# Az Európai Unió L 104/2016

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 104 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 59. évfolyam2016. április 20. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 104

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

59. évfolyam2016. április 20.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK |
| | * | A Tanács (KKBP) 2016/602 határozata (2016. március 23.) a Svájci Államszövetségnek az Európai Unió ukrajnai polgári biztonsági ágazati reformra vonatkozó tanácsadó missziójában (EUAM Ukrajna) való részvételéről szóló, az Európai Unió és a Svájci Államszövetség közötti részvételi megállapodás aláírásáról és megkötéséről | 1 |
| | | Részvételi megállapodás az Európai Unió és a Svájci Államszövetség között a Svájci Államszövetségnek az Európai Unió Ukrajnai polgári biztonsági ágazati reformra vonatkozó tanácsadó missziójában (EUAM Ukrajna) való részvételéről | 3 |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Tanács (EU) 2016/603 végrehajtási rendelete (2016. április 18.) az Iránnal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 267/2012/EU rendelet végrehajtásáról | 8 |
| | * | A Bizottság (EU) 2016/604 végrehajtási rendelete (2016. április 6.) egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről (Rosée des Pyrénées Catalanes [OFJ]) | 10 |
| | * | A Bizottság (EU) 2016/605 végrehajtási rendelete (2016. április 19.) a Tunéziából származó olívaolaj ideiglenes vámkontingensének megnyitásáról és kezeléséről, valamint az 1918/2006/EK rendelet módosításáról | 11 |
| | * | A Bizottság (EU) 2016/606 végrehajtási rendelete (2016. április 19.) a sovány tejpor állami intervenció keretében történő felvásárlására vonatkozóan az (EU) 2016/482 végrehajtási rendelettel megnyitott pályázati eljárás lezárásáról | 14 |
| | | A Bizottság (EU) 2016/607 végrehajtási rendelete (2016. április 19.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 16 |
| | | HATÁROZATOK |
| | * | A Tanács (KKBP) 2016/608 határozata (2016. április 18.) egyes palesztin személyeknek az Európai Unió tagállamaiba történő ideiglenes befogadásáról | 18 |
| | * | A Tanács (KKBP) 2016/609 határozata (2016. április 18.) az Iránnal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2010/413/KKBP határozat módosításáról | 19 |
| | * | A Tanács (KKBP) 2016/610 határozata (2016. április 19.) az Európai Unió közép-afrikai köztársasági katonai kiképzési KBVP-missziójáról (EUTM RCA) | 21 |
| | * | A Bizottság (EU) 2016/611 határozata (2016. április 15.) a szervezeteknek a közösségi környezetvédelmi vezetési és hitelesítési rendszerben (EMAS) való önkéntes részvételéről szóló 1221/2009/EK rendelet értelmében az idegenforgalmi ágazatban alkalmazandó legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlatot, ágazati környezeti teljesítménymutatókat és kiválósági referenciaértékeket megállapító referenciadokumentumról
  (az értesítés a C(2016) 2137. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 27 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK

*

A Tanács (KKBP) 2016/602 határozata (2016. március 23.) a Svájci Államszövetségnek az Európai Unió ukrajnai polgári biztonsági ágazati reformra vonatkozó tanácsadó missziójában (EUAM Ukrajna) való részvételéről szóló, az Európai Unió és a Svájci Államszövetség közötti részvételi megállapodás aláírásáról és megkötéséről

1

Részvételi megállapodás az Európai Unió és a Svájci Államszövetség között a Svájci Államszövetségnek az Európai Unió Ukrajnai polgári biztonsági ágazati reformra vonatkozó tanácsadó missziójában (EUAM Ukrajna) való részvételéről

3

RENDELETEK

*

A Tanács (EU) 2016/603 végrehajtási rendelete (2016. április 18.) az Iránnal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 267/2012/EU rendelet végrehajtásáról

8

*

A Bizottság (EU) 2016/604 végrehajtási rendelete (2016. április 6.) egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről (Rosée des Pyrénées Catalanes [OFJ])

10

*

A Bizottság (EU) 2016/605 végrehajtási rendelete (2016. április 19.) a Tunéziából származó olívaolaj ideiglenes vámkontingensének megnyitásáról és kezeléséről, valamint az 1918/2006/EK rendelet módosításáról

11

*

A Bizottság (EU) 2016/606 végrehajtási rendelete (2016. április 19.) a sovány tejpor állami intervenció keretében történő felvásárlására vonatkozóan az (EU) 2016/482 végrehajtási rendelettel megnyitott pályázati eljárás lezárásáról

14

A Bizottság (EU) 2016/607 végrehajtási rendelete (2016. április 19.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

16

HATÁROZATOK

*

A Tanács (KKBP) 2016/608 határozata (2016. április 18.) egyes palesztin személyeknek az Európai Unió tagállamaiba történő ideiglenes befogadásáról

18

*

A Tanács (KKBP) 2016/609 határozata (2016. április 18.) az Iránnal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2010/413/KKBP határozat módosításáról

19

*

A Tanács (KKBP) 2016/610 határozata (2016. április 19.) az Európai Unió közép-afrikai köztársasági katonai kiképzési KBVP-missziójáról (EUTM RCA)

21

*

A Bizottság (EU) 2016/611 határozata (2016. április 15.) a szervezeteknek a közösségi környezetvédelmi vezetési és hitelesítési rendszerben (EMAS) való önkéntes részvételéről szóló 1221/2009/EK rendelet értelmében az idegenforgalmi ágazatban alkalmazandó legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlatot, ágazati környezeti teljesítménymutatókat és kiválósági referenciaértékeket megállapító referenciadokumentumról
  (az értesítés a C(2016) 2137. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2016) 2137. számú dokumentummal történt)

1

27

| | | Helyesbítések |
| --- | --- | --- |
| | * | Helyesbítés az 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazási szabályainak a program-hozzájárulások utalására és kezelésére vonatkozó részletes szabályok, a pénzügyi eszközökről szóló jelentéstétel, a műveletekkel kapcsolatos tájékoztatási és kommunikációs intézkedések technikai jellemzői, valamint az adatok rögzítésére és tárolására szolgáló rendszer tekintetében történő megállapításáról szóló, 2014. július 28-i 821/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelethez ( HL L 223., 2014.7.29. ) | 70 |

Helyesbítések

*

Helyesbítés az 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazási szabályainak a program-hozzájárulások utalására és kezelésére vonatkozó részletes szabályok, a pénzügyi eszközökről szóló jelentéstétel, a műveletekkel kapcsolatos tájékoztatási és kommunikációs intézkedések technikai jellemzői, valamint az adatok rögzítésére és tárolására szolgáló rendszer tekintetében történő megállapításáról szóló, 2014. július 28-i 821/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelethez ( HL L 223., 2014.7.29. )

( HL L 223., 2014.7.29. )

70

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK

| 2016.4.20. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 104/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.4.20.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 104/1

---

A TANÁCS (KKBP) 2016/602 HATÁROZATA

(2016. március 23.)

a Svájci Államszövetségnek az Európai Unió ukrajnai polgári biztonsági ágazati reformra vonatkozó tanácsadó missziójában (EUAM Ukrajna) való részvételéről szóló, az Európai Unió és a Svájci Államszövetség közötti részvételi megállapodás aláírásáról és megkötéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 37. cikkére, összefüggésben az Európai Unió működéséről szóló szerződés 218. cikkének (5) és (6) bekezdésével,

tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének javaslatára,

mivel:

| (1) | A 2014/486/KKBP tanácsi határozat (1) 10. cikkének (4) bekezdése szerint a harmadik államok részvételére vonatkozó részletes szabályok az Európai Unióról szóló szerződés 37. cikkének megfelelően megkötött megállapodások hatálya alá tartoznak. |
| --- | --- |

(1)

A 2014/486/KKBP tanácsi határozat (1) 10. cikkének (4) bekezdése szerint a harmadik államok részvételére vonatkozó részletes szabályok az Európai Unióról szóló szerződés 37. cikkének megfelelően megkötött megállapodások hatálya alá tartoznak.

| (2) | A Tanács 2015. december 7-én határozatot fogadott el a Svájci Államszövetségnek az Európai Unió ukrajnai polgári biztonsági ágazati reformra vonatkozó tanácsadó missziójában (EUAM Ukrajna) való részvételéről szóló, az Európai Unió és a Svájci Államszövetség közötti részvételi megállapodásra (a továbbiakban: a megállapodás) irányuló tárgyalások megkezdésére való felhatalmazásról. |
| --- | --- |

(2)

A Tanács 2015. december 7-én határozatot fogadott el a Svájci Államszövetségnek az Európai Unió ukrajnai polgári biztonsági ágazati reformra vonatkozó tanácsadó missziójában (EUAM Ukrajna) való részvételéről szóló, az Európai Unió és a Svájci Államszövetség közötti részvételi megállapodásra (a továbbiakban: a megállapodás) irányuló tárgyalások megkezdésére való felhatalmazásról.

| (3) | A megállapodást jóvá kell hagyni, |
| --- | --- |

(3)

A megállapodást jóvá kell hagyni,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Svájci Államszövetségnek az Európai Unió ukrajnai polgári biztonsági ágazati reformra vonatkozó tanácsadó missziójában (EUAM Ukrajna) való részvételéről szóló, az Európai Unió és a Svájci Államszövetség közötti részvételi megállapodást a Tanács az Unió nevében jóváhagyja.

A megállapodás szövegét csatolták e határozathoz.

2. cikk

A Tanács elnöke felhatalmazást kap, hogy kijelölje a megállapodásnak az Unióra nézve jogilag kötelező erejű aláírására jogosult személy(eke)t.

3. cikk

A megállapodás 9. cikkének (1) bekezdésében előírt értesítést az Unió nevében a Tanács elnöke teszi meg.

4. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2016. március 23-án.

a Tanács részéről

az elnök

A.G. KOENDERS

---

(1)  A Tanács 2014/486/KKBP határozata (2014. július 22.) az Európai Unió ukrajnai polgári biztonsági ágazati reformra vonatkozó tanácsadó missziójáról (EUAM Ukraine helyesen: EUAM Ukrajna) (HL L 217., 2014.7.23., 42. o.).

1

---

| 2016.4.20. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 104/3 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.4.20.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 104/3

---

FORDÍTÁS

RÉSZVÉTELI MEGÁLLAPODÁS

az Európai Unió és a Svájci Államszövetség között a Svájci Államszövetségnek az Európai Unió Ukrajnai polgári biztonsági ágazati reformra vonatkozó tanácsadó missziójában (EUAM Ukrajna) való részvételéről

AZ EURÓPAI UNIÓ (a továbbiakban: az EU vagy az Unió),

egyrészről, valamint

A SVÁJCI ÁLLAMSZÖVETSÉG,

másrészről,

a továbbiakban együttesen: a Felek,

FIGYELEMBE VÉVE AZ ALÁBBIAKAT:

az Európai Unió ukrajnai polgári biztonsági ágazati reformra vonatkozó tanácsadó missziójáról (EUAM Ukraine [helyesen: EUAM Ukrajna]) szóló, 2014. július 22-i 2014/486/KKBP tanácsi határozat (1),

az Európai Unió ukrajnai polgári biztonsági ágazati reformra vonatkozó tanácsadó missziója (EUAM Ukrajna) tekintetében a hozzájáruló felek bizottságának létrehozásáról szóló, 2015. június 17-i (KKBP) 2015/956 politikai és biztonsági bizottsági határozat (EUAM Ukrajna/1/2015) (2),

a Svájcnak az Európai Unió ukrajnai polgári biztonsági ágazati reformra vonatkozó tanácsadó missziójához (EUAM Ukrajna) való hozzájárulása elfogadásáról szóló, 2015. október 27-i (KKBP) 2015/1965 politikai és biztonsági bizottsági határozat (EUAM Ukrajna/4/2015) (3),

az Európai Unió ukrajnai polgári biztonsági ágazati reformra vonatkozó tanácsadó missziójának (EUAM Ukraine [helyesen: EUAM Ukrajna]) jogállásáról szóló, az Európai Unió és Ukrajna közötti megállapodás (4) (a továbbiakban: a misszió jogállásáról szóló megállapodás),

A KÖVETKEZŐKÉPPEN ÁLLAPODTAK MEG:

1. cikk

Részvétel a misszióban

1.   A Svájci Államszövetség – a 2014/486/KKBP tanácsi határozattal és bármely egyéb olyan határozattal összhangban, amelyekkel az Európai Unió Tanácsa az EUAM Ukrajna misszió meghosszabbításáról határoz, továbbá az e megállapodással és az e megállapodás 6. cikke szerinti, esetlegesen szükséges végrehajtási rendelkezésekkel összhangban –részt vesz az Európai Unió ukrajnai polgári biztonsági ágazati reformra vonatkozó tanácsadó missziójában (EUAM Ukrajna).

2.   A Svájci Államszövetségnek az EUAM Ukrajna misszióhoz nyújtott hozzájárulása nem sérti az Unió döntéshozatali autonómiáját. Az Unió időben tájékoztatja a Svájci Államszövetséget az EUAM Ukrajna misszióval kapcsolatos minden változásról vagy módosításról, különös tekintettel a (3) bekezdésben említett dokumentumok módosításaira.

3.   A Svájci Államszövetség biztosítja, hogy az EUAM Ukrajna misszióban részt vevő svájci személyi állomány a következőkkel összhangban végezze a feladatát:

| — | a 2014/486/KKBP határozat és annak további módosításai, |
| --- | --- |

—

a 2014/486/KKBP határozat és annak további módosításai,

| — | a missziós terv, |
| --- | --- |

—

a missziós terv,

| — | a végrehajtási intézkedések. |
| --- | --- |

—

a végrehajtási intézkedések.

4.   A Svájci Államszövetség által a misszióhoz kiküldött személyi állomány a feladatait kizárólag az EUAM Ukrajna misszió érdekeinek a szem előtt tartásával végzi, és ezen érdekeknek megfelelő magatartást tanúsít.

5.   A Svájci Államszövetség a misszióban való részvételében és a misszióhoz való hozzájárulásában bekövetkezett bármely változásról időben tájékoztatja a misszióvezetőt.

2. cikk

A személyi állomány jogállása

1.   A Svájci Államszövetség által az EUAM Ukrajna misszió rendelkezésére bocsátott személyi állomány jogállására a misszió jogállásáról szóló megállapodás vonatkozik.

2.   A misszió jogállásáról szóló megállapodás sérelme nélkül a Svájci Államszövetség joghatóságot gyakorol az EUAM Ukrajna misszióban részt vevő személyi állománya felett.

3.   A Svájci Államszövetség felel az EUAM Ukrajna misszióban való részvétellel összefüggő, a saját személyi állománya tagjaitól érkező vagy őket érintő bármely igény teljesítéséért. A Svájci Államszövetség felel az állománya bármely tagja ellen irányuló – különösen jogi vagy fegyelmi – eljárások megindításáért, saját törvényeivel és rendeleteivel összhangban.

4.   A Felek megállapodnak abban, hogy a szerződésből eredő igények kivételével lemondanak minden olyan egymással szembeni igényükről, amely bármelyik fél tulajdonát képező vagy bármely fél által működtetett eszközöket ért kárral, veszteséggel vagy azok megsemmisülésével kapcsolatos, amennyiben azok az e megállapodás szerinti tevékenységekhez kapcsolódó hivatali feladatok ellátásából erednek, kivéve a súlyos gondatlanság és a szándékos kötelezettségszegés eseteit.

5.   A Svájci Államszövetség vállalja, hogy e megállapodás aláírásakor nyilatkozatot tesz arra vonatkozóan, hogy lemond az EUAM Ukrajna misszióban részt vevő bármely állammal szembeni igényeiről.

6.   Az Unió vállalja, hogy a tagállamok e megállapodás aláírásakor nyilatkozatot tesznek arra vonatkozóan, hogy lemondanak igényeikről a Svájci Államszövetségnek az EUAM Ukrajna misszióban való részvétele tekintetében.

3. cikk

Minősített adatok

A Svájci Államszövetség és az Európai Unió közötti, a minősített információ cseréjére vonatkozó biztonsági eljárásokról szóló megállapodást (5) az EUAM Ukrajna misszió vonatkozásában is alkalmazni kell.

5

4. cikk

Parancsnoki lánc

1.   Az EUAM Ukrajna misszióban részt vevő svájci személyi állomány teljes mértékben a saját nemzeti hatóságainak a parancsnoksága alatt marad.

2.   A nemzeti hatóságok személyi állományuk műveleti és harcászati parancsnokságát átruházzák az uniós polgári műveleti parancsnokra.

3.   Az uniós polgári műveleti parancsnok stratégiai szinten vállalja a felelősséget az EUAM Ukrajna misszióért, és gyakorolja a misszió feletti, stratégiai szintű parancsnoklást és ellenőrzést.

4.   A misszióvezető vállalja a felelősséget az EUAM Ukrajna misszióért, és gyakorolja a misszió feletti parancsnoklást és ellenőrzést.

5.   A misszióvezető vezeti az EUAM Ukrajna missziót és ellátja annak napi irányítását.

6.   Az 1. cikkben említett jogi eszközökkel összhangban a Svájci Államszövetséget a misszió napi irányítása tekintetében ugyanolyan jogok illetik meg és ugyanolyan kötelezettségek terhelik, mint a részt vevő uniós tagállamokat.

7.   Az EUAM Ukrajna misszió személyzetét érintő fegyelmi kérdésekben a misszióvezető illetékes. Szükség esetén a fegyelmi eljárást az illetékes svájci nemzeti hatóság indítja meg.

8.   A Svájci Államszövetség az EUAM Ukrajna misszióban részt vevő nemzeti kontingensének képviseletére nemzetikontingens-képviselőt (NKK) nevez ki. Az NKK a nemzeti ügyekről jelentést tesz a misszióvezetőnek, továbbá felel a kontingensen belüli fegyelemért.

9.   Az EUAM Ukrajna misszió befejezésére vonatkozó határozatot az Unió a Svájci Államszövetséggel folytatott konzultációt követően hozza meg, feltéve, hogy a Svájci Államszövetség az EUAM Ukrajna misszió befejezésének időpontjában még mindig hozzájárul a misszióhoz.

10.   Az uniós misszió parancsnoka – a Svájci Államszövetséggel folytatott konzultációt követően – bármikor kérheti a Svájci Államszövetség hozzájárulásának a visszavonását.

5. cikk

Pénzügyi szabályok

1.   A (3) bekezdés sérelme nélkül, a Svájci Államszövetség viseli az EUAM Ukrajna misszióban való részvételével összefüggésben felmerülő összes költséget.

2.   A misszió végrehajtásának helyszínéül szolgáló állam(ok)ból származó természetes személyek halála vagy sérülése, valamint onnan származó természetes vagy jogi személyek vesztesége vagy kára esetén a Svájci Államszövetség – felelőssége megállapítása esetén – kártérítést fizet a misszió jogállásáról szóló megállapodásban meghatározott feltételek szerint.

3.   Az Unió mentesíti a Svájci Államszövetséget az EUAM Ukrajna misszió működési költségvetéséhez való bármilyen pénzügyi hozzájárulás alól.

6. cikk

A megállapodás végrehajtására vonatkozó rendelkezések

Az e megállapodás végrehajtása során szükséges bármely technikai és igazgatási megállapodást a Felek megfelelő hatóságai között kell megkötni.

7. cikk

A megállapodás szerinti kötelezettségek nemteljesítése

Amennyiben valamelyik fél nem teljesíti az e megállapodás szerinti kötelezettségeit, akkor a másik fél egyhónapos felmondási idővel felmondhatja ezt a megállapodást.

8. cikk

Vitarendezés

Az e megállapodás értelmezésével vagy alkalmazásával kapcsolatos vitákat a Felek diplomáciai úton rendezik egymás között.

9. cikk

Hatálybalépés és felmondás

1.   Ez a megállapodás az azt követő első hónap első napján lép hatályba, hogy a Felek kölcsönösen értesítették egymást a megállapodás hatálybalépéséhez szükséges belső jogi eljárások lezárásáról.

2.   Ezt a megállapodást az aláírása napjától ideiglenesen alkalmazni kell.

3.   Ez a megállapodás addig marad hatályban, ameddig a Svájci Államszövetség hozzájárul a misszióhoz.

4.   A megállapodást bármelyik fél felmondhatja a másik félhez intézett írásbeli értesítéssel. A megállapodás az említett értesítés után három hónappal szűnik meg.

Kelt Brüsszelben, 2016. április 13-án, angol nyelven, két példányban.

az Európai Unió részéről

a Svájci Államszövetség részéről

---

(1)  
  HL L 217., 2014.7.23., 42. o.

1

(2)  
  HL L 156., 2015.6.20., 21. o.

2

(3)  
  HL L 287., 2015.10.31., 67. o.

3

(4)  
  HL L 334., 2014.11.21., 3. o.

4

(5)  
  HL L 181., 2008.7.10., 58. o.

5

---

A NYILATKOZATOK SZÖVEGE

Az uniós tagállamok nyilatkozatának szövege:

Az Európai Unió ukrajnai polgári biztonsági ágazati reformra vonatkozó tanácsadó missziójáról (EUAM Ukraine [helyesen: EUAM Ukrajna]) szóló, 2014. július 22-i 2014/486/KKBP tanácsi határozatot alkalmazó uniós tagállamok a belső jogrendjük által megengedett mértékben, lehetőség szerint igyekeznek lemondani a Svájci Államszövetséggel szemben – személyi állományuk tagjainak sérülése, halála, vagy a tulajdonukat képező és az EUAM Ukrajna misszióban használt bármely eszközt ért kár vagy veszteség kapcsán – felmerült igényekről, amennyiben az ilyen sérülést, halált, kárt vagy veszteséget:

| — | a személyi állománynak a Svájci Államszövetségből származó tagja az EUAM Ukrajna misszióval kapcsolatos hivatali kötelessége teljesítése során okozta, kivéve a súlyos gondatlanság vagy szándékos kötelezettségszegés esetét, vagy |
| --- | --- |

—

a személyi állománynak a Svájci Államszövetségből származó tagja az EUAM Ukrajna misszióval kapcsolatos hivatali kötelessége teljesítése során okozta, kivéve a súlyos gondatlanság vagy szándékos kötelezettségszegés esetét, vagy

| — | a Svájci Államszövetség tulajdonát képező eszköz használata okozta, amennyiben az eszközt a misszióval kapcsolatban használták, kivéve azt az esetet, ha az uniós misszióban részt vevő személyi állománynak a Svájci Államszövetségből származó, ezen eszközt használó tagja súlyos gondatlanságot vagy szándékos kötelezettségszegést követett el. |
| --- | --- |

—

a Svájci Államszövetség tulajdonát képező eszköz használata okozta, amennyiben az eszközt a misszióval kapcsolatban használták, kivéve azt az esetet, ha az uniós misszióban részt vevő személyi állománynak a Svájci Államszövetségből származó, ezen eszközt használó tagja súlyos gondatlanságot vagy szándékos kötelezettségszegést követett el.

A Svájci Államszövetség nyilatkozatának szövege:

Az Európai Unió ukrajnai polgári biztonsági ágazati reformra vonatkozó tanácsadó missziójáról (EUAM Ukraine [helyesen: EUAM Ukrajna]) szóló, 2014. július 22-i 2014/486/KKBP tanácsi határozatot alkalmazó Svájci Államszövetség a belső jogrendje által megengedett mértékben, lehetőség szerint igyekszik lemondani az EUAM Ukrajna misszióban részt vevő bármely más állammal szemben – személyi állománya tagjainak sérülése, halála, vagy a tulajdonát képező és az uniós misszióban használt bármely eszközt ért kár vagy veszteség kapcsán – felmerült igényekről, amennyiben az ilyen sérülést, halált, kárt vagy veszteséget:

| — | az állomány tagja az EUAM Ukrajna misszióval kapcsolatos hivatali kötelességének teljesítése során okozta, kivéve a súlyos gondatlanság vagy a szándékos kötelezettségszegés esetét, vagy |
| --- | --- |

—

az állomány tagja az EUAM Ukrajna misszióval kapcsolatos hivatali kötelességének teljesítése során okozta, kivéve a súlyos gondatlanság vagy a szándékos kötelezettségszegés esetét, vagy

| — | az uniós misszióban részt vevő államok tulajdonát képező eszköz használata okozta, amennyiben az eszközt a misszióval kapcsolatban használták, kivéve azt az esetet, ha az uniós misszióban részt vevő személyi állomány ezen eszközt használó tagja súlyos gondatlanságot vagy szándékos kötelezettségszegést követett el. |
| --- | --- |

—

az uniós misszióban részt vevő államok tulajdonát képező eszköz használata okozta, amennyiben az eszközt a misszióval kapcsolatban használták, kivéve azt az esetet, ha az uniós misszióban részt vevő személyi állomány ezen eszközt használó tagja súlyos gondatlanságot vagy szándékos kötelezettségszegést követett el.

---

RENDELETEK

| 2016.4.20. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 104/8 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.4.20.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 104/8

---

A TANÁCS (EU) 2016/603 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2016. április 18.)

az Iránnal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 267/2012/EU rendelet végrehajtásáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Iránnal szembeni korlátozó intézkedésekről és a 961/2010/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. március 23-i 267/2012/EU tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 46. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének javaslatára,

mivel:

| (1) | A Tanács 2012. március 23-án elfogadta a 267/2012/EU rendeletet. |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2012. március 23-án elfogadta a 267/2012/EU rendeletet.

| (2) | Az Egyesült Államok, az Egyesült Királyság, Franciaország, Kína, Németország és az Oroszországi Föderáció az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének támogatásával 2015. július 14-én megállapodásra jutott Iránnal az iráni nukleáris kérdés hosszú távú és átfogó megoldásáról. Az átfogó közös cselekvési terv (JCPOA) sikeres végrehajtása biztosítani fogja az iráni nukleáris program teljes mértékben békés jellegét, és lehetővé fogja tenni a nukleáris vonatkozású szankciók általános megszüntetését. |
| --- | --- |

(2)

Az Egyesült Államok, az Egyesült Királyság, Franciaország, Kína, Németország és az Oroszországi Föderáció az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének támogatásával 2015. július 14-én megállapodásra jutott Iránnal az iráni nukleáris kérdés hosszú távú és átfogó megoldásáról. Az átfogó közös cselekvési terv (JCPOA) sikeres végrehajtása biztosítani fogja az iráni nukleáris program teljes mértékben békés jellegét, és lehetővé fogja tenni a nukleáris vonatkozású szankciók általános megszüntetését.

| (3) | Az ENSZ Biztonsági Tanácsa 2015. július 20-án elfogadta a JCPOA jóváhagyásáról szóló 2231 (2015) sz. ENSZ BT-határozatot, amelyben a terv teljes körű végrehajtására szólít fel az abban megjelölt határidőknek megfelelően, továbbá a tervvel összhangban lévő intézkedéseket irányoz elő. |
| --- | --- |

(3)

Az ENSZ Biztonsági Tanácsa 2015. július 20-án elfogadta a JCPOA jóváhagyásáról szóló 2231 (2015) sz. ENSZ BT-határozatot, amelyben a terv teljes körű végrehajtására szólít fel az abban megjelölt határidőknek megfelelően, továbbá a tervvel összhangban lévő intézkedéseket irányoz elő.

| (4) | A JCPOA, amelyet a 2231 (2015) sz. ENSZ BT-határozat megerősített, úgy rendelkezik, hogy az Unió az „elfogadás napja” (2015. október 18.) után nyolc évvel, azaz az „átmenet napján” (2023. október 18-án) vagy egy korábbi időpontban megszünteti az egyes személyekkel és szervezetekkel szemben hozott korlátozó intézkedéseket, a Nemzetközi Atomenergia-ügynökség (NAÜ) főigazgatója által a NAÜ kormányzótanácsának és ezzel párhuzamosan az ENSZ Biztonsági Tanácsának megküldött azon jelentés alapján, amelyben a NAÜ megállapítja, hogy Irán minden nukleáris anyagot békés tevékenységek céljára használ fel („széles körű következtetés”). |
| --- | --- |

(4)

A JCPOA, amelyet a 2231 (2015) sz. ENSZ BT-határozat megerősített, úgy rendelkezik, hogy az Unió az „elfogadás napja” (2015. október 18.) után nyolc évvel, azaz az „átmenet napján” (2023. október 18-án) vagy egy korábbi időpontban megszünteti az egyes személyekkel és szervezetekkel szemben hozott korlátozó intézkedéseket, a Nemzetközi Atomenergia-ügynökség (NAÜ) főigazgatója által a NAÜ kormányzótanácsának és ezzel párhuzamosan az ENSZ Biztonsági Tanácsának megküldött azon jelentés alapján, amelyben a NAÜ megállapítja, hogy Irán minden nukleáris anyagot békés tevékenységek céljára használ fel („széles körű következtetés”).

| (5) | A Tanács felülvizsgálta az átmenet napjáig korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó egy szervezetre vonatkozó indokolást, és úgy határozott, hogy azt ki kell egészíteni.. |
| --- | --- |

(5)

A Tanács felülvizsgálta az átmenet napjáig korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó egy szervezetre vonatkozó indokolást, és úgy határozott, hogy azt ki kell egészíteni..

| (6) | Az e rendeletet mellékletében foglalt bejegyzés 2016. október 22-ig alkalmazandó. |
| --- | --- |

(6)

Az e rendeletet mellékletében foglalt bejegyzés 2016. október 22-ig alkalmazandó.

| (7) | A 267/2012/EU rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(7)

A 267/2012/EU rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 267/2012/EU rendelet IX. melléklete az e rendelet mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Luxembourgban, 2016. április 18-án.

a Tanács részéről

az elnök

F. MOGHERINI

---

(1)  
  HL L 88., 2012.3.24., 1. o.

1

---

MELLÉKLET

A 267/2012/EU rendelet IX. mellékletének I. B. része 2016. október 22-ig a következő bejegyzéssel egészül ki:

I.   A nukleáris tevékenységekben vagy ballisztikus rakétákkal kapcsolatos tevékenységekben részt vevő személyek és szervezetek, valamint az iráni kormányt támogató személyek és szervezetek

B.   Szervezetek

| | Név | Azonosító adat | Indoklás | A jegyzékbe vétel időpontja |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| „7a. (*1) | Bank Saderat Iran (beleértve minden fiókot) és leányvállalatai: | Bank Saderat Tower, 43 Somayeh Ave, Tehran, Iran. | Azzal, hogy 2009 márciusában kezelte a Defence Industries Organisation (DIO) akkreditívjeit, a Bank Saderat megsértette az 1737. sz. ENSZ BT-határozatot, amely jegyzékbe vette a DIO-t, következésképpen elrendelte a DIO pénzeszközeinek, vagyoni eszközeinek és gazdasági erőforrásainak a befagyasztását, és megtiltotta bármely pénzeszköznek, vagyoni eszköznek vagy gazdasági erőforrásnak a DIO rendelkezésére bocsátását. Az említett akkreditívek kezelése révén a Bank Saderat segítséget nyújtott a DIO-nak az 1747. sz. ENSZ BT-határozatban foglalt, fegyverek és kapcsolódó hadianyagok Irán általi beszerzésére és Irán általi szállítására vonatkozó tilalom megsértéséhez. | |
| a) | Bank Saderat PLC (London) |

Név

Azonosító adat

Indoklás

A jegyzékbe vétel időpontja

„7a. (*1)

Bank Saderat Iran (beleértve minden fiókot) és leányvállalatai:

Bank Saderat Tower, 43 Somayeh Ave, Tehran, Iran.

Azzal, hogy 2009 márciusában kezelte a Defence Industries Organisation (DIO) akkreditívjeit, a Bank Saderat megsértette az 1737. sz. ENSZ BT-határozatot, amely jegyzékbe vette a DIO-t, következésképpen elrendelte a DIO pénzeszközeinek, vagyoni eszközeinek és gazdasági erőforrásainak a befagyasztását, és megtiltotta bármely pénzeszköznek, vagyoni eszköznek vagy gazdasági erőforrásnak a DIO rendelkezésére bocsátását. Az említett akkreditívek kezelése révén a Bank Saderat segítséget nyújtott a DIO-nak az 1747. sz. ENSZ BT-határozatban foglalt, fegyverek és kapcsolódó hadianyagok Irán általi beszerzésére és Irán általi szállítására vonatkozó tilalom megsértéséhez.

a)

Bank Saderat PLC (London)

5 Lothbury, London, EC2R 7 HD, UK

A Bank Saderat 100 %-os tulajdonában álló leányvállalat.

---

(*1)  Az (EU) 2016/603 tanácsi végrehajtási rendelettel összhangban ez a bejegyzés 2016. október 22-ig alkalmazandó.”

