# Euroopa Liidu L 204/2009

| | ISSN 1725-5082
  doi:10.3000/17255082.L_2009.204.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 204 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 52. köide6. august 2009 |

ISSN 1725-5082

doi:10.3000/17255082.L_2009.204.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 204

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

52. köide6. august 2009

---

| Sisukord | | I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 706/2009, 5. august 2009, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 1 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 707/2009, 5. august 2009, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 184/2005 ühenduse maksebilansi, rahvusvahelise teenuskaubanduse ja välismaiste otseinvesteeringute statistika kohta seoses andmetele esitatavate nõuete ajakohastamisega | 3 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 708/2009, 5. august 2009, millega kehtestatakse 2008. aruandeaastaks erand määrusest (EMÜ) nr 1915/83 seoses Itaalia kontaktasutuse põllumajandusaruannete esitamise tähtajaga | 11 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 709/2009, 5. august 2009, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 43/2009 seoses norra tursiku püügipiirangutega ICES püügipiirkonnas IIIa ning ICES püügipiirkondade IIa ja IV EÜ vetes | 12 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 710/2009, 5. august 2009, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 889/2008 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 834/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad) seoses mahepõllumajanduslike vesiviljelusloomade ja merevetikate tootmise üksikasjalike eeskirjade kehtestamisega | 15 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 711/2009, 4. august 2009, millega Portugali lipu all sõitvatel laevadel keelatakse niituimlutsu püük VIII ja IX püügipiirkonna ühenduse vetes ning vetes, mis ei kuulu kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla | 35 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 712/2009, 5. august 2009, millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes 2008/2009. turustusaastaks määrusega (EÜ) nr 945/2008 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse | 37 |

Sisukord

I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

MÄÄRUSED

Komisjoni määrus (EÜ) nr 706/2009, 5. august 2009, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

1

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 707/2009, 5. august 2009, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 184/2005 ühenduse maksebilansi, rahvusvahelise teenuskaubanduse ja välismaiste otseinvesteeringute statistika kohta seoses andmetele esitatavate nõuete ajakohastamisega

3

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 708/2009, 5. august 2009, millega kehtestatakse 2008. aruandeaastaks erand määrusest (EMÜ) nr 1915/83 seoses Itaalia kontaktasutuse põllumajandusaruannete esitamise tähtajaga

11

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 709/2009, 5. august 2009, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 43/2009 seoses norra tursiku püügipiirangutega ICES püügipiirkonnas IIIa ning ICES püügipiirkondade IIa ja IV EÜ vetes

12

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 710/2009, 5. august 2009, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 889/2008 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 834/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad) seoses mahepõllumajanduslike vesiviljelusloomade ja merevetikate tootmise üksikasjalike eeskirjade kehtestamisega

15

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 711/2009, 4. august 2009, millega Portugali lipu all sõitvatel laevadel keelatakse niituimlutsu püük VIII ja IX püügipiirkonna ühenduse vetes ning vetes, mis ei kuulu kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla

35

Komisjoni määrus (EÜ) nr 712/2009, 5. august 2009, millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes 2008/2009. turustusaastaks määrusega (EÜ) nr 945/2008 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse

37

| | | II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik |
| --- | --- | --- |
| | | OTSUSED |
| | | Komisjon |
| | | 2009/600/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 5. august 2009, millega muudetakse otsust 2003/467/EÜ seoses teatavate liikmesriikide ja nende piirkondade ametlikult veiste brutselloosist vabaks kuulutamisega
  (teatavaks tehtud numbri K(2009) 6086 all)

   (
  1
  ) | 39 |
| | | 2009/601/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 5. august 2009, millega muudetakse otsuse 2004/233/EÜ I lisa seoses Saksamaa kannetega teatavatel kodukiskjalistel marutaudi vastu vaktsineerimise tõhususe kontrollimiseks heakskiidetud laborite loetelus
  (teatavaks tehtud numbri K(2009) 6105 all)

   (
  1
  ) | 43 |

II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Komisjon

2009/600/EÜ

*

Komisjoni otsus, 5. august 2009, millega muudetakse otsust 2003/467/EÜ seoses teatavate liikmesriikide ja nende piirkondade ametlikult veiste brutselloosist vabaks kuulutamisega
  (teatavaks tehtud numbri K(2009) 6086 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2009) 6086 all)

1

39

2009/601/EÜ

*

Komisjoni otsus, 5. august 2009, millega muudetakse otsuse 2004/233/EÜ I lisa seoses Saksamaa kannetega teatavatel kodukiskjalistel marutaudi vastu vaktsineerimise tõhususe kontrollimiseks heakskiidetud laborite loetelus
  (teatavaks tehtud numbri K(2009) 6105 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2009) 6105 all)

1

43

| | | Parandused |
| --- | --- | --- |
| | * | Komisjoni 23. juuli 2009. aasta määruse (EÜ) nr 649/2009 (millega kohandatakse teatavaid 2009. aasta püügikvoote nende ühest aastast teise ülekandmise tõttu) parandus (ELT L 192, 24.7.2009) | 44 |

Parandused

*

Komisjoni 23. juuli 2009. aasta määruse (EÜ) nr 649/2009 (millega kohandatakse teatavaid 2009. aasta püügikvoote nende ühest aastast teise ülekandmise tõttu) parandus (ELT L 192, 24.7.2009)

ELT L 192, 24.7.2009

44

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

MÄÄRUSED

| 6.8.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 204/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 204/1

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 706/2009,

5. august 2009,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1)

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1580/2007, millega kehtestatakse nõukogu määruste (EÜ) nr 2200/96, (EÜ) nr 2201/96 ja (EÜ) nr 1182/2007 rakenduseeskirjad puu- ja köögiviljasektoris, (2) eriti selle artikli 138 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

Määruses (EÜ) nr 1580/2007 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XV lisa A osas osutatud toodete ja ajavahemike puhul,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks määruse (EÜ) nr 1580/2007 artikliga 138 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 6. augustil 2009.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 5. august 2009

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 350, 31.12.2007, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | MK | 29,6 |
| XS | 22,4 |
| ZZ | 26,0 |
| 0707 00 05 | MK | 23,0 |
| TR | 111,0 |
| ZZ | 67,0 |
| 0709 90 70 | TR | 105,5 |
| ZZ | 105,5 |
| 0805 50 10 | AR | 65,3 |
| UY | 64,9 |
| ZA | 66,2 |
| ZZ | 65,5 |
| 0806 10 10 | EG | 154,0 |
| MA | 134,3 |
| TR | 148,9 |
| ZA | 127,3 |
| ZZ | 141,1 |
| 0808 10 80 | AR | 109,4 |
| BR | 62,0 |
| CL | 83,4 |
| CN | 96,2 |
| NZ | 92,0 |
| US | 93,5 |
| ZA | 80,8 |
| ZZ | 88,2 |
| 0808 20 50 | AR | 79,7 |
| AU | 112,1 |
| CL | 74,1 |
| TR | 143,1 |
| ZA | 88,5 |
| ZZ | 99,5 |
| 0809 20 95 | TR | 309,1 |
| US | 368,0 |
| ZZ | 338,6 |
| 0809 30 | TR | 141,9 |
| ZZ | 141,9 |
| 0809 40 05 | BA | 39,5 |
| IL | 142,4 |
| ZZ | 91,0 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

MK

29,6

XS

22,4

ZZ

26,0

0707 00 05

MK

23,0

TR

111,0

ZZ

67,0

0709 90 70

TR

105,5

ZZ

105,5

0805 50 10

AR

65,3

UY

64,9

ZA

66,2

ZZ

65,5

0806 10 10

EG

154,0

MA

134,3

TR

148,9

ZA

127,3

ZZ

141,1

0808 10 80

AR

109,4

BR

62,0

CL

83,4

CN

96,2

NZ

92,0

US

93,5

ZA

80,8

ZZ

88,2

0808 20 50

AR

79,7

AU

112,1

CL

74,1

TR

143,1

ZA

88,5

ZZ

99,5

0809 20 95

TR

309,1

US

368,0

ZZ

338,6

0809 30

TR

141,9

ZZ

141,9

0809 40 05

BA

39,5

IL

142,4

ZZ

91,0

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

| 6.8.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 204/3 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 204/3

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 707/2009,

5. august 2009,

millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 184/2005 ühenduse maksebilansi, rahvusvahelise teenuskaubanduse ja välismaiste otseinvesteeringute statistika kohta seoses andmetele esitatavate nõuete ajakohastamisega

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. jaanuari 2005. aasta määrust (EÜ) nr 184/2005 ühenduse maksebilansi, rahvusvahelise teenuskaubanduse ja välismaiste otseinvesteeringute statistika kohta, (1) eriti selle artiklit 10,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusega (EÜ) nr 184/2005 kehtestatakse ühtne raamistik ühenduse statistika tootmise kohta, mis käsitleb maksebilanssi, rahvusvahelist teenuskaubandust ja välismaiseid otseinvesteeringuid. |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EÜ) nr 184/2005 kehtestatakse ühtne raamistik ühenduse statistika tootmise kohta, mis käsitleb maksebilanssi, rahvusvahelist teenuskaubandust ja välismaiseid otseinvesteeringuid.

| (2) | Maksebilansi valdkonna majandusliku ja tehnilise arengu tõttu on vaja regulaarselt ajakohastada andmetele esitatavaid nõudeid ja kohandada määruses (EÜ) nr 184/2005 sätestatud jaotustasandeid. |
| --- | --- |

(2)

Maksebilansi valdkonna majandusliku ja tehnilise arengu tõttu on vaja regulaarselt ajakohastada andmetele esitatavaid nõudeid ja kohandada määruses (EÜ) nr 184/2005 sätestatud jaotustasandeid.

| (3) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. juuli 2005. aasta määruse (EÜ) nr 1161/2005 (muude kontode kui rahastamiskontode kvartaliandmete koostamise kohta institutsiooniliste sektorite kaupa) (2) vastuvõtmisega on kaasnenud vajadus täiendava maksebilansistatistika järele. |
| --- | --- |

(3)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. juuli 2005. aasta määruse (EÜ) nr 1161/2005 (muude kontode kui rahastamiskontode kvartaliandmete koostamise kohta institutsiooniliste sektorite kaupa) (2) vastuvõtmisega on kaasnenud vajadus täiendava maksebilansistatistika järele.

| (4) | Et parandada tulude ja jooksevkonto koondmuutujate täpsust ühenduse tasandil, tagada kooskõla portfelliinvesteeringute tulu (jooksevkonto) ja portfelliinvesteeringute voogude (finantskonto) liitmismeetodite vahel ning Euroopa Komisjoni (Eurostat) ja Euroopa Keskpanga (EKP) arvutuste vahel, tuleb muuta määruse (EÜ) nr 184/2005 I lisa tabelis 1 „Maksebilansi euronäitajad” ja tabelis 2 „Kvartaalne maksebilansistatistika” esitatud andmetele esitatavaid nõudeid. |
| --- | --- |

(4)

Et parandada tulude ja jooksevkonto koondmuutujate täpsust ühenduse tasandil, tagada kooskõla portfelliinvesteeringute tulu (jooksevkonto) ja portfelliinvesteeringute voogude (finantskonto) liitmismeetodite vahel ning Euroopa Komisjoni (Eurostat) ja Euroopa Keskpanga (EKP) arvutuste vahel, tuleb muuta määruse (EÜ) nr 184/2005 I lisa tabelis 1 „Maksebilansi euronäitajad” ja tabelis 2 „Kvartaalne maksebilansistatistika” esitatud andmetele esitatavaid nõudeid.

| (5) | Seoses Bulgaaria ja Rumeenia Euroopa Liiduga ühinemise ja euro kasutuselevõtuga Sloveenias, Küprosel, Maltal ja Slovakkias tuleb vastavalt muuta määruse (EÜ) nr 184/2005 I lisa tabelit 6 „Geograafilise jaotuse tasemed”. |
| --- | --- |

(5)

Seoses Bulgaaria ja Rumeenia Euroopa Liiduga ühinemise ja euro kasutuselevõtuga Sloveenias, Küprosel, Maltal ja Slovakkias tuleb vastavalt muuta määruse (EÜ) nr 184/2005 I lisa tabelit 6 „Geograafilise jaotuse tasemed”.

| (6) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1893/2006, millega kehtestatakse majanduse tegevusalade statistiline klassifikaator NACE Revision 2 ning muudetakse nõukogu määrust (EMÜ) nr 3037/90 ja teatavaid EÜ määrusi, mis käsitlevad konkreetseid statistikavaldkondi, (3) vastuvõtmise järel on vaja kohandada määruse (EÜ) nr 184/2005 I lisa tabelis 7 esitatud tegevuse järgi liigitamise tasandeid. |
| --- | --- |

(6)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1893/2006, millega kehtestatakse majanduse tegevusalade statistiline klassifikaator NACE Revision 2 ning muudetakse nõukogu määrust (EMÜ) nr 3037/90 ja teatavaid EÜ määrusi, mis käsitlevad konkreetseid statistikavaldkondi, (3) vastuvõtmise järel on vaja kohandada määruse (EÜ) nr 184/2005 I lisa tabelis 7 esitatud tegevuse järgi liigitamise tasandeid.

| (7) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 184/2005 kohaselt moodustatud maksebilansi komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 184/2005 kohaselt moodustatud maksebilansi komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 184/2005 I lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 5. august 2009

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Joaquín ALMUNIA

---

(1)  ELT L 35, 8.2.2005, lk 23.

1

(2)  ELT L 191, 22.7.2005, lk 22.

2

(3)  ELT L 393, 30.12.2006, lk 1.

3

---

LISA

Määruse (EÜ) nr 184/2005 I lisa muudetakse järgmiselt:

| 1. | Alates 2009. aasta esimesest aruandeperioodist asendatakse punkt 1 järgmisega:
  „1.   Maksebilansi euronäitajad









  MAKSEBILANSS eurot
  Euronäitajad | Tähtpäev: t + 2 kuud (1)

  Regulaarsus: kvartal
  Esimene aruandeperiood: 2009. aasta esimene kvartal |
| --- | --- | --- |
| Kreedit | Deebet | Saldo |
| Jooksevkonto |
| Kaubad | ELi-väline | ELi-väline | ELi-väline |
| Teenused | ELi-väline | ELi-väline | ELi-väline |
| Tulud |
| — | Hüvitised töötajatele |

1.

Alates 2009. aasta esimesest aruandeperioodist asendatakse punkt 1 järgmisega:

„1.   Maksebilansi euronäitajad

MAKSEBILANSS eurot

Euronäitajad

Tähtpäev: t + 2 kuud (1)

Regulaarsus: kvartal

Esimene aruandeperiood: 2009. aasta esimene kvartal

Kreedit

Deebet

Saldo

Jooksevkonto

Kaubad

ELi-väline

ELi-väline

ELi-väline

Teenused

ELi-väline

ELi-väline

ELi-väline

Tulud

—

Hüvitised töötajatele

ELi-väline

ELi-väline

ELi-väline

Investeerimistulu

| — | Otseinvesteeringud |
| --- | --- |

—

Otseinvesteeringud

ELi-väline

ELi-väline

ELi-väline

| — | Portfelliinvesteeringud |
| --- | --- |

—

Portfelliinvesteeringud

ELi-väline

Maailm

| — | Muud investeeringud |
| --- | --- |

—

Muud investeeringud

ELi-väline

ELi-väline

ELi-väline

Jooksevülekanded

ELi-väline

ELi-väline

ELi-väline

| 2. | Alates 2009. aasta esimesest aruandeperioodist asendatakse punkt 2 järgmisega:
  „2.   Kvartaalne maksebilansistatistika









  MAKSEBILANSS K
  Kvartaliandmed | Tähtpäev: t + 3 kuud
  Regulaarsus: Kvartal
  Esimene aruandeperiood: 2009. aasta esimene kvartal |
| --- | --- | --- |
| Kreedit | Deebet | Saldo |
| I. | Jooksevkonto |

2.

Alates 2009. aasta esimesest aruandeperioodist asendatakse punkt 2 järgmisega:

„2.   Kvartaalne maksebilansistatistika

MAKSEBILANSS K

Kvartaliandmed

Tähtpäev: t + 3 kuud

Regulaarsus: Kvartal

Esimene aruandeperiood: 2009. aasta esimene kvartal

Kreedit

Deebet

Saldo

I.

Maailm

Maailm

Maailm

Kaubad

Tase 1

Tase 1

Tase 1

Teenused

Tase 1

Tase 1

Tase 1

Veoteenused

Tase 1

Tase 1

Tase 1

Reisikulud

Tase 1

Tase 1

Tase 1

Sideteenused

Tase 1

Tase 1

Tase 1

Ehitusteenused

Tase 1

Tase 1

Tase 1

Kindlustusteenused

Tase 1

Tase 1

Tase 1

Finantsteenused

Tase 1

Tase 1

Tase 1

Arvuti- ja infoteenused

Tase 1

Tase 1

Tase 1

Autoriõiguste ja litsentsitasud

Tase 1

Tase 1

Tase 1

Muud äriteenused

Tase 1

Tase 1

Tase 1

Isiku-, kultuuri- ja meelelahutusteenused

Tase 1

Tase 1

Tase 1

Valitsemisteenused, mis mujal ei sisaldu

Tase 1

Tase 1

Tase 1

Tulud

Maailm

Maailm

Maailm

Hüvitised töötajatele

Tase 1

Tase 1

Tase 1

Investeerimistulu

Maailm

Maailm

Maailm

| — | Otseinvesteeringud |
| --- | --- |

—

Otseinvesteeringud

Tase 1

Tase 1

Tase 1

Omandiväärtpaberitelt saadav tulu

(2)

(2)

(2)

Dividendid ja jaotatud kasum

(2)

(2)

(2)

Reinvesteeritud tulu ja jaotamata kasum

(2)

(2)

(2)

Tulu võlgadelt (intress)

(2)

(2)

(2)

| — | Portfelliinvesteeringud |
| --- | --- |

—

Portfelliinvesteeringud

Tase 1

Maailm

Omandiväärtpaberitelt saadav tulu

(2)

Maailm

Tulu võlgadelt (intress)

(2)

Maailm

| — | Muud investeeringud |
| --- | --- |

—

Muud investeeringud

Tase 1

Tase 1

Tase 1

BPM5 intress (FISIMi suhtes korrigeerimata)

(2)

(2)

(2)

Kindlustuspoliisi omaniku tulu

(2)

(2)

(2)

Muu

(2)

(2)

(2)

Bilansivälised kirjed

Investeerimistulu – SNA93 intress (FISIMi suhtes korrigeeritud)

(2)

Maailm

FISIMi väärtus

(2)

(2)

(2)

Investeerimistulu – BPM5 intress (FISIMi suhtes korrigeerimata)

(2)

Maailm

Investeerimistulu – v.a intress

(2)

Maailm

Jooksevülekanded

Tase 1

Tase 1

Tase 1

Valitsemissektor

(2)

(2)

(2)

Tootemaksud

(2)

(2)

(2)

Muud tootmismaksud

(2)

(2)

(2)

Tootesubsiidiumid

(2)

(2)

(2)

Muud tootmissubsiidiumid

(2)

(2)

(2)

Tulumaksud, omandimaksud jne

(2)

(2)

(2)

Sotsiaalmaksed

(2)

(2)

(2)

Rahalised sotsiaaltoetused

(2)

(2)

(2)

Muud valitsussektori jooksvad ülekanded, mujal liigitamata

(2)

(2)

(2)

Muud sektorid

(2)

(2)

(2)

Töötajate rahaülekanded

(2)

(2)

(2)

Muud eraülekanded

(2)

(2)

(2)

Tootemaksud

(2)

(2)

(2)

Muud tootmismaksud

(2)

(2)

(2)

Tootesubsiidiumid

(2)

(2)

(2)

Muud tootmissubsiidiumid

(2)

(2)

(2)

Tulumaksud, omandimaksud jne

(2)

(2)

(2)

Sotsiaalmaksed

(2)

(2)

(2)

Rahalised sotsiaaltoetused

(2)

(2)

(2)

Kahjukindlustuse netopreemiad

(2)

(2)

(2)

Kahjukindlustuse nõuded

(2)

(2)

(2)

Muud mujal liigitamata muude sektorite jooksvad ülekanded

(2)

(2)

(2)

Kodumajapidamiste pensionifondieraldiste netoväärtuse muutusest tulenev korrigeerimine

(2)

(2)

(2)

| II. | Kapitalikonto |
| --- | --- |

II.

Tase 1

Tase 1

Tase 1

Kapitalisiirded

(2)

(2)

(2)

Kapitalimaksud

(2)

(2)

(2)

Investeerimistoetused ja muud kapitalisiirded

(2)

(2)

(2)

Immateriaalse vara soetamine ja/või müük

(2)

(2)

(2)

Neto aktiva

Neto passiva

Neto

| III. | Finantskonto |
| --- | --- |

III.

Otseinvesteeringud

Tase 1

Välismaal

Tase 1

| — | Aktsia(osa)kapital |
| --- | --- |

—

Aktsia(osa)kapital

Tase 1

| — | Reinvesteeritud tulu |
| --- | --- |

—

Reinvesteeritud tulu

Tase 1

| — | Muu otseinvesteeringukapital |
| --- | --- |

—

Muu otseinvesteeringukapital

Tase 1

Koostavas riigis

Tase 1

| — | Aktsia(osa)kapital |
| --- | --- |

—

Aktsia(osa)kapital

Tase 1

| — | Reinvesteeritud tulu |
| --- | --- |

—

Reinvesteeritud tulu

Tase 1

| — | Muu otseinvesteeringukapital |
| --- | --- |

—

Muu otseinvesteeringukapital

Tase 1

Portfelliinvesteeringud

Tase 1

Maailm

Tuletisinstrumendid

Maailm

Muud investeeringud

Tase 1

Tase 1

Tase 1

Ametlikud reservvarad

Maailm

| IV. | Vead ja väljajätted netosummas |
| --- | --- |

IV.

