēram, pastāvīgā konkurence, ko rada Indijas un citi eksportētāji un aizstājējražojumi, nodrošina pietiekama konkurences spiediena saglabāšanu Savienības ražošanas nozarē, lai novērstu iespējamo negatīvo ietekmi uz konkurenci Savienības tirgū. Visbeidzot, Komisija ir gatava uzraudzīt šo pasākumu ietekmi uz konkurenci Savienības tirgū.

7.   GALĪGIE KOMPENSĀCIJAS PASĀKUMI

GALĪGIE KOMPENSĀCIJAS PASĀKUMI

| (375) | Pamatojoties uz secinājumiem, kurus Komisija izdarīja attiecībā uz subsidēšanu, kaitējumu, cēloņsakarību un Savienības interesēm, un saskaņā ar pamatregulas 15. panta 1. punktu, Indijas izcelsmes plastiskā čuguna (saukta arī par čugunu ar lodveida grafītu) cauruļu un caurulīšu importam jānosaka galīgais kompensācijas maksājums. |
| --- | --- |

(375)

Pamatojoties uz secinājumiem, kurus Komisija izdarīja attiecībā uz subsidēšanu, kaitējumu, cēloņsakarību un Savienības interesēm, un saskaņā ar pamatregulas 15. panta 1. punktu, Indijas izcelsmes plastiskā čuguna (saukta arī par čugunu ar lodveida grafītu) cauruļu un caurulīšu importam jānosaka galīgais kompensācijas maksājums.

7.1.   Kaitējuma novēršanas līmenis

Kaitējuma novēršanas līmenis

| (376) | Nosakot šo pasākumu līmeni, tika ņemtas vērā konstatētās subsīdijas starpības un maksājuma apjoms, kas nepieciešams Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma novēršanai. |
| --- | --- |

(376)

Nosakot šo pasākumu līmeni, tika ņemtas vērā konstatētās subsīdijas starpības un maksājuma apjoms, kas nepieciešams Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma novēršanai.

| (377) | Aprēķinot kaitējumu radošās subsidēšanas ietekmes novēršanai nepieciešamo maksājuma summu, tika uzskatīts, ka pasākumiem jābūt tādiem, kas ļautu Savienības ražošanas nozarei segt ražošanas izmaksas un gūt tādu peļņu pirms nodokļu nomaksas, kādu šāda veida ražošanas nozarei šajā jomā pamatoti iespējams gūt līdzīgā ražojuma pārdošanā Savienībā parastos konkurences apstākļos, t. i., ja nav subsidētā importa. |
| --- | --- |

(377)

Aprēķinot kaitējumu radošās subsidēšanas ietekmes novēršanai nepieciešamo maksājuma summu, tika uzskatīts, ka pasākumiem jābūt tādiem, kas ļautu Savienības ražošanas nozarei segt ražošanas izmaksas un gūt tādu peļņu pirms nodokļu nomaksas, kādu šāda veida ražošanas nozarei šajā jomā pamatoti iespējams gūt līdzīgā ražojuma pārdošanā Savienībā parastos konkurences apstākļos, t. i., ja nav subsidētā importa.

| (378) | Tādējādi kaitējuma novēršanas līmenis tika aprēķināts, subsidētā importa vidējo svērto cenu, kas 301. apsvērumā noteikta cenu samazinājuma aprēķinos, salīdzinot ar līdzīgā ražojuma Savienības ražošanas nozares cenu, kura nerada kaitējumu. Cenu, kas nerada kaitējumu, noteica, ražošanas izmaksām pieskaitot pienācīgas peļņas līmeni. Plānotā peļņas starpība bija noteikta 5 % apmērā, kā minēts 327. apsvērumā. |
| --- | --- |

(378)

Tādējādi kaitējuma novēršanas līmenis tika aprēķināts, subsidētā importa vidējo svērto cenu, kas 301. apsvērumā noteikta cenu samazinājuma aprēķinos, salīdzinot ar līdzīgā ražojuma Savienības ražošanas nozares cenu, kura nerada kaitējumu. Cenu, kas nerada kaitējumu, noteica, ražošanas izmaksām pieskaitot pienācīgas peļņas līmeni. Plānotā peļņas starpība bija noteikta 5 % apmērā, kā minēts 327. apsvērumā.

| (379) | Minētajā salīdzinājumā iegūto starpību pēc tam izteica procentos no vidējās kopējās CIF importa cenas. |
| --- | --- |

(379)

Minētajā salīdzinājumā iegūto starpību pēc tam izteica procentos no vidējās kopējās CIF importa cenas.

| (380) | Pēc informācijas izpaušanas Jindal apgalvo – lai noteiktu cenu, kas nerada kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, ražošanas izmaksām nav jāpieskaita PVA izmaksas un peļņa, bet strukturāla ražošanas jaudas pārpalikuma un Savienības ražošanas nozares neefektivitātes dēļ – cena, kas nerada kaitējumu, būtu jākoriģē uz leju. Komisija neuzskata, ka nozarē bijis strukturāls ražošanas jaudas pārpalikums, kā minēts 351. apsvērumā, tāpēc noraida šo apgalvojumu. |
| --- | --- |

(380)

Pēc informācijas izpaušanas Jindal apgalvo – lai noteiktu cenu, kas nerada kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, ražošanas izmaksām nav jāpieskaita PVA izmaksas un peļņa, bet strukturāla ražošanas jaudas pārpalikuma un Savienības ražošanas nozares neefektivitātes dēļ – cena, kas nerada kaitējumu, būtu jākoriģē uz leju. Komisija neuzskata, ka nozarē bijis strukturāls ražošanas jaudas pārpalikums, kā minēts 351. apsvērumā, tāpēc noraida šo apgalvojumu.

Jindal

| (381) | Pēc informācijas izpaušanas abi ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka metodika, kas izmantota kaitējuma novēršanas līmeņa aprēķināšanai, bija nepamatota, jo salīdzinājums ar Savienības pārdošanas cenām ir pamatots nevis ar faktisko cenu, kas Savienībā jāmaksā pirmajam neatkarīgajam klientam, bet gan ar izveidotu, mākslīgi zemu eksporta cenu. Tāpēc kaitējuma starpība ir noteikta mākslīgi liela. |
| --- | --- |

(381)

Pēc informācijas izpaušanas abi ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka metodika, kas izmantota kaitējuma novēršanas līmeņa aprēķināšanai, bija nepamatota, jo salīdzinājums ar Savienības pārdošanas cenām ir pamatots nevis ar faktisko cenu, kas Savienībā jāmaksā pirmajam neatkarīgajam klientam, bet gan ar izveidotu, mākslīgi zemu eksporta cenu. Tāpēc kaitējuma starpība ir noteikta mākslīgi liela.

| (382) | Kaitējuma starpību aprēķina, lai noteiktu, vai, subsidētā importa eksporta cenai piemērojot zemāku maksājuma likmi nekā likme, kas pamatota ar nodarīto kaitējumu, būtu pietiekami, lai novērstu subsidētā importa radīto kaitējumu. Novērtējums ir pamatots ar eksporta cenas līmeni pie Savienības robežas, kas uzskatāms par salīdzināmu ar Savienības ražošanas nozares EXW cenu. Ja eksports tiek veikts ar saistītu importētāju starpniecību, līdzīgi kā metodē, ko izmanto dempinga starpības aprēķināšanā, eksporta cena ir izveidota, pamatojoties uz tālākpārdošanas cenu pirmajam neatkarīgajam klientam. Pretējā gadījumā situāciju, kurai raksturīga viena un tā pati kaitējuma starpība, novērtējot ar diviem instrumentiem, būtu divi dažādi rezultāti. Tāpēc Komisija uzskatīja, ka piemērotā metodika cenu salīdzināšanai nodrošina pareizu bāzi, tādējādi nosakot kaitējuma novēršanas līmeni. Tāpēc šis apgalvojums tiek noraidīts un tiek apstiprināta kaitējuma novēršanas līmeņa noteikšanas metodika. |
| --- | --- |

(382)

Kaitējuma starpību aprēķina, lai noteiktu, vai, subsidētā importa eksporta cenai piemērojot zemāku maksājuma likmi nekā likme, kas pamatota ar nodarīto kaitējumu, būtu pietiekami, lai novērstu subsidētā importa radīto kaitējumu. Novērtējums ir pamatots ar eksporta cenas līmeni pie Savienības robežas, kas uzskatāms par salīdzināmu ar Savienības ražošanas nozares EXW cenu. Ja eksports tiek veikts ar saistītu importētāju starpniecību, līdzīgi kā metodē, ko izmanto dempinga starpības aprēķināšanā, eksporta cena ir izveidota, pamatojoties uz tālākpārdošanas cenu pirmajam neatkarīgajam klientam. Pretējā gadījumā situāciju, kurai raksturīga viena un tā pati kaitējuma starpība, novērtējot ar diviem instrumentiem, būtu divi dažādi rezultāti. Tāpēc Komisija uzskatīja, ka piemērotā metodika cenu salīdzināšanai nodrošina pareizu bāzi, tādējādi nosakot kaitējuma novēršanas līmeni. Tāpēc šis apgalvojums tiek noraidīts un tiek apstiprināta kaitējuma novēršanas līmeņa noteikšanas metodika.

7.2.   Galīgie pasākumi

Galīgie pasākumi

| (383) | Ņemot vērā minētos konstatējumus, galīgais kompensācijas maksājums jānosaka tādā līmenī, kas ir pietiekams subsidētā importa radītā kaitējuma novēršanai, nepārsniedzot konstatēto subsīdijas starpību. |
| --- | --- |

(383)

Ņemot vērā minētos konstatējumus, galīgais kompensācijas maksājums jānosaka tādā līmenī, kas ir pietiekams subsidētā importa radītā kaitējuma novēršanai, nepārsniedzot konstatēto subsīdijas starpību.

| (384) | Pēc informācijas izpaušanas Savienības ražošanas nozare prasīja piemērot pasākumus īpašu maksājumu veidā, nevis kā ad valorem maksājumus. Jāatgādina, ka ad valorem antidempinga maksājumi tika piemēroti pagaidu posmā. Faktiski pasākumu īstenošanai parasti izvēlas ad valorem maksājumus, jo eksporta cenu izmaiņu gadījumā tie nodrošina pasākumu efektīvāku īstenošanu. Savienības ražošanas nozare prasīja piemērot pasākumus īpašu maksājumu veidā trīs galveno iemeslu dēļ:






  — | Indijas eksporta cenas plastiskā čuguna caurulēm samazinās, pēc pagaidu antidempinga maksājumu piemērošanas samazināšanās notiek straujāk, |
| --- | --- | --- |

(384)

Pēc informācijas izpaušanas Savienības ražošanas nozare prasīja piemērot pasākumus īpašu maksājumu veidā, nevis kā ad valorem maksājumus. Jāatgādina, ka ad valorem antidempinga maksājumi tika piemēroti pagaidu posmā. Faktiski pasākumu īstenošanai parasti izvēlas ad valorem maksājumus, jo eksporta cenu izmaiņu gadījumā tie nodrošina pasākumu efektīvāku īstenošanu. Savienības ražošanas nozare prasīja piemērot pasākumus īpašu maksājumu veidā trīs galveno iemeslu dēļ:

ad valorem

ad valorem

ad valorem

—

Indijas eksporta cenas plastiskā čuguna caurulēm samazinās, pēc pagaidu antidempinga maksājumu piemērošanas samazināšanās notiek straujāk,

| — | kopš pagaidu antidempinga maksājumu piemērošanas Indijas ražotāji eksportētāji jau ir sākuši absorbcijas darbības, un šajā gadījumā, visticamāk, ir iespējamas attiecīgo uzņēmumu vienošanās, |
| --- | --- |

—

kopš pagaidu antidempinga maksājumu piemērošanas Indijas ražotāji eksportētāji jau ir sākuši absorbcijas darbības, un šajā gadījumā, visticamāk, ir iespējamas attiecīgo uzņēmumu vienošanās,

| — | plastiskā čuguna cauruļu cenas var svārstīties atbilstīgi izejvielu cenu svārstībām. |
| --- | --- |

—

plastiskā čuguna cauruļu cenas var svārstīties atbilstīgi izejvielu cenu svārstībām.

| (385) | Attiecībā uz ražošanas nozares pirmo un otro iemeslu, kas zināmā mērā ir savstarpēji saistīti, jānorāda, ka Indijas eksporta cenu samazināšanās pēc izmeklēšanas perioda nenozīmē to, ka palielināsies subsidēšanas apmērs. Ad valorem maksājuma apmērs, kas vairs nebūtu efektīvs, lai pēc izmeklēšanas perioda kompensētu subsidēšanas līmeni, attiecīgā gadījumā būtu jāizvērtē, veicot starpposma pārskatīšanu, ko saskaņā ar pamatregulas 19. pantu pieprasa Savienības ražošanas nozare. Attiecībā uz trešo punktu ražošanas nozare pati ir atzinusi, ka plastiskā čuguna cauruļu ražošanai vajadzīgās galvenās izejvielas, proti, dzelzsrūdas, cenas no 2014. gada ir pazeminājušās. Faktiski dzelzsrūdas cenas samazināšanās, šķiet, ir faktors, kas pēc izmeklēšanas perioda beigām veicinājis plastiskā čuguna cauruļu cenu pazemināšanos. Tomēr šāds cenu pazeminājums automātiski neizraisa subsīdiju līmeņa paaugstināšanos. Tas, ka plastiskā čuguna cauruļu cenas var svārstīties atkarībā no izejvielu cenu svārstībām, nav iemesls, lai piemērotu fiksētu maksājumu, nevis ad valorem maksājumu. |
| --- | --- |

(385)

Attiecībā uz ražošanas nozares pirmo un otro iemeslu, kas zināmā mērā ir savstarpēji saistīti, jānorāda, ka Indijas eksporta cenu samazināšanās pēc izmeklēšanas perioda nenozīmē to, ka palielināsies subsidēšanas apmērs. Ad valorem maksājuma apmērs, kas vairs nebūtu efektīvs, lai pēc izmeklēšanas perioda kompensētu subsidēšanas līmeni, attiecīgā gadījumā būtu jāizvērtē, veicot starpposma pārskatīšanu, ko saskaņā ar pamatregulas 19. pantu pieprasa Savienības ražošanas nozare. Attiecībā uz trešo punktu ražošanas nozare pati ir atzinusi, ka plastiskā čuguna cauruļu ražošanai vajadzīgās galvenās izejvielas, proti, dzelzsrūdas, cenas no 2014. gada ir pazeminājušās. Faktiski dzelzsrūdas cenas samazināšanās, šķiet, ir faktors, kas pēc izmeklēšanas perioda beigām veicinājis plastiskā čuguna cauruļu cenu pazemināšanos. Tomēr šāds cenu pazeminājums automātiski neizraisa subsīdiju līmeņa paaugstināšanos. Tas, ka plastiskā čuguna cauruļu cenas var svārstīties atkarībā no izejvielu cenu svārstībām, nav iemesls, lai piemērotu fiksētu maksājumu, nevis ad valorem maksājumu.

Ad valorem

ad valorem

| (386) | Visu minēto iemeslu dēļ tiek secināts, ka fiksēts maksājums, kas varētu būt pārmērīgi apgrūtinošs importētājiem situācijās, kad eksporta cenas pazeminās atbilstīgi izejvielu cenām, nav pamatots. Turklāt fiksēti maksājumi ir piemērotāki homogēniem ražojumiem, nevis tādiem ražojumiem kā šis attiecīgais ražojums, kuram ir dažādi ražojuma veidi. |
| --- | --- |

(386)

Visu minēto iemeslu dēļ tiek secināts, ka fiksēts maksājums, kas varētu būt pārmērīgi apgrūtinošs importētājiem situācijās, kad eksporta cenas pazeminās atbilstīgi izejvielu cenām, nav pamatots. Turklāt fiksēti maksājumi ir piemērotāki homogēniem ražojumiem, nevis tādiem ražojumiem kā šis attiecīgais ražojums, kuram ir dažādi ražojuma veidi.

7.3.   Saistību piedāvājums

Saistību piedāvājums

| (387) | Uzklausīšanā ar uzklausīšanas amatpersonu (sk. 5. apsvērumu) un vēlāk rakstiski ECL piedāvāja saistības, lai tam noteiktu zemāko 2 % FPS likmi, nevis tas automātiski piekristu maksāt lielāku maksājumu bez pārskatīšanas, ja tiktu atjaunota 5 % likme. Saskaņā ar pamatregulas 13. pantu saistību piedāvājums ir vai nu izcelsmes valsts apņemšanās likvidēt subsīdiju vai veikt citus pasākumus attiecībā uz tās ietekmi, vai eksportētāja apņemšanās pārskatīt cenas. Eksportētāja iesniegumā nav apņemšanās attiecībā uz cenām. Jebkurā gadījumā saistības ir līdzvērtīgs veids pasākumiem, kas noteikti, pamatojoties uz izmeklēšanas konstatējumiem. Tāpēc Komisija noraida saistību piedāvājumu. |
| --- | --- |

(387)

Uzklausīšanā ar uzklausīšanas amatpersonu (sk. 5. apsvērumu) un vēlāk rakstiski ECL piedāvāja saistības, lai tam noteiktu zemāko 2 % FPS likmi, nevis tas automātiski piekristu maksāt lielāku maksājumu bez pārskatīšanas, ja tiktu atjaunota 5 % likme. Saskaņā ar pamatregulas 13. pantu saistību piedāvājums ir vai nu izcelsmes valsts apņemšanās likvidēt subsīdiju vai veikt citus pasākumus attiecībā uz tās ietekmi, vai eksportētāja apņemšanās pārskatīt cenas. Eksportētāja iesniegumā nav apņemšanās attiecībā uz cenām. Jebkurā gadījumā saistības ir līdzvērtīgs veids pasākumiem, kas noteikti, pamatojoties uz izmeklēšanas konstatējumiem. Tāpēc Komisija noraida saistību piedāvājumu.

ECL

| (388) | Turklāt arī importētāji varēs pieprasīt atmaksāt konkrētas summas, kas piešķirtas saskaņā ar šo shēmu. |
| --- | --- |

(388)

Turklāt arī importētāji varēs pieprasīt atmaksāt konkrētas summas, kas piešķirtas saskaņā ar šo shēmu.

| (389) | Tādējādi kompensācijas maksājuma likmes tika noteiktas, salīdzinot kaitējuma starpību un subsīdijas starpību. Tāpēc ierosināto kompensācijas maksājumu likmes ir šādas.








  Uzņēmums | Subsīdijas starpība | Kaitējuma starpība | Kompensācijas maksājuma likme |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ECL grupa | 9,0 % | 54,6 % | 9,0 % |
| Jindal Saw | 8,7 % | 48,8 % | 8,7 % |
| Visi pārējie uzņēmumi | 9,0 % | 54,6 % | 9,0 % |

(389)

Tādējādi kompensācijas maksājuma likmes tika noteiktas, salīdzinot kaitējuma starpību un subsīdijas starpību. Tāpēc ierosināto kompensācijas maksājumu likmes ir šādas.

Uzņēmums

Subsīdijas starpība

Kaitējuma starpība

Kompensācijas maksājuma likme

ECL grupa

ECL

9,0 %

54,6 %

9,0 %

Jindal Saw

8,7 %

48,8 %

8,7 %

Visi pārējie uzņēmumi

9,0 %

54,6 %

9,0 %

| (390) | Individuālās uzņēmumu kompensācijas maksājuma likmes, kas noteiktas regulā, pamatojas uz šajā izmeklēšanā iegūtajiem konstatējumiem. Tāpēc tās atspoguļo situāciju, kas attiecībā uz šiem uzņēmumiem konstatēta izmeklēšanā. Minētās maksājuma likmes (pretstatā valsts mēroga maksājumam, kas piemērojams “visiem pārējiem uzņēmumiem”) piemērojamas vienīgi tādu Indijas izcelsmes ražojumu importam, kurus ražo konkrēti minēti tiesību subjekti. Uz importētajiem ražojumiem, kurus ražojis kāds cits uzņēmums, kas nav konkrēti minēts šīs regulas rezolutīvajā daļā, ieskaitot subjektus, kuri ir saistīti ar konkrēti minētajiem uzņēmumiem, nevar attiecināt šīs likmes, un tiem piemēro “visiem pārējiem uzņēmumiem” piemērojamo maksājuma likmi. |
| --- | --- |

(390)

Individuālās uzņēmumu kompensācijas maksājuma likmes, kas noteiktas regulā, pamatojas uz šajā izmeklēšanā iegūtajiem konstatējumiem. Tāpēc tās atspoguļo situāciju, kas attiecībā uz šiem uzņēmumiem konstatēta izmeklēšanā. Minētās maksājuma likmes (pretstatā valsts mēroga maksājumam, kas piemērojams “visiem pārējiem uzņēmumiem”) piemērojamas vienīgi tādu Indijas izcelsmes ražojumu importam, kurus ražo konkrēti minēti tiesību subjekti. Uz importētajiem ražojumiem, kurus ražojis kāds cits uzņēmums, kas nav konkrēti minēts šīs regulas rezolutīvajā daļā, ieskaitot subjektus, kuri ir saistīti ar konkrēti minētajiem uzņēmumiem, nevar attiecināt šīs likmes, un tiem piemēro “visiem pārējiem uzņēmumiem” piemērojamo maksājuma likmi.

| (391) | Visi pieprasījumi piemērot individuālam uzņēmumam noteiktu kompensācijas maksājuma likmi (piemēram, pēc subjekta nosaukuma maiņas vai jaunu ražošanas vai tirdzniecības subjektu izveidošanas) būtu nekavējoties jāadresē Komisijai (80), norādot visu būtisko informāciju, jo īpaši par visām pārmaiņām uzņēmuma darbībā, kas saistītas ar ražošanu, pārdošanu iekšzemes tirgū un eksportu, piemēram, nosaukuma maiņa, vai par šādām pārmaiņām ražošanas vai tirdzniecības subjektos. Attiecīgā gadījumā šī regula tiks attiecīgi grozīta, atjauninot to uzņēmumu sarakstu, kuriem piemēro individuālas maksājuma likmes. |
| --- | --- |

(391)

Visi pieprasījumi piemērot individuālam uzņēmumam noteiktu kompensācijas maksājuma likmi (piemēram, pēc subjekta nosaukuma maiņas vai jaunu ražošanas vai tirdzniecības subjektu izveidošanas) būtu nekavējoties jāadresē Komisijai (80), norādot visu būtisko informāciju, jo īpaši par visām pārmaiņām uzņēmuma darbībā, kas saistītas ar ražošanu, pārdošanu iekšzemes tirgū un eksportu, piemēram, nosaukuma maiņa, vai par šādām pārmaiņām ražošanas vai tirdzniecības subjektos. Attiecīgā gadījumā šī regula tiks attiecīgi grozīta, atjauninot to uzņēmumu sarakstu, kuriem piemēro individuālas maksājuma likmes.

80

| (392) | Lai līdz minimumam samazinātu apiešanas riskus, tiek uzskatīts, ka šajā lietā vajadzīgi īpaši pasākumi, kas nodrošinātu kompensācijas pasākumu pienācīgu piemērošanu. Šie īpašie pasākumi ir prasība, lai dalībvalstu muitas dienestiem tiktu uzrādīts derīgs rēķins, kurš atbilst šīs regulas 1. panta 3. punktā izklāstītajām prasībām. Ja importētajām precēm nav pievienots šāds rēķins, tad piemēro visiem pārējiem uzņēmumiem noteikto maksājuma likmi. |
| --- | --- |

(392)

Lai līdz minimumam samazinātu apiešanas riskus, tiek uzskatīts, ka šajā lietā vajadzīgi īpaši pasākumi, kas nodrošinātu kompensācijas pasākumu pienācīgu piemērošanu. Šie īpašie pasākumi ir prasība, lai dalībvalstu muitas dienestiem tiktu uzrādīts derīgs rēķins, kurš atbilst šīs regulas 1. panta 3. punktā izklāstītajām prasībām. Ja importētajām precēm nav pievienots šāds rēķins, tad piemēro visiem pārējiem uzņēmumiem noteikto maksājuma likmi.

| (393) | Lai nodrošinātu antisubsidēšanas maksājuma pareizu piemērošanu, atlikusī maksājuma likme būtu jāpiemēro ne vien ražotājiem eksportētājiem, kas nesadarbojās, bet arī ražotājiem, kuri izmeklēšanas periodā neeksportēja uz Savienību. |
| --- | --- |

(393)

Lai nodrošinātu antisubsidēšanas maksājuma pareizu piemērošanu, atlikusī maksājuma likme būtu jāpiemēro ne vien ražotājiem eksportētājiem, kas nesadarbojās, bet arī ražotājiem, kuri izmeklēšanas periodā neeksportēja uz Savienību.

| (394) | Komiteja, kas izveidota saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1225/2009 15. panta 1. punktu, nav sniegusi atzinumu, |
| --- | --- |

(394)

Komiteja, kas izveidota saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1225/2009 15. panta 1. punktu, nav sniegusi atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Indijas izcelsmes plastiskā čuguna (saukta arī par čugunu ar lodveida grafītu) cauruļu un caurulīšu importam, uz kurām pašlaik attiecas KN kodi ex 7303 00 10 un ex 7303 00 90 (Taric kodi 7303001010, 7303009010), izņemot plastiskā čuguna caurules un caurulītes bez iekšējā un ārējā pārklājuma (“neapstrādātas caurules”), ar šo nosaka galīgo kompensācijas maksājumu.

2.   Galīgā kompensācijas maksājuma likme, ko piemēro tālāk uzskaitīto uzņēmumu ražoto 1. punktā aprakstītā ražojuma neto cenai ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļu nomaksas, ir šāda.

| Uzņēmums | Galīgais kompensācijas maksājums (%) | Taric papildu kods |
| --- | --- | --- |
| Electrosteel Castings Ltd | 9,0 | C055 |
| Jindal Saw Limited | 8,7 | C054 |
| Visi pārējie uzņēmumi | 9,0 | C999 |

Uzņēmums

Galīgais kompensācijas maksājums (%)

Taric papildu kods

Electrosteel Castings Ltd

9,0

C055

Jindal Saw Limited

8,7

C054

Visi pārējie uzņēmumi

9,0

C999

3.   Šā panta 2. punktā minētajiem uzņēmumiem individuālās kompensācijas maksājuma likmes piemēro tikai tad, ja dalībvalstu muitas dienestiem tiek uzrādīts derīgs rēķins, kas ietver rēķinu izdevušā uzņēmuma amatpersonas datētu un parakstītu paziņojums, kurā norādīts tās vārds, uzvārds un ieņemamais amats, šādā formā: “Es, apakšā parakstījies, apliecinu, ka šajā rēķinā norādīto plastiskā čuguna (saukta arī par čugunu ar lodveida grafītu) caurules un caurulītes (apjoms), ko pārdod eksportam uz Eiropas Savienību, ir ražojis (uzņēmuma nosaukums un adrese), (Taric papildu kods), Indijā. Apliecinu, ka šajā rēķinā sniegtās ziņas ir pilnīgas un pareizas.” Ja šādu rēķinu neuzrāda, piemēro visiem pārējiem uzņēmumiem noteikto maksājuma likmi.

4.   Ja nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama dalībvalstīs saskaņā ar Līgumiem.

Briselē, 2016. gada 17. martā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 188, 18.7.2009., 93. lpp.

1

(2)  
  OV C 83, 11.3.2015., 4. lpp.

2

(3)  Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.).

3

(4)  
  OV C 461, 20.12.2014., 35. lpp.

4

(5)  Komisijas 2015. gada 18. septembra Īstenošanas regula (ES) 2015/1559, ar ko piemēro pagaidu antidempinga maksājumu Indijas izcelsmes plastiskā čuguna (saukta arī par čugunu ar lodveida grafītu) cauruļu un caurulīšu importam (OV L 244, 19.9.2015., 25. lpp.).

5

(6)  Komisijas 2016. gada 17. marta Īstenošanas regula (ES) 2016/388, ar ko nosaka pagaidu antidempinga maksājumu Indijas izcelsmes plastiskā čuguna (saukta arī par čugunu ar lodveida grafītu) cauruļu un caurulīšu importam (sk. šā Oficiālā Vēstneša 53 lpp.).

6

Oficiālā Vēstneša

(7)  Padomes Regula (EK) Nr. 1784/2000, ar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē uzlikto pagaidu maksājumu attiecībā uz dažu formējamā čuguna cauruļu veidgabalu importu ar izcelsmi Brazīlijā, Čehijas Republikā, Japānā, Ķīnas Tautas Republikā, Korejas Republikā un Taizemē (OV L 208, 18.8.2000., 10. lpp.).

7

(8)  Indijas valdības atbilde uz 2015. gada 15. maija antisubsidēšanas anketas jautājumiem, 24. lpp.

8

(9)  
  OV C 394, 17.12.1998., 6. lpp.

9

(10)  Pirmās instances tiesa, lieta T-462/04, Krājums 2008, II-3685. lpp., 67. punkts.

10

(11)  Pirmās instances tiesa, lieta T-462/04, Krājums 2008, II-3685. lpp., 68.–74. punkts.

11

(12)  Jaunās politikas dokumenta 3.13. punkts paredz: “[...] Šīs nodaļas ietvaros valdība saglabā tiesības noteikt ierobežojumus/likmes izmaiņas/nodokļa kredīta augšējo robežu [...]”.

12

Šīs nodaļas ietvaros valdība saglabā tiesības noteikt ierobežojumus/likmes izmaiņas/nodokļa kredīta augšējo robežu

(13)  
  Public Notice No 42(RE2012)/2009-14 of the Directorate-General for Foreign Trade of India.

13

Public Notice No 42(RE2012)/2009-14 of the Directorate-General for Foreign Trade of India

(14)  Sk. Komisijas 2012. gada 9. februāra Regulu (ES) Nr. 115/2012, ar ko konkrētu Indijas izcelsmes nerūsējošā tērauda savienotājelementu un to daļu importam piemēro pagaidu kompensācijas maksājumu (OV L 38, 11.2.2012., 6. lpp.), 64. apsvērums.

14

(15)  
  Panel Report, DS 194, Annex B-3, para 4.

15

Panel Report, DS 194, Annex B-3, para 4.

(16)  
  Panel Report of 29 June 2001, DS194 United States – Measures treating export restraints as subsidies, paragraph 8.29.

16

Panel Report of 29 June 2001, DS194 United States – Measures treating export restraints as subsidies, paragraph 8.29.

(17)  
  Panel Report, DS 194, paragraph 8.44.

17

Panel Report, DS 194, paragraph 8.44.

(18)  Apelācijas institūcijas 2005. gada 21. februāra ziņojums DS296 United States – Countervailing duty investigation on Dynamic Random Access Memory (DRAMS) from Korea, 110.–111. punkts.

18

DS296 United States – Countervailing duty investigation on Dynamic Random Access Memory (DRAMS) from Korea

(19)  Apelācijas institūcijas ziņojums DS 296, 116. punkts.

19

(20)  Apelācijas institūcijas ziņojums DS 296, 116. punkts.

20

(21)  Apelācijas institūcijas ziņojums DS 296, 115. punkts.

21

(22)  
  Appellate Body Report, DS 296, para. 114, konkrētajā jautājumā saskan ar Panel Report, DS 194, para. 8.31.

22

Appellate Body Report, DS 296, para. 114

Panel Report, DS 194, para. 8.31.

(23)  Apelācijas institūcijas ziņojums DS 296, 115. punkts.

23

(24)  
  Panel Report, DS 194, paragraph 8.25.

24

Panel Report, DS 194, paragraph 8.25.

(25)  
  “Ekspertu grupas” ziņojums par to, kā labāk piešķirt raktuvju nomas tiesības attiecībā uz dzelzsrūdu, mangāna un hroma rūdu, iesniegts Tēraudrūpniecības ministrijai 2005. gada 26. augustā, 36. lpp. Ziņojums ir publicēts Tēraudrūpniecības ministrijas tīmekļa vietnē, un tas tika pēdējo reizi skatīts 2015. gada 23. novembrī: http://steel.gov.in/GRANT%20OF%20MINING%20LEASES.pdf

25

(26)  
  Panel Report of 14 July 2014, DS436 United States – Countervailing Measures on Certain Hot-Rolled Carbon Steel Flat Products from India, paragraph 7.211.

26

Panel Report of 14 July 2014, DS436 United States

Countervailing Measures on Certain Hot-Rolled Carbon Steel Flat Products from India, paragraph 7.211.

(27)  
  Panel Report, DS436, paragraph 7.211.

27

Panel Report, DS436, paragraph 7.211.

(28)  Danga ziņojuma 1. lappusē norādīts, ka ekspertu grupu vadīja Ieguves rūpniecības ministrijas bijušais sekretārs Shri R. K Dang un grupas locekļi bija departamentu/ministriju, štatu valdību pārstāvji, nozares un nozares apvienību pārstāvji, kā arī vides un ieguves jomas eksperti.

28

Shri R. K Dang

(29)  Pamatojoties uz dzelzsrūdas vidējo iekšzemes cenu šajā laikposmā, tas atbilst procentuālajam īpatsvaram no 12 līdz 15 %.

29

(30)  Muitas 2011. gada 1. marta paziņojums Nr. 27/2011. Paziņojums ir publicēts Finanšu ministrijas tīmekļa vietnē, un tas tika pēdējo reizi skatīts 2015. gada 23. novembrī. http://indiabudget.nic.in/ub2011-12/cen/cus2711.pdf

30

(31)  Eksporta tarifa otrā tabula, ko publicējusi Centrālā akcīzes un muitas padome. Pēdējais skatījums 2015. gada 23. novembrī. http://www.cbec.gov.in/resources//htdocs-cbec/customs/cs-tariff2015-16/sch2-exptariff.pdf

31

(32)  Muitas 2015. gada 30. aprīļa paziņojums Nr. 30/2015, ko publicējusi Centrālā akcīzes un muitas padome. Pēdējais skatījums 2015. gada 23. novembrī http://www.cbec.gov.in/resources//htdocs-cbec/ub1516/do-ltr-jstru1-post-budget.pdf

32

(33)  
  OECD Trade Policy Studies, The Economic Impact of Export Restrictions on Raw Materials, published on 16 November 2010
  . Pēdējais skatījums 2015. gada 23. novembrī http://www.oecd.org/publications/the-economic-impact-of-export-restrictions-on-raw-materials-9789264096448-en.htm

33

OECD Trade Policy Studies, The Economic Impact of Export Restrictions on Raw Materials, published on 16 November 2010

(34)  Indijas valsts kontroliera un revidenta (CAG) birojs, revīzijas ziņojums par divējādo kravas pārvadājumu politiku attiecībā uz dzelzsrūdas pārvadājumiem pa Indijas dzelzceļu, 2015. gada 8. maijs. Informācija ir publicēta CAG tīmekļa lapā, un tā tika pēdējo reizi skatīta 2015. gada 23. novembrī. http://www.saiindia.gov.in/english/home/public/In%20_Media/14of2015.pdf

34

CAG

CAG

(35)  
  Government of India, Ministry of Finance, Department of Economic Affairs, Working Paper No 3/2014-DEA, “India's Merchandise Exports: some important issues and policy suggestions”, page 40. Dokuments ir publicēts Finanšu ministrijas tīmekļa vietnē. Pēdējais skatījums 2015. gada 23. novembrī http://finmin.nic.in/workingpaper/Working%20Paper%20on%20Trade%2028082014.pdf

35

Government of India, Ministry of Finance, Department of Economic Affairs, Working Paper No 3/2014-DEA, “India's Merchandise Exports: some important issues and policy suggestions”, page 40

(36)  
  “
  India hikes rail freight rates on iron ore exports
  ”, The Wall Street Journal 16 March 2010
  , pēdējais skatījums 2015. gada 23. novembrī. http://www.wsj.com/articles/SB10001424052748703734504575125151243861216

36

India hikes rail freight rates on iron ore exports

The Wall Street Journal 16 March 2010

(37)  Kravu pārvadājumu maksa, ko piemēro dzelzsrūdai, pēdējo reizi tika grozītas ar dokumentu Addendum No 16 to Rates Circular No 36 of 2009, 1.9.2015., ko pieņēma Indijas valdības Dzelzceļa ministrija. Sk. http://www.indianrailways.gov.in/railwayboard/uploads/directorate/traffic_comm/Freight_Rate_2k15/RC_36_09_Addendum-16.pdf, pēdējais skatījums 2016. gada 26. janvārī.

37

Addendum No 16 to Rates Circular No 36 of 2009

(38)  Tēraudrūpniecības ministrija, Tērauda nozares darba grupas ziņojums par 12. piecgadu plānu (2012–2017), 2011. gada novembris. Ziņojums ir publicēts Indijas valdības Plānošanas komisijas tīmekļa vietnē, tas tika pēdējo reizi skatīts 2015. gada 23. novembrī. http://planningcommission.gov.in/aboutus/committee/wrkgrp12/wg_steel2212.pdf

38

(39)  
  The Twelfth five year plan (2012 – 2017) Economic Sectors Volume II Chapter 13, page 67, paragraph 13.72.
  2013. gada 10. maija plāns ir publicēts Indijas valdības Plānošanas komisijas tīmekļa vietnē, un tas tika pēdējo reizi skatīts 2015. gada 23. novembrī. http://planningcommission.gov.in/plans/planrel/12thplan/pdf/12fyp_vol2.pdf

39

The Twelfth five year plan (2012 – 2017) Economic Sectors Volume II Chapter 13, page 67, paragraph 13.72.

(40)  Uzziņai sk. 38. zemsvītras piezīmi 185. lpp.

40

(41)  http://niti.gov.in/content/index.php, skatīts 2016. gada 27. janvārī.

41

(42)  Tas ir apstiprināts Komisijas tīmekļa vietnes arhīvā: http://planningcommission.gov.in/, skatīts 2016. gada 27. janvārī.

42

(43)  Sk. 38. zemsvītras piezīmi 57. lpp.

43

(44)  Skatīt 138. apsvērumu.

44

(45)  Sk. 39. zemsvītras piezīmi.

45

(46)  Tēraudrūpniecības ministrija, Pastāvīgā komiteja akmeņogļu un tērauda jautājumos (2012–2013), “Dzelzsrūdas eksporta politikas pārskatīšana”, 38. ziņojums. Ziņojums ir publicēts Indijas vides portālā, un tas tika pēdējo reizi skatīts 2015. gada 23. novembrī. http://admin.indiaenvironmentportal.org.in/files/file/Review%20of%20Export%20of%20Iron%20Ore%20Policy.pdf

46

(47)  Avots: Indijas Raktuvju birojs http://ibm.nic.in/index.php?c=pages&m=index&id=87&mid=17951 un Indijas valdības atbildes uz anketas jautājumiem. Dati ir sniegti par finanšu gadu, kas ilgst no x gada 1. aprīļa līdz x+1 gada 31. martam.

47

(48)  Avots: Indijas Raktuvju birojs http://ibm.nic.in/index.php?c=pages&m=index&id=87&mid=17951 un Indijas valdības atbildes uz anketas jautājumiem. Dati ir sniegti par finanšu gadu, kas ilgst no x gada 1. aprīļa līdz x+1 gada 31. martam.

48

(49)  Indijas Raktuvju biroja mēneša vidējā minerālu pārdošanas cena, saite uz tīmekļa vietni, ko norādījusi Indijas valdība, pēdējais skatījums 2015. gada 23. novembrī. http://ibm.nic.in/index.php?c=pages&m=index&id=87&mid=17951

49

(50)  Kritērija pamatā ir šāds dzelzs saturs.

50

(51)  
  International Monetary Fund, primary Commodity prices, last accessed on 23 November 2015
  , http://www.imf.org/external/np/res/commod/External_Data.xls

51

International Monetary Fund, primary Commodity prices, last accessed on 23 November 2015

(52)  http://www.industry.gov.au/Office-of-the-Chief-Economist/Publications/Pages/default.aspx, pēdējais skatījums 2016. gada 1. februārī.

52

(53)  
  Australian Government Department of Science, Innovation and Science, China Resources Quarterly Southern spring ~ Northern autumn 2015, http://www.industry.gov.au/Office-of-the-Chief-Economist/Publications/Pages/Westpac-Industry-Science-China-Resources-Quarterly.aspx#; pēdējais skatījums 2016. gada 1. februārī.

53

Australian Government Department of Science, Innovation and Science, China Resources Quarterly Southern spring ~ Northern autumn 2015,

(54)  
  ECL sniegtā informācija liecina, ka ar dokeru pakalpojumiem saistītās izmaksas eksportam paredzētajai dzelzsrūdas smalknei cita starpā ir nomas maksa par uzglabāšanu ostā; izmaksas par speciālu iekārtu izmantošanu ostā; papildu izmaksas par dzelzsrūdas iekraušanu kuģī.

54

ECL

(55)  Sk. http://www.mining-tax.com.au, skatīta 2016. gada 29. janvārī.

55

(56)  Indijas raktuvju biroja mēneša vidējā pārdošanas cena minerāliem, saite uz tīmekļa vietni, ko norādījusi Indijas valdība: http://ibm.nic.in/index.php?c=pages&=index&=87&=17951; pēdējais skatījums pirmdiena, 2015. gada 23. novembrī.

56

(57)  Starptautiskais Valūtas fonds, primāro preču cenas, pēdējais skatījums 2015. gada 23. novembrī, http://www.imf.org/external/np/res/commod/External_Data.xls

57

(58)  
  Australian Government Department of Science, Innovation and Science, China Resources Quarterly Southern spring ~ Northern autumn 2015, http://www.industry.gov.au/Office-of-the-Chief-Economist/Publications/Pages/Westpac-Industry-Science-China-Resources-Quarterly.aspx#; pēdējais skatījums 2016. gada 1. februārī.

58

Australian Government Department of Science, Innovation and Science, China Resources Quarterly Southern spring ~ Northern autumn 2015

(59)  http://www.industry.gov.au/Office-of-the-Chief-Economist/Publications/Pages/default.aspx, pēdējais skatījums 2016. gada 1. februārī.

59

(60)  Pamatā dati, kas pieejami http://www.industry.gov.au/Office-of-the-Chief-Economist/Publications/Pages/Resources-and-energy-quarterly.aspx#, pēdējais skatījums 2016. gada 1. februārī, koriģēti attiecībā uz i) mitruma saturu, vidējā svērtā vērtība – 6,75 %, un ii) -360 INR dokeru pakalpojumu izmaksām.

60

(61)  
  Panel, DS 194, paragraph 8.59.

61

Panel, DS 194, paragraph 8.59.

(62)  
  Panel, DS 194, paragraph 8.59, kura noraidīts attiecīgs Kanādas 8.56. punktā.

62

Panel, DS 194, paragraph 8.59

(63)  
  Panel, Review Pursuant to Article XVI.5, L/1160, adopted 24 May 1960 (BISD 9S/188), para. 12.

63

Panel, Review Pursuant to Article XVI.5, L/1160, adopted 24 May 1960 (BISD 9S/188), para. 12.

(64)  Sk., piemēram, Padomes 2008. gada 8. jūlija Regulu (EK) Nr. 661/2008, ar ko nosaka galīgu antidempinga maksājumu Krievijas izcelsmes amonija nitrāta importam pēc tam, kad veikta termiņa beigu pārskatīšana atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 384/96 11. panta 2. punktam un daļēja starpposma pārskatīšana atbilstīgi minētās regulas 11. panta 3. punktam (OV L 185, 12.7.2008., 1. lpp.).

64

(65)  Apelācijas institūcijas ziņojums DS 436, 4.317. punkts.

65

(66)  
  Australian Government, Department of Industry and Science, China Resources Quarterly, Southern winter – Northern Summer 2015, 20. lpp. Pēdējais skatījums 2015. gada 23. novembrī http://www.industry.gov.au/Office-of-the-Chief-Economist/Publications/Documents/crq/CRQ-Winter-2015.pdf

66

Australian Government, Department of Industry and Science, China Resources Quarterly, Southern winter – Northern Summer 2015

(67)  Šajā ziņā sk. Padomes 2008. gada 7. aprīļa Regulu (EK) Nr. 320/2008, ar ko atceļ spēkā esošos kompensācijas maksājumus attiecībā uz konkrētām elektroniskām Korejas Republikas izcelsmes mikroshēmām, kas pazīstamas kā DRAM (dinamiskās brīvpiekļuves atmiņas), un ar ko izbeidz procedūru, OV L 96, 9.4.2008., 1. lpp.; 88. apsvērums.

67

DRAM

(68)  Apelācijas institūcijas ziņojums DS 436, 4.398. punkts.

68

(69)  Apelācijas institūcijas ziņojums DS 436, 4.393. punkts.

69

(70)  
  Panel Report, 436R, paras. 7.131 and 7.132.

70

Panel Report, 436R, paras. 7.131 and 7.132.

(71)  
  Panel Report, United States – Final Countervailing Duty Determination with Respect to Certain Softwood Lumber from Canada, WT/DS257/R and Corr.1, adopted 17 February 2004, as modified by Appellate Body Report WT/DS257/AB/R, para. 7.116.

71

Panel Report, United States – Final Countervailing Duty Determination with Respect to Certain Softwood Lumber from Canada, WT/DS257/R and Corr.1, adopted 17 February 2004, as modified by Appellate Body Report WT/DS257/AB/R, para. 7.116.

(72)  Sk. “Eiropas Kopienas un atsevišķas dalībvalstis – Pasākumi, kas ietekmē tirdzniecību lielajos civilās aviācijas gaisa kuģos” (WT/DS316/R), 2010. gada 30. jūnijs, 7.919. punkts.

72

(73)  Jaunākais tiesību akts ir eksporta tarifa otrā tabula, ko publicējusi Centrālā akcīzes un muitas padome, sk. 31. zemsvītras piezīmi.

73

(74)  Kravu pārvadājumu maksa, ko piemēro dzelzsrūdai, pēdējo reizi tika grozītas ar dokumentu Addendum No 16 to Rates Circular No 36 of 2009, 1.9.2015., ko pieņēma Indijas valdības Dzelzceļa ministrija. Sk. http://www.indianrailways.gov.in/railwayboard/uploads/directorate/traffic_comm/Freight_Rate_2k15/RC_36_09_Addendum-16.pdf, pēdējais skatījums 2016. gada 26. janvārī.

74

Addendum No 16 to Rates Circular No 36 of 2009

(75)  http://ec.europa.eu/eurostat/data/database# → Population and Labour Conditions → Labour Costs → Labour Cost index, nominal value – annual data (NACE Rev. 2) (lc_lci_r2_a), datu kopa Industry (except construction).

75

NACE

datu kopa

(76)  
  2015. gada 20. maija lieta T-310/12, Yuanping Changyuan Chemicals Co. Ltd pret Eiropas Savienības Padomi, 134. un 135. punkts.

76

Yuanping Changyuan Chemicals Co. Ltd

(77)  Komisijas 2011. gada 19. oktobra Regula (ES) Nr. 1043/2011, ar ko nosaka pagaidu antidempinga maksājumu Indijas un Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes skābeņskābes importam (OV L 275, 20.10.2011., 1. lpp.), 103. apsvērums.

77

(78)  Lieta M.565, Solvay/Winerberger, 19. punkts, uz kuru atsaucas citās lietās M.2294 EtexGroup/Glynwed PipeSystems, 8. punktā.

78

Solvay

Winerberger

EtexGroup

Glynwed PipeSystems

(79)  Komisijas Pamatnostādnes vertikālo ierobežojumu jomā (2010/C-130/01).

79

(80)  
  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, CHAR, 4/35 1049 Brussels, Belgium.

80

European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, CHAR, 4/35 1049 Brussels, Belgium

---

| 18.3.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 73/53 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 73/53

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2016/388

(2016. gada 17. marts),

ar ko nosaka pagaidu antidempinga maksājumu Indijas izcelsmes plastiskā čuguna (saukta arī par čugunu ar lodveida grafītu) cauruļu un caurulīšu importam

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1), (“pamatregula”) un jo īpaši tās 9. panta 4. punktu,

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

PROCEDŪRA

1.1.   Pagaidu pasākumi

Pagaidu pasākumi

| (1) | Eiropas Komisija (“Komisija”) ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2015/1559 (2) (“pagaidu regula”) 2015. gada 18. septembrī noteica pagaidu antidempinga maksājumu Indijas izcelsmes (“attiecīgā valsts”) plastiskā čuguna (saukta arī par čugunu ar lodveida grafītu) cauruļu un caurulīšu importam Savienībā. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Komisija (“Komisija”) ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2015/1559 (2) (“pagaidu regula”) 2015. gada 18. septembrī noteica pagaidu antidempinga maksājumu Indijas izcelsmes (“attiecīgā valsts”) plastiskā čuguna (saukta arī par čugunu ar lodveida grafītu) cauruļu un caurulīšu importam Savienībā.