*1

---

| 2016.4.20. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 104/10 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.4.20.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 104/10

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2016/604 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2016. április 6.)

egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről (Rosée des Pyrénées Catalanes [OFJ])

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló, 2012. november 21-i 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 52. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1151/2012/EU rendelet 50. cikke (2) bekezdése a) pontjának megfelelően a Bizottság közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában Spanyolország és Franciaország kérelmét (2) a „Rosée des Pyrénées Catalanes” elnevezés bejegyzésére. |
| --- | --- |

(1)

Az 1151/2012/EU rendelet 50. cikke (2) bekezdése a) pontjának megfelelően a Bizottság közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában Spanyolország és Franciaország kérelmét (2) a „Rosée des Pyrénées Catalanes” elnevezés bejegyzésére.

| (2) | A Bizottsághoz nem érkezett az 1151/2012/EU rendelet 51. cikke szerinti felszólalási nyilatkozat, ezért a „Rosée des Pyrénées Catalanes” elnevezést be kell jegyezni, |
| --- | --- |

(2)

A Bizottsághoz nem érkezett az 1151/2012/EU rendelet 51. cikke szerinti felszólalási nyilatkozat, ezért a „Rosée des Pyrénées Catalanes” elnevezést be kell jegyezni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A „Rosée des Pyrénées Catalanes” (OFJ) elnevezés bejegyzésre kerül.

Az első albekezdésben említett elnevezés a 668/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet (3) XI. melléklete szerinti 1.1. osztályba – Friss hús (valamint vágási melléktermék és belsőség) – tartozó terméket jelöl.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2016. április 6-án.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

Phil HOGAN

a Bizottság tagja

---

(1)  
  HL L 343., 2012.12.14., 1. o.

1

(2)  
  HL C 347., 2015.10.20., 19. o.

2

(3)  A Bizottság 2014. június 13-i 668/2014/EU végrehajtási rendelete a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazására vonatkozó szabályok megállapításáról (HL L 179., 2014.6.19., 36. o.).

3

---

| 2016.4.20. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 104/11 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.4.20.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 104/11

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2016/605 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2016. április 19.)

a Tunéziából származó olívaolaj ideiglenes vámkontingensének megnyitásáról és kezeléséről, valamint az 1918/2006/EK rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról és a 922/72/EGK, a 234/79/EK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 187. cikke a)–e) pontjára,

mivel:

| (1) | Az (EU) 2016/580 európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 1. cikke értelmében 2016 és 2017 tekintetében 35 000 tonna mennyiségre vonatkozó éves vámmentes vámkontingens nyílik meg a 1509 10 10 és a 1509 10 90 KN-kód alá besorolt, Tunéziából származó szűz olívaolaj Unióba történő behozatalára. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2016/580 európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 1. cikke értelmében 2016 és 2017 tekintetében 35 000 tonna mennyiségre vonatkozó éves vámmentes vámkontingens nyílik meg a 1509 10 10 és a 1509 10 90 KN-kód alá besorolt, Tunéziából származó szűz olívaolaj Unióba történő behozatalára.

| (2) | Az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről a Tunéziai Köztársaság közötti társulás létrehozásáról szóló euro-mediterrán megállapodás (3) 1. jegyzőkönyvének 3. cikke, amelyet az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről a Tunéziai Köztársaság közötti társulás létrehozásáról szóló euro-mediterrán megállapodáshoz csatolt, a Ciprusi Köztársaság, a Cseh Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Magyar Köztársaság, a Máltai Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovák Köztársaság és a Szlovén Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából aláírt, a 2005/720/EK tanácsi határozattal (4) jóváhagyott jegyzőkönyv (5) 3. cikkének (1) bekezdése módosított, nulla százalékos, 56 700 tonna mennyiségre vonatkozó vámkontingenst nyit meg a teljes egészében Tunéziában előállított és Tunéziából közvetlenül az Unióba szállított, a 1509 10 10 és a 1509 10 90 KN-kód alá tartozó olívaolaj behozatalára. Az említett vámkontingens megnyitásáról és kezeléséről az 1918/2006/EK bizottsági rendelet (6) rendelkezik. |
| --- | --- |

(2)

Az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről a Tunéziai Köztársaság közötti társulás létrehozásáról szóló euro-mediterrán megállapodás (3) 1. jegyzőkönyvének 3. cikke, amelyet az egyrészről az Európai Közösségek és azok tagállamai, másrészről a Tunéziai Köztársaság közötti társulás létrehozásáról szóló euro-mediterrán megállapodáshoz csatolt, a Ciprusi Köztársaság, a Cseh Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Magyar Köztársaság, a Máltai Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovák Köztársaság és a Szlovén Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából aláírt, a 2005/720/EK tanácsi határozattal (4) jóváhagyott jegyzőkönyv (5) 3. cikkének (1) bekezdése módosított, nulla százalékos, 56 700 tonna mennyiségre vonatkozó vámkontingenst nyit meg a teljes egészében Tunéziában előállított és Tunéziából közvetlenül az Unióba szállított, a 1509 10 10 és a 1509 10 90 KN-kód alá tartozó olívaolaj behozatalára. Az említett vámkontingens megnyitásáról és kezeléséről az 1918/2006/EK bizottsági rendelet (6) rendelkezik.

| (3) | Az egységesség érdekében helyénvaló, hogy a 35 000 tonna mennyiségre vonatkozó ideiglenes vámkontingens kezelése az 56 700 tonna mennyiségre vonatkozó állandó vámkontingens kezelésével megegyező módon történjen. |
| --- | --- |

(3)

Az egységesség érdekében helyénvaló, hogy a 35 000 tonna mennyiségre vonatkozó ideiglenes vámkontingens kezelése az 56 700 tonna mennyiségre vonatkozó állandó vámkontingens kezelésével megegyező módon történjen.

| (4) | Az 1345/2005/EK (7), az 1301/2006/EK (8) és a 376/2008/EK (9) bizottsági rendelet az e rendeletben meghatározott további feltételek és eltérések sérelme nélkül alkalmazandó. |
| --- | --- |

(4)

Az 1345/2005/EK (7), az 1301/2006/EK (8) és a 376/2008/EK (9) bizottsági rendelet az e rendeletben meghatározott további feltételek és eltérések sérelme nélkül alkalmazandó.

| (5) | Amennyiben e rendelet másképpen nem rendelkezik, az 1918/2006/EK rendeletnek az értesítésekre és az engedélyek kiállítására vonatkozó követelményeket, a behozatali engedélyek érvényességének időtartamát és a biztosíték összegét meghatározó 3. cikke alkalmazandó. |
| --- | --- |

(5)

Amennyiben e rendelet másképpen nem rendelkezik, az 1918/2006/EK rendeletnek az értesítésekre és az engedélyek kiállítására vonatkozó követelményeket, a behozatali engedélyek érvényességének időtartamát és a biztosíték összegét meghatározó 3. cikke alkalmazandó.

| (6) | Annak érdekében, hogy a gazdasági szereplők a Tunéziából származó szűz olívaolaj behozatalára vonatkozó vámkontingenseket rugalmasabb módon használhassák fel, az értesítések KN-kódok szerinti felosztására vonatkozó kötelezettséget el kell törölni. Az 1918/2006/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(6)

Annak érdekében, hogy a gazdasági szereplők a Tunéziából származó szűz olívaolaj behozatalára vonatkozó vámkontingenseket rugalmasabb módon használhassák fel, az értesítések KN-kódok szerinti felosztására vonatkozó kötelezettséget el kell törölni. Az 1918/2006/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (7) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(7)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Amennyiben e rendelet másképp nem rendelkezik, az 1345/2005/EK, az 1301/2006/EK és a 376/2008/EK rendelet, valamint az 1918/2006/EK rendelet 3. cikke alkalmazandó.

2. cikk

(1)   2016-ra és 2017-re vonatkozóan, az e rendeletben foglalt feltételek mellett egy 09.4033 tételszámot viselő éves vámmentes vámkontingens (a továbbiakban: ideiglenes vámkontingens) nyílik meg a teljes egészében Tunéziában előállított és Tunéziából közvetlenül az Unióba szállított, a 1509 10 10 és a 1509 10 90 KN-kód alá tartozó olívaolaj behozatalára. Az ideiglenes vámkontingens 35 000 tonna évenkénti mennyiségre vonatkozik.

(2)   Az ideiglenes vámkontingens kizárólag azután tehető elérhetővé, hogy az 1918/2006/EK rendelet 2. cikkében előírt, 09.4032 tételszámot viselő teljes éves vámkontingenst már kiosztották.

(3)   Az ideiglenes vámkontingenst minden évben január 1-jén kell megnyitni. A 2016-os évet illetően ugyanakkor az ideiglenes vámkontingens megnyitása az e rendelet hatálybalépésétől 2016. december 31-ig tartó időszakra vonatkozóan történik.

3. cikk

Az ideiglenes vámkontingensre vonatkozó engedélykérelmek a 09.4032 tételszámot viselő vámkontingensre vonatkozó kérelmek benyújtásának felfüggesztéséről szóló végrehajtási aktus hatálybalépését követő első hétfőtől vagy első keddtől fogadhatók el.

A 2016-os évet illetően az ideiglenes vámkontingensre vonatkozó engedélykérelmek az e rendelet hatálybalépését követő első hétfőtől vagy első keddtől fogadhatók el.

4. cikk

Az 1918/2006/EK rendelet 3. cikke (2) bekezdésének második mondatát el kell hagyni.

5. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő hetedik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2016. április 19-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 347., 2013.12.20., 671. o.

1

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács 2016. április 13-i (EU) 2016/580 rendelete a Tunéziai Köztársaságra vonatkozó sürgősségi autonóm kereskedelmi intézkedések bevezetéséről (HL L 102., 2016.4.18., 1. o.).

2

(3)  
  HL L 97., 1998.3.30., 2. o. Az utoljára a 2006/612/EK tanácsi határozattal (HL L 260., 2006.9.21., 1. o.) módosított megállapodás.

3

(4)  
  HL L 278., 2005.10.21., 3. o.

4

(5)  A Tanács 2005. szeptember 20-i 2005/720/EK határozata az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről a Tunéziai Köztársaság közötti társulás létrehozásáról szóló euro-mediterrán megállapodás jegyzőkönyvének a Ciprusi Köztársaság, a Cseh Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Magyar Köztársaság, a Máltai Köztársaság, a Szlovén Köztársaság és a Szlovák Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából történő megkötéséről (HL L 278., 2005.10.21., 1. o.).

5

(6)  A Bizottság 2006. december 20-i 1918/2006/EK rendelete a Tunéziából származó olívaolaj vámkontingenseinek megnyitásáról és kezeléséről (HL L 365., 2006.12.21., 84. o.).

6

(7)  A Bizottság 2005. augusztus 16-i 1345/2005/EK rendelete az olívaolaj-ágazatban a behozatali engedélyek rendszerének alkalmazására vonatkozó részletes szabályokról (HL L 212., 2005.8.17., 13. o.).

7

(8)  A Bizottság 2006. augusztus 31-i 1301/2006/EK rendelete az importengedélyek rendszere alá tartozó mezőgazdasági termékek behozatali vámkontingenseinek kezelésére vonatkozó közös szabályok megállapításáról (HL L 238., 2006.9.1., 13. o.).

8

(9)  A Bizottság 2008. április 23-i 376/2008/EK rendelete a mezőgazdasági termékekre vonatkozó behozatali és kiviteli engedélyek és előzetes rögzítési igazolások rendszerének alkalmazására kialakított részletes közös szabályok megállapításáról (HL L 114., 2008.4.26., 3. o.).

9

---

| 2016.4.20. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 104/14 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.4.20.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 104/14

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2016/606 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2016. április 19.)

a sovány tejpor állami intervenció keretében történő felvásárlására vonatkozóan az (EU) 2016/482 végrehajtási rendelettel megnyitott pályázati eljárás lezárásáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésével kapcsolatos egyes támogatások és visszatérítések megállapítására vonatkozó intézkedések meghatározásáról szóló, 2013. december 16-i 1370/2013/EU tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 3. cikke (6) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1370/2013/EU rendelet 3. cikke (1) bekezdésének c) pontjában a sovány tejpor állami intervenció keretében, rögzített áron történő felvásárlására vonatkozóan meghatározott 109 000 tonnás mennyiségi korlátozás túllépésére válaszul az (EU) 2016/482 bizottsági végrehajtási rendelet (2) sovány tejpor felvásárlására irányuló pályázati eljárást nyitott meg. |
| --- | --- |

(1)

Az 1370/2013/EU rendelet 3. cikke (1) bekezdésének c) pontjában a sovány tejpor állami intervenció keretében, rögzített áron történő felvásárlására vonatkozóan meghatározott 109 000 tonnás mennyiségi korlátozás túllépésére válaszul az (EU) 2016/482 bizottsági végrehajtási rendelet (2) sovány tejpor felvásárlására irányuló pályázati eljárást nyitott meg.

| (2) | Az 1370/2013/EU rendelet 3. cikke (1) bekezdésének az (EU) 2016/591 tanácsi rendelettel (3) beillesztett második albekezdése 2016. április 20-tól kezdődően felemelte a 2016. év tekintetében a vaj és a sovány tejpor rögzített áron való felvásárlására vonatkozó mennyiségi korlátozások értékét. |
| --- | --- |

(2)

Az 1370/2013/EU rendelet 3. cikke (1) bekezdésének az (EU) 2016/591 tanácsi rendelettel (3) beillesztett második albekezdése 2016. április 20-tól kezdődően felemelte a 2016. év tekintetében a vaj és a sovány tejpor rögzített áron való felvásárlására vonatkozó mennyiségi korlátozások értékét.

| (3) | Ezért helyénvaló lezárni az (EU) 2016/482 végrehajtási rendelettel megnyitott pályázati eljárást, valamint újraindítani és a mennyiségi korlátozás megemelt értékének eléréséig folytatni a sovány tejpor állami intervenció keretében, rögzített áron történő felvásárlását. |
| --- | --- |

(3)

Ezért helyénvaló lezárni az (EU) 2016/482 végrehajtási rendelettel megnyitott pályázati eljárást, valamint újraindítani és a mennyiségi korlátozás megemelt értékének eléréséig folytatni a sovány tejpor állami intervenció keretében, rögzített áron történő felvásárlását.

| (4) | Tekintve, hogy az intervenciós hivataloknak e rendelet kihirdetését követően rövid időn belül értesíteniük kell az ajánlattevőket a pályázati eljárás lezárásáról, indokolt előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetése napján lépjen hatályba, |
| --- | --- |

(4)

Tekintve, hogy az intervenciós hivataloknak e rendelet kihirdetését követően rövid időn belül értesíteniük kell az ajánlattevőket a pályázati eljárás lezárásáról, indokolt előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetése napján lépjen hatályba,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A pályázati eljárás lezárása

A Bizottság ezennel lezárja az (EU) 2016/482 végrehajtási rendelettel megnyitott pályázati eljárást.

2. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2016. április 19-én.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

Jerzy PLEWA

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  
  HL L 346., 2013.12.20., 12. o.

1

(2)  A Bizottság 2016. április 1-jei (EU) 2016/482 végrehajtási rendelete a sovány tejpor rögzített áron való intervenciós felvásárlásának a 2016. szeptember 30-ig tartó intervenciós időszak tekintetében történő lezárásáról és a felvásárlásra vonatkozó pályázati eljárás megnyitásáról (HL L 87., 2016.4.2., 26. o.).

2

(3)  A Tanács 2016. április 15-i (EU) 2016/591 rendelete a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésével kapcsolatos egyes támogatások és visszatérítések megállapítására vonatkozó intézkedések meghatározásáról szóló 1370/2013/EU rendeletnek a vaj és a sovány tejpor rögzített áron való felvásárlására alkalmazandó mennyiségi korlátozások tekintetében történő módosításáról (HL L 103., 2016.4.19., 3. o.).

3

---

| 2016.4.20. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 104/16 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.4.20.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 104/16

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2016/607 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2016. április 19.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról, és a 922/72/EGK, a 234/79/EK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1),

tekintettel az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a gyümölcs- és zöldség-, valamint a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazatra alkalmazandó részletes szabályainak a megállapításáról szóló, 2011. június 7-i 543/2011/EU bizottsági végrehajtási rendeletre (2) és különösen annak 136. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket. |
| --- | --- |

(1)

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

| (2) | Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba, |
| --- | --- |

(2)

Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2016. április 19-án.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

Jerzy PLEWA

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  
  HL L 347., 2013.12.20., 671. o.

1

(2)  
  HL L 157., 2011.6.15., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | IL | 279,2 |
| MA | 95,7 |
| SN | 175,5 |
| TR | 108,9 |
| ZZ | 164,8 |
| 0707 00 05 | MA | 80,7 |
| TR | 112,8 |
| ZZ | 96,8 |
| 0709 93 10 | MA | 91,2 |
| TR | 134,3 |
| ZZ | 112,8 |
| 0805 10 20 | CR | 66,6 |
| EG | 47,6 |
| IL | 79,1 |
| MA | 57,5 |
| TR | 38,9 |
| ZZ | 57,9 |
| 0805 50 10 | MA | 132,7 |
| ZZ | 132,7 |
| 0808 10 80 | AR | 107,0 |
| BR | 106,3 |
| CL | 112,5 |
| CN | 131,9 |
| US | 153,7 |
| ZA | 85,7 |
| ZZ | 116,2 |
| 0808 30 90 | AR | 101,3 |
| CL | 134,3 |
| CN | 86,4 |
| ZA | 117,7 |
| ZZ | 109,9 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

IL

279,2

MA

95,7

SN

175,5

TR

108,9

ZZ

164,8

0707 00 05

MA

80,7

TR

112,8

ZZ

96,8

0709 93 10

MA

91,2

TR

134,3

ZZ

112,8

0805 10 20

CR

66,6

EG

47,6

IL

79,1

MA

57,5

TR

38,9

ZZ

57,9

0805 50 10

MA

132,7

ZZ

132,7

0808 10 80

AR

107,0

BR

106,3

CL

112,5

CN

131,9

US

153,7

ZA

85,7

ZZ

116,2

0808 30 90

AR

101,3

CL

134,3

CN

86,4

ZA

117,7

ZZ

109,9

---

(1)  Az országoknak a Közösség harmadik országokkal folytatott külkereskedelmére vonatkozó statisztikáról szóló 471/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az országok és területek nómenklatúrájának frissítése tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2012. november 27-i 1106/2012/EU bizottsági rendeletben (HL L 328., 2012.11.28., 7. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.

---

HATÁROZATOK

| 2016.4.20. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 104/18 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.4.20.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 104/18

---

A TANÁCS (KKBP) 2016/608 HATÁROZATA

(2016. április 18.)

egyes palesztin személyeknek az Európai Unió tagállamaiba történő ideiglenes befogadásáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 29. cikkére és 31. cikkének (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A Tanács 2015. március 5-én elfogadta az egyes palesztin személyeknek a tagállamokba történő ideiglenes befogadásáról szóló 2015/363/KKBP határozatot (1), amelyben úgy rendelkezett, hogy további 24 hónappal meg kell hosszabbítani az ezen személyek számára kiállított, a 2002/400/KKBP közös álláspontban (2) említett tagállamokba való beutazásra és az azok területén való tartózkodásra jogosító nemzeti engedélyek érvényességét. |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2015. március 5-én elfogadta az egyes palesztin személyeknek a tagállamokba történő ideiglenes befogadásáról szóló 2015/363/KKBP határozatot (1), amelyben úgy rendelkezett, hogy további 24 hónappal meg kell hosszabbítani az ezen személyek számára kiállított, a 2002/400/KKBP közös álláspontban (2) említett tagállamokba való beutazásra és az azok területén való tartózkodásra jogosító nemzeti engedélyek érvényességét.

| (2) | A 2002/400/KKBP közös álláspont alkalmazásának értékelése alapján a Tanács helyénvalónak tartja ezen engedélyek érvényességének további 24 hónappal történő meghosszabbítását, |
| --- | --- |

(2)

A 2002/400/KKBP közös álláspont alkalmazásának értékelése alapján a Tanács helyénvalónak tartja ezen engedélyek érvényességének további 24 hónappal történő meghosszabbítását,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2002/400/KKBP közös álláspont 2. cikkében említett tagállamok 2016. január 31-től kezdődően további 24 hónappal meghosszabbítják a beutazásra és tartózkodásra jogosító, a közös álláspont 3. cikkének megfelelően kiállított nemzeti engedélyek érvényességét.

2. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Luxembourgban, 2016. április 18-án.

a Tanács részéről

az elnök

F. MOGHERINI

---

(1)  A Tanács (KKPB) 2015/363 határozata (2015. március 5.) egyes palesztin személyeknek az Európai Unió tagállamaiba történő ideiglenes befogadásáról (HL L 62., 2015.3.6., 24. o.).

1

(2)  A Tanács 2002/400/KKBP közös álláspontja (2002. május 21.) az egyes palesztin személyeknek az Európai Unió tagállamaiba történő ideiglenes befogadásáról (HL L 138., 2002.5.28., 33. o.).

2

---

| 2016.4.20. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 104/19 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.4.20.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 104/19

---

A TANÁCS (KKBP) 2016/609 HATÁROZATA

(2016. április 18.)

az Iránnal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2010/413/KKBP határozat módosításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 29. cikkére,

tekintettel az Iránnal szembeni korlátozó intézkedésekről és a 2007/140/KKBP közös vélemény hatályon kívül helyezéséről szóló, 2010. július 26-i 2010/413/KKBP tanácsi határozatra (1) és különösen annak 23. cikkére,

tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének javaslatára,

mivel:

| (1) | A Tanács 2010. július 26-án elfogadta a 2010/413/KKBP határozatot. |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2010. július 26-án elfogadta a 2010/413/KKBP határozatot.

| (2) | Az Egyesült Államok, az Egyesült Királyság, Franciaország, Kína, Németország és az Oroszországi Föderáció az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének támogatásával 2015. július 14-én megállapodásra jutott Iránnal az iráni nukleáris kérdés hosszú távú és átfogó megoldásáról. Az átfogó közös cselekvési terv (JCPOA) sikeres végrehajtása biztosítani fogja az iráni nukleáris program teljes mértékben békés jellegét, és lehetővé fogja tenni a nukleáris vonatkozású szankciók általános megszüntetését. |
| --- | --- |

(2)

Az Egyesült Államok, az Egyesült Királyság, Franciaország, Kína, Németország és az Oroszországi Föderáció az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének támogatásával 2015. július 14-én megállapodásra jutott Iránnal az iráni nukleáris kérdés hosszú távú és átfogó megoldásáról. Az átfogó közös cselekvési terv (JCPOA) sikeres végrehajtása biztosítani fogja az iráni nukleáris program teljes mértékben békés jellegét, és lehetővé fogja tenni a nukleáris vonatkozású szankciók általános megszüntetését.

| (3) | Az ENSZ Biztonsági Tanácsa 2015. július 20-án elfogadta a JCPOA jóváhagyásáról szóló 2231 (2015) sz. ENSZ BT-határozatot, amelyben a terv teljes körű végrehajtására szólít fel az abban megjelölt határidőknek megfelelően, továbbá a tervvel összhangban lévő intézkedéseket irányoz elő. |
| --- | --- |

(3)

Az ENSZ Biztonsági Tanácsa 2015. július 20-án elfogadta a JCPOA jóváhagyásáról szóló 2231 (2015) sz. ENSZ BT-határozatot, amelyben a terv teljes körű végrehajtására szólít fel az abban megjelölt határidőknek megfelelően, továbbá a tervvel összhangban lévő intézkedéseket irányoz elő.

| (4) | A JCPOA, amelyet a 2231 (2015) sz. ENSZ BT-határozat megerősített, úgy rendelkezik, hogy az Unió az „elfogadás napja” (2015. október 18.) után nyolc évvel, azaz az „átmenet napján” (2023. október 18-án) vagy egy korábbi időpontban megszünteti az egyes személyekkel és szervezetekkel szemben hozott korlátozó intézkedéseket, a Nemzetközi Atomenergia-ügynökség (NAÜ) főigazgatója által a NAÜ kormányzótanácsának és ezzel párhuzamosan az ENSZ Biztonsági Tanácsának megküldött azon jelentés alapján, amelyben a NAÜ megállapítja, hogy Irán minden nukleáris anyagot békés tevékenységek céljára használ fel (a továbbiakban: széles körű következtetés). |
| --- | --- |

(4)

A JCPOA, amelyet a 2231 (2015) sz. ENSZ BT-határozat megerősített, úgy rendelkezik, hogy az Unió az „elfogadás napja” (2015. október 18.) után nyolc évvel, azaz az „átmenet napján” (2023. október 18-án) vagy egy korábbi időpontban megszünteti az egyes személyekkel és szervezetekkel szemben hozott korlátozó intézkedéseket, a Nemzetközi Atomenergia-ügynökség (NAÜ) főigazgatója által a NAÜ kormányzótanácsának és ezzel párhuzamosan az ENSZ Biztonsági Tanácsának megküldött azon jelentés alapján, amelyben a NAÜ megállapítja, hogy Irán minden nukleáris anyagot békés tevékenységek céljára használ fel (a továbbiakban: széles körű következtetés).

| (5) | A Tanács felülvizsgálta az átmenet napjáig korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó egy szervezetre vonatkozó indokolást, és úgy határozott, hogy azt ki kell egészíteni. |
| --- | --- |

(5)

A Tanács felülvizsgálta az átmenet napjáig korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó egy szervezetre vonatkozó indokolást, és úgy határozott, hogy azt ki kell egészíteni.

| (6) | Az e rendeletet mellékletében foglalt bejegyzés 2016. október 22-ig alkalmazandó. |
| --- | --- |

(6)

Az e rendeletet mellékletében foglalt bejegyzés 2016. október 22-ig alkalmazandó.

| (7) | A 2010/413/KKBP határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(7)

A 2010/413/KKBP határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2010/413/KKBP határozat II. melléklete az e határozat mellékletében meghatározottak szerint módosul.

2. cikk

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Kelt Luxembourg, 2016. április 18-án.

a Tanács részéről

az elnök

F. MOGHERINI

---

(1)  
  HL L 195., 2010.7.27., 39. o.

1

---

MELLÉKLET

A 2010/413/KKBP határozat II. mellékletének I. B. része 2016. október 22-ig az alábbi bejegyzéssel egészül ki:

I.   A nukleáris vagy ballisztikus rakétákhoz kapcsolódó tevékenységekben részt vevő személyek és szervezetek, valamint az iráni kormányt támogató szervezetek jegyzéke

B.   Szervezetek

| | Név | Azonosító adat | Indoklás | A jegyzékbe vétel időpontja |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| „7a. (*1) | Bank Saderat Iran (beleértve minden fiókot) és leányvállalatai: | Bank Saderat Tower, 43 Somayeh Ave, Tehran, Iran. | Azzal, hogy 2009 márciusában kezelte a Defence Industries Organisation (DIO) akkreditívjeit, a Bank Saderat megsértette az 1737. sz. ENSZ BT-határozatot, amely jegyzékbe vette a DIO-t, és következésképpen elrendelte a DIO pénzeszközeinek, vagyoni eszközeinek és gazdasági erőforrásainak a befagyasztását, és megtiltotta bármely pénzeszköznek, vagyoni eszköznek vagy gazdasági erőforrásnak a DIO rendelkezésére bocsátását. Az említett akkreditívek kezelése révén a Bank Saderat segítséget nyújtott a DIO-nak az 1747. sz. ENSZ BT-határozatban foglalt, fegyverek és kapcsolódó hadianyagok Irán általi beszerzésére és Irán általi történő szállítására vonatkozó tilalom megsértéséhez. | |
| a) | Bank Saderat PLC (London) |

Név

Azonosító adat

Indoklás

A jegyzékbe vétel időpontja

„7a. (*1)

Bank Saderat Iran (beleértve minden fiókot) és leányvállalatai:

Bank Saderat Tower, 43 Somayeh Ave, Tehran, Iran.

Azzal, hogy 2009 márciusában kezelte a Defence Industries Organisation (DIO) akkreditívjeit, a Bank Saderat megsértette az 1737. sz. ENSZ BT-határozatot, amely jegyzékbe vette a DIO-t, és következésképpen elrendelte a DIO pénzeszközeinek, vagyoni eszközeinek és gazdasági erőforrásainak a befagyasztását, és megtiltotta bármely pénzeszköznek, vagyoni eszköznek vagy gazdasági erőforrásnak a DIO rendelkezésére bocsátását. Az említett akkreditívek kezelése révén a Bank Saderat segítséget nyújtott a DIO-nak az 1747. sz. ENSZ BT-határozatban foglalt, fegyverek és kapcsolódó hadianyagok Irán általi beszerzésére és Irán általi történő szállítására vonatkozó tilalom megsértéséhez.

a)

Bank Saderat PLC (London)

5 Lothbury, London, EC2R 7 HD, UK

A Bank Saderat 100 %-os tulajdonában álló leányvállalat.

---

(*1)  A (KKBP) 2016/609 tanácsi határozattal összhangban ez a bejegyzés 2016. október 22-ig alkalmazandó.”

*1

---

| 2016.4.20. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 104/21 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.4.20.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 104/21

---

A TANÁCS (KKBP) 2016/610 HATÁROZATA

(2016. április 19.)

az Európai Unió közép-afrikai köztársasági katonai kiképzési KBVP-missziójáról (EUTM RCA)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 28. cikkére, valamint 42. cikkének (4) bekezdésére és 43. cikkének (2) bekezdésére,

tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének javaslatára,

mivel:

| (1) | A Tanács a 2014. november 17–18-i következtetéseiben megállapította, hogy a Közép-afrikai Köztársaságban a biztonsági erők, és köztük a fegyveres erők reformja tekintetében az Egyesül Nemzetek Szervezetével (ENSZ) közös megközelítéseket kell alkalmazni annak érdekében, hogy a politikai folyamatot támogatva stabilizálni lehessen a helyzetet. Ebben a tekintetben elismerte, hogy a biztonsági ágazat reformjában az ENSZ erőfeszítéseit támogató, ugyanakkor a helyi érdekelt felek részvételét is biztosító további uniós szerepvállalás hozzáadott értéket képvisel. |
| --- | --- |

(1)

A Tanács a 2014. november 17–18-i következtetéseiben megállapította, hogy a Közép-afrikai Köztársaságban a biztonsági erők, és köztük a fegyveres erők reformja tekintetében az Egyesül Nemzetek Szervezetével (ENSZ) közös megközelítéseket kell alkalmazni annak érdekében, hogy a politikai folyamatot támogatva stabilizálni lehessen a helyzetet. Ebben a tekintetben elismerte, hogy a biztonsági ágazat reformjában az ENSZ erőfeszítéseit támogató, ugyanakkor a helyi érdekelt felek részvételét is biztosító további uniós szerepvállalás hozzáadott értéket képvisel.

| (2) | A Tanács 2015. január 19-én elfogadta az Európai Unió közép-afrikai köztársasági katonai tanácsadó közös biztonság- és védelempolitikai (KBVP) missziójáról (EUMAM RCA) szóló (KKBP) 2015/78 határozatot (1). Az EUMAM RCA megbízatása 2016. július 16-án lejár. |
| --- | --- |

(2)

A Tanács 2015. január 19-én elfogadta az Európai Unió közép-afrikai köztársasági katonai tanácsadó közös biztonság- és védelempolitikai (KBVP) missziójáról (EUMAM RCA) szóló (KKBP) 2015/78 határozatot (1). Az EUMAM RCA megbízatása 2016. július 16-án lejár.

| (3) | A Közép-afrikai Köztársaság átmeneti államfője (Chef de l'Etat de la Transition) 2015. október 8-án kelt levelében felkérte az Európai Uniót, hogy az ENSZ Közép-afrikai Köztársaságban folytatott többdimenziós integrált stabilizációs missziójával (MINUSCA) teljes körűen együttműködve egy megerősített műveleti képzési struktúrán keresztül továbbra is támogassa a közép-afrikai fegyveres erőket. |
| --- | --- |

(3)

A Közép-afrikai Köztársaság átmeneti államfője (Chef de l'Etat de la Transition) 2015. október 8-án kelt levelében felkérte az Európai Uniót, hogy az ENSZ Közép-afrikai Köztársaságban folytatott többdimenziós integrált stabilizációs missziójával (MINUSCA) teljes körűen együttműködve egy megerősített műveleti képzési struktúrán keresztül továbbra is támogassa a közép-afrikai fegyveres erőket.

| (4) | A Tanács 2015. november 17-én üdvözölte a közép-afrikai fegyveres erők újjászervezéséhez az EUMAM RCA által nyújtott támogatást, és felkérte az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjét (a főképviselő), hogy kezdje meg egy stratégiai tanácsadást és műveleti képzést nyújtó misszió előkészítését, amelyet a demokratikusan megválasztott hatóságok beiktatását követően, de még az EUMAM RCA megbízatásának lejárta előtt elegendő idővel kell elindítani. |
| --- | --- |

(4)

A Tanács 2015. november 17-én üdvözölte a közép-afrikai fegyveres erők újjászervezéséhez az EUMAM RCA által nyújtott támogatást, és felkérte az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjét (a főképviselő), hogy kezdje meg egy stratégiai tanácsadást és műveleti képzést nyújtó misszió előkészítését, amelyet a demokratikusan megválasztott hatóságok beiktatását követően, de még az EUMAM RCA megbízatásának lejárta előtt elegendő idővel kell elindítani.

| (5) | A Tanács 2016. március 14-én jóváhagyta az Unió esetleges közép-afrikai köztársasági katonai kiképzési KBVP-missziójára vonatkozó válságkezelési koncepciót. |
| --- | --- |

(5)

A Tanács 2016. március 14-én jóváhagyta az Unió esetleges közép-afrikai köztársasági katonai kiképzési KBVP-missziójára vonatkozó válságkezelési koncepciót.

| (6) | A Közép-afrikai Köztársaság átmeneti államfője a 2016. március 30-án kelt levelében felkérte az Uniót, hogy indítson uniós katonai kiképzési KBVP-missziót (EUMAM RCA) a Közép-afrikai Köztársaság területén. |
| --- | --- |

(6)

A Közép-afrikai Köztársaság átmeneti államfője a 2016. március 30-án kelt levelében felkérte az Uniót, hogy indítson uniós katonai kiképzési KBVP-missziót (EUMAM RCA) a Közép-afrikai Köztársaság területén.

| (7) | Az EUTM RCA-nak a lehető leggyorsabban el kell érnie a teljes műveleti képességet (FOC). |
| --- | --- |

(7)

Az EUTM RCA-nak a lehető leggyorsabban el kell érnie a teljes műveleti képességet (FOC).

| (8) | A Tanács, valamint a főképviselő felelőssége mellett a Politikai és Biztonsági Bizottságnak (PBB) kell politikai ellenőrzést gyakorolnia az EUMAM RCA felett, biztosítania kell a misszió stratégiai irányítását, és az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 38. cikkének harmadik bekezdésével összhangban meg kell hoznia a vonatkozó határozatokat. |
| --- | --- |

(8)

A Tanács, valamint a főképviselő felelőssége mellett a Politikai és Biztonsági Bizottságnak (PBB) kell politikai ellenőrzést gyakorolnia az EUMAM RCA felett, biztosítania kell a misszió stratégiai irányítását, és az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 38. cikkének harmadik bekezdésével összhangban meg kell hoznia a vonatkozó határozatokat.

| (9) | Tárgyalásokat kell folytatni és nemzetközi megállapodásokat kell kötni az Unió által vezetett egységek és a személyi állomány jogállásáról, valamint a harmadik államok uniós missziókban való részvételéről. |
| --- | --- |

(9)

Tárgyalásokat kell folytatni és nemzetközi megállapodásokat kell kötni az Unió által vezetett egységek és a személyi állomány jogállásáról, valamint a harmadik államok uniós missziókban való részvételéről.

| (10) | Az EUSZ 41. cikkének (2) bekezdése értelmében, valamint a (KKBP) 2015/528 tanácsi határozattal (2) összhangban az e határozatból eredő, katonai vagy védelmi vonatkozású működési kiadásokat a tagállamoknak kell viselniük. |
| --- | --- |

(10)

Az EUSZ 41. cikkének (2) bekezdése értelmében, valamint a (KKBP) 2015/528 tanácsi határozattal (2) összhangban az e határozatból eredő, katonai vagy védelmi vonatkozású működési kiadásokat a tagállamoknak kell viselniük.

| (11) | Az EUSZ-hez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez (EUMSZ) csatolt, Dánia helyzetéről szóló 22. jegyzőkönyv 5. cikkével összhangban Dánia nem vesz részt az Unió védelmi vonatkozású határozatainak és fellépéseinek kidolgozásában és végrehajtásában. Következésképpen Dánia nem vesz részt e határozat az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó, és ezért nem vesz részt e misszió finanszírozásában sem, |
| --- | --- |

(11)

Az EUSZ-hez és az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez (EUMSZ) csatolt, Dánia helyzetéről szóló 22. jegyzőkönyv 5. cikkével összhangban Dánia nem vesz részt az Unió védelmi vonatkozású határozatainak és fellépéseinek kidolgozásában és végrehajtásában. Következésképpen Dánia nem vesz részt e határozat az elfogadásában, az rá nézve nem kötelező és nem alkalmazandó, és ezért nem vesz részt e misszió finanszírozásában sem,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A misszió

(1)   Az Unió KBVP katonai kiképzési missziót indít a Közép-afrikai Köztársaságban (EUTM RCA) annak érdekében, hogy a Közép-afrikai Köztársaság biztonsági ágazatának a MINUSCA által koordinált reformja keretében támogatást nyújtson a közép afrikai védelmi ágazat reformjához.