Maailm

| 3. | Punkti 6 muudetakse järgmiselt:






  a) | tabeli veergu „Tase 1” muudetakse järgmiselt:






  i) | kanne „D EL-25 (EL-25 sisene)” asendatakse kandega „V1 EL-27 (EL-27-sisene)”; |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Punkti 6 muudetakse järgmiselt:

a)

tabeli veergu „Tase 1” muudetakse järgmiselt:

i)

kanne „D EL-25 (EL-25 sisene)” asendatakse kandega „V1 EL-27 (EL-27-sisene)”;

| ii) | kanne „D5 EL-25 väline” asendatakse kandega „V2 EL-27-väline”; |
| --- | --- |

ii)

kanne „D5 EL-25 väline” asendatakse kandega „V2 EL-27-väline”;

| iii) | kanne „Z8 EL-25 väline jaotamata” asendatakse kandega „Z8 EL-27-väline jaotamata”; |
| --- | --- |

iii)

kanne „Z8 EL-25 väline jaotamata” asendatakse kandega „Z8 EL-27-väline jaotamata”;

| b) | tabeli veergu „Tase 2” muudetakse järgmiselt:






  i) | kanne „D3| EL-25 (EL-25 sisene)” asendatakse kandega „V1 EL-27 (EL-27-sisene)”; |
| --- | --- | --- |

b)

tabeli veergu „Tase 2” muudetakse järgmiselt:

i)

kanne „D3| EL-25 (EL-25 sisene)” asendatakse kandega „V1 EL-27 (EL-27-sisene)”;

| ii) | kanne „D5 EL-25 väline” asendatakse kandega „V2 EL-27-väline”; |
| --- | --- |

ii)

kanne „D5 EL-25 väline” asendatakse kandega „V2 EL-27-väline”;

| iii) | jäetakse välja kanne „BG Bulgaaria”; |
| --- | --- |

iii)

jäetakse välja kanne „BG Bulgaaria”;

| iv) | jäetakse välja kanne „RO Rumeenia”; |
| --- | --- |

iv)

jäetakse välja kanne „RO Rumeenia”;

| v) | kanne „Z8 EL-25 väline jaotamata” asendatakse kandega „Z8 EL-27-väline jaotamata”; |
| --- | --- |

v)

kanne „Z8 EL-25 väline jaotamata” asendatakse kandega „Z8 EL-27-väline jaotamata”;

| c) | tabeli veergu „Tase 3” muudetakse järgmiselt:






  i) | jäetakse välja kanne „CS Serbia ja Montenegro”; |
| --- | --- | --- |

c)

tabeli veergu „Tase 3” muudetakse järgmiselt:

i)

jäetakse välja kanne „CS Serbia ja Montenegro”;

| ii) | kande „ME Montenegro” järele lisatakse kanne „MD Moldova Vabariik”; |
| --- | --- |

ii)

kande „ME Montenegro” järele lisatakse kanne „MD Moldova Vabariik”;

| iii) | kande „RS Serbia” järele lisatakse kanne „QA Katar”. |
| --- | --- |

iii)

kande „RS Serbia” järele lisatakse kanne „QA Katar”.

| 4. | Alates 2011. aasta andmeedastusest asendatakse punkt 7 järgmisega:
  „7.   Tegevusvaldkonna järgi liigitamise tasandid








  Tase 1 | Tase 2 | NACE rev. 2 |
| --- | --- | --- | --- |
| | PÕLLUMAJANDUS, METSANDUS JA KALANDUS | A jagu |
| MÄETÖÖSTUS | MÄETÖÖSTUS | B jagu |
| | Toornafta ja maagasi tootmine ning kaevandamist abistavad tegevusalad | osad 06, 09 |
| TÖÖTLEV TÖÖSTUS | TÖÖTLEV TÖÖSTUS | C jagu |
| | Toiduainete, jookide ja tubaka tootmine | osad 10, 11, 12 |
| | Tekstiili ja puidu tootmine KOKKU | osad 13, 14, 16, 17, 18 |
| | Tekstiili ja tekstiiltoodete tootmine | osad 13, 14 |
| | Puidu töötlemine ja puittoodete tootmine; paberimassi, paberi ja paberitoodete tootmine; kirjastamine ja trükkimine | osad 16, 17, 18 |
| Nafta-, keemia-, kummi-, farmaatsia-, plasttoodete tootmine | Naftatoodete, kemikaalide, farmaatsia-, kummi- ja plasttoodete tootmine KOKKU | osad 19, 20, 21, 22 |
| | Koksi ja puhastatud naftatoodete tootmine | osa 19 |
| | Kemikaalide ja keemiatoodete tootmine | osa 20 |
| | Kummi- ja plasttoodete tootmine | osa 22 |
| | Metalli- ning masinate ja seadmete tootmine KOKKU | osad 24, 25, 26, 28 |
| | Metalli ja metalltoodete tootmine | osad 24, 25 |
| Arvutite, elektroonika- ja optikaseadmete tootmine | Arvutite, elektroonika- ja optikaseadmete tootmine | osa 26 |
| | Mujal liigitamata masinate ja seadmete tootmine | osa 28 |
| Sõidukite, muude transpordivahendite tootmine | Sõidukite ja muude transpordivahendite tootmine KOKKU | osad 29, 30 |
| | Mootorsõidukite, haagiste ja poolhaagiste tootmine | osa 29 |
| | Muude transpordivahendite tootmine | osa 30 |
| | Muu tootmine KOKKU | osad 15, 23, 27, 31, 32, 33 |
| ELEKTRIENERGIA, GAASI, AURU JA KONDITSIONEERITUD ÕHUGA VARUSTAMINE | ELEKTRIENERGIA, GAASI, AURU JA KONDITSIONEERITUD ÕHUGA VARUSTAMINE | D jagu |
| VEEVARUSTUS; KANALISATSIOON, JÄÄTME- JA SAASTEKÄITLUS | VEEVARUSTUS; KANALISATSIOON, JÄÄTME- JA SAASTEKÄITLUS | E jagu |
| | Veekogumine, -töötlus ja -varustus; | osa 36 |
| | Kanalisatsioon, jäätme- ja saastekäitlus | osad 37, 38, 39 |
| EHITUS | EHITUS | F jagu |
| TEENUSED KOKKU | TEENUSED KOKKU | G, H, I, J, K, L, M, N O, P, Q, R, S, T, U jagu |
| HULGI- JA JAEKAUBANDUS; MOOTORSÕIDUKITE JA MOOTORRATASTE REMONT | HULGI- JA JAEKAUBANDUS; MOOTORSÕIDUKITE JA MOOTORRATASTE REMONT | G jagu |
| | Mootorsõidukite ja mootorrataste hulgi- ja jaemüük ning remont | osa 45 |
| | Hulgikaubandus, v.a mootorsõidukid ja mootorrattad | osa 46 |
| | Jaekaubandus, v.a mootorsõidukid ja mootorrattad | osa 47 |
| VEONDUS JA LAONDUS | VEONDUS JA LAONDUS | H jagu |
| | Veondus ja laondus KOKKU | osad 49, 50, 51, 52 |
| | Maismaaveondus ja torutransport | osa 49 |
| | Veetransport | osa 50 |
| | Õhutransport | osa 51 |
| | Laondus ja veondust abistavad tegevusalad | osa 52 |
| | Posti- ja kulleriteenistus | osa 53 |
| MAJUTUS JA TOITLUSTUS | MAJUTUS JA TOITLUSTUS | I jagu |
| TEAVE JA TEABEVAHETUS | TEAVE JA TEABEVAHETUS | J jagu |
| | Kinofilmide, videote ja telesaadete tootmine, muu meelelahutustegevus | osad 59, 60 |
| | Telekommunikatsioon | osa 61 |
| | Muu info- ja sidetegevus | osad 58, 62, 63 |
| FINANTS- JA KINDLUSTUSTEGEVUS | FINANTS- JA KINDLUSTUSTEGEVUS | K jagu |
| | Finantsvahendus, v.a kindlustus ja pensionifondid | osa 64 |
| | Valdusfirmade tegevus | rühm 64.2 |
| | Kindlustus, edasikindlustus ja pensionifondid, v.a kohustuslik sotsiaalkindlustus | osa 65 |
| | Muu finantstegevus | osa 66 |
| | KINNISVARAALANE TEGEVUS | L jagu |
| KUTSE-, TEADUS- JA TEHNIKAALANE TEGEVUS | KUTSE-, TEADUS- JA TEHNIKAALANE TEGEVUS | M jagu |
| | Õigusabi ja raamatupidamine | osa 69 |
| | Õigusabi | rühm 69,1 |
| | Arvepidamine, raamatupidamine ja auditeerimine; maksualane nõustamine | rühm 69,2 |
| | Peakontorite tegevus; juhtimisalane nõustamine | osa 70 |
| | Peakontorite tegevus | rühm 70,1 |
| | Juhtimisalane nõustamine | rühm 70,2 |
| | Arhitektuurialane tegevus ja projekteerimine; teimimine ja analüüs | osa 71 |
| Teadus- ja arendustegevus | Teadus- ja arendustegevus | osa 72 |
| | Reklaamiteenused ja turu-uuringud | osa 73 |
| | Reklaamiteenused | rühm 73,1 |
| | Turu-uuringud ja avaliku arvamuse küsitlused | rühm 73,2 |
| | Muu kutse-, teadus- ja tehnikaalane tegevus, veterinaaria | osad 74, 75 |
| | HALDUS- JA ABITEGEVUSED | N jagu |
| | Rentimine ja kasutusrent | osa 77 |
| | Muud haldus- ja abitegevused | osad 78, 79, 80, 81, 82 |
| | HARIDUS | P jagu |
| | TERVISHOID JA SOTSIAALHOOLEKANNE | Q jagu |
| KUNST, MEELELAHUTUS JA VABA AEG | KUNST, MEELELAHUTUS JA VABA AEG | R jagu |
| | Loome-, kunsti- ja meelelahutustegevus | osa 90 |
| | Raamatukogude, arhiivide, muuseumide ja muude kultuuriasutuste tegevus | osa 91 |
| | Sporditegevus ning muud vaba aja tegevused; hasartmängude ja kihlvedude korraldamine | osad 92, 93 |
| | MUU TEENINDUS | S jagu |
| | Organisatsioonide tegevus | osa 94 |
| | Arvutite ning tarbeesemete ja kodutarvete parandus, muu teenindus | osad 95, 96 |
| | Jaotamata | |
| | Eraisikute kinnisvaramüük ja -ost” | |

4.

Alates 2011. aasta andmeedastusest asendatakse punkt 7 järgmisega:

„7.   Tegevusvaldkonna järgi liigitamise tasandid

Tase 1

Tase 2

NACE rev. 2

PÕLLUMAJANDUS, METSANDUS JA KALANDUS

A jagu

MÄETÖÖSTUS

MÄETÖÖSTUS

B jagu

Toornafta ja maagasi tootmine ning kaevandamist abistavad tegevusalad

osad 06, 09

TÖÖTLEV TÖÖSTUS

TÖÖTLEV TÖÖSTUS

C jagu

Toiduainete, jookide ja tubaka tootmine

osad 10, 11, 12

Tekstiili ja puidu tootmine KOKKU

osad 13, 14, 16, 17, 18

Tekstiili ja tekstiiltoodete tootmine

osad 13, 14

Puidu töötlemine ja puittoodete tootmine; paberimassi, paberi ja paberitoodete tootmine; kirjastamine ja trükkimine

osad 16, 17, 18

Nafta-, keemia-, kummi-, farmaatsia-, plasttoodete tootmine

Naftatoodete, kemikaalide, farmaatsia-, kummi- ja plasttoodete tootmine KOKKU

osad 19, 20, 21, 22

Koksi ja puhastatud naftatoodete tootmine

osa 19

Kemikaalide ja keemiatoodete tootmine

osa 20

Kummi- ja plasttoodete tootmine

osa 22

Metalli- ning masinate ja seadmete tootmine KOKKU

osad 24, 25, 26, 28

Metalli ja metalltoodete tootmine

osad 24, 25

Arvutite, elektroonika- ja optikaseadmete tootmine

Arvutite, elektroonika- ja optikaseadmete tootmine

osa 26

Mujal liigitamata masinate ja seadmete tootmine

osa 28

Sõidukite, muude transpordivahendite tootmine

Sõidukite ja muude transpordivahendite tootmine KOKKU

osad 29, 30

Mootorsõidukite, haagiste ja poolhaagiste tootmine

osa 29

Muude transpordivahendite tootmine

osa 30

Muu tootmine KOKKU

osad 15, 23, 27, 31, 32, 33

ELEKTRIENERGIA, GAASI, AURU JA KONDITSIONEERITUD ÕHUGA VARUSTAMINE

ELEKTRIENERGIA, GAASI, AURU JA KONDITSIONEERITUD ÕHUGA VARUSTAMINE

D jagu

VEEVARUSTUS; KANALISATSIOON, JÄÄTME- JA SAASTEKÄITLUS

VEEVARUSTUS; KANALISATSIOON, JÄÄTME- JA SAASTEKÄITLUS

E jagu

Veekogumine, -töötlus ja -varustus;

osa 36

Kanalisatsioon, jäätme- ja saastekäitlus

osad 37, 38, 39

EHITUS

EHITUS

F jagu

TEENUSED KOKKU

TEENUSED KOKKU

G, H, I, J, K, L, M, N O, P, Q, R, S, T, U jagu

HULGI- JA JAEKAUBANDUS; MOOTORSÕIDUKITE JA MOOTORRATASTE REMONT

HULGI- JA JAEKAUBANDUS; MOOTORSÕIDUKITE JA MOOTORRATASTE REMONT

G jagu

Mootorsõidukite ja mootorrataste hulgi- ja jaemüük ning remont

osa 45

Hulgikaubandus, v.a mootorsõidukid ja mootorrattad

osa 46

Jaekaubandus, v.a mootorsõidukid ja mootorrattad

osa 47

VEONDUS JA LAONDUS

VEONDUS JA LAONDUS

H jagu

Veondus ja laondus KOKKU

osad 49, 50, 51, 52

Maismaaveondus ja torutransport

osa 49

Veetransport

osa 50

Õhutransport

osa 51

Laondus ja veondust abistavad tegevusalad

osa 52

Posti- ja kulleriteenistus

osa 53

MAJUTUS JA TOITLUSTUS

MAJUTUS JA TOITLUSTUS

I jagu

TEAVE JA TEABEVAHETUS

TEAVE JA TEABEVAHETUS

J jagu

Kinofilmide, videote ja telesaadete tootmine, muu meelelahutustegevus

osad 59, 60

Telekommunikatsioon

osa 61

Muu info- ja sidetegevus

osad 58, 62, 63

FINANTS- JA KINDLUSTUSTEGEVUS

FINANTS- JA KINDLUSTUSTEGEVUS

K jagu

Finantsvahendus, v.a kindlustus ja pensionifondid

osa 64

Valdusfirmade tegevus

rühm 64.2

Kindlustus, edasikindlustus ja pensionifondid, v.a kohustuslik sotsiaalkindlustus

osa 65

Muu finantstegevus

osa 66

KINNISVARAALANE TEGEVUS

L jagu

KUTSE-, TEADUS- JA TEHNIKAALANE TEGEVUS

KUTSE-, TEADUS- JA TEHNIKAALANE TEGEVUS

M jagu

Õigusabi ja raamatupidamine

osa 69

Õigusabi

rühm 69,1

Arvepidamine, raamatupidamine ja auditeerimine; maksualane nõustamine

rühm 69,2

Peakontorite tegevus; juhtimisalane nõustamine

osa 70

Peakontorite tegevus

rühm 70,1

Juhtimisalane nõustamine

rühm 70,2

Arhitektuurialane tegevus ja projekteerimine; teimimine ja analüüs

osa 71

Teadus- ja arendustegevus

Teadus- ja arendustegevus

osa 72

Reklaamiteenused ja turu-uuringud

osa 73

Reklaamiteenused

rühm 73,1

Turu-uuringud ja avaliku arvamuse küsitlused

rühm 73,2

Muu kutse-, teadus- ja tehnikaalane tegevus, veterinaaria

osad 74, 75

HALDUS- JA ABITEGEVUSED

N jagu

Rentimine ja kasutusrent

osa 77

Muud haldus- ja abitegevused

osad 78, 79, 80, 81, 82

HARIDUS

P jagu

TERVISHOID JA SOTSIAALHOOLEKANNE

Q jagu

KUNST, MEELELAHUTUS JA VABA AEG

KUNST, MEELELAHUTUS JA VABA AEG

R jagu

Loome-, kunsti- ja meelelahutustegevus

osa 90

Raamatukogude, arhiivide, muuseumide ja muude kultuuriasutuste tegevus

osa 91

Sporditegevus ning muud vaba aja tegevused; hasartmängude ja kihlvedude korraldamine

osad 92, 93

MUU TEENINDUS

S jagu

Organisatsioonide tegevus

osa 94

Arvutite ning tarbeesemete ja kodutarvete parandus, muu teenindus

osad 95, 96

Jaotamata

Eraisikute kinnisvaramüük ja -ost”

---

(1)

| t | = | aruandeperiood (aasta või kvartal).” |
| --- | --- | --- |

t

=

aruandeperiood (aasta või kvartal).”

(2)  Maailm, ELi-sisene, ELi-väline, euroalasisene, euroalaväline, ELi institutsioonid.”

---

| 6.8.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 204/11 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 204/11

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 708/2009,

5. august 2009,

millega kehtestatakse 2008. aruandeaastaks erand määrusest (EMÜ) nr 1915/83 seoses Itaalia kontaktasutuse põllumajandusaruannete esitamise tähtajaga

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 15. juuni 1965. aasta määrust nr 79/65/EMÜ, millega luuakse Euroopa Majandusühenduse põllumajandustootjate tulusid ja majandustegevust käsitlevate raamatupidamisandmete kogumise võrk, (1) eriti selle artikli 6 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 13. juuli 1983. aasta määruse (EMÜ) nr 1915/83 (teatavate raamatupidamist käsitlevate üksikasjalike rakenduseeskirjade kohta põllumajandustootjate tulude kindlaksmääramiseks) (2) artikli 3 kolmandas lõigus on sätestatud, et alates 2005. aruandeaastast edastab kontaktasutus kõik põllumajandusaruanded komisjonile hiljemalt 12 kuu jooksul pärast asjaomase aruandeaasta lõppu. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 13. juuli 1983. aasta määruse (EMÜ) nr 1915/83 (teatavate raamatupidamist käsitlevate üksikasjalike rakenduseeskirjade kohta põllumajandustootjate tulude kindlaksmääramiseks) (2) artikli 3 kolmandas lõigus on sätestatud, et alates 2005. aruandeaastast edastab kontaktasutus kõik põllumajandusaruanded komisjonile hiljemalt 12 kuu jooksul pärast asjaomase aruandeaasta lõppu.

| (2) | Itaaliale on vaja lubada 2008. aruandeaastaks erandmeetmena pikem andmete esitamise tähtaeg, et see liikmesriik saaks uuendada IT-süsteemi, mille abil töödeldakse põllumajandusettevõtete tulu kindlaksmääramiseks kogutavaid raamatupidamisandmeid. |
| --- | --- |

(2)

Itaaliale on vaja lubada 2008. aruandeaastaks erandmeetmena pikem andmete esitamise tähtaeg, et see liikmesriik saaks uuendada IT-süsteemi, mille abil töödeldakse põllumajandusettevõtete tulu kindlaksmääramiseks kogutavaid raamatupidamisandmeid.

| (3) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas ühenduse põllumajandusliku raamatupidamise andmesidevõrgu komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(3)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas ühenduse põllumajandusliku raamatupidamise andmesidevõrgu komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Erandina määruse (EMÜ) nr 1915/83 artikli 3 kolmandast lõigust peab Itaalia kontaktasutus komisjonile edastama 2008. aruandeaasta põllumajandusaruanded mitte hiljem kui 15 kuu jooksul pärast kõnealuse aruandeaasta lõppu.

Artikkel 2

Käeolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 5. august 2009

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT 109, 23.6.1965, lk 1859/65.

1

(2)  EÜT L 190, 14.7.1983, lk 25.

2

---

| 6.8.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 204/12 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 204/12

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 709/2009,

5. august 2009,

millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 43/2009 seoses norra tursiku püügipiirangutega ICES püügipiirkonnas IIIa ning ICES püügipiirkondade IIa ja IV EÜ vetes

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 16. jaanuari 2009. aasta määrust (EÜ) nr 43/2009, millega määratakse 2009. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning lisatingimused, mida kohaldatakse ühenduse vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 5,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Norra tursiku püügi esialgsed piirnormid ICES IIIa püügipiirkonnas ning ICES IIa ja IV püügipiirkonna EÜ vetes on sätestatud määruse (EÜ) nr 43/2009 IA lisas. |
| --- | --- |

(1)

Norra tursiku püügi esialgsed piirnormid ICES IIIa püügipiirkonnas ning ICES IIa ja IV püügipiirkonna EÜ vetes on sätestatud määruse (EÜ) nr 43/2009 IA lisas.

| (2) | Kõnealuse määruse artikli 5 lõike 5 kohaselt võib komisjon need piirnormid läbi vaadata, pidades silmas 2009. aasta esimesel poolaastal kogutud teaduslikke andmeid. |
| --- | --- |

(2)

Kõnealuse määruse artikli 5 lõike 5 kohaselt võib komisjon need piirnormid läbi vaadata, pidades silmas 2009. aasta esimesel poolaastal kogutud teaduslikke andmeid.

| (3) | Tuleks kindlaks määrata lõplikud norra tursiku püügi piirnormid kõnealustes piirkondades, võttes arvesse 2009. aasta esimesel poolaastal kogutud teaduslikke andmeid. |
| --- | --- |

(3)

Tuleks kindlaks määrata lõplikud norra tursiku püügi piirnormid kõnealustes piirkondades, võttes arvesse 2009. aasta esimesel poolaastal kogutud teaduslikke andmeid.

| (4) | Kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee nõuande kohaselt vastaks kuni 157 000 tonni suurune 2009. aasta püük ICES IIIa püügipiirkonnas ning ICES IIa ja IV püügipiirkonna EÜ vetes kalastussuremusele 0,6 ning eeldatavasti hoiaks kõnealuse kalavaru ennetuslikest püügipiirangutest suuremana. |
| --- | --- |

(4)

Kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee nõuande kohaselt vastaks kuni 157 000 tonni suurune 2009. aasta püük ICES IIIa püügipiirkonnas ning ICES IIa ja IV püügipiirkonna EÜ vetes kalastussuremusele 0,6 ning eeldatavasti hoiaks kõnealuse kalavaru ennetuslikest püügipiirangutest suuremana.

| (5) | Norra tursik kuulub Põhjamere kalavaru hulka, mida jagatakse Norraga, kuid praegu ühiselt ei majandata. Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed peaksid olema kooskõlas konsultatsioonidega, mida peeti Norraga vastavalt Euroopa Ühenduse ja Norra vaheliste 10. detsembri 2008. aasta lõppotsuste protokollile. |
| --- | --- |

(5)

Norra tursik kuulub Põhjamere kalavaru hulka, mida jagatakse Norraga, kuid praegu ühiselt ei majandata. Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed peaksid olema kooskõlas konsultatsioonidega, mida peeti Norraga vastavalt Euroopa Ühenduse ja Norra vaheliste 10. detsembri 2008. aasta lõppotsuste protokollile.

| (6) | Järelikult peaks ühenduse osa norra tursiku püügist ICES IIIa püügipiirkonnas ja ICES IIa ja IV püügipiirkonna EÜ vetes olema 75 % lubatud 157 000-tonnisest kogupüügist (TAC). |
| --- | --- |

(6)

Järelikult peaks ühenduse osa norra tursiku püügist ICES IIIa püügipiirkonnas ja ICES IIa ja IV püügipiirkonna EÜ vetes olema 75 % lubatud 157 000-tonnisest kogupüügist (TAC).

| (7) | Määruse (EÜ) nr 43/2009 artikli 5 lõike 7 kohaselt võib komisjon norra tursiku varude läbivaatamisest tulenevalt läbi vaadata merlangipüügi piirnormid ICES IIIa ja IV püügipiirkonnas ja ICES IIa püügipiirkonna EÜ vetes ning kilttursa püügi piirnormid ICES IIIa püügipiirkonnas, ICES IIIb, IIIc ja IIId püügipiirkonna EÜ vetes, ICES IV püügipiirkonnas ja ICES IIa püügipiirkonna EÜ vetes, et võtta arvesse nimetatud liikide tööstuslikku kaaspüüki norra tursiku püügil. Sellise läbivaatamise tagajärjel väheneks aga inimtoiduks lossitud kilttursa ja merlangi kogus ning suureneks nende tööstuslikuks kasutuseks lossitud kogus. Seepärast on soovitav jätta kõnealuste liikide püügi piirnormid muutmata ning peatada norra tursiku püük niipea, kui on saavutatud kilttursa ja merlangi praegune arvestuslik kaaspüügimäär. |
| --- | --- |

(7)

Määruse (EÜ) nr 43/2009 artikli 5 lõike 7 kohaselt võib komisjon norra tursiku varude läbivaatamisest tulenevalt läbi vaadata merlangipüügi piirnormid ICES IIIa ja IV püügipiirkonnas ja ICES IIa püügipiirkonna EÜ vetes ning kilttursa püügi piirnormid ICES IIIa püügipiirkonnas, ICES IIIb, IIIc ja IIId püügipiirkonna EÜ vetes, ICES IV püügipiirkonnas ja ICES IIa püügipiirkonna EÜ vetes, et võtta arvesse nimetatud liikide tööstuslikku kaaspüüki norra tursiku püügil. Sellise läbivaatamise tagajärjel väheneks aga inimtoiduks lossitud kilttursa ja merlangi kogus ning suureneks nende tööstuslikuks kasutuseks lossitud kogus. Seepärast on soovitav jätta kõnealuste liikide püügi piirnormid muutmata ning peatada norra tursiku püük niipea, kui on saavutatud kilttursa ja merlangi praegune arvestuslik kaaspüügimäär.

| (8) | Merlangi ja kilttursa püügi piirnormid ICES IIIa püügipiirkonnas ja ICES IIIb, IIIc ja IIId püügipiirkonna EÜ vetes tuleks jätta muutmata 2009. aasta järelejäänud ajaks, pidades samuti silmas norra tursiku püügipiiranguid kõnealustes püügipiirkondades ning kuna puuduvad uued prognoosid kilttursa ja merlangi kaaspüügi kohta neis piirkondades toimuval muul tööstuslikul püügil. |
| --- | --- |

(8)

Merlangi ja kilttursa püügi piirnormid ICES IIIa püügipiirkonnas ja ICES IIIb, IIIc ja IIId püügipiirkonna EÜ vetes tuleks jätta muutmata 2009. aasta järelejäänud ajaks, pidades samuti silmas norra tursiku püügipiiranguid kõnealustes püügipiirkondades ning kuna puuduvad uued prognoosid kilttursa ja merlangi kaaspüügi kohta neis piirkondades toimuval muul tööstuslikul püügil.

| (9) | Norra tursik on lühikese elueaga liik. Seetõttu tuleks uusi püügipiiranguid rakendada võimalikult kiiresti, et püük jätkuks. |
| --- | --- |

(9)

Norra tursik on lühikese elueaga liik. Seetõttu tuleks uusi püügipiiranguid rakendada võimalikult kiiresti, et püük jätkuks.

| (10) | Seepärast tuleks määruse (EÜ) nr 43/2009 IA lisa vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(10)

Seepärast tuleks määruse (EÜ) nr 43/2009 IA lisa vastavalt muuta.

| (11) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas kalanduse ja vesiviljeluse korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(11)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas kalanduse ja vesiviljeluse korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 43/2009 IA lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 5. august 2009

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Joe BORG

---

(1)  ELT L 22, 26.1.2009, lk 1.

1

---

LISA

Määruse (EÜ) nr 43/2009 IA lisa muudetakse järgmiselt: kanne, milles käsitletakse norra tursiku varusid ICES IIIa püügipiirkonnas ning ICES IIa ja IV püügipiirkonna EÜ vetes, asendatakse järgmisega:

| „Liik | : | Norra tursik

  Trisopterus esmarki |
| --- | --- | --- |

„Liik

:

Norra tursik

Trisopterus esmarki

| Püügipiirkond | : | IIIa; IIa ja IV püügipiirkonna EÜ veed
  NOP/2A3A4 |
| --- | --- | --- |

Püügipiirkond

:

IIIa; IIa ja IV püügipiirkonna EÜ veed

NOP/2A3A4

Taani

116 642 (1)

Analüütiline TAC.

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 3.

Ei kohaldata määruse (EÜ) nr 847/96 artiklit 4.

Kohaldatakse määruse (EÜ) nr 847/96 artikli 5 lõiget 2.

