# Eiropas Savienības L 82/2016

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 82 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 59. gadagājums2016. gada 31. marts |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 82

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

59. gadagājums2016. gada 31. marts

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Regula (ES) 2016/427 (2016. gada 10. marts), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 692/2008 attiecībā uz emisijām no vieglajiem pasažieru un vieglajiem komerciālajiem transportlīdzekļiem (Euro 6) (
  1
  ) | 1 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Komisijas Regula (ES) 2016/427 (2016. gada 10. marts), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 692/2008 attiecībā uz emisijām no vieglajiem pasažieru un vieglajiem komerciālajiem transportlīdzekļiem (Euro 6) (
  1
  )

1

1

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 31.3.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 82/1 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 82/1

---

KOMISIJAS REGULA (ES) 2016/427

(2016. gada 10. marts),

ar ko groza Regulu (EK) Nr. 692/2008 attiecībā uz emisijām no vieglajiem pasažieru un vieglajiem komerciālajiem transportlīdzekļiem (“Euro 6”)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 20. jūnija Regulu (EK) Nr. 715/2007 par tipa apstiprinājumu mehāniskiem transportlīdzekļiem attiecībā uz emisijām no vieglajiem pasažieru un komerciālajiem transportlīdzekļiem (“Euro 5” un “Euro 6”) un par piekļuvi transportlīdzekļa remonta un tehniskās apkopes informācijai (1) un jo īpaši tās 5. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulā (EK) Nr. 715/2007 noteikts, ka Komisija pastāvīgi pārskata tipa apstiprinājuma procedūras, testus un prasības, kas izklāstītas Komisijas Regulā (EK) Nr. 692/2008 (2) un, ja vajadzīgs, pielāgo tos tā, lai tie atspoguļotu faktisko emisiju daudzumu, kas rodas, braucot pa ceļiem. |
| --- | --- |

(1)

Regulā (EK) Nr. 715/2007 noteikts, ka Komisija pastāvīgi pārskata tipa apstiprinājuma procedūras, testus un prasības, kas izklāstītas Komisijas Regulā (EK) Nr. 692/2008 (2) un, ja vajadzīgs, pielāgo tos tā, lai tie atspoguļotu faktisko emisiju daudzumu, kas rodas, braucot pa ceļiem.

| (2) | Komisija šajā saistībā ir veikusi detalizētu analīzi, pamatojoties uz sevis veikto izpēti un ārējo informāciju, un ir konstatējusi, ka faktiskais emisiju daudzums, kas rodas, braucot pa ceļiem ar Euro 5/6 transportlīdzekļiem, ievērojami pārsniedz emisiju daudzumu, kas izmērīts regulatīvajā Eiropas Jaunajā braukšanas ciklā (NEDC), jo īpaši attiecībā uz dīzeļdzinēja transportlīdzekļu NOx emisijām. |
| --- | --- |

(2)

Komisija šajā saistībā ir veikusi detalizētu analīzi, pamatojoties uz sevis veikto izpēti un ārējo informāciju, un ir konstatējusi, ka faktiskais emisiju daudzums, kas rodas, braucot pa ceļiem ar Euro 5/6 transportlīdzekļiem, ievērojami pārsniedz emisiju daudzumu, kas izmērīts regulatīvajā Eiropas Jaunajā braukšanas ciklā (NEDC), jo īpaši attiecībā uz dīzeļdzinēja transportlīdzekļu NOx emisijām.

| (3) | Tipa apstiprinājuma emisiju prasības mehāniskajiem transportlīdzekļiem ir padarītas ievērojami stingrākas līdz ar Euro standartu ieviešanu un to vēlāku pārskatīšanu. Lai arī kopumā transportlīdzekļu emisijas no dažādiem regulētajiem piesārņotājiem ir ievērojami samazinājušās, tomēr to pašu nevar teikt par NOx emisijām no dīzeļdzinējiem (jo īpaši no viegldarba transportlīdzekļiem). Tādēļ šīs situācijas labošanai ir vajadzīga rīcība. NOx emisiju no dīzeļdzinējiem problēmas risināšanai būtu jāsekmē šobrīd ilgstoši augstā NO2 koncentrācijas līmeņa samazināšana apkārtējā vidē, kurš ir īpaši saistīts ar minētajām emisijām un kurš rada nopietnas bažas saistībā ar cilvēku veselību, kā arī apgrūtina atbilstību Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2008/50/EK (3). |
| --- | --- |

(3)

Tipa apstiprinājuma emisiju prasības mehāniskajiem transportlīdzekļiem ir padarītas ievērojami stingrākas līdz ar Euro standartu ieviešanu un to vēlāku pārskatīšanu. Lai arī kopumā transportlīdzekļu emisijas no dažādiem regulētajiem piesārņotājiem ir ievērojami samazinājušās, tomēr to pašu nevar teikt par NOx emisijām no dīzeļdzinējiem (jo īpaši no viegldarba transportlīdzekļiem). Tādēļ šīs situācijas labošanai ir vajadzīga rīcība. NOx emisiju no dīzeļdzinējiem problēmas risināšanai būtu jāsekmē šobrīd ilgstoši augstā NO2 koncentrācijas līmeņa samazināšana apkārtējā vidē, kurš ir īpaši saistīts ar minētajām emisijām un kurš rada nopietnas bažas saistībā ar cilvēku veselību, kā arī apgrūtina atbilstību Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2008/50/EK (3).

| (4) | Komisija 2011. gada janvārī izveidoja darba grupu, kurā iesaistījās visas ieinteresētās personas, lai izstrādātu tādu testēšanas procedūru emisijām reālos braukšanas apstākļos (RDE), ar kuru precīzāk atspoguļo uz ceļa izmērītās emisijas. Šai saistībā ir izmantotas Regulā (EK) Nr. 715/2007 ieteiktās tehniskās iespējas, t. i., pārnēsājamas emisiju mērīšanas sistēmas (PEMS) un reglamentējošas koncepcijas par nepārsniegšanu (NTE). |
| --- | --- |

(4)

Komisija 2011. gada janvārī izveidoja darba grupu, kurā iesaistījās visas ieinteresētās personas, lai izstrādātu tādu testēšanas procedūru emisijām reālos braukšanas apstākļos (RDE), ar kuru precīzāk atspoguļo uz ceļa izmērītās emisijas. Šai saistībā ir izmantotas Regulā (EK) Nr. 715/2007 ieteiktās tehniskās iespējas, t. i., pārnēsājamas emisiju mērīšanas sistēmas (PEMS) un reglamentējošas koncepcijas par nepārsniegšanu (NTE).

| (5) | Lai ražotāji varētu pakāpeniski pielāgoties RDE prasībām, attiecīgās testa procedūras būtu jāievieš divos posmos, kā ieinteresētās personas par to vienojās CARS 2020 procesā (4): pirmajā pārejas periodā testa procedūras būtu jāpiemēro tikai uzraudzības nolūkā, bet vēlāk tās būtu jāpiemēro kopā ar saistošām kvantitatīvajām RDE prasībām, attiecinot tās uz visiem jauniem tipa apstiprinājumiem vai jauniem transportlīdzekļiem. Galīgās kvantitatīvās RDE prasības tiks ieviestas divos secīgos pasākumos. |
| --- | --- |

(5)

Lai ražotāji varētu pakāpeniski pielāgoties RDE prasībām, attiecīgās testa procedūras būtu jāievieš divos posmos, kā ieinteresētās personas par to vienojās CARS 2020 procesā (4): pirmajā pārejas periodā testa procedūras būtu jāpiemēro tikai uzraudzības nolūkā, bet vēlāk tās būtu jāpiemēro kopā ar saistošām kvantitatīvajām RDE prasībām, attiecinot tās uz visiem jauniem tipa apstiprinājumiem vai jauniem transportlīdzekļiem. Galīgās kvantitatīvās RDE prasības tiks ieviestas divos secīgos pasākumos.

| (6) | Kvantitatīvās RDE prasības būtu jāparedz, lai ierobežotu atgāzu emisijas normālos izmantošanas apstākļos atbilstīgi emisiju ierobežojumiem, kas noteikti Regulā (EK) Nr. 715/2007. Šai saistībā būtu jāņem vērā mērījumu procedūru statistiskās un tehniskās nenoteiktības. |
| --- | --- |

(6)

Kvantitatīvās RDE prasības būtu jāparedz, lai ierobežotu atgāzu emisijas normālos izmantošanas apstākļos atbilstīgi emisiju ierobežojumiem, kas noteikti Regulā (EK) Nr. 715/2007. Šai saistībā būtu jāņem vērā mērījumu procedūru statistiskās un tehniskās nenoteiktības.

| (7) | Atsevišķā RDE testā, kas notiek sākotnējā tipa apstiprinājuma laikā, nevar aptvert visus attiecīgos satiksmes un apkārtējās vides apstākļus. Tādējādi, lai nodrošinātu, ka regulatīvajā RDE testā tiek aptverti pēc iespējas vairāk šādu apstākļu, ir ļoti svarīgi veikt ekspluatācijas atbilstības testēšanu, šādā veidā nodrošinot atbilstību visām regulatīvajām prasībām visos normālajos izmantošanas apstākļos. |
| --- | --- |

(7)

Atsevišķā RDE testā, kas notiek sākotnējā tipa apstiprinājuma laikā, nevar aptvert visus attiecīgos satiksmes un apkārtējās vides apstākļus. Tādējādi, lai nodrošinātu, ka regulatīvajā RDE testā tiek aptverti pēc iespējas vairāk šādu apstākļu, ir ļoti svarīgi veikt ekspluatācijas atbilstības testēšanu, šādā veidā nodrošinot atbilstību visām regulatīvajām prasībām visos normālajos izmantošanas apstākļos.

| (8) | Maza apjoma ražotājiem PEMS testu veikšana atbilstīgi paredzētajām procesuālajām prasībām var radīt ievērojamu slogu, kas ir nepamatoti liels salīdzinājumā ar gaidāmo ieguvumu vides jomā. Tādēļ attiecībā uz minētajiem ražotājiem ir lietderīgi paredzēt dažus īpašus izņēmumus. Testēšanas procedūra emisijām reālos braukšanas apstākļos būtu jāatjaunina un vajadzības gadījumā jāuzlabo, lai atspoguļotu, piemēram, izmaiņas transportlīdzekļu tehnoloģijās. Lai sekmētu pārskatīšanas procesu, būtu jāņem vērā pārejas periodā iegūtie dati par transportlīdzekļiem un emisijām. |
| --- | --- |

(8)

Maza apjoma ražotājiem PEMS testu veikšana atbilstīgi paredzētajām procesuālajām prasībām var radīt ievērojamu slogu, kas ir nepamatoti liels salīdzinājumā ar gaidāmo ieguvumu vides jomā. Tādēļ attiecībā uz minētajiem ražotājiem ir lietderīgi paredzēt dažus īpašus izņēmumus. Testēšanas procedūra emisijām reālos braukšanas apstākļos būtu jāatjaunina un vajadzības gadījumā jāuzlabo, lai atspoguļotu, piemēram, izmaiņas transportlīdzekļu tehnoloģijās. Lai sekmētu pārskatīšanas procesu, būtu jāņem vērā pārejas periodā iegūtie dati par transportlīdzekļiem un emisijām.

| (9) | Lai apstiprinātājiestādes un ražotāji varētu ieviest vajadzīgās procedūras, kas nodrošina atbilstību šīs regulas prasībām, to būtu jāpiemēro no 2016. gada 1. janvāra. |
| --- | --- |

(9)

Lai apstiprinātājiestādes un ražotāji varētu ieviest vajadzīgās procedūras, kas nodrošina atbilstību šīs regulas prasībām, to būtu jāpiemēro no 2016. gada 1. janvāra.

| (10) | Tāpēc ir lietderīgi attiecīgi grozīt Regulu (EK) Nr. 692/2008. |
| --- | --- |

(10)

Tāpēc ir lietderīgi attiecīgi grozīt Regulu (EK) Nr. 692/2008.

| (11) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi Tehniskā komiteja mehānisko transportlīdzekļu jautājumos, |
| --- | --- |

(11)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi Tehniskā komiteja mehānisko transportlīdzekļu jautājumos,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulu (EK) Nr. 692/2008 groza šādi:

| 1) | regulas 2. pantam pievieno šādu 41. un 42. punktu:


  “41. | “emisijas reālos braukšanas apstākļos (RDE)” ir transportlīdzekļa emisijas normālos izmantošanas apstākļos; |
| --- | --- | --- |

1)

regulas 2. pantam pievieno šādu 41. un 42. punktu:

“41.

“emisijas reālos braukšanas apstākļos (RDE)” ir transportlīdzekļa emisijas normālos izmantošanas apstākļos;

| 42. | “pārnēsājama emisiju mērīšanas sistēma (PEMS)” ir pārnēsājama emisiju mērīšanas sistēma, kas atbilst III.A pielikuma 1. papildinājumā noteiktajām prasībām.”; |
| --- | --- |

42.

“pārnēsājama emisiju mērīšanas sistēma (PEMS)” ir pārnēsājama emisiju mērīšanas sistēma, kas atbilst III.A pielikuma 1. papildinājumā noteiktajām prasībām.”;

| 2) | regulas 3. pantam pievieno šādu 10. punktu:

  “10.   Ražotājs nodrošina, ka tā transportlīdzekļa kalpošanas laikā, kura tips ir apstiprināts atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 715/2007, tā emisijas, kas noteiktas saskaņā ar šīs regulas III.A pielikuma prasībām un pārbaudītas RDE testā, kurš veikts atbilstīgi minētajam pielikumam, nepārsniedz minētajā pielikumā noteiktās vērtības.
  Tipa apstiprinājumu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 715/2007 var izsniegt tikai tad, ja attiecīgais transportlīdzeklis pārstāv apstiprinātu PEMS testa saimi saskaņā ar III.A pielikuma 7. papildinājumu.
  Līdz šīs regulas III.A pielikuma 2.1. punkta tabulā tiks pieņemtas konkrētas CFpollutant parametra vērtības, tiek piemēroti šādi noteikumi:


  a) | šīs regulas III.A pielikuma 2.1. punkta prasības piemēro tikai pēc tam, kad ir pieņemtas šīs regulas III.A pielikuma 2.1. punkta tabulas konkrētas CFpollutant
  parametra vērtības; |
| --- | --- | --- |

2)

regulas 3. pantam pievieno šādu 10. punktu:

“10.   Ražotājs nodrošina, ka tā transportlīdzekļa kalpošanas laikā, kura tips ir apstiprināts atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 715/2007, tā emisijas, kas noteiktas saskaņā ar šīs regulas III.A pielikuma prasībām un pārbaudītas RDE testā, kurš veikts atbilstīgi minētajam pielikumam, nepārsniedz minētajā pielikumā noteiktās vērtības.

Tipa apstiprinājumu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 715/2007 var izsniegt tikai tad, ja attiecīgais transportlīdzeklis pārstāv apstiprinātu PEMS testa saimi saskaņā ar III.A pielikuma 7. papildinājumu.

Līdz šīs regulas III.A pielikuma 2.1. punkta tabulā tiks pieņemtas konkrētas CFpollutant parametra vērtības, tiek piemēroti šādi noteikumi:

a)

šīs regulas III.A pielikuma 2.1. punkta prasības piemēro tikai pēc tam, kad ir pieņemtas šīs regulas III.A pielikuma 2.1. punkta tabulas konkrētas CFpollutant
  parametra vērtības;

| b) | citas III.A pielikuma prasības, jo īpaši attiecībā uz veicamajiem RDE testiem un datiem, kas būs jāreģistrē un jāpadara pieejami, piemēro tikai jauniem saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 715/2007 veiktiem tipa apstiprinājumiem, kuri izdoti pēc divdesmitās dienas pēc III.A pielikuma publicēšanas Eiropas savienības Oficiālajā Vēstnesī; |
| --- | --- |

b)

citas III.A pielikuma prasības, jo īpaši attiecībā uz veicamajiem RDE testiem un datiem, kas būs jāreģistrē un jāpadara pieejami, piemēro tikai jauniem saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 715/2007 veiktiem tipa apstiprinājumiem, kuri izdoti pēc divdesmitās dienas pēc III.A pielikuma publicēšanas Eiropas savienības Oficiālajā Vēstnesī;

| c) | III.A pielikuma prasības nepiemēro tipa apstiprinājumiem, kas piešķirti maza apjoma ražotājiem, kuri definēti šīs regulas 2. panta 32. punktā; |
| --- | --- |

c)

III.A pielikuma prasības nepiemēro tipa apstiprinājumiem, kas piešķirti maza apjoma ražotājiem, kuri definēti šīs regulas 2. panta 32. punktā;

| d) | ja III.A pielikuma 5. un 6. papildinājumā paredzētās prasības tiek izpildītas tikai ar vienu no divām izvērtēšanas metodēm, kas aprakstītas minētajos papildinājumos, tad tiek piemērotas šādas procedūras:


  i) | veic vienu papildu RDE testu; |
| --- | --- | --- |

d)

ja III.A pielikuma 5. un 6. papildinājumā paredzētās prasības tiek izpildītas tikai ar vienu no divām izvērtēšanas metodēm, kas aprakstītas minētajos papildinājumos, tad tiek piemērotas šādas procedūras:

i)

veic vienu papildu RDE testu;

| ii) | ja minētās prasības atkārtoti tiek izpildītas tikai ar vienu metodi, abām metodēm veic pabeigtības un normālo apstākļu analīzi, un aprēķinus, kas paredzēti III.A pielikuma 9.3. punktā, var veikt tikai attiecībā uz metodi, kura atbilst pabeigtības un normālo apstākļu prasībām. |
| --- | --- |

ii)

ja minētās prasības atkārtoti tiek izpildītas tikai ar vienu metodi, abām metodēm veic pabeigtības un normālo apstākļu analīzi, un aprēķinus, kas paredzēti III.A pielikuma 9.3. punktā, var veikt tikai attiecībā uz metodi, kura atbilst pabeigtības un normālo apstākļu prasībām.

RDE testu un pabeigtības un normālo apstākļu analīzes datus reģistrē un padara pieejamus, lai varētu pārbaudīt atšķirības starp rezultātiem, kas iegūti ar abām datu izvērtēšanas metodēm.

| e) | testējamā transportlīdzekļa jaudu uz riteņiem nosaka ar riteņa rumbas griezes momenta mērījumu vai ar CO2 masas plūsmu, izmantojot Veline, saskaņā ar III.A pielikuma 6. papildinājuma 4. punktu.”; |
| --- | --- |

e)

testējamā transportlīdzekļa jaudu uz riteņiem nosaka ar riteņa rumbas griezes momenta mērījumu vai ar CO2 masas plūsmu, izmantojot Veline, saskaņā ar III.A pielikuma 6. papildinājuma 4. punktu.”;

| 3) | regulas 6. panta 1. punkta ceturto daļu aizstāj ar šādu:

  “Regulas (EK) Nr. 715/2007 prasības uzskata par izpildītām, ja ir izpildīti visi turpmāk minētie nosacījumi:


  a) | izpildītas 3. panta 10. punkta prasības; |
| --- | --- | --- |

3)

regulas 6. panta 1. punkta ceturto daļu aizstāj ar šādu:

“Regulas (EK) Nr. 715/2007 prasības uzskata par izpildītām, ja ir izpildīti visi turpmāk minētie nosacījumi:

a)

izpildītas 3. panta 10. punkta prasības;

| b) | izpildītas šīs regulas 13. panta prasības; |
| --- | --- |

b)

izpildītas šīs regulas 13. panta prasības;

| c) | tādi transportlīdzekļi, kuru tips ir apstiprināts saskaņā ar Euro 5 maksimāli pieļaujamām emisijām, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 715/2007 I pielikuma 1. tabulā, ir apstiprināti saskaņā ar ANO EEK Noteikumu Nr. 83 06. grozījumu sēriju, Noteikumu Nr. 85. un Nr. 101. 01. grozījumu sēriju un to transportlīdzekļu gadījumā, kuriem ir kompresijaizdedzes motors, Noteikumu Nr. 24 III daļas 03. grozījumu sēriju; |
| --- | --- |

c)

tādi transportlīdzekļi, kuru tips ir apstiprināts saskaņā ar Euro 5 maksimāli pieļaujamām emisijām, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 715/2007 I pielikuma 1. tabulā, ir apstiprināti saskaņā ar ANO EEK Noteikumu Nr. 83 06. grozījumu sēriju, Noteikumu Nr. 85. un Nr. 101. 01. grozījumu sēriju un to transportlīdzekļu gadījumā, kuriem ir kompresijaizdedzes motors, Noteikumu Nr. 24 III daļas 03. grozījumu sēriju;

Euro 5

| d) | tādi transportlīdzekļi, kuru tips ir apstiprināts saskaņā ar Euro 6 maksimāli pieļaujamām emisijām, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 715/2007 I pielikuma 2. tabulā, ir apstiprināts saskaņā ar ANO EEK Noteikumu Nr. 83 07. grozījumu sēriju, Noteikumu Nr. 85. un tā papildinājumiem, Noteikumu Nr. 101. 3. redakciju (ietver 01. grozījumu sēriju un to papildinājumus) un to transportlīdzekļu gadījumā, kuriem ir kompresijaizdedzes motors, Noteikumu Nr. 24 III daļas 03. grozījumu sēriju.”; |
| --- | --- |

d)

tādi transportlīdzekļi, kuru tips ir apstiprināts saskaņā ar Euro 6 maksimāli pieļaujamām emisijām, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 715/2007 I pielikuma 2. tabulā, ir apstiprināts saskaņā ar ANO EEK Noteikumu Nr. 83 07. grozījumu sēriju, Noteikumu Nr. 85. un tā papildinājumiem, Noteikumu Nr. 101. 3. redakciju (ietver 01. grozījumu sēriju un to papildinājumus) un to transportlīdzekļu gadījumā, kuriem ir kompresijaizdedzes motors, Noteikumu Nr. 24 III daļas 03. grozījumu sēriju.”;

Euro 6

| 4) | regulas I pielikuma 2.4.1. punkta I.2.4. attēlu groza šādi:


  a) | tabulā pēc rindas, kas sākas ar “Cieto daļiņu masa un skaits (1. tipa tests)”, iekļauj šādas rindas:


  “Gāzveida piesārņotāji, RDE (1.A tipa tests) | Jā | Jā | Jā | Jā (4) | Jā (abām degvielām) | Jā (abām degvielām) | Jā (abām degvielām) | Jā (abām degvielām) | Jā (abām degvielām) | Jā (abām degvielām) | Jā | — | — |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Cieto daļiņu skaits, RDE (1.A tipa tests)(6) | Jā | — | — | — | Jā (abām degvielām) | Jā (abām degvielām) | Jā (abām degvielām) | Jā (abām degvielām) | — | Jā (abām degvielām) | Jā | — | —”; |

4)

regulas I pielikuma 2.4.1. punkta I.2.4. attēlu groza šādi:

a)

tabulā pēc rindas, kas sākas ar “Cieto daļiņu masa un skaits (1. tipa tests)”, iekļauj šādas rindas:

“Gāzveida piesārņotāji, RDE (1.A tipa tests)

RDE

Jā

Jā

Jā

Jā (4)

4

Jā (abām degvielām)

Jā (abām degvielām)

Jā (abām degvielām)

Jā (abām degvielām)

Jā (abām degvielām)

Jā (abām degvielām)

Jā

—

—

Cieto daļiņu skaits, RDE (1.A tipa tests)(6)

RDE

6

Jā

—

—

—

Jā (abām degvielām)

Jā (abām degvielām)

Jā (abām degvielām)

Jā (abām degvielām)

—

Jā (abām degvielām)

Jā

—

—”;

| b) | pievieno šādus paskaidrojumu:


  “(6) | Cieto daļiņu skaita RDE testu veic tikai transportlīdzekļiem, kuriem Regulas (EK) Nr. 715/2007 I pielikuma 2. tabulā ir noteiktas Euro 6 PN maksimāli pieļaujamās emisijas.”; |
| --- | --- | --- |

b)

pievieno šādus paskaidrojumu:

“(6)

6

Cieto daļiņu skaita RDE

Euro 6

| 5) | regulā iekļauj jaunu III.A pielikumu, kā paredzēts šīs regulas pielikumā. |
| --- | --- |

5)

regulā iekļauj jaunu III.A pielikumu, kā paredzēts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2016. gada 1. janvāra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2016. gada 10. martā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 171, 29.6.2007., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas 2008. gada 18. jūlija Regula (EK) Nr. 692/2008, ar kuru īsteno un groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 715/2007 par tipa apstiprinājumu mehāniskiem transportlīdzekļiem attiecībā uz emisijām no vieglajiem pasažieru un komerciālajiem transportlīdzekļiem (“Euro 5” un “Euro 6”) un par piekļuvi transportlīdzekļa remonta un tehniskās apkopes informācijai (OV L 199, 28.7.2008., 1. lpp.).

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 21. maija Direktīva 2008/50/EK par gaisa kvalitāti un tīrāku gaisu Eiropai (OV L 152, 11.6.2008., 1. lpp.).

3

(4)  Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai, CARS 2020: rīcības plāns konkurētspējīgai un ilgtspējīgai Eiropas autobūves nozarei (COM/2012/0636 final).

4

CARS 2020

---

PIELIKUMS

“IIIA PIELIKUMS

EMISIJU REĀLOS BRAUKŠANAS APSTĀKĻOS VERIFIKĀCIJA

1.   IEVADS, DEFINĪCIJAS UN SAĪSINĀJUMI

1.1.   Ievads

Šajā pielikumā ir aprakstīta procedūra vieglo pasažieru transportlīdzekļu un vieglo komerciālo transportlīdzekļu emisiju reālos braukšanas apstākļos (RDE) verifikācijai.

1.2.   Definīcijas

1.2.1.   
  “Precizitāte” ir novirze starp izmērīto vai aprēķināto vērtību un izsekojamu atskaites vērtību.

1.2.2.   
  “Analizators” ir jebkura mērierīce, kas nav transportlīdzekļa sastāvdaļa, bet kuru uzstāda, lai noteiktu gāzveida vai daļiņu piesārņotāju koncentrāciju vai daudzumu.

1.2.3.   Lineāras regresijas (a
  0) “krustpunkts ar asi” ir:

Formula

kur:

| a
  1 | ir regresijas taisnes slīpums; |
| --- | --- |
| | ir atskaites parametra vidējā vērtība; |
| | ir verificējamā parametra vidējā vērtība. |

a
  1

ir regresijas taisnes slīpums;

Formula

ir atskaites parametra vidējā vērtība;

Formula

ir verificējamā parametra vidējā vērtība.

1.2.4.   
  “Kalibrēšana” ir process, ar kuru analizatora, plūsmas mērinstrumenta, sensora vai signāla reakciju iestata tā, ka tā rādījums sakrīt ar vienu vai vairākiem atskaites signāliem.

1.2.5.   
  “Determinācijas koeficients” (r
  2) ir:

Formula

kur:

| a
  0 | ir lineārās regresijas taisnes krustpunkts ar asi; |
| --- | --- |
| a
  1 | ir lineārās regresijas taisnes slīpums; |
| x
  i | ir izmērītā atskaites vērtība; |
| y
  i | ir verificējamā parametra izmērītā vērtība; |
| | ir verificējamā parametra vidējā vērtība; |
| n | ir vērtību skaits |

a
  0

ir lineārās regresijas taisnes krustpunkts ar asi;

a
  1

ir lineārās regresijas taisnes slīpums;

x
  i

ir izmērītā atskaites vērtība;

y
  i

ir verificējamā parametra izmērītā vērtība;

Formula

ir verificējamā parametra vidējā vērtība;

n

ir vērtību skaits

1.2.6.   
  “Savstarpējās korelācijas koeficients” (r) ir:

Formula

kur:

| x
  i | ir izmērītā atskaites vērtība; |
| --- | --- |
| y
  i | ir verificējamā parametra izmērītā vērtība; |
| | ir vidējā atskaites vērtība; |
| | ir verificējamā parametra vidējā vērtība; |
| n | ir vērtību skaits. |

x
  i

ir izmērītā atskaites vērtība;

y
  i

ir verificējamā parametra izmērītā vērtība;

Formula

ir vidējā atskaites vērtība;

Formula

ir verificējamā parametra vidējā vērtība;

n

ir vērtību skaits.

1.2.7.   
  “Kavējuma laiks” ir laiks no gāzes plūsmas pārslēgšanas (t
  0) līdz brīdim, kad reakcija sasniedz 10 % (t
  10) no galīgā nolasījuma.

1.2.8.   
  “Dzinēja vadības bloka (ECU) signāli vai dati” ir jebkāda informācija un signāli par transportlīdzekli, kas reģistrēti no transportlīdzekļa tīkla, izmantojot 1. papildinājuma 3.4.5. punktā norādītos protokolus.

1.2.9.   
  “Dzinēja vadības bloks” ir elektroniskais bloks, kas kontrolē dažādus izpildmehānismus, lai nodrošinātu optimālu jaudas piedziņas ķēdes veiktspēju.

1.2.10.   
  “Emisijas”, arī “sastāvdaļas”, “piesārņotāju sastāvdaļas” vai “piesārņotāju emisijas”, ir gāzes vai daļiņas, kas veido atgāzes un uz kurām attiecas regulējums.

1.2.11.   
  “Atgāzes”, arī izplūdes gāzes, ir kopējās visu gāzveida un daļiņu sastāvdaļu emisijas no izplūdes caurules vai izpūtēja, kas rodas, transportlīdzekļa iekšdedzes dzinējā sadegot degvielai.

1.2.12.   
  “Atgāzu emisijas” ir daļiņu, kuras raksturo daļiņu veids un skaits, un gāzveida sastāvdaļu emisijas no transportlīdzekļa izpūtēja.

1.2.13.   
  “Pilna skala” ir analizatora, plūsmas mērinstrumenta vai sensora pilns diapazons, kā norādījis iekārtas ražotājs. Ja mērījumiem izmanto analizatora, plūsmas mērinstrumenta vai sensora daļēju diapazonu, ar pilnu skalu saprot maksimālo nolasījumu.

1.2.14.   
  “Ogļūdeņražu reakcijas koeficients” konkrētam ogļūdeņražu veidam ir attiecība starp FID nolasījumu un attiecīgā ogļūdeņražu veida koncentrāciju standartgāzes cilindrā, izteikts kā ppmC1.

1.2.15.   
  “Būtiska apkope” ir analizatora, plūsmas mērinstrumenta vai sensora regulēšana, remonts vai nomaiņa, kas var ietekmēt mērījumu precizitāti.

1.2.16.   
  “Troksnis” ir divkāršota desmit standartnoviržu vidējā kvadrātiskā vērtība. Katru standartvērtību aprēķina no nulles reakcijām, ko 30 sekunžu periodā mēra ar konstantu reģistrēšanas frekvenci, kas ir vismaz 1,0 Hz.

1.2.17.   
  “Nemetāna ogļūdeņraži” (NMHC) ir visi ogļūdeņraži (THC), izņemot metānu (CH4).

1.2.18.   
  “Daļiņu skaits” (PN) ir kopējais cieto daļiņu skaits, kas emitēts ar transportlīdzekļa atgāzēm, to nosakot ar šajā regulā noteikto mērījumu procedūru, kura paredzēta, lai novērtētu attiecīgo Euro 6 emisijas robežvērtību, kas noteikta Regulas (EK) Nr. 715/2007 I pielikuma 2. tabulā.

1.2.19.   
  “Pareizība” ir 10 atkārtotu reakciju uz konkrētu izsekojamu standartvērtību standartnovirze, reizināta ar 2,5.

1.2.20.   
  “Nolasījums” ir skaitliskā vērtība, ko uzrāda analizators, plūsmas mērinstruments, sensors vai jebkura cita mērierīce, ko izmanto saistībā ar transportlīdzekļu emisiju mērījumiem.

1.2.21.   
  “Reakcijas laiks” (t
  90) ir kavējuma laika un kāpumlaika summa.

1.2.22.   
  “Kāpumlaiks” ir laiks starp reakcijas 10 % un 90 % (t
  90 – t
  10) no galīgā nolasījuma.

1.2.23.   
  “Vidējā kvadrātiskā vērtība” (x
  rms) ir kvadrātsakne no vērtību kvadrātu vidējās aritmētiskās vērtības, un to definē šādi:

Formula

kur:

| x | ir izmērītā vai aprēķinātā vērtība; |
| --- | --- |
| n | ir vērtību skaits. |

x

ir izmērītā vai aprēķinātā vērtība;

n

ir vērtību skaits.

1.2.24.   
  “Sensors” ir jebkura mērierīce, kas nav transportlīdzekļa sastāvdaļa, bet kuru uzstāda, lai noteiktu parametrus, kas nav gāzveida un daļiņu piesārņotāju koncentrācija un atgāzu masas plūsma.

1.2.25.   
  “Iestatīšana” ir analizatora, plūsmas mērinstrumenta vai sensora kalibrēšana tā, lai tas precīzi reaģētu uz tādu standartu, kas iespējami precīzi atbilst maksimālajai vērtībai, kura ir paredzama faktiskajā emisiju testā.

1.2.26.   
  “Iestatījuma reakcija” ir vidējā reakcija uz iestatījuma signālu laika intervālā, kas ir vismaz 30 sekundes.

1.2.27.   
  “Iestatījuma reakcijas novirze” ir atšķirība starp vidējo reakciju uz kontroles signālu un faktisko kontroles signālu, ko mēra noteiktā laika periodā pēc tam, kad analizators, plūsmas mērinstruments vai sensors ir ticis precīzi iestatīts.

1.2.28.   Lineāras regresijas (a
  1) “slīpums” ir:

Formula

kur:

| | ir atskaites parametra vidējā vērtība; |
| --- | --- |
| | ir verificējamā parametra vidējā vērtība; |
| x
  i | ir atskaites parametra faktiskā vērtība; |
| y
  i | ir verificējamā parametra faktiskā vērtība; |
| n | ir vērtību skaits. |

Formula

ir atskaites parametra vidējā vērtība;

Formula

ir verificējamā parametra vidējā vērtība;

x
  i

ir atskaites parametra faktiskā vērtība;

y
  i

ir verificējamā parametra faktiskā vērtība;

n

ir vērtību skaits.

1.2.29.   
  “Sagaidāmās vērtības standartkļūda” (SEE) ir:

Formula

kur:

| ý | ir verificējamā parametra sagaidāmā vērtība; |
| --- | --- |
| y
  i | ir verificējamā parametra faktiskā vērtība; |
| x
  max | ir atskaites parametra maksimālā faktiskā vērtība; |
| n | ir vērtību skaits. |

ý

ir verificējamā parametra sagaidāmā vērtība;

y
  i

ir verificējamā parametra faktiskā vērtība;

x
  max

ir atskaites parametra maksimālā faktiskā vērtība;

n

ir vērtību skaits.

1.2.30.   
  “Visi ogļūdeņraži” (THC) ir visu to gaistošo savienojumu summa, kas izmērāmi ar liesmas jonizācijas detektoru (FID).

1.2.31   
  “Izsekojams” ir spēja mērījumu vai nolasījumu sasaistīt ar zināmu un kopīgi apstiprinātu standartu, izmantojot nepārtrauktu salīdzinājumu ķēdi.

1.2.32.   
  “Transformācijas laiks” ir laika starpība starp koncentrācijas vai plūsmas izmaiņu (t
  0) atskaites punktā un punktu, kurā sistēmas reakcija sasniedz 50 % no galīgā rādījuma (t
  50).

1.2.33.   
  “Analizatora tips” ir viena un tā paša ražotāja izgatavotu analizatoru grupa, kuros vienas konkrētas gāzveida sastāvdaļas koncentrācijai vai daļiņu skaita noteikšanai izmantots identisks princips.

1.2.34.   
  “Atgāzu masas plūsmas mērītāja tips” ir viena un tā paša ražotāja izgatavotu atgāzu masas plūsmas mērītāju grupa, kuriem ir vienāds caurules iekšējais diametrs un kuros izmantots identisks atgāzu masas plūsmas ātruma noteikšanas princips.

1.2.35.   
  “Validācija” ir process, kurā novērtē, vai pārnēsājama emisiju mērīšanas sistēma ir pareizi uzstādīta un pareizi darbojas, kā arī lai novērtētu to atgāzu masas plūsmas ātruma mērījumu pareizību, kas iegūti no viena vai vairākiem neizsekojamiem atgāzu masas plūsmas mērītājiem vai aprēķināti no sensoru vai ECU signāliem.

1.2.36.   
  “Verifikācija” ir process, ko izmanto, lai novērtētu, vai analizatora, plūsmas mērierīces, sensora vai signāla izmērītā vai aprēķinātā vērtība atbilst atskaites signālam, iekļaujoties vienas vai vairāku iepriekšnoteiktu pieņemamības vērtību robežās.

1.2.37.   
  “Iestatīšana uz nulli” ir analizatora, plūsmas mērierīces vai sensora kalibrēšana tā, ka tas precīzi reaģē uz nulles signālu.

1.2.38.   
  “Nulles reakcija” ir vidējā reakcija uz nulles signālu laika intervālā, kas ir vismaz 30 sekundes.

1.2.39.   
  “Nulles reakcijas novirze” ir atšķirība starp vidējo reakciju uz nulles signālu un faktisko nulles signālu, ko mēra noteiktā laika periodā pēc tam, kad analizators, plūsmas mērinstruments vai sensors ir ticis precīzi kalibrēts uz nulli.