(2)   Annak céljából, hogy a közép-afrikai fegyveres erők korszerű, hatékony és demokratikusan elszámoltatható szervezetté váljon az EUTM RCA:

| a) | stratégiai tanácsadást nyújt a Közép-afrikai Köztársaság védelmi minisztériumának, katonai állományának és fegyveres erőinek; |
| --- | --- |

a)

stratégiai tanácsadást nyújt a Közép-afrikai Köztársaság védelmi minisztériumának, katonai állományának és fegyveres erőinek;

| b) | képzést biztosít a közép-afrikai fegyveres erők hivatásos és nem hivatásos tisztjeinek; |
| --- | --- |

b)

képzést biztosít a közép-afrikai fegyveres erők hivatásos és nem hivatásos tisztjeinek;

| c) | kiképzést nyújt a közép-afrikai fegyveres erőknek. |
| --- | --- |

c)

kiképzést nyújt a közép-afrikai fegyveres erőknek.

(3)   Az EUTM RCA eszközeihez és képességeihez mérten katonai, biztonsági és jogállamisági szakértelmével összefüggő kérdésekben nyújtott támogatásával segíti az Unió közép-afrikai köztársasági küldöttségét.

(4)   Az EUTM RCA kapcsolatot tart fenn a MINUSCA-val annak biztosítása érdekében, hogy a biztonsági ágazat reformjának folyamata összhangban álljon a közép-afrikai fegyveres erők képzett állományának bevetésével.

(5)   Az EUTM RCA-nak a Tanács által 2016. március 14-én jóváhagyott válságkezelési koncepcióban meghatározott politikai és stratégiai céloknak megfelelően kell működnie.

2. cikk

Az uniós misszió parancsnokának kinevezése

(1)   A Tanács Eric HAUTECLOQUE-RAYSZ dandártábornokot nevezi ki az EUTM RCA uniós misszió parancsnokává (a továbbiakban: az uniós misszió parancsnoka).

(2)   Az uniós misszió parancsnoka az uniós műveleti parancsnok és az uniós erők parancsnokának feladatait látja el.

3. cikk

A misszió parancsnokságának kijelölése

(1)   Az EUTM RCA misszió parancsnokságának székhelye Bangui, Közép-afrikai Köztársaság. A parancsnokság egyaránt ellátja a műveleti parancsnokság és az uniós erők parancsnokságának feladatait.

(2)   Az EUTM RCA misszió parancsnoksága támogató egységet tart fenn Brüsszelben.

4. cikk

Az EUTM RCA tervezése és elindítása

(1)   Az EUMAM RCA-ra alkalmazandó művelet-végrehajtási szabályok érvényesek az EUTM RCA-ra is a Bangui tartománybeli tervezés szakaszában.

(2)   Az EUTM RCA – a missziós terv és a művelet-végrehajtási szabályok jóváhagyását követően – a Tanács határozatával indul a misszióparancsnok által javasolt időpontban.

5. cikk

Politikai ellenőrzés és stratégiai irányítás

(1)   Az EUTM RCA politikai ellenőrzését és stratégiai irányítását – a Tanács és a főképviselő felelőssége mellett – a PBB gyakorolja. A Tanács felhatalmazza a PBB-t, hogy az EUSZ 38. cikkével összhangban hozza meg a vonatkozó határozatokat. A felhatalmazás magában foglalja a tervezési – többek között a misszióra vonatkozó tervvel és a művelet-végrehajtási szabályokkal kapcsolatos – tervezési dokumentumok módosítására vonatkozó hatásköröket. A felhatalmazás kiterjed továbbá az uniós misszió későbbi parancsnokainak kinevezésére vonatkozó határozatok meghozatalára is. Az EUTM RCA céljaival, hatókörével és befejezésével, valamint a feladatai végrehajtásának általános feltételeivel kapcsolatos döntéshozatali hatáskör továbbra is a Tanácsot illeti meg.

(2)   A PBB rendszeres időközönként jelentést tesz a Tanácsnak.

(3)   A PBB rendszeres időközönként megkapja az Európai Unió Katonai Bizottsága (EUKB) elnökének jelentéseit az EUTM RCA lefolytatásáról. A PBB szükség szerint meghívhatja az üléseire az uniós misszió parancsnokát.

6. cikk

Katonai irányítás

(1)   Az uniós misszió parancsnokának felelőssége mellett zajló EUTM RCA megfelelő végrehajtását az EUKB felügyeli.

(2)   Az EUKB rendszeres időközönként megkapja az uniós misszió parancsnokának jelentéseit. Az EUKB szükség szerint meghívhatja az üléseire az uniós misszió parancsnokát.

(3)   Az EUKB elnöke az elsődleges összekötő az uniós misszió parancsnoka felé.

7. cikk

Az Uniós válaszlépések közötti összhang és koordináció

(1)   A főképviselő biztosítja e határozat végrehajtását és azt, hogy ez a határozat összhangban legyen az Unió külső tevékenységének egészével, ideértve az Unió fejlesztési programjait és humanitárius segítségnyújtási tevékenységét is.

(2)   Az Uniónak a Közép-afrikai Köztársaságban lévő küldöttsége vezetője helyi politikai iránymutatást nyújt az uniós misszió parancsnokának, anélkül azonban, hogy ez a parancsnoki láncot érintené.

(3)   A főképviselő, akinek munkáját az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) segíti, elsődleges összekötőként jár el az ENSZ, a Közép-afrikai Köztársaság hatóságai, a szomszédos országok, az Afrikai Unió (AU), a Közép-afrikai Államok Gazdasági Közössége (ECCAS), valamint a nemzetközi és kétoldalú kapcsolatokban érintett egyéb szereplők felé.

(4)   Az uniós misszió parancsnoka, a művelet szempontjából releváns uniós szereplők és helyi kulcsfontosságú stratégiai partnerek közötti koordinációra vonatkozó rendelkezéseket a missziós terv állapítja meg.

8. cikk

Harmadik államok részvétele

(1)   Az Unió döntéshozatali autonómiájának és az egységes intézményi keretnek a sérelme nélkül, valamint az Európai Tanács vonatkozó iránymutatásainak megfelelően az EUTM RCA-ban való részvételre harmadik államok is felkérhetők.

(2)   A Tanács felhatalmazza a PBB-t, hogy kérjen fel harmadik államokat hozzájárulások felajánlására, valamint arra, hogy az uniós misszió parancsnoka és az EUKB ajánlása alapján hozza meg a felajánlott hozzájárulások elfogadásáról szóló, vonatkozó határozatokat.

(3)   A harmadik államok részvételére vonatkozó részletes szabályokat az EUSZ 37. cikke alapján és az EUMSZ 218. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően megkötött megállapodásba kell foglalni. Amennyiben az Unió és egy harmadik állam olyan megállapodást kötött, amely keretet biztosít ez utóbbi részvételére az Unió válságkezelő misszióiban, az említett megállapodás rendelkezéseit az EUTM RCA-val összefüggésben alkalmazni kell.

(4)   Az EUTM RCA-hoz jelentős mértékű katonai hozzájárulást biztosító harmadik államok ugyanolyan jogokkal és kötelezettségekkel rendelkeznek az EUTM RCA napi irányítása tekintetében, mint az EUTM RCA-ban részt vevő tagállamok.

(5)   A Tanács felhatalmazza a PBB-t, hogy – amennyiben harmadik államok jelentős mértékű katonai hozzájárulást biztosítanak – hozza meg a hozzájáruló felek bizottságának létrehozására vonatkozó megfelelő határozatokat.

9. cikk

Az EU által vezetett személyi állomány jogállása

Az Unió által vezetett egységek és személyi állomány jogállásáról – beleértve az őket megillető kiváltságokat, mentességeket és a misszió végrehajtásához és zavartalan működtetéséhez szükséges további biztosítékokat is – az EUSZ 37. cikke értelmében és az EUMSZ 218. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően megkötött megállapodásokban kell rendelkezni.

10. cikk

Pénzügyi rendelkezések

(1)   Az EUTM RCA közös költségeit a (KKBP) 2015/528 határozatnak megfelelően kell kezelni.

(2)   Az EUTM RCA közös költségeire vonatkozó pénzügyi referenciaösszeg 18 180 000 EUR. A referenciaösszegnek a (KKBP) 2015/528 határozat 25. cikke (1) bekezdésében említett százalékos aránya 15 %, az említett határozat 34. cikke (3) bekezdésében említett kötelezettségvállalás százalékos aránya pedig 60 %.

11. cikk

Projektegység

(1)   Az EUTM RCA-n belül projektegységet kell létrehozni olyan, az Unió, a tagállamok vagy harmadik államok által finanszírozandó projektek meghatározása és végrehajtása céljából, amelyek összhangban vannak a misszió célkitűzéseivel és hozzájárulnak a misszió megbízatásának teljesítéséhez.

(2)   A (KKBP) 2015/528 határozat 30. cikkének megfelelően az Athena kezelheti az e cikk (1) bekezdésében említett projektekhez nyújtott pénzügyi hozzájárulásokat.

(3)   A hozzájáruló államok pénzeszközeinek kezelése során az EUTM RCA által hozott intézkedésekért vagy az általa elkövetett mulasztásokért az Uniónak és a főképviselőnek semmilyen esetben sincs helytállási kötelezettsége a szóban forgó államokkal szemben.

12. cikk

Információk átadása

(1)   A főképviselő jogosult arra, hogy az e határozathoz csatlakozó harmadik államok számára – a megfelelő módon, az EUTM RCA igényeivel és a 2013/488/EU tanácsi határozattal (3) összhangban – a misszió céljaira létrehozott EU-minősített adatokat adjon át:

| a) | az Unió és az érintett harmadik állam között létrejött, hatályos információbiztonsági megállapodásokban megállapított szintig; vagy |
| --- | --- |

a)

az Unió és az érintett harmadik állam között létrejött, hatályos információbiztonsági megállapodásokban megállapított szintig; vagy

| b) | egyéb esetekben „CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL” szintig. |
| --- | --- |

b)

egyéb esetekben „CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL” szintig.

(2)   A főképviselő emellett az EUTM RCA operatív igényeinek megfelelően, a 2013/488/EU határozattal összhangban jogosult az EUTM RCA céljaira létrehozott EU-minősített adatokat „RESTREINT UE/EU RESTRICTED” szintig az ENSZ és az AU részére átadni. E célból a főképviselő megállapodást köt az ENSZ és az AU illetékes szerveivel.

(3)   Különleges és azonnali operatív igény esetén a főképviselő a 2013/488/EU határozatnak megfelelően „RESTREINT UE/EU RESTRICTED” szintig jogosult a fogadó állam részére is átadni az EUTM RCA céljaira létrehozott EU-minősített adatokat. E célból a főképviselő megállapodást köt a fogadó állam illetékes hatóságaival.

(4)   A főképviselő jogosult az e határozathoz csatlakozó harmadik államok részére az EUTM RCA-val kapcsolatos tanácsi tanácskozásokra vonatkozó, nem minősített, a Tanács eljárási szabályzata (4) 6. cikkének (1) bekezdése értelmében szakmai titoktartási kötelezettség hatálya alá tartozó uniós dokumentumok átadására.

(5)   A főképviselő e jogosultságait, valamint az e cikkben említett megállapodások megkötésére vonatkozó felhatalmazását átruházhatja az EKSZ egyes tisztviselőire és/vagy az uniós misszió parancsnokára.

13. cikk

Hatálybalépés és felmondás

(1)   Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

(2)   Az EUTM RCA 24 hónappal a teljes műveleti képesség elérése után véget ér.

(3)   Ezt a határozatot – az EUTM RCA megszűnésére vonatkozóan jóváhagyott terveknek megfelelően, az EUTM RCA elszámolásainak ellenőrzése és benyújtása tekintetében a (KKBP) 2015/528 határozatban megállapított eljárások sérelme nélkül – az uniós misszió parancsnoksága bezárásának időpontjával hatályon kívül kell helyezni.

Kelt Luxembourgban,2016. április 19-án.

a Tanács részéről

az elnök

F. MOGHERINI

---

(1)  A Tanács (KKBP) 2015/78 határozata (2015. január 19.) az Európai Unió közép-afrikai köztársasági katonai tanácsadó KBVP-missziójáról (EUMAM RCA) (HL L 13., 2015.1.20., 8. o.).

1

(2)  A Tanács 2015. március 27-i (KKBP) 2015/528 határozata az Európai Unió katonai vagy védelmi vonatkozású műveletei közös költségei finanszírozása igazgatási mechanizmusának (Athena) létrehozásáról és a 2011/871/KKBP határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 84., 2015.3.28., 39. o.).

2

(3)  A Tanács 2013/488/EU határozata (2013. szeptember 23.) az EU-minősített adatok védelmét szolgáló biztonsági szabályokról (HL L 274., 2013.10.15., 1. o.).

3

(4)  A Tanács 2009/937/EU határozata (2009. december 1.) a Tanács eljárási szabályzatának elfogadásáról (HL L 325., 2009.12.11., 35. o.).

4

---

| 2016.4.20. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 104/27 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.4.20.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 104/27

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2016/611 HATÁROZATA

(2016. április 15.)

a szervezeteknek a közösségi környezetvédelmi vezetési és hitelesítési rendszerben (EMAS) való önkéntes részvételéről szóló 1221/2009/EK rendelet értelmében az idegenforgalmi ágazatban alkalmazandó legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlatot, ágazati környezeti teljesítménymutatókat és kiválósági referenciaértékeket megállapító referenciadokumentumról

(az értesítés a C(2016) 2137. számú dokumentummal történt)

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a szervezeteknek a közösségi környezetvédelmi vezetési és hitelesítési rendszerben (EMAS) való önkéntes részvételéről és a 761/2001/EK rendelet, a 2001/681/EK és a 2006/193/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. november 25-i 1221/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 46. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1221/2009/EK rendelet arra kötelezi a Bizottságot, hogy a tagállamokkal és más érdekeltekkel konzultálva az egyes gazdasági ágazatokra vonatkozó referenciadokumentumokat dolgozzon ki. Az ágazati referenciadokumentumokra azért van szükség, hogy segítsék a szervezeteket az adott ágazatban legfontosabb környezetvédelmi szempontokra való összpontosításban, valamint hogy lehetővé váljon a szervezetek környezetvédelmi teljesítményének értékelése, jelentése és javítása. Ezekben a dokumentumokban ismertetni kell a legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlatot, a környezeti teljesítménymutatókat, valamint adott esetben az ágazati teljesítményszintek azonosítására szolgáló kiválósági referenciaértékeket és értékelési rendszereket. |
| --- | --- |

(1)

Az 1221/2009/EK rendelet arra kötelezi a Bizottságot, hogy a tagállamokkal és más érdekeltekkel konzultálva az egyes gazdasági ágazatokra vonatkozó referenciadokumentumokat dolgozzon ki. Az ágazati referenciadokumentumokra azért van szükség, hogy segítsék a szervezeteket az adott ágazatban legfontosabb környezetvédelmi szempontokra való összpontosításban, valamint hogy lehetővé váljon a szervezetek környezetvédelmi teljesítményének értékelése, jelentése és javítása. Ezekben a dokumentumokban ismertetni kell a legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlatot, a környezeti teljesítménymutatókat, valamint adott esetben az ágazati teljesítményszintek azonosítására szolgáló kiválósági referenciaértékeket és értékelési rendszereket.

| (2) | „A szervezeteknek a közösségi környezetvédelmi vezetési és hitelesítési rendszerben (EMAS) való önkéntes részvételéről szóló, 1221/2009/EK rendelet szerint ágazati és ágazatközi referenciadokumentumok elfogadása céljából az ágazatok tájékoztató jellegű jegyzékét meghatározó munkaterv elkészítése” című bizottsági közlemény (2) meghatározza az ágazati és az ágazatközi referenciadokumentumok kidolgozásának munkatervét és a kiemelten kezelendő ágazatok tájékoztató jellegű jegyzékét, amelyen az idegenforgalom is szerepel. |
| --- | --- |

(2)

„A szervezeteknek a közösségi környezetvédelmi vezetési és hitelesítési rendszerben (EMAS) való önkéntes részvételéről szóló, 1221/2009/EK rendelet szerint ágazati és ágazatközi referenciadokumentumok elfogadása céljából az ágazatok tájékoztató jellegű jegyzékét meghatározó munkaterv elkészítése” című bizottsági közlemény (2) meghatározza az ágazati és az ágazatközi referenciadokumentumok kidolgozásának munkatervét és a kiemelten kezelendő ágazatok tájékoztató jellegű jegyzékét, amelyen az idegenforgalom is szerepel.

| (3) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az 1221/2009/EK rendelet 49. cikke alapján létrehozott bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(3)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az 1221/2009/EK rendelet 49. cikke alapján létrehozott bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az idegenforgalmi ágazatban alkalmazandó legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlatot, ágazati környezeti teljesítménymutatókat és kiválósági referenciaértékeket megállapító ágazati referenciadokumentumot a melléklet tartalmazza.

2. cikk

Az EMAS keretében nyilvántartásba vett, idegenforgalommal foglalkozó szervezeteknek figyelembe kell venniük ezt az ágazati referenciadokumentumot, és ennek megfelelően:

| — | a környezetvédelmi teljesítményértékelésekre figyelemmel használniuk kell a referenciadokumentum megfelelő elemeit környezetvédelmi vezetési rendszerük kialakítása és végrehajtása során, |
| --- | --- |

—

a környezetvédelmi teljesítményértékelésekre figyelemmel használniuk kell a referenciadokumentum megfelelő elemeit környezetvédelmi vezetési rendszerük kialakítása és végrehajtása során,

| — | környezetvédelmi nyilatkozataikban be kell mutatniuk, hogy hogyan használták fel az ágazati referenciadokumentumban ismertetett ágazatspecifikus környezeti teljesítménymutatókat, legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlatot és kiválósági referenciaértékeket a környezeti teljesítmény javítását szolgáló intézkedések és lépések, vagy az esetleges prioritások meghatározása során. |
| --- | --- |

—

környezetvédelmi nyilatkozataikban be kell mutatniuk, hogy hogyan használták fel az ágazati referenciadokumentumban ismertetett ágazatspecifikus környezeti teljesítménymutatókat, legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlatot és kiválósági referenciaértékeket a környezeti teljesítmény javítását szolgáló intézkedések és lépések, vagy az esetleges prioritások meghatározása során.

3. cikk

Az ágazati referenciadokumentumban megállapított kiválósági referenciaértékek teljesítése az EMAS keretében nyilvántartásba vett szervezetek számára nem kötelező, hiszen az EMAS önkéntes jellegéből fakadóan az érintett szervezetek a költségek és a hasznok fényében maguk értékelik, hogy számukra megvalósítható-e a referenciaértékeknek való megfelelés.

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2016. április 15-én.

a Bizottság részéről

Karmenu VELLA

a Bizottság tagja

---

(1)  
  HL L 342., 2009.12.22., 1. o.

1

(2)  
  HL C 358., 2011.12.8., 2. o.

2

---

MELLÉKLET

TARTALOMJEGYZÉK

| 1. | Bevezetés | 30 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Alkalmazási terület | 33 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | Legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlatok, ágazati környezeti teljesítménymutatók és kiválósági referenciaértékek az idegenforgalmi ágazatban | 36 |
| --- | --- | --- |

3.

| 3.1. | Az idegenforgalmi ágazatot átfogóan érintő kérdések | 36 |
| --- | --- | --- |

3.1.

| 3.1.1. | Környezetvédelmi vezetési rendszer alkalmazása | 36 |
| --- | --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Az ellátási lánc irányítása | 36 |
| --- | --- | --- |

3.1.2.

| 3.2. | Desztinációmenedzsment | 37 |
| --- | --- | --- |

3.2.

| 3.2.1. | Stratégiai desztinációfejlesztési tervek | 37 |
| --- | --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | A biológiai sokféleség megőrzése és az azzal való gazdálkodás | 37 |
| --- | --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | Infrastruktúra és a szolgáltatások biztosítása | 38 |
| --- | --- | --- |

3.2.3.

| 3.3. | Az utazásszervezők és az utazási irodák tevékenységei | 38 |
| --- | --- | --- |

3.3.

| 3.3.1. | A szállítási/fuvarozási műveletek környezeti hatásának csökkentése és ellentételezése | 38 |
| --- | --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | A szállásadók környezetközpontúbbá tételének előmozdítása | 39 |
| --- | --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | A desztinációk teljesítményjavulásának ösztönzése | 40 |
| --- | --- | --- |

3.3.3.

| 3.3.4. | Fenntartható utazási csomagok kínálata és a fenntarthatóbb viselkedés ösztönzése a turisták körében | 40 |
| --- | --- | --- |

3.3.4.

| 3.3.5. | Hatékony kiskereskedelmi és irodai műveletek | 41 |
| --- | --- | --- |

3.3.5.

| 3.4. | A szálláshelyek vízfogyasztásának visszaszorítása | 41 |
| --- | --- | --- |

3.4.

| 3.4.1. | A vízellátó rendszer ellenőrzése, karbantartása és optimalizációja | 41 |
| --- | --- | --- |

3.4.1.

| 3.4.2. | A vendégszobák víztakarékos szerelvényekkel való felszerelése | 42 |
| --- | --- | --- |

3.4.2.

| 3.4.3. | Környezetbarát szobatakarítás | 42 |
| --- | --- | --- |

3.4.3.

| 3.4.4. | A kisüzemi mosások optimalizálása | 43 |
| --- | --- | --- |

3.4.4.

| 3.4.5. | A nagyüzemi mosások optimalizálása vagy a mosás alvállalkozásba adása | 43 |
| --- | --- | --- |

3.4.5.

| 3.4.6. | Optimalizált medence-karbantartás | 44 |
| --- | --- | --- |

3.4.6.

| 3.4.7. | Az esővíz és a szürkevíz hasznosítása | 44 |
| --- | --- | --- |

3.4.7.

| 3.5. | Hulladék- és szennyvízgazdálkodás a szálláshelyeken | 45 |
| --- | --- | --- |

3.5.

| 3.5.1. | A hulladékkeletkezés megelőzése | 45 |
| --- | --- | --- |

3.5.1.

| 3.5.2. | A hulladék szétválogatása és újrafeldolgozásra küldése | 45 |
| --- | --- | --- |

3.5.2.

| 3.5.3. | Szennyvíztisztítás | 45 |
| --- | --- | --- |

3.5.3.

| 3.6. | A szálláshelyek energiafogyasztásának visszaszorítása | 46 |
| --- | --- | --- |

3.6.

| 3.6.1. | Energetikai monitoring és energiagazdálkodási rendszerek | 46 |
| --- | --- | --- |

3.6.1.

| 3.6.2. | Az épületek külső térelhatárolóinak hatékonysága | 46 |
| --- | --- | --- |

3.6.2.

| 3.6.3. | Optimalizált fűtő, szellőztető és légkondicionáló rendszerek | 47 |
| --- | --- | --- |

3.6.3.

| 3.6.4. | Hőszivattyúk és geotermikus fűtés/hűtés alkalmazása | 47 |
| --- | --- | --- |

3.6.4.

| 3.6.5. | Energiatakarékos megvilágítás és elektromos berendezések | 48 |
| --- | --- | --- |

3.6.5.

| 3.6.6. | Megújuló energiaforrások | 48 |
| --- | --- | --- |

3.6.6.

| 3.7. | Éttermek és szállodai konyhák | 49 |
| --- | --- | --- |

3.7.

| 3.7.1. | Az étel és ital zöld beszerzése | 49 |
| --- | --- | --- |

3.7.1.

| 3.7.2. | Szerveshulladék-gazdálkodás | 49 |
| --- | --- | --- |

3.7.2.

| 3.7.3. | Optimalizált mosogatás, takarítás és ételkészítés | 49 |
| --- | --- | --- |

3.7.3.

| 3.7.4. | Optimalizált főzés, szellőztetés és hűtés | 50 |
| --- | --- | --- |

3.7.4.

| 3.8. | Kempingek | 50 |
| --- | --- | --- |

3.8.

| 3.8.1. | A vendégek környezetvédelmi tájékoztatása | 50 |
| --- | --- | --- |

3.8.1.

| 3.8.2. | A kültéri területek környezetközpontú kezelése | 51 |
| --- | --- | --- |

3.8.2.

| 3.8.3. | A kempingek energiahatékonysága és megújulóenergia-használata | 51 |
| --- | --- | --- |

3.8.3.

| 3.8.4. | A kemping víztakarékossága | 52 |
| --- | --- | --- |

3.8.4.

| 3.8.5. | Hulladék-visszaszorítás a kempingekben | 52 |
| --- | --- | --- |

3.8.5.

| 3.8.6. | Természetes tavak | 53 |
| --- | --- | --- |

3.8.6.

| 4. | Ajánlott fő ágazatspecifikus környezetvédelmi teljesítménymutatók | 54 |
| --- | --- | --- |

4.

1.   BEVEZETÉS

Ez az ágazati referenciadokumentum (ÁRD) a szervezeteknek a közösségi környezetvédelmi vezetési és hitelesítési rendszerben (EMAS) való önkéntes részvételéről szóló 1221/2009/EK rendelet (1) 46. cikke értelmében került kidolgozásra. A dokumentum tartalmának jobb megértése érdekében a bevezetés vázlatosan ismerteti ezen ÁRD jogi hátterét és használatának módját.

Az ÁRD alapja egy részletes tudományos és szakpolitikai jelentés (2), amelyet az Európai Bizottság Közös Kutatóközpontja (JRC) keretében működő hét intézet egyike, a Technológiai Jövőkutatási Intézet (IPTS) állított össze.

A jogi háttér

A közösségi környezetvédelmi vezetési és hitelesítési rendszert (EMAS) 1993-ban az 1836/93/EGK tanácsi rendelet (3) hozta létre és nyitotta meg a szervezetek önkéntes részvétele előtt. Az azóta eltelt időszakban az EMAS két alkalommal módosult jelentősen:

| — | az Európai Parlament és a Tanács 761/2001/EK rendelete (4), |
| --- | --- |

—

az Európai Parlament és a Tanács 761/2001/EK rendelete (4),

| — | és az 1221/2009/EK rendelete révén. |
| --- | --- |

—

és az 1221/2009/EK rendelete révén.

A legutóbbi módosítás 2010. január 11-én lépett hatályba, és annak fontos új eleme az ágazati referenciadokumentumok kidolgozásáról rendelkező 46. cikk. Ezek a dokumentumok az adott ágazat legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlatait, környezeti teljesítménymutatóit, valamint – szükség szerint – a különböző teljesítményszintek azonosítására szolgáló kiválósági referenciaértékeket és értékelési rendszereket írják le.

E dokumentum értelmezése és használata

A környezetvédelmi vezetési és hitelesítési rendszer (EMAS) önkéntes részvételen alapuló rendszer azon szervezetek számára, amelyek elkötelezettek környezeti teljesítményük folyamatos javítása mellett. Ezen a kereten belül ez az ágazati referenciadokumentum (ÁRD) ágazatspecifikus iránymutatást tartalmaz az idegenforgalmi ágazat számára, rámutat számos javítási lehetőségre, és ismerteti a legjobb gyakorlatnak számító eljárásokat.

Szerzője az Európai Bizottság Közös Kutatóközpontja, de az érdekeltek észrevételei is felhasználásra kerültek. Egy szakértőkből és ágazati érdekeltekből álló műszaki munkacsoport az Európai Bizottság Közös Kutatóközpontja vezetésével megvitatta, majd elfogadta a dokumentumban ismertetett legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlatokat, ágazati környezeti teljesítménymutatókat és kiválósági referenciaértékeket. A referenciaértékeket illetően megállapítást nyert, hogy azok hitelesen képviselik azt a környezeti teljesítményszintet, amelyet az ágazat legjobban teljesítő szervezetei érnek el.

Az ÁRD célja ötletekkel és inspirációval, valamint gyakorlati és műszaki útmutatással segíteni és támogatni mindazon szervezeteket amelyek javítani szeretnék környezeti teljesítményüket.

Az ÁRD elsősorban azoknak a szervezeteknek szól, amelyek már nyilvántartásba vannak véve az EMAS keretében, másodsorban azoknak, amelyek a jövőben kívánják magukat nyilvántartásba vétetni; harmadsorban pedig azoknak, amelyek környezeti teljesítményük javítása érdekében szeretnének többet megtudni a legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlatokról. Mindebből következik, hogy e dokumentum célja az idegenforgalmi ágazatban tevékenykedő összes szervezet és szereplő támogatása abban, hogy a számára – akár közvetlen, akár közvetett módon – releváns környezeti tényezőkre összpontosíthasson, illetve megismerhesse a legjobbnak tartott gyakorlatokat, a környezeti teljesítményének mérésére alkalmas, az adott ágazat szempontjából releváns környezeti teljesítménymutatókat és kiválósági referenciaértékeket.