Saksamaa

22 (1)
   (2)

Madalmaad

86 (1)
   (2)

EÜ

116 750

Norra

1 000 (3)

Lubatud kogupüük (TAC)

Ei kohaldata

---

(1)  Selle kvoodi alusel võib püüda üksnes ajal, mil merlangi kaaspüük ICES IIIa ja IV püügipiirkonnas ja ICES IIa püügipiirkonna EÜ vetes ning kilttursa kaaspüük ICES IIIa püügipiirkonnas, ICES IIIb, IIIc ja IIId püügipiirkonna EÜ vetes, ICES IV püügipiirkonnas ja ICES IIa püügipiirkonna EÜ vetes on väiksem tööstusliku kaaspüügi arvestuslikust kogusest, mis on esitatud kõnealuste liikide püügi piirnorme sisaldava tabeli joonealustes märkustes.

1

(2)  Selle kvoodi alusel võib püüda ainult ICES IIa, IIIa ja IV püügipiirkonna EÜ vetes.

2

(3)  Selle kvoodi alusel võib püüda üksnes ICES IV ja VIa püügipiirkonnas põhja pool 56°30′ N.”

3

---

| 6.8.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 204/15 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 204/15

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 710/2009,

5. august 2009,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 889/2008 (millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 834/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad) seoses mahepõllumajanduslike vesiviljelusloomade ja merevetikate tootmise üksikasjalike eeskirjade kehtestamisega

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 28. juuni 2007. aasta määrust (EÜ) nr 834/2007 mahepõllumajandusliku tootmise ning mahepõllumajanduslike toodete märgistamise ja määruse (EMÜ) nr 2092/91 kehtetuks tunnistamise kohta, (1) eriti selle artiklit 11, artikli 13 lõiget 3, artikli 15 lõiget 2, artikli 16 lõiget 1 ning lõike 3 punkte a ja c, artikli 17 lõiget 2, artikli 18 lõiget 5, artikli 19 lõike 3 teist lõiku, artikli 22 lõiget 1, artikli 28 lõiget 6, artikli 38 punkte a, b ja c, ning artiklit 40,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 834/2007, eriti selle III jaotises on sätestatud vesiviljelusloomade ja merevetikate tootmise põhinõuded. Kõnealuste nõuete üksikasjalike rakenduseeskirjade kehtestamiseks tuleks muuta määrust (EÜ) nr 889/2008, (2) millega kehtestatakse määruse (EÜ) nr 834/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 834/2007, eriti selle III jaotises on sätestatud vesiviljelusloomade ja merevetikate tootmise põhinõuded. Kõnealuste nõuete üksikasjalike rakenduseeskirjade kehtestamiseks tuleks muuta määrust (EÜ) nr 889/2008, (2) millega kehtestatakse määruse (EÜ) nr 834/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad.

| (2) | Komisjoni teatises nõukogule ja Euroopa Parlamendile Euroopa vesiviljeluse säästva arengu strateegia kohta (3) on esitatud nägemus kõnealuse sektori arendamiseks kümne aasta perspektiivis, et tagada maa- ja rannikupiirkondades stabiilselt arenev tööstus, mis pakuks uusi toodete ja tööhõive alternatiive kalandusele. Teatises osutati mahepõllumajandusliku vesiviljelustootmise potentsiaalile ning normide ja kriteeriumide väljatöötamise vajadusele. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni teatises nõukogule ja Euroopa Parlamendile Euroopa vesiviljeluse säästva arengu strateegia kohta (3) on esitatud nägemus kõnealuse sektori arendamiseks kümne aasta perspektiivis, et tagada maa- ja rannikupiirkondades stabiilselt arenev tööstus, mis pakuks uusi toodete ja tööhõive alternatiive kalandusele. Teatises osutati mahepõllumajandusliku vesiviljelustootmise potentsiaalile ning normide ja kriteeriumide väljatöötamise vajadusele.

| (3) | Ühtse arusaama tagamiseks tuleks täiendada ja parandada määruse (EÜ) nr 889/2008 artiklis 2 sätestatud mõisteid, et vältida mitmetimõistetavust ning tagada mahepõllumajanduslike vesiviljelusloomade ja merevetikate tootmist käsitlevate eeskirjade ühtne kohaldamine. |
| --- | --- |

(3)

Ühtse arusaama tagamiseks tuleks täiendada ja parandada määruse (EÜ) nr 889/2008 artiklis 2 sätestatud mõisteid, et vältida mitmetimõistetavust ning tagada mahepõllumajanduslike vesiviljelusloomade ja merevetikate tootmist käsitlevate eeskirjade ühtne kohaldamine.

| (4) | Mahepõllumajanduslike merevetikate ja vesiviljelusloomade kasvukohtadel on otsustav tähtsus ohutute ja kõrgekvaliteediliste saaduste tootmisel, nii et mõju veekeskkonnale oleks võimalikult väike. Vee kvaliteeti ja toidus sisalduvaid saasteaineid käsitlevates ühenduse õigusaktides on sätestatud veekeskkonnaalased eesmärgid ning nendega tagatakse toidu kõrge kvaliteet. Kõnealused õigusaktid on Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2000. aasta direktiiv 2000/60/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse veepoliitika alane tegevusraamistik, (4) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuni 2008. aasta direktiiv 2008/56/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse merekeskkonnapoliitika-alane tegevusraamistik (merestrateegia raamdirektiiv), (5) komisjoni 19. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1881/2006, millega sätestatakse teatavate saasteainete piirnormid toiduainetes, (6) ning määrused (EÜ) nr 852/2004, (7) (EÜ) nr 853/2004 (8) ja (EÜ) nr 854/2004 (9). Seetõttu on asjakohane koostada merevetikate tootmise ja vesiviljelustootmise säästva majandamise kava, milles on täpsustatud meetmed, nt jäätmete vähendamine. |
| --- | --- |

(4)

Mahepõllumajanduslike merevetikate ja vesiviljelusloomade kasvukohtadel on otsustav tähtsus ohutute ja kõrgekvaliteediliste saaduste tootmisel, nii et mõju veekeskkonnale oleks võimalikult väike. Vee kvaliteeti ja toidus sisalduvaid saasteaineid käsitlevates ühenduse õigusaktides on sätestatud veekeskkonnaalased eesmärgid ning nendega tagatakse toidu kõrge kvaliteet. Kõnealused õigusaktid on Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2000. aasta direktiiv 2000/60/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse veepoliitika alane tegevusraamistik, (4) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuni 2008. aasta direktiiv 2008/56/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse merekeskkonnapoliitika-alane tegevusraamistik (merestrateegia raamdirektiiv), (5) komisjoni 19. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1881/2006, millega sätestatakse teatavate saasteainete piirnormid toiduainetes, (6) ning määrused (EÜ) nr 852/2004, (7) (EÜ) nr 853/2004 (8) ja (EÜ) nr 854/2004 (9). Seetõttu on asjakohane koostada merevetikate tootmise ja vesiviljelustootmise säästva majandamise kava, milles on täpsustatud meetmed, nt jäätmete vähendamine.

| (5) | Nõukogu 27. juuni 1985. aasta direktiiv 85/337/EMÜ teatavate riiklike ja eraprojektide keskkonnamõju hindamise kohta, (10) nõukogu 21. mai 1992. aasta direktiiv 92/43/EMÜ looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta (11) ning nõukogu 2. aprilli 1979. aasta direktiiv 79/409/EMÜ loodusliku linnustiku kaitse kohta (12) peaksid tagama nõuetekohase koostoime keskkonnaga, võttes samas arvesse kõnealuse tegevuse mõju direktiivides 2000/60/EÜ ja 2008/56/EÜ sätestatud veekeskkonnaalaste eesmärkide saavutamisele. Sätestada tuleks keskkonnamõju hindamine, mis hõlmab tootmise parimat kohandamist ümbritseva keskkonnaga ja võimaliku kahju leevendamist. Sellised hinnangud peaksid tagama, et merevetikate ja vesiviljelusloomade mahetootmine, mis on suhteliselt uus tegevus võrreldes mahepõllumajandusega, ei ole üksnes keskkonnaohutu, vaid muude valikutega võrreldes ka kõige enam kooskõlas üldiste huvidega ning keskkonnale sobiv ja seda säästev tegevus. |
| --- | --- |

(5)

Nõukogu 27. juuni 1985. aasta direktiiv 85/337/EMÜ teatavate riiklike ja eraprojektide keskkonnamõju hindamise kohta, (10) nõukogu 21. mai 1992. aasta direktiiv 92/43/EMÜ looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta (11) ning nõukogu 2. aprilli 1979. aasta direktiiv 79/409/EMÜ loodusliku linnustiku kaitse kohta (12) peaksid tagama nõuetekohase koostoime keskkonnaga, võttes samas arvesse kõnealuse tegevuse mõju direktiivides 2000/60/EÜ ja 2008/56/EÜ sätestatud veekeskkonnaalaste eesmärkide saavutamisele. Sätestada tuleks keskkonnamõju hindamine, mis hõlmab tootmise parimat kohandamist ümbritseva keskkonnaga ja võimaliku kahju leevendamist. Sellised hinnangud peaksid tagama, et merevetikate ja vesiviljelusloomade mahetootmine, mis on suhteliselt uus tegevus võrreldes mahepõllumajandusega, ei ole üksnes keskkonnaohutu, vaid muude valikutega võrreldes ka kõige enam kooskõlas üldiste huvidega ning keskkonnale sobiv ja seda säästev tegevus.

| (6) | Kuna veel on lahustav toime, peavad mahepõllumajanduslikud vesiviljelustootmisüksused olema piisavalt eraldatud mittemahepõllumajanduslikest tootmisüksustest; selleks tuleks sätestada asjakohased eraldavad meetmed. Võttes arvesse nii magevee- kui ka merekeskkonna olukorra erinevusi kogu ühenduses, on soovitatav sätestada piisav ohutu kaugus liikmesriikide tasandil, kuna liikmesriigid suudavad kõige paremini võtta eralduskauguse määramisel arvesse selliste veekeskkondade heterogeense olemust. |
| --- | --- |

(6)

Kuna veel on lahustav toime, peavad mahepõllumajanduslikud vesiviljelustootmisüksused olema piisavalt eraldatud mittemahepõllumajanduslikest tootmisüksustest; selleks tuleks sätestada asjakohased eraldavad meetmed. Võttes arvesse nii magevee- kui ka merekeskkonna olukorra erinevusi kogu ühenduses, on soovitatav sätestada piisav ohutu kaugus liikmesriikide tasandil, kuna liikmesriigid suudavad kõige paremini võtta eralduskauguse määramisel arvesse selliste veekeskkondade heterogeense olemust.

| (7) | Merevetikate tootmisel võib olla teatav soodne mõju, nt toitainete kõrvaldamine, ka võib merevetikate tootmine hõlbustada polükultuuri. Looduslike merevetikate kasvukohtadel ei tohi väljapüük olla nii intensiivne, et see kahjustaks vetikate taastumisvõimet, ning tootmine ei tohi oluliselt mõjutada veekeskkonna seisundit. |
| --- | --- |

(7)

Merevetikate tootmisel võib olla teatav soodne mõju, nt toitainete kõrvaldamine, ka võib merevetikate tootmine hõlbustada polükultuuri. Looduslike merevetikate kasvukohtadel ei tohi väljapüük olla nii intensiivne, et see kahjustaks vetikate taastumisvõimet, ning tootmine ei tohi oluliselt mõjutada veekeskkonna seisundit.

| (8) | Liikmesriikide ees seisev probleem on mahemeetodil toodetud valgurikka sööda varude üha suurenev puudujääk. Samas ei ole mahemeetodil toodetud valgurikka sööda import olnud piisav ega rahulda nõudmist. Mahemeetodil kasvatatava valgurikka sööda üldine tootmispind ei ole sellise sööda vajaduse rahuldamiseks piisav; seepärast tuleks teatavatel tingimustel lubada esimest aastat üleminekujärgus olevatelt maatükkidelt saadud valgurikka sööda kasutamist. |
| --- | --- |

(8)

Liikmesriikide ees seisev probleem on mahemeetodil toodetud valgurikka sööda varude üha suurenev puudujääk. Samas ei ole mahemeetodil toodetud valgurikka sööda import olnud piisav ega rahulda nõudmist. Mahemeetodil kasvatatava valgurikka sööda üldine tootmispind ei ole sellise sööda vajaduse rahuldamiseks piisav; seepärast tuleks teatavatel tingimustel lubada esimest aastat üleminekujärgus olevatelt maatükkidelt saadud valgurikka sööda kasutamist.

| (9) | Mahepõllumajanduslike vesiviljelusloomade tootmine on alles varases arengujärgus ning seetõttu ei ole saada piisavas koguses sugukarja. Sätestada tuleks mittemahepõllumajandusliku sugukarja ja mittemahepõllumajanduslike noorvormide kasutuselevõtt teatavatel tingimustel. |
| --- | --- |

(9)

Mahepõllumajanduslike vesiviljelusloomade tootmine on alles varases arengujärgus ning seetõttu ei ole saada piisavas koguses sugukarja. Sätestada tuleks mittemahepõllumajandusliku sugukarja ja mittemahepõllumajanduslike noorvormide kasutuselevõtt teatavatel tingimustel.

| (10) | Mahepõllumajanduslike vesiviljelusloomade tootmises tuleks tagada loomade liigiomaste vajaduste rahuldamine. Selleks peaksid kasvatustavad, majandamissüsteemid ja hoidlad rahuldama loomade heaolu vajadused. Kehtestada tuleks meres asuvate puuride ja võrksumpade ning maismaal asuvate kasvatussüsteemide sobivat ehitust käsitlevad eeskirjad. Kahjurite ja parasiitide ohu minimeerimiseks ning loomade heaolu ja tervise tagamiseks tuleks ette näha suurimad asustustihedused. Suurt hulka paljude erivajadustega liike arvestades tuleks ette näha erisätted. |
| --- | --- |

(10)

Mahepõllumajanduslike vesiviljelusloomade tootmises tuleks tagada loomade liigiomaste vajaduste rahuldamine. Selleks peaksid kasvatustavad, majandamissüsteemid ja hoidlad rahuldama loomade heaolu vajadused. Kehtestada tuleks meres asuvate puuride ja võrksumpade ning maismaal asuvate kasvatussüsteemide sobivat ehitust käsitlevad eeskirjad. Kahjurite ja parasiitide ohu minimeerimiseks ning loomade heaolu ja tervise tagamiseks tuleks ette näha suurimad asustustihedused. Suurt hulka paljude erivajadustega liike arvestades tuleks ette näha erisätted.

| (11) | Hiljutise tehnikaarengu taustal on vesiviljeluses järjest enam hakatud kasutama kinnise veekasutusega süsteeme, mis on välise sisendi ja suure energiatarbimisega, kuid võimaldavad vähendada jäätmeteket ning vältida loomade väljapääsemist. Kuna mahepõllumajanduses valitseb põhimõte, et toota tuleks võimalikult looduslikul viisil, ei tohiks lubada kõnealuste süsteemide kasutust mahepõllumajanduslikus tootmises, kuni nende kohta on olemas täiendavaid andmeid. Neid tuleks erandkorras lubada üksnes haudemajades ja edasikasvatusrajatistes kõnealuste rajatiste erilise tootmisolukorra tõttu. |
| --- | --- |

(11)

Hiljutise tehnikaarengu taustal on vesiviljeluses järjest enam hakatud kasutama kinnise veekasutusega süsteeme, mis on välise sisendi ja suure energiatarbimisega, kuid võimaldavad vähendada jäätmeteket ning vältida loomade väljapääsemist. Kuna mahepõllumajanduses valitseb põhimõte, et toota tuleks võimalikult looduslikul viisil, ei tohiks lubada kõnealuste süsteemide kasutust mahepõllumajanduslikus tootmises, kuni nende kohta on olemas täiendavaid andmeid. Neid tuleks erandkorras lubada üksnes haudemajades ja edasikasvatusrajatistes kõnealuste rajatiste erilise tootmisolukorra tõttu.

| (12) | Määruse (EÜ) nr 834/2007 artiklite 4 ja 5 kohased mahepõllumajandusliku tootmise üldpõhimõtted põhinevad ökosüsteemidel põhinevatel, süsteemisiseseid loodusressursse kasutavate bioloogiliste protsesside kavandamise ja juhtimise meetoditel, mis vastavad kalavarude säästva kasutamise põhimõtet järgivale vesiviljelusele. Nendes on sätestatud ka põhimõte, et vesiviljelustootmises tuleb säilitada looduslike veeökosüsteemide bioloogiline mitmekesisus. Muul juhul põhinevad kõnealused põhimõtted riskide hindamisel ning vajaduse korral ettevaatusabinõude ja ennetavate meetmete kasutamisel. Seepärast tuleks selgitada, et hormoonide ja nende derivaatide kasutamine vesiviljelusloomade paljunemise esilekutsumiseks on vastuolus mahetootmise põhimõtetega ja tarbijate arusaamaga mahevesiviljelustoodetest ning et seetõttu ei tohiks mahevesiviljeluses kõnealuseid aineid kasutada. |
| --- | --- |

(12)

Määruse (EÜ) nr 834/2007 artiklite 4 ja 5 kohased mahepõllumajandusliku tootmise üldpõhimõtted põhinevad ökosüsteemidel põhinevatel, süsteemisiseseid loodusressursse kasutavate bioloogiliste protsesside kavandamise ja juhtimise meetoditel, mis vastavad kalavarude säästva kasutamise põhimõtet järgivale vesiviljelusele. Nendes on sätestatud ka põhimõte, et vesiviljelustootmises tuleb säilitada looduslike veeökosüsteemide bioloogiline mitmekesisus. Muul juhul põhinevad kõnealused põhimõtted riskide hindamisel ning vajaduse korral ettevaatusabinõude ja ennetavate meetmete kasutamisel. Seepärast tuleks selgitada, et hormoonide ja nende derivaatide kasutamine vesiviljelusloomade paljunemise esilekutsumiseks on vastuolus mahetootmise põhimõtetega ja tarbijate arusaamaga mahevesiviljelustoodetest ning et seetõttu ei tohiks mahevesiviljeluses kõnealuseid aineid kasutada.

| (13) | Vesiviljelusloomade sööt peaks vastama nende toitainevajadustele ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2001. aasta määruses (EÜ) nr 999/2001 (millega sätestatakse teatavate transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate vältimise, kontrolli ja likvideerimise eeskirjad) (13) sätestatud tervishoiunõudele, mille kohaselt ei anta loomaliikidele samast liigist saadud sööta. Seetõttu on asjakohane ette näha lihatoidulisi ja mittelihatoidulisi vesiviljelusloomi käsitlevad erisätted. |
| --- | --- |

(13)

Vesiviljelusloomade sööt peaks vastama nende toitainevajadustele ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2001. aasta määruses (EÜ) nr 999/2001 (millega sätestatakse teatavate transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate vältimise, kontrolli ja likvideerimise eeskirjad) (13) sätestatud tervishoiunõudele, mille kohaselt ei anta loomaliikidele samast liigist saadud sööta. Seetõttu on asjakohane ette näha lihatoidulisi ja mittelihatoidulisi vesiviljelusloomi käsitlevad erisätted.

| (14) | Mahepõllumajanduslike mittelihatoiduliste kalade ja koorikloomade sööda toormaterjal peaks eelistatult pärinema kalavarude säästvast kasutamisest, millele on osutatud määruse (EÜ) nr 834/2007 artikli 5 punktis o ning mis on määratletud nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ) nr 2371/2002 (ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta) (14) artikli 3 punktis e, või nende sööt peaks pärinema mahepõllumajandusliku vesiviljeluse allikatest. Kuna mahepõllumajanduslik vesiviljelus on alles varases arengujärgus ning säästvas kalanduses ei pruugi olla piisavalt mahepõllumajanduslikku sööta või säästvast kalandusest pärinevat sööta, tuleks ette näha mittemahepõllumajanduslikku sööta käsitlevad sätted, võttes aluseks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1774/2002, (15) millega kehtestatakse kaladest saadud, vesiviljeluses lubatud materjalidega seotud tervishoiueeskirjad ning keelatakse kasvatatavate kalade söötmine teatavate materjalidega, mis on saadud kasvatatavatest sama liigi kaladest. |
| --- | --- |

(14)

Mahepõllumajanduslike mittelihatoiduliste kalade ja koorikloomade sööda toormaterjal peaks eelistatult pärinema kalavarude säästvast kasutamisest, millele on osutatud määruse (EÜ) nr 834/2007 artikli 5 punktis o ning mis on määratletud nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ) nr 2371/2002 (ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta) (14) artikli 3 punktis e, või nende sööt peaks pärinema mahepõllumajandusliku vesiviljeluse allikatest. Kuna mahepõllumajanduslik vesiviljelus on alles varases arengujärgus ning säästvas kalanduses ei pruugi olla piisavalt mahepõllumajanduslikku sööta või säästvast kalandusest pärinevat sööta, tuleks ette näha mittemahepõllumajanduslikku sööta käsitlevad sätted, võttes aluseks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1774/2002, (15) millega kehtestatakse kaladest saadud, vesiviljeluses lubatud materjalidega seotud tervishoiueeskirjad ning keelatakse kasvatatavate kalade söötmine teatavate materjalidega, mis on saadud kasvatatavatest sama liigi kaladest.

| (15) | Mahepõllumajanduslike vesiviljelusloomade ja merevetikate tootmises on täpselt määratletud tingimustel lubatud kasutada mittemahepõllumajanduslikke söödamaterjale, söödalisandeid ja sööda abiaineid. Uute kõnealuste materjalide kasutuselevõttu tuleks lubada vastavalt määruse (EÜ) nr 834/2007 artikli 16 lõikele 1. Mahepõllumajanduslikus vesiviljeluses kasutatavat kalasööta ja puhastusvahendeid käsitlev ajutine eksperdirühm (16) järeldas, et määruse (EÜ) nr 889/2008 V ja VI lisas juba loetletud, mahepõllumajanduslikus loomakasvatuses lubatud aineid tuleks lubada ka mahepõllumajanduslikus vesiviljeluses, ning et teatavad ained on mõningatele kalaliikidele hädavajalikud. Nimetatud eksperdirühma soovitustele tuginedes tuleks sellised ained lisada kõnealuse määruse VI lisasse. |
| --- | --- |

(15)

Mahepõllumajanduslike vesiviljelusloomade ja merevetikate tootmises on täpselt määratletud tingimustel lubatud kasutada mittemahepõllumajanduslikke söödamaterjale, söödalisandeid ja sööda abiaineid. Uute kõnealuste materjalide kasutuselevõttu tuleks lubada vastavalt määruse (EÜ) nr 834/2007 artikli 16 lõikele 1. Mahepõllumajanduslikus vesiviljeluses kasutatavat kalasööta ja puhastusvahendeid käsitlev ajutine eksperdirühm (16) järeldas, et määruse (EÜ) nr 889/2008 V ja VI lisas juba loetletud, mahepõllumajanduslikus loomakasvatuses lubatud aineid tuleks lubada ka mahepõllumajanduslikus vesiviljeluses, ning et teatavad ained on mõningatele kalaliikidele hädavajalikud. Nimetatud eksperdirühma soovitustele tuginedes tuleks sellised ained lisada kõnealuse määruse VI lisasse.

| (16) | Filtreerivate kahepoolmeliste molluskite viljelus võib avaldada soodsat mõju rannikuvee kvaliteedile, nt toitainete kõrvaldamise kaudu, ning nende kasutus võib hõlbustada ka polükultuuri. Kehtestada tuleks molluskeid käsitlevad erieeskirjad, võttes arvesse, et täiendav söötmine ei ole vajalik ning seepärast võib sellega seotud keskkonnamõju olla väiksem kui muude vesiviljelusharude puhul. |
| --- | --- |

(16)

Filtreerivate kahepoolmeliste molluskite viljelus võib avaldada soodsat mõju rannikuvee kvaliteedile, nt toitainete kõrvaldamise kaudu, ning nende kasutus võib hõlbustada ka polükultuuri. Kehtestada tuleks molluskeid käsitlevad erieeskirjad, võttes arvesse, et täiendav söötmine ei ole vajalik ning seepärast võib sellega seotud keskkonnamõju olla väiksem kui muude vesiviljelusharude puhul.

| (17) | Loomatervishoiumeetmed peaks peamiselt põhinema taudide vältimisel. Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed ei tohiks veterinaarravi puhul piirata nõukogu 24. oktoobri 2006. aasta direktiivi 2006/88/EÜ (vesiviljelusloomade ja vesiviljelustoodete loomatervishoiunõuete ning teatavate veeloomadel esinevate taudide ennetamise ja tõrje kohta) (17) kohaldamist. Määratletud tingimustel tuleks lubada kasutada teatavaid tootmisseadmete ja -rajatiste puhastamise, ummistamisvastase töötlemise ning desinfitseerimise aineid. Elusloomade juuresolekul nõuab desinfitseerimisainete kasutamine erilist hoolt ning meetmete võtmist kahju vältimiseks. Selliste ainete kasutust tuleks lubada vastavalt määruse (EÜ) nr 834/2007 artikli 16 lõikele 1. Ajutise eksperdirühma soovituse kohaselt tuleks sellised ained loetleda lisas. |
| --- | --- |

(17)

Loomatervishoiumeetmed peaks peamiselt põhinema taudide vältimisel. Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed ei tohiks veterinaarravi puhul piirata nõukogu 24. oktoobri 2006. aasta direktiivi 2006/88/EÜ (vesiviljelusloomade ja vesiviljelustoodete loomatervishoiunõuete ning teatavate veeloomadel esinevate taudide ennetamise ja tõrje kohta) (17) kohaldamist. Määratletud tingimustel tuleks lubada kasutada teatavaid tootmisseadmete ja -rajatiste puhastamise, ummistamisvastase töötlemise ning desinfitseerimise aineid. Elusloomade juuresolekul nõuab desinfitseerimisainete kasutamine erilist hoolt ning meetmete võtmist kahju vältimiseks. Selliste ainete kasutust tuleks lubada vastavalt määruse (EÜ) nr 834/2007 artikli 16 lõikele 1. Ajutise eksperdirühma soovituse kohaselt tuleks sellised ained loetleda lisas.