1.3.   Saīsinājumi

Ar saīsinājumiem parasti apzīmē gan saīsināto terminu vienskaitli, gan daudzskaitli.

| CH4 | – | metāns |
| --- | --- | --- |
| CLD | – | hemiluminiscences detektors |
| CO | – | oglekļa monoksīds |
| CO2 | – | oglekļa dioksīds |
| CVS | – | konstanta tilpuma paraugu ņēmējs |
| DCT | – | divsajūgu transmisija |
| ECU | – | dzinēja vadības bloks |
| EFM | – | atgāzu masas plūsmas mērītājs |
| FID | – | liesmas jonizācijas detektors |
| FS | – | pilna skala |
| GPS | – | globālā pozicionēšanas sistēma |
| H2O | – | ūdens |
| HC | – | ogļūdeņraži |
| HCLD | – | karsēts hemiluminiscences detektors |
| HEV | – | hibrīds elektrotransportlīdzeklis |
| ICE | – | iekšdedzes dzinējs |
| ID | – | identifikācijas numurs vai kods |
| LPG | – | sašķidrinātā naftas gāze |
| MAW | – | slīdošais vidējais intervāls |
| maks. | – | maksimālā vērtība |
| N2 | – | slāpeklis |
| NDIR | – | nedisperss infrasarkans |
| NDUV | – | nedisperss ultraviolets |
| NEDC | – | Eiropas Jaunais braukšanas cikls |
| NG | – | dabasgāze |
| NMC | – | nemetāna frakcijas atdalītājs |
| NMC-FID | – | nemetāna frakcijas atdalītājs apvienojumā ar liesmas jonizācijas detektoru |
| NMHC | – | nemetāna ogļūdeņraži |
| NO | – | slāpekļa monoksīds |
| Nr. | – | numurs |
| NO2 | – | slāpekļa dioksīds |
| NOX | – | slāpekļa oksīdi |
| NTE | – | nepārsniedzošs |
| O2 | – | skābeklis |
| OBD | – | iebūvētā diagnostika |
| PEMS | – | pārnēsājama emisiju mērīšanas sistēma |
| PHEV | – | no elektrotīkla lādējams hibrīds elektrotransportlīdzeklis |
| PN | – | daļiņu skaits |
| RDE | – | emisijas reālos braukšanas apstākļos |
| SCR | – | selektīva katalītiskā reducēšana |
| SEE | – | sagaidāmās kļūdas standartvērtība |
| THC | – | visi ogļūdeņraži |
| ANO EEK | – | Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisija |
| VIN | – | transportlīdzekļa identifikācijas numurs |
| WLTC | – | pasaules mērogā saskaņots vieglo transportlīdzekļu testa cikls |
| WWH-OBD | – | pasaules mērogā saskaņota iebūvētā diagnostika |

CH4

–

metāns

CLD

–

hemiluminiscences detektors

CO

–

oglekļa monoksīds

CO2

–

oglekļa dioksīds

CVS

–

konstanta tilpuma paraugu ņēmējs

DCT

–

divsajūgu transmisija

ECU

–

dzinēja vadības bloks

EFM

–

atgāzu masas plūsmas mērītājs

FID

–

liesmas jonizācijas detektors

FS

–

pilna skala

GPS

–

globālā pozicionēšanas sistēma

H2O

–

ūdens

HC

–

ogļūdeņraži

HCLD

–

karsēts hemiluminiscences detektors

HEV

–

hibrīds elektrotransportlīdzeklis

ICE

–

iekšdedzes dzinējs

ID

–

identifikācijas numurs vai kods

LPG

–

sašķidrinātā naftas gāze

MAW

–

slīdošais vidējais intervāls

maks.

–

maksimālā vērtība

N2

–

slāpeklis

NDIR

–

nedisperss infrasarkans

NDUV

–

nedisperss ultraviolets

NEDC

–

Eiropas Jaunais braukšanas cikls

NG

–

dabasgāze

NMC

–

nemetāna frakcijas atdalītājs

NMC-FID

–

nemetāna frakcijas atdalītājs apvienojumā ar liesmas jonizācijas detektoru

NMHC

–

nemetāna ogļūdeņraži

NO

–

slāpekļa monoksīds

Nr.

–

numurs

NO2

–

slāpekļa dioksīds

NOX

–

slāpekļa oksīdi

NTE

–

nepārsniedzošs

O2

–

skābeklis

OBD

–

iebūvētā diagnostika

PEMS

–

pārnēsājama emisiju mērīšanas sistēma

PHEV

–

no elektrotīkla lādējams hibrīds elektrotransportlīdzeklis

PN

–

daļiņu skaits

RDE

–

emisijas reālos braukšanas apstākļos

SCR

–

selektīva katalītiskā reducēšana

SEE

–

sagaidāmās kļūdas standartvērtība

THC

–

visi ogļūdeņraži

ANO EEK

–

Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisija

VIN

–

transportlīdzekļa identifikācijas numurs

WLTC

–

pasaules mērogā saskaņots vieglo transportlīdzekļu testa cikls

WWH-OBD

–

pasaules mērogā saskaņota iebūvētā diagnostika

2.   VISPĀRĪGAS PRASĪBAS

2.1.   Visā tā normālajā darbmūžā saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 715/2007 apstiprināta transportlīdzekļa tipa emisijas, ko nosaka saskaņā ar šā pielikuma prasībām un kas rodas RDE testā, kuru veic saskaņā ar šā pielikuma prasībām, nepārsniedz šādas nepārsniedzamās (NTE) vērtības:

NTEpollutant = CFpollutant × EURO-6

kur EURO-6 ir piemērojamā Euro 6 emisiju robežvērtība, kas norādīta Regulas (EK) Nr. 715/2007 I pielikuma 2. tabulā, un CFpollutant
  ir atbilstības koeficients attiecīgajam piesārņotājam, kas norādīts šādi:

| Piesārņotājs | Slāpekļa oksīdu masa (NOx) | Daļiņu skaits (PN) | Oglekļa monoksīda (CO) masa (1) | Visu ogļūdeņražu (THC) masa | Kopējā visu ogļūdeņražu un slāpekļa oksīdu (THC + NOx) masa |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| CFpollutant | tiks noteikta | tiks noteikts | — | — | — |

Piesārņotājs

Slāpekļa oksīdu masa (NOx)

Daļiņu skaits (PN)

Oglekļa monoksīda (CO) masa (1)

Visu ogļūdeņražu (THC) masa

Kopējā visu ogļūdeņražu un slāpekļa oksīdu (THC + NOx) masa

CFpollutant

tiks noteikta

tiks noteikts

—

—

—

2.2.   Ražotājs apliecina atbilstību 2.1. punktam, aizpildot 9. papildinājumā ietverto sertifikātu.

2.3.   
  RDE testi, kas saskaņā ar šo pielikumu transportlīdzeklim jāveic tipa apstiprināšanai un transportlīdzekļa darbmūža laikā, nodrošina atbilstības prezumpciju attiecībā uz prasību, kas noteikta 2.1. punktā. Atbilstības prezumpciju var atkārtoti novērtēt ar papildu RDE testiem.

2.4.   Dalībvalstis nodrošina, ka transportlīdzekļus ar PEMS var testēt uz koplietošanas ceļiem saskaņā ar procedūrām atbilstīgi valsts tiesību aktiem, vienlaikus ievērojot vietējos ceļu satiksmes tiesību aktus un drošības prasības.

2.5.   Ražotāji nodrošina, ka transportlīdzekļus uz koplietošanas ceļiem ar PEMS var testēt neatkarīga persona, ievērojot 2.4. punkta prasības, piemēram, darot pieejamus piemērotus adapterus izplūdes caurulēm, nodrošinot piekļuvi ECU signāliem un veicot vajadzīgos administratīvos pasākumus. Ja attiecīgais PEMS tests saskaņā ar šo regulu nav jāveic, ražotājs drīkst pieprasīt saprātīgu samaksu, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 715/2007 7. panta 1. punktā.

3.   VEICAMAIS RDE TESTS

3.1.   Turpmākās prasības attiecas uz PEMS testiem, kas minēti 3. panta 10. punkta otrajā daļā.

3.1.1.   Tipa apstiprināšanai atgāzu masas plūsmu nosaka ar mēriekārtu, kas darbojas neatkarīgi no transportlīdzekļa, un tipa apstiprināšanas vajadzībām netiek izmantoti nekādi transportlīdzekļa ECU dati. Ja tas nav saistīts ar tipa apstiprināšanu, atgāzu masas plūsmas noteikšanai drīkst izmantot alternatīvas metodes saskaņā ar 2. papildinājuma 7.2. iedaļu.

3.1.2.   Ja apstiprinātājiestāde nav apmierināta ar saskaņā ar 1. un 4. papildinājumu veikta PEMS testa datu kvalitātes pārbaudes un validācijas rezultātiem, tā testu drīkst uzskatīt par nederīgu. Šādā gadījumā apstiprinātājiestāde reģistrē testa datus un tā nederīguma iemeslus.

3.1.3.   
  RDE testa informācijas ziņošana un izplatīšana

3.1.3.1.   Tehnisko ziņojumu, ko ražotājs sagatavojis saskaņā ar 8. papildinājumu, dara pieejamu apstiprinātājiestādei.

3.1.3.2.   Ražotājs nodrošina, ka publiski pieejamā tīmekļa vietnē bez maksas tiek darīta pieejama šāda informācija.

| 3.1.3.2.1. | Ievadot transportlīdzekļa tipa apstiprinājuma numuru un informāciju par tā tipu, variantu un versiju, kā noteikts Direktīvas 2007/46/EK IX pielikumā iekļautā transportlīdzekļa EK atbilstības sertifikāta 0.10. un 0.2. punktā, ir pieejams tās PEMS testu saimes unikālais identifikācijas numurs, pie kuras pieder konkrētā transportlīdzekļa emisiju tips, kā noteikts 7. papildinājuma 5.2. punktā. |
| --- | --- |

3.1.3.2.1.

Ievadot transportlīdzekļa tipa apstiprinājuma numuru un informāciju par tā tipu, variantu un versiju, kā noteikts Direktīvas 2007/46/EK IX pielikumā iekļautā transportlīdzekļa EK atbilstības sertifikāta 0.10. un 0.2. punktā, ir pieejams tās PEMS testu saimes unikālais identifikācijas numurs, pie kuras pieder konkrētā transportlīdzekļa emisiju tips, kā noteikts 7. papildinājuma 5.2. punktā.

| 3.1.3.2.2. | Ievadot unikālo PEMS testu saimes identifikācijas numuru:


  — | visa informācija, kā noteikts 7. papildinājuma 5.1. punktā, |
| --- | --- | --- |

3.1.3.2.2.

Ievadot unikālo PEMS testu saimes identifikācijas numuru:

—

visa informācija, kā noteikts 7. papildinājuma 5.1. punktā,

| — | saraksti, kas aprakstīti 7. papildinājuma 5.3. un 5.4. punktā, |
| --- | --- |

—

saraksti, kas aprakstīti 7. papildinājuma 5.3. un 5.4. punktā,

| — | PEMS testu rezultāti, kā noteikts 5. papildinājuma 6.3. punktā un 6. papildinājuma 3.9. punktā, – visiem 7. papildinājuma 5.4. punkta sarakstā aprakstītajiem transportlīdzekļu emisiju tipiem. |
| --- | --- |

—

PEMS testu rezultāti, kā noteikts 5. papildinājuma 6.3. punktā un 6. papildinājuma 3.9. punktā, – visiem 7. papildinājuma 5.4. punkta sarakstā aprakstītajiem transportlīdzekļu emisiju tipiem.

3.1.3.3.   Pēc pieprasījuma ražotājs bez maksas un 30 dienu laikā jebkurai ieinteresētajai personai dara pieejamu 3.1.3.1. punktā minēto tehnisko ziņojumu.

3.1.3.4.   Pēc pieprasījuma tipa apstiprinātājiestāde 30 dienu laikā pēc pieprasījuma saņemšanas dara pieejamu 3.1.3.1. un 3.1.3.2. punktā uzskaitīto informāciju. Tipa apstiprinātājiestāde drīkst pieprasīt saprātīgu un samērīgu maksu, kas pieprasītāju ar pamatotu interesi neattur no attiecīgās informācijas pieprasīšanas vai nepārsniedz iestādes iekšējās izmaksas par pieprasītās informācijas sniegšanu.

4.   VISPĀRĪGAS PRASĪBAS

4.1.   
  RDE rādītājus pierāda, testējot transportlīdzekļus uz ceļa parastā braukšanas režīmā, parastos apstākļos un ar parastu kravu. RDE tests ir reprezentatīvs attiecībā uz transportlīdzekļiem to reālajos braukšanas maršrutos ar to parastu kravu.

4.2.   Ražotājs pierāda apstiprinātājiestādei, ka izraudzītais transportlīdzeklis, braukšanas režīmi, apstākļi un kravas ir reprezentatīvas attiecībā uz transportlīdzekļu saimi. Kravas un augstuma prasības, kā norādīts 5.1. un 5.2. punktā, izmanto ex ante, lai noteiktu, vai apstākļi ir pieņemam RDE testēšanai.

4.3.   Apstiprinātājiestāde ierosina tādu testa braucienu pilsētā, ārpus pilsētas un uz automaģistrāles, kas atbilst 6. punkta prasībām. Izraugoties brauciena maršrutu, pilsētas, ārpuspilsētas un automaģistrāles daļas nosaka, pamatojoties uz topogrāfisko karti.

4.4.   Ja kādam transportlīdzeklim ECU datu vākšana ietekmē transportlīdzekļa emisijas vai veiktspēju, tad visu PEMS testu saimi, pie kuras pieder attiecīgais transportlīdzeklis, kā noteikts šā pielikuma 7. papildinājumā, uzskata par neatbilstīgu. Šādu funkcionalitāti uzskata par “pārveidošanas ierīci” (manipulācijas ierīci), kā definēts Regulas (EK) Nr. 715/2007 3. panta 10. punktā.

5.   ROBEŽNOSACĪJUMI

5.1.   Transportlīdzekļa krava un testa masa

5.1.1.   Transportlīdzekļa pamatkrava ietver transportlīdzekļa vadītāju, testa liecinieku (attiecīgā gadījumā) un testa iekārtas, tostarp montēšanas un barošanas ierīces.

5.1.2.   Testēšanas vajadzībām var pievienot mākslīgu kravu tā, lai pamatkravas un mākslīgās kravas kopējā masa nepārsniegtu 90 % no Komisijas Regulas (ES) Nr. 1230/2012 (2) 2. panta 19. un 21. punktā definētās “pasažieru masas” un “lietderīgās slodzes masas” summas.

5.2.   Apkārtējās vides apstākļi

5.2.1.   Testu veic apkārtējās vides apstākļos, kas noteikti šajā iedaļā. Apkārtējās vides apstākļi kļūst “izvērsti”, ja palielinās vismaz viens no temperatūras un augstuma apstākļu diapazoniem.

5.2.2.   Mērena augstuma apstākļi: augstums 700 metri virs jūras līmeņa vai mazāks.

5.2.3.   Izvērsti augstuma apstākļi: augstums pārsniedz 700 metrus virs jūras līmeņa, un ir mazāks vai vienāds ar 1 300 metriem virs jūras līmeņa.

5.2.4.   Mērenas temperatūras apstākļi: 273 K (0 °C) vai lielāka un 303 K (30 °C) vai mazāka.

5.2.5.   Izvērsti temperatūras apstākļi: 266 K (– 7 °C) vai lielāka un zemāka nekā 273 K (0 °C) vai lielāka nekā 303 K (30 °C) un mazāka nekā vai vienāda ar 308 K (35 °C).

5.2.6.   Atkāpjoties no 5.2.4. un 5.2.5. punkta noteikumiem, mērenu apstākļu zemākā temperatūra ir 276 K (3 °C) vai lielāka, un zemākā temperatūra izvērstiem apstākļiem ir 271K (– 2 °C) vai lielāka starp saistošu 2.1. iedaļā noteikto NTE emisiju robežvērtību piemērošanas uzsākšanu un piecus gadus pēc datumiem, kas noteikti Regulas (EK) Nr. 715/2007 10. panta 4. un 5. punktā.

5.3.   Dinamiskie apstākļi

5.4.   Dinamiskie apstākļi ietver ceļa slīpuma, pretvēja un braukšanas dinamikas (paātrinājumi, palēninājumi), kā arī palīgsistēmu ietekmi uz testa transportlīdzekļa enerģijas patēriņu un emisijām. Dinamisko apstākļu normalitātes verifikāciju veic pēc testa pabeigšanas, izmantojot reģistrētos PEMS datus. Metodes dinamisko apstākļu normalitātes verifikācijai ir noteiktas šā pielikuma 5. un 6. papildinājumā. Katra metode ietver atsauci uz dinamiskajiem apstākļiem, diapazoniem ap atskaites vērtību un minimālajām tvēruma prasībām, lai testu varētu uzskatīt par derīgu.

5.5.   Transportlīdzekļa stāvoklis un darbība

5.5.1.   Palīgsistēmas

Gaisa kondicionēšanas sistēmu vai citas palīgierīces darbina veidā, kas atbilst tam, kā patērētājs tās varētu izmantot reālos braukšanas apstākļos uz ceļa.

5.5.2.   Transportlīdzekļi, kas aprīkoti ar periodiski reģenerējošām sistēmām

5.5.2.1.   
  “Periodiski reģenerējoša sistēma” ir sistēma, kas atbilst 2. panta 6. punkta definīcijai.

5.5.2.2.   Ja testa laikā notiek periodiskā reģenerācija, testu drīkst uzskatīt par nederīgu un pēc ražotāja pieprasījuma vienu reizi atkārtot.

5.5.2.3.   Ražotājs drīkst nodrošināt reģenerācijas pabeigšanu un pirms transportlīdzekļa otrā testa to pienācīgi sagatavot.

5.5.2.4.   Ja reģenerācija notiek atkārtotā RDE testa laikā, atkārtotā testa laikā emitētos piesārņotājus iekļauj emisiju novērtējumā.

6.   PRASĪBAS ATTIECĪBĀ UZ BRAUCIENU

6.1.   Braukšanas pilsētā, ārpus pilsētas un uz automaģistrāles īpatsvaru atbilstoši 6.3.–6.5. punktā noteiktajiem momentānajiem ātrumiem izsaka procentos no brauciena kopējā attāluma.

6.2.   Brauciena secība ir šāda: braukšana pilsētā, kam seko braukšana ārpus pilsētas un pa automaģistrāli atbilstoši 6.6. punktā noteiktajiem īpatsvariem. Braukšanu pilsētā, ārpus pilsētas un pa automaģistrāli veic bez pārtraukuma. Braukšana ārpus pilsētas drīkst īslaicīgi mīties ar braukšanu pilsētā, šķērsojot apdzīvotas zonas. Braukšana pa automaģistrāli drīkst īslaicīgi mīties ar braukšanu ārpus pilsētas vai braukšanu pilsētā, piemēram, braucot cauri ceļu nodevu iekasēšanas punktiem vai ceļu darbu posmiem. Ja praktisku iemeslu dēļ ir pamatota cita testēšanas secība, braukšanas pilsētā, ārpus pilsētas un pa automaģistrāli secību drīkst mainīt, saņemot apstiprinājumu no apstiprinātājiestādes.

6.3.   Braukšanai pilsētā ir raksturīgs transportlīdzekļa ātrums līdz 60 km/h.

6.4.   Braukšanai ārpus pilsētas ir raksturīgs transportlīdzekļa ātrums no 60 līdz 90 km/h.

6.5.   Braukšanai pa automaģistrāli ir raksturīgs transportlīdzekļa ātrums, kas pārsniedz 90 km/h.

6.6.   Brauciens sastāv no aptuveni 34 % braukšanas pilsētā, 33 % braukšanas ārpus pilsētas un 33 % braukšanas pa automaģistrāli atbilstoši ātrumiem, kā aprakstīts iepriekš 6.3. līdz 6.5. punktā. “Aptuveni” nozīmē ± 10 procentpunktu intervālu ap norādītajām procentuālajām vērtībām. Tomēr braukšana pilsētā nekad nav mazāka kā 29 % no brauciena kopējā attāluma.

6.7.   Transportlīdzekļa ātrums parasti nepārsniedz 145 km/h. Šo maksimālo ātrumu drīkst pārsniegt ar pielaidi 15 km/h uz ne vairāk kā 3 % no laika, kad notiek braukšana pa automaģistrāli. PEMS testa laikā ir spēkā vietējie ātruma ierobežojumi, kā arī pārkāpumiem var būt citas juridiskas sekas. Vietējo ātruma ierobežojumu pārkāpumi paši par sevi PEMS testa rezultātus nepadara nederīgus.

6.8.   Vidējam ātrumam (ietverot apstāšanās) brauciena pilsētas daļā vajadzētu būt starp 15 un 30 km/h. Apstāšanās periodi, ko definē kā transportlīdzekļa ātrumu, kas mazāks par 1 km/h, veido vismaz 10 % no braukšanas pilsētā laika. Braukšana pilsētā ietver vairākas apstāšanās, kuru ilgums ir vismaz 10 sekundes. Jāizvairās no viena pārmērīgi ilga apstāšanās perioda, kas atsevišķi ir > 80 % no kopējā apstāšanās laika braukšanā pa pilsētu.

6.9.   Braukšanas pa automaģistrāli ātruma diapazons pietiekami aptver diapazonu starp 90 un vismaz 110 km/h. Transportlīdzekļa ātrums pārsniedz 100 km/h vismaz 5 minūtes.

6.10.   Brauciena ilgums ir no 90 līdz 120 minūtēm.

6.11.   Sākuma un beigu punkta augstums virs jūras līmeņa neatšķiras vairāk kā par 100 m.

6.12.   Minimālais katra posma, proti, braukšanas pilsētā, ārpus pilsētas un pa automaģistrāli, attālums ir 16 km.

7.   EKSPLUATĀCIJAS PRASĪBAS

7.1.   Braucienu izvēlas tā, lai testēšana noritētu nepārtraukti un dati tiktu pastāvīgi reģistrēti, sasniedzot 6.10. punktā noteikto minimālo testa ilgumu.

7.2.   Strāvas padevi PEMS nodrošina ārējs barošanas bloks, nevis avots, kas enerģiju tieši vai netieši saņem no testējamā transportlīdzekļa dzinēja.

7.3.   PEMS aprīkojuma uzstādīšanu veic tā, lai pēc iespējas mazāk ietekmētu transportlīdzekļa emisijas, veiktspēju vai abus. Būtu jāpievērš uzmanība tam, lai samazinātu uzstādītā aprīkojuma masu un lai testa transportlīdzeklim nerastos iespējamas aerodinamiskas modifikācijas. Transportlīdzekļa krava atbilst 5.1. punktā noteiktajam.

7.4.   
  RDE testus veic darba dienās, kā Savienībai noteikts Padomes Regulā (EEK, Euratom) Nr. 1182/71 (3).

7.5.   
  RDE testus veic uz ceļiem un ielām ar ceļa segumu (piemēram, bezceļu braukšana nav atļauta).

7.6.   Jāizvairās no ilgstošas tukšgaitas pēc iekšdedzes dzinēja pirmās iedarbināšanas emisiju testa sākumā. Ja dzinējs testa laikā noslāpst, to var iedarbināt no jauna, bet paraugu ņemšanu nepārtrauc.

8.   SMĒREĻĻA, DEGVIELA UN REAĢENTS

8.1.   Degviela, smēreļļa un reaģents (attiecīgā gadījumā), ko izmanto RDE testēšanā, atbilst ražotāja specifikācijām, kas noteiktas klienta veiktai ekspluatācijai.

8.2.   Ņem degvielas, smērvielas un reaģenta (attiecīgā gadījumā) paraugus un uzglabā vismaz 1 gadu.

9.   EMISIJU UN BRAUCIENA NOVĒRTĒŠANA

9.1.   Testu veic saskaņā ar šā pielikuma 1. papildinājumu.

9.2.   Brauciens atbilst prasībām, kas noteiktas 4. līdz 8. punktā.

9.3.   Nav atļauts apvienot dažādu braucienu datus vai modificēt vai dzēst brauciena datus.

9.4.   Pēc tam, kad saskaņā ar 9.2. punktu noteikts brauciena derīgums, emisiju rezultātus aprēķina, izmantojot šā pielikuma 5. un 6. papildinājumā noteiktās metodes.

9.5.   Ja kādā konkrētā laika intervālā apkārtējās vides apstākļi ir izvērsti saskaņā ar 5.2. punktu, tad, pirms tiek novērtēta atbilstība šā pielikuma prasībām, šā konkrētā laika intervāla emisijas, kas aprēķinātas saskaņā ar šā pielikuma 4. papildinājumu, dala ar vērtību ext.

9.6.   Aukstā iedarbināšana ir definēta saskaņā ar šā pielikuma 4. papildinājuma 4. punktu. Līdz tiek piemērotas īpašas prasības attiecībā uz aukstās iedarbināšanas emisijām, to reģistrē, bet neiekļauj emisiju novērtējumā.

“1. papildinājums

Testa procedūra transportlīdzekļu emisiju testēšanai ar pārnēsājamu emisiju mērīšanas sistēmu (PEMS)

1.   IEVADS

Šajā papildinājumā ir aprakstīta testa procedūra, ar kuru nosaka atgāzu emisijas no vieglajiem pasažieru un vieglajiem komerciālajiem transportlīdzekļiem, izmantojot pārnēsājamu emisijas mērīšanas sistēmu.

2.   APZĪMĒJUMI

| ≤ | – | mazāks vai vienāds |
| --- | --- | --- |
| # | – | skaits |
| #/m3 | – | skaits kubikmetrā |
| % | – | procenti |
| °C | – | Celsija grāds |
| g | – | grams |
| g/s | – | grami sekundē |
| h | – | stunda |
| Hz | – | hercs |
| K | – | kelvins |
| kg | – | kilograms |
| kg/s | – | kilogrami sekundē |
| km | – | kilometrs |
| km/h | – | kilometri stundā |
| kPa | – | kilopaskāls |
| kPa/min | – | kilopaskāli minūtē |
| l | – | litrs |
| l/min | – | litri minūtē |
| m | – | metrs |
| m3 | – | kubikmetrs |
| mg | – | miligrams |
| min | – | minūte |
| p
  e | – | izsūknētais spiediens (kPa) |
| qvs | – | sistēmas tilpuma plūsmas ātrums (l/min) |
| ppm | – | miljondaļas |
| ppmC1 | – | oglekļa ekvivalenta miljondaļas |
| apgr./min | – | apgriezienu skaits minūtē |
| s | – | sekunde |
| V
  s | – | sistēmas tilpums (l) |

≤

–

mazāks vai vienāds

#

–

skaits

# /m3

–

skaits kubikmetrā

%

–

procenti

°C

–

Celsija grāds

g

–

grams

g/s

–

grami sekundē

h

–

stunda

Hz

–

hercs

K

–

kelvins

kg

–

kilograms

kg/s

–

kilogrami sekundē

km

–

kilometrs

km/h

–

kilometri stundā

kPa

–

kilopaskāls

kPa/min

–

kilopaskāli minūtē

l

–

litrs

l/min

–

litri minūtē

m

–

metrs

m3

–

kubikmetrs

mg

–

miligrams

min

–

minūte

p
  e

–

izsūknētais spiediens (kPa)

qvs

–

sistēmas tilpuma plūsmas ātrums (l/min)

ppm

–

miljondaļas

ppmC1

–

oglekļa ekvivalenta miljondaļas

apgr./min

–

apgriezienu skaits minūtē

s

–

sekunde

V
  s

–

sistēmas tilpums (l)

3.   VISPĀRĪGAS PRASĪBAS

3.1.   PEMS

Testu veic, izmantojot PEMS, ko veido sastāvdaļas, kas noteiktas 3.1.1. līdz 3.1.5. punktā. Ja nepieciešams, var tikt izveidots savienojums ar transportlīdzekļa ECU, lai noteiktu attiecīgos dzinēja un transportlīdzekļa parametrus, kā norādīts 3.2. punktā.

3.1.1.   Analizatori, lai noteiktu piesārņotāju koncentrāciju atgāzēs.

3.1.2.   Viens vai vairāki mērinstrumenti vai sensori, ar kuriem mēra vai nosaka atgāzu masas plūsmu.

3.1.3.   Globālā pozicionēšanas sistēma, ar kuru nosaka transportlīdzekļa atrašanās vietu, augstumu un ātrumu.

3.1.4.   Attiecīgos gadījumos sensori un citas ierīces, kas nav transportlīdzekļa daļa, piemēram, lai mērītu apkārtējo temperatūru, relatīvo mitrumu, gaisa spiedienu un transportlīdzekļa ātrumu.

3.1.5.   No transportlīdzekļa neatkarīgs enerģijas avots PEMS darbināšanai.

3.2.   Testa parametri

Šā pielikuma 1. tabulā norādītos testa parametrus mēra, reģistrē ar pastāvīgu frekvenci 1,0 Hz vai lielāku un ziņo saskaņā ar 8. papildinājuma prasībām. Ja tiek iegūti ECU parametri, tie būtu jādara pieejami ar ievērojami lielāku frekvenci nekā PEMS reģistrētie parametri, lai nodrošinātu paraugu pareizu ņemšanu. PEMS analizatori, plūsmas mērinstrumenti un sensori atbilst šā pielikuma 2. un 3. papildinājumā noteiktajām prasībām.

1. tabula

Testa parametri

| Parametrs | Ieteicamā mērvienība | Avots (11) |
| --- | --- | --- |
| THC koncentrācija (4)
   (7) | ppm | Analizators |
| CH4 koncentrācija (4)
   (7) | ppm | Analizators |
| NMHC koncentrācija (4)
   (7) | ppm | Analizators (9) |
| CO koncentrācija (4)
   (7) | ppm | Analizators |
| CO2 koncentrācija (4) | ppm | Analizators |
| NOX koncentrācija (4)
   (7) | ppm | Analizators (10) |
| PN koncentrācija (7) | #/m (6) | Analizators |
| atgāzu masas plūsmas ātrums | kg/s | EFM, visas metodes, kas aprakstītas 2. papildinājuma 7. punktā |
| Gaisa mitrums | % | Sensors |
| Gaisa temperatūra | K | Sensors |
| Gaisa spiediens | kPa | Sensors |
| Transportlīdzekļa ātrums | km/h | Sensors, GPS vai ECU
   (6) |
| Transportlīdzekļa atrašanās vietas ģeogrāfiskais platums | grādi | GPS |
| Transportlīdzekļa atrašanās vietas ģeogrāfiskais garums | grādi | GPS |
| Transportlīdzekļa augstums virs jūras līmeņa (8)
   (12) | m | GPS vai sensors |
| Atgāzu temperatūra (8) | K | Sensors |
| Dzinēja dzesētāja temperatūra (8) | K | Sensors vai ECU |
| Dzinēja apgriezienu skaits (8) | apgr./min | Sensors vai ECU |
| Dzinēja griezes moments (8) | Nm | Sensors vai ECU |
| Griezes moments uz dzenošā tilta (8) | Nm | Aploces griezes momenta mērītājs |
| Pedāļa stāvoklis (8) | % | Sensors vai ECU |
| Dzinēja degvielas plūsma (5) | g/s | Sensors vai ECU |
| Dzinēja ieplūdes gaisa plūsma (5) | g/s | Sensors vai ECU |
| Atteices statuss (8) | — | ECU |
| Ieplūdes gaisa plūsmas temperatūra | K | Sensors vai ECU |
| Reģenerācijas statuss (8) | — | ECU |
| Dzinēja eļļas temperatūra (8) | K | Sensors vai ECU |
| Ieslēgtais pārnesums (8) | # | ECU |
| Vēlamais pārnesums (pārnesumu pārslēgšanas indikators) (8) | # | ECU |
| Citi dati par transportlīdzekli (8) | nav | ECU |

Parametrs

Ieteicamā mērvienība

Avots (11)

THC koncentrācija (4)
   (7)

ppm

Analizators

CH4 koncentrācija (4)
   (7)

ppm

Analizators

NMHC koncentrācija (4)
   (7)

ppm

Analizators (9)

CO koncentrācija (4)
   (7)

ppm

Analizators

CO2 koncentrācija (4)

ppm

Analizators

NOX koncentrācija (4)
   (7)

ppm

Analizators (10)

PN koncentrācija (7)

# /m (6)

Analizators

atgāzu masas plūsmas ātrums

kg/s

EFM, visas metodes, kas aprakstītas 2. papildinājuma 7. punktā

Gaisa mitrums

%

Sensors

Gaisa temperatūra

K

Sensors

Gaisa spiediens

kPa

Sensors

Transportlīdzekļa ātrums

km/h

Sensors, GPS vai ECU
   (6)

Transportlīdzekļa atrašanās vietas ģeogrāfiskais platums

grādi

GPS

Transportlīdzekļa atrašanās vietas ģeogrāfiskais garums

grādi

GPS

Transportlīdzekļa augstums virs jūras līmeņa (8)
   (12)

m

GPS vai sensors

Atgāzu temperatūra (8)

K

Sensors

Dzinēja dzesētāja temperatūra (8)

K

Sensors vai ECU

Dzinēja apgriezienu skaits (8)

apgr./min

Sensors vai ECU

Dzinēja griezes moments (8)

Nm

Sensors vai ECU

Griezes moments uz dzenošā tilta (8)

Nm

Aploces griezes momenta mērītājs

Pedāļa stāvoklis (8)

%

Sensors vai ECU

Dzinēja degvielas plūsma (5)

g/s

Sensors vai ECU

Dzinēja ieplūdes gaisa plūsma (5)

g/s

Sensors vai ECU

Atteices statuss (8)

—

ECU

Ieplūdes gaisa plūsmas temperatūra

K

Sensors vai ECU

Reģenerācijas statuss (8)

—

ECU

Dzinēja eļļas temperatūra (8)

K

Sensors vai ECU

Ieslēgtais pārnesums (8)

#

ECU

Vēlamais pārnesums (pārnesumu pārslēgšanas indikators) (8)

#

ECU

Citi dati par transportlīdzekli (8)

nav

ECU

3.3.   Transportlīdzekļa sagatavošana

Transportlīdzekļa sagatavošana ietver vispārēju tehnisko un ekspluatācijas pārbaudi.

3.4.   PEMS uzstādīšana

3.4.1.   Vispārīgi

PEMS uzstādīšanu veic saskaņā ar PEMS ražotāja norādījumiem un vietējiem veselības aizsardzības un drošības noteikumiem. PEMS būtu jāuzstāda tā, lai testa laikā samazinātu elektromagnētiskos traucējumus, kā arī tās pakļautību triecieniem, vibrācijām, putekļiem un temperatūras svārstībām. PEMS uzstāda un izmanto tā, lai tā būtu hermētiska un ar minimāliem siltuma zudumiem. PEMS uzstādīšana un izmantošana nemaina atgāzu īpašības, kā arī pārmērīgi nepalielina izpūtēja garumu. Lai novērstu daļiņu radīšanu, savienotāji ir termiski stabili pie testa laikā paredzamās atgāzu temperatūras. Lai savienotu transportlīdzekļa izplūdes cauruli un savienojošo cauruli, nav ieteicams izmantot elastomēra savienotājus. Elastomēra savienotājiem, ja tādus izmanto, ir minimāla saskare ar atgāzēm, lai izvairītos no artefaktiem pie lielas dzinēja slodzes.

3.4.2.   Pieļaujamais pretspiediens

PEMS uzstādīšana un darbināšana nepamatoti nepalielina statisko spiedienu izplūdes caurulē. Ja tehniski iespējams, jebkādam pagarinājumam, kas paredzēts, lai atvieglotu paraugu ņemšanu vai savienošanu ar atgāzu masas plūsmu mērītāju, šķērsgriezuma laukums ir tāds pats kā izplūdes caurulei vai lielāks.

3.4.3.   Atgāzu masas plūsmas mērītājs

Ja izmanto atgāzu masas plūsmas mērītāju, to pievieno transportlīdzekļa izpūtējam(-iem) atbilstoši EFM ražotāja ieteikumiem. EFM mērīšanas diapazons atbilst testā paredzamajam atgāzu masas plūsmas ātruma diapazonam. EFM un jebkādu izplūdes caurules adapteru vai savienotāju uzstādīšana nelabvēlīgi neietekmē dzinēja darbināšanu vai atgāzu pēcapstrādes sistēmu. Plūsmas noteikšanas elementa abās pusēs novieto taisnas caurules, kuru garums ir vismaz četri caurules diametri vai 150 mm atkarība no tā, kurš no šiem lielumiem ir lielāks. Testējot vairākcilindru dzinēju ar sazarotu izplūdes kolektoru, ir ieteicams apvienot kolektorus pirms atgāzu masas plūsmas mērītāja un pienācīgi palielināt cauruļu šķērsgriezumu, lai samazinātu pretspiedienu izplūdes caurulē. Ja tas nav praktiski iespējams, apsver iespēju veikt atgāzu plūsmas mērījumus ar vairākiem atgāzu masas plūsmas mērītājiem. Izplūdes cauruļu dažādās konfigurācijas, izmēri un paredzamais atgāzu masas plūsmas ātrums var nozīmēt, ka, izraugoties un uzstādot atgāzu masas plūsmas mērītāju(-us), var būt nepieciešami kompromisa risinājumi, kas balstās uz pamatotiem inženiertehniskiem apsvērumiem. Ja tas nepieciešams precizitātes nodrošināšanai, ir pieļaujams uzstādīt EFM ar diametru, kas mazāks nekā izplūdes atveres diametrs vai vairāku atveru kopējais šķērsgriezuma laukums, ja tas negatīvi neietekmē darbību vai atgāzu pēcapstrādi, kā noteikts 3.4.2. punktā.

3.4.4.   Globālā pozicionēšanas sistēma

GPS antena būtu jāuzmontē, piemēram, augstākajā iespējamajā vietā, lai nodrošinātu satelītu signālu labu uztveršanu. Uzmontēta GPS antena pēc iespējas mazāk ietekmē transportlīdzekļa darbību.