Miként vegyék figyelembe az EMAS-ban nyilvántartásba vett szervezetek az ÁRD-t

Az 1221/2009/EK rendelet értelmében az EMAS-ban nyilvántartásba vett szervezetek két különböző szinten vehetik figyelembe az ÁRD-ket:

| 1. | a környezeti állapotfelmérés eredményének fényében a környezetvédelmi vezetési rendszer kidolgozása és végrehajtása során (4. cikk (1) bekezdés b) pont);
  Ez azt jelenti, hogy a szervezeteknek fel kell használniuk az ágazati referenciadokumentum releváns elemeit a saját környezeti állapotfelmérésükben és környezeti politikájukban azonosított releváns környezeti tényezőkkel kapcsolatos környezeti célkitűzéseik és környezeti céljaik meghatározása és felülvizsgálata keretében, valamint a környezeti teljesítményük javítása érdekében megteendő intézkedések meghatározása során. |
| --- | --- |

1.

a környezeti állapotfelmérés eredményének fényében a környezetvédelmi vezetési rendszer kidolgozása és végrehajtása során (4. cikk (1) bekezdés b) pont);

Ez azt jelenti, hogy a szervezeteknek fel kell használniuk az ágazati referenciadokumentum releváns elemeit a saját környezeti állapotfelmérésükben és környezeti politikájukban azonosított releváns környezeti tényezőkkel kapcsolatos környezeti célkitűzéseik és környezeti céljaik meghatározása és felülvizsgálata keretében, valamint a környezeti teljesítményük javítása érdekében megteendő intézkedések meghatározása során.

| 2. | környezetvédelmi nyilatkozatuk készítésekor (4. cikk (1) bekezdés d) pont és 4. cikk (4) bekezdés).
  Vagyis:






  a) | A szervezeteknek az ÁRD-ben azonosított ágazatspecifikus környezeti teljesítménymutatókat kell figyelembe venniük azon teljesítménymutatók meghatározásakor, amelyek alapján jelentést készítenek környezeti teljesítményükről. (5)

  A jelentéstételhez alkalmazott teljesítménymutatókat az ÁRD-ben javasolt mutatók és az alapján kell kiválasztani, hogy azok mennyire relevánsak a szervezet környezeti állapotfelmérésében azonosított jelentős környezeti hatások szempontjából. Mindazonáltal csak a környezeti állapotfelmérésben azonosított legjelentősebb környezeti hatások szempontjából releváns mutatókat kell használni. |
| --- | --- | --- |

2.

környezetvédelmi nyilatkozatuk készítésekor (4. cikk (1) bekezdés d) pont és 4. cikk (4) bekezdés).

Vagyis:

a)

A szervezeteknek az ÁRD-ben azonosított ágazatspecifikus környezeti teljesítménymutatókat kell figyelembe venniük azon teljesítménymutatók meghatározásakor, amelyek alapján jelentést készítenek környezeti teljesítményükről. (5)

A jelentéstételhez alkalmazott teljesítménymutatókat az ÁRD-ben javasolt mutatók és az alapján kell kiválasztani, hogy azok mennyire relevánsak a szervezet környezeti állapotfelmérésében azonosított jelentős környezeti hatások szempontjából. Mindazonáltal csak a környezeti állapotfelmérésben azonosított legjelentősebb környezeti hatások szempontjából releváns mutatókat kell használni.

| b) | A környezetvédelmi nyilatkozatban meg kell említeni, hogy a releváns legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlatokat és adott esetben a kiválósági referenciaértékeket miként vették figyelembe.
  Be kell mutatni, hogy a környezeti teljesítmény (további) javítása érdekében megteendő intézkedések és lépések meghatározásában és az esetleges kiemelt területek kijelölésében hogyan használták fel a legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlatokat és a kiválósági referenciaértékeket (amelyek az ágazat legjobban teljesítő szervezetei által elért környezeti teljesítményt képviselik). Ugyanakkor a legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlatok alkalmazása vagy a kiválósági referenciaértékek teljesítése nem kötelező, hiszen az EMAS önkéntes jellegéből fakadóan maguk az érintett szervezetek dönthetik el a költségek és a hasznok elemzése alapján, hogy számukra megvalósítható-e az ezeknek való megfelelés.
  A környezeti teljesítménymutatókhoz hasonlóan a legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlatok és a kiválósági referenciaértékek relevanciáját és alkalmazhatóságát is a szervezetnek kell megítélnie a környezeti állapotfelmérésben általa azonosított jelentős környezeti hatások, valamint az anyagi és műszaki lehetőségek ismeretében. |
| --- | --- |

b)

A környezetvédelmi nyilatkozatban meg kell említeni, hogy a releváns legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlatokat és adott esetben a kiválósági referenciaértékeket miként vették figyelembe.

Be kell mutatni, hogy a környezeti teljesítmény (további) javítása érdekében megteendő intézkedések és lépések meghatározásában és az esetleges kiemelt területek kijelölésében hogyan használták fel a legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlatokat és a kiválósági referenciaértékeket (amelyek az ágazat legjobban teljesítő szervezetei által elért környezeti teljesítményt képviselik). Ugyanakkor a legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlatok alkalmazása vagy a kiválósági referenciaértékek teljesítése nem kötelező, hiszen az EMAS önkéntes jellegéből fakadóan maguk az érintett szervezetek dönthetik el a költségek és a hasznok elemzése alapján, hogy számukra megvalósítható-e az ezeknek való megfelelés.

A környezeti teljesítménymutatókhoz hasonlóan a legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlatok és a kiválósági referenciaértékek relevanciáját és alkalmazhatóságát is a szervezetnek kell megítélnie a környezeti állapotfelmérésben általa azonosított jelentős környezeti hatások, valamint az anyagi és műszaki lehetőségek ismeretében.

Az ÁRD olyan elemeit (teljesítménymutatók, legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlatok, kiválósági referenciaértékek), amelyek nem relevánsak a szervezet által a környezeti állapotfelmérésben azonosított jelentős környezeti hatások szempontjából, nem kell sem jelenteni, sem bemutatni a környezetvédelmi nyilatkozatban.

Az EMAS-ban való részvételt egy folyamatnak kell tekinteni. Keretében a szervezetnek minden olyan alkalommal célszerű elolvasnia az ÁRD egy-egy részterülettel foglalkozó szakaszát, amikor (értékelést követően) javítani szeretné környezeti teljesítményét, hogy abból merítsen ötletet a következő lépésben kezelendő kérdéshez.

Az EMAS környezetvédelmi hitelesítők ellenőrizni fogják, hogy a szervezet környezetvédelmi nyilatkozatának elkészítésekor figyelembe vette-e, illetőleg hogyan vette figyelembe az ÁRD-t (1221/2009/EK rendelet 18. cikk (5) bekezdés d) pont).

Vagyis az akkreditált környezetvédelmi hitelesítők az ellenőrzés során bizonyítékokat fognak kérni a szervezettől arra vonatkozóan, hogy az ÁRD elemei közül hogyan választották ki és vették figyelembe a számukra a környezeti állapotfelmérés fényében relevánsakat. Az ÁRD-ben bemutatott kiválósági referenciaértékek teljesülését nem fogják ellenőrizni, azt viszont igen, hogy a szervezet hogyan követte az ÁRD útmutatásait a teljesítménymutatók kiválasztása és azon önkéntes intézkedések meghatározása során, amelyeket végrehajtva javítható a szervezet környezeti teljesítménye.

Az EMAS önkéntes jellegéből fakadóan az ÁRD figyelembevétele sem kötelező, és a szervezeteknek nem kell aránytalan terhet vállalniuk az ilyen bizonyítékok bemutatása érdekében. A környezetvédelmi hitelesítők nem kérhetik számon a szervezettől az ÁRD-ben szereplő egyes legjobb gyakorlatok, ágazatspecifikus teljesítménymutatók vagy kiválósági referenciaértékek figyelmen kívül hagyásának indoklását a környezeti állapotfelmérés eredményeire való tekintettel. Azonban tehetnek javaslatot további olyan elemekre vonatkozóan, amelyekkel a szervezet a jövőben foglalkozhat a környezeti teljesítmény folyamatos javítására tett kötelezettségvállalása jegyében.

Az ágazati referenciadokumentum felépítése

Az ágazati referenciadokumentum négy fejezetre tagolódik. Az 1. fejezet bemutatja az EMAS jogi hátterét és a dokumentum használatának módját, míg a 2. fejezet ezen ÁRD alkalmazási területét határozza meg. A 3. fejezet a legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlatokat ismerteti röviden, kitérve azok alkalmazhatóságára általában, valamint a kkv-k szintjén. Amennyiben egy adott legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlathoz meghatározásra kerültek ágazatspecifikus környezeti teljesítménymutatók és kiválósági referenciaértékek, ezek is említésre kerülnek. Azok a mutatók és referenciaértékek, amelyek több mint egy vezetési gyakorlathoz kapcsolhatók, többször is szerepelnek a szövegben.

Végül a 4. fejezet egy átfogó táblázatban veszi sorra a legfontosabb környezeti teljesítménymutatókat, a hozzájuk tartozó magyarázatokat és kiválósági referenciaértékeket.

2.   ALKALMAZÁSI TERÜLET

Ez a dokumentum az 1893/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (6) I. melléklete (NACE REV. 2.) szerinti I. nemzetgazdasági ág 55–56. pontjában említett „
  Szálláshely-szolgáltatás, vendéglátás
  ”, az N. nemzetgazdasági ág 79. pontjában említett „
  Utazásközvetítés, utazásszervezés, egyéb foglalás
  ” és az O. nemzetgazdasági ág 84.11. pontjában említett „
  Általános közigazgatás
  ” alá tartozó tevékenységek egy részére vonatkozik.

Ez az ÁRD elsősorban a szállást, ételt és italt nyújtó, valamint az idegenforgalmi desztinációmenedzsmenttel foglalkozó, illetve utazást, szállást és idegenforgalmi programokat nyújtó és foglaló létesítmények (utazási irodák és utazásszervezők) által alkalmazható legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlatokkal foglalkozik. (7) A turisták számára szálláshelyeket kínáló és a kempingeket üzemeltető vállalkozások emellett az uniós ökocímke kapcsolódó előírásait is tanulmányozhatják. (8) A desztinációmenedzserek figyelmébe ajánljuk továbbá a turizmus fenntartható menedzsmentjét ösztönző uniós kezdeményezéseket, például az Európai Turisztikai Indikátorrendszert (ETIS). (9)

Az eddig említett szereplők kapcsolatban állnak számos más ágazat szereplőivel is, amint az idegenforgalmi értékláncot alább bemutató ábra is szemlélteti. A turizmus mint termék fogalomkörben maradva a turista számos olyan tevékenységben vesz részt egy utazás során, amelyek fontos részeit képezik az idegenforgalmi értékláncnak, és környezeti szempontból potenciális hatással járnak. Ezekkel azonban csak akkor foglalkozik ez az ÁRD, ha a desztinációmenedzserek vagy az utazásszervezők befolyást gyakorolhatnak rájuk.

Az idegenforgalmi értéklánc vázlata

Egyéb termékek gyártása NACE 14 - 33

Szolgáltatások

Tevékenységek Egyéb NACE-kódok

Idegenforgalmi ágazat

Részben érintett ágazatok (a kapcsolatot a nyilak jelzik)

Áram, gáz, gőz, légkondicionálás NACE 35

Vendéglátás NACE 56

Főbb közvetetten érintett ágazatok

Közvetlenül érintett kulcs-ágazatok

Építőipar NACE 41 - 43

Desztinációmenedzsment Altalános közigazgatás. NACE 84.11

Szállítás, logisztika NACE 49 - 52

Hulladékkezelés NACE 38

Szennyvíz NACE 37

Vízellátás NACE 36

Italgyártás NACE 11

Textilgyártás NACE 13

Élelmiszergyártás NACE 10

Szállás NACE 55

Utazásközvetítés, utazásszervezés NACE 79

Mezőgazdaság NACE 1 - 3

Ellátási láncok

3.7 pont

3.4 pont

3.6 pont

3.7 pont

3.4-3.8 pont

3.3 pont

3.3 pont

3.2 pont

3.2 pont

3.4 pont

3.6 pont

3.5 pont

Az alábbi táblázat mutatja be az idegenforgalmi szolgáltatásokkal összekapcsolható fő környezeti tényezőket és konkrét környezeti terheléseket. Ezek az ágazat szempontjából legrelevánsabb környezeti tényezők. Ugyanakkor azt, hogy egy adott szervezetnek mely környezeti tényezőkkel kell foglalkoznia, eseti alapon kell meghatározni.

Az idegenforgalommal foglalkozó szervezetek (szállodák, kempingek, éttermek és utazásszervezők) tevékenységei és az azokhoz kapcsolódó környezeti tényezők és terhelések

| Szolgáltatás/Tevékenység | Főbb környezeti tényezők | Főbb környezeti terhelések |
| --- | --- | --- |
| Adminisztráció | — | Irodai munka |

Szolgáltatás/Tevékenység

Főbb környezeti tényezők

Főbb környezeti terhelések

Adminisztráció

—

Irodai munka

| — | Ügyfélfogadás |
| --- | --- |

—

Ügyfélfogadás

| — | Energia, víz, fogyóeszközök (főleg papír) |
| --- | --- |

—

Energia, víz, fogyóeszközök (főleg papír)

| — | Települési hulladék (nagy mennyiségű papír) és veszélyes hulladék (pl. nyomtatópatronok) keletkezése |
| --- | --- |

—

Települési hulladék (nagy mennyiségű papír) és veszélyes hulladék (pl. nyomtatópatronok) keletkezése

Műszaki szolgáltatások

| — | Meleg víz és helyiségek fűtése/hűtése |
| --- | --- |

—

Meleg víz és helyiségek fűtése/hűtése

| — | Megvilágítás |
| --- | --- |

—

Megvilágítás

| — | Felvonók |
| --- | --- |

—

Felvonók

| — | Úszómedencék |
| --- | --- |

—

Úszómedencék

| — | Zöld terület |
| --- | --- |

—

Zöld terület

| — | Kártevő- és rágcsálóirtás |
| --- | --- |

—

Kártevő- és rágcsálóirtás

| — | Javítás és karbantartás |
| --- | --- |

—

Javítás és karbantartás

| — | Energia- és vízfogyasztás |
| --- | --- |

—

Energia- és vízfogyasztás

| — | Többféle veszélyes termék használata |
| --- | --- |

—

Többféle veszélyes termék használata

| — | Egyes esetekben CFC és HCFC hűtőközegek használata (10) |
| --- | --- |

—

Egyes esetekben CFC és HCFC hűtőközegek használata (10)

| — | Légköri kibocsátások (légszennyező anyagok, üvegházhatású gázok) |
| --- | --- |

—

Légköri kibocsátások (légszennyező anyagok, üvegházhatású gázok)

| — | Különféle potenciálisan veszélyes hulladékfajták keletkezése, pl. vegyi anyagok kiürült tartályai |
| --- | --- |

—

Különféle potenciálisan veszélyes hulladékfajták keletkezése, pl. vegyi anyagok kiürült tartályai

| — | Szennyvíz keletkezése |
| --- | --- |

—

Szennyvíz keletkezése

Étterem/bár

| — | Reggeli, ebéd, vacsora |
| --- | --- |

—

Reggeli, ebéd, vacsora

| — | Italok és büfé |
| --- | --- |

—

Italok és büfé

| — | Az ellátási lánc mentén megjelenő terhelések (lásd: Beszerzés) |
| --- | --- |

—

Az ellátási lánc mentén megjelenő terhelések (lásd: Beszerzés)

| — | Energia-, víz- és nyersanyag-fogyasztás |
| --- | --- |

—

Energia-, víz- és nyersanyag-fogyasztás

| — | Települési hulladék keletkezése (elsősorban étel- és csomagolási hulladék) |
| --- | --- |

—

Települési hulladék keletkezése (elsősorban étel- és csomagolási hulladék)

Konyha

| — | Ételek tárolása |
| --- | --- |

—

Ételek tárolása

| — | Ételek készítése |
| --- | --- |

—

Ételek készítése

| — | Mosogatás |
| --- | --- |

—

Mosogatás

| — | Az ellátási lánc mentén megjelenő terhelések (lásd: Beszerzés) |
| --- | --- |

—

Az ellátási lánc mentén megjelenő terhelések (lásd: Beszerzés)

| — | Jelentős energia- és vízfogyasztás |
| --- | --- |

—

Jelentős energia- és vízfogyasztás

| — | Települési hulladék keletkezése (elsősorban étel- és csomagolási hulladék) |
| --- | --- |

—

Települési hulladék keletkezése (elsősorban étel- és csomagolási hulladék)

| — | Növényi hulladékolaj keletkezése |
| --- | --- |

—

Növényi hulladékolaj keletkezése

| — | Szagok keletkezése |
| --- | --- |

—

Szagok keletkezése

Szobahasználat

| — | Vendégek általi használat/fogyasztás |
| --- | --- |

—

Vendégek általi használat/fogyasztás

| — | A vendégek általi használatra szánt termékek |
| --- | --- |

—

A vendégek általi használatra szánt termékek

| — | Takarítás |
| --- | --- |

—

Takarítás

| — | Energia-, víz- és nyersanyag-fogyasztás |
| --- | --- |

—

Energia-, víz- és nyersanyag-fogyasztás

| — | Különféle veszélyes termékek használata |
| --- | --- |

—

Különféle veszélyes termékek használata

| — | Csomagolási hulladék és kis mennyiségű települési hulladék keletkezése |
| --- | --- |

—

Csomagolási hulladék és kis mennyiségű települési hulladék keletkezése

| — | Szennyvíz keletkezése |
| --- | --- |

—

Szennyvíz keletkezése

Mosás

| — | A vendégek ruháinak mosása és vasalása |
| --- | --- |

—

A vendégek ruháinak mosása és vasalása

| — | A törölközők, ágyneműk mosása és vasalása |
| --- | --- |

—

A törölközők, ágyneműk mosása és vasalása

| — | Jelentős energia- és vízfogyasztás |
| --- | --- |

—

Jelentős energia- és vízfogyasztás

| — | Veszélyes termékek használata |
| --- | --- |

—

Veszélyes termékek használata

| — | Szennyvíz keletkezése |
| --- | --- |

—

Szennyvíz keletkezése

Beszerzés

| — | A termékek és a beszállítók megválasztása |
| --- | --- |

—

A termékek és a beszállítók megválasztása

| — | A termékek tárolása |
| --- | --- |

—

A termékek tárolása

| — | Az ellátási lánc mentén megjelenő terhelések (területhasználat, ökoszisztémák romlása vagy megszűnése, az élővilág zavarása, energia- és vízfogyasztás, légköri kibocsátások – légszennyező anyagok és üvegházhatású gázok –, vízbe való kibocsátás, hulladéktermelés) |
| --- | --- |

—

Az ellátási lánc mentén megjelenő terhelések (területhasználat, ökoszisztémák romlása vagy megszűnése, az élővilág zavarása, energia- és vízfogyasztás, légköri kibocsátások – légszennyező anyagok és üvegházhatású gázok –, vízbe való kibocsátás, hulladéktermelés)

| — | Csomagolási hulladék keletkezése |
| --- | --- |

—

Csomagolási hulladék keletkezése

| — | Veszélyes anyagok szivárgása |
| --- | --- |

—

Veszélyes anyagok szivárgása

Tevékenységek

| — | Beltéri tevékenységek |
| --- | --- |

—

Beltéri tevékenységek

| — | Kültéri tevékenységek |
| --- | --- |

—

Kültéri tevékenységek

| — | Energia-, víz- és nyersanyag-fogyasztás |
| --- | --- |

—

Energia-, víz- és nyersanyag-fogyasztás

| — | Az ökoszisztémákra gyakorolt helyi hatások |
| --- | --- |

—

Az ökoszisztémákra gyakorolt helyi hatások

| — | Zaj |
| --- | --- |

—

Zaj

| — | Települési hulladék keletkezése |
| --- | --- |

—

Települési hulladék keletkezése

| — | Infrastrukturális terhelés (Lásd: Építmények) |
| --- | --- |

—

Infrastrukturális terhelés (Lásd: Építmények)

Szállítás, fuvarozás

| — | Vendégek szállítása |
| --- | --- |

—

Vendégek szállítása

| — | Munkavállalók szállítása |
| --- | --- |

—

Munkavállalók szállítása

| — | Beszállítók által végzett szállítás/fuvarozás |
| --- | --- |

—

Beszállítók által végzett szállítás/fuvarozás

| — | Energia (tüzelőanyag) fogyasztása |
| --- | --- |

—

Energia (tüzelőanyag) fogyasztása

| — | Légköri kibocsátások |
| --- | --- |

—

Légköri kibocsátások

| — | Infrastrukturális terhelés (Lásd: Építmények) |
| --- | --- |

—

Infrastrukturális terhelés (Lásd: Építmények)

Kiegészítő szolgáltatások

| — | Orvosi ellátás, üzletek, ajándékboltok, fürdő- és wellness-szolgáltatások, fodrász stb. |
| --- | --- |

—

Orvosi ellátás, üzletek, ajándékboltok, fürdő- és wellness-szolgáltatások, fodrász stb.

| — | Energia-, víz- és nyersanyag-fogyasztás |
| --- | --- |

—

Energia-, víz- és nyersanyag-fogyasztás

| — | Települési hulladék keletkezése, bizonyos fajta veszélyes (pl. egészségügyi) hulladékok keletkezése |
| --- | --- |

—

Települési hulladék keletkezése, bizonyos fajta veszélyes (pl. egészségügyi) hulladékok keletkezése

Építmények

| — | Új területek beépítése, új szolgáltatások megjelenése |
| --- | --- |

—

Új területek beépítése, új szolgáltatások megjelenése

| — | A meglévő területek vagy szolgáltatások színvonalának javítása |
| --- | --- |

—

A meglévő területek vagy szolgáltatások színvonalának javítása

| — | Területhasználat |
| --- | --- |

—

Területhasználat

| — | Az ökoszisztémák romlása vagy megszűnése |
| --- | --- |

—

Az ökoszisztémák romlása vagy megszűnése

| — | Az élővilág zavarása |
| --- | --- |

—

Az élővilág zavarása

| — | Energia- és vízfogyasztás |
| --- | --- |

—

Energia- és vízfogyasztás

| — | Nyersanyagok és veszélyes termékek jelentős mértékű felhasználása |
| --- | --- |

—

Nyersanyagok és veszélyes termékek jelentős mértékű felhasználása

| — | Jelentős mennyiségű építési hulladék keletkezése |
| --- | --- |

—

Jelentős mennyiségű építési hulladék keletkezése

| — | Veszélyes hulladék keletkezése |
| --- | --- |

—

Veszélyes hulladék keletkezése

Az ebben az ÁRD-ben bemutatott legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlatok a következő csoportokba sorolhatók:

| — | Az idegenforgalmi ágazatot átfogóan érintő kérdéseket kezelő vezetési gyakorlatok |
| --- | --- |

—

Az idegenforgalmi ágazatot átfogóan érintő kérdéseket kezelő vezetési gyakorlatok

| — | A desztinációmenedzsmentet javító vezetési gyakorlatok (11) |
| --- | --- |

—

A desztinációmenedzsmentet javító vezetési gyakorlatok (11)

| — | Az utazásszervezők és az utazási irodák tevékenységeit környezetbarátabbá tevő vezetési gyakorlatok |
| --- | --- |

—

Az utazásszervezők és az utazási irodák tevékenységeit környezetbarátabbá tevő vezetési gyakorlatok

| — | A szálláshelyek vízfogyasztását visszaszorító vezetési gyakorlatok |
| --- | --- |

—

A szálláshelyek vízfogyasztását visszaszorító vezetési gyakorlatok

| — | A szálláshelyek hulladéktermelését visszaszorító vezetési gyakorlatok |
| --- | --- |

—

A szálláshelyek hulladéktermelését visszaszorító vezetési gyakorlatok

| — | A szálláshelyek energiafogyasztását visszaszorító vezetési gyakorlatok |
| --- | --- |

—

A szálláshelyek energiafogyasztását visszaszorító vezetési gyakorlatok

| — | Az éttermek és a szállodai konyhák környezetbarátabbá tételét szolgáló vezetési gyakorlatok |
| --- | --- |

—

Az éttermek és a szállodai konyhák környezetbarátabbá tételét szolgáló vezetési gyakorlatok

| — | A kempingek környezetbarátabbá tételét szolgáló vezetési gyakorlatok |
| --- | --- |

—

A kempingek környezetbarátabbá tételét szolgáló vezetési gyakorlatok

Ezek a legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlatok lefedik az ágazat legfontosabb környezeti tényezőit.

3.   LEGJOBB KÖRNYEZETVÉDELMI VEZETÉSI GYAKORLATOK, ÁGAZATI KÖRNYEZETI TELJESÍTMÉNYMUTATÓK ÉS KIVÁLÓSÁGI REFERENCIAÉRTÉKEK AZ IDEGENFORGALMI ÁGAZATBAN

3.1.   Az idegenforgalmi ágazatot átfogóan érintő kérdések

3.1.1.   Környezetvédelmi vezetési rendszer alkalmazása

A legjobb környezetvédelmi gyakorlat a következőket foglalja magában: először fel kell mérni a szervezet tevékenységeivel kapcsolatos közvetlen és közvetett környezeti tényezőket, és releváns teljesítménymutatókat kell alkalmazni a megfelelő kiválósági referenciaértékekkel való összehasonlításhoz.

Alkalmazhatóság

Ez a legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlat az idegenforgalommal foglalkozó minden szereplőnél alkalmazható: desztinációmenedzserek, utazásszervezők, szállásadók, vendéglátók, fuvarozók és szolgáltatók. Kisvállalkozások
   (12) esetében szintén alkalmazható.

Kapcsolódó környezeti teljesítménymutatók és kiválósági referenciaértékek

| Környezeti teljesítménymutató | Kiválósági referenciaértékek |
| --- | --- |
| (i1) | Környezetvédelmi vezetési rendszer bevezetése (igen/nem). |

Környezeti teljesítménymutató

Kiválósági referenciaértékek

(i1)

Környezetvédelmi vezetési rendszer bevezetése (igen/nem).

| (b1) | A környezeti teljesítményt minden releváns szempontból figyelembe vevő mutatókat kell használni, figyelmet fordítva a kevéssé jól mérhető és közvetett tényezőkre is, amilyen pl. a biológiai sokféleségre gyakorolt hatás. |
| --- | --- |

(b1)

A környezeti teljesítményt minden releváns szempontból figyelembe vevő mutatókat kell használni, figyelmet fordítva a kevéssé jól mérhető és közvetett tényezőkre is, amilyen pl. a biológiai sokféleségre gyakorolt hatás.

| (b2) | A teljes személyzetet tájékoztatni kell a környezeti célokról, és képzésben kell részesíteni a releváns környezetvédelmi vezetési intézkedésekről. |
| --- | --- |

(b2)

A teljes személyzetet tájékoztatni kell a környezeti célokról, és képzésben kell részesíteni a releváns környezetvédelmi vezetési intézkedésekről.

| (b3) | Ahol lehet, a legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlatokat kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(b3)

Ahol lehet, a legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlatokat kell alkalmazni.

3.1.2.   Az ellátási lánc irányítása

A legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlat a következőket jelenti: áttekinteni a szervezet által igénybe vett ellátási (beszállítói) láncot, és azonosítani azokat a pontokat, ahol jelentős környezeti hatás keletkezik, figyelembe véve a teljes értékláncot, és megtalálni a beavatkozási lehetőségeket (ez lehet egy adott termék kiválasztása vagy elkerülése, a zöld beszerzés, vagy a beszállítókkal szemben támasztott valamely követelmény), amelyek révén csökkenthető az értéklánc egészén jelentkező környezeti hatás.

Alkalmazhatóság

Ez a legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlat az idegenforgalommal foglalkozó minden szereplőnél alkalmazható: desztinációmenedzserek, utazásszervezők, szállásadók, vendéglátók, fuvarozók és szolgáltatók. Kisvállalkozások esetében szintén alkalmazható.

Kapcsolódó környezeti teljesítménymutatók és kiválósági referenciaértékek

| Környezeti teljesítménymutató | Kiválósági referenciaértékek |
| --- | --- |
| (i2) | A meghatározott környezetvédelmi kritériumoknak megfelelő termékek és szolgáltatások aránya (%). |

Környezeti teljesítménymutató

Kiválósági referenciaértékek

(i2)

A meghatározott környezetvédelmi kritériumoknak megfelelő termékek és szolgáltatások aránya (%).

| (b4) | A szervezet életciklus-alapú megközelítést alkalmazva azonosította fő ellátási láncaiban a jelentős környezeti hatással járó pontokat és a javítási lehetőségeket. |
| --- | --- |

(b4)

A szervezet életciklus-alapú megközelítést alkalmazva azonosította fő ellátási láncaiban a jelentős környezeti hatással járó pontokat és a javítási lehetőségeket.

| (b5) | A szálláshelyeken és vendéglátó-ipari egységekben alkalmazott vegyszerek legalább 97 %-a (a hatóanyag tömegét vagy a beszerzett mennyiséget tekintve) rendelkezik az ISO szerinti I. típusú ökocímkével (13) (vagy bizonyíthatóan a lehető legkörnyezetbarátabb). |
| --- | --- |

(b5)

A szálláshelyeken és vendéglátó-ipari egységekben alkalmazott vegyszerek legalább 97 %-a (a hatóanyag tömegét vagy a beszerzett mennyiséget tekintve) rendelkezik az ISO szerinti I. típusú ökocímkével (13) (vagy bizonyíthatóan a lehető legkörnyezetbarátabb).

| (b6) | A szálláshelyek és vendéglátó-ipari egységek által beszerzett fa, papír és karton legalább 97 %-a újrafeldolgozott anyagból készült vagy környezetbarát tanúsítványt kapott (ökocímke, FSC, PEFC). |
| --- | --- |

(b6)

A szálláshelyek és vendéglátó-ipari egységek által beszerzett fa, papír és karton legalább 97 %-a újrafeldolgozott anyagból készült vagy környezetbarát tanúsítványt kapott (ökocímke, FSC, PEFC).

3.2.   Desztinációmenedzsment

3.2.1.   Stratégiai desztinációfejlesztési tervek

A legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlat egy olyan osztály vagy szervezet létrehozását foglalja magában, amely a desztináció fenntartható stratégiai fejlesztéséért felel, összehangolja a felek és érdekeltek munkáját, és egy testre szabott terv keretében hajt végre konkrét fellépéseket.

Alkalmazhatóság

Ez a legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlat minden desztináció kapcsán egyaránt alkalmazható, akár kormányzati szervek, akár társult köz-/magánszektorbeli szervezetek foglalkoznak a menedzsmenttel. A desztinációmenedzsmenttel foglalkozó kisebb közigazgatási szervek és kisvállalkozások is alkalmazhatják.

Kapcsolódó környezeti teljesítménymutatók és kiválósági referenciaérték

| Környezeti teljesítménymutatók | Kiválósági referenciaérték |
| --- | --- |
| (i3) | Fenntartható desztinációmenedzsmentre vonatkozó terv végrehajtása (igen/nem). |

Környezeti teljesítménymutatók

Kiválósági referenciaérték

(i3)

Fenntartható desztinációmenedzsmentre vonatkozó terv végrehajtása (igen/nem).

| (b7) | Olyan desztinációmenedzsment-terv végrehajtása, amely: i. a desztináció teljes területére vonatkozik; ii. minden releváns kormányzati és magánszereplőt bevon; iii. a desztináción jelentkező legfontosabb környezeti kihívásokra összpontosít. |
| --- | --- |

(b7)

Olyan desztinációmenedzsment-terv végrehajtása, amely: i. a desztináció teljes területére vonatkozik; ii. minden releváns kormányzati és magánszereplőt bevon; iii. a desztináción jelentkező legfontosabb környezeti kihívásokra összpontosít.

3.2.2.   A biológiai sokféleség megőrzése és az azzal való gazdálkodás

A legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlat a következőket jelenti: nyomon követni a desztináción a biológiai sokféleség állapotát, megőrzési és gazdálkodási tervet követve védeni és támogatni a biodiverzitást, például fejlesztéstől elzárt övezetek és kompenzációs intézkedések révén.

Alkalmazhatóság

Minden desztináción alkalmazható. A nagy természeti tőkével rendelkező desztinációk esetében a megőrzésre, a gyér természeti tőkével rendelkező helyeken a biológiai sokféleség növelésére kell törekedni. A desztinációmenedzsmenttel foglalkozó kisvállalkozások is alkalmazhatják.

Kapcsolódó környezeti teljesítménymutatók és kiválósági referenciaérték

| Környezeti teljesítménymutatók | Kiválósági referenciaérték |
| --- | --- |
| (i4) | A biológiai sokféleséggel való gazdálkodást szolgáló terv végrehajtása (igen/nem). |

Környezeti teljesítménymutatók

Kiválósági referenciaérték

(i4)

A biológiai sokféleséggel való gazdálkodást szolgáló terv végrehajtása (igen/nem).

| (i5) | Fajgazdagság a desztináció területén. |
| --- | --- |

(i5)

Fajgazdagság a desztináció területén.

| (i6) | Védett területek (kiterjedése hektárban vagy aránya a desztináció teljes kiterjedésén belül). |
| --- | --- |

(i6)

Védett területek (kiterjedése hektárban vagy aránya a desztináció teljes kiterjedésén belül).

| (b8) | A turisztikai fejlesztések biodiverzitást kiszorító hatásának csökkentése vagy kompenzálása, hogy a desztinációk biológiai sokfélesége a nagy természeti értékű területeken fennmaradjon vagy fokozódjon, a lepusztult területeken pedig nőjön. |
| --- | --- |

(b8)

A turisztikai fejlesztések biodiverzitást kiszorító hatásának csökkentése vagy kompenzálása, hogy a desztinációk biológiai sokfélesége a nagy természeti értékű területeken fennmaradjon vagy fokozódjon, a lepusztult területeken pedig nőjön.