2

| (2) | Pēc tam, kad 2014. gada 10. novembrī grupa Saint-Gobain PAM (“sūdzības iesniedzējs”) iesniedza sūdzību to ražotāju vārdā, kuri ražo vairāk nekā 25 % no Savienības plastiskā čuguna cauruļu un caurulīšu kopējā ražošanas apjoma, 2014. gada 20. decembrī tika sākta izmeklēšana (3). |
| --- | --- |

(2)

Pēc tam, kad 2014. gada 10. novembrī grupa Saint-Gobain PAM (“sūdzības iesniedzējs”) iesniedza sūdzību to ražotāju vārdā, kuri ražo vairāk nekā 25 % no Savienības plastiskā čuguna cauruļu un caurulīšu kopējā ražošanas apjoma, 2014. gada 20. decembrī tika sākta izmeklēšana (3).

Saint-Gobain PAM

3

| (3) | Kā norādīts pagaidu regulas 14. apsvērumā, dempinga un kaitējuma izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2013. gada 1. oktobra līdz 2014. gada 30. septembrim (“izmeklēšanas periods” jeb “IP”). Kaitējuma noteikšanai būtisko tendenču pārbaude aptvēra laikposmu no 2011. gada 1. janvāra līdz izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”). |
| --- | --- |

(3)

Kā norādīts pagaidu regulas 14. apsvērumā, dempinga un kaitējuma izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2013. gada 1. oktobra līdz 2014. gada 30. septembrim (“izmeklēšanas periods” jeb “IP”). Kaitējuma noteikšanai būtisko tendenču pārbaude aptvēra laikposmu no 2011. gada 1. janvāra līdz izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”).

| (4) | Komisija 2015. gada 11. martā sāka atsevišķu antisubsidēšanas izmeklēšanu par Indijas izcelsmes plastiskā čuguna cauruļu un caurulīšu importu Savienībā. Paziņojumu par procedūras sākšanu tā publicēja Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (4). Minētās izmeklēšanas galīgie konstatējumi izklāstīti atsevišķā regulā “antisubsidēšanas regula”) (5). |
| --- | --- |

(4)

Komisija 2015. gada 11. martā sāka atsevišķu antisubsidēšanas izmeklēšanu par Indijas izcelsmes plastiskā čuguna cauruļu un caurulīšu importu Savienībā. Paziņojumu par procedūras sākšanu tā publicēja Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (4). Minētās izmeklēšanas galīgie konstatējumi izklāstīti atsevišķā regulā “antisubsidēšanas regula”) (5).

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

4

5

1.2.   Turpmākā procedūra

Turpmākā procedūra

| (5) | Pēc tam, kad tika izpausti būtiskie fakti un apsvērumi, uz kuru pamata tika noteikts pagaidu antidempinga maksājums (“informācijas pagaidu izpaušana”), vairākas ieinteresētās personas iesniedza rakstisku informāciju, darot zināmu savu viedokli par pagaidu konstatējumiem. Turklāt pieteicās vēl viens Indijas ražotājs Tata Metaliks DI Pipes Limited (Tata) un iesniedza piezīmes. Personām, kas to lūdza, bija iespēja tikt uzklausītām. |
| --- | --- |

(5)

Pēc tam, kad tika izpausti būtiskie fakti un apsvērumi, uz kuru pamata tika noteikts pagaidu antidempinga maksājums (“informācijas pagaidu izpaušana”), vairākas ieinteresētās personas iesniedza rakstisku informāciju, darot zināmu savu viedokli par pagaidu konstatējumiem. Turklāt pieteicās vēl viens Indijas ražotājs Tata Metaliks DI Pipes Limited (Tata) un iesniedza piezīmes. Personām, kas to lūdza, bija iespēja tikt uzklausītām.

Tata Metaliks DI Pipes Limited

Tata

| (6) | Komisija turpināja apkopot un pārbaudīt visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu galīgo konstatējumu izdarīšanai. Komisija pārbaudīja uz vietas papildu informāciju, ko sniedza kāda ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās, saistītais uzņēmums Itālijā. |
| --- | --- |

(6)

Komisija turpināja apkopot un pārbaudīt visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu galīgo konstatējumu izdarīšanai. Komisija pārbaudīja uz vietas papildu informāciju, ko sniedza kāda ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās, saistītais uzņēmums Itālijā.

| (7) | Attiecība uz dažiem kaitējuma provizoriskā aprēķina aspektiem Jindal Saw Limited (“Jindal”) lūdza tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonas (“uzklausīšanas amatpersona”) iesaistīšanos. Uzklausīšanas amatpersona izskatīja lūgumu un tieši rakstiski atbildēja ražotājam eksportētājam. |
| --- | --- |

(7)

Attiecība uz dažiem kaitējuma provizoriskā aprēķina aspektiem Jindal Saw Limited (“Jindal”) lūdza tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonas (“uzklausīšanas amatpersona”) iesaistīšanos. Uzklausīšanas amatpersona izskatīja lūgumu un tieši rakstiski atbildēja ražotājam eksportētājam.

Jindal Saw Limited

Jindal

| (8) | Pēc tam Komisija informēja visas ieinteresētās personas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata tā plānoja noteikt galīgo antidempinga maksājumu Indijas izcelsmes plastiskā čuguna cauruļu un caurulīšu importam Savienībā un galīgi iekasēt ar pagaidu maksājumu nodrošinātās summas (informācijas galīgā izpaušana). Visām ieinteresētajām personām tika atvēlēts termiņš, kurā tās varēja sniegt piezīmes par galīgo izpausto informāciju. |
| --- | --- |

(8)

Pēc tam Komisija informēja visas ieinteresētās personas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata tā plānoja noteikt galīgo antidempinga maksājumu Indijas izcelsmes plastiskā čuguna cauruļu un caurulīšu importam Savienībā un galīgi iekasēt ar pagaidu maksājumu nodrošinātās summas (informācijas galīgā izpaušana). Visām ieinteresētajām personām tika atvēlēts termiņš, kurā tās varēja sniegt piezīmes par galīgo izpausto informāciju.

| (9) | Pēc Electrosteel Castings Limited (ECL) lūguma 2016. gada 28. janvārī notika uzklausīšana pie tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonas. |
| --- | --- |

(9)

Pēc Electrosteel Castings Limited (ECL) lūguma 2016. gada 28. janvārī notika uzklausīšana pie tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonas.

Electrosteel Castings Limited

ECL

| (10) | Ieinteresēto personu iesniegtās piezīmes tika izskatītas un attiecīgi ņemtas vērā. |
| --- | --- |

(10)

Ieinteresēto personu iesniegtās piezīmes tika izskatītas un attiecīgi ņemtas vērā.

1.3.   Attiecīgais ražojums un līdzīgais ražojums

Attiecīgais ražojums un līdzīgais ražojums

| (11) | Kā izklāstīts pagaidu regulas 15. un 16. apsvērumā, attiecīgais ražojums tika provizoriski definēts kā Indijas izcelsmes plastiskā čuguna (saukta arī par čugunu ar lodveida grafītu) caurules un caurulītes (“plastiskās caurules”), uz kurām pašlaik attiecas KN kodi ex 7303 00 10 un ex 7303 00 90. |
| --- | --- |

(11)

Kā izklāstīts pagaidu regulas 15. un 16. apsvērumā, attiecīgais ražojums tika provizoriski definēts kā Indijas izcelsmes plastiskā čuguna (saukta arī par čugunu ar lodveida grafītu) caurules un caurulītes (“plastiskās caurules”), uz kurām pašlaik attiecas KN kodi ex 7303 00 10 un ex 7303 00 90.

| (12) | Plastiskās caurules izmanto apgādei ar dzeramo ūdeni, notekūdeņu novadīšanai un lauksaimniecības zemes apūdeņošanai. Ūdeni pa plastiskajām caurulēm var transportēt ar spiedienu vai tikai zemes pievilkšanas spēku. Cauruļu diametrs ir 60–2 000 mm, un to garums ir 5,5 m, 6 m, 7 m vai 8 m. Parasti tās savieno ar cementu vai citiem materiāliem un no ārpuses pārklāj ar cinku, nokrāso vai aptin ar foliju. Galvenie tiešie lietotāji ir sabiedrisko pakalpojumu sniedzēji. |
| --- | --- |

(12)

Plastiskās caurules izmanto apgādei ar dzeramo ūdeni, notekūdeņu novadīšanai un lauksaimniecības zemes apūdeņošanai. Ūdeni pa plastiskajām caurulēm var transportēt ar spiedienu vai tikai zemes pievilkšanas spēku. Cauruļu diametrs ir 60–2 000 mm, un to garums ir 5,5 m, 6 m, 7 m vai 8 m. Parasti tās savieno ar cementu vai citiem materiāliem un no ārpuses pārklāj ar cinku, nokrāso vai aptin ar foliju. Galvenie tiešie lietotāji ir sabiedrisko pakalpojumu sniedzēji.

| (13) | Jindal un Indijas valdība apgalvo, ka plastiskās caurules, kas nav pārklātas ne no ārpuses, ne no iekšpuses (“neapstrādātās caurules”), būtu jāizslēdz no attiecīgā ražojuma tvēruma, pamatojoties uz to, ka šādas caurules un caurulītes ir pusfabrikāti ar atšķirīgām fizikālajām, tehniskajām un ķīmiskajām īpašībām un bez papildu apstrādes tās nevar izmantot ūdens novadīšanai. Neapstrādātās caurules nav arī savstarpēji aizstājamas ar attiecīgo ražojumu, un tām ir citāds galalietojums. |
| --- | --- |

(13)

Jindal un Indijas valdība apgalvo, ka plastiskās caurules, kas nav pārklātas ne no ārpuses, ne no iekšpuses (“neapstrādātās caurules”), būtu jāizslēdz no attiecīgā ražojuma tvēruma, pamatojoties uz to, ka šādas caurules un caurulītes ir pusfabrikāti ar atšķirīgām fizikālajām, tehniskajām un ķīmiskajām īpašībām un bez papildu apstrādes tās nevar izmantot ūdens novadīšanai. Neapstrādātās caurules nav arī savstarpēji aizstājamas ar attiecīgo ražojumu, un tām ir citāds galalietojums.

Jindal

| (14) | Sūdzības iesniedzējs apstrīd šo apgalvojumu un norāda, ka visām plastiskajām caurulēm neatkarīgi no tā, vai tās ir pārklātas, ir vienas un tās pašas fizikālās, tehniskās un ķīmiskās pamatīpašības un viens un tas pats galalietojums. Sūdzības iesniedzējs apgalvo, ka iekšējās un ārējās pārklāšanas operācijas ir uzskatāmas par apstrādes operācijām, kas rada līdz 20 % no plastisko cauruļu ražošanas kopējām izmaksām, un tās nemaina plastisko cauruļu pamatīpašības. Sūdzības iesniedzējs arī uzsver, ka neapstrādātām caurulēm pašām par sevi nav cita reāla galīgā tirgus/funkcijas vai lietojuma kā vien ūdens un notekūdeņu novadīšana un tās netiek pārdotas Savienības tirgū, bet pirms laišanas tirgū tās noteikti jāpārklāj un jāpanāk, lai tās atbilstu ES standartiem. Turklāt neapstrādātajām plastiskā čuguna caurulēm un pārklātajām caurulēm ir viens un tas pats muitas kods, tāpēc, izslēdzot neapstrādātās caurules, varētu izraisīt antidempinga pasākumu apiešanu un mazināt šādu pasākumu iedarbīgumu, ņemot vērā Indijas eksportētāju plašās iespējas veikt pārklāšanu Savienībā (apmēram 80 000 t gadā). Šajā ziņā sūdzības iesniedzējs apgalvo arī, ka kopš 2013. gada ir ievērojami palielinājies no Indijas importēto neapstrādāto cauruļu apjoms un ka 2015. gadā šā importa apjoms bijis gandrīz trīs reizes lielāks nekā 2013. gadā. Sūdzības iesniedzējs uzskata, ka šī tendence varētu turpināties. |
| --- | --- |

(14)

Sūdzības iesniedzējs apstrīd šo apgalvojumu un norāda, ka visām plastiskajām caurulēm neatkarīgi no tā, vai tās ir pārklātas, ir vienas un tās pašas fizikālās, tehniskās un ķīmiskās pamatīpašības un viens un tas pats galalietojums. Sūdzības iesniedzējs apgalvo, ka iekšējās un ārējās pārklāšanas operācijas ir uzskatāmas par apstrādes operācijām, kas rada līdz 20 % no plastisko cauruļu ražošanas kopējām izmaksām, un tās nemaina plastisko cauruļu pamatīpašības. Sūdzības iesniedzējs arī uzsver, ka neapstrādātām caurulēm pašām par sevi nav cita reāla galīgā tirgus/funkcijas vai lietojuma kā vien ūdens un notekūdeņu novadīšana un tās netiek pārdotas Savienības tirgū, bet pirms laišanas tirgū tās noteikti jāpārklāj un jāpanāk, lai tās atbilstu ES standartiem. Turklāt neapstrādātajām plastiskā čuguna caurulēm un pārklātajām caurulēm ir viens un tas pats muitas kods, tāpēc, izslēdzot neapstrādātās caurules, varētu izraisīt antidempinga pasākumu apiešanu un mazināt šādu pasākumu iedarbīgumu, ņemot vērā Indijas eksportētāju plašās iespējas veikt pārklāšanu Savienībā (apmēram 80 000 t gadā). Šajā ziņā sūdzības iesniedzējs apgalvo arī, ka kopš 2013. gada ir ievērojami palielinājies no Indijas importēto neapstrādāto cauruļu apjoms un ka 2015. gadā šā importa apjoms bijis gandrīz trīs reizes lielāks nekā 2013. gadā. Sūdzības iesniedzējs uzskata, ka šī tendence varētu turpināties.

| (15) | Izmeklēšanā atklājās, ka neapstrādātajām caurulēm tirgū nav cita reāla tirgus, funkcijas/lietojuma un tās pašas par sevi netiek pārdotas Savienības tirgū. Šīm caurulēm obligāti ir veicama papildu apstrāde, t. i., iekšēja un ārēja pārklāšana, pirms tās var laist tirgū un tiek panākta atbilstība ES standartiem attiecībā uz ūdens un notekūdeņu novadīšanu. Lai gan atbilstība ES standartiem nebūt nav izšķirīgs faktors, lai noteiktu ražojuma tvērumu, analizējot, vai neapstrādāta caurule ir gatavs izstrādājums vai tikai pusfabrikāts, nevar neņemt vērā, ka pirms paredzētās izmantošanas galīgajam mērķim jāveic neapstrādāto cauruļu papildu apstrāde. Tāpēc Komisija secina, ka neapstrādātās plastiskā čuguna caurules ir uzskatāmas par plastisko cauruļu pusfabrikātiem. |
| --- | --- |

(15)

Izmeklēšanā atklājās, ka neapstrādātajām caurulēm tirgū nav cita reāla tirgus, funkcijas/lietojuma un tās pašas par sevi netiek pārdotas Savienības tirgū. Šīm caurulēm obligāti ir veicama papildu apstrāde, t. i., iekšēja un ārēja pārklāšana, pirms tās var laist tirgū un tiek panākta atbilstība ES standartiem attiecībā uz ūdens un notekūdeņu novadīšanu. Lai gan atbilstība ES standartiem nebūt nav izšķirīgs faktors, lai noteiktu ražojuma tvērumu, analizējot, vai neapstrādāta caurule ir gatavs izstrādājums vai tikai pusfabrikāts, nevar neņemt vērā, ka pirms paredzētās izmantošanas galīgajam mērķim jāveic neapstrādāto cauruļu papildu apstrāde. Tāpēc Komisija secina, ka neapstrādātās plastiskā čuguna caurules ir uzskatāmas par plastisko cauruļu pusfabrikātiem.

| (16) | Tomēr preces pusfabrikāti un apstrādātās preces var atzīt par vienu ražojumu, ja i) tām ir kopīgas pamatīpašības un ii) papildu apstrādes izmaksas nav būtiskas (6). Nav apstrīdams, ka neapstrādāto cauruļu iekšējā un ārējā pārklāšana papildina to fizikālās īpašības, kas piešķir šīm caurulēm būtisku pamatīpašību, kura vajadzīga, lai tās varētu izmantot Savienības tirgū, proti, spēju saskaņā ar ES standartiem novadīt ūdeni un notekūdeņus. Turklāt nav apstrīdams, ka neapstrādātas caurules iekšējās un ārējās pārklāšanas izmaksas parasti ir līdz 20 % no plastisko cauruļu kopējām ražošanas izmaksām. Tāpēc papildu apstrāde ir uzskatāma par būtisku. |
| --- | --- |

(16)

Tomēr preces pusfabrikāti un apstrādātās preces var atzīt par vienu ražojumu, ja i) tām ir kopīgas pamatīpašības un ii) papildu apstrādes izmaksas nav būtiskas (6). Nav apstrīdams, ka neapstrādāto cauruļu iekšējā un ārējā pārklāšana papildina to fizikālās īpašības, kas piešķir šīm caurulēm būtisku pamatīpašību, kura vajadzīga, lai tās varētu izmantot Savienības tirgū, proti, spēju saskaņā ar ES standartiem novadīt ūdeni un notekūdeņus. Turklāt nav apstrīdams, ka neapstrādātas caurules iekšējās un ārējās pārklāšanas izmaksas parasti ir līdz 20 % no plastisko cauruļu kopējām ražošanas izmaksām. Tāpēc papildu apstrāde ir uzskatāma par būtisku.

6

| (17) | Tāpēc nevar uzskatīt, ka neapstrādātās plastiskā čuguna caurules un caurulītes, kas ir pusfabrikāti, ir tas pats ražojums, kas apstrādātās (pārklātas no iekšpuses un ārpuses) plastiskā čuguna caurules, un neapstrādātās caurules ir jāizslēdz no attiecīgā ražojuma tvēruma. |
| --- | --- |

(17)

Tāpēc nevar uzskatīt, ka neapstrādātās plastiskā čuguna caurules un caurulītes, kas ir pusfabrikāti, ir tas pats ražojums, kas apstrādātās (pārklātas no iekšpuses un ārpuses) plastiskā čuguna caurules, un neapstrādātās caurules ir jāizslēdz no attiecīgā ražojuma tvēruma.

| (18) | Turklāt Komisija neuzskatīja, ka, izslēdzot neapstrādātās caurules no ražojuma tvēruma, radīsies būtisks apiešanas risks. Neapstrādātās caurules importē tikai viens ar Jindal saistīts uzņēmums, kam, pretēji sūdzības iesniedzēja apgalvojumam, Savienībā ir ierobežota pārklāšanas jauda. Komisija pārliecinājās, ka faktiskā jauda ir apmēram 15 000 t gadā. Turklāt, lai gan šķiet, ka pēc izmeklēšanas perioda no Indijas importēto neapstrādāto cauruļu daudzums ir palielinājies, sūdzības iesniedzēja sniegtā informācija liecina, ka tas joprojām ir neliels (2015. gadā mazāk nekā 10 000 t). Ņemot vērā saistītā Savienības uzņēmuma ierobežoto pārklāšanas jaudu un tā pašreizējā darījumdarbības plānā nākamajiem gadiem paredzēto neapstrādāto cauruļu apstrādes apjomu – no 15 000 līdz 21 000 tonnām 2017. gadā –, ir maz ticams, ka šo ražotni varētu pārvērst par vārtiem, pa kuriem masveidā ieplūst neapstrādātām caurulēm ar vienīgo mērķi tās šajā ražotnē pārklāt, lai izvairītos no Savienības noteiktajiem maksājumiem par apstrādātam caurulēm, tādējādi radot nepieciešamību veikt pārbaudi saskaņā ar pamatregulas 13. pantu. |
| --- | --- |

(18)

Turklāt Komisija neuzskatīja, ka, izslēdzot neapstrādātās caurules no ražojuma tvēruma, radīsies būtisks apiešanas risks. Neapstrādātās caurules importē tikai viens ar Jindal saistīts uzņēmums, kam, pretēji sūdzības iesniedzēja apgalvojumam, Savienībā ir ierobežota pārklāšanas jauda. Komisija pārliecinājās, ka faktiskā jauda ir apmēram 15 000 t gadā. Turklāt, lai gan šķiet, ka pēc izmeklēšanas perioda no Indijas importēto neapstrādāto cauruļu daudzums ir palielinājies, sūdzības iesniedzēja sniegtā informācija liecina, ka tas joprojām ir neliels (2015. gadā mazāk nekā 10 000 t). Ņemot vērā saistītā Savienības uzņēmuma ierobežoto pārklāšanas jaudu un tā pašreizējā darījumdarbības plānā nākamajiem gadiem paredzēto neapstrādāto cauruļu apstrādes apjomu – no 15 000 līdz 21 000 tonnām 2017. gadā –, ir maz ticams, ka šo ražotni varētu pārvērst par vārtiem, pa kuriem masveidā ieplūst neapstrādātām caurulēm ar vienīgo mērķi tās šajā ražotnē pārklāt, lai izvairītos no Savienības noteiktajiem maksājumiem par apstrādātam caurulēm, tādējādi radot nepieciešamību veikt pārbaudi saskaņā ar pamatregulas 13. pantu.

Jindal

| (19) | Pēc informācijas pagaidu izpaušanas Jindal lūdza izslēgt plastiskā čuguna caurules ar atlokiem no ražojuma tvēruma. Pēc informācijas galīgās izpaušanas tas atkārtoja lūgumu. |
| --- | --- |

(19)

Pēc informācijas pagaidu izpaušanas Jindal lūdza izslēgt plastiskā čuguna caurules ar atlokiem no ražojuma tvēruma. Pēc informācijas galīgās izpaušanas tas atkārtoja lūgumu.

Jindal

| (20) | Pretēji neapstrādātajām caurulēm caurules ar atlokiem ir plastiskā čuguna caurules, kam veikta galīgā apstrāde, izveidojot iekšējo un ārējo pārklājumu. Tādēļ caurules ar atlokiem ir piemērotas ūdens un notekūdeņu novadīšanai bez papildu apstrādes. Būtībā tās ir sagarumotas no pilna garuma plastiskā čuguna caurulēm un tām pievienoti atloki, kas savienojami ar bultskrūvēm un uzgriežņiem, bet citas plastiskā čuguna caurules tiek savienotas, izmantojot ligzdu. Nevar uzskatīt, ka apstrādes izmaksas, kas rodas, sagarumojot un pievienojot atlokus, maina plastiskā čuguna caurules pamatīpašības, kuras saistītas ar ūdens un notekūdeņu novadīšanu, vai rada būtiskas apstrādes izmaksas. Tāpēc, kaut arī, lai no plastiskā čuguna caurulēm ražotu caurules ar atlokiem, ir nepieciešama zināma papildu apstrāde, Komisija uzskata, ka tas ir viens ražojums, un izslēgšanas lūgums tādējādi ir noraidīts. |
| --- | --- |

(20)

Pretēji neapstrādātajām caurulēm caurules ar atlokiem ir plastiskā čuguna caurules, kam veikta galīgā apstrāde, izveidojot iekšējo un ārējo pārklājumu. Tādēļ caurules ar atlokiem ir piemērotas ūdens un notekūdeņu novadīšanai bez papildu apstrādes. Būtībā tās ir sagarumotas no pilna garuma plastiskā čuguna caurulēm un tām pievienoti atloki, kas savienojami ar bultskrūvēm un uzgriežņiem, bet citas plastiskā čuguna caurules tiek savienotas, izmantojot ligzdu. Nevar uzskatīt, ka apstrādes izmaksas, kas rodas, sagarumojot un pievienojot atlokus, maina plastiskā čuguna caurules pamatīpašības, kuras saistītas ar ūdens un notekūdeņu novadīšanu, vai rada būtiskas apstrādes izmaksas. Tāpēc, kaut arī, lai no plastiskā čuguna caurulēm ražotu caurules ar atlokiem, ir nepieciešama zināma papildu apstrāde, Komisija uzskata, ka tas ir viens ražojums, un izslēgšanas lūgums tādējādi ir noraidīts.

| (21) | Ņemot vērā izklāstītos apsvērumus, attiecīgais ražojums tiek galīgi definēts šādi: Indijas izcelsmes plastiskā čuguna (saukta arī par čugunu ar lodveida grafītu) caurules un caurulītes (“plastiskās caurules”), uz kurām pašlaik attiecas KN kodi ex 7303 00 10 un ex 7303 00 90, izņemot plastiskās caurules bez iekšējā un ārējā pārklājuma (“neapstrādātās caurules”). |
| --- | --- |

(21)

Ņemot vērā izklāstītos apsvērumus, attiecīgais ražojums tiek galīgi definēts šādi: Indijas izcelsmes plastiskā čuguna (saukta arī par čugunu ar lodveida grafītu) caurules un caurulītes (“plastiskās caurules”), uz kurām pašlaik attiecas KN kodi ex 7303 00 10 un ex 7303 00 90, izņemot plastiskās caurules bez iekšējā un ārējā pārklājuma (“neapstrādātās caurules”).

| (22) | Izmeklēšanā atklājās, ka šādi definētajam attiecīgajam ražojumam, ko ražo un pārdod Indijā, kā arī ražojumam, ko ražo un pārdod Savienībā, ir vienas un tās pašas fizikālās, ķīmiskās un tehniskās pamatīpašības, tādēļ tie ir līdzīgi ražojumi pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(22)

Izmeklēšanā atklājās, ka šādi definētajam attiecīgajam ražojumam, ko ražo un pārdod Indijā, kā arī ražojumam, ko ražo un pārdod Savienībā, ir vienas un tās pašas fizikālās, ķīmiskās un tehniskās pamatīpašības, tādēļ tie ir līdzīgi ražojumi pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.

2.   DEMPINGS

DEMPINGS

2.1.   Normālā vērtība

Normālā vērtība

| (23) | Pēc informācijas pagaidu izpaušanas ECL apgalvoja, ka konkrētas izmaksas, kas attiecībā uz pārdošanu iekšzemes tirgū norādītas pie pārdošanas, vispārējiem un administratīvajiem (PVA) izdevumiem, jau ir norādītas pie ražošanas izmaksām, tādējādi veidojusies dubultā uzskaite un attiecīgi šīs izmaksas būtu jālabo. Turklāt tas lūdza labot konkrētas izmaksas, kas ņemtas vērā saliktās normālās vērtības aprēķinam, un saliktās normālās vērtības aprēķinā atskaitīt konkrētus koriģētus lielumus. Komisija, pamatojoties uz pārbaudītiem pierādījumiem, kas bija tās rīcībā, pieņēma, ka konkrētas izmaksas norādītas divreiz, un izdarīja labojumus, atskaitot tās no PVA izmaksām. Vajadzības gadījumā Komisija arī veica labojumus attiecībā uz konkrētām izmaksām un korekcijas saliktās normālās vērtības aprēķināšanai. |
| --- | --- |

(23)

Pēc informācijas pagaidu izpaušanas ECL apgalvoja, ka konkrētas izmaksas, kas attiecībā uz pārdošanu iekšzemes tirgū norādītas pie pārdošanas, vispārējiem un administratīvajiem (PVA) izdevumiem, jau ir norādītas pie ražošanas izmaksām, tādējādi veidojusies dubultā uzskaite un attiecīgi šīs izmaksas būtu jālabo. Turklāt tas lūdza labot konkrētas izmaksas, kas ņemtas vērā saliktās normālās vērtības aprēķinam, un saliktās normālās vērtības aprēķinā atskaitīt konkrētus koriģētus lielumus. Komisija, pamatojoties uz pārbaudītiem pierādījumiem, kas bija tās rīcībā, pieņēma, ka konkrētas izmaksas norādītas divreiz, un izdarīja labojumus, atskaitot tās no PVA izmaksām. Vajadzības gadījumā Komisija arī veica labojumus attiecībā uz konkrētām izmaksām un korekcijas saliktās normālās vērtības aprēķināšanai.

ECL

| (24) | Pēc informācijas galīgās izpaušanas Komisija konstatēja, ka vienam un tam pašam ražotājam eksportētājam konkrētas ar cenu saistītas izmaksas, galvenokārt finanšu izmaksas, gadījumos, kad bija jāaprēķina saliktā normālā vērtība, tika atskaitītas kļūdaini. Tas tika labots, un attiecīgais uzņēmums par to tika attiecīgi informēts. |
| --- | --- |

(24)

Pēc informācijas galīgās izpaušanas Komisija konstatēja, ka vienam un tam pašam ražotājam eksportētājam konkrētas ar cenu saistītas izmaksas, galvenokārt finanšu izmaksas, gadījumos, kad bija jāaprēķina saliktā normālā vērtība, tika atskaitītas kļūdaini. Tas tika labots, un attiecīgais uzņēmums par to tika attiecīgi informēts.

| (25) | Abi ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka Komisijai, aprēķinot salikto normālo vērtību, būtu bijis jāatskaita vidējās kredīta izmaksas, nevis jāizslēdz tās pilnībā, kā Komisija to darīja pagaidu posmā. |
| --- | --- |

(25)

Abi ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka Komisijai, aprēķinot salikto normālo vērtību, būtu bijis jāatskaita vidējās kredīta izmaksas, nevis jāizslēdz tās pilnībā, kā Komisija to darīja pagaidu posmā.

| (26) | Šis apgalvojums tika noraidīts, jo vidējās kredīta izmaksas uzskatāmas par būtiskām tikai tad, ja normālo vērtību noteic pēc iekšzemes cenām, turpretim tās nav būtiskas, ja tiek aprēķināta saliktā normālā vērtība, pamatojoties uz ražošanas izmaksām, kā tas bija attiecībā uz konkrētajiem ražojuma veidiem. Iemesls ir tas, ka kredīta izmaksas nav saistītas ar ražošanas izmaksām, bet parasti ir faktors, ko ņem vērā, nosakot cenas. |
| --- | --- |

(26)

Šis apgalvojums tika noraidīts, jo vidējās kredīta izmaksas uzskatāmas par būtiskām tikai tad, ja normālo vērtību noteic pēc iekšzemes cenām, turpretim tās nav būtiskas, ja tiek aprēķināta saliktā normālā vērtība, pamatojoties uz ražošanas izmaksām, kā tas bija attiecībā uz konkrētajiem ražojuma veidiem. Iemesls ir tas, ka kredīta izmaksas nav saistītas ar ražošanas izmaksām, bet parasti ir faktors, ko ņem vērā, nosakot cenas.

| (27) | Pēc informācijas pagaidu izpaušanas Jindal apgalvoja arī, ka nereprezentatīvajiem pārdošanas apjomiem (7) Komisijai nevajadzētu izmantot faktisko peļņas normu, kas gūta attiecībā uz šiem pārdošanas apjomiem, jo tā bijusi pārāk augsta, bet gan uzņēmuma vidējo svērto peļņas normu. Pēc informācijas galīgās izpaušanas ražotājs eksportētājs atkārtoja šo lūgumu, bet nesniedza jaunus pierādījumus. |
| --- | --- |

(27)

Pēc informācijas pagaidu izpaušanas Jindal apgalvoja arī, ka nereprezentatīvajiem pārdošanas apjomiem (7) Komisijai nevajadzētu izmantot faktisko peļņas normu, kas gūta attiecībā uz šiem pārdošanas apjomiem, jo tā bijusi pārāk augsta, bet gan uzņēmuma vidējo svērto peļņas normu. Pēc informācijas galīgās izpaušanas ražotājs eksportētājs atkārtoja šo lūgumu, bet nesniedza jaunus pierādījumus.

Jindal

7

| (28) | Komisija noraida šo apgalvojumu, jo normālā vērtība šiem nereprezentatīvajiem pārdošanas apjomiem, kā paredzēts pamatregulas 2. panta 6. punktā, tika noteikta, pamatojoties uz faktisko peļņu, ko šajā pārdošanā guvis ražotājs eksportētājs. |
| --- | --- |

(28)

Komisija noraida šo apgalvojumu, jo normālā vērtība šiem nereprezentatīvajiem pārdošanas apjomiem, kā paredzēts pamatregulas 2. panta 6. punktā, tika noteikta, pamatojoties uz faktisko peļņu, ko šajā pārdošanā guvis ražotājs eksportētājs.

| (29) | Pēc informācijas pagaidu izpaušanas tas pats ražotājs eksportētājs apgalvoja arī, ka korekcijās, ko izdara saliktās normālās vērtības aprēķinos, būtu vajadzējis arī atskaitīt pārvadājumu izmaksas. Tas tomēr tika darīts, jo Komisija atskaitīja pārvadājumu izmaksas, lai jau pagaidu posmā iegūtu salikto normālo vērtību EXW līmenī. |
| --- | --- |

(29)

Pēc informācijas pagaidu izpaušanas tas pats ražotājs eksportētājs apgalvoja arī, ka korekcijās, ko izdara saliktās normālās vērtības aprēķinos, būtu vajadzējis arī atskaitīt pārvadājumu izmaksas. Tas tomēr tika darīts, jo Komisija atskaitīja pārvadājumu izmaksas, lai jau pagaidu posmā iegūtu salikto normālo vērtību EXW līmenī.

EXW

| (30) | Pēc informācijas galīgās izpaušanas tas pats ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka pieļauta pārrakstīšanās kļūda un rezultātā, veicot saliktās normālās vērtības korekciju, nav atskaitītas iepakošanas izmaksas. Apgalvojums tika atzīts par pamatotu, un kļūda tika attiecīgi labota. |
| --- | --- |

(30)

Pēc informācijas galīgās izpaušanas tas pats ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka pieļauta pārrakstīšanās kļūda un rezultātā, veicot saliktās normālās vērtības korekciju, nav atskaitītas iepakošanas izmaksas. Apgalvojums tika atzīts par pamatotu, un kļūda tika attiecīgi labota.

| (31) | Pēc informācijas pagaidu izpaušanas Savienības ražošanas nozare atkārtoja savu apgalvojumu, ka Komisijai vajadzētu veikt normālās vērtības korekciju, ņemot vērā Indijas izvedmuitas nodokli dzelzsrūdai. Komisija paralēlajā antisubsidēšanas izmeklēšanā konstatēja, ka Indijā dažādie eksporta ierobežojumi izkropļojuši dzelzsrūdas cenas. Šajos apstākļos šajā izmeklēšanā nav vajadzības sīkāk aplūkot šo izkropļojumu, jo tādējādi tiktu divkārši ņemta vērā subsīdijas ietekme. |
| --- | --- |

(31)

Pēc informācijas pagaidu izpaušanas Savienības ražošanas nozare atkārtoja savu apgalvojumu, ka Komisijai vajadzētu veikt normālās vērtības korekciju, ņemot vērā Indijas izvedmuitas nodokli dzelzsrūdai. Komisija paralēlajā antisubsidēšanas izmeklēšanā konstatēja, ka Indijā dažādie eksporta ierobežojumi izkropļojuši dzelzsrūdas cenas. Šajos apstākļos šajā izmeklēšanā nav vajadzības sīkāk aplūkot šo izkropļojumu, jo tādējādi tiktu divkārši ņemta vērā subsīdijas ietekme.

| (32) | Citas piezīmes netika saņemtas, tāpēc tiek apstiprināts pagaidu regulas 19.–32. apsvērums. |
| --- | --- |

(32)

Citas piezīmes netika saņemtas, tāpēc tiek apstiprināts pagaidu regulas 19.–32. apsvērums.

2.2.   Eksporta cena

Eksporta cena

| (33) | Pēc informācijas pagaidu izpaušanas ECL apgalvoja, ka konkrētas izmaksas, kas norādītas pie saistīto Savienības uzņēmumu PVA izmaksām, attiecībā uz apjomu, kas pārdots eksportam, jau norādītas pie pēcimportēšanas izmaksām, tādējādi veidojusies dubultā uzskaite. Turklāt tas lūdza labot konkrētas izmaksas, ko ņem vērā, gan nosakot eksporta cenu saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu, gan piemērojot pamatregulas 2. panta 10. punkta g) apakšpunktu. Komisija piekrīt, ka konkrētas izmaksas ir norādītas divreiz, un atskaitīja tās no saistīto Savienības uzņēmumu PVA izmaksām. Vajadzības gadījumā Komisija arī veica labojumus attiecībā uz konkrētām izmaksām un korekcijām saliktās eksporta cenas aprēķināšanai. |
| --- | --- |

(33)

Pēc informācijas pagaidu izpaušanas ECL apgalvoja, ka konkrētas izmaksas, kas norādītas pie saistīto Savienības uzņēmumu PVA izmaksām, attiecībā uz apjomu, kas pārdots eksportam, jau norādītas pie pēcimportēšanas izmaksām, tādējādi veidojusies dubultā uzskaite. Turklāt tas lūdza labot konkrētas izmaksas, ko ņem vērā, gan nosakot eksporta cenu saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu, gan piemērojot pamatregulas 2. panta 10. punkta g) apakšpunktu. Komisija piekrīt, ka konkrētas izmaksas ir norādītas divreiz, un atskaitīja tās no saistīto Savienības uzņēmumu PVA izmaksām. Vajadzības gadījumā Komisija arī veica labojumus attiecībā uz konkrētām izmaksām un korekcijām saliktās eksporta cenas aprēķināšanai.

ECL

| (34) | Arī cits ražotājs eksportētājs minēja konkrētas izmaksas, ka tikušas atskaitītas divreiz, proti, kā pēcimportēšanas izmaksas un kā saistīto Savienības uzņēmumu PVA izmaksas. Tas lūdza arī aprēķināt konkrētas korekcijas. Komisija analizēja šo lūgumu un vajadzības gadījumā izdarīja labojumus. Kā skaidrots arī galīgi izpaustajā informācijā, nedaudzās negatīvās eksporta cenas, kas norādītas izpaustās informācijas pielikumos, saistītas ar kredītzīmēm un atlaidēm, kas izriet no fakta, ka norādītie daudzumi arī bijuši negatīvi, un tās nav saistītas ar korekcijām, kuras izdarītas, pamatojoties uz pamatregulas 2. panta 9. punktu. |
| --- | --- |

(34)

Arī cits ražotājs eksportētājs minēja konkrētas izmaksas, ka tikušas atskaitītas divreiz, proti, kā pēcimportēšanas izmaksas un kā saistīto Savienības uzņēmumu PVA izmaksas. Tas lūdza arī aprēķināt konkrētas korekcijas. Komisija analizēja šo lūgumu un vajadzības gadījumā izdarīja labojumus. Kā skaidrots arī galīgi izpaustajā informācijā, nedaudzās negatīvās eksporta cenas, kas norādītas izpaustās informācijas pielikumos, saistītas ar kredītzīmēm un atlaidēm, kas izriet no fakta, ka norādītie daudzumi arī bijuši negatīvi, un tās nav saistītas ar korekcijām, kuras izdarītas, pamatojoties uz pamatregulas 2. panta 9. punktu.

| (35) | Šis ražotājs eksportētājs arī apgalvoja, ka Komisijai, aprēķinot salikto eksporta cenu, nebūtu vajadzējis piemērot pamatregulas 2. panta 9. punktu, bet gan ka eksporta cenu būtu vajadzējis pamatot uz transfertcenām starp ražotāju eksportētāju un ar to saistītajiem uzņēmumiem Savienībā. Tas apgalvoja, ka šīs cenas ir uzticamas triju iemeslu dēļ. Pirmkārt, cena, ko uzņēmums prasa no saviem saistītajiem uzņēmumiem Savienībā, atbilstot cenai, ko prasa ražotājs eksportētājs no nesaistītiem importētājiem Savienībā. Otrkārt, cena, ko ražotājs eksportētājs prasa no saviem saistītajiem uzņēmumiem Savienībā, atbilstot tā eksporta cenai, ko maksā nesaistīti importētāji citos tirgos. Treškārt, valsts muitas dienesti Savienībā ir pastāvīgi uzskatījuši, ka cenas, ko maksā ražotāji eksportētāji saviem saistītajiem uzņēmumiem, bijušas uzticamas. Pēc informācijas galīgās izpaušanas ražotājs eksportētājs atkārtoja šo apgalvojumu, tomēr neizvirzīja jaunus argumentus vai pierādījumus. |
| --- | --- |

(35)

Šis ražotājs eksportētājs arī apgalvoja, ka Komisijai, aprēķinot salikto eksporta cenu, nebūtu vajadzējis piemērot pamatregulas 2. panta 9. punktu, bet gan ka eksporta cenu būtu vajadzējis pamatot uz transfertcenām starp ražotāju eksportētāju un ar to saistītajiem uzņēmumiem Savienībā. Tas apgalvoja, ka šīs cenas ir uzticamas triju iemeslu dēļ. Pirmkārt, cena, ko uzņēmums prasa no saviem saistītajiem uzņēmumiem Savienībā, atbilstot cenai, ko prasa ražotājs eksportētājs no nesaistītiem importētājiem Savienībā. Otrkārt, cena, ko ražotājs eksportētājs prasa no saviem saistītajiem uzņēmumiem Savienībā, atbilstot tā eksporta cenai, ko maksā nesaistīti importētāji citos tirgos. Treškārt, valsts muitas dienesti Savienībā ir pastāvīgi uzskatījuši, ka cenas, ko maksā ražotāji eksportētāji saviem saistītajiem uzņēmumiem, bijušas uzticamas. Pēc informācijas galīgās izpaušanas ražotājs eksportētājs atkārtoja šo apgalvojumu, tomēr neizvirzīja jaunus argumentus vai pierādījumus.

| (36) | Ražotājs eksportētājs ar šo apgalvojumu jau nāca klajā pagaidu posmā (sk. pagaidu regulas 44. apsvērumu). Tādējādi Komisija noraida ražotāja eksportētāja pirmo un otro argumentu to pašu iemeslu dēļ, kuri jau izklāstīti pagaidu regulas 45. apsvērumā. Bez tam Komisija pagaidu regulas 37. apsvērumā ietverto iemeslu dēļ, uz kuru pamata tā noraidīja līdzīgu cita ražotāja eksportētāja apgalvojumu, atspēkoja uzņēmuma trešo argumentu. |
| --- | --- |

(36)

Ražotājs eksportētājs ar šo apgalvojumu jau nāca klajā pagaidu posmā (sk. pagaidu regulas 44. apsvērumu). Tādējādi Komisija noraida ražotāja eksportētāja pirmo un otro argumentu to pašu iemeslu dēļ, kuri jau izklāstīti pagaidu regulas 45. apsvērumā. Bez tam Komisija pagaidu regulas 37. apsvērumā ietverto iemeslu dēļ, uz kuru pamata tā noraidīja līdzīgu cita ražotāja eksportētāja apgalvojumu, atspēkoja uzņēmuma trešo argumentu.

| (37) | Pēc informācijas galīgās izpaušanas Jindal atkārtoja apgalvojumu, ka kredīta izmaksu korekcija tā saistītajam uzņēmumam Spānijā būtu jālabo, procentu likmes aprēķinā izmantojot jaunu formulu. Tomēr pielāgojums tika aprēķināts, pamatojoties uz datiem, kurus atbildē uz anketas jautājumiem iesniedza uzņēmums. Netika sniegti pierādījumi par to, kāpēc šos datus nevarēja izmantot. Tāpēc Komisija uzskata, ka nav iemesla mainīt metodiku un kredīta izmaksu aprēķinā piemērot publiski pieejamo Eiropas Centrālās bankas likmi, kā prasīja ražotājs eksportētājs. Nav pierādīts, ka tā ir likme, kas piemērota tā subjektam Spānijā. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(37)

Pēc informācijas galīgās izpaušanas Jindal atkārtoja apgalvojumu, ka kredīta izmaksu korekcija tā saistītajam uzņēmumam Spānijā būtu jālabo, procentu likmes aprēķinā izmantojot jaunu formulu. Tomēr pielāgojums tika aprēķināts, pamatojoties uz datiem, kurus atbildē uz anketas jautājumiem iesniedza uzņēmums. Netika sniegti pierādījumi par to, kāpēc šos datus nevarēja izmantot. Tāpēc Komisija uzskata, ka nav iemesla mainīt metodiku un kredīta izmaksu aprēķinā piemērot publiski pieejamo Eiropas Centrālās bankas likmi, kā prasīja ražotājs eksportētājs. Nav pierādīts, ka tā ir likme, kas piemērota tā subjektam Spānijā. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts.

Jindal

| (38) | Pagaidu regulā tās 40. un 41. apsvērumā izklāstīto iemeslu dēļ neapstrādātu cauruļu apstrādes izmaksas, kuru veica kāda ražotāja eksportētāja saistītais uzņēmums Itālijā, netika atskaitītas. |
| --- | --- |

(38)

Pagaidu regulā tās 40. un 41. apsvērumā izklāstīto iemeslu dēļ neapstrādātu cauruļu apstrādes izmaksas, kuru veica kāda ražotāja eksportētāja saistītais uzņēmums Itālijā, netika atskaitītas.

| (39) | Pēc informācijas pagaidu un galīgās izpaušanas sūdzības iesniedzējs apgalvoja, ka Komisijai saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu būtu vajadzējis atskaitīt arī apstrādes izmaksas attiecībā uz tā saistīto uzņēmumu galvenokārt divu iemeslu dēļ. Pirmkārt, lai rīkotos konsekventi, jo apstrādes izmaksas tika atskaitītas attiecībā uz saistīto uzņēmumu Apvienotajā Karalistē, kura darbība saistīta ar atlokiem (pagaidu regulas 42. apsvērums). Otrkārt, Komisija agrākās lietās bija atskaitījusi apstrādes izmaksas, pat ja apstrādes izmaksas Savienībā bija augstākas nekā izcelsmes valstī. |
| --- | --- |

(39)

Pēc informācijas pagaidu un galīgās izpaušanas sūdzības iesniedzējs apgalvoja, ka Komisijai saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu būtu vajadzējis atskaitīt arī apstrādes izmaksas attiecībā uz tā saistīto uzņēmumu galvenokārt divu iemeslu dēļ. Pirmkārt, lai rīkotos konsekventi, jo apstrādes izmaksas tika atskaitītas attiecībā uz saistīto uzņēmumu Apvienotajā Karalistē, kura darbība saistīta ar atlokiem (pagaidu regulas 42. apsvērums). Otrkārt, Komisija agrākās lietās bija atskaitījusi apstrādes izmaksas, pat ja apstrādes izmaksas Savienībā bija augstākas nekā izcelsmes valstī.

| (40) | Kā jau norādīts 13.–17. apsvērumā, neapstrādātas caurules ir izslēgtas no ražojuma tvēruma. Komisija no eksporta cenas aprēķiniem tādējādi izslēdza visus pārdotos neapstrādāto cauruļu apjomus, kuras tika tālāk apstrādātas Savienībā. Tādējādi sūdzības iesniedzēju apgalvojumam nav priekšmeta, tāpēc tas tiek noraidīts. |
| --- | --- |

(40)

Kā jau norādīts 13.–17. apsvērumā, neapstrādātas caurules ir izslēgtas no ražojuma tvēruma. Komisija no eksporta cenas aprēķiniem tādējādi izslēdza visus pārdotos neapstrādāto cauruļu apjomus, kuras tika tālāk apstrādātas Savienībā. Tādējādi sūdzības iesniedzēju apgalvojumam nav priekšmeta, tāpēc tas tiek noraidīts.

| (41) | Pagaidu regulā (sk. 42. un 43. apsvērumu) abu ražotāju eksportētāju Apvienotajā Karalistē esošo saistīto uzņēmumu apstrādes izmaksas, kas saistītas ar atloku pievienošanu un cauruļu sagriešanu mazākos izmēros, tika atskaitītas, noteicot eksporta cenu saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu. |
| --- | --- |

(41)

Pagaidu regulā (sk. 42. un 43. apsvērumu) abu ražotāju eksportētāju Apvienotajā Karalistē esošo saistīto uzņēmumu apstrādes izmaksas, kas saistītas ar atloku pievienošanu un cauruļu sagriešanu mazākos izmēros, tika atskaitītas, noteicot eksporta cenu saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu.

| (42) | Pēc informācijas pagaidu un galīgās izpaušanas Jindal lūdza, lai caurules ar atlokiem, ko pārdod tā saistītais uzņēmums Apvienotajā Karalistē, izslēgtu no attiecīgā ražojuma definīcijas tvēruma un rezultātā no uzņēmuma dempinga starpības aprēķina. |
| --- | --- |

(42)

Pēc informācijas pagaidu un galīgās izpaušanas Jindal lūdza, lai caurules ar atlokiem, ko pārdod tā saistītais uzņēmums Apvienotajā Karalistē, izslēgtu no attiecīgā ražojuma definīcijas tvēruma un rezultātā no uzņēmuma dempinga starpības aprēķina.

