# Euroopa Liidu L 179/2009

| | ISSN 1725-5082
  doi:10.3000/17255082.L_2009.179.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 179 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 52. köide10. juuli 2009 |

ISSN 1725-5082

doi:10.3000/17255082.L_2009.179.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 179

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

52. köide10. juuli 2009

---

| Sisukord | | I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Nõukogu määrus (EÜ) nr 598/2009, 7. juuli 2009. millega kehtestatakse Ameerika Ühendriikidest pärit biodiislikütuse impordi suhtes lõplik tasakaalustav tollimaks ning nõutakse lõplikult sisse nimetatud impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks | 1 |
| | * | Nõukogu määrus (EÜ) nr 599/2009, 7. juuli 2009, millega kehtestatakse Ameerika Ühendriikidest pärit biodiislikütuse impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ning nõutakse lõplikult sisse nimetatud impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks | 26 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 600/2009, 9. juuli 2009, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 52 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 601/2009, 9. juuli 2009, millega 109. korda muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 881/2002, millega kehtestatakse teatavate Osama bin Ladeni, Al-Qaida võrgu ja Talibaniga seotud isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangud | 54 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 602/2009, 9. juuli 2009, millega määratakse kindlaks või maksimaalne kokkuostuhind määrusega (EÜ) nr 186/2009 avatud pakkumismenetluse raames 8. individuaalseks pakkumiskutseks | 56 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 603/2009, 9. juuli 2009, millega määratakse kindlaks lõssipulbri maksimaalne kokkuostuhind määrusega (EÜ) nr 310/2009 avatud pakkumismenetluse raames avatud 6. individuaalseks pakkumiskutseks | 57 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 604/2009, 9. juuli 2009, millega määratakse kindlaks või eksporditoetuse ülempiir määrusega (EÜ) nr 619/2008 ette nähtud alalise pakkumismenetluse raames | 58 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 605/2009, 9. juuli 2009, millega määratakse kindlaks lõssipulbri eksporditoetuse ülempiir määrusega (EÜ) nr 619/2008 ette nähtud alalise pakkumismenetluse raames | 60 |

Sisukord

I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Nõukogu määrus (EÜ) nr 598/2009, 7. juuli 2009. millega kehtestatakse Ameerika Ühendriikidest pärit biodiislikütuse impordi suhtes lõplik tasakaalustav tollimaks ning nõutakse lõplikult sisse nimetatud impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks

1

*

Nõukogu määrus (EÜ) nr 599/2009, 7. juuli 2009, millega kehtestatakse Ameerika Ühendriikidest pärit biodiislikütuse impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ning nõutakse lõplikult sisse nimetatud impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks

26

Komisjoni määrus (EÜ) nr 600/2009, 9. juuli 2009, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

52

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 601/2009, 9. juuli 2009, millega 109. korda muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 881/2002, millega kehtestatakse teatavate Osama bin Ladeni, Al-Qaida võrgu ja Talibaniga seotud isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangud

54

Komisjoni määrus (EÜ) nr 602/2009, 9. juuli 2009, millega määratakse kindlaks või maksimaalne kokkuostuhind määrusega (EÜ) nr 186/2009 avatud pakkumismenetluse raames 8. individuaalseks pakkumiskutseks

56

Komisjoni määrus (EÜ) nr 603/2009, 9. juuli 2009, millega määratakse kindlaks lõssipulbri maksimaalne kokkuostuhind määrusega (EÜ) nr 310/2009 avatud pakkumismenetluse raames avatud 6. individuaalseks pakkumiskutseks

57

Komisjoni määrus (EÜ) nr 604/2009, 9. juuli 2009, millega määratakse kindlaks või eksporditoetuse ülempiir määrusega (EÜ) nr 619/2008 ette nähtud alalise pakkumismenetluse raames

58

Komisjoni määrus (EÜ) nr 605/2009, 9. juuli 2009, millega määratakse kindlaks lõssipulbri eksporditoetuse ülempiir määrusega (EÜ) nr 619/2008 ette nähtud alalise pakkumismenetluse raames

60

| | | II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik |
| --- | --- | --- |
| | | OTSUSED |
| | | Nõukogu |
| | | 2009/532/EÜ |
| | * | Riigipeade ja valitsusjuhtide tasandil kokku tulnud nõukogu otsus, 9. juuli 2009, millega määratakse isik, kelle nõukogu kavatseb nimetada komisjoni presidendiks ajavahemikuks 2009–2014 | 61 |
| | | Komisjon |
| | | 2009/533/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 9. juuli 2009, millega muudetakse otsust 2008/22/EÜ, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse nr 573/2007/EÜ (millega luuakse üldprogrammi Solidaarsus ja rändevoogude juhtimine raames Euroopa Pagulasfond aastateks 2008–2013) rakenduseeskirjad liikmesriikide haldus- ja kontrollisüsteemide, haldus- ja finantsjuhtimise reeglite ning fondist kaasrahastatavate projektide kulude abikõlblikkuse kohta
  (teatavaks tehtud numbri K(2009) 5251 all) | 62 |
| | | 2009/534/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 9. juuli 2009, millega muudetakse otsust 2008/457/EÜ, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse 2007/435/EÜ (millega asutatakse üldprogrammi Solidaarsus ja rändevoogude juhtimine raames Euroopa Kolmandate Riikide Kodanike Integreerimise Fond aastateks 2007–2013) rakenduseeskirjad liikmesriikide haldus- ja kontrollisüsteemide, haldus- ja finantsjuhtimise reeglite ning fondist kaasrahastatavate projektide kulude abikõlblikkuse kohta
  (teatavaks tehtud numbri K(2009) 5257 all) | 64 |
| | | 2009/535/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 9. juuli 2009, millega tunnistatakse põhimõtteliselt täielikuks üksikasjaliku läbivaatuse jaoks esitatud toimik, pidades silmas BAS 650 F võimalikku kandmist nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse
  (teatavaks tehtud numbri K(2009) 5369 all)

   (
  1
  ) | 66 |

II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Nõukogu

2009/532/EÜ

*

Riigipeade ja valitsusjuhtide tasandil kokku tulnud nõukogu otsus, 9. juuli 2009, millega määratakse isik, kelle nõukogu kavatseb nimetada komisjoni presidendiks ajavahemikuks 2009–2014

61

Komisjon

2009/533/EÜ

*

Komisjoni otsus, 9. juuli 2009, millega muudetakse otsust 2008/22/EÜ, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse nr 573/2007/EÜ (millega luuakse üldprogrammi Solidaarsus ja rändevoogude juhtimine raames Euroopa Pagulasfond aastateks 2008–2013) rakenduseeskirjad liikmesriikide haldus- ja kontrollisüsteemide, haldus- ja finantsjuhtimise reeglite ning fondist kaasrahastatavate projektide kulude abikõlblikkuse kohta
  (teatavaks tehtud numbri K(2009) 5251 all)

(teatavaks tehtud numbri K(2009) 5251 all)

62

2009/534/EÜ

*

Komisjoni otsus, 9. juuli 2009, millega muudetakse otsust 2008/457/EÜ, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse 2007/435/EÜ (millega asutatakse üldprogrammi Solidaarsus ja rändevoogude juhtimine raames Euroopa Kolmandate Riikide Kodanike Integreerimise Fond aastateks 2007–2013) rakenduseeskirjad liikmesriikide haldus- ja kontrollisüsteemide, haldus- ja finantsjuhtimise reeglite ning fondist kaasrahastatavate projektide kulude abikõlblikkuse kohta
  (teatavaks tehtud numbri K(2009) 5257 all)

(teatavaks tehtud numbri K(2009) 5257 all)

64

2009/535/EÜ

*

Komisjoni otsus, 9. juuli 2009, millega tunnistatakse põhimõtteliselt täielikuks üksikasjaliku läbivaatuse jaoks esitatud toimik, pidades silmas BAS 650 F võimalikku kandmist nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse
  (teatavaks tehtud numbri K(2009) 5369 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2009) 5369 all)

1

66

| | | Parandused |
| --- | --- | --- |
| | * | Komisjoni 19. septembri 2008. aasta määruse (EÜ) nr 1031/2008 (millega muudetakse tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühist tollitariifistikku käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 2658/87 I lisa) parandus (ELT L 291, 31.10.2008) | 68 |

Parandused

*

Komisjoni 19. septembri 2008. aasta määruse (EÜ) nr 1031/2008 (millega muudetakse tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühist tollitariifistikku käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 2658/87 I lisa) parandus (ELT L 291, 31.10.2008)

ELT L 291, 31.10.2008

68

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

MÄÄRUSED

| 10.7.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 179/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 179/1

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 598/2009,

7. juuli 2009.

millega kehtestatakse Ameerika Ühendriikidest pärit biodiislikütuse impordi suhtes lõplik tasakaalustav tollimaks ning nõutakse lõplikult sisse nimetatud impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 6. oktoobri 1997. aasta määrust (EÜ) nr 2026/97 kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artiklit 15,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut, mis esitati pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

1.1.   Ajutised meetmed

| (1) | Komisjoni kehtestas määrusega (EÜ) nr 194/2009 (2) (edaspidi „ajutine määrus”) Ameerika Ühendriikidest (edaspidi „USA” või „asjaomane riik”) pärit biodiislikütuse impordi suhtes ajutise tasakaalustava tollimaksu. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni kehtestas määrusega (EÜ) nr 194/2009 (2) (edaspidi „ajutine määrus”) Ameerika Ühendriikidest (edaspidi „USA” või „asjaomane riik”) pärit biodiislikütuse impordi suhtes ajutise tasakaalustava tollimaksu.

| (2) | Paralleelse dumpinguvastase menetluse käigus kehtestas komisjon määrusega (EÜ) nr 193/2009 (3) Ameerika Ühendriikidest pärit biodiislikütuse impordi suhtes ajutise dumpinguvastase tollimaksu. |
| --- | --- |

(2)

Paralleelse dumpinguvastase menetluse käigus kehtestas komisjon määrusega (EÜ) nr 193/2009 (3) Ameerika Ühendriikidest pärit biodiislikütuse impordi suhtes ajutise dumpinguvastase tollimaksu.

1.2.   Järgnenud menetlus

| (3) | Pärast nende oluliste faktide ja kaalutluste teatavakstegemist, mille põhjal oli otsustatud kehtestada ajutised tasakaalustavad meetmed (edaspidi „esialgsete järelduste teatavakstegemine”), esitas mitu huvitatud isikut kirjalikud esildised, milles nad väljendasid oma seisukohti esialgsete järelduste kohta. Isikutele, kes seda soovisid, anti võimalus esitada oma seisukohad suuliselt. Komisjon jätkas lõplike järelduste tegemiseks vajaliku teabe hankimist ja kontrollimist. Huvitatud isikute suulised ja kirjalikud märkused vaadati läbi ja vajaduse korral tehti esialgsetes järeldustes asjakohased muudatused. |
| --- | --- |

(3)

Pärast nende oluliste faktide ja kaalutluste teatavakstegemist, mille põhjal oli otsustatud kehtestada ajutised tasakaalustavad meetmed (edaspidi „esialgsete järelduste teatavakstegemine”), esitas mitu huvitatud isikut kirjalikud esildised, milles nad väljendasid oma seisukohti esialgsete järelduste kohta. Isikutele, kes seda soovisid, anti võimalus esitada oma seisukohad suuliselt. Komisjon jätkas lõplike järelduste tegemiseks vajaliku teabe hankimist ja kontrollimist. Huvitatud isikute suulised ja kirjalikud märkused vaadati läbi ja vajaduse korral tehti esialgsetes järeldustes asjakohased muudatused.

| (4) | Kõiki asjaosalisi teavitati olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti soovitada lõplike tasakaalustavate meetmete kehtestamist USAst pärit biodiislikütuse impordi suhtes ning ajutise tollimaksuna tagatiseks antud summade lõplikku sissenõudmist (edaspidi „lõplike järelduste teatavakstegemine”). Lisaks sellele anti neile pärast kõnealustest faktidest ja kaalutlustest teatamist võimalus esitada teatava ajavahemiku jooksul oma märkused. |
| --- | --- |

(4)

Kõiki asjaosalisi teavitati olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti soovitada lõplike tasakaalustavate meetmete kehtestamist USAst pärit biodiislikütuse impordi suhtes ning ajutise tollimaksuna tagatiseks antud summade lõplikku sissenõudmist (edaspidi „lõplike järelduste teatavakstegemine”). Lisaks sellele anti neile pärast kõnealustest faktidest ja kaalutlustest teatamist võimalus esitada teatava ajavahemiku jooksul oma märkused.

| (5) | USA valitsus ja teised huvitatud isikud väljendasid rahuolematust otsusega anda ainult kuusteist päeva aega esialgsete järelduste teatavaks tegemise kohta märkuste esitamiseks ning otsusega lükata tagasi teatavate isikute taotlused kõnealuste märkuste esitamise tähtaega piisavalt pikendada. |
| --- | --- |

(5)

USA valitsus ja teised huvitatud isikud väljendasid rahuolematust otsusega anda ainult kuusteist päeva aega esialgsete järelduste teatavaks tegemise kohta märkuste esitamiseks ning otsusega lükata tagasi teatavate isikute taotlused kõnealuste märkuste esitamise tähtaega piisavalt pikendada.

| (6) | Algmääruse artikli 30 lõike 1 kohaselt võib huvitatud isikutele esitada selliste oluliste faktide ja kaalutlustega seotud üksikasjad, mille alusel ajutised meetmed on kehtestatud. Sellega seoses on komisjoni tava teha huvitatud isikutele menetluse üksikasjad teatavaks ajutiste meetmete kehtestamist käsitleva määruse avaldamisel Euroopa Liidu Teatajas ja kehtestada tähtaeg, mille jooksul isikud saavad nende kohta märkusi esitada. Seda tava järgiti kõnealuse menetluse käigus. Algmääruses ei täpsustata selle ajavahemiku pikkust, mille jooksul isikud peavad märkused esitama. Käesolevas menetluses otsustati kehtestada kuueteistkümne päeva pikkune tähtaeg (mida hiljem pikendati seitsmeteistkümne päevani), võttes arvesse menetluse keerukust ja vajadust järgida algmääruse artikli 11 lõikes 9 sätestatud nõuet viia uurimine lõpule kolmeteistkümne kuu jooksul alates selle algatamisest. |
| --- | --- |

(6)

Algmääruse artikli 30 lõike 1 kohaselt võib huvitatud isikutele esitada selliste oluliste faktide ja kaalutlustega seotud üksikasjad, mille alusel ajutised meetmed on kehtestatud. Sellega seoses on komisjoni tava teha huvitatud isikutele menetluse üksikasjad teatavaks ajutiste meetmete kehtestamist käsitleva määruse avaldamisel Euroopa Liidu Teatajas ja kehtestada tähtaeg, mille jooksul isikud saavad nende kohta märkusi esitada. Seda tava järgiti kõnealuse menetluse käigus. Algmääruses ei täpsustata selle ajavahemiku pikkust, mille jooksul isikud peavad märkused esitama. Käesolevas menetluses otsustati kehtestada kuueteistkümne päeva pikkune tähtaeg (mida hiljem pikendati seitsmeteistkümne päevani), võttes arvesse menetluse keerukust ja vajadust järgida algmääruse artikli 11 lõikes 9 sätestatud nõuet viia uurimine lõpule kolmeteistkümne kuu jooksul alates selle algatamisest.

| (7) | Nende USA äriühingute suhtes kindlaksmääratud tollimaksu puhul, kes ei andnud endast teada ega teinud uurimises koostööd, kehtestati ajutine tollimaksumäär valimisse kuuluvate eksportivate tootjate puhul tuvastatud kõrgeima subsiidiumimarginaali või kõrgeima kahjumarginaali tasemel, olenevalt sellest, kumb oli madalam. Sel viisil kindlaks määratud tollimaksumäär on sätestatud ajutise määruse artikli 1 lõikes 2 („kõik teised äriühingud” – 237,0 eurot tonni kohta). USA valitsus leiab, et kõnealune tollimaksumäär on karistuslikku laadi ning ei ole kättesaadavate faktide põhjal õigesti arvutatud. USA valitsus leiab, et algmääruse artikli 28 kohaselt kättesaadavatele faktidele toetumiseks, tuleb kõigepealt kindlaks teha, et huvitatud isik on keeldunud esitamast vajalikku teavet (4) või selle esitamata jätnud. USA valitsus leiab pigem, et kõnealuse tollimaksumäära asemel tuleks kohaldada valimiväliste koostööd tegevate äriühingute kohta arvutatud kaalutud keskmist määra. |
| --- | --- |

(7)

Nende USA äriühingute suhtes kindlaksmääratud tollimaksu puhul, kes ei andnud endast teada ega teinud uurimises koostööd, kehtestati ajutine tollimaksumäär valimisse kuuluvate eksportivate tootjate puhul tuvastatud kõrgeima subsiidiumimarginaali või kõrgeima kahjumarginaali tasemel, olenevalt sellest, kumb oli madalam. Sel viisil kindlaks määratud tollimaksumäär on sätestatud ajutise määruse artikli 1 lõikes 2 („kõik teised äriühingud” – 237,0 eurot tonni kohta). USA valitsus leiab, et kõnealune tollimaksumäär on karistuslikku laadi ning ei ole kättesaadavate faktide põhjal õigesti arvutatud. USA valitsus leiab, et algmääruse artikli 28 kohaselt kättesaadavatele faktidele toetumiseks, tuleb kõigepealt kindlaks teha, et huvitatud isik on keeldunud esitamast vajalikku teavet (4) või selle esitamata jätnud. USA valitsus leiab pigem, et kõnealuse tollimaksumäära asemel tuleks kohaldada valimiväliste koostööd tegevate äriühingute kohta arvutatud kaalutud keskmist määra.

| (8) | Vastusena sellele tuleks märkida, et komisjon saatis algatamisetapis kaebuses loetletud äriühingutele (üle 150 äriühingu) väljavõttelise uuringu küsimustiku, kaebuse ja algatamisteate. Suulisele teatele, mis saadeti algatamisetapis Ameerika Ühendriikide esindusele Euroopa Ühenduste juures, oli samuti lisatud väljavõttelise uuringu küsimustiku koopia ning esindusel paluti see saata Ameerika Ühendriikide eksportijatele/tootjatele. Lisaks sellele esindab USA biodiislikütuse tootjate kutseühendus (National Biodiesel Board), kes on kõnealuse menetluse algatamisest saadik olnud huvitatud isik, suurt osa Ameerika Ühendriikide biodiislikütuse tööstuse äriühingutest. |
| --- | --- |

(8)

Vastusena sellele tuleks märkida, et komisjon saatis algatamisetapis kaebuses loetletud äriühingutele (üle 150 äriühingu) väljavõttelise uuringu küsimustiku, kaebuse ja algatamisteate. Suulisele teatele, mis saadeti algatamisetapis Ameerika Ühendriikide esindusele Euroopa Ühenduste juures, oli samuti lisatud väljavõttelise uuringu küsimustiku koopia ning esindusel paluti see saata Ameerika Ühendriikide eksportijatele/tootjatele. Lisaks sellele esindab USA biodiislikütuse tootjate kutseühendus (National Biodiesel Board), kes on kõnealuse menetluse algatamisest saadik olnud huvitatud isik, suurt osa Ameerika Ühendriikide biodiislikütuse tööstuse äriühingutest.

| (9) | Nii algatamisteates kui ka väljavõttelise uuringu küsimustiku kaaskirjas juhiti tähelepanu koostööst hoidumise tagajärgedele. Nagu on märgitud ajutise määruse põhjenduses 8, andis valimi moodustamise raames 15 päeva jooksul endast teada ja esitas nõutud teabe üle 50 äriühingu. Nende äriühingute import moodustas üle 80 % biodiislikütuse koguimpordist USA-st ühendusse. |
| --- | --- |

(9)

Nii algatamisteates kui ka väljavõttelise uuringu küsimustiku kaaskirjas juhiti tähelepanu koostööst hoidumise tagajärgedele. Nagu on märgitud ajutise määruse põhjenduses 8, andis valimi moodustamise raames 15 päeva jooksul endast teada ja esitas nõutud teabe üle 50 äriühingu. Nende äriühingute import moodustas üle 80 % biodiislikütuse koguimpordist USA-st ühendusse.

| (10) | Pärast ajutiste meetmete kehtestamist paluti USA ametiasutustel esitada lisateavet. Eelkõige paluti kõnesolevatel ametiasutustel kutsuda üles endast teatama Ameerika Ühendriikide biodiislikütuse eksportijaid/tootjaid, keda ei olnud loetletud ajutise määruse artiklis 1 ja lisas ning kelle olemasolust ei teatud algatamise ajal ja kes ei olnud varem koostööst keeldunud (5). |
| --- | --- |

(10)

Pärast ajutiste meetmete kehtestamist paluti USA ametiasutustel esitada lisateavet. Eelkõige paluti kõnesolevatel ametiasutustel kutsuda üles endast teatama Ameerika Ühendriikide biodiislikütuse eksportijaid/tootjaid, keda ei olnud loetletud ajutise määruse artiklis 1 ja lisas ning kelle olemasolust ei teatud algatamise ajal ja kes ei olnud varem koostööst keeldunud (5).

| (11) | USA ametiasutused esitasid loetelu, mis sisaldas veel üle 100 USA äriühingu (tootjad/eksportijad) nime. Loetelu kontrolliti, et teha kindlaks, kas menetluse algatamisetapis oli mõnda neist äriühingutest kutsutud koostööd tegema. Uurimise käigus selgus, et olulist osa loetletud äriühingutest oli valimi moodustamise ajal juba kutsutud koostööd tegema, kuid nad olid otsustanud koostööd mitte teha. Teisisõnu olid need äriühingud teadlikud koostööst hoidumise tagajärgedest vastavalt algmääruse artiklile 28. |
| --- | --- |

(11)

USA ametiasutused esitasid loetelu, mis sisaldas veel üle 100 USA äriühingu (tootjad/eksportijad) nime. Loetelu kontrolliti, et teha kindlaks, kas menetluse algatamisetapis oli mõnda neist äriühingutest kutsutud koostööd tegema. Uurimise käigus selgus, et olulist osa loetletud äriühingutest oli valimi moodustamise ajal juba kutsutud koostööd tegema, kuid nad olid otsustanud koostööd mitte teha. Teisisõnu olid need äriühingud teadlikud koostööst hoidumise tagajärgedest vastavalt algmääruse artiklile 28.

| (12) | Siiski märgiti seoses nende loetelus olevate äriühingutega (üle 40), kes kõnealuse menetluse algatamise ajal ei olnud komisjonile teada, et taotlus USA ametiasutustele esitada andmeid nende äriühingute kohta tehti pärast ajutiste meetmete kehtestamist. Seepärast otsustati lisada need äriühingud käesoleva määruse lisasse ja kohaldada kõnealuste äriühingute suhtes sama tollimaksumäära, kui nende suhtes, kes olid selgelt nõus koostööd tegema, kuid keda ei võetud valimisse. Neile äriühingutele tehti teatavaks olulised faktid ja kaalutlused, mille põhjal oli otsustatud kehtestada lõplikud meetmed, ning neid kutsuti üles esitama märkusi ettepaneku kohta lisada nende nimed käesoleva määruse lisasse. |
| --- | --- |

(12)

Siiski märgiti seoses nende loetelus olevate äriühingutega (üle 40), kes kõnealuse menetluse algatamise ajal ei olnud komisjonile teada, et taotlus USA ametiasutustele esitada andmeid nende äriühingute kohta tehti pärast ajutiste meetmete kehtestamist. Seepärast otsustati lisada need äriühingud käesoleva määruse lisasse ja kohaldada kõnealuste äriühingute suhtes sama tollimaksumäära, kui nende suhtes, kes olid selgelt nõus koostööd tegema, kuid keda ei võetud valimisse. Neile äriühingutele tehti teatavaks olulised faktid ja kaalutlused, mille põhjal oli otsustatud kehtestada lõplikud meetmed, ning neid kutsuti üles esitama märkusi ettepaneku kohta lisada nende nimed käesoleva määruse lisasse.

| (13) | Pärast lõplike järelduste teatavakstegemist tervitas USA valitsus ettepanekut kohaldada kaalutud keskmist tollimaksu veel teiste äriühingute suhtes. Siiski leidis USA valitsus, et ei ole esitatud selgitust selle kohta, miks muude äriühingute suhtes on kehtestatud „kõigi teiste äriühingute” määr. Sellega seoses märgitakse, et valimi koostamise ajal koostööd tegema kutsutud äriühingute kohta on eespool selgitused juba esitatud. Mis puutub võimalikesse USA eksportijatesse/tootjatesse, keda uurimisest individuaalselt ei teavitatud ning keda ei ole nimetatud põhjenduses 11 osutatud loetelus, märgitakse kõigepealt, et pärast menetluse algatamist tehti suuri jõupingutusi, et võtta USAs ühendust äriühingutega, kes võiksid olla kõnealuse menetlusega seotud (vt põhjendused 8 ja 10). Pealegi tehti, nagu on märgitud põhjenduses 10, pärast ajutiste meetmete kehtestamist veel jõupingutusi, et teha kindlaks muid äriühinguid, mille tulemusena lisati loetellu üle 40 äriühingu, kelle suhtes kehtis kaalutud keskmine tollimaks. Leitakse, et kõnealused suured jõupingutused on andnud biodiislikütust tootvatele USA äriühingutele piisavalt võimalusi endast teatada. Sellega seoses märgitakse, et asjaomane ametiliit on olnud menetlusse kaasatud selle algatamisest peale. Sellest tulenevalt leitakse, et „kõigi teiste äriühingute” tollimaksumäära tuleks kohaldada äriühingute suhtes, kes jätsid endast teatamata. |
| --- | --- |

(13)

Pärast lõplike järelduste teatavakstegemist tervitas USA valitsus ettepanekut kohaldada kaalutud keskmist tollimaksu veel teiste äriühingute suhtes. Siiski leidis USA valitsus, et ei ole esitatud selgitust selle kohta, miks muude äriühingute suhtes on kehtestatud „kõigi teiste äriühingute” määr. Sellega seoses märgitakse, et valimi koostamise ajal koostööd tegema kutsutud äriühingute kohta on eespool selgitused juba esitatud. Mis puutub võimalikesse USA eksportijatesse/tootjatesse, keda uurimisest individuaalselt ei teavitatud ning keda ei ole nimetatud põhjenduses 11 osutatud loetelus, märgitakse kõigepealt, et pärast menetluse algatamist tehti suuri jõupingutusi, et võtta USAs ühendust äriühingutega, kes võiksid olla kõnealuse menetlusega seotud (vt põhjendused 8 ja 10). Pealegi tehti, nagu on märgitud põhjenduses 10, pärast ajutiste meetmete kehtestamist veel jõupingutusi, et teha kindlaks muid äriühinguid, mille tulemusena lisati loetellu üle 40 äriühingu, kelle suhtes kehtis kaalutud keskmine tollimaks. Leitakse, et kõnealused suured jõupingutused on andnud biodiislikütust tootvatele USA äriühingutele piisavalt võimalusi endast teatada. Sellega seoses märgitakse, et asjaomane ametiliit on olnud menetlusse kaasatud selle algatamisest peale. Sellest tulenevalt leitakse, et „kõigi teiste äriühingute” tollimaksumäära tuleks kohaldada äriühingute suhtes, kes jätsid endast teatamata.

| (14) | Üks äriühing, kes vastas väljavõttelise uuringu küsimustikule ning kes seepärast loetleti ajutise määruse lisas, esitas taotluse lisada oma emaettevõte lisas esitatud äriühingute loetellu. Sama äriühing taotles ka, et lisas muudetakse kahe kõnealuse äriühingu asukohalinna, et need vastaksid äriühingute arvetel esitatavale aadressile. |
| --- | --- |

(14)

Üks äriühing, kes vastas väljavõttelise uuringu küsimustikule ning kes seepärast loetleti ajutise määruse lisas, esitas taotluse lisada oma emaettevõte lisas esitatud äriühingute loetellu. Sama äriühing taotles ka, et lisas muudetakse kahe kõnealuse äriühingu asukohalinna, et need vastaksid äriühingute arvetel esitatavale aadressile.

| (15) | Pärast selle äriühingu taotluse uurimist leiti, et ka emaettevõte tuleks loetleda käesoleva määruse lisas, kuna seda nimetati äriühingu väljavõttelisele küsimustikule antud vastuses ainsa seotud äriühinguna, kes tegutseb biodiislikütuse äris. Samuti parandatakse mõlema äriühingu asukohalinn. |
| --- | --- |

(15)

Pärast selle äriühingu taotluse uurimist leiti, et ka emaettevõte tuleks loetleda käesoleva määruse lisas, kuna seda nimetati äriühingu väljavõttelisele küsimustikule antud vastuses ainsa seotud äriühinguna, kes tegutseb biodiislikütuse äris. Samuti parandatakse mõlema äriühingu asukohalinn.

| (16) | Kaks koostööd tegevat äriühingut palusid oma nime eemaldamist lisast, väites et nad ei ole eksportivad tootjad. Äriühingute nimed on seega eemaldatud. |
| --- | --- |

(16)

Kaks koostööd tegevat äriühingut palusid oma nime eemaldamist lisast, väites et nad ei ole eksportivad tootjad. Äriühingute nimed on seega eemaldatud.

| (17) | Tähelepanu juhitakse asjaolule, et subsideerimise ja kahju uurimine hõlmas ajavahemikku 1. aprillist 2007 kuni 31. märtsini 2008 (edaspidi „uurimisperiood”). Kahju hindamisega seotud suundumuste osas analüüsis komisjon andmeid, mis hõlmasid ajavahemikku jaanuarist 2004 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”). |
| --- | --- |

(17)

Tähelepanu juhitakse asjaolule, et subsideerimise ja kahju uurimine hõlmas ajavahemikku 1. aprillist 2007 kuni 31. märtsini 2008 (edaspidi „uurimisperiood”). Kahju hindamisega seotud suundumuste osas analüüsis komisjon andmeid, mis hõlmasid ajavahemikku jaanuarist 2004 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).

1.3.   Ühenduse tootjate ja USA eksportivate tootjate väljavõtteline uuring

| (18) | Kuna USA eksportivate tootjate väljavõttelise uuringu kohta ei ole märkusi, kinnitatakse ajutise määruse põhjenduste 6–10 esialgsed järeldused. |
| --- | --- |

(18)

Kuna USA eksportivate tootjate väljavõttelise uuringu kohta ei ole märkusi, kinnitatakse ajutise määruse põhjenduste 6–10 esialgsed järeldused.

| (19) | Teatavad isikud esitasid märkusi ühenduse tootjate valimi esindavuse kohta. Neid märkusi käsitletakse põhjendustes 77–81. |
| --- | --- |

(19)

Teatavad isikud esitasid märkusi ühenduse tootjate valimi esindavuse kohta. Neid märkusi käsitletakse põhjendustes 77–81.

2.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

2.1.   Vaatlusalune toode

| (20) | Tuletatakse meelde, et algatamisteates on väidetavalt subsideeritud toode määratletud kui mittefossiilse päritoluga sünteesi ja/või hüdrogeenimise teel toodetud rasvhappe monoalküülestrid ja/või parafiinsed gaasiõlid (üldtuntud kui biodiislikütus), kas puhtal kujul või segu osana. |
| --- | --- |

(20)

Tuletatakse meelde, et algatamisteates on väidetavalt subsideeritud toode määratletud kui mittefossiilse päritoluga sünteesi ja/või hüdrogeenimise teel toodetud rasvhappe monoalküülestrid ja/või parafiinsed gaasiõlid (üldtuntud kui biodiislikütus), kas puhtal kujul või segu osana.

| (21) | Kaebus sisaldas esmapilgul usutavaid tõendeid selle kohta, et ühendusse eksporditud USAs toodetud ja subsideeritud biodiislikütus ning kõik biodiisli- ja mineraaldiislikütuse segud on mõjutanud ühenduse biodiislikütuse tootjate majanduslikku olukorda. Kooskõlas asjaomaste USA biodiislikütuse tootjate ja kodumaise turu omadustega oli vaatlusaluse toote määratluse eesmärk hõlmata ka biodiislikütuse segudes olevat biodiislikütust. Siiski leiti, et algatamisteates ja põhjenduses 20 esitatud vaatlusaluse toote määratlus võib tekitada küsimusi selle kohta, milliseid tootjaid ja tooteliike kavatsetakse uurimisega hõlmata ning milliseid mitte. |
| --- | --- |

(21)

Kaebus sisaldas esmapilgul usutavaid tõendeid selle kohta, et ühendusse eksporditud USAs toodetud ja subsideeritud biodiislikütus ning kõik biodiisli- ja mineraaldiislikütuse segud on mõjutanud ühenduse biodiislikütuse tootjate majanduslikku olukorda. Kooskõlas asjaomaste USA biodiislikütuse tootjate ja kodumaise turu omadustega oli vaatlusaluse toote määratluse eesmärk hõlmata ka biodiislikütuse segudes olevat biodiislikütust. Siiski leiti, et algatamisteates ja põhjenduses 20 esitatud vaatlusaluse toote määratlus võib tekitada küsimusi selle kohta, milliseid tootjaid ja tooteliike kavatsetakse uurimisega hõlmata ning milliseid mitte.

| (22) | Ka subsideerimise ja kahju uurimiseks ning eelkõige subsiidiumimarginaalide ja kahju kõrvaldamist võimaldavate tasemete kindlaksmääramiseks oli vaja selgelt kindlaks teha uurimisega hõlmatavad tooted. |
| --- | --- |

(22)

Ka subsideerimise ja kahju uurimiseks ning eelkõige subsiidiumimarginaalide ja kahju kõrvaldamist võimaldavate tasemete kindlaksmääramiseks oli vaja selgelt kindlaks teha uurimisega hõlmatavad tooted.

| (23) | Kooskõlas USA turu omadustega määratleti vaatlusalune toode esialgu kui mittefossiilse päritoluga sünteesi ja/või hüdrogeenimise teel toodetud rasvhappe monoalküülestrid ja/või parafiinsed gaasiõlid, üldtuntud kui biodiislikütus, kas puhtal kujul või segudes, mis on suurema biodiislikütuse sisaldusega kui B20 segud. Seega hõlmas vaatlusalune toode puhast biodiislikütust (B100) ja kõiki segusid, mis sisaldavad üle 20 % biodiislikütust (edaspidi „vaatlusalune toode”). Seda künnist peeti sobivaks, et selgelt eristada edasiseks segamiseks ettenähtud segusid segudest, mis on ettenähtud USA turul otsetarbimiseks. |
| --- | --- |

(23)

Kooskõlas USA turu omadustega määratleti vaatlusalune toode esialgu kui mittefossiilse päritoluga sünteesi ja/või hüdrogeenimise teel toodetud rasvhappe monoalküülestrid ja/või parafiinsed gaasiõlid, üldtuntud kui biodiislikütus, kas puhtal kujul või segudes, mis on suurema biodiislikütuse sisaldusega kui B20 segud. Seega hõlmas vaatlusalune toode puhast biodiislikütust (B100) ja kõiki segusid, mis sisaldavad üle 20 % biodiislikütust (edaspidi „vaatlusalune toode”). Seda künnist peeti sobivaks, et selgelt eristada edasiseks segamiseks ettenähtud segusid segudest, mis on ettenähtud USA turul otsetarbimiseks.

| (24) | Uurimine näitas, et olenemata võimalikest erinevustest tootmisel kasutatavas tooraines või tootmisprotsessis, on praeguse uurimisega hõlmatavad iga liiki biodiislikütused ja segudes olevad biodiislikütused samasuguste või väga sarnaste füüsikaliste, keemiliste ja tehniliste omadustega ning neid kasutatakse samaks otstarbeks. Vaatlusaluse toote võimalikud erinevused ei muuda selle põhimääratlust, selle omadusi ega erinevatel isikutel sellest olevat ettekujutust. |
| --- | --- |

(24)

Uurimine näitas, et olenemata võimalikest erinevustest tootmisel kasutatavas tooraines või tootmisprotsessis, on praeguse uurimisega hõlmatavad iga liiki biodiislikütused ja segudes olevad biodiislikütused samasuguste või väga sarnaste füüsikaliste, keemiliste ja tehniliste omadustega ning neid kasutatakse samaks otstarbeks. Vaatlusaluse toote võimalikud erinevused ei muuda selle põhimääratlust, selle omadusi ega erinevatel isikutel sellest olevat ettekujutust.

| (25) | Huvitatud isikud esitasid vaatlusaluse ja samasuguse toote määratluse kohta väiteid, milles nad vaidlustasid üheaegselt ning samasuguseid põhjendusi kasutades nii vaatlusaluse kui ka samasuguse toote määratluse ega eristanud menetluse kontekstis vaatlusaluse toote ja saamasuguse toote mõistet. |
| --- | --- |

(25)

Huvitatud isikud esitasid vaatlusaluse ja samasuguse toote määratluse kohta väiteid, milles nad vaidlustasid üheaegselt ning samasuguseid põhjendusi kasutades nii vaatlusaluse kui ka samasuguse toote määratluse ega eristanud menetluse kontekstis vaatlusaluse toote ja saamasuguse toote mõistet.

| (26) | Tuletatakse meelde, et vaatlusaluse toote mõiste põhineb algmääruse artikli 1 lõigete 1 kuni 4 sätetel ning termini „samasugune toode” tõlgendus on esitatud algmääruse artikli 1 lõikes 5. Seega käsitletakse väiteid allpool eraldi. |
| --- | --- |

(26)

Tuletatakse meelde, et vaatlusaluse toote mõiste põhineb algmääruse artikli 1 lõigete 1 kuni 4 sätetel ning termini „samasugune toode” tõlgendus on esitatud algmääruse artikli 1 lõikes 5. Seega käsitletakse väiteid allpool eraldi.

| (27) | Üks isik esitas küsimuse selle kohta, millisel määral tuleks väikese biodiislikütuse sisaldusega segusid (nt B21) pidada biodiislikütuseks võrreldes puhta biodiislikütusega (B100) või sarnaste segudega, mis sisaldavad peamiselt biodiislikütust ja vähemal määral mineraaldiislikütust (nt B99). Nad väitsid, et põhimõtteliselt uuriti biodiislikütuseid B100 ja B99 ning et kõik dumpingu- ja kahjuarvutused tehti nende kahe tooteliigi põhjal. Nende arvates viib künnise määramine pisut üle B20, s.o väikese biodiislikütuse sisaldusega otse USA tarbijatele müüdav segu, vaatlusaluse toote kunstliku määratluseni. |
| --- | --- |

(27)

Üks isik esitas küsimuse selle kohta, millisel määral tuleks väikese biodiislikütuse sisaldusega segusid (nt B21) pidada biodiislikütuseks võrreldes puhta biodiislikütusega (B100) või sarnaste segudega, mis sisaldavad peamiselt biodiislikütust ja vähemal määral mineraaldiislikütust (nt B99). Nad väitsid, et põhimõtteliselt uuriti biodiislikütuseid B100 ja B99 ning et kõik dumpingu- ja kahjuarvutused tehti nende kahe tooteliigi põhjal. Nende arvates viib künnise määramine pisut üle B20, s.o väikese biodiislikütuse sisaldusega otse USA tarbijatele müüdav segu, vaatlusaluse toote kunstliku määratluseni.

| (28) | Sama isik küsis ka, kas 20 %-lise biodiislikütuse sisaldusega segu kvalifitseerub ikkagi biodiislikütusena mitte aga mineraaldiislikütusena, mida vaatlusaluse toote määratlus ei hõlma. Kõnealune isik arvab, et EL toetab seisukohta, mille kohaselt tuleks tolli harmoneeritud süsteemis luua biodiislikütusele uus tollirubriik (6). Kõnealuse isiku arvates laiendas komisjon praeguses menetluses toote määratlust ja suurendas nende tooteliikide arvu, mida meetmete kehtestamine mõjutab. |
| --- | --- |

(28)

Sama isik küsis ka, kas 20 %-lise biodiislikütuse sisaldusega segu kvalifitseerub ikkagi biodiislikütusena mitte aga mineraaldiislikütusena, mida vaatlusaluse toote määratlus ei hõlma. Kõnealune isik arvab, et EL toetab seisukohta, mille kohaselt tuleks tolli harmoneeritud süsteemis luua biodiislikütusele uus tollirubriik (6). Kõnealuse isiku arvates laiendas komisjon praeguses menetluses toote määratlust ja suurendas nende tooteliikide arvu, mida meetmete kehtestamine mõjutab.

| (29) | Lisaks sellele leidis isik, et uurimise ajal ei olnud konkreetset künnist, mille alusel oleks olnud võimalik määrata kindlaks, mis on biodiislikütus selle liigitamiseks CN-koodi 3824 90 91 alla, s.o erikood, mille EL lõi alates 1. jaanuarist 2008 biodiislikütuse jaoks. Küsiti, kas kombineeritud nomenklatuuri tõlgendamise üldeeskirja reegli 3 punkti b (7) kohaselt saab klassifitseerida segu, mis sisaldab alla 50 % biodiislikütust, ikkagi biodiislikütusena. Lisaks märgiti, et komisjoni küsimustikus esitatud segude näited olid suure biodiislikütuse sisaldusega segud ning seega võis mõista, et vaatlusalune toode on ainult biodiislikütus ja väga suure biodiislikütuse sisaldusega segud. |
| --- | --- |

(29)

Lisaks sellele leidis isik, et uurimise ajal ei olnud konkreetset künnist, mille alusel oleks olnud võimalik määrata kindlaks, mis on biodiislikütus selle liigitamiseks CN-koodi 3824 90 91 alla, s.o erikood, mille EL lõi alates 1. jaanuarist 2008 biodiislikütuse jaoks. Küsiti, kas kombineeritud nomenklatuuri tõlgendamise üldeeskirja reegli 3 punkti b (7) kohaselt saab klassifitseerida segu, mis sisaldab alla 50 % biodiislikütust, ikkagi biodiislikütusena. Lisaks märgiti, et komisjoni küsimustikus esitatud segude näited olid suure biodiislikütuse sisaldusega segud ning seega võis mõista, et vaatlusalune toode on ainult biodiislikütus ja väga suure biodiislikütuse sisaldusega segud.

| (30) | See isik väitis ka, et EL ei saa muuta vaatlusaluse toote määratlust ja jätta samal ajal alles sellest erinev samasugune toode. Ta osutas WTO subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu artikli 15 lõikele 1. Tema arusaama kohaselt on subsiidiumi ja kahju käsitlevate järelduste aluseks biodiislikütused B100 ja B99 ning USA ühtlustatud tariifisüsteemi koodid, (8) mida kasutati uurimises ja mis ei näi hõlmavat tooteid, mille biodiislikütuse sisaldus on nii väike, st 20 %. Isik osutas ka sellele, et valimisse kuuluvatele USA biodiislikütuse tootjatele teatavaks tehtud esialgsete järelduste kohaselt müüsid valimisse kuuluvad USA tootjad ainult erinevatest biodiislikütuseliikidest valmistatud segusid. Seega tuleks vaatlusaluse toote määratlust piirata toodetega, mille biodiislikütuse sisaldus on 100 % (B100), isegi kui see sisaldab erinevatest lähteainetest valmistatud biodiislikütust, või segudega, mille biodiislikütuse sisaldus on 99 % (B99). |
| --- | --- |

(30)

See isik väitis ka, et EL ei saa muuta vaatlusaluse toote määratlust ja jätta samal ajal alles sellest erinev samasugune toode. Ta osutas WTO subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu artikli 15 lõikele 1. Tema arusaama kohaselt on subsiidiumi ja kahju käsitlevate järelduste aluseks biodiislikütused B100 ja B99 ning USA ühtlustatud tariifisüsteemi koodid, (8) mida kasutati uurimises ja mis ei näi hõlmavat tooteid, mille biodiislikütuse sisaldus on nii väike, st 20 %. Isik osutas ka sellele, et valimisse kuuluvatele USA biodiislikütuse tootjatele teatavaks tehtud esialgsete järelduste kohaselt müüsid valimisse kuuluvad USA tootjad ainult erinevatest biodiislikütuseliikidest valmistatud segusid. Seega tuleks vaatlusaluse toote määratlust piirata toodetega, mille biodiislikütuse sisaldus on 100 % (B100), isegi kui see sisaldab erinevatest lähteainetest valmistatud biodiislikütust, või segudega, mille biodiislikütuse sisaldus on 99 % (B99).

| (31) | Isik osutas hiljuti ammooniumnitraadi impordi kohta vastu võetud kohtuotsusele (9) ja järeldas, et selle otsuse põhjendused kehtivad ka praeguse menetluse kohta ja et uurimine ei saa hõlmata biodiislikütust, mis ei ole osa suure biodiislikütuse sisaldusega segust, ja selle suhtes ei saa võtta meetmeid, kuna see ei ole samasugune toode, s.o ainult biodiislikütust sisaldavad tooted (B100) või 99 % biodiislikütuse sisaldusega segud (B99), mille kohta tehti dumpingut ja kahju käsitlevad järeldused. |
| --- | --- |

(31)

Isik osutas hiljuti ammooniumnitraadi impordi kohta vastu võetud kohtuotsusele (9) ja järeldas, et selle otsuse põhjendused kehtivad ka praeguse menetluse kohta ja et uurimine ei saa hõlmata biodiislikütust, mis ei ole osa suure biodiislikütuse sisaldusega segust, ja selle suhtes ei saa võtta meetmeid, kuna see ei ole samasugune toode, s.o ainult biodiislikütust sisaldavad tooted (B100) või 99 % biodiislikütuse sisaldusega segud (B99), mille kohta tehti dumpingut ja kahju käsitlevad järeldused.

| (32) | Kõnealused isikud ei esitanud tõendeid ega osutanud õiguslikule alusele, mis näitaks, et vaatlusalune toode ei ole praeguses uurimises õigesti määratletud. Algmääruse artikli 1 lõigetes 1–4 on esitatud vaatlusaluse toote määratlemise suunised. Artikli 1 lõikes 1 on märgitud: „Tasakaalustava tollimaksu võib kehtestada otseselt või kaudselt mis tahes toote valmistamiseks, tootmiseks, eksportimiseks või veoks antud subsiidiumide korvamiseks, kui toote vabasse ringlusse lubamine tekitab ühenduses kahju.” |
| --- | --- |

(32)

Kõnealused isikud ei esitanud tõendeid ega osutanud õiguslikule alusele, mis näitaks, et vaatlusalune toode ei ole praeguses uurimises õigesti määratletud. Algmääruse artikli 1 lõigetes 1–4 on esitatud vaatlusaluse toote määratlemise suunised. Artikli 1 lõikes 1 on märgitud: „Tasakaalustava tollimaksu võib kehtestada otseselt või kaudselt mis tahes toote valmistamiseks, tootmiseks, eksportimiseks või veoks antud subsiidiumide korvamiseks, kui toote vabasse ringlusse lubamine tekitab ühenduses kahju.”

| (33) | Nagu on märgitud põhjenduses 21, sisaldas kaebus esmapilgul usutavaid tõendeid selle kohta, et USAs toodetud ning subsideeritud hinnaga ühendusse eksporditav biodiislikütus ning kõik biodiisli- ja mineraaldiislikütuse segud olid mõjutanud ühenduse biodiislikütuse tootjate majanduslikku olukorda. |
| --- | --- |

(33)

Nagu on märgitud põhjenduses 21, sisaldas kaebus esmapilgul usutavaid tõendeid selle kohta, et USAs toodetud ning subsideeritud hinnaga ühendusse eksporditav biodiislikütus ning kõik biodiisli- ja mineraaldiislikütuse segud olid mõjutanud ühenduse biodiislikütuse tootjate majanduslikku olukorda.

| (34) | Isikud ei esitanud tõendeid selle kohta, et ajutises määruses kehtestatud künnis, mille alusel eristada vaatlusalust toodet muudest toodetest, on kunstlik. Nagu on märgitud ajutise määruse põhjendustes 26 ja 28, näitas uurimine, et B20 segu ja võimalik, et ka väiksema biodiislikütuse sisaldusega segusid müüdi tegelikult otse USA tarbijatele. Uurimine näitas ka, et segude turg ja tarbijatoodete turg on kaks erinevat eri klientidega turgu: üks, kus müüakse biodiislikütust ja selle segusid, mida kauplejad ja segude valmistajad edasi segavad ja teine, kus segusid müüakse jaotusvõrku ja seega tarbijatele. See, et vaatlusaluse toote puhul määratleti künnis alates B20 segudest suurema biodiislikütuse sisaldusega segudega, võimaldas tõmmata selge piiri ja hoida ära arusaamatusi seoses toodete, turgude ja USA eri isikutega. Seetõttu lükati väide tagasi. |
| --- | --- |

(34)

Isikud ei esitanud tõendeid selle kohta, et ajutises määruses kehtestatud künnis, mille alusel eristada vaatlusalust toodet muudest toodetest, on kunstlik. Nagu on märgitud ajutise määruse põhjendustes 26 ja 28, näitas uurimine, et B20 segu ja võimalik, et ka väiksema biodiislikütuse sisaldusega segusid müüdi tegelikult otse USA tarbijatele. Uurimine näitas ka, et segude turg ja tarbijatoodete turg on kaks erinevat eri klientidega turgu: üks, kus müüakse biodiislikütust ja selle segusid, mida kauplejad ja segude valmistajad edasi segavad ja teine, kus segusid müüakse jaotusvõrku ja seega tarbijatele. See, et vaatlusaluse toote puhul määratleti künnis alates B20 segudest suurema biodiislikütuse sisaldusega segudega, võimaldas tõmmata selge piiri ja hoida ära arusaamatusi seoses toodete, turgude ja USA eri isikutega. Seetõttu lükati väide tagasi.

| (35) | Kõikide subsiidiumivastaste uurimiste ühine tunnus on see, et iga uuritav äriühing ei tooda ega müü kõiki vaatlusaluse toote määratlusega hõlmatavaid tooteliike. Mõne äriühingu toodetavate tooteliikide arv võib olla väga piiratud, samas kui teiste äriühingute toodetavate tooteliikide arv on suurem. See ei mõjuta siiski vaatlusaluse toote määratlust. Seega leitakse, et väide, mille kohaselt peaks vaatlusaluse toote määratlus hõlmama ainult neid tooteliike, mida ekspordivad USA tootjad ning mille põhjal arvutati subsideerimine ja kahju, ei ole põhjendatud. |
| --- | --- |

(35)

Kõikide subsiidiumivastaste uurimiste ühine tunnus on see, et iga uuritav äriühing ei tooda ega müü kõiki vaatlusaluse toote määratlusega hõlmatavaid tooteliike. Mõne äriühingu toodetavate tooteliikide arv võib olla väga piiratud, samas kui teiste äriühingute toodetavate tooteliikide arv on suurem. See ei mõjuta siiski vaatlusaluse toote määratlust. Seega leitakse, et väide, mille kohaselt peaks vaatlusaluse toote määratlus hõlmama ainult neid tooteliike, mida ekspordivad USA tootjad ning mille põhjal arvutati subsideerimine ja kahju, ei ole põhjendatud.

| (36) | Nagu on märgitud ajutises määruses ja põhjenduses 20, keskendus uurimine peamiselt biodiislikütusele, kas puhtal kujul või segatuna. Tasakaalustavaid meetmeid kohaldatakse ühenduse turule eksporditavate asjaomaste segude suhtes. Seega ei peeta oluliseks küsimust, kas pidada 20 %-lise biodiislikütuse sisaldusega segu veel pigem biodiislikütuseks kui mineraaldiislikütuseks, mida vaatlusaluse toote määratlus ei hõlma. |
| --- | --- |

(36)

Nagu on märgitud ajutises määruses ja põhjenduses 20, keskendus uurimine peamiselt biodiislikütusele, kas puhtal kujul või segatuna. Tasakaalustavaid meetmeid kohaldatakse ühenduse turule eksporditavate asjaomaste segude suhtes. Seega ei peeta oluliseks küsimust, kas pidada 20 %-lise biodiislikütuse sisaldusega segu veel pigem biodiislikütuseks kui mineraaldiislikütuseks, mida vaatlusaluse toote määratlus ei hõlma.

| (37) | Tuleks selgitada asjaolu, et iga uuritava äriühingu kohta tehti subsideerimist ja kahju käsitlevad järeldused eranditult selliste asjakohaste tooteliikide alusel, mida asjakohane äriühing tootis ja müüs uurimisperioodi jooksul. Põhjendatud ei ole väide, mille kohaselt mõjutaks selline vaatlusaluse toote määratlus, millega hõlmatakse B20 segudest suurema biodiislikütuse sisaldusega segusid, USA tootjaid põhjendamatult ning selle väite tulemusel ei saa järeldada, et vaatlusaluse toote määratlust tuleks piirata toodetega, mille biodiislikütuse sisaldus on 100 % (B100), isegi kui see sisaldab erinevatest lähteainetest saadud biodiislikütust, või segudega, mille biodiislikütuse sisaldus on 99 % (B99). Vaatlusaluse toote määratlus, mis hõlmab üle 20 % biodiislikütust sisaldavaid segusid, ei mõjutanud mingil määral selliste uuritud äriühingute kohta tehtud järeldusi, mis kõnealust tooteliiki ei tootnud ega eksportinud. |
| --- | --- |

(37)

Tuleks selgitada asjaolu, et iga uuritava äriühingu kohta tehti subsideerimist ja kahju käsitlevad järeldused eranditult selliste asjakohaste tooteliikide alusel, mida asjakohane äriühing tootis ja müüs uurimisperioodi jooksul. Põhjendatud ei ole väide, mille kohaselt mõjutaks selline vaatlusaluse toote määratlus, millega hõlmatakse B20 segudest suurema biodiislikütuse sisaldusega segusid, USA tootjaid põhjendamatult ning selle väite tulemusel ei saa järeldada, et vaatlusaluse toote määratlust tuleks piirata toodetega, mille biodiislikütuse sisaldus on 100 % (B100), isegi kui see sisaldab erinevatest lähteainetest saadud biodiislikütust, või segudega, mille biodiislikütuse sisaldus on 99 % (B99). Vaatlusaluse toote määratlus, mis hõlmab üle 20 % biodiislikütust sisaldavaid segusid, ei mõjutanud mingil määral selliste uuritud äriühingute kohta tehtud järeldusi, mis kõnealust tooteliiki ei tootnud ega eksportinud.

| (38) | Samuti ei ole põhjendatud kõnealuse isiku väide, et kohtuotsuse (10) põhjendused kehtivad ka praeguse menetluse puhul ning et biodiislikütus, mida segud ei sisalda väga suures koguses, ei saa kuuluda uurimise kohaldamisalasse. Tegelikult vastavad iga uuritava äriühingu puhul kõik kahju- ja subsiidiumimarginaalid täpselt vaatlusalusele tootele ja samasugusele tootele, mille puhul subsideerimine ja kahju kindlaks tehti, s.o asjaomased tooteliigid, mis sisaldavad biodiislikütust ning mida kõnealune äriühing müüs kodumaisel turul ning eksportis ühendusse. Pealegi käsitles ettevõtja nimetatud kohtuotsus olemasolevate dumpinguvastaste meetmete läbivaatamist, mille tulemusel laiendati neid peale vaatlusaluse toote muude toodete suhtes, mis ei kehti praeguse uurimise kohta. |
| --- | --- |

(38)

Samuti ei ole põhjendatud kõnealuse isiku väide, et kohtuotsuse (10) põhjendused kehtivad ka praeguse menetluse puhul ning et biodiislikütus, mida segud ei sisalda väga suures koguses, ei saa kuuluda uurimise kohaldamisalasse. Tegelikult vastavad iga uuritava äriühingu puhul kõik kahju- ja subsiidiumimarginaalid täpselt vaatlusalusele tootele ja samasugusele tootele, mille puhul subsideerimine ja kahju kindlaks tehti, s.o asjaomased tooteliigid, mis sisaldavad biodiislikütust ning mida kõnealune äriühing müüs kodumaisel turul ning eksportis ühendusse. Pealegi käsitles ettevõtja nimetatud kohtuotsus olemasolevate dumpinguvastaste meetmete läbivaatamist, mille tulemusel laiendati neid peale vaatlusaluse toote muude toodete suhtes, mis ei kehti praeguse uurimise kohta.

| (39) | Kuigi leitakse, et uurimise jaoks andmete kogumise eesmärgil koostatud küsimustikus esitatud näidete alusel ei saa teha oletusi uurimise tulemuste kohta, väärib märkimist asjaolu, et komisjon ei saa küsimustiku kavandamise ajal, eelkõige enne kohapeal korraldatud uurimist teada, milliseid tooteliike asjaomased äriühingud toodavad ning müüvad kodumaisel turul ja ekspordiks. Algmääruse artikli 1 kohaselt peavad kuuluma subsiidiumivastase uurimise kohaldamisalasse tooteliigid, mida peetakse subsideerituks, sest need on saanud tasakaalustatavat subsiidiumi. Neil juhtudel võib tasakaalustava tollimaksu kehtestada mis tahes toote valmistamiseks, tootmiseks, eksportimiseks või veoks otseselt või kaudselt antud subsiidiumide korvamiseks. |
| --- | --- |

(39)

Kuigi leitakse, et uurimise jaoks andmete kogumise eesmärgil koostatud küsimustikus esitatud näidete alusel ei saa teha oletusi uurimise tulemuste kohta, väärib märkimist asjaolu, et komisjon ei saa küsimustiku kavandamise ajal, eelkõige enne kohapeal korraldatud uurimist teada, milliseid tooteliike asjaomased äriühingud toodavad ning müüvad kodumaisel turul ja ekspordiks. Algmääruse artikli 1 kohaselt peavad kuuluma subsiidiumivastase uurimise kohaldamisalasse tooteliigid, mida peetakse subsideerituks, sest need on saanud tasakaalustatavat subsiidiumi. Neil juhtudel võib tasakaalustava tollimaksu kehtestada mis tahes toote valmistamiseks, tootmiseks, eksportimiseks või veoks otseselt või kaudselt antud subsiidiumide korvamiseks.

| (40) | Leitakse ka, et B100 ei tohiks kõnealuse toote määratlusest välja jätta. Esiteks seepärast, et B100 ehk puhas biodiislikütus on põhitoode, mille jaoks USA subsiidiumid kasutusele võeti. USA maksuseadustikust (US Internal Revenue Code), eelkõige 26. jaotise lõike 40A punktist d, milles määratletakse selgesti mõiste „biodiislikütus”, selgub, et kogu subsideerimiskava rakendatakse USA biodiislikütuse tööstuse toetamiseks. Teiseks ilmnes kontrollkäigul USA valitsuse juures, et isegi biodiislikütus, mille on seganud väljaspool USAd äriühing, millel on tütarettevõtja USAs, võib USAs saada föderaalset biodiislikütuse maksusoodustust 1 dollar galloni kohta. |
| --- | --- |

(40)

Leitakse ka, et B100 ei tohiks kõnealuse toote määratlusest välja jätta. Esiteks seepärast, et B100 ehk puhas biodiislikütus on põhitoode, mille jaoks USA subsiidiumid kasutusele võeti. USA maksuseadustikust (US Internal Revenue Code), eelkõige 26. jaotise lõike 40A punktist d, milles määratletakse selgesti mõiste „biodiislikütus”, selgub, et kogu subsideerimiskava rakendatakse USA biodiislikütuse tööstuse toetamiseks. Teiseks ilmnes kontrollkäigul USA valitsuse juures, et isegi biodiislikütus, mille on seganud väljaspool USAd äriühing, millel on tütarettevõtja USAs, võib USAs saada föderaalset biodiislikütuse maksusoodustust 1 dollar galloni kohta.

| (41) | Uurimine on näidanud ka, et kui tootja tegeleb USAs puhta biodiislikütuse tootmisega, toob see endaga kaasa ajutise määruse põhjenduses 51 nimetatud tootjasertifikaadi väljastamise. Kõnealune sertifikaat on ülekantav ja see tuleb esitada USA valitsusele subsiidiumi taotlemise korral. |
| --- | --- |

(41)

Uurimine on näidanud ka, et kui tootja tegeleb USAs puhta biodiislikütuse tootmisega, toob see endaga kaasa ajutise määruse põhjenduses 51 nimetatud tootjasertifikaadi väljastamise. Kõnealune sertifikaat on ülekantav ja see tuleb esitada USA valitsusele subsiidiumi taotlemise korral.

| (42) | Eespool esitatud faktide ja kaalutluste alusel kinnitatakse, et olenemata võimalikest erinevustest tootmise jaoks kasutatavas tooraines või tootmisprotsessis, on kõnealusesse uurimisse kaasatud igat liiki biodiislikütus ja segudes sisalduv biodiislikütus (nimelt puhas biodiislikütus (B100) ja segud, mis sisaldavad üle 20 % biodiislikütust, samasuguste või väga sarnaste füüsikaliste, keemiliste ja tehniliste omadustega ning nende kasutus on ühesuguse otstarbega. Vaatlusaluse toote võimalikud erinevused ei muuda selle põhimääratlust, selle omadusi ega erinevate isikute arusaama selle kohta. |
| --- | --- |

(42)

Eespool esitatud faktide ja kaalutluste alusel kinnitatakse, et olenemata võimalikest erinevustest tootmise jaoks kasutatavas tooraines või tootmisprotsessis, on kõnealusesse uurimisse kaasatud igat liiki biodiislikütus ja segudes sisalduv biodiislikütus (nimelt puhas biodiislikütus (B100) ja segud, mis sisaldavad üle 20 % biodiislikütust, samasuguste või väga sarnaste füüsikaliste, keemiliste ja tehniliste omadustega ning nende kasutus on ühesuguse otstarbega. Vaatlusaluse toote võimalikud erinevused ei muuda selle põhimääratlust, selle omadusi ega erinevate isikute arusaama selle kohta.

2.2.   Samasugune toode

| (43) | Esialgu leiti, et kõnealusesse uurimisse kaasatud tooted, mida toodetakse ja müüakse USA siseturul, ning USAst ühenduse turule eksporditavad tooted on sarnaste põhiliste füüsikaliste, keemiliste ja tehniliste omadustega ning neid kasutatakse sarnasel otstarbel. Samamoodi on tooted, mida toodab ühenduse tootmisharu ja mida müüakse ühenduse turul, ning tooted, mida eksporditakse asjaomasest riigist ühendusse, sarnaste füüsikaliste, keemiliste ja tehniliste omadustega. |
| --- | --- |

(43)

Esialgu leiti, et kõnealusesse uurimisse kaasatud tooted, mida toodetakse ja müüakse USA siseturul, ning USAst ühenduse turule eksporditavad tooted on sarnaste põhiliste füüsikaliste, keemiliste ja tehniliste omadustega ning neid kasutatakse sarnasel otstarbel. Samamoodi on tooted, mida toodab ühenduse tootmisharu ja mida müüakse ühenduse turul, ning tooted, mida eksporditakse asjaomasest riigist ühendusse, sarnaste füüsikaliste, keemiliste ja tehniliste omadustega.

| (44) | Seega ei leitud vaatlusaluse toote erinevate liikide ning ühenduse turul müüdavate ühenduse tooteliikide vahel erinevusi, mis võiksid viia järeldusele, et ühenduse turul toodetavad ja müüdavad tooteliigid ei ole samasugused tooted, millel on samasugused või väga sarnased põhilised füüsikalised, keemilised ja tehnilised omadused nagu USAs toodetavatel ja ühendusse eksporditavatel vaatlusaluse toote liikidel. Seetõttu otsustati, et kõik käesoleva uurimisega hõlmatavad biodiislikütuse liigid on algmääruse artikli 1 lõike 5 tähenduses sarnased. |
| --- | --- |

(44)

Seega ei leitud vaatlusaluse toote erinevate liikide ning ühenduse turul müüdavate ühenduse tooteliikide vahel erinevusi, mis võiksid viia järeldusele, et ühenduse turul toodetavad ja müüdavad tooteliigid ei ole samasugused tooted, millel on samasugused või väga sarnased põhilised füüsikalised, keemilised ja tehnilised omadused nagu USAs toodetavatel ja ühendusse eksporditavatel vaatlusaluse toote liikidel. Seetõttu otsustati, et kõik käesoleva uurimisega hõlmatavad biodiislikütuse liigid on algmääruse artikli 1 lõike 5 tähenduses sarnased.

| (45) | Üks isik väitis, et samasuguse toote määratlus on väga tihedalt seotud vaatlusaluse toote kindlakstegemisega ja see tuleb määratleda vastavalt toote füüsikalistele omadustele ja lõppotstarbele. Põhimõtteliselt märkisid nad, et ELis ei tarbita mitte B20 segu, vaid pigem veel väiksema biodiislikütuse sisaldusega segu, s.o B5. Seega oli samasugune toode valesti määratletud. Samuti väitsid nad, et vaatlusaluse toote määratlust ei saa muuta, kui samas jäetakse alles sellest erinev samasugune toode. |
| --- | --- |

(45)

Üks isik väitis, et samasuguse toote määratlus on väga tihedalt seotud vaatlusaluse toote kindlakstegemisega ja see tuleb määratleda vastavalt toote füüsikalistele omadustele ja lõppotstarbele. Põhimõtteliselt märkisid nad, et ELis ei tarbita mitte B20 segu, vaid pigem veel väiksema biodiislikütuse sisaldusega segu, s.o B5. Seega oli samasugune toode valesti määratletud. Samuti väitsid nad, et vaatlusaluse toote määratlust ei saa muuta, kui samas jäetakse alles sellest erinev samasugune toode.

| (46) | Nagu selgelt nähtub ajutise määruse põhjendustest 31–37, on samasuguse toote määratlemine tihedalt seotud vaatlusaluse toote kindlakstegemisega ning see määrati kindlaks peamiselt kooskõlas toote füüsikaliste omadustega. Arvesse võeti ka tegelikku lõppotstarvet ning leiti, et künnis B20 tuleks ka samasuguse toote määratlemiseks alles jätta. Vähendati ka tooteliikide arvu, mida hõlmab samasuguse toote määratlus, et tagada vastavus vaatlusaluse toote määratlusega. |
| --- | --- |

(46)

Nagu selgelt nähtub ajutise määruse põhjendustest 31–37, on samasuguse toote määratlemine tihedalt seotud vaatlusaluse toote kindlakstegemisega ning see määrati kindlaks peamiselt kooskõlas toote füüsikaliste omadustega. Arvesse võeti ka tegelikku lõppotstarvet ning leiti, et künnis B20 tuleks ka samasuguse toote määratlemiseks alles jätta. Vähendati ka tooteliikide arvu, mida hõlmab samasuguse toote määratlus, et tagada vastavus vaatlusaluse toote määratlusega.

| (47) | Seepärast tuleb tagasi lükata kõnealuste isikute väited, et samasuguse toote määratlus on väär, ning samasuguse toote esialgse määratluse saab kinnitada. |
| --- | --- |

(47)

Seepärast tuleb tagasi lükata kõnealuste isikute väited, et samasuguse toote määratlus on väär, ning samasuguse toote esialgse määratluse saab kinnitada.