3.2.3.   Infrastruktúra és a szolgáltatások biztosítása

A legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlat biztosítani, hogy a desztináción a környezetre kiható szolgáltatások, különösen a vízellátás, a szennyvíztisztítás, a hulladékgazdálkodás (ezen belül az különösen az újrafeldolgozás) és a (tömeg)közlekedés a fenntarthatósági szempontoknak megfelelő módon kielégítsék a főszezonbeli csúcskeresletet.

Alkalmazhatóság

Minden desztináción alkalmazható. Ez a gyakorlat feltételezi általában a közigazgatás helyes gyakorlatok szerinti működését, és különösen releváns olyan helyeken, ahol az idegenforgalom jelentős szezonális terhet ró a szolgáltatókra. A desztinációmenedzsmenttel vagy egy-egy desztináción a környezetre kiható szolgáltatás nyújtásával foglalkozó kisebb helyi közigazgatási szervek és kisvállalkozások is alkalmazhatják.

Kapcsolódó környezeti teljesítménymutatók és kiválósági referenciaértékek

| Környezeti teljesítménymutatók | Kiválósági referenciaértékek |
| --- | --- |
| (i7) | Napi vízfogyasztás vendégenként (liter/vendégnap). |

Környezeti teljesítménymutatók

Kiválósági referenciaértékek

(i7)

Napi vízfogyasztás vendégenként (liter/vendégnap).

| (i8) | A másodlagos vagy harmadlagos tisztításra jutó szennyvíz aránya (%). |
| --- | --- |

(i8)

A másodlagos vagy harmadlagos tisztításra jutó szennyvíz aránya (%).

| (i9) | Az újrafeldolgozásra vagy anaerob rothasztásra küldött települési szilárd hulladék aránya (%). |
| --- | --- |

(i9)

Az újrafeldolgozásra vagy anaerob rothasztásra küldött települési szilárd hulladék aránya (%).

| (i10) | A turisták által a desztináción belül tömegközlekedéssel, gyalog vagy biciklin megtett utak aránya (%). |
| --- | --- |

(i10)

A turisták által a desztináción belül tömegközlekedéssel, gyalog vagy biciklin megtett utak aránya (%).

| (i11) | A végső energiaigényen belül a megújuló forrásokból helyben termelt energia aránya (%). |
| --- | --- |

(i11)

A végső energiaigényen belül a megújuló forrásokból helyben termelt energia aránya (%).

| (b9) | A desztináción belül a szolgáltatások, többek között a tömegközlekedés, a vízellátás, a szennyvíztisztítás és a hulladék-újrafeldolgozás nyújtását úgy szervezik, hogy főszezonban is kielégítsék a szükségleteket, és biztosítsák a turizmus fenntarthatóságát helyi szinten. |
| --- | --- |

(b9)

A desztináción belül a szolgáltatások, többek között a tömegközlekedés, a vízellátás, a szennyvíztisztítás és a hulladék-újrafeldolgozás nyújtását úgy szervezik, hogy főszezonban is kielégítsék a szükségleteket, és biztosítsák a turizmus fenntarthatóságát helyi szinten.

| (b10) | A desztináción keletkező szennyvíz legalább 95 %-a legalább másodlagos tisztításon esik át, vagy az érzékeny befogadó vizekbe való kivezetés előtt harmadlagos tisztításon, még az idegenforgalmi főszezonban is. |
| --- | --- |

(b10)

A desztináción keletkező szennyvíz legalább 95 %-a legalább másodlagos tisztításon esik át, vagy az érzékeny befogadó vizekbe való kivezetés előtt harmadlagos tisztításon, még az idegenforgalmi főszezonban is.

| (b11) | A települési szilárd hulladék legalább 95 %-a nem lerakókba, hanem újrafeldolgozásra vagy anaerob rothasztásra kerül. |
| --- | --- |

(b11)

A települési szilárd hulladék legalább 95 %-a nem lerakókba, hanem újrafeldolgozásra vagy anaerob rothasztásra kerül.

| (b12) | A turisták átlagos vízfogyasztása legfeljebb 200 liter/vendégnap. |
| --- | --- |

(b12)

A turisták átlagos vízfogyasztása legfeljebb 200 liter/vendégnap.

| (b13) | A városi célpontokon belül a turisták legalább 80 %-ban tömegközlekedéssel, gyalog vagy biciklivel közlekednek. |
| --- | --- |

(b13)

A városi célpontokon belül a turisták legalább 80 %-ban tömegközlekedéssel, gyalog vagy biciklivel közlekednek.

3.3.   Az utazásszervezők és az utazási irodák tevékenységei

3.3.1.   A szállítási/fuvarozási műveletek környezeti hatásának csökkentése és ellentételezése

A legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlat a következőket foglalja magában: a választék szűrése, vagyis a kínált csomagokban a szükségtelen repülések elkerülése (azok szárazföldi vagy vízi szállítással való kiváltása), az energiahatékony közlekedési szolgáltatók (légitársaságok, buszok, kompok, hajók) választása és a közlekedés által okozott üvegházhatású kibocsátások hitelesített kompenzációs programok keretében történő jóvátétele. A (saját tulajdonú vagy másik fél által biztosított) flottával fuvarozó vállalkozások számára legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlat a következőket foglalja magában: a járműpark energiahatékonyságának javítása – ideértve a leghatékonyabb és legkisebb kibocsátású járművek zöld beszerzését, a repülőgépek és buszok utólagos felszerelését energiatakarékos eszközökkel, pl. légterelő lemezekkel, illetve szárnyvégfülekkel –, valamint a műveletek optimalizálása (pl. a terhelhetőség kihasználása).

Alkalmazhatóság

A választék szűrése és a légi közlekedés visszaszorítása minden utazásszervezőnél és utazási irodánál alkalmazható, a kisvállalkozásoknál is.

A közlekedés energiahatékonyságát javító és kibocsátásait csökkentő intézkedések közvetlenül alkalmazhatók azon utazásszervezők által, akik saját flottával rendelkeznek, és kiválasztási és szerződési feltételként alkalmazhatók azon utazásszervezők által, akik a szállításhoz/fuvarozáshoz alvállalkozókat vesznek igénybe. E legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlat részben alkalmazható a kisvállalkozások esetében, akik általában igen korlátozott befolyással vannak a repülőgépek típusára, de rendelkezhetnek saját szárazföldi/vízi flottával.

Kapcsolódó környezeti teljesítménymutatók és kiválósági referenciaértékek

| Környezeti teljesítménymutatók | Kiválósági referenciaértékek |
| --- | --- |
| (i12) | Felesleges repülőutak kiiktatása (igen/nem). |

Környezeti teljesítménymutatók

Kiválósági referenciaértékek

(i12)

Felesleges repülőutak kiiktatása (igen/nem).

| (i13) | A közlekedés okozta üvegházhatású kibocsátások (kg CO2/utaskilométer). |
| --- | --- |

(i13)

A közlekedés okozta üvegházhatású kibocsátások (kg CO2/utaskilométer).

| (i14) | A közlekedés okozta üvegházhatású kibocsátások hitelesített szén-dioxid-kreditekkel való kompenzációjának aránya (%). |
| --- | --- |

(i14)

A közlekedés okozta üvegházhatású kibocsátások hitelesített szén-dioxid-kreditekkel való kompenzációjának aránya (%).

| (b14) | Az utazásszervezők nem kínálnak repülőutat az alábbi esetekben: i. a desztináció 700 km-en belül elérhető; ii. a desztináció 2 000 km-en belül elérhető és a tartózkodás 8 napnál rövidebb; ii. a desztináció több mint 2 000 km-es távolságra van, és a tartózkodás 14 napnál rövidebb. |
| --- | --- |

(b14)

Az utazásszervezők nem kínálnak repülőutat az alábbi esetekben: i. a desztináció 700 km-en belül elérhető; ii. a desztináció 2 000 km-en belül elérhető és a tartózkodás 8 napnál rövidebb; ii. a desztináció több mint 2 000 km-es távolságra van, és a tartózkodás 14 napnál rövidebb.

| (b15) | Az utazásszervező saját flottájának repülőgépei átlagos fajlagos fogyasztása legfeljebb 2,7 liter 100 utaskilométerenként. |
| --- | --- |

(b15)

Az utazásszervező saját flottájának repülőgépei átlagos fajlagos fogyasztása legfeljebb 2,7 liter 100 utaskilométerenként.

| (b16) | Az utazásszervező saját flottájának buszai átlagosan legfeljebb 0,75 litert fogyasztanak 100 utaskilométerenként, és a flotta legalább 90 %-a vagy megfelel az EURO V. szabványnak, vagy alternatív tüzelőanyag-rendszert használ. |
| --- | --- |

(b16)

Az utazásszervező saját flottájának buszai átlagosan legfeljebb 0,75 litert fogyasztanak 100 utaskilométerenként, és a flotta legalább 90 %-a vagy megfelel az EURO V. szabványnak, vagy alternatív tüzelőanyag-rendszert használ.

| (b17) | Az eladott csomagokkal generált üvegházhatású kibocsátást automatikusan kompenzálják kibocsátáselkerülő projektekkel vagy széndioxid-kreditek vásárlásával. |
| --- | --- |

(b17)

Az eladott csomagokkal generált üvegházhatású kibocsátást automatikusan kompenzálják kibocsátáselkerülő projektekkel vagy széndioxid-kreditek vásárlásával.

3.3.2.   A szállásadók környezetközpontúbbá tételének előmozdítása

A legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlat a következőket jelenti: megkövetelni vagy előmozdítani a szállásadók környezetvédelmi tanúsítását, elvárni tőlük a meghatározott környezetvédelmi kritériumoknak való megfelelést, vagy a környezeti teljesítmény jelentését, ami lehetőséget biztosít az összehasonlító teljesítményértékelésre.

Alkalmazhatóság

Minden utazásszervezőnél alkalmazható. A kisebb utazásszervezőknek egyszerűbb lehet a harmadik felek által környezetvédelmi tanúsítvánnyal ellátott beszállítókat választani, a nagyobbak saját kritériumrendszert és/vagy összehasonlító teljesítményértékelést is alkalmazhatnak. A kisvállalkozások esetében részlegesen alkalmazható, hiszen számukra nehéz a beszállítók versenyeztetése, azonban a kisvállalkozások is figyelembe vehetik a környezetvédelmi tanúsítványokat, előnyben részesítve a harmadik felek által tanúsított (pl. uniós ökocímkét nyert) szereplőket.

Kapcsolódó környezeti teljesítménymutatók és kiválósági referenciaértékek

| Környezeti teljesítménymutató | Kiválósági referenciaérték |
| --- | --- |
| (i15) | Azon szállásadók aránya (az eladott vendégéjszakák száma vagy eladási értéke alapján), akik megfelelnek meghatározott környezetkíméleti kritériumoknak (%-a). |

Környezeti teljesítménymutató

Kiválósági referenciaérték

(i15)

Azon szállásadók aránya (az eladott vendégéjszakák száma vagy eladási értéke alapján), akik megfelelnek meghatározott környezetkíméleti kritériumoknak (%-a).

| (b18) | A szállásadók legalább 90 %-a (a vendégéjszakák száma vagy eladási értéke alapján) megfelel bizonyos környezetvédelmi követelményeknek (lehetőleg harmadik felek által tanúsítva). |
| --- | --- |

(b18)

A szállásadók legalább 90 %-a (a vendégéjszakák száma vagy eladási értéke alapján) megfelel bizonyos környezetvédelmi követelményeknek (lehetőleg harmadik felek által tanúsítva).

3.3.3.   A desztinációk teljesítményjavulásának ösztönzése

A legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlat a következőket foglalja magában: a helyi beszállítókkal, a desztinációmenedzserekkel és a hatóságokkal szemben támasztott elvárások révén előmozdítani a desztinációk környezeti teljesítményének javulását, valamint közvetlenül részt venni a jelentősebb desztinációkon zajló minőségjavító projektekben, például élőhelyek helyreállításában.

Alkalmazhatóság

Ezt a legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlatot a nagyobb utazásszervezők közvetlenül alkalmazhatják. A kisvállalkozások klaszterekbe, konzorciumokba vagy a helyi/regionális hatóságokkal létrehozott köz–magán partnerségekbe tömörülve hangolhatják össze tevékenységüket.

Kapcsolódó környezeti teljesítménymutatók és kiválósági referenciaérték

| Környezeti teljesítménymutatók | Kiválósági referenciaérték |
| --- | --- |
| (i16) | A környezeti teljesítményjavítás alatt álló szolgáltatások százalékos aránya a desztináción (%). |

Környezeti teljesítménymutatók

Kiválósági referenciaérték

(i16)

A környezeti teljesítményjavítás alatt álló szolgáltatások százalékos aránya a desztináción (%).

| (i17) | A desztináción megvalósuló környezeti minőségjavító projektekben való részvétel (igen/nem). |
| --- | --- |

(i17)

A desztináción megvalósuló környezeti minőségjavító projektekben való részvétel (igen/nem).

| (b19) | Az utazásszervező az alábbiak valamelyikével mozdítja elő a desztináció környezeti teljesítményének javulását: i. az ellátási/beszállítói lánc teljesítményének javítása; ii. a desztinációmenedzsment befolyásolása; iii. közvetlen minőségjavító intézkedések. |
| --- | --- |

(b19)

Az utazásszervező az alábbiak valamelyikével mozdítja elő a desztináció környezeti teljesítményének javulását: i. az ellátási/beszállítói lánc teljesítményének javítása; ii. a desztinációmenedzsment befolyásolása; iii. közvetlen minőségjavító intézkedések.

3.3.4.   Fenntartható utazási csomagok kínálata és a fenntarthatóbb viselkedés ösztönzése a turisták körében

A legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlat a következőket jelenti: olyan turisztikai csomagok összeállítása és népszerűsítése, amelyek eleve mellőzik a leginkább környezetterhelő opciókat, és a környezetkíméletben élen járó közlekedési, lakhatási és szabadidős lehetőségeket kínálnak. Az utazásszervezőknek és utazási irodáknak tájékoztatniuk kell az ügyfeleket az egyes turisztikai csomagok környezeti hatásairól, és pozitív, ösztönző üzeneteket juttathatnak el hozzájuk a fenntartható és felelősségteljes, a környezeti hatást korlátozó viselkedésről egy-egy utazás kiválasztása és megvalósulása során.

Alkalmazhatóság

Minden utazásszervező, beleértve a kisvállalkozásokat is.

Kapcsolódó környezeti teljesítménymutatók és kiválósági referenciaértékek

| Környezeti teljesítménymutató | Kiválósági referenciaértékek |
| --- | --- |
| (i18) | A környezetkíméletben élen járó, fenntartható (pl. ökocímkés) utazások aránya az eladási értéket tekintve (%). |

Környezeti teljesítménymutató

Kiválósági referenciaértékek

(i18)

A környezetkíméletben élen járó, fenntartható (pl. ökocímkés) utazások aránya az eladási értéket tekintve (%).

| (b20) | Az utazásszervező a nagy nyilvánosságnak szánt reklámokban népszerűsíti a fenntartható idegenforgalmi csomagokat. |
| --- | --- |

(b20)

Az utazásszervező a nagy nyilvánosságnak szánt reklámokban népszerűsíti a fenntartható idegenforgalmi csomagokat.

| (b21) | A környezetkíméletben élen járó, fenntartható (pl. osztrák ökocímkét nyert) turisztikai csomagok teszik ki a forgalom értékének legalább 10 %-át. |
| --- | --- |

(b21)

A környezetkíméletben élen járó, fenntartható (pl. osztrák ökocímkét nyert) turisztikai csomagok teszik ki a forgalom értékének legalább 10 %-át.

| (b22) | Az utazásszervező olyan marketing- és kommunikációs eszközökkel él, amelyek ösztönzik a fenntarthatósági szempontok figyelembevételét a turisztikai csomagok közötti választáskor. |
| --- | --- |

(b22)

Az utazásszervező olyan marketing- és kommunikációs eszközökkel él, amelyek ösztönzik a fenntarthatósági szempontok figyelembevételét a turisztikai csomagok közötti választáskor.

| (b23) | Az utazásszervező desztinációspecifikus és tudatosságnövelő tájékoztatást nyújt az ügyfelei részére a desztináción való fenntartható viselkedés ösztönzése érdekében. |
| --- | --- |

(b23)

Az utazásszervező desztinációspecifikus és tudatosságnövelő tájékoztatást nyújt az ügyfelei részére a desztináción való fenntartható viselkedés ösztönzése érdekében.

3.3.5.   Hatékony kiskereskedelmi és irodai műveletek

A legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlat a következőket foglalja magában: visszaszorítani az erőforrások, különösen a papír és a tinta felhasználását a reklámozásban és az irodai munka során, környezetvédelmi tanúsítvánnyal ellátott anyagokat és szolgáltatásokat (pl. nyomda) választani, és a teljes irodai illetve kiskereskedelmi hálózatban biztosítani az energia (14)- és a vízfelhasználás hatékonyságát.

Alkalmazhatóság

Minden utazásszervező alkalmazhatja.

Kapcsolódó környezeti teljesítménymutatók és kiválósági referenciaértékek

| Környezeti teljesítménymutatók | Kiválósági referenciaértékek |
| --- | --- |
| (i19) | Papírfelhasználás ügyfelenként (gramm/ügyfél). |

Környezeti teljesítménymutatók

Kiválósági referenciaértékek

(i19)

Papírfelhasználás ügyfelenként (gramm/ügyfél).

| (i20) | A papír és a nyomtatás környezetvédelmi tanúsítása (igen/nem). |
| --- | --- |

(i20)

A papír és a nyomtatás környezetvédelmi tanúsítása (igen/nem).

| (i21) | Az irodai és kiskereskedelmi tevékenységek fajlagos CO2-kibocsátása (kg CO2/ügyfél vagy kg CO2/m2/év). |
| --- | --- |

(i21)

Az irodai és kiskereskedelmi tevékenységek fajlagos CO2-kibocsátása (kg CO2/ügyfél vagy kg CO2/m2/év).

| (i22) | Az irodaépületek éves vízfogyasztása dolgozónként (liter/dolgozó/év). |
| --- | --- |

(i22)

Az irodaépületek éves vízfogyasztása dolgozónként (liter/dolgozó/év).

| (b24) | Az irodai dokumentumok és reklámanyagok nyomtatása: i. csak a legszükségesebb esetben történik meg; ii. 100 %-ban újrafeldolgozott vagy környezetvédelmi tanúsítvánnyal ellátott (ökocímke, FSC, PEFC) papírra történik; iii. környezetvédelmi tanúsítvánnyal (pl. EMAS, ISO 14001) rendelkező nyomdában történik. |
| --- | --- |

(b24)

Az irodai dokumentumok és reklámanyagok nyomtatása: i. csak a legszükségesebb esetben történik meg; ii. 100 %-ban újrafeldolgozott vagy környezetvédelmi tanúsítvánnyal ellátott (ökocímke, FSC, PEFC) papírra történik; iii. környezetvédelmi tanúsítvánnyal (pl. EMAS, ISO 14001) rendelkező nyomdában történik.

| (b25) | Energia- és üvegházhatásúgáz-gazdálkodási tervet hajtanak végre, az irodai és kereskedelmi tevékenységekből eredő energiafogyasztást és üvegházhatásúgáz-kibocsátást évente jelentik az irodai és kereskedelmi helyszínek alapterületének 1 m2-ére vetítve és 1 ügyfélre vetítve. |
| --- | --- |

(b25)

Energia- és üvegházhatásúgáz-gazdálkodási tervet hajtanak végre, az irodai és kereskedelmi tevékenységekből eredő energiafogyasztást és üvegházhatásúgáz-kibocsátást évente jelentik az irodai és kereskedelmi helyszínek alapterületének 1 m2-ére vetítve és 1 ügyfélre vetítve.

| (b26) | A vízfogyasztás dolgozónként és évenként legfeljebb 2,0 m3. |
| --- | --- |

(b26)

A vízfogyasztás dolgozónként és évenként legfeljebb 2,0 m3.

3.4.   A szálláshelyek vízfogyasztásának visszaszorítása

3.4.1.   A vízellátó rendszer ellenőrzése, karbantartása és optimalizációja

A legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlat a következőket jelenti: elvégezni a vízfogyasztás ellenőrzését és figyelni a vízfogyasztást a főbb fogyasztási pontokon (pl. almérőkkel) a hatékonyság javítására kínálkozó lehetőségek azonosítása érdekében; emellett biztosítani a berendezések rendszeres és szakszerű karbantartását, többek között takarításkor is.

Alkalmazhatóság

Ez a legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlat mindenféle típusú és nagyságrendű szálláson alkalmazható, beleértve a kisvállalkozásokat is. A kis létesítményekben el lehet tekinteni az almérők beszerelésétől.

Kapcsolódó környezeti teljesítménymutatók és kiválósági referenciaértékek

| Környezeti teljesítménymutató | Kiválósági referenciaértékek |
| --- | --- |
| (i23) | Vízfogyasztás vendégéjszakánként (liter/vendégéjszaka). |

Környezeti teljesítménymutató

Kiválósági referenciaértékek

(i23)

Vízfogyasztás vendégéjszakánként (liter/vendégéjszaka).

| (b27) | Helyszíni vízgazdálkodási terv, amely magában foglalja a következőket: i. almérők felszerelése és minden főbb vízfogyasztó folyamat és terület referenciaértékekkel való összevetése; ii. a vízellátási rendszer elemeinek és szivárgási pontjainak rendszeres felülvizsgálata és karbantartása. |
| --- | --- |

(b27)

Helyszíni vízgazdálkodási terv, amely magában foglalja a következőket: i. almérők felszerelése és minden főbb vízfogyasztó folyamat és terület referenciaértékekkel való összevetése; ii. a vízellátási rendszer elemeinek és szivárgási pontjainak rendszeres felülvizsgálata és karbantartása.

| (b28) | A saját fürdőszobát biztosító szállásokon vendégéjszakánként legfeljebb 140 liter, a többnyire közös fürdőszobát biztosító szállásokon vendégéjszakánként legfeljebb 100 liter vízfogyasztás. |
| --- | --- |

(b28)

A saját fürdőszobát biztosító szállásokon vendégéjszakánként legfeljebb 140 liter, a többnyire közös fürdőszobát biztosító szállásokon vendégéjszakánként legfeljebb 100 liter vízfogyasztás.

3.4.2.   A vendégszobák víztakarékos szerelvényekkel való felszerelése

A legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlat a következőket foglalja magában: víztakarékos szerelvények beépítése, pl. légkeveréses csaptelepek és zuhanyfejek, víztakarékos és kettős öblítésű WC-k, vízmentes piszoárok használata. Ideiglenes megoldásként perlátorok szerelhetők a meglévő szerelvényekre.

Alkalmazhatóság

Ez a legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlat mindenféle típusú és nagyságrendű szálláson alkalmazható, beleértve a kisvállalkozásokat is. Ahol nemrégen történt felújítás, a perlátorok felszerelése alkalmazható.

Kapcsolódó környezeti teljesítménymutatók és kiválósági referenciaértékek

| Környezeti teljesítménymutató | Kiválósági referenciaértékek |
| --- | --- |
| (i23) | Vízfogyasztás vendégéjszakánként (liter/vendégéjszaka). |

Környezeti teljesítménymutató

Kiválósági referenciaértékek

(i23)

Vízfogyasztás vendégéjszakánként (liter/vendégéjszaka).

| (i24) | A vízmelegítés energiafogyasztása (kWh/vendégéjszaka). |
| --- | --- |

(i24)

A vízmelegítés energiafogyasztása (kWh/vendégéjszaka).

| (i25) | A zuhanyfejek, fürdőszobai csaptelepek, piszoárok és WC-k vízfogyasztása (liter/perc vagy liter/öblítés). |
| --- | --- |

(i25)

A zuhanyfejek, fürdőszobai csaptelepek, piszoárok és WC-k vízfogyasztása (liter/perc vagy liter/öblítés).

| (b29) | A vízfogyasztás és a vízmelegítés energiafogyasztása legfeljebb 100 liter és 3,0 kWh vendégéjszakánként a saját fürdőszobával rendelkező egységekben. |
| --- | --- |

(b29)

A vízfogyasztás és a vízmelegítés energiafogyasztása legfeljebb 100 liter és 3,0 kWh vendégéjszakánként a saját fürdőszobával rendelkező egységekben.

| (b30) | A zuhanyfejek átfolyási sebessége legfeljebb 7 liter/perc, a fürdőszobai csapok átfolyási sebessége legfeljebb 6 liter/perc (új csaptelepeknél legfeljebb 4 liter/perc), az átlagos WC-öblítés vízigénye legfeljebb 4,5 liter, a piszoárok öblítés nélküliek (vízmentesek). |
| --- | --- |

(b30)

A zuhanyfejek átfolyási sebessége legfeljebb 7 liter/perc, a fürdőszobai csapok átfolyási sebessége legfeljebb 6 liter/perc (új csaptelepeknél legfeljebb 4 liter/perc), az átlagos WC-öblítés vízigénye legfeljebb 4,5 liter, a piszoárok öblítés nélküliek (vízmentesek).

3.4.3.   Környezetbarát szobatakarítás

A legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlat a következőket jelenti: a mosás visszaszorítása egyrészt az ágyneműk és törölközők zöld beszerzése révén (méret, szövetsűrűség, szín és anyag figyelembevételével), másrészt a vendégek bátorítása az ágyneműk és a törölközők többszöri használatára. Szintén legjobb gyakorlat kiképezni a személyzetet a víz- és vegyszerkímélő takarítási módszerek ismeretére, valamint környezetvédelmi tanúsítvánnyal ellátott termékeket beszerezni a szobákba és fürdőszobákba fogyóeszközök gyanánt.

Alkalmazhatóság

Ez a legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlat mindenféle típusú és nagyságrendű szálláson alkalmazható, beleértve a kisvállalkozásokat is. A mosások visszaszorítása a könnyebben mosható textíliák beszerzése révén egyetemesen alkalmazható, azonban a vendégek általi újrahasználat ösztönzése korlátokba ütközik azokon a szálláshelyeken, ahol magas az egyéjszakás vendégek aránya.

Kapcsolódó környezeti teljesítménymutatók és kiválósági referenciaértékek

| Környezeti teljesítménymutatók | Kiválósági referenciaértékek |
| --- | --- |
| (i26) | A mosandó tömeg vendégéjszakánként (kg/vendégéjszaka). |

Környezeti teljesítménymutatók

Kiválósági referenciaértékek

(i26)

A mosandó tömeg vendégéjszakánként (kg/vendégéjszaka).

| (i27) | A többször használt törölközők és ágyneműk aránya (%). |
| --- | --- |

(i27)

A többször használt törölközők és ágyneműk aránya (%).

| (i28) | A takarítás és a mosogatás során használt vegyi anyagok mennyisége a hatóanyag tömegében mérve (gramm/vendégéjszaka). |
| --- | --- |

(i28)

A takarítás és a mosogatás során használt vegyi anyagok mennyisége a hatóanyag tömegében mérve (gramm/vendégéjszaka).

| (i29) | Az ISO szerinti I. típusú ökocímkével ellátott vegyszerek és textíliák aránya (%). |
| --- | --- |

(i29)

Az ISO szerinti I. típusú ökocímkével ellátott vegyszerek és textíliák aránya (%).

| (b31) | Az ágyneműk legalább 80 %-ának anyaga pamut-poliészter vászon (15) vagy lenvászon. |
| --- | --- |

(b31)

Az ágyneműk legalább 80 %-ának anyaga pamut-poliészter vászon (15) vagy lenvászon.

| (b32) | A szobákban használt textíliák legalább 80 %-a az ISO szerinti I. típusú ökocímkével (pl. uniós ökocímkével) ellátott vagy organikus (bio). |
| --- | --- |

(b32)

A szobákban használt textíliák legalább 80 %-a az ISO szerinti I. típusú ökocímkével (pl. uniós ökocímkével) ellátott vagy organikus (bio).

| (b33) | A takarításhoz és a mosogatáshoz használt vegyi anyagok mennyisége (leszámítva a mosást, a folttisztítást és a medencékben használatos vegyszereket) a hatóanyag tömegében mérve legfeljebb 10 gramm/vendégéjszaka. |
| --- | --- |

(b33)

A takarításhoz és a mosogatáshoz használt vegyi anyagok mennyisége (leszámítva a mosást, a folttisztítást és a medencékben használatos vegyszereket) a hatóanyag tömegében mérve legfeljebb 10 gramm/vendégéjszaka.

| (b34) | A mosandó tömegben a törölközők és ágyneműk többszöri használata révén elért megtakarítás legalább 30 %. |
| --- | --- |

(b34)

A mosandó tömegben a törölközők és ágyneműk többszöri használata révén elért megtakarítás legalább 30 %.

| (b35) | A szálláshely által használt általános tisztítószerek, fürdőszobai tisztítószerek, szappanok és samponok legalább 80 %-a (a hatóanyag tömegében vagy a beszerzett mennyiségben mérve) az ISO szerinti I. típusú ökocímkével (pl. uniós ökocímkével) rendelkezik. |
| --- | --- |

(b35)

A szálláshely által használt általános tisztítószerek, fürdőszobai tisztítószerek, szappanok és samponok legalább 80 %-a (a hatóanyag tömegében vagy a beszerzett mennyiségben mérve) az ISO szerinti I. típusú ökocímkével (pl. uniós ökocímkével) rendelkezik.

3.4.4.   A kisüzemi mosások optimalizálása

A legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlat a következőket foglalja magában: a legvíztakarékosabb (és legenergiatakarékosabb) mosó-centrifugáló gépek és a leghatékonyabb (pl. hőszivattyús) szárítógépek, valamint vasalók beszerzése, az öblítővíz újrafelhasználása, illetve vízszegény területeken a mosóvíz újrafelhasználása mikroszűrés után. Szintén legjobb gyakorlat a szennyvíz és a szellőztetőrendszerből távozó levegő hőjének visszanyerése.

Alkalmazhatóság

Ez a legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlat mindenféle típusú és nagyságrendű olyan szálláson alkalmazható, beleértve a kisvállalkozásokat, ahol helyben mosnak.

Kapcsolódó környezeti teljesítménymutatók és kiválósági referenciaértékek

| Környezeti teljesítménymutatók | Kiválósági referenciaértékek |
| --- | --- |
| (i30) | Vízigény 1 kg mosott tömegre (liter/kg). |

Környezeti teljesítménymutatók

Kiválósági referenciaértékek

(i30)

Vízigény 1 kg mosott tömegre (liter/kg).

| (i31) | Energiafogyasztás 1 kg mosott tömegre (kWh/kg). |
| --- | --- |

(i31)

Energiafogyasztás 1 kg mosott tömegre (kWh/kg).

| (i32) | Az ökocímkés mosószerek aránya (%). |
| --- | --- |

(i32)

Az ökocímkés mosószerek aránya (%).

| (b36) | Kisüzemi mosások esetében az új háztartási mosógépek EU energiaosztálya A+++, az ipari mosógépek átlagos vízfogyasztása pedig a mosott tömeg 1 kilogrammjára legfeljebb 7 liter. |
| --- | --- |

(b36)

Kisüzemi mosások esetében az új háztartási mosógépek EU energiaosztálya A+++, az ipari mosógépek átlagos vízfogyasztása pedig a mosott tömeg 1 kilogrammjára legfeljebb 7 liter.

| (b37) | A helyben végzett kisüzemi mosások teljes energiafogyasztása a mosott tömeg 1 kg-jára a szárítást és a vasalást is beleértve legfeljebb 2,0 kWh. |
| --- | --- |

(b37)

A helyben végzett kisüzemi mosások teljes energiafogyasztása a mosott tömeg 1 kg-jára a szárítást és a vasalást is beleértve legfeljebb 2,0 kWh.

| (b38) | A kisüzemi mosásban használt mosószerek legalább 80 %-a (a hatóanyagok tömegében vagy a beszerzett mennyiségben mérve) rendelkezik az ISO szerinti I. típusú ökocímkével (pl. uniós ökocímke, Nordic Swan, Blaue Engel). |
| --- | --- |

(b38)

A kisüzemi mosásban használt mosószerek legalább 80 %-a (a hatóanyagok tömegében vagy a beszerzett mennyiségben mérve) rendelkezik az ISO szerinti I. típusú ökocímkével (pl. uniós ökocímke, Nordic Swan, Blaue Engel).

3.4.5.   A nagyüzemi mosások optimalizálása vagy a mosás alvállalkozásba adása

A legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlat a következőket jelenti: olyan hatékony szolgáltatót igénybe venni, aki teljesítményénél fogva megszerezte az ISO szerinti I. típusú ökocímkét, vagy megfelel az ilyen ökocímke feltételeinek, illetve biztosítani, hogy a helyben végzett nagyüzemi mosások megfeleljenek e feltételeknek.

Alkalmazhatóság

Ez a legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlat alkalmazható egyrészt az olyan nagy szállásokon, ahol helyben végeznek nagyüzemi mosást, másrészt a mosást-tisztítást kereskedelmi alapon végző szolgáltatókra. Mindenféle egyéb méretű szálláshelyen, így kisvállalkozások számára is alkalmazható, mert a követelmények alkalmazhatók a mosás-tisztítás zöld közbeszerzésére.