Jindal

| (43) | 19. un 20. apsvērumā izklāstīto iemeslu dēļ Komisija neuzskatīja par piemērotu caurules ar atlokiem izslēgt no attiecīgā ražojuma definīcijas tvēruma. Caurules ar atlokiem, kas ir tikai neliela daļa no kopējā pārdošanas apjoma, ko veikuši saistītie importētāji, eksporta cenas noteikšanā tomēr netika ņemtas vērā. |
| --- | --- |

(43)

19. un 20. apsvērumā izklāstīto iemeslu dēļ Komisija neuzskatīja par piemērotu caurules ar atlokiem izslēgt no attiecīgā ražojuma definīcijas tvēruma. Caurules ar atlokiem, kas ir tikai neliela daļa no kopējā pārdošanas apjoma, ko veikuši saistītie importētāji, eksporta cenas noteikšanā tomēr netika ņemtas vērā.

| (44) | Pēc informācijas pagaidu izpaušanas Jindal apgalvoja, ka, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu noteicot eksporta cenu tā saistītajiem uzņēmumiem Itālijā un Apvienotajā Karalistē, atskaitīt PVA izmaksas un peļņu nav bijis pamatoti, jo šīs pozīcijas esot acīmredzami pārmērīgas. Pēc informācijas galīgās izpaušanas uzņēmums atkārtoja šo apgalvojumu, tomēr nesniedza jaunus pierādījumus. Tas nāca klajā ar šādu apgalvojumu. |
| --- | --- |

(44)

Pēc informācijas pagaidu izpaušanas Jindal apgalvoja, ka, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu noteicot eksporta cenu tā saistītajiem uzņēmumiem Itālijā un Apvienotajā Karalistē, atskaitīt PVA izmaksas un peļņu nav bijis pamatoti, jo šīs pozīcijas esot acīmredzami pārmērīgas. Pēc informācijas galīgās izpaušanas uzņēmums atkārtoja šo apgalvojumu, tomēr nesniedza jaunus pierādījumus. Tas nāca klajā ar šādu apgalvojumu.

Jindal

| (45) | Tas apgalvoja, ka, pirmkārt, abu saistīto Savienības uzņēmumu veiktās apstrādes darbības ietekmē PVA izmaksas. Uzņēmums ieteica to vietā izmantot PVA izmaksas, ko norādījis tā saistītais uzņēmums Spānijā, kurš IP laikā neveica apstrādes darbības. Otrkārt, uzņēmums arī ierosināja citu iespēju, kā izslēgt konkrētas izmaksas, kas radušās saistītam uzņēmumam Itālijā un ir ietvertas PVA izmaksās, kas raksturīgas apstrādes darbībām un izmaksām, kuras saistītas ar eksportu uz trešām valstīm. Tādēļ tas iesniedza papildu datus. Komisija pārbaudīja šos datus otrajā pārbaudes apmeklējumā saistītajā uzņēmumā Itālijā. Šāda informācija netika sniegta par saistīto uzņēmumu Apvienotajā Karalistē, bet tika norādīts, ka eksporta cenas korekcijai būtu jāizmanto tāda pati PVA izmaksu summa, kāda tika izmantota saistītajam uzņēmumam Itālijā. |
| --- | --- |

(45)

Tas apgalvoja, ka, pirmkārt, abu saistīto Savienības uzņēmumu veiktās apstrādes darbības ietekmē PVA izmaksas. Uzņēmums ieteica to vietā izmantot PVA izmaksas, ko norādījis tā saistītais uzņēmums Spānijā, kurš IP laikā neveica apstrādes darbības. Otrkārt, uzņēmums arī ierosināja citu iespēju, kā izslēgt konkrētas izmaksas, kas radušās saistītam uzņēmumam Itālijā un ir ietvertas PVA izmaksās, kas raksturīgas apstrādes darbībām un izmaksām, kuras saistītas ar eksportu uz trešām valstīm. Tādēļ tas iesniedza papildu datus. Komisija pārbaudīja šos datus otrajā pārbaudes apmeklējumā saistītajā uzņēmumā Itālijā. Šāda informācija netika sniegta par saistīto uzņēmumu Apvienotajā Karalistē, bet tika norādīts, ka eksporta cenas korekcijai būtu jāizmanto tāda pati PVA izmaksu summa, kāda tika izmantota saistītajam uzņēmumam Itālijā.

| (46) | Komisija noraida pirmo apgalvojumu, jo uzskata, ka, aprēķinot eksporta cenu saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu, būtu jāizmanto katra saistītā uzņēmuma faktiskās PVA izmaksas. Komisijai nav saprotams, kāpēc faktisko izmaksu izmantošanu par sākumpunktu nevar uzskatīt par pieņemamu pamatu. |
| --- | --- |

(46)

Komisija noraida pirmo apgalvojumu, jo uzskata, ka, aprēķinot eksporta cenu saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu, būtu jāizmanto katra saistītā uzņēmuma faktiskās PVA izmaksas. Komisijai nav saprotams, kāpēc faktisko izmaksu izmantošanu par sākumpunktu nevar uzskatīt par pieņemamu pamatu.

| (47) | Otru apgalvojumu Komisija uzskatīja par pamatotu, jo eksporta cenas noteikšanā netika ņemti vērā abu tirgotāju apstrādāto preču pārdošanas apjomi Savienībā. Tas arī pamato izmaksu dalījumu, kura mērķis ir izslēgt ar apstrādes darbībām saistītās izmaksas. Turklāt, pamatojoties uz otro pārbaudes apmeklējumu, kurā tika pārbaudīts PVA izmaksu papildu sadalījums saistītajam uzņēmumam Itālijā, Komisija pieņēma, ka dažas izmaksas saistītas vienīgi ar neapstrādātu cauruļu apstrādi (kā jau minēts, tās ir izslēgtas no ražojuma tvēruma). Tādējādi ar apstrādes darbībām saistītās PVA izmaksas, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu aprēķinot eksporta cenu, netika ņemtas vērā. Attiecībā uz saistīto uzņēmumu Apvienotajā Karalistē PVA izmaksās papildu labojumi netika veikti, jo pēc informācijas pagaidu izpaušanas uzņēmums nesniedza šādu izmaksu papildu sadalījumu. Visbeidzot, visas izmaksas, kas saistītas ar eksportu uz trešām valstīm jau pagaidu posmā tika atskaitītas attiecībā uz visiem saistītajiem uzņēmumiem Savienībā. |
| --- | --- |

(47)

Otru apgalvojumu Komisija uzskatīja par pamatotu, jo eksporta cenas noteikšanā netika ņemti vērā abu tirgotāju apstrādāto preču pārdošanas apjomi Savienībā. Tas arī pamato izmaksu dalījumu, kura mērķis ir izslēgt ar apstrādes darbībām saistītās izmaksas. Turklāt, pamatojoties uz otro pārbaudes apmeklējumu, kurā tika pārbaudīts PVA izmaksu papildu sadalījums saistītajam uzņēmumam Itālijā, Komisija pieņēma, ka dažas izmaksas saistītas vienīgi ar neapstrādātu cauruļu apstrādi (kā jau minēts, tās ir izslēgtas no ražojuma tvēruma). Tādējādi ar apstrādes darbībām saistītās PVA izmaksas, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu aprēķinot eksporta cenu, netika ņemtas vērā. Attiecībā uz saistīto uzņēmumu Apvienotajā Karalistē PVA izmaksās papildu labojumi netika veikti, jo pēc informācijas pagaidu izpaušanas uzņēmums nesniedza šādu izmaksu papildu sadalījumu. Visbeidzot, visas izmaksas, kas saistītas ar eksportu uz trešām valstīm jau pagaidu posmā tika atskaitītas attiecībā uz visiem saistītajiem uzņēmumiem Savienībā.

| (48) | Pēc informācijas galīgās izpaušanas Jindal apgalvoja, ka pēc IP ir mainījusies grupas struktūra un eksports vairs netiek veikts ar Apvienotajā Karalistē un Spānijā esošo saistīto importētāju starpniecību. Tomēr izmaiņas grupas struktūrā, kuras varētu būt notikušas pēc IP, nevar ietekmēt dempinga starpības, kas noteiktas, pamatojoties uz pārbaudītajiem datiem, kuri attiecas uz IP. Tādējādi šis arguments tiek noraidīts. |
| --- | --- |

(48)

Pēc informācijas galīgās izpaušanas Jindal apgalvoja, ka pēc IP ir mainījusies grupas struktūra un eksports vairs netiek veikts ar Apvienotajā Karalistē un Spānijā esošo saistīto importētāju starpniecību. Tomēr izmaiņas grupas struktūrā, kuras varētu būt notikušas pēc IP, nevar ietekmēt dempinga starpības, kas noteiktas, pamatojoties uz pārbaudītajiem datiem, kuri attiecas uz IP. Tādējādi šis arguments tiek noraidīts.

Jindal

| (49) | Pēc informācijas pagaidu un galīgās izpaušanas tas pats ražotājs eksportētājs apgalvoja arī, ka Komisija ir pieņēmusi citādu pieeju attiecībā uz PVA korekciju, no vienas puses, un attiecībā uz peļņu, no otras puses. PVA korekcijai Komisija izmantoja faktiskās PVA izmaksas, savukārt peļņas korekcijai faktiskās summas tika aizstātas ar teorētisku summu. |
| --- | --- |

(49)

Pēc informācijas pagaidu un galīgās izpaušanas tas pats ražotājs eksportētājs apgalvoja arī, ka Komisija ir pieņēmusi citādu pieeju attiecībā uz PVA korekciju, no vienas puses, un attiecībā uz peļņu, no otras puses. PVA korekcijai Komisija izmantoja faktiskās PVA izmaksas, savukārt peļņas korekcijai faktiskās summas tika aizstātas ar teorētisku summu.

| (50) | IP laikā šis saistītais uzņēmums tomēr strādāja ar zaudējumiem. Tāpēc faktiski nebija peļņas normas, kuru varētu izmantot. Kā izklāstīts pagaidu regulas 43. apsvērumā, tā kā nebija citu pamatotu kritēriju, tad par nesaistīta importētāja peļņas līmeni tika izmantota vidējā peļņa 3,7 %, kas tika uzskatīta par pietiekamu nesaistīta importētāja peļņu. Komisija uzskatīja, ka izmantot šādu peļņas līmeni ir precīzāk nekā saistīta importētāja peļņas līmeni, ja šāds peļņas līmenis būtu bijis pieejams. |
| --- | --- |

(50)

IP laikā šis saistītais uzņēmums tomēr strādāja ar zaudējumiem. Tāpēc faktiski nebija peļņas normas, kuru varētu izmantot. Kā izklāstīts pagaidu regulas 43. apsvērumā, tā kā nebija citu pamatotu kritēriju, tad par nesaistīta importētāja peļņas līmeni tika izmantota vidējā peļņa 3,7 %, kas tika uzskatīta par pietiekamu nesaistīta importētāja peļņu. Komisija uzskatīja, ka izmantot šādu peļņas līmeni ir precīzāk nekā saistīta importētāja peļņas līmeni, ja šāds peļņas līmenis būtu bijis pieejams.

| (51) | Pēc informācijas pagaidu izpaušanas arī ECL apgalvoja, ka saliktās eksporta cenas aprēķinā nebūtu jāatskaita tā saistīto uzņēmumu Savienībā pilnas izmaksas. Uzņēmums apgalvoja, ka tā meitasuzņēmumi Savienībā veic gan importētāja, gan ražotāja eksportētāja mārketinga nodaļas funkcijas. Tas norādīja, ka, aprēķinot salikto eksporta cenu, būtu jāatskaita tikai tās Savienībā esošā saistītā uzņēmumam PVA izmaksas, kuras attiecas uz darbībām, kas saistītas ar importēšanu. Pēc informācijas galīgās izpaušanas šis apgalvojums tika iesniegts vēlreiz, tomēr netika sniegti jauni elementi. |
| --- | --- |

(51)

Pēc informācijas pagaidu izpaušanas arī ECL apgalvoja, ka saliktās eksporta cenas aprēķinā nebūtu jāatskaita tā saistīto uzņēmumu Savienībā pilnas izmaksas. Uzņēmums apgalvoja, ka tā meitasuzņēmumi Savienībā veic gan importētāja, gan ražotāja eksportētāja mārketinga nodaļas funkcijas. Tas norādīja, ka, aprēķinot salikto eksporta cenu, būtu jāatskaita tikai tās Savienībā esošā saistītā uzņēmumam PVA izmaksas, kuras attiecas uz darbībām, kas saistītas ar importēšanu. Pēc informācijas galīgās izpaušanas šis apgalvojums tika iesniegts vēlreiz, tomēr netika sniegti jauni elementi.

ECL

| (52) | Komisija noraida šo apgalvojumu šādu iemeslu dēļ. Pirmkārt, IP laikā ražotājs eksportētājs uz Savienību eksportēja ne vien ar saistīto uzņēmumu starpniecību, bet nelielus daudzumus eksportēja arī tieši. Turklāt izmeklēšanā tika atklāts, ka Indijā ražotājam eksportētājam radušās arī izmaksas, kas saistītas ar pārdošanu eksportam uz Savienību (piemēram, saistībā ar personālu, kura pārziņā ir pārdošana uz Savienību, un citām PVA izmaksām). Tas parāda, ka uzņēmuma eksporta darbības un ar tām saistītās izmaksas tiek sadalītas starp mātesuzņēmumu un tā saistītajiem uzņēmumiem Savienībā. Pēc informācijas galīgās izpaušanas uzņēmums apgalvoja, ka galvenās mārketinga funkcijas veic saistītie uzņēmumi Savienībā un ka tie attiecīgi sedz saistītās izmaksas. Tomēr tas nav pretrunā Komisijas vērtējumam, jo uzņēmums ir atzinis, ka konkrētas ar pārdošanu eksportam uz Savienību saistītas izmaksas bija arī mātesuzņēmumam. Tāpēc tiek noraidīts apgalvojums par to, ka saistītie uzņēmumi Savienībā veikuši mātesuzņēmuma mārketinga nodaļu funkcijas. |
| --- | --- |

(52)

Komisija noraida šo apgalvojumu šādu iemeslu dēļ. Pirmkārt, IP laikā ražotājs eksportētājs uz Savienību eksportēja ne vien ar saistīto uzņēmumu starpniecību, bet nelielus daudzumus eksportēja arī tieši. Turklāt izmeklēšanā tika atklāts, ka Indijā ražotājam eksportētājam radušās arī izmaksas, kas saistītas ar pārdošanu eksportam uz Savienību (piemēram, saistībā ar personālu, kura pārziņā ir pārdošana uz Savienību, un citām PVA izmaksām). Tas parāda, ka uzņēmuma eksporta darbības un ar tām saistītās izmaksas tiek sadalītas starp mātesuzņēmumu un tā saistītajiem uzņēmumiem Savienībā. Pēc informācijas galīgās izpaušanas uzņēmums apgalvoja, ka galvenās mārketinga funkcijas veic saistītie uzņēmumi Savienībā un ka tie attiecīgi sedz saistītās izmaksas. Tomēr tas nav pretrunā Komisijas vērtējumam, jo uzņēmums ir atzinis, ka konkrētas ar pārdošanu eksportam uz Savienību saistītas izmaksas bija arī mātesuzņēmumam. Tāpēc tiek noraidīts apgalvojums par to, ka saistītie uzņēmumi Savienībā veikuši mātesuzņēmuma mārketinga nodaļu funkcijas.

| (53) | Otrkārt, mārketings, reklāma un citas darbības, kas saistītas ar pircēju meklēšanu Savienībā, ir darbības, ko parast veic importētājs, un ar tām saistītās izmaksas parasti sedz importētājs. Konkrētāk, šīs izmaksas ir daļa no izmaksām, kas saistītas ar ražojuma pārdošanu. Turklāt izmaksas, ko uzņēmums attiecina uz eksportēšanas darbībām, nebūtu radušās, ja attiecīgais ražojums nebūtu importēts Savienībā. Tādēļ atšķirība starp ražotāja eksporta un importa darbībām nav pamatota un arī būtu jānoraida. Tomēr izmaksas, kas radušās saistītajiem uzņēmumiem Savienībā saistībā ar attiecīgā ražojuma vai citu ražojumu eksportu uz trešām valstīm, jau tika atskaitītas no attiecīgo subjektu PVA izmaksām. |
| --- | --- |

(53)

Otrkārt, mārketings, reklāma un citas darbības, kas saistītas ar pircēju meklēšanu Savienībā, ir darbības, ko parast veic importētājs, un ar tām saistītās izmaksas parasti sedz importētājs. Konkrētāk, šīs izmaksas ir daļa no izmaksām, kas saistītas ar ražojuma pārdošanu. Turklāt izmaksas, ko uzņēmums attiecina uz eksportēšanas darbībām, nebūtu radušās, ja attiecīgais ražojums nebūtu importēts Savienībā. Tādēļ atšķirība starp ražotāja eksporta un importa darbībām nav pamatota un arī būtu jānoraida. Tomēr izmaksas, kas radušās saistītajiem uzņēmumiem Savienībā saistībā ar attiecīgā ražojuma vai citu ražojumu eksportu uz trešām valstīm, jau tika atskaitītas no attiecīgo subjektu PVA izmaksām.

| (54) | Citas piezīmes netika saņemtas, tāpēc Komisija apstiprina pagaidu regulas 33.–48. apsvērumu. |
| --- | --- |

(54)

Citas piezīmes netika saņemtas, tāpēc Komisija apstiprina pagaidu regulas 33.–48. apsvērumu.

2.3.   Salīdzinājums

Salīdzinājums

| (55) | Pēc informācijas pagaidu izpaušanas ECL norādīja, ka uzņēmuma iekšējās kredīta izmaksas, proti, kredīta izmaksas starp mātesuzņēmumu Indijā un tā saistītajiem uzņēmumiem Savienībā, nebūtu jāatskaita saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta g) apakšpunktu, jo Komisija nepieņēma transfertcenu starp ražotāju eksportētāju un tā saistītajiem uzņēmumiem Eiropas Savienībā. Turklāt, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu nosakot eksporta cenu, Komisija jau atskaitīja saistīto uzņēmumu Savienībā kredīta izmaksas, kas attiecas uz pārdošanu neatkarīgiem pircējiem. Šis apgalvojums tiek pieņemts. |
| --- | --- |

(55)

Pēc informācijas pagaidu izpaušanas ECL norādīja, ka uzņēmuma iekšējās kredīta izmaksas, proti, kredīta izmaksas starp mātesuzņēmumu Indijā un tā saistītajiem uzņēmumiem Savienībā, nebūtu jāatskaita saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta g) apakšpunktu, jo Komisija nepieņēma transfertcenu starp ražotāju eksportētāju un tā saistītajiem uzņēmumiem Eiropas Savienībā. Turklāt, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu nosakot eksporta cenu, Komisija jau atskaitīja saistīto uzņēmumu Savienībā kredīta izmaksas, kas attiecas uz pārdošanu neatkarīgiem pircējiem. Šis apgalvojums tiek pieņemts.

ECL

| (56) | Tas pats ražotājs eksportētājs arī apgalvoja, ka summa, kas atbilst no nodokļu atmaksas shēmas un mērķa ražojumu shēmas piešķirtajai summai, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta b) apakšpunktu būtu jāatskaita no normālās vērtības, lai nodrošinātu normālās vērtības un eksporta cenas taisnīgu salīdzinājumu. |
| --- | --- |

(56)

Tas pats ražotājs eksportētājs arī apgalvoja, ka summa, kas atbilst no nodokļu atmaksas shēmas un mērķa ražojumu shēmas piešķirtajai summai, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta b) apakšpunktu būtu jāatskaita no normālās vērtības, lai nodrošinātu normālās vērtības un eksporta cenas taisnīgu salīdzinājumu.

| (57) | Komisija noraida šo apgalvojumu šādu iemeslu dēļ. Pirmkārt, kā norādīts pagaidu regulas 53. apsvērumā, korekcijas netika veiktas attiecībā uz nodokļa atmaksu, jo ražotāji eksportētāji nepierādīja, ka nodoklis, kas nav samaksāts vai atmaksāts par eksporta pārdošanas apjomu, ir iekļauts iekšzeme cenā. To apstiprina arī paralēlā antisubsidēšanas izmeklēšana (8), kurā tika konstatēts, ka tā sauktā “nodokļu atmaksas shēma” un “mērķa ražojumu shēma” uzskatāmas par subsīdijām Indijas valdības finanšu ieguldījuma veidā un to nevar uzskatīt par pieļaujamu nodokļa atmaksas sistēmu vai atmaksas aizvietojuma sistēmu. |
| --- | --- |

(57)

Komisija noraida šo apgalvojumu šādu iemeslu dēļ. Pirmkārt, kā norādīts pagaidu regulas 53. apsvērumā, korekcijas netika veiktas attiecībā uz nodokļa atmaksu, jo ražotāji eksportētāji nepierādīja, ka nodoklis, kas nav samaksāts vai atmaksāts par eksporta pārdošanas apjomu, ir iekļauts iekšzeme cenā. To apstiprina arī paralēlā antisubsidēšanas izmeklēšana (8), kurā tika konstatēts, ka tā sauktā “nodokļu atmaksas shēma” un “mērķa ražojumu shēma” uzskatāmas par subsīdijām Indijas valdības finanšu ieguldījuma veidā un to nevar uzskatīt par pieļaujamu nodokļa atmaksas sistēmu vai atmaksas aizvietojuma sistēmu.

8

| (58) | Pēc informācijas galīgās izpaušanas tas pats ražotājs eksportētājs atkārtoti apgalvoja, ka no nodokļu atmaksas shēmas un mērķa ražojumu shēmas piešķirtā summa būtu jāatskaita no normālās vērtības. Tomēr tas neiesniedza jaunus faktu elementus vai argumentus par šo apgalvojumu. Tāpēc Komisija noraida šo apgalvojumu. |
| --- | --- |

(58)

Pēc informācijas galīgās izpaušanas tas pats ražotājs eksportētājs atkārtoti apgalvoja, ka no nodokļu atmaksas shēmas un mērķa ražojumu shēmas piešķirtā summa būtu jāatskaita no normālās vērtības. Tomēr tas neiesniedza jaunus faktu elementus vai argumentus par šo apgalvojumu. Tāpēc Komisija noraida šo apgalvojumu.

| (59) | Pēc informācijas pagaidu un galīgās izpaušanas sūdzības iesniedzējs atkārtoja apgalvojumu, ka Komisijai vajadzētu izmantot antidempinga regulas 2. panta 11. punkta otrajā teikumā paredzēto izņēmuma metodiku attiecībā uz mērķtiecīgu dempingu. |
| --- | --- |

(59)

Pēc informācijas pagaidu un galīgās izpaušanas sūdzības iesniedzējs atkārtoja apgalvojumu, ka Komisijai vajadzētu izmantot antidempinga regulas 2. panta 11. punkta otrajā teikumā paredzēto izņēmuma metodiku attiecībā uz mērķtiecīgu dempingu.

| (60) | Komisija nav konstatējusi nevienu jaunu elementu, kas ļautu atteikties no pagaidu novērtējuma, ka nav pamatoti izmantot metodiku attiecībā uz mērķtiecīgu dempingu. |
| --- | --- |

(60)

Komisija nav konstatējusi nevienu jaunu elementu, kas ļautu atteikties no pagaidu novērtējuma, ka nav pamatoti izmantot metodiku attiecībā uz mērķtiecīgu dempingu.

| (61) | Citas piezīmes nav saņemtas, tāpēc tiek apstiprināti secinājumi, kas izdarīti pagaidu regulas 49.–54. apsvērumā. |
| --- | --- |

(61)

Citas piezīmes nav saņemtas, tāpēc tiek apstiprināti secinājumi, kas izdarīti pagaidu regulas 49.–54. apsvērumā.

2.4.   Dempinga starpības

Dempinga starpības

| (62) | Pēc informācijas pagaidu izpaušanas ECL apgalvoja, ka CIF vērtības, kas izmantotas dempinga un kaitējuma starpības aprēķiniem, nav konsekventas. Konkrēti uzņēmums apgalvoja, ka CIF vērtībai, ko izmanto par saucēju ECL dempinga starpības aprēķinam, vajadzētu būt tai pašai CIF vērtībai, kura izmantota kaitējuma starpības aprēķinam un kura atspoguļo salikto eksporta cenu CIF līmenī. |
| --- | --- |

(62)

Pēc informācijas pagaidu izpaušanas ECL apgalvoja, ka CIF vērtības, kas izmantotas dempinga un kaitējuma starpības aprēķiniem, nav konsekventas. Konkrēti uzņēmums apgalvoja, ka CIF vērtībai, ko izmanto par saucēju ECL dempinga starpības aprēķinam, vajadzētu būt tai pašai CIF vērtībai, kura izmantota kaitējuma starpības aprēķinam un kura atspoguļo salikto eksporta cenu CIF līmenī.

ECL

CIF

CIF

ECL

CIF

CIF

| (63) | Komisija uzskata, ka par saucēju dempinga starpības aprēķiniem vajadzētu izmantot faktisko CIF cenu pie Savienības robežas, ar kuru prece deklarēta Savienības muitas dienestiem. Šī metode nodrošina, ka dempinga starpība tiek aprēķināta procentos no faktiskās CIF cenas pie Savienības robežas, un nodrošina arī to, ka Savienības muitas dienesti iekasē antidempinga maksājumu, pamatojoties uz faktisko CIF cenu pie Savienības robežas. Tādējādi šis apgalvojums tiek noraidīts. Turklāt eksporta cenas pie Savienības robežas, kas tika izmantotas gan dempinga, gan kaitējuma aprēķinos, bija saliktās cenas, kas aprēķinātas saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu. Tāpēc metodika, kas tika izmantota gan dempinga, gan kaitējuma aprēķiniem, ir konsekventa. Tomēr tā neizslēdz, ka galīgais maksājums ir jāizsaka procentos no CIF vērtības, kas norādīta muitas dienestiem. |
| --- | --- |

(63)

Komisija uzskata, ka par saucēju dempinga starpības aprēķiniem vajadzētu izmantot faktisko CIF cenu pie Savienības robežas, ar kuru prece deklarēta Savienības muitas dienestiem. Šī metode nodrošina, ka dempinga starpība tiek aprēķināta procentos no faktiskās CIF cenas pie Savienības robežas, un nodrošina arī to, ka Savienības muitas dienesti iekasē antidempinga maksājumu, pamatojoties uz faktisko CIF cenu pie Savienības robežas. Tādējādi šis apgalvojums tiek noraidīts. Turklāt eksporta cenas pie Savienības robežas, kas tika izmantotas gan dempinga, gan kaitējuma aprēķinos, bija saliktās cenas, kas aprēķinātas saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu. Tāpēc metodika, kas tika izmantota gan dempinga, gan kaitējuma aprēķiniem, ir konsekventa. Tomēr tā neizslēdz, ka galīgais maksājums ir jāizsaka procentos no CIF vērtības, kas norādīta muitas dienestiem.

CIF

CIF

CIF

CIF

| (64) | Pēc informācijas galīgās izpaušanas sūdzības iesniedzējs apgalvo, ka divu ražotāju eksportētāju dempinga un kaitējuma starpības salīdzinājums liecina par anomāliju, jo vienam no tiem bijusi mazāka dempinga starpība apvienojumā ar lielāku kaitējuma starpību, savukārt otram ražotājam eksportētājam tās bijušas pretējas. |
| --- | --- |

(64)

Pēc informācijas galīgās izpaušanas sūdzības iesniedzējs apgalvo, ka divu ražotāju eksportētāju dempinga un kaitējuma starpības salīdzinājums liecina par anomāliju, jo vienam no tiem bijusi mazāka dempinga starpība apvienojumā ar lielāku kaitējuma starpību, savukārt otram ražotājam eksportētājam tās bijušas pretējas.

| (65) | Šīs atšķirības cēlonis ir fakts, ka šajā regulā jau izskaidroto iemeslu dēļ gan eksporta cena, gan normālā vērtība abiem uzņēmumiem (lielā mērā) tika aprēķināta. Tāpēc dempinga starpības atspoguļo abu uzņēmumu izmaksu struktūru gan Indijas iekšzemes tirgū, gan Savienības tirgū, nevis faktiskās cenas nesaistītiem pircējiem. |
| --- | --- |

(65)

Šīs atšķirības cēlonis ir fakts, ka šajā regulā jau izskaidroto iemeslu dēļ gan eksporta cena, gan normālā vērtība abiem uzņēmumiem (lielā mērā) tika aprēķināta. Tāpēc dempinga starpības atspoguļo abu uzņēmumu izmaksu struktūru gan Indijas iekšzemes tirgū, gan Savienības tirgū, nevis faktiskās cenas nesaistītiem pircējiem.

| (66) | Sūdzības iesniedzējs apgalvo, ka, izslēdzot neapstrādātas caurules, par zemu novērtēta viena ražotāja eksportētāja dempinga starpība, kas būtu jānosaka augstāka. 13.–19. apsvērumā izklāstīto iemeslu dēļ Komisija nolēma no ražojuma tvēruma izslēgt neapstrādātās caurules, tāpēc apgalvojumam nav priekšmeta un tas tiek noraidīts. |
| --- | --- |

(66)

Sūdzības iesniedzējs apgalvo, ka, izslēdzot neapstrādātas caurules, par zemu novērtēta viena ražotāja eksportētāja dempinga starpība, kas būtu jānosaka augstāka. 13.–19. apsvērumā izklāstīto iemeslu dēļ Komisija nolēma no ražojuma tvēruma izslēgt neapstrādātās caurules, tāpēc apgalvojumam nav priekšmeta un tas tiek noraidīts.

| (67) | Sūdzības iesniedzējs apgalvo arī, ka dempinga starpības aprēķinos būtu jāņem vērā cenu līmeņi pēc IP. Tas apgalvo, ka jo īpaši pēc IP ražotāji eksportētāji samazinājuši savas cenas Savienības tirgū, bet vienlaikus to cenas Indijas iekšzemes tirgū esot saglabājušās stabilas. |
| --- | --- |

(67)

Sūdzības iesniedzējs apgalvo arī, ka dempinga starpības aprēķinos būtu jāņem vērā cenu līmeņi pēc IP. Tas apgalvo, ka jo īpaši pēc IP ražotāji eksportētāji samazinājuši savas cenas Savienības tirgū, bet vienlaikus to cenas Indijas iekšzemes tirgū esot saglabājušās stabilas.

| (68) | Sūdzības iesniedzējs pareizi ir norādījis, ka, “izmantojot terminu “parasti”, pamatregulas 6. panta 1. punkts pieļauj izņēmumus no noteikuma neņemt vērā informāciju, kas attiecas uz laikposmu pēc izmeklēšanas perioda” (9). Tomēr, lai apmierinātu lūgumu aprēķināt jauno eksporta cenu un normālo vērtību abiem ražotājiem eksportētājiem par laikposmu pēc IP, Komisijai būtu jāveic jauna pilnīga un padziļināta izmeklēšana, ieskaitot datu vākšanu no ražotājiem eksportētājiem un to pārbaudi. Šīs procedūras ietvaros tas nav tehniski un juridiski iespējams. Tādējādi šis apgalvojums tiek noraidīts. |
| --- | --- |

(68)

Sūdzības iesniedzējs pareizi ir norādījis, ka, “izmantojot terminu “parasti”, pamatregulas 6. panta 1. punkts pieļauj izņēmumus no noteikuma neņemt vērā informāciju, kas attiecas uz laikposmu pēc izmeklēšanas perioda” (9). Tomēr, lai apmierinātu lūgumu aprēķināt jauno eksporta cenu un normālo vērtību abiem ražotājiem eksportētājiem par laikposmu pēc IP, Komisijai būtu jāveic jauna pilnīga un padziļināta izmeklēšana, ieskaitot datu vākšanu no ražotājiem eksportētājiem un to pārbaudi. Šīs procedūras ietvaros tas nav tehniski un juridiski iespējams. Tādējādi šis apgalvojums tiek noraidīts.

izmantojot terminu “parasti”, pamatregulas 6. panta 1. punkts pieļauj izņēmumus no noteikuma neņemt vērā informāciju, kas attiecas uz laikposmu pēc izmeklēšanas perioda

9

| (69) | Citas piezīmes netika saņemtas, tāpēc tiek apstiprināta dempinga starpību aprēķināšanai izmantotā metodika, kas izklāstīta pagaidu regulas 55. un 56. apsvērumā. |
| --- | --- |

(69)

Citas piezīmes netika saņemtas, tāpēc tiek apstiprināta dempinga starpību aprēķināšanai izmantotā metodika, kas izklāstīta pagaidu regulas 55. un 56. apsvērumā.

| (70) | Ņemot vērā normālās vērtības un eksporta cenas korekcijas un to, ka netika saņemtas citas piezīmes, galīgās dempinga starpības, kas izteiktas procentos no CIF cenas pie Savienības robežas pirms nodokļu nomaksas, ir šādas:






  Uzņēmums | Dempinga starpība |
| --- | --- | --- |
| Jindal Saw Ltd | 19,0 % |
| Electrosteel Castings Ltd | 4,1 % |
| Valsts mēroga starpība | 19,0 % |

(70)

Ņemot vērā normālās vērtības un eksporta cenas korekcijas un to, ka netika saņemtas citas piezīmes, galīgās dempinga starpības, kas izteiktas procentos no CIF cenas pie Savienības robežas pirms nodokļu nomaksas, ir šādas:

CIF

Uzņēmums

Dempinga starpība

Jindal Saw Ltd

19,0 %

Electrosteel Castings Ltd

4,1 %

Valsts mēroga starpība

19,0 %

3.   KAITĒJUMS

KAITĒJUMS

3.1.   Ievadpiezīmes

Ievadpiezīmes

| (71) | Vairākas personas apgalvo, ka informācijas pagaidu izpaušanā nav sniegta ne pietiekama informācija par Savienības patēriņu, importu un eksporta statistiku, ne kaitējuma noteikšanai nepieciešamie dati par makroekonomiskajiem un mikroekonomiskajiem rādītājiem. Šis apgalvojums tiek daļēji pieņemts, un šeit tālāk ir sniegta papildu informācija par kaitējuma rādītājiem, tomēr, lai aizsargātu pamatotās prasības par konfidencialitāti, tā sniegta diapazonos. |
| --- | --- |

(71)

Vairākas personas apgalvo, ka informācijas pagaidu izpaušanā nav sniegta ne pietiekama informācija par Savienības patēriņu, importu un eksporta statistiku, ne kaitējuma noteikšanai nepieciešamie dati par makroekonomiskajiem un mikroekonomiskajiem rādītājiem. Šis apgalvojums tiek daļēji pieņemts, un šeit tālāk ir sniegta papildu informācija par kaitējuma rādītājiem, tomēr, lai aizsargātu pamatotās prasības par konfidencialitāti, tā sniegta diapazonos.

| (72) | Saņēmusi piezīmes par galīgi izpausto informāciju, Komisija konstatēja, ka tā attiecinājusi daļu Savienības ražošanas nozares eksporta pārdošanas apjoma uz Savienības pārdošanas apjomu. Laboto pārdošanas rādītāju dēļ izdarīti nelieli grozījumu/labojumi dažos diapazonos un/vai indeksos, kas attiecas uz konkrētiem citiem kaitējuma rādītājiem, proti, Savienības patēriņa kopapjomu, ražotāju eksportētāju tirgus daļu, Savienības ražošanas nozares tirgus daļu un Savienības pārdošanas cenu. Tomēr šie labojumi tikai nedaudz ietekmēja šos kaitējuma rādītājus un neietekmēja tendences un nemainīja secinājumu, ka ir būtisks kaitējums. |
| --- | --- |

(72)

Saņēmusi piezīmes par galīgi izpausto informāciju, Komisija konstatēja, ka tā attiecinājusi daļu Savienības ražošanas nozares eksporta pārdošanas apjoma uz Savienības pārdošanas apjomu. Laboto pārdošanas rādītāju dēļ izdarīti nelieli grozījumu/labojumi dažos diapazonos un/vai indeksos, kas attiecas uz konkrētiem citiem kaitējuma rādītājiem, proti, Savienības patēriņa kopapjomu, ražotāju eksportētāju tirgus daļu, Savienības ražošanas nozares tirgus daļu un Savienības pārdošanas cenu. Tomēr šie labojumi tikai nedaudz ietekmēja šos kaitējuma rādītājus un neietekmēja tendences un nemainīja secinājumu, ka ir būtisks kaitējums.

3.2.   Savienības ražošanas nozares un Savienības ražošanas apjoma definīcija

Savienības ražošanas nozares un Savienības ražošanas apjoma definīcija

| (73) | Līdzīgo ražojumu izmeklēšanas periodā ražoja trīs Savienības ražotāji. Tie veido “Savienības ražošanas nozari” pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(73)

Līdzīgo ražojumu izmeklēšanas periodā ražoja trīs Savienības ražotāji. Tie veido “Savienības ražošanas nozari” pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē.

| (74) | Tā kā ir tikai trīs Savienības ražotāji un grupa SG PAM iesniedza datus par saviem meitasuzņēmumiem un aplēses par vienīgo Savienības ražotāju Tiroler Rohre GmbH (“TRM”), kas nesadarbojās, tad, lai aizsargātu otrā Savienības ražotāja konfidencialitāti, kurš izmeklēšanā sadarbojās, visi skaitļi ir norādīti indeksu veidā vai diapazonos. |
| --- | --- |

(74)

Tā kā ir tikai trīs Savienības ražotāji un grupa SG PAM iesniedza datus par saviem meitasuzņēmumiem un aplēses par vienīgo Savienības ražotāju Tiroler Rohre GmbH (“TRM”), kas nesadarbojās, tad, lai aizsargātu otrā Savienības ražotāja konfidencialitāti, kurš izmeklēšanā sadarbojās, visi skaitļi ir norādīti indeksu veidā vai diapazonos.

SG PAM

Tiroler Rohre GmbH

TRM

| (75) | Tika noteikts, ka Savienības ražošanas kopapjoms izmeklēšanas periodā bija apmēram 590 000–610 000 tonnu. Komisija noteica kopējo Savienības ražošanas apjomu, pamatojoties uz visu pieejamo informāciju par Savienības ražošanas nozari, piemēram, sūdzībā norādīto informāciju par ražotāju, kas nesadarbojās, un datiem, kas izmeklēšanā savākti no Savienības ražotājiem, kuri sadarbojās. Abi Savienības ražotāji, kas sadarbojās, ražo apmēram 96 % no Savienības ražošanas kopapjoma. |
| --- | --- |

(75)

Tika noteikts, ka Savienības ražošanas kopapjoms izmeklēšanas periodā bija apmēram 590 000–610 000 tonnu. Komisija noteica kopējo Savienības ražošanas apjomu, pamatojoties uz visu pieejamo informāciju par Savienības ražošanas nozari, piemēram, sūdzībā norādīto informāciju par ražotāju, kas nesadarbojās, un datiem, kas izmeklēšanā savākti no Savienības ražotājiem, kuri sadarbojās. Abi Savienības ražotāji, kas sadarbojās, ražo apmēram 96 % no Savienības ražošanas kopapjoma.

3.3.   Patēriņš Savienībā

Patēriņš Savienībā

| (76) | Komisija noteica Savienības patēriņu, pamatojoties uz Savienības ražošanas nozares kopējo pārdošanas apjomu Savienībā, tam pieskaitot importu Savienībā no trešām valstīm. Komisija noteica Savienības ražošanas nozares kopējo pārdošanas apjomu, pamatojoties uz datiem, kas iegūti no Savienības ražotājiem, kuri sadarbojās, un sūdzībā norādīto informāciju par ražotāju, kas nesadarbojās. Importa apjomi tika iegūti no Eurostat datiem un saskaņoti ar datiem, ko sniedza Indijas ražotāji, kuri sadarbojās. |
| --- | --- |

(76)

Komisija noteica Savienības patēriņu, pamatojoties uz Savienības ražošanas nozares kopējo pārdošanas apjomu Savienībā, tam pieskaitot importu Savienībā no trešām valstīm. Komisija noteica Savienības ražošanas nozares kopējo pārdošanas apjomu, pamatojoties uz datiem, kas iegūti no Savienības ražotājiem, kuri sadarbojās, un sūdzībā norādīto informāciju par ražotāju, kas nesadarbojās. Importa apjomi tika iegūti no Eurostat datiem un saskaņoti ar datiem, ko sniedza Indijas ražotāji, kuri sadarbojās.

Eurostat

| (77) | Savienības patēriņa dinamika bija šāda:

  Patēriņš Savienībā | 2011 | 2012 | 2013 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Patēriņš (tūkst. t) | 570–620 | 490–540 | 460–510 | 520–570 |
| Indekss | 100 | 87 | 83 | 93 |
| Avots: atbildes uz anketas jautājumiem, sūdzībā ietvertā informācija un Eurostat. |

(77)

Savienības patēriņa dinamika bija šāda:

Patēriņš Savienībā

Patēriņš Savienībā

2011

2012

2013

IP

Patēriņš (tūkst. t)

570–620

490–540

460–510

520–570

Indekss

Indekss

100

100

87

87

83

83

93

93

Avots: atbildes uz anketas jautājumiem, sūdzībā ietvertā informācija un Eurostat.

Avots:

Eurostat

| (78) | Attiecīgajā periodā Savienības patēriņš samazinājās par 7 %. Savienības patēriņa dinamika atbilda “U” veida modelim: no 2011. gada līdz 2012. gadam patēriņš būtiski samazinājās (vairāk nekā par 13 %), 2013. gada samazinājās vēl vairāk un izmeklēšanas periodā palielinājās. Šo modeli var daļēji izskaidrot ar faktu, ka plastiskā čuguna cauruļu tiešie lietotāji ir ūdensapgādes uzņēmumi un notekūdeņu novadīšanas un apūdeņošanas uzņēmumi. Visbiežāk tie ir publiskā sektora subjekti, kas ir atkarīgi no valsts finansējuma. Ekonomikas krīze 2011. un 2012. gadā izraisīja absolūtu valsts parāda krīzi, kuras sekas bija jūtamas arī 2013. gadā, un tā mudināja Savienības valstu valdības mazināt investīcijas un izdevumus publiskajā sektorā. Ar to ir izskaidrojams ievērojams plastisko cauruļu pieprasījuma kritums jo īpaši tādās valstīs kā Spānija, Portugāle un Itālija. |
| --- | --- |

(78)

Attiecīgajā periodā Savienības patēriņš samazinājās par 7 %. Savienības patēriņa dinamika atbilda “U” veida modelim: no 2011. gada līdz 2012. gadam patēriņš būtiski samazinājās (vairāk nekā par 13 %), 2013. gada samazinājās vēl vairāk un izmeklēšanas periodā palielinājās. Šo modeli var daļēji izskaidrot ar faktu, ka plastiskā čuguna cauruļu tiešie lietotāji ir ūdensapgādes uzņēmumi un notekūdeņu novadīšanas un apūdeņošanas uzņēmumi. Visbiežāk tie ir publiskā sektora subjekti, kas ir atkarīgi no valsts finansējuma. Ekonomikas krīze 2011. un 2012. gadā izraisīja absolūtu valsts parāda krīzi, kuras sekas bija jūtamas arī 2013. gadā, un tā mudināja Savienības valstu valdības mazināt investīcijas un izdevumus publiskajā sektorā. Ar to ir izskaidrojams ievērojams plastisko cauruļu pieprasījuma kritums jo īpaši tādās valstīs kā Spānija, Portugāle un Itālija.

3.4.   Imports no Indijas

Imports no Indijas

3.4.1.   Indijas izcelsmes importa apjoms un tirgus daļa

Indijas izcelsmes importa apjoms un tirgus daļa

| (79) | Komisija importa apjomu noteica, izmantojot Eurostat datus. Eurostat dati tika salīdzināti ar ražotāju eksportētāju sniegtajiem datiem, un atšķirības bija niecīgas. Pēc neapstrādāto cauruļu izslēgšanas no ražojuma tvēruma Komisija attiecībā uz gadiem, kad neapstrādātās caurules tika importētas, t. i., 2013. gadu un IP, no importa kopējā apjoma izslēdza no Indijas importēto neapstrādāto cauruļu apjomu. Tādā pašā veidā tika noteikta importa tirgus daļa.

  Importa apjoms (tonnās) un tirgus daļa | 2011 | 2012 | 2013 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importa apjoms no Indijas (tūkst. t) | 75–85 | 60–70 | 70–80 | 80–100 |
| Importa apjoma indekss | 100 | 83 | 94 | 110 |
| Tirgus daļa (%) | 13–15 | 13–15 | 15–17 | 17–19 |
| Tirgus daļas indekss | 100 | 95 | 112 | 118 |
| Avots:
  Eurostat, atbildes uz anketas jautājumiem. |

(79)

Komisija importa apjomu noteica, izmantojot Eurostat datus. Eurostat dati tika salīdzināti ar ražotāju eksportētāju sniegtajiem datiem, un atšķirības bija niecīgas. Pēc neapstrādāto cauruļu izslēgšanas no ražojuma tvēruma Komisija attiecībā uz gadiem, kad neapstrādātās caurules tika importētas, t. i., 2013. gadu un IP, no importa kopējā apjoma izslēdza no Indijas importēto neapstrādāto cauruļu apjomu. Tādā pašā veidā tika noteikta importa tirgus daļa.

Eurostat

Eurostat

Importa apjoms (tonnās) un tirgus daļa

Importa apjoms (tonnās) un tirgus daļa

2011

2012

2013

IP

Importa apjoms no Indijas (tūkst. t)

75–85

60–70

70–80

80–100

Importa apjoma indekss

indekss

100

100

83

83

94

94

110

110

Tirgus daļa (%)

13–15

13–15

15–17

17–19

Tirgus daļas indekss

indekss

100

100

95

95

112

112

118

118

Avots:
  Eurostat, atbildes uz anketas jautājumiem.

Avots:

Eurostat

| (80) | Indijas importa apjoms attiecīgajā periodā palielinājās vairāk nekā par 10 %, lai gan tirgus samazinājās. Tajā pašā laikā Indijas ražotāju eksportētāju tirgus daļa palielinājās gandrīz par 18 %. Jāņem vērā, ka 2012. un 2013. gadā, kad patēriņš Savienībā saglabājās zemā līmenī un turpināja samazināties, imports no Indijas ievērojami palielinājās, proti, gandrīz par 10 %, un tā tirgus daļu pieauga gandrīz par 17 %. Imports no Indijas izmeklēšanas periodā turpināja ievērojami palielināties, un tā tirgus daļa laikā no 2013. gada līdz IP palielinājās vēl par 6 %. |
| --- | --- |

(80)

Indijas importa apjoms attiecīgajā periodā palielinājās vairāk nekā par 10 %, lai gan tirgus samazinājās. Tajā pašā laikā Indijas ražotāju eksportētāju tirgus daļa palielinājās gandrīz par 18 %. Jāņem vērā, ka 2012. un 2013. gadā, kad patēriņš Savienībā saglabājās zemā līmenī un turpināja samazināties, imports no Indijas ievērojami palielinājās, proti, gandrīz par 10 %, un tā tirgus daļu pieauga gandrīz par 17 %. Imports no Indijas izmeklēšanas periodā turpināja ievērojami palielināties, un tā tirgus daļa laikā no 2013. gada līdz IP palielinājās vēl par 6 %.

3.4.2.   Indijas izcelsmes importa cenas

Indijas izcelsmes importa cenas

| (81) | Lai analizētu cenu izmaiņu tendences, Komisija noteica importa cenas, pamatojoties uz Eurostat datiem. Pēc neapstrādāto cauruļu izslēgšanas Komisija attiecībā uz gadiem, kad neapstrādātās caurules tika importētas, proti, 2013. gadu un IP, no vidējās cenas aprēķina izslēdza no Indijas importēto neapstrādāto cauruļu vērtību un apjomu. |
| --- | --- |

(81)

Lai analizētu cenu izmaiņu tendences, Komisija noteica importa cenas, pamatojoties uz Eurostat datiem. Pēc neapstrādāto cauruļu izslēgšanas Komisija attiecībā uz gadiem, kad neapstrādātās caurules tika importētas, proti, 2013. gadu un IP, no vidējās cenas aprēķina izslēdza no Indijas importēto neapstrādāto cauruļu vērtību un apjomu.