3.   SUBSIDEERIMINE

3.1.   Üldised märkused

| (48) | Üks äriühing väitis, et ajutise määruse põhjenduses 9 esitatud põhjused tema valimist väljajätmise kohta olid komisjonile teada juba valimi koostamise ajal. Seetõttu ei oleks tohtinud äriühingut valimist välja jätta. |
| --- | --- |

(48)

Üks äriühing väitis, et ajutise määruse põhjenduses 9 esitatud põhjused tema valimist väljajätmise kohta olid komisjonile teada juba valimi koostamise ajal. Seetõttu ei oleks tohtinud äriühingut valimist välja jätta.

| (49) | Selle väitega seoses märgitakse, et valimisse kuulumisel või sellest väljajäämisel ei ole äriühingu jaoks olulist tähendust uurimise tulemuste osas. Kui äriühing oleks võetud valimisse, oleks selle suhtes kehtestatud individuaalne tasakaalustava tollimaksu määr, nagu tehti esialgses etapis, hoolimata sellest, et äriühing jäeti valimist välja. Ka käesoleva määrusega kehtestatakse äriühingu suhtes individuaalne tasakaalustava tollimaksu määr. Pärast kõnealuste järelduste lõplikku teatavakstegemist väitis äriühing, et tema tegeliku väljajätmisega valimisse võetud eksportijate hulgast võeti temalt võimalus kasutada teatavaid põhiõigusi, sealhulgas õigused, mis tulenevad konkreetsetest arvutustest, mida kasutatakse valimisse võetud eksportijate andmete puhul. Vastusena sellele märgitakse, et konkreetne arvutus tehti kõnealuse äriühingu subsiidiumi taseme kohta. Kõnealuse äriühingu kahjumarginaal määrati kindlaks, nagu on kirjeldatud põhjendustes 173–175, st algmääruse artikli 28 kohaselt kättesaadavate faktide alusel, sest äriühing ei esitanud palutud teavet oma eksportmüügi ja edasimüügi kohta ühenduses. Neid tingimusi arvestades lükatakse äriühingu väide tagasi. |
| --- | --- |

(49)

Selle väitega seoses märgitakse, et valimisse kuulumisel või sellest väljajäämisel ei ole äriühingu jaoks olulist tähendust uurimise tulemuste osas. Kui äriühing oleks võetud valimisse, oleks selle suhtes kehtestatud individuaalne tasakaalustava tollimaksu määr, nagu tehti esialgses etapis, hoolimata sellest, et äriühing jäeti valimist välja. Ka käesoleva määrusega kehtestatakse äriühingu suhtes individuaalne tasakaalustava tollimaksu määr. Pärast kõnealuste järelduste lõplikku teatavakstegemist väitis äriühing, et tema tegeliku väljajätmisega valimisse võetud eksportijate hulgast võeti temalt võimalus kasutada teatavaid põhiõigusi, sealhulgas õigused, mis tulenevad konkreetsetest arvutustest, mida kasutatakse valimisse võetud eksportijate andmete puhul. Vastusena sellele märgitakse, et konkreetne arvutus tehti kõnealuse äriühingu subsiidiumi taseme kohta. Kõnealuse äriühingu kahjumarginaal määrati kindlaks, nagu on kirjeldatud põhjendustes 173–175, st algmääruse artikli 28 kohaselt kättesaadavate faktide alusel, sest äriühing ei esitanud palutud teavet oma eksportmüügi ja edasimüügi kohta ühenduses. Neid tingimusi arvestades lükatakse äriühingu väide tagasi.

| (50) | Üks äriühing väitis, et tasakaalustava tollimaksu määr olevat arvutatud lisaks eksportmüügile ka kodumaise müügi põhjal. Äriühing palus arvutusi vastavalt parandada. |
| --- | --- |

(50)

Üks äriühing väitis, et tasakaalustava tollimaksu määr olevat arvutatud lisaks eksportmüügile ka kodumaise müügi põhjal. Äriühing palus arvutusi vastavalt parandada.

| (51) | Selle väitega seoses märgitakse, et kõik tasakaalustatavad subsideerimiskavad on tehtud kindlaks kodumaiste subsiidiumidena, st nendest saadakse kasu nii kodumaise kui ka eksportmüügi puhul. Üldise tava kohaselt jaotati igast kavast uurimisperioodil tulenev kasu vaatlusaluse toote kogumüügi lõikes (st kodumaine ja eksportmüük). Seetõttu lükatakse äriühingu väide tagasi. |
| --- | --- |

(51)

Selle väitega seoses märgitakse, et kõik tasakaalustatavad subsideerimiskavad on tehtud kindlaks kodumaiste subsiidiumidena, st nendest saadakse kasu nii kodumaise kui ka eksportmüügi puhul. Üldise tava kohaselt jaotati igast kavast uurimisperioodil tulenev kasu vaatlusaluse toote kogumüügi lõikes (st kodumaine ja eksportmüük). Seetõttu lükatakse äriühingu väide tagasi.

| (52) | Kõnealune äriühing ja veel üks äriühing juhtisid tähelepanu ka sellele, et tasakaalustava tollimaksu määra arvutamiseks kasutatud CIF-väärtused ei ole samad, mida kasutati kahju ja dumpingu arvutamisel. Äriühingud leiavad, et järjekindluse huvides tuleks kasutada dumpingu ja kahju arvutamisel kasutatud õigeid CIF-väärtusi ka tasakaalustava tollimaksu määra arvutamiseks. |
| --- | --- |

(52)

Kõnealune äriühing ja veel üks äriühing juhtisid tähelepanu ka sellele, et tasakaalustava tollimaksu määra arvutamiseks kasutatud CIF-väärtused ei ole samad, mida kasutati kahju ja dumpingu arvutamisel. Äriühingud leiavad, et järjekindluse huvides tuleks kasutada dumpingu ja kahju arvutamisel kasutatud õigeid CIF-väärtusi ka tasakaalustava tollimaksu määra arvutamiseks.

| (53) | Selle väitega seoses tuleb jällegi rõhutada, et nagu põhjenduses 51 märgitud, on kõigi tasakaalustavate subsideerimiskavade puhul kindlaks tehtud, et tegemist on kodumaiste subsiidiumidega. Selles olukorras on uurimisperioodi kasu kindlakstegemisel kasutatud nimetajaks kogumüük – teisiti kui dumpinguvastases menetluses, kus nimetaja on vaid eksportmüük ELi. Seepärast lükatakse kõnealune väide tagasi. |
| --- | --- |

(53)

Selle väitega seoses tuleb jällegi rõhutada, et nagu põhjenduses 51 märgitud, on kõigi tasakaalustavate subsideerimiskavade puhul kindlaks tehtud, et tegemist on kodumaiste subsiidiumidega. Selles olukorras on uurimisperioodi kasu kindlakstegemisel kasutatud nimetajaks kogumüük – teisiti kui dumpinguvastases menetluses, kus nimetaja on vaid eksportmüük ELi. Seepärast lükatakse kõnealune väide tagasi.

| (54) | Mitu äriühingut ja biodiislikütuse tootjate kutseühendus (National Biodiesel Board (NBB)) väitsid, et tasakaalustavat tollimaksu ei tohiks kohaldada B100 impordi suhtes, kuna subsideerimis- ja kahjumarginaalid on arvutatud seda arvesse võtmata. Selle väitega seoses märgitakse, et valimisse kuuluvate äriühingute B100 müüki on arvestatud nii tasakaalustatavate subsiidiumide kui ka kahjumarginaali arvutamisel. Seepärast lükatakse kõnealune väide tagasi. |
| --- | --- |

(54)

Mitu äriühingut ja biodiislikütuse tootjate kutseühendus (National Biodiesel Board (NBB)) väitsid, et tasakaalustavat tollimaksu ei tohiks kohaldada B100 impordi suhtes, kuna subsideerimis- ja kahjumarginaalid on arvutatud seda arvesse võtmata. Selle väitega seoses märgitakse, et valimisse kuuluvate äriühingute B100 müüki on arvestatud nii tasakaalustatavate subsiidiumide kui ka kahjumarginaali arvutamisel. Seepärast lükatakse kõnealune väide tagasi.

3.2.   Aktsiisimaksu-/tulumaksusoodustus

| (55) | Üks äriühing väitis, et selle kasu summa, mida ta sai uurimisperioodil föderaalse aktsiisimaksu-/tulumaksusoodustuse raames, olevat väiksem kui 1 USA dollar galloni kohta, kui arvutada kasu selle jaotamise teel uurimisperioodi müügi kogumahu lõikes. |
| --- | --- |

(55)

Üks äriühing väitis, et selle kasu summa, mida ta sai uurimisperioodil föderaalse aktsiisimaksu-/tulumaksusoodustuse raames, olevat väiksem kui 1 USA dollar galloni kohta, kui arvutada kasu selle jaotamise teel uurimisperioodi müügi kogumahu lõikes.

| (56) | Nagu on märgitud ajutise määruse põhjenduses 59, võeti aktsiisimaksu-/tulumaksusoodustuse kava raames saadud kasu arvutamisel aluseks 1 USA dollar uurimisperioodil müüdud puhta biodiislikütuse galloni kohta, olenemata sellest, kas seda müüdi puhta biodiislikütusena (B100) või seguna. Seda kasu kajastas kehtestatud ajutise tasakaalustava tollimaksu tase. Ajutine tollimaks ja praegu käesoleva määrusega kehtestatav lõplik tollimaks tagavad, et segude suhtes kehtivat tollimaksu kohaldatakse proportsionaalselt segu biodiislikütuse kogusisaldusega. Seetõttu leitakse, et tollimaks, mis põhineb 1 USA dollaril uurimisperioodil müüdud puhta biodiislikütuse galloni kohta, kajastab õigesti uurimisperioodil saadud kasu, kuna on kehtestatud väiksem tollimaks näiteks B99 impordi suhtes arvestusega, et see sisaldab vähem biodiislikütust. Neid tingimusi arvestades lükatakse äriühingu väide tagasi. |
| --- | --- |

(56)

Nagu on märgitud ajutise määruse põhjenduses 59, võeti aktsiisimaksu-/tulumaksusoodustuse kava raames saadud kasu arvutamisel aluseks 1 USA dollar uurimisperioodil müüdud puhta biodiislikütuse galloni kohta, olenemata sellest, kas seda müüdi puhta biodiislikütusena (B100) või seguna. Seda kasu kajastas kehtestatud ajutise tasakaalustava tollimaksu tase. Ajutine tollimaks ja praegu käesoleva määrusega kehtestatav lõplik tollimaks tagavad, et segude suhtes kehtivat tollimaksu kohaldatakse proportsionaalselt segu biodiislikütuse kogusisaldusega. Seetõttu leitakse, et tollimaks, mis põhineb 1 USA dollaril uurimisperioodil müüdud puhta biodiislikütuse galloni kohta, kajastab õigesti uurimisperioodil saadud kasu, kuna on kehtestatud väiksem tollimaks näiteks B99 impordi suhtes arvestusega, et see sisaldab vähem biodiislikütust. Neid tingimusi arvestades lükatakse äriühingu väide tagasi.

| (57) | Mitu äriühingut ja biodiislikütuse tootjate kutseühendus väitsid, et kuna föderaalset aktsiisimaksu-/tulumaksusoodustust ei saa B100 müügilt, ei ole alust arvata, et selle müügiga oleks saadud kasu kõnealusest maksusoodustusest. Üks nimetatud äriühingutest väitis eelkõige, et tema B100 müügi puhul uurimisperioodil ei ole tõestatud, et ta on saanud kaudselt maksusoodustust 1 dollar galloni kohta. |
| --- | --- |

(57)

Mitu äriühingut ja biodiislikütuse tootjate kutseühendus väitsid, et kuna föderaalset aktsiisimaksu-/tulumaksusoodustust ei saa B100 müügilt, ei ole alust arvata, et selle müügiga oleks saadud kasu kõnealusest maksusoodustusest. Üks nimetatud äriühingutest väitis eelkõige, et tema B100 müügi puhul uurimisperioodil ei ole tõestatud, et ta on saanud kaudselt maksusoodustust 1 dollar galloni kohta.

| (58) | Neid väiteid käsitledes tuleb meenutada, et USA seadustikuga on ette nähtud, et biodiislikütuse segu maksusoodustust (biodiesel mixture credit) antakse vaid juhul, kui biodiisli- ja mineraaldiislikütuse segu valmistav äriühing (segaja) saab biodiislikütuse tootjalt sertifikaadi (Certificate for Biodiesel), millega tootja tõendab biodiislikütuse kogust, mille suhtes sertifikaat kehtib. Seega on biodiislikütuse sertifikaat edasiantav ja see annab omanikule õiguse galloni kohta 1 USA dollari suuruse maksusoodustuse saamiseks igalt gallonilt biodiislikütuselt, mida taotleja kasutab biodiislikütuse segu tootmiseks. Uurimisperioodil uuritud äriühingute B100 müügi puhul saavad need äriühingud kasu, sest biodiislikütuse sertifikaat annab õiguse saada maksusoodustust 1 USA dollar galloni kohta. |
| --- | --- |

(58)

Neid väiteid käsitledes tuleb meenutada, et USA seadustikuga on ette nähtud, et biodiislikütuse segu maksusoodustust (biodiesel mixture credit) antakse vaid juhul, kui biodiisli- ja mineraaldiislikütuse segu valmistav äriühing (segaja) saab biodiislikütuse tootjalt sertifikaadi (Certificate for Biodiesel), millega tootja tõendab biodiislikütuse kogust, mille suhtes sertifikaat kehtib. Seega on biodiislikütuse sertifikaat edasiantav ja see annab omanikule õiguse galloni kohta 1 USA dollari suuruse maksusoodustuse saamiseks igalt gallonilt biodiislikütuselt, mida taotleja kasutab biodiislikütuse segu tootmiseks. Uurimisperioodil uuritud äriühingute B100 müügi puhul saavad need äriühingud kasu, sest biodiislikütuse sertifikaat annab õiguse saada maksusoodustust 1 USA dollar galloni kohta.

| (59) | Pärast lõplike järelduste teatavakstegemist väitsid mõned isikud, et biodiislikütuse segamisega seotud maksusoodustusest saab kasu biodiislikütuse segaja ning et ei ole kindlaks tehtud, et puhta biodiislikütuse (B100) müügist saaks kasu B100 tootja/müüja. Vastusena sellele tuleb märkida, et nagu eespool selgitatud, on biodiislikütuse sertifikaat ülekantav. Seepärast teab sertifikaadi omanik, et sertifikaadi väärtus on 1 USA dollar galloni kohta. |
| --- | --- |

(59)

Pärast lõplike järelduste teatavakstegemist väitsid mõned isikud, et biodiislikütuse segamisega seotud maksusoodustusest saab kasu biodiislikütuse segaja ning et ei ole kindlaks tehtud, et puhta biodiislikütuse (B100) müügist saaks kasu B100 tootja/müüja. Vastusena sellele tuleb märkida, et nagu eespool selgitatud, on biodiislikütuse sertifikaat ülekantav. Seepärast teab sertifikaadi omanik, et sertifikaadi väärtus on 1 USA dollar galloni kohta.

| (60) | USA valitsus leidis, et kuna (nagu märgitud ajutise määruse põhjenduses 44) biodiislikütuse seguga seotud maksusoodustuse õiguse saamiseks peab äriühing segama biodiislikütust diiselkütusega, ei tohiks kasu summat määrata puhta biodiislikütuse ega segu koostisosa alusel, nagu on märgitud ajutise määruse põhjenduses 59. Sellega seoses juhitakse tähelepanu sellele, et eespool põhjenduses 58 nimetatud põhjustel ja ajutise määruse põhjendustes 54 ja 55 käsitletu kohaselt leitakse, et biodiislikütust subsideeritakse. |
| --- | --- |

(60)

USA valitsus leidis, et kuna (nagu märgitud ajutise määruse põhjenduses 44) biodiislikütuse seguga seotud maksusoodustuse õiguse saamiseks peab äriühing segama biodiislikütust diiselkütusega, ei tohiks kasu summat määrata puhta biodiislikütuse ega segu koostisosa alusel, nagu on märgitud ajutise määruse põhjenduses 59. Sellega seoses juhitakse tähelepanu sellele, et eespool põhjenduses 58 nimetatud põhjustel ja ajutise määruse põhjendustes 54 ja 55 käsitletu kohaselt leitakse, et biodiislikütust subsideeritakse.

| (61) | Kõnealustes tingimustes leitakse, et B100 müügi puhul on kindlaks tehtud, et see annab kõnesoleva toote tootjatele kasu ning põhjendustes 57–60 esitatud väited lükatakse seetõttu tagasi. |
| --- | --- |

(61)

Kõnealustes tingimustes leitakse, et B100 müügi puhul on kindlaks tehtud, et see annab kõnesoleva toote tootjatele kasu ning põhjendustes 57–60 esitatud väited lükatakse seetõttu tagasi.

| (62) | Mõni äriühing ja biodiislikütuse tootjate kutseühendus väitsid, et tasakaalustavat tollimaksu ei tohiks kohaldada B100 impordi suhtes, sest selle müügiga ELi ei saada kasu biodiislikütuse maksusoodustusest. Nagu põhjenduses 60 märgitud, leiti et maksusoodustuse kava kaudu subsideeritakse biodiislikütust täies mahus. Selles olukorras leitakse, et tasakaalustavat tollimaksu saab kohaldada puhta biodiislikütuse ja segatud biodiislikütuse impordi suhtes. Lisaks tuleb märkida, et B100 müügi puhul ühendusse võib kasu saada ka agrobiodiisli väiketootja tulumaksusoodustuse raames. |
| --- | --- |

(62)

Mõni äriühing ja biodiislikütuse tootjate kutseühendus väitsid, et tasakaalustavat tollimaksu ei tohiks kohaldada B100 impordi suhtes, sest selle müügiga ELi ei saada kasu biodiislikütuse maksusoodustusest. Nagu põhjenduses 60 märgitud, leiti et maksusoodustuse kava kaudu subsideeritakse biodiislikütust täies mahus. Selles olukorras leitakse, et tasakaalustavat tollimaksu saab kohaldada puhta biodiislikütuse ja segatud biodiislikütuse impordi suhtes. Lisaks tuleb märkida, et B100 müügi puhul ühendusse võib kasu saada ka agrobiodiisli väiketootja tulumaksusoodustuse raames.

| (63) | Uurimisperioodil eksportis mõni valimisse kuuluv äriühing ühendusse väikeses koguses B100. Siiski ei näi olevat B99 asemel B100 eksportimiseks ühendusse majanduslikku põhjendust, sest ainult B99 segu puhul oleks otse või kaudselt saadud kasu biodiislikütusesegu maksusoodustusest, kui eksportijal või ostjal ei olnud eespool nimetatud tulumaksusoodustuse saamisõigust. Sel juhul oleks USA tootja saanud samamoodi kasu nagu B100 müügi puhul kodumaisel turul. Pärast lõplike järelduste teatavakstegemist väitis USA valitsus, et ei ole osutatud tõenditele, mis põhjendaksid väidet, et B99 asemel B100 eksportimiseks ühendusse ei ole majanduslikku põhjendust. Sellega seoses märgitakse, et eespool nimetatud järelduses leitakse, et ei „näi” olevat majanduslikku põhjendust B99 asemel B100 eksportimiseks ühendusse. Selle järelduse põhjendused on eespool esitatud. |
| --- | --- |

(63)

Uurimisperioodil eksportis mõni valimisse kuuluv äriühing ühendusse väikeses koguses B100. Siiski ei näi olevat B99 asemel B100 eksportimiseks ühendusse majanduslikku põhjendust, sest ainult B99 segu puhul oleks otse või kaudselt saadud kasu biodiislikütusesegu maksusoodustusest, kui eksportijal või ostjal ei olnud eespool nimetatud tulumaksusoodustuse saamisõigust. Sel juhul oleks USA tootja saanud samamoodi kasu nagu B100 müügi puhul kodumaisel turul. Pärast lõplike järelduste teatavakstegemist väitis USA valitsus, et ei ole osutatud tõenditele, mis põhjendaksid väidet, et B99 asemel B100 eksportimiseks ühendusse ei ole majanduslikku põhjendust. Sellega seoses märgitakse, et eespool nimetatud järelduses leitakse, et ei „näi” olevat majanduslikku põhjendust B99 asemel B100 eksportimiseks ühendusse. Selle järelduse põhjendused on eespool esitatud.

| (64) | Seega arvestades asjaolu, et B100 ekspordi subsideerimine on täiesti võimalik ning et ilma subsideerimiseta ühendusse eksportimiseks ei näi olevat majanduslikku põhjendust, lükatakse eespool käsitletud väited tagasi. |
| --- | --- |

(64)

Seega arvestades asjaolu, et B100 ekspordi subsideerimine on täiesti võimalik ning et ilma subsideerimiseta ühendusse eksportimiseks ei näi olevat majanduslikku põhjendust, lükatakse eespool käsitletud väited tagasi.

| (65) | Eespool esitatut arvestades kinnitatakse kõnealuse kava kohta ajutise määruse põhjendustes 41–63 esitatud järeldused. |
| --- | --- |

(65)

Eespool esitatut arvestades kinnitatakse kõnealuse kava kohta ajutise määruse põhjendustes 41–63 esitatud järeldused.

3.3.   Agrobiodiisli väiketootja tulumaksusoodustus

| (66) | Kuna kõnealuse kava kohta märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 64–72. |
| --- | --- |

(66)

Kuna kõnealuse kava kohta märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 64–72.

3.4.   USA põllumajandusministeeriumi bioenergia programm

| (67) | Kuna kõnealuse kava kohta märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 73–86. |
| --- | --- |

(67)

Kuna kõnealuse kava kohta märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 73–86.

| (68) | Kuna allpool nimetatud kavade kohta märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 87–157.






  — | Illinoisi osariigi biodiislikütuse maksuvabastuskava (Illinois biodiesel tax exemption) |
| --- | --- | --- |

(68)

Kuna allpool nimetatud kavade kohta märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 87–157.

—

Illinoisi osariigi biodiislikütuse maksuvabastuskava (Illinois biodiesel tax exemption)

| — | Missouri osariigi kvaliteetse biodiislikütuse tootjate toetusfond (Missouri qualified biodiesel producer incentive fund) |
| --- | --- |

—

Missouri osariigi kvaliteetse biodiislikütuse tootjate toetusfond (Missouri qualified biodiesel producer incentive fund)

| — | Põhja-Dakota osariigi biokütuste alane partnerlusprogramm, millega täiendatakse osariigi laenuprogramme (North Dakota biofuels partnership in assisting community expansion (PACE) loan Program) |
| --- | --- |

—

Põhja-Dakota osariigi biokütuste alane partnerlusprogramm, millega täiendatakse osariigi laenuprogramme (North Dakota biofuels partnership in assisting community expansion (PACE) loan Program)

| — | Põhja-Dakota osariigi biodiislikütuse müügivarustuse maksusoodustuskava (North Dakota biodiesel production equipment tax credit) |
| --- | --- |

—

Põhja-Dakota osariigi biodiislikütuse müügivarustuse maksusoodustuskava (North Dakota biodiesel production equipment tax credit)

| — | Põhja-Dakota osariigi biodiislikütuselt saadava tulumaksu soodustuskava (North Dakota biodiesel income tax credit) |
| --- | --- |

—

Põhja-Dakota osariigi biodiislikütuselt saadava tulumaksu soodustuskava (North Dakota biodiesel income tax credit)

| — | Texase osariigi etanooli- ja biodiislikütuse segude maksuvabastuskava (Texas ethanol and biodiesel blend tax exemption) |
| --- | --- |

—

Texase osariigi etanooli- ja biodiislikütuse segude maksuvabastuskava (Texas ethanol and biodiesel blend tax exemption)

| — | Texase osariigi etanooli- ja biodiislikütuse tootmist ergutav programm (Texas fuel ethanol and biodiesel production incentive program) |
| --- | --- |

—

Texase osariigi etanooli- ja biodiislikütuse tootmist ergutav programm (Texas fuel ethanol and biodiesel production incentive program)

| — | Washingtoni osariigi biokütuste tootmise maksuvabastuskava (Washington State biofuels production tax exemption) |
| --- | --- |

—

Washingtoni osariigi biokütuste tootmise maksuvabastuskava (Washington State biofuels production tax exemption)

3.5.   Tasakaalustatavate subsiidiumide summa

| (69) | Algmääruse kohaselt jääb arvutatud tasakaalustatavate subsiidiumide summa uuritud tootjate puhul väärtuseliselt vahemikku 29,1–41,1 %. Kuna need on ajutise määruse põhjenduses 158 sätestatutega samal tasemel, kinnitatakse kõnealune põhjendus.











  KAVA→
  ÄRIÜHING↓ | Biodiislikütusesegumaksusoodustus | Agrobiodiisli väiketootja tulumaksusoodustus | Missouri osariigi kvaliteetse biodiislikütuse tootjate toetusfond | Texase osariigi etanooli- ja biodiislikütuse tootmist ergutav programm | Washingtoni osariigi biokütuste tootmise maksuvabastuskava | Kokku |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| % | % | % | % | % | % |
| Archer Daniels Midland Company | 31,3 | | 3,8 | | | 35,1 |
| Cargill Inc. | 34,1 | 0,4 | | | | 34,5 |
| Green Earth Fuels of Houston LLC | 38,7 | | | 0,3 | | 39,0 |
| Imperium Renewables Inc. | 28,4 | | | | 0,7 | 29,1 |
| Peter Cremer North America LP | 41,0 | | | | | 41,0 |
| Vinmar Overseas Limited | 41,1 | | | | | 41,1 |
| World Energy Alternatives LLC | 37,6 | | | | | 37,6 |

(69)

Algmääruse kohaselt jääb arvutatud tasakaalustatavate subsiidiumide summa uuritud tootjate puhul väärtuseliselt vahemikku 29,1–41,1 %. Kuna need on ajutise määruse põhjenduses 158 sätestatutega samal tasemel, kinnitatakse kõnealune põhjendus.

KAVA→

ÄRIÜHING↓

Biodiislikütusesegumaksusoodustus

Agrobiodiisli väiketootja tulumaksusoodustus

Missouri osariigi kvaliteetse biodiislikütuse tootjate toetusfond

Texase osariigi etanooli- ja biodiislikütuse tootmist ergutav programm

Washingtoni osariigi biokütuste tootmise maksuvabastuskava

Kokku

%

%

%

%

%

%

Archer Daniels Midland Company

31,3

3,8

35,1

Cargill Inc.

34,1

0,4

34,5

Green Earth Fuels of Houston LLC

38,7

0,3

39,0

Imperium Renewables Inc.

28,4

0,7

29,1

Peter Cremer North America LP

41,0

41,0

Vinmar Overseas Limited

41,1

41,1

World Energy Alternatives LLC

37,6

37,6

| (70) | Kinnitatakse ajutise määruse põhjenduses 159 kirjeldatud metoodika valimiväliste koostööd tegevate äriühingute subsiidiumimarginaali kindlaksmääramiseks. Algmääruse artikli 15 lõike 3 kohaselt on valimist välja jäänud koostööd tegevate äriühingute subsiidiumimarginaal arvutatuna valimisse kuuluvate koostööd tegevate äriühingute kaalutud keskmise subsiidiumimarginaali põhjal 36,0 %. Sellest tulenevalt kinnitatakse ajutise määruse põhjendus 159. |
| --- | --- |

(70)

Kinnitatakse ajutise määruse põhjenduses 159 kirjeldatud metoodika valimiväliste koostööd tegevate äriühingute subsiidiumimarginaali kindlaksmääramiseks. Algmääruse artikli 15 lõike 3 kohaselt on valimist välja jäänud koostööd tegevate äriühingute subsiidiumimarginaal arvutatuna valimisse kuuluvate koostööd tegevate äriühingute kaalutud keskmise subsiidiumimarginaali põhjal 36,0 %. Sellest tulenevalt kinnitatakse ajutise määruse põhjendus 159.

| (71) | Üleriigilise subsiidiumimarginaali kehtestamise alus on esitatud ajutise määruse põhjenduses 160. Kuna selle kohta rohkem märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendus 160. |
| --- | --- |

(71)

Üleriigilise subsiidiumimarginaali kehtestamise alus on esitatud ajutise määruse põhjenduses 160. Kuna selle kohta rohkem märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendus 160.

4.   ÜHENDUSE TOOTMISHARU

4.1.   Ühenduse toodang ja olukord

| (72) | Üks huvitatud isik vaidlustas asjaolu, et ühenduse kogutoodangu hindamisest jäeti algmääruse artikli 9 lõike 1 alusel välja ajutise määruse põhjenduses 162 osutatud USA eksportiva tootjaga seotud tootjarühma toodang. Kõnealune isik väitis, et kaebuse toetajate kindlakstegemise õige näitaja peaks olema umbes 5 400 000 tonni ning seda ei tohiks vähendada 4 200 000 – 4 600 000 tonnini, nagu tehti esialgses etapis. |
| --- | --- |

(72)

Üks huvitatud isik vaidlustas asjaolu, et ühenduse kogutoodangu hindamisest jäeti algmääruse artikli 9 lõike 1 alusel välja ajutise määruse põhjenduses 162 osutatud USA eksportiva tootjaga seotud tootjarühma toodang. Kõnealune isik väitis, et kaebuse toetajate kindlakstegemise õige näitaja peaks olema umbes 5 400 000 tonni ning seda ei tohiks vähendada 4 200 000 – 4 600 000 tonnini, nagu tehti esialgses etapis.

| (73) | Asjakohased sätted, mille alusel hinnata olukorda või uurimise toetamist, on algmääruse artikli 9 lõige 1 ja artikli 10 lõige 8. Subsiidiumide ja tasakaalustavate tollimaksude koodeksi asjakohased sätted, mis käsitlevad omamaise tootmisharu määratlust, on esitatud ELi õigusaktides – algmääruse artikli 9 lõikes 1. Kõnealuste sätete põhjal on selge, et omamaise toodangu määratlus olukorra kindlakstegemiseks tuleks kehtestada järgides samu nõudeid, mis kehtivad omamaise tootmisharu määratluse kindlakstegemisel. Igal juhul ei ole kõnealune väide selline, mis muudaks järeldust, et uurimist toetas suurem osa ühenduse tootmisharust. Isegi kui näitaja oleks jäetud 5 400 000 tonni juurde, oleks toetus uurimisele üle 50 %, s.o palju suurem kui algmääruse nõuetega ette nähtud. |
| --- | --- |

(73)

Asjakohased sätted, mille alusel hinnata olukorda või uurimise toetamist, on algmääruse artikli 9 lõige 1 ja artikli 10 lõige 8. Subsiidiumide ja tasakaalustavate tollimaksude koodeksi asjakohased sätted, mis käsitlevad omamaise tootmisharu määratlust, on esitatud ELi õigusaktides – algmääruse artikli 9 lõikes 1. Kõnealuste sätete põhjal on selge, et omamaise toodangu määratlus olukorra kindlakstegemiseks tuleks kehtestada järgides samu nõudeid, mis kehtivad omamaise tootmisharu määratluse kindlakstegemisel. Igal juhul ei ole kõnealune väide selline, mis muudaks järeldust, et uurimist toetas suurem osa ühenduse tootmisharust. Isegi kui näitaja oleks jäetud 5 400 000 tonni juurde, oleks toetus uurimisele üle 50 %, s.o palju suurem kui algmääruse nõuetega ette nähtud.

| (74) | Sama huvitatud isik väitis, et vaatlusaluse toote ja samasuguse toote (s.o biodiislikütus, puhtal kujul või osana segus, mis sisaldab üle 20 % biodiislikütust (B20)) määratluse valguses peaks ühenduse tootmisharu ja toodang hõlmama kõiki ühenduse äriühinguid, kes toodavad biodiislikütust ja segusid, mis sisaldavad üle 20 % biodiislikütust. Kõnealune isik väitis, et ei ole tõendeid selle kohta, et kaebuse esitaja või komisjon oleks teinud midagi selleks, et arvata kõnealused äriühingud kogutootmise hulka, või selleks et teha kindlaks, et need tootjad toetasid kaebust. |
| --- | --- |

(74)

Sama huvitatud isik väitis, et vaatlusaluse toote ja samasuguse toote (s.o biodiislikütus, puhtal kujul või osana segus, mis sisaldab üle 20 % biodiislikütust (B20)) määratluse valguses peaks ühenduse tootmisharu ja toodang hõlmama kõiki ühenduse äriühinguid, kes toodavad biodiislikütust ja segusid, mis sisaldavad üle 20 % biodiislikütust. Kõnealune isik väitis, et ei ole tõendeid selle kohta, et kaebuse esitaja või komisjon oleks teinud midagi selleks, et arvata kõnealused äriühingud kogutootmise hulka, või selleks et teha kindlaks, et need tootjad toetasid kaebust.

| (75) | Sellega seoses tuleb märkida, et ajutise määruse põhjenduses 162 esitatud ühenduse kogutoodangu näitaja puhul on tegelikult arvesse võetud sellise biodiislikütuse tootmismahtu, mis on osa üle 20 % biodiislikütust sisaldavast segust. Kui selgitada veelgi täpsemalt, on ühenduses vastavalt kättesaadavale teabele uurimisperioodil toodetud väga vähe segusid, mis sisaldavad 21–99 % biodiislikütust. Sellesse vahemikku kuuluvatest segudest toodeti ainult B30 segu ja selle maht ei ületanud biodiislikütuse sisaldust arvesse võttes 60 000 tonni. Lisaks sellele võttis komisjon pärast ajutiste meetmete kehtestamist ühendust teadaolevate B30 segu tootjatega ja kahelt tootjalt saadud vastused osutavad sellele, et nad toetavad kaebust. |
| --- | --- |

(75)

Sellega seoses tuleb märkida, et ajutise määruse põhjenduses 162 esitatud ühenduse kogutoodangu näitaja puhul on tegelikult arvesse võetud sellise biodiislikütuse tootmismahtu, mis on osa üle 20 % biodiislikütust sisaldavast segust. Kui selgitada veelgi täpsemalt, on ühenduses vastavalt kättesaadavale teabele uurimisperioodil toodetud väga vähe segusid, mis sisaldavad 21–99 % biodiislikütust. Sellesse vahemikku kuuluvatest segudest toodeti ainult B30 segu ja selle maht ei ületanud biodiislikütuse sisaldust arvesse võttes 60 000 tonni. Lisaks sellele võttis komisjon pärast ajutiste meetmete kehtestamist ühendust teadaolevate B30 segu tootjatega ja kahelt tootjalt saadud vastused osutavad sellele, et nad toetavad kaebust.

| (76) | Kuna muid märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 161–163, milles käsitletakse ühenduse toodangut, tootmisharu ja olukorda. |
| --- | --- |

(76)

Kuna muid märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 161–163, milles käsitletakse ühenduse toodangut, tootmisharu ja olukorda.

4.2.   Väljavõtteline uuring

| (77) | Üks isik väitis, et ühe uurimise käigus koostööst hoidunud valimisse kaasatud ühenduse tootja tulemused olid väga head ja neid oleks tulnud ühenduse tootmisharu kantud kahju hindamisel arvesse võtta. Väideti, et kõnealune tootja ei kandnud uurimisperioodil kahju ning et algmääruse artikli 28 kohaselt tuleks kasutada parimaid kättesaadavaid fakte. Sellega seoses väitis kõnealune isik, et ühenduse tootmisharu kantud kahju uurimiseks tuleks kasutada 2007. ja 2008. aasta finantsandmeid, mis on kõnealuse tootja kohta avalikkusele kättesaadavad. |
| --- | --- |

(77)

Üks isik väitis, et ühe uurimise käigus koostööst hoidunud valimisse kaasatud ühenduse tootja tulemused olid väga head ja neid oleks tulnud ühenduse tootmisharu kantud kahju hindamisel arvesse võtta. Väideti, et kõnealune tootja ei kandnud uurimisperioodil kahju ning et algmääruse artikli 28 kohaselt tuleks kasutada parimaid kättesaadavaid fakte. Sellega seoses väitis kõnealune isik, et ühenduse tootmisharu kantud kahju uurimiseks tuleks kasutada 2007. ja 2008. aasta finantsandmeid, mis on kõnealuse tootja kohta avalikkusele kättesaadavad.

| (78) | Subsiidiumivastaste uurimiste puhul on levinud tavaks, et komisjon jätab uurimisest välja tootjad, kes ei teinud kahju hindamisel koostööd, ja ei kasuta kättesaadavaid fakte kooskõlas algmääruse artikliga 28. Kahju andmed hõlmavad nelja aasta pikkust perioodi ja avalikest allikatest ei ole võimalik hankida kogu vajalikku teavet, et teha kindlaks kogu perioodi kõik kahjunäitajad. Praegusel juhul jäeti kõnealune ühenduse tootja uurimisest välja, sest ta ei esitanud aastate 2004–2006 kohta kogu olulist teavet ning esitas 2007. aasta ja uurimisperioodi kohta ainult osalist teavet. Kui oleks kasutatud kõnealuse tootja biodiislikütusega seotud tegevust käsitlevat aastate 2007 ja 2008 kohta üldsusele kättesaadavat teavet, ei oleks olnud võimalik saada andmeid kõikide kahjutegurite ja kõikide vaatlusaluse perioodi aastate kohta. See oleks moonutanud kahju hindamise seisukohalt olulisi suundumusi. |
| --- | --- |

(78)

Subsiidiumivastaste uurimiste puhul on levinud tavaks, et komisjon jätab uurimisest välja tootjad, kes ei teinud kahju hindamisel koostööd, ja ei kasuta kättesaadavaid fakte kooskõlas algmääruse artikliga 28. Kahju andmed hõlmavad nelja aasta pikkust perioodi ja avalikest allikatest ei ole võimalik hankida kogu vajalikku teavet, et teha kindlaks kogu perioodi kõik kahjunäitajad. Praegusel juhul jäeti kõnealune ühenduse tootja uurimisest välja, sest ta ei esitanud aastate 2004–2006 kohta kogu olulist teavet ning esitas 2007. aasta ja uurimisperioodi kohta ainult osalist teavet. Kui oleks kasutatud kõnealuse tootja biodiislikütusega seotud tegevust käsitlevat aastate 2007 ja 2008 kohta üldsusele kättesaadavat teavet, ei oleks olnud võimalik saada andmeid kõikide kahjutegurite ja kõikide vaatlusaluse perioodi aastate kohta. See oleks moonutanud kahju hindamise seisukohalt olulisi suundumusi.

| (79) | Lisaks sellele ei oleks kõnealuse tootja valimisse jätmise korral olnud võimalik hindade allalöömist hinnata kõikide valimisse kuuluvate tootjate kogumüügi põhjal, kuna kõnealune äriühing ei esitanud uurimisperioodi käsitlevaid üksikasjalikke müügiandmeid tooteliikide kaupa. Lõpetuseks tuleks märkida, et vastupidiselt huvitatud isiku väitele olid kõnealuse tootja finantstulemused avalikkusele kättesaadavate andmete põhjal tulususe osas selgelt allapoole koostööd teinud valimisse kuuluvate ühenduse tootjate puhul kindlaks tehtud keskmist tulusust, nagu on näidatud ajutise määruse tabelis 7. Eespool esitatu põhjal tuli kõnealuse isiku väide tagasi lükata. |
| --- | --- |

(79)

Lisaks sellele ei oleks kõnealuse tootja valimisse jätmise korral olnud võimalik hindade allalöömist hinnata kõikide valimisse kuuluvate tootjate kogumüügi põhjal, kuna kõnealune äriühing ei esitanud uurimisperioodi käsitlevaid üksikasjalikke müügiandmeid tooteliikide kaupa. Lõpetuseks tuleks märkida, et vastupidiselt huvitatud isiku väitele olid kõnealuse tootja finantstulemused avalikkusele kättesaadavate andmete põhjal tulususe osas selgelt allapoole koostööd teinud valimisse kuuluvate ühenduse tootjate puhul kindlaks tehtud keskmist tulusust, nagu on näidatud ajutise määruse tabelis 7. Eespool esitatu põhjal tuli kõnealuse isiku väide tagasi lükata.

| (80) | Sama isik väitis, et ühenduse tootjate valim ei olnud ühenduse tootmisharu puhul representatiivne, kuna see hõlmas ainult puhta biodiislikütuse (B100) tootjaid ning seega ei hõlmanud B20–B99 segude tootjaid ega B100 segu valmistajaid. |
| --- | --- |

(80)

Sama isik väitis, et ühenduse tootjate valim ei olnud ühenduse tootmisharu puhul representatiivne, kuna see hõlmas ainult puhta biodiislikütuse (B100) tootjaid ning seega ei hõlmanud B20–B99 segude tootjaid ega B100 segu valmistajaid.

| (81) | Sellega seoses tuletatakse meelde, et nagu on märgitud põhjenduses 75, toodeti ühenduses uurimisperioodil väga vähe B20–B99 biodiislikütuse segusid. Võttes arvesse sellist piiratud kogust, mis moodustab alla 2 % ühenduse samasuguse toote kogutoodangust uurimisperioodil, võib järeldada, et valim, mis põhines peamiselt suurimal tootmis- ja müügimahul ühenduses, on esindav. B100 segu valmistajaid ei saanud käsitada samasuguse toote tootjatena, kuna nad ainult töötlevad olemasolevat samasugust toodet, kasutades lihtsat segude segamismeetodit. Seetõttu lükati väide tagasi. |
| --- | --- |

(81)

Sellega seoses tuletatakse meelde, et nagu on märgitud põhjenduses 75, toodeti ühenduses uurimisperioodil väga vähe B20–B99 biodiislikütuse segusid. Võttes arvesse sellist piiratud kogust, mis moodustab alla 2 % ühenduse samasuguse toote kogutoodangust uurimisperioodil, võib järeldada, et valim, mis põhines peamiselt suurimal tootmis- ja müügimahul ühenduses, on esindav. B100 segu valmistajaid ei saanud käsitada samasuguse toote tootjatena, kuna nad ainult töötlevad olemasolevat samasugust toodet, kasutades lihtsat segude segamismeetodit. Seetõttu lükati väide tagasi.

| (82) | Kuna muid märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 164–166. |
| --- | --- |

(82)

Kuna muid märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 164–166.

5.   KAHJU

| (83) | Nagu põhjenduses 17 märgitud, kestis kahju hindamisega seotud suundumuste uurimine 2004. aasta jaanuarist kuni uurimisperioodi lõpuni. Siiski näitas uurimine, et ühenduse tootmisharu oli 2004. aastal sisuliselt alles käivitumas. Seega peeti sobivamaks võtta ühenduse tootmisharu võimaliku kahju ja selle majandusliku olukorra analüüsi aluseks suundumused ajavahemikust 2005 kuni uurimisperioodini (edaspidi „analüüsitud periood”). Kuna ükski isik ei esitanud selle lähenemisviisi kohta märkusi, kinnitatakse ajutise määruse põhjendus 167. |
| --- | --- |

(83)

Nagu põhjenduses 17 märgitud, kestis kahju hindamisega seotud suundumuste uurimine 2004. aasta jaanuarist kuni uurimisperioodi lõpuni. Siiski näitas uurimine, et ühenduse tootmisharu oli 2004. aastal sisuliselt alles käivitumas. Seega peeti sobivamaks võtta ühenduse tootmisharu võimaliku kahju ja selle majandusliku olukorra analüüsi aluseks suundumused ajavahemikust 2005 kuni uurimisperioodini (edaspidi „analüüsitud periood”). Kuna ükski isik ei esitanud selle lähenemisviisi kohta märkusi, kinnitatakse ajutise määruse põhjendus 167.

5.1.   Ühenduse tarbimine

Tabel 1

| Ühenduse tarbimine | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| tonnides | 1 936 034 | 3 204 504 | 4 968 838 | 6 644 042 | 6 608 659 |
| Indeks 2005=100 | 60 | 100 | 155 | 207 | 206 |

Ühenduse tarbimine

2004

2005

2006

2007

Uurimisperiood

tonnides

1 936 034

3 204 504

4 968 838

6 644 042

6 608 659

Indeks 2005=100

60

100

155

207

206

| (84) | Kuna puuduvad märkused, millega saaks põhjendada eelmises tabelis esitatud ühenduse tarbimisnäitajate muutmist, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 168–173. |
| --- | --- |

(84)

Kuna puuduvad märkused, millega saaks põhjendada eelmises tabelis esitatud ühenduse tarbimisnäitajate muutmist, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 168–173.

5.2.   Impordimaht asjaomasest riigist ja turuosa

| (85) | Järgmises tabelis on esitatud USA eksportivate tootjate ühenduse turule suunatud koguimpordi näitajad vaatlusalusel perioodil.

  Tabel 2











  USAst pärit koguimport | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| tonnides | 2 634 | 11 504 | 50 838 | 730 922 | 1 137 152 |
| Indeks 2005=100 | 23 | 100 | 442 | 6 354 | 9 885 |
| Turuosa | 0,1 % | 0,4 % | 1,0 % | 11,0 % | 17,2 % |
| Indeks 2005=100 | 25 | 100 | 250 | 2 750 | 4 300 |
| Allikas: USA ekspordistatistika |

(85)

Järgmises tabelis on esitatud USA eksportivate tootjate ühenduse turule suunatud koguimpordi näitajad vaatlusalusel perioodil.

Tabel 2

USAst pärit koguimport

2004

2005

2006

2007

Uurimisperiood

tonnides

2 634

11 504

50 838

730 922

1 137 152

Indeks 2005=100

23

100

442

6 354

9 885

Turuosa

0,1 %

0,4 %

1,0 %

11,0 %

17,2 %

Indeks 2005=100

25

100

250

2 750

4 300

Allikas: USA ekspordistatistika

| (86) | Üks huvitatud isik väitis, et subsiidiumidevastases menetluses tuleks kahju ja põhjusliku seose analüüsimisel võtta aluseks muud andmed kui need, mida on kasutatud paralleelses dumpinguvastases menetluses. Väideti, et subsiidiumit käsitlevad järeldused põhinevad i) enda toodetud, ii) toodetud ja segatud ning iii) ostetud ja segatud biodiislikütusel, mis on eksporditud ühendusse, samas kui dumpingut käsitlevad järeldused põhinevad eelkõige ühendusse suunatud eksportmüügi puhul ainult valimisse kuuluvate tootjate enda toodetud biodiislikütusel. |
| --- | --- |

(86)

Üks huvitatud isik väitis, et subsiidiumidevastases menetluses tuleks kahju ja põhjusliku seose analüüsimisel võtta aluseks muud andmed kui need, mida on kasutatud paralleelses dumpinguvastases menetluses. Väideti, et subsiidiumit käsitlevad järeldused põhinevad i) enda toodetud, ii) toodetud ja segatud ning iii) ostetud ja segatud biodiislikütusel, mis on eksporditud ühendusse, samas kui dumpingut käsitlevad järeldused põhinevad eelkõige ühendusse suunatud eksportmüügi puhul ainult valimisse kuuluvate tootjate enda toodetud biodiislikütusel.

| (87) | See väide näib eeldavat, et dumpinguvastane menetlus peaks võrreldes subsiidiumivastase menetlusega põhinema alati piiratumatel andmetel. Siiski leiti paralleelse dumpinguvastase menetluse esialgses etapis, et USA tootjate valimisse kaasatud äriühingute omatoodangu ühenduse turule suunatud koguekspordi puhul on tegemist dumpinguhindadega. Samasugune järeldus tehti käesolevas subsiidiumivastases uurimises. Seega leiti mõlema uurimise puhul USAst pärit kogu eksport olevat dumpinguhindadega ja subsideeritud ning seepärast kaasati see täies mahus kahju ja põhjusliku seose analüüsi. |
| --- | --- |

(87)

See väide näib eeldavat, et dumpinguvastane menetlus peaks võrreldes subsiidiumivastase menetlusega põhinema alati piiratumatel andmetel. Siiski leiti paralleelse dumpinguvastase menetluse esialgses etapis, et USA tootjate valimisse kaasatud äriühingute omatoodangu ühenduse turule suunatud koguekspordi puhul on tegemist dumpinguhindadega. Samasugune järeldus tehti käesolevas subsiidiumivastases uurimises. Seega leiti mõlema uurimise puhul USAst pärit kogu eksport olevat dumpinguhindadega ja subsideeritud ning seepärast kaasati see täies mahus kahju ja põhjusliku seose analüüsi.

| (88) | Siiski tuleks märkida, et lõplikus etapis leiti, et üks valimisse kuuluv USA äriühing ei müünud dumpinguhindadega, ning seetõttu on tekkinud erinevus menetluste käigus tehtud kahju ja põhjusliku seose analüüsis arvesse võetava dumpinguhinnaga impordi mahu ja subsideeritud impordi mahu vahel. Dumpinguvastases menetluses kohandati USAst pärit dumpinguhinnaga impordi üldmahtu selle asjaolu arvessevõtmiseks, et ühe valimisse kuuluv eksportija impordi puhul leiti, et seda ei müüdud dumpinguhinnaga. Sel ei ole subsiidiumivastase menetluse puhul siiski tähtsust. |
| --- | --- |

(88)

Siiski tuleks märkida, et lõplikus etapis leiti, et üks valimisse kuuluv USA äriühing ei müünud dumpinguhindadega, ning seetõttu on tekkinud erinevus menetluste käigus tehtud kahju ja põhjusliku seose analüüsis arvesse võetava dumpinguhinnaga impordi mahu ja subsideeritud impordi mahu vahel. Dumpinguvastases menetluses kohandati USAst pärit dumpinguhinnaga impordi üldmahtu selle asjaolu arvessevõtmiseks, et ühe valimisse kuuluv eksportija impordi puhul leiti, et seda ei müüdud dumpinguhinnaga. Sel ei ole subsiidiumivastase menetluse puhul siiski tähtsust.

| (89) | Eespool esitatut arvesse võttes tuli see väide tagasi lükata. |
| --- | --- |

(89)

Eespool esitatut arvesse võttes tuli see väide tagasi lükata.

| (90) | Üks huvitatud isik väitis, et USA ekspordistatistika ühtlustatud tariifisüsteemi rubriik 3824 90, mida kasutati ajutises määruses asjaomasest riigist pärit impordi kindlakstegemiseks, hõlmab lisaks biodiislikütusele ka muid tooteid nagu loomset või taimset päritolu rasvained või nende segud. Seega oli USAst pärit impordimahu analüüs puudulik. Sama huvitatud isik tegi ettepaneku, et kasutada tuleks hoopis uuritud USA tootjate kohta kindlaks tehtud suundumusi. |
| --- | --- |

(90)

Üks huvitatud isik väitis, et USA ekspordistatistika ühtlustatud tariifisüsteemi rubriik 3824 90, mida kasutati ajutises määruses asjaomasest riigist pärit impordi kindlakstegemiseks, hõlmab lisaks biodiislikütusele ka muid tooteid nagu loomset või taimset päritolu rasvained või nende segud. Seega oli USAst pärit impordimahu analüüs puudulik. Sama huvitatud isik tegi ettepaneku, et kasutada tuleks hoopis uuritud USA tootjate kohta kindlaks tehtud suundumusi.

| (91) | Selle kohta märgitakse kõigepealt, et kõnealuse isiku väidetud kuuekohalise rubriigi asemel kasutati USAst pärit impordi arvutamiseks USA ühtlustatud tariifisüsteemi koodi 3824 90 4000. |
| --- | --- |

(91)

Selle kohta märgitakse kõigepealt, et kõnealuse isiku väidetud kuuekohalise rubriigi asemel kasutati USAst pärit impordi arvutamiseks USA ühtlustatud tariifisüsteemi koodi 3824 90 4000.

| (92) | Pealegi tuletatakse meelde, et nagu on märgitud ajutise määruse põhjenduses 170, ei saanud Eurostati andmeid USAst pärit biodiislikütuseimpordi hindamiseks kasutada, sest kuni 2007. aasta lõpuni ei olnud sellel tootel tolliklassifikatsiooni jaoks eraldi CN-koodi. Biodiislikütust oleks tõesti saanud klassifitseerida eri CN-koodide alla, mis hõlmasid ka muude toodete impordiandmeid. USA ekspordistatistikat kasutati, sest ilmnes, et vaatlusaluse toote eksport on hõlmatud ühe tariifikoodiga ja et muude toodete maht, mida sama kood hõlmab, on ühendusse suunatud eksporti silmas pidades ebaoluline. |
| --- | --- |

(92)

Pealegi tuletatakse meelde, et nagu on märgitud ajutise määruse põhjenduses 170, ei saanud Eurostati andmeid USAst pärit biodiislikütuseimpordi hindamiseks kasutada, sest kuni 2007. aasta lõpuni ei olnud sellel tootel tolliklassifikatsiooni jaoks eraldi CN-koodi. Biodiislikütust oleks tõesti saanud klassifitseerida eri CN-koodide alla, mis hõlmasid ka muude toodete impordiandmeid. USA ekspordistatistikat kasutati, sest ilmnes, et vaatlusaluse toote eksport on hõlmatud ühe tariifikoodiga ja et muude toodete maht, mida sama kood hõlmab, on ühendusse suunatud eksporti silmas pidades ebaoluline.

| (93) | Võttes arvesse Eurostati andmete kasutamise piiratud võimalusi, oleks USA ekspordistatistika asemel olnud võimalik kasutada veel kaebuses esitatud impordiandmeid. Kaebuse esitajad said kõnealused andmed konfidentsiaalsetest turuandmete allikatest ning seepärast oleks sellise teabe kasutamisel olnud piirangud. Selleks, et pilt oleks siiski täielik, oleksid impordimahu suundumused indekseeritud kujul näidanud järgmist:

  Tabel 3











  USAst pärit import | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeks 2005=100 | 0 | 100 | 1 359 | 15 059 | 15 394 |

(93)

Võttes arvesse Eurostati andmete kasutamise piiratud võimalusi, oleks USA ekspordistatistika asemel olnud võimalik kasutada veel kaebuses esitatud impordiandmeid. Kaebuse esitajad said kõnealused andmed konfidentsiaalsetest turuandmete allikatest ning seepärast oleks sellise teabe kasutamisel olnud piirangud. Selleks, et pilt oleks siiski täielik, oleksid impordimahu suundumused indekseeritud kujul näidanud järgmist:

Tabel 3

USAst pärit import

2004

2005

2006

2007

Uurimisperiood

Indeks 2005=100

0

100

1 359

15 059

15 394

| (94) | Tabeli 3 võrdlemine tabeliga 2 näitaks, et komisjoni hinnangu kohane vaatlusaluse toote impordi maht oli analüüsitava perioodi jooksul konservatiivsem kui see, mida oleks võinud alternatiivina kasutada. Lisaks sellele on tabelis 3 esitatud impordimahu üldine pilt koostatud konfidentsiaalsete andmete põhjal, mida ei saa avaldada, samas kui USA statistika on üldsusele kättesaadav teave. |
| --- | --- |

(94)

Tabeli 3 võrdlemine tabeliga 2 näitaks, et komisjoni hinnangu kohane vaatlusaluse toote impordi maht oli analüüsitava perioodi jooksul konservatiivsem kui see, mida oleks võinud alternatiivina kasutada. Lisaks sellele on tabelis 3 esitatud impordimahu üldine pilt koostatud konfidentsiaalsete andmete põhjal, mida ei saa avaldada, samas kui USA statistika on üldsusele kättesaadav teave.

| (95) | Huvitatud isiku soovitatud meetod oleks uuritud eksportivatelt tootjatelt kogutud teabe alusel näidanud ekspordimahtude suundumuste kohta järgmist pilti:

  Tabel 4











  USAst pärit import | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeks 2005=100 | 16 | 100 | 461 | 6 180 | 9 005 |

(95)

Huvitatud isiku soovitatud meetod oleks uuritud eksportivatelt tootjatelt kogutud teabe alusel näidanud ekspordimahtude suundumuste kohta järgmist pilti:

Tabel 4

USAst pärit import

2004

2005

2006

2007

Uurimisperiood

Indeks 2005=100

16

100

461

6 180

9 005

| (96) | Tabeli 4 võrdlemine tabeliga 2 näitab komisjoni kasutatud ja kõnealuse isiku soovitatud meetodite puhul väga sarnaseid suundumusi. |
| --- | --- |

(96)

Tabeli 4 võrdlemine tabeliga 2 näitab komisjoni kasutatud ja kõnealuse isiku soovitatud meetodite puhul väga sarnaseid suundumusi.

| (97) | Sama huvitatud isik väitis ka, et kuna vaatlusalune toode on biodiislikütus ja selle segud, mis sisaldavad biodiislikütust üle 20 %, ei saa tabelis 2 esitatud impordimaht olla seotud vaatlusaluse toote puhul õige impordimahuga. |
| --- | --- |

(97)

Sama huvitatud isik väitis ka, et kuna vaatlusalune toode on biodiislikütus ja selle segud, mis sisaldavad biodiislikütust üle 20 %, ei saa tabelis 2 esitatud impordimaht olla seotud vaatlusaluse toote puhul õige impordimahuga.

| (98) | Sellega seoses märgitakse, et uurimine ei ole teinud kindlaks vaatlusaluse toote importi, mille biodiislikütuse sisaldus oleks uurimisperioodil olnud suurem kui B20 ja väiksem kui B99. Teiste sõnadega ei ole uurimine tuvastanud vaatlusaluse toote importi, mis biodiiselkütuse väikse sisalduse tõttu liigitataks USA ühtlustatud tariifisüsteemi muu koodi alla. |
| --- | --- |

(98)

Sellega seoses märgitakse, et uurimine ei ole teinud kindlaks vaatlusaluse toote importi, mille biodiislikütuse sisaldus oleks uurimisperioodil olnud suurem kui B20 ja väiksem kui B99. Teiste sõnadega ei ole uurimine tuvastanud vaatlusaluse toote importi, mis biodiiselkütuse väikse sisalduse tõttu liigitataks USA ühtlustatud tariifisüsteemi muu koodi alla.

| (99) | Eespool esitatu põhjal järeldatakse, et ajutise määruse tabelis 2 esitatud impordimahu puhul on tegemist vaatlusaluse toote ühendusse suunatud impordi usaldusväärse, objektiivse ja mõõduka hinnanguga. |
| --- | --- |

(99)

Eespool esitatu põhjal järeldatakse, et ajutise määruse tabelis 2 esitatud impordimahu puhul on tegemist vaatlusaluse toote ühendusse suunatud impordi usaldusväärse, objektiivse ja mõõduka hinnanguga.

| (100) | Üks huvitatud isik väitis, et USAst eksporditud splash and dash-koguseid tulnuks eristada USAst pärit vaatlusaluse toote impordist, kuna esmalt nimetatud koguseid ei saa käsitleda USAst pärit impordina. |
| --- | --- |

(100)

Üks huvitatud isik väitis, et USAst eksporditud splash and dash-koguseid tulnuks eristada USAst pärit vaatlusaluse toote impordist, kuna esmalt nimetatud koguseid ei saa käsitleda USAst pärit impordina.

| (101) | Lisaks väitsid sama isik ja USA valitsus, et vastupidiselt ajutise määruse põhjendustes 179 ja 182 märgitule ei peeta USAst tulevat eksporti täies mahus USA päritoluga ekspordiks. USAs ei ole ametiasutust, kes annaks hinnangu või teeks otsuse konkreetse eksporditoote päritoluriigi kohta; samuti ei saa eeldada, et USA territooriumilt lähetatav biodiislikütus oleks täies mahus USA päritolu. |
| --- | --- |

(101)

Lisaks väitsid sama isik ja USA valitsus, et vastupidiselt ajutise määruse põhjendustes 179 ja 182 märgitule ei peeta USAst tulevat eksporti täies mahus USA päritoluga ekspordiks. USAs ei ole ametiasutust, kes annaks hinnangu või teeks otsuse konkreetse eksporditoote päritoluriigi kohta; samuti ei saa eeldada, et USA territooriumilt lähetatav biodiislikütus oleks täies mahus USA päritolu.

| (102) | Sama isik väitis ka, et USA Census Bureau kehtestatud päritolueeskirju, mis käsitlevad eksporditavate kaupade päritolu kindlakstegemist, biodiislikütuse tööstuses laialdaselt ei tunta ning seepärast märgivad biodiislikütuse eksportijad lähetaja ekspordideklaratsioonile (Shippers Export Declaration) tavaliselt, et eksporditavad kaubad on kodumaist päritolu. |
| --- | --- |

(102)

Sama isik väitis ka, et USA Census Bureau kehtestatud päritolueeskirju, mis käsitlevad eksporditavate kaupade päritolu kindlakstegemist, biodiislikütuse tööstuses laialdaselt ei tunta ning seepärast märgivad biodiislikütuse eksportijad lähetaja ekspordideklaratsioonile (Shippers Export Declaration) tavaliselt, et eksporditavad kaubad on kodumaist päritolu.

| (103) | Samuti kordas ta esialgses etapis esitatud väidet, et splash and dash-skeemi järgides ühendusse imporditavad kogused moodustaksid üle 40 % USAst eksporditavast vaatlusalusest tootest. Oma väite toetuseks kasutas ta ühtlustatud tariifisüsteemi koodide 3824 90 4020 ja 3824 90 4000 USA impordi- ja ekspordiandmeid ning väitis põhimõtteliselt, et kogu biodiislikütuse import USAsse reeksporditakse splash and dash-skeemi järgides ühendusse. |
| --- | --- |

(103)

Samuti kordas ta esialgses etapis esitatud väidet, et splash and dash-skeemi järgides ühendusse imporditavad kogused moodustaksid üle 40 % USAst eksporditavast vaatlusalusest tootest. Oma väite toetuseks kasutas ta ühtlustatud tariifisüsteemi koodide 3824 90 4020 ja 3824 90 4000 USA impordi- ja ekspordiandmeid ning väitis põhimõtteliselt, et kogu biodiislikütuse import USAsse reeksporditakse splash and dash-skeemi järgides ühendusse.

| (104) | Eespool esitatu põhjal märgitakse, et võib heaks kiita USA ametiasutuste palutud selgituse asjaolu kohta, et ükski USA ametiasutus ei anna hinnangut ega tee otsust konkreetse eksporditoote päritolu kohta. |
| --- | --- |

(104)

Eespool esitatu põhjal märgitakse, et võib heaks kiita USA ametiasutuste palutud selgituse asjaolu kohta, et ükski USA ametiasutus ei anna hinnangut ega tee otsust konkreetse eksporditoote päritolu kohta.

| (105) | Väide, et splash and dash-skeemi järgi toimub vähemalt 40 % USA ekspordist ühendusse, põhines eeldusel, et USAsse imporditud biodiislikütus reeksporditakse lõppkokkuvõttes ühendusse splash and dash-skeemi alusel, ilma et sellest mingeid koguseid tarbitaks USAs või segataks USAs enne eksportimist. |
| --- | --- |

(105)

Väide, et splash and dash-skeemi järgi toimub vähemalt 40 % USA ekspordist ühendusse, põhines eeldusel, et USAsse imporditud biodiislikütus reeksporditakse lõppkokkuvõttes ühendusse splash and dash-skeemi alusel, ilma et sellest mingeid koguseid tarbitaks USAs või segataks USAs enne eksportimist.

| (106) | Siiski näitasid kõnealuse isiku esitatud andmed, et aastatel 2004–2006 ületas import eksporti suures ulatuses, mis osutab sellele, et USAs on olemas kodumaine nõudlus muudest riikidest pärit biodiislikütuse järele. Pealegi on selline eeldus küllaltki lihtsustatud, sest selle puhul ei arvestata USAs segatud ja ühendusse eksporditud biodiislikütuse koguseid, mille puhul segu omadused erinevad nende sisendmaterjalide omadustest, millega omistataks USA päritolu kogu segatud tootele, või milles USA päritolu diislikütuse valdava osatähtsuse tõttu omistataks USA päritolu kogu segatud tootele. Sellega seoses tuletatakse meelde, et nagu on märgitud ajutise määruse põhjenduses 180, teatasid uuritud USA ettevõtjad, et ühendusse eksporditud või omamaisel turul müüdud koguste puhul ei olnud võimalik eristada omatoodangut, USAst pärit koguseid või imporditud koguseid. Samuti märgitakse, et jääb mulje, et asjaomased USA äriühingud on märkinud päritolu õigesti, kuna kõikidel kõnealustel juhtudel toimus väljastpoolt USAd pärit biodiislikütuse edasine segamine USAs. On tõsi, et enamikul juhtudest on uuritavad eksportivad tootjad väga suured äriühingud või äriühingute rühmad, kuhu kuuluvad ühenduse seotud äriühingud, ning nende puhul on raske nõustuda, et nad ei olnud teadlikud päritolu kindlakstegemise kohta kehtivatest USA ja ühenduse eeskirjadest. |
| --- | --- |

(106)

Siiski näitasid kõnealuse isiku esitatud andmed, et aastatel 2004–2006 ületas import eksporti suures ulatuses, mis osutab sellele, et USAs on olemas kodumaine nõudlus muudest riikidest pärit biodiislikütuse järele. Pealegi on selline eeldus küllaltki lihtsustatud, sest selle puhul ei arvestata USAs segatud ja ühendusse eksporditud biodiislikütuse koguseid, mille puhul segu omadused erinevad nende sisendmaterjalide omadustest, millega omistataks USA päritolu kogu segatud tootele, või milles USA päritolu diislikütuse valdava osatähtsuse tõttu omistataks USA päritolu kogu segatud tootele. Sellega seoses tuletatakse meelde, et nagu on märgitud ajutise määruse põhjenduses 180, teatasid uuritud USA ettevõtjad, et ühendusse eksporditud või omamaisel turul müüdud koguste puhul ei olnud võimalik eristada omatoodangut, USAst pärit koguseid või imporditud koguseid. Samuti märgitakse, et jääb mulje, et asjaomased USA äriühingud on märkinud päritolu õigesti, kuna kõikidel kõnealustel juhtudel toimus väljastpoolt USAd pärit biodiislikütuse edasine segamine USAs. On tõsi, et enamikul juhtudest on uuritavad eksportivad tootjad väga suured äriühingud või äriühingute rühmad, kuhu kuuluvad ühenduse seotud äriühingud, ning nende puhul on raske nõustuda, et nad ei olnud teadlikud päritolu kindlakstegemise kohta kehtivatest USA ja ühenduse eeskirjadest.

| (107) | Eespool esitatu põhjal tehakse järeldus, et ei ole põhjust ühendusse vaatlusalusel perioodil splash and dash-skeemi kasutades imporditud koguste selgeks eristamiseks. Leitakse ka, et ei ole põhjust käsitada kõnealust eksporti, kui see toimus, mujalt kui USAst pärit impordina. |
| --- | --- |

(107)

Eespool esitatu põhjal tehakse järeldus, et ei ole põhjust ühendusse vaatlusalusel perioodil splash and dash-skeemi kasutades imporditud koguste selgeks eristamiseks. Leitakse ka, et ei ole põhjust käsitada kõnealust eksporti, kui see toimus, mujalt kui USAst pärit impordina.