| (18) | Kehtestada tuleks veterinaarravi käsitlevad erieeskirjad, milles on järjestatud eri raviliigid ning millega piiratakse allopaatiliste veterinaarravimite kasutussagedust. |
| --- | --- |

(18)

Kehtestada tuleks veterinaarravi käsitlevad erieeskirjad, milles on järjestatud eri raviliigid ning millega piiratakse allopaatiliste veterinaarravimite kasutussagedust.

| (19) | Eluskalade füsioloogiliste vajaduste rahuldamiseks tuleks nende käitlemise ja veo ajal rakendada ettevaatusabinõusid. |
| --- | --- |

(19)

Eluskalade füsioloogiliste vajaduste rahuldamiseks tuleks nende käitlemise ja veo ajal rakendada ettevaatusabinõusid.

| (20) | Mahepõllumajanduslikule tootmismeetodile üleminekuks on vajalik kõikide kasutatavate tavade kohandamine mahepõllumajandusliku tootmismeetodiga teatava ajavahemiku jooksul. Sätestada tuleks üleminekuaeg sõltuvalt eelnevast tootmissüsteemist. |
| --- | --- |

(20)

Mahepõllumajanduslikule tootmismeetodile üleminekuks on vajalik kõikide kasutatavate tavade kohandamine mahepõllumajandusliku tootmismeetodiga teatava ajavahemiku jooksul. Sätestada tuleks üleminekuaeg sõltuvalt eelnevast tootmissüsteemist.

| (21) | Määruse (EÜ) nr 889/2007 teatavates lisades on ilmnenud vead. Need vead tuleks parandada. |
| --- | --- |

(21)

Määruse (EÜ) nr 889/2007 teatavates lisades on ilmnenud vead. Need vead tuleks parandada.

| (22) | Sätestada tuleks spetsiifilised kontrollinõuded, võttes arvesse vesiviljeluse eripära. |
| --- | --- |

(22)

Sätestada tuleks spetsiifilised kontrollinõuded, võttes arvesse vesiviljeluse eripära.

| (23) | Selleks et lihtsustada nende ettevõtete vastavusseviimist uute ühenduse eeskirjadega, kes juba praegu toodavad mahepõllumajanduslikul meetodil siseriiklike või erasektori normide kohaselt, tuleks ette näha teatavad üleminekumeetmed. |
| --- | --- |

(23)

Selleks et lihtsustada nende ettevõtete vastavusseviimist uute ühenduse eeskirjadega, kes juba praegu toodavad mahepõllumajanduslikul meetodil siseriiklike või erasektori normide kohaselt, tuleks ette näha teatavad üleminekumeetmed.

| (24) | Mahepõllumajanduslik vesiviljelus on suhteliselt uus mahetootmisala võrreldes mahepõllumajandusega, kus põllumajandusettevõtetel on pikaaegsed kogemused. Võttes arvesse tarbijate suurenevat huvi mahepõllumajanduslike vesiviljelustoodete edasise suurenemise vastu, on tõenäoline vesiviljelustootmisüksuste muutmine mahepõllumajanduslikuks. Selle tagajärjel suurenevad peagi oskusteave ja tehnilised teadmised. Lisaks loodetakse, et kavandatud uurimistöö annab uusi teadmisi ennekõike hoidlasüsteemide, sööda mittemahepõllumajanduslike koostisosade vajaduse või teatavate liikide asustustiheduse kohta. Uued teadmised ja tehnika areng, mis aitaksid parandada mahepõllumajanduslikku vesiviljelust, peaksid kajastuma tootmiseeskirjades. Seepärast tuleks ette näha sätted kehtivate õigusaktide läbivaatamiseks, pidades silmas nende muutmist vajaduse korral. |
| --- | --- |

(24)

Mahepõllumajanduslik vesiviljelus on suhteliselt uus mahetootmisala võrreldes mahepõllumajandusega, kus põllumajandusettevõtetel on pikaaegsed kogemused. Võttes arvesse tarbijate suurenevat huvi mahepõllumajanduslike vesiviljelustoodete edasise suurenemise vastu, on tõenäoline vesiviljelustootmisüksuste muutmine mahepõllumajanduslikuks. Selle tagajärjel suurenevad peagi oskusteave ja tehnilised teadmised. Lisaks loodetakse, et kavandatud uurimistöö annab uusi teadmisi ennekõike hoidlasüsteemide, sööda mittemahepõllumajanduslike koostisosade vajaduse või teatavate liikide asustustiheduse kohta. Uued teadmised ja tehnika areng, mis aitaksid parandada mahepõllumajanduslikku vesiviljelust, peaksid kajastuma tootmiseeskirjades. Seepärast tuleks ette näha sätted kehtivate õigusaktide läbivaatamiseks, pidades silmas nende muutmist vajaduse korral.

| (25) | Määrust (EÜ) nr 889/2008 tuleks seetõttu vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(25)

Määrust (EÜ) nr 889/2008 tuleks seetõttu vastavalt muuta.

| (26) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas mahepõllumajandusliku tootmise regulatiivkomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(26)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas mahepõllumajandusliku tootmise regulatiivkomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 889/2008 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikli 1 lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   Käesolevat määrust ei kohaldata järgmiste toodete suhtes:






  a) | muud loomaliigid kui artiklis 7 osutatud ning |
| --- | --- | --- |

1)

Artikli 1 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Käesolevat määrust ei kohaldata järgmiste toodete suhtes:

a)

muud loomaliigid kui artiklis 7 osutatud ning

| b) | muud vesiviljelusloomad kui artiklis 25a osutatud. |
| --- | --- |

b)

muud vesiviljelusloomad kui artiklis 25a osutatud.

Siiski kohaldatakse II, III ja IV jaotist mutatis mutandis kõnealuste toodete suhtes seni, kuni määruse (EÜ) nr 834/2007 alusel kehtestatakse nende üksikasjalikud tootmiseeskirjad.”

| 2) | Artiklit 2 muudetakse järgmiselt:






  a) | punkt f asendatakse järgmisega:
  „f)   „tootmisüksus”– kõik tootmissektoris kasutatavad varad, näiteks tootmisruumid, kõlvikud, karjamaad, vabaõhualad, loomapidamishooned, kalatiigid, vesiviljelusloomade ja merevetikate hoidlad, rannikul ja merepõhjas asuvad tootmisalad ning ruumid põllukultuuride, taimekasvatussaaduste, merevetikatoodete, loomsete saaduste, toormaterjalide ja mis tahes muu konkreetse tootmissektori seisukohalt asjakohase sisendi ladustamiseks;” |
| --- | --- | --- |

2)

Artiklit 2 muudetakse järgmiselt:

a)

punkt f asendatakse järgmisega:

„f)   „tootmisüksus”– kõik tootmissektoris kasutatavad varad, näiteks tootmisruumid, kõlvikud, karjamaad, vabaõhualad, loomapidamishooned, kalatiigid, vesiviljelusloomade ja merevetikate hoidlad, rannikul ja merepõhjas asuvad tootmisalad ning ruumid põllukultuuride, taimekasvatussaaduste, merevetikatoodete, loomsete saaduste, toormaterjalide ja mis tahes muu konkreetse tootmissektori seisukohalt asjakohase sisendi ladustamiseks;”

| b) | punkti i järele lisatakse järgmised punktid:
  „j)   „kinnise veekasutusega vesiviljelusrajatis”– täieliku veeringlusega rajatis, milles vesiviljelus toimub suletud keskkonnas maismaal või laeval ning vesiviljelusloomade keskkonna stabiliseerimiseks kasutatakse püsivat välist energiaallikat;
  k)   „taastuvatest energiaallikatest saadud energia”– taastuvad mittefossiilsed energiaallikad: tuuleenergia, päikeseenergia, geotermiline energia, laineenergia, loodeteenergia, hüdroenergia, prügilagaas, reoveepuhasti gaas ja biogaasid;
  l)   „haudemaja”– rajatis, kus vesiviljelusloomi, eelkõige merikogerlasi ja limuseid aretatakse, inkubeeritakse ning varasel eluetapil kasvatatakse;
  m)   „edasikasvatusrajatis”– koht, kus loomi kasvatatakse pärast inkubeerimist ja enne kaubakalakasvatust. Kõnealune kasvatusetapp viiakse lõpule tootmistsükli esimese kolmandiku jooksul, v.a liikide puhul, kes teevad läbi laskujaks kasvamise protsessi;
  n)   „reostus”– merevetikate tootmise ja vesiviljeluse raames ainete või energia otsene või kaudne veekeskkonda juhtimine, nagu on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivides 2008/56/EÜ (18) ja 2000/60/EÜ (19), vetes, kus kõnealuseid direktiive kohaldatakse;
  o)   „polükultuur”– kahe või enama tavaliselt eri troofilistel tasemetel asuva liigi kasvatamine samas viljelusüksuses merevetikate tootmise ja vesiviljeluse raames;
  p)   „tootmistsükkel”– merevetikate tootmise ja vesiviljeluse raames kasvatatava vesiviljeluslooma või merevetika eluiga varaseimast eluetapist väljapüügini;
  q)   „kohalikud liigid”– merevetikate tootmise ja vesiviljeluse raames toodetavad liigid, mis ei ole võõrliigid ega piirkonnast puuduvad liigid vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 708/2007 (20); määruse (EÜ) nr 708/2007 IV lisas loetletud liike võib käsitada kohalike liikidena.
  r)   „asustustihedus”– vesiviljeluses loomade eluskaal kuupmeetri vee kohta kaubakalakasvatuse igas etapis ning lestaliste puhul kaal ruutmeetri pinna kohta. |
| --- | --- |

b)

punkti i järele lisatakse järgmised punktid:

„j)   „kinnise veekasutusega vesiviljelusrajatis”– täieliku veeringlusega rajatis, milles vesiviljelus toimub suletud keskkonnas maismaal või laeval ning vesiviljelusloomade keskkonna stabiliseerimiseks kasutatakse püsivat välist energiaallikat;

k)   „taastuvatest energiaallikatest saadud energia”– taastuvad mittefossiilsed energiaallikad: tuuleenergia, päikeseenergia, geotermiline energia, laineenergia, loodeteenergia, hüdroenergia, prügilagaas, reoveepuhasti gaas ja biogaasid;

l)   „haudemaja”– rajatis, kus vesiviljelusloomi, eelkõige merikogerlasi ja limuseid aretatakse, inkubeeritakse ning varasel eluetapil kasvatatakse;

m)   „edasikasvatusrajatis”– koht, kus loomi kasvatatakse pärast inkubeerimist ja enne kaubakalakasvatust. Kõnealune kasvatusetapp viiakse lõpule tootmistsükli esimese kolmandiku jooksul, v.a liikide puhul, kes teevad läbi laskujaks kasvamise protsessi;

n)   „reostus”– merevetikate tootmise ja vesiviljeluse raames ainete või energia otsene või kaudne veekeskkonda juhtimine, nagu on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivides 2008/56/EÜ (18) ja 2000/60/EÜ (19), vetes, kus kõnealuseid direktiive kohaldatakse;

o)   „polükultuur”– kahe või enama tavaliselt eri troofilistel tasemetel asuva liigi kasvatamine samas viljelusüksuses merevetikate tootmise ja vesiviljeluse raames;

p)   „tootmistsükkel”– merevetikate tootmise ja vesiviljeluse raames kasvatatava vesiviljeluslooma või merevetika eluiga varaseimast eluetapist väljapüügini;

q)   „kohalikud liigid”– merevetikate tootmise ja vesiviljeluse raames toodetavad liigid, mis ei ole võõrliigid ega piirkonnast puuduvad liigid vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 708/2007 (20); määruse (EÜ) nr 708/2007 IV lisas loetletud liike võib käsitada kohalike liikidena.

r)   „asustustihedus”– vesiviljeluses loomade eluskaal kuupmeetri vee kohta kaubakalakasvatuse igas etapis ning lestaliste puhul kaal ruutmeetri pinna kohta.

| 3) | II jaotisele lisatakse järgmine peatükk:
  „1.a   PEATÜKK



  Merevetikate tootmine


  Artikkel 6a
  Reguleerimisala
  Käesolevas peatükis kehtestatakse merevetikate kogumise ja kasvatamise üksikasjalikud tootmiseeskirjad. Peatükki kohaldatakse mutatis mutandis järgmiste merevetikate tootmise suhtes: kõik paljurakulised merevetikad või kogu paljurakuline fütoplankton ning kõik mikrovetikad, mida kasutatakse vesiviljelusloomade söödana.
  Artikkel 6b
  Veekeskkonna sobivus ja säästva majandamise kava
  1.   Tootmine leiab aset kohtades, mis ei saastu mahepõllumajanduslikus tootmises lubamatute toodete või ainetega või asjaomaste saaduste mahepõllumajanduslikku laadi ohustavate saasteainetega.
  2.   Mahepõllumajanduslikud tootmisüksused on mittemahepõllumajanduslikest tootmisüksustest piisavalt eraldatud. Eraldamismeetmete puhul võetakse aluseks looduslikud tingimused, eraldi veejaotussüsteemid, vahemaad, looded ning asjaomase mahepõllumajandusliku tootmisüksuse asukoht voolusuuna suhtes (vastu- või pärivoolu). Liikmesriikide ametiasutused võivad kindlaks määrata asukohad või maa-alad, mida nad ei pea mahepõllumajandusliku merevetikate väljapüügi või vesiviljeluse jaoks sobivaks, ning kehtestada mahepõllumajanduslike ja mittemahepõllumajanduslike tootmisüksuste vahelised ohutud kaugused.
  Kui tootmisüksustevahelised ohutud kaugused on kindlaks määratud, edastavad liikmesriigid kõnealuse teabe ettevõtjatele, teistele liikmesriikidele ja komisjonile.
  3.   Selleks et määrata kindlaks asjaomase tootmisüksuse ja selle lähiümbruse seisund ning tootmise tõenäoline mõju, tuleb iga uue tootmistegevuse puhul, millele taotletakse mahepõllumajanduslikku luba ning mille käigus toodetakse üle 20 tonni vesiviljelustooteid aastas, korraldada keskkonnamõju hindamine, mis on proportsionaalne asjaomase tootmisüksusega. Ettevõtja esitab keskkonnamõju hinnangu asjaomasele kontrollorganile või kontrolliasutusele. Keskkonnamõju hinnangu sisu põhineb nõukogu direktiivi 85/337/EMÜ (21) IV lisal. Kui tootmisüksuse suhtes on juba korraldatud samaväärne keskkonnamõju hindamine, võib kasutada kõnealuse hindamise tulemusi.
  4.   Ettevõtja esitab merevetikate väljapüügi või vesiviljeluse säästva majandamise kava, mis on proportsionaalne asjaomase tootmisüksusega.
  Kava ajakohastatakse igal aastal ning selles esitatakse ettevõtte keskkonnamõju ja tehtava keskkonnaseire üksikasjad ning loetletakse kavandatud meetmed, et minimeerida ümbritsevale vee- ja maismaakeskkonnale avalduvat kahjulikku toimet, sh vajaduse korral tootmistsükli jooksul või igal aastal eralduvat toitainete heitkogust. Kavas esitatakse tehnilise varustuse järelevalvet ja remonti käsitlevad andmed.
  5.   Vesiviljeluse ja merevetikate tootmisega tegelevad ettevõtjad kasutavad eelkõige taastuvaid energiaallikaid ja võtavad materjale ringlusse ning koostavad säästva majandamise kava raames jäätmete vähendamise graafiku, mida rakendatakse alates tootmistegevuse algusest. Võimaluse korral kasutatakse jääksoojust vaid juhul, kui energia pärineb taastuvatest energiaallikatest.
  6.   Merevetikate väljapüügi alustamisel korraldatakse nende biomassi ühekordne hindamine.
  Artikkel 6c
  Looduslike merevetikate säästev väljapüük
  1.   Raamatupidamisaruandeid hoitakse tootmisüksuses või tööruumides, et võimaldada ettevõtjal kindlaks teha ja kontrolliasutusel või kontrollorganil kontrollida, et tootjad on tarninud üksnes määruse (EÜ) nr 834/2007 kohaselt toodetud looduslikke merevetikaid.
  2.   Väljapüük toimub sellisel viisil, et saagi kogus ei mõjuta oluliselt veekeskkonna seisundit. Merevetikate taastumise võimaldamiseks võetakse väljapüügimeetodi, miinimumsuuruste, vanuse, paljunemistsüklite või järelejäänud merevetikate suurusega seotud meetmeid.
  3.   Kui merevetikate väljapüük toimub jagatud või ühises koristuspiirkonnas, tehakse kättesaadavaks dokumendid, mis tõendavad, et kogusaak vastab käesoleva määruse nõuetele.
  4.   Seoses artikli 73b lõike 2 punktidega b ja c tuleb kõnealuste dokumentidega tõendada, et rakendatud on säästvat majandamist ning et väljapüügipiirkondadele ei avaldata pikaajalist mõju.
  Artikkel 6d
  Merevetikate viljelus
  1.   Kui merevetikaid kasvatatakse meres, kasutatakse üksnes keskkonnas leiduvaid looduslikke toitaineid või mahepõllumajanduslikust vesiviljelusloomade tootmisest (soovitatavalt lähedal asuvatest polükultuurirajatistest) saadud toitaineid.
  2.   Maismaal asuvates väliseid toitaineallikaid kasutatavates rajatistes on võimalik kontrollida, et heitvee toitainesisaldus on võrdne väljastpoolt saadud vee toitainesisaldusega või sellest madalam. Kasutada on lubatud üksnes I lisas loetletud taimseid või mineraalseid toitaineid.
  3.   Merevetikate asustustihedus ja tootmistegevuse intensiivsus registreeritakse ning veekeskkonna terviklikkus säilitatakse tagades, et ei ületata merevetikate suurimat kogust, mis ei kahjusta keskkonda.
  4.   Võimaluse korral taaskasutatakse või võetakse ringlusesse köied ja muud merevetikate kasvatamisel kasutatavad seadmed.
  Artikkel 6e
  Ummistamisvastased meetmed ning tootmisseadmete ja -rajatiste puhastamine
  1.   Ummistavad organismid kõrvaldatakse üksnes mehaaniliselt või käsitsi ning vajaduse korral lastakse tagasi merre kasvandusest piisavalt kaugel.
  2.   Tootmisseadmed ja -rajatised puhastatakse füüsiliste või mehaaniliste meetmete abil. Kui kõnealused meetmed ei ole piisavad, on lubatud kasutada üksnes VII lisa 2. jaos loetletud aineid. |
| --- | --- |

3)

II jaotisele lisatakse järgmine peatükk:

„1.a   PEATÜKK

Merevetikate tootmine

Artikkel 6a

Reguleerimisala

Käesolevas peatükis kehtestatakse merevetikate kogumise ja kasvatamise üksikasjalikud tootmiseeskirjad. Peatükki kohaldatakse mutatis mutandis järgmiste merevetikate tootmise suhtes: kõik paljurakulised merevetikad või kogu paljurakuline fütoplankton ning kõik mikrovetikad, mida kasutatakse vesiviljelusloomade söödana.

Artikkel 6b

Veekeskkonna sobivus ja säästva majandamise kava

1.   Tootmine leiab aset kohtades, mis ei saastu mahepõllumajanduslikus tootmises lubamatute toodete või ainetega või asjaomaste saaduste mahepõllumajanduslikku laadi ohustavate saasteainetega.

2.   Mahepõllumajanduslikud tootmisüksused on mittemahepõllumajanduslikest tootmisüksustest piisavalt eraldatud. Eraldamismeetmete puhul võetakse aluseks looduslikud tingimused, eraldi veejaotussüsteemid, vahemaad, looded ning asjaomase mahepõllumajandusliku tootmisüksuse asukoht voolusuuna suhtes (vastu- või pärivoolu). Liikmesriikide ametiasutused võivad kindlaks määrata asukohad või maa-alad, mida nad ei pea mahepõllumajandusliku merevetikate väljapüügi või vesiviljeluse jaoks sobivaks, ning kehtestada mahepõllumajanduslike ja mittemahepõllumajanduslike tootmisüksuste vahelised ohutud kaugused.

Kui tootmisüksustevahelised ohutud kaugused on kindlaks määratud, edastavad liikmesriigid kõnealuse teabe ettevõtjatele, teistele liikmesriikidele ja komisjonile.

3.   Selleks et määrata kindlaks asjaomase tootmisüksuse ja selle lähiümbruse seisund ning tootmise tõenäoline mõju, tuleb iga uue tootmistegevuse puhul, millele taotletakse mahepõllumajanduslikku luba ning mille käigus toodetakse üle 20 tonni vesiviljelustooteid aastas, korraldada keskkonnamõju hindamine, mis on proportsionaalne asjaomase tootmisüksusega. Ettevõtja esitab keskkonnamõju hinnangu asjaomasele kontrollorganile või kontrolliasutusele. Keskkonnamõju hinnangu sisu põhineb nõukogu direktiivi 85/337/EMÜ (21) IV lisal. Kui tootmisüksuse suhtes on juba korraldatud samaväärne keskkonnamõju hindamine, võib kasutada kõnealuse hindamise tulemusi.

4.   Ettevõtja esitab merevetikate väljapüügi või vesiviljeluse säästva majandamise kava, mis on proportsionaalne asjaomase tootmisüksusega.

Kava ajakohastatakse igal aastal ning selles esitatakse ettevõtte keskkonnamõju ja tehtava keskkonnaseire üksikasjad ning loetletakse kavandatud meetmed, et minimeerida ümbritsevale vee- ja maismaakeskkonnale avalduvat kahjulikku toimet, sh vajaduse korral tootmistsükli jooksul või igal aastal eralduvat toitainete heitkogust. Kavas esitatakse tehnilise varustuse järelevalvet ja remonti käsitlevad andmed.

5.   Vesiviljeluse ja merevetikate tootmisega tegelevad ettevõtjad kasutavad eelkõige taastuvaid energiaallikaid ja võtavad materjale ringlusse ning koostavad säästva majandamise kava raames jäätmete vähendamise graafiku, mida rakendatakse alates tootmistegevuse algusest. Võimaluse korral kasutatakse jääksoojust vaid juhul, kui energia pärineb taastuvatest energiaallikatest.

6.   Merevetikate väljapüügi alustamisel korraldatakse nende biomassi ühekordne hindamine.

Artikkel 6c

Looduslike merevetikate säästev väljapüük

1.   Raamatupidamisaruandeid hoitakse tootmisüksuses või tööruumides, et võimaldada ettevõtjal kindlaks teha ja kontrolliasutusel või kontrollorganil kontrollida, et tootjad on tarninud üksnes määruse (EÜ) nr 834/2007 kohaselt toodetud looduslikke merevetikaid.

2.   Väljapüük toimub sellisel viisil, et saagi kogus ei mõjuta oluliselt veekeskkonna seisundit. Merevetikate taastumise võimaldamiseks võetakse väljapüügimeetodi, miinimumsuuruste, vanuse, paljunemistsüklite või järelejäänud merevetikate suurusega seotud meetmeid.

3.   Kui merevetikate väljapüük toimub jagatud või ühises koristuspiirkonnas, tehakse kättesaadavaks dokumendid, mis tõendavad, et kogusaak vastab käesoleva määruse nõuetele.

4.   Seoses artikli 73b lõike 2 punktidega b ja c tuleb kõnealuste dokumentidega tõendada, et rakendatud on säästvat majandamist ning et väljapüügipiirkondadele ei avaldata pikaajalist mõju.

Artikkel 6d

Merevetikate viljelus

1.   Kui merevetikaid kasvatatakse meres, kasutatakse üksnes keskkonnas leiduvaid looduslikke toitaineid või mahepõllumajanduslikust vesiviljelusloomade tootmisest (soovitatavalt lähedal asuvatest polükultuurirajatistest) saadud toitaineid.

2.   Maismaal asuvates väliseid toitaineallikaid kasutatavates rajatistes on võimalik kontrollida, et heitvee toitainesisaldus on võrdne väljastpoolt saadud vee toitainesisaldusega või sellest madalam. Kasutada on lubatud üksnes I lisas loetletud taimseid või mineraalseid toitaineid.

3.   Merevetikate asustustihedus ja tootmistegevuse intensiivsus registreeritakse ning veekeskkonna terviklikkus säilitatakse tagades, et ei ületata merevetikate suurimat kogust, mis ei kahjusta keskkonda.

4.   Võimaluse korral taaskasutatakse või võetakse ringlusesse köied ja muud merevetikate kasvatamisel kasutatavad seadmed.

Artikkel 6e

Ummistamisvastased meetmed ning tootmisseadmete ja -rajatiste puhastamine

1.   Ummistavad organismid kõrvaldatakse üksnes mehaaniliselt või käsitsi ning vajaduse korral lastakse tagasi merre kasvandusest piisavalt kaugel.