Eurostat

| (82) | Indijas izcelsmes importa Savienībā vidējās cenas dinamika bija šāda:

  Importa cenas | 2011 | 2012 | 2013 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indija (EUR/t) | 665 | 703 | 671 | 664 |
| Indekss | 100 | 106 | 101 | 100 |
| Avots:
  Eurostat, atbildes uz anketas jautājumiem. |

(82)

Indijas izcelsmes importa Savienībā vidējās cenas dinamika bija šāda:

Importa cenas

Importa cenas

2011

2012

2013

IP

Indija (EUR/t)

665

703

671

664

Indekss

Indekss

100

100

106

106

101

101

100

100

Avots:
  Eurostat, atbildes uz anketas jautājumiem.

Avots:

Eurostat

| (83) | Pēc tam, kad 2011. un 2012. gada cenas pieauga par 6 %, tās 2013. gadā saruka un IP laikā sasniedza tādu pašu līmeni kā attiecīgā perioda sākumā. |
| --- | --- |

(83)

Pēc tam, kad 2011. un 2012. gada cenas pieauga par 6 %, tās 2013. gadā saruka un IP laikā sasniedza tādu pašu līmeni kā attiecīgā perioda sākumā.

3.4.3.   Cenu samazinājums

Cenu samazinājums

| (84) | Pamatojoties uz datiem, ko iesniedza ražotāji eksportētāji un Savienības ražošanas nozare, Komisija noteica cenu samazinājumu izmeklēšanas periodā, salīdzinot:






  a) | katra Savienības ražotāju ražojuma veida vidējās svērtās pārdošanas cenas nesaistītiem pircējiem Savienības tirgū, koriģētas, lai iegūtu EXW cenu ar |
| --- | --- | --- |

(84)

Pamatojoties uz datiem, ko iesniedza ražotāji eksportētāji un Savienības ražošanas nozare, Komisija noteica cenu samazinājumu izmeklēšanas periodā, salīdzinot:

a)

katra Savienības ražotāju ražojuma veida vidējās svērtās pārdošanas cenas nesaistītiem pircējiem Savienības tirgū, koriģētas, lai iegūtu EXW cenu ar

EXW

| b) | attiecīgajām katra ražojuma veida vidējām svērtajām cenām, kas jāmaksā pirmajam neatkarīgajam pircējam Savienības tirgū par importu no tiem Indijas ražotājiem, kuri sadarbojās, un kas noteiktas kā izmaksu, apdrošināšanas un kravu pārvadājumu summa (CIF), ar atbilstīgām korekcijām attiecībā uz pēcimportēšanas izmaksām. |
| --- | --- |

b)

attiecīgajām katra ražojuma veida vidējām svērtajām cenām, kas jāmaksā pirmajam neatkarīgajam pircējam Savienības tirgū par importu no tiem Indijas ražotājiem, kuri sadarbojās, un kas noteiktas kā izmaksu, apdrošināšanas un kravu pārvadājumu summa (CIF), ar atbilstīgām korekcijām attiecībā uz pēcimportēšanas izmaksām.

CIF

| (85) | Abi ražotāji eksportētāji apgalvo, ka bija ievērojamas atšķirības starp ražojumiem, ko pārdeva sūdzības iesniedzējs, un tiem, ko pārdeva viņi paši, un tā varēja ietekmēt cenas salīdzinājuma taisnīgumu. Jo īpaši viņi apgalvo, ka neražo caurules ar dubultās kameras aiztura savienojumu, kuru tirgo SG PAM ar zīmolu Universal joint. Viņi arī neražojot automātisko savienojumu caurulēm ar nelielu biezumu, kas ir saderīgs ar plastiskajām caurulēm, ko SG PAM izmanto Blutop ražojumu klāstā. Turklāt viņi apgalvo, ka neražo caurules, no iekšas pārklātas ar termoplastisku materiālu, ko SG PAM laiž tirgū ar tirdzniecības nosaukumu Ductan un izmanto Blutop ražojumu klāstā. Plastisko cauruļu lietotāji Savienībā apstiprināja šos apgalvojumus, kā arī to, ka neviens Indijas ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās, nevar piegādāt minētos ražojumus. Tādēļ Komisija izslēdza SG PAM caurules ar Universal joint, kā arī SG PAM Blutop ražojumu klāstu no cenas samazinājuma un kaitējuma starpības aprēķiniem. Šī izslēgšana attiecās uz mazāk nekā 10 % darījumu pēc apjoma. |
| --- | --- |

(85)

Abi ražotāji eksportētāji apgalvo, ka bija ievērojamas atšķirības starp ražojumiem, ko pārdeva sūdzības iesniedzējs, un tiem, ko pārdeva viņi paši, un tā varēja ietekmēt cenas salīdzinājuma taisnīgumu. Jo īpaši viņi apgalvo, ka neražo caurules ar dubultās kameras aiztura savienojumu, kuru tirgo SG PAM ar zīmolu Universal joint. Viņi arī neražojot automātisko savienojumu caurulēm ar nelielu biezumu, kas ir saderīgs ar plastiskajām caurulēm, ko SG PAM izmanto Blutop ražojumu klāstā. Turklāt viņi apgalvo, ka neražo caurules, no iekšas pārklātas ar termoplastisku materiālu, ko SG PAM laiž tirgū ar tirdzniecības nosaukumu Ductan un izmanto Blutop ražojumu klāstā. Plastisko cauruļu lietotāji Savienībā apstiprināja šos apgalvojumus, kā arī to, ka neviens Indijas ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās, nevar piegādāt minētos ražojumus. Tādēļ Komisija izslēdza SG PAM caurules ar Universal joint, kā arī SG PAM Blutop ražojumu klāstu no cenas samazinājuma un kaitējuma starpības aprēķiniem. Šī izslēgšana attiecās uz mazāk nekā 10 % darījumu pēc apjoma.

SG PAM

Universal joint

SG PAM

Blutop

SG PAM

Ductan

Blutop

SG PAM

Universal joint

SG PAM Blutop

| (86) | Pēc informācijas galīgās izpaušanas sūdzības iesniedzējs apgalvo, ka Universal joint izslēgts nepamatoti, jo ikvienam ražotājam eksportētājam esot tehnisks risinājums, kā aizstāt šā veida savienojumu. Komisija atgādina, ka daudzi lietotāji ir apstiprinājuši, ka ražotāji eksportētāji nespēj piegādāt dubultās kameras aiztura savienojumu. Katrā ziņā šajā izmeklēšanā savienojuma veids nebija būtisks elements, lai cenu salīdzināšanas vajadzībām nošķirtu dažādus ražojumu veidus. Tāpēc taisnīgu cenu salīdzinājumu nevarēja veikt, pamatojoties uz katru konkrēto veidu. Ņemot vērā, ka tikai neliels apjoms no ražojumiem ir aprīkots ar šo savienojumu, kā arī grūtības taisnīgi salīdzināt cenas un, kā norādīts 91. apsvērumā, ka vairākums ražojuma veidu tika izmantoti, lai aprēķinātu cenas samazinājumu un kaitējuma starpību, Komisija uzskata, ka dubultās kameras aiztura savienojumus ir pamatoti izslēgt no cenas samazinājuma aprēķiniem. |
| --- | --- |

(86)

Pēc informācijas galīgās izpaušanas sūdzības iesniedzējs apgalvo, ka Universal joint izslēgts nepamatoti, jo ikvienam ražotājam eksportētājam esot tehnisks risinājums, kā aizstāt šā veida savienojumu. Komisija atgādina, ka daudzi lietotāji ir apstiprinājuši, ka ražotāji eksportētāji nespēj piegādāt dubultās kameras aiztura savienojumu. Katrā ziņā šajā izmeklēšanā savienojuma veids nebija būtisks elements, lai cenu salīdzināšanas vajadzībām nošķirtu dažādus ražojumu veidus. Tāpēc taisnīgu cenu salīdzinājumu nevarēja veikt, pamatojoties uz katru konkrēto veidu. Ņemot vērā, ka tikai neliels apjoms no ražojumiem ir aprīkots ar šo savienojumu, kā arī grūtības taisnīgi salīdzināt cenas un, kā norādīts 91. apsvērumā, ka vairākums ražojuma veidu tika izmantoti, lai aprēķinātu cenas samazinājumu un kaitējuma starpību, Komisija uzskata, ka dubultās kameras aiztura savienojumus ir pamatoti izslēgt no cenas samazinājuma aprēķiniem.

Universal joint

| (87) | Jindal apgalvo arī, ka citas fizikālās atšķirības, cita starpā attiecībā uz ārējo pārklājumu un iekšējo oderējumu, ietekmējušas cenu salīdzināmību un tādēļ arī būtu jākoriģē/jāizslēdz. Tomēr šie apgalvojumi tiek noraidīti. Savienības ražošanas nozare un Indijas ražotāji eksportētāji ir paziņojuši to ražojuma veidu pārdošanas apjomus Savienībā, kuru fizikālās īpašības ir salīdzināmas, tādēļ, lai aprēķinātu cenu samazinājuma un kaitējuma starpību, tika veikts taisnīgs salīdzinājums attiecībā uz šīm citām iespējamajām atšķirībām. |
| --- | --- |

(87)

Jindal apgalvo arī, ka citas fizikālās atšķirības, cita starpā attiecībā uz ārējo pārklājumu un iekšējo oderējumu, ietekmējušas cenu salīdzināmību un tādēļ arī būtu jākoriģē/jāizslēdz. Tomēr šie apgalvojumi tiek noraidīti. Savienības ražošanas nozare un Indijas ražotāji eksportētāji ir paziņojuši to ražojuma veidu pārdošanas apjomus Savienībā, kuru fizikālās īpašības ir salīdzināmas, tādēļ, lai aprēķinātu cenu samazinājuma un kaitējuma starpību, tika veikts taisnīgs salīdzinājums attiecībā uz šīm citām iespējamajām atšķirībām.

Jindal

| (88) | Kā jau izklāstīts 43. apsvērumā, ražotāju eksportētāju eksporta cenas noteikšanā netika ņemtas vērā caurules ar atlokiem. Rezultātā cenas samazinājuma aprēķinos netika ņemti vērā arī Savienības ražošanas nozares tā paša ražojuma pārdošanas apjomi. Cauruļu ar atlokiem apjoms, kas tika pārdots Savienības tirgū, bija ļoti mazs (mazāks par 1 %). |
| --- | --- |

(88)

Kā jau izklāstīts 43. apsvērumā, ražotāju eksportētāju eksporta cenas noteikšanā netika ņemtas vērā caurules ar atlokiem. Rezultātā cenas samazinājuma aprēķinos netika ņemti vērā arī Savienības ražošanas nozares tā paša ražojuma pārdošanas apjomi. Cauruļu ar atlokiem apjoms, kas tika pārdots Savienības tirgū, bija ļoti mazs (mazāks par 1 %).

| (89) | Pēc informācijas galīgās izpaušanas Jindal apgalvo, ka Komisijas veiktās eksporta cenas korekcijas, proti, PVA korekcija un peļņas korekcija, ir pretrunā PTO tiesībām. Tas pats ražotājs eksportētājs apgalvo, ka šādi koriģētas eksporta cenas (kas dažkārt bija “0” vai pat negatīvas) nevar būt par pamatu, lai novērtētu, vai imports par dempinga cenām nodara kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Komisija tam nepiekrīt. Ievērojot Komisijas parasto praksi, arī Savienības ražotāju cenas tika koriģētas līdz EXW līmenim, atņemot cita starpā ar transportēšanu saistītos izdevumus. Tāpēc importētāju tālākpārdošanas cenu salīdzinājums ar Savienības EXW cenām nebūtu taisnīgs salīdzinājums. Turklāt vienīgais gadījums, kad ražotāja eksportētāja cena bija zemāka par “0”, pēc informācijas galīgās izpaušanas tika izslēgts no cenas samazinājuma aprēķina, un izslēgšanai bija nenozīmīga ietekme uz starpībām. |
| --- | --- |

(89)

Pēc informācijas galīgās izpaušanas Jindal apgalvo, ka Komisijas veiktās eksporta cenas korekcijas, proti, PVA korekcija un peļņas korekcija, ir pretrunā PTO tiesībām. Tas pats ražotājs eksportētājs apgalvo, ka šādi koriģētas eksporta cenas (kas dažkārt bija “0” vai pat negatīvas) nevar būt par pamatu, lai novērtētu, vai imports par dempinga cenām nodara kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Komisija tam nepiekrīt. Ievērojot Komisijas parasto praksi, arī Savienības ražotāju cenas tika koriģētas līdz EXW līmenim, atņemot cita starpā ar transportēšanu saistītos izdevumus. Tāpēc importētāju tālākpārdošanas cenu salīdzinājums ar Savienības EXW cenām nebūtu taisnīgs salīdzinājums. Turklāt vienīgais gadījums, kad ražotāja eksportētāja cena bija zemāka par “0”, pēc informācijas galīgās izpaušanas tika izslēgts no cenas samazinājuma aprēķina, un izslēgšanai bija nenozīmīga ietekme uz starpībām.

Jindal

EXW

EXW

| (90) | Pēc informācijas galīgās izpaušanas Jindal norāda, ka Komisija nav sniegusi informāciju par Savienības ražojumu un ražotāju eksportētāju ražojumu saderību attiecībā uz katru konkrēto ražojuma veidu (PCN) un ka tāpēc ražotājs nav spējis novērtēt, vai Komisija ir analizējusi cenu samazinājuma nozīmi saistībā ar ražojuma veidiem, kuriem nav konstatēts cenu samazinājums. |
| --- | --- |

(90)

Pēc informācijas galīgās izpaušanas Jindal norāda, ka Komisija nav sniegusi informāciju par Savienības ražojumu un ražotāju eksportētāju ražojumu saderību attiecībā uz katru konkrēto ražojuma veidu (PCN) un ka tāpēc ražotājs nav spējis novērtēt, vai Komisija ir analizējusi cenu samazinājuma nozīmi saistībā ar ražojuma veidiem, kuriem nav konstatēts cenu samazinājums.

Jindal

PCN

| (91) | Ražojumu saderība cenu samazinājuma aprēķinos abiem ražotājiem eksportētājiem attiecīgi bija 99 % un 95 %, un cenas samazinājums tika konstatēts 98 % un 91 % dažādu ražojuma veidu, ko pārdod Savienības tirgū. Ņemot vērā ļoti lielo ražojuma veidu daļu, kuri saistīti ar cenas samazinājumu, Komisija noraida apgalvojumu, ka cenu samazinājuma ietekme nav pietiekami analizēta. |
| --- | --- |

(91)

Ražojumu saderība cenu samazinājuma aprēķinos abiem ražotājiem eksportētājiem attiecīgi bija 99 % un 95 %, un cenas samazinājums tika konstatēts 98 % un 91 % dažādu ražojuma veidu, ko pārdod Savienības tirgū. Ņemot vērā ļoti lielo ražojuma veidu daļu, kuri saistīti ar cenas samazinājumu, Komisija noraida apgalvojumu, ka cenu samazinājuma ietekme nav pietiekami analizēta.

| (92) | Pēc informācijas izpaušanas Tata apgalvo, ka cenu samazinājums, kura pamatā ir Savienības ražošanas nozares ražošanas izmaksas, neesot piemērots rādītājs, pēc kura pārbaudīt kaitējumu, jo augsto fiksēto izmaksu un pārprodukcijas dēļ ražošanas izmaksas bijušas mākslīgi palielinātas. Kā norādīts tālāk, cenu samazinājums ir cenu savstarpējs salīdzinājums. Katrā ziņā cenu samazinājums ir tikai viens no vairākiem rādītājiem, kas tika pārbaudīti, lai noteiktu, vai Savienības ražošanas nozarei nodarīts būtisks kaitējums. |
| --- | --- |

(92)

Pēc informācijas izpaušanas Tata apgalvo, ka cenu samazinājums, kura pamatā ir Savienības ražošanas nozares ražošanas izmaksas, neesot piemērots rādītājs, pēc kura pārbaudīt kaitējumu, jo augsto fiksēto izmaksu un pārprodukcijas dēļ ražošanas izmaksas bijušas mākslīgi palielinātas. Kā norādīts tālāk, cenu samazinājums ir cenu savstarpējs salīdzinājums. Katrā ziņā cenu samazinājums ir tikai viens no vairākiem rādītājiem, kas tika pārbaudīti, lai noteiktu, vai Savienības ražošanas nozarei nodarīts būtisks kaitējums.

Tata

| (93) | Šāds cenu salīdzinājums tika veikts darījumiem pa ražojuma veidiem vienā un tajā pašā tirdzniecības līmenī, pēc rabatu un atlaižu atņemšanas vajadzības gadījumā veicot atbilstīgas korekcijas. Salīdzinājuma rezultāts tika izteikts procentos no Savienības ražotāju apgrozījuma izmeklēšanas periodā. Tas liecina, ka vidējā svērtā cenu samazinājuma starpība abiem ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, bija attiecīgi 30,9 % un 31,7 %. |
| --- | --- |

(93)

Šāds cenu salīdzinājums tika veikts darījumiem pa ražojuma veidiem vienā un tajā pašā tirdzniecības līmenī, pēc rabatu un atlaižu atņemšanas vajadzības gadījumā veicot atbilstīgas korekcijas. Salīdzinājuma rezultāts tika izteikts procentos no Savienības ražotāju apgrozījuma izmeklēšanas periodā. Tas liecina, ka vidējā svērtā cenu samazinājuma starpība abiem ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, bija attiecīgi 30,9 % un 31,7 %.

3.5.   Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis

Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis

3.5.1.   Vispārīgas piezīmes

Vispārīgas piezīmes

| (94) | Kā izklāstīts 71. apsvērumā, lai aizsargātu pamatotās prasības par konfidencialitāti, mikroekonomiskie un makroekonomiskie dati ir sniegti diapazonos un izteikti ar indeksiem. |
| --- | --- |

(94)

Kā izklāstīts 71. apsvērumā, lai aizsargātu pamatotās prasības par konfidencialitāti, mikroekonomiskie un makroekonomiskie dati ir sniegti diapazonos un izteikti ar indeksiem.

3.5.2.   Makroekonomiskie rādītāji

Makroekonomiskie rādītāji

3.5.2.1.   Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un tās izmantojums

| (95) | Kopējā ražošanas apjoma, ražošanas jaudas un jaudas izmantojuma dinamika Savienībā attiecīgajā periodā bija šāda:

  Savienības ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums | 2011 | 2012 | 2013 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ražošanas apjoms (tūkst. t) | 580–600 | 460–480 | 530–550 | 590–610 |
| Ražošanas apjoma indekss | 100 | 79 | 91 | 101 |
| Ražošanas jauda (tūkst. t) | 1 000 –1 100 | 1 000 –1 100 | 1 000 –1 100 | 1 000 –1 100 |
| Ražošanas jaudas indekss | 100 | 100 | 100 | 100 |
| Jaudas izmantojums (%) | 52–57 | 42–47 | 45–50 | 53–58 |
| Avots: atbildes uz anketas jautājumiem un sūdzībā ietvertā informācija. |

(95)

Kopējā ražošanas apjoma, ražošanas jaudas un jaudas izmantojuma dinamika Savienībā attiecīgajā periodā bija šāda:

Savienības ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums

Savienības ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums

2011

2012

2013

IP

Ražošanas apjoms (tūkst. t)

580–600

460–480

530–550

590–610

Ražošanas apjoma indekss

indekss

100

100

79

79

91

91

101

101

Ražošanas jauda (tūkst. t)

1 000 –1 100

1 000 –1 100

1 000 –1 100

1 000 –1 100

Ražošanas jaudas indekss

indekss

100

100

100

100

100

100

100

100

Jaudas izmantojums (%)

52–57

42–47

45–50

53–58

Avots: atbildes uz anketas jautājumiem un sūdzībā ietvertā informācija.

Avots:

| (96) | Savienības ražošanas nozares kopējais ražošanas apjoms izmeklēšanas periodā bija mazliet lielāks nekā 2011. gadā, lai gan Savienības pārdošanas apjoms izmeklēšanas periodā bija daudz mazāks (sk. nākamo tabulu). Ražošanas pieaugums 2013. gadā un IP laikā izraisīja eksporta pārdošanas apjomu palielinājumu (sk. 128. apsvērumu). |
| --- | --- |

(96)

Savienības ražošanas nozares kopējais ražošanas apjoms izmeklēšanas periodā bija mazliet lielāks nekā 2011. gadā, lai gan Savienības pārdošanas apjoms izmeklēšanas periodā bija daudz mazāks (sk. nākamo tabulu). Ražošanas pieaugums 2013. gadā un IP laikā izraisīja eksporta pārdošanas apjomu palielinājumu (sk. 128. apsvērumu).

| (97) | Ražošanas jauda visā attiecīgajā periodā saglabājās stabila. Ražošanas jaudas izmantojums attiecīgajā periodā nedaudz palielinājās vienlaicīgi ar ražošanas apjoma palielinājumu. Tomēr kopumā jaudas izmantojums saglabājās salīdzinoši zems (53–58 %). Plastisko cauruļu ražošanas nozarei ir raksturīgas salīdzinoši augstas fiksētās izmaksas. Zemais jaudas izmantojums apgrūtina fiksēto izmaksu segšanu, tādējādi, iespējams, ietekmējot Savienības ražošanas nozares rentabilitāti. |
| --- | --- |

(97)

Ražošanas jauda visā attiecīgajā periodā saglabājās stabila. Ražošanas jaudas izmantojums attiecīgajā periodā nedaudz palielinājās vienlaicīgi ar ražošanas apjoma palielinājumu. Tomēr kopumā jaudas izmantojums saglabājās salīdzinoši zems (53–58 %). Plastisko cauruļu ražošanas nozarei ir raksturīgas salīdzinoši augstas fiksētās izmaksas. Zemais jaudas izmantojums apgrūtina fiksēto izmaksu segšanu, tādējādi, iespējams, ietekmējot Savienības ražošanas nozares rentabilitāti.

3.5.2.2.   Pārdošanas apjoms un tirgus daļa

| (98) | Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma un tirgus daļas dinamika attiecīgajā periodā bija šāda:

  Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms un tirgus daļa | 2011 | 2012 | 2013 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pārdošanas apjoms (tūkst. t) | 430–470 | 370–410 | 340–380 | 380–420 |
| Pārdošanas apjoma indekss | 100 | 88 | 82 | 89 |
| Tirgus daļa (%) | 75–80 | 76–81 | 73–78 | 71–76 |
| Tirgus daļas indekss | 100 | 101 | 98 | 96 |
| Avots: atbildes uz anketas jautājumiem, sūdzībā ietvertā informācija un Eurostat. |

(98)

Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma un tirgus daļas dinamika attiecīgajā periodā bija šāda:

Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms un tirgus daļa

Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms un tirgus daļa

2011

2012

2013

IP

Pārdošanas apjoms (tūkst. t)

430–470

370–410

340–380

380–420

Pārdošanas apjoma indekss

indekss

100

100

88

88

82

82

89

89

Tirgus daļa (%)

75–80

76–81

73–78

71–76

Tirgus daļas indekss

indekss

100

100

101

101

98

98

96

96

Avots: atbildes uz anketas jautājumiem, sūdzībā ietvertā informācija un Eurostat.

Avots:

Eurostat

| (99) | Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms attiecīgajā periodā samazinājās par 11 % līdz 380 000–420 000 t izmeklēšanas periodā. Savienības ražošanas nozare zaudēja ievērojami lielāku pārdošanas apjomu nekā patēriņa samazinājuma apjoms, tāpēc tās tirgus daļa attiecīgajā periodā samazinājās par 4 %. |
| --- | --- |

(99)

Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms attiecīgajā periodā samazinājās par 11 % līdz 380 000–420 000 t izmeklēšanas periodā. Savienības ražošanas nozare zaudēja ievērojami lielāku pārdošanas apjomu nekā patēriņa samazinājuma apjoms, tāpēc tās tirgus daļa attiecīgajā periodā samazinājās par 4 %.

| (100) | ECL apgalvo, ka, pārdošanas apjoma samazināšanos izsakot tonnās, nav ņemts vērā, ka sūdzības iesniedzējs attiecīgajā periodā galvenokārt ievedis un pārdevis vieglākas caurules un caurulītes un ka tāpēc samazinājuma apjoms ir pārspīlēts. Šis apgalvojums nav pamatots ar attiecīgiem pierādījumiem, tāpēc tas tiek noraidīts. Tomēr, ņemot vērā iemeslus, kas izklāstīti 85. apsvērumā, Komisija no aprēķiniem par cenas samazinājumu un kaitējuma apmēru izslēdza vieglāku cauruļu klāstu – Blutop. |
| --- | --- |

(100)

ECL apgalvo, ka, pārdošanas apjoma samazināšanos izsakot tonnās, nav ņemts vērā, ka sūdzības iesniedzējs attiecīgajā periodā galvenokārt ievedis un pārdevis vieglākas caurules un caurulītes un ka tāpēc samazinājuma apjoms ir pārspīlēts. Šis apgalvojums nav pamatots ar attiecīgiem pierādījumiem, tāpēc tas tiek noraidīts. Tomēr, ņemot vērā iemeslus, kas izklāstīti 85. apsvērumā, Komisija no aprēķiniem par cenas samazinājumu un kaitējuma apmēru izslēdza vieglāku cauruļu klāstu – Blutop.

ECL

Blutop

3.5.2.3.   Izaugsme

| (101) | Kopējais attiecīgā ražojuma patēriņš Savienībā attiecīgajā periodā samazinājās par 7 %. Patēriņš krasi samazinājās 2012. gadā, proti, vairāk nekā par 13 %, saglabājās zems 2013. gadā un sāka atgūties izmeklēšanas periodā. Attiecīgā perioda sākumā Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms, imports no trešām valstīm, kā arī Indijas izcelsmes imports samazinājās atbilstoši patēriņam. Attiecīgā perioda beigās, lai gan patēriņš Savienībā sāka palielināties, Savienības ražošanas nozare pilnībā nevarēja izmantot šo atgūšanos, jo tās pārdošanas apjoms Savienībā un tirgus daļa bija samazinājušies, bet Indijas izcelsmes importa tirgus daļa pieauga. |
| --- | --- |

(101)

Kopējais attiecīgā ražojuma patēriņš Savienībā attiecīgajā periodā samazinājās par 7 %. Patēriņš krasi samazinājās 2012. gadā, proti, vairāk nekā par 13 %, saglabājās zems 2013. gadā un sāka atgūties izmeklēšanas periodā. Attiecīgā perioda sākumā Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms, imports no trešām valstīm, kā arī Indijas izcelsmes imports samazinājās atbilstoši patēriņam. Attiecīgā perioda beigās, lai gan patēriņš Savienībā sāka palielināties, Savienības ražošanas nozare pilnībā nevarēja izmantot šo atgūšanos, jo tās pārdošanas apjoms Savienībā un tirgus daļa bija samazinājušies, bet Indijas izcelsmes importa tirgus daļa pieauga.

3.5.2.4.   Nodarbinātība un ražīgums

| (102) | Nodarbinātības un ražīguma dinamika attiecīgajā periodā bija šāda:

  Darba ņēmēju skaits un ražīgums | 2011 | 2012 | 2013 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Darba ņēmēji | 2 400 –2 500 | 2 300 –2 400 | 2 300 –2 400 | 2 400 –2 500 |
| Darba ņēmēju indekss | 100 | 93 | 93 | 99 |
| Ražīgums uz vienu darba ņēmēju | 220–240 | 180–200 | 210–230 | 230–250 |
| Ražīguma indekss | 100 | 82 | 96 | 102 |
| Avots: atbildes uz anketas jautājumiem. |

(102)

Nodarbinātības un ražīguma dinamika attiecīgajā periodā bija šāda:

Darba ņēmēju skaits un ražīgums

Darba ņēmēju skaits un ražīgums

2011

2012

2013

IP

Darba ņēmēji

2 400 –2 500

2 300 –2 400

2 300 –2 400

2 400 –2 500

Darba ņēmēju indekss

indekss

100

93

93

99

Ražīgums uz vienu darba ņēmēju

220–240

180–200

210–230

230–250

Ražīguma indekss

indekss

100

82

96

102

Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.

Avots:

| (103) | Nodarbinātības un ražīguma līmenis izmeklēšanas periodā bija līdzīgs kā 2011. gadā. Tomēr faktu, ka nodarbinātība nesamazinājās, var saistīt galvenokārt ar 127. un 128. apsvērumā minēto ievērojamo pārdošanas apjoma palielinājumu ārpus Savienības, kas ļāva Savienības ražošanas nozarei atkal nolīgt darbiniekus. |
| --- | --- |

(103)

Nodarbinātības un ražīguma līmenis izmeklēšanas periodā bija līdzīgs kā 2011. gadā. Tomēr faktu, ka nodarbinātība nesamazinājās, var saistīt galvenokārt ar 127. un 128. apsvērumā minēto ievērojamo pārdošanas apjoma palielinājumu ārpus Savienības, kas ļāva Savienības ražošanas nozarei atkal nolīgt darbiniekus.

3.5.2.5.   Dempinga starpības lielums un atgūšanās no iepriekšējā dempinga

| (104) | Visas dempinga starpības pārsniedza de minimis līmeni. Ņemot vērā, ka importa apjomu par dempinga cenām no attiecīgās valsts un ar to saistīto ievērojamo cenu samazinājumu, faktisko dempinga starpību lieluma ietekme uz Savienības ražošanas nozari bija būtiska. |
| --- | --- |

(104)

Visas dempinga starpības pārsniedza de minimis līmeni. Ņemot vērā, ka importa apjomu par dempinga cenām no attiecīgās valsts un ar to saistīto ievērojamo cenu samazinājumu, faktisko dempinga starpību lieluma ietekme uz Savienības ražošanas nozari bija būtiska.

de minimis

| (105) | Šī ir pirmā antidempinga izmeklēšana, kas skar attiecīgo ražojumu. Tāpēc nebija pieejami dati, kas nepieciešami, lai novērtētu iespējamā iepriekšējā dempinga ietekmi. |
| --- | --- |

(105)

Šī ir pirmā antidempinga izmeklēšana, kas skar attiecīgo ražojumu. Tāpēc nebija pieejami dati, kas nepieciešami, lai novērtētu iespējamā iepriekšējā dempinga ietekmi.

3.5.3.   Mikroekonomiskie rādītāji

Mikroekonomiskie rādītāji

3.5.3.1.   Cenas un tās ietekmējošie faktori

| (106) | Savienības ražotāju, kas sadarbojās, vidējo vienības pārdošanas cenu nesaistītiem pircējiem Savienībā dinamika attiecīgajā periodā bija šāda:

  Pārdošanas cenas Savienībā | 2011 | 2012 | 2013 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vienības vidējās pārdošanas cena Savienībā (EUR/t) | 990–1 050 | 1 000 –1 060 | 1 020 –1 060 | 1 000 –1 060 |
| Indekss | 100 | 102 | 104 | 101 |
| Vienības ražošanas izmaksas (EUR/t) | 900–950 | 1 000 –1 050 | 900–950 | 850–900 |
| Indekss | 100 | 110 | 104 | 96 |
| Avots: atbildes uz anketas jautājumiem. |

(106)

Savienības ražotāju, kas sadarbojās, vidējo vienības pārdošanas cenu nesaistītiem pircējiem Savienībā dinamika attiecīgajā periodā bija šāda:

Pārdošanas cenas Savienībā

Pārdošanas cenas Savienībā

2011

2012

2013

IP

Vienības vidējās pārdošanas cena Savienībā (EUR/t)

990–1 050

1 000 –1 060

1 020 –1 060

1 000 –1 060

Indekss

Indekss

100

100

102

102

104

104

101

101

Vienības ražošanas izmaksas (EUR/t)

900–950

1 000 –1 050

900–950

850–900

Indekss

Indekss

100

100

110

110

104

104

96

96

Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.

Avots:

| (107) | 2012. un 2013. gadā vienības vidējā pārdošanas cena paaugstinājās, izmeklēšanas periodā pazeminājās par 3 % un atgriezās apmēram tajā pašā līmenī, kāds bija attiecīgā perioda sākumā. Ražošanas izmaksas palielinājās 2012. gadā, bet samazinājās 2013. gadā un izmeklēšanas periodā galvenokārt tāpēc, ka pazeminājās cena galvenajai izejvielai – dzelzsrūdai un metāllūžņiem. |
| --- | --- |

(107)

2012. un 2013. gadā vienības vidējā pārdošanas cena paaugstinājās, izmeklēšanas periodā pazeminājās par 3 % un atgriezās apmēram tajā pašā līmenī, kāds bija attiecīgā perioda sākumā. Ražošanas izmaksas palielinājās 2012. gadā, bet samazinājās 2013. gadā un izmeklēšanas periodā galvenokārt tāpēc, ka pazeminājās cena galvenajai izejvielai – dzelzsrūdai un metāllūžņiem.

| (108) | Jindal apgalvo, ka Savienības ražošanas nozares rentabilitātes samazināšanās neatbilst faktam, ka starpība starp Savienības ražošanas nozares vienības pārdošanas cenu un ražošanas izmaksām izmeklēšanas periodā palielinājās. Komisija nepiekrīt šim argumentam. Iepriekšējā tabulā norādītās ražošanas izmaksas rentabilitātes aprēķināšanā netika izmantotas. Ražošanas izmaksas tika noteiktas, ņemot vērā četru Savienības uzņēmumu, kas sadarbojās, attiecīgā ražojuma izgatavošanas un pārdošanas izmaksas, vispārējos un administratīvos (PVA) izdevumus. No otras puses, rentabilitāte tika aprēķināta, ņemot vērā visu Savienības uzņēmumu, kas sadarbojās, un tirdzniecības meitasuzņēmumu neto peļņu pirms nodokļu nomaksas no līdzīgā ražojuma pārdošanas nesaistītiem pircējiem Savienībā, kas izteikta procentos no šādas pārdošanas apgrozījuma, iekļaujot pārdoto preču izmaksas, PVA, pētniecības un izstrādes izmaksas, kā arī citas konkrētas izmaksas. Tāpēc rentabilitāti var noteikt citādi nekā vienības pārdošanas cenas un ražošanas izmaksas. |
| --- | --- |

(108)

Jindal apgalvo, ka Savienības ražošanas nozares rentabilitātes samazināšanās neatbilst faktam, ka starpība starp Savienības ražošanas nozares vienības pārdošanas cenu un ražošanas izmaksām izmeklēšanas periodā palielinājās. Komisija nepiekrīt šim argumentam. Iepriekšējā tabulā norādītās ražošanas izmaksas rentabilitātes aprēķināšanā netika izmantotas. Ražošanas izmaksas tika noteiktas, ņemot vērā četru Savienības uzņēmumu, kas sadarbojās, attiecīgā ražojuma izgatavošanas un pārdošanas izmaksas, vispārējos un administratīvos (PVA) izdevumus. No otras puses, rentabilitāte tika aprēķināta, ņemot vērā visu Savienības uzņēmumu, kas sadarbojās, un tirdzniecības meitasuzņēmumu neto peļņu pirms nodokļu nomaksas no līdzīgā ražojuma pārdošanas nesaistītiem pircējiem Savienībā, kas izteikta procentos no šādas pārdošanas apgrozījuma, iekļaujot pārdoto preču izmaksas, PVA, pētniecības un izstrādes izmaksas, kā arī citas konkrētas izmaksas. Tāpēc rentabilitāti var noteikt citādi nekā vienības pārdošanas cenas un ražošanas izmaksas.

Jindal

3.5.3.2.   Darbaspēka izmaksas

| (109) | Savienības ražotāju, kas sadarbojās, vidējo darbaspēka izmaksu dinamika attiecīgajā periodā bija šāda:

  Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu darba ņēmēju | 2011 | 2012 | 2013 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Darbaspēka izmaksas (1 000  EUR / darba ņēmējs / gads) | 56–58 | 56–58 | 58–60 | 58–60 |
| Indekss | 100 | 100 | 103 | 104 |
| Avots: atbildes uz anketas jautājumiem. |

(109)

Savienības ražotāju, kas sadarbojās, vidējo darbaspēka izmaksu dinamika attiecīgajā periodā bija šāda:

Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu darba ņēmēju

Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu darba ņēmēju

2011

2012

2013

IP

Darbaspēka izmaksas (1 000  EUR / darba ņēmējs / gads)

56–58

56–58

58–60

58–60

Indekss

Indekss

100

100

100

100

103

103

104

104

Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.

Avots:

| (110) | Attiecīgajā periodā vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu darba ņēmēju paaugstinājās par 4 %. Šis palielinājums bija mazāks nekā kopējais algu palielinājums Savienībā, par ko ziņoja Eurostat. |
| --- | --- |

(110)

Attiecīgajā periodā vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu darba ņēmēju paaugstinājās par 4 %. Šis palielinājums bija mazāks nekā kopējais algu palielinājums Savienībā, par ko ziņoja Eurostat.

Eurostat

| (111) | Jindal norāda, ka Komisija nav sniegusi Eurostat datus, kurus tā izmantojusi, lai pierādītu apgalvojumu, ka Savienības ražošanas nozares darbaspēka izmaksu palielinājums bijis mazāks nekā Savienības rūpniecības sektorā kopumā. Komisija precizē, ka saskaņā ar Eurostat datiem (10) darbaspēka izmaksu pieaugums gadā Eiropas Savienības rūpniecības sektorā kopumā no 2011. līdz 2014. gadam bija 6,9 % un gandrīz 5 % no 2011. līdz 2013. gadam. |
| --- | --- |

(111)

Jindal norāda, ka Komisija nav sniegusi Eurostat datus, kurus tā izmantojusi, lai pierādītu apgalvojumu, ka Savienības ražošanas nozares darbaspēka izmaksu palielinājums bijis mazāks nekā Savienības rūpniecības sektorā kopumā. Komisija precizē, ka saskaņā ar Eurostat datiem (10) darbaspēka izmaksu pieaugums gadā Eiropas Savienības rūpniecības sektorā kopumā no 2011. līdz 2014. gadam bija 6,9 % un gandrīz 5 % no 2011. līdz 2013. gadam.

Jindal

Eurostat

Eurostat

10

3.5.3.3.   Krājumi

| (112) | Savienības ražotāju, kas sadarbojās, krājumu līmeņa dinamika attiecīgajā periodā bija šāda:

  Krājumi | 2011 | 2012 | 2013 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Krājumi perioda beigās (tūkst. t) | 110–130 | 80–100 | 80–100 | 90–110 |
| Krājumi perioda beigās (indekss) | 100 | 74 | 73 | 82 |
| Krājumu perioda beigās attiecība pret ražošanas apjomu (%) | 20–22 | 20–22 | 16–18 | 16–18 |
| Avots: atbildes uz anketas jautājumiem. |

(112)

Savienības ražotāju, kas sadarbojās, krājumu līmeņa dinamika attiecīgajā periodā bija šāda:

Krājumi

Krājumi

2011

2012

2013

IP

Krājumi perioda beigās (tūkst. t)

110–130

80–100

80–100

90–110

Krājumi perioda beigās (indekss)

(indekss)

100

100

74

74

73

73

82

82

Krājumu perioda beigās attiecība pret ražošanas apjomu (%)

20–22

20–22

16–18

16–18

Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.

Avots:

| (113) | Krājumu līmenis perioda beigās attiecīgajā periodā samazinājās. Krājumu līmeņa samazinājumu galvenokārt izraisījušas tādas stingrākas prasības attiecībā uz apgrozāmo kapitālu, kuras piemēro Savienības ražošanas nozares vadība. |
| --- | --- |

(113)

Krājumu līmenis perioda beigās attiecīgajā periodā samazinājās. Krājumu līmeņa samazinājumu galvenokārt izraisījušas tādas stingrākas prasības attiecībā uz apgrozāmo kapitālu, kuras piemēro Savienības ražošanas nozares vadība.

3.5.3.4.   Rentabilitāte, naudas plūsma, investīcijas, ienākums no investīcijām un spēja piesaistīt kapitālu

| (114) | Savienības ražotāju, kas sadarbojās, rentabilitātes, naudas plūsmas, investīciju un ienākuma no investīcijām dinamika attiecīgajā periodā bija šāda:

  Rentabilitāte, naudas plūsma, investīcijas un ienākums no investīcijām | 2011 | 2012 | 2013 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nesaistītiem pircējiem Savienībā veikto pārdevumu rentabilitāte (% no pārdošanas apgrozījuma) | 2,5–3,0 | (–)5,5–(–)6,0 | (–)1,0–(–)1,5 | 1,5–2,0 |
| Naudas plūsma (milj. EUR) | 8–10 | 7–9 | 5–7 | 8–10 |
| Naudas plūsmas indekss | 100 | 92 | 67 | 101 |
| Investīcijas (milj. EUR) | 18–20 | 11–12 | 13–15 | 22–24 |
| Investīciju indekss | 100 | 60 | 67 | 120 |
| Ienākums no investīcijām (%) | 49 | (–)155 | (–)29 | 20 |
| Avots: atbildes uz anketas jautājumiem. |

(114)

Savienības ražotāju, kas sadarbojās, rentabilitātes, naudas plūsmas, investīciju un ienākuma no investīcijām dinamika attiecīgajā periodā bija šāda:

Rentabilitāte, naudas plūsma, investīcijas un ienākums no investīcijām

Rentabilitāte, naudas plūsma, investīcijas un ienākums no investīcijām

2011

2012

2013

IP

Nesaistītiem pircējiem Savienībā veikto pārdevumu rentabilitāte (% no pārdošanas apgrozījuma)

2,5–3,0

(–)5,5–(–)6,0

(–)1,0–(–)1,5

1,5–2,0

Naudas plūsma (milj. EUR)

8–10

7–9

5–7

8–10

Naudas plūsmas indekss

indekss

100

100

92

92

67

67

101

101

Investīcijas (milj. EUR)

18–20

11–12

13–15

22–24

Investīciju indekss

indekss

100

100

60

60

67

67

120

120

Ienākums no investīcijām (%)

49

(–)155

(–)29

20

Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.

Avots:

| (115) | Komisija noteica Savienības ražotāju, kas sadarbojās, rentabilitāti, neto peļņu pirms nodokļu nomaksas no līdzīgā ražojuma pārdošanas nesaistītiem pircējiem Savienībā izsakot procentos no šādas pārdošanas apgrozījuma. Savienības ražošanas nozares rentabilitāte samazinājās no 2,5–3,0 % 2011. gadā līdz 1,5–2,0 % izmeklēšanas periodā un bija negatīva 2012. un 2013. gadā. |
| --- | --- |

(115)

Komisija noteica Savienības ražotāju, kas sadarbojās, rentabilitāti, neto peļņu pirms nodokļu nomaksas no līdzīgā ražojuma pārdošanas nesaistītiem pircējiem Savienībā izsakot procentos no šādas pārdošanas apgrozījuma. Savienības ražošanas nozares rentabilitāte samazinājās no 2,5–3,0 % 2011. gadā līdz 1,5–2,0 % izmeklēšanas periodā un bija negatīva 2012. un 2013. gadā.

| (116) | Neto naudas plūsma ir Savienības ražotāju, kas sadarbojās, spēja pašiem finansēt savu darbību. Naudas plūsmas līmenis 2011. gadā un izmeklēšanas periodā bija līdzīgs. |
| --- | --- |

(116)

Neto naudas plūsma ir Savienības ražotāju, kas sadarbojās, spēja pašiem finansēt savu darbību. Naudas plūsmas līmenis 2011. gadā un izmeklēšanas periodā bija līdzīgs.

| (117) | Investīciju līmenis izmeklēšanas periodā bija augstāks nekā 2011. gadā. Tomēr 2012. un 2013. gadā investīciju summa bija daudz mazāka, un palielinājums izmeklēšanas periodā nekompensēja samazinājumu iepriekšējos gados. Investīciju līmeņa paaugstināšanos izmeklēšanas periodā lielā mērā var izskaidrot ar lielām vienreizējām investīcijām, ko veica viens Savienības ražotājs, kas sadarbojās, lai aizstātu būtiski svarīgu salūzušas iekārtas daļu. Ienākums no investīcijām ir peļņa procentos no investīciju uzskaites neto vērtības. Ienākums no investīcijām izmeklēšanas periodā bija ievērojami zemāks nekā 2011. gadā. |
| --- | --- |

(117)

Investīciju līmenis izmeklēšanas periodā bija augstāks nekā 2011. gadā. Tomēr 2012. un 2013. gadā investīciju summa bija daudz mazāka, un palielinājums izmeklēšanas periodā nekompensēja samazinājumu iepriekšējos gados. Investīciju līmeņa paaugstināšanos izmeklēšanas periodā lielā mērā var izskaidrot ar lielām vienreizējām investīcijām, ko veica viens Savienības ražotājs, kas sadarbojās, lai aizstātu būtiski svarīgu salūzušas iekārtas daļu. Ienākums no investīcijām ir peļņa procentos no investīciju uzskaites neto vērtības. Ienākums no investīcijām izmeklēšanas periodā bija ievērojami zemāks nekā 2011. gadā.

3.6.   Secinājums par kaitējumu

Secinājums par kaitējumu

| (118) | Savienības ražošanas nozare zaudēja 4 % no tirgus daļas sarūkošā tirgū, savukārt tās pārdošanas apjomi Savienības tirgū samazinājās vairāk nekā par 11 %. Jaudas izmantojums saglabājās mazs visā attiecīgajā periodā, lai gan tas nedaudz palielinājās, salīdzinot ar attiecīgā perioda sākumu, galvenokārt tāpēc, ka ievērojami palielinājās Savienības ražošanas nozares eksporta apjoms. Lai gan Savienības ražošanas nozare zināmā mērā atguvās no negatīvajiem rezultātiem 2012. un 2013. gadā, tās rentabilitāte attiecīgajā periodā kopumā samazinājās un izmeklēšanas perioda beigās bija tikai 1,5–2,0 %, daudz mazāka par mērķa peļņu, kas bija paredzēta 5 % apmērā (sk. pagaidu regulas 126. apsvērumu). |
| --- | --- |

(118)

Savienības ražošanas nozare zaudēja 4 % no tirgus daļas sarūkošā tirgū, savukārt tās pārdošanas apjomi Savienības tirgū samazinājās vairāk nekā par 11 %. Jaudas izmantojums saglabājās mazs visā attiecīgajā periodā, lai gan tas nedaudz palielinājās, salīdzinot ar attiecīgā perioda sākumu, galvenokārt tāpēc, ka ievērojami palielinājās Savienības ražošanas nozares eksporta apjoms. Lai gan Savienības ražošanas nozare zināmā mērā atguvās no negatīvajiem rezultātiem 2012. un 2013. gadā, tās rentabilitāte attiecīgajā periodā kopumā samazinājās un izmeklēšanas perioda beigās bija tikai 1,5–2,0 %, daudz mazāka par mērķa peļņu, kas bija paredzēta 5 % apmērā (sk. pagaidu regulas 126. apsvērumu).

| (119) | Tas, ka daži citi kaitējuma rādītāji, piemēram, ražošanas apjoms, jaudas izmantojums, rentabilitāte, naudas plūsma, investīcijas vai ienākums no investīcijām, saglabājās salīdzinoši stabili vai pat uzlabojās, nevar mainīt secinājumu, ka Savienības ražošanas nozarei nodarīts būtisks kaitējums, kā paskaidrots 122. apsvērumā. |
| --- | --- |

(119)

Tas, ka daži citi kaitējuma rādītāji, piemēram, ražošanas apjoms, jaudas izmantojums, rentabilitāte, naudas plūsma, investīcijas vai ienākums no investīcijām, saglabājās salīdzinoši stabili vai pat uzlabojās, nevar mainīt secinājumu, ka Savienības ražošanas nozarei nodarīts būtisks kaitējums, kā paskaidrots 122. apsvērumā.

| (120) | Ražotāji eksportētāji un Tata apgalvo – tas, ka vairāki rādītāji parāda pozitīvu/stabilu tendenci, nozīmē, ka Savienības ražošanas nozarei netika nodarīts kaitējums. Komisija noraida šo argumentu. Pirmkārt, pamatregulas 3. panta 5. punktā noteikts, ka konkrētās Savienības ražošanas nozares pārbaudē tiek ietverts visu to būtisko ekonomisko faktoru un rādītāju novērtējums, kas attiecas uz ražošanas nozares situāciju, un ka “neviens no šiem faktoriem nevar droši norādīt, kāds lēmums būtu jāpieņem”. Otrkārt, lai konstatētu būtisku kaitējumu, visiem būtiskajiem ekonomiskajiem faktoriem un rādītājiem nebūt nav jāuzrāda negatīva tendence. Turklāt dažu kaitējuma rādītāju stabila vai pat pozitīva tendence neizslēdz būtisku kaitējumu. Drīzāk šāds konstatējums jāpamato ar visu rādītāju vispārēju novērtējumu, ko pilnībā apstiprina arī Eiropas judikatūra (11). |
| --- | --- |

(120)

Ražotāji eksportētāji un Tata apgalvo – tas, ka vairāki rādītāji parāda pozitīvu/stabilu tendenci, nozīmē, ka Savienības ražošanas nozarei netika nodarīts kaitējums. Komisija noraida šo argumentu. Pirmkārt, pamatregulas 3. panta 5. punktā noteikts, ka konkrētās Savienības ražošanas nozares pārbaudē tiek ietverts visu to būtisko ekonomisko faktoru un rādītāju novērtējums, kas attiecas uz ražošanas nozares situāciju, un ka “neviens no šiem faktoriem nevar droši norādīt, kāds lēmums būtu jāpieņem”. Otrkārt, lai konstatētu būtisku kaitējumu, visiem būtiskajiem ekonomiskajiem faktoriem un rādītājiem nebūt nav jāuzrāda negatīva tendence. Turklāt dažu kaitējuma rādītāju stabila vai pat pozitīva tendence neizslēdz būtisku kaitējumu. Drīzāk šāds konstatējums jāpamato ar visu rādītāju vispārēju novērtējumu, ko pilnībā apstiprina arī Eiropas judikatūra (11).