5.3.   Subsideeritud impordi hinnad ja hinna allalöömine

5.3.1.   Ühiku müügihind

| (108) | Järgmises tabelis on esitatud ühenduse turule suunatud USAst pärit koguimpordi ühiku müügihind vaatlusalusel perioodil, nagu on märgitud ajutise määruse põhjendustes 183 ja 184.

  Tabel 5











  USAst pärit koguimport | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hinnad eurot/tonn | 463 | 575 | 600 | 596 | 616 |
| Indeks 2005=100 | 81 | 100 | 104 | 104 | 107 |
| Allikas: USA ekspordistatistika ja valimisse kaasatud USA eksportijate vastused küsimustikule |

(108)

Järgmises tabelis on esitatud ühenduse turule suunatud USAst pärit koguimpordi ühiku müügihind vaatlusalusel perioodil, nagu on märgitud ajutise määruse põhjendustes 183 ja 184.

Tabel 5

USAst pärit koguimport

2004

2005

2006

2007

Uurimisperiood

Hinnad eurot/tonn

463

575

600

596

616

Indeks 2005=100

81

100

104

104

107

Allikas: USA ekspordistatistika ja valimisse kaasatud USA eksportijate vastused küsimustikule

5.3.2.   Hindade allalöömine

| (109) | Hindade allalöömise analüüsimiseks võrreldi valimisse kaasatud ühenduse tootjate poolt sõltumatutele klientidele kohaldatud kaalutud keskmisi müügihindu (korrigeerituna tehasehindade tasemele) vastavate USAst pärit dumpinguhinnaga importtoodangu kaalutud keskmiste hindadega, mis olid nende valimisse kaasatud USA eksportivate tootjate puhul kindlaks määratud CIF-hindade põhjal, kelle puhul tehti kindlaks dumpinguhinnaga müük ühenduse turul. Vajaduse korral kohandati tollimakse, impordijärgseid kulusid ja erinevusi biodiislikütuse tootmiseks kasutatud lähteainetes, nagu on kirjeldatud ajutise määruse põhjenduses 186. |
| --- | --- |

(109)

Hindade allalöömise analüüsimiseks võrreldi valimisse kaasatud ühenduse tootjate poolt sõltumatutele klientidele kohaldatud kaalutud keskmisi müügihindu (korrigeerituna tehasehindade tasemele) vastavate USAst pärit dumpinguhinnaga importtoodangu kaalutud keskmiste hindadega, mis olid nende valimisse kaasatud USA eksportivate tootjate puhul kindlaks määratud CIF-hindade põhjal, kelle puhul tehti kindlaks dumpinguhinnaga müük ühenduse turul. Vajaduse korral kohandati tollimakse, impordijärgseid kulusid ja erinevusi biodiislikütuse tootmiseks kasutatud lähteainetes, nagu on kirjeldatud ajutise määruse põhjenduses 186.

| (110) | Teatavad eksportivad tootjad väitsid, et erinevusi lähteainetes ei kohandatud piisavalt, kuna kohandamine ei kajastanud erinevuste turuväärtust õigesti. Lisaks väitsid nad, et erinevuste arvutamisel tuleks aluseks võtta biodiislikütuse eri liikide hinnad ühenduse turul, ning põhjendasid seda väidet viitega turuanalüütiku avaldatud hinnanoteeringutele (tollivormistus Antwerpenis). |
| --- | --- |

(110)

Teatavad eksportivad tootjad väitsid, et erinevusi lähteainetes ei kohandatud piisavalt, kuna kohandamine ei kajastanud erinevuste turuväärtust õigesti. Lisaks väitsid nad, et erinevuste arvutamisel tuleks aluseks võtta biodiislikütuse eri liikide hinnad ühenduse turul, ning põhjendasid seda väidet viitega turuanalüütiku avaldatud hinnanoteeringutele (tollivormistus Antwerpenis).

| (111) | Sellega seoses märgitakse, et kohandus põhines üldistel kontrollitul andmetel, mis koguti valimisse kuuluvatelt eksportivatelt tootjatelt nende tegevuse kohta USAs, ning põhines seega uurimise tulemustel, mis on kõige usaldusväärsem teabeallikas. Lisaks sellele ei oleks ühenduse tasandil tehtud hinnanoteering sobiv alus selleks kohandamiseks, kuna kõnealust hinnataset oleks mõjutanud USAst pärit subsideeritud impordi hinnatase. Sellest tulenevalt lükati väide tagasi. |
| --- | --- |

(111)

Sellega seoses märgitakse, et kohandus põhines üldistel kontrollitul andmetel, mis koguti valimisse kuuluvatelt eksportivatelt tootjatelt nende tegevuse kohta USAs, ning põhines seega uurimise tulemustel, mis on kõige usaldusväärsem teabeallikas. Lisaks sellele ei oleks ühenduse tasandil tehtud hinnanoteering sobiv alus selleks kohandamiseks, kuna kõnealust hinnataset oleks mõjutanud USAst pärit subsideeritud impordi hinnatase. Sellest tulenevalt lükati väide tagasi.

| (112) | Samad eksportivad tootjad väitsid, et lähteainete erinevuste kohandamist tuleks kohaldada ainult valimisse kuuluvate eksportivate tootjate müügi suhtes ning mitte valimisse kuuluvate ühenduse tootjate müügi suhtes, kuna nemad müüvad segusid, mis vastavad ühenduse standarditele. |
| --- | --- |

(112)

Samad eksportivad tootjad väitsid, et lähteainete erinevuste kohandamist tuleks kohaldada ainult valimisse kuuluvate eksportivate tootjate müügi suhtes ning mitte valimisse kuuluvate ühenduse tootjate müügi suhtes, kuna nemad müüvad segusid, mis vastavad ühenduse standarditele.

| (113) | Leiti, et see väide ei ole oluline, kuna kohandamise eesmärk oli käsitleda lähteainete erinevusi ja mitte erinevusi ühenduse tasandil kohaldatavate eri standardite järgimises. Seepärast lükati väide tagasi. |
| --- | --- |

(113)

Leiti, et see väide ei ole oluline, kuna kohandamise eesmärk oli käsitleda lähteainete erinevusi ja mitte erinevusi ühenduse tasandil kohaldatavate eri standardite järgimises. Seepärast lükati väide tagasi.

| (114) | Kaebuse esitaja vaidlustas kõnealuse kohandamise asjakohasuse ja väitis, et nii ühenduse tootjad kui ka USA eksportijad kasutavad mitmesuguseid lähteained ning mõlemad toodavad mitmesuguseid segusid, mida pakutakse mõlemal turul, ning neil on seega tooraine valimisel ühesugused võimalused. |
| --- | --- |

(114)

Kaebuse esitaja vaidlustas kõnealuse kohandamise asjakohasuse ja väitis, et nii ühenduse tootjad kui ka USA eksportijad kasutavad mitmesuguseid lähteained ning mõlemad toodavad mitmesuguseid segusid, mida pakutakse mõlemal turul, ning neil on seega tooraine valimisel ühesugused võimalused.

| (115) | Sellega seoses märgitakse, et kuigi on tõsi, et nii ühenduse tootjad kui ka USA eksportivad tootjad kasutavad mitmesuguseid segusid, mis põhinevad erinevatel lähteainetel, võivad lähteained eri tootjate segudes ning isegi sama tootja eri klientide puhul väga erinevalt jaotuda. Uurimine ongi näidanud, et ühenduse tootjate müüdud ja valimisse kuuluvate eksportivate tootjate müüdud segud ühenduse turul kattusid täpselt väga vähestel juhtudel. Seega leiti, et erinevusi lähteainetes on tõesti vaja kohandada, et hindade allalöömise arvutamisel oleks võimalik arvesse võtta biodiislikütuse eri tooteliike. Seetõttu tuli kõnealune väide tagasi lükata. |
| --- | --- |

(115)

Sellega seoses märgitakse, et kuigi on tõsi, et nii ühenduse tootjad kui ka USA eksportivad tootjad kasutavad mitmesuguseid segusid, mis põhinevad erinevatel lähteainetel, võivad lähteained eri tootjate segudes ning isegi sama tootja eri klientide puhul väga erinevalt jaotuda. Uurimine ongi näidanud, et ühenduse tootjate müüdud ja valimisse kuuluvate eksportivate tootjate müüdud segud ühenduse turul kattusid täpselt väga vähestel juhtudel. Seega leiti, et erinevusi lähteainetes on tõesti vaja kohandada, et hindade allalöömise arvutamisel oleks võimalik arvesse võtta biodiislikütuse eri tooteliike. Seetõttu tuli kõnealune väide tagasi lükata.

| (116) | Teatavad eksportivad tootjad väitsid, et kahjumarginaali arvutamisel on eelistatud kasutada CIF-hindasid ühenduse piiril, selle asemel, et kasutada edasimüügihindu, millega müüdi esimesele sõltumatule kliendile. Nad väitsid, et kõnealused arvutused tuleb parandada, et võtta arvesse esimesele sõltumatule kliendile suunatud müügi väärtust ja mahtu. |
| --- | --- |

(116)

Teatavad eksportivad tootjad väitsid, et kahjumarginaali arvutamisel on eelistatud kasutada CIF-hindasid ühenduse piiril, selle asemel, et kasutada edasimüügihindu, millega müüdi esimesele sõltumatule kliendile. Nad väitsid, et kõnealused arvutused tuleb parandada, et võtta arvesse esimesele sõltumatule kliendile suunatud müügi väärtust ja mahtu.

| (117) | Leiti, et kõnealune väide on asjakohane kahe eksportiva tootja puhul ja kahju arvutusi korrigeeriti vastavalt. |
| --- | --- |

(117)

Leiti, et kõnealune väide on asjakohane kahe eksportiva tootja puhul ja kahju arvutusi korrigeeriti vastavalt.

| (118) | Eespool esitatu põhjal leiti, et uurimisperioodil oli keskmine hinna allalöömise marginaal (väljendatuna protsendimäärana ühenduse toomisharu kaalutud keskmisest tehasehinnast) 18,9 %–31,9 %, mitte esialgses etapis kindlaksmääratud 18,9 %–33,0 %. |
| --- | --- |

(118)

Eespool esitatu põhjal leiti, et uurimisperioodil oli keskmine hinna allalöömise marginaal (väljendatuna protsendimäärana ühenduse toomisharu kaalutud keskmisest tehasehinnast) 18,9 %–31,9 %, mitte esialgses etapis kindlaksmääratud 18,9 %–33,0 %.

5.4.   Ühenduse tootmisharu majanduslik olukord

| (119) | Nagu on märgitud ajutise määruse põhjendustes 209–212, leiti, et ühenduse tootmisharu on kandnud olulist kahju algmääruse artikli 8 lõike 5 tähenduses. |
| --- | --- |

(119)

Nagu on märgitud ajutise määruse põhjendustes 209–212, leiti, et ühenduse tootmisharu on kandnud olulist kahju algmääruse artikli 8 lõike 5 tähenduses.

| (120) | Esialgne analüüs näitaski, et ühenduse tootmisharu olukord paranes mõne mahunäitaja osas, kuid enamik finantsolukorra näitajaid halvenesid vaatlusalusel perioodil oluliselt. Hoolimata ühenduse tootmisharu võimest kaasata investeeringuteks kapitali, vähenes investeeringute tasuvus uurimisperioodil teravalt ning tulusus vähenes vaatlusalusel perioodil oluliselt. |
| --- | --- |

(120)

Esialgne analüüs näitaski, et ühenduse tootmisharu olukord paranes mõne mahunäitaja osas, kuid enamik finantsolukorra näitajaid halvenesid vaatlusalusel perioodil oluliselt. Hoolimata ühenduse tootmisharu võimest kaasata investeeringuteks kapitali, vähenes investeeringute tasuvus uurimisperioodil teravalt ning tulusus vähenes vaatlusalusel perioodil oluliselt.

| (121) | Üks huvitatud isik väitis, et ajutise määruse põhjenduses 195 tehtud ühenduse tootmisharu kasvu analüüs ei olnud õige. Eelkõige väitis see isik, et ajutise määruse kohaselt oleks suure nõudluse tulemusena biodiislikütuse järele ühenduse turul pidanud samavõrra suurenema ka ühenduse tootmisharu turuosa, kuigi nõudluse ja turuosa suurenemise vahel ei ole otsest seost. |
| --- | --- |

(121)

Üks huvitatud isik väitis, et ajutise määruse põhjenduses 195 tehtud ühenduse tootmisharu kasvu analüüs ei olnud õige. Eelkõige väitis see isik, et ajutise määruse kohaselt oleks suure nõudluse tulemusena biodiislikütuse järele ühenduse turul pidanud samavõrra suurenema ka ühenduse tootmisharu turuosa, kuigi nõudluse ja turuosa suurenemise vahel ei ole otsest seost.

| (122) | Lisaks väitis sama isik, et ajutise määruse samas põhjenduses 195 nimetatud kahjutegureid, nimelt tootmist, tootmisvõimsuse kasutamist, tootlikkust, müüki, investeerimispoliitikat ja investeeringute tasuvust ei saa pidada tõsiselt mõjutatuks. |
| --- | --- |

(122)

Lisaks väitis sama isik, et ajutise määruse samas põhjenduses 195 nimetatud kahjutegureid, nimelt tootmist, tootmisvõimsuse kasutamist, tootlikkust, müüki, investeerimispoliitikat ja investeeringute tasuvust ei saa pidada tõsiselt mõjutatuks.

| (123) | Nõudluse ja turuosa vahelise seose puudumist käsitlev väide kiidetakse heaks. Siiski on tõsiasi, et 2006. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal suurenes valimisse kuuluvate ühenduse tootjate turuosa 1,2 korda, kuna subsideeritud impordi turuosa suurenes samal ajavahemikul umbes 17 korda. See võrdlemisi tugev turuosa suurenemine on USA impordi puhul toimunud selle palju madalama müügihinna tulemusena, nagu on näidatud tabelis 5 ja eespool põhjenduses 118. |
| --- | --- |

(123)

Nõudluse ja turuosa vahelise seose puudumist käsitlev väide kiidetakse heaks. Siiski on tõsiasi, et 2006. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal suurenes valimisse kuuluvate ühenduse tootjate turuosa 1,2 korda, kuna subsideeritud impordi turuosa suurenes samal ajavahemikul umbes 17 korda. See võrdlemisi tugev turuosa suurenemine on USA impordi puhul toimunud selle palju madalama müügihinna tulemusena, nagu on näidatud tabelis 5 ja eespool põhjenduses 118.

| (124) | Mis puutub väitesse kahjutegurite üldise hindamise kohta, siis mööndakse, et mitte kõik need tegurid ei halvenenud vaatlusalusel perioodil. Siiski nenditakse, et ühenduse tootmisharu rahalise olukorraga seotud tegurid – nimelt tulusus ja investeeringute tasuvus – olid tõepoolest tugevalt mõjutatud ning väiksemas ulatuses oli tootlikkus mõjutatud. See tuleneb asjaolust, et ühenduse tootmisharu pidi kohanema USA subsideeritud impordi hinnakujunduse konkurentsiga ja et ta otsustas säilitada oma kohaloleku turul koos tulususe vähenemisega, selle asemel et hoida oma tulusust, kuid kaotada turuosa. |
| --- | --- |

(124)

Mis puutub väitesse kahjutegurite üldise hindamise kohta, siis mööndakse, et mitte kõik need tegurid ei halvenenud vaatlusalusel perioodil. Siiski nenditakse, et ühenduse tootmisharu rahalise olukorraga seotud tegurid – nimelt tulusus ja investeeringute tasuvus – olid tõepoolest tugevalt mõjutatud ning väiksemas ulatuses oli tootlikkus mõjutatud. See tuleneb asjaolust, et ühenduse tootmisharu pidi kohanema USA subsideeritud impordi hinnakujunduse konkurentsiga ja et ta otsustas säilitada oma kohaloleku turul koos tulususe vähenemisega, selle asemel et hoida oma tulusust, kuid kaotada turuosa.

| (125) | Teatavad huvitatud isikud ja USA valitsus väitsid, et valimisse kuuluvate ELi tootjate tulususe tase ja investeeringute tasuvus olid 2007. aastal ja uurimisperioodil absoluutväärtuses head vaatamata tugevale langusele eelnevate aastatega võrreldes. Nad väidavad, et aastatel 2004–2006 saavutatud tulusus ja investeeringute tasuvus ei olnud jätkusuutlikku laadi, kuna ELi biodiislikütusetööstus, nagu kõik tekkivad tööstusharud, koges vaatlusalusel perioodil tavapärast tõusu ja langust. |
| --- | --- |

(125)

Teatavad huvitatud isikud ja USA valitsus väitsid, et valimisse kuuluvate ELi tootjate tulususe tase ja investeeringute tasuvus olid 2007. aastal ja uurimisperioodil absoluutväärtuses head vaatamata tugevale langusele eelnevate aastatega võrreldes. Nad väidavad, et aastatel 2004–2006 saavutatud tulusus ja investeeringute tasuvus ei olnud jätkusuutlikku laadi, kuna ELi biodiislikütusetööstus, nagu kõik tekkivad tööstusharud, koges vaatlusalusel perioodil tavapärast tõusu ja langust.

| (126) | Sellega seoses meenutatakse, et mõni valimisse kuuluv USA äriühing saavutas samasugustes areneva turu tingimustes vaatlusalusel perioodil palju suurema, 30 % ületava tulususe. Samuti märgitakse, et ühenduse tootmisharu kogetud tulususe ja investeeringute tasuvuse vähenemine oli väga ränk, sest see toimus aastatel 2006–2007 ning langes ajaliselt täpselt kokku USA biodiislikütuse impordi järsu suurenemisega. |
| --- | --- |

(126)

Sellega seoses meenutatakse, et mõni valimisse kuuluv USA äriühing saavutas samasugustes areneva turu tingimustes vaatlusalusel perioodil palju suurema, 30 % ületava tulususe. Samuti märgitakse, et ühenduse tootmisharu kogetud tulususe ja investeeringute tasuvuse vähenemine oli väga ränk, sest see toimus aastatel 2006–2007 ning langes ajaliselt täpselt kokku USA biodiislikütuse impordi järsu suurenemisega.

| (127) | Mitu ühenduse tootjat on väitnud, et valimisse mittekuuluvate ühenduse äriühingute olukorda tuleks võtta kahju hindamisel täielikult arvesse, pidades eriti silmas paljusid juhtumeid, mille puhul on tegemist tootmise vähendamise, sulgemiste või uute projektide edasilükkamisega, mis on vaatlusalusel perioodil kõnealuste äriühingute seas kindlaks tehtud. |
| --- | --- |

(127)

Mitu ühenduse tootjat on väitnud, et valimisse mittekuuluvate ühenduse äriühingute olukorda tuleks võtta kahju hindamisel täielikult arvesse, pidades eriti silmas paljusid juhtumeid, mille puhul on tegemist tootmise vähendamise, sulgemiste või uute projektide edasilükkamisega, mis on vaatlusalusel perioodil kõnealuste äriühingute seas kindlaks tehtud.

| (128) | Ent üks huvitatud isik väitis, et ajutises määruses esitatud viide ühenduse tootjate kohta, kes ei kuulu valimisse, ei ole oluline, kuna valimisse mittekuuluvate tootjate andmeid, mis on kontrollimata, ei saa kasutada kahju näitamiseks. Kõnealune isik osutab lisaks avalikustatud andmetele, mis näitavad, et mõni neist valimisse mittekuuluvatest tootjatest on kasumis. |
| --- | --- |

(128)

Ent üks huvitatud isik väitis, et ajutises määruses esitatud viide ühenduse tootjate kohta, kes ei kuulu valimisse, ei ole oluline, kuna valimisse mittekuuluvate tootjate andmeid, mis on kontrollimata, ei saa kasutada kahju näitamiseks. Kõnealune isik osutab lisaks avalikustatud andmetele, mis näitavad, et mõni neist valimisse mittekuuluvatest tootjatest on kasumis.

| (129) | Kahe eespoolse väitega seoses meenutatakse, et ajutise määruse põhjendustes 205–208 viidatakse valimisse mittekuuluvate ühenduse tootjate olukorrale kui täiendavale kahjunäitajale, ilma et see mõjutaks kahjunäitajate kahjumarginaali arvutusi, mille puhul kasutati kontrollitud andmeid. Seetõttu lükati kõnealuse isiku väide tagasi. Teisalt ei ole kõigi valimisse mittekuuluvate ELi tootjate kohta kontrollitud statistika ja individuaalse teabe puudumise tõttu võimalik teha mingeid täpseid otsuseid ühenduse tootjate kohta tervikuna, nagu seda on soovitanud ühenduse tootjad. Seetõttu lükati kõnealune väide samuti tagasi. |
| --- | --- |

(129)

Kahe eespoolse väitega seoses meenutatakse, et ajutise määruse põhjendustes 205–208 viidatakse valimisse mittekuuluvate ühenduse tootjate olukorrale kui täiendavale kahjunäitajale, ilma et see mõjutaks kahjunäitajate kahjumarginaali arvutusi, mille puhul kasutati kontrollitud andmeid. Seetõttu lükati kõnealuse isiku väide tagasi. Teisalt ei ole kõigi valimisse mittekuuluvate ELi tootjate kohta kontrollitud statistika ja individuaalse teabe puudumise tõttu võimalik teha mingeid täpseid otsuseid ühenduse tootjate kohta tervikuna, nagu seda on soovitanud ühenduse tootjad. Seetõttu lükati kõnealune väide samuti tagasi.

| (130) | Kuna ühenduse tootmisharu majandusliku olukorra kohta tehtud esialgsete järelduste kohta muid märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 188–194 ja 196–208. |
| --- | --- |

(130)

Kuna ühenduse tootmisharu majandusliku olukorra kohta tehtud esialgsete järelduste kohta muid märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 188–194 ja 196–208.

| (131) | Kinnitatakse ka järeldus, et ühenduse tootmisharu on kandnud olulist kahju, nagu on märgitud ajutise määruse põhjendustes 209–212. |
| --- | --- |

(131)

Kinnitatakse ka järeldus, et ühenduse tootmisharu on kandnud olulist kahju, nagu on märgitud ajutise määruse põhjendustes 209–212.

6.   PÕHJUSLIK SEOS

6.1.   Subsideeritud impordi mõju

| (132) | Tuletatakse meelde, et USAst pärit subsideeritud impordi maht suurenes analüüsitud perioodil märkimisväärselt. Samuti langesid selgesti ajaliselt kokku subsideeritud impordivoo suurenemine ja ühenduse tootmisharu majandusliku olukorra halvenemine. Tootmisharu ei suutnud ühitada oma hindu turutingimustega ja kulude suurenemisega, kuna subsideeritud import lõi uurimisperioodil tema hindu alla. |
| --- | --- |

(132)

Tuletatakse meelde, et USAst pärit subsideeritud impordi maht suurenes analüüsitud perioodil märkimisväärselt. Samuti langesid selgesti ajaliselt kokku subsideeritud impordivoo suurenemine ja ühenduse tootmisharu majandusliku olukorra halvenemine. Tootmisharu ei suutnud ühitada oma hindu turutingimustega ja kulude suurenemisega, kuna subsideeritud import lõi uurimisperioodil tema hindu alla.

| (133) | Seega kinnitatakse järeldus, et madala hinnaga subsideeritud impordi järsul suurenemisel USAst oli oluline negatiivne mõju ühenduse tootmisharu majanduslikule olukorrale uurimisperioodi jooksul. |
| --- | --- |

(133)

Seega kinnitatakse järeldus, et madala hinnaga subsideeritud impordi järsul suurenemisel USAst oli oluline negatiivne mõju ühenduse tootmisharu majanduslikule olukorrale uurimisperioodi jooksul.

6.2.   Muude tegurite mõju

6.2.1.   Import muudest kolmandatest riikidest

| (134) | Kuna puuduvad märkused, mis põhjendaksid esialgsete järelduste muutmist, kinnitatakse, et muudest kolmandatest riikidest pärit impordil sai ühenduse tootmisharu kantud kahjus olla vaid tähtsusetu osa. |
| --- | --- |

(134)

Kuna puuduvad märkused, mis põhjendaksid esialgsete järelduste muutmist, kinnitatakse, et muudest kolmandatest riikidest pärit impordil sai ühenduse tootmisharu kantud kahjus olla vaid tähtsusetu osa.

6.2.2.   Nõudluse muutumine

| (135) | Üks huvitatud isik väitis, et 2007. aasta ja uurimisperioodi vahele jääv isegi tähtsusetu suurusega (0,5 %) nõudluse vähenemine olevat ikkagi põhjustanud ühenduse tootmisharule kahju, sest tema väitel oleks nõudluse oletusliku 10 % suurenemise tulemuseks olnud 205 733 tonnine müügi lisamaht, kui ühenduse tootmisharu oleks säilitanud sama 29,8 % suuruse turuosa, mis oli märgitud uurimisperioodi kohta. |
| --- | --- |

(135)

Üks huvitatud isik väitis, et 2007. aasta ja uurimisperioodi vahele jääv isegi tähtsusetu suurusega (0,5 %) nõudluse vähenemine olevat ikkagi põhjustanud ühenduse tootmisharule kahju, sest tema väitel oleks nõudluse oletusliku 10 % suurenemise tulemuseks olnud 205 733 tonnine müügi lisamaht, kui ühenduse tootmisharu oleks säilitanud sama 29,8 % suuruse turuosa, mis oli märgitud uurimisperioodi kohta.

| (136) | Selle kohta märgitakse, et kõnealuse isiku esitatud väited põhinevad üldistel ja põhjendamata oletustel. Arvestades pealegi tõsiasja, et 2007. aasta ja uurimisperioodi vahel suurenes ühenduse tootmisharu turuosa 2,8 protsendipunkti, toetab see tõesti ajutise määruse põhjenduses 223 tehtud järeldust, et ühenduse tootmisharu kannatatud kahju ei saa omistada kõnealusele kergele nõudluse vähenemisele 2007. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal. Seepärast kinnitatakse muude märkuste puudumisel ühenduse turu nõudluse muutumise kohta ajutise määruse põhjendus 223. |
| --- | --- |

(136)

Selle kohta märgitakse, et kõnealuse isiku esitatud väited põhinevad üldistel ja põhjendamata oletustel. Arvestades pealegi tõsiasja, et 2007. aasta ja uurimisperioodi vahel suurenes ühenduse tootmisharu turuosa 2,8 protsendipunkti, toetab see tõesti ajutise määruse põhjenduses 223 tehtud järeldust, et ühenduse tootmisharu kannatatud kahju ei saa omistada kõnealusele kergele nõudluse vähenemisele 2007. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal. Seepärast kinnitatakse muude märkuste puudumisel ühenduse turu nõudluse muutumise kohta ajutise määruse põhjendus 223.

6.2.3.   Poliitilised otsused

| (137) | Üks huvitatud isik kordas oma väidet, mille kohaselt olevat energiamaksu taaskehtestamine Saksamaal seda turgu varustavate ühenduse tootjate majanduslikku olukorda negatiivselt mõjutanud, sest nende meetmete tõttu olevat vähemalt 1,5 miljonit tonni hõlmav nõudlus B100 biodiislikütuse järele raugenud. Lisaks väitis ta vastusena ajutise määruse põhjenduses 225 esitatud uurimise järeldustele, et isegi kui transpordi eesmärgil Saksamaa turule toodava diislikütuse (B5) suhtes 4,4 %-line segamise nõude kehtestamine oleks korvanud väidetava B100 müügikahjumi, oleksid B100 hinnad erinenud B5 segude jaoks ettenähtud biodiislikütuse hindadest. Ta väitis, et B100 toodetakse üksnes kallimahinnalisest rapsiseemnest, kuna biodiislikütust B5 toodetakse mitmesugustest lähteainetest, mis seega mõjutavat negatiivselt ühenduse tootjate keskmist hinda. |
| --- | --- |

(137)

Üks huvitatud isik kordas oma väidet, mille kohaselt olevat energiamaksu taaskehtestamine Saksamaal seda turgu varustavate ühenduse tootjate majanduslikku olukorda negatiivselt mõjutanud, sest nende meetmete tõttu olevat vähemalt 1,5 miljonit tonni hõlmav nõudlus B100 biodiislikütuse järele raugenud. Lisaks väitis ta vastusena ajutise määruse põhjenduses 225 esitatud uurimise järeldustele, et isegi kui transpordi eesmärgil Saksamaa turule toodava diislikütuse (B5) suhtes 4,4 %-line segamise nõude kehtestamine oleks korvanud väidetava B100 müügikahjumi, oleksid B100 hinnad erinenud B5 segude jaoks ettenähtud biodiislikütuse hindadest. Ta väitis, et B100 toodetakse üksnes kallimahinnalisest rapsiseemnest, kuna biodiislikütust B5 toodetakse mitmesugustest lähteainetest, mis seega mõjutavat negatiivselt ühenduse tootjate keskmist hinda.

| (138) | Sellega seoses meenutatakse, et vastupidiselt kõnealuse isiku väidetele on uurimine näidanud, et Saksamaa turgu varustavate valimisse kuuluvate ühenduse tootjate müügimaht suurenes 2006. aasta ja uurimisperioodi vahel 68 %, mis kinnitabki esialgset järeldust, et B100 müügist tuleneva müügikahjumi korvab kohustusliku segamise nõue. Lisaks märgitakse, et biodiislikütuse liitri kohta 0,09 euro suuruse maksu kehtestamine 1. augustist 2006 ei tekitanud turukrahhi, nagu väitis kõnealune isik, kuid B100 müük vähenes tõepoolest märkimisväärselt uurimisperioodi viimases veerandis, kui 1. jaanuarist 2008 tõsteti kõnesolevat maksu 0,15 eurole liitri kohta. Pidades silmas mõju hindadele, ei olnud kõnealuse isiku esitatud väited põhjendatud, sest mõlema toote puhul kasutatud biodiislikütus pidi vastama ühesugustele standarditele, mis tähendab et mõlema biodiislikütuse puhul oli võimalik kasutada sama lähteainete segu, mis tähendab, et biodiislikütuse nende kahe liigi vahel ei ole tõendatud hinnaerinevust. Selle põhjal lükati kõnealune väide tagasi. |
| --- | --- |

(138)

Sellega seoses meenutatakse, et vastupidiselt kõnealuse isiku väidetele on uurimine näidanud, et Saksamaa turgu varustavate valimisse kuuluvate ühenduse tootjate müügimaht suurenes 2006. aasta ja uurimisperioodi vahel 68 %, mis kinnitabki esialgset järeldust, et B100 müügist tuleneva müügikahjumi korvab kohustusliku segamise nõue. Lisaks märgitakse, et biodiislikütuse liitri kohta 0,09 euro suuruse maksu kehtestamine 1. augustist 2006 ei tekitanud turukrahhi, nagu väitis kõnealune isik, kuid B100 müük vähenes tõepoolest märkimisväärselt uurimisperioodi viimases veerandis, kui 1. jaanuarist 2008 tõsteti kõnesolevat maksu 0,15 eurole liitri kohta. Pidades silmas mõju hindadele, ei olnud kõnealuse isiku esitatud väited põhjendatud, sest mõlema toote puhul kasutatud biodiislikütus pidi vastama ühesugustele standarditele, mis tähendab et mõlema biodiislikütuse puhul oli võimalik kasutada sama lähteainete segu, mis tähendab, et biodiislikütuse nende kahe liigi vahel ei ole tõendatud hinnaerinevust. Selle põhjal lükati kõnealune väide tagasi.

| (139) | Kuna poliitiliste otsuste kohta muid märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendus 226. |
| --- | --- |

(139)

Kuna poliitiliste otsuste kohta muid märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendus 226.

6.2.4.   Ühenduse tootjate rakendamata tootmisvõimsus

| (140) | Nõustudes sellega, et tootmisvõimsuse rakendamise määr oli suhteliselt suur enamiku ühenduse tootjate puhul, väitis üks huvitatud isik, et valimisse kuuluvate ühenduse tootjate ülemäärane tootmisvõimsus olevat ikkagi kahju põhjus, arvestades asjaolu, et see põhjustab suuremaid püsikulusid, millel on negatiivne mõju tulususele. Lisaks väitis ta, et nimetatud tootjate puhasväärtuse kasvu tõttu on püsikulud suuremad, sest kulum ja finantskulud on suuremad. |
| --- | --- |

(140)

Nõustudes sellega, et tootmisvõimsuse rakendamise määr oli suhteliselt suur enamiku ühenduse tootjate puhul, väitis üks huvitatud isik, et valimisse kuuluvate ühenduse tootjate ülemäärane tootmisvõimsus olevat ikkagi kahju põhjus, arvestades asjaolu, et see põhjustab suuremaid püsikulusid, millel on negatiivne mõju tulususele. Lisaks väitis ta, et nimetatud tootjate puhasväärtuse kasvu tõttu on püsikulud suuremad, sest kulum ja finantskulud on suuremad.

| (141) | Sellega seoses meenutatakse, et muutuv- ja püsikulude jaotuse üksikasjaliku analüüsiga määrati kindlaks, et püsikulude osa moodustas vaid 6 % üldkuludest (ajutise määruse põhjendus 228). Lisaks tuleb märkida, et kõnealune analüüs näitas analüüsitud perioodi puhul selle protsendimäära osas ebaolulisi muutusi. Puhasväärtuse suurenemise väidetava mõju kohta tulususele tuleb märkida, et kulude suurenemine absoluutväärtuses ei põhjusta automaatselt ühiku tootmiskulu suurenemist, kuna see sõltub väljundi mahust, mis suurenes, nagu tabelis 4 näidatud, analüüsitud perioodi jooksul püsivalt. Seepärast omistati suuremad püsikulud absoluutväärtusena suuremale väljundimahule, mis tulenes eespool märgitud püsi- ja üldkulude suhtest. Seda arvestades tuli kõnealuse huvitatud isiku väited tagasi lükata. |
| --- | --- |

(141)

Sellega seoses meenutatakse, et muutuv- ja püsikulude jaotuse üksikasjaliku analüüsiga määrati kindlaks, et püsikulude osa moodustas vaid 6 % üldkuludest (ajutise määruse põhjendus 228). Lisaks tuleb märkida, et kõnealune analüüs näitas analüüsitud perioodi puhul selle protsendimäära osas ebaolulisi muutusi. Puhasväärtuse suurenemise väidetava mõju kohta tulususele tuleb märkida, et kulude suurenemine absoluutväärtuses ei põhjusta automaatselt ühiku tootmiskulu suurenemist, kuna see sõltub väljundi mahust, mis suurenes, nagu tabelis 4 näidatud, analüüsitud perioodi jooksul püsivalt. Seepärast omistati suuremad püsikulud absoluutväärtusena suuremale väljundimahule, mis tulenes eespool märgitud püsi- ja üldkulude suhtest. Seda arvestades tuli kõnealuse huvitatud isiku väited tagasi lükata.

| (142) | Sama isik väitis, et ühenduse tootjate üldisel tootmise ülemahul on otsene mõju hindadele, sest tootjate vahel valitseb äge võitlus, et saada lepinguid piirkulude ulatuses, ning seetõttu on kõrge rakendusastmega tootjad pidanud käituma müügil kõige agressiivsemalt, et lüüa alla oma konkurentide hinda. Oma väite toetuseks esitas ta ühe valimisse kuuluva äriühingu teadaande oma 2007. aasta finantsaruande kohta. |
| --- | --- |

(142)

Sama isik väitis, et ühenduse tootjate üldisel tootmise ülemahul on otsene mõju hindadele, sest tootjate vahel valitseb äge võitlus, et saada lepinguid piirkulude ulatuses, ning seetõttu on kõrge rakendusastmega tootjad pidanud käituma müügil kõige agressiivsemalt, et lüüa alla oma konkurentide hinda. Oma väite toetuseks esitas ta ühe valimisse kuuluva äriühingu teadaande oma 2007. aasta finantsaruande kohta.

| (143) | Kõnealuse isiku väidete kohta ei olnud siiski mingeid tõendeid, sest väidetavale ülemahust tingitud hinnavõitlusele selles teadaandes ei viidatud. Teadaandes osutati pigem sellele, et Saksamaa valitsus suurendas alates 1. jaanuarist 2008 B100 biodiislikütuse energiamaksu, mis ergutas B5 biodiislikütuse turul konkurentsi. Eespool esitatu põhjal tuli väide tagasi lükata. |
| --- | --- |

(143)

Kõnealuse isiku väidete kohta ei olnud siiski mingeid tõendeid, sest väidetavale ülemahust tingitud hinnavõitlusele selles teadaandes ei viidatud. Teadaandes osutati pigem sellele, et Saksamaa valitsus suurendas alates 1. jaanuarist 2008 B100 biodiislikütuse energiamaksu, mis ergutas B5 biodiislikütuse turul konkurentsi. Eespool esitatu põhjal tuli väide tagasi lükata.

| (144) | Kuna ühenduse tootjate rakendamata tootmisvõimsuse kohta muid märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 227–230. |
| --- | --- |

(144)

Kuna ühenduse tootjate rakendamata tootmisvõimsuse kohta muid märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 227–230.

6.2.5.   Suurenenud nõudlus lähteaine järele ja kasvavad hinnad

| (145) | Üks huvitatud isik ja USA valitsus märkisid, et ükski ajutise määruse põhjendustes 231–235 esitatud väidetest ei käsitle asjaolu, et soja-, palmi- ja kanolaõli hinnad on USAs alates 2004. aastast jäänud oluliselt alla rapsiseemne hindadele ühenduses, mis annab USAst imporditavale biodiislikütusele suure konkurentsieelise. |
| --- | --- |

(145)

Üks huvitatud isik ja USA valitsus märkisid, et ükski ajutise määruse põhjendustes 231–235 esitatud väidetest ei käsitle asjaolu, et soja-, palmi- ja kanolaõli hinnad on USAs alates 2004. aastast jäänud oluliselt alla rapsiseemne hindadele ühenduses, mis annab USAst imporditavale biodiislikütusele suure konkurentsieelise.

| (146) | Meenutatakse, et uurimine peab kindlaks tegema, kas subsideeritud import on (hindade ja mahu poolest) tekitanud olulist kahju ühenduse tootmisharule või on selle olulise kahju põhjuseks mingid muud tegurid. Selles suhtes osutatakse algmääruse artikli 8 lõikes 6 vajadusele näidata subsideeritud impordi hinnataseme põhjuslikku seost tekkinud kahjuga. Seega on tegemist vaid viitega hinnatasemete erinevusele ja puudub nõue analüüsida nende hindade taset mõjutavaid tegureid. |
| --- | --- |

(146)

Meenutatakse, et uurimine peab kindlaks tegema, kas subsideeritud import on (hindade ja mahu poolest) tekitanud olulist kahju ühenduse tootmisharule või on selle olulise kahju põhjuseks mingid muud tegurid. Selles suhtes osutatakse algmääruse artikli 8 lõikes 6 vajadusele näidata subsideeritud impordi hinnataseme põhjuslikku seost tekkinud kahjuga. Seega on tegemist vaid viitega hinnatasemete erinevusele ja puudub nõue analüüsida nende hindade taset mõjutavaid tegureid.

| (147) | Praktikas on subsideeritud impordi mõju ühenduse tootmisharu hindadele põhimõtteliselt uuritud hinna allalöömise, hinnalanguse ja hinnatõusu pidurdamise kindlaksmääramise teel. Selleks võrreldakse subsideeritud ekspordi hindu ja ühenduse tootmisharu müügihindu; teatavatel juhtudel võib olla tarvis kahju arvutamiseks kasutatavaid ekspordihindu erinevate hindade võrdlemise eesmärgil kohandada. Kohandamine selles olukorras ainult tagab, et hinnavahe on kindlaks määratud võrreldaval alusel. Selle põhjal on selge, et tooraine hinnad eksportivas riigis ei saa põhimõtteliselt olla veel üks kahjutegur. |
| --- | --- |

(147)

Praktikas on subsideeritud impordi mõju ühenduse tootmisharu hindadele põhimõtteliselt uuritud hinna allalöömise, hinnalanguse ja hinnatõusu pidurdamise kindlaksmääramise teel. Selleks võrreldakse subsideeritud ekspordi hindu ja ühenduse tootmisharu müügihindu; teatavatel juhtudel võib olla tarvis kahju arvutamiseks kasutatavaid ekspordihindu erinevate hindade võrdlemise eesmärgil kohandada. Kohandamine selles olukorras ainult tagab, et hinnavahe on kindlaks määratud võrreldaval alusel. Selle põhjal on selge, et tooraine hinnad eksportivas riigis ei saa põhimõtteliselt olla veel üks kahjutegur.

| (148) | Eespool esitatut kinnitab ka algmääruse artikli 8 lõike 7 sõnastus, mis viitab muudele teadaolevatele teguritele peale subsideeritud impordi. Selles artiklis esitatud teiste teadaolevate tegurite loetelu ei viita ühelegi tegurile, mis mõjutaks subsideeritud impordi hinnataset. Kokkuvõtteks võib öelda, et kui imporditud tooted on subsideeritud ning isegi kui tänu tooraine hindade soodsale arengule on saadud kasu, ei saa selline areng olla kahju tekitav lisategur. |
| --- | --- |

(148)

Eespool esitatut kinnitab ka algmääruse artikli 8 lõike 7 sõnastus, mis viitab muudele teadaolevatele teguritele peale subsideeritud impordi. Selles artiklis esitatud teiste teadaolevate tegurite loetelu ei viita ühelegi tegurile, mis mõjutaks subsideeritud impordi hinnataset. Kokkuvõtteks võib öelda, et kui imporditud tooted on subsideeritud ning isegi kui tänu tooraine hindade soodsale arengule on saadud kasu, ei saa selline areng olla kahju tekitav lisategur.

| (149) | Seega ei saa selliste subsideeritud impordi hinnataset mõjutavate tegurite analüüs, näiteks madalamatest tooraine hindadest tuleneva väidetava konkurentsieelise analüüs, olla veenev ning selline analüüs ületaks algmääruse nõudeid. |
| --- | --- |

(149)

Seega ei saa selliste subsideeritud impordi hinnataset mõjutavate tegurite analüüs, näiteks madalamatest tooraine hindadest tuleneva väidetava konkurentsieelise analüüs, olla veenev ning selline analüüs ületaks algmääruse nõudeid.

| (150) | Ilma et see piiraks eespool esitatut, tuleb igal juhul meelde tuletada, et uurimisperioodil tõusid põllumajandussaaduste hinnad üldiselt kogu maailmas ja et sojaõli (peamine asjaomase riigi tootjate kasutatav lähteaine) hinnatõus oli samal ajavahemikul suurem kui rapsiõli hinnatõus. Kulude kasv USAs ei kajastunud siiski ühenduse turule suunatud subsideeritud impordi hindades, mis lõid oluliselt alla ühenduse tootmisharu hindu. |
| --- | --- |

(150)

Ilma et see piiraks eespool esitatut, tuleb igal juhul meelde tuletada, et uurimisperioodil tõusid põllumajandussaaduste hinnad üldiselt kogu maailmas ja et sojaõli (peamine asjaomase riigi tootjate kasutatav lähteaine) hinnatõus oli samal ajavahemikul suurem kui rapsiõli hinnatõus. Kulude kasv USAs ei kajastunud siiski ühenduse turule suunatud subsideeritud impordi hindades, mis lõid oluliselt alla ühenduse tootmisharu hindu.

| (151) | Eespool esitatut arvesse võttes tuli kõnealuste isikute väide tagasi lükata. |
| --- | --- |

(151)

Eespool esitatut arvesse võttes tuli kõnealuste isikute väide tagasi lükata.

| (152) | Kuna lähteaine suurenenud nõudluse ja tõusvate hindade kohta muid märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 231–238. |
| --- | --- |

(152)

Kuna lähteaine suurenenud nõudluse ja tõusvate hindade kohta muid märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 231–238.

6.2.6.   Mineraaldiislikütuse hinna areng

| (153) | Üks huvitatud isik kordas oma väidet (vt ajutise määruse põhjendus 236) ja lisas, et mineraaldiislikütuse hindadega kehtestatakse piirmäär, millest kõrgemale ei saaks biodiislikütuse tootjad oma hindu vastavalt lähteaine hindade tõusule tõsta. |
| --- | --- |

(153)

Üks huvitatud isik kordas oma väidet (vt ajutise määruse põhjendus 236) ja lisas, et mineraaldiislikütuse hindadega kehtestatakse piirmäär, millest kõrgemale ei saaks biodiislikütuse tootjad oma hindu vastavalt lähteaine hindade tõusule tõsta.

| (154) | Sellega seoses märgitakse, et kõik ühenduse tootjad tarnisid turgudele, kus on kehtivad kohustuslikud segamiseesmärgid. Lisaks sellele kohaldati enamikus liikmesriikides biodiislikütuse suhtes mittemaksustamist, mis tähendab, et selle hind oli võrreldav mineraaldiislikütuse hinnaga, mida tõsteti koefitsiendi võrra, et võtta arvesse mineraaldiislikütuse suhtes kohaldatavat energiamaksu. Kuigi saab nõustuda, et on olemas teatav seos naftahindadega, on uurimise käigus kindlaks tehtud, et eespool esitatud põhjustel on biodiislikütust tõepoolest võimalik müüa mineraaldiislikütuse hinnast kõrgema hinnaga. Lisaks sellele ei esitanud kõnealune isik veenvaid tõendeid, mis näitaksid, et mineraaldiislikütuse hinnad, mis olid uurimisperioodi teises pooles väga kõrged, avaldasid uurimisperioodil survet ühenduse tootjate biodiislikütuse hindadele. |
| --- | --- |

(154)

Sellega seoses märgitakse, et kõik ühenduse tootjad tarnisid turgudele, kus on kehtivad kohustuslikud segamiseesmärgid. Lisaks sellele kohaldati enamikus liikmesriikides biodiislikütuse suhtes mittemaksustamist, mis tähendab, et selle hind oli võrreldav mineraaldiislikütuse hinnaga, mida tõsteti koefitsiendi võrra, et võtta arvesse mineraaldiislikütuse suhtes kohaldatavat energiamaksu. Kuigi saab nõustuda, et on olemas teatav seos naftahindadega, on uurimise käigus kindlaks tehtud, et eespool esitatud põhjustel on biodiislikütust tõepoolest võimalik müüa mineraaldiislikütuse hinnast kõrgema hinnaga. Lisaks sellele ei esitanud kõnealune isik veenvaid tõendeid, mis näitaksid, et mineraaldiislikütuse hinnad, mis olid uurimisperioodi teises pooles väga kõrged, avaldasid uurimisperioodil survet ühenduse tootjate biodiislikütuse hindadele.

| (155) | Kuna mineraaldiislikütuse hinna arengu kohta muid märkusi ei ole, järeldatakse, et kõnealune tegur ei ole ühenduse tootmisharu kahjustanud. |
| --- | --- |

(155)

Kuna mineraaldiislikütuse hinna arengu kohta muid märkusi ei ole, järeldatakse, et kõnealune tegur ei ole ühenduse tootmisharu kahjustanud.

6.2.7.   Ühenduse biodiislikütuse tehaste asukoha tähtsus

| (156) | Kuna ühenduse biodiislikütuse tehaste asukoha kohta muid märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 239–241. |
| --- | --- |

(156)

Kuna ühenduse biodiislikütuse tehaste asukoha kohta muid märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 239–241.

6.2.8.   USA eksportijatega seotud tootjad

| (157) | Kuna USA eksportijatega seotud tootjate USAst pärit impordi mõju kohta muid märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendus 242. |
| --- | --- |

(157)

Kuna USA eksportijatega seotud tootjate USAst pärit impordi mõju kohta muid märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendus 242.

6.2.9.   Järeldus põhjusliku seose kohta

| (158) | Eespool esitatut silmas pidades ja kuna muid märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 243–245. |
| --- | --- |

(158)

Eespool esitatut silmas pidades ja kuna muid märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 243–245.

7.   ÜHENDUSE HUVI

7.1.   Ühenduse tootmisharu

| (159) | Pärast esialgsete järelduste teatavakstegemist kiitsid ühenduse tootmisharu tootjad komisjoni järeldused heaks ja kinnitasid, et meetmete võtmine on nende huvides. |
| --- | --- |

(159)

Pärast esialgsete järelduste teatavakstegemist kiitsid ühenduse tootmisharu tootjad komisjoni järeldused heaks ja kinnitasid, et meetmete võtmine on nende huvides.

| (160) | Üks huvitatud isik väitis, et meetmed ei oleks ühenduse tootmisharu huvides, kuna nende tagajärjel muutuks kaubavoog, st minnakse üle importimisele riikidest, mille suhtes meetmeid ei kohaldata, sest ühenduse turul vajaksid käitajad jätkuvalt odavamat biodiislikütust, mida toodetakse soja- ja palmiõlist, et täiendada seda rapsiõlil põhineva kallima biodiislikütusega, mida toodab ühenduse tootmisharu, ning seepärast, et rapsiõlil põhinevast biodiislikütusest ei piisaks nõudluse rahuldamiseks. |
| --- | --- |

(160)

Üks huvitatud isik väitis, et meetmed ei oleks ühenduse tootmisharu huvides, kuna nende tagajärjel muutuks kaubavoog, st minnakse üle importimisele riikidest, mille suhtes meetmeid ei kohaldata, sest ühenduse turul vajaksid käitajad jätkuvalt odavamat biodiislikütust, mida toodetakse soja- ja palmiõlist, et täiendada seda rapsiõlil põhineva kallima biodiislikütusega, mida toodab ühenduse tootmisharu, ning seepärast, et rapsiõlil põhinevast biodiislikütusest ei piisaks nõudluse rahuldamiseks.

| (161) | Seoses sellega märgitakse, et kuigi ühenduse tootmisharu tootjad kasutavad peamiselt rapsiõli, ei sõltunud samad tootjad biodiislikütuse tootmisel üksnes sellest lähteainest, vaid kasutasid ka muid lähteaineid nagu soja- ja palmiõli. Võttes siiski arvesse asjaolu, et tihti oli muude lähteainete hind kõrgem, kui sellistel lähteainetel põhineva biodiislikütuse subsideeritud impordi hind, jäid ühenduse tootmisharu tootjad ilma võimalusest kasutada rohkem soja- ja palmiõli. Seega eeldatakse, et meetmete võtmine taastaks selles osas tavapärased turutingimused ja võimaldaks ühenduse tootmisharu tootjatel kohandada tõhusamalt oma toodangut, et see vastaks ühenduse turul vajatavatele biodiislikütuse eri liikidele. Sellest tulenevalt lükati väide tagasi. |
| --- | --- |

(161)

Seoses sellega märgitakse, et kuigi ühenduse tootmisharu tootjad kasutavad peamiselt rapsiõli, ei sõltunud samad tootjad biodiislikütuse tootmisel üksnes sellest lähteainest, vaid kasutasid ka muid lähteaineid nagu soja- ja palmiõli. Võttes siiski arvesse asjaolu, et tihti oli muude lähteainete hind kõrgem, kui sellistel lähteainetel põhineva biodiislikütuse subsideeritud impordi hind, jäid ühenduse tootmisharu tootjad ilma võimalusest kasutada rohkem soja- ja palmiõli. Seega eeldatakse, et meetmete võtmine taastaks selles osas tavapärased turutingimused ja võimaldaks ühenduse tootmisharu tootjatel kohandada tõhusamalt oma toodangut, et see vastaks ühenduse turul vajatavatele biodiislikütuse eri liikidele. Sellest tulenevalt lükati väide tagasi.

| (162) | Kuna ühenduse tootmisharu huvi kohta muid märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 247–249. |
| --- | --- |

(162)

Kuna ühenduse tootmisharu huvi kohta muid märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 247–249.

7.2.   Ühenduses asuvad sõltumatud importijad/kauplejad

| (163) | Kuna importijad pärast ajutiste meetmete kehtestamist märkusi ei esitanud, järeldatakse, et meetmed tõenäoliselt importijaid/kauplejaid oluliselt ei mõjuta. |
| --- | --- |

(163)

Kuna importijad pärast ajutiste meetmete kehtestamist märkusi ei esitanud, järeldatakse, et meetmed tõenäoliselt importijaid/kauplejaid oluliselt ei mõjuta.

7.3.   Ühenduses asuvad kasutajad

| (164) | Kuna kasutajad pärast ajutiste meetmete kehtestamist märkusi ei esitanud, järeldatakse, et tasakaalustavad tollimaksud tõenäoliselt kasutajaid oluliselt ei mõjuta. |
| --- | --- |

(164)

Kuna kasutajad pärast ajutiste meetmete kehtestamist märkusi ei esitanud, järeldatakse, et tasakaalustavad tollimaksud tõenäoliselt kasutajaid oluliselt ei mõjuta.

7.4.   Ühenduses asuvad toorainetarnijad

| (165) | Kuna tarnijad pärast ajutiste meetmete rakendamist märkusi ei esitanud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 256–258. |
| --- | --- |

(165)

Kuna tarnijad pärast ajutiste meetmete rakendamist märkusi ei esitanud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 256–258.

7.5.   Muud huvid

| (166) | Pärast esialgsete järelduste teatavakstegemist väitis üks huvitatud isik, et on võimalik, et autotootjad, kes on investeerinud biodiislikütusel töötamiseks kohandatud sõidukite tootmisse, ei pruugi saada investeeringutest selliste sõidukite müümisel kasu, kui biodiislikütuse hinnad ühenduses peaksid meetmete tõttu tõusma tasemele, mis ei ole mineraaldiislikütuse hindadega konkurentsivõimeline. |
| --- | --- |

(166)

Pärast esialgsete järelduste teatavakstegemist väitis üks huvitatud isik, et on võimalik, et autotootjad, kes on investeerinud biodiislikütusel töötamiseks kohandatud sõidukite tootmisse, ei pruugi saada investeeringutest selliste sõidukite müümisel kasu, kui biodiislikütuse hinnad ühenduses peaksid meetmete tõttu tõusma tasemele, mis ei ole mineraaldiislikütuse hindadega konkurentsivõimeline.

| (167) | Sellega seoses märgitakse, et sama oleks võinud juhtuda ka meetmete puudumise korral, st mineraaldiislikütuse hinnad (mis sõltuvad toornafta hindadest) võivad langeda tasemele, mis teeks selle biodiislikütusest konkurentsivõimelisemaks. Seega tundub, et oleks põhjendamatu eeldada, et autotootjad on teinud investeeringud ilma seda asjaolu arvesse võtmata. Seetõttu lükati kõnealune väide tagasi. |
| --- | --- |

(167)

Sellega seoses märgitakse, et sama oleks võinud juhtuda ka meetmete puudumise korral, st mineraaldiislikütuse hinnad (mis sõltuvad toornafta hindadest) võivad langeda tasemele, mis teeks selle biodiislikütusest konkurentsivõimelisemaks. Seega tundub, et oleks põhjendamatu eeldada, et autotootjad on teinud investeeringud ilma seda asjaolu arvesse võtmata. Seetõttu lükati kõnealune väide tagasi.

| (168) | Pärast esialgsete järelduste teatavakstegemist väljendas üks ELi põllumajandustootjate ühendus oma toetust ja märkis, et USA biodiislikütuse impordi tõttu on ELi õliseemne tootjad jäänud ilma õliseemnetoodangust umbes 6 miljoni tonni ulatuses, mis on umbes 11 % ELi õliseemne toodangust aastatel 2007 ja 2008, ning et see on põhjustanud muuks kui toiduks kasutatava rapsiseemne võimaliku hinna langemise suurusjärgus 90 eurot tonni kohta. Neid hiliseid märkusi ei saanud siiski kontrollida. |
| --- | --- |

(168)

Pärast esialgsete järelduste teatavakstegemist väljendas üks ELi põllumajandustootjate ühendus oma toetust ja märkis, et USA biodiislikütuse impordi tõttu on ELi õliseemne tootjad jäänud ilma õliseemnetoodangust umbes 6 miljoni tonni ulatuses, mis on umbes 11 % ELi õliseemne toodangust aastatel 2007 ja 2008, ning et see on põhjustanud muuks kui toiduks kasutatava rapsiseemne võimaliku hinna langemise suurusjärgus 90 eurot tonni kohta. Neid hiliseid märkusi ei saanud siiski kontrollida.

7.6.   Konkurentsi ja kauplemist moonutavad mõjud

| (169) | Üks huvitatud isik kordas oma märkusi tasakaalustavate meetmete vastuolu kohta Euroopa Liidu poliitikaga, mis käsitleb biokütuste kasutamise edendamist. Ta lisas, et Euroopa Liit ei saa sõltuda ainult ühenduses toodetavast rapsiseemnel põhinevast biodiislikütusest, kui ta tahab oma biodiislikütuse turgu arendada. |
| --- | --- |

(169)

Üks huvitatud isik kordas oma märkusi tasakaalustavate meetmete vastuolu kohta Euroopa Liidu poliitikaga, mis käsitleb biokütuste kasutamise edendamist. Ta lisas, et Euroopa Liit ei saa sõltuda ainult ühenduses toodetavast rapsiseemnel põhinevast biodiislikütusest, kui ta tahab oma biodiislikütuse turgu arendada.

| (170) | Kuigi seda märkust on käsitletud ajutise määruse jaos 7.6, on kõnealuse isiku tõstatatud küsimusele rapsiõlil põhineva biodiislikütuse kohta osutatud ka põhjenduses 161. |
| --- | --- |

(170)

Kuigi seda märkust on käsitletud ajutise määruse jaos 7.6, on kõnealuse isiku tõstatatud küsimusele rapsiõlil põhineva biodiislikütuse kohta osutatud ka põhjenduses 161.

| (171) | Kuna konkurentsi ja kauplemist moonutava mõju kohta muid märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 259–261. |
| --- | --- |

(171)

Kuna konkurentsi ja kauplemist moonutava mõju kohta muid märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 259–261.

7.7.   Järeldus ühenduse huvide kohta

| (172) | Lähtuvalt eespool esitatust järeldatakse, et puuduvad kaalukad põhjused, mis õigustaksid käesoleval juhul tasakaalustavate tollimaksude kehtestamata jätmist. |
| --- | --- |

(172)

Lähtuvalt eespool esitatust järeldatakse, et puuduvad kaalukad põhjused, mis õigustaksid käesoleval juhul tasakaalustavate tollimaksude kehtestamata jätmist.