3.4.5.   Savienojums ar dzinēja vadības bloku

Ja vēlams, attiecīgus transportlīdzekļa un dzinēja parametrus, kuri uzskaitīti 1. tabulā, var reģistrēt, izmantojot ar ECU vai transportlīdzekļa tīklu savienotu datu reģistrācijas ierīci un ievērojot, piemēram, šādus standartus, ISO 15031-5 vai SAE J1979, OBD-II, EOBD vai WWH-OBD. Attiecīgos gadījumos ražotāji atklāj parametru marķējumu, lai ļautu identificēt nepieciešamos parametrus.

3.4.6.   Sensori un papildprīkojums

Transportlīdzekļa ātruma sensorus, temperatūras sensorus, dzesētāja termopārus vai jebkuras citas mērierīces, kas nav daļa no transportlīdzekļa, uzstāda tā, lai attiecīgais parametrs tiktu mērīts reprezentatīvi, uzticami un precīzi, lieki netraucējot transportlīdzekļa darbību un citu analizatoru, plūsmas mērinstrumentu, sensoru darbību un signālus. Sensoru un papildaprīkojuma elektroapgādi nodrošina neatkarīgi no transportlīdzekļa.

3.5.   Emisiju paraugu ņemšana

Emisiju paraugu ņemšana ir reprezentatīva, un to veic vietās, kur atgāzes ir labi sajaukušās un kur aiz paraugu ņemšanas punkta esošā apkārtējā gaisa ietekme ir minimāla. Attiecīgos gadījumos emisiju paraugus ņem lejpus atgāzu masas plūsmas mērītāja, vismaz 150 mm attālumā no plūsmas noteikšanas elementa. Paraugu ņemšanas zondes uzstāda vismaz 200 mm vai triju izplūdes caurules diametru attālumā (izvēloties lielāko vērtību) pirms transportlīdzekļa izplūdes caurules izejas, kas ir punkts, kurā atgāzes no PEMS paraugu ņemšanas ierīces nonāk apkārtējā vidē. Ja plūsmas pēc PEMS nonāk atpakaļ izpūtējā, tas notiek lejpus paraugu ņemšanas zondes tā, ka dzinēja darbības laikā tas neietekmē atgāzu īpašības paraugu ņemšanas punktā(-os). Ja paraugu ņemšanas līnijas garumu maina, verificē un, ja nepieciešams, koriģē atrašanās sistēmā laikus.

Ja dzinējs ir aprīkots ar atgāzu pēcapstrādes sistēmu, atgāzu paraugu ņem aiz atgāzu pēcapstrādes sistēmas. Testējot transportlīdzekli ar vairākcilindru dzinēju un sazarotu izplūdes kolektoru, paraugu ņemšanas zondes ieeju novieto pietiekami tālu aiz tā, lai nodrošinātu, ka paraugs ir reprezentatīvs visu cilindru vidējām atgāzu emisijām. Vairākcilindru dzinējiem, kam ir atsevišķas kolektoru grupas, piemēram, V-veida dzinējiem, kolektorus apvieno pirms paraugu ņemšanas zondes. Ja tas tehniski nav realizējams, apsver paraugu ņemšanu vairākos punktos vietās, kur atgāzes ir labi sajaukušās un kur tajās nav nonācis apkārtējās vides gaiss. Šādā gadījumā paraugu ņemšanas zonžu skaits un atrašanās vieta, ciktāl iespējams, atbilst atgāzu masas plūsmas mērītāju skaitam un atrašanās vietai. Ja atgāzu plūsmas nav vienādas, apsver paraugu proporcionālu ņemšanu vai paraugu ņemšanu ar vairākiem analizatoriem.

Ja tiek veikti daļiņu mērījumi, atgāzu paraugus ņem no atgāzu plūsmas centra. Ja emisiju paraugu ņemšanai izmanto vairākas zondes, daļiņu emisiju paraugu ņemšanas zondi novieto pirms pārējām paraugu ņemšanas zondēm.

Ja tiek veikti ogļūdeņražu mērījumi, paraugu ņemšanas līniju uzkarsē līdz 463 ± 10 K (190 ± 10 °C). Citu gāzveida sastāvdaļu mērīšanai ar vai bez dzesētāja paraugu ņemšanas līnijas temperatūra ir vismaz 333 K (60 °C), lai izvairītos no kondensēšanās un nodrošinātu dažādo gāzu pienācīgu iekļūšanas efektivitāti. Zemspiediena paraugu ņemšanas sistēmām temperatūru var pazemināt atbilstoši spiediena samazinājumam, ja paraugu ņemšanas sistēma nodrošina 95 % iekļūšanas efektivitāti visiem gāzveida piesārņotājiem, uz kuriem attiecas regulējums. Ja ņem daļiņu paraugus, paraugu ņemšanas līniju no neapstrādātu atgāzu paraugu ņemšanas punkta uzkarsē līdz vismaz 373 K (100 °C). Parauga atrašanās laiks daļiņu ņemšanas līnijā ir mazāks nekā 3 s, pirms tas sasniedz pirmo atšķaidīšanu vai daļiņu skaitītāju.

4.   PIRMSTESTA PROCEDŪRAS

4.1.   PEMS noplūžu pārbaude

Pēc tam, kad pabeigta PEMS uzstādīšana, katrai PEMS un transportlīdzekļa sistēmai veic vismaz vienu noplūdes pārbaudi, kā noteicis PEMS ražotājs vai šādi. Zondi atvieno no atgāzu sistēmas un galu noslēdz. Ieslēdz analizatora sūkni. Pēc sākotnēja stabilizācijas perioda visiem plūsmas mērītājiem jāuzrāda aptuveni nulle, ja nav noplūdes. Ja tā nav, pārbauda paraugu ņemšanas līnijas un defektu novērš.

Noplūde vakuuma pusē nepārsniedz 0,5 % no pārbaudāmās sistēmas daļas ekspluatācijas plūsmas ātruma. Lai noteiktu ekspluatācijas plūsmas ātrumu, var izmantot analizatora plūsmas un apvedplūsmas.

Cita iespēja ir sistēmas izsūknēšana vismaz līdz 20 kPa vakuuma (80 kPa absolūtajam) spiedienam. Pēc sākotnēja stabilizācijas perioda spiediena paaugstināšanās Dp (kPa/min) sistēmā nepārsniedz:

Formula

Alternatīvi, koncentrācijas pakāpes maiņu paraugu ņemšanas līnijas sākumā rada, veicot pārslēgšanu no nulles uz kontroles gāzi, vienlaikus saglabājot tādus pašus spiediena apstākļus kā sistēmas normālas darbības laikā. Ja pareizi kalibrētam analizatoram pēc atbilstīga laika perioda nolasījums ir ≤ 99 % salīdzinājumā ar ievadīto koncentrāciju, noplūdes problēma jānovērš.

4.2.   PEMS ieslēgšana un stabilizēšana

PEMS ieslēdz, uzsilda un stabilizē saskaņā ar PEMS ražotāja specifikācijām, piemēram, līdz spiedieni, temperatūras un plūsmas ir sasniegušas to darbībai noteiktos punktus.

4.3.   Paraugu ņemšanas sistēmas sagatavošana

Paraugu ņemšanas sistēmu, kas sastāv no paraugu ņemšanas zondes, paraugu ņemšanas līnijām un analizatoriem, sagatavo testēšanai saskaņā ar PEMS ražotāja norādījumiem. Nodrošina, ka paraugu ņemšanas sistēma ir tīra un tajā nav kondensējies mitrums.

4.4.   
  EFM sagatavošana

Ja to izmanto atgāzu masas plūsmas mērīšanai, EFM iztīra un sagatavo darbībai saskaņā ar EFM ražotāja specifikācijām. Ar šo procedūru attiecīgos gadījumos novērš kondensāciju un iztīra nosēdumus no līnijām un saistītajām mērījumu atverēm.

4.5.   Analizatoru pārbaude un kalibrēšana gāzveida emisiju mērīšanai

Analizatoru nulles un iestatījuma kalibrēšanas korekcijas veic, izmantojot kalibrēšanas gāzes, kas atbilst 2. papildinājuma 5. punkta nosacījumiem. Kalibrēšanas gāzes izvēlas tā, lai tās atbilstu emisiju testa laikā sagaidāmajām piesārņotāju koncentrācijām.

4.6.   Daļiņu emisiju mērīšanas analizatora pārbaude

Analizatora nulles līmeni reģistrē, kā paraugu izmantojot ar HEPA filtrētu apkārtējo gaisu. Signālu 2 minūtes reģistrē ar pastāvīgu frekvenci, kas ir vismaz 1,0 Hz, un nosaka vidējo vērtību; pieļaujamā koncentrācijas vērtība tiks noteikta pēc tam, kad kļūs pieejamas piemērotas mērīšanas iekārtas.

4.7.   Transportlīdzekļa ātruma mērīšana

Transportlīdzekļa ātrumu nosaka ar vismaz vienu no šādām metodēm:

| a) | ar GPS; ja transportlīdzekļa ātrumu nosaka ar GPS, brauciena kopējo attālumu pārbauda, salīdzinot ar citas metodes mērījumiem saskaņā ar 4. papildinājuma 7. punktu; |
| --- | --- |

a)

ar GPS; ja transportlīdzekļa ātrumu nosaka ar GPS, brauciena kopējo attālumu pārbauda, salīdzinot ar citas metodes mērījumiem saskaņā ar 4. papildinājuma 7. punktu;

| b) | ar sensoru (piemēram, optisku vai mikroviļņu sensoru); ja transportlīdzekļa ātrumu nosaka ar sensoru, ātruma mērījumi atbilst 2. papildinājuma 8. punkta prasībām vai, alternatīvi, ar sensoru noteiktu brauciena kopējo attālumu salīdzina ar atskaites attālumu, kas iegūts no digitāliem ceļu tīkla datiem vai topogrāfiskās kartes. Ar sensoru noteikts brauciena kopējais attālums no atskaites attāluma atšķiras ne vairāk kā par 4 %; |
| --- | --- |

b)

ar sensoru (piemēram, optisku vai mikroviļņu sensoru); ja transportlīdzekļa ātrumu nosaka ar sensoru, ātruma mērījumi atbilst 2. papildinājuma 8. punkta prasībām vai, alternatīvi, ar sensoru noteiktu brauciena kopējo attālumu salīdzina ar atskaites attālumu, kas iegūts no digitāliem ceļu tīkla datiem vai topogrāfiskās kartes. Ar sensoru noteikts brauciena kopējais attālums no atskaites attāluma atšķiras ne vairāk kā par 4 %;

| c) | ar ECU; ja transportlīdzekļa ātrumu nosaka ECU, brauciena kopējo attālumu validē saskaņā ar 3. papildinājuma 3. punktu, un, ja nepieciešams, ECU ātruma signālu koriģē, lai nodrošinātu atbilstību 3. papildinājuma 3.3. punkta prasībām. Alternatīvi, ar ECU noteiktu brauciena kopējo attālumu salīdzina ar atskaites attālumu, kas iegūts no digitāliem ceļu tīkla datiem vai topogrāfiskās kartes. Ar ECU noteikts brauciena kopējais attālums no atskaites attāluma atšķiras ne vairāk kā par 4 %. |
| --- | --- |

c)

ar ECU; ja transportlīdzekļa ātrumu nosaka ECU, brauciena kopējo attālumu validē saskaņā ar 3. papildinājuma 3. punktu, un, ja nepieciešams, ECU ātruma signālu koriģē, lai nodrošinātu atbilstību 3. papildinājuma 3.3. punkta prasībām. Alternatīvi, ar ECU noteiktu brauciena kopējo attālumu salīdzina ar atskaites attālumu, kas iegūts no digitāliem ceļu tīkla datiem vai topogrāfiskās kartes. Ar ECU noteikts brauciena kopējais attālums no atskaites attāluma atšķiras ne vairāk kā par 4 %.

4.8.   Uzstādītā PEMS pārbaude

Verificē, vai savienojumi ar visiem sensoriem un, attiecīgos gadījumos, ar ECU ir pareizi. Ja tiek izgūti dzinēja parametri, nodrošina, ka ECU ziņo vērtības pareizi (piemēram, nulles vērtības dzinēja apgriezienu skaits (apgr./min), kad iekšdedzes dzinējs ir “pagriezta aizdedzes atslēga, izslēgts dzinējs” stāvoklī). PEMS darbojas bez brīdinājuma un kļūdu signāliem.

5.   EMISIJU TESTS

5.1.   Testa sākums

Paraugu ņemšana, parametru mērījumi un reģistrēšana sākas pirms dzinēja iedarbināšanas. Lai atvieglotu laika saskaņošanu, ir ieteicams reģistrēt parametrus, kuriem nepieciešama laika saskaņošana, vai nu ar vienu datu reģistrācijas ierīci, vai arī izmantojot sinhronizētu laika zīmogu. Pirms dzinēja iedarbināšanas, kā arī tūlīt pēc tam, pārliecinās, ka datu reģistrators reģistrē visus nepieciešamos parametrus.

5.2.   Tests

Paraugu ņemšana, parametru mērījumi un reģistrēšana turpinās visā transportlīdzekļa testa brauciena laikā. Dzinēju var izslēgt un ieslēgt, bet emisiju paraugu ņemšana un parametru reģistrēšana turpinās. Dokumentē un verificē jebkādus brīdinājuma signālus, kas liecina par PEMS nepareizu darbību. Parametru reģistrēšanas datu pilnīgums pārsniedz 99 %. Mērījumus un datu reģistrēšanu drīkst pārtraukt uz laiku, kas mazāks par 1 % no brauciena kopējā ilguma, tomēr ne ilgāk kā uz 30 secīgām sekundēm tikai gadījumā, ja neparedzēti zūd signāls vai PEMS sistēmas apkopes vajadzībām. Pārtraukumus var tieši reģistrēt PEMS, bet nav atļauts ieviest pārtraukumus reģistrētajā parametrā, izmantojot datu priekšapstrādi, apmaiņu vai pēcapstrādi. Ja to veic, automātiskai iestatīšanai uz nulli izmanto izsekojamu nulles standartu, tādu pašu, kā izmanto analizatora iestatīšanai uz nulli. Ir ļoti ieteicams uzsākt PEMS sistēmas apkopi periodos, kad transportlīdzekļa ātrums ir nulle.

5.3.   Testa beigas

Tests beidzas, kad brauciens ar transportlīdzekli ir pabeigts un tiek izslēgts dzinējs. Datu reģistrēšana turpinās, līdz ir beidzies paraugu ņemšanas sistēmas reakcijas laiks.

6.   PĒCTESTA PROCEDŪRA

6.1.   Gāzveida emisiju mērīšanas analizatora pārbaude

Lai novērtētu analizatora reakcijas novirzes salīdzinājumā ar pirmstesta kalibrāciju, pārbauda gāzveida sastāvdaļu analizatora nulles iestatījumu un iestatīšanu, izmantojot kalibrēšanas gāzes, kas identiskas tām, ko izmanto saskaņā ar 4.5. punktu. Ir pieļaujams iestatīt analizatoru uz nulli, pirms verificē iestatījuma novirzi, ja ir noteikts, ka novirze no nulles atrodas pieļaujamajā diapazonā. Pēctesta novirzes pārbaudi pabeidz pēc iespējas drīzāk pēc testa un pirms tiek izslēgta PEMS vai atsevišķie analizatori vai sensori vai tie tiek pārslēgti dīkstāves režīmā. Atšķirība starp pirmstesta un pēctesta rezultātiem atbilst 2. tabulā norādītajām prasībām.

2. tabula

Pieļaujamās analizatora novirzes PEMS testa laikā

| Piesārņotājs | Nulles reakcijas novirze | Iestatījuma reakcijas novirze (13) |
| --- | --- | --- |
| CO2 | ≤ 2 000 ppm testā | ≤ 2 % no nolasījuma vai ≤ 2 000 ppm testā, izvēloties lielāko vērtību |
| CO | ≤ 75 ppm testā | ≤ 2 % no nolasījuma vai ≤ 75 ppm testā, izvēloties lielāko vērtību |
| NO2 | ≤ 5 ppm testā | ≤ 2 % no nolasījuma vai ≤ 5 ppm testā, izvēloties lielāko vērtību |
| NO/NOX | ≤ 5 ppm testā | ≤ 2 % no nolasījuma vai ≤ 5 ppm testā, izvēloties lielāko vērtību |
| CH4 | ≤ 10 ppmC1 testā | ≤ 2 % no nolasījuma vai ≤ 10 ppmC1 testā, izvēloties lielāko vērtību |
| THC | ≤ 10 ppmC1 testā | ≤ 2 % no nolasījuma vai ≤ 10 ppmC1 testā, izvēloties lielāko vērtību |

Piesārņotājs

Nulles reakcijas novirze

Iestatījuma reakcijas novirze (13)

CO2

≤ 2 000 ppm testā

≤ 2 % no nolasījuma vai ≤ 2 000 ppm testā, izvēloties lielāko vērtību

CO

≤ 75 ppm testā

≤ 2 % no nolasījuma vai ≤ 75 ppm testā, izvēloties lielāko vērtību

NO2

≤ 5 ppm testā

≤ 2 % no nolasījuma vai ≤ 5 ppm testā, izvēloties lielāko vērtību

NO/NOX

≤ 5 ppm testā

≤ 2 % no nolasījuma vai ≤ 5 ppm testā, izvēloties lielāko vērtību

CH4

≤ 10 ppmC1 testā

≤ 2 % no nolasījuma vai ≤ 10 ppmC1 testā, izvēloties lielāko vērtību

THC

≤ 10 ppmC1 testā

≤ 2 % no nolasījuma vai ≤ 10 ppmC1 testā, izvēloties lielāko vērtību

Ja starpība starp pirmstesta un pēctesta nulles un iestatījuma novirzi ir lielāka, nekā atļauts, visus testa rezultātus anulē un testu atkārto.

6.2.   Daļiņu emisiju mērīšanas analizatora pārbaude

Analizatora nulles līmeni reģistrē, kā paraugu izmantojot ar HEPA filtrētu apkārtējo gaisu. Signālu reģistrē 2 minūtes un nosaka vidējo vērtību; pieļaujamā galīgā koncentrācija tiks noteikta pēc tam, kad kļūs pieejamas piemērotas mēriekārtas. Ja starpība starp pirmstesta un pēctesta nulles un iestatījuma novirzes pārbaudes rezultātiem ir lielāka, nekā atļauts, visus testa rezultātus anulē un testu atkārto.

6.3.   Brauciena laikā veikto emisiju mērījumu pārbaude

Analizatoru kalibrētajā diapazonā ietilpst vismaz 90 % no koncentrāciju vērtībām, kas iegūtas no derīgo emisiju testa daļu 99 % mērījumiem. Pieļaujams, ka 1 % no visa mērījumu skaita, kas izmantoti novērtēšanai, pārsniedz analizatoru kalibrēto diapazonu līdz divām reizēm. Ja šīs prasības nav ievērotas, testa rezultātu anulē.

“2. papildinājums

PEMS komponentu un signālu specifikācijas un kalibrēšana

1.   IEVADS

Šajā papildinājumā ir noteiktas PEMS sastāvdaļu un signālu specifikācijas un kalibrēšanas prasības.

2.   APZĪMĒJUMI

| > | – | lielāks nekā |
| --- | --- | --- |
| ≥ | – | lielāks nekā vai vienāds ar |
| % | – | procenti |
| ≤ | – | mazāks nekā vai vienāds ar |
| A | – | neatšķaidīta CO2 koncentrācija ( %) |
| a
  0 | – | lineārās regresijas taisnes krustpunkts ar y asi; |
| a
  1 | – | lineārās regresijas taisnes slīpums |
| B | – | atšķaidīta CO2 koncentrācija ( %) |
| C | – | atšķaidīta NO koncentrācija (ppm) |
| c | – | analizatora reakcija skābekļa mijiedarbības testā |
| c
  FS,b | – | pilnas skalas HC koncentrācija b) posmā (ppmC1) |
| c
  FS,d | – | pilnas skalas HC koncentrācija d) posmā (ppmC1) |
| c
  HC(w/NMC) | – | HC koncentrācija ar CH4 vai C2H6, kas plūst caur NMC (ppmC1) |
| c
  HC(w/o NMC) | – | HC koncentrācija ar CH4 vai C2H6, kas neplūst caur NMC (ppmC1) |
| c
  m,b | – | izmērītā HC koncentrācija b) posmā (ppmC1) |
| c
  m,d | – | izmērītā HC koncentrācija d) posmā (ppmC1) |
| c
  ref,b | – | atskaites HC koncentrācija b) posmā (ppmC1) |
| c
  ref,d | – | atskaites HC koncentrācija d) posmā (ppmC1) |
| °C | – | Celsija grāds |
| D | – | neatšķaidīta NO koncentrācija (ppm) |
| D
  e | – | sagaidāmā atšķaidīta NO koncentrācija (ppm) |
| E | – | absolūtais darba spiediens (kPa) |
| E
  CO2 | – | CO2 slāpēšana ( %) |
| E
  E | – | etāna efektivitāte |
| E
  H2O | – | ūdens slāpēšana ( %) |
| E
  M | – | metāna efektivitāte |
| EO2 | – | skābekļa mijiedarbība |
| F | – | ūdens temperatūra (K) |
| G | – | piesātināta tvaika spiediens (kPa) |
| g | – | grams |
| gH2O/kg | – | grami ūdens uz kilogramu |
| h | – | stunda |
| H | – | ūdens tvaika koncentrācija ( %) |
| H
  m | – | ūdens tvaika maksimālā koncentrācija ( %) |
| Hz | – | hercs |
| K | – | kelvins |
| kg | – | kilograms |
| km/h | – | kilometri stundā |
| kPa | – | kilopaskāls |
| max/maks. | – | maksimālā vērtība |
| NOX,dry | – | stabilizētu NOX reģistrāciju vidējā koncentrācija ar mitruma korekciju |
| NOX,m | – | stabilizētu NOX reģistrāciju vidējā koncentrācija |
| NOX,ref | – | stabilizētu NOX reģistrāciju atskaites vidējā koncentrācija |
| ppm | – | miljondaļas |
| ppmC1 | – | oglekļa ekvivalenta miljondaļas |
| r2 | – | determinācijas koeficients |
| s | – | sekunde |
| t0 | – | gāzes plūsmas pārslēgšanas laika punkts (s) |
| t10 | – | laika punkts, kurā reakcija ir 10 % no galīgā nolasījuma |
| t50 | – | laika punkts, kurā reakcija ir 50 % no galīgā nolasījuma |
| t90 | – | laika punkts, kurā reakcija ir 90 % no galīgā nolasījuma |
| x | – | neatkarīgs mainīgais vai atskaites vērtība |
| χmin | – | minimālā vērtība |
| y | – | atkarīgs mainīgais vai izmērīta vērtība |

>

–

lielāks nekā

≥

–

lielāks nekā vai vienāds ar

%

–

procenti

≤

–

mazāks nekā vai vienāds ar

A

–

neatšķaidīta CO2 koncentrācija ( %)

a
  0

–

lineārās regresijas taisnes krustpunkts ar y asi;

a
  1

–

lineārās regresijas taisnes slīpums

B

–

atšķaidīta CO2 koncentrācija ( %)

C

–

atšķaidīta NO koncentrācija (ppm)

c

–

analizatora reakcija skābekļa mijiedarbības testā

c
  FS,b

–

pilnas skalas HC koncentrācija b) posmā (ppmC1)

c
  FS,d

–

pilnas skalas HC koncentrācija d) posmā (ppmC1)

c
  HC(w/NMC)

–

HC koncentrācija ar CH4 vai C2H6, kas plūst caur NMC (ppmC1)

c
  HC(w/o NMC)

–

HC koncentrācija ar CH4 vai C2H6, kas neplūst caur NMC (ppmC1)

c
  m,b

–

izmērītā HC koncentrācija b) posmā (ppmC1)

c
  m,d

–

izmērītā HC koncentrācija d) posmā (ppmC1)

c
  ref,b

–

atskaites HC koncentrācija b) posmā (ppmC1)

c
  ref,d

–

atskaites HC koncentrācija d) posmā (ppmC1)

°C

–

Celsija grāds

D

–

neatšķaidīta NO koncentrācija (ppm)

D
  e

–

sagaidāmā atšķaidīta NO koncentrācija (ppm)

E

–

absolūtais darba spiediens (kPa)

E
  CO2

–

CO2 slāpēšana ( %)

E
  E

–

etāna efektivitāte

E
  H2O

–

ūdens slāpēšana ( %)

E
  M

–

metāna efektivitāte

EO2

–

skābekļa mijiedarbība

F

–

ūdens temperatūra (K)

G

–

piesātināta tvaika spiediens (kPa)

g

–

grams

gH2O/kg

–

grami ūdens uz kilogramu

h

–

stunda

H

–

ūdens tvaika koncentrācija ( %)

H
  m

–

ūdens tvaika maksimālā koncentrācija ( %)

Hz

–

hercs

K

–

kelvins

kg

–

kilograms

km/h

–

kilometri stundā

kPa

–

kilopaskāls

max/maks.

–

maksimālā vērtība

NOX,dry

–

stabilizētu NOX reģistrāciju vidējā koncentrācija ar mitruma korekciju

NOX,m

–

stabilizētu NOX reģistrāciju vidējā koncentrācija

NOX,ref

–

stabilizētu NOX reģistrāciju atskaites vidējā koncentrācija

ppm

–

miljondaļas

ppmC1

–

oglekļa ekvivalenta miljondaļas

r2

–

determinācijas koeficients

s

–

sekunde

t0

–

gāzes plūsmas pārslēgšanas laika punkts (s)

t10

–

laika punkts, kurā reakcija ir 10 % no galīgā nolasījuma

t50

–

laika punkts, kurā reakcija ir 50 % no galīgā nolasījuma

t90

–

laika punkts, kurā reakcija ir 90 % no galīgā nolasījuma

x

–

neatkarīgs mainīgais vai atskaites vērtība

χmin

–

minimālā vērtība

y

–

atkarīgs mainīgais vai izmērīta vērtība

3.   LINEARITĀTES VERIFIKĀCIJA

3.1.   Vispārīgi

Analizatoru, plūsmas mērinstrumentu, sensoru un signālu linearitāte atbilst starptautiskajiem vai valsts standartiem. Visus sensorus vai signālus, kas nav tieši izsekojami, piemēram, vienkāršotus plūsmas mērinstrumentus, kalibrē pret šasijas dinamometra laboratorijas iekārtu, kas ir kalibrēta atbilstoši starptautiskiem vai valsts standartiem.

3.2.   Linearitātes prasības

Visi analizatori, plūsmas mērinstrumenti, sensori un signāli atbilst 1. tabulā norādītajām linearitātes prasībām. Ja gaisa plūsmu, degvielas plūsmu un gaisa/degvielas attiecību vai atgāzu masas plūsmas ātrumu iegūst no ECU, aprēķinātajam atgāzu masas plūsmas ātrumam jāatbilst 1. tabulā noteiktajām linearitātes prasībām.

1. tabula

Mērījumu parametru un sistēmu linearitātes prasības

| Mērījumu parametrs/instruments | | Slīpums
  a1 | Standartkļūda
  SEE | Determinācijas koeficients
  r2 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Degvielas plūsmas ātrums (14) | ≤ 1 % maks. | 0,98–1,02 | ≤ 2 % maks. | ≥ 0,990 |
| Gaisa plūsmas ātrums (14) | ≤ 1 % maks. | 0,98–1,02 | ≤ 2 % maks. | ≥ 0,990 |
| Atgāzu masas plūsmas ātrums | ≤ 2 % maks. | 0,97–1,03 | ≤ 2 % maks. | ≥ 0,990 |
| Gāzu analizatori | ≤ 0,5 % maks. | 0,99–1,01 | ≤ 1 % maks. | ≥ 0,998 |
| Griezes moments (15) | ≤ 1 % maks. | 0,98–1,02 | ≤ 2 % maks. | ≥ 0,990 |
| PN analizatori (16) | vēl jānosaka | vēl jānosaka | vēl jānosaka | vēl jānosaka |

Mērījumu parametrs/instruments

Formula

Slīpums

a1

Standartkļūda

SEE

Determinācijas koeficients

r2

Degvielas plūsmas ātrums (14)

≤ 1 % maks.

0,98–1,02

≤ 2 % maks.

≥ 0,990

Gaisa plūsmas ātrums (14)

≤ 1 % maks.

0,98–1,02

≤ 2 % maks.

≥ 0,990

Atgāzu masas plūsmas ātrums

≤ 2 % maks.

0,97–1,03

≤ 2 % maks.

≥ 0,990

Gāzu analizatori

≤ 0,5 % maks.

0,99–1,01

≤ 1 % maks.

≥ 0,998

Griezes moments (15)

≤ 1 % maks.

0,98–1,02

≤ 2 % maks.

≥ 0,990

PN analizatori (16)

vēl jānosaka

vēl jānosaka

vēl jānosaka

vēl jānosaka

3.3.   Linearitātes verifikācijas biežums

Linearitātes prasības saskaņā ar 3.2. punktu verificē:

| a) | katram analizatoram vismaz reizi trijos mēnešos vai ikreiz pēc sistēmas remonta vai izmaiņām, kas var ietekmēt kalibrēšanu; |
| --- | --- |

a)

katram analizatoram vismaz reizi trijos mēnešos vai ikreiz pēc sistēmas remonta vai izmaiņām, kas var ietekmēt kalibrēšanu;

| b) | citiem attiecīgiem mērinstrumentiem, piemēram, atgāzu masas plūsmas mērītājiem un izsekojami kalibrētiem sensoriem – vienmēr, kad ir novērots bojājums, kā noteikts iekšējās revīzijas procedūrās; verificēšanu veic instrumenta ražotājs vai to veic atbilstoši ISO 9000, bet ne vēlāk kā vienu gadu pirms faktiskā testa. |
| --- | --- |

b)

citiem attiecīgiem mērinstrumentiem, piemēram, atgāzu masas plūsmas mērītājiem un izsekojami kalibrētiem sensoriem – vienmēr, kad ir novērots bojājums, kā noteikts iekšējās revīzijas procedūrās; verificēšanu veic instrumenta ražotājs vai to veic atbilstoši ISO 9000, bet ne vēlāk kā vienu gadu pirms faktiskā testa.

Linearitātes prasības saskaņā ar 3.2. punktu attiecībā uz sensoriem vai ECU signāliem, kas nav tieši izsekojami, pārbauda vienu reizi katrai uzstādītajai PEMS ar izsekojami kalibrētu mērierīci uz šasijas dinamometra.

3.4.   Linearitātes verifikācijas procedūra

3.4.1.   Vispārīgas prasības

Attiecīgajiem analizatoriem, instrumentiem un sensoriem ļauj sasniegt to normālas ekspluatācijas stāvokli atbilstīgi ražotāja ieteikumiem. Analizatorus, instrumentus un sensoros izmanto tiem noteiktajās temperatūrās, spiedienos un plūsmās.

3.4.2.   Vispārīga procedūra

Linearitāti verificē katram normālajam darbības diapazonam, veicot šādas darbības:

| a) | analizatoru, plūsmas mērinstrumentu vai sensoru iestata uz nulli, izmantojot nulles signālu. Gāzu analizatoriem analizatora ieejas atverē pa gāzes ceļu, kas ir pēc iespējas tiešs un īss, ievada attīrītu sintētisku gaisu vai slāpekli; |
| --- | --- |

a)

analizatoru, plūsmas mērinstrumentu vai sensoru iestata uz nulli, izmantojot nulles signālu. Gāzu analizatoriem analizatora ieejas atverē pa gāzes ceļu, kas ir pēc iespējas tiešs un īss, ievada attīrītu sintētisku gaisu vai slāpekli;

| b) | analizatoru, plūsmas mērinstrumentu vai sensoru iestata, izmantojot kontroles signālu. Gāzu analizatoriem analizatora ieejas atverē pa gāzes ceļu, kas ir pēc iespējas tiešs un īss, ievada attiecīgu kontroles gāzi; |
| --- | --- |

b)

analizatoru, plūsmas mērinstrumentu vai sensoru iestata, izmantojot kontroles signālu. Gāzu analizatoriem analizatora ieejas atverē pa gāzes ceļu, kas ir pēc iespējas tiešs un īss, ievada attiecīgu kontroles gāzi;

| c) | atkārto a) apakšpunktā aprakstīto iestatīšanas uz nulli procedūru; |
| --- | --- |

c)

atkārto a) apakšpunktā aprakstīto iestatīšanas uz nulli procedūru;

| d) | verifikāciju veic, ievadot vismaz 10 atskaites vērtības (tostarp nulli), kas ir derīgas un savstarpēji vienmērīgi izkliedētas. Atskaites vērtības attiecībā uz sastāvdaļu koncentrāciju, atgāzu masas plūsmas ātrumu vai jebkuriem citiem attiecīgiem parametriem izvēlas tā, lai tās atbilstu emisiju testa laikā sagaidāmajam vērtību diapazonam. Atgāzu plūsmas mērījumiem atskaites punktus zem 5 % no maksimālās kalibrēšanas vērtības var izslēgt no linearitātes verifikācijas; |
| --- | --- |

d)

verifikāciju veic, ievadot vismaz 10 atskaites vērtības (tostarp nulli), kas ir derīgas un savstarpēji vienmērīgi izkliedētas. Atskaites vērtības attiecībā uz sastāvdaļu koncentrāciju, atgāzu masas plūsmas ātrumu vai jebkuriem citiem attiecīgiem parametriem izvēlas tā, lai tās atbilstu emisiju testa laikā sagaidāmajam vērtību diapazonam. Atgāzu plūsmas mērījumiem atskaites punktus zem 5 % no maksimālās kalibrēšanas vērtības var izslēgt no linearitātes verifikācijas;

| e) | gāzu analizatoriem zināmas gāzu koncentrācijas saskaņā ar 5. punktu ievada analizatora ieejas atverē. Ļauj signālam pietiekamu laiku nostabilizēties; |
| --- | --- |

e)

gāzu analizatoriem zināmas gāzu koncentrācijas saskaņā ar 5. punktu ievada analizatora ieejas atverē. Ļauj signālam pietiekamu laiku nostabilizēties;

| f) | izvērtējamās vērtības un, ja nepieciešams, atskaites vērtības 30 sekundes reģistrē ar vismaz 1,0 Hz konstantu frekvenci; |
| --- | --- |

f)

izvērtējamās vērtības un, ja nepieciešams, atskaites vērtības 30 sekundes reģistrē ar vismaz 1,0 Hz konstantu frekvenci;

| g) | 30 sekunžu laikā iegūtās vidējās aritmētiskās vērtības izmanto, lai aprēķinātu vismazākā kvadrāta lineārās regresijas parametrus, izmantojot šādu piemērotāko vienādojumu:

  y = a
  1
  x + a
  0

  kur:


  y | ir mērījumu sistēmas faktiskā vērtība; |
| --- | --- | --- |
| a
  1 | ir regresijas taisnes slīpums; |
| x | ir atskaites vērtība; |
| a
  0 | ir regresijas taisnes krustpunkts ar y. |

g)

30 sekunžu laikā iegūtās vidējās aritmētiskās vērtības izmanto, lai aprēķinātu vismazākā kvadrāta lineārās regresijas parametrus, izmantojot šādu piemērotāko vienādojumu:

y = a
  1
  x + a
  0

kur:

y

ir mērījumu sistēmas faktiskā vērtība;

a
  1

ir regresijas taisnes slīpums;

x

ir atskaites vērtība;

a
  0

ir regresijas taisnes krustpunkts ar y.

Katram mērījumu parametram un sistēmai nosaka y pret x sagaidāmās vērtības standartkļūdu (SEE) un determinācijas koeficientu (r2).

| h) | lineārās regresijas parametri atbilst 1. tabulā noteiktajām prasībām. |
| --- | --- |

h)

lineārās regresijas parametri atbilst 1. tabulā noteiktajām prasībām.

3.4.3.   Prasības attiecībā uz linearitātes verifikāciju uz šasijas dinamometra

Neizsekojamus plūsmas mērinstrumentus, sensorus vai ECU signālus, ko nevar tieši kalibrēt atbilstoši izsekojamiem standartiem, kalibrē uz šasijas dinamometra. Procedūra, ciktāl tie piemērojami, atbilst ANO EEK Noteikumu Nr. 83 4.a pielikuma noteikumiem. Ja nepieciešams, kalibrējamo instrumentu vai sensoru uzstāda uz testa transportlīdzekļa un darbina saskaņā ar 1. papildinājuma prasībām. Kalibrēšanas procedūrā vienmēr, kad iespējams, ievēro 3.4.2. punktā noteiktās prasības; izvēlas vismaz 10 piemērotas atskaites vērtības, lai nodrošinātu, ka ir ietverti vismaz 90 % no maksimālās vērtības, kas ir sagaidāma emisiju testa laikā.

Ja atgāzu plūsmas noteikšanai jākalibrē plūsmas mērinstruments, sensors vai ECU signāls, kas nav tieši izsekojams, transportlīdzekļa izpūtējam pievieno izsekojami kalibrētu atskaites atgāzu plūsmas mērītāju vai CVS. Nodrošina, ka transportlīdzekļa atgāzes precīzi mēra ar atgāzu plūsmas mērītāju saskaņā ar 1. papildinājuma 3.4.3. punktu. Transportlīdzekli darbina ar nemainīgu droseļvārsta iestatījumu, nemainot pārnesumus, un pieliekot šasijas dinamometra slodzi.