Tata

11

| (121) | Zemā rentabilitāte apvienojumā ar pārdošanas apjoma un tirgus daļas zaudējumu Savienībā rada sarežģītu ekonomisko stāvokli Savienības ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(121)

Zemā rentabilitāte apvienojumā ar pārdošanas apjoma un tirgus daļas zaudējumu Savienībā rada sarežģītu ekonomisko stāvokli Savienības ražošanas nozarei.

| (122) | Pamatojoties uz visu būtisko kaitējuma rādītāju vispārēju analīzi un ņemot vērā Savienības ražošanas nozares sarežģīto ekonomisko un finansiālo stāvokli, tiek secināts, ka tai ir nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(122)

Pamatojoties uz visu būtisko kaitējuma rādītāju vispārēju analīzi un ņemot vērā Savienības ražošanas nozares sarežģīto ekonomisko un finansiālo stāvokli, tiek secināts, ka tai ir nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē.

4.   CĒLOŅSAKARĪBA

CĒLOŅSAKARĪBA

| (123) | Pēc informācijas pagaidu izpaušanas abi Indijas ražotāji eksportētāji un Tata apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozares situācija un Indijas imports neatbilst laikā un ka kaitējumu Savienības ražošanas nozarei nav izraisījis imports no Indijas. Proti, tie apgalvoja, ka izmeklēšanas periodā Savienības ražošanas nozare atguvusi rentablus rādītājus un palielinājusi savu pārdošanas apjomu, lai gan bijis liels Indijas importa apjoms. Tie apgalvoja arī, ka Komisija nav pienācīgi novērtējusi citus faktorus, jo īpaši finanšu krīzi un Savienības ražošanas nozares ražošanas jaudas pārpalikumu kā galveno kaitējuma cēloni. Arī pēc informācijas galīgās izpaušanas šie apgalvojumi tika lielā mēra atkārtoti. |
| --- | --- |

(123)

Pēc informācijas pagaidu izpaušanas abi Indijas ražotāji eksportētāji un Tata apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozares situācija un Indijas imports neatbilst laikā un ka kaitējumu Savienības ražošanas nozarei nav izraisījis imports no Indijas. Proti, tie apgalvoja, ka izmeklēšanas periodā Savienības ražošanas nozare atguvusi rentablus rādītājus un palielinājusi savu pārdošanas apjomu, lai gan bijis liels Indijas importa apjoms. Tie apgalvoja arī, ka Komisija nav pienācīgi novērtējusi citus faktorus, jo īpaši finanšu krīzi un Savienības ražošanas nozares ražošanas jaudas pārpalikumu kā galveno kaitējuma cēloni. Arī pēc informācijas galīgās izpaušanas šie apgalvojumi tika lielā mēra atkārtoti.

Tata

| (124) | Analizējot, vai imports par dempinga cenām nodarījis kaitējumu pamatregulas 3. panta 6. punkta nozīmē, īpaši jāizvērtē, vai imports par dempinga cenām bija saistīts ar ievērojamu cenu samazinājumu. Lai to noteiktu, vajadzīgs salīdzinājums ar līdzīga Savienības ražošanas nozares ražojuma cenu. Komisija analizēja, vai šāds imports ievērojami nospiedis cenas vai liedzis paaugstināt cenas, kas citādi būtu noticis. Komisija atgādina, ka lētā importa par dempinga cenām radīto ilgstošo spiedienu, kas neļāva Savienības ražošanas nozarei pielāgot savas pārdošanas cenas, var uzskatīt par cēloņsakarību pamatregulas nozīmē (12). |
| --- | --- |

(124)

Analizējot, vai imports par dempinga cenām nodarījis kaitējumu pamatregulas 3. panta 6. punkta nozīmē, īpaši jāizvērtē, vai imports par dempinga cenām bija saistīts ar ievērojamu cenu samazinājumu. Lai to noteiktu, vajadzīgs salīdzinājums ar līdzīga Savienības ražošanas nozares ražojuma cenu. Komisija analizēja, vai šāds imports ievērojami nospiedis cenas vai liedzis paaugstināt cenas, kas citādi būtu noticis. Komisija atgādina, ka lētā importa par dempinga cenām radīto ilgstošo spiedienu, kas neļāva Savienības ražošanas nozarei pielāgot savas pārdošanas cenas, var uzskatīt par cēloņsakarību pamatregulas nozīmē (12).

12

| (125) | Pagaidu regulas 102. apsvērumā Komisija ir atzinusi, ka ievērojamo patēriņa samazinājumu Savienībā 2011. un 2012. gadā izraisījusi pasaules finanšu krīze un publisko izdevumu samazinājums un šis patēriņa samazinājums attiecīgā perioda sākumā veicinājis minēto situāciju Savienības ražošanas nozarē. Tomēr no 2013. gada, kad Savienības patēriņa līmenis joprojām bija zems, līdz izmeklēšanas perioda beigām ievērojami palielinājās Indijas importa par dempinga cenām apjoms – par 16 %, salīdzinot ar 10 % kopējo palielinājumu visā attiecīgajā periodā. Tajā pašā laikā Indijas importa tirgus daļa attiecīgajā periodā palielinājās gandrīz par 18 % un no 2013. gada līdz izmeklēšanas perioda beigām – par 6 %. Tādus apstākļus nodrošināja ražojuma pārdošana par cenām, kas bija ievērojami zemākas nekā Savienības ražošanas nozares prasītās cenas. Izmeklēšanā tika konstatēts, ka izmeklēšanas periodā Indijas eksporta cenas, kas bija dempinga cenas, faktiski vairāk nekā par 30 % bija zemākas nekās Savienības cenas. |
| --- | --- |

(125)

Pagaidu regulas 102. apsvērumā Komisija ir atzinusi, ka ievērojamo patēriņa samazinājumu Savienībā 2011. un 2012. gadā izraisījusi pasaules finanšu krīze un publisko izdevumu samazinājums un šis patēriņa samazinājums attiecīgā perioda sākumā veicinājis minēto situāciju Savienības ražošanas nozarē. Tomēr no 2013. gada, kad Savienības patēriņa līmenis joprojām bija zems, līdz izmeklēšanas perioda beigām ievērojami palielinājās Indijas importa par dempinga cenām apjoms – par 16 %, salīdzinot ar 10 % kopējo palielinājumu visā attiecīgajā periodā. Tajā pašā laikā Indijas importa tirgus daļa attiecīgajā periodā palielinājās gandrīz par 18 % un no 2013. gada līdz izmeklēšanas perioda beigām – par 6 %. Tādus apstākļus nodrošināja ražojuma pārdošana par cenām, kas bija ievērojami zemākas nekā Savienības ražošanas nozares prasītās cenas. Izmeklēšanā tika konstatēts, ka izmeklēšanas periodā Indijas eksporta cenas, kas bija dempinga cenas, faktiski vairāk nekā par 30 % bija zemākas nekās Savienības cenas.

| (126) | Tāpēc, lai gan notika atgūšanās no pasaules finanšu krīzes un no 2013. gada Savienības patēriņa apjoms palielinājās, Savienības ražošanas nozare pilnībā nevarēja izmantot šīs priekšrocības. Lai gan Savienības ražošanas nozare no 2013. gada līdz izmeklēšanas perioda beigām palielināja pārdošanas apjomu, kopumā pārdošanas apjoms attiecīgajā periodā samazinājās par 10 %, salīdzinot ar importu no Indijas, kas tajā pašā laikā palielinājās par 10 %. Importa par dempinga cenām pieplūdums no Indijas par cenām, kas bija ievērojami zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas, liedza Savienības ražošanas nozarei palielināt savu pārdošanas apjomu Savienības tirgū līdz līmenim, kas varētu nodrošināt ilgtspējīgu peļņas līmeni. Lai saglabātu ražošanas apjomu, Savienības ražošanas nozare palielināja eksporta apjomu (sk. nākamo tabulu). Tādējādi izmeklēšanas periodā ir atbilstība laika ziņā starp importu par dempinga cenām, kuras bija ievērojami zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas (apmēram par 30 %) un ievērojami nospieda cenas Savienības tirgū, tādējādi savukārt liedzot paaugstināt cenas, kas citādi būtu noticis, un būtisko kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(126)

Tāpēc, lai gan notika atgūšanās no pasaules finanšu krīzes un no 2013. gada Savienības patēriņa apjoms palielinājās, Savienības ražošanas nozare pilnībā nevarēja izmantot šīs priekšrocības. Lai gan Savienības ražošanas nozare no 2013. gada līdz izmeklēšanas perioda beigām palielināja pārdošanas apjomu, kopumā pārdošanas apjoms attiecīgajā periodā samazinājās par 10 %, salīdzinot ar importu no Indijas, kas tajā pašā laikā palielinājās par 10 %. Importa par dempinga cenām pieplūdums no Indijas par cenām, kas bija ievērojami zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas, liedza Savienības ražošanas nozarei palielināt savu pārdošanas apjomu Savienības tirgū līdz līmenim, kas varētu nodrošināt ilgtspējīgu peļņas līmeni. Lai saglabātu ražošanas apjomu, Savienības ražošanas nozare palielināja eksporta apjomu (sk. nākamo tabulu). Tādējādi izmeklēšanas periodā ir atbilstība laika ziņā starp importu par dempinga cenām, kuras bija ievērojami zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas (apmēram par 30 %) un ievērojami nospieda cenas Savienības tirgū, tādējādi savukārt liedzot paaugstināt cenas, kas citādi būtu noticis, un būtisko kaitējumu Savienības ražošanas nozarei.

| (127) | Savienības ražotāju, kas sadarbojās, eksporta apjoma dinamika attiecīgajā periodā bija šāda:

  Savienības ražotāju, kas sadarbojās, eksporta rādītāji | 2011 | 2012 | 2013 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Eksporta apjoms (tūkst. t) | 120–140 | 100–120 | 150–170 | 160–180 |
| Eksporta apjoma indekss | 100 | 78 | 116 | 130 |
| Eksporta cena (EUR/t) | 1 000 –1 050 | 1 050 –1 100 | 1 000 –1 050 | 950–1 000 |
| Vidējās eksporta cenas indekss | 100 | 108 | 104 | 99 |
| Avots: atbildes uz anketas jautājumiem. |

(127)

Savienības ražotāju, kas sadarbojās, eksporta apjoma dinamika attiecīgajā periodā bija šāda:

Savienības ražotāju, kas sadarbojās, eksporta rādītāji

Savienības ražotāju, kas sadarbojās, eksporta rādītāji

2011

2012

2013

IP

Eksporta apjoms (tūkst. t)

120–140

100–120

150–170

160–180

Eksporta apjoma indekss

indekss

100

100

78

78

116

116

130

130

Eksporta cena (EUR/t)

1 000 –1 050

1 050 –1 100

1 000 –1 050

950–1 000

Vidējās eksporta cenas indekss

indekss

100

100

108

108

104

104

99

99

Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.

Avots:

| (128) | Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms ārpus Savienības attiecīgajā periodā ievērojami palielinājās, proti, par 30 %, savukārt vidējā pārdošanas cena saglabājās salīdzinoši stabila. Tāpēc pārdošanas apjoms ārpus Savienības faktiski ir faktors, kas mazina kaitējumu. Ja pārdošanas apjoms ārpus Savienības nebūtu palielinājies, tad Savienības ražošanas nozarei nodarītais kaitējums būtu bijis vēl lielāks. |
| --- | --- |

(128)

Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms ārpus Savienības attiecīgajā periodā ievērojami palielinājās, proti, par 30 %, savukārt vidējā pārdošanas cena saglabājās salīdzinoši stabila. Tāpēc pārdošanas apjoms ārpus Savienības faktiski ir faktors, kas mazina kaitējumu. Ja pārdošanas apjoms ārpus Savienības nebūtu palielinājies, tad Savienības ražošanas nozarei nodarītais kaitējums būtu bijis vēl lielāks.

| (129) | Jindal norāda, ka Savienības ražošanas nozares eksporta pārdošanas cenas bijušas zemākas par Savienības pārdošanas cenām, tāpēc tās nav varējušas mazināt kaitējumu. Pārdošanas apjoma palielināšanās ārpus Savienības nodrošināja Savienības ražošanas nozarei iespēju saglabāt augstāku ražošanas apjoma līmeni, saglabāt nodarbinātības līmeni un palielināt jaudas izmantojumu, tādējādi uzlabojot fiksēto izmaksu absorbēšanu. To, ka vidējās eksporta cenas par vienību bija nedaudz zemākas (5 % diapazonā) par pārdošanas cenām Savienībā, varējuši izraisīt daudzi dažādi faktori, piemēram, mazāk sarežģītu veidu ražojumu pārdošana, lielāki diametri, lielāka apjoma pārdošanas darījumi u. c., tāpēc cenas ārpus Savienības varējušas būt zemākas nekā pārdošanas izmaksas Eiropas Savienībā. |
| --- | --- |

(129)

Jindal norāda, ka Savienības ražošanas nozares eksporta pārdošanas cenas bijušas zemākas par Savienības pārdošanas cenām, tāpēc tās nav varējušas mazināt kaitējumu. Pārdošanas apjoma palielināšanās ārpus Savienības nodrošināja Savienības ražošanas nozarei iespēju saglabāt augstāku ražošanas apjoma līmeni, saglabāt nodarbinātības līmeni un palielināt jaudas izmantojumu, tādējādi uzlabojot fiksēto izmaksu absorbēšanu. To, ka vidējās eksporta cenas par vienību bija nedaudz zemākas (5 % diapazonā) par pārdošanas cenām Savienībā, varējuši izraisīt daudzi dažādi faktori, piemēram, mazāk sarežģītu veidu ražojumu pārdošana, lielāki diametri, lielāka apjoma pārdošanas darījumi u. c., tāpēc cenas ārpus Savienības varējušas būt zemākas nekā pārdošanas izmaksas Eiropas Savienībā.

Jindal

| (130) | Ražotāji eksportētāji apgalvo arī, ka nozare pati sev nodarījusi kaitējumu, jo sūdzības iesniedzējs aizvien lielāku uzmanību pievērsis ražošanai Ķīnā un liela daļa no viņa pārdošanas apjoma valstīs, kas nav ES dalībvalstis, ir Ķīnas ražojumi, tādēļ cita starpā bijis zems jaudas izmantojums. Komisija nepieņem šo argumentu. Kā jau norādīts šajā regulā, Savienības ražošanas nozares eksporta pārdošanas apjoms ievērojami palielinājās, proti, par 30 %, tādējādi novēršot ražošanas apjoma samazināšanos un vairāku citu kaitējuma rādītāju pasliktināšanos. |
| --- | --- |

(130)

Ražotāji eksportētāji apgalvo arī, ka nozare pati sev nodarījusi kaitējumu, jo sūdzības iesniedzējs aizvien lielāku uzmanību pievērsis ražošanai Ķīnā un liela daļa no viņa pārdošanas apjoma valstīs, kas nav ES dalībvalstis, ir Ķīnas ražojumi, tādēļ cita starpā bijis zems jaudas izmantojums. Komisija nepieņem šo argumentu. Kā jau norādīts šajā regulā, Savienības ražošanas nozares eksporta pārdošanas apjoms ievērojami palielinājās, proti, par 30 %, tādējādi novēršot ražošanas apjoma samazināšanos un vairāku citu kaitējuma rādītāju pasliktināšanos.

| (131) | Ražotāji eksportētāji un Tata apgalvo, ka kaitējuma cēlonis ir strukturāls jaudas pārpalikums. Tomēr tas, ka attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozarē bija zems jaudas izmantojums, nebūt nenozīmē, ka nozarei bija strukturāls jaudas pārpalikums un/vai tik milzīga neefektivitāte, kas varētu pamatot kaitējumu neradošas cenas korekciju uz leju. Tiek atgādināts, ka, lai gan 2011. gadā bija zems jaudas izmantojums, kas pat bija zemāks par izmeklēšanas periodā konstatēto līmeni, Savienības ražošanas nozarei bija augstāka rentabilitāte. Tāpēc arī šis apgalvojums tiek noraidīts. |
| --- | --- |

(131)

Ražotāji eksportētāji un Tata apgalvo, ka kaitējuma cēlonis ir strukturāls jaudas pārpalikums. Tomēr tas, ka attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozarē bija zems jaudas izmantojums, nebūt nenozīmē, ka nozarei bija strukturāls jaudas pārpalikums un/vai tik milzīga neefektivitāte, kas varētu pamatot kaitējumu neradošas cenas korekciju uz leju. Tiek atgādināts, ka, lai gan 2011. gadā bija zems jaudas izmantojums, kas pat bija zemāks par izmeklēšanas periodā konstatēto līmeni, Savienības ražošanas nozarei bija augstāka rentabilitāte. Tāpēc arī šis apgalvojums tiek noraidīts.

Tata

| (132) | Jindal apgalvo, ka Savienības ražošanas nozares PVA izmaksas attiecīgajā periodā dubultojušās un šis faktors radījis kaitējumu, kas izjauc cēloņsakarību. Tomēr, tā kā tika konstatēts, ka PVA izmaksas attiecīgajā periodā palielinājušās pavisam nedaudz, šis apgalvojums tiek noraidīts. |
| --- | --- |

(132)

Jindal apgalvo, ka Savienības ražošanas nozares PVA izmaksas attiecīgajā periodā dubultojušās un šis faktors radījis kaitējumu, kas izjauc cēloņsakarību. Tomēr, tā kā tika konstatēts, ka PVA izmaksas attiecīgajā periodā palielinājušās pavisam nedaudz, šis apgalvojums tiek noraidīts.

Jindal

| (133) | Ražotājs eksportētājs un Tata apgalvo, ka investīciju apjoma palielināšanās skaidri norāda, ka situācija ir uzlabojusies un ka pieaugošais importa apjoms no Indijas nerada kaitējumu. Komisija tam nepiekrīt. Pirmkārt, lai gan investīciju apjoms palielinājās (EUR 22–24 miljoni), tas bija salīdzinoši neliels attiecībā pret Savienības ražošanas nozares kopējo pārdošanas apjomu, kas pārsniedza 400 miljonus euro. Turklāt, kā norādīts 117. apsvērumā, vienam Savienības ražotājam salūza liels šķidrās dzelzs maisītājs. Maisītāja aizstāšanai izmeklēšanas periodā bija vajadzīgi lieli izdevumi pamatlīdzekļu iegādei. |
| --- | --- |

(133)

Ražotājs eksportētājs un Tata apgalvo, ka investīciju apjoma palielināšanās skaidri norāda, ka situācija ir uzlabojusies un ka pieaugošais importa apjoms no Indijas nerada kaitējumu. Komisija tam nepiekrīt. Pirmkārt, lai gan investīciju apjoms palielinājās (EUR 22–24 miljoni), tas bija salīdzinoši neliels attiecībā pret Savienības ražošanas nozares kopējo pārdošanas apjomu, kas pārsniedza 400 miljonus euro. Turklāt, kā norādīts 117. apsvērumā, vienam Savienības ražotājam salūza liels šķidrās dzelzs maisītājs. Maisītāja aizstāšanai izmeklēšanas periodā bija vajadzīgi lieli izdevumi pamatlīdzekļu iegādei.

Tata

| (134) | ECL uzskata, ka Savienības ražošanas nozares rentabilitātes samazināšanos izraisījusi maisītāja salūšana. Jānorāda, ka pagaidu posmā tika veikti vairāki aprēķini, lai nodalītu maisītāja salūšanas ietekmi uz rentabilitāti, tāpēc šis apgalvojums tiek noraidīts. |
| --- | --- |

(134)

ECL uzskata, ka Savienības ražošanas nozares rentabilitātes samazināšanos izraisījusi maisītāja salūšana. Jānorāda, ka pagaidu posmā tika veikti vairāki aprēķini, lai nodalītu maisītāja salūšanas ietekmi uz rentabilitāti, tāpēc šis apgalvojums tiek noraidīts.

ECL

| (135) | Jindal apgalvo arī, ka starpības palielināšanās starp vienības pārdošanas cenu un ražošanas izmaksām izmeklēšanas periodā norāda, ka starp importu par dempinga cenām un kaitējumu nav cēloņsakarības. Kā jau skaidrots 108. apsvērumā, vienības pārdošanas cenas un vienības ražošanas izmaksu noteikšanai neizmanto vienu un to pašu bāzi, un tāpēc starp šiem abiem rādītājiem nav tiešas saiknes. Katrā ziņā ar to vien, ka izmeklēšanas periodā cenas palielinājās virs ražošanas izmaksām, nepietiek, lai atjaunotu Savienības ražošanas nozares mērķa rentabilitāti. |
| --- | --- |

(135)

Jindal apgalvo arī, ka starpības palielināšanās starp vienības pārdošanas cenu un ražošanas izmaksām izmeklēšanas periodā norāda, ka starp importu par dempinga cenām un kaitējumu nav cēloņsakarības. Kā jau skaidrots 108. apsvērumā, vienības pārdošanas cenas un vienības ražošanas izmaksu noteikšanai neizmanto vienu un to pašu bāzi, un tāpēc starp šiem abiem rādītājiem nav tiešas saiknes. Katrā ziņā ar to vien, ka izmeklēšanas periodā cenas palielinājās virs ražošanas izmaksām, nepietiek, lai atjaunotu Savienības ražošanas nozares mērķa rentabilitāti.

Jindal

| (136) | Tas pats ražotājs eksportētājs uzskatīja – ņemot vērā, ka importa cenu līmenis 2011. gadā un izmeklēšanas periodā bija līdzīgs (pamatojoties uz Comext datiem), var secināt, ka starp cenu samazinājumu / ievērojami zemākām cenām un Savienības ražošanas nozares labajiem rādītājiem 2011. gadā ir atbilstība laika ziņā. Šī hipotēze ir balstīta uz premisām, kurām Komisija nepiekrīt. Situācija Savienības ražošanas nozarē 2011. gadā nebija laba, jo tās rentabilitāte nesasniedza 5 % mērķa peļņu. |
| --- | --- |

(136)

Tas pats ražotājs eksportētājs uzskatīja – ņemot vērā, ka importa cenu līmenis 2011. gadā un izmeklēšanas periodā bija līdzīgs (pamatojoties uz Comext datiem), var secināt, ka starp cenu samazinājumu / ievērojami zemākām cenām un Savienības ražošanas nozares labajiem rādītājiem 2011. gadā ir atbilstība laika ziņā. Šī hipotēze ir balstīta uz premisām, kurām Komisija nepiekrīt. Situācija Savienības ražošanas nozarē 2011. gadā nebija laba, jo tās rentabilitāte nesasniedza 5 % mērķa peļņu.

Comext

| (137) | Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms būtu palielinājies, jaudas izmantojums būtu uzlabojies un peļņa būtu turpinājusi pieaugt, ja vien imports no Indijas nenotiktu par dempinga cenām, kuras bija ievērojami zemākas par Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenām un veicināja cenu ievērojamu nospiešanu vai liedza paaugstināt cenas, kas citādi būtu noticis. Tāpēc Komisija secina – būtisko kaitējumu Savienības ražošanas nozarei izraisījis imports par dempinga cenām no Indijas, kurš liedza paaugstināt cenas, kas atkal nodrošinātu Savienības ražošanas nozarei ilgtspējīgu rentabilitāti. Kā jau skaidrots iepriekšējos apsvērumos, šo cēloņsakarību neizjauc citi faktori, piemēram, finanšu krīzes, Savienības pārdošana eksportam, jaudas izmantojums u. c. |
| --- | --- |

(137)

Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms būtu palielinājies, jaudas izmantojums būtu uzlabojies un peļņa būtu turpinājusi pieaugt, ja vien imports no Indijas nenotiktu par dempinga cenām, kuras bija ievērojami zemākas par Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenām un veicināja cenu ievērojamu nospiešanu vai liedza paaugstināt cenas, kas citādi būtu noticis. Tāpēc Komisija secina – būtisko kaitējumu Savienības ražošanas nozarei izraisījis imports par dempinga cenām no Indijas, kurš liedza paaugstināt cenas, kas atkal nodrošinātu Savienības ražošanas nozarei ilgtspējīgu rentabilitāti. Kā jau skaidrots iepriekšējos apsvērumos, šo cēloņsakarību neizjauc citi faktori, piemēram, finanšu krīzes, Savienības pārdošana eksportam, jaudas izmantojums u. c.

| (138) | Par cēloņsakarību nav saņemtas citas piezīmes, tāpēc ar šo apstiprina pagaidu regulas 109. apsvēruma konstatējumus. |
| --- | --- |

(138)

Par cēloņsakarību nav saņemtas citas piezīmes, tāpēc ar šo apstiprina pagaidu regulas 109. apsvēruma konstatējumus.

5.   SAVIENĪBAS INTERESES

SAVIENĪBAS INTERESES

| (139) | Abi ražotāji eksportētāji apgalvo – Savienības interesēs nebūtu noteikt antidempinga pasākumus pret Indiju, ņemot vērā sūdzības iesniedzēja dominējošo stāvokli Savienības tirgū, kā arī ņemot vērā to, ka tad, ja pret Indiju tiktu noteikti pasākumi, sūdzības iesniedzējs, kurš attiecīgo ražojumu ražo Ķīnā, varētu to vienkārši importēt Savienībā un saglabāt dominējošo stāvokli. |
| --- | --- |

(139)

Abi ražotāji eksportētāji apgalvo – Savienības interesēs nebūtu noteikt antidempinga pasākumus pret Indiju, ņemot vērā sūdzības iesniedzēja dominējošo stāvokli Savienības tirgū, kā arī ņemot vērā to, ka tad, ja pret Indiju tiktu noteikti pasākumi, sūdzības iesniedzējs, kurš attiecīgo ražojumu ražo Ķīnā, varētu to vienkārši importēt Savienībā un saglabāt dominējošo stāvokli.

| (140) | Izmeklēšana liecina, ka importa apjoms Savienībā no ražotnēm Ķīnā, kas saistītas ar sūdzības iesniedzēju, izmeklēšanas periodā bijis nenozīmīgs. Tāpat arī nekas neliecina, ka sūdzības iesniedzējs izmantotu šīs Ķīnas ražotnes nākotnē, lai pasākumu noteikšanas gadījumā aizstātu importu no Indijas. |
| --- | --- |

(140)

Izmeklēšana liecina, ka importa apjoms Savienībā no ražotnēm Ķīnā, kas saistītas ar sūdzības iesniedzēju, izmeklēšanas periodā bijis nenozīmīgs. Tāpat arī nekas neliecina, ka sūdzības iesniedzējs izmantotu šīs Ķīnas ražotnes nākotnē, lai pasākumu noteikšanas gadījumā aizstātu importu no Indijas.

| (141) | Turklāt, kā norādīts pagaidu regulā, Komisija nosūtīja papildu informācijas pieprasījumu, lai padziļināti analizētu šo pasākumu iespējamo ietekmi uz konkurenci. Komisija saņēma aptuveni 50 atbildes, galvenokārt no attiecīgā ražojuma ES izplatītājiem, būvuzņēmumiem un vairākiem ūdensapgādes uzņēmumiem, kuru identitāti var noskaidrot pieejamajā dokumentācijā. |
| --- | --- |

(141)

Turklāt, kā norādīts pagaidu regulā, Komisija nosūtīja papildu informācijas pieprasījumu, lai padziļināti analizētu šo pasākumu iespējamo ietekmi uz konkurenci. Komisija saņēma aptuveni 50 atbildes, galvenokārt no attiecīgā ražojuma ES izplatītājiem, būvuzņēmumiem un vairākiem ūdensapgādes uzņēmumiem, kuru identitāti var noskaidrot pieejamajā dokumentācijā.

| (142) | Gandrīz visi lietotāji, kas atbildēja uz papildu informācijas pieprasījumu, raizējās par sūdzības iesniedzēja ļoti lielo tirgus daļu un pauda bažas par to, ka pēc maksājumu noteikšanas tā galvenie konkurenti, t. i., Indijas uzņēmumi, būs spiesti atstāt Savienības tirgu, atstājot sūdzības iesniedzējam iespēju būt par dominējošo tirgus dalībnieku. Daži izplatītāji arī apgalvoja – kopš tie sadarbojas ar ražotājiem eksportētājiem, SG PAM ar viņiem nav vēlējusies sadarboties vai piedāvājusi neizdevīgākus nosacījumus. Viens lietotājs iesniedza divus cenu piedāvājumus, pēc paša domām pierādot, ka SG PAM 2015. gada decembrī ir paaugstinājusi cenas apmēram par 25 %. Daži lietotāji arī apgalvo, ka SG PAM ir izmantojusi savu spēcīgo stāvokli, lai konkursos negodīgi panāktu saviem ražojumiem labvēlīgu iznākumu. |
| --- | --- |

(142)

Gandrīz visi lietotāji, kas atbildēja uz papildu informācijas pieprasījumu, raizējās par sūdzības iesniedzēja ļoti lielo tirgus daļu un pauda bažas par to, ka pēc maksājumu noteikšanas tā galvenie konkurenti, t. i., Indijas uzņēmumi, būs spiesti atstāt Savienības tirgu, atstājot sūdzības iesniedzējam iespēju būt par dominējošo tirgus dalībnieku. Daži izplatītāji arī apgalvoja – kopš tie sadarbojas ar ražotājiem eksportētājiem, SG PAM ar viņiem nav vēlējusies sadarboties vai piedāvājusi neizdevīgākus nosacījumus. Viens lietotājs iesniedza divus cenu piedāvājumus, pēc paša domām pierādot, ka SG PAM 2015. gada decembrī ir paaugstinājusi cenas apmēram par 25 %. Daži lietotāji arī apgalvo, ka SG PAM ir izmantojusi savu spēcīgo stāvokli, lai konkursos negodīgi panāktu saviem ražojumiem labvēlīgu iznākumu.

SG PAM

SG PAM

SG PAM

| (143) | Lai gan ES konkurences noteikumi uzņēmumam, kuram ir ievērojama tirgus daļa, tik tiešām nosaka stingrākus rīcības standartus, tikai konkurences iestādes pieņem galīgo lēmumu, nosakot, vai uzņēmumam ir dominējošs stāvoklis un vai tas tiek ļaunprātīgi izmantots. Konkurences iestādes vispirms izvērtē attiecīgo ražojumu un ģeogrāfisko tirgu. Piemēram, attiecībā uz notekūdeņiem paredzētajām HDPE un MDPE caurulēm nav izslēgts, ka tās konkurē ar plastiskā čuguna caurulēm un tērauda caurulēm, tomēr galu galā ražojuma tirgus definīcija palikusi atvērta (13). Šajā lietā Komisija nevarēja definēt attiecīgo ražojumu un ģeogrāfisko tirgu, jo tai nebija iesniegta oficiāla sūdzība par konkurenci. |
| --- | --- |

(143)

Lai gan ES konkurences noteikumi uzņēmumam, kuram ir ievērojama tirgus daļa, tik tiešām nosaka stingrākus rīcības standartus, tikai konkurences iestādes pieņem galīgo lēmumu, nosakot, vai uzņēmumam ir dominējošs stāvoklis un vai tas tiek ļaunprātīgi izmantots. Konkurences iestādes vispirms izvērtē attiecīgo ražojumu un ģeogrāfisko tirgu. Piemēram, attiecībā uz notekūdeņiem paredzētajām HDPE un MDPE caurulēm nav izslēgts, ka tās konkurē ar plastiskā čuguna caurulēm un tērauda caurulēm, tomēr galu galā ražojuma tirgus definīcija palikusi atvērta (13). Šajā lietā Komisija nevarēja definēt attiecīgo ražojumu un ģeogrāfisko tirgu, jo tai nebija iesniegta oficiāla sūdzība par konkurenci.

HDPE

MDPE

13

| (144) | Ekskluzīvi izplatīšanas nolīgumi, kas piedāvā izdevīgākus nosacījumus vai pat stingrākus preču izplatīšanas vertikālos ierobežojumus, paši par sevi nav nelikumīgi (14), un tikai konkurences iestāde veic novērtējumu, vai šādi ierobežojumi ir vērsti pret konkurenci vai pat ir ļaunprātīgi. Attiecībā uz cenu piedāvājumiem, kas norādot, ka SG PAM paaugstinājusi cenas, Komisija uzskata, ka, padziļināti neizmeklējot konkrētos piedāvājumus un attiecīgos apstākļus, tie ir grūti salīdzināmi. Turklāt Komisija saņēma tikai vienu pierādījumu par iespējamo cenu pieaugumu, kas pats par sevi nevar pierādīt, ka šāda prakse bijusi plaši izplatīta. |
| --- | --- |

(144)

Ekskluzīvi izplatīšanas nolīgumi, kas piedāvā izdevīgākus nosacījumus vai pat stingrākus preču izplatīšanas vertikālos ierobežojumus, paši par sevi nav nelikumīgi (14), un tikai konkurences iestāde veic novērtējumu, vai šādi ierobežojumi ir vērsti pret konkurenci vai pat ir ļaunprātīgi. Attiecībā uz cenu piedāvājumiem, kas norādot, ka SG PAM paaugstinājusi cenas, Komisija uzskata, ka, padziļināti neizmeklējot konkrētos piedāvājumus un attiecīgos apstākļus, tie ir grūti salīdzināmi. Turklāt Komisija saņēma tikai vienu pierādījumu par iespējamo cenu pieaugumu, kas pats par sevi nevar pierādīt, ka šāda prakse bijusi plaši izplatīta.

14

SG PAM

| (145) | Antidempinga procedūrās Komisija pārbauda konkurences problēmas, lai, izvērtējot visus apstākļus, noteiktu, vai antidempinga pasākumu noteikšana patiešām būtu pret Savienības interesēm. Šādā analīzē nevar ietvert konkurences novērtējumu stingri juridiskā nozīmē, šādu novērtējumu var veikt tikai kompetentā konkurences iestāde. Katrā ziņā netika iesniegti uzticami pierādījumi, kas, neņemot vērā to, ka sūdzības iesniedzēja stāvoklis tirgū jau bija dominējošs, norādītu, ka antidempinga pasākumu noteikšanas gadījumā viņa rīcība tiktu vērsta pret konkurenci. Konkurences iestāde nav sniegusi lēmumu, kur būtu konstatēts, ka sūdzības iesniedzēja rīcība saistībā ar attiecīgo ražojumu ir vērsta pret konkurenci. Nav sniegts nolēmums, kur būtu konstatēts, ka sūdzības iesniedzējs negodīgi ietekmē konkursu iznākumu. |
| --- | --- |

(145)

Antidempinga procedūrās Komisija pārbauda konkurences problēmas, lai, izvērtējot visus apstākļus, noteiktu, vai antidempinga pasākumu noteikšana patiešām būtu pret Savienības interesēm. Šādā analīzē nevar ietvert konkurences novērtējumu stingri juridiskā nozīmē, šādu novērtējumu var veikt tikai kompetentā konkurences iestāde. Katrā ziņā netika iesniegti uzticami pierādījumi, kas, neņemot vērā to, ka sūdzības iesniedzēja stāvoklis tirgū jau bija dominējošs, norādītu, ka antidempinga pasākumu noteikšanas gadījumā viņa rīcība tiktu vērsta pret konkurenci. Konkurences iestāde nav sniegusi lēmumu, kur būtu konstatēts, ka sūdzības iesniedzēja rīcība saistībā ar attiecīgo ražojumu ir vērsta pret konkurenci. Nav sniegts nolēmums, kur būtu konstatēts, ka sūdzības iesniedzējs negodīgi ietekmē konkursu iznākumu.

| (146) | Tiek atgādināts, ka antidempinga pasākumi tiek noteikti nevis ar mērķi piespiest ražotājus eksportētājus atstāt tirgu, bet gan atjaunot vienlīdzīgus konkurences apstākļus Savienības ražotāju un trešo valstu ražotāju godīgai konkurencei. Tāpēc saskaņā ar Savienības noteikumiem maksājumi tiks noteikti tādā līmenī, kas joprojām ļaus Indijas eksportētājiem turpināt konkurenci ar Savienības ražotājiem, taču ar taisnīgām cenām. Apvienotie antidempinga un kompensācijas pasākumi faktiski ir noteikti dempinga un subsidēšanas līmenī, kas ir zemāks par cenu samazinājuma līmeni. |
| --- | --- |

(146)

Tiek atgādināts, ka antidempinga pasākumi tiek noteikti nevis ar mērķi piespiest ražotājus eksportētājus atstāt tirgu, bet gan atjaunot vienlīdzīgus konkurences apstākļus Savienības ražotāju un trešo valstu ražotāju godīgai konkurencei. Tāpēc saskaņā ar Savienības noteikumiem maksājumi tiks noteikti tādā līmenī, kas joprojām ļaus Indijas eksportētājiem turpināt konkurenci ar Savienības ražotājiem, taču ar taisnīgām cenām. Apvienotie antidempinga un kompensācijas pasākumi faktiski ir noteikti dempinga un subsidēšanas līmenī, kas ir zemāks par cenu samazinājuma līmeni.

| (147) | Turklāt ir vairāki ražotāji trešās valstīs (Ķīnā, Turcijā, Krievijā un Šveicē), kas jau pārdod ražojumu Savienības tirgū. To pārdošanas apjomi attiecīgajā periodā bija mazi un samazinājās. Tomēr redzams, ka viens no iemesliem, kāpēc samazinājās citu importētāju pārdošanas apjomi, bijis Indijas ražotāju agresīvā cenu noteikšana, jo šīs cenas bija ievērojami zemākas par visu pārējo nozīmīgāko importētāju valstu cenām (izņemot Krieviju). |
| --- | --- |

(147)

Turklāt ir vairāki ražotāji trešās valstīs (Ķīnā, Turcijā, Krievijā un Šveicē), kas jau pārdod ražojumu Savienības tirgū. To pārdošanas apjomi attiecīgajā periodā bija mazi un samazinājās. Tomēr redzams, ka viens no iemesliem, kāpēc samazinājās citu importētāju pārdošanas apjomi, bijis Indijas ražotāju agresīvā cenu noteikšana, jo šīs cenas bija ievērojami zemākas par visu pārējo nozīmīgāko importētāju valstu cenām (izņemot Krieviju).

| (148) | Lietotāji apstiprina, ka gadījumā, ja Savienības ražošanas nozare vienpusēji paaugstinās cenas, vidējā termiņā var palielināties imports no citām valstīm, kad šie eksportētāji no trešām valstīm būs saņēmuši papildu sertifikātus, ko prasa ES dalībvalstis. |
| --- | --- |

(148)

Lietotāji apstiprina, ka gadījumā, ja Savienības ražošanas nozare vienpusēji paaugstinās cenas, vidējā termiņā var palielināties imports no citām valstīm, kad šie eksportētāji no trešām valstīm būs saņēmuši papildu sertifikātus, ko prasa ES dalībvalstis.

| (149) | Tādēļ Komisija piekrīt, ka, izsverot un līdzsvarojot intereses, Savienības ražošanas nozares aizsardzībai pret kaitējumu radošo dempingu jābūt prioritārai pār lietotāju interesēm, lai nepieļautu potenciāli negatīvu ietekmi uz konkurenci Savienības tirgū. Lai gan ir bažas, ka antidempinga maksājumi var pastiprināt vadošā Savienības ražotāja jau tā spēcīgo stāvokli, vairāki mīkstinoši faktori, piemēram, pastāvīgā konkurence, ko rada Indijas un citi eksportētāji un aizstājējražojumi, nodrošina pietiekama konkurences spiediena saglabāšanu uz Savienības ražošanas nozari, novēršot iespējamo negatīvo ietekmi uz konkurenci Savienības tirgū. Visbeidzot, jāatkārto, ka Komisija ir gatava uzraudzīt šo pasākumu ietekmi uz konkurenci Savienības tirgū. |
| --- | --- |

(149)

Tādēļ Komisija piekrīt, ka, izsverot un līdzsvarojot intereses, Savienības ražošanas nozares aizsardzībai pret kaitējumu radošo dempingu jābūt prioritārai pār lietotāju interesēm, lai nepieļautu potenciāli negatīvu ietekmi uz konkurenci Savienības tirgū. Lai gan ir bažas, ka antidempinga maksājumi var pastiprināt vadošā Savienības ražotāja jau tā spēcīgo stāvokli, vairāki mīkstinoši faktori, piemēram, pastāvīgā konkurence, ko rada Indijas un citi eksportētāji un aizstājējražojumi, nodrošina pietiekama konkurences spiediena saglabāšanu uz Savienības ražošanas nozari, novēršot iespējamo negatīvo ietekmi uz konkurenci Savienības tirgū. Visbeidzot, jāatkārto, ka Komisija ir gatava uzraudzīt šo pasākumu ietekmi uz konkurenci Savienības tirgū.

| (150) | Tāpēc tiek apstiprināts konstatējums pagaidu regulas 121. apsvērumā. |
| --- | --- |

(150)

Tāpēc tiek apstiprināts konstatējums pagaidu regulas 121. apsvērumā.

6.   GALĪGIE ANTIDEMPINGA PASĀKUMI

GALĪGIE ANTIDEMPINGA PASĀKUMI

6.1.   Kaitējuma novēršanas līmenis

Kaitējuma novēršanas līmenis

| (151) | Pēc informācijas pagaidu izpaušanas Jindal apgalvoja, ka strukturāla ražošanas jaudas pārpalikuma un Savienības ražošanas nozares neefektivitātes dēļ cena, kas nerada kaitējumu, būtu jākoriģē uz leju, nevis PVA izmaksas un peļņa jāpieskaita ražošanas izmaksām, lai noteiktu cenu, kas nerada kaitējumu. Komisija neuzskata, ka nozarē bijis strukturāls jaudas pārpalikums, kā jau minēts 131. apsvērumā, tāpēc noraida šo apgalvojumu. |
| --- | --- |

(151)

Pēc informācijas pagaidu izpaušanas Jindal apgalvoja, ka strukturāla ražošanas jaudas pārpalikuma un Savienības ražošanas nozares neefektivitātes dēļ cena, kas nerada kaitējumu, būtu jākoriģē uz leju, nevis PVA izmaksas un peļņa jāpieskaita ražošanas izmaksām, lai noteiktu cenu, kas nerada kaitējumu. Komisija neuzskata, ka nozarē bijis strukturāls jaudas pārpalikums, kā jau minēts 131. apsvērumā, tāpēc noraida šo apgalvojumu.

Jindal

| (152) | Pēc informācijas pagaidu izpaušanas abi ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka metodika, kas izmantota kaitējuma novēršanas līmeņa aprēķināšanai, bijusi nepamatota, jo salīdzinājums ar Savienības pārdošanas cenām ir balstīts nevis uz faktisko cenu, kas Savienībā jāmaksā pirmajam neatkarīgajam klientam, bet gan uz aprēķinātu mākslīgi zemu eksporta cenu. Tāpēc kaitējuma starpība bijusi noteikta mākslīgi liela. Pēc informācijas galīgās izpaušanas šis apgalvojums tika atkārtots. |
| --- | --- |

(152)

Pēc informācijas pagaidu izpaušanas abi ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka metodika, kas izmantota kaitējuma novēršanas līmeņa aprēķināšanai, bijusi nepamatota, jo salīdzinājums ar Savienības pārdošanas cenām ir balstīts nevis uz faktisko cenu, kas Savienībā jāmaksā pirmajam neatkarīgajam klientam, bet gan uz aprēķinātu mākslīgi zemu eksporta cenu. Tāpēc kaitējuma starpība bijusi noteikta mākslīgi liela. Pēc informācijas galīgās izpaušanas šis apgalvojums tika atkārtots.

| (153) | Kaitējuma starpību aprēķina, lai noteiktu, vai, importa par dempinga cenām attiecīgajai eksporta cenai piemērojot zemāku maksājuma likmi nekā likme, kas balstīta uz dempinga starpību, būtu pietiekami, lai novērstu importa par dempinga cenām radīto kaitējumu. Novērtējums ir balstīts uz eksporta cenas līmeni pie Savienības robežas, kas uzskatāms par salīdzināmu ar Savienības ražošanas nozares EXW cenu. Attiecībā uz pārdošanu eksportam ar saistīto importētāju starpniecību pēc analoģijas ar pieeju, kas tika izmantota dempinga starpības aprēķināšanai, eksporta cena tiek noteikta, balstoties uz tālākpārdošanas cenu pirmajam neatkarīgajam pircējam, to pienācīgi koriģējot saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu. Kaitējuma starpības aprēķinos eksporta cena ir neaizstājams elements, un minētais pants ir vienīgais pamatregulas pants, kurā sniegtas norādes, kā aprēķināma saliktā eksporta cena, tāpēc ir pamatoti pēc analoģijas piemērot minēto pantu. Pamatregulas 2. panta 9. punkts ir arī pamats attiecīgā gadījumā atskaitīt apstrādes izmaksas, kā arī visas izmaksas, kas radušās no importēšanas līdz tālākpārdošanai. Tāpēc Komisija uzskata, ka piemērotā metodika nodrošina pareizu pamatu cenu salīdzināšanai un tādējādi kaitējuma novēršanas līmeņa noteikšanai. |
| --- | --- |

(153)

Kaitējuma starpību aprēķina, lai noteiktu, vai, importa par dempinga cenām attiecīgajai eksporta cenai piemērojot zemāku maksājuma likmi nekā likme, kas balstīta uz dempinga starpību, būtu pietiekami, lai novērstu importa par dempinga cenām radīto kaitējumu. Novērtējums ir balstīts uz eksporta cenas līmeni pie Savienības robežas, kas uzskatāms par salīdzināmu ar Savienības ražošanas nozares EXW cenu. Attiecībā uz pārdošanu eksportam ar saistīto importētāju starpniecību pēc analoģijas ar pieeju, kas tika izmantota dempinga starpības aprēķināšanai, eksporta cena tiek noteikta, balstoties uz tālākpārdošanas cenu pirmajam neatkarīgajam pircējam, to pienācīgi koriģējot saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu. Kaitējuma starpības aprēķinos eksporta cena ir neaizstājams elements, un minētais pants ir vienīgais pamatregulas pants, kurā sniegtas norādes, kā aprēķināma saliktā eksporta cena, tāpēc ir pamatoti pēc analoģijas piemērot minēto pantu. Pamatregulas 2. panta 9. punkts ir arī pamats attiecīgā gadījumā atskaitīt apstrādes izmaksas, kā arī visas izmaksas, kas radušās no importēšanas līdz tālākpārdošanai. Tāpēc Komisija uzskata, ka piemērotā metodika nodrošina pareizu pamatu cenu salīdzināšanai un tādējādi kaitējuma novēršanas līmeņa noteikšanai.

EXW

| (154) | Tāpēc apgalvojums tiek noraidīts un tiek apstiprināta kaitējuma novēršanas līmeņa noteikšanas metodika, kas izklāstīta pagaidu regulas 123.–127. apsvērumā. |
| --- | --- |

(154)

Tāpēc apgalvojums tiek noraidīts un tiek apstiprināta kaitējuma novēršanas līmeņa noteikšanas metodika, kas izklāstīta pagaidu regulas 123.–127. apsvērumā.