8.   LÕPLIKUD TASAKAALUSTAVAD MEETMED

8.1.   Kahju kõrvaldamist võimaldav tase

| (173) | Üks äriühing pakkus, et ta annab teabe, mis võimaldab arvutada tema enda marginaali, selle asemel, et tema kahjumarginaal kehtestataks valimisse kuuluvate äriühingute puhul tuvastatud kõrgeima kahjumarginaali tasemel (vt põhjendused 268–270). Lisaks oli äriühing valmis võimaldama oma tütarettevõtja valduste külastust. Äriühingu teatel on see võimalus endiselt olemas. |
| --- | --- |

(173)

Üks äriühing pakkus, et ta annab teabe, mis võimaldab arvutada tema enda marginaali, selle asemel, et tema kahjumarginaal kehtestataks valimisse kuuluvate äriühingute puhul tuvastatud kõrgeima kahjumarginaali tasemel (vt põhjendused 268–270). Lisaks oli äriühing valmis võimaldama oma tütarettevõtja valduste külastust. Äriühingu teatel on see võimalus endiselt olemas.

| (174) | Olles pärast menetluse algatamist saanud kõnealuse äriühingu vastuse küsimustikule, täheldati teatavaid puudusi teabes, mis käsitleb tema eksportmüüki ühendusse ja temaga seotud importija edasimüüki ühenduses. Äriühingul paluti esitada asjaomane teave kindlaksmääratud tähtaja jooksul, kuid äriühing ei vastanud sellele palvele. Seejärel teatati äriühingule, nagu on märgitud ajutise määruse põhjenduses 268, et palutud teabe esitamata jätmise korral võib algmääruse artikli 28 kohaselt jätta tema küsimustiku vastuses esitatud puuduliku teabe arvesse võtmata. Äriühingut teavitati tema osalise koostöö tagajärgedest ning talle anti võimalus märkusi esitada. Äriühing vastas peaaegu kaks nädalat pärast ettenähtud tähtpäeva teatades muu hulgas, et esitab küsitud teabe viivitamata. Ent küsitud teave jäi äriühingul esitamata. |
| --- | --- |

(174)

Olles pärast menetluse algatamist saanud kõnealuse äriühingu vastuse küsimustikule, täheldati teatavaid puudusi teabes, mis käsitleb tema eksportmüüki ühendusse ja temaga seotud importija edasimüüki ühenduses. Äriühingul paluti esitada asjaomane teave kindlaksmääratud tähtaja jooksul, kuid äriühing ei vastanud sellele palvele. Seejärel teatati äriühingule, nagu on märgitud ajutise määruse põhjenduses 268, et palutud teabe esitamata jätmise korral võib algmääruse artikli 28 kohaselt jätta tema küsimustiku vastuses esitatud puuduliku teabe arvesse võtmata. Äriühingut teavitati tema osalise koostöö tagajärgedest ning talle anti võimalus märkusi esitada. Äriühing vastas peaaegu kaks nädalat pärast ettenähtud tähtpäeva teatades muu hulgas, et esitab küsitud teabe viivitamata. Ent küsitud teave jäi äriühingul esitamata.

| (175) | Eespool esitatu põhjal kinnitatakse, et kõnealuse äriühingu puhul kehtestatakse kahju kõrvaldamise määr vastavalt kõrgeimale kahjumarginaalile, mis leiti valimisse kaasatud äriühingute puhul. |
| --- | --- |

(175)

Eespool esitatu põhjal kinnitatakse, et kõnealuse äriühingu puhul kehtestatakse kahju kõrvaldamise määr vastavalt kõrgeimale kahjumarginaalile, mis leiti valimisse kaasatud äriühingute puhul.

| (176) | Mitu huvitatud isikut ja USA valitsus vaidlustasid esialgse järelduse, mille kohaselt 15 %-line kasumimarginaal on see kasumimarginaal, mida kõnealust tüüpi tootmisharu võiks tavapärastes konkurentsitingimustes usutavasti saavutada. |
| --- | --- |

(176)

Mitu huvitatud isikut ja USA valitsus vaidlustasid esialgse järelduse, mille kohaselt 15 %-line kasumimarginaal on see kasumimarginaal, mida kõnealust tüüpi tootmisharu võiks tavapärastes konkurentsitingimustes usutavasti saavutada.

| (177) | Üks huvitatud isik väitis, et kahju kõrvaldamist võimaldava taseme kindlaksmääramiseks kasutatav ühenduse tootmisharu kasumimarginaal tuleks kehtestada kasumi tasemel, mille ühenduse tootmisharu saavutas uurimisperioodil, st 5,7 %, sest see kasumimarginaal jääb vahemikku, mis saavutati selliste kaupade puhul nagu biodiislikütus. Kõnealuse väite tõestuseks osutas ta USA etanooli ja taimsete õlide tootjate ning nafta rafineerijate saavutatud kasumile. |
| --- | --- |

(177)

Üks huvitatud isik väitis, et kahju kõrvaldamist võimaldava taseme kindlaksmääramiseks kasutatav ühenduse tootmisharu kasumimarginaal tuleks kehtestada kasumi tasemel, mille ühenduse tootmisharu saavutas uurimisperioodil, st 5,7 %, sest see kasumimarginaal jääb vahemikku, mis saavutati selliste kaupade puhul nagu biodiislikütus. Kõnealuse väite tõestuseks osutas ta USA etanooli ja taimsete õlide tootjate ning nafta rafineerijate saavutatud kasumile.

| (178) | Märgitakse, et kahju kõrvaldamist võimaldav tase peab põhinema sellise kasumi hinnangulisel tasemel, mille saavutamist tootmisharu võib usutavasti eeldada samasuguse toote müügi puhul ühenduse turul subsideeritud impordi puudumise korral. Käesoleva uurimise vaatlusaluse perioodi alguses saavutatud kasumit võib põhjendatult pidada subsideeritud impordi puudumise korral saavutatavaks kasumiks. Sellel konkreetsel juhul vaatlusaluse perioodi algusaastatel (2004–2006) ei ületanud USAst pärit impordi turuosa kunagi 1 % ja seega võib põhjendatult järeldada, et seda perioodi iseloomustab subsideeritud impordi puudumine. Seepärast leiti, et keskmine kasum, mille ühenduse tootmisharu saavutas kõnealusel perioodil, on kahju kõrvaldamist võimaldava taseme kindlaksmääramise põhjendatud alus, mille puhul on arvesse võetud ka vajadust garanteerida kõnealuse uue tootmisharu investeering tootmisse. Lisaks sellele ning seoses huvitatud isiku esitatud väitega on uurimine näidanud, et enamiku USA eksportivate tootjate saavutatud kasum nende kodumaise biodiislikütusega seotud tegevuse puhul oli palju suurem kasumist, mille alusel määrati kindlaks kahju kõrvaldamist võimaldav tase. Eespool esitatu põhjal tuli väide tagasi lükata. |
| --- | --- |

(178)

Märgitakse, et kahju kõrvaldamist võimaldav tase peab põhinema sellise kasumi hinnangulisel tasemel, mille saavutamist tootmisharu võib usutavasti eeldada samasuguse toote müügi puhul ühenduse turul subsideeritud impordi puudumise korral. Käesoleva uurimise vaatlusaluse perioodi alguses saavutatud kasumit võib põhjendatult pidada subsideeritud impordi puudumise korral saavutatavaks kasumiks. Sellel konkreetsel juhul vaatlusaluse perioodi algusaastatel (2004–2006) ei ületanud USAst pärit impordi turuosa kunagi 1 % ja seega võib põhjendatult järeldada, et seda perioodi iseloomustab subsideeritud impordi puudumine. Seepärast leiti, et keskmine kasum, mille ühenduse tootmisharu saavutas kõnealusel perioodil, on kahju kõrvaldamist võimaldava taseme kindlaksmääramise põhjendatud alus, mille puhul on arvesse võetud ka vajadust garanteerida kõnealuse uue tootmisharu investeering tootmisse. Lisaks sellele ning seoses huvitatud isiku esitatud väitega on uurimine näidanud, et enamiku USA eksportivate tootjate saavutatud kasum nende kodumaise biodiislikütusega seotud tegevuse puhul oli palju suurem kasumist, mille alusel määrati kindlaks kahju kõrvaldamist võimaldav tase. Eespool esitatu põhjal tuli väide tagasi lükata.

| (179) | Teatavatest USA äriühingute väidetest väärtuseliste tollimaksude teisendamise kohta kindlasummalisteks tollimaksudeks, nagu on selgitatud põhjenduses 185, nähtus, et väärtuseliste hindade allalöömise tase arvutati hindade allalöömise kogutaseme ja kohandatud CIF-hinna vahena (vt põhjenduses 109 nimetatud kohandus), samas kui kasutada oleks tulnud kohandamata CIF-hinda samamoodi, nagu seda kasutati väärtuselise dumpingumarginaali arvutamiseks. Seepärast arvutati ümber kõik väärtuselise kahju kõrvaldamist võimaldavad tasemed kõikide valimisse kuuluvate USA äriühingute kohta. |
| --- | --- |

(179)

Teatavatest USA äriühingute väidetest väärtuseliste tollimaksude teisendamise kohta kindlasummalisteks tollimaksudeks, nagu on selgitatud põhjenduses 185, nähtus, et väärtuseliste hindade allalöömise tase arvutati hindade allalöömise kogutaseme ja kohandatud CIF-hinna vahena (vt põhjenduses 109 nimetatud kohandus), samas kui kasutada oleks tulnud kohandamata CIF-hinda samamoodi, nagu seda kasutati väärtuselise dumpingumarginaali arvutamiseks. Seepärast arvutati ümber kõik väärtuselise kahju kõrvaldamist võimaldavad tasemed kõikide valimisse kuuluvate USA äriühingute kohta.

| (180) | Kuna pärast esialgsete järelduste teatavakstegemist muid märkusi ei tehtud, on mittekahjustavate hindade saamiseks kasutatud ajutise määruse põhjendustes 266 ja 267 esitatud meetodit. Kahju kõrvaldamist võimaldav tase arvutati protsendina kohandamata CIF-impordi koguväärtusest. |
| --- | --- |

(180)

Kuna pärast esialgsete järelduste teatavakstegemist muid märkusi ei tehtud, on mittekahjustavate hindade saamiseks kasutatud ajutise määruse põhjendustes 266 ja 267 esitatud meetodit. Kahju kõrvaldamist võimaldav tase arvutati protsendina kohandamata CIF-impordi koguväärtusest.

8.2.   Tollimaksude vorm ja tase

| (181) | Eespool esitatut silmas pidades ja kooskõlas algmääruse artikli 15 lõikega 1 tuleks kehtestada lõplik tasakaalustav tollimaks tasemel, millest piisaks subsideeritud impordi tekitatud kahju kõrvaldamiseks, ületamata seejuures kindlaksmääratud subsiidiumimarginaali. |
| --- | --- |

(181)

Eespool esitatut silmas pidades ja kooskõlas algmääruse artikli 15 lõikega 1 tuleks kehtestada lõplik tasakaalustav tollimaks tasemel, millest piisaks subsideeritud impordi tekitatud kahju kõrvaldamiseks, ületamata seejuures kindlaksmääratud subsiidiumimarginaali.

| (182) | Arvestades esialgsete järelduste teatavakstegemise järel teatavate huvitatud isikute esitatud märkusi ning käesolevas määruses kirjeldatud parandusi, on muudetud teatavaid marginaale. |
| --- | --- |

(182)

Arvestades esialgsete järelduste teatavakstegemise järel teatavate huvitatud isikute esitatud märkusi ning käesolevas määruses kirjeldatud parandusi, on muudetud teatavaid marginaale.

| (183) | Eespool esitatu kohaselt on kehtestatud tasakaalustavad tollimaksumäärad, võrreldes kahju kõrvaldamist võimaldavaid marginaale ja subsiidiumimarginaale. Sellest tulenevalt tehakse ettepanek kehtestada järgmised tasakaalustavad tollimaksud:








  Äriühing | Kahjumarginaal | Subsiidiumimarginaal | Tasakaalustava tollimaksu määr |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Archer Daniels Midland Company | 54,5 % | 35,1 % | 35,1 % |
| Cargill Inc. | 64,4 % | 34,5 % | 34,5 % |
| Green Earth Fuels of Houston LLC | 51,3 % | 39,0 % | 39,0 % |
| Imperium Renewables Inc. | 41,6 % | 29,1 % | 29,1 % |
| Peter Cremer North America LP | 77,2 % | 41,0 % | 41,0 % |
| Vinmar Overseas Limited | 76,4 % | 41,1 % | 41,1 % |
| World Energy Alternatives LLC | 46,1 % | 37,6 % | 37,6 % |
| Koostööd teinud äriühingud, keda valimisse ei kaasatud | 56,2 % | 36,0 % | 36,0 % |

(183)

Eespool esitatu kohaselt on kehtestatud tasakaalustavad tollimaksumäärad, võrreldes kahju kõrvaldamist võimaldavaid marginaale ja subsiidiumimarginaale. Sellest tulenevalt tehakse ettepanek kehtestada järgmised tasakaalustavad tollimaksud:

Äriühing

Kahjumarginaal

Subsiidiumimarginaal

Tasakaalustava tollimaksu määr

Archer Daniels Midland Company

54,5 %

35,1 %

35,1 %

Cargill Inc.

64,4 %

34,5 %

34,5 %

Green Earth Fuels of Houston LLC

51,3 %

39,0 %

39,0 %

Imperium Renewables Inc.

41,6 %

29,1 %

29,1 %

Peter Cremer North America LP

77,2 %

41,0 %

41,0 %

Vinmar Overseas Limited

76,4 %

41,1 %

41,1 %

World Energy Alternatives LLC

46,1 %

37,6 %

37,6 %

Koostööd teinud äriühingud, keda valimisse ei kaasatud

56,2 %

36,0 %

36,0 %

| (184) | Pidades silmas asjaolu, et tasakaalustavat tollimaksu kohaldatakse segude suhtes, mille massist üle 20 % on biodiislikütus vastavalt nende biodiislikütuse sisaldusele, on asjakohane kehtestada tollimaksud kindlaksmääratud summadena biodiislikütuse sisalduse põhjal, et liikmesriikide tolliasutused saaksid meetmeid efektiivselt rakendada. |
| --- | --- |

(184)

Pidades silmas asjaolu, et tasakaalustavat tollimaksu kohaldatakse segude suhtes, mille massist üle 20 % on biodiislikütus vastavalt nende biodiislikütuse sisaldusele, on asjakohane kehtestada tollimaksud kindlaksmääratud summadena biodiislikütuse sisalduse põhjal, et liikmesriikide tolliasutused saaksid meetmeid efektiivselt rakendada.

| (185) | Teatavad isikud vaidlustasid meetodi, mida kasutati väärtuselise tollimaksu määrade teisendamiseks kindlasummalisteks tollimaksudeks. Nad väitsid, et väärtuselise tollimaksu teisendamisel kindlasummaliseks tollimaksuks oleks tulnud kasutada tegelikke CIF-väärtusi ja mitte väärtusi, mida oli kohandatud, et võtta arvesse ajutise määruse põhjendustes 185 ja 186 esitatud erinevusi lähteainetes. |
| --- | --- |

(185)

Teatavad isikud vaidlustasid meetodi, mida kasutati väärtuselise tollimaksu määrade teisendamiseks kindlasummalisteks tollimaksudeks. Nad väitsid, et väärtuselise tollimaksu teisendamisel kindlasummaliseks tollimaksuks oleks tulnud kasutada tegelikke CIF-väärtusi ja mitte väärtusi, mida oli kohandatud, et võtta arvesse ajutise määruse põhjendustes 185 ja 186 esitatud erinevusi lähteainetes.

| (186) | Kõnealust väidet uuriti ja leiti tõesti, et väärtuseliste tollimaksude teisendamisel kindlasummalisteks tollimaksudeks oli kasutatud kohandatud CIF-väärtusi. Siiski leiti ka, et samasuguste väärtuste alusel oli väljendatud hinna allalöömise taset väärtuselise tollimaksuna. Seega tuli kõigepealt parandada hindade allalöömise taseme väljendamist protsendina tegelikust kogu CIF-impordiväärtusest. Selle alusel korrigeeriti kahjumarginaale vastavalt. Pärast seda arvutatud kindlasummalise tollimaksu määrad ei olnud siiski erinevad ajutise määruse artikli 1 lõikes 2 esitatud tollimaksu määradest, kuna kõrgema väärtuselise tollimaksu tasakaalustasid täpselt need langenud CIF-hinnad (kohandatud hindadest tegelike hindadeni), mida kasutati väärtuseliste tollimaksude teisendamisel kindlasummalisteks tollimaksudeks. |
| --- | --- |

(186)

Kõnealust väidet uuriti ja leiti tõesti, et väärtuseliste tollimaksude teisendamisel kindlasummalisteks tollimaksudeks oli kasutatud kohandatud CIF-väärtusi. Siiski leiti ka, et samasuguste väärtuste alusel oli väljendatud hinna allalöömise taset väärtuselise tollimaksuna. Seega tuli kõigepealt parandada hindade allalöömise taseme väljendamist protsendina tegelikust kogu CIF-impordiväärtusest. Selle alusel korrigeeriti kahjumarginaale vastavalt. Pärast seda arvutatud kindlasummalise tollimaksu määrad ei olnud siiski erinevad ajutise määruse artikli 1 lõikes 2 esitatud tollimaksu määradest, kuna kõrgema väärtuselise tollimaksu tasakaalustasid täpselt need langenud CIF-hinnad (kohandatud hindadest tegelike hindadeni), mida kasutati väärtuseliste tollimaksude teisendamisel kindlasummalisteks tollimaksudeks.

| (187) | Käesoleva määrusega äriühingutele määratavad individuaalsed tasakaalustava tollimaksu määrad kehtestati käesoleva uurimise järelduste põhjal. Seepärast peegeldavad need olukorda, mis uurimise käigus nende äriühingute puhul tuvastati. Nimetatud tollimaksumäärasid (erinevalt „kõikide teiste äriühingute” suhtes kohaldatavast üleriigilisest tollimaksust) kohaldatakse seega üksnes nende toodete impordi puhul, mis on pärit asjaomasest riigist ning mille on tootnud nimetatud ettevõtjad, seega konkreetsed juriidilised isikud. Kui imporditava toote on tootnud mõni teine äriühing, kelle nime ega aadressi ei ole käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nimetatud, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud isikud, ei kohaldata tema suhtes nimetatud määrasid, vaid „kõikide teiste äriühingute” suhtes kohaldatavaid tollimaksumäärasid. |
| --- | --- |

(187)

Käesoleva määrusega äriühingutele määratavad individuaalsed tasakaalustava tollimaksu määrad kehtestati käesoleva uurimise järelduste põhjal. Seepärast peegeldavad need olukorda, mis uurimise käigus nende äriühingute puhul tuvastati. Nimetatud tollimaksumäärasid (erinevalt „kõikide teiste äriühingute” suhtes kohaldatavast üleriigilisest tollimaksust) kohaldatakse seega üksnes nende toodete impordi puhul, mis on pärit asjaomasest riigist ning mille on tootnud nimetatud ettevõtjad, seega konkreetsed juriidilised isikud. Kui imporditava toote on tootnud mõni teine äriühing, kelle nime ega aadressi ei ole käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nimetatud, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud isikud, ei kohaldata tema suhtes nimetatud määrasid, vaid „kõikide teiste äriühingute” suhtes kohaldatavaid tollimaksumäärasid.

| (188) | Taotlus kohaldada individuaalse äriühingu jaoks ette nähtud tasakaalustavat tollimaksumäära (näiteks pärast juriidilise isiku nimevahetust või uue tootmise või müügiga tegeleva isiku asutamist) tuleb saata viivitamata komisjonile (11) koos kõikide vajalike andmetega, näidates eelkõige ära nimevahetuse või tootmise või müügiga tegelevate isikutega seotud võimalikud muudatused äriühingu tootmistegevuses, omamaises või eksportmüügis. Vajaduse korral muudetakse määrust, ajakohastades nende äriühingute loetelu, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid. |
| --- | --- |

(188)

Taotlus kohaldada individuaalse äriühingu jaoks ette nähtud tasakaalustavat tollimaksumäära (näiteks pärast juriidilise isiku nimevahetust või uue tootmise või müügiga tegeleva isiku asutamist) tuleb saata viivitamata komisjonile (11) koos kõikide vajalike andmetega, näidates eelkõige ära nimevahetuse või tootmise või müügiga tegelevate isikutega seotud võimalikud muudatused äriühingu tootmistegevuses, omamaises või eksportmüügis. Vajaduse korral muudetakse määrust, ajakohastades nende äriühingute loetelu, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid.

| (189) | Kõiki asjaosalisi teavitati peamistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti soovitada lõplike tasakaalustavate tollimaksude kehtestamist. Lisaks sellele anti neile pärast kõnealustest faktidest ja kaalutlustest teatamist võimalus esitada teatava ajavahemiku jooksul oma märkused. Asjaosaliste esitatud märkused on nõuetekohaselt läbi vaadatud ja vajaduse korral on järeldusi vastavalt muudetud. |
| --- | --- |

(189)

Kõiki asjaosalisi teavitati peamistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti soovitada lõplike tasakaalustavate tollimaksude kehtestamist. Lisaks sellele anti neile pärast kõnealustest faktidest ja kaalutlustest teatamist võimalus esitada teatava ajavahemiku jooksul oma märkused. Asjaosaliste esitatud märkused on nõuetekohaselt läbi vaadatud ja vajaduse korral on järeldusi vastavalt muudetud.

8.3.   Kohustused

| (190) | Teatavad koostööd tegevad USA eksportivad tootjad pakkusid algmääruse artikli 13 lõike 1 kohaselt hinnakohustusi. Märgitakse, et arvestades tooraine hinna märkimisväärseid hinnaerinevusi ei peeta toodet kindlaksmääratud hinnakohustuse jaoks sobivaks. Seda arvestades tegid äriühingud ettepaneku indekseerida regulaarselt minimaalseid impordihindu rapsiõli hindade kõikumiste suhtes. Lisaks pakkusid nad kolme tooteliigi jaoks minimaalseid impordihindu, et võtta arvesse imporditavat tootevalikut (soja-, palmiõlist ja kanolaõlist saadud biodiisel) uurimisperioodil kindlaksmääratud lähteainekoefitsientide alusel. |
| --- | --- |

(190)

Teatavad koostööd tegevad USA eksportivad tootjad pakkusid algmääruse artikli 13 lõike 1 kohaselt hinnakohustusi. Märgitakse, et arvestades tooraine hinna märkimisväärseid hinnaerinevusi ei peeta toodet kindlaksmääratud hinnakohustuse jaoks sobivaks. Seda arvestades tegid äriühingud ettepaneku indekseerida regulaarselt minimaalseid impordihindu rapsiõli hindade kõikumiste suhtes. Lisaks pakkusid nad kolme tooteliigi jaoks minimaalseid impordihindu, et võtta arvesse imporditavat tootevalikut (soja-, palmiõlist ja kanolaõlist saadud biodiisel) uurimisperioodil kindlaksmääratud lähteainekoefitsientide alusel.

| (191) | Koostööd tegevate eksportivate tootjate hinnapakkumiste kohta märgitakse, et indekseeritud minimaalse impordihinna kindlaksmääramise alus oli keskmiselt 7–8 % madalam kahju vältivast hinnast, mis määrati kindlaks uurimisperioodil. Pealegi ei oleks eespool nimetatud tooteliikide kohandatud minimaalse impordihinna määramiseks soovitatud koefitsiendid asjakohased, kuna need olid seotud uurimisperioodiga. Arvestades tõsiasja, et kõnealused lähteainete vahelistest hinnaerinevustest sõltuvad koefitsiendid kõiguvad pidevalt, võivad need olla uurimisperioodil täheldatud olukorraga võrreldes märkimisväärselt muutunud. Seepärast peeti rapsiõli hinna kõikumiste alusel minimaalsete impordihindade soovitatud indekseerimist sojabiodiisli- ja palmiõlibiodiislikütuse puhul ebasobivaks, sest see oleks põhinenud selliste toorainete hinnamuutustel, mis erinevad eksporditava vaatlusaluse toote tootmiseks kasutatutest. |
| --- | --- |

(191)

Koostööd tegevate eksportivate tootjate hinnapakkumiste kohta märgitakse, et indekseeritud minimaalse impordihinna kindlaksmääramise alus oli keskmiselt 7–8 % madalam kahju vältivast hinnast, mis määrati kindlaks uurimisperioodil. Pealegi ei oleks eespool nimetatud tooteliikide kohandatud minimaalse impordihinna määramiseks soovitatud koefitsiendid asjakohased, kuna need olid seotud uurimisperioodiga. Arvestades tõsiasja, et kõnealused lähteainete vahelistest hinnaerinevustest sõltuvad koefitsiendid kõiguvad pidevalt, võivad need olla uurimisperioodil täheldatud olukorraga võrreldes märkimisväärselt muutunud. Seepärast peeti rapsiõli hinna kõikumiste alusel minimaalsete impordihindade soovitatud indekseerimist sojabiodiisli- ja palmiõlibiodiislikütuse puhul ebasobivaks, sest see oleks põhinenud selliste toorainete hinnamuutustel, mis erinevad eksporditava vaatlusaluse toote tootmiseks kasutatutest.

| (192) | Eespool esitatu põhjal ning osutamata muudele konkreetset äriühingut käsitlevatele praktilistele küsimustele nende nõusolekuga seoses, leiti et kohustused tuleb tagasi lükata, sest minimaalse impordihinna kindlaksmääramise meetod ei olnud asjakohane ja et pakutud minimaalsed impordihinnad ei olnud tasemel, mis korvaks kahjuliku subsideerimise. |
| --- | --- |

(192)

Eespool esitatu põhjal ning osutamata muudele konkreetset äriühingut käsitlevatele praktilistele küsimustele nende nõusolekuga seoses, leiti et kohustused tuleb tagasi lükata, sest minimaalse impordihinna kindlaksmääramise meetod ei olnud asjakohane ja et pakutud minimaalsed impordihinnad ei olnud tasemel, mis korvaks kahjuliku subsideerimise.

8.4.   Ajutiste tollimaksude lõplik sissenõudmine ja erikontroll

| (193) | Pärast lõplike järelduste teatavakstegemist taotles kaebuse esitaja erimeetmeid, et vältida võimalikku meetmetest kõrvalehoidmist, arvestades asjaolu, et vaatlusaluse turu puhul on tegemist on ülemaailmse tooraineturuga, kus samaväärset toodet turustatakse erinevaid müügikanaleid pidi. |
| --- | --- |

(193)

Pärast lõplike järelduste teatavakstegemist taotles kaebuse esitaja erimeetmeid, et vältida võimalikku meetmetest kõrvalehoidmist, arvestades asjaolu, et vaatlusaluse turu puhul on tegemist on ülemaailmse tooraineturuga, kus samaväärset toodet turustatakse erinevaid müügikanaleid pidi.

| (194) | Eespool märgitut arvestades leitakse tõepoolest, et on asjakohane jälgida hoolikalt kõigist sihtkohtadest pärit biodiislikütuse importi, et hõlbustada kiiret asjakohast tegevust, kui olukord seda nõuab. |
| --- | --- |

(194)

Eespool märgitut arvestades leitakse tõepoolest, et on asjakohane jälgida hoolikalt kõigist sihtkohtadest pärit biodiislikütuse importi, et hõlbustada kiiret asjakohast tegevust, kui olukord seda nõuab.

| (195) | Tuvastatud subsiidiumimarginaalide suurusjärku silmas pidades ja ühenduse tootmisharule tekitatud kahju taset arvesse võttes leitakse, et ajutise määrusega kehtestatud ajutise tasakaalustava tollimaksuna tagatiseks antud summad tuleks lõplikult sisse nõuda lõplikult kehtestatud tollimaksumäära ulatuses. Kui lõplikud tollimaksud on ajutistest tollimaksudest madalamad, vabastatakse ajutiselt tagatiseks antud summad, mis ületavad lõplike tasakaalustavate tollimaksude määra. Kui lõplikud tollimaksud on ajutistest tollimaksudest suuremad, nõutakse lõplikult sisse ainult ajutise tollimaksu ulatuses tagatiseks antud summad, |
| --- | --- |

(195)

Tuvastatud subsiidiumimarginaalide suurusjärku silmas pidades ja ühenduse tootmisharule tekitatud kahju taset arvesse võttes leitakse, et ajutise määrusega kehtestatud ajutise tasakaalustava tollimaksuna tagatiseks antud summad tuleks lõplikult sisse nõuda lõplikult kehtestatud tollimaksumäära ulatuses. Kui lõplikud tollimaksud on ajutistest tollimaksudest madalamad, vabastatakse ajutiselt tagatiseks antud summad, mis ületavad lõplike tasakaalustavate tollimaksude määra. Kui lõplikud tollimaksud on ajutistest tollimaksudest suuremad, nõutakse lõplikult sisse ainult ajutise tollimaksu ulatuses tagatiseks antud summad,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Kehtestatakse lõplik tasakaalustav tollimaks selliste USAst pärit mittefossiilse päritoluga sünteesi või hüdrogeenimise teel toodetud rasvhappe monoalküülestrite ja/või parafiinsete gaasiõlide (üldtuntud kui biodiislikütus) impordi suhtes, mis esinevad puhtal kujul või osana segust, mis sisaldab üle 20 massiprotsendi mittefossiilse päritoluga sünteesi või hüdrogeenimise teel toodetud rasvhappe monoalküülestreid ja/või parafiinset gaasiõli, ning mis kuuluvad CN-koodide ex 1516 20 98 (TARICi kood 1516209820), ex 1518 00 91 (TARICi kood 1518009120), ex 1518 00 99 (TARICi kood 1518009920), ex 2710 19 41 (TARICi kood 2710194120), 3824 90 91, ex 3824 90 97 (TARICi kood 3824909787) alla.

2.   Lõpliku tasakaalustava tollimaksu määr, mida kohaldatakse toodete suhtes, mida kirjeldatakse lõikes 1 ning mida toodavad allpool loetletud äriühingud, on järgmine:

| Äriühing | Tasakaalustava tollimaksu määr (eurot tonni kohta, netokaal) | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- |
| Archer Daniels Midland Company, Decatur | 237,0 | A933 |
| Cargill Inc., Wayzata | 213,8 | A934 |
| Green Earth Fuels of Houston LLC, Houston | 213,4 | A935 |
| Imperium Renewables Inc., Seattle | 216,8 | A936 |
| Peter Cremer North America LP, Cincinnati | 211,2 | A937 |
| Vinmar Overseas Limited, Houston | 211,2 | A938 |
| World Energy Alternatives LLC, Boston | 211,2 | A939 |
| Lisas loetletud äriühingud | 219,4 | Vt lisa |
| Kõik teised äriühingud | 237,0 | A999 |

Äriühing

Tasakaalustava tollimaksu määr (eurot tonni kohta, netokaal)

TARICi lisakood

Archer Daniels Midland Company, Decatur

237,0

A933

Cargill Inc., Wayzata

213,8

A934

Green Earth Fuels of Houston LLC, Houston

213,4

A935

Imperium Renewables Inc., Seattle

216,8

A936

Peter Cremer North America LP, Cincinnati

211,2

A937

Vinmar Overseas Limited, Houston

211,2

A938

World Energy Alternatives LLC, Boston

211,2

A939

Lisas loetletud äriühingud

219,4

Vt lisa

Kõik teised äriühingud

237,0

A999

Segude suhtes kohaldatakse tasakaalustavat tollimaksu vastavalt segu mittefossiilse päritoluga sünteesi või hüdrogeenimise teel toodetud rasvhappe monoalküülestrite ja/või parafiinsete gaasiõlide (biodiislikütus) kogusisaldusele.

3.   Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.

Artikkel 2

Summad, mis on Ameerika Ühendriikidest pärit biodiislikütuse puhul, mis praegu kuulub CN-koodide ex 1516 20 98 (TARICi kood 1516209820), ex 1518 00 91 (TARICi kood 1518009120), ex 1518 00 99 (TARICi kood 1518009920), ex 2710 19 41 (TARICi kood 2710194120), 3824 90 91, ex 3824 90 97 (TARICi kood 3824909787) alla, antud tagatiseks ajutiste tasakaalustavate tollimaksudena vastavalt komisjoni määrusele (EÜ) nr 194/2009 (biodiisli impordi kohta), nõutakse lõplikult sisse. Tagatiseks antud summad, mis ületavad lõplikku tasakaalustavat tollimaksu, vabastatakse. Kui lõplikud tollimaksud on ajutistest tollimaksudest suuremad, nõutakse lõplikult sisse ainult ajutise tollimaksu ulatuses tagatiseks antud summad.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõigis liikmesriikides.

Brüssel, 7. juuli 2009

Nõukogu nimel

eesistuja

A. BORG

---

(1)  EÜT L 288, 21.10.1997, lk 1.

1

(2)  ELT L 67, 12.3.2009, lk 50.

2

(3)  ELT L 67, 12.3.2009, lk 22.

3

(4)  Algmääruse artikli 28 lõikes 1 on märgitud: „Kui mõni huvitatud pool ei võimalda juurdepääsu vajalikule infole või ei esita vajalikku infot käesolevas määruses ettenähtud tähtaegade jooksul või märkimisväärselt takistab uurimist, siis võib nii negatiivsed kui positiivsed eel- või lõppotsused teha kasutada olevate faktide põhjal. [...]”.

4

(5)  Mitte need äriühingud, kes said väljavõttelise uuringu küsimustiku, kuid ei tagastanud seda.

5

(6)  Rubriik nr 3826 00, mis hõlmaks biodiislikütust ja selle segusid, mis ei sisalda naftaõlisid või bituminoossetest mineraalidest saadud õlisid või sisaldavad neid alla 70 % massist.

6

(7)  „Segud, erinevatest materjalidest või komponentidest koosnevad kaubad ja jaekaubanduse jaoks mõeldud komplektina esitatud kaubad, mida pole võimalik klassifitseerida reegli 3 punkti a järgi, klassifitseeritakse materjali või komponendi järgi, mis määrab nende põhiomadused, kui selline kriteerium on rakendatav.”

7

(8)  Ühtlustatud tariifisüsteemi koodid 38 24 90 40 00 and 38 24 90 40 20

8

(9)  Kohtuasi T-348/05: JSC Kirovo-Chepetsky Khimichesky Kombinat vs nõukogu, 10. september 2008, paras 61–63.

9

(10)  Kohtuasi T-348/05: JSC Kirovo-Chepetsky Khimichesky Kombinat vs nõukogu, 10. september 2008, paras 61–63.

10

(11)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Office N105 04/092, 1049 Brussels, Belgium

11

---

LISA

Koostööd teinud USA eksportivad tootjad, keda valimisse ei kaasatud

| Äriühingu nimi | Linn | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- |
| AC & S Inc. | Nitro | A941 |
| Alabama Clean Fuels Coalition Inc. | Birmingham | A940 |
| American Made Fuels, Inc. | Canton | A940 |
| Arkansas SoyEnergy Group | DeWitt | A940 |
| Arlington Energy, LLC | Mansfield | A940 |
| Athens Biodiesel, LLC | Athens | A940 |
| Beacon Energy | Cleburne | A940 |
| Biodiesel of Texas, Inc. | Denton | A940 |
| BioDiesel One Ltd | Southington | A940 |
| BioPur Inc. | Bethlehem | A941 |
| Buffalo Biodiesel, Inc | Tonawanda | A940 |
| BullDog BioDiesel | Ellenwood | A940 |
| Carbon Neutral Solutions, LLC | Mauldin | A940 |
| Central Iowa Energy LLC | Newton | A940 |
| Chesapeake Custom Chemical Corp. | Ridgeway | A940 |
| Community Fuels | Stockton | A940 |
| Delta BioFuels Inc. | Natchez | A940 |
| Diamond Biofuels | Mazon | A940 |
| Direct Fuels | Euless | A940 |
| Eagle Creek Fuel Services, LLC | Baltimore | A940 |
| Earl Fisher Bio Fuels | Chester | A940 |
| East Fork Biodiesel LLC | Algona | A940 |
| ECO Solutions, LLC | Chatsworth | A940 |
| Ecogy Biofuels LLC | Tulsa | A940 |
| ED&F Man Biofuels Inc. | New Orleans | A940 |
| Freedom Biofuels Inc. | Madison | A940 |
| Freedom Fuels LLC | Mason City | A941 |
| Fuel & Lube, LLC | Richmond | A940 |
| Fuel Bio | Elizabeth | A940 |
| FUMPA Bio Fuels | Redwood Falls | A940 |
| Galveston Bay Biodiesel LP (BioSelect Fuels) | Houston | A940 |
| GeoGreen Fuels LLC | Houston | A940 |
| Georgia Biofuels Corp. | Loganville | A940 |
| Green River Biodiesel, Inc. | Moundville | A940 |
| Griffin Industries Inc. | Cold Spring | A940 |
| High Plains Bioenergy | Guymon | A940 |
| Huish Detergents Inc. | Salt Lake City | A940 |
| Incobrasa Industries Ltd. | Gilman | A940 |
| Independence Renewable Energy Corp. | Perdue Hill | A940 |
| Indiana Flex Fuels | LaPorte | A940 |
| Innovation Fuels Inc. | Newark | A940 |
| Integrity Biofuels | Morristown | A941 |
| Iowa Renewable Energy LLC | Washington | A940 |
| Johann Haltermann Ltd. | Houston | A940 |
| Lake Erie Biofuels LLC | Erie | A940 |
| Leland Organic Corporation | Leland | A940 |
| Louis Dreyfus Agricultural Industries LLC | Claypool | A940 |
| Louis Dreyfus Claypool Holdings LLC | Claypool | A940 |
| Middle Georgia Biofuels | East Dublin | A940 |
| Middletown Biofuels LLC | Blairsville | A940 |
| Musket Corporation | Oklahoma City | A940 |
| Natural Biodiesel Plant LLC | Hayti | A941 |
| New Fuel Company | Dallas | A940 |
| North Mississippi Biodiesel | New Albany | A940 |
| Northern Biodiesel, Inc. | Ontario | A940 |
| Northwest Missouri Biofuels, LLC | St. Joseph | A940 |
| Nova Biofuels Clinton County LLC | Clinton | A940 |
| Nova Biosource | Senaca | A940 |
| Organic Fuels Ltd. | Houston | A940 |
| Owensboro Grain Company LLC | Owensboro | A940 |
| Paseo Cargill Energy, LLC | Kansas City | A940 |
| Peach State Labs Inc. | Rome | A940 |
| Perihelion Global, Inc. | Opp | A940 |
| Philadelphia Fry-O-Diesel Inc. | Philadelphia | A940 |
| Piedmont Biofuels Industrial LLC | Pittsboro | A941 |
| Pinnacle Biofuels, Inc. | Crossett | A940 |
| PK Biodiesel | Woodstock | A940 |
| Pleasant Valley Biofuels, LLC | American Falls | A940 |
| Prairie Pride | Deerfield | A941 |
| RBF Port Neches LLC | Houston | A940 |
| Red Birch Energy, Inc. | Bassett | A940 |
| Red River Biodiesel Ltd. | New Boston | A940 |
| REG Ralston LLC | Ralston | A940 |
| Renewable Energy Products, LLC | Santa Fe Springs | A940 |
| Riksch BioFuels LLC | Crawfordsville | A940 |
| Safe Renewable Corp. | Conroe | A940 |
| Sanimax Energy Inc. | DeForest | A940 |
| Seminole Biodiesel | Bainbridge | A940 |
| Southeast BioDiesel LLC | Charlotte | A941 |
| Soy Solutions | Milford | A940 |
| SoyMor Biodiesel LLC | Albert Lea | A940 |
| Stepan Company | Northfield | A941 |
| Sunshine BioFuels, LLC | Camilla | A940 |
| TPA Inc. | Warren | A940 |
| Trafigura AG | Stamford | A940 |
| U.S. Biofuels Inc. | Rome | A940 |
| United Oil Company | Pittsburgh | A940 |
| Valco Bioenergy | Harlingen | A940 |
| Vanguard Synfuels, LLC | Pollock | A940 |
| Vitol Inc. | Houston | A940 |
| Walsh Bio Diesel, LLC | Mauston | A940 |
| Western Dubque Biodiesel LLC | Farley | A940 |
| Western Iowa Energy LLC | Wall Lake | A940 |
| Western Petroleum Company | Eden Prairie | A940 |
| Yokaya Biofuels Inc. | Ukiah | A941 |

Äriühingu nimi

Linn

TARICi lisakood

AC & S Inc.

Nitro

A941

Alabama Clean Fuels Coalition Inc.

Birmingham

A940

American Made Fuels, Inc.

Canton

A940

Arkansas SoyEnergy Group

DeWitt

A940

Arlington Energy, LLC

Mansfield

A940

Athens Biodiesel, LLC

Athens

A940

Beacon Energy

Cleburne

A940

Biodiesel of Texas, Inc.

Denton

A940

BioDiesel One Ltd

Southington

A940

BioPur Inc.

Bethlehem

A941

Buffalo Biodiesel, Inc

Tonawanda

A940

BullDog BioDiesel

Ellenwood

A940

Carbon Neutral Solutions, LLC

Mauldin

A940

Central Iowa Energy LLC

Newton

A940

Chesapeake Custom Chemical Corp.

Ridgeway

A940

Community Fuels

Stockton

A940

Delta BioFuels Inc.

Natchez

A940

Diamond Biofuels

Mazon

A940

Direct Fuels

Euless

A940

Eagle Creek Fuel Services, LLC

Baltimore

A940

Earl Fisher Bio Fuels

Chester

A940

East Fork Biodiesel LLC

Algona

A940

ECO Solutions, LLC

Chatsworth

A940

Ecogy Biofuels LLC

Tulsa

A940

ED&F Man Biofuels Inc.

New Orleans

A940

Freedom Biofuels Inc.

Madison

A940

Freedom Fuels LLC

Mason City

A941

Fuel & Lube, LLC

Richmond

A940

Fuel Bio

Elizabeth

A940

FUMPA Bio Fuels

Redwood Falls

A940

Galveston Bay Biodiesel LP (BioSelect Fuels)

Houston

A940

GeoGreen Fuels LLC

Houston

A940

Georgia Biofuels Corp.

Loganville

A940

Green River Biodiesel, Inc.

Moundville

A940

Griffin Industries Inc.

Cold Spring

A940

High Plains Bioenergy

Guymon

A940

Huish Detergents Inc.

Salt Lake City

A940

Incobrasa Industries Ltd.

Gilman

A940

Independence Renewable Energy Corp.

Perdue Hill

A940

Indiana Flex Fuels

LaPorte

A940

Innovation Fuels Inc.

Newark

A940

Integrity Biofuels

Morristown

A941

Iowa Renewable Energy LLC

Washington

A940

Johann Haltermann Ltd.

Houston

A940

Lake Erie Biofuels LLC

Erie

A940

Leland Organic Corporation

Leland

A940

Louis Dreyfus Agricultural Industries LLC

Claypool

A940

Louis Dreyfus Claypool Holdings LLC

Claypool

A940

Middle Georgia Biofuels

East Dublin

A940

Middletown Biofuels LLC

Blairsville

A940

Musket Corporation

Oklahoma City

A940

Natural Biodiesel Plant LLC

Hayti

A941

New Fuel Company

Dallas

A940

North Mississippi Biodiesel

New Albany

A940

Northern Biodiesel, Inc.

Ontario

A940

Northwest Missouri Biofuels, LLC

St. Joseph

A940

Nova Biofuels Clinton County LLC

Clinton

A940

Nova Biosource

Senaca

A940

Organic Fuels Ltd.

Houston

A940

Owensboro Grain Company LLC

Owensboro

A940

Paseo Cargill Energy, LLC

Kansas City

A940

Peach State Labs Inc.

Rome

A940

Perihelion Global, Inc.

Opp

A940

Philadelphia Fry-O-Diesel Inc.

Philadelphia

A940

Piedmont Biofuels Industrial LLC

Pittsboro

A941

Pinnacle Biofuels, Inc.

Crossett

A940

PK Biodiesel

Woodstock

A940

Pleasant Valley Biofuels, LLC

American Falls

A940

Prairie Pride

Deerfield

A941

RBF Port Neches LLC

Houston

A940

Red Birch Energy, Inc.

Bassett

A940

Red River Biodiesel Ltd.

New Boston

A940

REG Ralston LLC

Ralston

A940

Renewable Energy Products, LLC

Santa Fe Springs

A940

Riksch BioFuels LLC

Crawfordsville

A940

Safe Renewable Corp.

Conroe

A940

Sanimax Energy Inc.

DeForest

A940

Seminole Biodiesel

Bainbridge

A940

Southeast BioDiesel LLC

Charlotte

A941

Soy Solutions

Milford

A940

SoyMor Biodiesel LLC

Albert Lea

A940

Stepan Company

Northfield

A941

Sunshine BioFuels, LLC

Camilla

A940

TPA Inc.

Warren

A940

Trafigura AG

Stamford

A940

U.S. Biofuels Inc.

Rome

A940

United Oil Company

Pittsburgh

A940

Valco Bioenergy

Harlingen

A940

Vanguard Synfuels, LLC

Pollock

A940

Vitol Inc.

Houston

A940

Walsh Bio Diesel, LLC

Mauston

A940

Western Dubque Biodiesel LLC

Farley

A940

Western Iowa Energy LLC

Wall Lake

A940

Western Petroleum Company

Eden Prairie

A940

Yokaya Biofuels Inc.

Ukiah

A941

---

| 10.7.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 179/26 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 179/26

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 599/2009,

7. juuli 2009,

millega kehtestatakse Ameerika Ühendriikidest pärit biodiislikütuse impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ning nõutakse lõplikult sisse nimetatud impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (edaspidi „algmäärus”), (1) eriti selle artiklit 9,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut, mis esitati pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

1.1.   Ajutised meetmed

| (1) | Komisjoni kehtestas määrusega (EÜ) nr 193/2009 (2) (edaspidi „ajutine määrus”) Ameerika Ühendriikidest (edaspidi „USA” või „asjaomane riik”) pärit biodiislikütuse impordi suhtes ajutise dumpinguvastase tollimaksu. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni kehtestas määrusega (EÜ) nr 193/2009 (2) (edaspidi „ajutine määrus”) Ameerika Ühendriikidest (edaspidi „USA” või „asjaomane riik”) pärit biodiislikütuse impordi suhtes ajutise dumpinguvastase tollimaksu.

| (2) | Paralleelse subsiidiumivastase menetluse käigus kehtestas komisjon määrusega (EÜ) nr 194/2009 (3) Ameerika Ühendriikidest pärit biodiisli impordi suhtes ajutise tasakaalustava tollimaksu. |
| --- | --- |

(2)

Paralleelse subsiidiumivastase menetluse käigus kehtestas komisjon määrusega (EÜ) nr 194/2009 (3) Ameerika Ühendriikidest pärit biodiisli impordi suhtes ajutise tasakaalustava tollimaksu.

1.2.   Järgnenud menetlus

| (3) | Pärast nende oluliste faktide ja kaalutluste teatavaks tegemist, mille põhjal oli otsustatud kehtestada ajutised dumpinguvastased meetmed (edaspidi „esialgsete järelduste teatavakstegemine”), esitas mitu huvitatud isikut kirjalikud esildised, milles nad esitasid oma seisukohad esialgsete järelduste kohta. Isikutele, kes seda soovisid, anti võimalus esitada oma seisukohad suuliselt. Komisjon jätkas lõplike järelduste tegemiseks vajaliku teabe hankimist ja kontrollimist. Huvitatud isikute suulised ja kirjalikud märkused vaadati läbi ja vajaduse korral tehti esialgsetes järeldustes asjakohased muudatused. |
| --- | --- |

(3)

Pärast nende oluliste faktide ja kaalutluste teatavaks tegemist, mille põhjal oli otsustatud kehtestada ajutised dumpinguvastased meetmed (edaspidi „esialgsete järelduste teatavakstegemine”), esitas mitu huvitatud isikut kirjalikud esildised, milles nad esitasid oma seisukohad esialgsete järelduste kohta. Isikutele, kes seda soovisid, anti võimalus esitada oma seisukohad suuliselt. Komisjon jätkas lõplike järelduste tegemiseks vajaliku teabe hankimist ja kontrollimist. Huvitatud isikute suulised ja kirjalikud märkused vaadati läbi ja vajaduse korral tehti esialgsetes järeldustes asjakohased muudatused.

| (4) | Kõiki asjaosalisi teavitati olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti soovitada lõpliku dumpinguvastase tollimaksu kehtestamist USAst pärit biodiislikütuse impordi suhtes ning ajutise tollimaksuna tagatiseks antud summade lõplikku sissenõudmist (edaspidi „lõplike järelduste teatavakstegemine”). Lisaks sellele anti neile pärast kõnealustest faktidest ja kaalutlustest teatamist võimalus esitada teatava ajavahemiku jooksul oma märkused. |
| --- | --- |

(4)

Kõiki asjaosalisi teavitati olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti soovitada lõpliku dumpinguvastase tollimaksu kehtestamist USAst pärit biodiislikütuse impordi suhtes ning ajutise tollimaksuna tagatiseks antud summade lõplikku sissenõudmist (edaspidi „lõplike järelduste teatavakstegemine”). Lisaks sellele anti neile pärast kõnealustest faktidest ja kaalutlustest teatamist võimalus esitada teatava ajavahemiku jooksul oma märkused.

| (5) | USA valitsus ja teised huvitatud isikud väljendasid rahuolematust otsusega, mille kohaselt anti esialgsete järelduste teatavakstegemise kohta märkuste esitamiseks ainult kuusteist päeva aega, ning otsusega, mille kohaselt lükati tagasi teatavate isikute taotlused kõnealuste märkuste esitamise tähtaega piisavalt pikendada. |
| --- | --- |

(5)

USA valitsus ja teised huvitatud isikud väljendasid rahuolematust otsusega, mille kohaselt anti esialgsete järelduste teatavakstegemise kohta märkuste esitamiseks ainult kuusteist päeva aega, ning otsusega, mille kohaselt lükati tagasi teatavate isikute taotlused kõnealuste märkuste esitamise tähtaega piisavalt pikendada.

| (6) | Algmääruse artikli 20 lõike 1 kohaselt võib huvitatud isikutele esitada selliste oluliste faktide ja kaalutlustega seotud üksikasjad, mille alusel ajutised meetmed on kehtestatud. Sellega seoses on komisjoni tava teha menetluse üksikasjad huvitatud isikutele teatavaks ajutiste meetmete kehtestamist käsitleva määruse avaldamisel Euroopa Liidu Teatajas ja kehtestada tähtaeg, mille jooksul isikud saavad üksikasjade kohta märkusi esitada. Seda tava järgiti kõnealuse menetluse käigus. Algmääruses ei ole täpsustatud selle ajavahemiku pikkus, mille jooksul isikud peavad märkused esitama. Kõnealuses menetluses otsustati kehtestada kuueteistkümne päeva pikkune tähtaeg (mida seejärel pikendati seitsmeteistkümne päevani), võttes arvesse menetluse keerukust ja vajadust järgida subsiidiumidevastase algmääruse artikli 11 lõikes 9 sätestatud nõuet viia uurimine lõpule kolmeteistkümne kuu jooksul alates selle algatamisest. |
| --- | --- |

(6)

Algmääruse artikli 20 lõike 1 kohaselt võib huvitatud isikutele esitada selliste oluliste faktide ja kaalutlustega seotud üksikasjad, mille alusel ajutised meetmed on kehtestatud. Sellega seoses on komisjoni tava teha menetluse üksikasjad huvitatud isikutele teatavaks ajutiste meetmete kehtestamist käsitleva määruse avaldamisel Euroopa Liidu Teatajas ja kehtestada tähtaeg, mille jooksul isikud saavad üksikasjade kohta märkusi esitada. Seda tava järgiti kõnealuse menetluse käigus. Algmääruses ei ole täpsustatud selle ajavahemiku pikkus, mille jooksul isikud peavad märkused esitama. Kõnealuses menetluses otsustati kehtestada kuueteistkümne päeva pikkune tähtaeg (mida seejärel pikendati seitsmeteistkümne päevani), võttes arvesse menetluse keerukust ja vajadust järgida subsiidiumidevastase algmääruse artikli 11 lõikes 9 sätestatud nõuet viia uurimine lõpule kolmeteistkümne kuu jooksul alates selle algatamisest.

| (7) | Paralleelses subsiidiumidevastases menetluses esitas USA valitsus pärast esialgsete märkuste teatavakstegemist märkuse seoses „kõigi teiste äriühingute” kohta kehtestatud tollimaksumääraga. USA äriühingute suhtes, kes ei andnud endast teada ega teinud uurimise käigus koostööd, kinnitati ajutine tollimaksumäär tasemele, mis vastas valimisse kaasatud koostööd teinud eksportivate tootjate suhtes kindlaks määratud kõrgeimale subsideerimismarginaalile või kõrgeimale kahjumarginaalile. Sama meetodit kasutati ka dumpinguvastases menetluses. Sel viisil kindlaksmääratud dumpinguvastane tollimaksumäär esitati ajutise määruse artikli 1 lõikes 2 („kõik teised äriühingud” – 182,4 eurot tonni kohta). USA valitsus leiab kättesaadavate faktide põhjal, et kõnealune tollimaksumäär ei ole õigesti arvutatud. USA valitsus leiab, et vastavalt algmääruse artiklile 18 kättesaadavatele faktidele toetumiseks tuleb kõigepealt kindlaks teha, et huvitatud isik on keeldunud esitamast „vajalikku teavet” või pole seda esitanud (4). USA valitsus arvab pigem, et kohaldada tuleks hoopis valimist väljajäetud koostööd teinud äriühingute puhul arvutatud kaalutud keskmist määra. |
| --- | --- |

(7)

Paralleelses subsiidiumidevastases menetluses esitas USA valitsus pärast esialgsete märkuste teatavakstegemist märkuse seoses „kõigi teiste äriühingute” kohta kehtestatud tollimaksumääraga. USA äriühingute suhtes, kes ei andnud endast teada ega teinud uurimise käigus koostööd, kinnitati ajutine tollimaksumäär tasemele, mis vastas valimisse kaasatud koostööd teinud eksportivate tootjate suhtes kindlaks määratud kõrgeimale subsideerimismarginaalile või kõrgeimale kahjumarginaalile. Sama meetodit kasutati ka dumpinguvastases menetluses. Sel viisil kindlaksmääratud dumpinguvastane tollimaksumäär esitati ajutise määruse artikli 1 lõikes 2 („kõik teised äriühingud” – 182,4 eurot tonni kohta). USA valitsus leiab kättesaadavate faktide põhjal, et kõnealune tollimaksumäär ei ole õigesti arvutatud. USA valitsus leiab, et vastavalt algmääruse artiklile 18 kättesaadavatele faktidele toetumiseks tuleb kõigepealt kindlaks teha, et huvitatud isik on keeldunud esitamast „vajalikku teavet” või pole seda esitanud (4). USA valitsus arvab pigem, et kohaldada tuleks hoopis valimist väljajäetud koostööd teinud äriühingute puhul arvutatud kaalutud keskmist määra.

| (8) | Vastusena sellele tuleks märkida, et komisjon saatis algatamisetapis kaebuses loetletud äriühingutele (üle 150 äriühingu) väljavõttelise uuringu küsimustiku, kaebuse ja algatamisteate. Suulisele teatele, mis saadeti algatamisetapis Ameerika Ühendriikide Esindusele Euroopa Ühenduste juures, oli samuti lisatud väljavõttelise uuringu küsimustiku koopia ning esindusel paluti see saata USA eksportijatele/tootjatele. Lisaks sellele esindab USA biodiislikütuse tootjate kutseühendus (National Biodiesel Board), mis on kõnealuse menetluse algatamisest saadik olnud huvitatud isik, suurt osa USA biodiislikütuse tööstuse äriühingutest. |
| --- | --- |

(8)

Vastusena sellele tuleks märkida, et komisjon saatis algatamisetapis kaebuses loetletud äriühingutele (üle 150 äriühingu) väljavõttelise uuringu küsimustiku, kaebuse ja algatamisteate. Suulisele teatele, mis saadeti algatamisetapis Ameerika Ühendriikide Esindusele Euroopa Ühenduste juures, oli samuti lisatud väljavõttelise uuringu küsimustiku koopia ning esindusel paluti see saata USA eksportijatele/tootjatele. Lisaks sellele esindab USA biodiislikütuse tootjate kutseühendus (National Biodiesel Board), mis on kõnealuse menetluse algatamisest saadik olnud huvitatud isik, suurt osa USA biodiislikütuse tööstuse äriühingutest.

| (9) | Nii algatamisteates kui ka väljavõttelise uuringu küsimustiku kaaskirjas juhiti tähelepanu koostööst hoidumise tagajärgedele. Nagu on märgitud ajutise määruse põhjenduses 8, andis valimi moodustamise raames 15 päeva jooksul endast teada ja esitas nõutud teabe üle 50 äriühingu. Nende äriühingute import moodustas üle 80 % USAst ühendusse suunatud biodiislikütuse koguimpordist. |
| --- | --- |

(9)

Nii algatamisteates kui ka väljavõttelise uuringu küsimustiku kaaskirjas juhiti tähelepanu koostööst hoidumise tagajärgedele. Nagu on märgitud ajutise määruse põhjenduses 8, andis valimi moodustamise raames 15 päeva jooksul endast teada ja esitas nõutud teabe üle 50 äriühingu. Nende äriühingute import moodustas üle 80 % USAst ühendusse suunatud biodiislikütuse koguimpordist.

| (10) | Pärast ajutiste meetmete kehtestamist paluti USA ametiasutustel esitada lisateavet. Eelkõige paluti ametiasutustel kutsuda üles endast teada andma USA biodiislikütuse eksportijaid/tootjaid, keda ei olnud loetletud ajutise määruse artiklis 1 ja lisas, kellest menetluse algatamise ajal ei teatud ja kes ei olnud juba varem koostööst keeldunud (5). |
| --- | --- |

(10)

Pärast ajutiste meetmete kehtestamist paluti USA ametiasutustel esitada lisateavet. Eelkõige paluti ametiasutustel kutsuda üles endast teada andma USA biodiislikütuse eksportijaid/tootjaid, keda ei olnud loetletud ajutise määruse artiklis 1 ja lisas, kellest menetluse algatamise ajal ei teatud ja kes ei olnud juba varem koostööst keeldunud (5).

| (11) | USA ametiasutused esitasid loetelu, mis sisaldas üle 100 USA äriühingu (tootjad/eksportijad) nime. Loetelu uuriti, et teha kindlaks, kas menetluse algatamisetapis oli mõnda neist äriühingutest kutsutud koostööd tegema. Uurimise käigus selgus, et olulist osa loetletud äriühingutest oli valimi moodustamise ajal juba kutsutud koostööd tegema, kuid nad olid otsustanud koostööd mitte teha. Teisisõnu olid need äriühingud teadlikud koostööst hoidumise tagajärgedest vastavalt algmääruse artiklile 18. |
| --- | --- |

(11)

USA ametiasutused esitasid loetelu, mis sisaldas üle 100 USA äriühingu (tootjad/eksportijad) nime. Loetelu uuriti, et teha kindlaks, kas menetluse algatamisetapis oli mõnda neist äriühingutest kutsutud koostööd tegema. Uurimise käigus selgus, et olulist osa loetletud äriühingutest oli valimi moodustamise ajal juba kutsutud koostööd tegema, kuid nad olid otsustanud koostööd mitte teha. Teisisõnu olid need äriühingud teadlikud koostööst hoidumise tagajärgedest vastavalt algmääruse artiklile 18.

| (12) | Siiski märgiti, et taotlus esitada üksikasjad kõnealuste loetletud äriühingute (keda oli üle 40) kohta, kellest komisjon praeguse menetluse algatamise ajal teadlik ei olnud, esitati USA ametiasutustele pärast ajutiste meetmete kehtestamist. Seepärast otsustati lisada kõnealused äriühingud käesoleva määruse lisasse ja kohaldada nende suhtes sama tollimaksu määra, mida kohaldati selliste äriühingute suhtes, kes ilmselgelt tegid koostööd, kuid keda valimisse ei kaasatud. Kõnealustele äriühingutele tehti teatavaks olulised faktid ja kaalutlused, mille põhjal oli otsustatud kehtestada lõplikud meetmed, ning neid kutsuti üles esitama märkusi ettepaneku kohta lisada nende nimed käesoleva määruse lisasse. |
| --- | --- |

(12)

Siiski märgiti, et taotlus esitada üksikasjad kõnealuste loetletud äriühingute (keda oli üle 40) kohta, kellest komisjon praeguse menetluse algatamise ajal teadlik ei olnud, esitati USA ametiasutustele pärast ajutiste meetmete kehtestamist. Seepärast otsustati lisada kõnealused äriühingud käesoleva määruse lisasse ja kohaldada nende suhtes sama tollimaksu määra, mida kohaldati selliste äriühingute suhtes, kes ilmselgelt tegid koostööd, kuid keda valimisse ei kaasatud. Kõnealustele äriühingutele tehti teatavaks olulised faktid ja kaalutlused, mille põhjal oli otsustatud kehtestada lõplikud meetmed, ning neid kutsuti üles esitama märkusi ettepaneku kohta lisada nende nimed käesoleva määruse lisasse.

| (13) | USA valitsus tervitas pärast lõplike järelduste teatavakstegemist ettepanekut kohaldada lisatud äriühingute suhtes kaalutud keskmist tollimaksu. USA valitsus leidis siiski, et seda, miks teiste äriühingute suhtes kohaldatakse „kõikide teiste äriühingute” suhtes kohaldatavat tollimaksu määra, ei ole põhjendatud. Seoses sellega märgitakse, et äriühingute kohta, kellel paluti koostööd teha valimi moodustamise ajal, on selgitused esitatud juba eespool. Seoses võimalike USA eksportijate/tootjatega, keda uurimisest individuaalselt ei teavitatud ega nimetatud põhjenduses 11 esitatud loetelus, märgitakse, et menetluse algatamisel tehti suuri jõupingutusi, et võtta ühendust USAs asuvate äriühingutega, keda praegune menetlus võiks mõjutada (vt põhjendused 8 ja 10). Nagu on märgitud põhjenduses 10, tehti pärast ajutiste meetmete kehtestamist lisajõupingutusi, et teha kindlaks teised äriühingud, ning nende jõupingutuste tulemusel lisati selliste äriühingute loetellu, kelle suhtes kohaldatakse kaalutud keskmist tollimaksu, veel 40 äriühingut. Leitakse, et need ulatuslikud jõupingutused on andnud USA biodiislikütuse tootmisharu äriühingutele kõik võimalused endast teada anda. Seoses sellega märgitakse, et asjaomane ametiliit on menetlusse kaasatud juba alates selle algatamisest. Sellest tulenevalt leitakse, et „kõikide teiste äriühingute” suhtes kohaldatavat tollimaksu tuleks kohaldada ka äriühingute suhtes, kes endast teada ei andnud. |
| --- | --- |

(13)

USA valitsus tervitas pärast lõplike järelduste teatavakstegemist ettepanekut kohaldada lisatud äriühingute suhtes kaalutud keskmist tollimaksu. USA valitsus leidis siiski, et seda, miks teiste äriühingute suhtes kohaldatakse „kõikide teiste äriühingute” suhtes kohaldatavat tollimaksu määra, ei ole põhjendatud. Seoses sellega märgitakse, et äriühingute kohta, kellel paluti koostööd teha valimi moodustamise ajal, on selgitused esitatud juba eespool. Seoses võimalike USA eksportijate/tootjatega, keda uurimisest individuaalselt ei teavitatud ega nimetatud põhjenduses 11 esitatud loetelus, märgitakse, et menetluse algatamisel tehti suuri jõupingutusi, et võtta ühendust USAs asuvate äriühingutega, keda praegune menetlus võiks mõjutada (vt põhjendused 8 ja 10). Nagu on märgitud põhjenduses 10, tehti pärast ajutiste meetmete kehtestamist lisajõupingutusi, et teha kindlaks teised äriühingud, ning nende jõupingutuste tulemusel lisati selliste äriühingute loetellu, kelle suhtes kohaldatakse kaalutud keskmist tollimaksu, veel 40 äriühingut. Leitakse, et need ulatuslikud jõupingutused on andnud USA biodiislikütuse tootmisharu äriühingutele kõik võimalused endast teada anda. Seoses sellega märgitakse, et asjaomane ametiliit on menetlusse kaasatud juba alates selle algatamisest. Sellest tulenevalt leitakse, et „kõikide teiste äriühingute” suhtes kohaldatavat tollimaksu tuleks kohaldada ka äriühingute suhtes, kes endast teada ei andnud.

| (14) | Üks äriühing, kes vastas väljavõttelise uuringu küsimustikule ning kes seepärast loetleti ajutise määruse lisas, esitas taotluse lisada oma emaettevõte käesoleva määruse lisas esitatud äriühingute loetellu. Sama äriühing taotles ka, et lisas muudetakse kahe kõnealuse äriühingu asukohalinna, et need vastaksid äriühingute arvetel esitatavale aadressile. |
| --- | --- |

(14)

Üks äriühing, kes vastas väljavõttelise uuringu küsimustikule ning kes seepärast loetleti ajutise määruse lisas, esitas taotluse lisada oma emaettevõte käesoleva määruse lisas esitatud äriühingute loetellu. Sama äriühing taotles ka, et lisas muudetakse kahe kõnealuse äriühingu asukohalinna, et need vastaksid äriühingute arvetel esitatavale aadressile.

| (15) | Pärast kõnealuse äriühingu taotluse uurimist leiti, et ka emaettevõte tuleks loetleda käesoleva määruse lisas, kuna seda nimetati äriühingu väljavõttelisele küsimustikule antud vastuses ainsa seotud äriühinguna, kes tegutseb biodiislikütuse äris. Samuti parandatakse mõlema äriühingu asukohalinn. |
| --- | --- |

(15)

Pärast kõnealuse äriühingu taotluse uurimist leiti, et ka emaettevõte tuleks loetleda käesoleva määruse lisas, kuna seda nimetati äriühingu väljavõttelisele küsimustikule antud vastuses ainsa seotud äriühinguna, kes tegutseb biodiislikütuse äris. Samuti parandatakse mõlema äriühingu asukohalinn.

| (16) | Tähelepanu juhitakse asjaolule, et dumpingu ja kahju uurimine hõlmas ajavahemikku 1. aprillist 2007 kuni 31. märtsini 2008 (edaspidi „uurimisperiood”). Kahju hindamisega seotud suundumuste osas analüüsis komisjon andmeid, mis hõlmasid ajavahemikku jaanuarist 2004 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”). |
| --- | --- |

(16)

Tähelepanu juhitakse asjaolule, et dumpingu ja kahju uurimine hõlmas ajavahemikku 1. aprillist 2007 kuni 31. märtsini 2008 (edaspidi „uurimisperiood”). Kahju hindamisega seotud suundumuste osas analüüsis komisjon andmeid, mis hõlmasid ajavahemikku jaanuarist 2004 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).

1.3.   Ühenduse tootjate ja USA eksportivate tootjate väljavõtteline uuring

| (17) | Kuna USA eksportivate tootjate väljavõttelise uuringu kohta ei ole märkusi, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 5–10. |
| --- | --- |

(17)

Kuna USA eksportivate tootjate väljavõttelise uuringu kohta ei ole märkusi, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 5–10.

| (18) | Mõned isikud esitasid märkusi ühenduse tootjate valimi esindavuse kohta. Neid märkusi käsitletakse põhjendustes 74–78. |
| --- | --- |

(18)

Mõned isikud esitasid märkusi ühenduse tootjate valimi esindavuse kohta. Neid märkusi käsitletakse põhjendustes 74–78.