2.   Tootmisseadmed ja -rajatised puhastatakse füüsiliste või mehaaniliste meetmete abil. Kui kõnealused meetmed ei ole piisavad, on lubatud kasutada üksnes VII lisa 2. jaos loetletud aineid.

| 4) | Artikli 21 lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   Keskmiselt kuni 20 % loomadele söödetavast söödast võib pärineda esimest aastat üleminekujärgus olevatelt püsikarjamaadelt või maade mahepõllumajandusliku korralduse raames külvatud mitmeaastaste söödataimede või valgurikaste taimedega maatükkidelt saadud saagist või seal karjatamisest, eeldusel et need maatükid moodustavad osa ettevõttest ning ei ole viimase viie aasta jooksul olnud selle ettevõtte mahepõllumajandustootmisüksuse osa. Kui kasutatakse nii üleminekuperioodi sööta kui ka esimest aastat üleminekujärgus olevatelt maatükkidelt saadud sööta, ei tohi selliste söötade osakaal kokku ületada lõikes 1 kindlaksmääratud maksimumprotsente.” |
| --- | --- |

4)

Artikli 21 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Keskmiselt kuni 20 % loomadele söödetavast söödast võib pärineda esimest aastat üleminekujärgus olevatelt püsikarjamaadelt või maade mahepõllumajandusliku korralduse raames külvatud mitmeaastaste söödataimede või valgurikaste taimedega maatükkidelt saadud saagist või seal karjatamisest, eeldusel et need maatükid moodustavad osa ettevõttest ning ei ole viimase viie aasta jooksul olnud selle ettevõtte mahepõllumajandustootmisüksuse osa. Kui kasutatakse nii üleminekuperioodi sööta kui ka esimest aastat üleminekujärgus olevatelt maatükkidelt saadud sööta, ei tohi selliste söötade osakaal kokku ületada lõikes 1 kindlaksmääratud maksimumprotsente.”

| 5) | II jaotisele lisatakse järgmine peatükk:
  „2.a   PEATÜKK



  Vesiviljelusloomade tootmine


  1.   jagu



  Üldeeskirjad


  Artikkel 25a
  Reguleerimisala
  Käesolevas peatükis kehtestatakse XIIIa lisas loetletud kalade, koorikloomade, molluskite ja okasnahksete liikide üksikasjalikud tootmiseeskirjad.
  Peatükki kohaldatakse mutatis mutandis zooplanktoni, pisivähiliste, keriloomade, usside ja muude söödana kasutatavate veeloomade suhtes.
  Artikkel 25b
  Veekeskkonna sobivus ja säästva majandamise kava
  1.   Käesoleva peatüki puhul kohaldatakse artikli 6b lõigete 1–5 sätteid.
  2.   Röövloomadega seotud kaitsemeetmed ja ennetavad meetmed, mida võetakse vastavalt nõukogu direktiivile 91/43/EMÜ (22) ning liikmesriikide eeskirjadele, kantakse säästva majandamise kavasse.
  3.   Kõrvutiasuvad ettevõtjad koordineerivad vajaduse korral oma majandamiskavade koostamist ning seda on võimalik kontrollida.
  4.   Kui vesiviljelusloomi toodetakse kalatiikides, on kasvandused varustatud looduslike puhastuslodude, settetiikide, biofiltrite või mehaaniliste filtritega jääktoitainete kogumiseks või neis kasutatakse selliseid merevetikaid ja/või -loomi (kahepoolmelisi ja vetikaid), mis aitavad heitvee kvaliteeti parandada. Vajaduse korral kontrollitakse heitvett korrapäraselt.
  Artikkel 25c
  Mahepõllumajanduslike ja mittemahepõllumajanduslike vesiviljelusloomade samaaegne kasvatamine
  1.   Pädev asutus võib lubada sama ettevõtte haudemajades ja edasikasvatusrajatistes kasvatada nii mahepõllumajanduslikke kui ka mittemahepõllumajanduslikke noorvorme, tingimusel et asjaomased üksused on üksteisest selgelt füüsiliselt eraldatud ning kasutavad eraldi veejaotussüsteeme.
  2.   Kaubakalakasvatuse puhul võib pädev asutus lubada mahepõllumajanduslike ja mittemahepõllumajanduslike vesiviljelusloomade tootmisüksusi samas ettevõttes, kui järgitakse käesoleva määruse artikli 6b lõiget 2 ning kui tootmine hõlmab asjaomaste vesiviljelusloomade eri tootmisetappe ja käitlemisperioode.
  3.   Ettevõtjad hoiavad alles käesolevas artiklis viidatud sätete kasutamist tõendavad dokumendid.
  2.   jagu



  Vesiviljelusloomade päritolu


  Artikkel 25d
  Mahepõllumajanduslike vesiviljelusloomade päritolu
  1.   Kasutatakse kohalikke liike ja aretamise eesmärk on saada liine, mis on kasvatustingimustega paremini kohanenud, terved ning söödavarude hea kasutusega. Kontrollorganile või kontrolliasutusele esitatakse liikide päritolu ja käitlemist tõendavad dokumendid.
  2.   Kasutatakse liike, mida on võimalik kasvatada ilma looduslikke populatsioone oluliselt kahjustamata.
  Artikkel 25e
  Mittemahepõllumajanduslike vesiviljelusloomade päritolu ja majandamine
  1.   Kui puuduvad mahepõllumajanduslikud vesiviljelusloomad, võib tõuaretuse eesmärgil või geenipopulatsiooni täiustamiseks tuua ettevõttesse loodusest püütud või mittemahepõllumajanduslikke vesiviljelusloomi. Selliseid loomi tuleb kasvatada mahepõllumajanduslikult vähemalt kolme kuu jooksul enne nende kasutamist tõuaretuse eesmärgil.
  2.   Mittemahepõllumajanduslike vesiviljelusloomade noorvorme võib tuua ettevõttesse edasikasvatuse otstarbel või juhul, kui mahepõllumajanduslike vesiviljelusloomade noorvormid ei ole kättesaadavad. Neid tuleb aga vähemalt tootmistsükli viimase kahe kolmandiku jooksul kasvatada mahepõllumajanduslikult.
  3.   Kasvandusse toodud mittemahepõllumajanduslike vesiviljelusloomade noorvormide suurim osakaal on 80 % 2011. aasta 31. detsembriks, 50 % 2013. aasta 31. detsembriks ja 0 % 2015. aasta 31. detsembriks.
  4.   Looduslike vesiviljelusloomade noorvorme kogutakse edasikasvatuse otstarbel vaid järgmistel juhtudel:






  a) | kala- või koorikloomavastsete ning noorkalade või noorte koorikloomade loomulik sissevool tiikide, hoidlate ja muude kasvatusrajatiste täitmise ajal; |
| --- | --- | --- |

5)

II jaotisele lisatakse järgmine peatükk:

„2.a   PEATÜKK

Vesiviljelusloomade tootmine

1.   jagu

Üldeeskirjad

Artikkel 25a

Reguleerimisala

Käesolevas peatükis kehtestatakse XIIIa lisas loetletud kalade, koorikloomade, molluskite ja okasnahksete liikide üksikasjalikud tootmiseeskirjad.

Peatükki kohaldatakse mutatis mutandis zooplanktoni, pisivähiliste, keriloomade, usside ja muude söödana kasutatavate veeloomade suhtes.

Artikkel 25b

Veekeskkonna sobivus ja säästva majandamise kava

1.   Käesoleva peatüki puhul kohaldatakse artikli 6b lõigete 1–5 sätteid.

2.   Röövloomadega seotud kaitsemeetmed ja ennetavad meetmed, mida võetakse vastavalt nõukogu direktiivile 91/43/EMÜ (22) ning liikmesriikide eeskirjadele, kantakse säästva majandamise kavasse.

3.   Kõrvutiasuvad ettevõtjad koordineerivad vajaduse korral oma majandamiskavade koostamist ning seda on võimalik kontrollida.

4.   Kui vesiviljelusloomi toodetakse kalatiikides, on kasvandused varustatud looduslike puhastuslodude, settetiikide, biofiltrite või mehaaniliste filtritega jääktoitainete kogumiseks või neis kasutatakse selliseid merevetikaid ja/või -loomi (kahepoolmelisi ja vetikaid), mis aitavad heitvee kvaliteeti parandada. Vajaduse korral kontrollitakse heitvett korrapäraselt.

Artikkel 25c

Mahepõllumajanduslike ja mittemahepõllumajanduslike vesiviljelusloomade samaaegne kasvatamine

1.   Pädev asutus võib lubada sama ettevõtte haudemajades ja edasikasvatusrajatistes kasvatada nii mahepõllumajanduslikke kui ka mittemahepõllumajanduslikke noorvorme, tingimusel et asjaomased üksused on üksteisest selgelt füüsiliselt eraldatud ning kasutavad eraldi veejaotussüsteeme.

2.   Kaubakalakasvatuse puhul võib pädev asutus lubada mahepõllumajanduslike ja mittemahepõllumajanduslike vesiviljelusloomade tootmisüksusi samas ettevõttes, kui järgitakse käesoleva määruse artikli 6b lõiget 2 ning kui tootmine hõlmab asjaomaste vesiviljelusloomade eri tootmisetappe ja käitlemisperioode.

3.   Ettevõtjad hoiavad alles käesolevas artiklis viidatud sätete kasutamist tõendavad dokumendid.

2.   jagu

Vesiviljelusloomade päritolu

Artikkel 25d

Mahepõllumajanduslike vesiviljelusloomade päritolu

1.   Kasutatakse kohalikke liike ja aretamise eesmärk on saada liine, mis on kasvatustingimustega paremini kohanenud, terved ning söödavarude hea kasutusega. Kontrollorganile või kontrolliasutusele esitatakse liikide päritolu ja käitlemist tõendavad dokumendid.

2.   Kasutatakse liike, mida on võimalik kasvatada ilma looduslikke populatsioone oluliselt kahjustamata.

Artikkel 25e

Mittemahepõllumajanduslike vesiviljelusloomade päritolu ja majandamine

1.   Kui puuduvad mahepõllumajanduslikud vesiviljelusloomad, võib tõuaretuse eesmärgil või geenipopulatsiooni täiustamiseks tuua ettevõttesse loodusest püütud või mittemahepõllumajanduslikke vesiviljelusloomi. Selliseid loomi tuleb kasvatada mahepõllumajanduslikult vähemalt kolme kuu jooksul enne nende kasutamist tõuaretuse eesmärgil.

2.   Mittemahepõllumajanduslike vesiviljelusloomade noorvorme võib tuua ettevõttesse edasikasvatuse otstarbel või juhul, kui mahepõllumajanduslike vesiviljelusloomade noorvormid ei ole kättesaadavad. Neid tuleb aga vähemalt tootmistsükli viimase kahe kolmandiku jooksul kasvatada mahepõllumajanduslikult.

3.   Kasvandusse toodud mittemahepõllumajanduslike vesiviljelusloomade noorvormide suurim osakaal on 80 % 2011. aasta 31. detsembriks, 50 % 2013. aasta 31. detsembriks ja 0 % 2015. aasta 31. detsembriks.

4.   Looduslike vesiviljelusloomade noorvorme kogutakse edasikasvatuse otstarbel vaid järgmistel juhtudel:

a)

kala- või koorikloomavastsete ning noorkalade või noorte koorikloomade loomulik sissevool tiikide, hoidlate ja muude kasvatusrajatiste täitmise ajal;

| b) | Euroopa klaasangerjas, tingimusel et asjaomase asukoha puhul kasutatakse angerjate majandamise heakskiidetud kava ning et angerjate kunstliku paljundamise küsimus on veel lahendamata. |
| --- | --- |

b)

Euroopa klaasangerjas, tingimusel et asjaomase asukoha puhul kasutatakse angerjate majandamise heakskiidetud kava ning et angerjate kunstliku paljundamise küsimus on veel lahendamata.

3.   jagu

Vesiviljeluse kasvatustavad

Artikkel 25f

Vesiviljeluse üldised kasvatuseeskirjad

1.   Vesiviljelusloomade kasvukeskkonnas on vastavalt vesiviljelusloomade liigiomastele vajadustele loodud järgmised tingimused:

| a) | loomade heaolu tagamiseks on piisavalt ruumi; |
| --- | --- |

a)

loomade heaolu tagamiseks on piisavalt ruumi;

| b) | loomi hoitakse kvaliteetses ja piisava hapnikutasemega vees; |
| --- | --- |

b)

loomi hoitakse kvaliteetses ja piisava hapnikutasemega vees;

| c) | loomi hoitakse liigi vajadustele vastavates temperatuuri- ja valgustingimustes, võttes arvesse geograafilist asukohta; |
| --- | --- |

c)

loomi hoitakse liigi vajadustele vastavates temperatuuri- ja valgustingimustes, võttes arvesse geograafilist asukohta;

| d) | mageveekalade puhul on põhi võimalikult sarnane looduslikele tingimustele; |
| --- | --- |

d)

mageveekalade puhul on põhi võimalikult sarnane looduslikele tingimustele;

| e) | karpkalade puhul on põhjaks looduslik muld. |
| --- | --- |

e)

karpkalade puhul on põhjaks looduslik muld.

2.   Liikide või nende rühmade asustustihedus on sätestatud XIIIa lisas. Selle hindamisel, milline on asustustiheduse mõju kasvatatavate kalade heaolule, jälgitakse kalade seisundit (nt uimede kahjustused, muud vigastused, kasvukiirus, käitumine ja üldine tervislik seisund) ning veekvaliteeti.

3.   Veehoidlad on planeeritud ja ehitatud selliselt, et neis voolava vee kiirus ning nende füsiokeemilised parameetrid kaitsevad loomade tervist ja heaolu ning vastavad loomade käitumisvajadustele.

4.   Hoidlate rajamisel, nende asukoha valimisel ja nende käitamisel minimeeritakse loomade väljapääsemise ohtu.

5.   Kalade või koorikloomade väljapääsemise korral tuleb võtta asjakohased meetmed, et vähendada mõju kohalikule ökosüsteemile, sh vajaduse korral uuesti kinnipüüdmine. Kõnealuste kasutuste kohta hoitakse alles tõendavad dokumendid.

Artikkel 25g

Veehoidlaid käsitlevad erieeskirjad

1.   Keelatud on vesiviljelusloomade tootmisrajatised, mis on kinnise veekasutusega, välja arvatud haudemajad ja edasikasvatusrajatised või mahepõllumajanduslike söödaorganismidena kasutatavate liikide tootmiseks ettenähtud rajatised.

2.   Maismaal asuvate kasvatamisüksuste puhul on täidetud järgmised tingimused:

| a) | läbivoolusüsteemide puhul on võimalik jälgida ja kontrollida nii sisse- kui ka väljavoolava vee kvaliteeti ja voolukiirust; |
| --- | --- |

a)

läbivoolusüsteemide puhul on võimalik jälgida ja kontrollida nii sisse- kui ka väljavoolava vee kvaliteeti ja voolukiirust;

| b) | vähemalt viiel protsendil perimeetrist (maapinna ja vee kokkupuuteala) on looduslik taimkate. |
| --- | --- |

b)

vähemalt viiel protsendil perimeetrist (maapinna ja vee kokkupuuteala) on looduslik taimkate.

3.   Meres asuvad hoidlad vastavad järgmistele tingimustele:

| a) | nende asukohas on piisav vee voolukiirus ja sügavus ning veevahetuse määr, et avaldada merepõhjale ja lähedalasuvale veekogule võimalikult väikest mõju; |
| --- | --- |

a)

nende asukohas on piisav vee voolukiirus ja sügavus ning veevahetuse määr, et avaldada merepõhjale ja lähedalasuvale veekogule võimalikult väikest mõju;

| b) | sumpade planeering, ehitus ja hooldus vastavad tootmiskoha keskkonnatingimustele. |
| --- | --- |

b)

sumpade planeering, ehitus ja hooldus vastavad tootmiskoha keskkonnatingimustele.

4.   Vee kunstlik soojendamine või jahutamine on lubatud üksnes haudemajades ja edasikasvatusrajatistes. Looduslikku puurauguvett võib vee soojendamiseks või jahutamiseks kasutada kõikidel tootmisetappidel.

Artikkel 25h

Vesiviljelusloomade majandamine

1.   Vesiviljelusloomi käideldakse võimalikult vähe ja hoolikalt, kasutades nõuetekohaseid seadmeid ja eeskirju käitlemisega seotud stressi ja füüsilise kahju vältimiseks. Sugukarja käitlemisel tekitatakse võimalikult vähe füüsilist kahju ja stressi ning vajaduse korral kasutatakse anesteesiat. Suuruse järgi sorteeritakse võimalikult harva ja vastavalt vajadusele, et tagada kalade heaolu.

2.   Kunstliku valguse kasutamisel kohaldatakse järgmisi piiranguid:

| a) | loomuliku päevavalguse pikendamiseks ei kasutata kunstlikku valgust rohkem kui 16 tundi päevas, välja arvatud paljundamise puhul. Kõnealuse ülempiiri puhul on võetud arvesse geograafilisi tingimusi, kasvatatavate loomade etoloogilisi vajadusi ja üldist tervist; |
| --- | --- |

a)

loomuliku päevavalguse pikendamiseks ei kasutata kunstlikku valgust rohkem kui 16 tundi päevas, välja arvatud paljundamise puhul. Kõnealuse ülempiiri puhul on võetud arvesse geograafilisi tingimusi, kasvatatavate loomade etoloogilisi vajadusi ja üldist tervist;

| b) | ühelt valgusallikalt teisele ülemineku ajal välditakse valgusintensiivsuse järsku muutmist, kasutades hämardatavaid lampe või taustavalgustust. |
| --- | --- |

b)

ühelt valgusallikalt teisele ülemineku ajal välditakse valgusintensiivsuse järsku muutmist, kasutades hämardatavaid lampe või taustavalgustust.

3.   Aeratsiooni on lubatud kasutada loomade heaolu ja tervise tagamiseks tingimusel, et mehaaniliste aeraatorite puhul kasutatakse eelkõige taastuvatest energiaallikatest saadud energiat.

Kõik sellise kasutamise juhud kantakse vesiviljelustootmist käsitlevasse registrisse.

4.   Hapniku kasutamine on lubatud üksnes loomatervishoiunõuetega ning tootmise ja transpordi kriitiliste perioodidega seotud kasutuse puhul järgmiselt:

| a) | temperatuuri tõusu, atmosfäärirõhu languse või juhusliku reostuse erandjuhud, |
| --- | --- |

a)

temperatuuri tõusu, atmosfäärirõhu languse või juhusliku reostuse erandjuhud,

| b) | varude haldamisega seotud mittekorrapärased toimingud, nt proovivõtt ja sorteerimine, |
| --- | --- |

b)

varude haldamisega seotud mittekorrapärased toimingud, nt proovivõtt ja sorteerimine,

| c) | kasvatatavate loomade ellujäämise tagamiseks. |
| --- | --- |

c)

kasvatatavate loomade ellujäämise tagamiseks.

Kõnealuste kasutuste kohta hoitakse alles tõendavad dokumendid.

5.   Kasutatakse tapmisviise, mille puhul kalad kaotavad teadvuse silmapilkselt ega tunne valu. Optimaalse tapmisviisi valimisel tuleb arvesse võtta kalade eri suurusi väljapüügi ajal ning liikide ja tootmiskohtade vahelisi erinevusi.

4.   jagu

Tõuaretus

Artikkel 25i

Hormoonide keelamine

Hormoonide ja nende derivaatide kasutamine on keelatud.

5.   jagu

Kalade, koorikloomade ja okasnahksete sööt

Artikkel 25j

Sööta käsitlevad üldeeskirjad

Söötmisrežiimide väljatöötamisel võetakse arvesse järgmisi esmatähtsaid tegureid:

| a) | loomade tervis; |
| --- | --- |

a)

loomade tervis;

| b) | kõrge tootekvaliteet, sh toitaineline koostis, millega tagatakse söögikõlbliku lõpptoote kõrge kvaliteet; |
| --- | --- |

b)

kõrge tootekvaliteet, sh toitaineline koostis, millega tagatakse söögikõlbliku lõpptoote kõrge kvaliteet;

| c) | väike keskkonnamõju. |
| --- | --- |

c)

väike keskkonnamõju.

Artikkel 25k

Lihatoiduliste vesiviljelusloomade sööta käsitlevad erieeskirjad

1.   Lihatoiduliste vesiviljelusloomade sööt koosneb eelkõige järgmistest elementidest:

| a) | vesiviljelusest pärit mahepõllumajanduslikud söödatooted; |
| --- | --- |

a)

vesiviljelusest pärit mahepõllumajanduslikud söödatooted;

| b) | mahepõllumajandusliku vesiviljeluse jääkidest saadud kalajahu ja kalaõli; |
| --- | --- |

b)

mahepõllumajandusliku vesiviljeluse jääkidest saadud kalajahu ja kalaõli;

| c) | kalajahu, kalaõli ja kaladest pärinevad koostisosad, mis on saadud säästva kalanduse raames inimtoiduks püütud kalade jääkidest; |
| --- | --- |

c)

kalajahu, kalaõli ja kaladest pärinevad koostisosad, mis on saadud säästva kalanduse raames inimtoiduks püütud kalade jääkidest;

| d) | mahepõllumajanduslikud taimsed ja loomsed söödamaterjalid, mis on loetletud V lisas, vastavalt selles sätestatud tingimusele. |
| --- | --- |

d)

mahepõllumajanduslikud taimsed ja loomsed söödamaterjalid, mis on loetletud V lisas, vastavalt selles sätestatud tingimusele.

2.   Kui lõikes 1 osutatud sööt ei ole kättesaadav, võib kuni 31. detsembrini 2014 kestva üleminekuaja jooksul kasutada mittemahepõllumajandusliku vesiviljeluse jääkidest saadud kalajahu ja -õli või inimtoiduks püütud kala jääke. Kõnealune söödamaterjal ei ületa 30 % päevasest söödakogusest.

3.   Sööt võib sisaldada mahepõllumajanduslikke taimseid saadusi kuni 60 % ulatuses.

4.   Peamiselt mahepõllumajanduslikest allikatest (nt koorikloomade koorikust) saadud astaksantiini võib kasutada lõhe ja forelli söödakoguses nende füsioloogiliste vajaduste piires. Kui mahepõllumajanduslikud allikad puuduvad, võib kasutada astaksantiini looduslikke allikaid (näit. Phaffia pärm).

Artikkel 25l

Teatavate vesiviljelusloomade sööta käsitlevad erieeskirjad

1.   XIIIa lisa 6., 7. ja 9. jaos osutatud vesiviljelusloomadele söödetakse tiikides ja järvedes looduslikult leiduvat sööta.

2.   Kui lõikes 1. osutatud looduslike söödavarude kogused ei ole piisavad, võib kasutada mahepõllumajanduslikku taimset sööta, mis on soovitatavalt kasvatatud samas kasvanduses, või merevetikaid. Ettevõtjad hoiavad alles lisasööda kasutamise vajadust tõendavad dokumendid.

3.   Kui looduslikke söödavarusid lõike 2 kohaselt täiendatakse, siis 7. jaos nimetatud liikide ja 9. jaos nimetatud pangasiuse (Pangasius sp.) söödakogus võib sisaldada kuni 10 % ulatuses kalajahu või -õli, mis pärineb säästvast kalandusest.

Artikkel 25m

Määruse (EÜ) nr 834/2007 artikli 15 lõike 1 punkti d alapunktis iii osutatud tooted ja ained

1.   Mahepõllumajanduslikus vesiviljeluses võib kasutada üksnes V lisas loetletud loomset ja mineraalset päritolu söödamaterjale.

2.   Söödalisandeid, teatavaid loomasöödana kasutatavaid tooteid ja töötlemise abiaineid võib kasutada juhul, kui need on loetletud VI lisas ning peetakse kinni kõnealuses lisas kehtestatud piirangutest.

6.   jagu

Molluskeid käsitlevad erieeskirjad

Artikkel 25n

Kasvukoht

1.   Kahepoolmelisi molluskeid tohib kasvatada samas veepiirkonnas mahepõllumajanduslike merikogerlaste ja merevetikatega. Kõnealust polükultuuri kirjeldatakse säästva majandamise kavas. Kahepoolmelisi molluskeid tohib polükultuuri raames kasvatada ka koos kõhtjalgsete molluskitega (nt ranniklased).

2.   Kahepoolmelisi molluskeid toodetakse postide, ujukite või muude selgelt nähtavate märgistega piiritletud aladel ning vajaduse korral piiratakse alad võrgust kottide, sumpade või muude kunstlike vahenditega.

3.   Minimeeritakse mahepõllumajanduslike karploomade kasvandustega kaasnevaid riske säilitamise seisukohalt tähtsatele liikidele. Röövloomade püügiks kasutatavad võrgud ei kahjusta sukelduvaid linde.

Artikkel 25o

Vastsete päritolu

1.   Väljastpoolt tootmisüksuse piire saadud looduslikke vastseid võib kahepoolmeliste karploomade puhul kasutada eeldusel, et see ei tekita olulist keskkonnakahju ja see on lubatud kohalike õigusaktidega, ning tingimusel, et vastsed pärinevad järgmistest allikatest:

| a) | limuste kogumisalused, mis ei pea tõenäoliselt talveilma käes vastu, või |
| --- | --- |

a)

limuste kogumisalused, mis ei pea tõenäoliselt talveilma käes vastu, või

| b) | limuste vastsete looduslikud kolooniad kogumiseks kasutatavatel vahenditel. |
| --- | --- |

b)

limuste vastsete looduslikud kolooniad kogumiseks kasutatavatel vahenditel.

Looduslike vastsete kogumisviis, -koht ja -aeg dokumenteeritakse, et oleks võimalik nende jälgitavus kuni kogumispiirkonnani.

Kahepoolmeliste limuste mittemahepõllumajanduslikest haudemajadest saadud vastseid võib siiski viia mahepõllumajanduslikku tootmisüksusesse järgmiste maksimummäärade piires: 80 % 2011. aasta 31. detsembriks, 50 % 2013. aasta 31. detsembriks ja 0 % 2015. aasta 31. detsembriks.