Kapcsolódó környezeti teljesítménymutatók és kiválósági referenciaértékek

| Környezeti teljesítménymutatók | Kiválósági referenciaértékek |
| --- | --- |
| (i33) | Ökocímkés mosodai szolgáltatások (igen/nem). |

Környezeti teljesítménymutatók

Kiválósági referenciaértékek

(i33)

Ökocímkés mosodai szolgáltatások (igen/nem).

| (i30) | Vízigény 1 kg mosott tömegre (liter/kg). |
| --- | --- |

(i30)

Vízigény 1 kg mosott tömegre (liter/kg).

| (i31) | Energiafogyasztás 1 kg mosott tömegre (kWh/kg). |
| --- | --- |

(i31)

Energiafogyasztás 1 kg mosott tömegre (kWh/kg).

| (i32) | Az ökocímkés mosószerek aránya (%). |
| --- | --- |

(i32)

Az ökocímkés mosószerek aránya (%).

| (b39) | Az alvállalkozásba adott mosást-tisztítást olyan szolgáltató végzi, aki elnyerte az ISO szerinti I. típusú ökocímkét (pl. Nordic Swan), illetve a helyben végzett nagyüzemi mosások vagy a környezetvédelmi tanúsítvánnyal nem rendelkező alvállalkozásoknak kiadott mosások megfelelnek a vonatkozó referenciaértékeknek. |
| --- | --- |

(b39)

Az alvállalkozásba adott mosást-tisztítást olyan szolgáltató végzi, aki elnyerte az ISO szerinti I. típusú ökocímkét (pl. Nordic Swan), illetve a helyben végzett nagyüzemi mosások vagy a környezetvédelmi tanúsítvánnyal nem rendelkező alvállalkozásoknak kiadott mosások megfelelnek a vonatkozó referenciaértékeknek.

| (b40) | A teljes nagyüzemi mosási ciklus összes vízfogyasztása legfeljebb 5 liter a szobai textíliák 1 kg-jára és legfeljebb 9 liter az éttermi textíliák 1 kg-jára. |
| --- | --- |

(b40)

A teljes nagyüzemi mosási ciklus összes vízfogyasztása legfeljebb 5 liter a szobai textíliák 1 kg-jára és legfeljebb 9 liter az éttermi textíliák 1 kg-jára.

| (b41) | A teljes nagyüzemi mosodai ciklus (szárítással, vasalással) összes energiafogyasztása legfeljebb 0,90 kWh a szobai textíliák 1 kg-jára és legfeljebb 1,45 kWh az éttermi textíliák 1 kg-jára. |
| --- | --- |

(b41)

A teljes nagyüzemi mosodai ciklus (szárítással, vasalással) összes energiafogyasztása legfeljebb 0,90 kWh a szobai textíliák 1 kg-jára és legfeljebb 1,45 kWh az éttermi textíliák 1 kg-jára.

| (b42) | A nagyüzemi mosáshoz kizárólag az ISO szerinti I. típusú ökocímkét (pl. uniós ökocímke, Nordic Swan) elnyert mosószereket alkalmaznak, megfelelő adagolásban. |
| --- | --- |

(b42)

A nagyüzemi mosáshoz kizárólag az ISO szerinti I. típusú ökocímkét (pl. uniós ökocímke, Nordic Swan) elnyert mosószereket alkalmaznak, megfelelő adagolásban.

3.4.6.   Optimalizált medence-karbantartás

A legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlat a következőket foglalja magában: a medence szűrőjének tisztítását előre meghatározott időpontok helyett a nyomáscsökkenés függvényében időzíteni, ózon- vagy UV-kezeléssel és körültekintő adagolással csökkenteni a felhasznált klór mennyiségét, valamint visszanyerni a szellőztetőrendszeren keresztül távozó hőt.

Alkalmazhatóság

Ez a legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlat a saját úszómedencékkel rendelkező szálláshelyeken alkalmazható, beleértve a kisvállalkozásokat is.

Kapcsolódó környezeti teljesítménymutatók és kiválósági referenciaérték

| Környezeti teljesítménymutatók | Kiválósági referenciaérték |
| --- | --- |
| (i34) | Környezetkímélő medence-karbantartási terv végrehajtása (igen/nem). |

Környezeti teljesítménymutatók

Kiválósági referenciaérték

(i34)

Környezetkímélő medence-karbantartási terv végrehajtása (igen/nem).

| (i35) | Ózon- vagy UV-kezelés alkalmazása (igen/nem). |
| --- | --- |

(i35)

Ózon- vagy UV-kezelés alkalmazása (igen/nem).

| (b43) | A medencék és fürdőhelyiségek hatékonyságára vonatkozó terv végrehajtása, amely magában foglalja az alábbiakat: i. a fajlagos víz-, energia- és vegyianyag-fogyasztás referenciaértékekkel való összevetése a medencék és fürdőhelyiségek tekintetében a vízfelület m2-ére és a vendégéjszakák számára vetítve; ii. a klórhasználat visszaszorítása megfelelő adagolás és más fertőtlenítési lehetőségek, pl. ózonkezelés vagy UV-kezelés igénybevétele révén. |
| --- | --- |

(b43)

A medencék és fürdőhelyiségek hatékonyságára vonatkozó terv végrehajtása, amely magában foglalja az alábbiakat: i. a fajlagos víz-, energia- és vegyianyag-fogyasztás referenciaértékekkel való összevetése a medencék és fürdőhelyiségek tekintetében a vízfelület m2-ére és a vendégéjszakák számára vetítve; ii. a klórhasználat visszaszorítása megfelelő adagolás és más fertőtlenítési lehetőségek, pl. ózonkezelés vagy UV-kezelés igénybevétele révén.

3.4.7.   Az esővíz és a szürkevíz hasznosítása

A legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlat a következőket jelenti: olyan vízvisszaforgató rendszereket alkalmazni, amelyek kezelés után bizonyos beltéri folyamatokra (pl. WC-öblítésre) vagy kültéri célokra (pl. öntözésre) felhasználják a szürkevizet. Szintén ide tartozik az esővízgyűjtő-rendszerek használata és a befogott esővíz beltéri használata.

Alkalmazhatóság

Minden szálláshelyen alkalmazható. A vízvisszaforgató rendszereket építéskor vagy jelentősebb felújítások alkalmával lehet beépíteni. A kisvállalkozások esetében a magas beruházási költségek miatt korlátozottan alkalmazható.

Kapcsolódó környezeti teljesítménymutató és kiválósági referenciaérték

| Környezeti teljesítménymutató | Kiválósági referenciaérték |
| --- | --- |
| (i36) | Szürkevíz- vagy esővíz-hasznosító rendszerek beépítése (igen/nem). |

Környezeti teljesítménymutató

Kiválósági referenciaérték

(i36)

Szürkevíz- vagy esővíz-hasznosító rendszerek beépítése (igen/nem).

| (b44) | Olyan esővíz-hasznosító rendszer beépítése, ami vízigényes beltéri folyamatot szolgál ki és/vagy olyan szürkevíz-hasznosító rendszer beépítése, ami beltéri vagy kültéri vízigényt szolgál ki. |
| --- | --- |

(b44)

Olyan esővíz-hasznosító rendszer beépítése, ami vízigényes beltéri folyamatot szolgál ki és/vagy olyan szürkevíz-hasznosító rendszer beépítése, ami beltéri vagy kültéri vízigényt szolgál ki.

3.5.   Hulladék- és szennyvízgazdálkodás a szálláshelyeken

3.5.1.   A hulladékkeletkezés megelőzése

A legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlat a következőket foglalja magában: a termékek zöld beszerzése révén, azok életciklus-hatására figyelemmel elejét venni a hulladékkeletkezésnek, például kerülni az egyszer használatos termékeket (egyénileg csomagolt élelmiszer, szappan, sampon), koncentrált és ömlesztett formában vásárolni a tisztítószereket, és megfontolni a beszerzendő mennyiségeket.

Alkalmazhatóság

Ez a legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlat mindenféle típusú és nagyságrendű szálláson alkalmazható, beleértve a kisvállalkozásokat is.

Kapcsolódó környezeti teljesítménymutatók és kiválósági referenciaértékek

| Környezeti teljesítménymutatók | Kiválósági referenciaértékek |
| --- | --- |
| (i37) | A keletkező hulladék mennyisége (kg/vendégéjszaka). |

Környezeti teljesítménymutatók

Kiválósági referenciaértékek

(i37)

A keletkező hulladék mennyisége (kg/vendégéjszaka).

| (b45) | A teljes hulladékkeletkezés (szelektált és nem szelektált együtt) legfeljebb 0,6 kg/vendégéjszaka). |
| --- | --- |

(b45)

A teljes hulladékkeletkezés (szelektált és nem szelektált együtt) legfeljebb 0,6 kg/vendégéjszaka).

3.5.2.   A hulladék szétválogatása és újrafeldolgozásra küldése

A legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlat a következőket jelenti: szelektív hulladékgyűjtőket kihelyezni az egész létesítményben és egyértelmű eljárásokkal rendelkezni a hulladékok szétválogatásáról, valamint szelektív hulladékgyűjtőbe vinni legalább a termelt üveg-, papír-, karton-, műanyag-, fém- és szerves hulladékot.

Alkalmazhatóság

Ez a legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlat mindenféle típusú és nagyságrendű szálláson alkalmazható, beleértve a kisvállalkozásokat is.

Kapcsolódó környezeti teljesítménymutatók és kiválósági referenciaértékek

| Környezeti teljesítménymutatók | Kiválósági referenciaértékek |
| --- | --- |
| (i38) | Az újrahasználatra vagy újrafeldolgozásra küldött hulladék aránya (%). |

Környezeti teljesítménymutatók

Kiválósági referenciaértékek

(i38)

Az újrahasználatra vagy újrafeldolgozásra küldött hulladék aránya (%).

| (i39) | A keletkező szelektálatlan hulladék mennyisége (kg/vendégéjszaka). |
| --- | --- |

(i39)

A keletkező szelektálatlan hulladék mennyisége (kg/vendégéjszaka).

| (b46) | A keletkező hulladék tömegének legalább 84 %-a újrafeldolgozásra kerül. |
| --- | --- |

(b46)

A keletkező hulladék tömegének legalább 84 %-a újrafeldolgozásra kerül.

| (b47) | A szelektálatlanul lerakóba kerülő hulladék mennyisége legfeljebb 0,16 kg/vendégéjszaka. |
| --- | --- |

(b47)

A szelektálatlanul lerakóba kerülő hulladék mennyisége legfeljebb 0,16 kg/vendégéjszaka.

3.5.3.   Szennyvíztisztítás

A legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlat a következőket foglalja magában: olyan szennyvíztisztító rendszer beépítése, amely legalább másodlagos, de lehetőleg inkább harmadlagos tisztítást biztosít, előszűri a szilárd anyagokat és ülepíti a lebegőanyagokat, majd biológiai kezelést végez (pl. szakaszos betáplálású eleveniszapos szennyvíztisztítóval/SBR technológiával), hogy a távozó vízből eltávolítsa a BOI, KOI, nitrogén és foszfor nagy részét. A szennyvíziszapot környezetvédelmi szempontból elfogadható módon kell kezelni és elhelyezni.

Alkalmazhatóság

Ez a legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlat mindenféle típusú és nagyságrendű olyan szálláson alkalmazható, beleértve a kisvállalkozásokat is, amely nincsen csatornahálózatra kötve.

Kapcsolódó környezeti teljesítménymutató és kiválósági referenciaérték

| Környezeti teljesítménymutató | Kiválósági referenciaérték |
| --- | --- |
| (i40) | A helyszíni szennyvíztisztítás szennyezőanyag-eltávolítási hatékonyága (pl. a BOI vagy KOI %-ában mérve). |

Környezeti teljesítménymutató

Kiválósági referenciaérték

(i40)

A helyszíni szennyvíztisztítás szennyezőanyag-eltávolítási hatékonyága (pl. a BOI vagy KOI %-ában mérve).

| (i41) | A távozó víz szennyezőanyag-koncentrációja (mg/l) (p. BOI, KOI, összes nitrogén, foszfor). |
| --- | --- |

(i41)

A távozó víz szennyezőanyag-koncentrációja (mg/l) (p. BOI, KOI, összes nitrogén, foszfor).

| (b48) | Ahol a szennyvíz nem kerül központi tisztításra, a helyi szennyvíztisztításnak magában kell foglalnia az előtisztítást (szitaszűrő, szűrőrács, kiegyenlítés és ülepítés) és a biológiai tisztítást, amelynek hatékonysága legalább 95 %-os a BOI5 eltávolításában és legalább 90 %-os a nitrogénvegyületek eltávolításában, ezt következően pedig a keletkező fölösiszapot (másik helyszínen) anaerob rothasztással kell kezelni. |
| --- | --- |

(b48)

Ahol a szennyvíz nem kerül központi tisztításra, a helyi szennyvíztisztításnak magában kell foglalnia az előtisztítást (szitaszűrő, szűrőrács, kiegyenlítés és ülepítés) és a biológiai tisztítást, amelynek hatékonysága legalább 95 %-os a BOI5 eltávolításában és legalább 90 %-os a nitrogénvegyületek eltávolításában, ezt következően pedig a keletkező fölösiszapot (másik helyszínen) anaerob rothasztással kell kezelni.

3.6.   A szálláshelyek energiafogyasztásának visszaszorítása

3.6.1.   Energetikai monitoring és energiagazdálkodási rendszerek

A legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlat a következőket jelenti: energetikai auditot végezni és nyomon követni az energiafogyasztást a főbb fogyasztási pontokon (pl. almérőkkel) a hatékonyság javítására kínálkozó lehetőségek azonosítása érdekében; emellett biztosítani kell a berendezések rendszeres szakszerű karbantartását (16).

Alkalmazhatóság

Ez a legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlat mindenféle típusú és nagyságrendű szálláson alkalmazható, beleértve a kisvállalkozásokat is. A kis létesítményeknél nem alkalmazandó az almérőrendszerek telepítése és az épületszintű energiagazdálkodás.

Kapcsolódó környezeti teljesítménymutatók és kiválósági referenciaértékek

| Környezeti teljesítménymutatók | Kiválósági referenciaértékek |
| --- | --- |
| (i42) | Helyszíni energiagazdálkodási terv végrehajtása (igen/nem). |

Környezeti teljesítménymutatók

Kiválósági referenciaértékek

(i42)

Helyszíni energiagazdálkodási terv végrehajtása (igen/nem).

| (i43) | Fajlagos energiafogyasztás (kWh/m2/év). |
| --- | --- |

(i43)

Fajlagos energiafogyasztás (kWh/m2/év).

| (b49) | Helyszíni energiagazdálkodási terv végrehajtása, amely magában foglalja a következőket: i. almérők felszerelése és minden főbb energiafogyasztó folyamat referenciaértékekkel való összevetése; ii. az elsődleges energiafogyasztás és az energiafogyasztásból eredő CO2-kibocsátások kiszámítása és jelentése. |
| --- | --- |

(b49)

Helyszíni energiagazdálkodási terv végrehajtása, amely magában foglalja a következőket: i. almérők felszerelése és minden főbb energiafogyasztó folyamat referenciaértékekkel való összevetése; ii. az elsődleges energiafogyasztás és az energiafogyasztásból eredő CO2-kibocsátások kiszámítása és jelentése.

| (b50) | Meglévő épületek esetében a végső energiafogyasztás a hűtött/fűtött területet figyelembe véve legfeljebb 75 kWh/m2/év egyrészt a fűtés, szellőztetés, légkondicionálás és másrészt a vízmelegítés kapcsán, vagy a teljes végső energiafogyasztás legfeljebb 180 kWh/m2/év. |
| --- | --- |

(b50)

Meglévő épületek esetében a végső energiafogyasztás a hűtött/fűtött területet figyelembe véve legfeljebb 75 kWh/m2/év egyrészt a fűtés, szellőztetés, légkondicionálás és másrészt a vízmelegítés kapcsán, vagy a teljes végső energiafogyasztás legfeljebb 180 kWh/m2/év.

3.6.2.   Az épületek külső térelhatárolóinak hatékonysága

Új épületek esetében a legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlat biztosítani, hogy az épület megfeleljen a lehető legmagasabb energiahatékonysági osztálynak, például a „Passive House” vagy a „Minergie P” szabványnak. (17) Meglévő épületek esetében a legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlat az utólagos szigetelést jelenti oly módon, hogy a lehető legkisebbre csökkenjen az épületfűtés és -hűtés energiaigénye. (18)

Alkalmazhatóság

Mindenféle szálláshely építésekor vagy jelentős utólagos felújításakor alkalmazható, illetve kiválasztási kritériumként vehető figyelembe a létesítményeket bérlő szervezetek által. A magas beruházási költség miatt a kisvállalkozások számára gondot okozhat e környezetvédelmi vezetési gyakorlat alkalmazása egy meglévő épület felújításakor.

Kapcsolódó környezeti teljesítménymutatók és kiválósági referenciaértékek

| Környezeti teljesítménymutatók | Kiválósági referenciaértékek |
| --- | --- |
| (i43) | Fajlagos energiafogyasztás (kWh/m2/év). |

Környezeti teljesítménymutatók

Kiválósági referenciaértékek

(i43)

Fajlagos energiafogyasztás (kWh/m2/év).

| (b50) | Meglévő épületek esetében a végső energiafogyasztás a hűtött/fűtött területet figyelembe véve legfeljebb 75 kWh/m2/év egyrészt a fűtés, szellőztetés, légkondicionálás és másrészt a vízmelegítés kapcsán, vagy a teljes végső energiafogyasztás legfeljebb 180 kWh/m2/év. |
| --- | --- |

(b50)

Meglévő épületek esetében a végső energiafogyasztás a hűtött/fűtött területet figyelembe véve legfeljebb 75 kWh/m2/év egyrészt a fűtés, szellőztetés, légkondicionálás és másrészt a vízmelegítés kapcsán, vagy a teljes végső energiafogyasztás legfeljebb 180 kWh/m2/év.

| (b51) | Új épületek esetében a névleges energiahatékonyság megfelel a „Minergie P” vagy a „Passive House” szabvány követelményeinek. |
| --- | --- |

(b51)

Új épületek esetében a névleges energiahatékonyság megfelel a „Minergie P” vagy a „Passive House” szabvány követelményeinek.

3.6.3.   Optimalizált fűtő, szellőztető és légkondicionáló rendszerek

A legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlat a következőket foglalja magában: a fűtés-szellőztetés-légkondicionálást az elérhető leghatékonyabb energiaosztályba tartozó berendezésekkel biztosítani zónaszabályozós fűtési/hűtési rendszer és hővisszanyeréses szellőzésszabályozás mellett (lehetőleg CO2-érzékelőkkel), energiatakarékos részegységekkel (pl. változó sebességű ventilátorok), valamint optimalizálni a klímaberendezések használatát az épület külső térelhatárolása és energiaforrásai figyelembevételével.

Alkalmazhatóság

Ez a legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlat mindenféle típusú és nagyságrendű szálláson alkalmazható, beleértve a kisvállalkozásokat is. A teljes optimalizáció csak az építési szakaszban vagy jelentős felújítás alkalmával valósítható meg, de különálló intézkedések bármikor hozhatók.

Kapcsolódó környezeti teljesítménymutatók és kiválósági referenciaértékek

| Környezeti teljesítménymutatók | Kiválósági referenciaértékek |
| --- | --- |
| (i43) | Fajlagos energiafogyasztás (kWh/m2/év). |

Környezeti teljesítménymutatók

Kiválósági referenciaértékek

(i43)

Fajlagos energiafogyasztás (kWh/m2/év).

| (b50) | Meglévő épületek esetében a végső energiafogyasztás a hűtött/fűtött területet figyelembe véve legfeljebb 75 kWh/m2/év egyrészt a fűtés, szellőztetés, légkondicionálás és másrészt a vízmelegítés kapcsán, vagy a teljes végső energiafogyasztás legfeljebb 180 kWh/m2/év. |
| --- | --- |

(b50)

Meglévő épületek esetében a végső energiafogyasztás a hűtött/fűtött területet figyelembe véve legfeljebb 75 kWh/m2/év egyrészt a fűtés, szellőztetés, légkondicionálás és másrészt a vízmelegítés kapcsán, vagy a teljes végső energiafogyasztás legfeljebb 180 kWh/m2/év.

| (b51) | Új épületek esetében a névleges energiahatékonyság megfelel a „Minergie P” vagy a „Passive House” szabvány követelményeinek. |
| --- | --- |

(b51)

Új épületek esetében a névleges energiahatékonyság megfelel a „Minergie P” vagy a „Passive House” szabvány követelményeinek.

3.6.4.   Hőszivattyúk és geotermikus fűtés/hűtés alkalmazása

A legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlat a következőket jelenti: nagy hatékonyságú (ökocímkés, az elérhető leghatékonyabb energiaosztályba tartozó) hőszivattyúkat használni az épületfűtés és -hűtés céljaira, vagy ahol lehetséges, talajvizes hőszivattyút beépíteni.

Alkalmazhatóság

Mindenféle szálláshelyen alkalmazható. Városi környezetben csak az építési szakaszban vagy jelentős felújítás alkalmával van mód talajvizes hőszivattyúk beépítésére. A környezeti levegővel üzemelő hőszivattyús rendszereket könnyű utólag beépíteni, de hideg éghajlatokon nem feltétlenül érdemes. A kisvállalkozások esetében a magas beruházási költségek miatt korlátozottan alkalmazható.

Kapcsolódó környezeti teljesítménymutató és kiválósági referenciaérték

| Környezeti teljesítménymutatók | Kiválósági referenciaérték |
| --- | --- |
| (i43) | Fajlagos energiafogyasztás (kWh/m2/év). |

Környezeti teljesítménymutatók

Kiválósági referenciaérték

(i43)

Fajlagos energiafogyasztás (kWh/m2/év).

| (b52) | A vízüzemű hőszivattyúkat és/vagy geotermikus fűtési/hűtési rendszereket lehetőség szerint előnyben kell részesíteni a hagyományos fűtési/hűtési rendszerekkel szemben, az alkalmazott hőszivattyúknak pedig meg kell felelniük az uniós ökocímke követelményeinek és a lehető leghatékonyabb energiaosztálynak. |
| --- | --- |

(b52)

A vízüzemű hőszivattyúkat és/vagy geotermikus fűtési/hűtési rendszereket lehetőség szerint előnyben kell részesíteni a hagyományos fűtési/hűtési rendszerekkel szemben, az alkalmazott hőszivattyúknak pedig meg kell felelniük az uniós ökocímke követelményeinek és a lehető leghatékonyabb energiaosztálynak.

3.6.5.   Energiatakarékos megvilágítás és elektromos berendezések

A legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlat a következőket foglalja magában: a megfelelő erősségű zónás megvilágítás alkalmazása kompakt fénycsöves és LED-technológiával, intelligens vezérléssel a mozgás, a természetes fény és az idő alapján. Szintén idetartozik az épületek általános tervezésekor és belső tereinek elosztása meghatározásakor a lehető legmesszemenőbben kihasználni a természetes fényt, figyelemmel ugyanakkor a nagy üvegfelületek által a fűtési és hűtési energiaigényre gyakorolt hatásra. Az elektromos berendezések (háztartási gépek és szórakoztató elektronika) esetében uniós ökocímkével ellátott vagy a lehető leghatékonyabb energiaosztályba sorolt termékeket kell választani.

Alkalmazhatóság

Ez a legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlat mindenféle típusú és nagyságrendű szálláson alkalmazható, beleértve a kisvállalkozásokat is. A kompakt fénycsöves és LED-izzós lámpák sokszor teljes mértékben kiváltják a hagyományos és halogén izzólámpák használatát. A természetes fény használatának optimalizálása az épületek általános tervezésekor csak az építési szakaszban vagy felújítások alkalmával jön szóba.

Kapcsolódó környezeti teljesítménymutatók és kiválósági referenciaértékek

| Környezeti teljesítménymutatók | Kiválósági referenciaértékek |
| --- | --- |
| (i44) | A beépített világítási teljesítmény (W/m2). |

Környezeti teljesítménymutatók

Kiválósági referenciaértékek

(i44)

A beépített világítási teljesítmény (W/m2).

| (i45) | A világítás energiafogyasztása (kWh/m2/év). |
| --- | --- |

(i45)

A világítás energiafogyasztása (kWh/m2/év).

| (i46) | Teljes villamosenergia-fogyasztás (kWh/m2/év). |
| --- | --- |

(i46)

Teljes villamosenergia-fogyasztás (kWh/m2/év).

| (b53) | A beépített világítási teljesítmény legfeljebb 10 W/m2. |
| --- | --- |

(b53)

A beépített világítási teljesítmény legfeljebb 10 W/m2.

| (b54) | A világításra használt villamos energia legfeljebb 25 kWh/m2/év a hűtött/fűtött alapterületen. |
| --- | --- |

(b54)

A világításra használt villamos energia legfeljebb 25 kWh/m2/év a hűtött/fűtött alapterületen.

| (b55) | A teljes villamosenergia-fogyasztás legfeljebb 80 kWh/m2/év a hűtött/fűtött alapterületen. |
| --- | --- |

(b55)

A teljes villamosenergia-fogyasztás legfeljebb 80 kWh/m2/év a hűtött/fűtött alapterületen.

3.6.6.   Megújuló energiaforrások

A legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlat a következőket jelenti: helyszíni geotermikus, nap- vagy szélenergiát hasznosító energiatermelő egységet alkalmazni, és valóban megújuló forrásból előállított villamos energiát vásárolni.

Alkalmazhatóság

A megújuló energiaforrások hasznosításának lehetősége függ a helyszín olyan adottságaitól, mint az éghajlat, a napsugárzás, a rendelkezésre álló hely stb. A távoli megújuló-energia projektekbe való beruházás lehetősége azonban minden szervezet előtt nyitva áll. A kisvállalkozások esetében a hosszú megtérülési idő miatt korlátozottan alkalmazható.

Kapcsolódó környezeti teljesítménymutatók és kiválósági referenciaértékek

| Környezeti teljesítménymutatók | Kiválósági referenciaértékek |
| --- | --- |
| (i11) | A megújuló forrásokból helyben termelt energia aránya a végső energiafogyasztáson belül (%). |

Környezeti teljesítménymutatók

Kiválósági referenciaértékek

(i11)

A megújuló forrásokból helyben termelt energia aránya a végső energiafogyasztáson belül (%).

| (i47) | Hitelesített megújulóenergia-kreditek használata (igen/nem). |
| --- | --- |

(i47)

Hitelesített megújulóenergia-kreditek használata (igen/nem).

| (b56) | A szálláshely éves energiafogyasztásának 50 %-át megújuló helyi forrásokból vagy bizonyíthatóan kiegészítő jellegű, telephelyen kívüli megújulóenergia-forrásokból állítják elő. |
| --- | --- |

(b56)

A szálláshely éves energiafogyasztásának 50 %-át megújuló helyi forrásokból vagy bizonyíthatóan kiegészítő jellegű, telephelyen kívüli megújulóenergia-forrásokból állítják elő.

| (b57) | A villamos energia 100 %-a nyomon követhető megújuló forrásból származik, amely nem szerepel más szervezet vagy a nemzeti villamosenergia-mix könyvelésében, vagy kétévesnél újabb. |
| --- | --- |

(b57)

A villamos energia 100 %-a nyomon követhető megújuló forrásból származik, amely nem szerepel más szervezet vagy a nemzeti villamosenergia-mix könyvelésében, vagy kétévesnél újabb.

3.7.   Éttermek és szállodai konyhák

3.7.1.   Az étel és ital zöld beszerzése

A legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlat a következőket foglalja magában: az étel- és italellátási lánc vizsgálata a környezetre gyakorolt jelentős hatások forrásainak és a beavatkozási lehetőségeknek az azonosítása érdekében. Ide tartozik a környezetvédelmi szempontból tanúsított termékek választása, az, hogy a kínálat összeállításakor kerülik a kifejezetten környezetterhelő összetevőket (pl. veszélyeztetett halfajok, szezonon kívüli gyümölcsök), valamint a hús- és tejtermékek ésszerű adagolása a vegetáriánus étkezés lehetőségének biztosítása mellett.

Alkalmazhatóság

Ez a gyakorlat minden konyhán alkalmazható. A vidéki területeken megoldható lehet az élelmiszerek helyi beszerzése. A nagyobb konyhák jobban tudják befolyásolni beszállítóikat. Mindazonáltal a kisvállalkozások is alkalmazhatják ezt a gyakorlatot.

Kapcsolódó környezeti teljesítménymutató és kiválósági referenciaértékek

| Környezeti teljesítménymutató | Kiválósági referenciaértékek |
| --- | --- |
| (i48) | A környezetvédelmi tanúsítvánnyal rendelkező összetevők aránya (%) (érték alapján). |

Környezeti teljesítménymutató

Kiválósági referenciaértékek

(i48)

A környezetvédelmi tanúsítvánnyal rendelkező összetevők aránya (%) (érték alapján).

| (b58) | A szervezet dokumentált adatokat tud rendelkezésre bocsátani a fő összetevőkről (legalább a származási országukról). |
| --- | --- |

(b58)

A szervezet dokumentált adatokat tud rendelkezésre bocsátani a fő összetevőkről (legalább a származási országukról).

| (b59) | Az ételek és italok (beszerzési értéket tekintve) legalább 60 %-a rendelkezik környezetvédelmi tanúsítvánnyal (pl. bio). |
| --- | --- |

(b59)

Az ételek és italok (beszerzési értéket tekintve) legalább 60 %-a rendelkezik környezetvédelmi tanúsítvánnyal (pl. bio).

3.7.2.   Szerveshulladék-gazdálkodás

A legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlat a következőket jelenti: az ételhulladék visszaszorítása az étlap gondos összeállítása és az adagok méretezése révén. A szerves hulladékot külön kell választani és anaerob rothasztásra kell küldeni, ahol erre van mód, alternatívaként energia-visszanyerés mellett történő égetéssel, illetve helyben történő komposztálással kell megszabadulni tőle.

Alkalmazhatóság

Ez a gyakorlat minden konyhán alkalmazható. A preferált anaerob rothasztás bizonyos helyeken nem oldható meg, ekkor kerülhet sor az energia-visszanyerés mellett történő égetésre vagy a komposztálásra. A kisvállalkozások is alkalmazhatják ezt a gyakorlatot.

Kapcsolódó környezeti teljesítménymutatók és kiválósági referenciaértékek

| Környezeti teljesítménymutatók | Kiválósági referenciaértékek |
| --- | --- |
| (i49) | A keletkező szerves hulladék mennyisége fogyasztó vendégenként (kg/fő). |

Környezeti teljesítménymutatók

Kiválósági referenciaértékek

(i49)

A keletkező szerves hulladék mennyisége fogyasztó vendégenként (kg/fő).

| (i50) | Az anaerob rothasztásra, alternatív energia-visszanyerésre, helyben vagy másutt komposztálásra kerülő szerves hulladék aránya (%). |
| --- | --- |

(i50)

Az anaerob rothasztásra, alternatív energia-visszanyerésre, helyben vagy másutt komposztálásra kerülő szerves hulladék aránya (%).

| (b60) | A szerves hulladék legalább 95 %-a különválasztásra kerül és nem jut lerakóba, hanem lehetőség szerint anaerob rothasztásra jut. |
| --- | --- |

(b60)

A szerves hulladék legalább 95 %-a különválasztásra kerül és nem jut lerakóba, hanem lehetőség szerint anaerob rothasztásra jut.

| (b61) | A keletkező szerves hulladék mennyisége fogyasztó vendégenként legfeljebb 0,25 kg, az elkerülhető hulladékképződés fogyasztó vendégenként legfeljebb 0,18 kg. |
| --- | --- |

(b61)

A keletkező szerves hulladék mennyisége fogyasztó vendégenként legfeljebb 0,25 kg, az elkerülhető hulladékképződés fogyasztó vendégenként legfeljebb 0,18 kg.

3.7.3.   Optimalizált mosogatás, takarítás és ételkészítés

A legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlat az energiatakarékos mosogatógépek beszerzését foglalja magában. Ide tartoznak az alacsony áteresztésű, nyitókaros, előmosó-leverető zuhanyfej ellátott gépek és az energiatakarékos mosogatógépek. Szintén fontos a vízhálózatra nem csatlakozó pároló berendezések használata és a konyhai vízfogyasztás nyomon követése illetve a visszaszorítására vonatkozó célok kitűzése.

Alkalmazhatóság

Ez a gyakorlat minden konyhán alkalmazható. Elképzelhető, hogy a hatékonyabb mosogatógépek beszerzése csak akkor gazdaságos, ha a meglévő mosogatóképek élettartamuk végéhez közelednek vagy javításra szorulnak. A kisvállalkozások is alkalmazhatják ezt a gyakorlatot.