2.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

2.1.   Vaatlusalune toode

| (19) | Tuletatakse meelde, et algatamisteates on väidetavalt dumpinguhinnaga müüdav toode määratletud kui mittefossiilse päritoluga sünteesi ja/või hüdrogeenimise teel toodetud rasvhappe monoalküülestrid ja/või parafiinsed gaasiõlid (üldtuntud kui biodiislikütus), kas puhtal kujul või osana segust. |
| --- | --- |

(19)

Tuletatakse meelde, et algatamisteates on väidetavalt dumpinguhinnaga müüdav toode määratletud kui mittefossiilse päritoluga sünteesi ja/või hüdrogeenimise teel toodetud rasvhappe monoalküülestrid ja/või parafiinsed gaasiõlid (üldtuntud kui biodiislikütus), kas puhtal kujul või osana segust.

| (20) | Kaebus sisaldas esmapilgul usutavaid tõendeid selle kohta, et USAs toodetav ning dumpinguhinnaga ühendusse eksporditav biodiislikütus ning kõik biodiisli- ja mineraaldiislikütuse segud on mõjutanud ühenduse biodiislikütuse tootjate majanduslikku olukorda. Kooskõlas asjaomaste USA biodiislikütuse tootjate ja omamaise turu omadustega oli vaatlusaluse toote määratluse eesmärk hõlmata ka biodiislikütuse segudes sisalduvat biodiislikütust. Siiski leiti, et algatamisteates ja põhjenduses 19 esitatud vaatlusaluse toote määratlus võib tekitada küsimusi selle kohta, milliseid tootjaid ja tooteliike peaks uurimine hõlmama ning milliseid mitte. |
| --- | --- |

(20)

Kaebus sisaldas esmapilgul usutavaid tõendeid selle kohta, et USAs toodetav ning dumpinguhinnaga ühendusse eksporditav biodiislikütus ning kõik biodiisli- ja mineraaldiislikütuse segud on mõjutanud ühenduse biodiislikütuse tootjate majanduslikku olukorda. Kooskõlas asjaomaste USA biodiislikütuse tootjate ja omamaise turu omadustega oli vaatlusaluse toote määratluse eesmärk hõlmata ka biodiislikütuse segudes sisalduvat biodiislikütust. Siiski leiti, et algatamisteates ja põhjenduses 19 esitatud vaatlusaluse toote määratlus võib tekitada küsimusi selle kohta, milliseid tootjaid ja tooteliike peaks uurimine hõlmama ning milliseid mitte.

| (21) | Ka dumpingu ja kahju uurimiseks ning eelkõige dumpingumarginaalide ja kahju kõrvaldamist võimaldavate tasemete kindlaksmääramiseks oli vaja selgelt kindlaks teha uurimisega hõlmatavad tooteliigid. |
| --- | --- |

(21)

Ka dumpingu ja kahju uurimiseks ning eelkõige dumpingumarginaalide ja kahju kõrvaldamist võimaldavate tasemete kindlaksmääramiseks oli vaja selgelt kindlaks teha uurimisega hõlmatavad tooteliigid.

| (22) | Kooskõlas USA turu omadustega määratleti vaatlusalune toode esialgu kui mittefossiilse päritoluga sünteesi ja/või hüdrogeenimise teel toodetud rasvhappe monoalküülestrid ja/või parafiinsed gaasiõlid, üldtuntud kui biodiislikütus, kas puhtal kujul või segudes, mis on suurema biodiislikütuse sisaldusega kui B20 segud. Seega hõlmas vaatlusalune toode puhast biodiislikütust (B100) ja kõiki segusid, mis sisaldavad üle 20 % biodiislikütust (edaspidi „vaatlusalune toode”). Seda künnist peeti sobivaks, et selgelt eristada edasiseks segamiseks ettenähtud segusid segudest, mis on ettenähtud USA turul otsetarbimiseks. |
| --- | --- |

(22)

Kooskõlas USA turu omadustega määratleti vaatlusalune toode esialgu kui mittefossiilse päritoluga sünteesi ja/või hüdrogeenimise teel toodetud rasvhappe monoalküülestrid ja/või parafiinsed gaasiõlid, üldtuntud kui biodiislikütus, kas puhtal kujul või segudes, mis on suurema biodiislikütuse sisaldusega kui B20 segud. Seega hõlmas vaatlusalune toode puhast biodiislikütust (B100) ja kõiki segusid, mis sisaldavad üle 20 % biodiislikütust (edaspidi „vaatlusalune toode”). Seda künnist peeti sobivaks, et selgelt eristada edasiseks segamiseks ettenähtud segusid segudest, mis on ettenähtud USA turul otsetarbimiseks.

| (23) | Uurimine näitas, et olenemata võimalikest erinevustest tootmisel kasutatavas tooraines või tootmisprotsessis, on praeguse uurimisega hõlmatavad iga liiki biodiislikütused ja segudes olevad biodiislikütused samasuguste või väga sarnaste füüsikaliste, keemiliste ja tehniliste omadustega ning neid kasutatakse samaks otstarbeks. Vaatlusaluse toote võimalikud erinevused ei muuda selle põhimääratlust, selle omadusi ega eri isikute ettekujutust selle kohta. |
| --- | --- |

(23)

Uurimine näitas, et olenemata võimalikest erinevustest tootmisel kasutatavas tooraines või tootmisprotsessis, on praeguse uurimisega hõlmatavad iga liiki biodiislikütused ja segudes olevad biodiislikütused samasuguste või väga sarnaste füüsikaliste, keemiliste ja tehniliste omadustega ning neid kasutatakse samaks otstarbeks. Vaatlusaluse toote võimalikud erinevused ei muuda selle põhimääratlust, selle omadusi ega eri isikute ettekujutust selle kohta.

| (24) | Huvitatud isikud esitasid vaatlusaluse ja samasuguse toote määratluse kohta väiteid, milles nad vaidlustasid üheaegselt ning samasuguseid põhjendusi kasutades nii vaatlusaluse kui ka samasuguse toote määratluse ega eristanud menetluse kontekstis vaatlusaluse toote ja saamasuguse toote mõistet. |
| --- | --- |

(24)

Huvitatud isikud esitasid vaatlusaluse ja samasuguse toote määratluse kohta väiteid, milles nad vaidlustasid üheaegselt ning samasuguseid põhjendusi kasutades nii vaatlusaluse kui ka samasuguse toote määratluse ega eristanud menetluse kontekstis vaatlusaluse toote ja saamasuguse toote mõistet.

| (25) | Tuletatakse meelde, et vaatlusaluse toote mõiste põhineb algmääruse artikli 1 lõigete 1–3 sätetel ning termini „samasugune toode” tõlgendus on esitatud algmääruse artikli 1 lõikes 4. Seega käsitletakse väiteid allpool eraldi. |
| --- | --- |

(25)

Tuletatakse meelde, et vaatlusaluse toote mõiste põhineb algmääruse artikli 1 lõigete 1–3 sätetel ning termini „samasugune toode” tõlgendus on esitatud algmääruse artikli 1 lõikes 4. Seega käsitletakse väiteid allpool eraldi.

| (26) | Üks isik esitas küsimuse selle kohta, millisel määral tuleks väikese biodiislikütuse sisaldusega segusid (nt B21) pidada biodiislikütuseks võrreldes puhta biodiislikütusega (B100) või sarnaste segudega, mis sisaldavad peamiselt biodiislikütust ja vähemal määral mineraaldiislikütust (nt B99). Nad väitsid, et põhimõtteliselt uuriti biodiislikütuseid B100 ja B99 ning et kõik dumpingu- ja kahjuarvutused tehti nende kahe tooteliigi põhjal. Nende arvates viib künnise määramine pisut üle B20, s.o väikese biodiislikütuse sisaldusega otse USA tarbijatele müüdav segu, vaatlusaluse toote kunstliku määratluseni. |
| --- | --- |

(26)

Üks isik esitas küsimuse selle kohta, millisel määral tuleks väikese biodiislikütuse sisaldusega segusid (nt B21) pidada biodiislikütuseks võrreldes puhta biodiislikütusega (B100) või sarnaste segudega, mis sisaldavad peamiselt biodiislikütust ja vähemal määral mineraaldiislikütust (nt B99). Nad väitsid, et põhimõtteliselt uuriti biodiislikütuseid B100 ja B99 ning et kõik dumpingu- ja kahjuarvutused tehti nende kahe tooteliigi põhjal. Nende arvates viib künnise määramine pisut üle B20, s.o väikese biodiislikütuse sisaldusega otse USA tarbijatele müüdav segu, vaatlusaluse toote kunstliku määratluseni.

| (27) | Sama isik küsis ka, kas 20 %-lise biodiislikütuse sisaldusega segu saab klassifitseerida ikkagi biodiislikütusena, mitte aga mineraaldiislikütusena, mida vaatlusaluse toote määratlus ei hõlma. Kõnealune isik arvas, et EL toetab seisukohta, mille kohaselt tuleks tolli harmoneeritud süsteemis luua biodiislikütusele uus tollirubriik (6). Kõnealuse isiku arvates laiendas komisjon praeguses menetluses toote määratlust ja suurendas nende tooteliikide arvu, mida meetmete kehtestamine mõjutab. |
| --- | --- |

(27)

Sama isik küsis ka, kas 20 %-lise biodiislikütuse sisaldusega segu saab klassifitseerida ikkagi biodiislikütusena, mitte aga mineraaldiislikütusena, mida vaatlusaluse toote määratlus ei hõlma. Kõnealune isik arvas, et EL toetab seisukohta, mille kohaselt tuleks tolli harmoneeritud süsteemis luua biodiislikütusele uus tollirubriik (6). Kõnealuse isiku arvates laiendas komisjon praeguses menetluses toote määratlust ja suurendas nende tooteliikide arvu, mida meetmete kehtestamine mõjutab.

| (28) | Lisaks sellele leidis isik, et uurimise ajal ei olnud konkreetset künnist, mille alusel oleks olnud võimalik määrata kindlaks, mis on biodiislikütus selle liigitamiseks kombineeritud nomenklatuuri koodi 3824 90 91 alla, s.o erikood, mille EL lõi alates 1. jaanuarist 2008 biodiislikütuse jaoks. Isik küsis, kas kombineeritud nomenklatuuri tõlgendamise üldeeskirja reegli 3 punkti b (7) kohaselt saab liigitada segu, mis sisaldab alla 50 % biodiislikütust, ikkagi biodiislikütusena. Isik märkis veel, et komisjoni küsimustikus segude kohta esitatud näited olid suure biodiislikütuse sisaldusega segud ning seega võis mõista, et vaatlusalune toode on ainult biodiislikütus ja väga suure biodiislikütuse sisaldusega segud. |
| --- | --- |

(28)

Lisaks sellele leidis isik, et uurimise ajal ei olnud konkreetset künnist, mille alusel oleks olnud võimalik määrata kindlaks, mis on biodiislikütus selle liigitamiseks kombineeritud nomenklatuuri koodi 3824 90 91 alla, s.o erikood, mille EL lõi alates 1. jaanuarist 2008 biodiislikütuse jaoks. Isik küsis, kas kombineeritud nomenklatuuri tõlgendamise üldeeskirja reegli 3 punkti b (7) kohaselt saab liigitada segu, mis sisaldab alla 50 % biodiislikütust, ikkagi biodiislikütusena. Isik märkis veel, et komisjoni küsimustikus segude kohta esitatud näited olid suure biodiislikütuse sisaldusega segud ning seega võis mõista, et vaatlusalune toode on ainult biodiislikütus ja väga suure biodiislikütuse sisaldusega segud.

| (29) | Isik väitis ka, et EL ei saa muuta vaatlusaluse toote määratlust ja jätta samas alles sellest erinev samasugune toode. Isik osutas sellele, et valimisse kuuluvatele USA biodiislikütuse tootjatele teatavaks tehtud esialgsete järelduste kohaselt müüsid valimisse kuuluvad USA tootjad ainult mitmesugust liiki biodiislikütustest valmistatud segusid. Seega tuleks vaatlusaluse toote määratlust piirata toodetega, mille biodiislikütuse sisaldus on 100 % (B100), isegi kui see sisaldab erinevatest lähteainetest valmistatud biodiislikütust, või segudega, mille biodiislikütuse sisaldus on 99 % (B99). |
| --- | --- |

(29)

Isik väitis ka, et EL ei saa muuta vaatlusaluse toote määratlust ja jätta samas alles sellest erinev samasugune toode. Isik osutas sellele, et valimisse kuuluvatele USA biodiislikütuse tootjatele teatavaks tehtud esialgsete järelduste kohaselt müüsid valimisse kuuluvad USA tootjad ainult mitmesugust liiki biodiislikütustest valmistatud segusid. Seega tuleks vaatlusaluse toote määratlust piirata toodetega, mille biodiislikütuse sisaldus on 100 % (B100), isegi kui see sisaldab erinevatest lähteainetest valmistatud biodiislikütust, või segudega, mille biodiislikütuse sisaldus on 99 % (B99).

| (30) | Isik osutas hiljuti ammooniumnitraadi impordi kohta vastu võetud kohtuotsusele (8) ja järeldas, et selle otsuse põhjendused kehtivad ka praeguse menetluse puhul ja et uurimine ei saa hõlmata biodiislikütust, mis ei ole osa suure biodiislikütuse sisaldusega segust, ja selle suhtes ei saa võtta meetmeid, kuna see ei ole samasugune toode, s.o ainult biodiislikütust sisaldavad tooted (B100) või 99 %-lise biodiislikütuse sisaldusega segud (B99), mille kohta tehti dumpingut ja kahju käsitlevad järeldused. |
| --- | --- |

(30)

Isik osutas hiljuti ammooniumnitraadi impordi kohta vastu võetud kohtuotsusele (8) ja järeldas, et selle otsuse põhjendused kehtivad ka praeguse menetluse puhul ja et uurimine ei saa hõlmata biodiislikütust, mis ei ole osa suure biodiislikütuse sisaldusega segust, ja selle suhtes ei saa võtta meetmeid, kuna see ei ole samasugune toode, s.o ainult biodiislikütust sisaldavad tooted (B100) või 99 %-lise biodiislikütuse sisaldusega segud (B99), mille kohta tehti dumpingut ja kahju käsitlevad järeldused.

| (31) | Kõnealused isikud ei esitanud tõendeid ega osutanud õiguslikule alusele, mis näitaks, et vaatlusalune toode ei ole praeguses uurimises õigesti määratletud. Algmääruse artikli 1 lõigetes 1–3 on esitatud vaatlusaluse toote määratlemise suunised. Artikli 1 lõikes 1 on märgitud, et „dumpinguvastast tollimaksu võib kohaldada dumpingtoote suhtes, mille vabasse ringlusse lubamine ühenduses tekitab kahju”. |
| --- | --- |

(31)

Kõnealused isikud ei esitanud tõendeid ega osutanud õiguslikule alusele, mis näitaks, et vaatlusalune toode ei ole praeguses uurimises õigesti määratletud. Algmääruse artikli 1 lõigetes 1–3 on esitatud vaatlusaluse toote määratlemise suunised. Artikli 1 lõikes 1 on märgitud, et „dumpinguvastast tollimaksu võib kohaldada dumpingtoote suhtes, mille vabasse ringlusse lubamine ühenduses tekitab kahju”.

| (32) | Nagu on märgitud põhjenduses 20, sisaldas kaebus esmapilgul usutavaid tõendeid selle kohta, et USAs toodetav ning dumpinguhinnaga ühendusse eksporditav biodiislikütus ning kõik biodiisli- ja mineraaldiislikütuse segud on mõjutanud ühenduse biodiislikütuse tootjate majanduslikku olukorda. Dumpingu- ja kahjumarginaalid määrati kindlaks iga valimisse kuuluva tootja puhul selliste tooteliikide alusel, mida nad ühenduse turule müüsid. |
| --- | --- |

(32)

Nagu on märgitud põhjenduses 20, sisaldas kaebus esmapilgul usutavaid tõendeid selle kohta, et USAs toodetav ning dumpinguhinnaga ühendusse eksporditav biodiislikütus ning kõik biodiisli- ja mineraaldiislikütuse segud on mõjutanud ühenduse biodiislikütuse tootjate majanduslikku olukorda. Dumpingu- ja kahjumarginaalid määrati kindlaks iga valimisse kuuluva tootja puhul selliste tooteliikide alusel, mida nad ühenduse turule müüsid.

| (33) | Isikud ei esitanud tõendeid selle kohta, et ajutises määruses kehtestatud künnis, mille alusel eristada vaatlusalust toodet muudest toodetest, on kunstlik. Nagu on märgitud ajutise määruse põhjendustes 24 ja 26, näitas uurimine, et B20 segu ja võimalik, et ka väiksema biodiislikütuse sisaldusega segusid müüdi tegelikult otse USA tarbijatele. Uurimine näitas ka, et segude turg ja tarbijatoodete turg on kaks erinevat eri klientidega turgu: üks, kus müüakse biodiislikütust ja selle segusid, mida kauplejad ja segude valmistajad edasi segavad, ja teine, kus segusid müüakse jaotusvõrku ja seega tarbijatele. See, et vaatlusaluse toote puhul määratleti künnis alates B20 segudest suurema biodiislikütuse sisaldusega segudega, võimaldas tõmmata selge piiri ja hoida ära arusaamatusi seoses toodete, turgude ja USA eri isikutega. |
| --- | --- |

(33)

Isikud ei esitanud tõendeid selle kohta, et ajutises määruses kehtestatud künnis, mille alusel eristada vaatlusalust toodet muudest toodetest, on kunstlik. Nagu on märgitud ajutise määruse põhjendustes 24 ja 26, näitas uurimine, et B20 segu ja võimalik, et ka väiksema biodiislikütuse sisaldusega segusid müüdi tegelikult otse USA tarbijatele. Uurimine näitas ka, et segude turg ja tarbijatoodete turg on kaks erinevat eri klientidega turgu: üks, kus müüakse biodiislikütust ja selle segusid, mida kauplejad ja segude valmistajad edasi segavad, ja teine, kus segusid müüakse jaotusvõrku ja seega tarbijatele. See, et vaatlusaluse toote puhul määratleti künnis alates B20 segudest suurema biodiislikütuse sisaldusega segudega, võimaldas tõmmata selge piiri ja hoida ära arusaamatusi seoses toodete, turgude ja USA eri isikutega.

| (34) | Kõikide dumpinguvastaste uurimiste ühine tunnus on see, et iga uuritav äriühing ei tooda ega müü kõiki vaatlusaluse toote määratlusega hõlmatavaid tooteliike. Mõne äriühingu toodetavate tooteliikide arv on väga piiratud, samas kui teiste äriühingute toodetavate tooteliikide arv on suurem. See ei mõjuta siiski vaatlusaluse toote määratlust. Seega leitakse, et väide, mille kohaselt peaks vaatlusaluse toote määratlus hõlmama ainult neid tooteliike, mida ekspordivad USA tootjad ning mille põhjal arvutati subsideerimine ja kahju, ei ole põhjendatud. |
| --- | --- |

(34)

Kõikide dumpinguvastaste uurimiste ühine tunnus on see, et iga uuritav äriühing ei tooda ega müü kõiki vaatlusaluse toote määratlusega hõlmatavaid tooteliike. Mõne äriühingu toodetavate tooteliikide arv on väga piiratud, samas kui teiste äriühingute toodetavate tooteliikide arv on suurem. See ei mõjuta siiski vaatlusaluse toote määratlust. Seega leitakse, et väide, mille kohaselt peaks vaatlusaluse toote määratlus hõlmama ainult neid tooteliike, mida ekspordivad USA tootjad ning mille põhjal arvutati subsideerimine ja kahju, ei ole põhjendatud.

| (35) | Nagu on märgitud ajutises määruses ja põhjenduses 19, keskendus uurimine peamiselt biodiislikütusele, kas puhtal kujul või segatuna. Dumpinguvastaseid meetmeid kohaldatakse ühenduse turule eksporditavate asjaomaste segude suhtes. Seega ei peeta oluliseks küsimust, kas pidada 20 %-lise biodiislikütuse sisaldusega segu veel pigem biodiislikütuseks kui mineraaldiislikütuseks, mida vaatlusaluse toote määratlus ei hõlma. |
| --- | --- |

(35)

Nagu on märgitud ajutises määruses ja põhjenduses 19, keskendus uurimine peamiselt biodiislikütusele, kas puhtal kujul või segatuna. Dumpinguvastaseid meetmeid kohaldatakse ühenduse turule eksporditavate asjaomaste segude suhtes. Seega ei peeta oluliseks küsimust, kas pidada 20 %-lise biodiislikütuse sisaldusega segu veel pigem biodiislikütuseks kui mineraaldiislikütuseks, mida vaatlusaluse toote määratlus ei hõlma.

| (36) | Tuleks selgitada asjaolu, et iga uuritava äriühingu kohta tehti subsideerimist ja kahju käsitlevad järeldused eranditult selliste asjakohaste tooteliikide alusel, mida asjakohane äriühing tootis ja müüs uurimisperioodi jooksul. Põhjendatud ei ole väide, mille kohaselt mõjutaks selline vaatlusaluse toote määratlus, millega hõlmatakse B20 segudest suurema biodiislikütuse sisaldusega segusid, USA tootjaid põhjendamatult ning selle väite tulemusel ei saa järeldada, et vaatlusaluse toote määratlust tuleks piirata toodetega, mille biodiislikütuse sisaldus on 100 % (B100), isegi kui see sisaldab erinevatest lähteainetest valmistatud biodiislikütust, või segudega, mille biodiislikütuse sisaldus on 99 % (B99). Vaatlusaluse toote määratlus, mis hõlmab üle 20 % biodiislikütust sisaldavaid segusid, ei mõjutanud mingil määral selliste uuritud äriühingute kohta tehtud järeldusi, mis kõnealust tooteliiki ei tootnud. |
| --- | --- |

(36)

Tuleks selgitada asjaolu, et iga uuritava äriühingu kohta tehti subsideerimist ja kahju käsitlevad järeldused eranditult selliste asjakohaste tooteliikide alusel, mida asjakohane äriühing tootis ja müüs uurimisperioodi jooksul. Põhjendatud ei ole väide, mille kohaselt mõjutaks selline vaatlusaluse toote määratlus, millega hõlmatakse B20 segudest suurema biodiislikütuse sisaldusega segusid, USA tootjaid põhjendamatult ning selle väite tulemusel ei saa järeldada, et vaatlusaluse toote määratlust tuleks piirata toodetega, mille biodiislikütuse sisaldus on 100 % (B100), isegi kui see sisaldab erinevatest lähteainetest valmistatud biodiislikütust, või segudega, mille biodiislikütuse sisaldus on 99 % (B99). Vaatlusaluse toote määratlus, mis hõlmab üle 20 % biodiislikütust sisaldavaid segusid, ei mõjutanud mingil määral selliste uuritud äriühingute kohta tehtud järeldusi, mis kõnealust tooteliiki ei tootnud.

| (37) | Samuti ei ole põhjendatud kõnealuse isiku väide, et kohtuotsuse (9) põhjendused kehtivad ka praeguse menetluse puhul ning et biodiislikütus, mis ei sisaldu segudes väga suures koguses, ei saa kuuluda uurimise kohaldamisalasse. Tegelikult vastavad iga uuritava äriühingu puhul kõik kahju- ja dumpingumarginaalid täpselt vaatlusalusele ja samasugusele tootele, mille kohta dumping ja kahju kindlaks tehti, s.o asjaomastele tooteliikidele, mis sisaldavad biodiislikütust ning mida kõnealune äriühing müüs siseturul ning eksportis ühendusse. Lisaks selle käsitleb otsus, millele käitaja viitab, kehtivate dumpinguvastaste meetmete läbivaatamist, mille tulemusel neid laiendati muude kui vaatlusaluse toote suhtes, kuid käesoleval juhul see nii ei ole. |
| --- | --- |

(37)

Samuti ei ole põhjendatud kõnealuse isiku väide, et kohtuotsuse (9) põhjendused kehtivad ka praeguse menetluse puhul ning et biodiislikütus, mis ei sisaldu segudes väga suures koguses, ei saa kuuluda uurimise kohaldamisalasse. Tegelikult vastavad iga uuritava äriühingu puhul kõik kahju- ja dumpingumarginaalid täpselt vaatlusalusele ja samasugusele tootele, mille kohta dumping ja kahju kindlaks tehti, s.o asjaomastele tooteliikidele, mis sisaldavad biodiislikütust ning mida kõnealune äriühing müüs siseturul ning eksportis ühendusse. Lisaks selle käsitleb otsus, millele käitaja viitab, kehtivate dumpinguvastaste meetmete läbivaatamist, mille tulemusel neid laiendati muude kui vaatlusaluse toote suhtes, kuid käesoleval juhul see nii ei ole.

| (38) | Kuigi leitakse, et uurimise jaoks andmete kogumise eesmärgil koostatud küsimustikus esitatud näidete alusel ei saa teha oletusi uurimise tulemuste kohta, väärib märkimist asjaolu, et komisjon ei saa küsimustiku kavandamise ajal, eelkõige enne kohapeal korraldatud uurimist teada, milliseid tooteliike asjaomased äriühingud toodavad ning müüvad siseturul ja ekspordiks. Dumpinguvastasesse uurimisse kaasatud vaatlusalune toode võib hõlmata mitmesuguseid tooteliike ning see, et mõnda neist ei müüda dumpinguhinnaga, ei vii nende vaatlusaluse toote määratlusest väljajätmiseni. |
| --- | --- |

(38)

Kuigi leitakse, et uurimise jaoks andmete kogumise eesmärgil koostatud küsimustikus esitatud näidete alusel ei saa teha oletusi uurimise tulemuste kohta, väärib märkimist asjaolu, et komisjon ei saa küsimustiku kavandamise ajal, eelkõige enne kohapeal korraldatud uurimist teada, milliseid tooteliike asjaomased äriühingud toodavad ning müüvad siseturul ja ekspordiks. Dumpinguvastasesse uurimisse kaasatud vaatlusalune toode võib hõlmata mitmesuguseid tooteliike ning see, et mõnda neist ei müüda dumpinguhinnaga, ei vii nende vaatlusaluse toote määratlusest väljajätmiseni.

| (39) | Eespool esitatud faktide ja kaalutluste alusel kinnitatakse, et olenemata võimalikest erinevustest tootmise jaoks kasutatavas tooraines või tootmisprotsessis, on kõnealusesse uurimisse kaasatud igat liiki biodiislikütus ja segudes sisalduv biodiislikütus samasuguste või väga sarnaste füüsikaliste, keemiliste ja tehniliste omadustega ning neid kasutatakse samal otstarbel. Vaatlusaluse toote võimalikud erinevused ei muuda selle põhimääratlust, selle omadusi ega eri isikute ettekujutust selle kohta. |
| --- | --- |

(39)

Eespool esitatud faktide ja kaalutluste alusel kinnitatakse, et olenemata võimalikest erinevustest tootmise jaoks kasutatavas tooraines või tootmisprotsessis, on kõnealusesse uurimisse kaasatud igat liiki biodiislikütus ja segudes sisalduv biodiislikütus samasuguste või väga sarnaste füüsikaliste, keemiliste ja tehniliste omadustega ning neid kasutatakse samal otstarbel. Vaatlusaluse toote võimalikud erinevused ei muuda selle põhimääratlust, selle omadusi ega eri isikute ettekujutust selle kohta.

2.2.   Samasugune toode

| (40) | Esialgu leiti, et kõnealusesse uurimisse kaasatud tooted, mida toodetakse ja müüakse USA siseturul, ning USAst ühenduse turule eksporditavad tooted on sarnaste põhiliste füüsikaliste, keemiliste ja tehniliste omadustega ning neid kasutatakse sarnasel otstarbel. Samamoodi on tooted, mida toodab ühenduse tootmisharu ja mida müüakse ühenduse turul, ning tooted, mida eksporditakse asjaomasest riigist ühendusse, sarnaste füüsikaliste, keemiliste ja tehniliste omaduste ning otstarbega. |
| --- | --- |

(40)

Esialgu leiti, et kõnealusesse uurimisse kaasatud tooted, mida toodetakse ja müüakse USA siseturul, ning USAst ühenduse turule eksporditavad tooted on sarnaste põhiliste füüsikaliste, keemiliste ja tehniliste omadustega ning neid kasutatakse sarnasel otstarbel. Samamoodi on tooted, mida toodab ühenduse tootmisharu ja mida müüakse ühenduse turul, ning tooted, mida eksporditakse asjaomasest riigist ühendusse, sarnaste füüsikaliste, keemiliste ja tehniliste omaduste ning otstarbega.

| (41) | Seega ei leitud vaatlusaluse toote erinevate liikide ning ühenduse turul müüdavate ühenduse samasuguste toodete vahel erinevusi, mis võiksid viia järeldusele, et ühenduse turul toodetavad ja müüdavad tooted ei ole samasugused tooted, millel on samasugused või väga sarnased põhilised füüsikalised, keemilised ja tehnilised omadused nagu USAs toodetavatel ja ühendusse eksporditavatel vaatlusaluse toote liikidel. Seetõttu järeldati, et igat liiki praeguse uurimisega hõlmatavad biodiislikütused on algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses sarnased. |
| --- | --- |

(41)

Seega ei leitud vaatlusaluse toote erinevate liikide ning ühenduse turul müüdavate ühenduse samasuguste toodete vahel erinevusi, mis võiksid viia järeldusele, et ühenduse turul toodetavad ja müüdavad tooted ei ole samasugused tooted, millel on samasugused või väga sarnased põhilised füüsikalised, keemilised ja tehnilised omadused nagu USAs toodetavatel ja ühendusse eksporditavatel vaatlusaluse toote liikidel. Seetõttu järeldati, et igat liiki praeguse uurimisega hõlmatavad biodiislikütused on algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses sarnased.

| (42) | Üks isik väitis, et samasuguse toote määratlemine on üksikasjalikult seotud vaatlusaluse toote kindlakstegemisega ja see tuleb määratleda vastavalt toote füüsikalistele omadustele ja lõppotstarbele. Põhimõtteliselt märkisid nad, et ELis ei tarbita mitte B20 segu, vaid pigem veel väiksema biodiislikütuse sisaldusega segu, s.o B5. Seega oli samasugune toode valesti määratletud. Samuti väitsid nad, et vaatlusaluse toote määratlust ei saa muuta ja jätta samas alles sellest erinev samasugune toode. |
| --- | --- |

(42)

Üks isik väitis, et samasuguse toote määratlemine on üksikasjalikult seotud vaatlusaluse toote kindlakstegemisega ja see tuleb määratleda vastavalt toote füüsikalistele omadustele ja lõppotstarbele. Põhimõtteliselt märkisid nad, et ELis ei tarbita mitte B20 segu, vaid pigem veel väiksema biodiislikütuse sisaldusega segu, s.o B5. Seega oli samasugune toode valesti määratletud. Samuti väitsid nad, et vaatlusaluse toote määratlust ei saa muuta ja jätta samas alles sellest erinev samasugune toode.

| (43) | Nagu selgelt nähtub ajutise määruse põhjendustest 29–35, on samasuguse toote määratlemine tihedalt seotud vaatlusaluse toote kindlakstegemisega ning see määrati kindlaks peamiselt kooskõlas toote füüsikaliste omadustega. Arvesse võeti ka tegelikku lõppotstarvet ning leiti, et künnis B20 tuleks samasuguse toote määratlemiseks samuti alles jätta. Seega vähendati ka tooteliikide arvu, mida hõlmab samasugune toode, et tagada vastavus vaatlusaluse toote määratlusega. |
| --- | --- |

(43)

Nagu selgelt nähtub ajutise määruse põhjendustest 29–35, on samasuguse toote määratlemine tihedalt seotud vaatlusaluse toote kindlakstegemisega ning see määrati kindlaks peamiselt kooskõlas toote füüsikaliste omadustega. Arvesse võeti ka tegelikku lõppotstarvet ning leiti, et künnis B20 tuleks samasuguse toote määratlemiseks samuti alles jätta. Seega vähendati ka tooteliikide arvu, mida hõlmab samasugune toode, et tagada vastavus vaatlusaluse toote määratlusega.

| (44) | Seepärast tuleb tagasi lükata isikute väited, et samasuguse toote määratlus on väär, ning võib kinnitada samasuguse toote esialgse määratluse. |
| --- | --- |

(44)

Seepärast tuleb tagasi lükata isikute väited, et samasuguse toote määratlus on väär, ning võib kinnitada samasuguse toote esialgse määratluse.

3.   DUMPING

3.1.   Sissejuhatav märkus

| (45) | Pärast esialgsete järelduste teatavakstegemist, väitsid mitu eksportivat tootjat ja USA biodiislikütuse tootjate kutseühendus, et dumpinguarvutusi oleks tulnud kohandada, et kõrvaldada subsideerimise mõju. Nad märkisid, et kuna nii omamaise kui eksportmüügi puhul antud subsiidiumi mõju arvesse ei võetud, esitati tulu väiksemana, ning see asjaolu mõjutas nii samasuguse toote normaalväärtust kui ka vaatlusaluse toote ekspordihinna kindlaksmääramist. Sellest tulenevalt mõjutas see normaalväärtust, kuna tavapärase kaubandustegevuse hindamisel võeti aluseks müügihinnad, mille puhul ei olnud arvestatud subsideeritud toote müümisest saadud tulu; ka ekspordihind esitati samadel põhjustel väiksemana. Kõnealused isikud väitsid veel, et subsiidiumi kohandamata jätmine on algmääruse artikli 2 lõigete 4 ja 10 ilmne kohaldamisviga, sest see aitas kaasa arvestuslike normaalväärtuste kasutamisele, samas kui vaatlusaluse toote tootmine ja müük olid tegelikult kasumlikud, kui subsiidiume oleks arvesse võetud. Tuletatakse meelde, et vastavalt uurimise tulemustele andsid USA ametivõimud nn segu valmistaja maksusoodustust (blender’s credit) 1 USA dollar ühe galloni puhta biodiislikütuse kohta biodiisli- ja mineraaldiislikütuse segus. |
| --- | --- |

(45)

Pärast esialgsete järelduste teatavakstegemist, väitsid mitu eksportivat tootjat ja USA biodiislikütuse tootjate kutseühendus, et dumpinguarvutusi oleks tulnud kohandada, et kõrvaldada subsideerimise mõju. Nad märkisid, et kuna nii omamaise kui eksportmüügi puhul antud subsiidiumi mõju arvesse ei võetud, esitati tulu väiksemana, ning see asjaolu mõjutas nii samasuguse toote normaalväärtust kui ka vaatlusaluse toote ekspordihinna kindlaksmääramist. Sellest tulenevalt mõjutas see normaalväärtust, kuna tavapärase kaubandustegevuse hindamisel võeti aluseks müügihinnad, mille puhul ei olnud arvestatud subsideeritud toote müümisest saadud tulu; ka ekspordihind esitati samadel põhjustel väiksemana. Kõnealused isikud väitsid veel, et subsiidiumi kohandamata jätmine on algmääruse artikli 2 lõigete 4 ja 10 ilmne kohaldamisviga, sest see aitas kaasa arvestuslike normaalväärtuste kasutamisele, samas kui vaatlusaluse toote tootmine ja müük olid tegelikult kasumlikud, kui subsiidiume oleks arvesse võetud. Tuletatakse meelde, et vastavalt uurimise tulemustele andsid USA ametivõimud nn segu valmistaja maksusoodustust (blender’s credit) 1 USA dollar ühe galloni puhta biodiislikütuse kohta biodiisli- ja mineraaldiislikütuse segus.

| (46) | Sellest tulenevalt väitis USA biodiislikütuse tootjate kutseühendus, et normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdluse ja funktsionaalse sümmeetria tagamiseks vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10 tuleks segu valmistaja krediit liita nii normaalväärtusele kui ka ekspordihinnale. |
| --- | --- |

(46)

Sellest tulenevalt väitis USA biodiislikütuse tootjate kutseühendus, et normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdluse ja funktsionaalse sümmeetria tagamiseks vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 10 tuleks segu valmistaja krediit liita nii normaalväärtusele kui ka ekspordihinnale.

| (47) | Nagu on selgitatud ajutise määruse põhjenduses 38, on asjaolud, mille puhul võib olla subsiidiumi tõttu vaja kohandamist, et hoida ära topelt heastamisvahendi kasutamine olukorras, kus sama toote suhtes kohaldatakse paralleelselt subsiidiumi- ja dumpinguvastast uurimist, nagu väitis USA biodiislikütuse tootjate kutseühendus, selgelt esitatud subsiidiumivastase algmääruse artikli 24 lõikes 1, mille kohaselt ei või ühegi toote kohta korraga kehtida dumpinguvastane ja tasakaalustav tollimaks, et korrigeerida üht ja sama dumpingust ja ekspordi subsideerimisest tulenevat olukorda. Praegusel juhul selliseid asjaolusid ei ole. Segu valmistaja krediit on tõesti subsiidium, mida võimaldatakse nii omamaise kui ka eksportmüügi puhul täpselt samal viisil ja samas summas ning seda ei saa seepärast pidada ekspordisubsiidiumiks eespool nimetatud artikli 24 lõike 1 tähenduses. USA biodiislikütuse tootjate kutseühendus seda ei vaidlustanud. Seega leiti, et väide, mille kohaselt tuleks dumpingu arvutamisel teha „kohandus” vastavalt segu valmistaja krediidile, ei ole õigustatud ja lükati seepärast tagasi. |
| --- | --- |

(47)

Nagu on selgitatud ajutise määruse põhjenduses 38, on asjaolud, mille puhul võib olla subsiidiumi tõttu vaja kohandamist, et hoida ära topelt heastamisvahendi kasutamine olukorras, kus sama toote suhtes kohaldatakse paralleelselt subsiidiumi- ja dumpinguvastast uurimist, nagu väitis USA biodiislikütuse tootjate kutseühendus, selgelt esitatud subsiidiumivastase algmääruse artikli 24 lõikes 1, mille kohaselt ei või ühegi toote kohta korraga kehtida dumpinguvastane ja tasakaalustav tollimaks, et korrigeerida üht ja sama dumpingust ja ekspordi subsideerimisest tulenevat olukorda. Praegusel juhul selliseid asjaolusid ei ole. Segu valmistaja krediit on tõesti subsiidium, mida võimaldatakse nii omamaise kui ka eksportmüügi puhul täpselt samal viisil ja samas summas ning seda ei saa seepärast pidada ekspordisubsiidiumiks eespool nimetatud artikli 24 lõike 1 tähenduses. USA biodiislikütuse tootjate kutseühendus seda ei vaidlustanud. Seega leiti, et väide, mille kohaselt tuleks dumpingu arvutamisel teha „kohandus” vastavalt segu valmistaja krediidile, ei ole õigustatud ja lükati seepärast tagasi.

| (48) | Kuna puuduvad muud märkused, mis muudaksid selles suhtes esialgseid järeldusi, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 36–38. |
| --- | --- |

(48)

Kuna puuduvad muud märkused, mis muudaksid selles suhtes esialgseid järeldusi, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 36–38.

3.2.   Normaalväärtus

| (49) | Pärast esialgsete järelduste teatavakstegemist, märkis üks eksportiv tootja, et teatava tooteliigi normaalväärtuse arvutamisel omamaise müügihinna alusel oli tehtud tehniline viga. Kõnealune viga parandati. |
| --- | --- |

(49)

Pärast esialgsete järelduste teatavakstegemist, märkis üks eksportiv tootja, et teatava tooteliigi normaalväärtuse arvutamisel omamaise müügihinna alusel oli tehtud tehniline viga. Kõnealune viga parandati.

| (50) | Üks teine eksportiv tootja, kellel ei olnud tüüpilist omamaist müüki, vaidlustas teiste uurimisaluste eksportivate tootjate samasuguse toote tootmise ja omamaise müügi alusel kehtestatud kaalutud keskmise kasumimarginaali kasutamise normaalväärtuse arvutamisel. Kõnealune isik väitis, et selle asemel, et kasutada kahe sellise seotud tootja keskmist kasumimarginaali, mille omamaine müük uurimisperioodil oli kasumlik, oleks tulnud kasutada omavahel mitteseotud tootjate keskmist kasumit. Võttes arvesse, et äriühing hankis lähteaine avatud turul, väitis ta, et teda ei saa võrrelda kahe täielikult omavahel seotud tootjaga, kes ei olnud tema väitel kõikide teiste valimisse kaasatud eksportivate tootjate turutingimuste osas tüüpilised. |
| --- | --- |

(50)

Üks teine eksportiv tootja, kellel ei olnud tüüpilist omamaist müüki, vaidlustas teiste uurimisaluste eksportivate tootjate samasuguse toote tootmise ja omamaise müügi alusel kehtestatud kaalutud keskmise kasumimarginaali kasutamise normaalväärtuse arvutamisel. Kõnealune isik väitis, et selle asemel, et kasutada kahe sellise seotud tootja keskmist kasumimarginaali, mille omamaine müük uurimisperioodil oli kasumlik, oleks tulnud kasutada omavahel mitteseotud tootjate keskmist kasumit. Võttes arvesse, et äriühing hankis lähteaine avatud turul, väitis ta, et teda ei saa võrrelda kahe täielikult omavahel seotud tootjaga, kes ei olnud tema väitel kõikide teiste valimisse kaasatud eksportivate tootjate turutingimuste osas tüüpilised.

| (51) | Eespool esitatud väidet peeti õigustatuks, kuna võib tõesti väita, et kahe omavahel seotud tootja olukord ei pruugi olla otseselt võrreldav teiste valimisse kuuluvate tootjate olukorraga, kuna nad on täielikult omavahel seotud ja neil on juurdepääs oma lähteainele. Omavahel mitteseotud tootjate keskmist kasumimarginaali ei olnud võimalik siiski kasutada, kuna ühegi kõnealuse tootja omamaine müük uurimisperioodil ei olnud kasumlik. Seega peeti mõistlikuks võtta kasumi aluseks vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 6 punktile c kõikide valimisse kaasatud omamaist müüki omavate eksportivate tootjate kasumlikud omamaised müügitehingud. Seejärel arvutati normaalväärtus nende eksportivate tootjate puhul kõnealuse kasumi alusel. |
| --- | --- |

(51)

Eespool esitatud väidet peeti õigustatuks, kuna võib tõesti väita, et kahe omavahel seotud tootja olukord ei pruugi olla otseselt võrreldav teiste valimisse kuuluvate tootjate olukorraga, kuna nad on täielikult omavahel seotud ja neil on juurdepääs oma lähteainele. Omavahel mitteseotud tootjate keskmist kasumimarginaali ei olnud võimalik siiski kasutada, kuna ühegi kõnealuse tootja omamaine müük uurimisperioodil ei olnud kasumlik. Seega peeti mõistlikuks võtta kasumi aluseks vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 6 punktile c kõikide valimisse kaasatud omamaist müüki omavate eksportivate tootjate kasumlikud omamaised müügitehingud. Seejärel arvutati normaalväärtus nende eksportivate tootjate puhul kõnealuse kasumi alusel.

| (52) | Üks eksportivate tootjate rühm väitis pärast lõplike järelduste teatavakstegemist, et kasumimarginaal, mida kasutati selliste tooteliikide normaalväärtuse arvutamiseks, mida uurimisperioodil omamaisel turul ei müüdud, ei olnud mõistlik. Rühm väitis, et normaalväärtus oleks tulnud kindlaks määrata selliste tooteliikide alusel, mille normaalväärtus oli arvutamata, ning kohandada oleks tulnud füüsiliste omaduste erinevusi vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 10 punktile a. Kõnealune rühm väitis veel, et kahjumarginaali arvutamisel tehtud kohandusi oleks tulnud kohaldada ka normaalväärtuse arvutamisel. |
| --- | --- |

(52)

Üks eksportivate tootjate rühm väitis pärast lõplike järelduste teatavakstegemist, et kasumimarginaal, mida kasutati selliste tooteliikide normaalväärtuse arvutamiseks, mida uurimisperioodil omamaisel turul ei müüdud, ei olnud mõistlik. Rühm väitis, et normaalväärtus oleks tulnud kindlaks määrata selliste tooteliikide alusel, mille normaalväärtus oli arvutamata, ning kohandada oleks tulnud füüsiliste omaduste erinevusi vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 10 punktile a. Kõnealune rühm väitis veel, et kahjumarginaali arvutamisel tehtud kohandusi oleks tulnud kohaldada ka normaalväärtuse arvutamisel.

| (53) | Seoses sellega märgitakse, et algmääruse artikli 2 lõikes 10 nimetatud kohanduste eesmärk on võimaldada normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglane võrdlus, mitte normaalväärtuse kindlaksmääramine. Kahju arvutamisel tehtud kohanduse eesmärk oli teha USA biodiislikütuse import võrreldavaks biodiislikütusega, mida ühenduse tootmisharu toodab ja müüb ühenduse turul. Nagu on märgitud ajutise määruse põhjenduses 46, määratakse normaalväärtuse arvutamiseks kasutatav kasum kindlaks vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 6. Seetõttu leiti, et kõnealune väide ei ole põhjendatud ja see tuli tagasi lükata. |
| --- | --- |

(53)

Seoses sellega märgitakse, et algmääruse artikli 2 lõikes 10 nimetatud kohanduste eesmärk on võimaldada normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglane võrdlus, mitte normaalväärtuse kindlaksmääramine. Kahju arvutamisel tehtud kohanduse eesmärk oli teha USA biodiislikütuse import võrreldavaks biodiislikütusega, mida ühenduse tootmisharu toodab ja müüb ühenduse turul. Nagu on märgitud ajutise määruse põhjenduses 46, määratakse normaalväärtuse arvutamiseks kasutatav kasum kindlaks vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 6. Seetõttu leiti, et kõnealune väide ei ole põhjendatud ja see tuli tagasi lükata.

| (54) | Kuna normaalväärtuse kohta ei ole muid märkusi, mis muudaksid esialgseid järeldusi, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 39–48. |
| --- | --- |

(54)

Kuna normaalväärtuse kohta ei ole muid märkusi, mis muudaksid esialgseid järeldusi, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 39–48.

3.3.   Ekspordihind

| (55) | Üks eksportiv tootja vaidlustas oma ühenduses asuva seotud importija kasumimarginaali kindlaksmääramise, väites, et teatavaid kulusid, nagu mereveo- ja kindlustuskulud, ei lisatud müüdud toodete maksumusele. |
| --- | --- |

(55)

Üks eksportiv tootja vaidlustas oma ühenduses asuva seotud importija kasumimarginaali kindlaksmääramise, väites, et teatavaid kulusid, nagu mereveo- ja kindlustuskulud, ei lisatud müüdud toodete maksumusele.

| (56) | Leiti, et kõnealune väide on õigustatud ning seotud importija müüdud kaupade maksumust korrigeeriti vastavalt FOB-ostuhinnale, millele lisati kõik toote hankimisel kantud kulud, nagu komisjonitasud, transport, kindlustus, käitlemiskulud ja tasutud tollimaksud. |
| --- | --- |

(56)

Leiti, et kõnealune väide on õigustatud ning seotud importija müüdud kaupade maksumust korrigeeriti vastavalt FOB-ostuhinnale, millele lisati kõik toote hankimisel kantud kulud, nagu komisjonitasud, transport, kindlustus, käitlemiskulud ja tasutud tollimaksud.

| (57) | Sama eksportiv tootja väitis, et sama seotud importija teatavate lõpetatud riskimaandamistegevuste tulemused kanti õigustamatult vaatlusaluse tootega seotud tegevustulemisse, samas kui need olid rangelt seotud hoopis teise toote hankimise ja müügiga. |
| --- | --- |

(57)

Sama eksportiv tootja väitis, et sama seotud importija teatavate lõpetatud riskimaandamistegevuste tulemused kanti õigustamatult vaatlusaluse tootega seotud tegevustulemisse, samas kui need olid rangelt seotud hoopis teise toote hankimise ja müügiga.

| (58) | Äriühing esitas tõendid, mis näitasid, et lõpetatud riskimaandamistegevuste tulemused osutasid ainult sellise tootega seotud individuaalsetele müügilepingutele, mis ei olnud vaatlusalune toode, ning sellest tulenevalt ei mõjutanud need vaatlusaluse tootega seotud müügi-, üld- ja halduskulusid. |
| --- | --- |

(58)

Äriühing esitas tõendid, mis näitasid, et lõpetatud riskimaandamistegevuste tulemused osutasid ainult sellise tootega seotud individuaalsetele müügilepingutele, mis ei olnud vaatlusalune toode, ning sellest tulenevalt ei mõjutanud need vaatlusaluse tootega seotud müügi-, üld- ja halduskulusid.

| (59) | Eespool esitatut arvesse võttes ja kuna leiti, et need tegevused ei olnud seotud vaatlusaluse tootega, otsustati kõnealuseid tulemusi seotud importija müügi-, üld- ja halduskulude kindlaksmääramisel mitte arvesse võtta. |
| --- | --- |

(59)

Eespool esitatut arvesse võttes ja kuna leiti, et need tegevused ei olnud seotud vaatlusaluse tootega, otsustati kõnealuseid tulemusi seotud importija müügi-, üld- ja halduskulude kindlaksmääramisel mitte arvesse võtta.

| (60) | Üks eksportivate tootjate rühm vaidlustas pärast lõplike järelduste teatavakstegemist asjaolu, et arvutustest jäeti välja see osa tema biodiislikütuse ekspordist ühendusse, mida oli edasi segatud muu kui USAst pärit biodiislikütusega ja mida oli ühenduses edasi müüdud mõlemat päritolu seguna. Rühm väitis, et selleks ei olnud otsustusõigust ei algmääruse ega WTO dumpinguvastase lepingu (WTO Anti-dumping Agreement) alusel. Seoses sellega väitis USA valitsus, et komisjon ei esitanud erinevuste kohta esialgse ja lõpliku järelduse vahel piisavaid dokumente ega põhjendusi. |
| --- | --- |

(60)

Üks eksportivate tootjate rühm vaidlustas pärast lõplike järelduste teatavakstegemist asjaolu, et arvutustest jäeti välja see osa tema biodiislikütuse ekspordist ühendusse, mida oli edasi segatud muu kui USAst pärit biodiislikütusega ja mida oli ühenduses edasi müüdud mõlemat päritolu seguna. Rühm väitis, et selleks ei olnud otsustusõigust ei algmääruse ega WTO dumpinguvastase lepingu (WTO Anti-dumping Agreement) alusel. Seoses sellega väitis USA valitsus, et komisjon ei esitanud erinevuste kohta esialgse ja lõpliku järelduse vahel piisavaid dokumente ega põhjendusi.

| (61) | Võttes arvesse saadud märkusi ja kõnealuse eksportivate tootjate rühma soovitust alternatiivse meetodi kohta, mille kohaselt tuleks usaldusväärne ekspordihind kindlaks määrata ühenduses edasimüüdavate segude alusel, hindas komisjon ekspordihinna kindlaksmääramist uuesti. Rühma esitatud meetodit ei saanud kasutada, kuna selle alusel ei määratud individuaalselt kindlaks ühenduse turul edasimüüdavas segus sisalduvate imporditavate biodiislikütuse komponentide asjakohast ekspordihinda. Kooskõlas kahju arvutamisel kohaldatud meetoditega ühtlustati ühenduse turul edasimüüdava segu hind siiski rapsiõli lähteaine hinnatasemega ja tehasest hankimise tasandi ekspordihind arvutati selle alusel, lahutades vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 9 kõik importimise ja müügi vahelisel ajal tekkinud kulud. |
| --- | --- |

(61)

Võttes arvesse saadud märkusi ja kõnealuse eksportivate tootjate rühma soovitust alternatiivse meetodi kohta, mille kohaselt tuleks usaldusväärne ekspordihind kindlaks määrata ühenduses edasimüüdavate segude alusel, hindas komisjon ekspordihinna kindlaksmääramist uuesti. Rühma esitatud meetodit ei saanud kasutada, kuna selle alusel ei määratud individuaalselt kindlaks ühenduse turul edasimüüdavas segus sisalduvate imporditavate biodiislikütuse komponentide asjakohast ekspordihinda. Kooskõlas kahju arvutamisel kohaldatud meetoditega ühtlustati ühenduse turul edasimüüdava segu hind siiski rapsiõli lähteaine hinnatasemega ja tehasest hankimise tasandi ekspordihind arvutati selle alusel, lahutades vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 9 kõik importimise ja müügi vahelisel ajal tekkinud kulud.

| (62) | Kuna ekspordihinna kohta ei ole muid märkusi, mis muudaksid esialgseid põhjendusi, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 49 ja 50. |
| --- | --- |

(62)

Kuna ekspordihinna kohta ei ole muid märkusi, mis muudaksid esialgseid põhjendusi, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 49 ja 50.

3.4.   Võrdlus

| (63) | Kaks eksportivat tootjat vaidlustasid kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 10 tehtud selliste veo-, käitlemis- ja ladustamiskulude kohandused, mis kanti seoses toodete liikumisega tootmisüksuste asukoha ja selle terminali vahel, kust vaatlusalust toodet müügiks veeti. Lisaks sellele väitis üks eksportiv tootja, et terminalis kaotab toode oma individuaalsed tunnused, kuna see segatakse muu materjaliga ja seega ei tohiks eespool nimetatud kulusid pidada otseselt müügiga seotuks. |
| --- | --- |

(63)

Kaks eksportivat tootjat vaidlustasid kooskõlas algmääruse artikli 2 lõikega 10 tehtud selliste veo-, käitlemis- ja ladustamiskulude kohandused, mis kanti seoses toodete liikumisega tootmisüksuste asukoha ja selle terminali vahel, kust vaatlusalust toodet müügiks veeti. Lisaks sellele väitis üks eksportiv tootja, et terminalis kaotab toode oma individuaalsed tunnused, kuna see segatakse muu materjaliga ja seega ei tohiks eespool nimetatud kulusid pidada otseselt müügiga seotuks.

| (64) | Tuleks rõhutada, et dumpingumarginaali arvutamisel võeti arvesse ainult sellist biodiislikütust (puhtal kujul või osana segust), mille olid tootnud uuritud eksportivad tootjad. Seega ei peeta õigustatuks mitte arvesse võtta teatavaid kulusid, mis kanti pärast B100 segu põhitoote tootmist. Seepärast tuleks kõnealused kulud lahutada, et tuua oma toodetud biodiislikütuse puhul (kas puhtal kujul või osana segust) sõltumatute isikute suhtes kohaldatud ekspordihind tagasi tehasest hankimise tasandile. Asjaolu, et biodiislikütust transporditakse tehasest terminali, mis ei asu tehases, ei tähenda, et lõplikus segus sisalduva oma toodetud biodiislikütuse puhul ei ole kantud transpordi, käitlemis- ja ladustamiskulusid. |
| --- | --- |

(64)

Tuleks rõhutada, et dumpingumarginaali arvutamisel võeti arvesse ainult sellist biodiislikütust (puhtal kujul või osana segust), mille olid tootnud uuritud eksportivad tootjad. Seega ei peeta õigustatuks mitte arvesse võtta teatavaid kulusid, mis kanti pärast B100 segu põhitoote tootmist. Seepärast tuleks kõnealused kulud lahutada, et tuua oma toodetud biodiislikütuse puhul (kas puhtal kujul või osana segust) sõltumatute isikute suhtes kohaldatud ekspordihind tagasi tehasest hankimise tasandile. Asjaolu, et biodiislikütust transporditakse tehasest terminali, mis ei asu tehases, ei tähenda, et lõplikus segus sisalduva oma toodetud biodiislikütuse puhul ei ole kantud transpordi, käitlemis- ja ladustamiskulusid.

| (65) | Kuna võrdluse kohta ei ole muid märkusi, mis muudaksid esialgseid järeldusi, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 51–53. |
| --- | --- |

(65)

Kuna võrdluse kohta ei ole muid märkusi, mis muudaksid esialgseid järeldusi, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 51–53.

3.5.   Dumpingumarginaal

| (66) | Lõplikud dumpingumarginaalid, väljendatuna protsendina CIF-hinnast ühenduse piiril ilma tollimakse tasumata, on järgmised:






  Äriühing | Lõplik dumpingumarginaal |
| --- | --- | --- |
| Archer Daniels Midland Company (ADM) | 10,1 % |
| Cargill Inc. | miinimumväärtus |
| Green Earth Fuels of Houston LLC | 88,4 % |
| Imperium Renewables Inc. | 29,5 % |
| Peter Cremer North America LP | 39,2 % |
| World Energy Alternatives LLC | 52,3 % |
| Koostööd teinud valimist välja jäetud äriühingud | 33,5 % |

(66)

Lõplikud dumpingumarginaalid, väljendatuna protsendina CIF-hinnast ühenduse piiril ilma tollimakse tasumata, on järgmised:

Äriühing

Lõplik dumpingumarginaal

Archer Daniels Midland Company (ADM)

10,1 %

Cargill Inc.

miinimumväärtus

Green Earth Fuels of Houston LLC

88,4 %

Imperium Renewables Inc.

29,5 %

Peter Cremer North America LP

39,2 %

World Energy Alternatives LLC

52,3 %

Koostööd teinud valimist välja jäetud äriühingud

33,5 %

| (67) | Võttes arvesse muudatusi valimisse kuuluvate äriühingute dumpingumarginaalides, arvutati koostööd tegevate valimisse mittekaasatud eksportivate tootjate kaalutud keskmine dumpingumarginaal uuesti vastavalt meetodile, mida on kirjeldatud ajutise määruse põhjenduses 56. Nagu on märgitud eespool, kehtestati dumpingumarginaaliks 33,5 % CIF-hinnast ühenduse piiril ilma tollimakse tasumata. |
| --- | --- |

(67)

Võttes arvesse muudatusi valimisse kuuluvate äriühingute dumpingumarginaalides, arvutati koostööd tegevate valimisse mittekaasatud eksportivate tootjate kaalutud keskmine dumpingumarginaal uuesti vastavalt meetodile, mida on kirjeldatud ajutise määruse põhjenduses 56. Nagu on märgitud eespool, kehtestati dumpingumarginaaliks 33,5 % CIF-hinnast ühenduse piiril ilma tollimakse tasumata.

| (68) | Üleriigilise dumpingumarginaali kehtestamise alus on esitatud ajutise määruse põhjenduses 57. Samal alusel määrati lõplikuks üleriigiliseks dumpingumarginaaliks 39,2 %. |
| --- | --- |

(68)

Üleriigilise dumpingumarginaali kehtestamise alus on esitatud ajutise määruse põhjenduses 57. Samal alusel määrati lõplikuks üleriigiliseks dumpingumarginaaliks 39,2 %.

4.   ÜHENDUSE TOOTMISHARU

4.1.   Ühenduse toodang ja olukord

| (69) | Üks huvitatud isik vaidlustas asjaolu, et ühenduse kogutoodangu hindamisest jäeti algmääruse artikli 4 lõike 1 alusel välja ajutise määruse põhjenduses 60 osutatud USA eksportiva tootjaga seotud tootjarühma toodang. Kõnealune isik väitis, et kaebuse toetajate kindlakstegemise õige näitaja peaks olema umbes 5 400 000 tonni ning seda ei tohiks vähendada 4 200 000 – 4 600 000 tonnini, nagu tehti esialgses etapis. |
| --- | --- |

(69)

Üks huvitatud isik vaidlustas asjaolu, et ühenduse kogutoodangu hindamisest jäeti algmääruse artikli 4 lõike 1 alusel välja ajutise määruse põhjenduses 60 osutatud USA eksportiva tootjaga seotud tootjarühma toodang. Kõnealune isik väitis, et kaebuse toetajate kindlakstegemise õige näitaja peaks olema umbes 5 400 000 tonni ning seda ei tohiks vähendada 4 200 000 – 4 600 000 tonnini, nagu tehti esialgses etapis.

| (70) | Asjakohased sätted, mille alusel hinnata olukorda või uurimise toetamist, sisalduvad algmääruse artikli 4 lõikes 1 ja artikli 5 lõikes 4. Dumpinguvastase lepingu (Anti-Dumping Agreement) asjakohased sätted, mis käsitlevad omamaise tootmisharu määratlust, sisalduvad algmääruse artikli 4 lõikes 1. Kõnealuste sätete põhjal on selge, et omamaise toodangu määratlus tuleks olukorra kindlaks tegemiseks kehtestada järgides samu nõudeid, mis kehtivad omamaise tootmisharu määratluse kindlakstegemisel. Igal juhul ei ole kõnealune väide selline, mis muudaks järeldust, et uurimist toetas suurem osa ühenduse tootmisharust. Isegi kui näitaja oleks jäetud 5 400 000 tonni juurde, oleks toetus uurimisele üle 50 %, s.o palju suurem kui algmääruse nõuetega ette nähtud. |
| --- | --- |

(70)

Asjakohased sätted, mille alusel hinnata olukorda või uurimise toetamist, sisalduvad algmääruse artikli 4 lõikes 1 ja artikli 5 lõikes 4. Dumpinguvastase lepingu (Anti-Dumping Agreement) asjakohased sätted, mis käsitlevad omamaise tootmisharu määratlust, sisalduvad algmääruse artikli 4 lõikes 1. Kõnealuste sätete põhjal on selge, et omamaise toodangu määratlus tuleks olukorra kindlaks tegemiseks kehtestada järgides samu nõudeid, mis kehtivad omamaise tootmisharu määratluse kindlakstegemisel. Igal juhul ei ole kõnealune väide selline, mis muudaks järeldust, et uurimist toetas suurem osa ühenduse tootmisharust. Isegi kui näitaja oleks jäetud 5 400 000 tonni juurde, oleks toetus uurimisele üle 50 %, s.o palju suurem kui algmääruse nõuetega ette nähtud.

| (71) | Sama huvitatud isik väitis, et vaatlusaluse toote ja samasuguse toote (s.o biodiislikütus, puhtal kujul või osana segust, mis sisaldab üle 20 % biodiislikütust (B20)) määratluse valguses peaks ühenduse tootmisharu ja toodang hõlmama kõiki ühenduse äriühinguid, kes toodavad biodiislikütust ja segusid, mis sisaldavad üle 20 % biodiislikütust. Kõnealune isik väitis, et tõendeid ei ole selle kohta, et kaebuse esitaja või komisjon on teinud midagi selleks, et kõnealuseid äriühinguid kogutoodangusse kaasata, või selleks, et teha kindlaks, et need tootjad toetasid kaebust. |
| --- | --- |

(71)

Sama huvitatud isik väitis, et vaatlusaluse toote ja samasuguse toote (s.o biodiislikütus, puhtal kujul või osana segust, mis sisaldab üle 20 % biodiislikütust (B20)) määratluse valguses peaks ühenduse tootmisharu ja toodang hõlmama kõiki ühenduse äriühinguid, kes toodavad biodiislikütust ja segusid, mis sisaldavad üle 20 % biodiislikütust. Kõnealune isik väitis, et tõendeid ei ole selle kohta, et kaebuse esitaja või komisjon on teinud midagi selleks, et kõnealuseid äriühinguid kogutoodangusse kaasata, või selleks, et teha kindlaks, et need tootjad toetasid kaebust.

| (72) | Seoses sellega tuleb märkida, et ajutise määruse põhjenduses 60 esitatud ühenduse kogutoodangu näitaja puhul on tegelikult arvesse võetud sellise biodiislikütuse tootmismahtu, mis on osa üle 20 %-lise biodiislikütuse sisaldusega segust. Kui selgitada veelgi täpsemalt, on ühenduses vastavalt kättesaadavale teabele uurimisperioodil toodetud väga vähe segusid, mis sisaldavad 21–99 % biodiislikütust. Sellesse vahemikku kuuluvatest segudest toodeti ainult B30 segu ja selle maht ei ületanud biodiislikütuse sisaldust arvesse võttes 60 000 tonni. Lisaks sellele võttis komisjon pärast ajutiste meetmete kehtestamist ühendust teadaolevate B30 segu tootjatega ja kahelt tootjalt saadud vastusest nähtus, et nad toetavad kaebust. |
| --- | --- |

(72)

Seoses sellega tuleb märkida, et ajutise määruse põhjenduses 60 esitatud ühenduse kogutoodangu näitaja puhul on tegelikult arvesse võetud sellise biodiislikütuse tootmismahtu, mis on osa üle 20 %-lise biodiislikütuse sisaldusega segust. Kui selgitada veelgi täpsemalt, on ühenduses vastavalt kättesaadavale teabele uurimisperioodil toodetud väga vähe segusid, mis sisaldavad 21–99 % biodiislikütust. Sellesse vahemikku kuuluvatest segudest toodeti ainult B30 segu ja selle maht ei ületanud biodiislikütuse sisaldust arvesse võttes 60 000 tonni. Lisaks sellele võttis komisjon pärast ajutiste meetmete kehtestamist ühendust teadaolevate B30 segu tootjatega ja kahelt tootjalt saadud vastusest nähtus, et nad toetavad kaebust.

| (73) | Kuna muid märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 59–61, milles käsitletakse ühenduse toodangut, tootmisharu ja toetuse ulatust. |
| --- | --- |

(73)

Kuna muid märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 59–61, milles käsitletakse ühenduse toodangut, tootmisharu ja toetuse ulatust.