6.2.   Galīgie pasākumi

Galīgie pasākumi

| (155) | Ņemot vērā secinājumus, kas izdarīti attiecībā uz dempingu, kaitējumu, cēloņsakarību un Savienības interesēm, un saskaņā ar pamatregulas 9. panta 4. punktu attiecīgā ražojuma importam būtu jānosaka galīgie antidempinga pasākumi dempinga starpības līmenī saskaņā ar mazākā maksājuma noteikumu. Šajā gadījumā maksājumu likme tādējādi būtu jānosaka konstatēto dempinga starpību līmenī. |
| --- | --- |

(155)

Ņemot vērā secinājumus, kas izdarīti attiecībā uz dempingu, kaitējumu, cēloņsakarību un Savienības interesēm, un saskaņā ar pamatregulas 9. panta 4. punktu attiecīgā ražojuma importam būtu jānosaka galīgie antidempinga pasākumi dempinga starpības līmenī saskaņā ar mazākā maksājuma noteikumu. Šajā gadījumā maksājumu likme tādējādi būtu jānosaka konstatēto dempinga starpību līmenī.

| (156) | Pēc galīgo konstatējumu izpaušanas Savienības ražošanas nozare lūdz noteikt pasākumus īpašu maksājumu veidā, nevis ad valorem maksājumu veidā. Tiek atgādināts, ka ad valorem antidempinga maksājumi tika noteikti pagaidu posmā. Faktiski pasākumu īstenošanai parasti izvēlas ad valorem maksājumus, jo eksporta cenu izmaiņu gadījumā tie nodrošina pasākumu iedarbīgumu. Savienības ražošanas nozare lūdz noteikt pasākumus īpašu maksājumu veidā trīs galveno iemeslu dēļ:






  — | Indijas eksporta cenas plastiskā čuguna caurulēm samazinās, un pēc pagaidu antidempinga maksājumu noteikšanas cenas samazinājās vēl straujāk, |
| --- | --- | --- |

(156)

Pēc galīgo konstatējumu izpaušanas Savienības ražošanas nozare lūdz noteikt pasākumus īpašu maksājumu veidā, nevis ad valorem maksājumu veidā. Tiek atgādināts, ka ad valorem antidempinga maksājumi tika noteikti pagaidu posmā. Faktiski pasākumu īstenošanai parasti izvēlas ad valorem maksājumus, jo eksporta cenu izmaiņu gadījumā tie nodrošina pasākumu iedarbīgumu. Savienības ražošanas nozare lūdz noteikt pasākumus īpašu maksājumu veidā trīs galveno iemeslu dēļ:

ad valorem

ad valorem

ad valorem

—

Indijas eksporta cenas plastiskā čuguna caurulēm samazinās, un pēc pagaidu antidempinga maksājumu noteikšanas cenas samazinājās vēl straujāk,

| — | kopš pagaidu antidempinga maksājumu noteikšanas Indijas ražotāji eksportētāji jau ir sākuši tos absorbēt, un šajā gadījumā ļoti ticams, ka saistītie uzņēmumi slēgs vienošanās, |
| --- | --- |

—

kopš pagaidu antidempinga maksājumu noteikšanas Indijas ražotāji eksportētāji jau ir sākuši tos absorbēt, un šajā gadījumā ļoti ticams, ka saistītie uzņēmumi slēgs vienošanās,

| — | plastiskā čuguna cauruļu cenas var svārstīties atbilstoši izejvielu cenu svārstībām. |
| --- | --- |

—

plastiskā čuguna cauruļu cenas var svārstīties atbilstoši izejvielu cenu svārstībām.

| (157) | Attiecībā uz ražošanas nozares norādīto pirmo iemeslu tiek norādīts, ka Indijas eksporta cenas samazināšanos pēc izmeklēšanas perioda, kuras dēļ palielinājās dempings, ir piemērotāk aplūkot starpposma pārskatīšanas kontekstā saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu. Attiecībā uz otro iemeslu, kas savā ziņā ir saistīts ar pirmo, tiek norādīts, ka pamatregulā ir īpašs noteikums par rīcību absorbēšanas gadījumā. Vērts norādīt, ka absorbēšanas noteikums (pamatregulas 12. pants) paredz, ka var atkārtoti pārbaudīt normālās vērtības izmaiņas, tātad skaidri atzīst, ka eksporta cenu samazināšanos varētu būt izraisījušas izmaiņas izmaksās, kuru dēļ samazinājusies normālā vērtība un tādējādi dempinga līmenis. Visbeidzot, attiecībā uz trešo iemeslu tiek norādīts, ka ražošanas nozare pati ir atzinusi, ka plastiskā čuguna cauruļu ražošanai vajadzīgās galvenās izejvielas, proti, dzelzsrūdas, cenas no 2014. gada ir samazinājušās. Tas ietekmēs normālo vērtību, kā arī eksporta cenu un tādējādi arī dempinga līmeni. Faktiski dzelzsrūdas cenas samazināšanās varētu būt faktors, kas pēc izmeklēšanas perioda beigām veicinājis plastiskā čuguna cauruļu cenu samazināšanos. Tas, ka plastiskā čuguna cauruļu cenas var svārstīties atkarībā no izejvielu cenu svārstībām, nav iemesls, lai piemērotu fiksētu maksājumu, nevis ad valorem maksājumu. |
| --- | --- |

(157)

Attiecībā uz ražošanas nozares norādīto pirmo iemeslu tiek norādīts, ka Indijas eksporta cenas samazināšanos pēc izmeklēšanas perioda, kuras dēļ palielinājās dempings, ir piemērotāk aplūkot starpposma pārskatīšanas kontekstā saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu. Attiecībā uz otro iemeslu, kas savā ziņā ir saistīts ar pirmo, tiek norādīts, ka pamatregulā ir īpašs noteikums par rīcību absorbēšanas gadījumā. Vērts norādīt, ka absorbēšanas noteikums (pamatregulas 12. pants) paredz, ka var atkārtoti pārbaudīt normālās vērtības izmaiņas, tātad skaidri atzīst, ka eksporta cenu samazināšanos varētu būt izraisījušas izmaiņas izmaksās, kuru dēļ samazinājusies normālā vērtība un tādējādi dempinga līmenis. Visbeidzot, attiecībā uz trešo iemeslu tiek norādīts, ka ražošanas nozare pati ir atzinusi, ka plastiskā čuguna cauruļu ražošanai vajadzīgās galvenās izejvielas, proti, dzelzsrūdas, cenas no 2014. gada ir samazinājušās. Tas ietekmēs normālo vērtību, kā arī eksporta cenu un tādējādi arī dempinga līmeni. Faktiski dzelzsrūdas cenas samazināšanās varētu būt faktors, kas pēc izmeklēšanas perioda beigām veicinājis plastiskā čuguna cauruļu cenu samazināšanos. Tas, ka plastiskā čuguna cauruļu cenas var svārstīties atkarībā no izejvielu cenu svārstībām, nav iemesls, lai piemērotu fiksētu maksājumu, nevis ad valorem maksājumu.

ad valorem

| (158) | Visu minēto iemeslu dēļ tiek secināts, ka fiksēts maksājums, kas varētu būt pārmērīgi apgrūtinošs importētājiem situācijās, kad eksporta cenas pazeminās atbilstīgi izejvielu cenām, nav pamatots. Turklāt fiksēti maksājumi ir piemērotāki homogēniem ražojumiem, nevis tādiem ražojumiem kā šis attiecīgais ražojums, kuram ir dažādi ražojuma veidi. |
| --- | --- |

(158)

Visu minēto iemeslu dēļ tiek secināts, ka fiksēts maksājums, kas varētu būt pārmērīgi apgrūtinošs importētājiem situācijās, kad eksporta cenas pazeminās atbilstīgi izejvielu cenām, nav pamatots. Turklāt fiksēti maksājumi ir piemērotāki homogēniem ražojumiem, nevis tādiem ražojumiem kā šis attiecīgais ražojums, kuram ir dažādi ražojuma veidi.

| (159) | Vienlaicīgi ar antidempinga izmeklēšanu tika veikta antisubsidēšanas izmeklēšana. Ņemot vērā mazākā maksājuma noteikumu un to, ka galīgās subsīdiju starpības ir mazākas par kaitējuma novēršanas līmeni, Komisijai galīgais kompensācijas maksājums būtu jānosaka konstatētās galīgās subsīdijas starpības līmenī un tad jānosaka galīgais antidempinga maksājums līdz attiecīgā kaitējuma novēršanas līmenim. |
| --- | --- |

(159)

Vienlaicīgi ar antidempinga izmeklēšanu tika veikta antisubsidēšanas izmeklēšana. Ņemot vērā mazākā maksājuma noteikumu un to, ka galīgās subsīdiju starpības ir mazākas par kaitējuma novēršanas līmeni, Komisijai galīgais kompensācijas maksājums būtu jānosaka konstatētās galīgās subsīdijas starpības līmenī un tad jānosaka galīgais antidempinga maksājums līdz attiecīgā kaitējuma novēršanas līmenim.

| (160) | Lai izvairītos no dubultās uzskaites, attiecībā uz antidempinga pasākumiem Komisija ņēmusi vērā faktu, ka trīs no subsīdiju shēmām ir eksporta subsīdijas, kuru dēļ reāli samazinājusies eksporta cenas un tādējādi palielinājušās dempinga starpības. Tādējādi Komisija samazina dempinga starpību par konstatēto subsīdijas apjomu attiecībā uz shēmām, kas atkarīgas no eksporta rādītājiem. Pamatojoties uz minēto, likme, kāda tiks noteikta šiem maksājumiem, ir šāda:











  Uzņēmuma nosaukums | Subsīdijas starpība | Dempinga starpība | Kaitējuma novēršanas līmenis | Kompensācijas maksājums | Antidempinga maksājums | Maksājumi kopā |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Jindal Saw Ltd | 8,7 % | 19,0 % | 48,8 % | 8,7 % | 14,1 % | 22,8 % |
| Electrosteel Castings Ltd | 9,0 % | 4,1 % | 54,6 % | 9,0 % | 0 % | 9,0 % |
| Visi pārējie uzņēmumi | | | | 9,0 % | 14,1 % | 23,1 % |

(160)

Lai izvairītos no dubultās uzskaites, attiecībā uz antidempinga pasākumiem Komisija ņēmusi vērā faktu, ka trīs no subsīdiju shēmām ir eksporta subsīdijas, kuru dēļ reāli samazinājusies eksporta cenas un tādējādi palielinājušās dempinga starpības. Tādējādi Komisija samazina dempinga starpību par konstatēto subsīdijas apjomu attiecībā uz shēmām, kas atkarīgas no eksporta rādītājiem. Pamatojoties uz minēto, likme, kāda tiks noteikta šiem maksājumiem, ir šāda:

Uzņēmuma nosaukums

Subsīdijas starpība

Dempinga starpība

Kaitējuma novēršanas līmenis

Kompensācijas maksājums

Antidempinga maksājums

Maksājumi kopā

Jindal Saw Ltd

8,7 %

19,0 %

48,8 %

8,7 %

14,1 %

22,8 %

Electrosteel Castings Ltd

9,0 %

4,1 %

54,6 %

9,0 %

0 %

9,0 %

Visi pārējie uzņēmumi

9,0 %

14,1 %

23,1 %

| (161) | Individuālās uzņēmumu antidempinga maksājuma likmes, kas norādītas šajā regulā, tika noteiktas, pamatojoties uz šīs izmeklēšanas konstatējumiem. Tāpēc tās atspoguļo izmeklēšanā konstatēto stāvokli attiecībā uz minētajiem uzņēmumiem. Minētās maksājuma likmes (pretstatā valsts mēroga maksājumam, kas piemērojams “visiem pārējiem uzņēmumiem”) piemērojamas vienīgi tādu attiecīgās valsts izcelsmes attiecīgā ražojuma importam, kurus ražo minētie uzņēmumi, tātad konkrēti minēti tiesību subjekti. Uz importētu attiecīgo ražojumu, kuru ražojis kāds cits uzņēmums, kas nav konkrēti minēts šīs regulas rezolutīvajā daļā, ieskaitot subjektus, kuri ir saistīti ar konkrēti minētajiem uzņēmumiem, nebūtu jāattiecina šīs likmes, un būtu jāpiemēro tiem maksājuma likme, ko piemēro “visiem pārējiem uzņēmumiem”. |
| --- | --- |

(161)

Individuālās uzņēmumu antidempinga maksājuma likmes, kas norādītas šajā regulā, tika noteiktas, pamatojoties uz šīs izmeklēšanas konstatējumiem. Tāpēc tās atspoguļo izmeklēšanā konstatēto stāvokli attiecībā uz minētajiem uzņēmumiem. Minētās maksājuma likmes (pretstatā valsts mēroga maksājumam, kas piemērojams “visiem pārējiem uzņēmumiem”) piemērojamas vienīgi tādu attiecīgās valsts izcelsmes attiecīgā ražojuma importam, kurus ražo minētie uzņēmumi, tātad konkrēti minēti tiesību subjekti. Uz importētu attiecīgo ražojumu, kuru ražojis kāds cits uzņēmums, kas nav konkrēti minēts šīs regulas rezolutīvajā daļā, ieskaitot subjektus, kuri ir saistīti ar konkrēti minētajiem uzņēmumiem, nebūtu jāattiecina šīs likmes, un būtu jāpiemēro tiem maksājuma likme, ko piemēro “visiem pārējiem uzņēmumiem”.

| (162) | Visi pieprasījumi piemērot individuālam uzņēmumam noteiktu antidempinga maksājuma likmi (piemēram, pēc subjekta nosaukuma maiņas vai jaunu ražošanas vai tirdzniecības subjektu izveidošanas) būtu jāadresē Komisijai (15), norādot visu būtisko informāciju, jo īpaši par visām pārmaiņām uzņēmuma darbībā, kas saistītas ar ražošanu, pārdošanu iekšzemes tirgū un eksportam, piemēram, nosaukuma maiņa, vai par šādām pārmaiņām ražošanas vai tirdzniecības subjektos. Vajadzības gadījumā šī regula tiks attiecīgi grozīta, atjauninot to uzņēmumu sarakstu, kuriem piemēro individuālas maksājuma likmes. |
| --- | --- |

(162)

Visi pieprasījumi piemērot individuālam uzņēmumam noteiktu antidempinga maksājuma likmi (piemēram, pēc subjekta nosaukuma maiņas vai jaunu ražošanas vai tirdzniecības subjektu izveidošanas) būtu jāadresē Komisijai (15), norādot visu būtisko informāciju, jo īpaši par visām pārmaiņām uzņēmuma darbībā, kas saistītas ar ražošanu, pārdošanu iekšzemes tirgū un eksportam, piemēram, nosaukuma maiņa, vai par šādām pārmaiņām ražošanas vai tirdzniecības subjektos. Vajadzības gadījumā šī regula tiks attiecīgi grozīta, atjauninot to uzņēmumu sarakstu, kuriem piemēro individuālas maksājuma likmes.

15

| (163) | Lai līdz minimumam samazinātu apiešanas riskus, tiek uzskatīts, ka šajā gadījumā vajadzīgi īpaši pasākumi, kas nodrošinātu antidempinga pasākumu pienācīgu piemērošanu. Šie īpašie pasākumi ir prasība, lai dalībvalstu muitas dienestiem tiktu uzrādīts derīgs rēķins, kurš atbilst šīs regulas 1. panta 3. punktā izklāstītajām prasībām. Importam, kuram nav pievienots šāds rēķins, piemēro antidempinga maksājuma likmi, kas piemērojama visiem pārējiem uzņēmumiem. |
| --- | --- |

(163)

Lai līdz minimumam samazinātu apiešanas riskus, tiek uzskatīts, ka šajā gadījumā vajadzīgi īpaši pasākumi, kas nodrošinātu antidempinga pasākumu pienācīgu piemērošanu. Šie īpašie pasākumi ir prasība, lai dalībvalstu muitas dienestiem tiktu uzrādīts derīgs rēķins, kurš atbilst šīs regulas 1. panta 3. punktā izklāstītajām prasībām. Importam, kuram nav pievienots šāds rēķins, piemēro antidempinga maksājuma likmi, kas piemērojama visiem pārējiem uzņēmumiem.

6.3.   Pagaidu maksājumu galīgā iekasēšana

Pagaidu maksājumu galīgā iekasēšana

| (164) | Ņemot vērā konstatētās dempinga starpības un Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma līmeni, būtu galīgi jāiekasē summas, kas nodrošinātas ar pagaidu regulā noteikto pagaidu antidempinga maksājumu. Nodrošinātās summas, kas pārsniedz antidempinga maksājuma un kompensācijas maksājuma galīgās likmes apvienojumā, būtu jāatmaksā. |
| --- | --- |

(164)

Ņemot vērā konstatētās dempinga starpības un Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma līmeni, būtu galīgi jāiekasē summas, kas nodrošinātas ar pagaidu regulā noteikto pagaidu antidempinga maksājumu. Nodrošinātās summas, kas pārsniedz antidempinga maksājuma un kompensācijas maksājuma galīgās likmes apvienojumā, būtu jāatmaksā.

6.4.   Pasākumu izpildāmība

Pasākumu izpildāmība

| (165) | Pēc informācijas pagaidu izpaušanas sūdzības iesniedzējs apgalvoja, ka viens no ražotājiem eksportētājiem sācis absorbēt noteiktos pagaidu maksājumus, atteikdamies palielināt cenas. Šīs izmeklēšanas satvarā šo apgalvojumu nevar pārbaudīt. Ja tiktu iesniegts atsevišķs antiabsorbēšanas izmeklēšanas pieprasījums un tiktu sniegti pirmšķietami pierādījumi, tad varētu sākt pārskatīšanu saskaņā ar pamatregulas 12. panta 1. punktu. |
| --- | --- |

(165)

Pēc informācijas pagaidu izpaušanas sūdzības iesniedzējs apgalvoja, ka viens no ražotājiem eksportētājiem sācis absorbēt noteiktos pagaidu maksājumus, atteikdamies palielināt cenas. Šīs izmeklēšanas satvarā šo apgalvojumu nevar pārbaudīt. Ja tiktu iesniegts atsevišķs antiabsorbēšanas izmeklēšanas pieprasījums un tiktu sniegti pirmšķietami pierādījumi, tad varētu sākt pārskatīšanu saskaņā ar pamatregulas 12. panta 1. punktu.

| (166) | Komiteja, kas izveidota saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1225/2009 15. panta 1. punktu, nav sniegusi atzinumu, |
| --- | --- |

(166)

Komiteja, kas izveidota saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1225/2009 15. panta 1. punktu, nav sniegusi atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Ar šo nosaka galīgo antidempinga maksājumu Indijas izcelsmes plastiskā čuguna (saukta arī par čugunu ar lodveida grafītu) cauruļu un caurulīšu importam, uz kurām pašlaik attiecas KN kodi ex 7303 00 10 un ex 7303 00 90 (Taric kodi 7303001010, 7303009010), izņemot plastiskā čuguna caurules un caurulītes bez iekšējā un ārējā pārklājuma (“neapstrādātas caurules”).

2.   Galīgā antidempinga maksājuma likme, kas piemērojama tālāk uzskaitīto uzņēmumu ražoto 1. punktā aprakstītā ražojuma neto cenai ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļu nomaksas, ir šāda:

| Uzņēmums | Galīgais antidempinga maksājums | Taric papildu kods |
| --- | --- | --- |
| Electrosteel Castings Ltd | 0 % | C055 |
| Jindal Saw Limited | 14,1 % | C054 |
| Visi pārējie uzņēmumi | 14,1 % | C999 |

Uzņēmums

Galīgais antidempinga maksājums

Taric papildu kods

Electrosteel Castings Ltd

0 %

C055

Jindal Saw Limited

14,1 %

C054

Visi pārējie uzņēmumi

14,1 %

C999

3.   Šā panta 2. punktā minētajiem uzņēmumiem individuālās antidempinga maksājuma likmes piemēro tikai tad, ja dalībvalstu muitas dienestiem tiek uzrādīts derīgs rēķins, kas ietver rēķinu izdevušā uzņēmuma amatpersonas datētu un parakstītu šādi formulētu paziņojumu, kurā norādīts tās vārds, uzvārds un ieņemamais amats: “Es, apakšā parakstījies, apliecinu, ka šajā rēķinā norādīto plastiskā čuguna (saukta arī par čugunu ar lodveida grafītu) caurules un caurulītes (apjoms), ko pārdod eksportam uz Eiropas Savienību, ir ražojis (uzņēmuma nosaukums un adrese), (Taric papildu kods), Indijā. Apliecinu, ka šajā rēķinā sniegtās ziņas ir pilnīgas un pareizas.” Ja šādu rēķinu neuzrāda, piemēro visiem pārējiem uzņēmumiem noteikto maksājuma likmi.

4.   Ja nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.

2. pants

Galīgi iekasē summas, kas nodrošinātas ar pagaidu antidempinga maksājumiem atbilstīgi Īstenošanas regulai (ES) 2015/1559. Nodrošinātās summas, kas pārsniedz 1. panta 2. punktā norādīto antidempinga maksājumu un ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2016/387 (16) pieņemto kompensācijas maksājumu apvienotās likmes, tiek atmaksātas.

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2016. gada 17. martā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.

1

(2)  Komisijas 2015. gada 18. septembra Īstenošanas regula (ES) 2015/1559, ar ko piemēro pagaidu antidempinga maksājumu Indijas izcelsmes plastiskā čuguna (saukta arī par čugunu ar lodveida grafītu) cauruļu un caurulīšu importam (OV L 244, 19.9.2015., 25. lpp.).

2

(3)  Paziņojums par antidempinga procedūras sākšanu attiecībā uz Indijas izcelsmes plastiskā čuguna (saukta arī par čugunu ar lodveida grafītu) cauruļu un caurulīšu importu (OV C 461, 20.12.2014., 35. lpp.).

3

(4)  Paziņojums par antisubsidēšanas procedūru attiecībā uz Indijas izcelsmes plastiskā čuguna (saukts arī par čugunu ar lodveida grafītu) cauruļu un caurulīšu importu (OV C 83, 11.3.2015., 4. lpp.).

4

(5)  Komisijas 2016. gada 17. marta Īstenošanas regula (ES) 2016/387, ar ko nosaka galīgo kompensācijas maksājumu Indijas izcelsmes plastiskā čuguna (saukta arī par čugunu ar lodveida grafītu) cauruļu un caurulīšu importam (skatīt šā Oficiālā Vēstneša 1. lpp.).

5

Oficiālā Vēstneša

(6)  Padomes 2000. gada 11. augusta Regula (EK) Nr. 1784/2000, ar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē uzlikto pagaidu maksājumu attiecībā uz dažu formējamā čuguna cauruļu veidgabalu importu ar izcelsmi Brazīlijā, Čehijas Republikā, Japānā, Ķīnas Tautas Republikā, Korejas Republikā un Taizemē (OV L 208, 18.8.2000., 10. lpp.).

6

(7)  Pagaidu posmā Komisija noteica, ka dažu ražojuma veidu pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū nav reprezentatīvs, jo tas bija mazāks nekā 5 % no identiskā vai salīdzināmā ražojuma veida kopējā apjoma, kas pārdots eksportam uz Savienību. Sk. pagaidu regulas 21. apsvērumu.

7

(8)  Sk. antisubsidēšanas regulas 84.–86. un 119.–125. apsvērumu.

8

(9)  
  2006. gada 14. novembra lieta T-138/02 Nanjing Metalink International Co. Ltd/Eiropas Savienības Padome, 61. punkts.

9

Nanjing Metalink International Co. Ltd

(10)  http://ec.europa.eu/eurostat/data/database# → Population and Labour Conditions → Labour Costs → Labour Cost index, nominal value – annual data (NACE Rev. 2) (lc_lci_r2_a), datu kopa Industry (except construction).

10

Population and Labour Conditions

Labour Costs

Labour Cost index, nominal value – annual data

NACE

Industry (except construction).

(11)  
  2015. gada 20. maija spriedums lietā T-310/12, Yuanping Changyuan Chemicals Co. Ltd/Eiropas Savienības Padome, 134. un 135. punkts.

11

Yuanping Changyuan Chemicals Co. Ltd

(12)  Komisijas 2011. gada 19. oktobra Regula (ES) Nr. 1043/2011, ar ko nosaka pagaidu antidempinga maksājumu Indijas un Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes skābeņskābes importam (OV L 275, 20.10.2011., 1. lpp.), 103. apsvērums.

12

(13)  Lieta M.565, Solvay/Winerberger, 19. punkts, uz kuru atsaucas citās lietās M.2294 EtexGroup/Glynwed PipeSystems, 8. punktā.

13

Solvay

Winerberger

EtexGroup

Glynwed PipeSystems

(14)  Komisijas Pamatnostādnes vertikālo ierobežojumu jomā (2010/C-130/01).

14

(15)  
  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, 1049 Brussels, Belgium.

15

European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, 1049 Brussels, Belgium

(16)  Skatīt 5. zemsvītras piezīmi.

16

---

| 18.3.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 73/77 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 73/77

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2016/389

(2016. gada 17. marts),

ar ko darbīgās vielas acibenzolar-S-metila apstiprinājumu atjauno saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū un groza Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikumu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū, ar ko atceļ Padomes Direktīvas 79/117/EEK un 91/414/EEK (1), un jo īpaši tās 20. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Darbīgās vielas acibenzolar-S-metila apstiprinājums, kā norādīts Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 (2) pielikuma A daļā, zaudē spēku 2016. gada 30. jūnijā. |
| --- | --- |

(1)

Darbīgās vielas acibenzolar-S-metila apstiprinājums, kā norādīts Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 (2) pielikuma A daļā, zaudē spēku 2016. gada 30. jūnijā.

| (2) | Saskaņā ar Komisijas Regulas (ES) Nr. 1141/2010 (3) 4. panta noteikumiem minētajā pantā norādītajā laikposmā tika iesniegts pieteikums uz acibenzolar-S-metila atkārtotu iekļaušanu Padomes Direktīvas 91/414/EEK (4) I pielikumā. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Komisijas Regulas (ES) Nr. 1141/2010 (3) 4. panta noteikumiem minētajā pantā norādītajā laikposmā tika iesniegts pieteikums uz acibenzolar-S-metila atkārtotu iekļaušanu Padomes Direktīvas 91/414/EEK (4) I pielikumā.

| (3) | Pieteikuma iesniedzējs iesniedza papildu dokumentāciju, kas pieprasīta saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1141/2010 9. pantu. Ziņotāja dalībvalsts konstatēja, ka pieteikums ir pilnīgs. |
| --- | --- |

(3)

Pieteikuma iesniedzējs iesniedza papildu dokumentāciju, kas pieprasīta saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1141/2010 9. pantu. Ziņotāja dalībvalsts konstatēja, ka pieteikums ir pilnīgs.

| (4) | Ziņotāja dalībvalsts, apspriežoties ar otru ziņotāju dalībvalsti, sagatavoja atkārtotas iekļaušanas novērtējuma ziņojumu, ko 2013. gada 1. martā iesniedza Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādei (turpmāk “Iestāde”) un Komisijai. |
| --- | --- |

(4)

Ziņotāja dalībvalsts, apspriežoties ar otru ziņotāju dalībvalsti, sagatavoja atkārtotas iekļaušanas novērtējuma ziņojumu, ko 2013. gada 1. martā iesniedza Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādei (turpmāk “Iestāde”) un Komisijai.

| (5) | Iestāde atkārtotas iekļaušanas novērtējuma ziņojumu nosūtīja pieteikuma iesniedzējam un dalībvalstīm piezīmju sniegšanai un saņemtās piezīmes nosūtīja Komisijai. Turklāt Iestāde papildu kopsavilkuma dokumentāciju darīja publiski pieejamu. |
| --- | --- |

(5)

Iestāde atkārtotas iekļaušanas novērtējuma ziņojumu nosūtīja pieteikuma iesniedzējam un dalībvalstīm piezīmju sniegšanai un saņemtās piezīmes nosūtīja Komisijai. Turklāt Iestāde papildu kopsavilkuma dokumentāciju darīja publiski pieejamu.

| (6) | Iestāde 2014. gada 8. maijā (5) nosūtīja Komisijai savus secinājumus par to, vai ir sagaidāms, ka acibenzolar-S-metils atbildīs apstiprināšanas kritērijiem, kas noteikti Regulas (EK) Nr. 1107/2009 4. pantā. Komisija 2014. gada 12. decembrī Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgajai komitejai iesniedza pārskata ziņojuma projektu par acibenzolar-S-metilu. |
| --- | --- |

(6)

Iestāde 2014. gada 8. maijā (5) nosūtīja Komisijai savus secinājumus par to, vai ir sagaidāms, ka acibenzolar-S-metils atbildīs apstiprināšanas kritērijiem, kas noteikti Regulas (EK) Nr. 1107/2009 4. pantā. Komisija 2014. gada 12. decembrī Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgajai komitejai iesniedza pārskata ziņojuma projektu par acibenzolar-S-metilu.

| (7) | Attiecībā uz vismaz viena augu aizsardzības līdzekļa, kas satur darbīgo vielu, vienu vai vairākiem raksturīgiem lietojumiem ir konstatēts, ka Regulas (EK) Nr. 1107/2009 4. pantā noteiktie apstiprināšanas kritēriji ir ievēroti. Tāpēc tiek uzskatīts, ka minētie apstiprināšanas kritēriji ir ievēroti. |
| --- | --- |

(7)

Attiecībā uz vismaz viena augu aizsardzības līdzekļa, kas satur darbīgo vielu, vienu vai vairākiem raksturīgiem lietojumiem ir konstatēts, ka Regulas (EK) Nr. 1107/2009 4. pantā noteiktie apstiprināšanas kritēriji ir ievēroti. Tāpēc tiek uzskatīts, ka minētie apstiprināšanas kritēriji ir ievēroti.

| (8) | Tāpēc ir lietderīgi atjaunot acibenzolar-S-metila apstiprinājumu. |
| --- | --- |

(8)

Tāpēc ir lietderīgi atjaunot acibenzolar-S-metila apstiprinājumu.

| (9) | Riska novērtējums attiecībā uz acibenzolar-S-metila apstiprinājuma atjaunošanu ir balstīts uz ierobežotu skaitu raksturīgo lietojumu, kas tomēr neierobežo to, kādiem lietojumiem acibenzolar-S-metilu saturoši augu aizsardzības līdzekļi var tikt atļauti. Tāpēc ir lietderīgi nesaglabāt ierobežojumu, saskaņā ar kuru minēto vielu var lietot tikai kā augu aktivatoru. |
| --- | --- |

(9)

Riska novērtējums attiecībā uz acibenzolar-S-metila apstiprinājuma atjaunošanu ir balstīts uz ierobežotu skaitu raksturīgo lietojumu, kas tomēr neierobežo to, kādiem lietojumiem acibenzolar-S-metilu saturoši augu aizsardzības līdzekļi var tikt atļauti. Tāpēc ir lietderīgi nesaglabāt ierobežojumu, saskaņā ar kuru minēto vielu var lietot tikai kā augu aktivatoru.

| (10) | Ievērojot Regulas (EK) Nr. 1107/2009 14. panta 1. punktu saistībā ar tās 6. pantu un ņemot vērā jaunākās zinātnes un tehnikas atziņas, ir jāparedz daži nosacījumi. Īpaši lietderīgi ir pieprasīt papildu apstiprinošu informāciju. |
| --- | --- |

(10)

Ievērojot Regulas (EK) Nr. 1107/2009 14. panta 1. punktu saistībā ar tās 6. pantu un ņemot vērā jaunākās zinātnes un tehnikas atziņas, ir jāparedz daži nosacījumi. Īpaši lietderīgi ir pieprasīt papildu apstiprinošu informāciju.

| (11) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 20. panta 3. punktu saistībā ar tās 13. panta 4. punktu Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikums būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(11)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 20. panta 3. punktu saistībā ar tās 13. panta 4. punktu Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikums būtu attiecīgi jāgroza.

| (12) | Ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2015/1885 (6) acibenzolar-S-metila apstiprinājuma termiņš tika pagarināts, lai atjaunošanas procedūru varētu pabeigt pirms vielas apstiprinājuma termiņa beigām. Tomēr, ņemot vērā to, ka lēmums par atjaunošanu ir pieņemts pirms pagarinātā termiņa beigām, šī regula būtu jāpiemēro no 2016. gada 1. aprīļa. |
| --- | --- |

(12)

Ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2015/1885 (6) acibenzolar-S-metila apstiprinājuma termiņš tika pagarināts, lai atjaunošanas procedūru varētu pabeigt pirms vielas apstiprinājuma termiņa beigām. Tomēr, ņemot vērā to, ka lēmums par atjaunošanu ir pieņemts pirms pagarinātā termiņa beigām, šī regula būtu jāpiemēro no 2016. gada 1. aprīļa.

| (13) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(13)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Darbīgās vielas atkārtota apstiprināšana

Darbīgo vielu acibenzolar-S-metilu, kā norādīts I pielikumā, apstiprina atkārtoti, ievērojot minētajā pielikumā izklāstītos nosacījumus.

2. pants

Grozījumi Īstenošanas regulā (ES) Nr. 540/2011

Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas II pielikumu.

3. pants

Stāšanās spēkā un piemērošanas diena

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

To piemēro no 2016. gada 1. aprīļa.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2016. gada 17. martā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 309, 24.11.2009., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas 2011. gada 25. maija Īstenošanas regula (ES) Nr. 540/2011, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 attiecībā uz darbīgo vielu sarakstu (OV L 153, 11.6.2011., 1. lpp.).

2

(3)  Komisijas 2010. gada 7. decembra Regula (ES) Nr. 1141/2010, ar ko nosaka procedūru, ar kuru Padomes Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā atkārtoti iekļauj aktīvo vielu otro grupu, un izveido šo vielu sarakstu (OV L 322, 8.12.2010., 10. lpp.).

3

(4)  Padomes 1991. gada 15. jūlija Direktīva 91/414/EEK par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū (OV L 230, 19.8.1991., 1. lpp.).

4

(5)  
  EFSA Journal 2014; 12(8):3691. Pieejams tiešsaistē: www.efsa.europa.eu.

5

EFSA Journal

(6)  Komisijas 2015. gada 20. oktobra Īstenošanas regula (ES) 2015/1885, ar ko Īstenošanas regulu (ES) Nr. 540/2011 groza attiecībā uz apstiprinājuma perioda pagarināšanu darbīgajām vielām 2,4-D, acibenzolar-S-metilam, amitrolam, bentazonam, cihalofopbutilam, dikvatam, DPX KE 459 (flupirsulfuronmetils), esfenvalerātam, famoksadonam, flumioksazīnam, glifosātam, iprovalikarbam, izoproturonam, lambda-cihalotrīnam, metalaksilam-M, metsulfuronmetilam, pikolinafēnam, pimetrozīnam, piraflufēnetilam, prosulfuronam, tiabendazolam, tifensulfuron-metilam un triasulfuronam (OV L 276, 21.10.2015., 48. lpp.).

6

---

I PIELIKUMS

| Parastais nosaukums, identifikācijas numuri | IUPAC nosaukums | Tīrība (1) | Apstiprināšanas datums | Apstiprināšanas termiņa beigas | Īpaši noteikumi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Acibenzolar-S-metils

  CAS Nr. 135158-54-2

  CIPAC Nr. 597 | S-metila benzo[1,2,3]tiadiazol-7-karbotioāts | 970 g/kg
  Toluols: maks. 5 g/kg | 2016. gada 1. aprīlis | 2031. gada 31. marts | Lai īstenotu Regulas (EK) Nr. 1107/2009 29. panta 6. punktā minētos vienotos principus, ņem vērā pārskata ziņojuma secinājumus par acibenzolar-S-metilu un jo īpaši tā I un II papildinājumu.
  Šajā vispārējā novērtējumā dalībvalstis īpašu uzmanību pievērš:






  a) | riskam, kas rodas patērētājiem, uzņemot pārtiku; |

Parastais nosaukums, identifikācijas numuri

IUPAC nosaukums

Tīrība (1)

Apstiprināšanas datums

Apstiprināšanas termiņa beigas

Īpaši noteikumi

Acibenzolar-S-metils

CAS Nr. 135158-54-2

CIPAC Nr. 597

S-metila benzo[1,2,3]tiadiazol-7-karbotioāts

970 g/kg

Toluols: maks. 5 g/kg

2016. gada 1. aprīlis

2031. gada 31. marts

Lai īstenotu Regulas (EK) Nr. 1107/2009 29. panta 6. punktā minētos vienotos principus, ņem vērā pārskata ziņojuma secinājumus par acibenzolar-S-metilu un jo īpaši tā I un II papildinājumu.

Šajā vispārējā novērtējumā dalībvalstis īpašu uzmanību pievērš:

a)

riskam, kas rodas patērētājiem, uzņemot pārtiku;

| b) | operatoru un strādnieku aizsardzībai; |
| --- | --- |

b)

operatoru un strādnieku aizsardzībai;

| c) | riskam, kas rodas ūdens organismiem. |
| --- | --- |

c)

riskam, kas rodas ūdens organismiem.

Lietošanas nosacījumos attiecīgā gadījumā ietver riska mazināšanas pasākumus.

Pieteikuma iesniedzējs Komisijai, dalībvalstīm un Iestādei līdz 2017. gada 1. jūnijam iesniedz apstiprinošu informāciju par embriju smadzenītēs saistībā ar eksponētību acibenzolar-S-metilam novēroto morfometrisko izmaiņu būtiskumu un reproducējamību, kā arī par to, vai šīs izmaiņas varētu būt radušās endokrīnās darbības rezultātā. Iesniedzamajā informācijā iekļauj sistemātisku pārskatu par pieejamajiem pierādījumiem, kas novērtēti, ņemot vērā pieejamās vadlīnijas (piemēram, EFSA 2010. gada vadlīnijas par sistemātisko pārskatu metodiku).

---

(1)  Sīkāka informācija par darbīgās vielas identitāti un specifikāciju sniegta pārskata ziņojumā.

---

II PIELIKUMS

Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikumu groza šādi:

| 1) | A daļā 20. ierakstu par acibenzolar-S-metilu svītro; |
| --- | --- |

1)

A daļā 20. ierakstu par acibenzolar-S-metilu svītro;

| 2) | B daļā iekļauj šādu ierakstu:











  Numurs | Parastais nosaukums, identifikācijas numuri | IUPAC nosaukums | Tīrība (*1) | Apstiprināšanas datums | Apstiprināšanas termiņa beigas | Īpaši noteikumi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| “98 | Acibenzolar-S-metils

  CAS Nr. 135158-54-2

  CIPAC Nr. 597 | S-metila benzo[1,2,3]tiadiazol-7-karbotioāts | 970 g/kg
  Toluols: maks. 5 g/kg | 2016. gada 1. aprīlis | 2031. gada 31. marts | Lai īstenotu Regulas (EK) Nr. 1107/2009 29. panta 6. punktā minētos vienotos principus, ņem vērā pārskata ziņojuma secinājumus par acibenzolar-S-metilu un jo īpaši tā I un II papildinājumu.
  Šajā vispārējā novērtējumā dalībvalstis īpašu uzmanību pievērš:






  a) | riskam, kas rodas patērētājiem, uzņemot pārtiku; |

2)

B daļā iekļauj šādu ierakstu:

Numurs

Parastais nosaukums, identifikācijas numuri

IUPAC nosaukums

Tīrība (*1)

Apstiprināšanas datums

Apstiprināšanas termiņa beigas

Īpaši noteikumi

“98

Acibenzolar-S-metils

CAS Nr. 135158-54-2

CIPAC Nr. 597

S-metila benzo[1,2,3]tiadiazol-7-karbotioāts

970 g/kg

Toluols: maks. 5 g/kg

2016. gada 1. aprīlis

2031. gada 31. marts

Lai īstenotu Regulas (EK) Nr. 1107/2009 29. panta 6. punktā minētos vienotos principus, ņem vērā pārskata ziņojuma secinājumus par acibenzolar-S-metilu un jo īpaši tā I un II papildinājumu.

Šajā vispārējā novērtējumā dalībvalstis īpašu uzmanību pievērš:

a)

riskam, kas rodas patērētājiem, uzņemot pārtiku;

| b) | operatoru un strādnieku aizsardzībai; |
| --- | --- |

b)

operatoru un strādnieku aizsardzībai;

| c) | riskam, kas rodas ūdens organismiem. |
| --- | --- |

c)

riskam, kas rodas ūdens organismiem.

Lietošanas nosacījumos attiecīgā gadījumā ietver riska mazināšanas pasākumus.

Pieteikuma iesniedzējs Komisijai, dalībvalstīm un Iestādei līdz 2017. gada 1. jūnijam iesniedz apstiprinošu informāciju par embriju smadzenītēs saistībā ar eksponētību acibenzolar-S-metilam novēroto morfometrisko izmaiņu būtiskumu un reproducējamību, kā arī par to, vai šīs izmaiņas varētu būt radušās endokrīnās darbības rezultātā. Iesniedzamajā informācijā iekļauj sistemātisku pārskatu par pieejamajiem pierādījumiem, kas novērtēti, ņemot vērā pieejamās vadlīnijas (piemēram, EFSA 2010. gada vadlīnijas par sistemātisko pārskatu metodiku).”

---

(*1)  Sīkāka informācija par darbīgās vielas identitāti un specifikāciju sniegta pārskata ziņojumā.

---

| 18.3.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 73/81 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 73/81

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2016/390

(2016. gada 17. marts),

ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1),

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem. |
| --- | --- |

(1)

Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

| (2) | Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, |
| --- | --- |

(2)

Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2016. gada 17. martā

Komisijas

un tās priekšsēdētājs vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jerzy PLEWA

---

(1)  
  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

1

(2)  
  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta importa vērtība |
| 0702 00 00 | IL | 103,5 |
| MA | 95,4 |
| TN | 107,9 |
| TR | 108,3 |
| ZZ | 103,8 |
| 0707 00 05 | MA | 83,4 |
| TR | 145,9 |
| ZZ | 114,7 |
| 0709 93 10 | MA | 57,2 |
| TR | 160,0 |
| ZZ | 108,6 |
| 0805 10 20 | EG | 45,6 |
| IL | 72,9 |
| MA | 54,7 |
| TN | 55,8 |
| TR | 64,6 |
| ZZ | 58,7 |
| 0805 50 10 | MA | 141,2 |
| TR | 82,8 |
| ZZ | 112,0 |
| 0808 10 80 | BR | 88,6 |
| US | 152,5 |
| ZZ | 120,6 |
| 0808 30 90 | AR | 118,4 |
| CL | 179,3 |
| CN | 72,0 |
| TR | 153,6 |
| ZA | 109,2 |
| ZZ | 126,5 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta importa vērtība

0702 00 00

IL

103,5

MA

95,4

TN

107,9

TR

108,3

ZZ

103,8

0707 00 05

MA

83,4

TR

145,9

ZZ

114,7

0709 93 10

MA

57,2

TR

160,0

ZZ

108,6

0805 10 20

EG

45,6

IL

72,9

MA

54,7

TN

55,8

TR

64,6

ZZ

58,7

0805 50 10

MA

141,2

TR

82,8

ZZ

112,0

0808 10 80

BR

88,6

US

152,5

ZZ

120,6

0808 30 90

AR

118,4

CL

179,3

CN

72,0

TR

153,6

ZA

109,2

ZZ

126,5

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas 2012. gada 27. novembra Regulā (ES) Nr. 1106/2012, ar ko attiecībā uz valstu un teritoriju nomenklatūras atjaunināšanu īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 471/2009 par Kopienas statistiku attiecībā uz ārējo tirdzniecību ar ārpuskopienas valstīm (OV L 328, 28.11.2012., 7. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.

---

| 18.3.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 73/83 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 73/83

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2016/391

(2016. gada 17. marts),

ar kuru nosaka piešķīruma koeficientu, kas piemērojams daudzumiem, kuri norādīti no 2016. gada 1. marta līdz 7. martam iesniegtajos importa licenču pieteikumos, saskaņā ar tarifa kvotām, kas mājputnu gaļas nozarē atvērtas ar Regulu (EK) Nr. 533/2007

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1), un jo īpaši tās 188. panta 1. un 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 533/2007 (2) ir atvērtas ikgadējās tarifa kvotas mājputnu gaļas nozares produktu importēšanai. |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 533/2007 (2) ir atvērtas ikgadējās tarifa kvotas mājputnu gaļas nozares produktu importēšanai.

| (2) | Daudzumi, kuri norādīti importa licenču pieteikumos, kas no 2016. gada 1. marta līdz 7. martam iesniegti par apakšperiodu no 2016. gada 1. aprīļa līdz 30. jūnijam, attiecībā uz dažām kvotām pārsniedz pieejamos daudzumus. Tāpēc būtu jānosaka, par kādu apjomu importa licences var izdot, nosakot piešķīruma koeficientu, kas piemērojams pieprasītajiem daudzumiem un ir aprēķināts saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 1301/2006 (3) 7. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

(2)

Daudzumi, kuri norādīti importa licenču pieteikumos, kas no 2016. gada 1. marta līdz 7. martam iesniegti par apakšperiodu no 2016. gada 1. aprīļa līdz 30. jūnijam, attiecībā uz dažām kvotām pārsniedz pieejamos daudzumus. Tāpēc būtu jānosaka, par kādu apjomu importa licences var izdot, nosakot piešķīruma koeficientu, kas piemērojams pieprasītajiem daudzumiem un ir aprēķināts saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 1301/2006 (3) 7. panta 2. punktu.

| (3) | Lai nodrošinātu pasākuma efektīvu pārvaldību, šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, |
| --- | --- |

(3)

Lai nodrošinātu pasākuma efektīvu pārvaldību, šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Daudzumiem, kuri norādīti importa licenču pieteikumos, kas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 533/2007 iesniegti par apakšperiodu no 2016. gada 1. aprīļa līdz 30. jūnijam, piemēro šīs regulas pielikumā norādīto piešķīruma koeficientu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2016. gada 17. martā

Komisijas

un tās priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jerzy PLEWA

---

(1)  
  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

1

(2)  Komisijas 2007. gada 14. maija Regula (EK) Nr. 533/2007 par tarifu kvotas atvēršanu un pārvaldīšanu mājputnu gaļas nozarē (OV L 125, 15.5.2007., 9. lpp.).

2

(3)  Komisijas 2006. gada 31. augusta Regula (EK) Nr. 1301/2006, ar ko nosaka kopīgus noteikumus lauksaimniecības produktu importa tarifu kvotu administrēšanai, izmantojot ievešanas atļauju sistēmu (OV L 238, 1.9.2006., 13. lpp.).

3

---

PIELIKUMS

| Kārtas numurs | Piešķīruma koeficients – pieteikumi, kas iesniegti par apakšperiodu no 2016. gada 1. aprīļa līdz 30. jūnijam
  (%) |
| --- | --- |
| 09.4067 | — |
| 09.4068 | 0,360102 |
| 09.4069 | 0,171264 |
| 09.4070 | — |

Kārtas numurs

Piešķīruma koeficients – pieteikumi, kas iesniegti par apakšperiodu no 2016. gada 1. aprīļa līdz 30. jūnijam

(%)

09.4067

—

09.4068

0,360102

09.4069

0,171264

09.4070

—

---

| 18.3.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 73/85 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 73/85

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2016/392

(2016. gada 17. marts),

ar ko paredz piešķīruma koeficientu, kas piemērojams daudzumiem, kuri norādīti no 2016. gada 1. līdz 7. martam iesniegtajos importa licenču pieteikumos, un ar ko nosaka daudzumus, kuri jāpieskaita apjomam, kas paredzēts apakšperiodam no 2016. gada 1. jūlija līdz 30. septembrim, saskaņā ar tarifa kvotām, kuras mājputnu gaļas nozarē atvērtas ar Regulu (EK) Nr. 1385/2007

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1), un jo īpaši tās 188. pantu,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1385/2007 (2) ir atvērtas ikgadējas tarifa kvotas mājputnu gaļas nozares produktu importam. |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1385/2007 (2) ir atvērtas ikgadējas tarifa kvotas mājputnu gaļas nozares produktu importam.

| (2) | Daudzumi, kuri norādīti importa licenču pieteikumos, kas laikā no 2016. gada 1. līdz 7. martam attiecībā uz dažām kvotām iesniegti par apakšperiodu no 2016. gada 1. aprīļa līdz 30. jūnijam, ir lielāki par pieejamajiem daudzumiem. Tāpēc būtu jānosaka, par kādu apjomu importa licences var izdot, nosakot piešķīruma koeficientu, kas piemērojams pieprasītajiem daudzumiem un ir aprēķināts saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 1301/2006 (3) 7. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

(2)

Daudzumi, kuri norādīti importa licenču pieteikumos, kas laikā no 2016. gada 1. līdz 7. martam attiecībā uz dažām kvotām iesniegti par apakšperiodu no 2016. gada 1. aprīļa līdz 30. jūnijam, ir lielāki par pieejamajiem daudzumiem. Tāpēc būtu jānosaka, par kādu apjomu importa licences var izdot, nosakot piešķīruma koeficientu, kas piemērojams pieprasītajiem daudzumiem un ir aprēķināts saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 1301/2006 (3) 7. panta 2. punktu.

| (3) | Daudzumi, kas norādīti importa licenču pieteikumos, kuri no 2016. gada 1. līdz 7. martam iesniegti par apakšperiodu no 2016. gada 1. aprīļa līdz 30. jūnijam, attiecībā uz dažām kvotām ir mazāki par pieejamajiem daudzumiem. Tāpēc ir jānosaka, par kādu apjomu netika iesniegti pieteikumi, un šis apjoms jāpieskaita daudzumiem, kas noteikti nākamajam kvotas apakšperiodam. |
| --- | --- |

(3)

Daudzumi, kas norādīti importa licenču pieteikumos, kuri no 2016. gada 1. līdz 7. martam iesniegti par apakšperiodu no 2016. gada 1. aprīļa līdz 30. jūnijam, attiecībā uz dažām kvotām ir mazāki par pieejamajiem daudzumiem. Tāpēc ir jānosaka, par kādu apjomu netika iesniegti pieteikumi, un šis apjoms jāpieskaita daudzumiem, kas noteikti nākamajam kvotas apakšperiodam.

| (4) | Lai nodrošinātu pasākuma efektīvu pārvaldību, šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, |
| --- | --- |

(4)

Lai nodrošinātu pasākuma efektīvu pārvaldību, šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Daudzumiem, kuri norādīti importa licenču pieteikumos, kas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1385/2007 iesniegti par apakšperiodu no 2016. gada 1. aprīļa līdz 30. jūnijam, piemēro šīs regulas pielikumā norādīto piešķīruma koeficientu.