4.   GĀZVEIDA SASTĀVDAĻU MĒRĪŠANAS ANALIZATORI

4.1.   Pieļaujamie analizatoru tipi

4.1.1.   Standarta analizatori

Gāzveida sastāvdaļas mēra ar analizatoriem, kas noteikti ANO EEK Noteikumu Nr. 83 07. grozījumu sērijas 4.a pielikuma 3. papildinājuma 1.3.1. līdz 1.3.5. punktā. Ja NDUV analizators mēra gan NO, gan NO2, NO2/NO konverters nav nepieciešams.

4.1.2.   Alternatīvi analizatori

Ir atļauts izmantot jebkuru analizatoru, kas neatbilst 4.1.1. noteiktajām konstruktīvajām specifikācijām, ja tas atbilst 4.2. punkta prasībām. Ražotājs nodrošina, ka alternatīvā analizatora mērījumu veiktspēja ir līdzvērtīga vai labāka par standarta analizatora veiktspēju tādā piesārņotāju koncentrāciju un līdzāspastāvošo gāzu koncentrācijas diapazonā, kas sagaidāms tādu transportlīdzekļu braukšanas testos, kuros izmanto pieļaujamās degvielas mērenos un izvērstos apstākļos, kā noteikts 5., 6. un 7. punktā. Analizatora ražotājs pēc pieprasījuma rakstiski iesniedz papildu informāciju, pierādot, ka alternatīvā analizatora mērīšanas veiktspēja konsekventi un uzticami atbilst standarta analizatoru mērījumu veiktspējai. Papildu informācija ietver:

| a) | alternatīvā analizatora teorētiskā pamatojuma un tehnisko sastāvdaļu aprakstu; |
| --- | --- |

a)

alternatīvā analizatora teorētiskā pamatojuma un tehnisko sastāvdaļu aprakstu;

| b) | pierādījumu ekvivalencei ar 4.1.1. punktā norādīto standarta analizatoru paredzamajā piesārņotāju koncentrāciju un apkārtējo apstākļu diapazonā tipa apstiprināšanas testā, kas noteikts ANO EEK Noteikumu Nr. 83 07. grozījumu sērijas 4.a pielikumā, kā arī 3. papildinājuma 3. punktā aprakstītajā validācijas testā transportlīdzeklim, kas aprīkots ar dzirksteļaizdedzes vai kompresijaizdedzes dzinēju; analizatora ražotājs pierāda ekvivalences nozīmīgumu 3. papildinājuma 3.3. punktā noteikto pieļaujamo pielaižu robežās; |
| --- | --- |

b)

pierādījumu ekvivalencei ar 4.1.1. punktā norādīto standarta analizatoru paredzamajā piesārņotāju koncentrāciju un apkārtējo apstākļu diapazonā tipa apstiprināšanas testā, kas noteikts ANO EEK Noteikumu Nr. 83 07. grozījumu sērijas 4.a pielikumā, kā arī 3. papildinājuma 3. punktā aprakstītajā validācijas testā transportlīdzeklim, kas aprīkots ar dzirksteļaizdedzes vai kompresijaizdedzes dzinēju; analizatora ražotājs pierāda ekvivalences nozīmīgumu 3. papildinājuma 3.3. punktā noteikto pieļaujamo pielaižu robežās;

| c) | pierādījumu ekvivalencei ar 4.1.1. punktā noteikto standarta analizatoru attiecībā uz atmosfēras spiediena ietekmi uz analizatora mērījumu veiktspēju; demonstrējuma testā nosaka reakciju uz kontroles gāzi ar koncentrāciju analizatora diapazonā, lai pārbaudītu atmosfēras spiediena ietekmi mērenos un izvērstos augstuma apstākļos, kā noteikts 5.2. punktā. Šādu testu var veikt testa barokamerā; |
| --- | --- |

c)

pierādījumu ekvivalencei ar 4.1.1. punktā noteikto standarta analizatoru attiecībā uz atmosfēras spiediena ietekmi uz analizatora mērījumu veiktspēju; demonstrējuma testā nosaka reakciju uz kontroles gāzi ar koncentrāciju analizatora diapazonā, lai pārbaudītu atmosfēras spiediena ietekmi mērenos un izvērstos augstuma apstākļos, kā noteikts 5.2. punktā. Šādu testu var veikt testa barokamerā;

| d) | pierādījumu ekvivalencei ar 4.1.1. punktā norādīto standarta analizatoru vismaz trijos braukšanas testos, kas atbilst šā pielikuma prasībām; |
| --- | --- |

d)

pierādījumu ekvivalencei ar 4.1.1. punktā norādīto standarta analizatoru vismaz trijos braukšanas testos, kas atbilst šā pielikuma prasībām;

| e) | pierādījumu, ka vibrāciju, paātrinājumu un apkārtējās temperatūras ietekme uz analizatoru nolasījumu nepārsniedz 4.2.4. punktā analizatoriem noteiktās trokšņa prasības. |
| --- | --- |

e)

pierādījumu, ka vibrāciju, paātrinājumu un apkārtējās temperatūras ietekme uz analizatoru nolasījumu nepārsniedz 4.2.4. punktā analizatoriem noteiktās trokšņa prasības.

Apstiprinātājiestādes drīkst pieprasīt papildu informāciju, kas apliecina ekvivalenci, vai atteikt apstiprināšanu, ja mērījumi rāda, ka alternatīvais analizators nav ekvivalents standarta analizatoram.

4.2.   Analizatora specifikācijas

4.2.1.   Vispārīgi

Papildus linearitātes prasībām, kas katram analizatoram noteiktas 3. punktā, analizatoru ražotājs pierāda analizatora tipu atbilstību specifikācijām, kas noteiktas 4.2.2. līdz 4.2.8. punktā. Analizatoriem ir tāds piemērots mērījumu diapazons un reakcijas laiks, lai ar pienācīgu precizitāti varētu mērīt atgāzu sastāvdaļu koncentrācijas atbilstīgi piemērojamajam emisiju standartam mainīgos un stabilos apstākļos. Analizatoru jutīgums pret triecieniem, vibrāciju, novecošanu, temperatūras un gaisa spiediena izmaiņām, kā arī elektromagnētiskajiem traucējumiem un citu ietekmi saistībā ar transportlīdzekļa un analizatora darbību, ir pēc iespējas ierobežots.

4.2.2.   Precizitāte

Precizitāte, kas definēta kā analizatora nolasījuma novirze no atskaites vērtības, nepārsniedz 2 % no nolasījuma vai 0,3 % no pilnas skalas, izvēloties lielāko vērtību.

4.2.3.   Pareizums

Pareizums, kas definēts kā 10 atkārtotu reakciju uz konkrētu izsekojamu standartvērtību standartnovirze, reizināta ar 2,5, nepārsniedz 1 % no pilnas skalas koncentrācijas mērījumu diapazonam, kas vienāds vai lielāks nekā 155 ppm (vai ppmC1) un nepārsniedz 2 % no pilnas skalas koncentrācijas mērījumu diapazonam, kas mazāks nekā 155 ppm (vai ppmC1).

4.2.4.   Troksnis

Troksnis, kas definēts kā desmit standartnoviržu, katra no kurām aprēķināta no nulles reakcijām, mērītām 30 sekunžu periodā ar konstantu reģistrēšanas frekvenci vismaz 1,0 Hz, divkāršota vidējā kvadrātiskā vērtība, nepārsniedz 2 % no pilnas skalas. Katrs no 10 mērījumu periodiem mijas ar 30 sekunžu intervālu, kurā analizators ir pakļauts attiecīgas kontroles gāzes iedarbībai. Pirms katra paraugu ņemšanas perioda un pirms katra iestatīšanas perioda atvēl pietiekamu laiku analizatora un paraugu ņemšanas līniju iztīrīšanai.

4.2.5.   Nulles reakcijas novirze

Nulles reakcijas novirze, kas definēta kā vidējā reakcija uz nulles gāzi laika intervālā, kas ir vismaz 30 sekundes, atbilst 2. tabulā noteiktajām specifikācijām.

4.2.6.   Iestatījuma reakcijas novirze

Iestatījuma reakcijas novirze, kas definēta kā vidējā reakcija uz kontroles gāzi laika intervālā, kas ir vismaz 30 sekundes, atbilst 2. tabulā noteiktajām specifikācijām.

2. tabula

Pieļaujamā analizatoru nulles un iestatījuma reakcijas novirze gāzveida sastāvdaļu mērīšanai laboratorijas apstākļos

| Piesārņotājs | Nulles reakcijas novirze | Iestatījuma reakcijas novirze |
| --- | --- | --- |
| CO2 | ≤ 1 000 ppm 4 stundu laikā | ≤ 2 % no nolasījuma vai ≤ 1 000 ppm 4 stundu laikā, izvēloties lielāko vērtību |
| CO | ≤ 50 ppm 4 stundu laikā | ≤ 2 % no nolasījuma vai ≤ 50 ppm 4 stundu laikā, izvēloties lielāko vērtību |
| NO2 | ≤ 5 ppm 4 stundu laikā | ≤ 2 % no nolasījuma vai ≤ 5 ppm 4 stundu laikā, izvēloties lielāko vērtību |
| NO/NOX | ≤ 5 ppm 4 stundu laikā | ≤ 2 % no nolasījuma vai 5 ppm 4 stundu laikā, izvēloties lielāko vērtību |
| CH4 | ≤ 10 ppmC1 | ≤ 2 % no nolasījuma vai ≤10 ppmC1 4 stundu laikā, izvēloties lielāko vērtību |
| THC | ≤ 10 ppmC1 | ≤ 2 % no nolasījuma vai ≤ 10 ppmC1 4 stundu laikā, izvēloties lielāko vērtību |

Piesārņotājs

Nulles reakcijas novirze

Iestatījuma reakcijas novirze

CO2

≤ 1 000 ppm 4 stundu laikā

≤ 2 % no nolasījuma vai ≤ 1 000 ppm 4 stundu laikā, izvēloties lielāko vērtību

CO

≤ 50 ppm 4 stundu laikā

≤ 2 % no nolasījuma vai ≤ 50 ppm 4 stundu laikā, izvēloties lielāko vērtību

NO2

≤ 5 ppm 4 stundu laikā

≤ 2 % no nolasījuma vai ≤ 5 ppm 4 stundu laikā, izvēloties lielāko vērtību

NO/NOX

≤ 5 ppm 4 stundu laikā

≤ 2 % no nolasījuma vai 5 ppm 4 stundu laikā, izvēloties lielāko vērtību

CH4

≤ 10 ppmC1

≤ 2 % no nolasījuma vai ≤10 ppmC1 4 stundu laikā, izvēloties lielāko vērtību

THC

≤ 10 ppmC1

≤ 2 % no nolasījuma vai ≤ 10 ppmC1 4 stundu laikā, izvēloties lielāko vērtību

4.2.7.   Kāpumlaiks

Kāpumlaiku definē kā laiku starp 10 % un 90 % reakciju no galīgā nolasījuma (t
  90 – t
  10; sk. 4.4. punktu). PEMS analizatoru kāpumlaiks nepārsniedz 3 sekundes.

4.2.8.   Gāzes žāvēšana

Atgāzes var mērīt mitrā vai sausā veidā. Ja izmanto gāzes žāvēšanas ierīci, tā minimāli ietekmē mērāmo gāzu sastāvu. Ķīmiskie žāvētāji nav atļauti.

4.3.   Papildu prasības

4.3.1.   Vispārīgi

Noteikumi 4.3.2.–4.3.5. punktā nosaka papildu prasības konkrētu analizatoru tipu veiktspējai, un tos piemēro tikai gadījumos, kad attiecīgo analizatoru izmanto PEMS emisiju mērījumiem.

4.3.2.   NOX konverteru efektivitātes tests

Ja izmanto NOX konverteru, piemēram, lai NO2 konvertētu uz NO analizēšanai ar hemiluminescences analizatoru, tā efektivitāti pārbauda, ievērojot prasības, kas noteiktas ANO EEK Noteikumu Nr. 83 07. grozījumu sērijas 4.a pielikuma 3. papildinājuma 2.4. punktā. NOX konvertera efektivitāti verificē ne ilgāk kā vienu mēnesi pirms emisiju testa.

4.3.3.   Liesmas jonizācijas detektora regulēšana

a)   Detektora reakcijas optimizēšana

Ja mēra ogļūdeņražus, FID regulē ar intervāliem, ko noteicis analizatora ražotājs, ievērojot 2.3.1. punktu ANO EEK Noteikumu Nr. 83 07. grozījumu sērijas 4.a pielikuma 3. papildinājumā. Lai optimizētu reakciju visparastākajā darbības diapazonā, izmanto propāns-gaiss vai propāns slāpeklis kontroles gāzi.

b)   Ogļūdeņražu reakcijas koeficienti

Ja mēra ogļūdeņražus, FID ogļūdeņraža reakcijas koeficientu verificē, ievērojot noteikumus ANO EEK Noteikumu Nr. 83 07. grozījumu sērijas 4.a pielikuma 3. papildinājuma 2.3.3. punktā, kā kontroles gāzes izmantojot propānu-gaisu vai propānu-slāpekli un kā nulles gāzi izmantojot sintētisku gaisu vai slāpekli.

c)   Skābekļa mijiedarbības pārbaude

Skābekļa mijiedarbības noteikšanu veic, nododot analizatoru ekspluatācijā un pēc būtisku tehnisko apkopju periodiem. Izvēlas mērījumu diapazonu, kurā skābekļa mijiedarbības pārbaudes gāzes ietilpst augšējos 50 %. Testu veic, iestatot krāsns temperatūru pēc nepieciešamības. Skābekļa mijiedarbības pārbaudes gāzu specifikācijas ir aprakstītas 5.3. punktā.

Izmanto šādu procedūru:

| i) | analizatoru iestata uz nulli; |
| --- | --- |

i)

analizatoru iestata uz nulli;

| ii) | analizatoru iestata ar 0 % skābekļa maisījumu dzirksteļaizdedzes dzinējiem un 21 % skābekļa maisījumu kompresijaizdedzes dzinējiem; |
| --- | --- |

ii)

analizatoru iestata ar 0 % skābekļa maisījumu dzirksteļaizdedzes dzinējiem un 21 % skābekļa maisījumu kompresijaizdedzes dzinējiem;

| iii) | atkārtoti pārbauda nulles reakciju. Ja tā mainījusies par vairāk nekā 0,5 % no pilnas skalas, atkārto i) un ii) posmu; |
| --- | --- |

iii)

atkārtoti pārbauda nulles reakciju. Ja tā mainījusies par vairāk nekā 0,5 % no pilnas skalas, atkārto i) un ii) posmu;

| iv) | ievada 5 % un 10 % skābekļa mijiedarbības pārbaudes gāzes; |
| --- | --- |

iv)

ievada 5 % un 10 % skābekļa mijiedarbības pārbaudes gāzes;

| v) | atkārtoti pārbauda nulles reakciju. Ja tā mainījusies par vairāk nekā ± 1 % no pilnas skalas, testu atkārto; |
| --- | --- |

v)

atkārtoti pārbauda nulles reakciju. Ja tā mainījusies par vairāk nekā ± 1 % no pilnas skalas, testu atkārto;

| vi) | katrai d) posma skābekļa mijiedarbības pārbaudes gāzei aprēķina skābekļa mijiedarbību E
  O2, izmantojot šādu vienādojumu:


  kur analizatora reakcija ir:


  kur:


  c
  ref,b | atskaites HC koncentrācija b) posmā (ppmC1); |
| --- | --- | --- |
| c
  ref,d | atskaites HC koncentrācija d) posmā (ppmC1); |
| c
  FS,b | pilnas skalas HC koncentrācija b) posmā (ppmC1); |
| c
  FS,d | pilnas skalas HC koncentrācija d) posmā (ppmC1); |
| c
  m,b | izmērītā HC koncentrācija b) posmā (ppmC1); |
| c
  m,d | izmērītā HC koncentrācija d) posmā (ppmC1). |

vi)

katrai d) posma skābekļa mijiedarbības pārbaudes gāzei aprēķina skābekļa mijiedarbību E
  O2, izmantojot šādu vienādojumu:

Formula

kur analizatora reakcija ir:

Formula

kur:

c
  ref,b

atskaites HC koncentrācija b) posmā (ppmC1);

c
  ref,d

atskaites HC koncentrācija d) posmā (ppmC1);

c
  FS,b

pilnas skalas HC koncentrācija b) posmā (ppmC1);

c
  FS,d

pilnas skalas HC koncentrācija d) posmā (ppmC1);

c
  m,b

izmērītā HC koncentrācija b) posmā (ppmC1);

c
  m,d

izmērītā HC koncentrācija d) posmā (ppmC1).

| vii) | skābekļa mijiedarbība E
  O2 ir mazāka nekā ± 1,5 % visām nepieciešamajām skābekļa mijiedarbības pārbaudes gāzēm; |
| --- | --- |

vii)

skābekļa mijiedarbība E
  O2 ir mazāka nekā ± 1,5 % visām nepieciešamajām skābekļa mijiedarbības pārbaudes gāzēm;

| viii) | ja skābekļa mijiedarbība E
  O2 ir lielāka nekā ± 1,5 %, var veikt korektīvus pasākumus, pakāpeniski regulējot gaisa plūsmu (virs un zem ražotāja noteiktajām specifikācijām), degvielas plūsmu un parauga plūsmu; |
| --- | --- |

viii)

ja skābekļa mijiedarbība E
  O2 ir lielāka nekā ± 1,5 %, var veikt korektīvus pasākumus, pakāpeniski regulējot gaisa plūsmu (virs un zem ražotāja noteiktajām specifikācijām), degvielas plūsmu un parauga plūsmu;

| ix) | skābekļa mijiedarbības pārbaudi atkārto katram jaunam iestatījumam. |
| --- | --- |

ix)

skābekļa mijiedarbības pārbaudi atkārto katram jaunam iestatījumam.

4.3.4.   Nemetāna frakcijas atdalītāja (NMC) konversijas efektivitāte

Ja analizē ogļūdeņražus, NMC var izmantot, lai atdalītu no gāzes parauga nemetāna ogļūdeņražus, šajā nolūkā oksidējot visus ogļūdeņražus, izņemot metānu. Ideālā gadījumā metāna konversija ir 0 %, un citiem ogļūdeņražiem, ko pārstāv etāns, tā ir 100 %. NMHC precīzai mērīšanai NMHC emisiju aprēķināšanai nosaka un izmanto abas efektivitātes (sk. 4. papildinājuma 9.2. punktu). Nav nepieciešams noteikt metāna konversijas efektivitāti, ja NMC-FID kalibrē saskaņā ar 4. papildinājuma 9.2. punkta b) metodi, laižot metāna/gaisa kalibrēšanas gāzi caur NMC.

| a) | Metāna konversijas efektivitāte
  Metāna kalibrēšanas gāzi laiž caur FID, apejot un neapejot NMC; reģistrē abas koncentrācijas. Metāna efektivitāti nosaka šādi:


  kur:


  cHC(w/NMC) | ir HC koncentrācija, CH4 plūstot caur NMC (ppmC1); |
| --- | --- | --- |
| cHC(w/o NMC) | ir HC koncentrācija, CH4 neplūstot caur NMC (ppmC1). |

a)

Metāna konversijas efektivitāte

Metāna kalibrēšanas gāzi laiž caur FID, apejot un neapejot NMC; reģistrē abas koncentrācijas. Metāna efektivitāti nosaka šādi:

Formula

kur:

cHC(w/NMC)

ir HC koncentrācija, CH4 plūstot caur NMC (ppmC1);

cHC(w/o NMC)

ir HC koncentrācija, CH4 neplūstot caur NMC (ppmC1).

| b) | Etāna konversijas efektivitāte
  Etāna kalibrēšanas gāzi laiž caur FID, apejot un neapejot NMC; reģistrē abas koncentrācijas. Etāna efektivitāti nosaka šādi:


  kur:


  c
  HC(w/NMC) | ir HC koncentrācija, C2H6 plūstot caur NMC (ppmC1); |
| --- | --- | --- |
| c
  HC(w/o NMC) | ir HC koncentrācija, C2H6 neplūstot caur NMC (ppmC1). |

b)

Etāna konversijas efektivitāte

Etāna kalibrēšanas gāzi laiž caur FID, apejot un neapejot NMC; reģistrē abas koncentrācijas. Etāna efektivitāti nosaka šādi:

Formula

kur:

c
  HC(w/NMC)

ir HC koncentrācija, C2H6 plūstot caur NMC (ppmC1);

c
  HC(w/o NMC)

ir HC koncentrācija, C2H6 neplūstot caur NMC (ppmC1).

4.3.5.   Mijiedarbības ietekme

a)   Vispārīgi

Analizatora rādījumu var ietekmēt gāzes, kas netiek analizētas. Mijiedarbības ietekmi un analizatoru pareizu funkcionalitāti pārbauda analizatora ražotājs pirms laišanas tirgū vismaz reizi katram analizatora tipam vai b) līdz f) punktā minētajai ierīcei.

b)   CO analizatora mijiedarbības pārbaude

Ūdens un CO2 var ietekmēt CO analizatora mērījumus. Tāpēc CO2 kontroles gāzi, kuras koncentrācija ir 80–100 % no testa laikā izmantotā CO analizatora maksimālā darbības diapazona pilnas skalas, barbotē caur ūdeni istabas temperatūrā un reģistrē analizatora reakciju. Analizatora reakcija nav vairāk nekā 2 % no vidējās CO koncentrācijas, kas sagaidāma parastā braukšanas testā vai ± 50 ppm, izvēloties lielāko vērtību. H2O un CO2 mijiedarbības pārbaudi var veikt kā atsevišķas procedūras. Ja H2O un CO2 līmenis, ko izmanto mijiedarbības pārbaudei, ir lielāks nekā testa laikā paredzamais maksimālais līmenis, katru novēroto mijiedarbības vērtību proporcionāli samazina, reizinot novēroto mijiedarbību ar testa laikā paredzamās maksimālās koncentrācijas vērtības un šajā pārbaudē izmantotās faktiskās koncentrācijas vērtības attiecību. Var tikt veiktas atsevišķas mijiedarbības pārbaudes, kurās H2O koncentrācijas ir zemākas nekā testa laikā paredzamā maksimālā koncentrācija, un novēroto H2O mijiedarbību proporcionāli palielina, reizinot novēroto mijiedarbību ar testa laikā paredzamo maksimālās H2O koncentrācijas vērtības un šajā pārbaudē izmantotās koncentrācijas faktiskās vērtības attiecību. Abu proporcionāli koriģēto mijiedarbību vērtību summa atbilst šajā punktā noteiktajai pielaidei.

c)   NOX analizatora slāpēšanas pārbaude

Divas gāzes, kas ir svarīgas saistībā ar CLD un HCLD analizatoriem, ir CO2 un ūdens tvaiks. Slāpēšanas reakcija uz šīm gāzēm ir proporcionāla gāzu koncentrācijām. Testā noskaidro slāpēšanu pie augstākajām koncentrācijām, kas paredzamas testa laikā. Ja CLD un HCLD analizatori izmanto slāpēšanas kompensācijas algoritmus, kuros izmanto H2O vai CO2 mērījumu analizatoru vai abus, slāpēšanu novērtē, kad šie analizatori ir aktīvi, un piemērojot kompensācijas algoritmus.

i)   CO2 slāpēšanas pārbaude

Caur NDIR analizatoru laiž cauri CO2 kontroles gāzi, kuras koncentrācija ir no 80 % līdz 100 % no maksimālā darbības diapazona; CO2 vērtību reģistrē kā A. CO2 kontroles gāzi pēc tam atšķaida līdz aptuveni 50 % ar NO kontroles gāzi un laiž cauri NDIR un CLD vai HCLD; CO2 un NO vērtības reģistrē kā attiecīgi B un C. Pēc tam CO2 gāzes plūsmu noslēdz un caur CLD vai HCLD laiž tikai NO kontroles gāzi; NO vērtību reģistrē kā D. Slāpēšanas procentuālo vērtību aprēķina šādi:

Formula

kur:

| A | ir neatšķaidītās CO2 koncentrācija, kas izmērīta ar NDIR ( %); |
| --- | --- |
| B | ir atšķaidītās CO2 koncentrācija, kas izmērīta ar NDIR ( %); |
| C | ir atšķaidītās NO koncentrācija, kas izmērīta ar CLD vai HCLD (ppm); |
| D | ir neatšķaidītās NO koncentrācija, kas izmērīta ar CLD vai HCLD (ppm). |

A

ir neatšķaidītās CO2 koncentrācija, kas izmērīta ar NDIR ( %);

B

ir atšķaidītās CO2 koncentrācija, kas izmērīta ar NDIR ( %);

C

ir atšķaidītās NO koncentrācija, kas izmērīta ar CLD vai HCLD (ppm);

D

ir neatšķaidītās NO koncentrācija, kas izmērīta ar CLD vai HCLD (ppm).

Ir atļauts izmantot alternatīvas metodes CO2 un NO kontroles gāzu atšķaidīšanai un vērtību izteikšanai kvantitatīvi, piemēram, dinamisko sajaukšanu/samaisīšanu, ja tam piekrīt apstiprinātājiestāde.

ii)   Ūdens slāpēšanas pārbaude

Šo pārbaudi piemēro tikai mitras gāzes koncentrācijas mērījumiem. Ūdens slāpēšanas aprēķinā ņem vērā NO kontroles gāzes atšķaidīšanu ar ūdens tvaiku un ūdens tvaika koncentrācijas proporcionālu izmaiņu gāzu maisījumā līdz koncentrācijas līmeņiem, kas paredzami emisiju testā. Caur CLD vai HCLD laiž NO kontroles gāzi ar koncentrāciju no 80 % līdz 100 % no parasta darbības diapazona pilnas skalas; NO vērtību reģistrē kā D. Pēc tam NO kontroles gāzi barbotē caur ūdeni istabas temperatūrā un laiž caur CLD vai HCLD; NO vērtību reģistrē kā C. Analizatora absolūto darba spiedienu un ūdens temperatūru nosaka un reģistrē kā attiecīgi E un F. Nosaka maisījuma piesātinātā tvaika spiedienu, kas atbilst barbotiera ūdens temperatūrai F, un to reģistrē kā G. Gāzu maisījuma ūdens tvaika koncentrāciju H ( %) aprēķina šādi:

Formula

Atšķaidītās NO-ūdens tvaika kontroles gāzes paredzamo koncentrāciju reģistrē kā D
  e pēc tam, kad tā aprēķināta šādi:

Formula

Dīzeļdzinēju atgāzēm testā paredzamo maksimālo ūdens tvaiku koncentrāciju atgāzēs ( %) reģistrē kā H
  m pēc tam, kad tā aplēsta, izmantojot CO2 maksimālo koncentrāciju atgāzēs A, pieņemot, ka degvielas H/C attiecība ir 1,8/1:

Formula

Ūdens slāpēšanas procentuālo vērtību aprēķina šādi:

Formula

kur:

| D
  e | ir atšķaidīta NO paredzamā koncentrācija (ppm); |
| --- | --- |
| C | ir atšķaidīta NO izmērītā koncentrācija (ppm); |
| H
  m | ir ūdens tvaika maksimālā koncentrācija ( %); |
| H | ir ūdens tvaika faktiskā koncentrācija ( %). |

D
  e

ir atšķaidīta NO paredzamā koncentrācija (ppm);

C

ir atšķaidīta NO izmērītā koncentrācija (ppm);

H
  m

ir ūdens tvaika maksimālā koncentrācija ( %);

H

ir ūdens tvaika faktiskā koncentrācija ( %).

iii)   Maksimālā pieļaujamā slāpēšana

Kopējā CO2 un ūdens slāpēšana nepārsniedz 2 % no pilnas skalas.

d)   Slāpēšanas pārbaude NDUV analizatoriem

Ogļūdeņraži un ūdens var ietekmēt NDUV analizatorus, izraisot NOX līdzīgu reakciju. NDUV analizatora ražotājs izmanto šādu procedūru, lai pārliecinātos, ka slāpēšanas ietekme ir ierobežota:

| i) | analizatoru un dzesētāju uzstāda atbilstoši ražotāja ekspluatācijas norādēm; būtu jāveic regulējumi, lai optimizētu analizatora un dzesētāja veiktspēju; |
| --- | --- |

i)

analizatoru un dzesētāju uzstāda atbilstoši ražotāja ekspluatācijas norādēm; būtu jāveic regulējumi, lai optimizētu analizatora un dzesētāja veiktspēju;

| ii) | analizatoram veic nulles kalibrēšanu un iestatījuma kalibrēšanu pie koncentrācijas vērtībām, kuras paredzamas emisiju testēšanas laikā; |
| --- | --- |

ii)

analizatoram veic nulles kalibrēšanu un iestatījuma kalibrēšanu pie koncentrācijas vērtībām, kuras paredzamas emisiju testēšanas laikā;

| iii) | izraugās tādu NO2 kalibrēšanas gāzi, kas pēc iespējas precīzāk atbilst maksimālajai NO2 koncentrācijai, kas paredzama emisiju testēšanas laikā; |
| --- | --- |

iii)

izraugās tādu NO2 kalibrēšanas gāzi, kas pēc iespējas precīzāk atbilst maksimālajai NO2 koncentrācijai, kas paredzama emisiju testēšanas laikā;

| iv) | NO2 kalibrēšanas gāze pārplūst pie gāzu paraugu ņemšanas zondes, līdz analizatora NOX reakcija ir nostabilizējusies; |
| --- | --- |

iv)

NO2 kalibrēšanas gāze pārplūst pie gāzu paraugu ņemšanas zondes, līdz analizatora NOX reakcija ir nostabilizējusies;

| v) | aprēķina NOX vidējo koncentrāciju no stabilizētiem nolasījumiem 30 sekunžu periodā un reģistrē kā NOX,ref; |
| --- | --- |

v)

aprēķina NOX vidējo koncentrāciju no stabilizētiem nolasījumiem 30 sekunžu periodā un reģistrē kā NOX,ref;

| vi) | NO2 kalibrēšanas gāzes plūsmu pārtrauc un paraugu ņemšanas sistēmu piesātina, pārpludinot ar rasas punkta ģeneratora izvadīto gāzi, rasas punktu iestatot uz 50 °C. No rasas punkta ģeneratora izvadītās gāzes ņem paraugus caur paraugu ņemšanas sistēmu un dzesētāju vismaz 10 minūtes, līdz ir sagaidāms, ka dzesētājs atdala konstantu ūdens plūsmas daudzumu; |
| --- | --- |

vi)

NO2 kalibrēšanas gāzes plūsmu pārtrauc un paraugu ņemšanas sistēmu piesātina, pārpludinot ar rasas punkta ģeneratora izvadīto gāzi, rasas punktu iestatot uz 50 °C. No rasas punkta ģeneratora izvadītās gāzes ņem paraugus caur paraugu ņemšanas sistēmu un dzesētāju vismaz 10 minūtes, līdz ir sagaidāms, ka dzesētājs atdala konstantu ūdens plūsmas daudzumu;

| vii) | kad pabeigts iv) punktā aprakstītais, paraugu ņemšanas sistēmu no jauna pārpludina ar NO2 kalibrēšanas gāzi, kas izmantota NOX,ref noteikšanai, līdz kopējā NOX reakcija ir stabilizējusies; |
| --- | --- |

vii)

kad pabeigts iv) punktā aprakstītais, paraugu ņemšanas sistēmu no jauna pārpludina ar NO2 kalibrēšanas gāzi, kas izmantota NOX,ref noteikšanai, līdz kopējā NOX reakcija ir stabilizējusies;

| viii) | aprēķina NOX vidējo koncentrāciju no stabilizētiem nolasījumiem 30 sekunžu periodā un reģistrē kā NOX,m; |
| --- | --- |

viii)

aprēķina NOX vidējo koncentrāciju no stabilizētiem nolasījumiem 30 sekunžu periodā un reģistrē kā NOX,m;

| ix) | NOX,m koriģē, lai iegūtu NOX,dry, pamatojoties uz atlikušo ūdens tvaiku, kas izgājis caur dzesētāju dzesētāja izplūdes temperatūrā un spiedienā. |
| --- | --- |

ix)

NOX,m koriģē, lai iegūtu NOX,dry, pamatojoties uz atlikušo ūdens tvaiku, kas izgājis caur dzesētāju dzesētāja izplūdes temperatūrā un spiedienā.

Aprēķinātais NOX,dry ir vismaz 95 % no NOX,ref.

e)   Paraugu žāvētājs

Paraugu žāvētājs aizvada ūdeni, kas pretējā gadījumā var ietekmēt NOX mērījumu. Sausiem CLD analizatoriem pierāda, ka pie augstākās paredzamās ūdens tvaika koncentrācijas H
  m paraugu žāvētājs saglabā CLD mitrumu ≤ 5 g ūdens/kg sausa gaisa (jeb aptuveni 0,8 % H2O), kas ir 100 % relatīvais mitrums pie 3,9 °C un 101,3 kPa jeb aptuveni 25 % relatīvais mitrums pie 25 °C un 101,3 kPa. Atbilstību var pierādīt, mērot temperatūru termiskā paraugu žāvētāja izejā vai mērot mitrumu punktā tieši pirms CLD. Var mērīt arī CLD izplūdes gāzu mitrumu, ja vien vienīgā CLD ieejošā plūsma ir plūsma no paraugu žāvētāja.

f)   NO2 iekļūšana paraugu žāvētājā

Ūdens šķidrā agregātstāvoklī, kas paliek nepareizi konstruētā paraugu žāvētājā, var aizvadīt no parauga NO2. Ja paraugu žāvētāju izmanto kopā ar NDUV analizatoru, pirms kura nav uzstādīts NO2/NO konverters, ūdens var aizvadīt NO2 no parauga pirms NOX mērījuma. Paraugu žāvētājs ļauj izmērīt vismaz 95 % no NO2, kas atrodas ar ūdens tvaiku piesātinātā gāzē un sastāv no maksimālās NO2 koncentrācijas, kādu paredzēts sasniegt transportlīdzekļa testa laikā.

4.4.   Analītiskās sistēmas reakcijas laika pārbaude

Pārbaudot reakcijas laiku, analītiskās sistēmas iestatījumi ir tieši tādi paši kā emisiju testa laikā (t. i., spiediens, plūsmu ātrumi, filtra iestatījumi analizatoros un visi citi parametri, kas ietekmē reakcijas laiku). Reakcijas laiku nosaka, veicot gāzu pārslēgšanu tieši paraugu zondes ieejā. Gāzu pārslēgšana notiek mazāk nekā 0,1 sekundē. Testā izmantotās gāzes rada koncentrācijas izmaiņu, kas ir vismaz 60 % no analizatora pilnas skalas.

Reģistrē katras atsevišķās gāzes sastāvdaļas koncentrāciju. Kavējuma laiku definē kā laiku no gāzu pārslēgšanas (t
  0) līdz brīdim, kad reakcija ir 10 % no galīgā nolasījuma (t
  10). Kāpumlaiku definē kā laiku starp 10 % un 90 % reakciju no galīgā nolasījuma (t
  90 – t
  10). Sistēmas reakcijas laiku (t
  90) veido kavējuma laiks līdz mērīšanas detektoram un detektora kāpumlaiks.

Lai sinhronizētu analizatora un izplūdes plūsmas signālus, transformēšanas laiku definē kā laiku no izmaiņas (t
  0) līdz brīdim, kad reakcija ir 50 % no galīgā nolasījuma (t
  50).

Sistēmas reakcijas laiks ir ≤ 12 sekundes ar kāpumlaiku ≤ 3 sekundes visām sastāvdaļām un visos izmantotajos diapazonos. Ja NMHC mērīšanai izmanto NMC, sistēmas reakcijas laiks drīkst pārsniegt 12 sekundes.

5.   GĀZES

5.1.   Vispārīgi

Jāievēro kalibrēšanas gāzu un kontroles gāzu derīguma termiņš. Tīras un jauktas kalibrēšanas un kontroles gāzes atbilst specifikācijām, kas noteiktas ANO EEK Noteikumu Nr. 83 07. grozījumu sērijas 4.a pielikuma 3. papildinājuma 3.1. un 3.2. punktā. Turklāt ir atļauts izmantot NO2 kalibrēšanas gāzi. NO2 kalibrēšanas gāzes koncentrācija ir divu procentu robežās no deklarētās koncentrācijas vērtības. NO daudzums NO2 kalibrēšanas gāzē nepārsniedz 5 % no NO2 satura.

5.2.   Gāzu dalītāji

Lai iegūtu kalibrēšanas un kontroles gāzes, var izmantot gāzu dalītājus, t. i., pareizas sajaukšanas ierīces, kas atšķaida ar attīrītu N2 vai sintētisku gaisu. Gāzu dalītāja precizitāte ir tāda, lai sajaukto kalibrēšanas gāzu koncentrācijas precizitāte būtu ± 2 % robežās. Verifikāciju veic robežās starp 15 % un 50 % no pilnas skalas vērtības katrai kalibrēšanai, ja izmanto gāzu dalītāju. Papildu verifikāciju var veikt ar citu kalibrēšanas gāzi, ja pirmā verifikācija nav izdevusies.

Pēc izvēles gāzu dalītāju var pārbaudīt ar lineāru instrumentu, piemēram, izmantojot NO gāzi apvienojumā ar CLD. Instrumenta iestatījuma vērtību regulē, izmantojot instrumentam tieši pievadītu kontroles gāzi. Gāzu dalītāju pārbauda ar parasti izmantojamajiem iestatījumiem, un nominālvērtību salīdzina ar koncentrāciju, kas izmērīta ar instrumentu. Atšķirība katrā punktā ir ne vairāk kā ± 1 % no koncentrācijas nominālvērtības.