4.2.   Väljavõtteline uuring

| (74) | Üks isik väitis, et ühe uurimise käigus koostööst hoidunud valimisse kaasatud ühenduse tootja tulemused olid väga head ja neid oleks tulnud ühenduse tootmisharu kantud kahju hindamisel arvesse võtta. Väidetakse, et kõnealune tootja ei kandnud uurimisperioodil kahju ning et vastavalt algmääruse artiklile 18 tuleks kasutada parimaid kättesaadavaid fakte. Seoses sellega väitis kõnealune isik, et ühenduse tootmisharu kantud kahju uurimiseks tuleks kasutada 2007. ja 2008. aasta finantsandmeid, mis on kõnealuse tootja kohta üldsusele kättesaadavad. |
| --- | --- |

(74)

Üks isik väitis, et ühe uurimise käigus koostööst hoidunud valimisse kaasatud ühenduse tootja tulemused olid väga head ja neid oleks tulnud ühenduse tootmisharu kantud kahju hindamisel arvesse võtta. Väidetakse, et kõnealune tootja ei kandnud uurimisperioodil kahju ning et vastavalt algmääruse artiklile 18 tuleks kasutada parimaid kättesaadavaid fakte. Seoses sellega väitis kõnealune isik, et ühenduse tootmisharu kantud kahju uurimiseks tuleks kasutada 2007. ja 2008. aasta finantsandmeid, mis on kõnealuse tootja kohta üldsusele kättesaadavad.

| (75) | Dumpinguvastaste uurimiste puhul on levinud tavaks, et komisjon jätab uurimisest välja tootjad, kes ei teinud kahju hindamisel koostööd, ja ei kasuta kättesaadavaid fakte vastavalt algmääruse artiklile 18. Kahju andmed hõlmavad nelja aasta pikkust perioodi ja üldsusele kättesaadavatest allikatest ei ole võimalik hankida kogu vajalikku teavet, et teha kindlaks kogu perioodi kõik kahjunäitajad. Praegusel juhul jäeti kõnealune ühenduse tootja uurimisest välja, sest ta ei esitanud aastate 2004–2006 kohta kogu olulist teavet ning esitas 2007. aasta ja uurimisperioodi kohta ainult osalist teavet. Kui oleks kasutatud kõnealuse biodiislikütuse tootja tegevust käsitlevat 2007. ja 2008. aasta kohta üldsusele kättesaadavat teavet, ei oleks olnud võimalik saada andmeid kõikide kahjufaktorite ja kõikide vaatlusaluse perioodi aastate kohta. See oleks moonutanud kahju hindamise seisukohalt olulisi suundumusi. |
| --- | --- |

(75)

Dumpinguvastaste uurimiste puhul on levinud tavaks, et komisjon jätab uurimisest välja tootjad, kes ei teinud kahju hindamisel koostööd, ja ei kasuta kättesaadavaid fakte vastavalt algmääruse artiklile 18. Kahju andmed hõlmavad nelja aasta pikkust perioodi ja üldsusele kättesaadavatest allikatest ei ole võimalik hankida kogu vajalikku teavet, et teha kindlaks kogu perioodi kõik kahjunäitajad. Praegusel juhul jäeti kõnealune ühenduse tootja uurimisest välja, sest ta ei esitanud aastate 2004–2006 kohta kogu olulist teavet ning esitas 2007. aasta ja uurimisperioodi kohta ainult osalist teavet. Kui oleks kasutatud kõnealuse biodiislikütuse tootja tegevust käsitlevat 2007. ja 2008. aasta kohta üldsusele kättesaadavat teavet, ei oleks olnud võimalik saada andmeid kõikide kahjufaktorite ja kõikide vaatlusaluse perioodi aastate kohta. See oleks moonutanud kahju hindamise seisukohalt olulisi suundumusi.

| (76) | Lisaks sellele ei oleks kõnealuse tootja valimisse jätmise korral olnud võimalik hindade allalöömist hinnata kõikide valimisse kuuluvate tootjate kogumüügi põhjal, kuna kõnealune äriühing ei esitanud uurimisperioodi käsitlevaid üksikasjalikke müügiandmeid tooteliikide kaupa. Lõpuks tuleks märkida, et vastupidiselt huvitatud isiku väitele olid kõnealuse tootja finantstulemused üldsusele kättesaadavate andmete põhjal tulususe osas väiksemad koostööd teinud valimisse kuuluvate ühenduse tootjate puhul kindlaks tehtud keskmisest tulususest, nagu on näidatud ajutise määruse tabelis 7. Eespool esitatu põhjal tuli kõnealuse isiku väide tagasi lükata. |
| --- | --- |

(76)

Lisaks sellele ei oleks kõnealuse tootja valimisse jätmise korral olnud võimalik hindade allalöömist hinnata kõikide valimisse kuuluvate tootjate kogumüügi põhjal, kuna kõnealune äriühing ei esitanud uurimisperioodi käsitlevaid üksikasjalikke müügiandmeid tooteliikide kaupa. Lõpuks tuleks märkida, et vastupidiselt huvitatud isiku väitele olid kõnealuse tootja finantstulemused üldsusele kättesaadavate andmete põhjal tulususe osas väiksemad koostööd teinud valimisse kuuluvate ühenduse tootjate puhul kindlaks tehtud keskmisest tulususest, nagu on näidatud ajutise määruse tabelis 7. Eespool esitatu põhjal tuli kõnealuse isiku väide tagasi lükata.

| (77) | Sama isik väitis, et ühenduse tootjate valim ei olnud ühenduse tootmisharu puhul esindav, kuna see hõlmas ainult puhta biodiislikütuse (B100) tootjaid ja ei hõlmanud seega nii B20–B99 segude tootjaid kui ka B100 segu valmistajaid. |
| --- | --- |

(77)

Sama isik väitis, et ühenduse tootjate valim ei olnud ühenduse tootmisharu puhul esindav, kuna see hõlmas ainult puhta biodiislikütuse (B100) tootjaid ja ei hõlmanud seega nii B20–B99 segude tootjaid kui ka B100 segu valmistajaid.

| (78) | Seoses sellega tuletatakse meelde, et nagu on märgitud põhjenduses 72, toodeti ühenduses uurimisperioodil väga vähe B20–B99 segusid. Võttes arvesse sellist piiratud kogust, mis moodustab alla 2 % ühenduse samasuguse toote kogutoodangust uurimisperioodil, võib järeldada, et valim, mis põhines peamiselt suurimal tootmis- ja müügimahul ühenduses, on esinduslik. B100 segu valmistajaid ei saanud käsitada samasuguse toote tootjatena, kuna nad ainult töötlevad olemasolevat samasugust toodet, kasutades lihtsat segude segamismeetodit. Seetõttu lükati väide tagasi. |
| --- | --- |

(78)

Seoses sellega tuletatakse meelde, et nagu on märgitud põhjenduses 72, toodeti ühenduses uurimisperioodil väga vähe B20–B99 segusid. Võttes arvesse sellist piiratud kogust, mis moodustab alla 2 % ühenduse samasuguse toote kogutoodangust uurimisperioodil, võib järeldada, et valim, mis põhines peamiselt suurimal tootmis- ja müügimahul ühenduses, on esinduslik. B100 segu valmistajaid ei saanud käsitada samasuguse toote tootjatena, kuna nad ainult töötlevad olemasolevat samasugust toodet, kasutades lihtsat segude segamismeetodit. Seetõttu lükati väide tagasi.

| (79) | Kuna muud märkused puuduvad, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 62–64. |
| --- | --- |

(79)

Kuna muud märkused puuduvad, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 62–64.

5.   KAHJU

| (80) | Nagu on märgitud põhjenduses 16, kestis kahju hindamisega seotud suundumuste uurimine 2004. aasta jaanuarist kuni uurimisperioodi lõpuni. Siiski näitas uurimine, et ühenduse tootmisharu oli 2004. aastal sisuliselt alles käivitumas. Seega peeti sobivamaks võtta ühenduse tootmisharu võimaliku kahju ja selle majandusliku olukorra analüüsi aluseks suundumused ajavahemikust 2005 kuni uurimisperioodini (edaspidi „analüüsitud periood”). Kuna ükski isik ei esitanud selle lähenemisviisi kohta märkusi, kinnitatakse ajutise määruse põhjendus 65. |
| --- | --- |

(80)

Nagu on märgitud põhjenduses 16, kestis kahju hindamisega seotud suundumuste uurimine 2004. aasta jaanuarist kuni uurimisperioodi lõpuni. Siiski näitas uurimine, et ühenduse tootmisharu oli 2004. aastal sisuliselt alles käivitumas. Seega peeti sobivamaks võtta ühenduse tootmisharu võimaliku kahju ja selle majandusliku olukorra analüüsi aluseks suundumused ajavahemikust 2005 kuni uurimisperioodini (edaspidi „analüüsitud periood”). Kuna ükski isik ei esitanud selle lähenemisviisi kohta märkusi, kinnitatakse ajutise määruse põhjendus 65.

5.1.   Ühenduse tarbimine

Tabel 1

| Ühenduse tarbimine | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tonnides | 1 936 034 | 3 204 504 | 4 968 838 | 6 644 042 | 6 608 659 |
| Indeks 2005=100 | 60 | 100 | 155 | 207 | 206 |

Ühenduse tarbimine

2004

2005

2006

2007

Uurimisperiood

Tonnides

1 936 034

3 204 504

4 968 838

6 644 042

6 608 659

Indeks 2005=100

60

100

155

207

206

| (81) | Kuna puuduvad märkused, millega saaks põhjendada eelmises tabelis esitatud ühenduse tarbimisnäitajate muutmist, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 66–71. |
| --- | --- |

(81)

Kuna puuduvad märkused, millega saaks põhjendada eelmises tabelis esitatud ühenduse tarbimisnäitajate muutmist, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 66–71.

5.2.   Impordimaht asjaomasest riigist ja turuosa

| (82) | Järgmises tabelis on esitatud USA eksportivate tootjate ühenduse turule suunatud koguimpordi näitajad vaatlusalusel perioodil.

  Tabel 2











  USAst pärit koguimport | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tonnides | 2 634 | 11 504 | 50 838 | 730 922 | 1 137 152 |
| Indeks 2005=100 | 23 | 100 | 442 | 6 354 | 9 885 |
| Turuosa | 0,1 % | 0,4 % | 1,0 % | 11,0 % | 17,2 % |
| Indeks 2005=100 | 25 | 100 | 250 | 2 750 | 4 300 |
| Allikas: USA ekspordistatistika |

(82)

Järgmises tabelis on esitatud USA eksportivate tootjate ühenduse turule suunatud koguimpordi näitajad vaatlusalusel perioodil.

Tabel 2

USAst pärit koguimport

2004

2005

2006

2007

Uurimisperiood

Tonnides

2 634

11 504

50 838

730 922

1 137 152

Indeks 2005=100

23

100

442

6 354

9 885

Turuosa

0,1 %

0,4 %

1,0 %

11,0 %

17,2 %

Indeks 2005=100

25

100

250

2 750

4 300

Allikas: USA ekspordistatistika

| (83) | Dumpingu kohta lõplike järelduste tegemise eesmärgil leiti, et üks USA eksportiv tootja ei toonud ühenduse turule dumpinguhinnaga importi ja seepärast tuli ümber hinnata dumpinguhinnaga impordi kogumaht ja hind. Kõnealusel juhul, mil dumpingu kindlaksmääramiseks kasutatakse väljavõttelist uuringut, on komisjoni tavaks teha kindlaks, kas leidub otseseid tõendeid selle kohta, et kõik valimist väljajäetud äriühingud müüsid uurimisperioodil ühenduse turul oma tooteid tõepoolest dumpinguhinnaga. |
| --- | --- |

(83)

Dumpingu kohta lõplike järelduste tegemise eesmärgil leiti, et üks USA eksportiv tootja ei toonud ühenduse turule dumpinguhinnaga importi ja seepärast tuli ümber hinnata dumpinguhinnaga impordi kogumaht ja hind. Kõnealusel juhul, mil dumpingu kindlaksmääramiseks kasutatakse väljavõttelist uuringut, on komisjoni tavaks teha kindlaks, kas leidub otseseid tõendeid selle kohta, et kõik valimist väljajäetud äriühingud müüsid uurimisperioodil ühenduse turul oma tooteid tõepoolest dumpinguhinnaga.

| (84) | Selleks uuriti uuesti valimist väljajäetud koostööd tegevate eksportivate tootjate ekspordihindu ning koostööst hoidunud eksportijate ekspordihindu USA ekspordistatistika andmete, valimisse kuuluvate USA eksportivate tootjate küsimustikele antud vastuste ning kõikide USA koostööd tegevate äriühingute väljavõttelise uuringu küsimustikule antud vastuste põhjal. Leiti, et dumpinguta ekspordihindade taset on võimalik kindlaks teha, liites dumpingut kasutavate valimisse kuuluvate eksportivate tootjate vaatlusaluse toote keskmistele ekspordihindadele valimisse kuuluvate eksportivate tootjate puhul tuvastatud keskmine dumpingumarginaal. |
| --- | --- |

(84)

Selleks uuriti uuesti valimist väljajäetud koostööd tegevate eksportivate tootjate ekspordihindu ning koostööst hoidunud eksportijate ekspordihindu USA ekspordistatistika andmete, valimisse kuuluvate USA eksportivate tootjate küsimustikele antud vastuste ning kõikide USA koostööd tegevate äriühingute väljavõttelise uuringu küsimustikule antud vastuste põhjal. Leiti, et dumpinguta ekspordihindade taset on võimalik kindlaks teha, liites dumpingut kasutavate valimisse kuuluvate eksportivate tootjate vaatlusaluse toote keskmistele ekspordihindadele valimisse kuuluvate eksportivate tootjate puhul tuvastatud keskmine dumpingumarginaal.

| (85) | Valimist väljajäetud eksportivate tootjate ekspordihind määrati kindlaks USA ekspordistatistika põhjal pärast valimisse kuuluvate eksportivate tootjate ekspordiandmete mahaarvamist. Saadud hinda võrreldi seejärel dumpinguvaba ekspordihinnaga. |
| --- | --- |

(85)

Valimist väljajäetud eksportivate tootjate ekspordihind määrati kindlaks USA ekspordistatistika põhjal pärast valimisse kuuluvate eksportivate tootjate ekspordiandmete mahaarvamist. Saadud hinda võrreldi seejärel dumpinguvaba ekspordihinnaga.

| (86) | Sellest hinnavõrdlusest selgus, et nii valimist väljajäetud koostööd tegevate eksportivate tootjate kui ka uurimise raames koostööst hoidunud eksportivate tootjate keskmised ekspordihinnad jäid kõikidel juhtudel madalamaks valimisse kaasatud eksportivate tootjate puhul kindlaksmääratud keskmistest dumpinguvabadest hindadest. See oli piisav näitaja selle kohta, et kõikide valimist väljajäetud äriühingute – nii koostööd tegevate kui ka koostööst hoiduvate äriühingute – kohta saab järeldada, et nad impordivad dumpinguhinnaga. |
| --- | --- |

(86)

Sellest hinnavõrdlusest selgus, et nii valimist väljajäetud koostööd tegevate eksportivate tootjate kui ka uurimise raames koostööst hoidunud eksportivate tootjate keskmised ekspordihinnad jäid kõikidel juhtudel madalamaks valimisse kaasatud eksportivate tootjate puhul kindlaksmääratud keskmistest dumpinguvabadest hindadest. See oli piisav näitaja selle kohta, et kõikide valimist väljajäetud äriühingute – nii koostööd tegevate kui ka koostööst hoiduvate äriühingute – kohta saab järeldada, et nad impordivad dumpinguhinnaga.

| (87) | Valimist väljajäetud äriühingute kohta kättesaadav teave ja nende ekspordihinna kohta esitatud andmed ei näidanud, et nende hinnad olid kõrgemad kui kindlaksmääratud dumpinguhinnad, nagu on selgitatud põhjenduses 84. |
| --- | --- |

(87)

Valimist väljajäetud äriühingute kohta kättesaadav teave ja nende ekspordihinna kohta esitatud andmed ei näidanud, et nende hinnad olid kõrgemad kui kindlaksmääratud dumpinguhinnad, nagu on selgitatud põhjenduses 84.

| (88) | Nagu on märgitud põhjenduses 83, leiti lõplikus etapis, et üks valimisse kuuluv USA eksportiv tootja, ei müünud oma tooteid ühenduse turul dumpinguhinnaga. Seetõttu jäetakse tema ekspordiandmed välja analüüsist, mis käsitleb dumpinguhinnaga impordi arengut ühenduse turul. |
| --- | --- |

(88)

Nagu on märgitud põhjenduses 83, leiti lõplikus etapis, et üks valimisse kuuluv USA eksportiv tootja, ei müünud oma tooteid ühenduse turul dumpinguhinnaga. Seetõttu jäetakse tema ekspordiandmed välja analüüsist, mis käsitleb dumpinguhinnaga impordi arengut ühenduse turul.

| (89) | Et aga vältida kõnealuse tootja tundliku äriteabe avaldamist, leiti, et üldsusele kättesaadavat teavet, näiteks USA ekspordistatistika andmeid, ei ole konfidentsiaalsuse huvides asjakohane avaldada ilma selle eksportija andmeteta, kes ei müünud oma tooteid ühenduse turul dumpinguhinnaga. |
| --- | --- |

(89)

Et aga vältida kõnealuse tootja tundliku äriteabe avaldamist, leiti, et üldsusele kättesaadavat teavet, näiteks USA ekspordistatistika andmeid, ei ole konfidentsiaalsuse huvides asjakohane avaldada ilma selle eksportija andmeteta, kes ei müünud oma tooteid ühenduse turul dumpinguhinnaga.

| (90) | Seega on järgmises tabelis esitatud näitajad USAst pärit biodiislikütuse koguimpordi kohta, mille puhul leiti või arvati, et seda müüdi vaatlusalusel perioodil ühenduse turul indekseeritud kujul dumpinguhinnaga.

  Table 3











  Dumpinguhinnaga import USAst | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indekseeritud maht (2005 = 100) | — | 100 | 411 | 5 825 | 9 261 |
| Turuosa indeks 2005=100 | — | 100 | 265 | 2 810 | 4 490 |
| Allikas: USA ekspordistatistika ja selliste USA äriühingute poolt väljavõttelise uuringu küsimustikule antud vastused, kes ei müünud dumpinguhinnaga. |

(90)

Seega on järgmises tabelis esitatud näitajad USAst pärit biodiislikütuse koguimpordi kohta, mille puhul leiti või arvati, et seda müüdi vaatlusalusel perioodil ühenduse turul indekseeritud kujul dumpinguhinnaga.

Table 3

Dumpinguhinnaga import USAst

2004

2005

2006

2007

Uurimisperiood

Indekseeritud maht (2005 = 100)

—

100

411

5 825

9 261

Turuosa indeks 2005=100

—

100

265

2 810

4 490

Allikas: USA ekspordistatistika ja selliste USA äriühingute poolt väljavõttelise uuringu küsimustikule antud vastused, kes ei müünud dumpinguhinnaga.

| (91) | Uued arvud näitavad, et USAst imporditud toodangu maht kasvas märkimisväärselt: rohkem kui 10 000 tonnilt 2005. aastal kuni üle 1 000 000 tonni uurimisperioodil. Analüüsitud ajavahemikul suurenes USAst pärit dumpinguhinnaga impordi turuosa ühenduse turul pidevalt: ligikaudu 0,3 %-lt 2005. aastal kuni üle 15 % uurimisperioodil. Seega jääb jõusse järeldus, et dumpinguhindadega imporditud toodangu maht on märkimisväärselt kasvanud nii absoluutarvudes kui ka suhteliselt võrreldes tarbimisega ühenduses nimetatud ajavahemikul. |
| --- | --- |

(91)

Uued arvud näitavad, et USAst imporditud toodangu maht kasvas märkimisväärselt: rohkem kui 10 000 tonnilt 2005. aastal kuni üle 1 000 000 tonni uurimisperioodil. Analüüsitud ajavahemikul suurenes USAst pärit dumpinguhinnaga impordi turuosa ühenduse turul pidevalt: ligikaudu 0,3 %-lt 2005. aastal kuni üle 15 % uurimisperioodil. Seega jääb jõusse järeldus, et dumpinguhindadega imporditud toodangu maht on märkimisväärselt kasvanud nii absoluutarvudes kui ka suhteliselt võrreldes tarbimisega ühenduses nimetatud ajavahemikul.

| (92) | Üks huvitatud isik väitis, et dumpinguvastase menetluse käigus tuleks kahju ja põhjuslikku seost analüüsida paralleelses subsiidiumivastases menetluses kasutatavatest andmetest erinevate andmete põhjal. Väideti, et dumpingu kohta tehtud järeldused, eelkõige järeldused ühendusse suunatud ekspordimüügi kohta, põhinevad üksnes valimisse kuuluvate tootjate oma toodetud biodiislikütusel, samas kui subsideerimise kohta tehtud järeldused põhinevad oma toodetud, toodetud ja segatud ning ostetud ja segatud biodiislikütusel, mida eksporditakse ühendusse. |
| --- | --- |

(92)

Üks huvitatud isik väitis, et dumpinguvastase menetluse käigus tuleks kahju ja põhjuslikku seost analüüsida paralleelses subsiidiumivastases menetluses kasutatavatest andmetest erinevate andmete põhjal. Väideti, et dumpingu kohta tehtud järeldused, eelkõige järeldused ühendusse suunatud ekspordimüügi kohta, põhinevad üksnes valimisse kuuluvate tootjate oma toodetud biodiislikütusel, samas kui subsideerimise kohta tehtud järeldused põhinevad oma toodetud, toodetud ja segatud ning ostetud ja segatud biodiislikütusel, mida eksporditakse ühendusse.

| (93) | See väide näib eeldavat, et dumpinguvastane menetlus peaks võrreldes subsiidiumivastase menetlusega põhinema alati piiratumatel andmetel. Siiski leiti esialgses etapis, et USA tootjate valimisse kaasatud äriühingute ühenduse turule suunatud koguekspordi puhul on tegemist dumpinguhindadega. Sarnane järeldus tehti ka subsiidiumivastases uurimises. Seega leiti mõlema uurimise puhul USAst pärit kogu eksport olevat dumpinguhindadega ja subsideeritud ning seepärast kaasati see täies mahus kahju ja põhjusliku seose analüüsi. |
| --- | --- |

(93)

See väide näib eeldavat, et dumpinguvastane menetlus peaks võrreldes subsiidiumivastase menetlusega põhinema alati piiratumatel andmetel. Siiski leiti esialgses etapis, et USA tootjate valimisse kaasatud äriühingute ühenduse turule suunatud koguekspordi puhul on tegemist dumpinguhindadega. Sarnane järeldus tehti ka subsiidiumivastases uurimises. Seega leiti mõlema uurimise puhul USAst pärit kogu eksport olevat dumpinguhindadega ja subsideeritud ning seepärast kaasati see täies mahus kahju ja põhjusliku seose analüüsi.

| (94) | Asjaolu tõttu, et lõplikus etapis leiti, et üks valimisse kuuluv USA äriühing ei müünud dumpinguhinnaga, nagu on selgitatud põhjenduses 83, ei ole menetluse käigus kahju ja põhjusliku seose analüüsimisel arvesse võetava dumpinguhinnaga impordi ja subsideeritud impordi maht omavahel kooskõlas. USAst pärit dumpinguhinnaga impordi kogumahtu kohandati, et võtta arvesse asjaolu, et ühe valimisse kuuluva eksportiva tootja puhul leiti, et ta ei importinud dumpinguhinnaga. |
| --- | --- |

(94)

Asjaolu tõttu, et lõplikus etapis leiti, et üks valimisse kuuluv USA äriühing ei müünud dumpinguhinnaga, nagu on selgitatud põhjenduses 83, ei ole menetluse käigus kahju ja põhjusliku seose analüüsimisel arvesse võetava dumpinguhinnaga impordi ja subsideeritud impordi maht omavahel kooskõlas. USAst pärit dumpinguhinnaga impordi kogumahtu kohandati, et võtta arvesse asjaolu, et ühe valimisse kuuluva eksportiva tootja puhul leiti, et ta ei importinud dumpinguhinnaga.

| (95) | Eespool esitatut arvesse võttes tuli kõnealune väide tagasi lükata. |
| --- | --- |

(95)

Eespool esitatut arvesse võttes tuli kõnealune väide tagasi lükata.

| (96) | Üks huvitatud isik väitis, et USA ekspordistatistika ühtlustatud tariifisüsteemi rubriik 3824 90, mida kasutati ajutises määruses asjaomasest riigist pärit impordi kindlaks tegemiseks, hõlmab lisaks biodiislikütusele ka muid tooteid nagu loomsed või taimsed rasvained või nende segud. Seega oli USAst pärit impordimahu analüüs puudulik. Sama huvitatud isik tegi ettepaneku, et kasutada tuleks hoopis uuritud USA tootjate kohta kindlaks tehtud suundumusi. |
| --- | --- |

(96)

Üks huvitatud isik väitis, et USA ekspordistatistika ühtlustatud tariifisüsteemi rubriik 3824 90, mida kasutati ajutises määruses asjaomasest riigist pärit impordi kindlaks tegemiseks, hõlmab lisaks biodiislikütusele ka muid tooteid nagu loomsed või taimsed rasvained või nende segud. Seega oli USAst pärit impordimahu analüüs puudulik. Sama huvitatud isik tegi ettepaneku, et kasutada tuleks hoopis uuritud USA tootjate kohta kindlaks tehtud suundumusi.

| (97) | Seoses sellega tuleb esiteks märkida, et USAst pärit impordimahu arvutamiseks kasutati USA ühtlustatud tariifisüsteemi koodi 3824 90 4000, mitte kuuekohalist ühtlustatud tariifisüsteemi rubriiki, nagu väitis kõnealune isik. |
| --- | --- |

(97)

Seoses sellega tuleb esiteks märkida, et USAst pärit impordimahu arvutamiseks kasutati USA ühtlustatud tariifisüsteemi koodi 3824 90 4000, mitte kuuekohalist ühtlustatud tariifisüsteemi rubriiki, nagu väitis kõnealune isik.

| (98) | Lisaks sellele tuletatakse meelde, et nagu on märgitud ajutise määruse põhjenduses 68, ei saanud USAst pärit biodiislikütuse impordi hindamiseks Eurostati andmeid kasutada, sest kuni 2007. aasta lõpuni ei olnud sellel tootel tolliklassifikatsiooni jaoks eraldi CN-koodi. Biodiislikütust oleks tõesti saanud klassifitseerida mitmesuguste CN-koodide alla, mis hõlmasid ka muude toodete impordiandmeid. USA ekspordistatistikat kasutati, sest selle puhul ilmnes, et vaatlusaluse toote eksport on hõlmatud ühe tariifikoodiga ja et muude toodete maht, mida hõlmab sama kood, on ühendusse suunatud eksporti silmas pidades ebaoluline. |
| --- | --- |

(98)

Lisaks sellele tuletatakse meelde, et nagu on märgitud ajutise määruse põhjenduses 68, ei saanud USAst pärit biodiislikütuse impordi hindamiseks Eurostati andmeid kasutada, sest kuni 2007. aasta lõpuni ei olnud sellel tootel tolliklassifikatsiooni jaoks eraldi CN-koodi. Biodiislikütust oleks tõesti saanud klassifitseerida mitmesuguste CN-koodide alla, mis hõlmasid ka muude toodete impordiandmeid. USA ekspordistatistikat kasutati, sest selle puhul ilmnes, et vaatlusaluse toote eksport on hõlmatud ühe tariifikoodiga ja et muude toodete maht, mida hõlmab sama kood, on ühendusse suunatud eksporti silmas pidades ebaoluline.

| (99) | Võttes arvesse Eurostati andmete kasutamise piiratud võimalusi, oleks USA ekspordistatistika asemel olnud võimalik kasutada veel kaebuses esitatud impordiandmeid. Kaebuse esitajad said kõnealused andmed konfidentsiaalsetest turuandmete allikatest ning seepärast oleks sellise teabe kasutamisel olnud piirangud. Teabe täielikkuse huvides oleksid impordimahu suundumused indekseeritud kujul näidanud järgmist:

  Tabel 4











  USAst pärit import | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeks 2005=100 | 0 | 100 | 1 359 | 15 059 | 15 394 |

(99)

Võttes arvesse Eurostati andmete kasutamise piiratud võimalusi, oleks USA ekspordistatistika asemel olnud võimalik kasutada veel kaebuses esitatud impordiandmeid. Kaebuse esitajad said kõnealused andmed konfidentsiaalsetest turuandmete allikatest ning seepärast oleks sellise teabe kasutamisel olnud piirangud. Teabe täielikkuse huvides oleksid impordimahu suundumused indekseeritud kujul näidanud järgmist:

Tabel 4

USAst pärit import

2004

2005

2006

2007

Uurimisperiood

Indeks 2005=100

0

100

1 359

15 059

15 394

| (100) | Tabelite 2 ja 4 võrdlus näitaks, et komisjoni hinnang vaatlusaluse toote impordimahule analüüsitava perioodi jooksul oli konservatiivsem kui see, mida oleks võinud alternatiivina kasutada. Lisaks sellele on tabelis 4 esitatud impordimahu üldine pilt koostatud konfidentsiaalsete andmete põhjal, mida ei saa avaldada, samas kui USA statistika on üldsusele kättesaadav teave. |
| --- | --- |

(100)

Tabelite 2 ja 4 võrdlus näitaks, et komisjoni hinnang vaatlusaluse toote impordimahule analüüsitava perioodi jooksul oli konservatiivsem kui see, mida oleks võinud alternatiivina kasutada. Lisaks sellele on tabelis 4 esitatud impordimahu üldine pilt koostatud konfidentsiaalsete andmete põhjal, mida ei saa avaldada, samas kui USA statistika on üldsusele kättesaadav teave.

| (101) | Huvitatud isiku soovitatud meetodi alusel oleks uuritud eksportivatelt tootjatelt kogutud teabe põhjal ekspordimahu suundumuste kohta nähtunud järgmist:

  Tabel 5











  USAst pärit import | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indeks 2005=100 | 16 | 100 | 461 | 6 180 | 9 005 |

(101)

Huvitatud isiku soovitatud meetodi alusel oleks uuritud eksportivatelt tootjatelt kogutud teabe põhjal ekspordimahu suundumuste kohta nähtunud järgmist:

Tabel 5

USAst pärit import

2004

2005

2006

2007

Uurimisperiood

Indeks 2005=100

16

100

461

6 180

9 005

| (102) | Tabelite 5 ja 2 võrdlus oleks näidanud väga sarnaseid suundumusi komisjoni kasutatud meetodi ja kõnealuse isiku soovitatud meetodi vahel. |
| --- | --- |

(102)

Tabelite 5 ja 2 võrdlus oleks näidanud väga sarnaseid suundumusi komisjoni kasutatud meetodi ja kõnealuse isiku soovitatud meetodi vahel.

| (103) | Sama huvitatud isik väitis ka, et kuna vaatlusalune toode on biodiislikütus ja selle segud, mis sisaldavad biodiislikütust üle 20 %, ei saa tabelis 2 esitatud impordimaht olla seotud vaatlusaluse toote õige impordimahuga. |
| --- | --- |

(103)

Sama huvitatud isik väitis ka, et kuna vaatlusalune toode on biodiislikütus ja selle segud, mis sisaldavad biodiislikütust üle 20 %, ei saa tabelis 2 esitatud impordimaht olla seotud vaatlusaluse toote õige impordimahuga.

| (104) | Seoses sellega märgitakse, et uurimise käigus ei ole kindlaks tehtud sellise vaatlusaluse toote importi uurimisperioodil, mis sisaldab üle 20 %, kuid alla 99 % biodiislikütust. Teisisõnu ei ole uurimise käigus vaatlusaluse toote importi tuvastatud, kuna selle madala biodiislikütuse sisalduse tõttu klassifitseeritaks see USA ühtlustatud tariifisüsteemi eri koodi alla. |
| --- | --- |

(104)

Seoses sellega märgitakse, et uurimise käigus ei ole kindlaks tehtud sellise vaatlusaluse toote importi uurimisperioodil, mis sisaldab üle 20 %, kuid alla 99 % biodiislikütust. Teisisõnu ei ole uurimise käigus vaatlusaluse toote importi tuvastatud, kuna selle madala biodiislikütuse sisalduse tõttu klassifitseeritaks see USA ühtlustatud tariifisüsteemi eri koodi alla.

| (105) | Eespool esitatu põhjal järeldatakse, et ajutise määruse tabelis 2 esitatud impordimahu puhul on tegemist vaatlusaluse toote ühendusse suunatud impordi usaldusväärse, objektiivse ja mõõduka hinnanguga. |
| --- | --- |

(105)

Eespool esitatu põhjal järeldatakse, et ajutise määruse tabelis 2 esitatud impordimahu puhul on tegemist vaatlusaluse toote ühendusse suunatud impordi usaldusväärse, objektiivse ja mõõduka hinnanguga.

| (106) | Üks huvitatud isik väitis, et USAst eksporditud splash and dash-koguseid tulnuks eristada USAst pärit vaatlusaluse toote impordist, kuna esmalt nimetatud koguseid ei saa käsitleda USAst pärit impordina. |
| --- | --- |

(106)

Üks huvitatud isik väitis, et USAst eksporditud splash and dash-koguseid tulnuks eristada USAst pärit vaatlusaluse toote impordist, kuna esmalt nimetatud koguseid ei saa käsitleda USAst pärit impordina.

| (107) | Lisaks väitsid sama isik ja USA valitsus, et vastupidiselt ajutise määruse põhjendustes 77 ja 80 märgitule ei peeta USAst tulevat eksporti täies mahus USA päritoluga ekspordiks. USAs ei ole ametiasutust, kes annaks hinnangu või teeks otsuse konkreetse eksporditoote päritoluriigi osas; ka ei saa eeldada, et USA territooriumilt lähetatav biodiislikütus oleks täies mahus USA päritolu. |
| --- | --- |

(107)

Lisaks väitsid sama isik ja USA valitsus, et vastupidiselt ajutise määruse põhjendustes 77 ja 80 märgitule ei peeta USAst tulevat eksporti täies mahus USA päritoluga ekspordiks. USAs ei ole ametiasutust, kes annaks hinnangu või teeks otsuse konkreetse eksporditoote päritoluriigi osas; ka ei saa eeldada, et USA territooriumilt lähetatav biodiislikütus oleks täies mahus USA päritolu.

| (108) | Sama isik väitis ka, et USA Census Bureau kehtestatud päritolu eeskirju, mis käsitlevad eksporditavate kaupade päritolu kindlakstegemist, biodiislikütuse tööstuses laialdaselt ei tunta ning seepärast märgivad biodiislikütuse eksportijad lähetaja ekspordideklaratsioonile (Shipper’s Export Declaration) tavaliselt, et eksporditavad kaubad on omamaise päritoluga. |
| --- | --- |

(108)

Sama isik väitis ka, et USA Census Bureau kehtestatud päritolu eeskirju, mis käsitlevad eksporditavate kaupade päritolu kindlakstegemist, biodiislikütuse tööstuses laialdaselt ei tunta ning seepärast märgivad biodiislikütuse eksportijad lähetaja ekspordideklaratsioonile (Shipper’s Export Declaration) tavaliselt, et eksporditavad kaubad on omamaise päritoluga.

| (109) | Samuti kordas ta esialgses etapis esitatud väidet, et splash and dash-skeemi järgides ühendusse imporditavad kogused moodustaksid üle 40 % USAst eksporditavast vaatlusalusest tootest. Ta kasutas oma väite tõestamiseks ühtlustatud tariifisüsteemi koodide all 3824 90 4020 ja 3824 90 4000 esitatud USA impordi- ja ekspordiandmeid ja väitis tegelikult, et kogu USAsse imporditavat biodiislikütust eksporditakse ühendusse splash and dash-skeemi kasutades. |
| --- | --- |

(109)

Samuti kordas ta esialgses etapis esitatud väidet, et splash and dash-skeemi järgides ühendusse imporditavad kogused moodustaksid üle 40 % USAst eksporditavast vaatlusalusest tootest. Ta kasutas oma väite tõestamiseks ühtlustatud tariifisüsteemi koodide all 3824 90 4020 ja 3824 90 4000 esitatud USA impordi- ja ekspordiandmeid ja väitis tegelikult, et kogu USAsse imporditavat biodiislikütust eksporditakse ühendusse splash and dash-skeemi kasutades.

| (110) | Seoses sellega märgitakse, et USA ametiasutuste palutud selgitused asjaolu kohta, et ükski USA ametiasutus ei hinda ega tee kindlaks konkreetse eksporditoote päritolu, on vastuvõetavad. |
| --- | --- |

(110)

Seoses sellega märgitakse, et USA ametiasutuste palutud selgitused asjaolu kohta, et ükski USA ametiasutus ei hinda ega tee kindlaks konkreetse eksporditoote päritolu, on vastuvõetavad.

| (111) | Väide, mille kohaselt moodustaks splash and dash-skeemi kasutades toimuv eksport vähemalt 40 % USA ekspordist ühendusse, põhines oletusel, et kogu USAsse imporditav biodiislikütus eksporditakse splash and dash-skeemi kasutades uuesti ühendusse seda USAs tarbimata ja seda USAs enne eksportimist edasi segamata. |
| --- | --- |

(111)

Väide, mille kohaselt moodustaks splash and dash-skeemi kasutades toimuv eksport vähemalt 40 % USA ekspordist ühendusse, põhines oletusel, et kogu USAsse imporditav biodiislikütus eksporditakse splash and dash-skeemi kasutades uuesti ühendusse seda USAs tarbimata ja seda USAs enne eksportimist edasi segamata.

| (112) | Siiski näitasid kõnealuse isiku esitatud andmed, et aastatel 2004–2006 ületas import eksporti suures ulatuses, mis osutab sellele, et USAs on olemas omamaine nõudlus muudest riikidest pärit biodiislikütuse järele. Lisaks sellele on see oletus üpris lihtsakoeline, kuna ei võeta arvesse USAs segatavaid ja ühendusse eksporditavaid biodiislikütuse segusid, i) mille omadused on erinevad sisendmaterjalide omadustest, mille tõttu omistataks segatud tootele USA päritolu või ii) segusid, millest suurema osa moodustab USAst pärit biodiislikütus ning millele seetõttu omistatakse USA päritolu. Seoses sellega tuletatakse meelde, et nagu on märgitud ajutise määruse põhjenduses 78, teatasid uuritud USA ettevõtjad, et ühendusse eksporditud või siseturul müüdud koguste puhul ei ole võimalik eristada omatoodangut, USAst pärit koguseid või imporditud koguseid. Samuti märgitakse, et jääb mulje, nagu oleks asjaomased USA äriühingud märkinud päritolu õigesti, kuna kõikidel kõnealustel juhtudel segati USAs edasi mujalt kui USAst pärit biodiislikütust. On tõsi, et enamikul juhtudest on uuritavad eksportivad tootjad väga suured äriühingud või äriühingute rühmad, kuhu kuuluvad ühenduse seotud äriühingud, ning nende puhul on raske nõustuda, et nad ei olnud teadlikud päritolu kindlakstegemise kohta kehtivatest USA ja ühenduse eeskirjadest. |
| --- | --- |

(112)

Siiski näitasid kõnealuse isiku esitatud andmed, et aastatel 2004–2006 ületas import eksporti suures ulatuses, mis osutab sellele, et USAs on olemas omamaine nõudlus muudest riikidest pärit biodiislikütuse järele. Lisaks sellele on see oletus üpris lihtsakoeline, kuna ei võeta arvesse USAs segatavaid ja ühendusse eksporditavaid biodiislikütuse segusid, i) mille omadused on erinevad sisendmaterjalide omadustest, mille tõttu omistataks segatud tootele USA päritolu või ii) segusid, millest suurema osa moodustab USAst pärit biodiislikütus ning millele seetõttu omistatakse USA päritolu. Seoses sellega tuletatakse meelde, et nagu on märgitud ajutise määruse põhjenduses 78, teatasid uuritud USA ettevõtjad, et ühendusse eksporditud või siseturul müüdud koguste puhul ei ole võimalik eristada omatoodangut, USAst pärit koguseid või imporditud koguseid. Samuti märgitakse, et jääb mulje, nagu oleks asjaomased USA äriühingud märkinud päritolu õigesti, kuna kõikidel kõnealustel juhtudel segati USAs edasi mujalt kui USAst pärit biodiislikütust. On tõsi, et enamikul juhtudest on uuritavad eksportivad tootjad väga suured äriühingud või äriühingute rühmad, kuhu kuuluvad ühenduse seotud äriühingud, ning nende puhul on raske nõustuda, et nad ei olnud teadlikud päritolu kindlakstegemise kohta kehtivatest USA ja ühenduse eeskirjadest.

| (113) | Eespool esitatu põhjal tehakse järeldus, et ei ole põhjust selgelt eristada ühendusse vaatlusalusel perioodil splash and dash-skeemi kasutades imporditud koguseid. Leitakse ka, et ei ole põhjust käsitada kõnealust eksporti, kui see toimus, mujalt kui USAst pärit impordina. |
| --- | --- |

(113)

Eespool esitatu põhjal tehakse järeldus, et ei ole põhjust selgelt eristada ühendusse vaatlusalusel perioodil splash and dash-skeemi kasutades imporditud koguseid. Leitakse ka, et ei ole põhjust käsitada kõnealust eksporti, kui see toimus, mujalt kui USAst pärit impordina.

5.3.   Dumpinguhinnaga impordi hinnad ja hinna allalöömine

5.3.1.   Ühiku müügihind

| (114) | Järgmises tabelis on esitatud USAst pärit ühenduse turule suunatud koguimpordi ühiku müügihind vaatlusalusel perioodil, nagu on märgitud ajutise määruse põhjendustes 81 ja 82.

  Tabel 6











  USAst pärit koguimport | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hinnad eurot/tonn | 463 | 575 | 600 | 596 | 616 |
| Indeks 2005=100 | 81 | 100 | 104 | 104 | 107 |
| Allikas: USA ekspordistatistika ja valimisse kaasatud USA eksportijate poolt küsimustikule antud vastused. |

(114)

Järgmises tabelis on esitatud USAst pärit ühenduse turule suunatud koguimpordi ühiku müügihind vaatlusalusel perioodil, nagu on märgitud ajutise määruse põhjendustes 81 ja 82.

Tabel 6

USAst pärit koguimport

2004

2005

2006

2007

Uurimisperiood

Hinnad eurot/tonn

463

575

600

596

616

Indeks 2005=100

81

100

104

104

107

Allikas: USA ekspordistatistika ja valimisse kaasatud USA eksportijate poolt küsimustikule antud vastused.

| (115) | Võttes arvesse dumpingu kohta tehtud lõplikke järeldusi ja seda, et leiti, et üks äriühing ei toonud ühenduse turule dumpinguhinnaga importi, arvutati ühenduse turule suunatud dumpinguhinnaga impordi ühiku müügihinnad eraldi ja esitati järgmises tabelis.

  Tabel 7











  Dumpinguhinnaga import USAst | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hinnad eurot/tonn | 463 | 575 | 608 | 603 | 615 |
| Indeks 2005=100 | 81 | 100 | 106 | 105 | 107 |
| Allikas: USA ekspordistatistika ja valimisse kaasatud USA eksportijate poolt küsimustikule antud vastused. |

(115)

Võttes arvesse dumpingu kohta tehtud lõplikke järeldusi ja seda, et leiti, et üks äriühing ei toonud ühenduse turule dumpinguhinnaga importi, arvutati ühenduse turule suunatud dumpinguhinnaga impordi ühiku müügihinnad eraldi ja esitati järgmises tabelis.

Tabel 7

Dumpinguhinnaga import USAst

2004

2005

2006

2007

Uurimisperiood

Hinnad eurot/tonn

463

575

608

603

615

Indeks 2005=100

81

100

106

105

107

Allikas: USA ekspordistatistika ja valimisse kaasatud USA eksportijate poolt küsimustikule antud vastused.

| (116) | Keskmised impordihinnad USAst kõikusid vaatlusalusel perioodil ning tõusid 2005. aasta ja uurimisperioodi vahel üldiselt kokku 6 %. |
| --- | --- |

(116)

Keskmised impordihinnad USAst kõikusid vaatlusalusel perioodil ning tõusid 2005. aasta ja uurimisperioodi vahel üldiselt kokku 6 %.

5.3.2.   Hindade allalöömine

| (117) | Hindade allalöömise analüüsimiseks võrreldi kaalutud keskmisi müügihindu (korrigeerituna tehasehindade tasemele), millega valimisse kaasatud ühenduse tootjad müüsid sõltumatutele klientidele, vastavate USAst pärit dumpinguhinnaga impordi kaalutud keskmiste hindadega, mis olid CIF-hindade põhjal kindlaks määratud valimisse kaasatud USA eksportivate tootjate puhul, kes müüsid ühenduse turule dumpinguhindadega. Vajaduse korral korrigeeriti vastavalt ajutise määruse põhjendusele 84 tollimakse, impordijärgseid kulusid ning erinevusi biodiislikütuse tootmiseks kasutatavates lähteainetes. |
| --- | --- |

(117)

Hindade allalöömise analüüsimiseks võrreldi kaalutud keskmisi müügihindu (korrigeerituna tehasehindade tasemele), millega valimisse kaasatud ühenduse tootjad müüsid sõltumatutele klientidele, vastavate USAst pärit dumpinguhinnaga impordi kaalutud keskmiste hindadega, mis olid CIF-hindade põhjal kindlaks määratud valimisse kaasatud USA eksportivate tootjate puhul, kes müüsid ühenduse turule dumpinguhindadega. Vajaduse korral korrigeeriti vastavalt ajutise määruse põhjendusele 84 tollimakse, impordijärgseid kulusid ning erinevusi biodiislikütuse tootmiseks kasutatavates lähteainetes.

| (118) | Mõned eksportivad tootjad väitsid, et erinevusi lähteainetes ei olnud kohandatud piisavalt, kuna kohandamine ei kajastanud erinevuste turuväärtust õigesti. Nad väitsid veel, et erinevused tuleks arvutada biodiislikütuse eri liikide hindade põhjal ühenduse turul, ning põhjendasid oma väidet, osutades turu analüütiku avaldatud hinnanoteeringutele (tollivormistus tehtud Antwerpenis). |
| --- | --- |

(118)

Mõned eksportivad tootjad väitsid, et erinevusi lähteainetes ei olnud kohandatud piisavalt, kuna kohandamine ei kajastanud erinevuste turuväärtust õigesti. Nad väitsid veel, et erinevused tuleks arvutada biodiislikütuse eri liikide hindade põhjal ühenduse turul, ning põhjendasid oma väidet, osutades turu analüütiku avaldatud hinnanoteeringutele (tollivormistus tehtud Antwerpenis).

| (119) | Seoses sellega märgitakse, et kohandus põhines üldistel kontrollitul andmetel, mis koguti valimisse kuuluvatelt eksportivatelt tootjatelt nende tegevuse kohta USAs, ning põhines seega uurimise tulemustel, mis on kõige usaldusväärsem teabeallikas. Lisaks sellele ei oleks ühenduse tasandil tehtud hinnanoteering sobiv alus selliseks kohandamiseks, kuna kõnealust hinnataset oleks mõjutanud USAst pärit dumpinguhinnaga impordi hinnatase. Sellest tulenevalt lükati väide tagasi. |
| --- | --- |

(119)

Seoses sellega märgitakse, et kohandus põhines üldistel kontrollitul andmetel, mis koguti valimisse kuuluvatelt eksportivatelt tootjatelt nende tegevuse kohta USAs, ning põhines seega uurimise tulemustel, mis on kõige usaldusväärsem teabeallikas. Lisaks sellele ei oleks ühenduse tasandil tehtud hinnanoteering sobiv alus selliseks kohandamiseks, kuna kõnealust hinnataset oleks mõjutanud USAst pärit dumpinguhinnaga impordi hinnatase. Sellest tulenevalt lükati väide tagasi.

| (120) | Samad eksportivad tootjad väitsid, et lähteainete erinevuste kohandamist tuleks kohaldada ainult valimisse kuuluvate eksportivate tootjate müügi suhtes ning mitte valimisse kuuluvate ühenduse tootjate müügi suhtes, kuna nemad müüvad segusid, mis vastavad ühenduse standarditele. |
| --- | --- |

(120)

Samad eksportivad tootjad väitsid, et lähteainete erinevuste kohandamist tuleks kohaldada ainult valimisse kuuluvate eksportivate tootjate müügi suhtes ning mitte valimisse kuuluvate ühenduse tootjate müügi suhtes, kuna nemad müüvad segusid, mis vastavad ühenduse standarditele.

| (121) | Leiti, et see väide ei ole asjakohane, kuna kohandamise eesmärk oli käsitleda lähteainete erinevusi ja mitte erinevusi ühenduse tasandil kohaldatavate eri standardite järgimises. Seepärast lükati väide tagasi. |
| --- | --- |

(121)

Leiti, et see väide ei ole asjakohane, kuna kohandamise eesmärk oli käsitleda lähteainete erinevusi ja mitte erinevusi ühenduse tasandil kohaldatavate eri standardite järgimises. Seepärast lükati väide tagasi.

| (122) | Kaebuse esitaja vaidlustas kõnealuse kohandamise asjakohasuse ja väitis, et nii ühenduse tootjad kui ka USA eksportijad kasutavad mitmesuguseid lähteained ning mõlemad toodavad mitmesuguseid segusid, mida pakutakse mõlemal turul, ning neil on seega tooraine valimisel samad võimalused. |
| --- | --- |

(122)

Kaebuse esitaja vaidlustas kõnealuse kohandamise asjakohasuse ja väitis, et nii ühenduse tootjad kui ka USA eksportijad kasutavad mitmesuguseid lähteained ning mõlemad toodavad mitmesuguseid segusid, mida pakutakse mõlemal turul, ning neil on seega tooraine valimisel samad võimalused.

| (123) | Seoses sellega märgitakse, et kuigi on tõsi, et nii ühenduse tootjad kui ka USA eksportijad kasutavad mitmesuguseid segusid, mis põhinevad erinevatel lähteainetel, võivad lähteained eri tootjate segudes ning isegi sama tootja eri klientide puhul väga erinevalt jaotuda. Uurimine on tõepoolest näidanud, et ühenduse tootjate müüdud ja valimisse kuuluvate eksportivate tootjate müüdud segud ühenduse turul kattusid täpselt väga vähestel juhtudel. Seega leiti, et erinevusi lähteainetes on tõesti vaja kohandada, et hindade allalöömise arvutamisel oleks võimalik arvesse võtta biodiislikütuse eri tooteliike. Seetõttu tuli kõnealune väide tagasi lükata. |
| --- | --- |

(123)

Seoses sellega märgitakse, et kuigi on tõsi, et nii ühenduse tootjad kui ka USA eksportijad kasutavad mitmesuguseid segusid, mis põhinevad erinevatel lähteainetel, võivad lähteained eri tootjate segudes ning isegi sama tootja eri klientide puhul väga erinevalt jaotuda. Uurimine on tõepoolest näidanud, et ühenduse tootjate müüdud ja valimisse kuuluvate eksportivate tootjate müüdud segud ühenduse turul kattusid täpselt väga vähestel juhtudel. Seega leiti, et erinevusi lähteainetes on tõesti vaja kohandada, et hindade allalöömise arvutamisel oleks võimalik arvesse võtta biodiislikütuse eri tooteliike. Seetõttu tuli kõnealune väide tagasi lükata.

| (124) | Mõned eksportivad tootjad väitsid, et kahjumarginaali arvutamisel kasutati pigem CIF-hindasid ühenduse piiril kui jaemüügi hindasid, millega müüdi esimesele sõltumatule kliendile. Nad väitsid, et kõnealuseid arvutusi tuleb korrigeerida, et võtta arvesse esimesele sõltumatule kliendile suunatud müügi väärtust ja mahtu. |
| --- | --- |

(124)

Mõned eksportivad tootjad väitsid, et kahjumarginaali arvutamisel kasutati pigem CIF-hindasid ühenduse piiril kui jaemüügi hindasid, millega müüdi esimesele sõltumatule kliendile. Nad väitsid, et kõnealuseid arvutusi tuleb korrigeerida, et võtta arvesse esimesele sõltumatule kliendile suunatud müügi väärtust ja mahtu.

| (125) | Leiti, et kõnealune väide on asjakohane kahe eksportiva tootja puhul, ja kahju arvutusi korrigeeriti vastavalt. |
| --- | --- |

(125)

Leiti, et kõnealune väide on asjakohane kahe eksportiva tootja puhul, ja kahju arvutusi korrigeeriti vastavalt.

| (126) | Eespool esitatu põhjal leiti, et uurimisperioodil oli keskmine hinna allalöömise marginaal (väljendatuna protsendimäärana ühenduse toomisharu kaalutud keskmisest tehasehinnast) 18,9 %–31,9 %, mitte esialgses etapis kindlaksmääratud 18,9 %–33,0 %. |
| --- | --- |

(126)

Eespool esitatu põhjal leiti, et uurimisperioodil oli keskmine hinna allalöömise marginaal (väljendatuna protsendimäärana ühenduse toomisharu kaalutud keskmisest tehasehinnast) 18,9 %–31,9 %, mitte esialgses etapis kindlaksmääratud 18,9 %–33,0 %.

5.4.   Ühenduse tootmisharu majanduslik olukord

| (127) | Nagu on märgitud ajutise määruse põhjendustes 107–110, leiti, et ühenduse tootmisharu on kandnud olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses. |
| --- | --- |

(127)

Nagu on märgitud ajutise määruse põhjendustes 107–110, leiti, et ühenduse tootmisharu on kandnud olulist kahju algmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses.

| (128) | Esialgne analüüs näitaski, et ühenduse tootmisharu olukord paranes mõne mahunäitaja osas, kuid enamik finantsolukorra näitajaid halvenesid vaatlusalusel perioodil oluliselt. Hoolimata ühenduse tootmisharu võimest kaasata investeeringuteks kapitali, vähenes investeeringute tasuvus uurimisperioodil teravalt ning tulusus vähenes vaatlusalusel perioodil oluliselt. |
| --- | --- |

(128)

Esialgne analüüs näitaski, et ühenduse tootmisharu olukord paranes mõne mahunäitaja osas, kuid enamik finantsolukorra näitajaid halvenesid vaatlusalusel perioodil oluliselt. Hoolimata ühenduse tootmisharu võimest kaasata investeeringuteks kapitali, vähenes investeeringute tasuvus uurimisperioodil teravalt ning tulusus vähenes vaatlusalusel perioodil oluliselt.

| (129) | Üks huvitatud isik väitis, et ajutise määruse põhjenduses 93 tehtud ühenduse tootmisharu kasvu analüüs ei olnud õige. Eelkõige väitis see isik, et ajutise määruse kohaselt oleks suure nõudluse tulemusena biodiislikütuse järele ühenduse turul pidanud samavõrra suurenema ka ühenduse tootmisharu turuosa, kuigi nõudluse ja turuosa suurenemise vahel ei ole otsest seost. |
| --- | --- |

(129)

Üks huvitatud isik väitis, et ajutise määruse põhjenduses 93 tehtud ühenduse tootmisharu kasvu analüüs ei olnud õige. Eelkõige väitis see isik, et ajutise määruse kohaselt oleks suure nõudluse tulemusena biodiislikütuse järele ühenduse turul pidanud samavõrra suurenema ka ühenduse tootmisharu turuosa, kuigi nõudluse ja turuosa suurenemise vahel ei ole otsest seost.

| (130) | Lisaks väitis sama isik, et ajutise määruse samas põhjenduses 93 nimetatud kahjutegureid, nimelt tootmist, tootmisvõimsuse kasutamist, tootlikkust, müüki, investeerimispoliitikat ja investeeringute tasuvust ei saa pidada tõsiselt mõjutatuks. |
| --- | --- |

(130)

Lisaks väitis sama isik, et ajutise määruse samas põhjenduses 93 nimetatud kahjutegureid, nimelt tootmist, tootmisvõimsuse kasutamist, tootlikkust, müüki, investeerimispoliitikat ja investeeringute tasuvust ei saa pidada tõsiselt mõjutatuks.

| (131) | Nõudluse ja turuosa vahelise seose puudumist käsitlev väide kiidetakse heaks. Siiski jääb samaks fakt, et 2006. aasta ja uurimisperioodi vahel suurenes valimisse kuuluvate ühenduse tootjate turuosa 1,2 korda, samas kui dumpinguhinnaga impordi turuosa suurenes samal ajal umbes 17 korda. Kõnealune USA impordi turuosa üsna suur kasv on toimunud kõnealuse impordi palju madalama müügihinna tulemusena, nagu on näidatud tabelis 7 ja eespool põhjenduses 126. |
| --- | --- |

(131)

Nõudluse ja turuosa vahelise seose puudumist käsitlev väide kiidetakse heaks. Siiski jääb samaks fakt, et 2006. aasta ja uurimisperioodi vahel suurenes valimisse kuuluvate ühenduse tootjate turuosa 1,2 korda, samas kui dumpinguhinnaga impordi turuosa suurenes samal ajal umbes 17 korda. Kõnealune USA impordi turuosa üsna suur kasv on toimunud kõnealuse impordi palju madalama müügihinna tulemusena, nagu on näidatud tabelis 7 ja eespool põhjenduses 126.

| (132) | Mis puutub väitesse kahjutegurite üldise hindamise kohta, siis mööndakse, et mitte kõik need tegurid ei halvenenud vaatlusalusel perioodil. Siiski nenditakse, et ühenduse tootmisharu rahalise olukorraga seotud tegurid – nimelt tulusus ja investeeringute tasuvus – olid tõepoolest tugevalt mõjutatud ning väiksemas ulatuses oli tootlikkus mõjutatud. See tuleneb asjaolust, et ühenduse tootmisharu pidi kohanema USA dumpinguhinnaga impordi hinnakujunduse konkurentsiga ja et ta otsustas säilitada oma kohaloleku turul koos tulususe vähenemisega, selle asemel et hoida oma tulusust, kuid kaotada turuosa. |
| --- | --- |

(132)

Mis puutub väitesse kahjutegurite üldise hindamise kohta, siis mööndakse, et mitte kõik need tegurid ei halvenenud vaatlusalusel perioodil. Siiski nenditakse, et ühenduse tootmisharu rahalise olukorraga seotud tegurid – nimelt tulusus ja investeeringute tasuvus – olid tõepoolest tugevalt mõjutatud ning väiksemas ulatuses oli tootlikkus mõjutatud. See tuleneb asjaolust, et ühenduse tootmisharu pidi kohanema USA dumpinguhinnaga impordi hinnakujunduse konkurentsiga ja et ta otsustas säilitada oma kohaloleku turul koos tulususe vähenemisega, selle asemel et hoida oma tulusust, kuid kaotada turuosa.

| (133) | Teatavad huvitatud isikud ja USA valitsus väitsid, et valimisse kuuluvate ELi tootjate tulususe tase ja investeeringute tasuvus olid 2007. aastal ja uurimisperioodil absoluutväärtuses head vaatamata tugevale langusele võrreldes eelnevate aastatega. Nad väidavad, et aastatel 2004–2006 saavutatud tulusus ja investeeringute tasuvus ei olnud jätkusuutlikku laadi, kuna ELi biodiislikütuse tööstus, nagu kõik tekkivad tööstusharud, koges vaatlusalusel perioodil tavapärast tõusu ja langust. |
| --- | --- |

(133)

Teatavad huvitatud isikud ja USA valitsus väitsid, et valimisse kuuluvate ELi tootjate tulususe tase ja investeeringute tasuvus olid 2007. aastal ja uurimisperioodil absoluutväärtuses head vaatamata tugevale langusele võrreldes eelnevate aastatega. Nad väidavad, et aastatel 2004–2006 saavutatud tulusus ja investeeringute tasuvus ei olnud jätkusuutlikku laadi, kuna ELi biodiislikütuse tööstus, nagu kõik tekkivad tööstusharud, koges vaatlusalusel perioodil tavapärast tõusu ja langust.

| (134) | Sellega seoses meenutatakse, et mõni valimisse kuuluv USA äriühing saavutas samasugustes areneva turu tingimustes vaatlusalusel perioodil palju suurema, 30 % ületava tulususe. Samuti märgitakse, et ühenduse tootmisharu kogetud tulususe ja investeeringute tasuvuse vähenemine oli väga ränk, sest see toimus aastatel 2006 ja 2007 ning langes ajaliselt täpselt kokku USA biodiislikütuse impordi järsu suurenemisega. |
| --- | --- |

(134)

Sellega seoses meenutatakse, et mõni valimisse kuuluv USA äriühing saavutas samasugustes areneva turu tingimustes vaatlusalusel perioodil palju suurema, 30 % ületava tulususe. Samuti märgitakse, et ühenduse tootmisharu kogetud tulususe ja investeeringute tasuvuse vähenemine oli väga ränk, sest see toimus aastatel 2006 ja 2007 ning langes ajaliselt täpselt kokku USA biodiislikütuse impordi järsu suurenemisega.

| (135) | Mitu ühenduse tootjat on nõudnud, et valimisse mittekuuluvate ühenduse äriühingute olukorda tuleks võtta kahju hindamisel täielikult arvesse, pidades eriti silmas paljusid juhtumeid, mille puhul on tegemist tootmise vähendamise, sulgemiste või uute projektide edasilükkamisega, mis on vaatlusalusel perioodil kõnealuste äriühingute seas kindlaks tehtud. |
| --- | --- |

(135)

Mitu ühenduse tootjat on nõudnud, et valimisse mittekuuluvate ühenduse äriühingute olukorda tuleks võtta kahju hindamisel täielikult arvesse, pidades eriti silmas paljusid juhtumeid, mille puhul on tegemist tootmise vähendamise, sulgemiste või uute projektide edasilükkamisega, mis on vaatlusalusel perioodil kõnealuste äriühingute seas kindlaks tehtud.

| (136) | Ent üks huvitatud isik väitis, et ajutises määruses esitatud viide ühenduse tootjate kohta, kes ei kuulu valimisse, ei ole oluline, kuna valimisse mittekuuluvate tootjate kontrollimata andmeid ei saa kasutada kahju näitamiseks. Kõnealune isik osutab lisaks avalikustatud andmetele, mis näitavad, et mõni neist valimisse mittekuuluvatest tootjatest on kasumis. |
| --- | --- |

(136)

Ent üks huvitatud isik väitis, et ajutises määruses esitatud viide ühenduse tootjate kohta, kes ei kuulu valimisse, ei ole oluline, kuna valimisse mittekuuluvate tootjate kontrollimata andmeid ei saa kasutada kahju näitamiseks. Kõnealune isik osutab lisaks avalikustatud andmetele, mis näitavad, et mõni neist valimisse mittekuuluvatest tootjatest on kasumis.

| (137) | Seoses kahe eespool esitatud väitega meenutatakse, et ajutise määruse põhjendustes 103–106 viidatakse valimisse mittekuuluvate ühenduse tootjate olukorrale kui veel ühele kahjunäitajale, ilma et see mõjutaks kahjunäitajate ja kahjumarginaali arvutusi, mille puhul kasutati kontrollitud andmeid. Seetõttu lükati kõnealuse isiku väide tagasi. Teisalt ei ole kõigi valimisse mittekuuluvate ELi tootjate kohta kontrollitud statistika ja individuaalse teabe puudumise tõttu võimalik teha mingeid täpseid otsuseid ühenduse tootjate kohta tervikuna, nagu seda on soovitanud ühenduse tootjad. Seetõttu lükati kõnealune väide samuti tagasi. |
| --- | --- |

(137)

Seoses kahe eespool esitatud väitega meenutatakse, et ajutise määruse põhjendustes 103–106 viidatakse valimisse mittekuuluvate ühenduse tootjate olukorrale kui veel ühele kahjunäitajale, ilma et see mõjutaks kahjunäitajate ja kahjumarginaali arvutusi, mille puhul kasutati kontrollitud andmeid. Seetõttu lükati kõnealuse isiku väide tagasi. Teisalt ei ole kõigi valimisse mittekuuluvate ELi tootjate kohta kontrollitud statistika ja individuaalse teabe puudumise tõttu võimalik teha mingeid täpseid otsuseid ühenduse tootjate kohta tervikuna, nagu seda on soovitanud ühenduse tootjad. Seetõttu lükati kõnealune väide samuti tagasi.

| (138) | Kuna ühenduse tootmisharu majandusliku olukorra kohta tehtud esialgsete järelduste kohta muid märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 86–92 ja 94–106. |
| --- | --- |

(138)

Kuna ühenduse tootmisharu majandusliku olukorra kohta tehtud esialgsete järelduste kohta muid märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 86–92 ja 94–106.

| (139) | Kinnitatakse ka järeldus, et ühenduse tootmisharu on kandnud olulist kahju, nagu on märgitud ajutise määruse põhjendustes 107–110. |
| --- | --- |

(139)

Kinnitatakse ka järeldus, et ühenduse tootmisharu on kandnud olulist kahju, nagu on märgitud ajutise määruse põhjendustes 107–110.

6.   PÕHJUSLIK SEOS

6.1.   Dumpinguhinnaga impordi mõju

| (140) | Tuletatakse meelde, et USAst pärit dumpinguhinnaga impordi maht suurenes analüüsitud perioodil märkimisväärselt. Samuti langesid selgesti ajaliselt kokku dumpinguhinnaga impordi mahu suurenemine ja ühenduse tootmisharu majandusliku olukorra halvenemine. Tootmisharu ei suutnud ühitada oma hindu turutingimustega ja kulude suurenemisega, kuna dumpinguhinnaga import lõi uurimisperioodil tema hindu alla. |
| --- | --- |

(140)

Tuletatakse meelde, et USAst pärit dumpinguhinnaga impordi maht suurenes analüüsitud perioodil märkimisväärselt. Samuti langesid selgesti ajaliselt kokku dumpinguhinnaga impordi mahu suurenemine ja ühenduse tootmisharu majandusliku olukorra halvenemine. Tootmisharu ei suutnud ühitada oma hindu turutingimustega ja kulude suurenemisega, kuna dumpinguhinnaga import lõi uurimisperioodil tema hindu alla.

| (141) | Seega kinnitatakse järeldus, et madala dumpinguhinnaga impordi järsul suurenemisel USAst oli oluline negatiivne mõju ühenduse tootmisharu majanduslikule olukorrale uurimisperioodi jooksul. |
| --- | --- |

(141)

Seega kinnitatakse järeldus, et madala dumpinguhinnaga impordi järsul suurenemisel USAst oli oluline negatiivne mõju ühenduse tootmisharu majanduslikule olukorrale uurimisperioodi jooksul.