2.   Daudzumi, par kuriem nav iesniegti importa licenču pieteikumi saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1385/2007 un kuri jāpieskaita apakšperiodam no 2016. gada 1. jūlija līdz 30. septembrim, ir norādīti šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2016. gada 17. martā

Komisijas

un tās priekšsēdētājs vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jerzy PLEWA

---

(1)  
  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

1

(2)  Komisijas 2007. gada 26. novembra Regula (EK) Nr. 1385/2007, ar ko nosaka kārtību, kā piemērot Padomes Regulu (EK) Nr. 774/94, kad atver un pārvalda noteiktas Kopienas muitas tarifa kvotas mājputnu gaļas nozarē (OV L 309, 27.11.2007., 47. lpp.).

2

(3)  Komisijas 2006. gada 31. augusta Regula (EK) Nr. 1301/2006, ar ko nosaka kopīgus noteikumus lauksaimniecības produktu importa tarifu kvotu administrēšanai, izmantojot ievešanas atļauju sistēmu (OV L 238, 1.9.2006., 13. lpp.).

3

---

PIELIKUMS

| Kārtas numurs | Piešķīruma koeficients – pieteikumi, kas iesniegti par apakšperiodu no 2016. gada 1. aprīļa līdz 30. jūnijam
  (%) | Nepieprasītie daudzumi, kuri jāpieskaita apjomam, kas pieejams par apakšperiodu no 2016. gada 1. jūlija līdz 30. septembrim
  (kg) |
| --- | --- | --- |
| 09.4410 | 0,163559 | — |
| 09.4411 | 0,165399 | — |
| 09.4412 | 0,171234 | — |
| 09.4420 | 0,173131 | — |
| 09.4421 | — | 350 000 |
| 09.4422 | 0,173132 | — |

Kārtas numurs

Piešķīruma koeficients – pieteikumi, kas iesniegti par apakšperiodu no 2016. gada 1. aprīļa līdz 30. jūnijam

(%)

Nepieprasītie daudzumi, kuri jāpieskaita apjomam, kas pieejams par apakšperiodu no 2016. gada 1. jūlija līdz 30. septembrim

(kg)

09.4410

0,163559

—

09.4411

0,165399

—

09.4412

0,171234

—

09.4420

0,173131

—

09.4421

—

350 000

09.4422

0,173132

—

---

| 18.3.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 73/88 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 73/88

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2016/393

(2016. gada 17. marts),

ar ko paredz piešķīruma koeficientu, kas piemērojams daudzumiem, kuri norādīti no 2016. gada 1. līdz 7. martam iesniegtajos importa tiesību pieteikumos, saskaņā ar tarifa kvotām, kuras attiecībā uz Ukrainas izcelsmes mājputnu gaļu atvērtas ar Īstenošanas regulu (ES) 2015/2078

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1), un jo īpaši tās 188. panta 1. un 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2015/2078 (2) ir atvērtas ikgadējas tarifu kvotas Ukrainas izcelsmes mājputnu gaļas nozares produktu importēšanai. |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2015/2078 (2) ir atvērtas ikgadējas tarifu kvotas Ukrainas izcelsmes mājputnu gaļas nozares produktu importēšanai.

| (2) | Daudzumi, kuri norādīti importa tiesību pieteikumos, kas no 2016. gada 1. līdz 7. martam iesniegti par apakšperiodu no 2016. gada 1. aprīļa līdz 30. jūnijam, attiecībā uz tarifa kvotu ar kārtas numuru 09.4273 ir lielāki par pieejamajiem daudzumiem. Tāpēc ir jānosaka, par kādu apjomu importa tiesības var piešķirt, nosakot piešķīruma koeficientu, kas piemērojams pieprasītajiem daudzumiem un ir aprēķināts saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 1301/2006 (3) 6. panta 3. punktu kopā ar minētās regulas 7. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

(2)

Daudzumi, kuri norādīti importa tiesību pieteikumos, kas no 2016. gada 1. līdz 7. martam iesniegti par apakšperiodu no 2016. gada 1. aprīļa līdz 30. jūnijam, attiecībā uz tarifa kvotu ar kārtas numuru 09.4273 ir lielāki par pieejamajiem daudzumiem. Tāpēc ir jānosaka, par kādu apjomu importa tiesības var piešķirt, nosakot piešķīruma koeficientu, kas piemērojams pieprasītajiem daudzumiem un ir aprēķināts saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 1301/2006 (3) 6. panta 3. punktu kopā ar minētās regulas 7. panta 2. punktu.

| (3) | Lai nodrošinātu pasākuma efektīvu pārvaldību, šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, |
| --- | --- |

(3)

Lai nodrošinātu pasākuma efektīvu pārvaldību, šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Daudzumiem, kas norādīti importa tiesību pieteikumos, kuri saskaņā ar Īstenošanas regulu (ES) 2015/2078 iesniegti par apakšperiodu no 2016. gada 1. aprīļa līdz 30. jūnijam, piemēro šīs regulas pielikumā norādīto piešķīruma koeficientu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2016. gada 17. martā

Komisijas

un tās priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jerzy PLEWA

---

(1)  
  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

1

(2)  Komisijas 2015. gada 18. novembra Īstenošanas regula (ES) 2015/2078, ar ko atver Savienības importa tarifu kvotas Ukrainas izcelsmes putnu gaļai un paredz šo kvotu pārvaldību (OV L 302, 19.11.2015., 63. lpp.).

2

(3)  Komisijas 2006. gada 31. augusta Regula (EK) Nr. 1301/2006, ar ko nosaka kopīgus noteikumus lauksaimniecības produktu importa tarifu kvotu administrēšanai, izmantojot ievešanas atļauju sistēmu (OV L 238, 1.9.2006., 13. lpp.).

3

---

PIELIKUMS

| Kārtas numurs | Piešķīruma koeficients – pieteikumi, kas iesniegti par apakšperiodu no 2016. gada 1. aprīļa līdz 30. jūnijam
  (%) |
| --- | --- |
| 09.4273 | 2,422583 |
| 09.4274 | — |

Kārtas numurs

Piešķīruma koeficients – pieteikumi, kas iesniegti par apakšperiodu no 2016. gada 1. aprīļa līdz 30. jūnijam

(%)

09.4273

2,422583

09.4274

—

---

LĒMUMI

| 18.3.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 73/90 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 73/90

---

PADOMES LĒMUMS (ES) 2016/394

(2016. gada 14. marts)

par to, lai beigtu apspriežu procedūru ar Burundi Republiku saskaņā ar Partnerattiecību nolīguma starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, 96. pantu

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Partnerattiecību nolīgumu starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, kas parakstīts Kotonū 2000. gada 23. jūnijā (1) un pārskatīts Vagadugu Burkinafaso 2010. gada 22. jūnijā (2) (turpmāk “ĀKK un ES partnerattiecību nolīgums”), un jo īpaši tā 96. pantu,

ņemot vērā Iekšējo nolīgumu starp dalībvalstu valdību pārstāvjiem Padomes sanāksmē par pasākumiem, kas jāveic, un procedūrām, kuras jāievēro, lai īstenotu ĀKK un EK partnerattiecību nolīgumu (3), un jo īpaši tā 3. pantu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu, vienojoties ar Savienības Augsto pārstāvi ārlietās un drošības politikas jautājumos,

tā kā:

| (1) | Burundi Republika neievēro būtiskos elementus, kas paredzēti ĀKK un ES partnerattiecību nolīguma 9. pantā. |
| --- | --- |

(1)

Burundi Republika neievēro būtiskos elementus, kas paredzēti ĀKK un ES partnerattiecību nolīguma 9. pantā.

| (2) | Saskaņā ar ĀKK un ES partnerattiecību nolīguma 96. pantu 2015. gada 8. decembrī tika sāktas apspriedes ar Burundi Republiku, klāt esot pārstāvjiem no Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas, tostarp no Āfrikas Savienības, Austrumāfrikas kopienas un Apvienoto Nāciju Organizācijas. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar ĀKK un ES partnerattiecību nolīguma 96. pantu 2015. gada 8. decembrī tika sāktas apspriedes ar Burundi Republiku, klāt esot pārstāvjiem no Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas, tostarp no Āfrikas Savienības, Austrumāfrikas kopienas un Apvienoto Nāciju Organizācijas.

| (3) | Šajās apspriedēs Burundi valdības pārstāvji iesniedza priekšlikumus saistībām. Šie saistību priekšlikumi tiek uzskatīti par neapmierinošiem. |
| --- | --- |

(3)

Šajās apspriedēs Burundi valdības pārstāvji iesniedza priekšlikumus saistībām. Šie saistību priekšlikumi tiek uzskatīti par neapmierinošiem.

| (4) | Tādēļ ir jāpieņem lēmums beigt apspriedes, kas sāktas uz ĀKK un ES partnerattiecību nolīguma 96. panta pamata, un jāpieņem minēto saistību izpildei atbilstoši pasākumi, |
| --- | --- |

(4)

Tādēļ ir jāpieņem lēmums beigt apspriedes, kas sāktas uz ĀKK un ES partnerattiecību nolīguma 96. panta pamata, un jāpieņem minēto saistību izpildei atbilstoši pasākumi,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo tiek beigtas apspriedes, kas saskaņā ar ĀKK un ES partnerattiecību nolīguma 96. pantu tika sāktas ar Burundi Republiku.

2. pants

Pasākumi, kas precizēti pielikumā pievienotajā vēstulē, ir pieņemti kā atbilstoši pasākumi, kas minēti ĀKK un ES partnerattiecību nolīguma 96. panta 2. punkta c) apakšpunktā.

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

To regulāri pārskata vismaz reizi sešos mēnešos, vēlams, pamatojoties uz Eiropas Ārējās darbības dienesta uzraudzības misijām, piesaistot Komisijas dienestus.

Briselē, 2016. gada 14. martā

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

F. MOGHERINI

---

(1)  
  OV L 317, 15.12.2000., 3. lpp.

1

(2)  
  OV L 287, 4.11.2010., 3. lpp.

2

(3)  
  OV L 317, 15.12.2000., 376. lpp.

3

---

PIELIKUMS

Godātais Burundi Republikas prezidenta kungs!

Eiropas Savienība uzskata, ka Burundi Republika nav ievērojusi vairākus būtiskus elementus, kas ietverti 9. pantā Partnerattiecību nolīgumā starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, kas parakstīts Kotonū 2000. gada 23. jūnijā (turpmāk “ĀKK un ES partnerattiecību nolīgums”). Eiropas Savienība vairākkārt, jo īpaši laikā, kad noritēja pastiprinātais dialogs saskaņā ar ĀKK un ES partnerattiecību nolīguma 8. pantu, ir paudusi bažas par dažu tādu principu neievērošanu, kas saistīti ar cilvēktiesībām, demokrātiju un tiesiskumu.

Tāpēc Eiropas Savienība uzsāka apspriedes ar Burundi valdību saskaņā ar ĀKK un ES partnerattiecību nolīguma 96. pantu, lai izskatītu šīs bažas un līdzekļus situācijas labošanai.

Pēc tam kad Burundi valdība bija pieņēmusi Eiropas Savienības uzaicinājumu, apspriedes tika atklātas Briselē 2015. gada 8. decembrī.

Tikšanās laikā puses apsprieda pasākumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu ātru atgriešanos pie demokrātijas, cilvēktiesību un tiesiskuma principu un vērtību ievērošanas, pamatojoties uz ĀKK un ES partnerattiecību nolīguma būtiskajiem elementiem un Arušas līgumos paustajiem principiem. Pārrunas un viedokļu apmaiņa norisinājās par deviņiem tematiem, par kuriem Eiropas Savienība sagaidīja no Burundi valdības īpašas un konkrētas saistības.

Apspriedēs Eiropas Savienība pieņēma zināšanai Burundi puses sniegtās atbildes, jo īpaši attiecībā uz:

| — | privāto plašsaziņas līdzekļu darbības atjaunošanu un ar tiem saistīto domstarpību atrisināšanu, piemērojot likumu par presi, |
| --- | --- |

—

privāto plašsaziņas līdzekļu darbības atjaunošanu un ar tiem saistīto domstarpību atrisināšanu, piemērojot likumu par presi,

| — | brīvību darboties žurnālista profesijā, |
| --- | --- |

—

brīvību darboties žurnālista profesijā,

| — | pilsoniskās sabiedrības un cilvēktiesību aizstāvju brīvību un drošību, |
| --- | --- |

—

pilsoniskās sabiedrības un cilvēktiesību aizstāvju brīvību un drošību,

| — | tiesas izskatīšanā esošo lietu pārvaldību saskaņā ar saistībām, kas prasītas laikā, kad noritēja pastiprinātais dialogs saskaņā ar ĀKK un ES partnerattiecību nolīguma 8. pantu, |
| --- | --- |

—

tiesas izskatīšanā esošo lietu pārvaldību saskaņā ar saistībām, kas prasītas laikā, kad noritēja pastiprinātais dialogs saskaņā ar ĀKK un ES partnerattiecību nolīguma 8. pantu,

| — | to ieslodzīto stāvokli, kas aizturēti demonstrāciju laikā, |
| --- | --- |

—

to ieslodzīto stāvokli, kas aizturēti demonstrāciju laikā,

| — | izmeklēšanām, kas jāveic par apgalvojumiem, ka notikusi spīdzināšana un sodīšana ar nāvi bez tiesas sprieduma, |
| --- | --- |

—

izmeklēšanām, kas jāveic par apgalvojumiem, ka notikusi spīdzināšana un sodīšana ar nāvi bez tiesas sprieduma,

| — | to, lai, apspriežoties ar Austrumāfrikas kopienu un Āfrikas Savienību vai kādu citu starptautisku starpnieku, rīkotu Burundi iekšēju dialogu, kas ļautu atgriezties pie demokrātijas principiem, |
| --- | --- |

—

to, lai, apspriežoties ar Austrumāfrikas kopienu un Āfrikas Savienību vai kādu citu starptautisku starpnieku, rīkotu Burundi iekšēju dialogu, kas ļautu atgriezties pie demokrātijas principiem,

| — | jebkādu bruņoto organizāciju – izņemot Valsts policiju un Aizsardzības spēkus – atbruņošanu un izformēšanu ar starptautisko novērotāju atbalstu, |
| --- | --- |

—

jebkādu bruņoto organizāciju – izņemot Valsts policiju un Aizsardzības spēkus – atbruņošanu un izformēšanu ar starptautisko novērotāju atbalstu,

| — | krīzes pārvarēšanas plāna īstenošanu saskaņā ar grafiku, kas vēl jānosaka. |
| --- | --- |

—

krīzes pārvarēšanas plāna īstenošanu saskaņā ar grafiku, kas vēl jānosaka.

Savos secinājumos apspriežu noslēgumā Eiropas Savienība pieņēma zināšanai Burundi valdības pausto apņemšanos sniegt skaidrojumus un paātrināt dažas tiesvedības procedūras. Tomēr Eiropas Savienība tajā pašā laikā konstatēja, ka Burundi valdības pārstāvju sniegtās atbildes nav pietiekamas, nedz lai vispārēji novērstu to, ka netiek respektēti būtiski ES partnerības ar Burundi Republiku elementi, nedz lai apmierinoši atbildētu uz Āfrikas Savienības Miera un drošības padomes 2015. gada 17. oktobra un 13. novembra lēmumiem.

Tāpēc Eiropas puse nolēma apspriedes beigt un pieņemt atbilstošus pasākumus saskaņā ar ĀKK un ES partnerattiecību nolīguma 96. panta 2. punkta c) apakšpunktu.

Atgriešanās pie būtisko ĀKK un ES partnerattiecību nolīguma elementu ievērošanas ies kopsolī ar sadarbības pakāpenisku normalizēšanos. Pielikumā, kas attiecas uz saistību kopumu, ir precizētas sagaidāmās saistības, kas sagrupētas pa četrām lielām nozarēm, ko izvērtēs paralēli, un atbilstošie pasākumi, kuri atbilst konstatētajam progresam. Jūs redzēsiet, ka mēs paredzam pārskatīt un pielāgot kārtību un nosacījumus, ar kādiem tiek finansēts un maksāts mūsu atbalsts Burundi kontingentam, kas piedalās AMISOM misijā (ko EAF finansē no Āfrikas Miera nodrošināšanas fonda), apspriežoties ar Āfrikas Savienību.

Eiropas Savienība patur tiesības grozīt šos pasākumus atkarībā no politiskās situācijas attīstības un saistību izpildes.

Atbilstīgi ĀKK un ES partnerattiecību nolīguma 96. pantā paredzētajai procedūrai Eiropas Savienība turpinās rūpīgi uzraudzīt situāciju Burundi, kamēr būs spēkā lēmums saskaņā ar ĀKK un ES partnerattiecību nolīguma 96. pantu. Šajā laikposmā tiks uzturēts dialogs ar Burundi valdību, lai atbalstītu atgriešanos pie ĀKK un ES partnerattiecību nolīguma būtisko elementu ievērošanas. Eiropas Savienība regulāri izskatīs situāciju, un pirmā šāda izskatīšana notiks sešu mēnešu laikā. Padome lēmumu saskaņā ar 96. pantu varēs pārskatīt atkarībā no situācijas attīstības un no tā, vai tiks vai netiks pildītas saistības.

Ar cieņu

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

F. MOGHERINI

Komisijas vārdā –

komisārs

N. MIMICA

PIELIKUMS

SAISTĪBU KOPUMS

| Burundi valdības saistības | Eiropas Savienības atbilstošie pasākumi |
| --- | --- |
| Saistību neesība (situācija, kas konstatēta brīdī, kad tiek beigtas apspriedes saskaņā ar ĀKK un ES partnerattiecību nolīguma 96. pantu): netiek ievēroti ĀKK un ES partnerattiecību nolīguma 9. pantā minētie būtiskie elementi: i) cilvēktiesības, ii) demokrātijas principi un iii) tiesiskums. | Eiropas Savienība (1) saglabā savu atbalstu par labu Burundi iedzīvotājiem. Tā turpinās finansēt patlaban īstenotos līgumus, kā arī ārkārtas darbības, sniedzot tiešu atbalstu iedzīvotājiem un pilsoniskajai sabiedrībai saistībā ar nabadzības apkarošanu un piekļuvi pamatpakalpojumiem.
  Šajā sakarībā Eiropas Savienības lēmējiestāžu apstiprinājumam tiks iesniegtas divas programmas ārkārtas situāciju risināšanai (EUR 40 000 000 piekļuvei veselības aprūpei un EUR 15 000 000 pārtikai / lauku attīstībai). Paredzēts, ka šo projektu īstenošanu uzticēs nevalstiskām organizācijām un/vai starptautiskām aģentūrām.
  Turpinās īstenot humanitārus pasākumus (tostarp atbalstu bēgļiem), pamatojoties uz konstatētajām vajadzībām un ja būs pieeja iedzīvotājiem.
  Turpretim finanšu atbalsts vai līdzekļu pārskaitīšana (tostarp budžeta atbalsts) Burundi administrācijas vai iestāžu tiešam labumam tiek apturēti.
  Finansēšanas nosacījumi un kompensāciju maksāšanas kārtība tām Burundi militārpersonām, kas piedalās AMISOM misijā, kā arī iemaksu daļa Burundi valdībai par pirmsizvietošanas izmaksām (ko EAF finansē no Āfrikas Miera nodrošināšanas fonda) tiks pārskatīta un pielāgota, apspriežoties ar Āfrikas Savienību.
  Uz programmām un finansējumu, kas sekmē reģionālo integrāciju, šie pasākumi neattiecas neatkarīgi no tā, kāda ir to īstenošanas kārtība. |
| Jomas, kurās tiek sagaidītas Burundi valdības saistības, un attiecīgie rādītāji. Šīs jomas un attiecīgos rādītājus izvērtēs kopumā atkarībā no to attīstības.
  1.   Politiska vienošanās par krīzes pārvarēšanas plānu
  Saistības, kas tiek sagaidītas






  1.1. | Apspriežoties ar Austrumāfrikas kopienu un Āfrikas Savienību vai kādu citu starptautisku starpnieku, piedalīšanās dialogā, kurš ļauj atgriezties pie demokrātijas principiem. |

Burundi valdības saistības

Eiropas Savienības atbilstošie pasākumi

Saistību neesība (situācija, kas konstatēta brīdī, kad tiek beigtas apspriedes saskaņā ar ĀKK un ES partnerattiecību nolīguma 96. pantu): netiek ievēroti ĀKK un ES partnerattiecību nolīguma 9. pantā minētie būtiskie elementi: i) cilvēktiesības, ii) demokrātijas principi un iii) tiesiskums.

Eiropas Savienība (1) saglabā savu atbalstu par labu Burundi iedzīvotājiem. Tā turpinās finansēt patlaban īstenotos līgumus, kā arī ārkārtas darbības, sniedzot tiešu atbalstu iedzīvotājiem un pilsoniskajai sabiedrībai saistībā ar nabadzības apkarošanu un piekļuvi pamatpakalpojumiem.

Šajā sakarībā Eiropas Savienības lēmējiestāžu apstiprinājumam tiks iesniegtas divas programmas ārkārtas situāciju risināšanai (EUR 40 000 000 piekļuvei veselības aprūpei un EUR 15 000 000 pārtikai / lauku attīstībai). Paredzēts, ka šo projektu īstenošanu uzticēs nevalstiskām organizācijām un/vai starptautiskām aģentūrām.

Turpinās īstenot humanitārus pasākumus (tostarp atbalstu bēgļiem), pamatojoties uz konstatētajām vajadzībām un ja būs pieeja iedzīvotājiem.

Turpretim finanšu atbalsts vai līdzekļu pārskaitīšana (tostarp budžeta atbalsts) Burundi administrācijas vai iestāžu tiešam labumam tiek apturēti.

Finansēšanas nosacījumi un kompensāciju maksāšanas kārtība tām Burundi militārpersonām, kas piedalās AMISOM misijā, kā arī iemaksu daļa Burundi valdībai par pirmsizvietošanas izmaksām (ko EAF finansē no Āfrikas Miera nodrošināšanas fonda) tiks pārskatīta un pielāgota, apspriežoties ar Āfrikas Savienību.

Uz programmām un finansējumu, kas sekmē reģionālo integrāciju, šie pasākumi neattiecas neatkarīgi no tā, kāda ir to īstenošanas kārtība.

Jomas, kurās tiek sagaidītas Burundi valdības saistības, un attiecīgie rādītāji. Šīs jomas un attiecīgos rādītājus izvērtēs kopumā atkarībā no to attīstības.

1.   Politiska vienošanās par krīzes pārvarēšanas plānu

Saistības, kas tiek sagaidītas

1.1.

Apspriežoties ar Austrumāfrikas kopienu un Āfrikas Savienību vai kādu citu starptautisku starpnieku, piedalīšanās dialogā, kurš ļauj atgriezties pie demokrātijas principiem.

Rādītājs:

| — | tāda iekļaujoša politiskā dialoga faktiska noturēšana, kurš apvieno visas politiskās dzīves sastāvdaļas, atbilstoši starptautiskā starpnieka noteiktai kārtībai un ievērojot šo lēmumu, kura rezultātā tiek rasts plāns krīzes pārvarēšanai vai jebkāds vienošanās un miermīlīgā ceļā panākts risinājums izkļūšanai no krīzes, ievērojot Arušas līgumus, kas paredz atgriešanos pie tiesiskuma un iekļaujošu pārvaldību. |
| --- | --- |

—

tāda iekļaujoša politiskā dialoga faktiska noturēšana, kurš apvieno visas politiskās dzīves sastāvdaļas, atbilstoši starptautiskā starpnieka noteiktai kārtībai un ievērojot šo lēmumu, kura rezultātā tiek rasts plāns krīzes pārvarēšanai vai jebkāds vienošanās un miermīlīgā ceļā panākts risinājums izkļūšanai no krīzes, ievērojot Arušas līgumus, kas paredz atgriešanos pie tiesiskuma un iekļaujošu pārvaldību.

Papildus patlaban īstenotajām vai identificētajām programmām 11. Eiropas Attīstības fonda (EAF) neiesaistītais atlikums ir EUR 322 000 000  (2). Šie fondi Burundi Republikai paliek pieejami, un tos varētu izmantot atkarībā no saistību izpildē konstatētā progresa. Saskaņā ar progresa un to saistību izvērtējumu, ko Burundi valdība uzņēmusies četrās galvenajās jomās (saspīlējuma mazināšana, tiesvedības lietu izskatīšana, politiskais dialogs un krīzes pārvarēšanas plāna īstenošana), pakāpeniski tiks pieņemti atbilstošie pasākumi pa šādiem posmiem:

| 1. | Atkarībā no konstatētajiem pozitīvajiem rezultātiem papildus tiešā atbalsta saglabāšanai visneaizsargātākajiem iedzīvotājiem Eiropas Savienības kompetentie dienesti plānos uzņemties finanšu saistības par labu administrācijas un iestāžu spēju stiprināšanai, un tas tiks darīts, katru gadījumu izskatot atsevišķi atkarībā no tā neatliekamības un atbilstības. |
| --- | --- |

1.

Atkarībā no konstatētajiem pozitīvajiem rezultātiem papildus tiešā atbalsta saglabāšanai visneaizsargātākajiem iedzīvotājiem Eiropas Savienības kompetentie dienesti plānos uzņemties finanšu saistības par labu administrācijas un iestāžu spēju stiprināšanai, un tas tiks darīts, katru gadījumu izskatot atsevišķi atkarībā no tā neatliekamības un atbilstības.

| 2. | Nozīmīgāku panākumu gadījumā Eiropas Savienība izvērtēs 10. EAF programmā paredzētā budžeta atbalsta pēdējās daļas (maksimums EUR 11 500 000 ) izmaksāšanas jautājumu. |
| --- | --- |

2.

Nozīmīgāku panākumu gadījumā Eiropas Savienība izvērtēs 10. EAF programmā paredzētā budžeta atbalsta pēdējās daļas (maksimums EUR 11 500 000 ) izmaksāšanas jautājumu.

Varētu tikt atsākta 2015. gadam sākotnēji paredzēto projektu (ārpus budžeta atbalsta) pieņemšana.

| 1.2. | Atbruņošanas turpināšana ar starptautisko novērotāju atbalstu; vienīgi Valsts policija un Aizsardzības spēki nodrošina sabiedriskās kārtības uzturēšanu, ievērojot tiesiskumu. |
| --- | --- |

1.2.

Atbruņošanas turpināšana ar starptautisko novērotāju atbalstu; vienīgi Valsts policija un Aizsardzības spēki nodrošina sabiedriskās kārtības uzturēšanu, ievērojot tiesiskumu.

Rādītājs:

| — | tiek īstenoti Āfrikas Savienības Miera un drošības padomes lēmumi atbruņošanas jomā (jo īpaši 2015. gada 13. jūnija lēmums par militāro ekspertu izvietošanu) un Apvienoto Nāciju Drošības padomes rezolūcijas (jo īpaši 2015. gada 12. novembra rezolūcija). |
| --- | --- |

—

tiek īstenoti Āfrikas Savienības Miera un drošības padomes lēmumi atbruņošanas jomā (jo īpaši 2015. gada 13. jūnija lēmums par militāro ekspertu izvietošanu) un Apvienoto Nāciju Drošības padomes rezolūcijas (jo īpaši 2015. gada 12. novembra rezolūcija).

| 3. | Lai sagatavotu un atbalstītu krīzes pārvarēšanas plānu, pasākumu pilnīgāka īstenošana ļaus atsākt 11. EAF valsts indikatīvās programmas (VIP) un 11. EAF budžeta atbalsta programmas pārvaldības komponentu. |
| --- | --- |

3.

Lai sagatavotu un atbalstītu krīzes pārvarēšanas plānu, pasākumu pilnīgāka īstenošana ļaus atsākt 11. EAF valsts indikatīvās programmas (VIP) un 11. EAF budžeta atbalsta programmas pārvaldības komponentu.

Tad tiks atsākta arī programma, kas 2016. gadam paredzēta enerģētikas nozarē.

| 4. | Visbeidzot, visu pasākumu īstenošana ļaus bez ierobežojuma īstenot visas Eiropas Savienības programmas un finansējumus, kas paredzēti Burundi saskaņā ar 11. EAF valsts indikatīvo programmu (EUR 432 000 000 ). |
| --- | --- |

4.

Visbeidzot, visu pasākumu īstenošana ļaus bez ierobežojuma īstenot visas Eiropas Savienības programmas un finansējumus, kas paredzēti Burundi saskaņā ar 11. EAF valsts indikatīvo programmu (EUR 432 000 000 ).

2.   Pasākumi saspīlējuma mazināšanai un politiskās telpas atvēršanai

Saistības, kas tiek sagaidītas

| 2.1. | Privāto plašsaziņas līdzekļu darbības atjaunošana un ar tiem saistīto domstarpību atrisināšana, piemērojot likumu par presi. |
| --- | --- |

2.1.

Privāto plašsaziņas līdzekļu darbības atjaunošana un ar tiem saistīto domstarpību atrisināšana, piemērojot likumu par presi.

Rādītājs:

| — | lai nodrošinātu informācijas plurālismu, neatkarīgās radio un televīzijas stacijas raida visā valsts teritorijā. |
| --- | --- |

—

lai nodrošinātu informācijas plurālismu, neatkarīgās radio un televīzijas stacijas raida visā valsts teritorijā.

| 2.2. | Brīvība droši darboties žurnālista profesijā. |
| --- | --- |

2.2.

Brīvība droši darboties žurnālista profesijā.

Rādītājs:

| — | konkrētas darbības žurnālistu iebiedēšanas apkarošanai, |
| --- | --- |

—

konkrētas darbības žurnālistu iebiedēšanas apkarošanai,

| — | izmeklēšanas akti attiecībā uz to personu saukšanu pie kriminālatbildības, kuras vainojamas vardarbībā pret žurnālistiem; žurnālistu situāciju izskata saskaņā ar likumu par presi un ievērojot vārda brīvību. |
| --- | --- |

—

izmeklēšanas akti attiecībā uz to personu saukšanu pie kriminālatbildības, kuras vainojamas vardarbībā pret žurnālistiem; žurnālistu situāciju izskata saskaņā ar likumu par presi un ievērojot vārda brīvību.

| 2.3. | Pilsoniskās sabiedrības un cilvēktiesību aizstāvju brīvība un drošība. |
| --- | --- |

2.3.

Pilsoniskās sabiedrības un cilvēktiesību aizstāvju brīvība un drošība.

Rādītājs:

| — | 2015. gada 23. novembra rīkojuma par dažu pilsoniskās sabiedrības organizāciju darbību apturēšanu atcelšana; cilvēktiesību aizstāvju iebiedēšanas izbeigšana. |
| --- | --- |

—

2015. gada 23. novembra rīkojuma par dažu pilsoniskās sabiedrības organizāciju darbību apturēšanu atcelšana; cilvēktiesību aizstāvju iebiedēšanas izbeigšana.

3.   Pasākumi saistībā ar tiesvedības lietām

Saistības, kas tiek sagaidītas

| 3.1. | Darbs ar tiesas izskatīšanā esošajām lietām, tostarp tām, kas tika minētas laikā, kad risinājās 8. pantā paredzētais pastiprinātais dialogs. |
| --- | --- |

3.1.

Darbs ar tiesas izskatīšanā esošajām lietām, tostarp tām, kas tika minētas laikā, kad risinājās 8. pantā paredzētais pastiprinātais dialogs.

Rādītājs:

| — | Apelācijas tiesas sēžu noturēšana attiecīgajās lietās (MSD, F. Bamvuginyumvira, L. Ngendakumana), ievērojot noteikumus un tiesības uz aizstāvību. |
| --- | --- |

—

Apelācijas tiesas sēžu noturēšana attiecīgajās lietās (MSD, F. Bamvuginyumvira, L. Ngendakumana), ievērojot noteikumus un tiesības uz aizstāvību.

| 3.2. | Ar demonstrācijām un tām sekojušajiem drošības incidentiem saistītās ieslodzīto lietas izskata saskaņā ar Burundi kriminālkodeksu un starptautiskajiem standartiem. |
| --- | --- |

3.2.

Ar demonstrācijām un tām sekojušajiem drošības incidentiem saistītās ieslodzīto lietas izskata saskaņā ar Burundi kriminālkodeksu un starptautiskajiem standartiem.

Rādītājs:

| — | tādu juridisku aktu sastādīšana, kas apliecina, ka ir atbrīvoti demonstranti, kas nav veikuši vardarbības aktus, un, attiecīgā gadījumā, ka ir atcelti attiecībā uz viņiem izdotie apcietināšanas orderi. Visu to demonstrantu stāšanās tiesas priekšā, pret kuriem turpina kriminālvajāšanu, likumā noteiktajos termiņos un ievērojot Burundi likumus, tostarp starptautiskos standartus, ko Burundi ratificējusi par tiesībām uz taisnīgu tiesu. |
| --- | --- |

—

tādu juridisku aktu sastādīšana, kas apliecina, ka ir atbrīvoti demonstranti, kas nav veikuši vardarbības aktus, un, attiecīgā gadījumā, ka ir atcelti attiecībā uz viņiem izdotie apcietināšanas orderi. Visu to demonstrantu stāšanās tiesas priekšā, pret kuriem turpina kriminālvajāšanu, likumā noteiktajos termiņos un ievērojot Burundi likumus, tostarp starptautiskos standartus, ko Burundi ratificējusi par tiesībām uz taisnīgu tiesu.

| 3.3. | Izmeklēšanas par apgalvojumiem, ka notikusi spīdzināšana un sodīšana ar nāvi bez tiesas sprieduma, un turpmāka rīcība atkarībā no tā, kas tajās konstatēts. |
| --- | --- |

3.3.

Izmeklēšanas par apgalvojumiem, ka notikusi spīdzināšana un sodīšana ar nāvi bez tiesas sprieduma, un turpmāka rīcība atkarībā no tā, kas tajās konstatēts.

Rādītājs:

| — | ziņojumu publicēšana par uzticamu izmeklēšanu, kas ar starptautisku ekspertu līdzdalību veikta par visiem gadījumiem, kad tiek apgalvots, ka notikusi spīdzināšana, seksuāla vardarbība, pazušana un sodīšana ar nāvi bez tiesas sprieduma, un pasākumu pieņemšana pret personām, kas atbildīgas par šādiem aktiem. |
| --- | --- |

—

ziņojumu publicēšana par uzticamu izmeklēšanu, kas ar starptautisku ekspertu līdzdalību veikta par visiem gadījumiem, kad tiek apgalvots, ka notikusi spīdzināšana, seksuāla vardarbība, pazušana un sodīšana ar nāvi bez tiesas sprieduma, un pasākumu pieņemšana pret personām, kas atbildīgas par šādiem aktiem.

4.   Krīzes pārvarēšanas plāna īstenošana

Saistības, kas tiek sagaidītas

Krīzes pārvarēšanas plāna īstenošana saskaņā ar apstiprināto grafiku

Tiek īstenoti starptautisko starpnieku secinājumi un krīzes pārvarēšanas plāns saskaņā ar šajā plānā paredzēto grafiku un kārtību.

---

(1)  Tostarp Eiropas Investīciju banka (EIB).

(2)  55 miljoni euro, kas no 11. EAF atvēlēti valsts indikatīvajai programmai, jau ir iesaistīti 2014. gadā, un arī abi sagatavošanas posmā esošie ārkārtas projekti par labu iedzīvotājiem kopā būs par 55 miljoniem euro.

---

| 18.3.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 73/97 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 73/97

---

POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJAS LĒMUMS (KĀDP) 2016/395

(2016. gada 15. marts),

ar ko ieceļ ES spēku komandieri Eiropas Savienības militārajai operācijai ar mērķi palīdzēt Somālijas piekrastē novērst un apkarot pirātismu un bruņotas laupīšanas un atturēt no šādiem nodarījumiem (Atalanta) un atceļ Lēmumu (KĀDP) 2015/1823 (ATALANTA/1/2016)

POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 38. pantu,

ņemot vērā Padomes Vienoto rīcību 2008/851/KĀDP (2008. gada 10. novembris) par Eiropas Savienības militāro operāciju ar mērķi palīdzēt Somālijas piekrastē novērst un apkarot pirātismu un bruņotas laupīšanas un atturēt no šādiem nodarījumiem (1) un jo īpaši tās 6. pantu,

tā kā:

| (1) | Ievērojot Vienotās rīcības 2008/851/KĀDP 6. panta 1. punktu, Padome pilnvaroja Politikas un drošības komiteju (PDK) pieņemt attiecīgus lēmumus par ES spēku komandiera iecelšanu Eiropas Savienības militārajai operācijai ar mērķi palīdzēt Somālijas piekrastē novērst un apkarot pirātismu un bruņotas laupīšanas un atturēt no šādiem nodarījumiem (“ES spēku komandieris”). |
| --- | --- |

(1)

Ievērojot Vienotās rīcības 2008/851/KĀDP 6. panta 1. punktu, Padome pilnvaroja Politikas un drošības komiteju (PDK) pieņemt attiecīgus lēmumus par ES spēku komandiera iecelšanu Eiropas Savienības militārajai operācijai ar mērķi palīdzēt Somālijas piekrastē novērst un apkarot pirātismu un bruņotas laupīšanas un atturēt no šādiem nodarījumiem (“ES spēku komandieris”).

| (2) | PDK 2015. gada 6. oktobrī pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2015/1823 (2), ar ko kontradmirāli Stefano BARBIERI iecēla par ES spēku komandieri. |
| --- | --- |

(2)

PDK 2015. gada 6. oktobrī pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2015/1823 (2), ar ko kontradmirāli Stefano BARBIERI iecēla par ES spēku komandieri.

| (3) | ES operācijas komandieris ir ieteicis par jauno ES spēku komandieri iecelt kontradmirāli (LH) Jan C. KAACK, kurš no 2016. gada 23. marta nomainītu kontradmirāli Stefano BARBIERI. |
| --- | --- |

(3)

ES operācijas komandieris ir ieteicis par jauno ES spēku komandieri iecelt kontradmirāli (LH) Jan C. KAACK, kurš no 2016. gada 23. marta nomainītu kontradmirāli Stefano BARBIERI.

| (4) | ES Militārā komiteja 2016. gada 23. februārī atbalstīja minēto ieteikumu. |
| --- | --- |

(4)

ES Militārā komiteja 2016. gada 23. februārī atbalstīja minēto ieteikumu.

| (5) | Tādēļ Lēmums (KĀDP) 2015/1823 būtu jāatceļ. |
| --- | --- |

(5)

Tādēļ Lēmums (KĀDP) 2015/1823 būtu jāatceļ.

| (6) | Saskaņā ar 5. pantu Protokolā Nr. 22 par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Dānija nepiedalās ar aizsardzību saistītu Savienības lēmumu un rīcību izstrādē un īstenošanā, |
| --- | --- |

(6)

Saskaņā ar 5. pantu Protokolā Nr. 22 par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Dānija nepiedalās ar aizsardzību saistītu Savienības lēmumu un rīcību izstrādē un īstenošanā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo kontradmirālis (LH) Jan C. KAACK no 2016. gada 23. marta tiek iecelts par ES spēku komandieri Eiropas Savienības militārajai operācijai ar mērķi palīdzēt Somālijas piekrastē novērst un apkarot pirātismu un bruņotas laupīšanas un atturēt no šādiem nodarījumiem (Atalanta).

2. pants

Lēmumu (KĀDP) 2015/1823 atceļ.

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Briselē, 2016. gada 15. martā

Politikas un drošības komitejas vārdā –

priekšsēdētājs

W. STEVENS

---

(1)  
  OV L 301, 12.11.2008., 33. lpp.

1

(2)  Politikas un drošības komitejas Lēmums (KĀDP) 2015/1823 (2015. gada 6. oktobris), ar ko ieceļ ES spēku komandieri Eiropas Savienības militārajai operācijai ar mērķi palīdzēt Somālijas piekrastē novērst un apkarot pirātismu un bruņotas laupīšanas un atturēt no šādiem nodarījumiem (Atalanta) un atceļ Lēmumus (KĀDP) 2015/607 un (KĀDP) 2015/1750 (ATALANTA/6/2015) (OV L 265, 10.10.2015., 10. lpp.).

2

Atalanta

---

| 18.3.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 73/99 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 73/99

---

POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJAS LĒMUMS (KĀDP) 2016/396

(2016. gada 15. marts)

par ES misijas komandiera iecelšanu Eiropas Savienības militārajai misijai, lai palīdzētu Somālijas drošības spēku apmācībā (EUTM Somalia), un ar ko atceļ Lēmumu (KĀDP) 2015/173 (EUTM Somalia/1/2016)

POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 38. pantu,

ņemot vērā Padomes Lēmumu 2010/96/KĀDP (2010. gada 15. februāris) par Eiropas Savienības militāro misiju, lai palīdzētu Somālijas drošības spēku apmācībā (1), un jo īpaši tā 5. pantu,

tā kā:

| (1) | Ievērojot Lēmumu 2010/96/KĀDP, Politikas un drošības komiteja (PDK) saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 38. pantu ir pilnvarota pieņemt attiecīgus lēmumus par EUTM Somalia politisko kontroli un stratēģisko vadību, tostarp lēmumus par ES misijas komandiera iecelšanu amatā. |
| --- | --- |

(1)

Ievērojot Lēmumu 2010/96/KĀDP, Politikas un drošības komiteja (PDK) saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 38. pantu ir pilnvarota pieņemt attiecīgus lēmumus par EUTM Somalia politisko kontroli un stratēģisko vadību, tostarp lēmumus par ES misijas komandiera iecelšanu amatā.

| (2) | PDK 2015. gada 3. februārī pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2015/173 (2), ar ko par ES misijas EUTM Somalia komandieri tika iecelts brigādes ģenerālis Antonio MAGGI. |
| --- | --- |

(2)

PDK 2015. gada 3. februārī pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2015/173 (2), ar ko par ES misijas EUTM Somalia komandieri tika iecelts brigādes ģenerālis Antonio MAGGI.

| (3) | Itālija 2016. gada 9. februārī ierosināja par jauno ES misijas EUTM Somalia komandieri iecelt brigādes ģenerāli Maurizio MORENA, kas nomainītu brigādes ģenerāli Antonio MAGGI. |
| --- | --- |

(3)

Itālija 2016. gada 9. februārī ierosināja par jauno ES misijas EUTM Somalia komandieri iecelt brigādes ģenerāli Maurizio MORENA, kas nomainītu brigādes ģenerāli Antonio MAGGI.

| (4) | ES Militārā komiteja 2016. gada 24. februārī ieteica PDK par ES misijas EUTM Somalia komandieri iecelt brigādes ģenerāli Maurizio MORENA, kas no 2016. gada 21. marta nomainītu brigādes ģenerāli Antonio MAGGI. |
| --- | --- |

(4)

ES Militārā komiteja 2016. gada 24. februārī ieteica PDK par ES misijas EUTM Somalia komandieri iecelt brigādes ģenerāli Maurizio MORENA, kas no 2016. gada 21. marta nomainītu brigādes ģenerāli Antonio MAGGI.

| (5) | Lēmums (KĀDP) 2015/173 būtu jāatceļ. |
| --- | --- |

(5)

Lēmums (KĀDP) 2015/173 būtu jāatceļ.

| (6) | Saskaņā ar 5. pantu Protokolā Nr. 22 par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Dānija nepiedalās ar aizsardzību saistītu Savienības lēmumu un rīcību izstrādē un īstenošanā, |
| --- | --- |

(6)

Saskaņā ar 5. pantu Protokolā Nr. 22 par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Dānija nepiedalās ar aizsardzību saistītu Savienības lēmumu un rīcību izstrādē un īstenošanā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo brigādes ģenerālis Maurizio MORENA no 2016. gada 21. marta tiek iecelts par ES misijas komandieri Eiropas Savienības militārajai misijai, lai palīdzētu Somālijas drošības spēku apmācībā (EUTM Somalia).

2. pants

Lēmumu (KĀDP) 2015/173 atceļ.

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Briselē, 2016. gada 15. martā

Politikas un drošības komitejas vārdā –

priekšsēdētājs

W. STEVENS

---

(1)  
  OV L 44, 19.2.2010., 16. lpp.

1

(2)  Politikas un drošības komitejas Lēmums (KĀDP) 2015/173 (2015. gada 3. februāris) par ES misijas komandiera iecelšanu Eiropas Savienības militārajai misijai, lai palīdzētu Somālijas drošības spēku apmācībā (EUTM Somalia), un ar ko atceļ Lēmumu EUTM Somalia/1/2013 (EUTM Somalia/1/2015) (OV L 29, 5.2.2015., 14. lpp.).