5.3.   Skābekļa mijiedarbības pārbaudes gāzes

Skābekļa mijiedarbības pārbaudes gāzes sastāv no propāna, skābekļa un slāpekļa maisījuma, un propāna koncentrācija tajā ir 350 ± 75 ppmC1. Koncentrāciju nosaka ar gravimetriskajām metodēm, dinamisko sajaukšanu vai visu ogļūdeņražu satura un piemaisījumu hromatogrāfisko analīzi. Skābekļa koncentrācijas skābekļa mijiedarbības pārbaudes gāzēs atbilst 3. tabulā noteiktajām prasībām; atlikusī skābekļa mijiedarbības pārbaudes gāze sastāv no attīrīta slāpekļa.

3. tabula

Skābekļa mijiedarbības pārbaudes gāzes

| | Dzinēja tips |
| --- | --- |
| Kompresijaizdedze | Dzirksteļaizdedze |
| O2 koncentrācija | 21 ± 1 % | 10 ± 1 % |
| 10 ± 1 % | 5 ± 1 % |
| 5 ± 1 % | 0,5 ± 0,5 % |

Dzinēja tips

Kompresijaizdedze

Dzirksteļaizdedze

O2 koncentrācija

21 ± 1 %

10 ± 1 %

10 ± 1 %

5 ± 1 %

5 ± 1 %

0,5 ± 0,5 %

6.   DAĻIŅU EMISIJU MĒRĪŠANAS ANALIZATORI

Kad daļiņu mērījumi kļūs obligāti, šajā iedaļā tiks noteiktas prasības daļiņu emisiju mērītājiem.

7.   ATGĀZU MASAS PLŪSMAS MĒRĪŠANAS INSTRUMENTI

7.1.   Vispārīgi

Atgāzu masas plūsmas ātruma mērinstrumentu, sensoru vai signālu mērīšanas diapazons un reakcijas laiks atbilst precizitātei, kas nepieciešama atgāzu masas plūsmas ātruma mērīšanai mainīgos un pastāvīgos apstākļos. Instrumentu, sensoru un signālu jutīgums pret triecieniem, vibrāciju, novecošanu, temperatūras un gaisa spiediena izmaiņām, kā arī elektromagnētiskajiem traucējumiem un citu ietekmi saistībā ar transportlīdzekļa un instrumenta darbību ir tāds, lai pēc iespējas mazinātu papildu kļūdas.

7.2.   Instrumentu specifikācijas

Atgāzu masas plūsmas ātrumu nosaka ar tiešu mērījumu metodi, izmantojot jebkuru no šādiem instrumentiem:

| a) | Pito tipa plūsmas ierīces; |
| --- | --- |

a)

Pito tipa plūsmas ierīces;

| b) | spiediena krituma ierīces, piemēram, plūsmas mērsprausla (sīkāk sk. ISO 5167); |
| --- | --- |

b)

spiediena krituma ierīces, piemēram, plūsmas mērsprausla (sīkāk sk. ISO 5167);

| c) | ultraskaņas plūsmas mērītājs; |
| --- | --- |

c)

ultraskaņas plūsmas mērītājs;

| d) | vorteksa plūsmas mērītājs. |
| --- | --- |

d)

vorteksa plūsmas mērītājs.

Katrs atsevišķais atgāzu masas plūsmas mērītājs atbilst 3. punktā noteiktajām linearitātes prasībām. Turklāt instrumenta ražotājs pierāda katra atgāzu masas plūsmas mērītāja atbilstību 7.2.3. līdz 7.2.9. punktā noteiktajām specifikācijām.

Ir pieļaujama atgāzu masas plūsmas ātruma aprēķināšana, pamatojoties uz gaisa plūsmas un degvielas plūsmas mērījumiem, kas iegūti no izsekojami kalibrētiem sensoriem, ja tie atbilst 3. punktā noteiktajām linearitātes prasībām, 8. punktā noteiktajām precizitātes prasībām un ja iegūtais atgāzu masas plūsmas ātrums ir validēts atbilstoši 3. papildinājuma 4. punktam.

Turklāt ir pieļaujamas citas metodes atgāzu masas plūsmas ātruma noteikšanai, kas pamatojas uz tieši neizsekojamu instrumentu un signālu, piemēram, vienkāršotu atgāzu masas plūsmas mērītāju vai ECU izmantošanu, ja iegūtais atgāzu masas plūsmas ātrums atbilst 3. punktā noteiktajām linearitātes prasībām un ir validēts atbilstoši 3. papildinājuma 4. punktam.

7.2.1.   Kalibrēšanas un verifikācijas standarti

Atgāzu masas plūsmas mērītāju mērīšanas veiktspēju verificē ar gaisu vai atgāzēm pret izsekojamu standartu, piemēram, kalibrētu atgāzu plūsmas mērītāju vai pilnas plūsmas atšķaidīšanas tuneli.

7.2.2.   Verifikācijas biežums

Atgāzu masas plūsmas mērītāju atbilstību 7.2.3. un 7.2.9. punktam verificē ne vairāk kā vienu gadu pirms faktiskā testa.

7.2.3.   Precizitāte

Precizitāte, ko definē kā EFM nolasījuma novirzi no atskaites plūsmas vērtības, nepārsniedz ± 2 % no nolasījuma, 0,5 % no pilnas skalas vai ± 1,0 % no maksimālās plūsmas, pie kuras EFM ir kalibrēts, izvēloties lielāko vērtību.

7.2.4.   Pareizums

Pareizums, ko definē kā 2,5 standartnovirzes 10 atkārtotām reakcijām uz konkrētu nominālo plūsmu aptuveni kalibrēšanas diapazona vidū, nepārsniedz ± 1 % no maksimālās plūsmas, pie kuras EFM ir kalibrēts.

7.2.5.   Troksnis

Troksnis, ko definē kā desmit standartnoviržu, katra no kurām aprēķināta no nulles reakcijām, mērītām 30 sekunžu periodā ar konstantu reģistrēšanas frekvenci vismaz 1,0 Hz, divkāršotu vidējo kvadrātisko vērtību, nepārsniedz 2 % no maksimālās kalibrētās plūsmas vērtības. Katrs no 10 mērījumu periodiem mijas ar 30 sekunžu intervālu, kurā EFM ir pakļauts maksimālajai kalibrētajai plūsmai.

7.2.6.   Nulles reakcijas novirze

Nulles reakciju definē kā vidējo reakciju uz nulles plūsmu laika intervālā, kas ir vismaz 30 sekundes. Nulles reakcijas novirzi var verificēt, pamatojoties uz reģistrētajiem primārajiem signāliem, piemēram, spiedienu. Primāro signālu novirze 4 stundu laikā ir mazāka nekā ± 2 % no primārā signāla maksimālās vērtības, kas reģistrēts pie plūsmas, pie kuras EFM ir kalibrēts.

7.2.7.   Iestatījuma reakcijas novirze

Iestatījuma reakciju definē kā vidējo reakciju uz kontroles plūsmu laika intervālā, kas ir vismaz 30 sekundes. Iestatījuma reakcijas novirzi var verificēt, pamatojoties uz reģistrētajiem primārajiem signāliem, piemēram, spiedienu. Primāro signālu novirze 4 stundu laikā ir mazāka nekā ± 2 % no primārā signāla maksimālās vērtības, kas reģistrēts pie plūsmas, pie kuras EFM ir kalibrēts.

7.2.8.   Kāpumlaiks

Atgāzu plūsmas instrumentu kāpumlaikam un metodēm pēc iespējas vajadzētu atbilst gāzu analizatoru kāpumlaikam, kā noteikts 4.2.7. punktā, bet tas nepārsniedz 1 sekundi.

7.2.9.   Reakcijas laika pārbaude

Atgāzu masas plūsmas mērierīču reakcijas laiku nosaka, piemērojot tādus pašus parametrus, kādus piemēro emisiju testam (t. i., spiediens, plūsmas ātrumi, filtra iestatījumi un citi parametri, kas ietekmē reakcijas laiku). Reakcijas laika noteikšanu veic, ievadot gāzi tieši atgāzu masas plūsmas mērītāja ieejā. Gāzes plūsmas pārslēgšana notiek, cik iespējams ātri, bet ļoti ieteicams mazāk nekā 0,1 sekundē. Testā izmantotais gāzes plūsmas ātrums rada plūsmas ātruma izmaiņu, kas ir vismaz 60 % no atgāzu masas plūsmas mērītāja pilnas skalas. Gāzes plūsmu reģistrē. Kavējuma laiku definē kā laiku no gāzes plūsmas pārslēgšanas (t
  0) līdz brīdim, kad reakcija sasniedz 10 % (t
  10) no galīgā nolasījuma. Kāpumlaiku definē kā laiku starp 10 % un 90 % reakciju no galīgā nolasījuma (t
  90 – t
  10). Reakcijas laiku (t90
  ) definē kā kavējuma laika un kāpumlaika summu. Atgāzu masas plūsmas mērītāja reakcijas laiks (t90
  ) ir ≤ 3 sekundes, kad kāpumlaiks (t
  90 – t
  10) ir ≤ 1 sekundi saskaņā ar 7.2.8. punktu.

8.   SENSORI UN PAPILDU APRĪKOJUMS

Jebkādi sensori un papildu aprīkojums, ko izmanto, lai noteiktu, piemēram, temperatūru, atmosfēras spiedienu, apkārtējā gaisa mitrumu, transportlīdzekļa ātrumu, degvielas plūsmu vai ieplūdes gaisa plūsmu, nemaina vai nepamatoti neietekmē transportlīdzekļa dzinēja un atgāzu pēcapstrādes sistēmas veiktspēju. Sensoru un papildu aprīkojuma precizitāte atbilst 4. tabulas prasībām. Atbilstību 4. tabulas prasībām pierāda ar intervāliem, ko noteicis instrumenta ražotājs, kā noteikts iekšējās revīzijas procedūrās vai saskaņā ar ISO 9000.

4. tabula

Mērījumu parametru precizitātes prasības

| Mērījuma parametrs | Precizitāte |
| --- | --- |
| Degvielas plūsma (17) | ± 1 % no nolasījuma (19) |
| Gaisa plūsma (17) | ± 2 % no nolasījuma |
| Transportlīdzekļa ātrums attiecībā pret zemi (18) | ± 1,0 km/h no absolūtās vērtības |
| Temperatūras ≤ 600 K | ± 2 K no absolūtās vērtības |
| Temperatūras > 600 K | ± 0,4 % no nolasījuma kelvinos |
| Gaisa spiediens | ± 0,2 kPa no absolūtās vērtības |
| Relatīvais mitrums | ± 5 % no absolūtā mitruma vērtības |
| Absolūtais mitrums | ± 10 % no nolasījuma vai 1 g H2O/kg sausa gaisa, izvēloties lielāko vērtību |

Mērījuma parametrs

Precizitāte

Degvielas plūsma (17)

± 1 % no nolasījuma (19)

Gaisa plūsma (17)

± 2 % no nolasījuma

Transportlīdzekļa ātrums attiecībā pret zemi (18)

± 1,0 km/h no absolūtās vērtības

Temperatūras ≤ 600 K

± 2 K no absolūtās vērtības

Temperatūras > 600 K

± 0,4 % no nolasījuma kelvinos

Gaisa spiediens

± 0,2 kPa no absolūtās vērtības

Relatīvais mitrums

± 5 % no absolūtā mitruma vērtības

Absolūtais mitrums

± 10 % no nolasījuma vai 1 g H2O/kg sausa gaisa, izvēloties lielāko vērtību

“3. papildinājums

PEMS un neizsekojama atgāzu masas plūsmas ātruma validācija

1.   IEVADS

Šajā papildinājumā ir aprakstītas prasības, lai validētu uzstādītās PEMS funkcionalitāti mainīgos apstākļos, kā arī lai validētu tāda atgāzu masas plūsmas ātruma pareizību, kas iegūts no neizsekojamiem atgāzu masas plūsmas mērītājiem vai aprēķināts, izmantojot ECU signālus.

2.   SIMBOLI

| % | – | procenti |
| --- | --- | --- |
| #/km | – | skaits kilometrā |
| a
  0 | – | regresijas taisnes krustpunkts ar y |
| a
  1 | – | regresijas taisnes slīpums |
| g/km | – | grami kilometrā |
| Hz | – | hercs |
| km | – | kilometrs |
| m | – | metrs |
| mg/km | – | miligrami kilometrā |
| r2 | – | determinācijas koeficients |
| x | – | atskaites signāla faktiskā vērtība |
| y | – | validējamā signāla faktiskā vērtība |

%

–

procenti

# /km

–

skaits kilometrā

a
  0

–

regresijas taisnes krustpunkts ar y

a
  1

–

regresijas taisnes slīpums

g/km

–

grami kilometrā

Hz

–

hercs

km

–

kilometrs

m

–

metrs

mg/km

–

miligrami kilometrā

r2

–

determinācijas koeficients

x

–

atskaites signāla faktiskā vērtība

y

–

validējamā signāla faktiskā vērtība

3.   PEMS VALIDĀCIJAS PROCEDŪRA

3.1.   PEMS validācijas biežums

Ir ieteicams validēt uzstādīto PEMS vienu reizi katrai PEMS un transportlīdzeklis kombinācijai vai nu pirms testa, vai arī pēc braukšanas testa pabeigšanas. Uzstādīto PEMS saglabā nemainīgu laikā periodā starp braukšanas testu un validāciju.

3.2.   PEMS validācijas procedūra

3.2.1.   PEMS uzstādīšana

PEMS uzstāda un sagatavo saskaņā ar 1. papildinājuma prasībām. Pēc validācijas testa pabeigšanas līdz braukšanas testa sākumam uzstādīto PEMS nedrīkst mainīt.

3.2.2.   Testa apstākļi

Validācijas testu, ciktāl tas piemērojams, veic uz šasijas dinamometra saskaņā ar tipa apstiprinājuma nosacījumiem, ievērojot ANO EEK Noteikumu Nr. 83 07. grozījumu sērijas 4.a pielikuma prasības vai jebkuru citu piemērotu mērījumu metodi. Validācijas testu ir ieteicams veikt, izmantojot pasaules mērogā saskaņoto vieglo transportlīdzekļu testa ciklu (WLTC), kā norādīts ANO EEK Vispārējo tehnisko noteikumu Nr. 15 1. pielikumā. Apkārtējā temperatūra ir diapazonā, kas noteikts šā pielikuma 5.2. punktā.

Atgāzu plūsmu, kuru PEMS ekstrahē validācijas testa laikā, ir ieteicams novadīt atpakaļ uz CVS. Ja tas nav praktiski iespējams, CVS rezultātus koriģē, lai ņemtu vērā ekstrahēto masu. Ja atgāzu masas plūsmas ātrumu validē ar atgāzu masas plūsmas mērītāju, ir ieteicams veikt masas plūsmas ātruma mērījumu kontrolpārbaudi, izmantojot datus, kas iegūti no sensora vai ECU.

3.2.3.   Datu analīze

Kopējās no attāluma atkarīgās emisijas (g/km), kas izmērītas ar laboratorijas aprīkojumu, aprēķina saskaņā ar ANO EEK Noteikumu Nr. 83 07. grozījumu sērijas 4.a pielikumu. Emisijas, kas izmērītas ar PEMS, aprēķina saskaņā ar 4. papildinājuma 9. punktu, summē, lai iegūtu piesārņotāju emisiju kopējo masu (g) un pēc tam dala ar testa attālumu (km), kas iegūts no šasijas dinamometra. Kopējo no attāluma atkarīgo piesārņotāju masu (g/km), kas noteikta ar PEMS un atskaites laboratorijas sistēmu, salīdzina un novērtē atbilstīgi 3.3. punktā noteiktajām prasībām. NOX emisiju mērījumu validēšanai piemēro mitruma korekciju, ievērojot ANO EEK Noteikumu Nr. 83 07. grozījumu sērijas 4.a pielikuma 6.6.5. punktu.

3.3.   Pieļaujamās pielaides PEMS validācijai

PEMS validācijas rezultāti atbilst 1. tabulā norādītajām prasībām. Ja kāda no pieļaujamajām pielaidēm nav ievērota, veic koriģējošas darbības un PEMS validāciju atkārto.

1. tabula

Pieļaujamās pielaides

| Parametrs (mērvienība) | Pieļaujamā pielaide |
| --- | --- |
| Attālums (km) (20) | ± 250 m no laboratorijas atskaites vērtības |
| THC
   (21) (mg/km) | ± 15 mg/km vai 15 % no laboratorijas atskaites vērtības, izvēloties lielāko vērtību |
| CH4
   (21) (mg/km) | ± 15 mg/km vai 15 % no laboratorijas atskaites vērtības, izvēloties lielāko vērtību |
| NMHC
   (21) (mg/km) | ± 20 mg/km vai 20 % no laboratorijas atskaites vērtības, izvēloties lielāko vērtību |
| PN
   (21) (#/km) | (22) |
| CO (21) (mg/km) | ± 150 mg/km vai 15 % no laboratorijas atskaites vērtības, izvēloties lielāko vērtību |
| CO2 (g/km) | ± 10 g/km vai 10 % no laboratorijas atskaites vērtības, izvēloties lielāko vērtību |
| NOx
   (21) (mg/km) | ± 15 mg/km vai 15 % no laboratorijas atskaites vērtības, izvēloties lielāko vērtību |

Parametrs (mērvienība)

Pieļaujamā pielaide

Attālums (km) (20)

± 250 m no laboratorijas atskaites vērtības

THC
   (21) (mg/km)

± 15 mg/km vai 15 % no laboratorijas atskaites vērtības, izvēloties lielāko vērtību

CH4
   (21) (mg/km)

± 15 mg/km vai 15 % no laboratorijas atskaites vērtības, izvēloties lielāko vērtību

NMHC
   (21) (mg/km)

± 20 mg/km vai 20 % no laboratorijas atskaites vērtības, izvēloties lielāko vērtību

PN
   (21) (#/km)

(22)

CO (21) (mg/km)

± 150 mg/km vai 15 % no laboratorijas atskaites vērtības, izvēloties lielāko vērtību

CO2 (g/km)

± 10 g/km vai 10 % no laboratorijas atskaites vērtības, izvēloties lielāko vērtību

NOx
   (21) (mg/km)

± 15 mg/km vai 15 % no laboratorijas atskaites vērtības, izvēloties lielāko vērtību

4.   AR NEIZSEKOJAMIEM INSTRUMENTIEM UN SENSORIEM NOTEIKTAS ATGĀZU MASAS PLŪSMAS ĀTRUMA VALIDĀCIJAS PROCEDŪRA

4.1.   Validācijas biežums

Papildus 2. papildinājuma 3. punktā noteikto linearitātes prasību izpildei stabilos apstākļos neizsekojamu atgāzu masas plūsmas mērītāju linearitāti vai no neizsekojamiem sensoriem vai ECU aprēķināta atgāzu masas plūsmas ātruma linearitāti mainīgos apstākļos validē katram testa transportlīdzeklim, izmantojot kalibrētu atgāzu masas plūsmas mērītāju vai CVS. Validācijas testa procedūru var veikt bez PEMS uzstādīšanas, bet kopumā tajā ievēro prasības, kas noteiktas ANO EEK Noteikumu Nr. 83 07. grozījumu sērijas 4.a pielikumā, un 1. papildinājumā noteiktās prasības, kas attiecas uz atgāzu masas plūsmas mērītājiem.

4.2.   Validācijas procedūra

Validācijas testu veic uz šasijas dinamometra saskaņā ar tipa apstiprinājuma nosacījumiem, ciktāl tie piemērojami, ievērojot ANO EEK Noteikumu Nr. 83 07. grozījumu sērijas 4.a pielikuma prasības. Testa cikls ir pasaules mērogā saskaņoto vieglo transportlīdzekļu testa cikls (WLTC), kā norādīts ANO EEK Vispārējo tehnisko noteikumu Nr. 15 1. pielikumā. Atskaitei izmanto izsekojami kalibrētu plūsmas mērītāju. Apkārtējā temperatūra var būt diapazonā, kas noteikts šā pielikuma 5.2. punktā. Atgāzu masas plūsmas mērītāja uzstādīšana un testa izpilde atbilst šā pielikuma 1. papildinājuma 3.4.3. punktā noteiktajai prasībai.

Linearitātes validēšanai veic šādus aprēķinus:

| a) | koriģē validējamo signālu un atskaites signālu laiku, ciktāl piemērojams, ievērojot 4. papildinājuma 3. punkta noteikumus; |
| --- | --- |

a)

koriģē validējamo signālu un atskaites signālu laiku, ciktāl piemērojams, ievērojot 4. papildinājuma 3. punkta noteikumus;

| b) | punktus zem 10 % no plūsmas maksimālās vērtības no turpmākas analīzes izslēdz; |
| --- | --- |

b)

punktus zem 10 % no plūsmas maksimālās vērtības no turpmākas analīzes izslēdz;

| c) | ar pastāvīgu frekvenci vismaz 1,0 Hz validējamo signālu un atskaites signālu korelē, izmantojot šādu piemērotāko vienādojumu:

  y = a
  1
  x + a
  0

  kur:


  y | ir validējamā signāla faktiskā vērtība; |
| --- | --- | --- |
| a
  1 | ir regresijas taisnes slīpums; |
| x | ir atskaites signāla faktiskā vērtība; |
| a
  0 | ir regresijas taisnes krustpunkts ar y. |

c)

ar pastāvīgu frekvenci vismaz 1,0 Hz validējamo signālu un atskaites signālu korelē, izmantojot šādu piemērotāko vienādojumu:

y = a
  1
  x + a
  0

kur:

y

ir validējamā signāla faktiskā vērtība;

a
  1

ir regresijas taisnes slīpums;

x

ir atskaites signāla faktiskā vērtība;

a
  0

ir regresijas taisnes krustpunkts ar y.

Katram mērījumu parametram un sistēmai nosaka y pret x sagaidāmās vērtības standartkļūdu (SEE) un determinācijas koeficientu (r2).

| d) | lineārās regresijas parametri atbilst 2. tabulā noteiktajām prasībām. |
| --- | --- |

d)

lineārās regresijas parametri atbilst 2. tabulā noteiktajām prasībām.

4.3.   Prasības

Ievēro 2. tabulā noteiktās linearitātes prasības. Ja kāda no pieļaujamajām pielaidēm nav ievērota, veic koriģējošas darbības un validāciju atkārto.

2. tabula

Linearitātes prasības aprēķinātai un izmērītai atgāzu masas plūsmai

| Mērījumu parametrs/sistēma | a0 | Slīpums a1 | Standartkļūda
  SEE | Determinācijas koeficients
  r2 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Atgāzu masas plūsma | 0,0 ± 3,0 kg/h | 1,00 ± 0,075 | ≤ 10 % maks. | ≥ 0,90 |

Mērījumu parametrs/sistēma

a0

Slīpums a1

Standartkļūda

SEE

Determinācijas koeficients

r2

Atgāzu masas plūsma

0,0 ± 3,0 kg/h

1,00 ± 0,075

≤ 10 % maks.

≥ 0,90

“4. papildinājums

Emisiju noteikšana

1.   IEVADS

Šajā papildinājumā ir aprakstīta procedūra, ar kuru nosaka momentānās masas un daļiņu skaita emisijas (g/s; #/s), kas izmantojamas, lai pēc tam izvērtētu testa braucienu un aprēķinātu emisiju galīgo rezultātu, kā aprakstīts 5. un 6. papildinājumā.

2.   APZĪMĒJUMI

| % | – | procenti |
| --- | --- | --- |
| < | – | mazāks nekā |
| #/s | – | skaits sekundē |
| α | – | ūdeņraža molārā attiecība (H/C) |
| β | – | oglekļa molārā attiecība (C/C) |
| γ | – | sēra molārā attiecība (S/C) |
| δ | – | slāpekļa molārā attiecība (N/C) |
| Δtt,i | – | analizatora transformācijas laiks t (s) |
| Δtt,m | – | atgāzu masas plūsmas mērītāja transformācijas laiks t (s) |
| ε | – | skābekļa molārā attiecība (O/C) |
| r
  e | – | atgāzu blīvums |
| r
  gas | – | atgāzu sastāvdaļas “gas” (gāze) blīvums |
| l | – | gaisa pārpalikuma attiecība |
| l
  i | – | gaisa pārpalikuma momentānā attiecība |
| A/F
  st | – | gaisa/degvielas stehiometriskā attiecība (kg/kg) |
| °C | – | Celsija grāds |
| c
  CH4 | – | metāna koncentrācija |
| c
  CO | – | sausa CO koncentrācija ( %) |
| c
  CO2 | – | sausa CO2 koncentrācija ( %) |
| c
  dry | – | piesārņotāja sausā koncentrācija, izteikta ppm vai tilpuma procentos |
| c
  gas,i | – | atgāzu sastāvdaļas “gas” (gāze) momentānā koncentrācija (ppm) |
| c
  HCw | – | mitra HC koncentrācija (ppm) |
| c
  HC(w/NMC) | – | HC koncentrācija ar CH4 vai C2H6, kas plūst caur NMC (ppmC1) |
| c
  HC(w/oNMC) | – | HC koncentrācija ar CH4 vai C2H6, kas neplūst caur NMC (ppmC1) |
| c
  i,c | – | laikā koriģēta i sastāvdaļas koncentrācija (ppm) |
| c
  i,r | – | i sastāvdaļas koncentrācija (ppm) atgāzēs |
| c
  NMHC | – | nemetāna ogļūdeņražu koncentrācija |
| c
  wet | – | piesārņotāja mitrā koncentrācija, izteikta ppm vai tilpuma procentos |
| E
  E | – | etāna efektivitāte |
| E
  M | – | metāna efektivitāte |
| g | – | grams |
| g/s | – | grams sekundē |
| H
  a | – | ieplūdes gaisa mitrums (g ūdens uz kg sausa gaisa) |
| i | – | mērījuma numurs |
| kg | – | kilograms |
| kg/h | – | kilograms stundā |
| kg/s | – | kilograms sekundē |
| k
  w | – | sauss–mitrs korekcijas koeficients |
| m | – | metrs |
| m
  gas,i | – | atgāzu sastāvdaļas “gas” (gāze) masa (g/s) |
| qm

  aw,i | – | ieplūdes gaisa masas plūsmas momentānais ātrums (kg/s) |
| q
  m,c | – | laikā koriģēts atgāzu masas plūsmas ātrums (kg/s) |
| qm

  ew,i | – | atgāzu masas plūsmas momentānais ātrums (kg/s) |
| qm

  f,i | – | degvielas masas plūsmas momentānais ātrums (kg/s) |
| q
  m,r | – | nekoriģēts atgāzu masas plūsmas ātrums (kg/s) |
| r | – | savstarpējās korelācijas koeficients |
| r2 | – | determinācijas koeficients |
| r
  h | – | ogļūdeņražu reakcijas koeficients |
| apgr./min | – | apgriezienu skaits minūtē |
| s | – | sekunde |
| u
  gas | – | atgāzu sastāvdaļas “gas” (gāze) u vērtība |

%

–

procenti

<

–

mazāks nekā

# /s

–

skaits sekundē

α

–

ūdeņraža molārā attiecība (H/C)

β

–

oglekļa molārā attiecība (C/C)

γ

–

sēra molārā attiecība (S/C)

δ

–

slāpekļa molārā attiecība (N/C)

Δtt,i

–

analizatora transformācijas laiks t (s)

Δtt,m

–

atgāzu masas plūsmas mērītāja transformācijas laiks t (s)

ε

–

skābekļa molārā attiecība (O/C)

r
  e

–

atgāzu blīvums

r
  gas

–

atgāzu sastāvdaļas “gas” (gāze) blīvums

l

–

gaisa pārpalikuma attiecība

l
  i

–

gaisa pārpalikuma momentānā attiecība

A/F
  st

–

gaisa/degvielas stehiometriskā attiecība (kg/kg)

°C

–

Celsija grāds

c
  CH4

–

metāna koncentrācija

c
  CO

–

sausa CO koncentrācija ( %)

c
  CO2

–

sausa CO2 koncentrācija ( %)

c
  dry

–

piesārņotāja sausā koncentrācija, izteikta ppm vai tilpuma procentos

c
  gas,i

–

atgāzu sastāvdaļas “gas” (gāze) momentānā koncentrācija (ppm)

c
  HCw

–

mitra HC koncentrācija (ppm)

c
  HC(w/NMC)

–

HC koncentrācija ar CH4 vai C2H6, kas plūst caur NMC (ppmC1)

c
  HC(w/oNMC)

–

HC koncentrācija ar CH4 vai C2H6, kas neplūst caur NMC (ppmC1)

c
  i,c

–

laikā koriģēta i sastāvdaļas koncentrācija (ppm)

c
  i,r

–

i sastāvdaļas koncentrācija (ppm) atgāzēs

c
  NMHC

–

nemetāna ogļūdeņražu koncentrācija

c
  wet

–

piesārņotāja mitrā koncentrācija, izteikta ppm vai tilpuma procentos

E
  E

–

etāna efektivitāte

E
  M

–

metāna efektivitāte

g

–

grams

g/s

–

grams sekundē

H
  a

–

ieplūdes gaisa mitrums (g ūdens uz kg sausa gaisa)

i

–

mērījuma numurs

kg

–

kilograms

kg/h

–

kilograms stundā

kg/s

–

kilograms sekundē

k
  w

–

sauss–mitrs korekcijas koeficients

m

–

metrs

m
  gas,i

–

atgāzu sastāvdaļas “gas” (gāze) masa (g/s)

qm

  aw,i

–

ieplūdes gaisa masas plūsmas momentānais ātrums (kg/s)

q
  m,c

–

laikā koriģēts atgāzu masas plūsmas ātrums (kg/s)

qm

  ew,i

–

atgāzu masas plūsmas momentānais ātrums (kg/s)

qm

  f,i

–

degvielas masas plūsmas momentānais ātrums (kg/s)

q
  m,r

–

nekoriģēts atgāzu masas plūsmas ātrums (kg/s)

r

–

savstarpējās korelācijas koeficients

r2

–

determinācijas koeficients

r
  h

–

ogļūdeņražu reakcijas koeficients

apgr./min

–

apgriezienu skaits minūtē

s

–

sekunde

u
  gas

–

atgāzu sastāvdaļas “gas” (gāze) u vērtība

3.   PARAMETRU LAIKA KOREKCIJA

Lai pareizi aprēķinātu no attāluma atkarīgas emisijas, veic reģistrēto sastāvdaļu koncentrāciju, atgāzu masas plūsmas ātruma, transportlīdzekļa ātruma un citu transportlīdzekļa datu laika korekciju. Lai atvieglotu laika korekciju, sinhronizējamos datus reģistrē vai nu vienā datu reģistrēšanas ierīcē, vai arī ar sinhronizētu laika zīmogu, ievērojot 1. papildinājuma 5.1. punktu. Laika korekciju un parametru sinhronizēšanu veic, ievērojot 3.1. līdz 3.3. punktā aprakstīto secību.

3.1.   Sastāvdaļu koncentrāciju laika korekcija

Visu reģistrēto sastāvdaļu koncentrācijām veic laika korekciju, izmantojot reverso nobīdi saskaņā ar attiecīgo analizatoru transformācijas laikiem. Analizatoru transformācijas laiku nosaka atbilstīgi 2. papildinājuma 4.4. punktam:

c
  i,c
  (t – Δt
  t,i
  ) = c
  i,r
  (t)

kur:

| c
  i,c | ir sastāvdaļas i laikā koriģēta koncentrācija kā laika t funkcija; |
| --- | --- |
| c
  i,r | ir sastāvdaļas i nekoriģēta koncentrācija kā laika t funkcija; |
| Δtt,i | ir analizatora, ar kuru mēra komponentu i, transformācijas laiks t. |

c
  i,c

ir sastāvdaļas i laikā koriģēta koncentrācija kā laika t funkcija;

c
  i,r

ir sastāvdaļas i nekoriģēta koncentrācija kā laika t funkcija;

Δtt,i

ir analizatora, ar kuru mēra komponentu i, transformācijas laiks t.

3.2.   Atgāzu masas plūsmas ātruma laika korekcija

Atgāzu masas plūsmas ātrumu, kas mērīts ar atgāzu plūsmas mērītāju, koriģē laikā ar reverso nobīdi atbilstoši atgāzu masas plūsmas mērītāja transformācijas laikam. Masas plūsmas mērītāja transformācijas laiku nosaka atbilstīgi 2. papildinājuma 4.4.9. punktam:

q
  m,c
  (t – Δt
  t,m
  ) = qm

  ,r
  (t)

kur:

| q
  m,c | ir laikā koriģēts atgāzu masas plūsmas ātrums kā laika t funkcija; |
| --- | --- |
| q
  m,r | ir nekoriģēts atgāzu masas plūsmas ātrums kā laika t funkcija; |
| Δtt,m | ir atgāzu masas plūsmas mērītāja transformācijas laiks t. |

q
  m,c

ir laikā koriģēts atgāzu masas plūsmas ātrums kā laika t funkcija;

q
  m,r

ir nekoriģēts atgāzu masas plūsmas ātrums kā laika t funkcija;

Δtt,m

ir atgāzu masas plūsmas mērītāja transformācijas laiks t.

Ja atgāzu masas plūsmas ātrumu nosaka, izmantojot ECU datus vai sensoru, ņem vērā papildu transformācijas laiku, ko iegūst ar savstarpēju korelāciju starp aprēķināto atgāzu masas plūsmas ātrumu un atgāzu masas plūsmas ātrumu, kas izmērīts, ievērojot 3. papildinājuma 4. punktu.

3.3.   Transportlīdzekļa datu sinhronizācija

Citus datus, kas iegūti no sensora vai ECU, sinhronizē, izmantojot savstarpēju korelāciju ar piemērotiem emisiju datiem (piemēram, sastāvdaļas koncentrācijas).

3.3.1.   Transportlīdzekļa ātrums no dažādiem avotiem

Lai sinhronizētu transportlīdzekļa ātrumu un atgāzu masas plūsmas ātrumu, vispirms ir jānosaka vieni derīgi ātruma dati. Ja transportlīdzekļa ātrums ir iegūts no vairākiem avotiem (piemēram, GPS, sensora vai ECU), ātruma vērtības sinhronizē, izmantojot savstarpēju korelāciju.

3.3.2.   Transportlīdzekļa ātrums ar atgāzu masas plūsmas ātrumu

Transportlīdzekļa ātrumu sinhronizē ar atgāzu masas plūsmas ātrumu, izmantojot savstarpējo korelāciju starp atgāzu masas plūsmas ātrumu un transportlīdzekļa ātruma un pozitīvā paātrinājuma reizinājumu.

3.3.3.   Papildu signāli

Tādu signālu sinhronizāciju, kuru vērtības mainās lēni un nelielā vērtību diapazonā, piemēram, apkārtējā temperatūra, var neveikt.

4.   AUKSTĀ IEDARBINĀŠANA

Aukstās iedarbināšanas periods aptver pirmās 5 minūtes pēc iekšdedzes dzinēja sākotnējās iedarbināšanas. Ja dzesētāja temperatūru var ticami noteikt, aukstās iedarbināšanas periods beidzas, kad dzesētāja temperatūra pirmo reizi ir sasniegusi 343 K (70 °C), bet ne vēlāk kā 5 minūtes pēc dzinēja sākotnējās iedarbināšanas. Reģistrē aukstās iedarbināšanas emisijas.

5.   EMISIJU MĒRĪJUMI DZINĒJA APTURĒŠANAS LAIKĀ

Reģistrē jebkādas momentānās emisijas vai atgāzu plūsmas mērījumus, kas iegūti, kamēr iekšdedzes dzinējs ir izslēgts. Pēc tam ar atsevišķu darbību reģistrētās vērtības iestata uz nulli, izmantojot datu pēcapstrādi. Iekšdedzes dzinēju uzskata par izslēgtu, ja ir spēkā divi no šādiem kritērijiem: reģistrētais dzinēja apgriezienu skaits ir < 50 apgr./min; atgāzu masas plūsmas ātruma mērījums < 3 kg/h; izmērītais atgāzu masas plūsmas ātrums samazinās līdz < 15 % no stabila atgāzu masas plūsmas ātruma tukšgaitā.

6.   TRANSPORTLĪDZEKĻA ATRAŠANĀS AUGSTUMA KONSEKVENCES PĀRBAUDE

Gadījumā, ja pastāv pamatotas šaubas par to, ka brauciens ir veikts, pārsniedzot III.A pielikuma 5.2. punktā noteikto pieļaujamo augstumu un ja augstums ir mērīts tikai ar GPS, pārbauda GPS augstuma datu konsekvenci un, ja nepieciešams, ievieš korekcijas. Datu konsekvenci pārbauda, salīdzinot no GPS iegūtos ģeogrāfiskā platuma, ģeogrāfiskā garuma un augstuma datus ar digitāla reljefa modeļa vai atbilstoša mēroga topogrāfiskās kartes augstuma datiem. Mērījumus, kas no topogrāfiskā kartē attēlota augstuma atšķiras par vairāk nekā 40 m, manuāli koriģē un marķē.

7.   AR GPS NOTEIKTĀ TRANSPORTLĪDZEKĻA ĀTRUMA KONSEKVENCES PĀRBAUDE

Ar GPS noteikta transportlīdzekļa ātruma konsekvenci pārbauda, aprēķinot un salīdzinot kopējo brauciena attālumu ar atskaites mērījumiem, kas iegūti vai nu no sensora, validēta ECU vai, kā alternatīva, no digitālas ceļu kartes vai topogrāfiskās kartes. Acīmredzamas GPS datu kļūdas obligāti jālabo, piemēram, pirms konsekvences pārbaudes, piemērojot deducētās izskaitļošanas sensoru. Oriģinālo un nekoriģēto datni saglabā, un visus koriģētos datus marķē. Koriģētie dati nepārsniedz 120 s nepārtrauktu laika periodu vai 300 sekunžu laika periodu kopā. Brauciena kopējais attālums, kas aprēķināts, izmantojot koriģētos GPS datus, neatšķiras no atskaites attāluma vairāk kā par 4 %. Ja GPS dati neatbilst šīm prasībām un nav pieejams neviens cits uzticams ātruma avots, testa rezultātus anulē.