6.2.   Muude tegurite mõju

6.2.1.   Import muudest kolmandatest riikidest

| (142) | Kuna puuduvad märkused, mis põhjendaksid esialgsete järelduste muutmist, kinnitatakse, et muudest kolmandatest riikidest pärit impordil sai ühenduse tootmisharu kantud kahjus olla vaid tähtsusetu osa. |
| --- | --- |

(142)

Kuna puuduvad märkused, mis põhjendaksid esialgsete järelduste muutmist, kinnitatakse, et muudest kolmandatest riikidest pärit impordil sai ühenduse tootmisharu kantud kahjus olla vaid tähtsusetu osa.

6.2.2.   Nõudluse muutumine

| (143) | Üks huvitatud isik väitis, et kuigi 2007. aasta ja uurimisperioodi vahel vähenes nõudlus väga vähesel määral (0,5 %), olevat see ikkagi põhjustanud ühenduse tootmisharule kahju, sest tema väitel oleks nõudluse oletusliku 10 % suurenemise tulemusena müük suurenenud 205 733 tonni võrra, kui ühenduse tootmisharu oleks säilitanud sama 29,8 % suuruse turuosa, mis tal oli uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(143)

Üks huvitatud isik väitis, et kuigi 2007. aasta ja uurimisperioodi vahel vähenes nõudlus väga vähesel määral (0,5 %), olevat see ikkagi põhjustanud ühenduse tootmisharule kahju, sest tema väitel oleks nõudluse oletusliku 10 % suurenemise tulemusena müük suurenenud 205 733 tonni võrra, kui ühenduse tootmisharu oleks säilitanud sama 29,8 % suuruse turuosa, mis tal oli uurimisperioodil.

| (144) | Selle kohta märgitakse, et kõnealuse isiku väited põhinevad üldistel ja põhjendamata oletustel. Võttes lisaks sellele arvesse asjaolu, et 2007. aasta ja uurimisperioodi vahel suurenes ühenduse tootmisharu turuosa 2,8 protsendipunkti, toetab see tõepoolest ajutise määruse põhjenduses 121 tehtud järeldust, et ühenduse tootmisharu kannatatud kahju ei saa omistada kõnealusele kergele nõudluse vähenemisele 2007. aasta ja uurimisperioodi vahel. Kuna nõudluse arengu kohta ühenduse turul muid märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendus 121. |
| --- | --- |

(144)

Selle kohta märgitakse, et kõnealuse isiku väited põhinevad üldistel ja põhjendamata oletustel. Võttes lisaks sellele arvesse asjaolu, et 2007. aasta ja uurimisperioodi vahel suurenes ühenduse tootmisharu turuosa 2,8 protsendipunkti, toetab see tõepoolest ajutise määruse põhjenduses 121 tehtud järeldust, et ühenduse tootmisharu kannatatud kahju ei saa omistada kõnealusele kergele nõudluse vähenemisele 2007. aasta ja uurimisperioodi vahel. Kuna nõudluse arengu kohta ühenduse turul muid märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendus 121.

6.2.3.   Poliitilised otsused

| (145) | Üks huvitatud isik kordas oma väidet, mille kohaselt olevat energiamaksu taaskehtestamine Saksamaal seda turgu varustavate ühenduse tootjate majanduslikku olukorda negatiivselt mõjutanud, sest nende meetmete tõttu olevat vähemalt 1,5 miljoni tonni suurune nõudlus B100 biodiislikütuse järele raugenud. Lisaks väitis ta vastusena ajutise määruse põhjenduses 123 esitatud uurimise järeldustele, et isegi kui transpordi eesmärgil Saksamaa turule toodava diislikütuse (B5) suhtes 4,4 %-lise segamise nõude kehtestamine oleks korvanud väidetava B100 müügikahjumi, oleksid B100 hinnad erinenud B5 segude jaoks ettenähtud biodiislikütuse hindadest. Ta väitis, et B100 toodetakse üksnes kallima hinnaga rapsiseemnest, kuna biodiislikütust B5 toodetakse mitmesugustest lähteainetest, mis seega mõjutavat negatiivselt ühenduse tootjate keskmist hinda. |
| --- | --- |

(145)

Üks huvitatud isik kordas oma väidet, mille kohaselt olevat energiamaksu taaskehtestamine Saksamaal seda turgu varustavate ühenduse tootjate majanduslikku olukorda negatiivselt mõjutanud, sest nende meetmete tõttu olevat vähemalt 1,5 miljoni tonni suurune nõudlus B100 biodiislikütuse järele raugenud. Lisaks väitis ta vastusena ajutise määruse põhjenduses 123 esitatud uurimise järeldustele, et isegi kui transpordi eesmärgil Saksamaa turule toodava diislikütuse (B5) suhtes 4,4 %-lise segamise nõude kehtestamine oleks korvanud väidetava B100 müügikahjumi, oleksid B100 hinnad erinenud B5 segude jaoks ettenähtud biodiislikütuse hindadest. Ta väitis, et B100 toodetakse üksnes kallima hinnaga rapsiseemnest, kuna biodiislikütust B5 toodetakse mitmesugustest lähteainetest, mis seega mõjutavat negatiivselt ühenduse tootjate keskmist hinda.

| (146) | Sellega seoses meenutatakse, et vastupidiselt kõnealuse isiku väidetele on uurimine näidanud, et Saksamaa turgu varustavate valimisse kuuluvate ühenduse tootjate müügimaht suurenes 2006. aasta ja uurimisperioodi vahel 68 %, mis kinnitabki esialgset järeldust, et B100 müügist tuleneva müügikahjumi korvab kohustusliku segamise nõue. Lisaks märgitakse, et 0,09 euro suuruse maksu kehtestamine biodiislikütuse liitri kohta alates1. augustist 2006 ei tekitanud turukrahhi, nagu väitis kõnealune isik, kuid B100 müük vähenes tõepoolest märkimisväärselt uurimisperioodi viimases veerandis, kui 1. jaanuarist 2008 tõsteti kõnesolevat maksu 0,15 eurole liitri kohta. Pidades silmas mõju hindadele, ei olnud kõnealuse isiku esitatud väited põhjendatud, sest mõlema toote puhul kasutatud biodiislikütus pidi vastama ühesugustele standarditele, mis tähendab et mõlema biodiislikütuse puhul oli võimalik kasutada sama lähteainete segu, mis tähendab, et nende kahe biodiislikütuse liigi vahel ei ole tõendatud hinnaerinevust. Selle põhjal lükati eespool nimetatud väide tagasi. |
| --- | --- |

(146)

Sellega seoses meenutatakse, et vastupidiselt kõnealuse isiku väidetele on uurimine näidanud, et Saksamaa turgu varustavate valimisse kuuluvate ühenduse tootjate müügimaht suurenes 2006. aasta ja uurimisperioodi vahel 68 %, mis kinnitabki esialgset järeldust, et B100 müügist tuleneva müügikahjumi korvab kohustusliku segamise nõue. Lisaks märgitakse, et 0,09 euro suuruse maksu kehtestamine biodiislikütuse liitri kohta alates1. augustist 2006 ei tekitanud turukrahhi, nagu väitis kõnealune isik, kuid B100 müük vähenes tõepoolest märkimisväärselt uurimisperioodi viimases veerandis, kui 1. jaanuarist 2008 tõsteti kõnesolevat maksu 0,15 eurole liitri kohta. Pidades silmas mõju hindadele, ei olnud kõnealuse isiku esitatud väited põhjendatud, sest mõlema toote puhul kasutatud biodiislikütus pidi vastama ühesugustele standarditele, mis tähendab et mõlema biodiislikütuse puhul oli võimalik kasutada sama lähteainete segu, mis tähendab, et nende kahe biodiislikütuse liigi vahel ei ole tõendatud hinnaerinevust. Selle põhjal lükati eespool nimetatud väide tagasi.

| (147) | Kuna poliitiliste otsuste kohta muid märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendus 124. |
| --- | --- |

(147)

Kuna poliitiliste otsuste kohta muid märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendus 124.

6.2.4.   Ühenduse tootjate rakendamata tootmisvõimsus

| (148) | Nõustudes sellega, et tootmisvõimsuse rakendamise määr oli enamiku ühenduse tootjate puhul suhteliselt suur, väitis üks huvitatud isik, et valimisse kuuluvate ühenduse tootjate ülemäärane tootmisvõimsus olevat ikkagi kahju põhjus, arvestades asjaolu, et see põhjustab suuremaid püsikulusid, millel on negatiivne mõju tulususele. Lisaks väitis ta, et nimetatud tootjate puhasväärtuse kasvu tõttu on püsikulud suuremad, sest kulum ja finantskulud on suuremad. |
| --- | --- |

(148)

Nõustudes sellega, et tootmisvõimsuse rakendamise määr oli enamiku ühenduse tootjate puhul suhteliselt suur, väitis üks huvitatud isik, et valimisse kuuluvate ühenduse tootjate ülemäärane tootmisvõimsus olevat ikkagi kahju põhjus, arvestades asjaolu, et see põhjustab suuremaid püsikulusid, millel on negatiivne mõju tulususele. Lisaks väitis ta, et nimetatud tootjate puhasväärtuse kasvu tõttu on püsikulud suuremad, sest kulum ja finantskulud on suuremad.

| (149) | Sellega seoses meenutatakse, et muutuv- ja püsikulude jaotuse üksikasjaliku analüüsiga määrati kindlaks, et püsikulude osa moodustas vaid 6 % üldkuludest (ajutise määruse põhjendus 126). Lisaks tuleb märkida, et kõnealune analüüs näitas analüüsitud perioodi puhul selle protsendimäära osas ebaolulisi muutusi. Puhasväärtuse suurenemise väidetava mõju kohta tulususele tuleb märkida, et kulude suurenemine absoluutväärtuses ei põhjusta automaatselt ühiku tootmiskulu suurenemist, kuna see sõltub väljundi mahust, mis suurenes analüüsitud perioodi jooksul püsivalt, nagu on näidatud ajutise määruse tabelis 4. Seepärast omistati suuremad püsikulud absoluutväärtusena suuremale väljundimahule, mis tulenes eespool märgitud püsi- ja üldkulude suhtest. Seda arvestades tuli kõnealuse huvitatud isiku väited tagasi lükata. |
| --- | --- |

(149)

Sellega seoses meenutatakse, et muutuv- ja püsikulude jaotuse üksikasjaliku analüüsiga määrati kindlaks, et püsikulude osa moodustas vaid 6 % üldkuludest (ajutise määruse põhjendus 126). Lisaks tuleb märkida, et kõnealune analüüs näitas analüüsitud perioodi puhul selle protsendimäära osas ebaolulisi muutusi. Puhasväärtuse suurenemise väidetava mõju kohta tulususele tuleb märkida, et kulude suurenemine absoluutväärtuses ei põhjusta automaatselt ühiku tootmiskulu suurenemist, kuna see sõltub väljundi mahust, mis suurenes analüüsitud perioodi jooksul püsivalt, nagu on näidatud ajutise määruse tabelis 4. Seepärast omistati suuremad püsikulud absoluutväärtusena suuremale väljundimahule, mis tulenes eespool märgitud püsi- ja üldkulude suhtest. Seda arvestades tuli kõnealuse huvitatud isiku väited tagasi lükata.

| (150) | Sama isik väitis, et ühenduse tootjate tootmise ülemahul on otsene mõju hindadele, sest tootjate vahel käib äge võitlus piirkulusid katvate hindadega lepingute saamiseks, ning seetõttu on kõrge rakendusastmega tootjate müügimeetodid olnud konkurentide hinna allalöömise eesmärgil arvatavasti ka kõige agressiivsemad. Oma väite toetuseks esitas ta ühe valimisse kuuluva äriühingu teate oma 2007. aasta finantsaruande kohta. |
| --- | --- |

(150)

Sama isik väitis, et ühenduse tootjate tootmise ülemahul on otsene mõju hindadele, sest tootjate vahel käib äge võitlus piirkulusid katvate hindadega lepingute saamiseks, ning seetõttu on kõrge rakendusastmega tootjate müügimeetodid olnud konkurentide hinna allalöömise eesmärgil arvatavasti ka kõige agressiivsemad. Oma väite toetuseks esitas ta ühe valimisse kuuluva äriühingu teate oma 2007. aasta finantsaruande kohta.

| (151) | Kõnealuse isiku väidete kohta ei olnud siiski mingeid tõendeid, sest väidetavale ülemahust tingitud hinnavõitlusele selles teates ei viidatud. Teates osutati pigem sellele, et Saksamaa valitsus suurendas alates 1. jaanuarist 2008 B100 biodiislikütuse energiamaksu, mis ergutas B5 biodiislikütuse turul konkurentsi. Eespool esitatu põhjal tuli väide tagasi lükata. |
| --- | --- |

(151)

Kõnealuse isiku väidete kohta ei olnud siiski mingeid tõendeid, sest väidetavale ülemahust tingitud hinnavõitlusele selles teates ei viidatud. Teates osutati pigem sellele, et Saksamaa valitsus suurendas alates 1. jaanuarist 2008 B100 biodiislikütuse energiamaksu, mis ergutas B5 biodiislikütuse turul konkurentsi. Eespool esitatu põhjal tuli väide tagasi lükata.

| (152) | Kuna ühenduse tootjate rakendamata tootmisvõimsuse kohta muid märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 125–128. |
| --- | --- |

(152)

Kuna ühenduse tootjate rakendamata tootmisvõimsuse kohta muid märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 125–128.

6.2.5.   Suurenenud nõudlus lähteaine järele ja kasvavad hinnad

| (153) | Üks huvitatud isik ja USA valitsus märkisid, et ükski ajutise määruse põhjendustes 129–133 esitatud väidetest ei käsitle asjaolu, et soja-, palmi ja kanolaõli hinnad USAs on alates 2004. aastast jäänud oluliselt alla rapsiseemne hindadele ühenduses, mis annab USAst imporditavale biodiislikütusele suure konkurentsieelise. |
| --- | --- |

(153)

Üks huvitatud isik ja USA valitsus märkisid, et ükski ajutise määruse põhjendustes 129–133 esitatud väidetest ei käsitle asjaolu, et soja-, palmi ja kanolaõli hinnad USAs on alates 2004. aastast jäänud oluliselt alla rapsiseemne hindadele ühenduses, mis annab USAst imporditavale biodiislikütusele suure konkurentsieelise.

| (154) | Meenutatakse, et uurimine peab kindlaks tegema, kas dumpinguhinnaga import on (hindade ja mahu poolest) tekitanud olulist kahju ühenduse tootmisharule või on selle olulise kahju põhjuseks mingid muud tegurid. Selles osas osutab algmääruse artikli 3 lõige 6 vajadusele näidata dumpinguhinnaga impordi hinnataseme põhjuslikku seost tekkinud kahjuga. Seega on tegemist vaid viitega hinnatasemete erinevusele ja puudub nõue analüüsida hindade taset mõjutavaid tegureid. |
| --- | --- |

(154)

Meenutatakse, et uurimine peab kindlaks tegema, kas dumpinguhinnaga import on (hindade ja mahu poolest) tekitanud olulist kahju ühenduse tootmisharule või on selle olulise kahju põhjuseks mingid muud tegurid. Selles osas osutab algmääruse artikli 3 lõige 6 vajadusele näidata dumpinguhinnaga impordi hinnataseme põhjuslikku seost tekkinud kahjuga. Seega on tegemist vaid viitega hinnatasemete erinevusele ja puudub nõue analüüsida hindade taset mõjutavaid tegureid.

| (155) | Praktikas on dumpinguhinnaga impordi mõju ühenduse tootmisharu hindadele põhimõtteliselt uuritud hinna allalöömise, hinnalanguse ja hinnatõusu pidurdumise kindlaksmääramise teel. Selleks võrreldakse dumpinguhinnaga ekspordi hindu ja ühenduse tootmisharu müügihindu; teatavatel juhtudel on tarvis kahju arvutamiseks kasutatavaid ekspordihindu erinevate hindade võrdlemise eesmärgil kohandada. Kohandamine sellises olukorras ainult kinnitab, et hinnavahe on kindlaks määratud võrreldaval alusel. Selle põhjal on selge, et tooraine hinnad eksportivas riigis ei saa põhimõtteliselt olla veel üks kahjutegur. |
| --- | --- |

(155)

Praktikas on dumpinguhinnaga impordi mõju ühenduse tootmisharu hindadele põhimõtteliselt uuritud hinna allalöömise, hinnalanguse ja hinnatõusu pidurdumise kindlaksmääramise teel. Selleks võrreldakse dumpinguhinnaga ekspordi hindu ja ühenduse tootmisharu müügihindu; teatavatel juhtudel on tarvis kahju arvutamiseks kasutatavaid ekspordihindu erinevate hindade võrdlemise eesmärgil kohandada. Kohandamine sellises olukorras ainult kinnitab, et hinnavahe on kindlaks määratud võrreldaval alusel. Selle põhjal on selge, et tooraine hinnad eksportivas riigis ei saa põhimõtteliselt olla veel üks kahjutegur.

| (156) | Eespool esitatut kinnitab ka algmääruse artikli 3 lõike 7 sõnastus, mis viitab lisaks dumpinguhinnaga impordile teistele teadaolevatele teguritele. Selles artiklis esitatud teiste teadaolevate tegurite loetelu ei viita ühelegi tegurile, mis mõjutaks dumpinguhinnaga impordi hinnataset. Kokkuvõtteks võib öelda, et kui tooteid on imporditud dumpinguhinnaga ning isegi kui tänu tooraine hindade soodsale arengule on saadud kasu, ei saa selline areng olla kahju tekitav lisategur. |
| --- | --- |

(156)

Eespool esitatut kinnitab ka algmääruse artikli 3 lõike 7 sõnastus, mis viitab lisaks dumpinguhinnaga impordile teistele teadaolevatele teguritele. Selles artiklis esitatud teiste teadaolevate tegurite loetelu ei viita ühelegi tegurile, mis mõjutaks dumpinguhinnaga impordi hinnataset. Kokkuvõtteks võib öelda, et kui tooteid on imporditud dumpinguhinnaga ning isegi kui tänu tooraine hindade soodsale arengule on saadud kasu, ei saa selline areng olla kahju tekitav lisategur.

| (157) | Seega ei saa selliste dumpinguhinnaga impordi hinnataset mõjutavate tegurite analüüs, näiteks väidetava madalamatest tooraine hindadest tuleneva konkurentsieelise analüüs, olla veenev ning selline analüüs ületaks algmääruse nõudeid. |
| --- | --- |

(157)

Seega ei saa selliste dumpinguhinnaga impordi hinnataset mõjutavate tegurite analüüs, näiteks väidetava madalamatest tooraine hindadest tuleneva konkurentsieelise analüüs, olla veenev ning selline analüüs ületaks algmääruse nõudeid.

| (158) | Ilma eespool esitatut piiramata tuleb igal juhul meelde tuletada, et uurimisperioodil tõusid põllumajandussaaduste hinnad üldiselt kogu maailmas ja et asjaomase riigi tootjate peamise lähteaine, sojaõli, hinnatõus oli samal ajavahemikul suurem kui rapsiõli hinnatõus. Kulude kasv USAs ei kajastunud siiski ühenduse turule suunatud dumpinguhindadega impordi hindades, mis lõid oluliselt alla ühenduse tootmisharu hindu. |
| --- | --- |

(158)

Ilma eespool esitatut piiramata tuleb igal juhul meelde tuletada, et uurimisperioodil tõusid põllumajandussaaduste hinnad üldiselt kogu maailmas ja et asjaomase riigi tootjate peamise lähteaine, sojaõli, hinnatõus oli samal ajavahemikul suurem kui rapsiõli hinnatõus. Kulude kasv USAs ei kajastunud siiski ühenduse turule suunatud dumpinguhindadega impordi hindades, mis lõid oluliselt alla ühenduse tootmisharu hindu.

| (159) | Eespool esitatut arvesse võttes tuli kõnealuste isikute esitatud väide tagasi lükata. |
| --- | --- |

(159)

Eespool esitatut arvesse võttes tuli kõnealuste isikute esitatud väide tagasi lükata.

| (160) | Kuna lähteaine suurenenud nõudluse ja tõusvate hindade kohta muid märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 129–136. |
| --- | --- |

(160)

Kuna lähteaine suurenenud nõudluse ja tõusvate hindade kohta muid märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 129–136.

6.2.6.   Mineraaldiislikütuse hinna areng

| (161) | Üks huvitatud isik kordas oma väidet (vt ajutise määruse põhjendus 134) ja lisas, et mineraaldiislikütuse hindadega kehtestatakse piirmäär, millest kõrgemale ei saaks biodiislikütuse tootjad oma hindu vastavalt lähteaine hindade tõusule tõsta. |
| --- | --- |

(161)

Üks huvitatud isik kordas oma väidet (vt ajutise määruse põhjendus 134) ja lisas, et mineraaldiislikütuse hindadega kehtestatakse piirmäär, millest kõrgemale ei saaks biodiislikütuse tootjad oma hindu vastavalt lähteaine hindade tõusule tõsta.

| (162) | Seoses sellega märgitakse, et kõik ühenduse tootjad tarnisid turgudele, kus on kehtivad kohustuslikud segamiseesmärgid. Lisaks sellele kohaldati enamikus liikmesriikides biodiislikütuse suhtes mittemaksustamist, mis tähendab, et selle hind oli võrreldav tõusnud mineraaldiislikütuse hinnaga, et võtta arvesse energiamaksu, mida kohaldati mineraaldiislikütuse suhtes. Kuigi on võimalik tunnistada, et on olemas teatav seos nafta hindadega, on uurimise käigus kindlaks tehtud, et eespool esitatud põhjustel on biodiislikütust võimalik müüa mineraaldiislikütuse hinnast kõrgema hinnaga. Lisaks sellele ei esitanud kõnealune isik veenvaid tõendeid, mis näitaksid, et mineraaldiislikütuse hinnad, mis olid uurimisperioodi teises pooles väga kõrged, avaldasid uurimisperioodil survet ühenduse tootjate biodiislikütuse hindadele. |
| --- | --- |

(162)

Seoses sellega märgitakse, et kõik ühenduse tootjad tarnisid turgudele, kus on kehtivad kohustuslikud segamiseesmärgid. Lisaks sellele kohaldati enamikus liikmesriikides biodiislikütuse suhtes mittemaksustamist, mis tähendab, et selle hind oli võrreldav tõusnud mineraaldiislikütuse hinnaga, et võtta arvesse energiamaksu, mida kohaldati mineraaldiislikütuse suhtes. Kuigi on võimalik tunnistada, et on olemas teatav seos nafta hindadega, on uurimise käigus kindlaks tehtud, et eespool esitatud põhjustel on biodiislikütust võimalik müüa mineraaldiislikütuse hinnast kõrgema hinnaga. Lisaks sellele ei esitanud kõnealune isik veenvaid tõendeid, mis näitaksid, et mineraaldiislikütuse hinnad, mis olid uurimisperioodi teises pooles väga kõrged, avaldasid uurimisperioodil survet ühenduse tootjate biodiislikütuse hindadele.

| (163) | Kuna mineraaldiislikütuse hinna arengu kohta muid märkusi ei ole, järeldatakse, et kõnealune tegur ei ole ühenduse tootmisharu kahjustanud. |
| --- | --- |

(163)

Kuna mineraaldiislikütuse hinna arengu kohta muid märkusi ei ole, järeldatakse, et kõnealune tegur ei ole ühenduse tootmisharu kahjustanud.

6.2.7.   Ühenduse biodiislikütuse tehaste asukoha tähtsus

| (164) | Kuna ühenduse biodiislikütuse tehaste asukoha kohta muid märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 137–139. |
| --- | --- |

(164)

Kuna ühenduse biodiislikütuse tehaste asukoha kohta muid märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 137–139.

6.2.8.   USA eksportijatega seotud tootjad

| (165) | Kuna USA eksportivate tootjatega seotud ühenduse tootjate USAst pärit impordi mõju kohta muid märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendus 140. |
| --- | --- |

(165)

Kuna USA eksportivate tootjatega seotud ühenduse tootjate USAst pärit impordi mõju kohta muid märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendus 140.

6.2.9.   Järeldus põhjuslike seoste kohta

| (166) | Eespool esitatut silmas pidades ja kuna muid märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 141–143. |
| --- | --- |

(166)

Eespool esitatut silmas pidades ja kuna muid märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 141–143.

7.   ÜHENDUSE HUVI

7.1.   Ühenduse tootmisharu

| (167) | Pärast esialgsete järelduste teatavakstegemist kiitsid ühenduse tootmisharu tootjad komisjoni järeldused heaks ja kinnitasid, et meetmete võtmine on nende huvides. |
| --- | --- |

(167)

Pärast esialgsete järelduste teatavakstegemist kiitsid ühenduse tootmisharu tootjad komisjoni järeldused heaks ja kinnitasid, et meetmete võtmine on nende huvides.

| (168) | Üks huvitatud isik väitis, et meetmed ei oleks ühenduse tootmisharu huvides, kuna nende tulemusel muutuksid kaubavood, s.t importima hakatakse riikidest, mille suhtes meetmeid ei kohaldata, sest ühenduse turul vajaksid käitajad jätkuvalt odavamat biodiislikütust, mida toodetakse soja- ja palmiõlist, et täiendada seda ühenduse tootmisharu toodetaval rapsiõlil põhineva kallima biodiislikütusega, ning seepärast, et rapsiõlil põhinevast biodiislikütusest ei piisaks nõudluse rahuldamiseks. |
| --- | --- |

(168)

Üks huvitatud isik väitis, et meetmed ei oleks ühenduse tootmisharu huvides, kuna nende tulemusel muutuksid kaubavood, s.t importima hakatakse riikidest, mille suhtes meetmeid ei kohaldata, sest ühenduse turul vajaksid käitajad jätkuvalt odavamat biodiislikütust, mida toodetakse soja- ja palmiõlist, et täiendada seda ühenduse tootmisharu toodetaval rapsiõlil põhineva kallima biodiislikütusega, ning seepärast, et rapsiõlil põhinevast biodiislikütusest ei piisaks nõudluse rahuldamiseks.

| (169) | Seoses sellega märgitakse, et kuigi ühenduse tootmisharu tootjad kasutavad peamiselt rapsiõli, ei sõltunud samad tootjad biodiislikütuse tootmisel üksnes sellest lähteainest, vaid kasutasid ka muid lähteaineid nagu soja- ja palmiõli. Võttes siiski arvesse asjaolu, et tihti oli muude lähteainete hind kõrgem dumpinguhinnaga imporditava sellisel lähteainel põhineva biodiislikütuse hinnast, jäid ühenduse tootmisharu tootjad ilma võimalusest kasutada rohkem soja- ja palmiõli. Seega eeldatakse, et meetmete võtmine taastaks selles osas tavapärased turutingimused ja võimaldaks ühenduse tootmisharu tootjatel kohandada tõhusamalt oma toodangut, et see vastaks ühenduse turul vajatavatele biodiislikütuse eri liikidele. Sellest tulenevalt lükati väide tagasi. |
| --- | --- |

(169)

Seoses sellega märgitakse, et kuigi ühenduse tootmisharu tootjad kasutavad peamiselt rapsiõli, ei sõltunud samad tootjad biodiislikütuse tootmisel üksnes sellest lähteainest, vaid kasutasid ka muid lähteaineid nagu soja- ja palmiõli. Võttes siiski arvesse asjaolu, et tihti oli muude lähteainete hind kõrgem dumpinguhinnaga imporditava sellisel lähteainel põhineva biodiislikütuse hinnast, jäid ühenduse tootmisharu tootjad ilma võimalusest kasutada rohkem soja- ja palmiõli. Seega eeldatakse, et meetmete võtmine taastaks selles osas tavapärased turutingimused ja võimaldaks ühenduse tootmisharu tootjatel kohandada tõhusamalt oma toodangut, et see vastaks ühenduse turul vajatavatele biodiislikütuse eri liikidele. Sellest tulenevalt lükati väide tagasi.

| (170) | Kuna ühenduse tootmisharu huvi kohta muid märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 145–147. |
| --- | --- |

(170)

Kuna ühenduse tootmisharu huvi kohta muid märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 145–147.

7.2.   Ühenduses asuvad sõltumatud importijad/kauplejad

| (171) | Kuna importijad pärast ajutiste meetmete kehtestamist märkusi ei esitanud, järeldatakse, et meetmed tõenäoliselt importijaid/kauplejaid ei mõjuta. |
| --- | --- |

(171)

Kuna importijad pärast ajutiste meetmete kehtestamist märkusi ei esitanud, järeldatakse, et meetmed tõenäoliselt importijaid/kauplejaid ei mõjuta.

7.3.   Ühenduses asuvad kasutajad

| (172) | Kuna kasutajad pärast ajutiste meetmete kehtestamist märkusi ei esitanud, järeldatakse, et dumpinguvastased tollimaksud tõenäoliselt kasutajaid oluliselt ei mõjuta. |
| --- | --- |

(172)

Kuna kasutajad pärast ajutiste meetmete kehtestamist märkusi ei esitanud, järeldatakse, et dumpinguvastased tollimaksud tõenäoliselt kasutajaid oluliselt ei mõjuta.

7.4.   Ühenduses asuvad toorainetarnijad

| (173) | Kuna tarnijad pärast ajutiste meetmete rakendamist märkusi ei esitanud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 154–156. |
| --- | --- |

(173)

Kuna tarnijad pärast ajutiste meetmete rakendamist märkusi ei esitanud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 154–156.

7.5.   Muud huvid

| (174) | Pärast esialgsete järelduste teatavakstegemist väitis üks huvitatud isik, et on võimalik, et autotootjad, kes on investeerinud biodiislikütusel töötamiseks kohandatud sõidukite tootmisse, ei saa oma investeeringutest selliste sõidukite müümisel kasu, kui biodiislikütuse hinnad ühenduses peaksid meetmete tõttu tõusma tasemele, mis ei ole mineraaldiislikütuse hindadega konkurentsivõimeline. |
| --- | --- |

(174)

Pärast esialgsete järelduste teatavakstegemist väitis üks huvitatud isik, et on võimalik, et autotootjad, kes on investeerinud biodiislikütusel töötamiseks kohandatud sõidukite tootmisse, ei saa oma investeeringutest selliste sõidukite müümisel kasu, kui biodiislikütuse hinnad ühenduses peaksid meetmete tõttu tõusma tasemele, mis ei ole mineraaldiislikütuse hindadega konkurentsivõimeline.

| (175) | Seoses sellega märgitakse, et see oleks võinud juhtuda ka meetmete puudumisel, st mineraaldiislikütuse hinnad (mis sõltuvad toornafta hindadest) võivad langeda tasemele, mis teeks mineraaldiislikütuse biodiislikütusest konkurentsivõimelisemaks. Seega tundub, et oleks põhjendamatu eeldada, et autotootjad on teinud investeeringud ilma seda asjaolu arvesse võtmata. Seetõttu lükati kõnealune väide tagasi. |
| --- | --- |

(175)

Seoses sellega märgitakse, et see oleks võinud juhtuda ka meetmete puudumisel, st mineraaldiislikütuse hinnad (mis sõltuvad toornafta hindadest) võivad langeda tasemele, mis teeks mineraaldiislikütuse biodiislikütusest konkurentsivõimelisemaks. Seega tundub, et oleks põhjendamatu eeldada, et autotootjad on teinud investeeringud ilma seda asjaolu arvesse võtmata. Seetõttu lükati kõnealune väide tagasi.

| (176) | Pärast esialgsete järelduste teatavakstegemist väljendas üks ühenduse põllumajandustootjate ühendus oma toetust ja märkis, et USA biodiislikütuse impordi tõttu on ühenduse õliseemne tootjad kaotanud õliseemnetoodangust umbes 6 miljonit tonni või umbes 11 % ühenduse õliseemne toodangust aastatel 2007 ja 2008, ning et see on põhjustanud muuks kui toiduks kasutatava rapsiseemne võimaliku hinna langemise suurusjärgus 90 eurot tonni kohta. Neid hiliseid märkusi ei saanud siiski kontrollida. |
| --- | --- |

(176)

Pärast esialgsete järelduste teatavakstegemist väljendas üks ühenduse põllumajandustootjate ühendus oma toetust ja märkis, et USA biodiislikütuse impordi tõttu on ühenduse õliseemne tootjad kaotanud õliseemnetoodangust umbes 6 miljonit tonni või umbes 11 % ühenduse õliseemne toodangust aastatel 2007 ja 2008, ning et see on põhjustanud muuks kui toiduks kasutatava rapsiseemne võimaliku hinna langemise suurusjärgus 90 eurot tonni kohta. Neid hiliseid märkusi ei saanud siiski kontrollida.

7.6.   Konkurentsi ja kauplemist moonutav mõju

| (177) | Üks huvitatud isik kordas oma märkusi dumpinguvastaste meetmete vastuolu kohta Euroopa Liidu poliitikaga, mis käsitleb biokütuste kasutamise edendamist. Ta lisas, et Euroopa Liit ei saa sõltuda ainult ühenduses toodetavast rapsiseemnel põhinevast biodiislikütusest, kui ta tahab oma biodiislikütuse turgu arendada. |
| --- | --- |

(177)

Üks huvitatud isik kordas oma märkusi dumpinguvastaste meetmete vastuolu kohta Euroopa Liidu poliitikaga, mis käsitleb biokütuste kasutamise edendamist. Ta lisas, et Euroopa Liit ei saa sõltuda ainult ühenduses toodetavast rapsiseemnel põhinevast biodiislikütusest, kui ta tahab oma biodiislikütuse turgu arendada.

| (178) | Kuigi seda märkust on käsitletud ajutise määruse jaos 7.6, on kõnealuse isiku tõstatatud küsimusele rapsiõlil põhineva biodiislikütuse kohta osutatud ka põhjenduses 169. |
| --- | --- |

(178)

Kuigi seda märkust on käsitletud ajutise määruse jaos 7.6, on kõnealuse isiku tõstatatud küsimusele rapsiõlil põhineva biodiislikütuse kohta osutatud ka põhjenduses 169.

| (179) | Kuna konkurentsi ja kauplemist moonutava mõju kohta muid märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 157–159. |
| --- | --- |

(179)

Kuna konkurentsi ja kauplemist moonutava mõju kohta muid märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 157–159.

7.7.   Järeldus ühenduse huvide kohta

| (180) | Lähtuvalt eespool esitatust järeldatakse, et puuduvad kaalukad põhjused, mis õigustaksid käesoleval juhul dumpinguvastaste meetmete kehtestamata jätmist. |
| --- | --- |

(180)

Lähtuvalt eespool esitatust järeldatakse, et puuduvad kaalukad põhjused, mis õigustaksid käesoleval juhul dumpinguvastaste meetmete kehtestamata jätmist.

8.   LÕPLIKUD DUMPINGUVASTASED MEETMED

8.1.   Kahju kõrvaldamist võimaldav tase

| (181) | Mitu huvitatud isikut ja USA valitsus vaidlustasid esialgse järelduse, mille kohaselt 15 %-line kasumimarginaal on see kasumimarginaal, mida kõnealust tüüpi tootmisharu võiks tavapärastes konkurentsitingimustes usutavasti saavutada. |
| --- | --- |

(181)

Mitu huvitatud isikut ja USA valitsus vaidlustasid esialgse järelduse, mille kohaselt 15 %-line kasumimarginaal on see kasumimarginaal, mida kõnealust tüüpi tootmisharu võiks tavapärastes konkurentsitingimustes usutavasti saavutada.

| (182) | Üks huvitatud isik väitis, et kahju kõrvaldamist võimaldava taseme kindlaksmääramiseks kasutatav ühenduse tootmisharu kasumimarginaal tuleks kehtestada kasumi tasemel, mille ühenduse tootmisharu saavutas uurimisperioodil, st 5,7 %, sest see kasumimarginaal jääb vahemikku, mis saavutati selliste kaupade puhul nagu biodiislikütus. Kõnealuse väite tõestuseks osutas kõnealune huvitatud isik USA tootjate saavutatud kasumile etanooli, taimsete õlide ja nafta rafineerimise puhul. |
| --- | --- |

(182)

Üks huvitatud isik väitis, et kahju kõrvaldamist võimaldava taseme kindlaksmääramiseks kasutatav ühenduse tootmisharu kasumimarginaal tuleks kehtestada kasumi tasemel, mille ühenduse tootmisharu saavutas uurimisperioodil, st 5,7 %, sest see kasumimarginaal jääb vahemikku, mis saavutati selliste kaupade puhul nagu biodiislikütus. Kõnealuse väite tõestuseks osutas kõnealune huvitatud isik USA tootjate saavutatud kasumile etanooli, taimsete õlide ja nafta rafineerimise puhul.

| (183) | Märgitakse, et kahju kõrvaldamist võimaldav tase peab põhinema sellise kasumi hinnangulisel tasemel, mille saavutamist tootmisharu võib usutavasti eeldada samasuguse toote müügi puhul ühenduse turul dumpinguhinnaga impordi puudumisel. Vaatlusaluse perioodi alguses saavutatud kasumit võib käesoleva uurimise kontekstis pidada põhjendatult selliseks kasumiks, mida on võimalik dumpinguhinnaga impordi puudumisel saavutada. Sellel konkreetsel juhul vaatlusaluse perioodi algusaastatel (2004–2006) ei ületanud USAst pärit impordi turuosa kunagi 1 % ja seega võib põhjendatult järeldada, et seda perioodi iseloomustab dumpinguhinnaga impordi puudumine. Seepärast leiti, et keskmine kasum, mille ühenduse tootmisharu saavutas kõnealusel perioodil, on kahju kõrvaldamist võimaldava taseme kindlaksmääramise põhjendatud alus, mille puhul on arvesse võetud ka vajadust garanteerida kõnealuse uue tootmisharu investeering tootmisse. Lisaks sellele ning seoses huvitatud isiku esitatud väitega on uurimine näidanud, et enamiku USA eksportivate tootjate saavutatud kasum nende kodumaise biodiislikütusega seotud tegevuse puhul oli palju suurem kasumist, mille alusel määrati kindlaks kahju kõrvaldamist võimaldav tase. Eespool esitatu põhjal tuli väide tagasi lükata. |
| --- | --- |

(183)

Märgitakse, et kahju kõrvaldamist võimaldav tase peab põhinema sellise kasumi hinnangulisel tasemel, mille saavutamist tootmisharu võib usutavasti eeldada samasuguse toote müügi puhul ühenduse turul dumpinguhinnaga impordi puudumisel. Vaatlusaluse perioodi alguses saavutatud kasumit võib käesoleva uurimise kontekstis pidada põhjendatult selliseks kasumiks, mida on võimalik dumpinguhinnaga impordi puudumisel saavutada. Sellel konkreetsel juhul vaatlusaluse perioodi algusaastatel (2004–2006) ei ületanud USAst pärit impordi turuosa kunagi 1 % ja seega võib põhjendatult järeldada, et seda perioodi iseloomustab dumpinguhinnaga impordi puudumine. Seepärast leiti, et keskmine kasum, mille ühenduse tootmisharu saavutas kõnealusel perioodil, on kahju kõrvaldamist võimaldava taseme kindlaksmääramise põhjendatud alus, mille puhul on arvesse võetud ka vajadust garanteerida kõnealuse uue tootmisharu investeering tootmisse. Lisaks sellele ning seoses huvitatud isiku esitatud väitega on uurimine näidanud, et enamiku USA eksportivate tootjate saavutatud kasum nende kodumaise biodiislikütusega seotud tegevuse puhul oli palju suurem kasumist, mille alusel määrati kindlaks kahju kõrvaldamist võimaldav tase. Eespool esitatu põhjal tuli väide tagasi lükata.

| (184) | Teatavatest USA äriühingute väidetest ad valorem tollimaksude teisendamise kohta kindlasummalisteks tollimaksudeks, nagu on selgitatud põhjenduses 193, nähtus, et ad valorem hindade allalöömise tase arvutati hindade allalöömise kogutaseme ja kohandatud CIF-hinna vahena (vt põhjenduses 117 nimetatud kohandamist), samas kui kasutada oleks tulnud kohandamata CIF-hinda samamoodi, nagu seda kasutati ad valorem dumpingumarginaali arvutamiseks. Seepärast arvutati ümber kõik ad valorem kahju kõrvaldamist võimaldavad tasemed kõikide valimisse kuuluvate USA äriühingute kohta. |
| --- | --- |

(184)

Teatavatest USA äriühingute väidetest ad valorem tollimaksude teisendamise kohta kindlasummalisteks tollimaksudeks, nagu on selgitatud põhjenduses 193, nähtus, et ad valorem hindade allalöömise tase arvutati hindade allalöömise kogutaseme ja kohandatud CIF-hinna vahena (vt põhjenduses 117 nimetatud kohandamist), samas kui kasutada oleks tulnud kohandamata CIF-hinda samamoodi, nagu seda kasutati ad valorem dumpingumarginaali arvutamiseks. Seepärast arvutati ümber kõik ad valorem kahju kõrvaldamist võimaldavad tasemed kõikide valimisse kuuluvate USA äriühingute kohta.

| (185) | Kuna pärast esialgsete järelduste teatavakstegemist muid märkusi ei tehtud, on mittekahjustavate hindade saamiseks kasutatud ajutise määruse põhjendustes 164 ja 165 esitatud meetodit. Kahju kõrvaldamist võimaldav tase arvutati protsendina kohandamata CIF-impordi koguväärtusest. |
| --- | --- |

(185)

Kuna pärast esialgsete järelduste teatavakstegemist muid märkusi ei tehtud, on mittekahjustavate hindade saamiseks kasutatud ajutise määruse põhjendustes 164 ja 165 esitatud meetodit. Kahju kõrvaldamist võimaldav tase arvutati protsendina kohandamata CIF-impordi koguväärtusest.

8.2.   Tollimaksude vorm ja tase

| (186) | Eespool esitatut silmas pidades ja kooskõlas algmääruse artikli 9 lõikega 4 tuleks kehtestada lõplik dumpinguvastane tollimaks tasemel, millest piisaks dumpinguhinnaga impordi tekitatud kahju kõrvaldamiseks, ületamata seejuures kindlaksmääratud dumpingumarginaali. |
| --- | --- |

(186)

Eespool esitatut silmas pidades ja kooskõlas algmääruse artikli 9 lõikega 4 tuleks kehtestada lõplik dumpinguvastane tollimaks tasemel, millest piisaks dumpinguhinnaga impordi tekitatud kahju kõrvaldamiseks, ületamata seejuures kindlaksmääratud dumpingumarginaali.

| (187) | Arvestades pärast esialgsete järelduste teatavakstegemist teatavate huvitatud isikute esitatud märkusi ning käesolevas määruses kirjeldatud parandusi, on muudetud teatavaid marginaale. |
| --- | --- |

(187)

Arvestades pärast esialgsete järelduste teatavakstegemist teatavate huvitatud isikute esitatud märkusi ning käesolevas määruses kirjeldatud parandusi, on muudetud teatavaid marginaale.

| (188) | Paralleelses subsiidiumivastases menetluses on siiski kehtestatud USAst pärit biodiislikütuse impordi suhtes ka tasakaalustavad tollimaksud. Kõnealuse paralleelse menetluse käigus kindlaksmääratud subsiidiumid ei ole ekspordisubsiidiumid ja seetõttu otsustatakse, et need ei ole mõjutanud ekspordihinda ega sellega seotud dumpingumarginaali. Arvestades asjaolu, et uuritud koguimport on seotud mõlema menetlusega, võib dumpinguvastase tollimaksu seega kehtestada koos tasakaalustava tollimaksuga selliselt, et need kaks maksu kokku ei ületa kahju kõrvaldamist võimaldavat marginaali (väiksema tollimaksu reegel). |
| --- | --- |

(188)

Paralleelses subsiidiumivastases menetluses on siiski kehtestatud USAst pärit biodiislikütuse impordi suhtes ka tasakaalustavad tollimaksud. Kõnealuse paralleelse menetluse käigus kindlaksmääratud subsiidiumid ei ole ekspordisubsiidiumid ja seetõttu otsustatakse, et need ei ole mõjutanud ekspordihinda ega sellega seotud dumpingumarginaali. Arvestades asjaolu, et uuritud koguimport on seotud mõlema menetlusega, võib dumpinguvastase tollimaksu seega kehtestada koos tasakaalustava tollimaksuga selliselt, et need kaks maksu kokku ei ületa kahju kõrvaldamist võimaldavat marginaali (väiksema tollimaksu reegel).

| (189) | Üks isik väitis, et institutsioonid peaksid kasutama oma otsustusõigust ning ei peaks praegusel juhul kohaldama väiksema tollimaksu reeglit, kuna see ei ole põhjendatud järgmistel põhjustel:






  a) | ühenduse biodiislikütuse tootjad, kes valimisse ei kuulu, seisavad silmitsi mitmesuguste kriitiliste olukordadega, mida ei saa kahjumarginaali arvutamisel arvesse võtta; |
| --- | --- | --- |

(189)

Üks isik väitis, et institutsioonid peaksid kasutama oma otsustusõigust ning ei peaks praegusel juhul kohaldama väiksema tollimaksu reeglit, kuna see ei ole põhjendatud järgmistel põhjustel:

a)

ühenduse biodiislikütuse tootjad, kes valimisse ei kuulu, seisavad silmitsi mitmesuguste kriitiliste olukordadega, mida ei saa kahjumarginaali arvutamisel arvesse võtta;

| b) | kõige sobivama meetme kindlakstegemisel on vaja arvesse võtta ühenduse tootmisharu huve tervikuna, sealhulgas nende kõige ebasoodsamas olukorras olevate tootjate huve, kes kannatasid ebaausa konkurentsi tõttu ja kes takistuste tõttu ei saavutanud tegevuse kriitilist mahtu, mille puhul oleks olnud õigustatud nende kaasamine valimisse; |
| --- | --- |

b)

kõige sobivama meetme kindlakstegemisel on vaja arvesse võtta ühenduse tootmisharu huve tervikuna, sealhulgas nende kõige ebasoodsamas olukorras olevate tootjate huve, kes kannatasid ebaausa konkurentsi tõttu ja kes takistuste tõttu ei saavutanud tegevuse kriitilist mahtu, mille puhul oleks olnud õigustatud nende kaasamine valimisse;

| c) | uurimise käigus tehti kindlaks ulatuslik dumping ja subsideerimine, mis on biodiislikütuse tootjate, sealhulgas nende, keda ei saanud valimisse kaasata, kriitilise olukorra peamine põhjus. |
| --- | --- |

c)

uurimise käigus tehti kindlaks ulatuslik dumping ja subsideerimine, mis on biodiislikütuse tootjate, sealhulgas nende, keda ei saanud valimisse kaasata, kriitilise olukorra peamine põhjus.

| (190) | Seoses sellega märgitakse, et praeguse uurimise käigus kindlaksmääratud kahjumarginaali peetakse ühenduse tootmisharusse kuuluvate uuritud tootjate kantud kahju kõrvaldamiseks piisavaks. Kuna uurimise käigus keskenduti kõnealuste tootjate olukorrale, ei ole võimalik teha täpseid järeldusi ühenduse tootjate kohta tervikuna, nagu soovitab kõnealune isik. Seega ei võimalda need põhjalikumad kaalutlused institutsioonidel kalduda kõrvale väiksema tollimaksu reegli kohaldamisest. |
| --- | --- |

(190)

Seoses sellega märgitakse, et praeguse uurimise käigus kindlaksmääratud kahjumarginaali peetakse ühenduse tootmisharusse kuuluvate uuritud tootjate kantud kahju kõrvaldamiseks piisavaks. Kuna uurimise käigus keskenduti kõnealuste tootjate olukorrale, ei ole võimalik teha täpseid järeldusi ühenduse tootjate kohta tervikuna, nagu soovitab kõnealune isik. Seega ei võimalda need põhjalikumad kaalutlused institutsioonidel kalduda kõrvale väiksema tollimaksu reegli kohaldamisest.

| (191) | Sellest tulenevalt kehtestati dumpinguvastase tollimaksu määrad võrreldes kahju kõrvaldamist võimaldavaid marginaale, dumpingumarginaale ja tasakaalustava tollimaksu määrasid. Seega on kavandatavad dumpinguvastase tollimaksu määrad järgmised:









  Äriühing | Kahjumarginaal | Dumpingumarginaal | Tasakaalustava tollimaksu määr | Dumpinguvastase tollimaksu määr |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Archer Daniels Midland Company | 54,5 % | 10,1 % | 35,1 % | 10,1 % |
| Cargill Inc. | — | miinimumväärtus | 34,5 % | 0 % |
| Green Earth Fuels of Houston LLC | 51,3 % | 88,4 % | 39,0 % | 12,3 % |
| Imperium Renewables Inc. | 41,6 % | 29,5 % | 29,1 % | 12,5 % |
| Peter Cremer North America LP | 77,2 % | 39,2 % | 41,0 % | 36,2 % |
| World Energy Alternatives LLC | 46,1 % | 52,3 % | 37,6 % | 8,5 % |
| Koostööd teinud valimist välja jäetud äriühingud | 55,3 % | 33,5 % | 36,0 % | 19,3 % |

(191)

Sellest tulenevalt kehtestati dumpinguvastase tollimaksu määrad võrreldes kahju kõrvaldamist võimaldavaid marginaale, dumpingumarginaale ja tasakaalustava tollimaksu määrasid. Seega on kavandatavad dumpinguvastase tollimaksu määrad järgmised:

Äriühing

Kahjumarginaal

Dumpingumarginaal

Tasakaalustava tollimaksu määr

Dumpinguvastase tollimaksu määr

Archer Daniels Midland Company

54,5 %

10,1 %

35,1 %

10,1 %

Cargill Inc.

—

miinimumväärtus

34,5 %

0 %

Green Earth Fuels of Houston LLC

51,3 %

88,4 %

39,0 %

12,3 %

Imperium Renewables Inc.

41,6 %

29,5 %

29,1 %

12,5 %

Peter Cremer North America LP

77,2 %

39,2 %

41,0 %

36,2 %

World Energy Alternatives LLC

46,1 %

52,3 %

37,6 %

8,5 %

Koostööd teinud valimist välja jäetud äriühingud

55,3 %

33,5 %

36,0 %

19,3 %

| (192) | Pidades silmas asjaolu, et dumpinguvastast tollimaksu kohaldatakse segude suhtes, mille massist üle 20 % on biodiislikütus vastavalt nende biodiislikütuse sisaldusele, on asjakohane kehtestada tollimaksud kindlaksmääratud summadena biodiislikütuse sisalduse põhjal, et liikmesriikide tolliasutused saaksid meetmeid efektiivselt rakendada. |
| --- | --- |

(192)

Pidades silmas asjaolu, et dumpinguvastast tollimaksu kohaldatakse segude suhtes, mille massist üle 20 % on biodiislikütus vastavalt nende biodiislikütuse sisaldusele, on asjakohane kehtestada tollimaksud kindlaksmääratud summadena biodiislikütuse sisalduse põhjal, et liikmesriikide tolliasutused saaksid meetmeid efektiivselt rakendada.

| (193) | Mõned isikud vaidlustasid meetodi, mida kasutati väärtuselise tollimaksu määrade teisendamiseks kindlasummalisteks tollimaksudeks. Nad väitsid, et väärtuselise tollimaksu teisendamisel kindlasummaliseks tollimaksuks oleks tulnud kasutada tegelikke CIF-väärtusi ja mitte kohandatud väärtusi, et võtta arvesse ajutise määruse põhjendustes 83 ja 84 esitatud erinevusi lähteainetes. |
| --- | --- |

(193)

Mõned isikud vaidlustasid meetodi, mida kasutati väärtuselise tollimaksu määrade teisendamiseks kindlasummalisteks tollimaksudeks. Nad väitsid, et väärtuselise tollimaksu teisendamisel kindlasummaliseks tollimaksuks oleks tulnud kasutada tegelikke CIF-väärtusi ja mitte kohandatud väärtusi, et võtta arvesse ajutise määruse põhjendustes 83 ja 84 esitatud erinevusi lähteainetes.

| (194) | Kõnealust väidet uuriti ja leiti tõesti, et väärtuseliste tollimaksude teisendamisel kindlasummalisteks tollimaksudeks oli kasutatud kohandatud CIF-väärtusi. Siiski leiti ka, et samasuguste väärtuste alusel oli väljendatud hinna allalöömise taset väärtuselise tollimaksuna. Seega tuli esimene parandus teha hindade allalöömise taseme väljendamisse protsendina tegelikust kogu CIF-impordiväärtusest. Selle alusel korrigeeriti kahjumarginaale vastavalt. Pärast seda arvutatud kindlasummalise tollimaksu määrad ei olnud siiski erinevad ajutise määruse artikli 1 lõikes 2 esitatud tollimaksu määradest, kuna kõrgema väärtuselise tollimaksu tasakaalustasid täpselt langenud CIF-hinnad (kohandatud hindadest tegelike hindadeni), mida kasutati väärtuseliste tollimaksude teisendamisel kindlasummalisteks tollimaksudeks. |
| --- | --- |

(194)

Kõnealust väidet uuriti ja leiti tõesti, et väärtuseliste tollimaksude teisendamisel kindlasummalisteks tollimaksudeks oli kasutatud kohandatud CIF-väärtusi. Siiski leiti ka, et samasuguste väärtuste alusel oli väljendatud hinna allalöömise taset väärtuselise tollimaksuna. Seega tuli esimene parandus teha hindade allalöömise taseme väljendamisse protsendina tegelikust kogu CIF-impordiväärtusest. Selle alusel korrigeeriti kahjumarginaale vastavalt. Pärast seda arvutatud kindlasummalise tollimaksu määrad ei olnud siiski erinevad ajutise määruse artikli 1 lõikes 2 esitatud tollimaksu määradest, kuna kõrgema väärtuselise tollimaksu tasakaalustasid täpselt langenud CIF-hinnad (kohandatud hindadest tegelike hindadeni), mida kasutati väärtuseliste tollimaksude teisendamisel kindlasummalisteks tollimaksudeks.

| (195) | Käesoleva määrusega äriühingutele määratavad individuaalsed dumpinguvastase tollimaksu määrad määrati kindlaks käesoleva uurimise tulemuste põhjal. Seepärast peegeldavad need olukorda, mis uurimise käigus nende äriühingute puhul tuvastati. Nimetatud tollimaksumäärasid (erinevalt „kõikide teiste äriühingute” suhtes kohaldatavast üleriigilisest tollimaksust) kohaldatakse seega üksnes nende toodete impordi puhul, mis on pärit asjaomasest riigist ning mille on tootnud nimetatud äriühingud, seega konkreetsed juriidilised isikud. Kui imporditava toote on tootnud mõni teine äriühing, kelle nime ega aadressi ei ole käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nimetatud, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud isikud, ei kohaldata tema suhtes nimetatud määrasid, vaid „kõikide teiste äriühingute” suhtes kohaldatavaid tollimaksumäärasid. |
| --- | --- |

(195)

Käesoleva määrusega äriühingutele määratavad individuaalsed dumpinguvastase tollimaksu määrad määrati kindlaks käesoleva uurimise tulemuste põhjal. Seepärast peegeldavad need olukorda, mis uurimise käigus nende äriühingute puhul tuvastati. Nimetatud tollimaksumäärasid (erinevalt „kõikide teiste äriühingute” suhtes kohaldatavast üleriigilisest tollimaksust) kohaldatakse seega üksnes nende toodete impordi puhul, mis on pärit asjaomasest riigist ning mille on tootnud nimetatud äriühingud, seega konkreetsed juriidilised isikud. Kui imporditava toote on tootnud mõni teine äriühing, kelle nime ega aadressi ei ole käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nimetatud, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud isikud, ei kohaldata tema suhtes nimetatud määrasid, vaid „kõikide teiste äriühingute” suhtes kohaldatavaid tollimaksumäärasid.

| (196) | Taotlus kohaldada individuaalse äriühingu jaoks ette nähtud dumpinguvastast tollimaksumäära (näiteks pärast juriidilise isiku nimevahetust või uue tootmise või müügiga tegeleva isiku asutamist) tuleb saata viivitamata komisjonile (10) koos kõikide vajalike andmetega, näidates eelkõige ära nimevahetuse või tootmise või müügiga tegelevate isikutega seotud võimalikud muudatused äriühingu tootmistegevuses, omamaises või eksportmüügis. Vajaduse korral muudetakse määrust, ajakohastades nende äriühingute loetelu, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid. |
| --- | --- |

(196)

Taotlus kohaldada individuaalse äriühingu jaoks ette nähtud dumpinguvastast tollimaksumäära (näiteks pärast juriidilise isiku nimevahetust või uue tootmise või müügiga tegeleva isiku asutamist) tuleb saata viivitamata komisjonile (10) koos kõikide vajalike andmetega, näidates eelkõige ära nimevahetuse või tootmise või müügiga tegelevate isikutega seotud võimalikud muudatused äriühingu tootmistegevuses, omamaises või eksportmüügis. Vajaduse korral muudetakse määrust, ajakohastades nende äriühingute loetelu, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid.

| (197) | Kõikidele asjaosalistele on teatatud peamistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatsetakse soovitada kehtestada lõplikud dumpinguvastased tollimaksud. Lisaks sellele anti neile pärast kõnealustest faktidest ja kaalutlustest teatamist võimalus esitada teatava ajavahemiku jooksul oma märkused. Asjaosaliste esitatud märkused on nõuetekohaselt läbi vaadatud ja vajaduse korral on järeldusi vastavalt muudetud. |
| --- | --- |

(197)

Kõikidele asjaosalistele on teatatud peamistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatsetakse soovitada kehtestada lõplikud dumpinguvastased tollimaksud. Lisaks sellele anti neile pärast kõnealustest faktidest ja kaalutlustest teatamist võimalus esitada teatava ajavahemiku jooksul oma märkused. Asjaosaliste esitatud märkused on nõuetekohaselt läbi vaadatud ja vajaduse korral on järeldusi vastavalt muudetud.

| (198) | Et tagada võrdne kohtlemine uute eksportivate tootjate ja käesoleva määruse I lisas nimetatud koostööd tegevate äriühingute vahel, kes valimisse ei kuulunud, tuleks ette näha, et uute eksportijate suhtes, kellel muul juhul ei oleks õigust läbivaatamisele vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 4, kohaldatakse valimisse mittekuuluvate koostööd tegevate äriühingute suhtes kehtestatud kaalutud keskmist tollimaksu, kuna artikli 11 lõiget 4 ei kohaldata valimisse kuuluvate äriühingute suhtes. |
| --- | --- |

(198)

Et tagada võrdne kohtlemine uute eksportivate tootjate ja käesoleva määruse I lisas nimetatud koostööd tegevate äriühingute vahel, kes valimisse ei kuulunud, tuleks ette näha, et uute eksportijate suhtes, kellel muul juhul ei oleks õigust läbivaatamisele vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 4, kohaldatakse valimisse mittekuuluvate koostööd tegevate äriühingute suhtes kehtestatud kaalutud keskmist tollimaksu, kuna artikli 11 lõiget 4 ei kohaldata valimisse kuuluvate äriühingute suhtes.

8.3.   Kohustused

| (199) | Teatavad USA koostööd tegevad eksportivad tootjad soovisid võtta hinnakohustuse vastavalt algmääruse artikli 8 lõikele 1. Märgitakse, et tooraine hindade suurte erinevuste tõttu ei peeta toodet kindlaksmääratud hinnakohustuse võtmiseks sobivaks. Seda arvesse võttes tegid äriühingud ettepaneku, et impordi miinimumhindu indekseeritakse vastavalt rapsiõli hindade kõikumisele korrapäraselt. Lisaks sellele pakkusid nad kolme liiki miinimumhindu, et võtta arvesse erinevusi imporditavates toodetes (soja-, palmi- ja kanolaõlist toodetud biodiislikütus) vastavalt uurimisperioodil kindlakstehtud lähteainete koefitsientidele. |
| --- | --- |

(199)

Teatavad USA koostööd tegevad eksportivad tootjad soovisid võtta hinnakohustuse vastavalt algmääruse artikli 8 lõikele 1. Märgitakse, et tooraine hindade suurte erinevuste tõttu ei peeta toodet kindlaksmääratud hinnakohustuse võtmiseks sobivaks. Seda arvesse võttes tegid äriühingud ettepaneku, et impordi miinimumhindu indekseeritakse vastavalt rapsiõli hindade kõikumisele korrapäraselt. Lisaks sellele pakkusid nad kolme liiki miinimumhindu, et võtta arvesse erinevusi imporditavates toodetes (soja-, palmi- ja kanolaõlist toodetud biodiislikütus) vastavalt uurimisperioodil kindlakstehtud lähteainete koefitsientidele.

| (200) | Seoses koostööd tegevate eksportivate tootjate pakutud hindadega märgitakse, et impordi miinimumhinna kindlaksmääramise alus on keskmiselt 7–8 % madalam kui uurimisperioodil kindlaks tehtud mittekahjustav hind. Lisaks sellele ei olnud kohandatud miinimumhindade saamiseks pakutud koefitsiendid eespool nimetatud tooteliikide puhul sobivad, kuna need olid seotud uurimisperioodiga. Võttes arvesse asjaolu, et kõnealused lähteainete hinnaerinevustest sõltuvad koefitsiendid tõesti pidevalt kõiguvad, võivad need olla oluliselt muutunud võrreldes uurimisperioodil valitsenud olukorraga. Seega peeti ettepanekut indekseerida soja- või palmiõli baasil valmistatud biodiislikütuse impordi miinimumhinnad vastavalt rapsiõli hinna kõikumisele ebasobivaks, kuna see põhineks sellise tooraine hinnaarengul, mis erineb eksporditava vaatlusaluse toote tootmiseks kasutatavast toorainest. |
| --- | --- |

(200)

Seoses koostööd tegevate eksportivate tootjate pakutud hindadega märgitakse, et impordi miinimumhinna kindlaksmääramise alus on keskmiselt 7–8 % madalam kui uurimisperioodil kindlaks tehtud mittekahjustav hind. Lisaks sellele ei olnud kohandatud miinimumhindade saamiseks pakutud koefitsiendid eespool nimetatud tooteliikide puhul sobivad, kuna need olid seotud uurimisperioodiga. Võttes arvesse asjaolu, et kõnealused lähteainete hinnaerinevustest sõltuvad koefitsiendid tõesti pidevalt kõiguvad, võivad need olla oluliselt muutunud võrreldes uurimisperioodil valitsenud olukorraga. Seega peeti ettepanekut indekseerida soja- või palmiõli baasil valmistatud biodiislikütuse impordi miinimumhinnad vastavalt rapsiõli hinna kõikumisele ebasobivaks, kuna see põhineks sellise tooraine hinnaarengul, mis erineb eksporditava vaatlusaluse toote tootmiseks kasutatavast toorainest.

| (201) | Võttes arvesse eespool esitatut ja jättes osutamata äriühingutega spetsiifiliselt seotud praktilistele küsimustele nende sobivuse osas, leiti, et kohustused tuleb tagasi lükata, sest impordi miinimumhindade kindlaksmääramiseks kasutatav meetod ei olnud sobiv ja pakutavad impordi miinimumhinnad ei olnud kahjustava dumpingu kõrvaldamist võimaldaval tasemel. |
| --- | --- |

(201)

Võttes arvesse eespool esitatut ja jättes osutamata äriühingutega spetsiifiliselt seotud praktilistele küsimustele nende sobivuse osas, leiti, et kohustused tuleb tagasi lükata, sest impordi miinimumhindade kindlaksmääramiseks kasutatav meetod ei olnud sobiv ja pakutavad impordi miinimumhinnad ei olnud kahjustava dumpingu kõrvaldamist võimaldaval tasemel.