Kapcsolódó környezeti teljesítménymutatók és kiválósági referenciaértékek

| Környezeti teljesítménymutatók | Kiválósági referenciaértékek |
| --- | --- |
| (i51) | Konyhai vízfogyasztás fogyasztó vendégenként (liter/fő). |

Környezeti teljesítménymutatók

Kiválósági referenciaértékek

(i51)

Konyhai vízfogyasztás fogyasztó vendégenként (liter/fő).

| (i52) | Az ökocímkés mosogató- és konyhai tisztítószerek aránya (%). |
| --- | --- |

(i52)

Az ökocímkés mosogató- és konyhai tisztítószerek aránya (%).

| (i53) | Hatékony konyhai eszközök zöld beszerzése (igen/nem). |
| --- | --- |

(i53)

Hatékony konyhai eszközök zöld beszerzése (igen/nem).

| (b62) | Konyhai vízgazdálkodási terv végrehajtása, amely magában foglalja az egy vendégre számított normalizált konyhai vízfogyasztás nyomon követését és jelentését, valamint az e vízfogyasztás csökkentésére alkalmas elsőbbségi intézkedések meghatározását. |
| --- | --- |

(b62)

Konyhai vízgazdálkodási terv végrehajtása, amely magában foglalja az egy vendégre számított normalizált konyhai vízfogyasztás nyomon követését és jelentését, valamint az e vízfogyasztás csökkentésére alkalmas elsőbbségi intézkedések meghatározását.

| (b63) | A mosogatáshoz és a konyha tisztításához használt vegyszerek legalább 70 %-a rendelkezik ökocímkével, pl. uniós ökocímkével (eltekintve a sütőtisztítóktól). |
| --- | --- |

(b63)

A mosogatáshoz és a konyha tisztításához használt vegyszerek legalább 70 %-a rendelkezik ökocímkével, pl. uniós ökocímkével (eltekintve a sütőtisztítóktól).

3.7.4.   Optimalizált főzés, szellőztetés és hűtés

A legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlat a következőket jelenti: hatékony sütő-főző berendezések vásárlása, ideértve az indukciós vagy hőérzékelővel ellátott gáztűzhelyeket, olyan energiatakarékos hűtőgépek beszerzése, amelyek természetes hűtőközegeket használnak, pl. ammóniát vagy szén-dioxidot, továbbá a szellőzés igényeknek megfelelően szabályozása.

Alkalmazhatóság

Ez a gyakorlat minden konyhán alkalmazható. Elképzelhető, hogy az energiatakarékos sütő-főző berendezések és hűtők beszerzése csak akkor gazdaságos, ha a meglévő eszközök élettartamuk végéhez közelednek. A kisvállalkozások is alkalmazhatják ezt a gyakorlatot.

Kapcsolódó környezeti teljesítménymutató és kiválósági referenciaérték

| Környezeti teljesítménymutató | Kiválósági referenciaérték |
| --- | --- |
| (i54) | Fajlagos energiafogyasztás fogyasztó vendégenként (kWh/fő). |

Környezeti teljesítménymutató

Kiválósági referenciaérték

(i54)

Fajlagos energiafogyasztás fogyasztó vendégenként (kWh/fő).

| (b64) | Konyhai energiagazdálkodási terv végrehajtása, amely magában foglalja az egy vendégre számított normalizált konyhai energiafogyasztás nyomon követését és jelentését, valamint az energiafogyasztás csökkentésére alkalmas elsőbbségi intézkedések meghatározását. |
| --- | --- |

(b64)

Konyhai energiagazdálkodási terv végrehajtása, amely magában foglalja az egy vendégre számított normalizált konyhai energiafogyasztás nyomon követését és jelentését, valamint az energiafogyasztás csökkentésére alkalmas elsőbbségi intézkedések meghatározását.

3.8.   Kempingek

3.8.1.   A vendégek környezetvédelmi tájékoztatása

A legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlat a következőket foglalja magában: a vendégek helyben megvalósuló interaktív tájékoztatása a környezetvédelemmel kapcsolatos kérdésekről. Ez megtörténhet szervezett oktatás keretében, tanösvények formájában vagy környezetkímélő közlekedési eszközök (pl. hagyományos és elektromos kerékpárok) kapcsán.

Alkalmazhatóság

Mindenféle kempingben és más típusú (elsősorban vidéki) szálláson is alkalmazható. A kevés erőforrással rendelkező kisvállalkozások esetében lehet korlátozottan alkalmazható.

Kapcsolódó környezeti teljesítménymutató és kiválósági referenciaérték

| Környezeti teljesítménymutató | Kiválósági referenciaérték |
| --- | --- |
| (i55) | A vendégek számára elérhetők a környezettel kapcsolatos információk/tájékoztatás (igen/nem). |

Környezeti teljesítménymutató

Kiválósági referenciaérték

(i55)

A vendégek számára elérhetők a környezettel kapcsolatos információk/tájékoztatás (igen/nem).

| (i56) | A vendégek rendelkezésére állnak alacsony szén-dioxid-kibocsátású közlekedési eszközök, pl. biciklik (igen/nem). |
| --- | --- |

(i56)

A vendégek rendelkezésére állnak alacsony szén-dioxid-kibocsátású közlekedési eszközök, pl. biciklik (igen/nem).

| (b65) | A szálláshely ösztönzi és előmozdítja a környezettudatos magatartást és tevékenységeket, a környezettel kapcsolatos információkat tesz elérhetővé különböző tevékenységek és tanfolyamok keretében. |
| --- | --- |

(b65)

A szálláshely ösztönzi és előmozdítja a környezettudatos magatartást és tevékenységeket, a környezettel kapcsolatos információkat tesz elérhetővé különböző tevékenységek és tanfolyamok keretében.

3.8.2.   A kültéri területek környezetközpontú kezelése

A legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlat a következőket jelenti: maximalizálni a helyi biodiverzitást őshonos fajok telepítésével, valamint zöldtetők vagy földtetők és zöldfalak használata révén. A legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlat az öntözésre fordított vízmennyiség minimalizálását foglalja magában, erre a célra szürkevíz vagy csapadékvíz használható. A legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlat a következőket jelenti: a kültéri világításból eredő fényszennyezést a lehető legkisebbre kell csökkenteni (pl. megfelelően irányított fényű kisnyomású nátriumlámpák használatával), a kültéri rendezvények okozta zajszennyezést pedig korlátozni kell zajszigetelés segítségével és a rendezvények zárórájának szigorú betartása révén.

Alkalmazhatóság

Mindenféle kempingben és más típusú (elsősorban vidéki) szálláson is alkalmazható, így kisvállalkozások esetében is.

Kapcsolódó környezeti teljesítménymutató és kiválósági referenciaértékek

| Környezeti teljesítménymutató | Kiválósági referenciaértékek |
| --- | --- |
| (i4) | A biológiai sokféleséggel való gazdálkodást szolgáló terv végrehajtása (igen/nem). |

Környezeti teljesítménymutató

Kiválósági referenciaértékek

(i4)

A biológiai sokféleséggel való gazdálkodást szolgáló terv végrehajtása (igen/nem).

| (b66) | A biológiai sokféleség megőrzése vagy fokozása őshonos növényfajok ültetésével, a honos állatfajok számára biztosított búvóhelyek létrehozásával, lehetőség szerint zöldtetők vagy földtetők építésével. A vegyszerhasználat, a fény- és a zajszennyezés minimális szintre szorítása. |
| --- | --- |

(b66)

A biológiai sokféleség megőrzése vagy fokozása őshonos növényfajok ültetésével, a honos állatfajok számára biztosított búvóhelyek létrehozásával, lehetőség szerint zöldtetők vagy földtetők építésével. A vegyszerhasználat, a fény- és a zajszennyezés minimális szintre szorítása.

| (b67) | A fényszennyezés visszaszorítása az állatok zavarásának elkerülése érdekében: időzített vagy mozgásérzékelős, takarékos és megfelelően irányított fényű lámpák kihelyezése, amelyek fölfelé nem világítanak. |
| --- | --- |

(b67)

A fényszennyezés visszaszorítása az állatok zavarásának elkerülése érdekében: időzített vagy mozgásérzékelős, takarékos és megfelelően irányított fényű lámpák kihelyezése, amelyek fölfelé nem világítanak.

| (b68) | A vízfogyasztás visszaszorítása őshonos növényfajok ültetése és mulcsborítás használata révén, valamint szabályozott, lehetőleg szürkevizet hasznosító öntözőrendszerek igénybevételével. |
| --- | --- |

(b68)

A vízfogyasztás visszaszorítása őshonos növényfajok ültetése és mulcsborítás használata révén, valamint szabályozott, lehetőleg szürkevizet hasznosító öntözőrendszerek igénybevételével.

3.8.3.   A kempingek energiahatékonysága és megújulóenergia-használata

A legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlat a következőket foglalja magában: a minimálisra szorítani a vízmelegítésre, a fűtésre-szellőztetésre-légkondicionálásra és a világításra használt energia mennyiségét. Ez az épületek megfelelő szigetelését, fénycsöves és LED-lámpák beépítését, valamint megújuló forrást használó helyi energiatermelő egység telepítését teszi szükségessé. Emellett a mosodából távozó használt víz hőenergiája is visszanyerhető hőszivattyú segítségével.

Alkalmazhatóság

Ez a gyakorlat minden kempingben alkalmazható. Hogy melyik megújuló energiát hasznosítják helyben, és milyen technológiával, az a helyi adottságok függvénye. A kisvállalkozások is alkalmazhatják ezt a gyakorlatot.

Kapcsolódó környezeti teljesítménymutatók és kiválósági referenciaértékek

| Környezeti teljesítménymutatók | Kiválósági referenciaértékek |
| --- | --- |
| (i57) | Fajlagos energiafogyasztás vendégéjszakánként (kWh/vendégéjszaka). |

Környezeti teljesítménymutatók

Kiválósági referenciaértékek

(i57)

Fajlagos energiafogyasztás vendégéjszakánként (kWh/vendégéjszaka).

| (i11) | A megújuló forrásokból helyben termelt energia aránya a végső energiafogyasztáson belül (%). |
| --- | --- |

(i11)

A megújuló forrásokból helyben termelt energia aránya a végső energiafogyasztáson belül (%).

| (i47) | Hitelesített megújulóenergia-kreditek használata (igen/nem). |
| --- | --- |

(i47)

Hitelesített megújulóenergia-kreditek használata (igen/nem).

| (b69) | A fajlagos végső energiafogyasztás (eltekintve a megújuló forrásból helyben termelt energia használatától) vendégéjszakánként legfeljebb 2,0 kWh. |
| --- | --- |

(b69)

A fajlagos végső energiafogyasztás (eltekintve a megújuló forrásból helyben termelt energia használatától) vendégéjszakánként legfeljebb 2,0 kWh.

| (b70) | A villamos energia 100 %-a nyomon követhető megújuló forrásból származik, amely nem szerepel más szervezet vagy a nemzeti villamosenergia-mix könyvelésében, vagy kétévesnél újabb. |
| --- | --- |

(b70)

A villamos energia 100 %-a nyomon követhető megújuló forrásból származik, amely nem szerepel más szervezet vagy a nemzeti villamosenergia-mix könyvelésében, vagy kétévesnél újabb.

3.8.4.   A kemping víztakarékossága

A legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlat a következőket jelenti: minimalizálni a vízfogyasztást kisnyomású csaptelepek és zuhanyfejek, időzítős zuhanyozók, víztakarékos és kettős öblítésű WC-k és vízmentes piszoárok használatával.

Alkalmazhatóság

Ez a gyakorlat minden kempingben alkalmazható. A kisvállalkozások is alkalmazhatják ezt a gyakorlatot.

Kapcsolódó környezeti teljesítménymutatók és kiválósági referenciaérték

| Környezeti teljesítménymutatók | Kiválósági referenciaérték |
| --- | --- |
| (i23) | Vízfogyasztás vendégéjszakánként (liter/vendégéjszaka). |

Környezeti teljesítménymutatók

Kiválósági referenciaérték

(i23)

Vízfogyasztás vendégéjszakánként (liter/vendégéjszaka).

| (i25) | A zuhanyfejek, fürdőszobai csaptelepek, piszoárok és WC-k vízfogyasztása (liter/perc vagy liter/öblítés). |
| --- | --- |

(i25)

A zuhanyfejek, fürdőszobai csaptelepek, piszoárok és WC-k vízfogyasztása (liter/perc vagy liter/öblítés).

| (b71) | A teljes vízfogyasztás a négy- és ötcsillagos összkomfortos kempingekben legfeljebb 94 liter vendégéjszakánként, egyéb kempingekben legfeljebb 58 liter vendégéjszakánként. |
| --- | --- |

(b71)

A teljes vízfogyasztás a négy- és ötcsillagos összkomfortos kempingekben legfeljebb 94 liter vendégéjszakánként, egyéb kempingekben legfeljebb 58 liter vendégéjszakánként.

3.8.5.   Hulladék-visszaszorítás a kempingekben

A legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlat a következőket foglalja magában: a hulladékkeletkezés megelőzése kézenfekvő helyi szelektálási lehetőségek biztosítása és a hulladék-újrafeldolgozó telepekkel való együttműködés révén.

Alkalmazhatóság

Ez a gyakorlat minden kempingben alkalmazható. A kempingekben más szálláshelyekhez képest kevesebb lehetőség kínálkozik a hulladékkeletkezés visszaszorítására, mert a hulladék elsődleges forrása a vendégek általi vásárlás. Mindazonáltal a kisvállalkozások is alkalmazhatják ezt a gyakorlatot.

Kapcsolódó környezeti teljesítménymutató és kiválósági referenciaérték

| Környezeti teljesítménymutató | Kiválósági referenciaérték |
| --- | --- |
| (i39) | A keletkező szelektálatlan hulladék mennyisége (kg/vendégéjszaka). |

Környezeti teljesítménymutató

Kiválósági referenciaérték

(i39)

A keletkező szelektálatlan hulladék mennyisége (kg/vendégéjszaka).

| (b72) | A szelektálatlanul lerakóba kerülő hulladék mennyisége legfeljebb 0,2 kg/vendégéjszaka. |
| --- | --- |

(b72)

A szelektálatlanul lerakóba kerülő hulladék mennyisége legfeljebb 0,2 kg/vendégéjszaka.

3.8.6.   Természetes tavak

A legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlat a következőket jelenti: természetes fürdőhely létrehozása vagy a meglévő medence átalakítása természetes víztestté.

Alkalmazhatóság

Mindenféle kempingben és más típusú (elsősorban vidéki) szálláson is alkalmazható. A kisvállalkozások is alkalmazhatják ezt a gyakorlatot.

Kapcsolódó környezeti teljesítménymutató és kiválósági referenciaérték

| Környezeti teljesítménymutató | Kiválósági referenciaérték |
| --- | --- |
| (i58) | Természetes tó létesítése (igen/nem). |

Környezeti teljesítménymutató

Kiválósági referenciaérték

(i58)

Természetes tó létesítése (igen/nem).

| (b73) | Az úszómedence vizét természetes növényi alapú szűrőkkel tisztítani a megfelelő higiénia érdekében. |
| --- | --- |

(b73)

Az úszómedence vizét természetes növényi alapú szűrőkkel tisztítani a megfelelő higiénia érdekében.

4.   AJÁNLOTT FŐ ÁGAZATSPECIFIKUS KÖRNYEZETVÉDELMI TELJESÍTMÉNYMUTATÓK

Az alábbi táblázat az idegenforgalmi ágazatban használható fő környezetvédelmi teljesítménymutatók szemelvényét tartalmazza. A 3. fejezetben említett mutatók egy részét fedi le. A táblázat 6 részre oszlik. Az első részben az átfogó, az ágazat minden szereplője esetében alkalmazható mutatók szerepelnek, a további részek az ÁRD-ben tárgyalt fő szereplőkre vonatkoznak (desztinációmenedzserek, utazásszervezők és utazási irodák, szálláshelyek, éttermi és szállodai konyhák, valamint kempingek).

| Mutató | Szokásos mértékegység | Rövid leírás | A nyomon követés ajánlott minimumszintje | Kapcsolódó alapmutató
  az 1221/2009/EK rendelet IV. melléklete szerint (C.2. pont) | Kiválósági referenciaérték
  és az ahhoz kapcsolódó legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlat |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ÁTFOGÓ MUTATÓK |
| 1. | Környezetvédelmi vezetési rendszer bevezetése |

Mutató

Szokásos mértékegység

Rövid leírás

A nyomon követés ajánlott minimumszintje

Kapcsolódó alapmutató

az 1221/2009/EK rendelet IV. melléklete szerint (C.2. pont)

Kiválósági referenciaérték

és az ahhoz kapcsolódó legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlat

ÁTFOGÓ MUTATÓK

1.

Környezetvédelmi vezetési rendszer bevezetése

(igen/nem)

A szervezet alkalmaz-e környezetvédelmi vezetési rendszert vagy sem. Ezt a mutatót az idegenforgalommal foglalkozó minden szereplő használhatja (desztinációmenedzserek, utazásszervezők, szállásadók, vendéglátók, fuvarozók és szolgáltatók).

Helyszínenként

(a szervezet szintjén összesíthető)

Valamennyi

A környezeti teljesítményt minden releváns szempontból figyelő megfelelő mutatók használata, figyelmet fordítva a kevéssé jól mérhető és közvetett tényezőkre is, amilyen pl. a biológiai sokféleségre gyakorolt hatás. (Lásd e dokumentum 3.1.1. pontját.)

A teljes személyzetet tájékoztatják a környezeti célokról, és képzésben részesítik a releváns környezetvédelmi vezetési intézkedésekről. (Lásd e dokumentum 3.1.1. pontját.)

Ahol csak lehet, a legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlatokat alkalmazzák. (Lásd e dokumentum 3.1.1. pontját.)

| 2. | A meghatározott környezetvédelmi kritériumoknak megfelelő termékek és szolgáltatások aránya |
| --- | --- |

2.

A meghatározott környezetvédelmi kritériumoknak megfelelő termékek és szolgáltatások aránya

%

Az ellátási lánc értékelése, a meghatározott környezetvédelmi kritériumoknak és tanúsítványoknak (pl. uniós ökocímke) megfelelő termékek/szolgáltatások választása.

Helyszínenként

(a szervezet szintjén összesíthető)

Valamennyi

A szervezet életciklus-alapú megközelítést alkalmazva azonosította fő ellátási láncaiban a jelentős környezeti hatással járó pontokat és a javítási lehetőségeket. (Lásd e dokumentum 3.1.2. pontját.)

A szálláshelyeken és vendéglátó-ipari egységekben alkalmazott vegyszerek legalább 97 %-a (a hatóanyag tömegét vagy a beszerzett mennyiséget tekintve) az ISO szerinti I. típusú ökocímkével ellátott (vagy bizonyíthatóan a lehető legkörnyezetbarátabb). (Lásd e dokumentum 3.1.2. pontját.)

A szálláshelyek és vendéglátó-ipari egységek által beszerzett fa, papír és karton legalább 97 %-a újrafeldolgozott anyagból készült vagy környezetbarát tanúsítványt kapott (ökocímke, FSC, PEFC). (Lásd e dokumentum 3.1.2. pontját.)

DESZTINÁCIÓMENEDZSEREK

| 1. | A fenntartható desztinációmenedzsmentre vonatkozó terv végrehajtása |
| --- | --- |

1.

A fenntartható desztinációmenedzsmentre vonatkozó terv végrehajtása

(igen/nem)

A desztinációmenedzser alkalmaz-e a fenntartható desztinációmenedzsmentre vonatkozó tervet, amely foglalkozik a desztináción jelentkező legfontosabb környezeti kihívásokkal, lefedi a desztináció teljes területét és összehangolja minden releváns szereplő munkáját.

A desztináció

Valamennyi

Olyan desztinációmenedzsment terv végrehajtása, amely: i. a desztináció teljes területére vonatkozik; ii. minden releváns kormányzati és magánszereplőt bevon; iii. a desztináción jelentkező legfontosabb környezeti kihívásokra összpontosít. (Lásd e dokumentum 3.2.1. pontját.)

| 2. | A biológiai sokféleséggel való gazdálkodást szolgáló terv végrehajtása |
| --- | --- |

2.

A biológiai sokféleséggel való gazdálkodást szolgáló terv végrehajtása

(igen/nem)

A desztináción hajtanak-e végre a biológiai sokféleséggel való gazdálkodást szolgáló tervet vagy sem.

A desztináció

Biológiai sokféleség

Csökkenteni és jóvátenni a turisztikai fejlesztések biodiverzitást kiszorító hatását, hogy a desztinációk biológiai sokfélesége a nagy természeti értékű területeken fennmaradjon vagy fokozódjon, a lepusztult területeken pedig nőjön. (Lásd e dokumentum 3.2.2. pontját.)

| 3. | Napi vízfogyasztás vendégenként |
| --- | --- |

3.

Napi vízfogyasztás vendégenként

liter/vendégnap

Az egyes vendégek által a desztináción használt víz átlagos mennyisége.

A desztináció

Víz

A turisták átlagos vízfogyasztása legfeljebb 200 liter/vendégnap. (Lásd e dokumentum 3.2.3. pontját.)

| 4. | A másodlagos vagy harmadlagos tisztításra jutó szennyvíz aránya |
| --- | --- |

4.

A másodlagos vagy harmadlagos tisztításra jutó szennyvíz aránya

%

A desztináción termelt szennyvíz másodlagos vagy harmadlagos tisztításra jutó aránya az idegenforgalmi főszezonban.

A desztináció

Víz

A desztináción belül a szolgáltatások, többek között a tömegközlekedés, a vízellátás, a szennyvíztisztítás és a hulladék-újrafeldolgozás nyújtását úgy szervezik, hogy főszezonban is kielégítsék a szükségleteket, és helyi szinten biztosított legyen a turizmus fenntarthatósága. (Lásd e dokumentum 3.2.3. pontját.)

A desztináción keletkező szennyvíz legalább 95 %-a legalább másodlagos tisztításon esik át, vagy az érzékeny befogadó vizekbe való kivezetés előtt harmadlagos tisztításon is, még az idegenforgalmi főszezonban is. (Lásd e dokumentum 3.2.3. pontját.)

| 5. | Az újrafeldolgozásra vagy anaerob rothasztásra küldött települési szilárd hulladék aránya |
| --- | --- |

5.

Az újrafeldolgozásra vagy anaerob rothasztásra küldött települési szilárd hulladék aránya

%

Az újrafeldolgozásra vagy anaerob rothasztásra küldött települési szilárd hulladék aránya.

A desztináció

Hulladék

A települési szilárd hulladék legalább 95 %-a nem lerakókba, hanem újrafeldolgozásra vagy anaerob rothasztásra kerül. (Lásd e dokumentum 3.2.3. pontját.)

| 6. | A turisták által a desztináción belül tömegközlekedéssel, gyalog vagy biciklin megtett utak aránya |
| --- | --- |

6.

A turisták által a desztináción belül tömegközlekedéssel, gyalog vagy biciklin megtett utak aránya

%

A turisták által a desztináción belül tömegközlekedéssel, gyalog vagy biciklin megtett utak aránya.

A desztináció

Kibocsátások

A desztináción belül a szolgáltatások, többek között a tömegközlekedés, a vízellátás, a szennyvíztisztítás és a hulladék-újrafeldolgozás nyújtását úgy szervezik, hogy főszezonban is kielégítsék a szükségleteket, és helyi szinten biztosított legyen a turizmus fenntarthatósága. (Lásd e dokumentum 3.2.3. pontját.)

A városi célpontokon belül a turisták legalább 80 %-ban tömegközlekedéssel, gyalog vagy biciklivel közlekednek. (Lásd e dokumentum 3.2.3. pontját.)

| 7. | A megújuló forrásokból helyben termelt energia aránya a végső energiaigényen belül |
| --- | --- |

7.

A megújuló forrásokból helyben termelt energia aránya a végső energiaigényen belül

%

A desztináción megújuló forrásokból helyben termelt energia aránya a végső energiaigényhez képest.

A desztináció

Kibocsátások

—

(Lásd e dokumentum 3.2.3. pontját.)

UTAZÁSSZERVEZŐK ÉS UTAZÁSI IRODÁK

| 1. | Közlekedési ÜHG-kibocsátás |
| --- | --- |

1.

Közlekedési ÜHG-kibocsátás

kg CO2/utaskilométer

A flotta felett irányítással rendelkezők utazásszervezők által igénybe vett repülőgépek, buszok és vonatok tüzelőanyag-, illetve energiafogyasztását nyomon követik, az alvállalkozóktól ezen adatokat bekérik.

A szervezet repülő-/járműflotta

Energiahatékonyság

Az anyagfelhaszná-lás hatékonysága

Kibocsátások

Az utazásszervezők nem kínálnak repülőutat, ha: i. a desztináció 700 km-en belül elérhető; ii. a desztináció 2 000 km-en belül elérhető és a tartózkodás 8 napnál rövidebb; vagy a desztináció több mint 2 000 km-es távolságra van, és a tartózkodás 14 napnál rövidebb. (Lásd e dokumentum 3.3.1. pontját.)

Az utazásszervező saját flottájának repülőgépei átlagos fajlagos fogyasztása legfeljebb 2,7 liter 100 utaskilométerenként. (Lásd e dokumentum 3.3.1. pontját.)

Az utazásszervező saját flottájának buszai átlagosan legfeljebb 0,75 litert fogyasztanak 100 utaskilométerenként, és a flotta legalább 90 %-a vagy megfelel az EURO V. szabványnak vagy alternatív tüzelőanyag-rendszert használ. (Lásd e dokumentum 3.3.1. pontját.)

| 2. | A közlekedés okozta ÜHG-kibocsátások hitelesített szén-dioxid-kreditekkel való kompenzációjának aránya |
| --- | --- |

2.

A közlekedés okozta ÜHG-kibocsátások hitelesített szén-dioxid-kreditekkel való kompenzációjának aránya

%

A CO2-kibocsátásnak a hitelesített szén-dioxid-kreditek vásárlásával kompenzált része. A repülések kibocsátásainak kompenzálása keretében a megfelelő sugárzásikényszer-indexet (RFI) is figyelembe kell venni.

A szervezet repülő-/járműflotta

Energiahatékony-ság

Az anyagfelhaszná-lás hatékonysága

Kibocsátások

Az eladott csomagokkal generált ÜHG-kibocsátást automatikusan kompenzálják kibocsátáselkerülő projektekbe való beruházások révén vagy széndioxid-kreditek vásárlásával. (Lásd e dokumentum 3.3.1. pontját.)

| 3. | Azon szállásadók aránya (az eladott vendégéjszakák száma vagy eladási értéke alapján), akik megfelelnek meghatározott környezetkíméleti kritériumoknak |
| --- | --- |

3.

Azon szállásadók aránya (az eladott vendégéjszakák száma vagy eladási értéke alapján), akik megfelelnek meghatározott környezetkíméleti kritériumoknak

%

A mutató keretében figyelembe kell venni a harmadik felek által tanúsított környezetvédelmi szabványokat (pl. uniós ökocímke, Nordic Swan) és a meghatározott kritériumoknak való megfelelést.

A szervezet

Valamennyi

A szállásadók legalább 90 %-a (a vendégéjszakák száma vagy eladási értéke alapján) megfelel bizonyos környezetvédelmi követelményeknek (lehetőleg harmadik felek által tanúsítva). (Lásd e dokumentum 3.3.2. pontját.)

| 4. | A környezeti teljesítményjavítás alatt álló szolgáltatások százalékos aránya a desztináción |
| --- | --- |

4.

A környezeti teljesítményjavítás alatt álló szolgáltatások százalékos aránya a desztináción

%

A mutató a desztinációmenedzsment hatására az egyes desztinációkon környezetbarát fejlesztés alatt álló szolgáltatások arányát jelzi.

A desztináció és a szervezet

Valamennyi

Az utazásszervező az alábbiak valamelyikével előmozdítja a desztináció környezeti teljesítményének javulását: i. az ellátási/beszállítói lánc teljesítményének javítása; ii. a desztinációmenedzsment befolyásolása; iii. közvetlen minőségjavító intézkedések. (Lásd e dokumentum 3.3.3. pontját.)

| 5. | A környezetkíméletben élen járó, fenntartható (pl. ökocímkés) utazások aránya az eladási értéket tekintve |
| --- | --- |

5.

A környezetkíméletben élen járó, fenntartható (pl. ökocímkés) utazások aránya az eladási értéket tekintve

%

Az utazásszervező által értékesített, a környezetkíméletben élen járó, fenntartható (pl. osztrák turisztikai ökocímkés) utazások aránya.

A szervezet

Valamennyi

Az utazásszervező a nagy nyilvánosságnak szánt reklámokban népszerűsíti a fenntartható idegenforgalmi csomagokat. (Lásd e dokumentum 3.3.4. pontját.)

A környezetkíméletben élen járó fenntartható (pl. osztrák turisztikai ökocímkét nyert) turisztikai csomagok teszik ki a forgalom értékének legalább 10 %-át. (Lásd e dokumentum 3.3.4. pontját.)

Az utazásszervező olyan marketing- és kommunikációs eszközökkel él, amelyek ösztönzik a fenntarthatósági szempontok figyelembevételét a turisztikai csomagok közötti választáskor. (Lásd e dokumentum 3.3.4. pontját.)

Az utazásszervező desztinációspecifikus és tudatosságnövelő tájékoztatást nyújt az ügyfelei részére a desztináción való fenntartható viselkedés ösztönzése érdekében. (Lásd e dokumentum 3.3.4. pontját.)

| 6. | Papírfogyasztás ügyfelenként |
| --- | --- |

6.

Papírfogyasztás ügyfelenként

gramm/ügyfél

Az ügyfelenként használt papír mennyisége.

A szervezet

Az anyagfelhaszná-lás hatékonysága

Hulladék

Kibocsátások

Az irodai dokumentumok és reklámanyagok nyomtatása: i. csak a legszükségesebb esetben történik meg; ii. 100 %-ban újrafeldolgozott vagy környezetvédelmi tanúsítvánnyal ellátott (ökocímke, FSC, PEFC) papírra történik; iii. környezetvédelmi tanúsítvánnyal (pl. EMAS, ISO 14001) rendelkező nyomdában történik. (Lásd e dokumentum 3.3.5. pontját.)

| 7. | A papír és a nyomtatás környezetvédelmi tanúsítása |
| --- | --- |

7.

A papír és a nyomtatás környezetvédelmi tanúsítása

(igen/nem)

A használt papír rendelkezik-e környezetvédelmi tanúsítvánnyal vagy sem, a nyomtatás pedig környezetvédelmi tanúsítvánnyal rendelkező nyomdában történik-e vagy sem.

A szervezet

Az anyagfelhasználás hatékonysága

Hulladék

Az irodai dokumentumok és reklámanyagok nyomtatása: i. csak a legszükségesebb esetben történik meg; ii. 100 %-ban újrafeldolgozott vagy környezetvédelmi tanúsítvánnyal ellátott (ökocímke, FSC, PEFC) papírra történik; iii. környezetvédelmi tanúsítvánnyal (pl. EMAS, ISO 14001) rendelkező nyomdában történik. (Lásd e dokumentum 3.3.5. pontját.)

| 8. | Az irodai és kiskereskedelmi tevékenységek fajlagos CO2-kibocsátása |
| --- | --- |

8.

Az irodai és kiskereskedelmi tevékenységek fajlagos CO2-kibocsátása

kg CO2/ügyfél

kg CO2/m2/év

A mutató az irodai és kereskedelmi tevékenységekből eredő CO2-kibocsátás mértékét jelzi. Az ügyfélforgalom vagy az irodai és kereskedelmi alapterület alapján lehet kifejezni.

A szervezet

Kibocsátások

Energia- és ÜHG-gazdálkodási tervet hajtanak végre, az irodai és kereskedelmi tevékenységekből eredő energiafogyasztást és ÜHG-kibocsátást évente jelentik az irodai és kereskedelmi helyszínek alapterületének 1 m2-ére vetítve és 1 ügyfélre vetítve. (Lásd e dokumentum 3.3.5. pontját.)

| 9. | Az irodaépületek éves vízfogyasztása dolgozónként |
| --- | --- |

9.

Az irodaépületek éves vízfogyasztása dolgozónként

liter/dolgozó/év

Az irodaépületek éves vízfogyasztása elosztva az ott dolgozók számával.

A szervezet

Víz

A vízfogyasztás dolgozónként és évenként legfeljebb 2,0 m3. (Lásd e dokumentum 3.3.5. pontját.)

SZÁLLÁSHELYEK

| 1. | Vízfogyasztás vendégéjszakánként |
| --- | --- |

1.

Vízfogyasztás vendégéjszakánként

liter/vendégéjszaka

A vízfogyasztást a szálláshelyen egy éven át mérni kell, és normalizálva el kell osztani a vendégéjszakák számával.

Az olyan nagy úszómedencék vagy éttermek vízfogyasztását, amelyek jelentős mértékben kiszolgálnak nem bentlakó vendégeket is, ki lehet zárni a mutató számításából a referenciaértékek kontextusában.

Szállásonként vagy megfelelő egységenként

(a szervezet szintjén összesíthető)

A szállodai részleg almérőkkel való felszerelése.

Víz

Helyszíni vízgazdálkodási terv végrehajtása, amely magában foglalja a következőket: i. almérők felszerelése és minden főbb vízfogyasztó folyamat és terület referenciaértékekkel való összevetése; ii. a vízellátási rendszer elemeinek és szivárgási pontjainak rendszeres felülvizsgálata és karbantartása. (Lásd e dokumentum 3.4.1. pontját.)