8.   EMISIJU KORIĢĒŠANA

8.1.   Sausā–mitrā koriģēšana

Ja ir mērītas sausās emisijas, izmērītās koncentrācijas konvertē uz mitrajām, izmantojot šādu formulu:

c
  wet= k
  w· c
  dry

kur:

| c
  wet | ir piesārņotāja mitrā koncentrācija, izteikta ppm vai tilpuma procentos; |
| --- | --- |
| c
  dry | ir piesārņotāja sausā koncentrācija, izteikta ppm vai tilpuma procentos; |
| k
  w | ir sauss–mitrs korekcijas koeficients. |

c
  wet

ir piesārņotāja mitrā koncentrācija, izteikta ppm vai tilpuma procentos;

c
  dry

ir piesārņotāja sausā koncentrācija, izteikta ppm vai tilpuma procentos;

k
  w

ir sauss–mitrs korekcijas koeficients.

k
  w aprēķināšanai izmanto šādu vienādojumu:

Formula

kur:

Formula

kur:

| H
  a | ir ieplūdes gaisa mitrums (g ūdens uz kg sausa gaisa); |
| --- | --- |
| c
  CO2 | ir sausa CO2 koncentrācija ( %); |
| c
  CO | ir sausa CO koncentrācija ( %); |
| α | ūdeņraža molārā attiecība. |

H
  a

ir ieplūdes gaisa mitrums (g ūdens uz kg sausa gaisa);

c
  CO2

ir sausa CO2 koncentrācija ( %);

c
  CO

ir sausa CO koncentrācija ( %);

α

ūdeņraža molārā attiecība.

8.2.   NOx korekcija attiecībā uz apkārtējā gaisa mitrumu un temperatūru

NOx emisijas nekoriģē attiecībā uz apkārtējā gaisa temperatūru un mitrumu.

9.   ATGĀZU MOMENTĀNO GĀZVEIDA SASTĀVDAĻU NOTEIKŠANA

9.1.   Ievads

Sastāvdaļas nekoriģētās atgāzēs mēra ar mērījumu un paraugu ņemšanas analizatoriem, kas aprakstīti 2. papildinājumā. Attiecīgo sastāvdaļu nekoriģētās koncentrācijas mēra saskaņā ar 1. papildinājumu. Datiem veic laika korekciju un tos sinhronizē atbilstīgi 3. punktam.

9.2.   
  NMHC un CH4 koncentrāciju aprēķināšana

Metāna mērīšanai, izmantojot NMC-FID, NMHC aprēķināšana ir atkarīga no kalibrēšanas gāzes/metodes, ko izmanto nulles/iestatīšanas kalibrēšanas koriģēšanai. Ja FID izmanto THC mērīšanai bez NMC, to kalibrē ar propānu/gaisu vai propānu/N2 parastā veidā. FID kalibrēšanai virknē ar NMC ir pieļaujamas šādas metodes:

| a) | kalibrēšanas gāze, kas sastāv no propāna/gaisa, neplūst caur NMC; |
| --- | --- |

a)

kalibrēšanas gāze, kas sastāv no propāna/gaisa, neplūst caur NMC;

| b) | kalibrēšanas gāze, kas sastāv no metāna/gaisa, plūst caur NMC. |
| --- | --- |

b)

kalibrēšanas gāze, kas sastāv no metāna/gaisa, plūst caur NMC.

Ļoti ieteicams kalibrēt metāna FID ar metānu/gaisu caur NMC.

Izmantojot a) metodi, CH4 un NMHC koncentrāciju aprēķina šādi:

Formula

Formula

b) gadījumā CH4 un NMHC koncentrāciju aprēķina šādi:

Formula

Formula

kur:

| c
  HC(w/oNMC) | ir HC koncentrācija ar CH4 vai C2H6, kas neplūst caur NMC (ppmC1); |
| --- | --- |
| c
  HC(w/NMC) | ir HC koncentrācija ar CH4 vai C2H6, kas plūst caur NMC (ppmC1); |
| r
  h | ir ogļūdeņražu reakcijas koeficients, kā noteikts 2. papildinājuma 4.3.3. punkta |
| E
  M | ir metāna efektivitāte, kā noteikts 2. papildinājuma 4.3.4. punkta a) |
| E
  E | ir etāna efektivitāte, kā noteikts 2. papildinājuma 4.3.4. punkta b) apakšpunktā. |

c
  HC(w/oNMC)

ir HC koncentrācija ar CH4 vai C2H6, kas neplūst caur NMC (ppmC1);

c
  HC(w/NMC)

ir HC koncentrācija ar CH4 vai C2H6, kas plūst caur NMC (ppmC1);

r
  h

ir ogļūdeņražu reakcijas koeficients, kā noteikts 2. papildinājuma 4.3.3. punkta

E
  M

ir metāna efektivitāte, kā noteikts 2. papildinājuma 4.3.4. punkta a)

E
  E

ir etāna efektivitāte, kā noteikts 2. papildinājuma 4.3.4. punkta b) apakšpunktā.

Ja metāna FID ir kalibrēts caur atdalītāju b) metode), tad metāna konversijas efektivitāte, kā noteikts 2. papildinājuma 4.3.4. punkta a) apakšpunktā, ir nulle. Blīvums, ko izmanto NMHC masas aprēķiniem, ir vienāds visu ogļūdeņražu blīvumu pie 273,15 K un 101,325 kPa un ir atkarīgs no degvielas.

10.   ATGĀZU MASAS PLŪSMAS NOTEIKŠANA

10.1.   Ievads

Momentāno masas emisiju aprēķinam saskaņā ar 11. un 12. punktu ir nepieciešams noteikt atgāzu masas plūsmas ātrumu. Atgāzu masas plūsmas ātrumu nosaka ar vienu no tiešo mērījumu metodēm, kas noteiktas 2. papildinājuma 7.2. punktā. Kā alternatīva ir pieļaujama atgāzu masas plūsmas ātrumu aprēķināšana, kā aprakstīts 10.2. līdz 10.4. punktā.

10.2.   Aprēķinu metode, izmantojot gaisa masas plūsmas ātrumu un degvielas masas plūsmas ātrumu

Atgāzu masas plūsmas momentāno ātrumu var aprēķināt no gaisa masas plūsmas ātruma un degvielas masas plūsmas ātruma šādi:

q
  mew,i = q
  maw,i + q
  mf,i

kur:

| qm

  ew,i | ir atgāzu masas plūsmas momentānais ātrums (kg/s); |
| --- | --- |
| qm

  aw,i | ir ieplūdes gaisa masas plūsmas momentānais ātrums (kg/s); |
| qm

  f,i | ir degvielas masas plūsmas momentānais ātrums (kg/s). |

qm

  ew,i

ir atgāzu masas plūsmas momentānais ātrums (kg/s);

qm

  aw,i

ir ieplūdes gaisa masas plūsmas momentānais ātrums (kg/s);

qm

  f,i

ir degvielas masas plūsmas momentānais ātrums (kg/s).

Ja gaisa masas plūsmas ātrumu un degvielas masas plūsmas ātrumu vai atgāzu masas plūsmas ātrumu nosaka no ECU reģistrētiem datiem, aprēķinātais atgāzu masas plūsmas momentānais ātrums atbilst linearitātes prasībām, kas atgāzu masas plūsmas ātrumam noteiktas 2. papildinājuma 3. punktā, un validācijas prasībām, kas noteiktas 3. papildinājuma 4.3. punktā.

10.3.   Aprēķinu metode, izmantojot gaisa masas plūsmu un gaisa/degvielas attiecību

Atgāzu masas plūsmas momentāno ātrumu var aprēķināt no gaisa masas plūsmas ātruma un gaisa/degvielas attiecības šādi:

Formula

kur:

Formula

Formula

kur:

| qm

  aw,i | ir ieplūdes gaisa masas plūsmas momentānais ātrums (kg/s); |
| --- | --- |
| A/F
  st | ir gaisa/degvielas stehiometriskā attiecība (kg/kg); |
| l
  i | ir momentānais gaisa pārpilnības koeficients; |
| c
  CO2 | ir sausa CO2 koncentrācija ( %); |
| c
  CO | ir sausa CO koncentrācija (ppm); |
| c
  HCw | ir mitra HC koncentrācija (ppm); |
| α | ir ūdeņraža molārā attiecība (H/C); |
| β | ir oglekļa molārā attiecība (C/C); |
| γ | ir sēra molārā attiecība (S/C); |
| δ | ir slāpekļa molārā attiecība (N/C); |
| ε | ir skābekļa molārā attiecība (O/C). |

qm

  aw,i

ir ieplūdes gaisa masas plūsmas momentānais ātrums (kg/s);

A/F
  st

ir gaisa/degvielas stehiometriskā attiecība (kg/kg);

l
  i

ir momentānais gaisa pārpilnības koeficients;

c
  CO2

ir sausa CO2 koncentrācija ( %);

c
  CO

ir sausa CO koncentrācija (ppm);

c
  HCw

ir mitra HC koncentrācija (ppm);

α

ir ūdeņraža molārā attiecība (H/C);

β

ir oglekļa molārā attiecība (C/C);

γ

ir sēra molārā attiecība (S/C);

δ

ir slāpekļa molārā attiecība (N/C);

ε

ir skābekļa molārā attiecība (O/C).

Koeficienti attiecas uz degvielas Cβ Hα Oε Nδ Sγ ar β = 1 uz oglekli bāzētām degvielām. HC emisiju koncentrācija parasti ir zema un to var neņemt vērā, aprēķinot l
  i.

Ja gaisa masas plūsmas ātrumu un gaisa/degvielas attiecību nosaka no ECU reģistrētiem datiem, aprēķinātais atgāzu masas plūsmas momentānais ātrums atbilst linearitātes prasībām, kas atgāzu masas plūsmas ātrumam noteiktas 2. papildinājuma 3. punktā, un validācijas prasībām, kas noteiktas 3. papildinājuma 4.3. punktā.

10.4.   Aprēķinu metode, izmantojot degvielas masas plūsmu un gaisa/ degvielas attiecību

Atgāzu masas plūsmas momentāno ātrumu var aprēķināt no degvielas plūsmas un gaisa/degvielas attiecības (aprēķinot ar A/Fst un l
  i saskaņā ar 10.3. punktu) šādi:

q
  mew,i = q
  mf,i × (1 + A/F
  st × λ
  i)

Aprēķinātais atgāzu masas plūsmas momentānais ātrums atbilst linearitātes prasībām, kas atgāzu masas plūsmas ātrumam noteiktas 2. papildinājuma 3. punktā, un validācijas prasībām, kas noteiktas 3. papildinājuma 4.3. punktā.

11.   MASAS MOMENTĀNO EMISIJU APRĒĶINĀŠANA

Masas momentānās emisijas (g/s) nosaka, reizinot attiecīgā piesārņotāja momentāno koncentrāciju (ppm) ar atgāzu masas plūsmas momentāno ātrumu (kg/s), abas šīs vērtības koriģējot un sinhronizējot ar transformācijas laiku, un attiecīgo u vērtību no 1. tabulas. Ja veic sausos mērījumus, pirms veikt turpmākus aprēķinus, sastāvdaļu momentānajām koncentrācijām piemēro sauss-mitrs korekciju saskaņā ar 8.1. punktu. Attiecīgos gadījumos negatīvas momentānās emisijas vērtības izmanto visos turpmākajos datu novērtējumos. Visus starpposma rezultātu zīmīgos ciparus izmanto momentāno emisiju aprēķinā. Izmanto šādu vienādojumu:

m
  gas,i = u
  gas · c

  gas,i
  · q
  mew,i

kur:

| m
  gas,i | ir atgāzu sastāvdaļas “gas” (gāze) masa (g/s); |
| --- | --- |
| u
  gas | ir atgāzu sastāvdaļas “gas” (gāze) blīvuma un kopējā atgāzu blīvuma attiecība, kā uzskaitīts 1. tabulā; |
| c
  gas,i | ir atgāzu sastāvdaļas “gas” (gāze) izmērītā koncentrācija izplūdē; (ppm); |
| qm

  ew,i | ir izmērītais atgāzu masas plūsmas ātrums (kg/s); |
| gas | ir attiecīgā sastāvdaļa; |
| i | mērījuma numurs. |

m
  gas,i

ir atgāzu sastāvdaļas “gas” (gāze) masa (g/s);

u
  gas

ir atgāzu sastāvdaļas “gas” (gāze) blīvuma un kopējā atgāzu blīvuma attiecība, kā uzskaitīts 1. tabulā;

c
  gas,i

ir atgāzu sastāvdaļas “gas” (gāze) izmērītā koncentrācija izplūdē; (ppm);

qm

  ew,i

ir izmērītais atgāzu masas plūsmas ātrums (kg/s);

gas

ir attiecīgā sastāvdaļa;

i

mērījuma numurs.

1. tabula

Nekoriģētas atgāzu u vērtības, kas norāda attiecību starp atgāzes sastāvdaļas vai piesārņotāja i blīvumu (kg/m3) un atgāzu blīvumu (kg/m3)
   (28)

| Degviela | ρ
  e (kg/m3) | Sastāvdaļa vai piesārņotājs i |
| --- | --- | --- |
| NOx | CO | HC | CO2 | O2 | CH4 |
| ρ
  gas (kg/m3) |
| 2,053 | 1,250 | (23) | 1,9636 | 1,4277 | 0,716 |
| u
  gas
   (24)
   (28) |
| Dīzeļdegviela (B7) | 1,2943 | 0,001586 | 0,000966 | 0,000482 | 0,001517 | 0,001103 | 0,000553 |
| Etanols (ED95) | 1,2768 | 0,001609 | 0,000980 | 0,000780 | 0,001539 | 0,001119 | 0,000561 |
| CNG
   (25) | 1,2661 | 0,001621 | 0,000987 | 0,000528 (26) | 0,001551 | 0,001128 | 0,000565 |
| Propāns | 1,2805 | 0,001603 | 0,000976 | 0,000512 | 0,001533 | 0,001115 | 0,000559 |
| Butāns | 1,2832 | 0,001600 | 0,000974 | 0,000505 | 0,001530 | 0,001113 | 0,000558 |
| LPG
   (27) | 1,2811 | 0,001602 | 0,000976 | 0,000510 | 0,001533 | 0,001115 | 0,000559 |
| Benzīns (E10) | 1,2931 | 0,001587 | 0,000966 | 0,000499 | 0,001518 | 0,001104 | 0,000553 |
| Etanols (E85) | 1,2797 | 0,001604 | 0,000977 | 0,000730 | 0,001534 | 0,001116 | 0,000559 |

Degviela

ρ
  e (kg/m3)

Sastāvdaļa vai piesārņotājs i

NOx

CO

HC

CO2

O2

CH4

ρ
  gas (kg/m3)

2,053

1,250

(23)

1,9636

1,4277

0,716

u
  gas
   (24)
   (28)

Dīzeļdegviela (B7)

1,2943

0,001586

0,000966

0,000482

0,001517

0,001103

0,000553

Etanols (ED95)

1,2768

0,001609

0,000980

0,000780

0,001539

0,001119

0,000561

CNG
   (25)

1,2661

0,001621

0,000987

0,000528 (26)

0,001551

0,001128

0,000565

Propāns

1,2805

0,001603

0,000976

0,000512

0,001533

0,001115

0,000559

Butāns

1,2832

0,001600

0,000974

0,000505

0,001530

0,001113

0,000558

LPG
   (27)

1,2811

0,001602

0,000976

0,000510

0,001533

0,001115

0,000559

Benzīns (E10)

1,2931

0,001587

0,000966

0,000499

0,001518

0,001104

0,000553

Etanols (E85)

1,2797

0,001604

0,000977

0,000730

0,001534

0,001116

0,000559

12.   DAĻIŅU SKAITA MOMENTĀNO EMISIJU APRĒĶINĀŠANA

Kad šādi mērījumi kļūs obligāti, šajā iedaļā tiks noteiktas prasības daļiņu skaita momentāno emisiju aprēķināšanai.

13.   DATU ZIŅOŠANA UN APMAIŅA

Datu apmaiņa notiek starp mērījumu sistēmām un datu novērtēšanas programmatūru, izmantojot standartizētu ziņošanas datni, kā noteikts 8. papildinājuma 2. punktā. Datu jebkādu priekšapstrādi (piemēram, laika koriģēšana saskaņā ar 3. punktu vai GPS transportlīdzekļa ātruma signāla koriģēšana saskaņā ar 7. punktu) veic ar mērījumu sistēmu kontroles programmatūru un pabeidz, pirms tiek ģenerēts datu ziņošanas datne. Ja datus koriģē vai apstrādā pirms to ievadīšanas datu ziņošanas datnē, oriģinālos izejas datus saglabā kvalitātes nodrošināšanas un kontroles vajadzībām. Starpvērtību noapaļošana nav atļauta. Tā vietā starpvērtības momentāno emisiju aprēķināšanā (g/s; #/s) izmanto tādas, kā tās saņemtas no analizatora, plūsmas mērinstrumenta, sensora vai ECU.

“5. papildinājums

Brauciena dinamisko apstākļu verifikācija ar 1. metodi (slīdošais vidējošanas intervāls)

1.   IEVADS

Slīdošā vidējošanas intervāla metode sniedz ieskatu tajā, kādas ir emisijas reālos braukšanas apstākļos (RDE), kas tiek radītas testa laikā zināmā mērogā. Tests ir iedalīts apakšdaļās (intervālos), un statistiskās apstrādes mērķis ir identificēt intervālus, kuri ir piemēroti transportlīdzekļa RDE rezultātu novērtēšanai.

Šo intervālu “normalitātes” analīzi veic, salīdzinot no attāluma atkarīgās CO2 emisijas (29) ar atskaites līkni. Tests ir pabeigts, kad tiek iegūts pietiekams skaits normālo intervālu dažādos ātruma diapazonos (pilsēta, ārpus pilsētas, automaģistrāle).

| 1. posms. | Datu segmentācija un aukstās iedarbināšanas emisiju izslēgšana. |
| --- | --- |
| 2. posms. | Emisiju aprēķināšana apakšdaļās jeb “intervālos” (3.1. punkts). |
| 3. posms. | Normālo intervālu identificēšana (4. punkts). |
| 4. posms. | Testa pabeigtības un normalitātes verifikācija (5. punkts). |
| 5. posms. | Emisiju aprēķināšana, izmantojot normālos intervālus (6. punkts). |

1. posms.

Datu segmentācija un aukstās iedarbināšanas emisiju izslēgšana.

2. posms.

Emisiju aprēķināšana apakšdaļās jeb “intervālos” (3.1. punkts).

3. posms.

Normālo intervālu identificēšana (4. punkts).

4. posms.

Testa pabeigtības un normalitātes verifikācija (5. punkts).

5. posms.

Emisiju aprēķināšana, izmantojot normālos intervālus (6. punkts).

2.   APZĪMĒJUMI, PARAMETRI UN MĒRVIENĪBAS

Indekss i attiecas uz laika soli.

Indekss j attiecas uz intervālu.

Indekss k attiecas uz kategoriju (t=kopā, u=pilsēta, r=ārpus pilsētas, m=automaģistrāle) vai uz CO2 raksturlīkni (cc).

Indekss “gas” (gāze) attiecas uz reglamentētām atgāzu sastāvdaļām (piem., NOx, CO, PN).

| Δ | – | starpība |
| --- | --- | --- |
| ≥ | – | lielāks vai vienāds |
| # | – | skaits |
| % | – | procenti |
| ≤ | – | mazāks vai vienāds |
| a
  1,
  b
  1 | – | CO2 raksturlīknes koeficienti |
| a
  2,
  b
  2 | – | CO2 raksturlīknes koeficienti |
| dj | – | intervālā j ietvertais attālums (km) |
| fk | – | svēruma koeficienti pilsētas, ārpuspilsētas vai automaģistrāles daļai |
| h | – | intervālu atšķirība no CO2 raksturlīknes ( %) |
| hj | – | intervāla j atšķirība no CO2 raksturlīknes ( %) |
| | – | nozīmīguma pakāpes indekss pilsētas, ārpuspilsētas un automaģistrāles daļai un visam braucienam |
| k
  11,
  k
  12 | – | svēruma funkcijas koeficienti |
| k
  21,
  k
  21 | – | svēruma funkcijas koeficienti |
| M
  CO2,ref | – | CO2 atskaites masa (g) |
| Mgas | – | atgāzu sastāvdaļas “gas” (gāze) masa vai daļiņu skaits (g vai #) |
| Mgas,j | – | atgāzu sastāvdaļas “gas” (gāze) masa vai daļiņu skaits intervālā j (g) vai (#) |
| Mgas,d | – | atgāzu sastāvdaļas “gas” (gāze) no attāluma atkarīgās emisijas (g/km vai #/km) |
| Mgas,d,j | – | atgāzu sastāvdaļas “gas” (gāze) no attāluma atkarīgās emisijas intervālā j (g/km vai #/km) |
| N
  k | – | intervālu skaits pilsētas, ārpuspilsētas un automaģistrāles daļās |
| P
  1, P
  2, P
  3 | – | atskaites punkti |
| t | – | laiks (s) |
| t
  1,j | – | jth
  vidējošanas intervāla pirmā sekunde (s) |
| t
  2,j | – | jth
  vidējošanas intervāla pēdējā sekunde (s) |
| ti | – | kopējais laiks solī i (s) |
| t
  i,j | – | kopējais laiks solī i, ņemot vērā intervālu j (s) |
| tol
  1 | – | primārā pielaide attiecībā uz transportlīdzekļa CO2 raksturlīkni ( %) |
| tol
  2 | – | sekundārā pielaide attiecībā uz transportlīdzekļa CO2 raksturlīkni ( %) |
| tt | – | testa ilgums (s) |
| v | – | transportlīdzekļa ātrums (km/h) |
| | – | intervālu vidējais ātrums (km/h) |
| vi | – | faktiskais transportlīdzekļa ātrums laika solī i (km/h) |
| | – | transportlīdzekļa vidējais ātrums intervālā j (km/h) |
| | – | vidējais ātrums WLTP cikla zema ātruma posmā |
| | – | vidējais ātrums WLTP cikla augsta ātruma posmā |
| | – | vidējais ātrums WLTP cikla ļoti augsta ātruma posmā |
| w | – | intervālu svēruma koeficients |
| wj | – | intervāla j svēruma koeficients |

Δ

–

starpība

≥

–

lielāks vai vienāds

#

–

skaits

%

–

procenti

≤

–

mazāks vai vienāds

a
  1,
  b
  1

–

CO2 raksturlīknes koeficienti

a
  2,
  b
  2

–

CO2 raksturlīknes koeficienti

dj

–

intervālā j ietvertais attālums (km)

fk

–

svēruma koeficienti pilsētas, ārpuspilsētas vai automaģistrāles daļai

h

–

intervālu atšķirība no CO2 raksturlīknes ( %)

hj

–

intervāla j atšķirība no CO2 raksturlīknes ( %)

Formula

–

nozīmīguma pakāpes indekss pilsētas, ārpuspilsētas un automaģistrāles daļai un visam braucienam

k
  11,
  k
  12

–

svēruma funkcijas koeficienti

k
  21,
  k
  21

–

svēruma funkcijas koeficienti

M
  CO2,ref

–

CO2 atskaites masa (g)

Mgas

–

atgāzu sastāvdaļas “gas” (gāze) masa vai daļiņu skaits (g vai #)

Mgas,j

–

atgāzu sastāvdaļas “gas” (gāze) masa vai daļiņu skaits intervālā j (g) vai (#)

Mgas,d

–

atgāzu sastāvdaļas “gas” (gāze) no attāluma atkarīgās emisijas (g/km vai #/km)

Mgas,d,j

–

atgāzu sastāvdaļas “gas” (gāze) no attāluma atkarīgās emisijas intervālā j (g/km vai #/km)

N
  k

–

intervālu skaits pilsētas, ārpuspilsētas un automaģistrāles daļās

P
  1, P
  2, P
  3

–

atskaites punkti

t

–

laiks (s)

t
  1,j

–

jth
  vidējošanas intervāla pirmā sekunde (s)

t
  2,j

–

jth
  vidējošanas intervāla pēdējā sekunde (s)

ti

–

kopējais laiks solī i (s)

t
  i,j

–

kopējais laiks solī i, ņemot vērā intervālu j (s)

tol
  1

–

primārā pielaide attiecībā uz transportlīdzekļa CO2 raksturlīkni ( %)

tol
  2

–

sekundārā pielaide attiecībā uz transportlīdzekļa CO2 raksturlīkni ( %)

tt

–

testa ilgums (s)

v

–

transportlīdzekļa ātrums (km/h)

Formula

–

intervālu vidējais ātrums (km/h)

vi

–

faktiskais transportlīdzekļa ātrums laika solī i (km/h)

Formula

–

transportlīdzekļa vidējais ātrums intervālā j (km/h)

Formula

–

vidējais ātrums WLTP cikla zema ātruma posmā

Formula

–

vidējais ātrums WLTP cikla augsta ātruma posmā

Formula

–

vidējais ātrums WLTP cikla ļoti augsta ātruma posmā

w

–

intervālu svēruma koeficients

wj

–

intervāla j svēruma koeficients

3.   SLĪDOŠIE VIDĒJOŠANAS INTERVĀLI

3.1.   Vidējošanas intervālu definīcija

Momentānās emisijas, kuras aprēķina saskaņā ar 4. papildinājumu, iekļauj, izmantojot slīdošā vidējošanas intervāla metodi, kuras pamatā ir CO2 atskaites masa. Aprēķinu princips ir šāds: masas emisiju neaprēķina pilnai datu apakškopām, bet pilnas datu kopas apakšdaļām, kuru garumu nosaka tā, lai tās atbilstu CO2 masai, kuru transportlīdzeklis izdala atskaites laboratorijas ciklā. Slīdošo vidējo vērtību aprēķinus veic ar laika pieaugumu, kas vienāds ar datu ņemšanas frekvenci. Šīs apakškopas, kuras izmanto emisiju datu vidējo vērtību aprēķināšanai, sauc par “vidējošanas intervāliem”. Šajā punktā aprakstīto aprēķinu var veikt, sākot ar pēdējo punktu (apgrieztā secībā) vai no pirmā punkta (no sākuma).

CO2 masas, emisiju un vidējošanas intervāla attāluma aprēķināšanai neizmanto turpmāk minētos datus:

| — | mērinstrumentu periodisko verifikāciju un/vai pēc nulles noviržu verifikācijām, |
| --- | --- |

—

mērinstrumentu periodisko verifikāciju un/vai pēc nulles noviržu verifikācijām,

| — | aukstās iedarbināšanas emisijas, kas definētas 4. papildinājuma 4.4. punktā, |
| --- | --- |

—

aukstās iedarbināšanas emisijas, kas definētas 4. papildinājuma 4.4. punktā,

| — | transportlīdzekļa ātrumu pret zemi < 1 km/h, |
| --- | --- |

—

transportlīdzekļa ātrumu pret zemi < 1 km/h,

| — | ikvienu testa daļu, kurā iekšdedzes dzinējs ir izslēgts. |
| --- | --- |

—

ikvienu testa daļu, kurā iekšdedzes dzinējs ir izslēgts.

Masas (vai daļiņu skaita) emisijas nosaka, M

  gas,j
  iekļaujot momentānās emisijas, kuras izteiktas g/s (vai PN gadījumā #/s) un kuras aprēķinātas saskaņā ar 4. papildinājumu.

1. attēls

Transportlīdzekļa ātrums attiecībā pret laiku: transportlīdzekļa vidējās emisijas, sākot no pirmā vidējošanas intervāla

Pirmais intervāls

Pirmā intervāla ilgums

2. attēls

To vidējošanas intervāla definēšana, kuru pamatā ir CO2

masa (t2,j
  – t1,j
  ) jth
  vidējošanas intervāla ilgumu aprēķina šādi:

Formula

kur:

Formula
  ir CO2 masa, kas noteikta laika posmā starp testa sākumu un laiku (ti,j
  ), (g);

Formula
  ir puse no CO2 masas (g), ko transportlīdzeklis izdala WLTP ciklā (I tipa tests, tostarp aukstā iedarbināšana).

t
  2,j
  izvēlas tā, lai:

Formula

kur Δt ir datu ņemšanas periods.

CO2 masu aprēķina intervālos, iekļaujot momentānās emisijas, kas aprēķinātas atbilstīgi šā pielikuma 4. papildinājumam.

3.2.   Intervāla emisiju un vidējo vērtību aprēķināšana

Turpmāk minētās vērtības aprēķina katram intervālam, kas noteikts saskaņā ar 3.1. punktu:

| — | no attāluma atkarīgās emisijas Mgas,d,j
  visiem pielikumā norādītajiem piesārņotājiem, |
| --- | --- |

—

no attāluma atkarīgās emisijas Mgas,d,j
  visiem pielikumā norādītajiem piesārņotājiem,

| — | CO2 no attāluma atkarīgās emisijas MCO2,d,j
  , |
| --- | --- |

—

CO2 no attāluma atkarīgās emisijas MCO2,d,j
  ,

| — | transportlīdzekļa vidējo ātrumu. |
| --- | --- |

—

transportlīdzekļa vidējo ātrumu.
  Formula

4.   INTERVĀLU IZVĒRTĒŠANA

4.1.   Ievads

Testējamā transportlīdzekļa atskaites dinamiskos apstākļus nosaka, pamatojoties uz transportlīdzekļa CO2 emisiju un vidējā ātruma attiecību, kas iegūta tipa apstiprinājumā un ko sauc par “transportlīdzekļa CO2 raksturlīkni”.

Lai iegūtu CO2 no attāluma atkarīgās emisijas, transportlīdzekli testē, izmantojot ceļa noslodzes iestatījumus, kas paredzēti ANO EEK Vispārējos tehniskajos noteikumos Nr. 15 — Vieglajiem transportlīdzekļiem paredzētā pasaules mēroga saskaņotā testa procedūra (ECE/TRANS/180/Add.15).

4.2.   CO2 raksturlīknes atskaites punkti

Atskaites punktus P
  1, P
  2 un P
  3, kas vajadzīgi līknes definēšanai, nosaka šādi:

4.2.1.   Punkts P1

Formula
  (vidējais ātrums WLTP cikla zema ātruma posmā)

Formula
  = transportlīdzekļa CO2 emisijas WLTP cikla zema ātruma posmā × 1,2 (g/km)

4.2.2.   Punkts P2

4.2.3.   

  Formula
  (vidējais ātrums WLTP cikla augsta ātruma posmā)

Formula
  = transportlīdzekļa CO2 emisijas WLTP cikla augsta ātruma posmā × 1,1 (g/km)

4.2.4.   Punkts P3

4.2.5.   

  Formula
  (vidējais ātrums WLTP cikla ļoti augsta ātruma posmā)

Formula
  = transportlīdzekļa CO2 emisijas WLTP cikla ļoti augsta ātruma posmā × 1,05 (g/km)

4.3.   CO2 raksturlīknes definēšana

Izmantojot atskaites punktus, kas minēti 4.2. punktā, CO2 emisiju raksturlīkni aprēķina kā vidējā ātruma funkciju, kurā izmanto divu lineārus nogriežņus (P
  1, P
  2) un (P
  2, P
  3). Nogrieznis (P
  2, P
  3) ir ierobežots līdz 145 km/h uz transportlīdzekļa ātruma ass. Raksturlīkni aprēķina ar šādu vienādojumu:

| Nogrieznim P
  1, P
  2) (:


  with |
| --- |

Nogrieznim P
  1, P
  2) (:

Formula

with

  Formula

| and |
| --- |

and

  Formula

| Nogrieznim (P
  2, P
  3):


  with |
| --- |

Nogrieznim (P
  2, P
  3):

Formula

with

  Formula

| and |
| --- |

and

  Formula

3. attēls

Transportlīdzekļa CO2 raksturlīkne

Intervāls

4.4.   Pilsētas, ārpuspilsētas un automaģistrāļu intervāli

4.4.1.   Pilsētas intervāliem ir raksturīgs transportlīdzekļa vidējais ātrums pret zemi
  Formula
  , kas ir mazāks nekā 45 km/h.

4.4.2.   Ārpuspilsētas intervāliem ir raksturīgs transportlīdzekļa vidējais ātrums pret zemi
  Formula
  , kas ir lielāks nekā 45 km/h vai vienāds ar to un mazāks nekā 80 km/h.

4.4.3.   Automaģistrāļu intervāliem ir raksturīgs transportlīdzekļa vidējais ātrums pret zemi
  Formula
  , kas ir lielāks nekā 80 km/h vai vienāds ar to un mazāks nekā 145 km/h.

4. attēls

Transportlīdzekļa CO2 raksturlīkne: braukšanas pilsētā, ārpus pilsētas un pa automaģistrālēm definēšana

AUTOMAĢISTRĀLE

ĀRPUSPILSĒTA

PILSĒTA

Intervāls

5.   BRAUCIENA PABEIGTĪBAS UN NORMALITĀTES VERIFIKĀCIJA

5.1.   Pielaides attiecībā uz transportlīdzekļa CO2 raksturlīkni

Primārā pielaide un sekundārā pielaide attiecībā uz transportlīdzekļa CO2 raksturlīkni ir attiecīgi tol
  1= 25 % un tol2 = 50 %.

5.2.   Testa pabeigtības verifikācija

Tests ir pabeigts, ja vismaz 15 % no kopējā intervālu skaita ir pilsētas, ārpuspilsētas un automaģistrāļu intervāli.

5.3.   Testa normalitātes verifikācija

Testu uzskata par normālu, ja vismaz 50 % pilsētas, ārpuspilsētas un automaģistrāļu intervālu ir raksturlīknei noteiktās primārās pielaides robežās.

Ja minimālā prasība par 50 % nav izpildīta, maksimālo pozitīvo pielaidi tol
  1 var palielināt ar soli par 1 % līdz ir sasniegts normālo intervālu mērķis 50 % intervālu. Izmantojot šo mehānismu, tol1
  nedrīkst pārsniegt 30 %.

6.   EMISIJU APRĒĶINĀŠANA

6.1.   Svērto no attāluma atkarīgo emisiju aprēķināšana

Emisijas aprēķina kā intervāla vidēji svērtās no attāluma atkarīgās emisijas atsevišķi pilsētas, ārpuspilsētas un automaģistrāļu kategorijā un visa brauciena kategorijā.

Formula

Svēruma koeficientu w
  j katram intervālam iegūst šādi:

ja
  Formula

tad w
  j = 1;

ja

Formula

tad wj = k11hj + k12

kur k11 = 1/(tol1 – tol2)

un k12: tol2/(tol2-tol1);

ja

Formula

tad wj = k21hj + K22

kur k21 = 1/(tol2 – tol1)

un k22 = k21 = tol2/(tol2-tol1);

ja

Formula

vai

Formula

tad w
  j = 0

kur:

Formula

5. attēls

Vidējošanas intervāla svēruma funkcija

Intervāls

6.2.   Nozīmīguma pakāpes indeksa aprēķināšana

Nozīmīguma pakāpes indeksu pilsētas, ārpuspilsētas un automaģistrāles kategorijām aprēķina atsevišķi:

Formula

un visam braucienam:

Formula

kur, fu, fr fm
  ir vienāds attiecīgi ar 0,34, 0,33 un 0,33.

6.3.   Emisiju aprēķināšana visam braucienam

Izmantojot svērtās no attāluma atkarīgās emisijas, kas aprēķinātas 6.1. punktā, katra gāzveida piesārņotāja no attāluma atkarīgās emisijas (mg/km) par visu braucienu aprēķina šādi:

Formula

un daļiņu skaitu aprēķina šādi:

Formula

kur, fu, fr fm
  ir vienāds attiecīgi ar 0,34, 0,33 un 0,33.

7.   SKAITLISKI PIEMĒRI

7.1.   Vidējošanas intervāla aprēķini

1. tabula

Galvenie aprēķinu iestatījumi

| (g) | 610 |
| --- | --- |
| Vidējošanas intervālu aprēķinu virziens | no sākuma |
| Iegūšanas frekvence (Hz) | 1 |

Formula

610

Vidējošanas intervālu aprēķinu virziens

no sākuma

Iegūšanas frekvence (Hz)

1

6. attēlā parādīts, kā vidējošanas intervālus nosaka, pamatojoties uz datiem, kas iegūti testā braukšanas laikā ar PEMS. Skaidrības labad tajā atainotas tikai brauciena pirmās 1 200 sekundes.

Laiku no 0 līdz 43. sekundei, kā arī no 81. līdz 86. sekundei neņem vērā, jo tad transportlīdzeklis tika darbināts ar nulles ātrumu.

Pirmais vidējošanas intervāls sākas, kad laiks t
  1,1 = 0s, un beidzas, kad laiks t
  2,1 = 524 s (3. tabula). 4. tabulā ir atainots transportlīdzekļa vidējais ātrums intervālā, integrētās CO un NOx masas (g), kas atbilst derīgajiem datiem par pirmo vidējošanas intervālu.