2.   Suure hiidaustri (Crassostrea gigas) puhul eelistatakse loomi, mis on aretatud selektiivselt, et vältida kudemist vabas looduses.

Artikkel 25p

Majandamine

1.   Tootmisel ei ületa asustustihedus mittemahepõllumajanduslike karploomade asustustihedust asjaomases piirkonnas. Limuseid sorteeritakse, harvendatakse ja nende asustustihedust muudetakse vastavalt biomassile ning selleks, et tagada loomade heaolu ja toote kõrge kvaliteet.

2.   Ummistavad organismid kõrvaldatakse mehhaaniliselt või käsitsi ning lastakse vajaduse korral tagasi merre limusekasvandusest piisavalt kaugel. Limuseid võib ummistavate organismide vastaseks kaitseks töödelda lubjalahusega ühe korra tootmistsükli jooksul.

Artikkel 25q

Viljeluseeskirjad

1.   Rannakarplaste kasvatamist köitel või muude XIII lisa 8. jaos loetletud meetodite abil võib käsitada mahepõllumajandusliku tootmisena.

2.   Molluskite põhjakasvatus on lubatud üksnes tingimusel, et kogumis- ja kasvatuskohtades ei põhjustata olulist keskkonnamõju. Võimalikult väikest keskkonnamõju tõendatakse kasutatavat ala käsitlevas uuringus ja aruandes, mille ettevõtja esitab kontrollorganile või kontrolliasutusele. Aruanne lisatakse säästva majandamise kavasse eraldi peatükina.

Artikkel 25r

Austrite viljeluse erieeskirjad

Lubatud on austrite kasvatamine pukkalustel asuvates kottides. Need või muud austrite hoidmiseks kasutavad süsteemid pannakse üles sellisel viisil, et need ei moodustaks täielikku tõket piki rannikuala. Tootmise optimeerimiseks asetatakse loomad ettevaatlikult alustele, mille asukoha valimisel on arvestatud loodetega. Tootmine peab vastama XIIIa lisa 8. jaos sätestatud kriteeriumidele.

7.   jagu

Taudide ennetamine ja veterinaarravi

Artikkel 25s

Taudide ennetamise üldeeskirjad

1.   Loomatervishoiu korraldust käsitlevas kavas vastavalt direktiivi 2006/88/EÜ artiklile 9 on esitatud bioohutusmeetmete ja taudide ennetustavade üksikasjad, sealhulgas kirjalik nõusolek asjaomase tootmisüksusega proportsionaalse tervishoiualase nõustamise kohta vesiviljelusloomade tervishoiu eest vastutavatelt pädevatelt teenistustelt, kes külastavad asjaomast kasvandust vähemalt korra aastas ning kahepoolmeliste limuste puhul vähemalt korra kahe aasta jooksul.

2.   Hoidlaid, seadmeid ja riistu puhastatakse ja desinfitseeritakse nõuetekohaselt. Kasutada on lubatud üksnes VII lisa punktides 2.1 ja 2.2 loetletud tooteid.

3.   Kasvanduse kasutamata hoidmisega seoses võetakse järgmised meetmed:

| a) | pädev asutus määrab kindlaks, kas meres asuvate avatud veekasutusega hoidlate kasutamata hoidmine on vajalik, ning asjakohase aja, mida kohaldatakse iga tootmistsükli järel ning mille andmed registreeritakse. Kasutamata hoidmine on soovitatav ka mahutite, kalatiikide ja sumpade kasutamisega seotud muude tootmismeetodite puhul; |
| --- | --- |

a)

pädev asutus määrab kindlaks, kas meres asuvate avatud veekasutusega hoidlate kasutamata hoidmine on vajalik, ning asjakohase aja, mida kohaldatakse iga tootmistsükli järel ning mille andmed registreeritakse. Kasutamata hoidmine on soovitatav ka mahutite, kalatiikide ja sumpade kasutamisega seotud muude tootmismeetodite puhul;

| b) | kasutamata hoidmine ei ole kohustuslik kahepoolmeliste molluskite viljeluse puhul; |
| --- | --- |

b)

kasutamata hoidmine ei ole kohustuslik kahepoolmeliste molluskite viljeluse puhul;

| c) | kasutamata hoidmise ajal tühjendatakse ja desinfitseeritakse sump või muu vesiviljelusloomade tootmisel kasutatav süsteem ning seda hoitakse tühjana kuni uue kasutuselevõtuni. |
| --- | --- |

c)

kasutamata hoidmise ajal tühjendatakse ja desinfitseeritakse sump või muu vesiviljelusloomade tootmisel kasutatav süsteem ning seda hoitakse tühjana kuni uue kasutuselevõtuni.

4.   Vajaduse korral eemaldatakse väljaheide, surnud loomad ja söömata jäänud kalasööt viivitamata, et vältida olulist keskkonnakahju veeseisundi kvaliteedile, minimeerida taudiohtu ning vältida putukate või näriliste ligitõmbamist.

5.   Ultraviolettvalguse ja osooni kasutus on lubatud üksnes haudemajades ja edasikasvatusrajatistes.

6.   Ektoparasiitide bioloogiliseks tõrjeks kasutatakse eelkõige puhtamat kala.

Artikkel 25t

Veterinaarravi

1.   Kui tekib terviseprobleem vaatamata ennetusmeetmetele, mis on võetud loomade tervishoiu tagamiseks vastavalt määruse (EÜ) nr 834/2007 artikli 15 lõike 1 punkti f alapunktile i, võib kasutada veterinaarravi järgmises eelistuse järjekorras:

| a) | taimedest, loomadest või mineraalidest saadud ainete homöopaatiline lahus; |
| --- | --- |

a)

taimedest, loomadest või mineraalidest saadud ainete homöopaatiline lahus;

| b) | tuimastava mõjuta taimed ja nende ekstraktid ning |
| --- | --- |

b)

tuimastava mõjuta taimed ja nende ekstraktid ning

| c) | sellised ained nagu mikroelemendid, metallid, immuunsust suurendavad looduslikud vahendid või lubatud probiootikumid. |
| --- | --- |

c)

sellised ained nagu mikroelemendid, metallid, immuunsust suurendavad looduslikud vahendid või lubatud probiootikumid.

2.   Teha võib kuni kaks allopaatilise ravi kuuri aastas, välja arvatud juhul, kui on tegemist vaktsineerimistega või kohustuslike haigustõrjeprogrammidega. Lühema kui aastase tootmistsükli puhul on siiski lubatud vaid üks allopaatilise ravi kuur aastas. Kui allopaatilise ravi nimetatud ravikuure ületatakse, ei tohi asjaomaseid vesiviljelusloomi müüa mahepõllumajandustoodetena.

3.   Parasiitidevastast ravi, välja arvatud liikmesriikides rakendatavad kohustuslikud tõrjeprogrammid, võib teha kuni kaks korda aastas või korra aastas juhul, kui tootmistsükkel on lühem kui 18 kuud.

4.   Allopaatiliste veterinaarravimite kasutuse ja lõike 3 kohase parasiitidevastase ravi (sh kohustuslike haigustõrje- ja kontrolliprogrammide raames tehtav ravi) keeluaeg on kaks korda nii pikk kui seadusega ettenähtud keeluaeg, millele on osutatud direktiivi 2001/82/EÜ artiklis 11, või 48 tundi, kui keeluaega ei ole määratud.

5.   Veterinaarravimite kasutusest teatatakse kontrolliasutusele või kontrollorganile enne loomade turustamist mahepõllumajandusliku toodanguna. Töödeldud loomad on selgelt äratuntavad.

| 6) | II jaotise 3. peatükki lisatakse artikli 29 järele järgmine artikkel:
  „Artikkel 29a
  Merevetikaid käsitlevad erisätted
  1.   Kui lõpptoode on värsked merevetikad, kasutatakse äsja väljapüütud merevetikate loputamiseks merevett.
  Kui lõpptoode on veetustatud merevetikad, võib loputamiseks kasutada ka joogivett. Soola kasutamine niiskuse eemaldamiseks on lubatud.
  2.   Merevetikate kuivatamine leekidega, mis vetikatega vahetult kokku puutuvad, on keelatud. Kuivatamisel kasutatavad köied või muud riistad on puhtad ummistamisvastastest kemikaalidest ja puhastus- või desinfitseerimisainetest, välja arvatud juhul, kui toode on VII lisas selleks otstarbeks ette nähtud.” |
| --- | --- |

6)

II jaotise 3. peatükki lisatakse artikli 29 järele järgmine artikkel:

„Artikkel 29a

Merevetikaid käsitlevad erisätted

1.   Kui lõpptoode on värsked merevetikad, kasutatakse äsja väljapüütud merevetikate loputamiseks merevett.

Kui lõpptoode on veetustatud merevetikad, võib loputamiseks kasutada ka joogivett. Soola kasutamine niiskuse eemaldamiseks on lubatud.

2.   Merevetikate kuivatamine leekidega, mis vetikatega vahetult kokku puutuvad, on keelatud. Kuivatamisel kasutatavad köied või muud riistad on puhtad ummistamisvastastest kemikaalidest ja puhastus- või desinfitseerimisainetest, välja arvatud juhul, kui toode on VII lisas selleks otstarbeks ette nähtud.”

| 7) | II jaotise 4. peatükki lisatakse järgmine artikkel:
  „Artikkel 32a
  Eluskalade vedu
  1.   Eluskalade veoks kasutatakse sobivaid mahuteid, mis on täidetud puhta veega, mille temperatuur ja lahustunud hapniku sisaldus vastavad kalade vajadustele.
  2.   Mahutid puhastatakse, desinfitseeritakse ning loputatakse põhjalikult enne nende kasutamist mahepõllumajanduslike kalade ja kalatoodete veoks.
  3.   Stressi vähendamiseks võetakse ettevaatusabinõusid. Veo ajal ei tohi loomkoormus ulatuda tasemeni, mis avaldab liikidele kahjulikku mõju.
  4.   Lõigete 1–3 rakendamist tõendavad dokumendid hoitakse alles.” |
| --- | --- |

7)

II jaotise 4. peatükki lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 32a

Eluskalade vedu

1.   Eluskalade veoks kasutatakse sobivaid mahuteid, mis on täidetud puhta veega, mille temperatuur ja lahustunud hapniku sisaldus vastavad kalade vajadustele.

2.   Mahutid puhastatakse, desinfitseeritakse ning loputatakse põhjalikult enne nende kasutamist mahepõllumajanduslike kalade ja kalatoodete veoks.

3.   Stressi vähendamiseks võetakse ettevaatusabinõusid. Veo ajal ei tohi loomkoormus ulatuda tasemeni, mis avaldab liikidele kahjulikku mõju.

4.   Lõigete 1–3 rakendamist tõendavad dokumendid hoitakse alles.”

| 8) | Artikli 35 lõiked 2 ja 3 asendatakse järgmisega:
  „2.   Mahepõllumajanduslike taimsete ja loomsete saaduste ning merevetikate ja vesiviljelusloomade tootmisüksustes on keelatud ladustada muid sisendtooteid peale käesoleva määruse alusel lubatud toodete.
  3.   Allopaatiliste veterinaarravimite ja antibiootikumide ladustamine on ettevõtetes lubatud tingimusel, et need on välja kirjutanud veterinaararst seoses määruse (EÜ) nr 834/2007 artikli 14 lõike 1 punkti e alapunktis ii või artikli 15 lõike 1 punkti f alapunktis ii osutatud raviga, et nende ladustamiskoht on järelevalve all ning et need kantakse käesoleva määruse artiklis 76 osutatud loomade registrisse või vajaduse korral vesiviljeluse tootmist käsitlevasse registrisse, millele on osutatud käesoleva määruse artiklis 79b.” |
| --- | --- |

8)

Artikli 35 lõiked 2 ja 3 asendatakse järgmisega:

„2.   Mahepõllumajanduslike taimsete ja loomsete saaduste ning merevetikate ja vesiviljelusloomade tootmisüksustes on keelatud ladustada muid sisendtooteid peale käesoleva määruse alusel lubatud toodete.

3.   Allopaatiliste veterinaarravimite ja antibiootikumide ladustamine on ettevõtetes lubatud tingimusel, et need on välja kirjutanud veterinaararst seoses määruse (EÜ) nr 834/2007 artikli 14 lõike 1 punkti e alapunktis ii või artikli 15 lõike 1 punkti f alapunktis ii osutatud raviga, et nende ladustamiskoht on järelevalve all ning et need kantakse käesoleva määruse artiklis 76 osutatud loomade registrisse või vajaduse korral vesiviljeluse tootmist käsitlevasse registrisse, millele on osutatud käesoleva määruse artiklis 79b.”

| 9) | II jaotise 5. peatükki lisatakse järgmine artikkel:
  „Artikkel 36a
  Merevetikad
  1.   Merevetikate väljapüügikoha üleminekuaeg on kuus kuud.
  2.   Merevetikate tootmisüksuse üleminekuaeg on vähemalt kuus kuud või pikema kui kuuekuuse tootmistsükli puhul selle kogukestus.” |
| --- | --- |

9)

II jaotise 5. peatükki lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 36a

Merevetikad

1.   Merevetikate väljapüügikoha üleminekuaeg on kuus kuud.

2.   Merevetikate tootmisüksuse üleminekuaeg on vähemalt kuus kuud või pikema kui kuuekuuse tootmistsükli puhul selle kogukestus.”

| 10) | II jaotise 5. peatükki lisatakse artikli 38 järele järgmine artikkel:
  „Artikkel 38a
  Vesiviljelusloomade tootmine
  1.   Vesiviljeluse tootmisüksuste, sh olemasolevate vesiviljelusloomade tootmise üksuste suhtes kohaldatakse järgmisi üleminekuaegu:






  a) | 24 kuud rajatiste puhul, mida ei saa veest tühjendada, puhastada ega desinfitseerida; |
| --- | --- | --- |

10)

II jaotise 5. peatükki lisatakse artikli 38 järele järgmine artikkel:

„Artikkel 38a

Vesiviljelusloomade tootmine

1.   Vesiviljeluse tootmisüksuste, sh olemasolevate vesiviljelusloomade tootmise üksuste suhtes kohaldatakse järgmisi üleminekuaegu:

a)

24 kuud rajatiste puhul, mida ei saa veest tühjendada, puhastada ega desinfitseerida;

| b) | 12 kuud rajatiste puhul, mis on veest tühjendatud või kasutamata hoitud; |
| --- | --- |

b)

12 kuud rajatiste puhul, mis on veest tühjendatud või kasutamata hoitud;

| c) | 6 kuud rajatiste puhul, mis on veest tühjendatud, puhastatud ja desinfitseeritud; |
| --- | --- |

c)

6 kuud rajatiste puhul, mis on veest tühjendatud, puhastatud ja desinfitseeritud;

| d) | 3 kuud avatud veekasutusega rajatiste, sealhulgas kahepoolmeliste molluskite kasvatamiseks kasutatavate rajatiste puhul. |
| --- | --- |

d)

3 kuud avatud veekasutusega rajatiste, sealhulgas kahepoolmeliste molluskite kasvatamiseks kasutatavate rajatiste puhul.

2.   Pädev asutus võib tagasiulatuvalt otsustada, et üleminekuaeg hõlmab ka varasemat perioodi, mille puhul on olemas dokumendid selle kohta, et asjaomaseid rajatisi ei töödeldud või need ei puutunud kokku mahepõllumajanduslikus tootmises lubamatute toodetega.”

| 11) | Artikli 43 pealkiri asendatakse järgmisega:

  „Taimset ja loomset päritolu mittemahepõllumajandusliku sööda kasutamine kariloomade puhul” |
| --- | --- |

11)

Artikli 43 pealkiri asendatakse järgmisega:

„Taimset ja loomset päritolu mittemahepõllumajandusliku sööda kasutamine kariloomade puhul”

| 12) | Artikli 59 lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „Käesolevat peatükki ei kohaldata lemmikloomatoidu ega karusloomasööda suhtes.” |
| --- | --- |

12)

Artikli 59 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„Käesolevat peatükki ei kohaldata lemmikloomatoidu ega karusloomasööda suhtes.”

| 13) | Artikli 60 lõike 1 punkt a asendatakse järgmisega:






  „a) | töödeldud sööt vastab määrusele (EÜ) nr 834/2007 ning loomasööt eelkõige kõnealuse määruse artikli 14 lõike 1 punkti d alapunktidele iv ja v või vesiviljelusloomasööt artikli 15 lõike 1 punktile d, ning artiklile 18;” |
| --- | --- | --- |

13)

Artikli 60 lõike 1 punkt a asendatakse järgmisega:

„a)

töödeldud sööt vastab määrusele (EÜ) nr 834/2007 ning loomasööt eelkõige kõnealuse määruse artikli 14 lõike 1 punkti d alapunktidele iv ja v või vesiviljelusloomasööt artikli 15 lõike 1 punktile d, ning artiklile 18;”

| 14) | IV jaotisele lisatakse 2.a peatükk:
  „2.a   PEATÜKK



  Spetsiifilised kontrollinõuded merevetikatele


  Artikkel 73a
  Merevetikate kontrollikord
  Spetsiaalselt merevetikate suhtes kohaldatava kontrollisüsteemi esmakordsel rakendamisel peab artikli 63 lõike 1 punktis a osutatud tootmiskoha täielik kirjeldus sisaldama järgmist:






  a) | maismaal ja meres asuvate rajatiste täielik kirjeldus; |
| --- | --- | --- |

14)

IV jaotisele lisatakse 2.a peatükk:

„2.a   PEATÜKK

Spetsiifilised kontrollinõuded merevetikatele

Artikkel 73a

Merevetikate kontrollikord

Spetsiaalselt merevetikate suhtes kohaldatava kontrollisüsteemi esmakordsel rakendamisel peab artikli 63 lõike 1 punktis a osutatud tootmiskoha täielik kirjeldus sisaldama järgmist:

a)

maismaal ja meres asuvate rajatiste täielik kirjeldus;

| b) | vajaduse korral keskkonnamõju hinnang, millele on osutatud artikli 6b lõikes 3; |
| --- | --- |

b)

vajaduse korral keskkonnamõju hinnang, millele on osutatud artikli 6b lõikes 3;

| c) | vajaduse korral säästva majandamise kava, millele on osutatud artikli 6b lõikes 4; |
| --- | --- |

c)

vajaduse korral säästva majandamise kava, millele on osutatud artikli 6b lõikes 4;

| d) | looduslike merevetikate puhul rannikul ja meres asuvate kogumisalade täielik kirjeldus ja kaart ning selliste maismaal asuvate alade täielik kirjeldus ja kaart, kus toimub kogumisjärgne tegevus. |
| --- | --- |

d)

looduslike merevetikate puhul rannikul ja meres asuvate kogumisalade täielik kirjeldus ja kaart ning selliste maismaal asuvate alade täielik kirjeldus ja kaart, kus toimub kogumisjärgne tegevus.

Artikkel 73b

Merevetikate tootmist käsitlevate andmete registreerimine

1.   Ettevõtja koondab andmed merevetikate tootmise kohta registrisse ning need on kontrolliasutustele või kontrollorganitele ettevõttes alati kättesaadavad. Register sisaldab vähemalt järgmist teavet:

| a) | liikide nimekiri, väljapüügi kuupäev ja saagi kogus; |
| --- | --- |

a)

liikide nimekiri, väljapüügi kuupäev ja saagi kogus;

| b) | väetise kasutamise kuupäev ning kasutatud väetise liik ja kogus. |
| --- | --- |

b)

väetise kasutamise kuupäev ning kasutatud väetise liik ja kogus.

2.   Looduslike merevetikate kogumise puhul sisaldab register ka järgmist teavet:

| a) | varasemat väljapüüki käsitlevad andmed iga liigi ja iga kasvuala puhul; |
| --- | --- |

a)

varasemat väljapüüki käsitlevad andmed iga liigi ja iga kasvuala puhul;

| b) | saagi prognoositud kogus hooaja kohta; |
| --- | --- |

b)

saagi prognoositud kogus hooaja kohta;

| c) | väljapüügialuste võimalikud reostusallikad; |
| --- | --- |

c)

väljapüügialuste võimalikud reostusallikad;

| d) | iga kasvuala jätkusuutlik aastasaak.” |
| --- | --- |

d)

iga kasvuala jätkusuutlik aastasaak.”

| 15) | IV jaotisele lisatakse 3.a peatükk:
  „3.a   PEATÜKK



  Spetsiifilised kontrollinõuded vesiviljelusloomade tootmisele


  Artikkel 79a
  Vesiviljelusloomade tootmise kontrollikord
  Spetsiaalselt vesiviljelusloomade tootmise suhtes kohaldatava kontrollisüsteemi esmakordsel rakendamisel peab artikli 63 lõike 1 punktis a osutatud üksuse täielik kirjeldus sisaldama järgmist:






  a) | maismaal ja meres asuvate rajatiste täielik kirjeldus; |
| --- | --- | --- |

15)

IV jaotisele lisatakse 3.a peatükk:

„3.a   PEATÜKK

Spetsiifilised kontrollinõuded vesiviljelusloomade tootmisele

Artikkel 79a

Vesiviljelusloomade tootmise kontrollikord

Spetsiaalselt vesiviljelusloomade tootmise suhtes kohaldatava kontrollisüsteemi esmakordsel rakendamisel peab artikli 63 lõike 1 punktis a osutatud üksuse täielik kirjeldus sisaldama järgmist:

a)

maismaal ja meres asuvate rajatiste täielik kirjeldus;

| b) | vajaduse korral keskkonnamõju hinnang, millele on osutatud artikli 6b lõikes 3; |
| --- | --- |

b)

vajaduse korral keskkonnamõju hinnang, millele on osutatud artikli 6b lõikes 3;

| c) | vajaduse korral säästva majandamise kava, millele on osutatud artikli 6b lõikes 4; |
| --- | --- |

c)

vajaduse korral säästva majandamise kava, millele on osutatud artikli 6b lõikes 4;

| d) | molluskite puhul artikli 25q lõike 2 kohase säästva majandamise kava eripeatüki kokkuvõte. |
| --- | --- |

d)

molluskite puhul artikli 25q lõike 2 kohase säästva majandamise kava eripeatüki kokkuvõte.

Artikkel 79b

Vesiviljelusloomade tootmist käsitlevate andmete registreerimine

Ettevõtja koondab registrisse, ajakohastab ning teeb kontrolliasutustele või kontrollorganitele ettevõttes alati kättesaadavaks järgmised andmed:

| a) | ettevõttesse toodud loomade päritolu, saabumiskuupäev ja üleminekuaeg; |
| --- | --- |

a)

ettevõttesse toodud loomade päritolu, saabumiskuupäev ja üleminekuaeg;

| b) | ettevõttest välja viidavate loomade partiide arv ning loomade vanus, kaal ja sihtkoht; |
| --- | --- |

b)

ettevõttest välja viidavate loomade partiide arv ning loomade vanus, kaal ja sihtkoht;

| c) | andmed väljapääsenud kalade kohta; |
| --- | --- |

c)

andmed väljapääsenud kalade kohta;

| d) | kalade puhul sööda liik ja kogus ning karpkala ja temaga seotud liikide puhul täiendava sööda kasutust tõendavad dokumendid; |
| --- | --- |

d)

kalade puhul sööda liik ja kogus ning karpkala ja temaga seotud liikide puhul täiendava sööda kasutust tõendavad dokumendid;

| e) | andmed veterinaarravi kohta: ravi eesmärk, kuupäev ja meetod, ravimi liik ning ravi keeluaeg; |
| --- | --- |

e)

andmed veterinaarravi kohta: ravi eesmärk, kuupäev ja meetod, ravimi liik ning ravi keeluaeg;

| f) | andmed taudide ennetamise meetmete kohta: kasutamata hoidmise, puhastamise ja veepuhastuse üksikasjad. |
| --- | --- |

f)

andmed taudide ennetamise meetmete kohta: kasutamata hoidmise, puhastamise ja veepuhastuse üksikasjad.

Artikkel 79c

Spetsiifilised kontrollkäigud kahepoolmeliste molluskite puhul

Kahepoolmeliste molluskite tootmisettevõtetes korraldatakse kontrollkäigud enne suurima biomassi tootmist ja selle ajal.