A saját fürdőszobát biztosító szállásokon vendégéjszakánként legfeljebb 140 liter, a többnyire közös fürdőszobát biztosító szállásokon vendégéjszakánként legfeljebb 100 liter vízfogyasztás. (Lásd e dokumentum 3.4.1. pontját.)

| 2. | A vendégéjszakánként keletkező mosandó tömeg |
| --- | --- |

2.

A vendégéjszakánként keletkező mosandó tömeg

kg ruha/vendégéjszaka

A vendégéjszakánként keletkező mosandó tömeg. Befolyásolja a többszöri használat, a darabok száma és mérete, valamint szövetsűrűsége.

Helyszínenként

Víz

Energiahatékony-ság

A mosandó tömegben a törölközők és ágyneműk többszöri használata révén elért megtakarítás legalább 30 %. (Lásd e dokumentum 3.4.3. pontját.)

| 3. | A takarítás és a mosogatás során használt vegyi anyagok mennyisége a hatóanyag tömegében mérve |
| --- | --- |

3.

A takarítás és a mosogatás során használt vegyi anyagok mennyisége a hatóanyag tömegében mérve

gramm/vendégéjszaka

A takarításhoz és a mosogatáshoz használt vegyi anyagok mennyisége (leszámítva a mosást, a folttisztítást és a medencékben használatos vegyszereket). A vegyi eredetű hatóanyagok tömegében kell kifejezni.

Helyszínenként

Hulladék

A takarításhoz és a mosogatáshoz használt vegyi anyagok mennyisége (leszámítva a mosást, a folttisztítást és a medencékben használatos vegyszereket) a vegyi eredetű hatóanyagok tömegében mérve legfeljebb 10 gramm/vendégéjszaka. (Lásd e dokumentum 3.4.3. pontját.)

| 4. | Az ISO szerinti I. típusú ökocímkével ellátott vegyszerek és textíliák aránya |
| --- | --- |

4.

Az ISO szerinti I. típusú ökocímkével ellátott vegyszerek és textíliák aránya

%

Az ISO szerinti I. típusú ökocímkével ellátott vegyszerek aránya (takarításhoz, szappanok és samponok stb.) és az ilyen textíliák aránya.

Helyszínenként

Hulladék

A szálláshely által használt általános tisztítószerek, fürdőszobai tisztítószerek, szappanok és samponok legalább 80 %-a (a hatóanyag tömegében vagy a beszerzett mennyiségben mérve) rendelkezik az ISO szerinti I. típusú ökocímkével (pl. uniós ökocímkével). (Lásd e dokumentum 3.4.3. pontját.)

| 5. | Vízfogyasztás 1 kg mosott tömegre |
| --- | --- |

5.

Vízfogyasztás 1 kg mosott tömegre

liter/kg

Ez a mutató 1 kg textília teljes mosási ciklusának vízfogyasztására vonatkozik.

A szálláson használt textíliák

Víz

Kisüzemi mosások esetében az új háztartási mosógépek EU energiaosztálya A+++, az ipari mosógépek átlagos vízfogyasztása pedig a mosott tömeg 1 kilogrammjára legfeljebb 7 liter.

A teljes nagyüzemi mosási ciklus összes vízfogyasztása legfeljebb 5 liter a szobai textíliák 1 kg-jára és legfeljebb 9 liter az éttermi textíliák 1 kg-jára. (Lásd e dokumentum 3.4.5. pontját.)

| 6. | Energiafogyasztás 1 kg mosott tömegre |
| --- | --- |

6.

Energiafogyasztás 1 kg mosott tömegre

kWh/kg ruha

Ez a mutató 1 kg textília teljes mosási ciklusának energiafogyasztására vonatkozik.

A szálláson használt textíliák

Energiahatékony-ság

A helyben végzett kisüzemi mosások teljes energiafogyasztása a mosott tömeg 1 kg-jára a szárítást és a vasalást is beleértve legfeljebb 2,0 kWh. (Lásd e dokumentum 3.4.4. pontját.)

A teljes nagyüzemi mosodai ciklus (szárítással, vasalással) összes energiafogyasztása legfeljebb 0,90 kWh a szobai textíliák 1 kg-jára és legfeljebb 1,45 kWh az éttermi textíliák 1 kg-jára. (Lásd e dokumentum 3.4.5. pontját.)

| 7. | Az ökocímkés mosószerek aránya |
| --- | --- |

7.

Az ökocímkés mosószerek aránya

%

A mosáshoz használt ökocímkés mosószerek aránya.

A szálláson használt textíliák

Hulladék

A kisüzemi mosásban használt mosószerek legalább 80 %-a (a hatóanyagok tömegében vagy a beszerzett mennyiségben mérve) rendelkezik az ISO szerinti I. típusú ökocímkével (pl. uniós ökocímke, Nordic Swan, Blaue Engel). (Lásd e dokumentum 3.4.4. pontját.)

A nagyüzemi mosáshoz kizárólag az ISO szerinti I. típusú ökocímkét (pl. uniós ökocímke, Nordic Swan) elnyert mosószereket alkalmaznak, megfelelő adagolásban. (Lásd e dokumentum 3.4.5. pontját.)

| 8. | Ökocímkés mosodai szolgáltatások |
| --- | --- |

8.

Ökocímkés mosodai szolgáltatások

(igen/nem)

Amennyiben külső szolgáltató végzi a mosást, az ISO szerinti I. típusú ökocímke feltételeinek megfelelő szolgáltatót választottak.

A szálláshely által igénybe vett mosodai szolgáltatások

Víz

Energiahatékony-ság

Az alvállalkozásba adott mosás-tisztítást olyan szolgáltató végzi, aki elnyerte az ISO szerinti I. típusú ökocímkét (pl. Nordic Swan), illetve a helyben végzett nagyüzemi mosások vagy a környezetvédelmi tanúsítvánnyal nem rendelkező alvállalkozásoknak kiadott mosások megfelelnek a vonatkozó referenciaértékeknek. (Lásd e dokumentum 3.4.5. pontját.)

| 9. | Környezetkímélő medence-karbantartási terv végrehajtása |
| --- | --- |

9.

Környezetkímélő medence-karbantartási terv végrehajtása

(igen/nem)

A környezetkímélő medence-karbantartás kiterjed a víz-, az energia- és a vegyszerfogyasztás nyomon követésére.

Helyszínenként

Víz

Energiahatékony-ság

Az anyagfelhaszná-lás hatékonysága

A medencék és fürdőhelyiségek hatékonyságára vonatkozó terv végrehajtása, amely magában foglalja az alábbiakat: i. a fajlagos víz-, energia- és vegyianyag-fogyasztás referenciaértékekkel való összevetése a medencék és fürdőhelyiségek tekintetében a vízfelület m2-ére és a vendégéjszakák számára vetítve; ii. a klórhasználat visszaszorítása megfelelő adagolás és más fertőtlenítési lehetőségek, pl. ózonkezelés vagy UV-kezelés igénybevétele révén. (Lásd e dokumentum 3.4.6. pontját.)

| 10. | Szürkevíz- vagy esővíz-hasznosító rendszerek beépítése |
| --- | --- |

10.

Szürkevíz- vagy esővíz-hasznosító rendszerek beépítése

(igen/nem)

Ez a mutató egy olyan rendszer beépítésére vonatkozik, amely szürkevizet használ valamely beltéri vagy kültéri vízigény kielégítésére (pl. öntözés), vagy esővizet használ bizonyos beltéri vízigényes folyamatokhoz (pl. WC-k öblítése).

Helyszínenként

A szervezet szintjén: az alapterület %-ában

Víz

Olyan esővíz-hasznosító rendszer beépítése, amely vízigényes beltéri folyamatot szolgál ki és/vagy olyan szürkevíz-hasznosító rendszer beépítése, amely beltéri vagy kültéri vízigényt szolgál ki. (Lásd e dokumentum 3.4.7. pontját.)

| 11. | Hulladékkeletkezés vendégéjszakánként |
| --- | --- |

11.

Hulladékkeletkezés vendégéjszakánként

kg/vendégéjszaka

A teljes hulladékkeletkezésre vonatkozó mutató (szelektált és szelektálatlan).

Célja a hulladékmegelőzési intézkedések (pl. újrahasználat) hatékonyságának értékelése.

Legalább szállásonként vagy egységenként (összesíthető a szervezet szintjén)

Forrásonként (pl. konyha, takarítás)

Hulladék

Az anyagfelhaszná-lás hatékonysága

A teljes hulladékkeletkezés (szelektált és szelektálatlan együtt) legfeljebb 0,6 kg/vendégéjszaka. (Lásd e dokumentum 3.5.1. pontját.)

| 12. | Az újrafeldolgozásra küldött hulladék aránya |
| --- | --- |

12.

Az újrafeldolgozásra küldött hulladék aránya

%

Ez a mutató a szelektíven gyűjtött és újrafeldolgozásra küldött hulladék mennyiségét fejezi ki (tömegben mérve).

Szállásonként vagy megfelelő egységenként

(a szervezet szintjén összesíthető)

Hulladék

Az anyagfelhaszná-lás hatékonysága

A keletkező hulladék tömegének legalább 84 %-a újrafeldolgozásra kerül. (Lásd e dokumentum 3.5.2. pontját.)

| 13. | A keletkező szelektálatlan hulladék mennyisége vendégéjszakánként |
| --- | --- |

13.

A keletkező szelektálatlan hulladék mennyisége vendégéjszakánként

kg/vendégéjszaka

Az újrafeldolgozásra nem jutó, szelektálatlan hulladék mennyisége.

Szállásonként vagy megfelelő egységenként

(a szervezet szintjén összesíthető)

Hulladék

Az anyagfelhaszná-lás hatékonysága

A szelektálatlanul lerakóba kerülő hulladék mennyisége legfeljebb 0,16 kg/vendégéjszaka. (Lásd e dokumentum 3.5.2. pontját.)

| 14. | A helyi szennyvíztisztítás eltávolítási hatékonysága |
| --- | --- |

14.

A helyi szennyvíztisztítás eltávolítási hatékonysága

A BOI5, a KOI, az összes nitrogén és az összes foszfor eltávolításának %-os aránya

A BOI5, a KOI, az összes nitrogén és az összes foszfor koncentrációja a távozó vízben (mg/liter)

Ez a mutató a helyszíni szennyvíztisztító rendszer hatékonyságát tükrözi (ha van).

Szállásonként vagy megfelelő egységenként

Hulladék

Víz

Ahol a szennyvíz nem kerül központi kezelésre, a helyi szennyvíztisztításnak magában kell foglalnia az előtisztítást (szitaszűrő, szűrőrács, kiegyenlítés és ülepítés) és a biológiai tisztítást, amelynek hatékonysága legalább 95 %-os a BOI5 eltávolításában és legalább 90 %-os a nitrogénvegyületek eltávolításában, ezt következően pedig a keletkező fölösiszapot (másik helyszínen) anaerob rothasztással kell kezelni. (Lásd e dokumentum 3.5.3. pontját.)

| 15. | Helyszíni energiagazdálkodási terv végrehajtása |
| --- | --- |

15.

Helyszíni energiagazdálkodási terv végrehajtása

(igen/nem)

Van-e helyszíni energiagazdálkodási terv, amely magában foglalja minden főbb energiafogyasztási pont almérőkkel való felszerelését, továbbá az elsődleges energiafogyasztást és az ahhoz kapcsolódó CO2-kibocsátásokat kiszámítják és jelentik-e.

Szálláshelyenként vagy megfelelő egységenként és a szervezet szintjén (összesítve)

Energiahatékony-ság

Helyszíni energiagazdálkodási terv végrehajtása, amely magában foglalja a következőket: i. almérők felszerelése és minden főbb energiafogyasztó folyamat referenciaértékekkel való összevetése; ii. az elsődleges energiafogyasztás és az energiafogyasztásból eredő CO2-kibocsátások kiszámítása és jelentése. (Lásd e dokumentum 3.6.1. pontját.)

| 16. | Fajlagos energiafogyasztás |
| --- | --- |

16.

Fajlagos energiafogyasztás

kWh/m2/év

Teljes végső energiafogyasztás alapterületre vetítve évente.

A megújuló forrásból helyileg előállított energiát nem szabad levonni.

Amennyiben a fűtési és hűtési energiaigényt külön lehet választani más folyamatokétól, ajánlott ezeket külön-külön jelenteni.

Szálláshelyenként vagy megfelelő egységenként és a szervezet szintjén (összesítve)

Energiahatékony-ság

Meglévő épületek esetében a végső energiafogyasztás a hűtött/fűtött területet figyelembe véve legfeljebb 75 kWh/m2/év egyrészt a fűtés, szellőztetés, légkondicionálás, másrészt a vízmelegítés kapcsán, vagy a teljes végső energiafogyasztás legfeljebb 180 kWh/m2/év. (Lásd e dokumentum 3.6.1., 3.6.2. és 3.6.3. pontját.)

Új épületek esetében a névleges energiahatékonyság megfelel a „Minergie P” vagy a „Passive House” vagy ezekkel egyenértékű szabvány követelményeinek. (Lásd e dokumentum 3.6.2. és 3.6.3. pontját.)

A vízüzemű hőszivattyúkat és/vagy geotermikus fűtési/hűtési rendszereket lehetőség szerint előnyben kell részesíteni a hagyományos fűtési/hűtési rendszerekkel szemben, az alkalmazott hőszivattyúknak pedig meg kell felelniük az uniós ökocímke követelményeinek. (Lásd e dokumentum 3.6.4. pontját.)

A teljes villamosenergia-fogyasztás legfeljebb 80 kWh/m2/év a hűtött/fűtött alapterületen. (Lásd e dokumentum 3.6.5. pontját.)

| 17. | A beépített világítási teljesítmény |
| --- | --- |

17.

A beépített világítási teljesítmény

W/m2

Beépített világítási teljesítmény az alapterületre vetítve.

Alternatív megoldásként figyelembe vehető a Lumen/m2, de a környezeti teljesítményt valójában jobban kifejezi a W/m2-ben mért beépített kapacitás.

Szállásonként vagy megfelelő egységenként

Energiahatékony-ság

A beépített világítási teljesítmény legfeljebb 10 W/m2. (Lásd e dokumentum 3.6.5. pontját.)

A világításra használt villamos energia legfeljebb 25 kWh/m2/év a hűtött/fűtött alapterületen. (Lásd e dokumentum 3.6.5. pontját.)

A teljes villamosenergia-fogyasztás legfeljebb 80 kWh/m2/év a hűtött/fűtött alapterületen. (Lásd e dokumentum 3.6.5. pontját.)

| 18. | A megújuló forrásokból helyben termelt energia aránya a végső energiafogyasztáson belül |
| --- | --- |

18.

A megújuló forrásokból helyben termelt energia aránya a végső energiafogyasztáson belül

%

A szálláshelyen megújuló forrásokból helyben termelt energia aránya a szálláshely teljes végső energiafogyasztásához képest

Szálláshelyenként vagy megfelelő egységenként és a szervezet szintjén (összesítve)

Energiahatékony-ság

A szálláshely éves energiafogyasztásának 50 %-át helyben állítják elő megújuló forrásokból. (Lásd e dokumentum 3.6.6. pontját.)

| 19. | Hitelesített megújulóenergia-kreditek használata |
| --- | --- |

19.

Hitelesített megújulóenergia-kreditek használata

(igen/nem)

Ez a mutató arra vonatkozik, hogy a szálláshely vásárol-e megújuló forrásból máshol előállított energiát (pl. zöld áramot).

A hitelesítés lényege, hogy a vásárolt energiát ne számolja el másik szervezet vagy a nemzeti villamosenergia-mix.

Szálláshelyenként vagy megfelelő egységenként és a szervezet szintjén (összesítve)

Energiahatékony-ság

A villamos energia 100 %-a nyomon követhető megújuló forrásból származik, amely nem szerepel más szervezet vagy a nemzeti villamosenergia-mix könyvelésében, vagy kétévesnél újabb. (Lásd e dokumentum 3.6.6. pontját.)

ÉTTERMEK ÉS SZÁLLODAI KONYHÁK

| 1. | A környezetvédelmi tanúsítvánnyal rendelkező összetevők aránya (érték alapján) |
| --- | --- |

1.

A környezetvédelmi tanúsítvánnyal rendelkező összetevők aránya (érték alapján)

%

A vonatkozó környezetvédelmi követelményeknek megfelelő (öko, bio, MSC) összetevők aránya.

Főbb összetevőnként (összesíthető a szervezet szintjén)

Valamennyi

A szervezet dokumentált adatokat tud rendelkezésre bocsátani a fő összetevőkről (legalább a származási országukról). (Lásd e dokumentum 3.7.1. pontját.)

A beszerzési értéket tekintve a vásárolt ételek és italok legalább 60 %-a rendelkezik környezetvédelmi tanúsítvánnyal (pl. bio). (Lásd e dokumentum 3.7.1. pontját.)

| 2. | A keletkező szerves hulladék mennyisége fogyasztó vendégenként |
| --- | --- |

2.

A keletkező szerves hulladék mennyisége fogyasztó vendégenként

kg/fogyasztó vendég

A keletkező szerves hulladék mennyisége elosztva a felszolgált menük (kiszolgált vendégek) számával.

Konyhánként vagy szállodánként (összesíthető a szervezet szintjén)

Hulladék

Az anyagfelhaszná-lás hatékonysága

A keletkező szerves hulladék mennyisége fogyasztó vendégenként legfeljebb 0,25 kg, az elkerülhető hulladékképződés fogyasztó vendégenként legfeljebb 0,18 kg. (Lásd e dokumentum 3.7.2. pontját.)

| 3. | Az anaerob rothasztásra, alternatív energia-visszanyerésre, helyben vagy másutt komposztálásra kerülő szerves hulladék aránya |
| --- | --- |

3.

Az anaerob rothasztásra, alternatív energia-visszanyerésre, helyben vagy másutt komposztálásra kerülő szerves hulladék aránya

%

Az éttermek és szállodai konyhák külön jelentik anaerob rothasztásra, alternatív energia-visszanyerésre, helyben vagy másutt komposztálásra kerülő szerves hulladék mennyiségeit és a teljes hulladékmennyiségen belüli arányát.

Konyhánként vagy szállodánként (összesíthető a szervezet szintjén)

Hulladék

Az anyagfelhaszná-lás hatékonysága

A szerves hulladék legalább 95 %-a különválasztásra kerül és nem jut lerakóba, hanem lehetőség szerint anaerob rothasztásra jut. (Lásd e dokumentum 3.7.2. pontját.)

| 4. | Konyhai vízfogyasztás vendégenként |
| --- | --- |

4.

Konyhai vízfogyasztás vendégenként

liter/fogyasztó vendég

A teljes konyhai vízfogyasztás elosztva a felszolgált menük (kiszolgált vendégek) számával.

A konyhai vízfogyasztáshoz számos folyamat járul hozzá, ideális esetben az egyes folyamatok (mosogatógépek, csapok, párolóberendezésel) vízfogyasztását kell nyomon követni.

Legalább konyhánként vagy szállodánként (összesíthető a szervezet szintjén)

Folyamatonként

Víz

Energiahatékony-ság

Konyhai vízgazdálkodási terv végrehajtása, amely magában foglalja az egy vendégre számított normalizált konyhai vízfogyasztás nyomon követését és jelentését, valamint az e vízfogyasztás csökkentésére alkalmas elsőbbségi intézkedések meghatározását. (Lásd e dokumentum 3.7.3. pontját.)

| 5. | Az ökocímkés mosogató- és konyhai tisztítószerek aránya |
| --- | --- |

5.

Az ökocímkés mosogató- és konyhai tisztítószerek aránya

%

Az ISO szerinti I. típusú ökocímkét elnyert mosogató- és konyhai tisztítószerek aránya.

Helyszínenként

Hulladék

A mosogatáshoz és a konyha tisztításához használt vegyszerek legalább 70 %a rendelkezik ökocímkével, pl. uniós ökocímkével (eltekintve a sütőtisztítóktól). (Lásd e dokumentum 3.7.3. pontját.)

| 6. | Fajlagos energiafogyasztás fogyasztó vendégenként |
| --- | --- |

6.

Fajlagos energiafogyasztás fogyasztó vendégenként

kWh/fogyasztó vendég

A konyha teljes energiafogyasztása elosztva a felszolgált menük számával.

Minden energiaforrás beszámítandó (elektromos energia, földgáz, LPG).

A konyhai energiafogyasztáshoz számos folyamat járul hozzá, ideális esetben az egyes folyamatok (sütés-főzés, hűtés, mosogatás) fogyasztását külön kell nyomon követni.

Legalább konyhánként vagy szállodánként (összesíthető a szervezet szintjén)

Folyamatonként

Energiahatékony-ság

Konyhai energiagazdálkodási terv végrehajtása, amely magában foglalja az egy vendégre számított normalizált konyhai energiafogyasztás nyomon követését és jelentését, valamint az energiafogyasztás csökkentésére alkalmas elsőbbségi intézkedések meghatározását. (Lásd e dokumentum 3.7.4. pontját.)

KEMPINGEK

| 1. | A vendégek számára elérhetők a környezettel kapcsolatos információk/tájékoztatás |
| --- | --- |

1.

A vendégek számára elérhetők a környezettel kapcsolatos információk/tájékoztatás

(igen/nem)

Pl. van-e tájékoztatás a környezetkímélő közlekedési módokról (kerékpár, tömegközlekedés, elektromos kerékpárok), vannak-e környezetismereti tanfolyamok és tanösvények.

Kempingenként

Valamennyi

A szálláshely ösztönzi és előmozdítja a környezettudatos magatartást és tevékenységeket, a környezettel kapcsolatos információkat tesz elérhetővé különböző tevékenységek és tanfolyamok keretében. (Lásd e dokumentum 3.8.1. pontját.)

| 2. | A biológiai sokféleséggel való gazdálkodást szolgáló terv végrehajtása |
| --- | --- |

2.

A biológiai sokféleséggel való gazdálkodást szolgáló terv végrehajtása

(igen/nem)

A kempingben hajtanak-e végre a biológiai sokféleséggel való gazdálkodást szolgáló tervet.

Kempingenként

Biológiai sokféleség

A biológiai sokféleség megőrzése vagy fokozása őshonos növényfajok ültetésével, a honos állatfajok számára biztosított búvóhelyek létrehozásával, lehetőség szerint zöldtetők vagy földtetők építésével, valamint a vegyszerhasználat, a fény- és a zajszennyezés korlátozásával. (Lásd e dokumentum 3.8.2. pontját.)

A fényszennyezés visszaszorítása az állatok zavarásának elkerülése érdekében: időzített vagy mozgásérzékelős, takarékos és megfelelően irányított fényű lámpák kihelyezése, amelyek fölfelé nem világítanak. (Lásd e dokumentum 3.8.2. pontját.)

A vízfogyasztás visszaszorítása őshonos növényfajok ültetése és mulcsborítás használata révén, valamint szabályozott, lehetőleg szürkevizet hasznosító öntözőrendszerek igénybevétele. (Lásd e dokumentum 3.8.2. pontját.)

| 3. | Fajlagos energiafogyasztás vendégéjszakánként |
| --- | --- |

3.

Fajlagos energiafogyasztás vendégéjszakánként

kWh/vendégéjszaka

A kemping teljes végső energiafogyasztása vendégéjszakánként.

Egyértelműen jelezni kell, hogy az érték figyelembe veszi-e a megújuló forrásból helyben termelt energiát, és ennek mértékét külön is meg kell adni.

Az épületekben és konyhákon felhasznált energiát külön is lehet jelenteni kWh/m2/év és kWh/fogyasztó vendég viszonylatban.

Kempingenként (összesíthető a szervezet szintjén)

Folyamatonként

Energiahatékony-ság

A fajlagos végső energiafogyasztás (eltekintve a megújuló forrásból helyben termelt energia használatától) vendégéjszakánként legfeljebb 2,0 kWh. (Lásd e dokumentum 3.8.3. pontját.)

| 4. | A megújuló forrásokból helyben termelt energia aránya a végső energiafogyasztáson belül |
| --- | --- |

4.

A megújuló forrásokból helyben termelt energia aránya a végső energiafogyasztáson belül

%

A mutató a megújuló forrásokból helyben termelt energia százalékos arányát fejezi ki a végső energiafogyasztáshoz képest.

Kempingenként (összesíthető a szervezet szintjén)

Folyamatonként

Energiahatékony-ság

—

(Lásd e dokumentum 3.8.3. pontját.)

| 5. | Hitelesített megújulóenergia-kreditek használata |
| --- | --- |

5.

Hitelesített megújulóenergia-kreditek használata

(igen/nem)

A szálláshely vásárol-e megújuló forrásból máshol előállított energiát (pl. zöld áramot).

A hitelesítés lényege, hogy a vásárolt energiát ne számolja el másik szervezet vagy a nemzeti villamosenergia-mix.

Kempingenként (összesíthető a szervezet szintjén)

Folyamatonként

Energiahatékony-ság

A villamos energia 100 %-a nyomon követhető megújuló forrásból származik, amely nem szerepel más szervezet vagy a nemzeti villamosenergia-mix könyvelésében, vagy kétévesnél újabb. (Lásd e dokumentum 3.8.3. pontját.)

| 6. | Vízfogyasztás vendégéjszakánként |
| --- | --- |

6.

Vízfogyasztás vendégéjszakánként

liter/vendégéjszaka

A vízfogyasztást a kempingben egy éven át mérni kell, és el kell osztani a vendégéjszakák számával.

Az olyan nagy úszómedencék vagy éttermek vízfogyasztását, amelyek jelentős mértékben kiszolgálnak nem bentlakó vendégeket is, ki lehet zárni a mutató számításából a referenciaértékek kontextusában.

Kempingenként (összesíthető a szervezet szintjén)

Víz

A teljes vízfogyasztás a négy- és ötcsillagos összkomfortos kempingekben legfeljebb 94 liter vendégéjszakánként, egyéb kempingekben legfeljebb 58 liter vendégéjszakánként. (Lásd e dokumentum 3.8.4. pontját.)

| 7. | A keletkező szelektálatlan hulladék mennyisége vendégéjszakánként |
| --- | --- |

7.

A keletkező szelektálatlan hulladék mennyisége vendégéjszakánként

kg/vendégéjszaka

A mutató a szelektálatlan hulladék mennyiségét fejezi ki.

Legalább kempingenként vagy annak megfelelő egységek szintjén

(a szervezet szintjén összesíthető)

Hulladék

Az anyagfelhaszná-lás hatékonysága

A lerakóba kerülő hulladék teljes mennyisége legfeljebb 0,2 kg/vendégéjszaka. (Lásd e dokumentum 3.8.5. pontját.)

---

(1)  
  HL L 342., 2009.12.22., 1. o.

(2)  A tudományos és szakpolitikai jelentés nyilvánosan hozzáférhető a JRC/IPTS internetes oldalain, a következő címen: http://susproc.jrc.ec.europa.eu/activities/emas/documents/TourismBEMP.pdf Az ezen ágazati referenciadokumentumban rögzített, a legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlatra és annak alkalmazhatóságára vonatkozó megállapítások, illetőleg a konkrét környezeti teljesítménymutatók és kiválósági referenciaértékek a tudományos és szakpolitikai jelentésben dokumentált megállapításokon alapulnak. A jelentés minden háttér-információt és műszaki részletet tartalmaz.

(3)  A Tanács 1993. június 29-i 1836/93/EGK rendelete az ipari vállalkozásoknak a közösségi környezetvédelmi vezetési és hitelesítési rendszerben való önkéntes részvételének lehetővé tételéről (HL L 168., 1993.7.10., 1. o.).

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 2001. március 19-i 761/2001/EK rendelete a szervezeteknek a közösségi környezetvédelmi vezetési és hitelesítési rendszerben (EMAS) való önkéntes részvételének lehetővé tételéről (HL L 114., 2001.4.24., 1. o.).

(5)  A rendelet IV. melléklete B. szakaszának e) pontja úgy rendelkezik, hogy a környezetvédelmi nyilatkozatnak tartalmaznia kell a következőt: „
  a szervezetről rendelkezésre álló teljesítményadatok összegzése összehasonlítva a környezeti célokkal és célkitűzésekkel, tekintettel a jelentős környezeti hatásokra. Jelentést kell készíteni az alapmutatókról és a C. szakaszban meghatározott egyéb létező releváns környezeti teljesítményi mutató[k]ról.
  ” A IV. melléklet C. szakasza értelmében „
  Minden szervezet évente jelentést készít a környezetvédelmi nyilatkozatában pontosabban meghatározott környezeti tényezőkhöz kapcsolódó teljesítményéről is, és ha rendelkezésre állnak, figyelembe veszi a 46. cikkben említett ágazati referenciadokumentumokat.
  ”

(6)  Az Európai Parlament és a Tanács 2006. december 20-i 1893/2006/EK rendelete a gazdasági tevékenységek statisztikai osztályozása NACE Rev. 2. rendszerének létrehozásáról és a 3037/90/EGK tanácsi rendelet, valamint egyes meghatározott statisztikai területekre vonatkozó EK-rendeletek módosításáról (HL L 393., 2006.12.30., 1. o.).

(7)  Ez a dokumentum nem szól kifejezetten a hajós körutazásokat kínáló ágazatnak. Ennek ellenére az alább ismertetett legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlatok némelyike bizonyos mértékben alkalmazható lehet a hajós turizmusban is.

(8)  http://ec.europa.eu/environment/ecolabel/products-groups-and-criteria.html

(9)  Az ETIS egy vezetési és tájékoztatási eszköztár, célja segíteni a desztinációk fenntarthatósági teljesítményének nyomon követését és mérését, valamint saját kitűzött céljaiknak való megfelelését. További információ: http://ec.europa.eu/growth/sectors/tourism/offer/sustainable/indicators/index_en.htm

(10)  CFC: klórozott-fluorozott szénhidrogének, HCFC: hidrogénezett klórozott-fluorozott szénhidrogének.

(11)  A desztinációmenedzsment az érintett kormányzati és magánszektorbeli szereplők között megvalósuló (többnyire egy közszerv, esetleg civilek részvételével végrehajtott), egy adott helyen a turizmus fejlesztését célzó együttműködést jelent, így részei a stratégiai döntéshozatal, a szakpolitikai fellépések, a kulturális és természeti örökség és a turisztikai vonzerő megóvása és népszerűsítése, az események, fesztiválok rendezése, a turizmussal kapcsolatos projektek finanszírozása, a vállalkozások közötti együttműködés elősegítése, az infrastruktúra és a szolgáltatások biztosítása stb.

(12)  A kisvállalkozás olyan vállalkozás, amely kevesebb mint 50 főt foglalkoztat, és amelynek éves forgalma és/vagy éves mérlegfőösszege nem haladja meg a 10 millió EUR-t (a Bizottság 2003/361/EK ajánlása alapján).

(13)  A Nemzetközi Szabványügyi Szervezet az ISO 14000 környezetközpontú szabványcsalád keretében kidolgozta a környezetbarát termékek címkézésére vonatkozó 14020 alsorozatot, amely három féle ökocímkerendszert fed le. Ebben az összefüggésben az I. típusú ökocímke egy harmadik fél által kialakított többtényezős hitelesítési rendszert jelent. Ilyen az uniós ökocímke, nemzeti vagy többoldalú szinten a „Blaue Engel” (Kék angyal), az osztrák ökovédjegy és a „Nordic Swan” (Északi hattyú) ökocímke.

(14)  Ez megtehető az ISO 50001 szabványnak megfelelő energiagazdálkodási rendszer alkalmazása keretében.

(15)  A pamut-poliészter vászon hosszabb élettartamú, mosása pedig kevésbé energiaigényes, minta a tiszta pamutvászoné.

(16)  Ez megtehető az ISO 50001 szabványnak megfelelő energiagazdálkodási rendszer alkalmazása keretében.

(17)  A „Passive House” és a „Minergie P” az energiahatékonyság tekintetében igen ambiciózus építési szabványok. Az egyes szabványok részletes követelményei az alábbi oldalakon tekinthetők meg: http://www.passiv.de/en/02_informations/02_passive-house-requirements/02_passive-house-requirements.htm és http://www.minergie.ch/minergie_fr.html

(18)  Az építőiparra vonatkozó ágazati referenciadokumentum fogja részletesebben tárgyalni az épületek külső szigetelésére és környezeti fenntarthatóságára vonatkozó legjobb környezetvédelmi vezetési gyakorlatokat.

---

Helyesbítések

| 2016.4.20. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 104/70 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.4.20.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 104/70

---

Helyesbítés az 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazási szabályainak a program-hozzájárulások utalására és kezelésére vonatkozó részletes szabályok, a pénzügyi eszközökről szóló jelentéstétel, a műveletekkel kapcsolatos tájékoztatási és kommunikációs intézkedések technikai jellemzői, valamint az adatok rögzítésére és tárolására szolgáló rendszer tekintetében történő megállapításáról szóló, 2014. július 28-i 821/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelethez

(
  Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 223., 2014. július 29.
  )

A 9. oldalon, a 4. cikk (5) bekezdésében:

a következő szövegrész:

„(magasságúnak és szélességűnek)”

helyesen:

„(magasságúnak vagy szélességűnek)”.

---