Formula

Formula

Formula

6. attēls

Momentānās CO2 emisijas, kas reģistrētas braukšanas testā ar PEMS un izteiktas kā laika funkcija. Taisnstūrveida rāmji norāda jth intervāla ilgumu. Datu sērija, kas nosaukta “Derīgs=100 / Nederīgs=0”, parāda sekundi pa sekundei datus, kuri analīzē nav jāņem vērā

Transportlīdzekļa ātrums (km/h)

CO2 j-tā MAW (g/km)

CO2 MAW (g/km)

CO2 emisijas (g/km) // Transportlīdzekļa ātrums(km/h)

CO2 atsauce (g)

Derīgs=100 / Nederīgs=0

Kumulētais CO2 j-tā MAW (g)

Laiks [sek.]

1 200

1 000

800

600

400

200

0

0

20

40

60

80

100

120

140

160

0

100

200

300

Kumulētais CO2 (g/intervals)

CO2 MAW atsauce (g)

Derīgs=100 / Nederīgs=0

400

500

700

600

800

7.2.   Intervālu izvērtēšana

2. tabula

Aprēķinu iestatījumi CO2 raksturlīknei

| CO2 zema ātruma WLTC (P1) (g/km) | 154 |
| --- | --- |
| CO2 augsta ātruma WLTC (P2) (g/km) | 96 |
| CO2 ļoti augsta ātruma WLTC (P3) (g/km) | 120 |

CO2 zema ātruma WLTC (P1) (g/km)

154

CO2 augsta ātruma WLTC (P2) (g/km)

96

CO2 ļoti augsta ātruma WLTC (P3) (g/km)

120

| Atskaites punkts | | |
| --- | --- | --- |
| P
  1 | | |
| P
  2 | | |
| P
  3 | | |

Atskaites punkts

P
  1

Formula

Formula

P
  2

Formula

Formula

P
  3

Formula

Formula

CO2 raksturlīkni iegūst šādi:

Nogrieznim (P
  1, P
  2:

Formula

kur:

Formula

un: b1 = 154 – (– 1,543) × 19.0 = 154 + 29,317 = 183,317

Nogrieznim (P
  2, P
  3):

Formula

kur:

Formula

un: b2 = 96 – 0,672 × 56,6 = 96 – 38,035 = 57,965

Aprēķinu piemēri svēruma koeficientiem un intervālu iedalīšanai pilsētas, ārpuspilsētas vai automaģistrāles kategorijās:

Intervālam #45:

Formula

Formula

Raksturlīknei:

Formula

Verifikācija:

Formula

Formula

124,498 × (1 – 25/100) ≤ 122,62 ≤ 124,498 × (1 + 25/100)

93,373 ≤ 122,62 ≤ 155,622

Rezultāts: w
  45= 1

Intervālam #556:

Formula

Formula

Raksturlīknei:

Formula

Verifikācija:

Formula

Formula

105,982 × (1 – 50/100) ≤ 72,15 ≤ 105,982 × (1 + 25/100)

52,991 ≤ 72,15 ≤ 79,487

Rezultāts:

Formula

w
  556 = k
  21
  h
  556 + k
  22 = 0,04 · (– 31,922) + 2 = 0,723

with
  k
  21 = 1/(tol
  2 – tol
  1) = 1/(50 – 25) = 0,04

and
  k
  22 = k
  21 = tol
  2/(tol
  2 – tol
  1) = 50/(50 – 25) = 2

3. tabula

Emisiju skaitliskie dati

| Intervāls (#) | t
  1,j


  (s) | t
  2,j
  – Δt

  (s) | t
  2,j


  (s) | (g) | (g) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 0 | 523 | 524 | 609,06 | 610,22 |
| 2 | 1 | 523 | 524 | 609,06 | 610,22 |
| ... | ... | | ... | ... | ... |
| 43 | 42 | 523 | 524 | 609,06 | 610,22 |
| 44 | 43 | 523 | 524 | 609,06 | 610,22 |
| 45 | 44 | 523 | 524 | 609,06 | 610,22 |
| 46 | 45 | 524 | 525 | 609,68 | 610,86 |
| 47 | 46 | 524 | 525 | 609,17 | 610,34 |
| ... | ... | | ... | ... | ... |
| 100 | 99 | 563 | 564 | 609,69 | 612,74 |
| ... | ... | | ... | ... | ... |
| 200 | 199 | 686 | 687 | 608,44 | 610,01 |
| ... | ... | | ... | ... | ... |
| 474 | 473 | 1 024 | 1 025 | 609,84 | 610,60 |
| 475 | 474 | 1 029 | 1 030 | 609,80 | 610,49 |
| | ... | | ... | ... | ... |
| 556 | 555 | 1 173 | 1 174 | 609,96 | 610,59 |
| 557 | 556 | 1 174 | 1 175 | 609,09 | 610,08 |
| 558 | 557 | 1 176 | 1 177 | 609,09 | 610,59 |
| 559 | 558 | 1 180 | 1 181 | 609,79 | 611,23 |

Intervāls (#)

t
  1,j

(s)

t
  2,j
  – Δt

(s)

t
  2,j

(s)

Formula

(g)

Formula

(g)

1

0

523

524

609,06

610,22

2

1

523

524

609,06

610,22

...

...

...

...

...

43

42

523

524

609,06

610,22

44

43

523

524

609,06

610,22

45

44

523

524

609,06

610,22

46

45

524

525

609,68

610,86

47

46

524

525

609,17

610,34

...

...

...

...

...

100

99

563

564

609,69

612,74

...

...

...

...

...

200

199

686

687

608,44

610,01

...

...

...

...

...

474

473

1 024

1 025

609,84

610,60

475

474

1 029

1 030

609,80

610,49

...

...

...

...

556

555

1 173

1 174

609,96

610,59

557

556

1 174

1 175

609,09

610,08

558

557

1 176

1 177

609,09

610,59

559

558

1 180

1 181

609,79

611,23

4. tabula

Intervāla skaitliskie dati

| Intervāls (#) | t1,j (s) | t2,j (s) | dj (km) | (km/h) | MCO2,j

  (g) | MCO,j

  (g) | MNOx,j

  (g) | MCO2,d,j

  (g/km) | MCO,d,j

  (g/km) | MNOx,d,j

  (g/km) | MCO2,d,cc(

  )
  (g/km) | Intervāls (U/R/M) | hj

  (%) | wj

  (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 0 | 524 | 4,98 | 38,12 | 610,22 | 2,25 | 3,51 | 122,61 | 0,45 | 0,71 | 124,51 | PILSĒTA | – 1,53 | 1,00 |
| 2 | 1 | 524 | 4,98 | 38,12 | 610,22 | 2,25 | 3,51 | 122,61 | 0,45 | 0,71 | 124,51 | PILSĒTA | – 1,53 | 1,00 |
| ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... |
| 43 | 42 | 524 | 4,98 | 38,12 | 610,22 | 2,25 | 3,51 | 122,61 | 0,45 | 0,71 | 124,51 | PILSĒTA | – 1,53 | 1,00 |
| 44 | 43 | 524 | 4,98 | 38,12 | 610,22 | 2,25 | 3,51 | 122,61 | 0,45 | 0,71 | 124,51 | PILSĒTA | – 1,53 | 1,00 |
| 45 | 44 | 524 | 4,98 | 38,12 | 610,22 | 2,25 | 3,51 | 122,62 | 0,45 | 0,71 | 124,51 | PILSĒTA | – 1,51 | 1,00 |
| 46 | 45 | 525 | 4,99 | 38,25 | 610,86 | 2,25 | 3,52 | 122,36 | 0,45 | 0,71 | 124,30 | PILSĒTA | – 1,57 | 1,00 |
| ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... |
| 100 | 99 | 564 | 5,25 | 41,23 | 612,74 | 2,00 | 3,68 | 116,77 | 0,38 | 0,70 | 119,70 | PILSĒTA | – 2,45 | 1,00 |
| ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... |
| 200 | 199 | 687 | 6,17 | 46,32 | 610,01 | 2,07 | 4,32 | 98,93 | 0,34 | 0,70 | 111,85 | ĀRPUS PILSĒTAS | – 11,55 | 1,00 |
| ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... |
| 474 | 473 | 1 025 | 7,82 | 52,00 | 610,60 | 2,05 | 4,82 | 78,11 | 0,26 | 0,62 | 103,10 | ĀRPUS PILSĒTAS | – 24,24 | 1,00 |
| 475 | 474 | 1 030 | 7,87 | 51,98 | 610,49 | 2,06 | 4,82 | 77,57 | 0,26 | 0,61 | 103,13 | ĀRPUS PILSĒTAS | – 24,79 | 1,00 |
| | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... |
| 556 | 555 | 1 174 | 8,46 | 50,12 | 610,59 | 2,23 | 4,98 | 72,15 | 0,26 | 0,59 | 105,99 | ĀRPUS PILSĒTAS | – 31,93 | 0,72 |
| 557 | 556 | 1 175 | 8,46 | 50,12 | 610,08 | 2,23 | 4,98 | 72,10 | 0,26 | 0,59 | 106,00 | ĀRPUS PILSĒTAS | – 31,98 | 0,72 |
| 558 | 557 | 1 177 | 8,46 | 50,07 | 610,59 | 2,23 | 4,98 | 72,13 | 0,26 | 0,59 | 106,08 | ĀRPUS PILSĒTAS | – 32,00 | 0,72 |
| 559 | 558 | 1 181 | 8,48 | 49,93 | 611,23 | 2,23 | 5,00 | 72,06 | 0,26 | 0,59 | 106,28 | ĀRPUS PILSĒTAS | – 32,20 | 0,71 |

Intervāls (#)

t1,j (s)

t2,j (s)

dj (km)

Formula

(km/h)

MCO2,j

(g)

MCO,j

(g)

MNOx,j

(g)

MCO2,d,j

(g/km)

MCO,d,j

(g/km)

MNOx,d,j

(g/km)

MCO2,d,cc(
  Formula
  )

(g/km)

Intervāls (U/R/M)

hj

(%)

wj

(%)

1

0

524

4,98

38,12

610,22

2,25

3,51

122,61

0,45

0,71

124,51

PILSĒTA

– 1,53

1,00

2

1

524

4,98

38,12

610,22

2,25

3,51

122,61

0,45

0,71

124,51

PILSĒTA

– 1,53

1,00

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

43

42

524

4,98

38,12

610,22

2,25

3,51

122,61

0,45

0,71

124,51

PILSĒTA

– 1,53

1,00

44

43

524

4,98

38,12

610,22

2,25

3,51

122,61

0,45

0,71

124,51

PILSĒTA

– 1,53

1,00

45

44

524

4,98

38,12

610,22

2,25

3,51

122,62

0,45

0,71

124,51

PILSĒTA

– 1,51

1,00

46

45

525

4,99

38,25

610,86

2,25

3,52

122,36

0,45

0,71

124,30

PILSĒTA

– 1,57

1,00

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

100

99

564

5,25

41,23

612,74

2,00

3,68

116,77

0,38

0,70

119,70

PILSĒTA

– 2,45

1,00

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

200

199

687

6,17

46,32

610,01

2,07

4,32

98,93

0,34

0,70

111,85

ĀRPUS PILSĒTAS

– 11,55

1,00

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

474

473

1 025

7,82

52,00

610,60

2,05

4,82

78,11

0,26

0,62

103,10

ĀRPUS PILSĒTAS

– 24,24

1,00

475

474

1 030

7,87

51,98

610,49

2,06

4,82

77,57

0,26

0,61

103,13

ĀRPUS PILSĒTAS

– 24,79

1,00

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

556

555

1 174

8,46

50,12

610,59

2,23

4,98

72,15

0,26

0,59

105,99

ĀRPUS PILSĒTAS

– 31,93

0,72

557

556

1 175

8,46

50,12

610,08

2,23

4,98

72,10

0,26

0,59

106,00

ĀRPUS PILSĒTAS

– 31,98

0,72

558

557

1 177

8,46

50,07

610,59

2,23

4,98

72,13

0,26

0,59

106,08

ĀRPUS PILSĒTAS

– 32,00

0,72

559

558

1 181

8,48

49,93

611,23

2,23

5,00

72,06

0,26

0,59

106,28

ĀRPUS PILSĒTAS

– 32,20

0,71

7.3.   Pilsētas, ārpuspilsētas un automaģistrāļu intervāli: brauciena pabeigtība

Šajā skaitliskajā piemērā braucienam ir 7 036 vidējošanas intervāli. 5. tabulā uzskaitīts intervālu skaits pilsētas, ārpuspilsētas un automaģistrāles kategorijās atkarībā no transportlīdzekļa vidējā ātruma un tie sadalīti reģionos atkarībā no attāluma līdz CO2 raksturlīknei. Brauciens ir pabeigts, jo vismaz 15 % no kopējā intervālu skaita ir pilsētas, ārpuspilsētas un automaģistrāļu intervāli. Turklāt braucienu uzskata par normālu, jo vismaz 50 % pilsētas, ārpuspilsētas un automaģistrāļu intervālu ir raksturlīknei noteiktās primārās pielaides robežās.

5. tabula

Brauciena pabeigtības un normalitātes verifikācija

| Braukšanas apstākļi | Skaits | Intervālu procentuālā daļa |
| --- | --- | --- |
| Visi intervāli |
| Pilsēta | 1 909 | 1 909 /7 036  × 100 = 27,1 > 15 |
| Lauki | 2 011 | 2 011 /7 036  × 100 = 28,6 > 15 |
| Automaģistrāle | 3 116 | 3 116 /7 036  × 100 = 44,3 > 15 |
| Kopā | 1 909  + 2 011  + 3 116  = 7 036 | |
| Normālie intervāli |
| Pilsēta | 1 514 | 1 514 /1 909  × 100 = 79,3 > 50 |
| Lauki | 1 395 | 1 395 /2 011  × 100 = 69,4 > 50 |
| Automaģistrāle | 2 708 | 2 708 /3 116  × 100 = 86,9 > 50 |
| Kopā | 1 514  + 1 395  + 2 708  = 5 617 | |

Braukšanas apstākļi

Skaits

Intervālu procentuālā daļa

Visi intervāli

Pilsēta

1 909

1 909 /7 036  × 100 = 27,1 > 15

Lauki

2 011

2 011 /7 036  × 100 = 28,6 > 15

Automaģistrāle

3 116

3 116 /7 036  × 100 = 44,3 > 15

Kopā

1 909  + 2 011  + 3 116  = 7 036

Normālie intervāli

Pilsēta

1 514

1 514 /1 909  × 100 = 79,3 > 50

Lauki

1 395

1 395 /2 011  × 100 = 69,4 > 50

Automaģistrāle

2 708

2 708 /3 116  × 100 = 86,9 > 50

Kopā

1 514  + 1 395  + 2 708  = 5 617

“6. papildinājums

Brauciena dinamisko apstākļu verifikācija ar 2. metodi (jaudas apvienošana)

1.   IEVADS

Šajā pielikumā aprakstīta datu novērtēšana atbilstīgi jaudas apvienošanas metodei, ko šajā papildinājumā sauc par “izvērtēšanu, veicot normalizāciju līdz standartizētam jaudas frekvences (SPF) sadalījumam”.

2.   APZĪMĒJUMI, PARAMETRI UN MĒRVIENĪBAS

| ai | faktiskais paātrinājums laika solī i, ja vienādojumā cits solis nav noteikts: |
| --- | --- |
| aref | atskaites paātrinājums jaudai Pdrive (0,45 m/s2) |
| DWLTC | Veline krustpunkts no WLTC |
| f0, f1, f2 | braukšanas pretestības koeficienti |
| i | momentāno mērījumu laika solis, minimālā izšķirtspēja 1Hz |
| j | riteņa jaudas klase, j=1 līdz 9 |
| DWLTC | Veline slīpums no WLTC |
| mgas, i | atgāzu sastāvdaļas “gas” (gāze) momentānā masa laika solī i (g/s) |
| mgas, 3s, k | atgāzu sastāvdaļas “gas” (gāze) slīdošās vidējās masas plūsma 3 sekundēs laika solī k 1 Hz izšķirtspējā (g/s) |
| | atgāzu sastāvdaļas vidējā emisiju vērtība riteņa jaudas klasē j (g/s) |
| Mgas,d | atgāzu sastāvdaļas “gas” (gāze) no attāluma atkarīgās emisijas (g/km) |
| p | WLTC posms (zems, vidējs, augsts un ļoti augsts) p=1–4 |
| Pdrag | dzinēja pretestības jauda Veline pieejā, ja degvielas iesmidzināšana nenotiek (kW) |
| Prated | dzinēja maksimālā nominālā jauda, ko norādījis ražotājs (kW) |
| Prequired,i | jauda, kas vajadzīga, lai pārvarētu slodzi uz ceļa un uzsāktu transportlīdzekļa pārvietošanos laika posmā i (kW) |
| Pr,,i | tas pats, kas Prequired,i, izmantošanai garākos vienādojumos |
| Pwot(nnorm) | pilnas slodzes jaudas līkne (kW) |
| Pc,j | riteņa jaudas klases robeža klasei j (kW) (Pc,j, lower bound ir minimālā robeža, Pc,j, upper bound ir maksimālā robeža) |
| Pc,norm, j | riteņa jaudas klases robeža klasei j, kas izteikta kā normalizēta jaudas vērtība (–) |
| Pr, i | jauda, kas jāpieliek pie transportlīdzekļa riteņa, lai pārvarētu braukšanas pretestību laika solī i (kW) |
| Pw,3s,k | 3 sekunžu slīdošā vidējā jauda, kas jāpieliek pie transportlīdzekļa riteņa, lai pārvarētu braukšanas pretestību laika solī k 1 Hz izšķirtspējā (kW) |
| Pdrive | jauda, kas atskaites ātrumā un paātrinājumā jāpieliek pie transportlīdzekļa riteņa rumbas (kW) |
| Pnorm | normalizētā jauda, kas jāpieliek pie riteņa rumbas |
| ti | kopējais laiks solī i (s) |
| tc,j | riteņa jaudas klases j laika daļa ( %) |
| ts | WLTC posma p sākuma laiks (s) |
| te | WLTC posma p beigu laiks (s) |
| TM | transportlīdzekļa testa masa, (kg); norāda katrā iedaļā: faktiskā testa masa PEMS testā, NEDC inerces klases masa vai WLTP masas (TML, TMH vai TMind) |
| SPF | standartizēts jaudas frekvences sadalījums |
| vi | faktiskais transportlīdzekļa ātrums laika solī i (km/h) |
| | transportlīdzekļa vidējais ātrums riteņa jaudas klasē j (km/h) |
| vref | Pdrive atskaites ātrums (70 km/h) |
| v3s,k | 3 sekunžu slīdošais vidējais transportlīdzekļa ātrums laika solī k (km/h) |

ai

faktiskais paātrinājums laika solī i, ja vienādojumā cits solis nav noteikts:

aref

atskaites paātrinājums jaudai Pdrive (0,45 m/s2)

DWLTC

Veline krustpunkts no WLTC

f0, f1, f2

braukšanas pretestības koeficienti

i

momentāno mērījumu laika solis, minimālā izšķirtspēja 1Hz

j

riteņa jaudas klase, j=1 līdz 9

DWLTC

Veline slīpums no WLTC

mgas, i

atgāzu sastāvdaļas “gas” (gāze) momentānā masa laika solī i (g/s)

mgas, 3s, k

atgāzu sastāvdaļas “gas” (gāze) slīdošās vidējās masas plūsma 3 sekundēs laika solī k 1 Hz izšķirtspējā (g/s)

Formula

atgāzu sastāvdaļas vidējā emisiju vērtība riteņa jaudas klasē j (g/s)

Mgas,d

atgāzu sastāvdaļas “gas” (gāze) no attāluma atkarīgās emisijas (g/km)

p

WLTC posms (zems, vidējs, augsts un ļoti augsts) p=1–4

Pdrag

dzinēja pretestības jauda Veline pieejā, ja degvielas iesmidzināšana nenotiek (kW)

Prated

dzinēja maksimālā nominālā jauda, ko norādījis ražotājs (kW)

Prequired,i

jauda, kas vajadzīga, lai pārvarētu slodzi uz ceļa un uzsāktu transportlīdzekļa pārvietošanos laika posmā i (kW)

Pr,,i

tas pats, kas Prequired,i, izmantošanai garākos vienādojumos

Pwot(nnorm)

pilnas slodzes jaudas līkne (kW)

Pc,j

riteņa jaudas klases robeža klasei j (kW) (Pc,j, lower bound ir minimālā robeža, Pc,j, upper bound ir maksimālā robeža)

Pc,norm, j

riteņa jaudas klases robeža klasei j, kas izteikta kā normalizēta jaudas vērtība (–)

Pr, i

jauda, kas jāpieliek pie transportlīdzekļa riteņa, lai pārvarētu braukšanas pretestību laika solī i (kW)

Pw,3s,k

3 sekunžu slīdošā vidējā jauda, kas jāpieliek pie transportlīdzekļa riteņa, lai pārvarētu braukšanas pretestību laika solī k 1 Hz izšķirtspējā (kW)

Pdrive

jauda, kas atskaites ātrumā un paātrinājumā jāpieliek pie transportlīdzekļa riteņa rumbas (kW)

Pnorm

normalizētā jauda, kas jāpieliek pie riteņa rumbas

ti

kopējais laiks solī i (s)

tc,j

riteņa jaudas klases j laika daļa ( %)

ts

WLTC posma p sākuma laiks (s)

te

WLTC posma p beigu laiks (s)

TM

transportlīdzekļa testa masa, (kg); norāda katrā iedaļā: faktiskā testa masa PEMS testā, NEDC inerces klases masa vai WLTP masas (TML, TMH vai TMind)

SPF

standartizēts jaudas frekvences sadalījums

vi

faktiskais transportlīdzekļa ātrums laika solī i (km/h)

Formula

transportlīdzekļa vidējais ātrums riteņa jaudas klasē j (km/h)

vref

Pdrive atskaites ātrums (70 km/h)

v3s,k

3 sekunžu slīdošais vidējais transportlīdzekļa ātrums laika solī k (km/h)

3.   IZMĒRĪTO EMISIJU NOVĒRTĒŠANA, IZMANTOJOT STANDARTIZĒTU RITEŅA JAUDAS FREKVENCES SADALĪJUMU

Jaudas apvienošanas metodē tiek izmantotas piesārņotāju momentānās emisijas (mgas, i (g/s)), kuras aprēķinātas saskaņā ar 4. papildinājumu.

Rādītāja mgas, i vērtības klasificē atkarībā no jaudas, kas pielikta pie riteņiem, un, lai testam ar normālu jaudas sadalījumu iegūtu emisiju vērtības, klasificētajām vidējām emisijām jaudas klasē piemēro svērumu atbilstīgi turpmāk izklāstītajiem punktiem.

3.1.   Riteņa faktiskās jaudas avoti

Riteņa faktiskā jauda Pr,i ir kopējā jauda, kas vajadzīga, lai pārvarētu gaisa pretestību, rites pretestību, transportlīdzekļa garenvirziena inerci un riteņu rotācijas inerci.

Riteņa jaudas mērīšanai un reģistrēšanai izmanto griezes momenta signālu, kas atbilst linearitātes prasībām, kas paredzētas 2. papildinājuma 3.2. punktā.

Kā alternatīvu riteņa faktiskās jaudas noteikšanai var izmantot momentānās CO2 emisijas atbilstīgi procedūrai, kas paredzēta šā papildinājuma 4. punktā.

3.2.   Slīdošo vidējo vērtību klasificēšana pilsētas, ārpuspilsētas un automaģistrāles kategorijā

Standarta jaudas frekvences ir noteiktas braukšanai pilsētā un visam braucienam (sk. 3.4. punktu), un visa brauciena daļai un pilsētas daļai emisiju novērtēšanu veic atsevišķi. Trīs sekunžu slīdošās vidējās vērtības, kas aprēķinātas atbilstīgi 3.3. punktam, vēlāk attiecina uz braukšanas apstākļiem pilsētā un ārpus pilsētas atbilstīgi ātruma signālam v3s,k, kā norādīts 1.-1. tabulā.

1.-1. tabula

Ātruma intervāli testa datu attiecināšanai uz braukšanu pilsētas, ārpuspilsētas un automaģistrāles apstākļos jaudas apvienošanas metodē

| | Pilsēta | Ārpus pilsētas (30) | Automaģistrāle (30) |
| --- | --- | --- | --- |
| v3s,k (km/h) | 0 līdz ≤ 60 | > 60 līdz ≤ 90 | > 90 |

Pilsēta

Ārpus pilsētas (30)

Automaģistrāle (30)

v3s,k (km/h)

0 līdz ≤ 60

> 60 līdz ≤ 90

> 90

Kur:

| v3s,k | 3 sekunžu slīdošais vidējais transportlīdzekļa ātrums laika solī k (km/h); |
| --- | --- |
| k | slīdošo vidējo vērtību laika solis. |

v3s,k

3 sekunžu slīdošais vidējais transportlīdzekļa ātrums laika solī k (km/h);

k

slīdošo vidējo vērtību laika solis.

3.3.   Momentāno testa datu slīdošo vidējo vērtību aprēķināšana

Trīs sekunžu slīdošās vidējās vērtības aprēķina, izmantojot visus attiecīgos momentānos testa datus, lai samazinātu ietekmi, ko, iespējams, var radīt neprecīza laika saskaņošana starp emisiju masas plūsmu un riteņa jaudu. Slīdošās vidējās vērtības aprēķina ar frekvenci 1 Hz:

Formula

Formula

Formula

kur:

| k | slīdošo vidējo vērtību laika solis; |
| --- | --- |
| i | laika solis no momentānajiem testa datiem. |

k

slīdošo vidējo vērtību laika solis;

i

laika solis no momentānajiem testa datiem.

3.4.   Riteņa jaudas klašu iestatīšana emisiju klasificēšanai

3.4.1.   Jaudas klases un attiecīgās jaudas klašu laika daļas normālos braukšanas apstākļos ir noteiktas normalizētām jaudas vērtībām, kas ir reprezentatīvas attiecībā uz viegldarba transportlīdzekļiem (1.-2. tabula).

1.-2. tabula

Normalizētās standarta jaudas frekvences braukšanai pilsētas apstākļos un svērtās vidējās vērtības par visu braucienu, ko veido 1/3 pilsētas, 1/3 lauku un 1/3 automaģistrāles daļa

| Jaudasklases Nr. | Pc,norm,j (–) | Pilsēta | Viss brauciens |
| --- | --- | --- | --- |
| No > | līdz ≤ | laika daļa, tC,j |
| 1 | | – 0,1 | 21,9700 % | 18,5611 % |
| 2 | – 0,1 | 0,1 | 28,7900 % | 21,8580 % |
| 3 | 0,1 | 1 | 44,0000 % | 43,45 % |
| 4 | 1 | 1,9 | 4,7400 % | 13,2690 % |
| 5 | 1,9 | 2,8 | 0,4500 % | 2,3767 % |
| 6 | 2,8 | 3,7 | 0,0450 % | 0,4232 % |
| 7 | 3,7 | 4,6 | 0,0040 % | 0,0511 % |
| 8 | 4,6 | 5,5 | 0,0004 % | 0,0024 % |
| 9 | 5,5 | | 0,0003 % | 0,0003 % |

Jaudasklases Nr.

Pc,norm,j (–)

Pilsēta

Viss brauciens

No >

līdz ≤

laika daļa, tC,j

1

– 0,1

21,9700 %

18,5611 %

2

– 0,1

0,1

28,7900 %

21,8580 %

3

0,1

1

44,0000 %

43,45 %

4

1

1,9

4,7400 %

13,2690 %

5

1,9

2,8

0,4500 %

2,3767 %

6

2,8

3,7

0,0450 %

0,4232 %

7

3,7

4,6

0,0040 %

0,0511 %

8

4,6

5,5

0,0004 %

0,0024 %

9

5,5

0,0003 %

0,0003 %

Pc,norm aili 1.-2. tabulā denormalizē, reizinot to ar Pdrive, kur Pdrive ir testētā automobiļa riteņa faktiskā jauda, kas tipa apstiprinājuma iestatījumos dinamometriskajā stendā apzīmēti ar vref un aref.

Pc,j (kW) = Pc,norm, j × Pdrive

Formula

kur:

| — | j ir jaudas klases indekss saskaņā ar 1.-2. tabulu; |
| --- | --- |

—

j ir jaudas klases indekss saskaņā ar 1.-2. tabulu;

| — | Braukšanas pretestības koeficienti f0, f1, f2
  jāaprēķina ar mazāko kvadrātu regresijas analīzi, izmantojot šādu formulu:

  PCorrected/v = f0 + f1 × v + f2 × v2,

  kur (PCorrected/v) ir ceļa slodzes spēks pie transportlīdzekļa ātruma v NEDC testa ciklam, kas definēts ANO EEK Noteikumu Nr. 83 07. grozījumu sērijas 4. pielikuma 7. papildinājuma 5.1.1.2.8. punktā; |
| --- | --- |

—

Braukšanas pretestības koeficienti f0, f1, f2
  jāaprēķina ar mazāko kvadrātu regresijas analīzi, izmantojot šādu formulu:

PCorrected/v = f0 + f1 × v + f2 × v2,

kur (PCorrected/v) ir ceļa slodzes spēks pie transportlīdzekļa ātruma v NEDC testa ciklam, kas definēts ANO EEK Noteikumu Nr. 83 07. grozījumu sērijas 4. pielikuma 7. papildinājuma 5.1.1.2.8. punktā;

| — | TMNEDC ir transportlīdzekļa klases inerce tipa apstiprinājuma testā (kg) |
| --- | --- |

—

TMNEDC ir transportlīdzekļa klases inerce tipa apstiprinājuma testā (kg)

3.4.2.   Riteņa jaudas klases labošana

Maksimālā riteņa jaudas klase, ko ņem vērā, ir augstākā 1.-2. tabulā norādītā klase, kas ietver (Prated × 0,9). Visu neietverto klašu laika daļas pieskaita augstākajai atlikušajai klasei.

No katra Pc,norm,j aprēķina attiecīgo Pc,j, lai katram transportlīdzeklim, kā norādīts 1.-2. attēlā, definētu maksimālo un minimālo robežu katrā riteņa jaudas klasē (kW).

1. attēls

Shematisks attēls par normalizētās standarta jaudas frekvences konvertēšanu konkrēta transportlīdzekļa jaudas frekvencē

P c,i,norm robežas (-)

Braucienā kopā

Pilsēta

Pc,i [kW] = Pc,norm, i * Pdrive

Laika daļa standarta braucienā [%]

Laika daļa standarta braucienā [%]

P c,i, robežas (kW)

100,40

100,40

83,97

83,97

67,54

67,54

51,11

51,11

34,68

34,68

18,25

18,25

1,83

1,825

– 1,825

– 1,83

5,5

5,5

4,6

4,6

3,7

3,7

2,8

2,8

1,9

1,9

1

1

0,1

0,1

– 0,1

– 0,1

30 %

35 %

40 %

45 %

50 %

15 %

0 %

5 %

10 %

20 %

25 %

10 %

0 %

5 %

15 %

20 %

25 %

40 %

30 %

35 %

45 %

50 %

Šādas denormalizācijas piemērs izklāstīts turpmāk.

Ievaddatu piemērs:

| Parametrs | Vērtība |
| --- | --- |
| f0 (N) | 79,19 |
| f1 (N/(km/h)) | 0,73 |
| f2 (N/(km/h)2) | 0,03 |
| TM (kg) | 1 470 |
| Prated (kW) | 120 (1. piemērs) |
| Prated (kW) | 75 (2. piemērs) |

Parametrs

Vērtība

f0 (N)

79,19

f1 (N/(km/h))

0,73

f2 (N/(km/h)2)

0,03

TM (kg)

1 470

Prated (kW)

120 (1. piemērs)

Prated (kW)

75 (2. piemērs)

Attiecīgie rezultāti:

Pdrive = 70 (km/h)/3,6 × (79,19 + 0,73 (N/(km/h)) × 70 (km/h) + 0,03 (N/(km/h)2) × (70 (km/h))2 + 1 470 (kg) × 0,45 (m/s2)) × 0,001

Pdrive = 18,25 kW

2. tabula

Denormalizētas standarta jaudas frekvences vērtības no 1.-2. tabulas (1. piemēram)

| Jaudas klases Nr. | Pc,j (kW) | Pilsēta | Viss brauciens |
| --- | --- | --- | --- |
| No > | līdz ≤ | laika daļa, tC,j (%) |
| 1 | viss < – 1,825 | – 1,825 | 21,97 % | 18,5611 % |
| 2 | – 1,825 | 1,825 | 28,79 % | 21,8580 % |
| 3 | 1,825 | 18,25 | 44,00 % | 43,4583 % |
| 4 | 18,25 | 34,675 | 4,74 % | 13,2690 % |
| 5 | 34,675 | 51,1 | 0,45 % | 2,3767 % |
| 6 | 51,1 | 67,525 | 0,045 % | 0,4232 % |
| 7 | 67,525 | 83,95 | 0,004 % | 0,0511 % |
| 8 | 83,95 | 100,375 | 0,0004 % | 0,0024 % |
| 9 (31) | 100,375 | viss > 100,375 | 0,00025 % | 0,0003 % |

Jaudas klases Nr.

Pc,j (kW)

Pilsēta

Viss brauciens

No >

līdz ≤

laika daļa, tC,j (%)

1

viss < – 1,825

– 1,825

21,97 %

18,5611 %

2

– 1,825

1,825

28,79 %

21,8580 %

3

1,825

18,25

44,00 %

43,4583 %

4

18,25

34,675

4,74 %

13,2690 %

5

34,675

51,1

0,45 %

2,3767 %

6

51,1

67,525

0,045 %

0,4232 %

7

67,525

83,95

0,004 %

0,0511 %

8

83,95

100,375

0,0004 %

0,0024 %

9 (31)

100,375

viss > 100,375

0,00025 %

0,0003 %

3. tabula

Denormalizētas standarta jaudas frekvences vērtības no 1.-2. tabulas (2. piemēram)

| Jaudas klases Nr. | Pc,j (kW) | Pilsēta | Viss brauciens |
| --- | --- | --- | --- |
| No > | līdz ≤ | laika daļa, tC,j (%) |
| 1 | viss < – 1,825 | – 1,825 | 21,97 % | 18,5611 % |
| 2 | – 1,825 | 1,825 | 28,79 % | 21,8580 % |
| 3 | 1,825 | 18,25 | 44,00 % | 43,4583 % |
| 4 | 18,25 | 34,675 | 4,74 % | 13,2690 % |
| 5 | 34,675 | 51,1 | 0,45 % | 2,3767 % |
| 6 (32) | 51,1 | viss > 51,1 | 0,04965 % | 0,4770 % |
| 7 | 67,525 | 83,95 | — | — |
| 8 | 83,95 | 100,375 | — | — |
| 9 | 100,375 | viss > 100,375 | — | — |

Jaudas klases Nr.

Pc,j (kW)

Pilsēta

Viss brauciens

No >

līdz ≤

laika daļa, tC,j (%)

1

viss < – 1,825

– 1,825

21,97 %

18,5611 %

2

– 1,825

1,825

28,79 %

21,8580 %

3

1,825

18,25

44,00 %

43,4583 %

4

18,25

34,675

4,74 %

13,2690 %

5

34,675

51,1

0,45 %

2,3767 %

6 (32)

51,1

viss > 51,1

0,04965 %

0,4770 %

7

67,525

83,95

—

—

8

83,95

100,375

—

—

9

100,375

viss > 100,375

—

—

3.5.   Slīdošo vidējo vērtību klasifikācija

Katru slīdošo vidējo vērtību, kas aprēķināta saskaņā ar 3.2. punktu, iedala denormalizētās riteņa jaudas klasē, kurai atbilst riteņa slīdošā vidējā faktiskā 3 sekunžu jauda Pw,3s,k. Denormalizētās riteņa jaudas klases robežas jāaprēķina saskaņā ar 3.3. punktu.

Klasifikāciju veic visu derīgo brauciena datu visām trīs sekunžu slīdošajām vidējām vērtībām, kā arī visām brauciena pilsētas daļām. Turklāt visas slīdošās vidējās vērtības, kas klasificētas pilsētas daļā, ņemot vērā 1.-1. tabulā noteiktās ātruma robežas, klasificē vienā pilsētas jaudas klasē neatkarīgi no laika, kad šī slīdošā vidējā vērtība braucienā konstatēta.

Tad no visām šīm trīs sekunžu slīdošajām vidējām vērtībām vienā riteņa jaudas klasē aprēķina parametra vidējo vērtību katrā riteņa jaudas klasē. Vienādojumi ir aprakstīti turpmāk, un tos piemēro vienu reizi attiecībā uz datu kopu par pilsētas kategoriju un vienu reizi attiecībā uz datu kopu par visa brauciena kategoriju.

Trīs sekunžu slīdošās vidējās vērtības klasificē jaudas klasēs j (j = 1 līdz 9) šādi:

if

  Formula

tad: emisiju un ātruma klases indekss = j

Saskaita trīs sekunžu slīdošo vidējo vērtību skaitu katrā jaudas klasē:

if

  Formula

tad: countsj
  = n + 1 (countsj
  ir 3 sekunžu slīdošo vidējo emisiju vērtību skaits jaudas klasē, un to izmanto, lai vēlāk pārbaudītu minimālā tvēruma prasības)

3.6.   Pārbaude par jaudas klases tvērumu un par jaudas sadalījuma normalitāti

Lai tests būtu derīgs, atsevišķas riteņa jaudas klases laika daļai jābūt 4. tabulā uzskaitītajos diapazonos.