8.4.   Ajutiste tollimaksude lõplik sissenõudmine ja erikontroll

| (202) | Kaebuse esitaja taotles pärast lõplike järelduste teatavakstegemist erimeetmete võtmist, et vältida võimalikku meetmetest kõrvalehoidmist, kuna tegemist on ülemaailmse turuga, kus eri müügikanalite kaudu kaubeldakse asendatavate toodetega. |
| --- | --- |

(202)

Kaebuse esitaja taotles pärast lõplike järelduste teatavakstegemist erimeetmete võtmist, et vältida võimalikku meetmetest kõrvalehoidmist, kuna tegemist on ülemaailmse turuga, kus eri müügikanalite kaudu kaubeldakse asendatavate toodetega.

| (203) | Võttes arvesse eespool esitatut, leitakse tõesti, et on asjakohane tähelepanelikult jälgida kõikidest lähtekohtadest imporditavat biodiislikütust, et hõlbustada kiirete ja asjakohaste meetmete võtmist, kui olukord peaks seda nõudma. |
| --- | --- |

(203)

Võttes arvesse eespool esitatut, leitakse tõesti, et on asjakohane tähelepanelikult jälgida kõikidest lähtekohtadest imporditavat biodiislikütust, et hõlbustada kiirete ja asjakohaste meetmete võtmist, kui olukord peaks seda nõudma.

| (204) | Tuvastatud dumpingumarginaalide suurusjärku silmas pidades ja ühenduse tootmisharule tekitatud kahju taset arvesse võttes leitakse, et ajutise määrusega kehtestatud ajutise dumpinguvastase tollimaksuna tagatiseks antud summad tuleks lõplikult sisse nõuda lõplikult kehtestatud tollimaksumäära ulatuses. Kui lõplikud tollimaksud on ajutistest tollimaksudest madalamad, vabastatakse ajutiselt tagatiseks antud summad, mis ületavad lõplike dumpinguvastaste tollimaksude määra. Kui lõplikud tollimaksud on ajutistest tollimaksudest suuremad, nõutakse lõplikult sisse ainult ajutise tollimaksu ulatuses tagatiseks antud summad, |
| --- | --- |

(204)

Tuvastatud dumpingumarginaalide suurusjärku silmas pidades ja ühenduse tootmisharule tekitatud kahju taset arvesse võttes leitakse, et ajutise määrusega kehtestatud ajutise dumpinguvastase tollimaksuna tagatiseks antud summad tuleks lõplikult sisse nõuda lõplikult kehtestatud tollimaksumäära ulatuses. Kui lõplikud tollimaksud on ajutistest tollimaksudest madalamad, vabastatakse ajutiselt tagatiseks antud summad, mis ületavad lõplike dumpinguvastaste tollimaksude määra. Kui lõplikud tollimaksud on ajutistest tollimaksudest suuremad, nõutakse lõplikult sisse ainult ajutise tollimaksu ulatuses tagatiseks antud summad,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks selliste USAst pärit mittefossiilse päritoluga sünteesi või hüdrogeenimise teel toodetud rasvhappe monoalküülestrite ja/või parafiinsete gaasiõlide (üldtuntud kui biodiislikütus) impordi suhtes, mis esinevad puhtal kujul või osana segust, mis sisaldab üle 20 massiprotsendi mittefossiilse päritoluga sünteesi või hüdrogeenimise teel toodetud rasvhappe monoalküülestreid ja/või parafiinset gaasiõli, ning mis praegu kuuluvad CN-koodide ex 1516 20 98 (TARICi kood 1516209820), ex 1518 00 91 (TARICi kood 1518009120), ex 1518 00 99 (TARICi kood 1518009920), ex 2710 19 41 (TARICi kood 2710194120), 3824 90 91, ex 3824 90 97 (TARICi kood 3824909787) alla.

2.   Lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määr, mida kohaldatakse lõikes 1 kirjeldatud toodete suhtes ning mida toodavad allpool loetletud äriühingud, on järgmine:

| Äriühing | Dumpinguvastase tollimaksu määr (eurot tonni kohta) | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- |
| Archer Daniels Midland Company, Decatur | 68,6 | A933 |
| Cargill Inc., Wayzata | 0 | A934 |
| Green Earth Fuels of Houston LLC, Houston | 70,6 | A935 |
| Imperium Renewables Inc., Seattle | 76,5 | A936 |
| Peter Cremer North America LP, Cincinnati | 198,0 | A937 |
| World Energy Alternatives LLC, Boston | 82,7 | A939 |
| Lisas loetletud äriühingud | 115,6 | Vt lisa |
| Kõik teised äriühingud | 172,2 | A999 |

Äriühing

Dumpinguvastase tollimaksu määr (eurot tonni kohta)

TARICi lisakood

Archer Daniels Midland Company, Decatur

68,6

A933

Cargill Inc., Wayzata

0

A934

Green Earth Fuels of Houston LLC, Houston

70,6

A935

Imperium Renewables Inc., Seattle

76,5

A936

Peter Cremer North America LP, Cincinnati

198,0

A937

World Energy Alternatives LLC, Boston

82,7

A939

Lisas loetletud äriühingud

115,6

Vt lisa

Kõik teised äriühingud

172,2

A999

Segude suhtes kohaldatakse dumpinguvastast tollimaksu vastavalt mittefossiilse päritoluga sünteesi või hüdrogeenimise teel toodetud rasvhappe monoalküülestrite ja/või parafiinsete gaasiõlide (biodiislikütus) kogusisaldusele segu massist.

3.   Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.

Artikkel 2

Summad, mis on USAst pärit biodiislikütuse puhul, mis kuulub CN-koodide ex 1516 20 98 (TARICi kood 1516209820), ex 1518 00 91 (TARICi kood 1518009120), ex 1518 00 99 (TARICi kood 1518009920), ex 2710 19 41 (TARICi kood 2710194120), 3824 90 91, ex 3824 90 97 (TARICi kood 3824909787) alla, antud tagatiseks ajutiste dumpinguvastaste tollimaksudena vastavalt määrusele (EÜ) nr 193/2009, nõutakse lõplikult sisse. Tagatiseks antud summad, mis ületavad lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määra, tagastatakse. Kui lõplikud tollimaksud on ajutistest tollimaksudest suuremad, nõutakse lõplikult sisse ainult ajutise tollimaksu ulatuses tagatiseks antud summad.

Artikkel 3

Kui mis tahes asjaosaline, kes on pärit USAst, esitab komisjonile piisavaid tõendeid selle kohta, et ta ei ole uurimisperioodil (1. aprill 2007 kuni 31. märts 2008) eksportinud artikli 1 lõikes 1 kirjeldatud USAst pärit kaupu; et ta ei ole seotud ühegi eksportija ega tootjaga, kelle suhtes kohaldatakse käesoleva määrusega kehtestatud meetmeid; ja et ta on tegelikult eksportinud ühendusse asjaomaseid kaupu või et tal on tühistamatu lepinguga võetud kohustus eksportida asjaomaseid kaupu märkimisväärses koguses pärast uurimisperioodi lõppu, siis võib nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal, mis on esitatud pärast nõuandekomiteega konsulteerimist, lihthäälteenamusega muuta artikli 1 lõiget 2, et kehtestada kõnealuse asjaosalise suhtes koostööd teinud valimisse mittekuuluvate tootjate suhtes kohaldatav tollimaks, s.o 115,6 eurot tonni kohta.

Artikkel 4

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõigis liikmesriikides.

Brüssel, 7. juuli 2009

Nõukogu nimel

eesistuja

A. BORG

---

(1)  EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1.

1

(2)  ELT L 67, 12.3.2009, lk 22.

2

(3)  ELT L 67, 12.3.2009, lk 50.

3

(4)  Algmääruse artikli 18 lõikes 1 on märgitud: „Kui mõni huvitatud isik ei võimalda juurdepääsu vajalikule teabele või ei esita vajalikku teavet käesolevas määruses ettenähtud tähtaegade jooksul või märkimisväärselt takistab uurimist, siis võib nii negatiivsed kui ka positiivsed esialgsed ja lõplikud järeldused teha kättesaadavate faktide põhjal. [...]”.

4

(5)  Erinevalt nendest äriühingutest, kes said väljavõttelise uuringu küsimustiku, kuid ei tagastanud seda.

5

(6)  Rubriik nr 3826 00, mis hõlmaks biodiislikütust ja selle segusid, mis ei sisalda naftaõlisid või bituminoossetest mineraalidest saadud õlisid või sisaldavad neid alla 70 % massist.

6

(7)  „Segud, erinevatest materjalidest või komponentidest koosnevad kaubad ja jaekaubanduse jaoks mõeldud komplektina esitatud kaubad, mida pole võimalik klassifitseerida reegli 3 punkti a järgi, klassifitseeritakse materjali või komponendi järgi, mis määrab nende põhiomadused, kui selline kriteerium on rakendatav.”

7

(8)  Kohtuasi T-348/05: JSC Kirovo-Chepetsky Khimichesky Kombinat vs nõukogu, 10. september 2008, paras 61–63.

8

(9)  Kohtuasi T-348/05: JSC Kirovo-Chepetsky Khimichesky Kombinat vs nõukogu, 10. september 2008, paras 61–63.

9

(10)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Office N105 04/092, 1049 Brussels, Belgium

10

---

LISA

Koostööd teinud USA eksportivad tootjad, keda valimisse ei kaasatud

| Äriühingu nimi | Linn | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- |
| American Made Fuels, Inc. | Canton | A940 |
| AG Processing Inc. | Omaha | A942 |
| Alabama Clean Fuels Coalition Inc. | Birmingham | A940 |
| Arkansas SoyEnergy Group | DeWitt | A940 |
| Arlington Energy, LLC | Mansfield | A940 |
| Athens Biodiesel, LLC | Athens | A940 |
| Beacon Energy | Cleburne | A940 |
| Biodiesel of Texas, Inc. | Denton | A940 |
| BioDiesel One Ltd | Southington | A940 |
| Buffalo Biodiesel, Inc | Tonawanda | A940 |
| BullDog BioDiesel | Ellenwood | A940 |
| Carbon Neutral Solutions, LLC | Mauldin | A940 |
| Central Iowa Energy, LLC | Newton | A940 |
| Chesapeake Custom Chemical Corp. | Ridgeway | A940 |
| Community Fuels | Stockton | A940 |
| Delta BioFuels, Inc. | Natchez | A940 |
| Diamond Biofuels | Mazon | A940 |
| Direct Fuels | Euless | A940 |
| Eagle Creek Fuel Services, LLC | Baltimore | A940 |
| Earl Fisher Bio Fuels | Chester | A940 |
| East Fork Biodiesel, LLC | Algona | A940 |
| ECO Solutions, LLC | Chatsworth | A940 |
| Ecogy Biofuels, LLC | Tulsa | A940 |
| ED & F Man Biofuels Inc. | New Orleans | A940 |
| Freedom Biofuels, Inc. | Madison | A940 |
| Fuel & Lube, LLC | Richmond | A940 |
| Fuel Bio | Elizabeth | A940 |
| FUMPA Bio Fuels | Redwood Falls | A940 |
| Galveston Bay Biodiesel, LP (BioSelect Fuels) | Houston | A940 |
| Geo Green Fuels, LLC | Houston | A940 |
| Georgia Biofuels Corp. | Loganville | A940 |
| Green River Biodiesel, Inc. | Moundville | A940 |
| Griffin Industries, Inc. | Cold Spring | A940 |
| High Plains Bioenergy | Guymon | A940 |
| Huish Detergents, Inc. | Salt Lake City | A940 |
| Incobrasa Industries, Ltd. | Gilman | A940 |
| Independence Renewable Energy Corp. | Perdue Hill | A940 |
| Indiana Flex Fuels | LaPorte | A940 |
| Innovation Fuels, Inc. | Newark | A940 |
| Iowa Renewable Energy, LLC | Washington | A940 |
| Johann Haltermann Ltd. | Houston | A940 |
| Lake Erie Biofuels, LLC | Erie | A940 |
| Leland Organic Corporation | Leland | A940 |
| Louis Dreyfus Agricultural Industries, LLC | Wilton | A940 |
| Louis Dreyfus Claypool Holdings LLC | Claypool | A940 |
| Memphis Biofuels, LLC | Memphis | A942 |
| Middle Georgia Biofuels | East Dublin | A940 |
| Middletown Biofuels, LLC | Blairsville | A940 |
| Musket Corporation | Oklahoma City | A940 |
| New Fuel Company | Dallas | A940 |
| North Mississippi Biodiesel | New Albany | A940 |
| Northern Biodiesel, Inc. | Ontario | A940 |
| Northwest Missouri Biofuels, LLC | St. Joseph | A940 |
| Nova Biofuels Clinton County, LLC | Clinton | A940 |
| Nova Biosource | Senaca | A940 |
| Organic Fuels, Ltd | Houston | A940 |
| Owensboro Grain Company LLC | Owensboro | A940 |
| Paseo Cargill Energy, LLC | Kansas City | A940 |
| Peach State Labs, Inc. | Rome | A940 |
| Perihelion Global, Inc. | Opp | A940 |
| Philadelphia Fry-O-Diesel Inc. | Philadelphia | A940 |
| Pinnacle Biofuels, Inc. | Crossett | A940 |
| PK Biodiesel | Woodstock | A940 |
| Pleasant Valley Biofuels, LLC | American Falls | A940 |
| RBF Port Neches LLC | Houston | A940 |
| Red Birch Energy, Inc. | Bassett | A940 |
| Red River Biodiesel Ltd. | New Boston | A940 |
| REG Ralston, LLC | Ralston | A940 |
| Renewable Energy Products, LLC | Santa Fe Springs | A940 |
| Riksch BioFuels LLC | Crawfordsville | A940 |
| Safe Renewable Corp. | Conroe | A940 |
| Sanimax Energy Inc. | DeForest | A940 |
| Scott Petroleum | Itta Bena | A942 |
| Seminole Biodiesel | Bainbridge | A940 |
| Soy Solutions | Milford | A940 |
| SoyMor Biodiesel, LLC | Albert Lea | A940 |
| Sunshine BioFuels, LLC | Camilla | A940 |
| TPA Inc. | Warren | A940 |
| Trafigura AG | Stamford | A940 |
| U.S. Biofuels, Inc. | Rome | A940 |
| United Oil Company | Pittsbourgh | A940 |
| Valco Bioenergy | Harlingen | A940 |
| Vanguard Synfuels, LLC | Pollock | A940 |
| Vinmar Overseas, Ltd | Houston | A938 |
| Vitol Inc. | Houston | A940 |
| Walsh Bio Diesel, LLC | Mauston | A940 |
| Western Dubque Biodiesel, LLC | Farley | A940 |
| Western Iowa Energy, LLC | Wall Lake | A940 |
| Western Petroleum Company | Eden Prairie | A940 |

Äriühingu nimi

Linn

TARICi lisakood

American Made Fuels, Inc.

Canton

A940

AG Processing Inc.

Omaha

A942

Alabama Clean Fuels Coalition Inc.

Birmingham

A940

Arkansas SoyEnergy Group

DeWitt

A940

Arlington Energy, LLC

Mansfield

A940

Athens Biodiesel, LLC

Athens

A940

Beacon Energy

Cleburne

A940

Biodiesel of Texas, Inc.

Denton

A940

BioDiesel One Ltd

Southington

A940

Buffalo Biodiesel, Inc

Tonawanda

A940

BullDog BioDiesel

Ellenwood

A940

Carbon Neutral Solutions, LLC

Mauldin

A940

Central Iowa Energy, LLC

Newton

A940

Chesapeake Custom Chemical Corp.

Ridgeway

A940

Community Fuels

Stockton

A940

Delta BioFuels, Inc.

Natchez

A940

Diamond Biofuels

Mazon

A940

Direct Fuels

Euless

A940

Eagle Creek Fuel Services, LLC

Baltimore

A940

Earl Fisher Bio Fuels

Chester

A940

East Fork Biodiesel, LLC

Algona

A940

ECO Solutions, LLC

Chatsworth

A940

Ecogy Biofuels, LLC

Tulsa

A940

ED & F Man Biofuels Inc.

New Orleans

A940

Freedom Biofuels, Inc.

Madison

A940

Fuel & Lube, LLC

Richmond

A940

Fuel Bio

Elizabeth

A940

FUMPA Bio Fuels

Redwood Falls

A940

Galveston Bay Biodiesel, LP (BioSelect Fuels)

Houston

A940

Geo Green Fuels, LLC

Houston

A940

Georgia Biofuels Corp.

Loganville

A940

Green River Biodiesel, Inc.

Moundville

A940

Griffin Industries, Inc.

Cold Spring

A940

High Plains Bioenergy

Guymon

A940

Huish Detergents, Inc.

Salt Lake City

A940

Incobrasa Industries, Ltd.

Gilman

A940

Independence Renewable Energy Corp.

Perdue Hill

A940

Indiana Flex Fuels

LaPorte

A940

Innovation Fuels, Inc.

Newark

A940

Iowa Renewable Energy, LLC

Washington

A940

Johann Haltermann Ltd.

Houston

A940

Lake Erie Biofuels, LLC

Erie

A940

Leland Organic Corporation

Leland

A940

Louis Dreyfus Agricultural Industries, LLC

Wilton

A940

Louis Dreyfus Claypool Holdings LLC

Claypool

A940

Memphis Biofuels, LLC

Memphis

A942

Middle Georgia Biofuels

East Dublin

A940

Middletown Biofuels, LLC

Blairsville

A940

Musket Corporation

Oklahoma City

A940

New Fuel Company

Dallas

A940

North Mississippi Biodiesel

New Albany

A940

Northern Biodiesel, Inc.

Ontario

A940

Northwest Missouri Biofuels, LLC

St. Joseph

A940

Nova Biofuels Clinton County, LLC

Clinton

A940

Nova Biosource

Senaca

A940

Organic Fuels, Ltd

Houston

A940

Owensboro Grain Company LLC

Owensboro

A940

Paseo Cargill Energy, LLC

Kansas City

A940

Peach State Labs, Inc.

Rome

A940

Perihelion Global, Inc.

Opp

A940

Philadelphia Fry-O-Diesel Inc.

Philadelphia

A940

Pinnacle Biofuels, Inc.

Crossett

A940

PK Biodiesel

Woodstock

A940

Pleasant Valley Biofuels, LLC

American Falls

A940

RBF Port Neches LLC

Houston

A940

Red Birch Energy, Inc.

Bassett

A940

Red River Biodiesel Ltd.

New Boston

A940

REG Ralston, LLC

Ralston

A940

Renewable Energy Products, LLC

Santa Fe Springs

A940

Riksch BioFuels LLC

Crawfordsville

A940

Safe Renewable Corp.

Conroe

A940

Sanimax Energy Inc.

DeForest

A940

Scott Petroleum

Itta Bena

A942

Seminole Biodiesel

Bainbridge

A940

Soy Solutions

Milford

A940

SoyMor Biodiesel, LLC

Albert Lea

A940

Sunshine BioFuels, LLC

Camilla

A940

TPA Inc.

Warren

A940

Trafigura AG

Stamford

A940

U.S. Biofuels, Inc.

Rome

A940

United Oil Company

Pittsbourgh

A940

Valco Bioenergy

Harlingen

A940

Vanguard Synfuels, LLC

Pollock

A940

Vinmar Overseas, Ltd

Houston

A938

Vitol Inc.

Houston

A940

Walsh Bio Diesel, LLC

Mauston

A940

Western Dubque Biodiesel, LLC

Farley

A940

Western Iowa Energy, LLC

Wall Lake

A940

Western Petroleum Company

Eden Prairie

A940

---

| 10.7.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 179/52 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 179/52

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 600/2009,

9. juuli 2009,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1)

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1580/2007, millega kehtestatakse nõukogu määruste (EÜ) nr 2200/96, (EÜ) nr 2201/96 ja (EÜ) nr 1182/2007 rakenduseeskirjad puu- ja köögiviljasektoris, (2) eriti selle artikli 138 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

Määruses (EÜ) nr 1580/2007 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XV lisa A osas osutatud toodete ja ajavahemike puhul,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks määruse (EÜ) nr 1580/2007 artikliga 138 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 10. juulil 2009.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 9. juuli 2009

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 350, 31.12.2007, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | MK | 42,6 |
| TR | 44,0 |
| ZZ | 43,3 |
| 0707 00 05 | TR | 112,2 |
| ZZ | 112,2 |
| 0709 90 70 | TR | 104,4 |
| ZZ | 104,4 |
| 0805 50 10 | AR | 60,1 |
| MK | 25,1 |
| TR | 41,9 |
| ZA | 62,6 |
| ZZ | 47,4 |
| 0808 10 80 | AR | 84,1 |
| BR | 74,3 |
| CL | 83,8 |
| CN | 91,1 |
| NZ | 99,8 |
| US | 105,0 |
| UY | 116,5 |
| ZA | 85,3 |
| ZZ | 92,5 |
| 0808 20 50 | AR | 78,4 |
| CL | 77,4 |
| NZ | 161,4 |
| ZA | 108,5 |
| ZZ | 106,4 |
| 0809 10 00 | TR | 201,5 |
| XS | 116,3 |
| ZZ | 158,9 |
| 0809 20 95 | TR | 350,9 |
| ZZ | 350,9 |
| 0809 30 | TR | 135,9 |
| ZZ | 135,9 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

MK

42,6

TR

44,0

ZZ

43,3

0707 00 05

TR

112,2

ZZ

112,2

0709 90 70

TR

104,4

ZZ

104,4

0805 50 10

AR

60,1

MK

25,1

TR

41,9

ZA

62,6

ZZ

47,4

0808 10 80

AR

84,1

BR

74,3

CL

83,8

CN

91,1

NZ

99,8

US

105,0

UY

116,5

ZA

85,3

ZZ

92,5

0808 20 50

AR

78,4

CL

77,4

NZ

161,4

ZA

108,5

ZZ

106,4

0809 10 00

TR

201,5

XS

116,3

ZZ

158,9

0809 20 95

TR

350,9

ZZ

350,9

0809 30

TR

135,9

ZZ

135,9

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

| 10.7.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 179/54 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 179/54

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 601/2009,

9. juuli 2009,

millega 109. korda muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 881/2002, millega kehtestatakse teatavate Osama bin Ladeni, Al-Qaida võrgu ja Talibaniga seotud isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangud

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 27. mai 2002. aasta määrust (EÜ) nr 881/2002, millega kehtestatakse teatavate Osama bin Ladeni, Al-Qaida võrgu ja Talibaniga seotud isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangud ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 467/2001, millega keelustatakse teatavate kaupade ja teenuste eksport Afganistani, laiendatakse Afganistani rühmitusega Taliban seotud lennukeeldu ning rahaliste vahendite ja muude finantsallikate külmutamist, (1) eriti selle artikli 7 lõike 1 esimest taanet,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisas on esitatud nende isikute, rühmituste ja üksuste loetelu, kelle rahalised vahendid ja majandusressursid nimetatud määruse alusel külmutatakse. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisas on esitatud nende isikute, rühmituste ja üksuste loetelu, kelle rahalised vahendid ja majandusressursid nimetatud määruse alusel külmutatakse.

| (2) | ÜRO Julgeolekunõukogu sanktsioonide komitee otsustas 29. juunil 2009 muuta nende füüsiliste ja juriidiliste isikute, rühmituste ja üksuste loetelu, kelle suhtes kohaldatakse rahaliste vahendite ja majandusressursside külmutamist, lisades loetellu kolm füüsilist isikut, kes on väidetavalt seotud Al-Qaidaga. Sanktsioonide komitee on esitanud põhjendused kõnealuste loetellu kandmise otsuste kohta. |
| --- | --- |

(2)

ÜRO Julgeolekunõukogu sanktsioonide komitee otsustas 29. juunil 2009 muuta nende füüsiliste ja juriidiliste isikute, rühmituste ja üksuste loetelu, kelle suhtes kohaldatakse rahaliste vahendite ja majandusressursside külmutamist, lisades loetellu kolm füüsilist isikut, kes on väidetavalt seotud Al-Qaidaga. Sanktsioonide komitee on esitanud põhjendused kõnealuste loetellu kandmise otsuste kohta.

| (3) | I lisa tuleks vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(3)

I lisa tuleks vastavalt muuta.

| (4) | Käesolevas määruses sätestatud meetmete tõhususe tagamiseks peab määrus viivitamata jõustuma. |
| --- | --- |

(4)

Käesolevas määruses sätestatud meetmete tõhususe tagamiseks peab määrus viivitamata jõustuma.

| (5) | Kui ÜRO loetelus sisalduvad ka asjaomaste füüsiliste isikute aadressid, siis edastab komisjon neile põhjendused, millel käesolev määrus põhineb, annab neile võimaluse teha märkusi esitatud põhjenduste kohta, ning vaatab käesoleva määruse läbi, võttes märkusi ja võimalikku lisateavet arvesse. Kuna käesoleval juhul mõnede asjaomaste füüsiliste isikute praegused aadressid ÜRO loetelus puuduvad, tuleks Euroopa Liidu Teatajas avaldada teatis, et asjaomased isikud saaksid komisjoniga ühendust võtta ja et komisjon saaks seejärel edastada asjaomastele füüsilistele isikutele põhjendused, millel käesolev määrus põhineb, |
| --- | --- |

(5)

Kui ÜRO loetelus sisalduvad ka asjaomaste füüsiliste isikute aadressid, siis edastab komisjon neile põhjendused, millel käesolev määrus põhineb, annab neile võimaluse teha märkusi esitatud põhjenduste kohta, ning vaatab käesoleva määruse läbi, võttes märkusi ja võimalikku lisateavet arvesse. Kuna käesoleval juhul mõnede asjaomaste füüsiliste isikute praegused aadressid ÜRO loetelus puuduvad, tuleks Euroopa Liidu Teatajas avaldada teatis, et asjaomased isikud saaksid komisjoniga ühendust võtta ja et komisjon saaks seejärel edastada asjaomastele füüsilistele isikutele põhjendused, millel käesolev määrus põhineb,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käeolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 9. juuli 2009

Komisjoni nimel

välissuhete peadirektor

Eneko LANDÁBURU

---

(1)  EÜT L 139, 29.5.2002, lk 9.

1

---

LISA

Määruse (EÜ) nr 881/2002 I lisa muudetakse järgmiselt:

Pealkirja „Füüsilised isikud” alla lisatakse järgmised kanded:

| 1) | Arif Qasmani (teiste nimedega a) Muhammad Arif Qasmani, b) Muhammad ‘Arif Qasmani, c) Mohammad Arif Qasmani, d) Arif Umer, e) Qasmani Baba, f) Memon Baba, g) Baba Ji). Aadress: House Number 136, KDA Scheme No. 1, Tipu Sultan Road, Karachi, Pakistan. Sünniaeg: umbes 1944. Sünnikoht: Pakistan. Kodakondsus: Pakistani. Muu teave: Kinni peetud alates 2009. aasta juunist. Artikli 2a lõike 4 punktis b osutatud kuupäev: 29.6.2009. |
| --- | --- |

1)

Arif Qasmani (teiste nimedega a) Muhammad Arif Qasmani, b) Muhammad ‘Arif Qasmani, c) Mohammad Arif Qasmani, d) Arif Umer, e) Qasmani Baba, f) Memon Baba, g) Baba Ji). Aadress: House Number 136, KDA Scheme No. 1, Tipu Sultan Road, Karachi, Pakistan. Sünniaeg: umbes 1944. Sünnikoht: Pakistan. Kodakondsus: Pakistani. Muu teave: Kinni peetud alates 2009. aasta juunist. Artikli 2a lõike 4 punktis b osutatud kuupäev: 29.6.2009.

| 2) | Mohammed Yahya Mujahid (teiste nimedega Mohammad Yahya Aziz). Sünniaeg: 12.3.1961. Sünnikoht: Lahore, Punjab Province, Pakistan. Kodakondsus: Pakistani. Riiklik isikukood: 35404-1577309-9 (Pakistani riiklik isikukood). Muu teave: Kinni peetud alates 2009. aasta juunist. Artikli 2a lõike 4 punktis b osutatud kuupäev: 29.6.2009. |
| --- | --- |

2)

Mohammed Yahya Mujahid (teiste nimedega Mohammad Yahya Aziz). Sünniaeg: 12.3.1961. Sünnikoht: Lahore, Punjab Province, Pakistan. Kodakondsus: Pakistani. Riiklik isikukood: 35404-1577309-9 (Pakistani riiklik isikukood). Muu teave: Kinni peetud alates 2009. aasta juunist. Artikli 2a lõike 4 punktis b osutatud kuupäev: 29.6.2009.

| 3) | Fazeel-A-Tul Shaykh Abu Mohammed Ameen Al-Peshawari (teiste nimedega a) Shaykh Aminullah, b) Sheik Aminullah, c) Abu Mohammad Aminullah Peshawari, d) Abu Mohammad Amin Bishawri, e) Abu Mohammad Shaykh Aminullah Al-Bishauri, f) Shaykh Abu Mohammed Ameen al-Peshawari, g) Shaykh Aminullah Al-Peshawari). Aadress: Ganj District, Peshawar, Pakistan. Sünniaeg: a) umbes 1967, b) umbes 1961, c) umbes 1973. Sünnikoht: Konari provints, Afganistan. Muu teave: Kinni peetud alates 2009. aasta juunist. Artikli 2a lõike 4 punktis b osutatud kuupäev: 29.6.2009. |
| --- | --- |

3)

Fazeel-A-Tul Shaykh Abu Mohammed Ameen Al-Peshawari (teiste nimedega a) Shaykh Aminullah, b) Sheik Aminullah, c) Abu Mohammad Aminullah Peshawari, d) Abu Mohammad Amin Bishawri, e) Abu Mohammad Shaykh Aminullah Al-Bishauri, f) Shaykh Abu Mohammed Ameen al-Peshawari, g) Shaykh Aminullah Al-Peshawari). Aadress: Ganj District, Peshawar, Pakistan. Sünniaeg: a) umbes 1967, b) umbes 1961, c) umbes 1973. Sünnikoht: Konari provints, Afganistan. Muu teave: Kinni peetud alates 2009. aasta juunist. Artikli 2a lõike 4 punktis b osutatud kuupäev: 29.6.2009.

---

| 10.7.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 179/56 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 179/56

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 602/2009,

9. juuli 2009,

millega määratakse kindlaks või maksimaalne kokkuostuhind määrusega (EÜ) nr 186/2009 avatud pakkumismenetluse raames 8. individuaalseks pakkumiskutseks

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1) eriti selle artiklit 43 koostoimes artikliga 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määrusega (EÜ) nr 186/2009 (2) on avatud või kokkuost pakkumismenetluse teel ajavahemikuks, mis lõpeb 31. augustil 2009, vastavalt komisjoni 5. veebruari 2008. aasta määruses (EÜ) nr 105/2008 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1255/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses sekkumisega võiturul). (3) |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määrusega (EÜ) nr 186/2009 (2) on avatud või kokkuost pakkumismenetluse teel ajavahemikuks, mis lõpeb 31. augustil 2009, vastavalt komisjoni 5. veebruari 2008. aasta määruses (EÜ) nr 105/2008 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1255/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses sekkumisega võiturul). (3)

| (2) | Individuaalsete pakkumiskutsete raames saadud pakkumisi silmas pidades tuleb määruse (EÜ) nr 105/2008 artikli 16 lõike 2 kohaselt määrata kindlaks maksimaalne kokkuostuhind või otsustada pakkumist mitte vastu võtta. |
| --- | --- |

(2)

Individuaalsete pakkumiskutsete raames saadud pakkumisi silmas pidades tuleb määruse (EÜ) nr 105/2008 artikli 16 lõike 2 kohaselt määrata kindlaks maksimaalne kokkuostuhind või otsustada pakkumist mitte vastu võtta.

| (3) | Pidades silmas 8. individuaalse pakkumiskutse raames saadud pakkumisi, tuleks kindlaks määrata maksimaalne kokkuostuhind. |
| --- | --- |

(3)

Pidades silmas 8. individuaalse pakkumiskutse raames saadud pakkumisi, tuleks kindlaks määrata maksimaalne kokkuostuhind.

| (4) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrusega (EÜ) nr 186/2009 avatud või kokkuostu pakkumismenetluse raames 8. individuaalse pakkumiskutse puhul, mille alusel tehtavate pakkumiste esitamise tähtaeg oli 7. juuli 2009, kehtestatakse maksimaalseks kokkuostuhinnaks 220,00 EUR/100 kg.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 10. juulil 2009.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 9. juuli 2009

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 64, 10.3.2009, lk 3.

2

(3)  ELT L 32, 6.2.2008, lk 3.

3

---

| 10.7.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 179/57 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 179/57

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 603/2009,

9. juuli 2009,

millega määratakse kindlaks lõssipulbri maksimaalne kokkuostuhind määrusega (EÜ) nr 310/2009 avatud pakkumismenetluse raames avatud 6. individuaalseks pakkumiskutseks

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1) eriti selle artiklit 43 koostoimes artikliga 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määrusega (EÜ) nr 310/2009 (2) on avatud lõssipulbri kokkuost pakkumismenetluse teel ajavahemikuks, mis lõpeb 31. augustil 2009, vastavalt komisjoni 12. jaanuari 2001. aasta määruses (EÜ) nr 214/2001 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1255/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses sekkumisega lõssipulbriturul) (3) sätestatud tingimustele. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määrusega (EÜ) nr 310/2009 (2) on avatud lõssipulbri kokkuost pakkumismenetluse teel ajavahemikuks, mis lõpeb 31. augustil 2009, vastavalt komisjoni 12. jaanuari 2001. aasta määruses (EÜ) nr 214/2001 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1255/1999 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses sekkumisega lõssipulbriturul) (3) sätestatud tingimustele.

| (2) | Individuaalsete pakkumiskutsete raames saadud pakkumisi silmas pidades tuleb määruse (EÜ) nr 214/2001 artikli 17 kohaselt määrata kindlaks maksimaalne kokkuostuhind või otsustada pakkumist mitte vastu võtta. |
| --- | --- |

(2)

Individuaalsete pakkumiskutsete raames saadud pakkumisi silmas pidades tuleb määruse (EÜ) nr 214/2001 artikli 17 kohaselt määrata kindlaks maksimaalne kokkuostuhind või otsustada pakkumist mitte vastu võtta.

| (3) | Pidades silmas esimese individuaalse pakkumiskutse raames saadud 6. pakkumisi, tuleks kindlaks määrata maksimaalne kokkuostuhind. |
| --- | --- |

(3)

Pidades silmas esimese individuaalse pakkumiskutse raames saadud 6. pakkumisi, tuleks kindlaks määrata maksimaalne kokkuostuhind.

| (4) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrusega (EÜ) nr 310/2009 avatud lõssipulbri kokkuostu pakkumismenetluse raamesa avatud 6. individuaalse pakkumiskutse puhul, mille alusel tehtavate pakkumiste esitamise tähtaeg oli 7. juuli 2009, kehtestatakse maksimaalseks kokkuostuhinnaks 167,90 EUR/100 kg.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 10. juulil 2009.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 9. juulil 2009

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 97, 16.4.2009, lk 13.

2

(3)  EÜT L 37, 7.2.2001, lk 100.

3

---

| 10.7.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 179/58 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 179/58

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 604/2009,

9. juuli 2009,

millega määratakse kindlaks või eksporditoetuse ülempiir määrusega (EÜ) nr 619/2008 ette nähtud alalise pakkumismenetluse raames

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1) eriti selle artikli 164 lõiget 2 koostoimes artikliga 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 27. juuni 2008. aasta määruses (EÜ) nr 619/2008, millega kuulutatakse välja alaline pakkumismenetlus eksporditoetusteks seoses teatavate piimatoodetega, (2) on sätestatud alaline pakkumismenetlus. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 27. juuni 2008. aasta määruses (EÜ) nr 619/2008, millega kuulutatakse välja alaline pakkumismenetlus eksporditoetusteks seoses teatavate piimatoodetega, (2) on sätestatud alaline pakkumismenetlus.

| (2) | Vastavalt komisjoni 10. detsembri 2007. aasta määruse (EÜ) nr 1454/2007 (millega nähakse ette pakkumismenetluse kehtestamise ühised eeskirjad, et määrata kindlaks teatavate põllumajandustoodete eksporditoetused) (3) artiklile 6 ja võttes arvesse pakkumiskutse alusel esitatud pakkumiste läbivaatamise tulemusi, tuleks kindlaks määrata eksporditoetuse ülempiir pakkumismenetluse raames, mis lõpeb 7. juuli 2009. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt komisjoni 10. detsembri 2007. aasta määruse (EÜ) nr 1454/2007 (millega nähakse ette pakkumismenetluse kehtestamise ühised eeskirjad, et määrata kindlaks teatavate põllumajandustoodete eksporditoetused) (3) artiklile 6 ja võttes arvesse pakkumiskutse alusel esitatud pakkumiste läbivaatamise tulemusi, tuleks kindlaks määrata eksporditoetuse ülempiir pakkumismenetluse raames, mis lõpeb 7. juuli 2009.

| (3) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(3)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrusega (EÜ) nr 619/2008 välja kuulutatud alalise pakkumismenetluse raames, mis lõpeb 7. juuli 2009, kehtestatakse kõnealuse määruse artikli 1 punktides a ja b osutatud toodete ning artiklis 2 osutatud sihtkohtade puhul toetuse ülempiir vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 10. juulil 2009.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 9. juuli 2009

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 168, 28.6.2008, lk 20.

2

(3)  ELT L 325, 11.12.2007, lk 69.

3

---

LISA

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Toode | Eksporditoetuste nomenklatuuri kood | Eksporditoetuse maksimumsumma ekspordil määruse (EÜ) nr 619/2008 artiklis 2 nimetatud sihtkohtadesse |
| Või | ex ex 0405 10 19 9700 | 70,00 |
| Võiõli | ex ex 0405 90 10 9000 | 84,50 |

(EUR/100 kg)

Toode

Eksporditoetuste nomenklatuuri kood

Eksporditoetuse maksimumsumma ekspordil määruse (EÜ) nr 619/2008 artiklis 2 nimetatud sihtkohtadesse

Või

ex ex 0405 10 19 9700

70,00

Võiõli

ex ex 0405 90 10 9000

84,50

---

| 10.7.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 179/60 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 179/60

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 605/2009,

9. juuli 2009,

millega määratakse kindlaks lõssipulbri eksporditoetuse ülempiir määrusega (EÜ) nr 619/2008 ette nähtud alalise pakkumismenetluse raames

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1) eriti selle artikli 164 lõiget 2 koostoimes artikliga 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 27. juuni 2008. aasta määruses (EÜ) nr 619/2008, millega kuulutatakse välja alaline pakkumismenetlus eksporditoetusteks seoses teatavate piimatoodetega, (2) on sätestatud alaline pakkumismenetlus. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 27. juuni 2008. aasta määruses (EÜ) nr 619/2008, millega kuulutatakse välja alaline pakkumismenetlus eksporditoetusteks seoses teatavate piimatoodetega, (2) on sätestatud alaline pakkumismenetlus.

| (2) | Vastavalt komisjoni 10. detsembri 2007. aasta määruse (EÜ) nr 1454/2007 (millega nähakse ette pakkumismenetluse kehtestamise ühised eeskirjad, et määrata kindlaks teatavate põllumajandustoodete eksporditoetused) (3) artiklile 6 ja võttes arvesse pakkumiskutse alusel esitatud pakkumiste läbivaatamise tulemusi, tuleks kindlaks määrata eksporditoetuse ülempiir pakkumismenetluse raames, mis lõpeb 7. juuli 2009. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt komisjoni 10. detsembri 2007. aasta määruse (EÜ) nr 1454/2007 (millega nähakse ette pakkumismenetluse kehtestamise ühised eeskirjad, et määrata kindlaks teatavate põllumajandustoodete eksporditoetused) (3) artiklile 6 ja võttes arvesse pakkumiskutse alusel esitatud pakkumiste läbivaatamise tulemusi, tuleks kindlaks määrata eksporditoetuse ülempiir pakkumismenetluse raames, mis lõpeb 7. juuli 2009.

| (3) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(3)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruses (EÜ) nr 619/2008 välja kuulutatud alalise pakkumismenetluse raames, mis lõpeb 7. juuli 2009, on vastavalt kõnealuse määruse artikli 1 punktis c ja artiklis 2 osutatud toote ja sihtkohtade puhul toetuse ülempiir 25,80 eurot 100 kg kohta.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 10. juulil 2009.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 9. juuli 2009

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 168, 28.6.2008, lk 20.

2

(3)  ELT L 325, 11.12.2007, lk 69.

3

---

II EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Nõukogu

| 10.7.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 179/61 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 179/61

---

RIIGIPEADE JA VALITSUSJUHTIDE TASANDIL KOKKU TULNUD NÕUKOGU OTSUS,

9. juuli 2009,

millega määratakse isik, kelle nõukogu kavatseb nimetada komisjoni presidendiks ajavahemikuks 2009–2014

(2009/532/EÜ)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, KES ON KOKKU TULNUD RIIGIPEADE JA VALITSUSJUHTIDE TASANDIL,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 213 lõike 1 teist ja kolmandat lõiku ning artikli 214 lõike 2 esimest lõiku, ning Euroopa Liidu laienemist käsitlevat protokolli, eriti selle artikli 4 lõiget 3,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

José Manuel DURÃO BARROSO määratakse käesolevaga isikuks, kelle nõukogu kavatseb nimetada komisjoni presidendiks ajavahemikuks 1. novembrist 2009 kuni 31. oktoobrini 2014.

Artikkel 2

Käesolev otsus edastatakse Euroopa Parlamendile.

Artikkel 3

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 9. juuli 2009

Nõukogu nimel

eesistuja

F. REINFELDT

---

Komisjon

| 10.7.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 179/62 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 179/62

---

KOMISJONI OTSUS,

9. juuli 2009,

millega muudetakse otsust 2008/22/EÜ, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse nr 573/2007/EÜ (millega luuakse üldprogrammi „Solidaarsus ja rändevoogude juhtimine” raames Euroopa Pagulasfond aastateks 2008–2013) rakenduseeskirjad liikmesriikide haldus- ja kontrollisüsteemide, haldus- ja finantsjuhtimise reeglite ning fondist kaasrahastatavate projektide kulude abikõlblikkuse kohta

(teatavaks tehtud numbri K(2009) 5251 all)

(Ainult bulgaaria-, eesti-, hispaania-, hollandi-, inglis-, itaalia-, kreeka-, leedu-, läti-, malta-, poola-, portugali-, prantsus-, rootsi-, rumeenia-, saksa-, slovaki-, sloveeni-, soome-, tšehhi- ja ungarikeelne tekst on autentsed)

(2009/533/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. mai 2007. aasta otsust nr 573/2007/EÜ, millega luuakse üldprogrammi „Solidaarsus ja rändevoogude juhtimine” raames Euroopa Pagulasfond aastateks 2008–2013 ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsus 2004/904/EÜ, (1) eriti selle artiklit 23 ja artikli 35 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nende kogemuste põhjal, mis saadi pärast fondi tegevuse käivitamist, on asjakohane pikendada aastaprogrammide abikõlblikkusperioodi, et liikmesriigid saaksid fondi tõhusalt rakendada ning kohandada aastaprogrammi rakendamist käsitleva lõpparuande esitamise ajakava. |
| --- | --- |

(1)

Nende kogemuste põhjal, mis saadi pärast fondi tegevuse käivitamist, on asjakohane pikendada aastaprogrammide abikõlblikkusperioodi, et liikmesriigid saaksid fondi tõhusalt rakendada ning kohandada aastaprogrammi rakendamist käsitleva lõpparuande esitamise ajakava.

| (2) | Samuti on ajakohane kohandada liikmesriikide läbivaadatud aastaprogrammide esitamise menetlust. |
| --- | --- |

(2)

Samuti on ajakohane kohandada liikmesriikide läbivaadatud aastaprogrammide esitamise menetlust.

| (3) | Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukohta käsitleva protokolli artikli 3 kohaselt on põhiõigusakt Ühendkuningriigile siduv, mistõttu on siduv ka käesolev otsus. |
| --- | --- |

(3)

Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukohta käsitleva protokolli artikli 3 kohaselt on põhiõigusakt Ühendkuningriigile siduv, mistõttu on siduv ka käesolev otsus.

| (4) | Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukohta käsitleva protokolli artikli 3 kohaselt on põhiõigusakt Iirimaale siduv, mistõttu on siduv ka käesolev otsus. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukohta käsitleva protokolli artikli 3 kohaselt on põhiõigusakt Iirimaale siduv, mistõttu on siduv ka käesolev otsus.

| (5) | Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli artikli 2 kohaselt ei ole käesolev otsus Taanile siduv ja seda otsust ei kohaldata Taanis. |
| --- | --- |

(5)

Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli artikli 2 kohaselt ei ole käesolev otsus Taanile siduv ja seda otsust ei kohaldata Taanis.

| (6) | Käesoleva otsusega sätestatud meetmed on kooskõlas solidaarsuse ja rändevoogude juhtimise ühiskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva otsusega sätestatud meetmed on kooskõlas solidaarsuse ja rändevoogude juhtimise ühiskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Komisjoni otsust 2008/22/EÜ (2) muudetakse järgmiselt:

| 1) | artikli 23 lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Liikmesriik peab komisjoni poolt põhiõigusakti artikli 20 lõike 5 kohaselt kinnitatud aastaprogrammi muutmiseks esitama muudetud aastaprogrammi kavandi komisjonile hiljemalt kolm kuud enne abikõlblikkusperioodi lõppu. Komisjon vaatab muudetud programmi läbi ja kiidab võimalikult kiiresti heaks põhiõigusakti artikli 20 lõikes 5 sätestatud korras.”; |
| --- | --- |

1)

artikli 23 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Liikmesriik peab komisjoni poolt põhiõigusakti artikli 20 lõike 5 kohaselt kinnitatud aastaprogrammi muutmiseks esitama muudetud aastaprogrammi kavandi komisjonile hiljemalt kolm kuud enne abikõlblikkusperioodi lõppu. Komisjon vaatab muudetud programmi läbi ja kiidab võimalikult kiiresti heaks põhiõigusakti artikli 20 lõikes 5 sätestatud korras.”;

| 2) | 5. lisa A osa punktis 4.1 asendatakse sõnad „Kõikide tagasimaksmisele kuuluvate summade loetelu seisuga 30. juuni N + 2 aasta (N = kõnealuse aastaprogrammi aasta)” sõnadega „Kõikide tagasimaksmisele kuuluvate summade loetelu seisuga kuus kuud pärast kulutuste abikõlblikkuse tähtaega”; |
| --- | --- |

2)

5. lisa A osa punktis 4.1 asendatakse sõnad „Kõikide tagasimaksmisele kuuluvate summade loetelu seisuga 30. juuni N + 2 aasta (N = kõnealuse aastaprogrammi aasta)” sõnadega „Kõikide tagasimaksmisele kuuluvate summade loetelu seisuga kuus kuud pärast kulutuste abikõlblikkuse tähtaega”;

| 3) | 11. lisas asendatakse punkt I.4.1 järgmisega:






  „1. | Projektiga seotud kulud tuleb kanda ja vastavad maksed (välja arvatud amortisatsiooni eest) teha pärast liikmesriikide aastaprogramme heakskiitvas rahastamisotsuses osutatud aasta 1. jaanuari. Abikõlblikkusperiood kestab kuni N (3)+2 aasta 30. juunini, mis tähendab, et projektiga seotud kulud tuleb kanda enne nimetatud kuupäeva. |
| --- | --- | --- |

3)

11. lisas asendatakse punkt I.4.1 järgmisega:

„1.

Projektiga seotud kulud tuleb kanda ja vastavad maksed (välja arvatud amortisatsiooni eest) teha pärast liikmesriikide aastaprogramme heakskiitvas rahastamisotsuses osutatud aasta 1. jaanuari. Abikõlblikkusperiood kestab kuni N (3)+2 aasta 30. juunini, mis tähendab, et projektiga seotud kulud tuleb kanda enne nimetatud kuupäeva.

| 4) | 11. lisas asendatakse punkt V.3 järgmisega:






  „3. | Tehnilise abiga seotud tegevused peavad olema teostatud ning vastavad maksed tehtud pärast liikmesriikide aastaprogramme heakskiitvas rahastamisotsuses nimetatud aasta 1. jaanuari. Abikõlblikkuse periood kestab kuni aastaprogrammi rakendamise lõpparuande esitamise tähtajani.” |
| --- | --- | --- |

4)

11. lisas asendatakse punkt V.3 järgmisega:

„3.

Tehnilise abiga seotud tegevused peavad olema teostatud ning vastavad maksed tehtud pärast liikmesriikide aastaprogramme heakskiitvas rahastamisotsuses nimetatud aasta 1. jaanuari. Abikõlblikkuse periood kestab kuni aastaprogrammi rakendamise lõpparuande esitamise tähtajani.”

Artikkel 2

Käesolevat otsust kohaldatakse kõigi aastaprogrammide suhtes, mille puhul järelejäänud summat ei ole otsuse vastuvõtmise kuupäevaks välja makstud.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud Belgia Kuningriigile, Bulgaaria Vabariigile, Tšehhi Vabariigile, Saksamaa Liitvabariigile, Eesti Vabariigile, Iirimaale, Kreeka Vabariigile, Hispaania Kuningriigile, Prantsuse Vabariigile, Itaalia Vabariigile, Küprose Vabariigile, Läti Vabariigile, Leedu Vabariigile, Luksemburgi Suurhertsogiriigile, Ungari Vabariigile, Malta Vabariigile, Madalmaade Kuningriigile, Austria Vabariigile, Poola Vabariigile, Portugali Vabariigile, Rumeeniale, Sloveenia Vabariigile, Slovaki Vabariigile, Soome Vabariigile, Rootsi Kuningriigile ning Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigile.

Brüssel, 9. juuli 2009

Komisjoni nimel

asepresident

Jacques BARROT

---

(1)  ELT L 144, 6.6.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 7, 10.1.2008, lk 1.

2

(3)  „N” on aasta, mis on esitatud liikmesriikide aastaprogramme heakskiitvas rahastamisotsuses.”;

3

---

| 10.7.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 179/64 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 179/64

---

KOMISJONI OTSUS,

9. juuli 2009,

millega muudetakse otsust 2008/457/EÜ, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse 2007/435/EÜ (millega asutatakse üldprogrammi „Solidaarsus ja rändevoogude juhtimine” raames Euroopa Kolmandate Riikide Kodanike Integreerimise Fond aastateks 2007–2013) rakenduseeskirjad liikmesriikide haldus- ja kontrollisüsteemide, haldus- ja finantsjuhtimise reeglite ning fondist kaasrahastatavate projektide kulude abikõlblikkuse kohta

(teatavaks tehtud numbri K(2009) 5257 all)

(Ainult bulgaaria-, eesti-, hispaania-, hollandi-, inglis-, itaalia-, kreeka-, leedu-, läti-, malta-, poola-, portugali-, prantsus-, rootsi-, rumeenia-, saksa-, slovaki-, sloveeni-, soome-, tšehhi- ja ungarikeelne tekst on autentsed)

(2009/534/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. juuni 2007. aasta otsust 2007/435/EÜ, millega asutatakse üldprogrammi „Solidaarsus ja rändevoogude juhtimine” raames Euroopa Kolmandate Riikide Kodanike Integreerimise Fond aastateks 2007–2013, (1) eriti selle artiklit 21 ja artikli 33 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nende kogemuste põhjal, mis saadi pärast fondi tegevuse käivitamist, on asjakohane pikendada aastaprogrammide abikõlblikkusperioodi, et liikmesriigid saaksid fondi tõhusalt rakendada ning kohandada aastaprogrammi rakendamist käsitleva lõpparuande esitamise ajakava. |
| --- | --- |

(1)

Nende kogemuste põhjal, mis saadi pärast fondi tegevuse käivitamist, on asjakohane pikendada aastaprogrammide abikõlblikkusperioodi, et liikmesriigid saaksid fondi tõhusalt rakendada ning kohandada aastaprogrammi rakendamist käsitleva lõpparuande esitamise ajakava.

| (2) | Samuti on ajakohane kohandada liikmesriikide läbivaadatud aastaprogrammide esitamise menetlust. |
| --- | --- |

(2)

Samuti on ajakohane kohandada liikmesriikide läbivaadatud aastaprogrammide esitamise menetlust.

| (3) | Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukohta käsitleva protokolli artikli 3 kohaselt on põhiõigusakt Ühendkuningriigile siduv, mistõttu on siduv ka käesolev otsus. |
| --- | --- |

(3)

Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukohta käsitleva protokolli artikli 3 kohaselt on põhiõigusakt Ühendkuningriigile siduv, mistõttu on siduv ka käesolev otsus.

| (4) | Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukohta käsitleva protokolli artikli 3 kohaselt on põhiõigusakt Iirimaale siduv, mistõttu on siduv ka käesolev otsus. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukohta käsitleva protokolli artikli 3 kohaselt on põhiõigusakt Iirimaale siduv, mistõttu on siduv ka käesolev otsus.

| (5) | Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli artikli 2 kohaselt ei ole käesolev otsus Taanile siduv ja seda ei kohaldata Taanis. |
| --- | --- |

(5)

Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli artikli 2 kohaselt ei ole käesolev otsus Taanile siduv ja seda ei kohaldata Taanis.

| (6) | Käesoleva otsusega sätestatud meetmed on kooskõlas solidaarsuse ja rändevoogude juhtimise ühiskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva otsusega sätestatud meetmed on kooskõlas solidaarsuse ja rändevoogude juhtimise ühiskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Komisjoni otsust 2008/457/EÜ (2) muudetakse järgmiselt.

| 1. | Artikli 23 lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Liikmesriik peab komisjoni poolt põhiõigusakti artikli 19 lõike 4 kohaselt kinnitatud aastaprogrammi muutmiseks esitama muudetud aastaprogrammi kavandi komisjonile hiljemalt kolm kuud enne abikõlblikkusperioodi lõppu. Komisjon vaatab muudetud programmi läbi ja kiidab võimalikult kiiresti heaks põhiõigusakti artikli 19 lõikes 4 sätestatud korras.” |
| --- | --- |

1.

Artikli 23 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Liikmesriik peab komisjoni poolt põhiõigusakti artikli 19 lõike 4 kohaselt kinnitatud aastaprogrammi muutmiseks esitama muudetud aastaprogrammi kavandi komisjonile hiljemalt kolm kuud enne abikõlblikkusperioodi lõppu. Komisjon vaatab muudetud programmi läbi ja kiidab võimalikult kiiresti heaks põhiõigusakti artikli 19 lõikes 4 sätestatud korras.”

| 2. | V lisa A osa punktis 4.1 asendatakse sõnad „Kõikide tagasimaksmisele kuuluvate summade loetelu seisuga 30. juuni N + 2 aasta (N = kõnealuse aastaprogrammi aasta)” sõnadega „Kõikide tagasimaksmisele kuuluvate summade loetelu seisuga kuus kuud pärast kulutuste abikõlblikkuse tähtaega”. |
| --- | --- |

2.

V lisa A osa punktis 4.1 asendatakse sõnad „Kõikide tagasimaksmisele kuuluvate summade loetelu seisuga 30. juuni N + 2 aasta (N = kõnealuse aastaprogrammi aasta)” sõnadega „Kõikide tagasimaksmisele kuuluvate summade loetelu seisuga kuus kuud pärast kulutuste abikõlblikkuse tähtaega”.

| 3. | XI lisas asendatakse punkt I.4.1 järgmisega:






  „1. | Projektiga seotud kulud tuleb kanda ja vastavad maksed (välja arvatud amortisatsiooni eest) teha pärast liikmesriikide aastaprogramme heakskiitvas rahastamisotsuses osutatud aasta 1. jaanuari. Abikõlblikkusperiood kestab kuni N (3) + 2 aasta 30. juunini, mis tähendab, et projektiga seotud kulud tuleb kanda enne nimetatud kuupäeva. |
| --- | --- | --- |

3.

XI lisas asendatakse punkt I.4.1 järgmisega:

„1.

Projektiga seotud kulud tuleb kanda ja vastavad maksed (välja arvatud amortisatsiooni eest) teha pärast liikmesriikide aastaprogramme heakskiitvas rahastamisotsuses osutatud aasta 1. jaanuari. Abikõlblikkusperiood kestab kuni N (3) + 2 aasta 30. juunini, mis tähendab, et projektiga seotud kulud tuleb kanda enne nimetatud kuupäeva.

| 4. | XI lisas asendatakse punkt V.3 järgmisega:






  „3. | Tehnilise abiga seotud tegevused peavad olema teostatud ning asjakohased maksed tehtud pärast liikmesriikide aastaprogramme heakskiitvas rahastamisotsuses nimetatud aasta 1. jaanuari. Abikõlblikkuse periood kestab kuni aastaprogrammi rakendamise lõpparuande esitamise tähtajani.” |
| --- | --- | --- |

4.

XI lisas asendatakse punkt V.3 järgmisega:

„3.

Tehnilise abiga seotud tegevused peavad olema teostatud ning asjakohased maksed tehtud pärast liikmesriikide aastaprogramme heakskiitvas rahastamisotsuses nimetatud aasta 1. jaanuari. Abikõlblikkuse periood kestab kuni aastaprogrammi rakendamise lõpparuande esitamise tähtajani.”

Artikkel 2

Käesolevat otsust kohaldatakse kõigi aastaprogrammide suhtes, mille puhul järelejäänud summat ei ole otsuse vastuvõtmise kuupäevaks välja makstud.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud Belgia Kuningriigile, Bulgaaria Vabariigile, Tšehhi Vabariigile, Saksamaa Liitvabariigile, Eesti Vabariigile, Iirimaale, Kreeka Vabariigile, Hispaania Kuningriigile, Prantsuse Vabariigile, Itaalia Vabariigile, Küprose Vabariigile, Läti Vabariigile, Leedu Vabariigile, Luksemburgi Suurhertsogiriigile, Ungari Vabariigile, Malta Vabariigile, Madalmaade Kuningriigile, Austria Vabariigile, Poola Vabariigile, Portugali Vabariigile, Rumeeniale, Sloveenia Vabariigile, Slovaki Vabariigile, Soome Vabariigile, Rootsi Kuningriigile ning Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigile.

Brüssel, 9. juuli 2009

Komisjoni nimel

asepresident

Jacques BARROT

---

(1)  ELT L 168, 28.6.2007, lk 18.

1

(2)  ELT L 167, 27.6.2008, lk 69.

2

(3)  „N” on aasta, mis on esitatud liikmesriikide aastaprogramme heakskiitvas rahastamisotsuses.”;

3

---

| 10.7.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 179/66 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 179/66

---

KOMISJONI OTSUS,

9. juuli 2009,

millega tunnistatakse põhimõtteliselt täielikuks üksikasjaliku läbivaatuse jaoks esitatud toimik, pidades silmas BAS 650 F võimalikku kandmist nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse

(teatavaks tehtud numbri K(2009) 5369 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2009/535/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 15. juuli 1991. aasta direktiivi 91/414/EMÜ taimekaitsevahendite turuleviimise kohta, (1) eriti selle artikli 6 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiiviga 91/414/EMÜ on ette nähtud ühenduses taimekaitsevahendites kasutamiseks lubatud toimeainete loetelu täiendamine. |
| --- | --- |

(1)

Direktiiviga 91/414/EMÜ on ette nähtud ühenduses taimekaitsevahendites kasutamiseks lubatud toimeainete loetelu täiendamine.

| (2) | 26. septembril 2008 esitas BASF SE Madalmaade ametiasutustele toimiku toimeaine BAS 650 F kohta koos taotlusega kanda kõnealune toimeaine direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. |
| --- | --- |

(2)

26. septembril 2008 esitas BASF SE Madalmaade ametiasutustele toimiku toimeaine BAS 650 F kohta koos taotlusega kanda kõnealune toimeaine direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse.

| (3) | Madalmaade ametiasutused on teatanud komisjonile, et esialgse läbivaatamise põhjal vastab asjaomase toimeaine kohta esitatud toimik direktiivi 91/414/EMÜ II lisas esitatud andme- ja teabealastele nõuetele. Samuti ilmneb, et esitatud toimik vastab ka direktiivi 91/414/EMÜ III lisas esitatud andme- ja teabealastele nõuetele ühe asjaomast toimeainet sisaldava taimekaitsevahendi puhul. Taotleja on seejärel vastavalt direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõikele 2 edastanud asjakohase toimiku komisjonile ja teistele liikmesriikidele, samuti toiduahela ja loomatervishoiu alalisele komiteele. |
| --- | --- |

(3)

Madalmaade ametiasutused on teatanud komisjonile, et esialgse läbivaatamise põhjal vastab asjaomase toimeaine kohta esitatud toimik direktiivi 91/414/EMÜ II lisas esitatud andme- ja teabealastele nõuetele. Samuti ilmneb, et esitatud toimik vastab ka direktiivi 91/414/EMÜ III lisas esitatud andme- ja teabealastele nõuetele ühe asjaomast toimeainet sisaldava taimekaitsevahendi puhul. Taotleja on seejärel vastavalt direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõikele 2 edastanud asjakohase toimiku komisjonile ja teistele liikmesriikidele, samuti toiduahela ja loomatervishoiu alalisele komiteele.

| (4) | Käesoleva otsusega tuleks ühenduse tasandil ametlikult kinnitada, et kõnealune toimik vastab põhimõtteliselt direktiivi 91/414/EMÜ II lisas sätestatud andme- ja teabealastele nõuetele ja vähemalt ühe asjakohast toimeainet sisaldava taimekaitsevahendi puhul III lisas sätestatud nõuetele. |
| --- | --- |

(4)

Käesoleva otsusega tuleks ühenduse tasandil ametlikult kinnitada, et kõnealune toimik vastab põhimõtteliselt direktiivi 91/414/EMÜ II lisas sätestatud andme- ja teabealastele nõuetele ja vähemalt ühe asjakohast toimeainet sisaldava taimekaitsevahendi puhul III lisas sätestatud nõuetele.

| (5) | Käesoleva otsusega ei tohiks piirata komisjoni õigust nõuda taotlejalt täiendavate andmete või teabe esitamist teatavate toimiku punktide selgitamiseks. |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva otsusega ei tohiks piirata komisjoni õigust nõuda taotlejalt täiendavate andmete või teabe esitamist teatavate toimiku punktide selgitamiseks.

| (6) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Ilma et see piiraks direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõike 4 kohaldamist, vastab käesoleva otsuse lisas nimetatud toimeaine kohta esitatud toimik, mis on komisjonile ja liikmesriikidele esitatud kõnealuse aine kandmiseks nimetatud direktiivi I lisasse, põhimõtteliselt kõnealuse direktiivi II lisas sätestatud andme- ja teabealastele nõuetele.

Samuti vastab kõnealune toimik nimetatud direktiivi III lisas sätestatud andme- ja teabealastele nõuetele ühe asjaomast toimeainet sisaldava taimekaitsevahendi puhul, võttes arvesse kavandatud kasutusviisi.

Artikkel 2

Referentliikmesriik jätkab artiklis 1 osutatud toimiku üksikasjalikku läbivaatamist ning esitab komisjonile selle läbivaatamise tulemused ja soovitused artiklis 1 osutatud toimeaine direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse kandmise või kandmata jätmise kohta ning sellega seotud tingimused nii kiiresti kui võimalik ja hiljemalt aasta jooksul alates käesoleva otsuse avaldamisest Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 9. juuli 2009

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Androulla VASSILIOU

---

(1)  EÜT L 230, 19.8.1991, lk 1.

1

---

LISA

KÄESOLEVAS OTSUSES KÄSITLETUD TOIMEAINE

| Üldnimetus, CIPACi identifitseerimisnumber | Taotleja | Kohaldamise tähtpäev | Referentliikmesriik |
| --- | --- | --- | --- |
| Arenduskood: BAS 650 F
  CIPACi nr: ei ole veel omistatud
  ISO tavanimetus: ei ole veel omistatud | BASF SE | 26. september 2008 | NL |

Üldnimetus, CIPACi identifitseerimisnumber

Taotleja

Kohaldamise tähtpäev

Referentliikmesriik

Arenduskood: BAS 650 F

CIPACi nr: ei ole veel omistatud

ISO tavanimetus: ei ole veel omistatud

BASF SE

26. september 2008

NL

---

Parandused

| 10.7.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 179/68 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 179/68

---

Komisjoni 19. septembri 2008. aasta määruse (EÜ) nr 1031/2008 (millega muudetakse tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühist tollitariifistikku käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 2658/87 I lisa) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 291, 31. oktoober 2008
  )

| 1. | Leheküljel 242 CN-koodi 3102 50 10 joonealuse märkuse 1 tekst |
| --- | --- |

1.

Leheküljel 242 CN-koodi 3102 50 10 joonealuse märkuse 1 tekst

„Väärtuseline tollimaks on määramata ajaks ühepoolselt vähendatud 3 %ni (ühepoolselt peatatud).”

asendatakse järgmisega:

„Sellesse alamrubriiki klassifitseerimisel tuleb järgida eelsätete II jao F-osas sätestatud tingimusi.”.

| 2. | Leheküljel 243 CN-koodi 3105 90 10 joonealuse märkuse 1 tekst |
| --- | --- |

2.

Leheküljel 243 CN-koodi 3105 90 10 joonealuse märkuse 1 tekst

„Väärtuseline tollimaks on määramata ajaks ühepoolselt vähendatud 3 %ni (ühepoolselt peatatud).”

asendatakse järgmisega:

„Sellesse alamrubriiki klassifitseerimisel tuleb järgida eelsätete II jao F-osas sätestatud tingimusi.”

| 3. | Leheküljel 422 asuvas CN-koodi 6811 40 00 kaubakirjelduses |
| --- | --- |

3.

Leheküljel 422 asuvas CN-koodi 6811 40 00 kaubakirjelduses

asendatakse

„Asbestisisaldavad – asbestivabad”

järgmisega:

„asbesti sisaldavad”.

---