Artikkel 79d

Mitu sama ettevõtja majandatavat tootmisüksust

Kui ettevõtja majandab mitut tootmisüksust, nagu on sätestatud artiklis 25c, rakendatakse 1. peatükis ja käesolevas peatükis kehtestatud kontrollisüsteemi ka mittemahepõllumajanduslikke vesiviljelusloomi tootvate üksuste suhtes.”

| 16) | IV jaotise 4. peatüki pealkiri asendatakse järgmisega: |
| --- | --- |

16)

IV jaotise 4. peatüki pealkiri asendatakse järgmisega:

| 17) | IV jaotise 5. peatüki pealkiri asendatakse järgmisega: |
| --- | --- |

17)

IV jaotise 5. peatüki pealkiri asendatakse järgmisega:

| 18) | Artikli 93 lõikesse 2 lisatakse järgmised punktid:






  „e) | mahepõllumajanduslike vesiviljelusloomade tootmisüksuste arv; |
| --- | --- | --- |

18)

Artikli 93 lõikesse 2 lisatakse järgmised punktid:

„e)

mahepõllumajanduslike vesiviljelusloomade tootmisüksuste arv;

| f) | mahepõllumajanduslike vesiviljelusloomade toodangu maht; |
| --- | --- |

f)

mahepõllumajanduslike vesiviljelusloomade toodangu maht;

| g) | mahepõllumajanduslike merevetikate tootmisüksuste arv ja mahepõllumajandusliku merevetikatoodangu maht (vabatahtlik).” |
| --- | --- |

g)

mahepõllumajanduslike merevetikate tootmisüksuste arv ja mahepõllumajandusliku merevetikatoodangu maht (vabatahtlik).”

| 19) | Artikli 95 lõige 6 asendatakse järgmisega:
  „6.   Määruse (EÜ) nr 834/2007 artikli 12 lõike 1 punkti j kohaldamisel ja kuni konkreetsete ainete lubamiseni vastavalt nimetatud määruse artikli 16 punktile f võib kasutada ainult pädevate asutuste lubatud vahendeid.” |
| --- | --- |

19)

Artikli 95 lõige 6 asendatakse järgmisega:

„6.   Määruse (EÜ) nr 834/2007 artikli 12 lõike 1 punkti j kohaldamisel ja kuni konkreetsete ainete lubamiseni vastavalt nimetatud määruse artikli 16 punktile f võib kasutada ainult pädevate asutuste lubatud vahendeid.”

| 20) | Artiklile 95 lisatakse järgmised lõigud:
  „11.   Pädev asutus võib enne käesoleva määruse jõustumist lubada käsitada kuni 1. juulini 2013 jätkuvalt mahepõllumajanduslikena neid merevetikate ja vesiviljelusloomade tootmisüksusi, mis on asutatud ja toodavad vastavalt siseriiklikult heakskiidetud mahetootmiseeskirjadele, kuni üksused kohanduvad käesoleva määruse eeskirjadega, tingimusel et vett ei ole asjatult reostatud mahepõllumajanduses lubamatute ainetega. Kõnealuse meetmega hõlmatud ettevõtjad teavitavad pädevat asutust asjaomastest rajatistest, kalatiikidest, sumpadest või merevetikate partiidest.” |
| --- | --- |

20)

Artiklile 95 lisatakse järgmised lõigud:

„11.   Pädev asutus võib enne käesoleva määruse jõustumist lubada käsitada kuni 1. juulini 2013 jätkuvalt mahepõllumajanduslikena neid merevetikate ja vesiviljelusloomade tootmisüksusi, mis on asutatud ja toodavad vastavalt siseriiklikult heakskiidetud mahetootmiseeskirjadele, kuni üksused kohanduvad käesoleva määruse eeskirjadega, tingimusel et vett ei ole asjatult reostatud mahepõllumajanduses lubamatute ainetega. Kõnealuse meetmega hõlmatud ettevõtjad teavitavad pädevat asutust asjaomastest rajatistest, kalatiikidest, sumpadest või merevetikate partiidest.”

| 21) | Lisasid muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale. |
| --- | --- |

21)

Lisasid muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. juulist 2010 järgmiste eranditega:

| a) | artikli 4 lõiget 1 kohaldatakse alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast; |
| --- | --- |

a)

artikli 4 lõiget 1 kohaldatakse alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast;

| b) | artikli 1 punktis 19 ja lisa punkti 1 alapunktides b ja c sätestatud parandusmeetmeid kohaldatakse alates määruse (EÜ) nr 889/2008 kohaldamisest. |
| --- | --- |

b)

artikli 1 punktis 19 ja lisa punkti 1 alapunktides b ja c sätestatud parandusmeetmeid kohaldatakse alates määruse (EÜ) nr 889/2008 kohaldamisest.

Käesoleva määruse võib liikmesriikide asjakohaste, nõuetekohaselt põhjendatud ettepanekute alusel läbi vaadata, pidades silmas eesmärki muuta käesolevat määrust alates 1. juulist 2013.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 5. august 2009

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 189, 20.7.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 250, 18.9.2008, lk 1.

2

(3)  KOM(2002) 511, 19.9.2002.

3

(4)  EÜT L 327, 22.12.2000, lk 1.

4

(5)  ELT L 164, 25.6.2008, lk 19.

5

(6)  ELT L 364, 20.12.2006, lk 5.

6

(7)  ELT L 139, 30.4.2004, lk 1.

7

(8)  ELT L 139, 30.4.2004, lk 55.

8

(9)  ELT L 139, 30.4.2004, lk 206.

9

(10)  EÜT L 175, 5.7.1985, lk 40.

10

(11)  EÜT L 206, 22.7.1992, lk 7.

11

(12)  EÜT L 103, 25.4.1979, lk 1.

12

(13)  EÜT L 147, 31.5.2001, lk 1.

13

(14)  EÜT L 358, 31.12.2002, lk 59.

14

(15)  EÜT L 273, 10.10.2002, lk 1.

15

(16)  Mahepõllumajanduslikus vesiviljeluses kasutatavat kalasööta ja puhastusvahendeid käsitleva ajutise eksperdirühma soovitused, 20.11.2008, www.organic-farming.europa.eu

16

(17)  ELT L 328, 24.11.2006, lk 14.

17

(18)  EÜT L 164, 25.6.2008, lk 19.

18

(19)  EÜT L 327, 22.12.2000, lk 1.

19

(20)  EÜT L 168, 28.6.2007, lk 1”

20

(21)  EÜT L 175, 5.7.1985, lk 40.”

21

(22)  EÜT L 206, 22.7.1992, lk 7.”

22

---

LISA

Määruse (EÜ) nr 889/2008 lisasid muudetakse järgmiselt.

| 1. | I lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | Pealkiri asendatakse järgmisega:

  „Artikli 3 lõikes 1 ja artikli 6d lõikes 2 osutatud väetised, mullaomaduste parandajad ja toitained”; |
| --- | --- | --- |

1.

I lisa muudetakse järgmiselt:

a)

Pealkiri asendatakse järgmisega:

„Artikli 3 lõikes 1 ja artikli 6d lõikes 2 osutatud väetised, mullaomaduste parandajad ja toitained”;

| b) | Tabeli päis ja 1. rida asendatakse järgmisega:







  „Luba | Nimetus
  Liittooted või ainult järgmisi aineid sisaldavad tooted | Kirjeldus, koostisele esitatavad nõuded, kasutustingimused |
| --- | --- | --- | --- |
| A | Laudasõnnik | Virtsa ja taimse päritoluga ainete (allapanu) segust koosnevad tooted
  Tööstuslikust tootmisest pärinev toode on keelatud.” |

b)

Tabeli päis ja 1. rida asendatakse järgmisega:

„Luba

Nimetus

Liittooted või ainult järgmisi aineid sisaldavad tooted

Kirjeldus, koostisele esitatavad nõuded, kasutustingimused

A

Laudasõnnik

Virtsa ja taimse päritoluga ainete (allapanu) segust koosnevad tooted

Tööstuslikust tootmisest pärinev toode on keelatud.”

| c) | Tabeli 11. rea viimase lahtri tekst asendatakse järgmisega:
  „Karusnaha puhul: kroomi (VI) maksimumkontsentratsioon kuivaines (mg/kg): 0”. |
| --- | --- |

c)

Tabeli 11. rea viimase lahtri tekst asendatakse järgmisega:

„Karusnaha puhul: kroomi (VI) maksimumkontsentratsioon kuivaines (mg/kg): 0”.

| 2. | III lisa muudetakse järgmiselt:
  1. jao tabeli kuuendale reale (nuumsead) lisatakse neljas rida:







  „ÜLE 110 | 1,5 | 1,2” |
| --- | --- | --- | --- |

2.

III lisa muudetakse järgmiselt:

1. jao tabeli kuuendale reale (nuumsead) lisatakse neljas rida:

„ÜLE 110

1,5

1,2”

| 3. | V lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | Pealkiri asendatakse järgmisega:

  „Artikli 22 lõigetes 1, 2 ja 3 ning artikli 25k lõike 1 punktis d ja artikli 25m lõikes 1 osutatud söödamaterjalid”; |
| --- | --- | --- |

3.

V lisa muudetakse järgmiselt:

a)

Pealkiri asendatakse järgmisega:

„Artikli 22 lõigetes 1, 2 ja 3 ning artikli 25k lõike 1 punktis d ja artikli 25m lõikes 1 osutatud söödamaterjalid”;

| b) | Punkti 2.2 neljas taane asendatakse järgmisega:






  „— | ensümaatilised hüdrolüsaadid ja proteolüsaadid, lahustuvad või lahustumatud, ette nähtud ainult vesiviljelus- ja noorloomadele.”; |
| --- | --- | --- |

b)

Punkti 2.2 neljas taane asendatakse järgmisega:

„—

ensümaatilised hüdrolüsaadid ja proteolüsaadid, lahustuvad või lahustumatud, ette nähtud ainult vesiviljelus- ja noorloomadele.”;

| c) | Punktile 2.2. lisatakse järgmine taane:






  „— | koorikloomajahu”. |
| --- | --- | --- |

c)

Punktile 2.2. lisatakse järgmine taane:

„—

koorikloomajahu”.

| 4. | VI lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | pealkiri asendatakse järgmisega:

  „Artikli 22 lõikes 4 ja artikli 25m lõikes 2 osutatud söödalisandid ning teatavad loomasöödana kasutatavad ained”; |
| --- | --- | --- |

4.

VI lisa muudetakse järgmiselt:

a)

pealkiri asendatakse järgmisega:

„Artikli 22 lõikes 4 ja artikli 25m lõikes 2 osutatud söödalisandid ning teatavad loomasöödana kasutatavad ained”;

| b) | punkti 1.1 alapunkti a teine taane asendatakse järgmisega:






  „— | looduslike vitamiinidega identsed sünteetilised vitamiinid, mida kasutatakse monogastriliste ja vesiviljelusloomade puhul;”; |
| --- | --- | --- |

b)

punkti 1.1 alapunkti a teine taane asendatakse järgmisega:

„—

looduslike vitamiinidega identsed sünteetilised vitamiinid, mida kasutatakse monogastriliste ja vesiviljelusloomade puhul;”;

| c) | Punkti 1.3 muudetakse järgmiselt:






  i) | punkt b asendatakse järgmisega:
  „b)   antioksüdandid







  E 306 | — | antioksüdantidena kasutatavad looduslikud tokoferoolikontsentraadid, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

c)

Punkti 1.3 muudetakse järgmiselt:

i)

punkt b asendatakse järgmisega:

„b)   antioksüdandid

E 306

—

antioksüdantidena kasutatavad looduslikud tokoferoolikontsentraadid,

| — | looduslikud antioksüdandid (kasutatakse üksnes söödana vesiviljeluses)”; |
| --- | --- |

—

looduslikud antioksüdandid (kasutatakse üksnes söödana vesiviljeluses)”;

| ii) | punkti d järele lisatakse järgmine punkt:
  „e)   emulgaatorid ja stabilisaatorid:

  mahepõllumajanduslikest allikatest pärinev letsitiin (kasutatakse üksnes söödana vesiviljeluses)”. |
| --- | --- |

ii)

punkti d järele lisatakse järgmine punkt:

„e)   emulgaatorid ja stabilisaatorid:

mahepõllumajanduslikest allikatest pärinev letsitiin (kasutatakse üksnes söödana vesiviljeluses)”.

| 5. | VII lisa asendatakse järgmisega:

  „VII LISA

  Puhastamis- ja desinfitseerimisvahendid







  1. | Vahendid, mida kasutatakse loomakasvatushoonete ja -rajatiste puhastamisel ja desinfitseerimisel, nagu on osutatud artikli 23 lõikes 4:






  — | kaalium- ja naatriumseep |
| --- | --- | --- | --- |

5.

VII lisa asendatakse järgmisega:

„VII LISA

Puhastamis- ja desinfitseerimisvahendid

1.

Vahendid, mida kasutatakse loomakasvatushoonete ja -rajatiste puhastamisel ja desinfitseerimisel, nagu on osutatud artikli 23 lõikes 4:

—

kaalium- ja naatriumseep

| — | vesi ja veeaur, |
| --- | --- |

—

vesi ja veeaur,

| — | lubjapiim, |
| --- | --- |

—

lubjapiim,

| — | lubi, |
| --- | --- |

—

lubi,

| — | kustutamata lubi, |
| --- | --- |

—

kustutamata lubi,

| — | naatriumhüpoklorit (nt vedela pleegitusainena), |
| --- | --- |

—

naatriumhüpoklorit (nt vedela pleegitusainena),

| — | naatriumhüdroksiid, |
| --- | --- |

—

naatriumhüdroksiid,

| — | kaaliumhüdroksiid, |
| --- | --- |

—

kaaliumhüdroksiid,

| — | vesinikperoksiid |
| --- | --- |

—

vesinikperoksiid

| — | looduslikud taimeessentsid, |
| --- | --- |

—

looduslikud taimeessentsid,

| — | sidrunhape, peräädikhape, sipelghape, piimhape, oblikhape ja äädikhape, |
| --- | --- |

—

sidrunhape, peräädikhape, sipelghape, piimhape, oblikhape ja äädikhape,

| — | alkohol, |
| --- | --- |

—

alkohol,

| — | lämmastikhape (lüpsiriistade töötlemiseks), |
| --- | --- |

—

lämmastikhape (lüpsiriistade töötlemiseks),

| — | fosforhape (lüpsiriistade töötlemiseks), |
| --- | --- |

—

fosforhape (lüpsiriistade töötlemiseks),

| — | formaldehüüd, |
| --- | --- |

—

formaldehüüd,

| — | nisade ja lüpsiseadmete puhastamise ja desinfitseerimise vahendid, |
| --- | --- |

—

nisade ja lüpsiseadmete puhastamise ja desinfitseerimise vahendid,

| — | naatriumkarbonaat. |
| --- | --- |

—

naatriumkarbonaat.

| 2. | Vahendid, mida vesiviljelusloomade ja merevetikate tootmisel kasutatakse artikli 6e lõikes 2, artikli 25s lõikes 2 ja artiklis 29a osutatud puhastamisel ja desinfitseerimisel. |
| --- | --- |

2.

Vahendid, mida vesiviljelusloomade ja merevetikate tootmisel kasutatakse artikli 6e lõikes 2, artikli 25s lõikes 2 ja artiklis 29a osutatud puhastamisel ja desinfitseerimisel.

| 2.1. | Seadmete ja rajatiste puhastamise ja desinfitseerimise vahendid vesiviljelusloomade puudumisel:






  — | osoon, |
| --- | --- | --- |

2.1.

Seadmete ja rajatiste puhastamise ja desinfitseerimise vahendid vesiviljelusloomade puudumisel:

—

osoon,

| — | naatriumkloriid, |
| --- | --- |

—

naatriumkloriid,

| — | naatriumhüpoklorit, |
| --- | --- |

—

naatriumhüpoklorit,

| — | kaltsiumhüpoklorit, |
| --- | --- |

—

kaltsiumhüpoklorit,

| — | lubi (kaltsiumoksiid), |
| --- | --- |

—

lubi (kaltsiumoksiid),

| — | naatriumhüdroksiid, |
| --- | --- |

—

naatriumhüdroksiid,

| — | alkohol, |
| --- | --- |

—

alkohol,

| — | vesinikperoksiid, |
| --- | --- |

—

vesinikperoksiid,

| — | orgaanilised happed (äädikhape, piimhape, sidrunhape), |
| --- | --- |

—

orgaanilised happed (äädikhape, piimhape, sidrunhape),

| — | humiinhape, |
| --- | --- |

—

humiinhape,

| — | peroksüäädikhapped, |
| --- | --- |

—

peroksüäädikhapped,

| — | jodofoorid, |
| --- | --- |

—

jodofoorid,

| — | vasksulfaat ainult kuni 31. detsembrini 2015 |
| --- | --- |

—

vasksulfaat ainult kuni 31. detsembrini 2015

| — | kaaliumpermanganaat, |
| --- | --- |

—

kaaliumpermanganaat,

| — | peräädikhape ja peroksüoktaanhape, |
| --- | --- |

—

peräädikhape ja peroksüoktaanhape,

| — | looduslikust kameeliaseemnest saadud teepõõsaseemnekook (ingl tea seed cake, kasutatakse üksnes krevetitootmisel). |
| --- | --- |

—

looduslikust kameeliaseemnest saadud teepõõsaseemnekook (ingl tea seed cake, kasutatakse üksnes krevetitootmisel).

| 2.2. | Vesiviljelusloomade olemasolul kasutatavate ainete piiratud nimekiri:






  — | lubjakivi (kaltsiumkarbonaat) pH taseme reguleerimiseks, |
| --- | --- | --- |

2.2.

Vesiviljelusloomade olemasolul kasutatavate ainete piiratud nimekiri:

—

lubjakivi (kaltsiumkarbonaat) pH taseme reguleerimiseks,

| — | dolomiit pH taseme korrigeerimiseks (kasutatakse üksnes krevetitootmisel).” |
| --- | --- |

—

dolomiit pH taseme korrigeerimiseks (kasutatakse üksnes krevetitootmisel).”

| 6. | VIII lisa A jao tabelit muudetakse järgmiselt:






  a) | 4. rea järele lisatakse järgmine rida:










  „B | E 223 | Naatriummetabisulfit | | X | Koorikloomad (2)” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

6.

VIII lisa A jao tabelit muudetakse järgmiselt:

a)

4. rea järele lisatakse järgmine rida:

„B

E 223

Naatriummetabisulfit

X

Koorikloomad (2)”

2

| b) | 14. rea järele lisatakse järgmine rida:










  „B | E 330 | Sidrunhape | | X | Koorikloomad ja molluskid (2)” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

b)

14. rea järele lisatakse järgmine rida:

„B

E 330

Sidrunhape

X

Koorikloomad ja molluskid (2)”

2

| 7. | XII lisa asendatakse järgmisega:

  „XII LISA

  Ettevõtjale väljastatava tõendava dokumendi näidis vastavalt määruse (EÜ) nr 834/2007 artikli 29 lõikele 1 ja käesoleva määruse artiklile 68 |
| --- | --- |

7.

XII lisa asendatakse järgmisega:

„XII LISA

Ettevõtjale väljastatava tõendava dokumendi näidis vastavalt määruse (EÜ) nr 834/2007 artikli 29 lõikele 1 ja käesoleva määruse artiklile 68

Image

| 8. | XIII lisa järele lisatakse järgmine lisa:

  „XIIIa LISA

  1.   jagu

  Lõhelaste mahepõllumajanduslik tootmine magevees:
  meriforell (Salmo trutta), vikerforell (Oncorhynchus mykiss), ameerika paalia (Salvelinus fontinalis), lõhe (Salmo salar), arktika paalia (Salvelinus alpinus), harjus (Thymallus thymallus), järvepaalia (Salvelinus namaycush), doonau taimen (Hucho hucho).






  Tootmissüsteem | Edasikasvatusega tegelevate kasvanduste vesi pärineb avatud veekasutusega süsteemidest. Voolukiirus peab kindlustama loomade vähemalt 60 % küllastuse hapnikuga ning tagama nende mugavuse ja kasvanduse heitvee väljavoolu. |
| --- | --- | --- |
| Suurim asustustihedus | Allpool nimetamata lõheliste liigid: alla 15 kg/m3.
  Lõhe: 20 kg/m3.
  Meriforell ja vikerforell: 25 kg/m3.
  Arktika paalia: 20 kg/m3. |

8.

XIII lisa järele lisatakse järgmine lisa:

„XIIIa LISA

1.   jagu

Lõhelaste mahepõllumajanduslik tootmine magevees:

meriforell (Salmo trutta), vikerforell (Oncorhynchus mykiss), ameerika paalia (Salvelinus fontinalis), lõhe (Salmo salar), arktika paalia (Salvelinus alpinus), harjus (Thymallus thymallus), järvepaalia (Salvelinus namaycush), doonau taimen (Hucho hucho).

Tootmissüsteem

Edasikasvatusega tegelevate kasvanduste vesi pärineb avatud veekasutusega süsteemidest. Voolukiirus peab kindlustama loomade vähemalt 60 % küllastuse hapnikuga ning tagama nende mugavuse ja kasvanduse heitvee väljavoolu.

Suurim asustustihedus

Allpool nimetamata lõheliste liigid: alla 15 kg/m3.

Lõhe: 20 kg/m3.

Meriforell ja vikerforell: 25 kg/m3.

Arktika paalia: 20 kg/m3.

2.   jagu

Lõhelaste mahepõllumajanduslik tootmine merevees:

lõhe (Salmo salar), meriforell (Salmo trutta), vikerforell (Oncorhynchus mykiss).

| Suurim asustustihedus | Võrksumpades 10 kg/m3. |
| --- | --- |

Suurim asustustihedus

Võrksumpades 10 kg/m3.

3.   jagu

Tursa (Gadus morhua) ja muude tursklaste, huntahvena (Dicentrarchus labrax), kuld-merikogre (Sparus aurata), kotkaskala (Argyrosomus regius), hariliku kammelja (Psetta maxima (= Scopthalmus maximux)), hariliku pagruse (Pagrus pagrus (=Sparus pagrus)), kotkaskalalase (Sciaenops ocellatus) ja muude merikogerlaste (Sparidae) ning küülikkalade (Siganus spp.) mahepõllumajanduslik tootmine.

| Tootmissüsteem | Avatud veekasutusega hoidlates (võrksumbad ja -puurid) või maismaal paiknevates avatud süsteemides tagab merehoovuse väikseim kiirus kalade võimalikult suure heaolu. |
| --- | --- |
| Suurim asustustihedus | Muude kalade puhul, v.a kammeljas: 15 kg/m3.
  Kammelja puhul: 25 kg/m2. |

Tootmissüsteem

Avatud veekasutusega hoidlates (võrksumbad ja -puurid) või maismaal paiknevates avatud süsteemides tagab merehoovuse väikseim kiirus kalade võimalikult suure heaolu.

Suurim asustustihedus

Muude kalade puhul, v.a kammeljas: 15 kg/m3.

Kammelja puhul: 25 kg/m2.

4.   jagu

Huntahvena, kuld-merikogre, kotkaskala, kefaalide (harilik meriärn) ja angerja (Anguilla spp.) mahepõllumajanduslik tootmine loodete aladel asuvates maasse kaevatud tiikides ning rannikul asuvates laguunides.

| Hoidla liik | Vesiviljelustootmisüksusteks muudetud tavapärased soolaluited ja samalaadsed loodete aladel asuvad maasse kaevatud tiigid. |
| --- | --- |
| Tootmissüsteem | Vett uuendamine on piisav liikide heaolu tagamiseks.
  Vähemalt 50 % tammidest peavad olema taimkattega.
  Nõutud on märgaladel asuvad puhastustiigid. |
| Suurim asustustihedus | 4 kg/m3. |

Hoidla liik

Vesiviljelustootmisüksusteks muudetud tavapärased soolaluited ja samalaadsed loodete aladel asuvad maasse kaevatud tiigid.

Tootmissüsteem

Vett uuendamine on piisav liikide heaolu tagamiseks.

Vähemalt 50 % tammidest peavad olema taimkattega.

Nõutud on märgaladel asuvad puhastustiigid.

Suurim asustustihedus

4 kg/m3.

5.   jagu

Tuura mahepõllumajanduslik tootmine magevees

Asjaomased liigid: tuurlased

| Tootmissüsteem | Igas kasvatamisüksuses tagab vee voolukiirus loomade heaolu.
  Heitvee kvaliteet on võrdväärne sissetuleva vee kvaliteediga. |
| --- | --- |
| Suurim asustustihedus | 30 kg/m3 |

Tootmissüsteem

Igas kasvatamisüksuses tagab vee voolukiirus loomade heaolu.

Heitvee kvaliteet on võrdväärne sissetuleva vee kvaliteediga.

Suurim asustustihedus

30 kg/m3

6.   jagu

Kalade mahepõllumajanduslik tootmine maismaavetes

Asjaomased liigid: karpkalad (Cyrpinidae) ja teised sellega seotud liigid polükultuuri raames, sh ahven, haug, merihunt, siiad, tuur.

| Tootmissüsteem | Toodetakse kalatiikides, mis tühjendatakse veest korrapäraselt, ja järvedes. Järvedes toodetakse üksnes mahepõllumajanduslikul meetodil, sh põllukultuuride kasvatus kuivadel aladel.
  Kalapüügikohas peab olema puhta vee sisselaskekoht ning püügikoht peab olema nii suur, et kaladel oleks võimalikult mugav. Pärast püüki tuleb kala hoida puhtas vees.
  Tiikides ja järvedes kasutatakse orgaanilisi ja mineraalseid väetisi kooskõlas määruse (EÜ) nr 889/2008 I lisaga, kusjuures suurim kasutuskogus on 20 kg lämmastikku hektari kohta.
  Tootmisvees on keelatud veetaimede ja taimkatte tõrje sünteetiliste kemikaalide abil.
  Maismaavees asuvaid üksusi ümbritsevad loodusliku taimkattega alad, mis moodustavad puhvertsooni selliste maa-alade jaoks, mis ei ole seotud mahepõllumajanduslike vesiviljeluse nõuetele vastava kasvatustegevusega.
  Kaubakalakasvatuses kasutatakse polükultuuri tingimusel, et järves kasvavate muude liikide puhul on täidetud käesolevates eeskirjades esitatud kriteeriumid. |
| --- | --- |
| Tootmismaht | Kõnealuseid liike võib toota kuni 1 500 kg hektari kohta aastas. |

Tootmissüsteem

Toodetakse kalatiikides, mis tühjendatakse veest korrapäraselt, ja järvedes. Järvedes toodetakse üksnes mahepõllumajanduslikul meetodil, sh põllukultuuride kasvatus kuivadel aladel.

Kalapüügikohas peab olema puhta vee sisselaskekoht ning püügikoht peab olema nii suur, et kaladel oleks võimalikult mugav. Pärast püüki tuleb kala hoida puhtas vees.