2

EUTM Somalia

---

| 18.3.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 73/100 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 73/100

---

KOMISIJAS LĒMUMS (ES) 2016/397

(2016. gada 16. marts),

ar ko groza Lēmumu 2014/312/ES par ekoloģiskajiem kritērijiem ES ekomarķējuma piešķiršanai iekšdarbiem un ārdarbiem paredzētajām krāsām un lakām

(izziņots ar dokumenta numuru C(2016) 1510)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 25. novembra Regulu (EK) Nr. 66/2010 par ES ekomarķējumu (1) un jo īpaši tās 8. panta 2. punktu,

apspriedusies ar Eiropas Savienības Ekomarķējuma komiteju,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas Lēmumu 2014/312/ES (2) ir noteikti ekoloģiskie kritēriji ES ekomarķējuma piešķiršanai iekšdarbiem un ārdarbiem paredzētajām krāsām un lakām. Pēc Lēmuma 2014/312/ES pieņemšanas DPx Fine Chemicals Austria GmbH, LSR Associates Ltd un Novasol S.A saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1907/2006 (3) kopīga iesnieguma veidā izdarīja reģistrāciju Eiropas Ķimikāliju aģentūrā. Šīs reģistrācijas dokumentācija ietvēra pārskatītu pašnoteiktu klasifikāciju attiecībā uz svarīgu adhēzijas veicinātāju un kovalento saišu veidotāju – adipīnskābes dihidrazīdu (ADH). Minētajā iesniegumā bija norādīts, ka ADH ir pašklasificēts kā bīstams ūdens videi (hronisks toksiskums, 2. kategorija) ar saistīto bīstamības apzīmējumu H411 (toksisks ūdens organismiem ar ilglaicīgām sekām). ADH ir polimēru dispersiju sastāvā, kuras bieži izmanto ūdens emulsijas krāsās un lakās, tādējādi pagarinot ražojumu kalpošanas ilgumu. Krāsas ar ilgāku kalpošanas laiku sava aprites cikla garumā kopumā mazāk ietekmē vidi, jo samazinās vajadzīgo pārkrāsošanas reižu skaits. Saskaņā ar pieejamo informāciju tikpat labas un efektīvas alternatīvas tirgū vēl nav pieejamas. Tāpēc ir jāparedz izņēmums no Komisijas Lēmumā 2014/312/ES noteiktā 5. kritērija piemērošanas attiecībā uz ADH izmantošanu ekomarķētās krāsās un lakās gadījumos, kad no tehniskā viedokļa nav lietderīgi izmantot alternatīvus materiālus, jo tāds krāsu produkts patērētājam nenodrošinātu vajadzīgo funkcionalitātes līmeni. |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas Lēmumu 2014/312/ES (2) ir noteikti ekoloģiskie kritēriji ES ekomarķējuma piešķiršanai iekšdarbiem un ārdarbiem paredzētajām krāsām un lakām. Pēc Lēmuma 2014/312/ES pieņemšanas DPx Fine Chemicals Austria GmbH, LSR Associates Ltd un Novasol S.A saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1907/2006 (3) kopīga iesnieguma veidā izdarīja reģistrāciju Eiropas Ķimikāliju aģentūrā. Šīs reģistrācijas dokumentācija ietvēra pārskatītu pašnoteiktu klasifikāciju attiecībā uz svarīgu adhēzijas veicinātāju un kovalento saišu veidotāju – adipīnskābes dihidrazīdu (ADH). Minētajā iesniegumā bija norādīts, ka ADH ir pašklasificēts kā bīstams ūdens videi (hronisks toksiskums, 2. kategorija) ar saistīto bīstamības apzīmējumu H411 (toksisks ūdens organismiem ar ilglaicīgām sekām). ADH ir polimēru dispersiju sastāvā, kuras bieži izmanto ūdens emulsijas krāsās un lakās, tādējādi pagarinot ražojumu kalpošanas ilgumu. Krāsas ar ilgāku kalpošanas laiku sava aprites cikla garumā kopumā mazāk ietekmē vidi, jo samazinās vajadzīgo pārkrāsošanas reižu skaits. Saskaņā ar pieejamo informāciju tikpat labas un efektīvas alternatīvas tirgū vēl nav pieejamas. Tāpēc ir jāparedz izņēmums no Komisijas Lēmumā 2014/312/ES noteiktā 5. kritērija piemērošanas attiecībā uz ADH izmantošanu ekomarķētās krāsās un lakās gadījumos, kad no tehniskā viedokļa nav lietderīgi izmantot alternatīvus materiālus, jo tāds krāsu produkts patērētājam nenodrošinātu vajadzīgo funkcionalitātes līmeni.

| (2) | Turklāt citai vielai – metanolam – saskaņā ar harmonizēto KMI (klasificēšanas, marķēšanas un iepakošanas) klasifikāciju piemīt akūts toksiskums (3. kategorija) ar saistītajiem bīstamības apzīmējumiem H301 (toksisks, ja norīts), H311 (toksisks, ja nonāk saskarē ar ādu) un H331 (ieelpojot ir toksisks) un toksiska ietekme uz īpašu mērķorgānu pēc vienreizējas iedarbības (1. kategorija) ar saistīto bīstamības apzīmējumu H370 (izraisa orgānu bojājumus); šī viela atlikuma veidā ir krāsās un lakās izmantoto polimēru dispersiju sastāvā. Metanols polimēru dispersijās var būt dažādu izejvielu reakcijas produkts vai piemaisījums, un tā saturs ir atkarīgs no krāsas saistvielu satura. Tāpēc daudzos gadījumos šis saturs pārsniedz pašreizējo robežvērtību, kas attiecībā uz vielu atlikumiem noteikta Lēmumā 2014/312/ES. Minētās izejvielas izmanto, lai nodrošinātu būtiskas krāsu īpašības, piemēram, izturību pret mitro tīrīšanu, kas ir ES ekomarķējuma prasība. Turklāt šīs īpašības veicina lielāku krāsas ilgizturību, kas krāsas aprites cikla garumā samazina vispārējo ietekmi uz vidi, jo samazinās vajadzīgo pārkrāsošanas reižu skaits. Saskaņā ar ES ekomarķējuma turētāju sniegto tirgus informāciju šādas ADH un metanola klasifikācijas rezultātā patlaban ievērojamam skaitam krāsu un laku, kurām ES ekomarķējums piešķirts saskaņā ar Komisijas Lēmumu 2009/543/EK (4) un Komisijas Lēmumu 2009/544/EK (5), nav iespējams atjaunot ES ekomarķējuma licenci. Tāpēc ir jāparedz izņēmums no Komisijas Lēmumā 2014/312/ES noteiktā 5. kritērija piemērošanas attiecībā uz metanola izmantošanu ekomarķētās krāsās un lakās gadījumos, kad no tehniskā viedokļa nav lietderīgi aizstāt funkcionālas izejvielas, kuru lietojuma rezultātā ražojums var saturēt metanolu. |
| --- | --- |

(2)

Turklāt citai vielai – metanolam – saskaņā ar harmonizēto KMI (klasificēšanas, marķēšanas un iepakošanas) klasifikāciju piemīt akūts toksiskums (3. kategorija) ar saistītajiem bīstamības apzīmējumiem H301 (toksisks, ja norīts), H311 (toksisks, ja nonāk saskarē ar ādu) un H331 (ieelpojot ir toksisks) un toksiska ietekme uz īpašu mērķorgānu pēc vienreizējas iedarbības (1. kategorija) ar saistīto bīstamības apzīmējumu H370 (izraisa orgānu bojājumus); šī viela atlikuma veidā ir krāsās un lakās izmantoto polimēru dispersiju sastāvā. Metanols polimēru dispersijās var būt dažādu izejvielu reakcijas produkts vai piemaisījums, un tā saturs ir atkarīgs no krāsas saistvielu satura. Tāpēc daudzos gadījumos šis saturs pārsniedz pašreizējo robežvērtību, kas attiecībā uz vielu atlikumiem noteikta Lēmumā 2014/312/ES. Minētās izejvielas izmanto, lai nodrošinātu būtiskas krāsu īpašības, piemēram, izturību pret mitro tīrīšanu, kas ir ES ekomarķējuma prasība. Turklāt šīs īpašības veicina lielāku krāsas ilgizturību, kas krāsas aprites cikla garumā samazina vispārējo ietekmi uz vidi, jo samazinās vajadzīgo pārkrāsošanas reižu skaits. Saskaņā ar ES ekomarķējuma turētāju sniegto tirgus informāciju šādas ADH un metanola klasifikācijas rezultātā patlaban ievērojamam skaitam krāsu un laku, kurām ES ekomarķējums piešķirts saskaņā ar Komisijas Lēmumu 2009/543/EK (4) un Komisijas Lēmumu 2009/544/EK (5), nav iespējams atjaunot ES ekomarķējuma licenci. Tāpēc ir jāparedz izņēmums no Komisijas Lēmumā 2014/312/ES noteiktā 5. kritērija piemērošanas attiecībā uz metanola izmantošanu ekomarķētās krāsās un lakās gadījumos, kad no tehniskā viedokļa nav lietderīgi aizstāt funkcionālas izejvielas, kuru lietojuma rezultātā ražojums var saturēt metanolu.

| (3) | Pēc Lēmuma 2014/312/ES pieņemšanas svarīgs nožuvuša pārklājuma konservants, ko izmanto āra apdares darbiem paredzētām krāsām un lakām, – 3-jod-2-propinilbutilkarbamāts (IPBC) – harmonizētajā KMI klasifikācijā noteikts par bīstamu ūdens videi (akūts toksiskums, 1. kategorija) ar saistīto bīstamības apzīmējumu H400 (ļoti toksisks ūdens organismiem) un par bīstamu ūdens videi (hronisks toksiskums, 1. kategorija) ar saistīto bīstamības apzīmējumu H410 (ļoti toksisks ūdens organismiem, ar ilglaicīgām sekām). Šo konservantu izmanto āra apstākļiem paredzētos ražojumos, jo īpaši mitrā klimatā, lai pasargātu tos no mikroorganismu vairošanās. Lēmuma pieņemšanas laikā šā konservanta funkcionālais svarīgums un aizstājēju neesība bija zināma, un tāpēc noteica izņēmumu, ar ko pieļāva šā konservanta klātieni ES ekomarķējuma krāsās. Tomēr jaunā harmonizētā klasifikācija attiecīgos galaproduktus noteica par bīstamiem ūdens videi (hronisks toksiskums, 3. kategorija) un – gadījumos, kad IPBC koncentrācija tajos pārsniedz 0,25 % (masas), – paredzēja prasību tos marķēt ar saistīto bīstamības apzīmējumu H412 (kaitīgs ūdens organismiem, ar ilglaicīgām sekām). Kaut arī IPBC lietojumam noteiktā maksimālā robežkoncentrācija ir 0,65 %, galaprodukta klasificēšana par bīstamu ūdens videi patlaban ir aizliegta saskaņā ar Lēmumu 2014/312/ES. Lai krāsu produktos IPBC varētu tikt izmantots vajadzīgajā koncentrācijā – līdz 0,65 % –, ir jāatļauj galaprodukta marķēšana ar H412. |
| --- | --- |

(3)

Pēc Lēmuma 2014/312/ES pieņemšanas svarīgs nožuvuša pārklājuma konservants, ko izmanto āra apdares darbiem paredzētām krāsām un lakām, – 3-jod-2-propinilbutilkarbamāts (IPBC) – harmonizētajā KMI klasifikācijā noteikts par bīstamu ūdens videi (akūts toksiskums, 1. kategorija) ar saistīto bīstamības apzīmējumu H400 (ļoti toksisks ūdens organismiem) un par bīstamu ūdens videi (hronisks toksiskums, 1. kategorija) ar saistīto bīstamības apzīmējumu H410 (ļoti toksisks ūdens organismiem, ar ilglaicīgām sekām). Šo konservantu izmanto āra apstākļiem paredzētos ražojumos, jo īpaši mitrā klimatā, lai pasargātu tos no mikroorganismu vairošanās. Lēmuma pieņemšanas laikā šā konservanta funkcionālais svarīgums un aizstājēju neesība bija zināma, un tāpēc noteica izņēmumu, ar ko pieļāva šā konservanta klātieni ES ekomarķējuma krāsās. Tomēr jaunā harmonizētā klasifikācija attiecīgos galaproduktus noteica par bīstamiem ūdens videi (hronisks toksiskums, 3. kategorija) un – gadījumos, kad IPBC koncentrācija tajos pārsniedz 0,25 % (masas), – paredzēja prasību tos marķēt ar saistīto bīstamības apzīmējumu H412 (kaitīgs ūdens organismiem, ar ilglaicīgām sekām). Kaut arī IPBC lietojumam noteiktā maksimālā robežkoncentrācija ir 0,65 %, galaprodukta klasificēšana par bīstamu ūdens videi patlaban ir aizliegta saskaņā ar Lēmumu 2014/312/ES. Lai krāsu produktos IPBC varētu tikt izmantots vajadzīgajā koncentrācijā – līdz 0,65 % –, ir jāatļauj galaprodukta marķēšana ar H412.

| (4) | Konsekvences labad un pamatojoties uz Lēmuma 2014/312/ES 2. panta 20) punkta definīciju, kurā apzīmējumi “caurspīdīgs” un “puscaurspīdīgs” lietoti kā sinonīmi, būtu jāgroza 3.a kritērija teksts un ar to saistītā atsauce 2. tabulā. |
| --- | --- |

(4)

Konsekvences labad un pamatojoties uz Lēmuma 2014/312/ES 2. panta 20) punkta definīciju, kurā apzīmējumi “caurspīdīgs” un “puscaurspīdīgs” lietoti kā sinonīmi, būtu jāgroza 3.a kritērija teksts un ar to saistītā atsauce 2. tabulā.

| (5) | Lēmumā 2014/312/ES noteiktais 5. kritērijs un papildinājuma 1.a, 1.b un 1.c punkts nosaka ierobežojumus un paredz noteikumus par konservantu izmantošanu, atsaucoties uz to statusu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 528/2012 (6), un tādējādi Savienībā izveido konkrētu veidu biocīdos lietotu aktīvo vielu apstiprināšanas sistēmu. Lai nodrošinātu šo ierobežojumu un noteikumu konsekvenci un saskaņotību ar Regulu (ES) Nr. 528/2012, Lēmumā 2014/312/ES būtu jāprecizē šādi aspekti: a) “tarā izmantojamu konservantu” un “nožuvuša pārklājuma konservantu” definīcijās būtu jāiekļauj atsauce uz Regulas (ES) Nr. 528/2012 3. panta 1. punkta c) apakšpunktu; b) būtu jāprecizē, ka papildinājuma noteikumi un nosacījumi par tarā izmantojamiem konservantiem un nožuvuša pārklājuma konservantiem būtu jāattiecina uz aktīvajām vielām, kuru iespējama apstiprināšana patlaban tiek izskatīta vai kuras ir apstiprinātas lietošanai konkrētu veidu biocīdos, un kurām var tikt piemēroti apstiprinājuma nosacījumi; c) atsauce uz Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 98/8/EK (7) papildinājumā būtu jāsvītro, jo šī direktīva ir atcelta; d) papildinājuma 1.a, 1.b un 1.c punktā noteiktajās verifikācijas prasībās būtu jāsvītro atsauce uz Regulas (ES) Nr. 528/2012 58. panta 3. punktu, jo tas attiecas tikai uz īpašiem gadījumiem. |
| --- | --- |

(5)

Lēmumā 2014/312/ES noteiktais 5. kritērijs un papildinājuma 1.a, 1.b un 1.c punkts nosaka ierobežojumus un paredz noteikumus par konservantu izmantošanu, atsaucoties uz to statusu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 528/2012 (6), un tādējādi Savienībā izveido konkrētu veidu biocīdos lietotu aktīvo vielu apstiprināšanas sistēmu. Lai nodrošinātu šo ierobežojumu un noteikumu konsekvenci un saskaņotību ar Regulu (ES) Nr. 528/2012, Lēmumā 2014/312/ES būtu jāprecizē šādi aspekti: a) “tarā izmantojamu konservantu” un “nožuvuša pārklājuma konservantu” definīcijās būtu jāiekļauj atsauce uz Regulas (ES) Nr. 528/2012 3. panta 1. punkta c) apakšpunktu; b) būtu jāprecizē, ka papildinājuma noteikumi un nosacījumi par tarā izmantojamiem konservantiem un nožuvuša pārklājuma konservantiem būtu jāattiecina uz aktīvajām vielām, kuru iespējama apstiprināšana patlaban tiek izskatīta vai kuras ir apstiprinātas lietošanai konkrētu veidu biocīdos, un kurām var tikt piemēroti apstiprinājuma nosacījumi; c) atsauce uz Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 98/8/EK (7) papildinājumā būtu jāsvītro, jo šī direktīva ir atcelta; d) papildinājuma 1.a, 1.b un 1.c punktā noteiktajās verifikācijas prasībās būtu jāsvītro atsauce uz Regulas (ES) Nr. 528/2012 58. panta 3. punktu, jo tas attiecas tikai uz īpašiem gadījumiem.

| (6) | Tāpēc Lēmums 2014/312/ES būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(6)

Tāpēc Lēmums 2014/312/ES būtu attiecīgi jāgroza.

| (7) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi komiteja, kura izveidota ar Regulas (EK) Nr. 66/2010 16. pantu, |
| --- | --- |

(7)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi komiteja, kura izveidota ar Regulas (EK) Nr. 66/2010 16. pantu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lēmumu 2014/312/ES groza šādi:

| 1) | lēmuma 2. pantā “tarā izmantojamu konservantu” un “nožuvuša pārklājuma konservantu” definīcijas 10) un 11) punktā aizstāj ar šādām:






  “10) | “tarā izmantojami konservanti” ir tādas aktīvās vielas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 528/2012 (*1) 3. panta 1. punkta c) apakšpunkta nozīmē, kuras tiek izmantotas minētās regulas V pielikumā aprakstītā 6. produktu veida produktos. Konkrēti tos izmanto gatavu produktu saglabāšanai to uzglabāšanas laikā, lai novērstu mikroorganismu izraisītu bojāšanos un nodrošinātu derīgumu līdz glabāšanas laika beigām, un no mašīnām dozējamo krāsvielu toņa saglabāšanai; |
| --- | --- | --- |

1)

lēmuma 2. pantā “tarā izmantojamu konservantu” un “nožuvuša pārklājuma konservantu” definīcijas 10) un 11) punktā aizstāj ar šādām:

“10)

“tarā izmantojami konservanti” ir tādas aktīvās vielas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 528/2012 (*1) 3. panta 1. punkta c) apakšpunkta nozīmē, kuras tiek izmantotas minētās regulas V pielikumā aprakstītā 6. produktu veida produktos. Konkrēti tos izmanto gatavu produktu saglabāšanai to uzglabāšanas laikā, lai novērstu mikroorganismu izraisītu bojāšanos un nodrošinātu derīgumu līdz glabāšanas laika beigām, un no mašīnām dozējamo krāsvielu toņa saglabāšanai;

| 11) | “nožuvuša pārklājuma konservanti” ir tādas aktīvās vielas Regulas (ES) Nr. 528/2012 3. panta 1. punkta c) apakšpunkta nozīmē, kuras tiek izmantotas minētās regulas V pielikumā aprakstītā 7. produktu veida produktos un konkrēti plēvju vai pārklājumu saglabāšanai, lai novērstu mikroorganismu izraisītu bojāšanos vai aļģu augšanu un aizsargātu materiālu vai priekšmetu virsmas sākotnējās īpašības; |
| --- | --- |

11)

“nožuvuša pārklājuma konservanti” ir tādas aktīvās vielas Regulas (ES) Nr. 528/2012 3. panta 1. punkta c) apakšpunkta nozīmē, kuras tiek izmantotas minētās regulas V pielikumā aprakstītā 7. produktu veida produktos un konkrēti plēvju vai pārklājumu saglabāšanai, lai novērstu mikroorganismu izraisītu bojāšanos vai aļģu augšanu un aizsargātu materiālu vai priekšmetu virsmas sākotnējās īpašības;

(*1)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 22. maija Regula (ES) Nr. 528/2012 par biocīdu piedāvāšanu tirgū un lietošanu (OV L 167, 27.6.2012., 1. lpp.).”;"

| 2) | lēmuma pielikumu groza tā, kā izklāstīts šā lēmuma pielikumā. |
| --- | --- |

2)

lēmuma pielikumu groza tā, kā izklāstīts šā lēmuma pielikumā.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2016. gada 16. martā

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Karmenu VELLA

---

(1)  
  OV L 27, 30.1.2010., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas 2014. gada 28. maija Lēmums 2014/312/ES par ekoloģiskajiem kritērijiem ES ekomarķējuma piešķiršanai iekšdarbiem un ārdarbiem paredzētajām krāsām un lakām (OV L 164, 3.6.2014., 45. lpp.).

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Regula (EK) Nr. 1907/2006, kas attiecas uz ķimikāliju reģistrēšanu, vērtēšanu, licencēšanu un ierobežošanu (REACH), un ar kuru izveido Eiropas Ķimikāliju aģentūru, groza Direktīvu 1999/45/EK un atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 793/93 un Komisijas Regulu (EK) Nr. 1488/94, kā arī Padomes Direktīvu 76/769/EEK un Komisijas Direktīvu 91/155/EEK, Direktīvu 93/67/EEK, Direktīvu 93/105/EK un Direktīvu 2000/21/EK (OV L 396, 30.12.2006., 1. lpp.).

3

REACH

(4)  Komisijas 2008. gada 13. augusta Lēmums 2009/543/EK par ekoloģiskajiem kritērijiem Kopienas ekomarķējuma piešķiršanai āra apdares darbiem paredzētajām krāsām un lakām (OV L 181, 14.7.2009., 27. lpp.).

4

(5)  Komisijas 2008. gada 13. augusta Lēmums 2009/544/EK par ekoloģiskajiem kritērijiem Kopienas ekomarķējuma piešķiršanai iekštelpu krāsām un lakām (OV L 181, 14.7.2009., 39. lpp.).

5

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 22. maija Regula (ES) Nr. 528/2012 par biocīdu piedāvāšanu tirgū un lietošanu (OV L 167, 27.6.2012., 1. lpp.).

6

(7)  Eiropas Parlamenta un Padomes 1998. gada 16. februāra Direktīva 98/8/EK par biocīdo produktu laišanu tirgū (OV L 123, 24.4.1998., 1. lpp.).

7

---

PIELIKUMS

Lēmuma 2014/312/ES pielikumu groza šādi:

| 1) | 3.a kritērija “Segtspēja” piekto daļu aizstāj ar šādu: “Necaurspīdīgu gruntskrāsu un pamatnes krāsu viena litra segtspēja ir vismaz 8 m2. Necaurspīdīgu izolējošo/hermetizējošo, penetrējošo/saistošo gruntskrāsu un īpašu adhezīvu gruntskrāsu viena litra segtspēja ir vismaz 6 m2.”; |
| --- | --- |

1)

3.a kritērija “Segtspēja” piekto daļu aizstāj ar šādu: “Necaurspīdīgu gruntskrāsu un pamatnes krāsu viena litra segtspēja ir vismaz 8 m2. Necaurspīdīgu izolējošo/hermetizējošo, penetrējošo/saistošo gruntskrāsu un īpašu adhezīvu gruntskrāsu viena litra segtspēja ir vismaz 6 m2.”;

| 2) | 3. kritērija “Lietošanas efektivitāte” 2. tabulā 8. un 9. ailē “Gruntskrāsa (g)” un “Gruntskrāsa un pamatnes krāsa (h)” tekstu “6 m2/L (caurspīdīga)” abās ailēs aizstāj ar tekstu “6 m2/L (bez specifiskām īpašībām)”; |
| --- | --- |

2)

3. kritērija “Lietošanas efektivitāte” 2. tabulā 8. un 9. ailē “Gruntskrāsa (g)” un “Gruntskrāsa un pamatnes krāsa (h)” tekstu “6 m2/L (caurspīdīga)” abās ailēs aizstāj ar tekstu “6 m2/L (bez specifiskām īpašībām)”;

| 3) | papildinājumu groza šādi:






  a) | bīstamo vielu robežvērtību un izņēmumu saraksta punktā “1. Krāsvielām, saistvielām un galaproduktiem pievienotie konservanti” punktu “i) Noteikumi saistībā ar biocīdu atļaujas statusu” aizstāj ar šādu:
  “i)   Noteikumi saistībā ar konservantu apstiprināšanas statusu
  Krāsu sastāvā ir tikai tādas aktīvās vielas (Regulas (ES) Nr. 528/2012 3. panta 1. punkta c) apakšpunkta nozīmē), kas atbilst 1.a, 1.b un 1.c punkta prasībām (attiecīgos gadījumos) un ir apstiprinātas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 528/2012 9. panta 2. punktu lietošanai 6. produktu veida produktos (1.a un 1.b punkta gadījumā) vai 7. produktu veida produktos (1.c punkta gadījumā), vai arī ir iekļauti minētās regulas I pielikumā. Turklāt par tām novērtējuma ziņojumā ir sniegts riska novērtējums attiecībā uz profesionālu izmantojumu un/vai plaša patēriņa (neprofesionālu) izmantojumu. Pieteikuma iesniedzējiem jāiepazīstas ar jaunāko apstiprināto ES darbīgo vielu sarakstu (*1) un ar minētās regulas I pielikumu.
  Starpposma periodā, kamēr tiek gaidīts lēmums par apstiprinājumu, un tik ilgi, līdz ir pieņemts labvēlīgs lēmums aktīvo vielu apstiprināt vai iekļaut minētās regulas I pielikumā, krāsu preparāti drīkst saturēt konservantus, par kuriem ir iesniegta dokumentācija un kuru lieta ir izskatīšanā.

  (*1)  
  ECHA, biocīdās aktīvās vielas – apstiprināto aktīvo vielu saraksts: http://www.echa.europa.eu/web/guest/information-on-chemicals/biocidal-active-substances.”;" |
| --- | --- | --- |

3)

papildinājumu groza šādi:

a)

bīstamo vielu robežvērtību un izņēmumu saraksta punktā “1. Krāsvielām, saistvielām un galaproduktiem pievienotie konservanti” punktu “i) Noteikumi saistībā ar biocīdu atļaujas statusu” aizstāj ar šādu:

“i)   Noteikumi saistībā ar konservantu apstiprināšanas statusu

Krāsu sastāvā ir tikai tādas aktīvās vielas (Regulas (ES) Nr. 528/2012 3. panta 1. punkta c) apakšpunkta nozīmē), kas atbilst 1.a, 1.b un 1.c punkta prasībām (attiecīgos gadījumos) un ir apstiprinātas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 528/2012 9. panta 2. punktu lietošanai 6. produktu veida produktos (1.a un 1.b punkta gadījumā) vai 7. produktu veida produktos (1.c punkta gadījumā), vai arī ir iekļauti minētās regulas I pielikumā. Turklāt par tām novērtējuma ziņojumā ir sniegts riska novērtējums attiecībā uz profesionālu izmantojumu un/vai plaša patēriņa (neprofesionālu) izmantojumu. Pieteikuma iesniedzējiem jāiepazīstas ar jaunāko apstiprināto ES darbīgo vielu sarakstu (*1) un ar minētās regulas I pielikumu.

Starpposma periodā, kamēr tiek gaidīts lēmums par apstiprinājumu, un tik ilgi, līdz ir pieņemts labvēlīgs lēmums aktīvo vielu apstiprināt vai iekļaut minētās regulas I pielikumā, krāsu preparāti drīkst saturēt konservantus, par kuriem ir iesniegta dokumentācija un kuru lieta ir izskatīšanā.

(*1)  
  ECHA, biocīdās aktīvās vielas – apstiprināto aktīvo vielu saraksts: http://www.echa.europa.eu/web/guest/information-on-chemicals/biocidal-active-substances.”;"

| b) | bīstamo vielu robežvērtību un izņēmumu saraksta punktus “1.a Tarā izmantojami konservanti” un “1.b Tonēšanas (krāsvielu) iekārtu konservanti” aizstāj ar šādiem:














  “a) | Tarā izmantojami konservanti |
| --- | --- | --- |

b)

bīstamo vielu robežvērtību un izņēmumu saraksta punktus “1.a Tarā izmantojami konservanti” un “1.b Tonēšanas (krāsvielu) iekārtu konservanti” aizstāj ar šādiem:

“a)

Tarā izmantojami konservanti

Piemērojamība:

visi produkti, ja nav norādīts citādi

Ekomarķētos produktos drīkst lietot tarā izmantojamos konservantus, kas ir klasificēti turpmāk norādītajās bīstamības klasēs, kurām ir piemērots izņēmums.

Klasifikācijas apzīmējumi, kuriem ir piemērots izņēmums: H331 (R23), H400 (R50), H410 (R50/53), H411 (R51/53), H412 (R52/53), H317 (R43)

Tarā izmantojamajiem konservantiem, kas ir apzīmēti ar šīm bīstamības klasēm, kurām ir piemērots izņēmums, ir arī jāatbilst šādiem izņēmuma piemērošanas nosacījumiem:

| — | kopējā koncentrācija nepārsniedz 0,060 masas %, |
| --- | --- |

—

kopējā koncentrācija nepārsniedz 0,060 masas %,

| — | vielas, kas ir apzīmētas ar klasi H400 (R50) un/vai H410 (R50/53), nav bioakumulatīvas. Vielām, kas nav bioakumulatīvas, Log Kow ≤ 3,2 vai biokoncentrācijas faktors (BCF) ≤ 100, |
| --- | --- |

—

vielas, kas ir apzīmētas ar klasi H400 (R50) un/vai H410 (R50/53), nav bioakumulatīvas. Vielām, kas nav bioakumulatīvas, Log Kow ≤ 3,2 vai biokoncentrācijas faktors (BCF) ≤ 100,

| — | attiecībā uz vielām, kuras ir apstiprinātas izmantošanai vai iekļautas Regulas (ES) Nr. 528/2012 I pielikumā, pievieno pierādījumus par to, ka ir ievēroti krāsu produkta apstiprināšanas nosacījumi, |
| --- | --- |

—

attiecībā uz vielām, kuras ir apstiprinātas izmantošanai vai iekļautas Regulas (ES) Nr. 528/2012 I pielikumā, pievieno pierādījumus par to, ka ir ievēroti krāsu produkta apstiprināšanas nosacījumi,

| — | ja tiek izmantoti konservanti, kas ir formaldehīdu izdalošas vielas, formaldehīda saturam un emisijām no galaprodukta ir jāatbilst prasībām, kas noteiktas 7.a vielas ierobežojumā. |
| --- | --- |

—

ja tiek izmantoti konservanti, kas ir formaldehīdu izdalošas vielas, formaldehīda saturam un emisijām no galaprodukta ir jāatbilst prasībām, kas noteiktas 7.a vielas ierobežojumā.

Tarā izmantojami konservanti

Kopējais saturs galaproduktā: 0,060 masas %

Verifikācija:

Pieteikuma iesniedzēja un tā saistvielu piegādātāja deklarācija, kas ir pamatota ar CAS numuriem un galaproduktu aktīvo vielu un to saistvielu klasēm.

Tas ietver pieteikuma iesniedzēja veiktu aprēķinu, lai noteiktu aktīvās vielas koncentrāciju galaproduktā.

Identificē visas ražotās aktīvās vielas, kurām ģeometrisko izmēru skaitliskajā sadalījumā vismaz 50 % daļiņu kāds no izmēriem ir no 1 nm līdz 100 nm.

Uz turpmāk norādītajiem konservantiem attiecas īpašas robežkoncentrācijas:

Robežkoncentrācija

| i) | cinka piritions |
| --- | --- |

i)

cinka piritions

0,050 %

| ii) | N-(3-aminopropil)-N-dodecilpropān-1,3-diamīns |
| --- | --- |

ii)

N-(3-aminopropil)-N-dodecilpropān-1,3-diamīns

0,050 %

| b) | Tonēšanas (krāsvielu) iekārtu konservanti |
| --- | --- |

b)

Tonēšanas (krāsvielu) iekārtu konservanti

Bīstamības klases, uz kurām attiecas izņēmums, un izņēmuma piemērošanas nosacījumi, kas izklāstīti 1.a punktā, attiecas arī uz konservantiem, kas tiek izmantoti krāsvielu aizsardzībai, kamēr tās pirms sajaukšanas ar pamatkrāsām tiek uzglabātas iekārtā.

Ja krāsvielām, kas tiks dozētas no mašīnām, aizsardzības nodrošināšanai ir pievienoti konservanti, to kopējais saturs nepārsniedz 0,20 % (masas).

Uz turpmāk norādītajiem konservantiem attiecas īpašas robežkoncentrācijas, kas veido daļu no krāsvielā esošā kopējā konservantu daudzuma:

Kopējais konservantu daudzums krāsvielā:

0,20 masas %

Verifikācija:

Pieteikuma iesniedzēja un/vai tā krāsvielu piegādātāja deklarācija, kas ir pamatota ar CAS numuriem un galaproduktu aktīvo vielu un to saistvielu klasēm.

Tas ietver aprēķinu, lai noteiktu aktīvās vielas koncentrāciju krāsvielu galaproduktā.

Identificē visas ražotās aktīvās vielas, kurām ģeometrisko izmēru skaitliskajā sadalījumā vismaz 50 % daļiņu kāds no izmēriem ir no 1 nm līdz 100 nm.”

| i) | 3-jod-2-propinilbutilkarbamāts (IPBC); |
| --- | --- |

i)

3-jod-2-propinilbutilkarbamāts (IPBC);

0,10 %

| ii) | cinka piritions; |
| --- | --- |

ii)

cinka piritions;

0,050 %

| iii) | N-(3-aminopropil)-N-dodecilpropān-1,3-diamīns. |
| --- | --- |

iii)

N-(3-aminopropil)-N-dodecilpropān-1,3-diamīns.

0,050 %

| c) | bīstamo vielu robežvērtību un izņēmumu saraksta punktu “1.c Nožuvuša pārklājuma konservanti” aizstāj ar šādu:














  “c) | Nožuvuša pārklājuma konservanti |
| --- | --- | --- |

c)

bīstamo vielu robežvērtību un izņēmumu saraksta punktu “1.c Nožuvuša pārklājuma konservanti” aizstāj ar šādu:

“c)

Nožuvuša pārklājuma konservanti

Piemērojamība:

ārdarbu krāsas, iekšdarbu krāsas specifiskiem lietojumiem

Nožuvuša pārklājuma konservantus un to stabilizatorus, kas ir apzīmēti ar turpmāk norādītajām bīstamības klasēm, drīkst izmantot visos ārdarbiem paredzētos produktos un tikai atsevišķos iekšdarbiem paredzētos produktos.

Klasifikācijas apzīmējumi, kuriem ir piemērots izņēmums: H400 (R50), H410 (R50/53), H411 (R51/53), H412 (R52/53), H317 (R43)

Nožuvuša pārklājuma konservantiem, kas ir apzīmēti ar šīm bīstamības klasēm, kurām ir piemērots izņēmums, ir arī jāatbilst šādiem izņēmuma piemērošanas nosacījumiem:

| — | kopējā koncentrācija nepārsniedz 0,10 masas % vai 0,30 masas % (pēc vajadzības), |
| --- | --- |

—

kopējā koncentrācija nepārsniedz 0,10 masas % vai 0,30 masas % (pēc vajadzības),

| — | vielas, kas ir apzīmētas ar klasi H400 (R50) un/vai H410 (R50/53), nav bioakumulatīvas. Vielām, kas nav bioakumulatīvas, Log Kow ≤ 3,2 vai biokoncentrācijas faktors (BCF) ≤ 100, |
| --- | --- |

—

vielas, kas ir apzīmētas ar klasi H400 (R50) un/vai H410 (R50/53), nav bioakumulatīvas. Vielām, kas nav bioakumulatīvas, Log Kow ≤ 3,2 vai biokoncentrācijas faktors (BCF) ≤ 100,

| — | attiecībā uz vielām, kuras ir apstiprinātas izmantošanai vai iekļautas Regulas (ES) Nr. 528/2012 I pielikumā, pievieno pierādījumus par to, ka ir ievēroti krāsu produkta apstiprināšanas nosacījumi. |
| --- | --- |

—

attiecībā uz vielām, kuras ir apstiprinātas izmantošanai vai iekļautas Regulas (ES) Nr. 528/2012 I pielikumā, pievieno pierādījumus par to, ka ir ievēroti krāsu produkta apstiprināšanas nosacījumi.

Lielāks kopējais daudzums un izņēmums no 5.a kritērija prasībām, kuri ļauj galaproduktu klasificēt kā bīstamu ūdens videi (hronisks toksiskums, 3. kategorija) ar bīstamības apzīmējumu H412, tiek piemērots šādiem nožuvuša pārklājuma konservantiem un tikai norādītajiem izmantojumiem:

Nožuvuša pārklājuma konservanti

Kopējais saturs galaproduktā:

| | krāsas, kas paredzētas izmantošanai ļoti mitrās vidēs iekštelpās, tostarp virtuvēs un vannasistabās
  0,10 masas % |
| --- | --- |

krāsas, kas paredzētas izmantošanai ļoti mitrās vidēs iekštelpās, tostarp virtuvēs un vannasistabās

0,10 masas %

| | Visi ārdarbiem paredzētu krāsu lietojumi
  0,30 masas % |
| --- | --- |

Visi ārdarbiem paredzētu krāsu lietojumi

0,30 masas %

Verifikācija:

Pieteikuma iesniedzēja un tā saistvielu piegādātāja deklarācija, kas ir pamatota ar CAS numuriem un galaproduktu aktīvo vielu un to saistvielu klasēm.

Tas ietver pieteikuma iesniedzēja veiktu aprēķinu, lai noteiktu aktīvo vielu koncentrāciju galaproduktā.

Identificē visas ražotās aktīvās vielas, kurām ģeometrisko izmēru skaitliskajā sadalījumā vismaz 50 % daļiņu kāds no izmēriem ir no 1 nm līdz 100 nm.”

3-jod-2-propinilbutilkarbamāta (IPBC) savienojumi

Ārdarbiem paredzētas krāsas un lakas

IPBC savienojumu kopējais saturs ārdarbiem paredzētās krāsās:

0,650 %

Uz turpmāk norādīto konservantu attiecas specifiskās robežkoncentrācijas:

cinka piritions

0,050 %

| d) | bīstamo vielu robežvērtību un izņēmumu sarakstā pievieno šādu punktu “8. Saistvielu un polimēru dispersiju sastāvā esošās vielas”:














  “8. | Saistvielu un polimēru dispersiju sastāvā esošās vielas |
| --- | --- | --- |

d)

bīstamo vielu robežvērtību un izņēmumu sarakstā pievieno šādu punktu “8. Saistvielu un polimēru dispersiju sastāvā esošās vielas”:

“8.

| a) | saistvielas un tādas vielas, kas veido kovalentās saites |
| --- | --- |

a)

saistvielas un tādas vielas, kas veido kovalentās saites

Piemērojamība:

| — | iekšējā/ārējā apdare |
| --- | --- |

—

iekšējā/ārējā apdare

| — | koksnes dekorējums, aizsardzība un pārklājumi |
| --- | --- |

—

koksnes dekorējums, aizsardzība un pārklājumi

| — | metāla pārklājumi |
| --- | --- |

—

metāla pārklājumi

| — | grīdas pārklājumi |
| --- | --- |

—

grīdas pārklājumi

| — | spīdīgie pārklājumi |
| --- | --- |

—

spīdīgie pārklājumi

| — | arhitekturālie un dekoratīvie pārklājumi |
| --- | --- |

—

arhitekturālie un dekoratīvie pārklājumi

Adipīnskābes dihidrazīds (ADH), tiek izmantots kā adhēzijas veicinātājs vai kā viela, kas veido kovalentās saites [ar DNS bāzēm]

1,0 masas %

Verifikācija:

Pieteikuma iesniedzējs un tā izejvielu piegādātāji iesniedz deklarāciju, kuru pamato ar aprēķiniem vai ar analītisko testēšanas pārskatu.

| b) | reakcijas produkti un atliekas |
| --- | --- |

b)

reakcijas produkti un atliekas

Piemērojamība:

Produkti ar polimēru saistvielu sistēmām

Atlikušo metanolu klātbūtne tiek ierobežota atkarībā no saistvielas satura galaproduktā.

Verifikācija:

Pieteikuma iesniedzējs un tā izejvielu piegādātāji iesniedz deklarāciju, kuru pamato ar aprēķiniem vai ar analītisko testēšanas pārskatu.”

| — | vairāk nekā 10 %, bet ne vairāk kā 20 % saistvielas satura galaproduktā |
| --- | --- |

—

vairāk nekā 10 %, bet ne vairāk kā 20 % saistvielas satura galaproduktā

0,02 masas %

| — | vairāk nekā 20 %, bet ne vairāk kā 40 % saistvielas satura galaproduktā |
| --- | --- |

—

vairāk nekā 20 %, bet ne vairāk kā 40 % saistvielas satura galaproduktā

0,03 masas %

| — | vairāk nekā 40 % saistvielas satura galaproduktā |
| --- | --- |

—

vairāk nekā 40 % saistvielas satura galaproduktā

0,05 masas %

---

(*1)  
  ECHA, biocīdās aktīvās vielas – apstiprināto aktīvo vielu saraksts: http://www.echa.europa.eu/web/guest/information-on-chemicals/biocidal-active-substances.”;”

---

| 18.3.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 73/107 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 73/107

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2016/398

(2016. gada 16. marts),

ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 258/97 kā jaunu pārtikas produktu atļauj laist tirgū ar UV starojumu apstrādātu maizi

(izziņots ar dokumenta numuru C(2016) 1527)

(Autentisks ir tikai teksts zviedru valodā)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 1997. gada 27. janvāra Regulu (EK) Nr. 258/97, kas attiecas uz jauniem pārtikas produktiem un jaunām pārtikas produktu sastāvdaļām (1), un jo īpaši tās 7. pantu,

tā kā:

| (1) | Uzņēmums Viasolde AB, kas ražo iekārtas, ar kurām veic UV apstrādi, 2014. gada 12. februārī Somijas kompetentajām iestādēm iesniedza pieprasījumu, kurā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 258/97 1. panta 2. punkta f) apakšpunktu lūdza kā jaunu pārtikas produktu atļaut laist tirgū ar UV apstrādātu maizi. UV apstrādes mērķis ir uzlabot D vitamīna saturu maizē, kas nozīmē, ka maizes uzturvērtība būtiski atšķirtos no tradicionāli ceptas maizes uzturvērtības. |
| --- | --- |

(1)

Uzņēmums Viasolde AB, kas ražo iekārtas, ar kurām veic UV apstrādi, 2014. gada 12. februārī Somijas kompetentajām iestādēm iesniedza pieprasījumu, kurā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 258/97 1. panta 2. punkta f) apakšpunktu lūdza kā jaunu pārtikas produktu atļaut laist tirgū ar UV apstrādātu maizi. UV apstrādes mērķis ir uzlabot D vitamīna saturu maizē, kas nozīmē, ka maizes uzturvērtība būtiski atšķirtos no tradicionāli ceptas maizes uzturvērtības.

| (2) | Somijas kompetentā pārtikas produktu novērtējuma iestāde 2014. gada 14. martā sniedza sākotnējo novērtējuma ziņojumu. Minētajā ziņojumā tā secināja, ka ar UV starojumu apstrādāta maize atbilst Regulas (EK) Nr. 258/97 3. panta 1. punktā norādītajiem kritērijiem attiecībā uz jauniem pārtikas produktiem. |
| --- | --- |

(2)

Somijas kompetentā pārtikas produktu novērtējuma iestāde 2014. gada 14. martā sniedza sākotnējo novērtējuma ziņojumu. Minētajā ziņojumā tā secināja, ka ar UV starojumu apstrādāta maize atbilst Regulas (EK) Nr. 258/97 3. panta 1. punktā norādītajiem kritērijiem attiecībā uz jauniem pārtikas produktiem.

| (3) | Komisija 2014. gada 19. martā sākotnējo novērtējuma ziņojumu pārsūtīja pārējām dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(3)

Komisija 2014. gada 19. martā sākotnējo novērtējuma ziņojumu pārsūtīja pārējām dalībvalstīm.

| (4) | Regulas (EK) Nr. 258/97 6. panta 4. punkta pirmajā daļā noteiktajā 60 dienu laikposmā tika pausti pamatoti iebildumi. |
| --- | --- |

(4)

Regulas (EK) Nr. 258/97 6. panta 4. punkta pirmajā daļā noteiktajā 60 dienu laikposmā tika pausti pamatoti iebildumi.

| (5) | Komisija 2014. gada 13. novembrī apspriedās ar Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi (EFSA) un lūdza tai veikt papildu novērtējumu par maizi, kas apstrādāta ar UV starojumu, kā jaunu pārtikas produktu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 258/97. |
| --- | --- |

(5)

Komisija 2014. gada 13. novembrī apspriedās ar Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi (EFSA) un lūdza tai veikt papildu novērtējumu par maizi, kas apstrādāta ar UV starojumu, kā jaunu pārtikas produktu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 258/97.

| (6) | EFSA2015. gada 11. jūnija atzinumā “Zinātniskais atzinums par maizi, kas apstrādāta ar UV starojumu, kā jaunu pārtikas produktu” (2) secināja, ka maize, kas bagātināta ar D2 vitamīnu, izmantojot UV apstrādi, ir nekaitīga, ievērojot ierosinātos lietošanas nosacījumus. |
| --- | --- |

(6)

EFSA2015. gada 11. jūnija atzinumā “Zinātniskais atzinums par maizi, kas apstrādāta ar UV starojumu, kā jaunu pārtikas produktu” (2) secināja, ka maize, kas bagātināta ar D2 vitamīnu, izmantojot UV apstrādi, ir nekaitīga, ievērojot ierosinātos lietošanas nosacījumus.

| (7) | Tādēļ atzinumā sniegtais pamatojums ir pietiekams, lai secinātu, ka ar UV starojumu apstrādāta maize kā jauns pārtikas produkts atbilst Regulas (EK) Nr. 258/97 3. panta 1. punktā noteiktajiem kritērijiem. |
| --- | --- |

(7)

Tādēļ atzinumā sniegtais pamatojums ir pietiekams, lai secinātu, ka ar UV starojumu apstrādāta maize kā jauns pārtikas produkts atbilst Regulas (EK) Nr. 258/97 3. panta 1. punktā noteiktajiem kritērijiem.

| (8) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1925/2006 (3) ir izklāstītas vitamīnu un minerālvielu, un dažu citu vielu pievienošanai pārtikā piemērojamās prasības. Ar UV starojumu apstrādātas maizes lietošana jāatļauj, neskarot šo tiesību aktu prasības. |
| --- | --- |

(8)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1925/2006 (3) ir izklāstītas vitamīnu un minerālvielu, un dažu citu vielu pievienošanai pārtikā piemērojamās prasības. Ar UV starojumu apstrādātas maizes lietošana jāatļauj, neskarot šo tiesību aktu prasības.

| (9) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(9)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Kā norādīts I pielikumā, ar UV starojumu apstrādātu maizi drīkst laist tirgū kā jaunu pārtikas produktu ar maksimālo līmeni 3 μg D2 vitamīna uz 100 g, neskarot Regulas (EK) Nr. 1925/2006 īpašos noteikumus.

2. pants

Apzīmējumam uz pārtikas produktu marķējuma pievieno šādu tekstu: “satur D vitamīnu, kas ražots, izmantojot UV apstrādi”.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts Viasolde AB, Dalstigen 4, 262 63, Ängelholm, Sweden.

Briselē, 2016. gada 16. martā

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Vytenis ANDRIUKAITIS

---

(1)  
  OV L 43, 14.2.1997., 1. lpp.

1

(2)  
  EFSA Journal 2015; 13(7):4148.

2

EFSA Journal

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regula (EK) Nr. 1925/2006 par vitamīnu un minerālvielu, un dažu citu vielu pievienošanu pārtikai (OV L 404, 30.12.2006., 26. lpp.).

3

---

PIELIKUMS

AR UV STAROJUMU APSTRĀDĀTAS MAIZES SPECIFIKĀCIJA

Definīcija

Ar UV starojumu apstrādāta maize ir ar raugu raudzēta maize un maizītes (bez garnējuma), ko pēc cepšanas apstrādā ar ultravioleto starojumu, lai ergosterolu pārveidotu par D2 vitamīnu (ergokalciferolu).

UV starojums: ultravioletās gaismas ar viļņa garumu 240–315 nm starojuma process, ne vairāk kā piecu sekunžu garumā ar jaudu 10–50 mJ/cm2 apmērā.

D2 vitamīns:

| Ķīmiskais nosaukums | (5Z,7E,22E)-3S-9,10-sekoergosta-5,7,10(19),22-tetreān-3-ols |
| --- | --- |
| Sinonīms | Ergokalciferols |
| CAS Nr. | 50-14-6 |
| Molekulmasa | 396,65 g/mol |

Ķīmiskais nosaukums

(5Z,7E,22E)-3S-9,10-sekoergosta-5,7,10(19),22-tetreān-3-ols

Sinonīms

Ergokalciferols

CAS Nr.

50-14-6

Molekulmasa

396,65 g/mol

Saturs:

| D2 vitamīns (ergokalciferols) galaproduktā | 0,75–3 μg/100 g (1) |
| --- | --- |
| Mīklas raugs | 1–5 g/100 g (2) |

D2 vitamīns (ergokalciferols) galaproduktā

0,75–3 μg/100 g (1)

Mīklas raugs

1–5 g/100 g (2)

---

(1)  EN 12821, 2009, Eiropas standarts.

(2)  Receptes aprēķins.

---

Labojumi

| 18.3.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 73/109 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 73/109

---

Labojums Padomes Regulā (ES) 2015/2265 (2015. gada 7. decembris), ar ko laikposmam no 2016. gada līdz 2018. gadam atver autonomas Savienības tarifa kvotas konkrētiem zvejas produktiem un paredz šo kvotu pārvaldību

(
  “Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis” L 322, 2015. gada 8. decembris
  )

7. lappusē pielikumā, ierakstā, kas attiecas uz kārtas Nr. 09.2761:

tekstu:

| “09.2761 | ex 0304 79 50 | 10 | Jaunzēlandes makrurons (Macruronus novaezelandiae), saldētas filejas un citāda saldēta gaļa, apstrādei (1) (2) | 17 500 | 0 % | 1.1.2016.–31.12.2018.” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ex 0304 95 90 | 11 |

“09.2761

ex 0304 79 50

10

Jaunzēlandes makrurons (Macruronus novaezelandiae), saldētas filejas un citāda saldēta gaļa, apstrādei (1) (2)

17 500

0 %

1.1.2016.–31.12.2018.”

ex 0304 95 90

11

lasīt šādi:

| “09.2761 | ex 0304 79 50 | 10 | Jaunzēlandes makrurons (Macruronus spp.), saldētas filejas un citāda saldēta gaļa, apstrādei (1) (2) | 17 500 | 0 % | 1.1.2016.–31.12.2018.” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ex 0304 79 90 | 11
  17 |
| ex 0304 95 90 | 11
  17 |

“09.2761

ex 0304 79 50

10

Jaunzēlandes makrurons (Macruronus spp.), saldētas filejas un citāda saldēta gaļa, apstrādei (1) (2)

17 500

0 %

1.1.2016.–31.12.2018.”

ex 0304 79 90

11

17

ex 0304 95 90

11

17

---