Tiikides ja järvedes kasutatakse orgaanilisi ja mineraalseid väetisi kooskõlas määruse (EÜ) nr 889/2008 I lisaga, kusjuures suurim kasutuskogus on 20 kg lämmastikku hektari kohta.

Tootmisvees on keelatud veetaimede ja taimkatte tõrje sünteetiliste kemikaalide abil.

Maismaavees asuvaid üksusi ümbritsevad loodusliku taimkattega alad, mis moodustavad puhvertsooni selliste maa-alade jaoks, mis ei ole seotud mahepõllumajanduslike vesiviljeluse nõuetele vastava kasvatustegevusega.

Kaubakalakasvatuses kasutatakse polükultuuri tingimusel, et järves kasvavate muude liikide puhul on täidetud käesolevates eeskirjades esitatud kriteeriumid.

Tootmismaht

Kõnealuseid liike võib toota kuni 1 500 kg hektari kohta aastas.

7.   jagu

Viburhännaklaste ja mageveekrevettide (Macrobrachium sp.) mahepõllumajanduslik tootmine

| Tootmisüksuste rajamine | Tootmisüksused asuvad steriilsetes savipiirkondades, et minimeerida tiigiehituse keskkonnamõju. Tiigid ehitatakse looduses saadaolevast savist. Manglipuude hävitamine on keelatud. |
| --- | --- |
| Üleminekuaeg | Iga tiigi puhul kuus kuud, mis vastab kasvanduses toodetud kreveti tavalisele elueale |
| Sugukarja päritolu | Pärast seda, kui tootmisüksus on tegutsenud kolm aastat, pärineb vähemalt pool sugukarjast kõnealusest tootmisüksusest. Ülejäänud loomad on säästvast kalandusest pärit patogeenivaba looduslik sugukari. Enne esimese ja teise põlvkonna kasutuselevõttu kasvanduses korraldatakse nende suhtes kohustuslikud sõeluuringud. |
| Silmavarre eemaldamine | Keelatud. |
| Suurim asustustihedus ja tootmismaht | Paljunemine: kuni 22 järelvastset/m2.
  Suurim hetkeline biomass: 240 g/ m2. |

Tootmisüksuste rajamine

Tootmisüksused asuvad steriilsetes savipiirkondades, et minimeerida tiigiehituse keskkonnamõju. Tiigid ehitatakse looduses saadaolevast savist. Manglipuude hävitamine on keelatud.

Üleminekuaeg

Iga tiigi puhul kuus kuud, mis vastab kasvanduses toodetud kreveti tavalisele elueale

Sugukarja päritolu

Pärast seda, kui tootmisüksus on tegutsenud kolm aastat, pärineb vähemalt pool sugukarjast kõnealusest tootmisüksusest. Ülejäänud loomad on säästvast kalandusest pärit patogeenivaba looduslik sugukari. Enne esimese ja teise põlvkonna kasutuselevõttu kasvanduses korraldatakse nende suhtes kohustuslikud sõeluuringud.

Silmavarre eemaldamine

Keelatud.

Suurim asustustihedus ja tootmismaht

Paljunemine: kuni 22 järelvastset/m2.

Suurim hetkeline biomass: 240 g/ m2.

8.   jagu

Molluskid ja okasnahksed

| Tootmissüsteem | Õngejadad, parved, põhjakasvatus, võrgust kotid, sumbad, restid, rõngasvõrgud, bouchot' vaiad ja muud kasvatussüsteemid.
  Kui rannakarplasi kasvatatakse parvedel, ei ole rippuvate köite arv suurem kui üks köis parve pinna iga ruutmeetri kohta. Rippuva köie pikkus on kuni 20 meetrit. Rippuvate köite pealt karpide harvendamine ei toimu tootmistsükli jooksul, siiski on lubatud rippuvate köite jaotamine ilma asustustihedust väljapüügil suurendamata. |
| --- | --- |

Tootmissüsteem

Õngejadad, parved, põhjakasvatus, võrgust kotid, sumbad, restid, rõngasvõrgud, bouchot' vaiad ja muud kasvatussüsteemid.

Kui rannakarplasi kasvatatakse parvedel, ei ole rippuvate köite arv suurem kui üks köis parve pinna iga ruutmeetri kohta. Rippuva köie pikkus on kuni 20 meetrit. Rippuvate köite pealt karpide harvendamine ei toimu tootmistsükli jooksul, siiski on lubatud rippuvate köite jaotamine ilma asustustihedust väljapüügil suurendamata.

9.   jagu

Troopilised mageveekalad: Piimkala (Chanos chanos), tilapia (Oreochromis sp.), pangasius (Pangasius sp.)

| Tootmissüsteem | Tiigid ja sumbad |
| --- | --- |
| Suurim asustustihedus | Pangasius: 10 kg/m3.
  Tilapia: 20 kg/m3. |

Tootmissüsteem

Tiigid ja sumbad

Suurim asustustihedus

Pangasius: 10 kg/m3.

Tilapia: 20 kg/m3.

10   jagu

Muud vesiviljelusloomade liigid: puuduvad”

---

| 6.8.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 204/35 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 204/35

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 711/2009,

4. august 2009,

millega Portugali lipu all sõitvatel laevadel keelatakse niituimlutsu püük VIII ja IX püügipiirkonna ühenduse vetes ning vetes, mis ei kuulu kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2371/2002 ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta, (1) eriti selle artikli 26 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 12. oktoobri 1993. aasta määrust (EMÜ) nr 2847/93, millega luuakse ühise kalanduspoliitika suhtes rakendatav kontrollisüsteem, (2) eriti selle artikli 21 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 28. novembri 2008. aasta määrusega (EÜ) nr 1359/2008, millega kehtestatakse 2009. ja 2010. aastaks ühenduse kalalaevadele püügivõimalused teatavate süvamere kalavarude osas, (3) on kehtestatud kvoodid 2009. ja 2010. aastaks. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 28. novembri 2008. aasta määrusega (EÜ) nr 1359/2008, millega kehtestatakse 2009. ja 2010. aastaks ühenduse kalalaevadele püügivõimalused teatavate süvamere kalavarude osas, (3) on kehtestatud kvoodid 2009. ja 2010. aastaks.

| (2) | Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või selles liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2009. aastaks eraldatud kvoodi. |
| --- | --- |

(2)

Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või selles liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2009. aastaks eraldatud kvoodi.

| (3) | Seetõttu on vaja keelata kõnealuse kalavaru püük, pardal hoidmine, ümberlaadimine ja lossimine, |
| --- | --- |

(3)

Seetõttu on vaja keelata kõnealuse kalavaru püük, pardal hoidmine, ümberlaadimine ja lossimine,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kvoodi ammendumine

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigile 2009. aastaks samas lisas osutatud kalavaru püügiks eraldatud kvooti käsitatakse ammendatuna alates lisas sätestatud kuupäevast.

Artikkel 2

Keelud

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvatel või selles liikmesriigis registreeritud laevadel on keelatud püüda samas lisas osutatud kalavaru alates lisas sätestatud kuupäevast. Kõnealustel laevadel on keelatud pardal hoida, ümber laadida või lossida sellist püütud kalavaru pärast kõnealust kuupäeva.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamisele järgneval päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 4. august 2009

Komisjoni nimel

merenduse ja kalanduse peadirektor

Fokion FOTIADIS

---

(1)  EÜT L 358, 31.12.2002, lk 59.

1

(2)  EÜT L 261, 20.10.1993, lk 1.

2

(3)  ELT L 352, 31.12.2008, lk 1.

3

---

LISA

| nr | 1/DSS |
| --- | --- |
| Liikmesriik | PRT |
| Kalavaru | GFB/89- |
| Liik | Niituimluts (Phycis blennoides) |
| Piirkond | VIII ja IX püügipiirkonna ühenduse veed ja veed, mis ei kuulu kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla |
| Kuupäev | 15. juuli 2009 |

nr

1/DSS

Liikmesriik

PRT

Kalavaru

GFB/89-

Liik

Niituimluts (Phycis blennoides)

Piirkond

VIII ja IX püügipiirkonna ühenduse veed ja veed, mis ei kuulu kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla

Kuupäev

15. juuli 2009

---

| 6.8.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 204/37 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 204/37

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 712/2009,

5. august 2009,

millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes 2008/2009. turustusaastaks määrusega (EÜ) nr 945/2008 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1)

võttes arvesse komisjoni 30. juuni 2006. aasta määrust (EÜ) nr 951/2006, millega kehtestati nõukogu määruse (EÜ) nr 318/2006 üksikasjalikud rakenduseeskirjad kolmandate riikidega kauplemise suhtes suhkrusektoris, (2) eriti selle artikli 36 lõike 2 teise lõigu teist lauset,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Valge suhkru, toorsuhkru ja teatavate siirupite tüüpilised hinnad ja täiendavad impordimaksud 2008/2009. turustusaastaks on kehtestatud komisjoni määrusega (EÜ) nr 945/2008. (3) Neid hindu ja tollimakse an viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 685/2009. (4) |
| --- | --- |

(1)

Valge suhkru, toorsuhkru ja teatavate siirupite tüüpilised hinnad ja täiendavad impordimaksud 2008/2009. turustusaastaks on kehtestatud komisjoni määrusega (EÜ) nr 945/2008. (3) Neid hindu ja tollimakse an viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 685/2009. (4)

| (2) | Praegu komisjoni käsutuses olevast teabest lähtuvalt tuleks eespool osutatud hindu ja makse muuta määruses (EÜ) nr 951/2006 sätestatud eeskirjade kohaselt, |
| --- | --- |

(2)

Praegu komisjoni käsutuses olevast teabest lähtuvalt tuleks eespool osutatud hindu ja makse muuta määruses (EÜ) nr 951/2006 sätestatud eeskirjade kohaselt,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 951/2006 artiklis 36 osutatud toodetele määrusega (EÜ) nr 945/2008 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse 2008/2009. turustusaastaks muudetakse käesoleva määruse lisa kohaselt.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 6. augustil 2009.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 5. august 2009

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 178, 1.7.2006, lk 24.

2

(3)  ELT L 258, 26.9.2008, lk 56.

3

(4)  ELT L 197, 29.7.2009, lk 65.

4

---

LISA

Valge suhkru, toorsuhkru ja CN-koodi 1702 90 95 alla kuuluvate toodete muudetud tüüpilised hinnad ja täiendavad impordimaksud, mida kohaldatakse alates 6. augustist 2009

| (EUR) |
| --- |
| CN-kood | Tüüpiline hind kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta | Täiendav imporditollimaks kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta |
| 1701 11 10 (1) | 32,58 | 1,51 |
| 1701 11 90 (1) | 32,58 | 5,24 |
| 1701 12 10 (1) | 32,58 | 1,38 |
| 1701 12 90 (1) | 32,58 | 4,83 |
| 1701 91 00 (2) | 35,60 | 7,43 |
| 1701 99 10 (2) | 35,60 | 3,66 |
| 1701 99 90 (2) | 35,60 | 3,66 |
| 1702 90 95 (3) | 0,36 | 0,31 |

(EUR)

CN-kood

Tüüpiline hind kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta

Täiendav imporditollimaks kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta

1701 11 10 (1)

32,58

1,51

1701 11 90 (1)

32,58

5,24

1701 12 10 (1)

32,58

1,38

1701 12 90 (1)

32,58

4,83

1701 91 00 (2)

35,60

7,43

1701 99 10 (2)

35,60

3,66

1701 99 90 (2)

35,60

3,66

1702 90 95 (3)

0,36

0,31

---

(1)  Kindlaksmääratud hind määruse (EÜ) nr 1234/2007 IV lisa III punktis määratletud standardkvaliteedi puhul.

(2)  Kindlaksmääratud hind määruse (EÜ) nr 1234/2007 IV lisa II punktis määratletud standardkvaliteedi puhul.

(3)  Kindlaksmääratud hind 1 % saharoosisisalduse puhul.

---

II EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Komisjon

| 6.8.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 204/39 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 204/39

---

KOMISJONI OTSUS,

5. august 2009,

millega muudetakse otsust 2003/467/EÜ seoses teatavate liikmesriikide ja nende piirkondade ametlikult veiste brutselloosist vabaks kuulutamisega

(teatavaks tehtud numbri K(2009) 6086 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2009/600/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 26. juuni 1964. aasta direktiivi 64/432/EMÜ ühendusesiseste veiste ja sigadega kauplemist mõjutavate loomatervishoiu probleemide kohta, (1) eelkõige selle A lisa II jao punkti 7,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiivis 64/432/EMÜ on sätestatud, et teatavate kõnealuses direktiivis sätestatud tingimuste täitmise puhul võib liikmesriigi või selle osa veisekarjad kuulutada ametlikult vabaks veiste brutselloosist. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivis 64/432/EMÜ on sätestatud, et teatavate kõnealuses direktiivis sätestatud tingimuste täitmise puhul võib liikmesriigi või selle osa veisekarjad kuulutada ametlikult vabaks veiste brutselloosist.

| (2) | Veiste brutselloosist ametlikult vabaks kuulutatud liikmesriikide ja nende piirkondade loetelud on esitatud komisjoni 23. juuni 2003. aasta otsuses 2003/467/EÜ, millega kehtestatakse teatavate liikmesriikide ja liikmesriikide piirkondade ametlikult tuberkuloosist, brutselloosist ja veiste ensootilisest leukoosist vaba staatus seoses veisekarjadega (2). |
| --- | --- |

(2)

Veiste brutselloosist ametlikult vabaks kuulutatud liikmesriikide ja nende piirkondade loetelud on esitatud komisjoni 23. juuni 2003. aasta otsuses 2003/467/EÜ, millega kehtestatakse teatavate liikmesriikide ja liikmesriikide piirkondade ametlikult tuberkuloosist, brutselloosist ja veiste ensootilisest leukoosist vaba staatus seoses veisekarjadega (2).

| (3) | Selleks et Iirimaale ja Poolale saaks anda ametlikult veiste brutselloosist vaba liikmesriigi staatuse, on kõnealused liikmesriigid esitanud komisjonile dokumendid, mis tõendavad direktiivis 64/432/EMÜ sätestatud asjakohaste nõuete täitmist kogu nende territooriumil. |
| --- | --- |

(3)

Selleks et Iirimaale ja Poolale saaks anda ametlikult veiste brutselloosist vaba liikmesriigi staatuse, on kõnealused liikmesriigid esitanud komisjonile dokumendid, mis tõendavad direktiivis 64/432/EMÜ sätestatud asjakohaste nõuete täitmist kogu nende territooriumil.

| (4) | Pärast Iirimaa ja Poola esitatud dokumentide hindamist tuleks kogu Iirimaa ja Poola territoorium tunnistada ametlikult veiste brutselloosist vabaks. |
| --- | --- |

(4)

Pärast Iirimaa ja Poola esitatud dokumentide hindamist tuleks kogu Iirimaa ja Poola territoorium tunnistada ametlikult veiste brutselloosist vabaks.

| (5) | Selleks et Assooride autonoomse piirkonna Faiali ja Santa Maria saartele saaks anda ametlikult veiste brutselloosist vaba piirkonna staatuse, on Portugal komisjonile esitanud dokumendid, mis tõendavad direktiivis 64/432/EMÜ sätestatud asjakohaste nõuete täitmist kõnealustel saartel. |
| --- | --- |

(5)

Selleks et Assooride autonoomse piirkonna Faiali ja Santa Maria saartele saaks anda ametlikult veiste brutselloosist vaba piirkonna staatuse, on Portugal komisjonile esitanud dokumendid, mis tõendavad direktiivis 64/432/EMÜ sätestatud asjakohaste nõuete täitmist kõnealustel saartel.

| (6) | Selleks et Hispaania provintsidele Santa Cruz de Tenerife ja Las Palmas saaks anda ametlikult veiste brutselloosist vaba piirkonna staatuse, on Hispaania komisjonile esitanud dokumendid, mis tõendavad direktiivis 64/432/EMÜ sätestatud asjakohaste nõuete täitmist kõnealustes provintsides. |
| --- | --- |

(6)

Selleks et Hispaania provintsidele Santa Cruz de Tenerife ja Las Palmas saaks anda ametlikult veiste brutselloosist vaba piirkonna staatuse, on Hispaania komisjonile esitanud dokumendid, mis tõendavad direktiivis 64/432/EMÜ sätestatud asjakohaste nõuete täitmist kõnealustes provintsides.

| (7) | Pärast Portugali ja Hispaania esitatud dokumentide hindamist tuleks kõnealused saared ja provintsid kuulutada ametlikult veiste brutselloosist vabadeks Portugali ja Hispaania piirkondadeks. |
| --- | --- |

(7)

Pärast Portugali ja Hispaania esitatud dokumentide hindamist tuleks kõnealused saared ja provintsid kuulutada ametlikult veiste brutselloosist vabadeks Portugali ja Hispaania piirkondadeks.

| (8) | Otsust 2003/467/EÜ tuleks vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(8)

Otsust 2003/467/EÜ tuleks vastavalt muuta.

| (9) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(9)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse 2003/467/EÜ II lisa muudetakse vastavalt käesoleva otsuse lisale.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 5. august 2009

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Androulla VASSILIOU

---

(1)  EÜT 121, 29.7.1964, lk 1977/64.

1

(2)  ELT L 156, 25.6.2003, lk 74.

2

---

LISA

Otsuse 2003/467/EÜ II lisa asendatakse järgmisega:

„II LISA

1.   PEATÜKK

Ametlikult burtselloosivabad liikmesriigid

| ISO-kood | Liikmesriik |
| --- | --- |
| BE | Belgia |
| CZ | Tšehhi Vabariik |
| DK | Taani |
| DE | Saksamaa |
| IE | Iirimaa |
| FR | Prantsusmaa |
| LU | Luksemburg |
| NL | Madalmaad |
| AT | Austria |
| PL | Poola |
| SI | Sloveenia |
| SK | Slovakkia |
| FI | Soome |
| SE | Rootsi |

ISO-kood

Liikmesriik

BE

Belgia

CZ

Tšehhi Vabariik

DK

Taani

DE

Saksamaa

IE

Iirimaa

FR

Prantsusmaa

LU

Luksemburg

NL

Madalmaad

AT

Austria

PL

Poola

SI

Sloveenia

SK

Slovakkia

FI

Soome

SE

Rootsi

2.   PEATÜKK

Ametlikult brutselloosivabad liikmesriikide piirkonnad

Itaalias:

| — | Abruzzo maakond: Pescara provints; |
| --- | --- |

—

Abruzzo maakond: Pescara provints;

| — | Emilia Romagna maakond: Bologna, Ferrara, Forli-Cesena, Modena, Parma, Piacenza, Ravenna, Reggio Emilia ja Rimini provints; |
| --- | --- |

—

Emilia Romagna maakond: Bologna, Ferrara, Forli-Cesena, Modena, Parma, Piacenza, Ravenna, Reggio Emilia ja Rimini provints;

| — | Friuli-Venezia Giulia maakond; |
| --- | --- |

—

Friuli-Venezia Giulia maakond;

| — | Lazio maakond: Rieti provints; |
| --- | --- |

—

Lazio maakond: Rieti provints;

| — | Liguuria maakond: Imperia ja Savona provints; |
| --- | --- |

—

Liguuria maakond: Imperia ja Savona provints;

| — | Lombardia maakond: Bergamo, Brescia, Como, Cremona, Lecco, Lodi, Mantova, Milano, Pavia, Sondrio ja Varese provints; |
| --- | --- |

—

Lombardia maakond: Bergamo, Brescia, Como, Cremona, Lecco, Lodi, Mantova, Milano, Pavia, Sondrio ja Varese provints;

| — | Marche maakond; |
| --- | --- |

—

Marche maakond;

| — | Piemonte maakond; |
| --- | --- |

—

Piemonte maakond;

| — | Puglia maakond: Brindisi provints; |
| --- | --- |

—

Puglia maakond: Brindisi provints;

| — | Sardiinia maakond: Cagliari, Nuoro, Oristano ja Sassari provints; |
| --- | --- |

—

Sardiinia maakond: Cagliari, Nuoro, Oristano ja Sassari provints;

| — | Toscana maakond; |
| --- | --- |

—

Toscana maakond;

| — | Trentino-Alto Adige maakond: Bolzano ja Trento provints; |
| --- | --- |

—

Trentino-Alto Adige maakond: Bolzano ja Trento provints;

| — | Umbria maakond: Perugia ja Terni provints; |
| --- | --- |

—

Umbria maakond: Perugia ja Terni provints;

| — | Veneto maakond. |
| --- | --- |

—

Veneto maakond.

Portugalis:

| — | Assooride autonoomne piirkond: Corvo, Faiali, Florese, Graciosa, Pico ja Santa Maria saar. |
| --- | --- |

—

Assooride autonoomne piirkond: Corvo, Faiali, Florese, Graciosa, Pico ja Santa Maria saar.

Hispaanias:

| — | Santa Cruz de Tenerife provints; |
| --- | --- |

—

Santa Cruz de Tenerife provints;

| — | Las Palmase provints. |
| --- | --- |

—

Las Palmase provints.

Ühendkuningriigis:

| — | Suurbritannia: Inglismaa, Šotimaa ja Wales.” |
| --- | --- |

—

Suurbritannia: Inglismaa, Šotimaa ja Wales.”

---

| 6.8.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 204/43 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 204/43

---

KOMISJONI OTSUS,

5. august 2009,

millega muudetakse otsuse 2004/233/EÜ I lisa seoses Saksamaa kannetega teatavatel kodukiskjalistel marutaudi vastu vaktsineerimise tõhususe kontrollimiseks heakskiidetud laborite loetelus

(teatavaks tehtud numbri K(2009) 6105 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2009/601/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. märtsi 2000. aasta otsust 2000/258/EÜ, millega määratakse eriinstituut, mis vastutab marutaudi vastaste vaktsiinide tõhusust kontrollivate seroloogiliste testide standardiseerimiseks vajalike kriteeriumide kehtestamise eest, (1) eriti selle artiklit 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu otsusega 2000/258/EÜ on Prantsusmaal asuv labor Agence française de sécurité sanitaire des aliments de Nancy (AFSSA labor Nancys) määratud marutaudivastaste vaktsiinide tõhusust kontrollivate seroloogiliste testide standardiseerimiseks vajalike kriteeriumide kehtestamise eest vastutavaks eriinstituudiks. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu otsusega 2000/258/EÜ on Prantsusmaal asuv labor Agence française de sécurité sanitaire des aliments de Nancy (AFSSA labor Nancys) määratud marutaudivastaste vaktsiinide tõhusust kontrollivate seroloogiliste testide standardiseerimiseks vajalike kriteeriumide kehtestamise eest vastutavaks eriinstituudiks.

| (2) | Kõnealuse otsusega on ka ette nähtud, et AFSSA labor Nancys saadab komisjonile nende ühenduse laborite loetelu, millel on õigus teha kõnealuseid seroloogilisi teste. AFSSA labor Nancys rakendab kehtestatud tasemekatsete tegemise korda, et hinnata laboreid enne neile nimetatud seroloogiliste testide tegemise õiguse andmist. |
| --- | --- |

(2)

Kõnealuse otsusega on ka ette nähtud, et AFSSA labor Nancys saadab komisjonile nende ühenduse laborite loetelu, millel on õigus teha kõnealuseid seroloogilisi teste. AFSSA labor Nancys rakendab kehtestatud tasemekatsete tegemise korda, et hinnata laboreid enne neile nimetatud seroloogiliste testide tegemise õiguse andmist.

| (3) | Komisjoni 4. märtsi 2004. aasta otsusega 2004/233/EÜ, millega laboritele antakse luba kontrollida teatavatel kodukiskjalistel marutaudi vastu vaktsineerimise tõhusust, (2) on koostatud liikmesriikides heakskiidetud laborite loetelu, mis põhineb AFSSA laboris Nancys tehtud tasemekatsete tulemustel. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni 4. märtsi 2004. aasta otsusega 2004/233/EÜ, millega laboritele antakse luba kontrollida teatavatel kodukiskjalistel marutaudi vastu vaktsineerimise tõhusust, (2) on koostatud liikmesriikides heakskiidetud laborite loetelu, mis põhineb AFSSA laboris Nancys tehtud tasemekatsete tulemustel.

| (4) | Saksamaa on esitanud taotluse, et otsuse 2004/233/EÜ I lisas esitatud heakskiidetud laborite loetelust jäetaks välja üks tema labor. |
| --- | --- |

(4)

Saksamaa on esitanud taotluse, et otsuse 2004/233/EÜ I lisas esitatud heakskiidetud laborite loetelust jäetaks välja üks tema labor.

| (5) | Seepärast tuleks otsuse 2004/233/EÜ I lisa vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(5)

Seepärast tuleks otsuse 2004/233/EÜ I lisa vastavalt muuta.

| (6) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse 2004/233/EÜ I lisast jäetakse pealkirja „Saksamaa” alt välja kolmas kanne.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 5. august 2009

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Androulla VASSILIOU

---

(1)  EÜT L 79, 30.3.2000, lk 40.

1

(2)  ELT L 71, 10.3.2004, lk 30.

2

---

Parandused

| 6.8.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 204/44 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 204/44

---

Komisjoni 23. juuli 2009. aasta määruse (EÜ) nr 649/2009 (millega kohandatakse teatavaid 2009. aasta püügikvoote nende ühest aastast teise ülekandmise tõttu) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 192, 24. juuli 2009
  )

Leheküljel 22 lisa reas „ESP, ALF/3X14-, limapead” veerus „Läbivaadatud kvoot 2009”

asendatakse

„74”

järgmisega:

„76”.

---