4. tabula

Minimālās un maksimālās laika daļas jaudas klasē

| | Pc,norm,j | Viss brauciens | Brauciena pilsētas daļas |
| --- | --- | --- | --- |
| Jaudas klases Nr. | No > | līdz ≤ | zemākā robeža | augstākā robeža | zemākā robeža | augstākā robeža |
| Summa 1 + 2 (33) | | 0,1 | 15 % | 60 % | 5 % (33) | 60 % |
| 3 | 0,1 | 1 | 35 % | 50 % | 28 % | 50 % |
| 4 | 1 | 1,9 | 7 % | 25 % | 0,7 % | 25 % |
| 5 | 1,9 | 2,8 | 1,0 % | 10 % | > 5 reizes | 5 % |
| 6 | 2,8 | 3,7 | > 5 reizes | 2,5 % | 0 % | 2 % |
| 7 | 3,7 | 4,6 | 0 % | 1,0 % | 0 % | 1 % |
| 8 | 4,6 | 5,5 | 0 % | 0,5 % | 0 % | 0,5 % |
| 9 | 5,5 | | 0 % | 0,25 % | 0 % | 0,25 % |

Pc,norm,j

Viss brauciens

Brauciena pilsētas daļas

Jaudas klases Nr.

No >

līdz ≤

zemākā robeža

augstākā robeža

zemākā robeža

augstākā robeža

Summa 1 + 2 (33)

0,1

15 %

60 %

5 % (33)

60 %

3

0,1

1

35 %

50 %

28 %

50 %

4

1

1,9

7 %

25 %

0,7 %

25 %

5

1,9

2,8

1,0 %

10 %

> 5 reizes

5 %

6

2,8

3,7

> 5 reizes

2,5 %

0 %

2 %

7

3,7

4,6

0 %

1,0 %

0 %

1 %

8

4,6

5,5

0 %

0,5 %

0 %

0,5 %

9

5,5

0 %

0,25 %

0 %

0,25 %

Papildus prasībām 4. tabulā, lai iegūtu pietiekami lielu izlasi, tvērumam attiecībā uz visu braucienu katrā riteņa jaudas klasē jābūt vismaz 5 reizēm, ietverot vismaz 90 % no nominālās jaudas.

Minimālajā tvērumā par brauciena pilsētas daļu jābūt vismaz 5 reizēm katrā riteņa jaudas klasē līdz pat klasei Nr. 5. Ja reižu skaits brauciena pilsētas daļā riteņa jaudas klasē, kas lielāka nekā klase Nr. 5, ir mazāks nekā 5, tad nosaka, ka klases vidējo emisiju vērtība ir nulle.

3.7.   Izmērīto vērtību vidējošana katrā riteņa jaudas klasē

Slīdošās vidējās vērtības katrā riteņa jaudas klasē aprēķina šādi:

Formula

Formula

kur:

| j | riteņa jaudas klases indekss (no 1 līdz 9) saskaņā ar 1. tabulu; |
| --- | --- |
| | atgāzu sastāvdaļas emisiju vidējā vērtība riteņa jaudas klasē (atsevišķas vērtības par visu braucienu un par brauciena pilsētas daļu) (g/s); |
| | vidējais ātrums riteņa jaudas klasē (atsevišķas vērtības par visu braucienu un par brauciena pilsētas daļu) (km/h); |
| k | slīdošo vidējo vērtību laika solis. |

j

riteņa jaudas klases indekss (no 1 līdz 9) saskaņā ar 1. tabulu;

Formula

atgāzu sastāvdaļas emisiju vidējā vērtība riteņa jaudas klasē (atsevišķas vērtības par visu braucienu un par brauciena pilsētas daļu) (g/s);

Formula

vidējais ātrums riteņa jaudas klasē (atsevišķas vērtības par visu braucienu un par brauciena pilsētas daļu) (km/h);

k

slīdošo vidējo vērtību laika solis.

3.8.   Svērto vērtību aprēķināšana no vidējām vērtībām katrā riteņa jaudas klasē

Katras riteņa jaudas klases vidējās vērtības reizina ar katras klases laika daļu (tC,j) atbilstīgi 1.-2. tabulai, un rezultātu summē, iegūstot katra parametra svērto vidējo vērtību. Šī vērtība ir brauciena svērtais rezultāts ar standartizētām jaudas frekvencēm. Brauciena pilsētas daļas testa datiem svērtās vidējās vērtības aprēķina, izmantojot laika daļas pilsētas jaudas sadalījumam, un attiecībā uz visu braucienu izmanto laika daļas par visu braucienu.

Vienādojumi ir aprakstīti turpmāk, un tos piemēro vienu reizi attiecībā uz datu kopu par pilsētas kategoriju un vienu reizi attiecībā uz datu kopu par visa brauciena kategoriju.

Formula

Formula

3.9.   Svērto no attāluma atkarīgo emisiju vērtības aprēķināšana

Testa emisiju svērtās vidējās vērtības, kuru pamatā ir laiks, izsaka emisijās, kuru pamatā ir attālums, vienu reizi attiecībā uz datu kopu par pilsētas kategoriju un vienu reizi attiecībā uz visa brauciena kategoriju.

Formula

Izmantojot šo formulu, svērtās vidējās vērtības aprēķina šādiem piesārņotājiem:

| Mw,NOx,d | svērtie NOx testa rezultāti, kas izteikti mg/km |
| --- | --- |
| Mw,CO,d | svērtie CO testa rezultāti, kas izteikti mg/km |

Mw,NOx,d

svērtie NOx testa rezultāti, kas izteikti mg/km

Mw,CO,d

svērtie CO testa rezultāti, kas izteikti mg/km

4.   RITEŅA JAUDAS NOVĒRTĒŠANA UZ MOMENTĀNĀS CO2 MASAS PLŪSMAS PAMATA

Jaudu, kas pielikta pie riteņiem (Pw,i), var aprēķināt no izmērītās CO2 masas plūsmas ar frekvenci 1 Hz. Šiem aprēķiniem izmanto transportlīdzeklim atbilstošās CO2 līnijas (Veline).

Veline aprēķina pēc transportlīdzekļa tipa apstiprinājuma testa WLTC atbilstīgi testa procedūrai, kas aprakstīta ANO EEK Vispārējos tehniskajos noteikumos Nr. 15 – Vieglajiem transportlīdzekļiem paredzētā pasaules mēroga saskaņotā testa procedūra (ECE/TRANS/180/Add.15).

Vidējo riteņa jaudu WLTC posmā aprēķina ar frekvenci 1 Hz, izmantojot braukšanas ātrumu un dinamometriskā stenda iestatījumus. Visas riteņa jaudas vērtības, kas ir mazākas nekā pretestības jauda, nosaka kā atbilstīgas pretestības jaudas vērtībai.

Formula

kur:

| f0, f1, f2 | ir slodzes uz ceļa koeficienti, kas izmantoti ar attiecīgo transportlīdzekli veiktajā WLTP testā; |
| --- | --- |
| TM | transportlīdzekļa testa masa ar attiecīgo transportlīdzekli veiktajā WLTP testā (kg). |

f0, f1, f2

ir slodzes uz ceļa koeficienti, kas izmantoti ar attiecīgo transportlīdzekli veiktajā WLTP testā;

TM

transportlīdzekļa testa masa ar attiecīgo transportlīdzekli veiktajā WLTP testā (kg).

P

  drag
  = – 0,04 × P

  rated

if Pw,i < Pdrag then Pw,i = Pdrag

Vidējo jaudu WLTC posmā, izmantojot riteņa jaudas mērījumus ar frekvenci 1 Hz, aprēķina šādi:

Formula

kur:

| p | WLTC posms (zems, vidējs, augsts un ļoti augsts); |
| --- | --- |
| ts | WLTC posma p sākuma laiks (s); |
| te | WLTC posma p beigu laiks (s). |

p

WLTC posms (zems, vidējs, augsts un ļoti augsts);

ts

WLTC posma p sākuma laiks (s);

te

WLTC posma p beigu laiks (s).

Pēc tam veic lineāru regresiju ar CO2 masas plūsmu, izmantojot WLTC maisa vērtības uz y ass un riteņa vidējo jaudu Pw,p
  katrā posmā uz x ass, kā parādīts 2. attēlā.

Iegūtais Veline vienādojums ir CO2 masas plūsma kā riteņa jaudas funkcija:

| | CO2 ir izteikts g/h |
| --- | --- |

Formula

CO2 ir izteikts g/h

kur:

| kWLTC | Veline slīpums no WLTC (g/kWh); |
| --- | --- |
| DWLTC | Veline krustpunkts no WLTC (g/h). |

kWLTC

Veline slīpums no WLTC (g/kWh);

DWLTC

Veline krustpunkts no WLTC (g/h).

2. attēls

Shematisks attēls par transportlīdzeklim atbilstīgo Veline noteikšanu, izmantojot CO2 testa rezultātus četros WLTC posmos

Riteņa faktisko jaudu aprēķina no izmērītās CO2 masas plūsmas šādi:

Formula

kur:

| CO2 ir izteikts g/h; |
| --- |

CO2 ir izteikts g/h;

| PW,j ir izteikts kW. |
| --- |

PW,j ir izteikts kW.

Iepriekš minēto vienādojumu var izmantot, lai iegūtu PWi izmērīto emisiju klasifikācijai, kā aprakstīts 3. punktā, aprēķinā ņemot vērā šādus papildu nosacījumus:

| ja vi < 0,5 un ja ai < 0, tad P w,i = 0 | v ir izteikts m/s |
| --- | --- |
| ja CO2i < 0,5 X DWLTC, tad P w,i = Pdrag | v ir izteikts m/s |

ja vi < 0,5 un ja ai < 0, tad P w,i = 0

v ir izteikts m/s

ja CO2i < 0,5 X DWLTC, tad P w,i = Pdrag

v ir izteikts m/s

“7. papildinājums

Transportlīdzekļu atlase PEMS testēšanai sākotnējā tipa apstiprinājumā

1.   IEVADS

PEMS testi tiem raksturīgo raksturlielumu dēļ nav jāveic katram “transportlīdzekļa tipam attiecībā uz emisijām un remonta un tehniskās apkopes informāciju” (turpmāk sauc par “transportlīdzekļa emisiju tipu”), kā noteikts šīs regulas 2. panta 1. punktā. Transportlīdzekļa ražotājs vairākus transportlīdzekļu emisiju tipus var apkopot vienā “PEMS testa saimē” atbilstīgi 3. punkta prasībām, un to apstiprina saskaņā ar 4. punkta prasībām.

2.   APZĪMĒJUMI, PARAMETRI UN MĒRVIENĪBAS

| N | – | transportlīdzekļa emisiju tipu skaits |
| --- | --- | --- |
| NT | – | transportlīdzekļa emisiju tipu minimālais skaits |
| PMRH | – | visu transportlīdzekļu augstākais energopiesātinājums PEMS testa saimē |
| PMRL | – | visu transportlīdzekļu zemākais energopiesātinājums PEMS testa saimē |
| V_eng_max | – | visu transportlīdzekļu maksimālais dzinēja tilpums PEMS testa saimē |

N

–

transportlīdzekļa emisiju tipu skaits

NT

–

transportlīdzekļa emisiju tipu minimālais skaits

PMRH

–

visu transportlīdzekļu augstākais energopiesātinājums PEMS testa saimē

PMRL

–

visu transportlīdzekļu zemākais energopiesātinājums PEMS testa saimē

V_eng_max

–

visu transportlīdzekļu maksimālais dzinēja tilpums PEMS testa saimē

3.   PEMS TESTA SAIMES IZVEIDE

PEMS testa saimē ir transportlīdzekļi ar līdzīgiem emisiju raksturlielumiem. Ražotājs var PEMS testa saimē iekļaut transportlīdzekļa emisiju tipus tikai tad, ja to raksturlielumi 3.1. un 3.2. punktā ir identiski.

3.1.   Administratīvie kritēriji

3.1.1.   Apstiprinātājiestāde, kura izdod emisiju tipa apstiprinājumu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 715/2007.

3.1.2.   Viens transportlīdzekļa ražotājs.

3.2.   Tehniskie kritēriji

3.2.1.   Dzinēja tips (piem., ICE, HEV, PHEV).

3.2.2.   Degvielas(-u) veids(-i) (piem., benzīns, dīzeļdegviela, LPG, NG u. c.). Divu degvielu vai maināmas degvielas transportlīdzekļus var grupēt ar citiem transportlīdzekļiem, kuri tiek darbināti ar vismaz vienu tādu pašu degvielu.

3.2.3.   Degšanas process (piem., divtaktu, četrtaktu).

3.2.4.   Cilindru skaits

3.2.5.   Cilindru bloka izkārtojums (piem., rindas, V formas, radiāls, horizontāli viens otram pretī).

3.2.6.   Dzinēja tilpums.

Transportlīdzekļa ražotājs norāda V_eng_max vērtību (= visu transportlīdzekļu maksimālais dzinēja tilpums PEMS testa saimē). PEMS testa saimes transportlīdzekļu dzinēju tilpums nedrīkst atšķirties par vairāk kā – 22 % no V_eng_max, ja V_eng_max ≥ 1 500 ccm, un par vairāk kā – 32 % no V_eng_max, ja V_eng_max < 1 500 ccm.

3.2.7.   Dzinēja degvielas padeves metode (piem., netiešā vai tiešā, vai kombinētā iesmidzināšana).

3.2.8.   Dzeses sistēmas veids (piem., gaiss, ūdens, eļļa).

3.2.9.   Iesūkšanas metode (piem., ar brīvo gaisa iesūci, ar pūtes iekārtu), pūtes iekārtas tips (piem., ar ārēju piedziņu, viens vai vairāki turbokompresori, maināma ģeometrija u. c.).

3.2.10.   Atgāzu pēcapstrādes sistēmas sastāvdaļu tipi un secība (piem., trīskomponentu katalītiskais neitralizators, oksidācijas katalizators, vienkāršs NOx uztvērējs, SCR, vienkāršs NOx katalizators, cietdaļiņu filtrs).

3.2.11.   Atgāzu recirkulācija (ar vai bez tās, iekšējā vai ārējā sistēma, ar vai bez dzesēšanu, zemspiediena vai augstspiediena).

3.3.   PEMS testa saimes paplašināšana

Esošu PEMS testa saimi var paplašināt, pievienojot tai jaunus transportlīdzekļu emisiju tipus. Paplašinātajai PEMS testa saimei un tās apstiprināšanai arī ir jāatbilst 3. un 4. punkta prasībām. Šajā saistībā, iespējams, jāveic papildu transportlīdzekļu testēšana ar PEMS, lai paplašināto PEMS testa saimi apstiprinātu saskaņā ar 4. punktu.

3.4.   Alternatīva PEMS testa saime

Kā alternatīvu 3.1.–3.2. punkta noteikumiem transportlīdzekļa ražotāji var definēt tādu PEMS testa saimi, kas ir identiska vienam transportlīdzekļa emisiju tipam. Šajā gadījumā 4.1.2. punkta prasību par PEMS testa saimes validēšanu nepiemēro.

4.   PEMS TESTA SAIMES APSTIPRINĀŠANA

4.1.   PEMS testa saimes validēšanas vispārīgās prasības

4.1.1.   Transportlīdzekļa ražotājs nodod tipa apstiprinātājiestādei PEMS testa saimes transportlīdzekļa paraugu. Šo transportlīdzekli pakļauj PEMS testam, ko veic tehniskais dienests, lai pierādītu transportlīdzekļa parauga atbilstību šā pielikuma prasībām.

4.1.2.   Iestāde, kura ir atbildīga par emisiju tipa apstiprinājuma izdošanu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 715/2007, atbilstīgi šā papildinājuma 4.2. punkta prasībām atlasa papildu transportlīdzekļus testēšanai ar PEMS, ko veic tehniskais dienests, lai pierādītu atlasīto transportlīdzekļu atbilstību šā pielikuma prasībām. Šā papildinājuma 4.2. punktā paredzētos papildu transportlīdzekļu atlases tehniskos kritērijus reģistrē kopā ar testa rezultātiem.

4.1.3.   Ja panākta vienošanās ar apstiprinātājiestādi, PEMS testu tehniskā dienesta uzraudzībā var veikt arī cits uzņēmums ar nosacījumu, ka transportlīdzekļu testus, kas paredzēti šā papildinājuma 4.2.2. un 4.2.6. punktā, un kopumā vismaz 50 % no šajā papildinājumā paredzētajiem PEMS testa saimes validēšanas PEMS testiem veic tehniskais dienests. Šādā gadījumā tehniskais dienests ir atbildīgs par visu PEMS testu pareizu izpildi atbilstīgi šā pielikuma prasībām.

4.1.4.   Konkrēta transportlīdzekļa PEMS testa rezultātus var izmantot citu PEMS testa saimju validēšanai saskaņā ar šā papildinājuma prasībām, ievērojot šādus nosacījumus:

| — | transportlīdzekļus, kas iekļauti validējamās PEMS testa saimēs, ir apstiprinājusi viena iestāde saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 715/2007 prasībām, un šī iestāde piekrīt izmantot attiecīgā transportlīdzekļa PEMS testa rezultātus citu PEMS testa saimju validēšanai, |
| --- | --- |

—

transportlīdzekļus, kas iekļauti validējamās PEMS testa saimēs, ir apstiprinājusi viena iestāde saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 715/2007 prasībām, un šī iestāde piekrīt izmantot attiecīgā transportlīdzekļa PEMS testa rezultātus citu PEMS testa saimju validēšanai,

| — | katrā apstiprināmajā PEMS testa saimē ir tāds transportlīdzeklis, kas atbilst attiecīgajam transportlīdzekļa emisiju tipam. |
| --- | --- |

—

katrā apstiprināmajā PEMS testa saimē ir tāds transportlīdzeklis, kas atbilst attiecīgajam transportlīdzekļa emisiju tipam.

Katrā apstiprināšanas reizē tiek uzskatīts, ka atbildību uzņemas attiecīgās saimes transportlīdzekļu ražotājs, neraugoties uz to, vai šis ražotājs bija iesaistīts attiecīgā transportlīdzekļa emisiju tipa PEMS testā.

4.2.   Transportlīdzekļu atlase testēšanai ar PEMS, kad tiek validēta PEMS testa saime

Atlasot transportlīdzekļus no PEMS testa saimes, jānodrošina, ka PEMS testā tiek pārbaudīti turpmāk izklāstītie tehniskie raksturlielumi, kas ir būtiski attiecībā uz piesārņotāja emisijām. Viens testēšanai atlasītais transportlīdzeklis var būt kā paraugs attiecībā uz dažādiem tehniskajiem raksturlielumiem. PEMS testa saimes apstiprināšanai transportlīdzekļus atlasa šādi.

4.2.1.   Katrā degvielu kombinācijā (piem., benzīns un LPG, benzīns un NG, tikai benzīns), ar kuru daži PEMS testa saimes transportlīdzekļi var darboties, PEMS testēšanai atlasa vismaz vienu transportlīdzekli, kas var darboties ar šo degvielu kombināciju.

4.2.2.   Ražotājs norāda vērtību PMRH (= visu PEMS testa saimes transportlīdzekļu augstākais energopiesātinājums) un vērtību PMRL (= visu PEMS testa saimes transportlīdzekļu zemākais energopiesātinājums). Šajā gadījumā “energopiesātinājums” atbilst attiecībai starp iekšdedzes dzinēja maksimālo lietderīgo jaudu, kā norādīts šīs regulas I pielikuma 3. papildinājuma 3.2.1.8. punktā, un atskaites masu, kas definēta Regulas (EK) Nr. 715/2007 3. panta 3. punktā. Testēšanai atlasa vismaz vienu transportlīdzekļa konfigurācijas paraugu, kas atbilst PEMS testa saimes PMRH vērtībai, un vismaz vienu transportlīdzekļa konfigurācijas paraugu, kas atbilst PEMS testa saimes PMRL vērtībai. Ja transportlīdzekļa energopiesātinājuma vērtība neatšķiras no norādītās PMRH vai PMRL vērtības par vairāk nekā 5 %, tad šādu transportlīdzekli var uzskatīt par šīs vērtības paraugu.

4.2.3.   Testēšanai atlasa vismaz vienu transportlīdzekli ar katru transmisijas veidu (piem., manuāla, automātiska, DCT), kas uzstādīts PEMS testa saimes transportlīdzekļos.

4.2.4.   Testēšanai atlasa vismaz vienu četru riteņu piedziņas transportlīdzekli (4 × 4 transportlīdzekli), ja PEMS testa saimē ir šādi transportlīdzekļi.

4.2.5.   Testē vismaz vienu transportlīdzekļa paraugu ar katru dzinēja tilpumu attiecīgajā PEMS testa saimē.

4.2.6.   Testēšanai atlasa vismaz vienu transportlīdzekli, kurā uzstādīts katrs attiecīgais atgāzu pēcapstrādes sistēmas sastāvdaļu skaits.

4.2.7.   Neatkarīgi no 4.2.1.–4.2.6. punkta noteikumiem attiecīgās PEMS testa saimes testēšanai atlasa vismaz šādu transportlīdzekļa emisiju tipu skaitu:

| PEMS testa saimē iekļauto transportlīdzekļa emisiju tipu skaits N | PEMS testēšanai atlasīto transportlīdzekļu emisiju tipu minimālais skaits NT |
| --- | --- |
| 1 | 1 |
| no 2 līdz 4 | 2 |
| no 5 līdz 7 | 3 |
| no 8 līdz 10 | 4 |
| no 11 līdz 49 | NT = 3 + 0,1 × N (*1) |
| vairāk nekā 49 | NT = 0,15 × N (*1) |

PEMS testa saimē iekļauto transportlīdzekļa emisiju tipu skaits N

PEMS testēšanai atlasīto transportlīdzekļu emisiju tipu minimālais skaits NT

1

1

no 2 līdz 4

2

no 5 līdz 7

3

no 8 līdz 10

4

no 11 līdz 49

NT = 3 + 0,1 × N (*1)

vairāk nekā 49

NT = 0,15 × N (*1)

5.   ZIŅOŠANA

5.1.   Transportlīdzekļa ražotājs sniedz pilnīgu PEMS testa saimes aprakstu, kurā jo īpaši norādīti 3.2. punktā aprakstītie kritēriji, un iesniedz to atbildīgajai tipa apstiprinātājiestādei.

5.2.   Ražotājs PEMS testa saimei piešķir unikālu identifikācijas numuru MS-OEM-X-Y formātā un paziņot to tipa apstiprinātājiestādei. Šajā gadījumā MS ir tās dalībvalsts numurs, kura piešķir EK tipa apstiprinājumu (34), OEM ir 3 rakstzīmju ražotāja apzīmējums, X ir kārtas numurs, ar kuru apzīmē sākotnējo PEMS testa saimi, un Y ir numurs, ar kuru norāda paplašinājumu skaitu (sākot no 0, ar ko apzīmē PEMS testa saimi, kurai paplašinājums vēl nav piešķirts).

5.3.   Tipa apstiprinātājiestāde un transportlīdzekļa ražotājs uztur to transportlīdzekļa emisiju tipu sarakstu, kuri ir iekļauti kādā PEMS testa saimē, šajā sarakstā izmantojot emisiju tipa apstiprinājuma numurus. Attiecībā uz katru emisiju tipu norāda arī atbilstīgās transportlīdzekļa tipa apstiprinājuma numuru, tipu, variantu un versiju kombinācijas, kā noteikts transportlīdzekļa EK atbilstības sertifikāta 0.1. un 0.2. iedaļā.

5.4.   Tipa apstiprinātājiestāde un transportlīdzekļa ražotājs uztur to transportlīdzekļa emisiju tipu sarakstu, kas atlasīti PEMS testēšanai ar mērķi apstiprināt PEMS testa saimi saskaņā ar 4. punktu, sniedzot arī informāciju par 4.2. punktā paredzēto atlases kritēriju izmantošanu. Šajā sarakstā norāda arī to, vai konkrētam PEMS testam tika piemēroti 4.1.3. punkta noteikumi.

“8. papildinājums

Datu apmaiņa un ziņošanas prasības

1.   IEVADS

Šajā papildinājumā aprakstītas prasības par datu apmaiņu starp mērījumu sistēmām un datu izvērtēšanas programmatūru, kā arī prasības par starprezultātu un galīgo rezultātu ziņošanu un apmaiņu pēc datu izvērtējuma pabeigšanas.

Obligāto un neobligāto parametru apmaiņa un ziņošana notiek saskaņā ar 1. papildinājuma 3.2. punkta prasībām. Datus, kas norādīti 3. punkta apmaiņas un ziņošanas datnēs, paziņo, lai nodrošinātu galīgo rezultātu pilnīgu izsekojamību.

2.   APZĪMĒJUMI, PARAMETRI UN MĒRVIENĪBAS

| a
  1 | – | CO2 raksturlīknes koeficients |
| --- | --- | --- |
| b
  1 | – | CO2 raksturlīknes koeficients |
| a
  2 | – | CO2 raksturlīknes koeficients |
| b
  2 | – | CO2 raksturlīknes koeficients |
| k
  11 | – | svēruma funkcijas koeficients |
| k
  12 | – | svēruma funkcijas koeficients |
| k
  21 | – | svēruma funkcijas koeficients |
| k
  22 | – | svēruma funkcijas koeficients |
| tol
  1 | – | primārā pielaide |
| tol
  2 | – | sekundārā pielaide |

a
  1

–

CO2 raksturlīknes koeficients

b
  1

–

CO2 raksturlīknes koeficients

a
  2

–

CO2 raksturlīknes koeficients

b
  2

–

CO2 raksturlīknes koeficients

k
  11

–

svēruma funkcijas koeficients

k
  12

–

svēruma funkcijas koeficients

k
  21

–

svēruma funkcijas koeficients

k
  22

–

svēruma funkcijas koeficients

tol
  1

–

primārā pielaide

tol
  2

–

sekundārā pielaide

3.   DATU APMAIŅAS UN ZIŅOŠANAS FORMĀTS

3.1.   Vispārīgs apraksts

Ziņošana par emisiju vērtībām, kā arī par citiem būtiskiem parametriem un apmaiņa ar tām notiek csv formāta datnē. Parametra vērtības atdala ar komatu (ASCII kods #h2C). Decimālskaitļu skaitliskās vērtības norādīšanai izmanto punktu (ASCII kods #h2E). Rindas beigās izmanto rindpadevi (ASCII kods #h0D). Tūkstošu atdalīšanai īpašas zīmes neizmanto.

3.2.   Datu apmaiņa

Datu apmaiņa starp mērījumu sistēmām un datu izvērtēšanas programmatūru notiek ar tādas standartizētas ziņošanas datnes starpniecību, kurā norādīts obligāto un neobligāto parametru minimālais kopums. Datu apmaiņas datne ir strukturēta šādi: pirmās 195 rindas ir paredzētas galvenei, kurā sniegta īpaša informācija par, piemēram, testa apstākļiem, PEMS aprīkojumu un tā kalibrēšanu (1. tabula). 198.–200. rindā norāda parametru apzīmējumus un mērvienības. 201. rinda un visas turpmākās datu rindas veido datu apmaiņas datnes pamatdaļu, kurā norādītas parametra vērtības (2. tabula). Datu apmaiņas datnes pamatdaļā datu rindu skaits ir vismaz vienāds ar testa ilgumu sekundēs, kas reizināts ar reģistrēšanas frekvenci hercos.

3.3.   Starprezultāti un galīgie rezultāti

Ražotāji reģistrē vispārīgo parametru starprezultātus atbilstīgi struktūrai 3. tabulā. Informāciju 3. tabulā iegūst pirms 5. un 6. papildinājumā aprakstīto datu izvērtēšanas metožu izmantošanas.

Transportlīdzekļa ražotājs abu datu izvērtēšanas metožu rezultātus reģistrē atsevišķās datnēs. Datu izvērtēšanas rezultātus, kas iegūti ar 5. papildinājumā aprakstīto metodi, ziņo atbilstīgi 4., 5. un 6. tabulai. Datu izvērtēšanas rezultātus, kas iegūti ar 6. papildinājumā aprakstīto metodi, ziņo atbilstīgi 7., 8. un 9. tabulai. Datu ziņošanas datnes galvenei ir trīs daļas. Pirmās 95 rindas ir paredzētas īpašai informācijai par datu izvērtēšanas metodes iestatījumiem. 101.–195. rindā izklāsta rezultātus, kas iegūti ar attiecīgo datu izvērtēšanas metodi. 201.–490. rinda ir paredzēta galīgo emisiju rezultātu ziņošanai. 501. rinda un visas turpmākās datu rindas veido datu ziņošanas datnes pamatdaļu, kurā detalizēti norādīti datu izvērtēšanas rezultāti.

4.   TEHNISKĀS ZIŅOŠANAS TABULAS

4.1.   Datu apmaiņa

1. tabula

Datu apmaiņas datnes galvene

| Rinda | Parametrs | Apraksts/mērvienība |
| --- | --- | --- |
| 1 | Testa ID kods | (kods) |
| 2 | Testa datums | (diena.mēnesis.gads) |
| 3 | Organizācija, kas uzrauga testu | (organizācijas nosaukums) |
| 4 | Testa veikšanas vieta | (pilsēta, valsts) |
| 5 | Persona, kas uzrauga testu | (galvenā uzrauga vārds, uzvārds) |
| 6 | Transportlīdzekļa vadītājs | (vadītāja vārds, uzvārds) |
| 7 | Transportlīdzekļa tips | (transportlīdzekļa nosaukums) |
| 8 | Transportlīdzekļa ražotājs | (nosaukums) |
| 9 | Transportlīdzekļa modeļa gads | (gads) |
| 10 | Transportlīdzekļa ID kods | (VIN kods) |
| 11 | Odometra rādījums testa sākumā | (km) |
| 12 | Odometra rādījums testa beigās | (km) |
| 13 | Transportlīdzekļa kategorija | (kategorija) |
| 14 | Tipa apstiprinājuma emisiju ierobežojums | (Euro X) |
| 15 | Dzinēja tips | (piem., dzirksteļaizdedze, kompresijaizdedze) |
| 16 | Dzinēja nominālā jauda | (kW) |
| 17 | Maksimālais griezes moments | (Nm) |
| 18 | Dzinēja darba tilpums | (ccm) |
| 19 | Transmisija | (piem., manuāla, automātiska) |
| 20 | Pārnesumu skaits kustībai uz priekšu | (#) |
| 21 | Degviela | (piem., benzīns, dīzeļdegviela) |
| 22 | Smērviela | (produkta nosaukums) |
| 23 | Riepu izmērs | (platums/augstums/loka diametrs) |
| 24 | Priekšējās un aizmugurējās ass riepu spiediens | (bāri, bāri) |
| 25 | Slodzes uz ceļa parametri | (F0, F1, F2) |
| 26 | Tipa apstiprinājuma testa cikls | (NEDC, WLTC) |
| 27 | Tipa apstiprinājuma CO2 emisijas | (g/km) |
| 28 | CO2 emisijas WLTC režīmā zemā ātrumā | (g/km) |
| 29 | CO2 emisijas WLTC režīmā vidējā ātrumā | (g/km) |
| 30 | CO2 emisijas WLTC režīmā augstā ātrumā | (g/km) |
| 31 | CO2 emisijas WLTC režīmā ļoti augstā ātrumā | (g/km) |
| 32 | Transportlīdzekļa testa masa (35) | (kg;% (36)) |
| 33 | PEMS ražotājs | (nosaukums) |
| 34 | PEMS tips | (PEMS nosaukums) |
| 35 | PEMS sērijas numurs | (numurs) |
| 36 | PEMS barošanas avots | (piem., baterijas veids) |
| 37 | Gāzes analizatora ražotājs | (nosaukums) |
| 38 | Gāzes analizatora tips | (tips) |
| 39 | Gāzes analizatora sērijas numurs | (numurs) |
| 40–50 (37) | ... | ... |
| 51 | EFM ražotājs (38) | (nosaukums) |
| 52 | EFM sensora veids (38) | (darbības princips) |
| 53 | EFM sērijas numurs (38) | (numurs) |
| 54 | Atgāzu masas plūsmas ātruma avots | (EFM/ECU/sensors) |
| 55 | Gaisa spiediena sensors | (tips, ražotājs) |
| 56 | Testa datums | (diena.mēnesis.gads) |
| 57 | Pirmstesta procedūras sākuma laiks | (h:min) |
| 58 | Brauciena sākuma laiks | (h:min) |
| 59 | Pēctesta procedūras sākuma laiks | (h:min) |
| 60 | Pirmstesta procedūras beigu laiks | (h:min) |
| 61 | Brauciena beigu laiks | (h:min) |
| 62 | Pēctesta procedūras beigu laiks | (h:min) |
| 63–70 (39) | ... | ... |
| 71 | Laika korekcija: THC nobīde | (s) |
| 72 | Laika korekcija: CH4 nobīde | (s) |
| 73 | Laika korekcija: NMHC nobīde | (s) |
| 74 | Laika korekcija: O2 nobīde | (s) |
| 75 | Laika korekcija: PN nobīde | (s) |
| 76 | Laika korekcija: CO nobīde | (s) |
| 77 | Laika korekcija: CO2 nobīde | (s) |
| 78 | Laika korekcija: NO nobīde | (s) |
| 79 | Laika korekcija: NO2 nobīde | (s) |
| 80 | Laika korekcija: atgāzu masas plūsmas ātruma nobīde | (s) |
| 81 | THC iestatījuma atskaites vērtība | (ppm) |
| 82 | CH4 iestatījuma atskaites vērtība | (ppm) |
| 83 | NMHC iestatījuma atskaites vērtība | (ppm) |
| 84 | O2 iestatījuma atskaites vērtība | (%) |
| 85 | PN iestatījuma atskaites vērtība | (#) |
| 86 | CO iestatījuma atskaites vērtība | (ppm) |
| 87 | CO2 iestatījuma atskaites vērtība | (%) |
| 88 | NO iestatījuma atskaites vērtība | (ppm) |
| 89 | NO2 iestatījuma atskaites vērtība | (ppm) |
| 90–95 (39) | ... | ... |
| 96 | Pirmstesta THC nulles reakcija | (ppm) |
| 97 | Pirmstesta CH4 nulles reakcija | (ppm) |
| 98 | Pirmstesta NMHC nulles reakcija | (ppm) |
| 99 | Pirmstesta O2 nulles reakcija | (%) |
| 100 | Pirmstesta PN nulles reakcija | (#) |
| 101 | Pirmstesta CO nulles reakcija | (ppm) |
| 102 | Pirmstesta CO2 nulles reakcija | (%) |
| 103 | Pirmstesta NO nulles reakcija | (ppm) |
| 104 | Pirmstesta NO2 nulles reakcija | (ppm) |
| 105 | Pirmstesta THC iestatījuma reakcija | (ppm) |
| 106 | Pirmstesta CH4 iestatījuma reakcija | (ppm) |
| 107 | Pirmstesta NMHC iestatījuma reakcija | (ppm) |
| 108 | Pirmstesta O2 iestatījuma reakcija | (%) |
| 109 | Pirmstesta PN iestatījuma reakcija | (#) |
| 110 | Pirmstesta CO iestatījuma reakcija | (ppm) |
| 111 | Pirmstesta CO2 iestatījuma reakcija | (%) |
| 112 | Pirmstesta NO iestatījuma reakcija | (ppm) |
| 113 | Pirmstesta NO2 iestatījuma reakcija | (ppm) |
| 114 | Pēctesta THC nulles reakcija | (ppm) |
| 115 | Pēctesta CH4 nulles reakcija | (ppm) |
| 116 | Pēctesta NMHC nulles reakcija | (ppm) |
| 117 | Pēctesta O2 nulles reakcija | (%) |
| 118 | Pēctesta PN nulles reakcija | (#) |
| 119 | Pēctesta CO nulles reakcija | (ppm) |
| 120 | Pēctesta CO2 nulles reakcija | (%) |
| 121 | Pēctesta NO nulles reakcija | (ppm) |
| 122 | Pēctesta NO2 nulles reakcija | (ppm) |
| 123 | Pēctesta THC iestatījuma reakcija | (ppm) |
| 124 | Pēctesta CH4 iestatījuma reakcija | (ppm) |
| 125 | Pēctesta NMHC iestatījuma reakcija | (ppm) |
| 126 | Pēctesta O2 iestatījuma reakcija | (%) |
| 127 | Pēctesta PN iestatījuma reakcija | (#) |
| 128 | Pēctesta CO iestatījuma reakcija | (ppm) |
| 129 | Pēctesta CO2 iestatījuma reakcija | (%) |
| 130 | Pēctesta NO iestatījuma reakcija | (ppm) |
| 131 | Pēctesta NO2 iestatījuma reakcija | (ppm) |
| 132 | PEMS validācija: THC rezultāti | (mg/km;%) (40) |
| 133 | PEMS validācija: CH4 rezultāti | (mg/km;%) (40) |
| 134 | PEMS validācija: NMHC rezultāti | (mg/km;%) (40) |
| 135 | PEMS validācija: PN rezultāti | (#/km;%) (40) |
| 136 | PEMS validācija: CO rezultāti | (mg/km;%) (40) |
| 137 | PEMS validācija: CO2 rezultāti | (g/km;%) (40) |
| 138 | PEMS validācija: NOX rezultāti | (mg/km;%) (40) |
| ... (41) | ... (41) | ... (41) |

Rinda

Parametrs

Apraksts/mērvienība

1

Testa ID kods

(kods)

2

Testa datums

(diena.mēnesis.gads)

3

Organizācija, kas uzrauga testu

(organizācijas nosaukums)

4

Testa veikšanas vieta

(pilsēta, valsts)

5

Persona, kas uzrauga testu

(galvenā uzrauga vārds, uzvārds)

6

Transportlīdzekļa vadītājs

(vadītāja vārds, uzvārds)

7

Transportlīdzekļa tips

(transportlīdzekļa nosaukums)

8

Transportlīdzekļa ražotājs

(nosaukums)

9

Transportlīdzekļa modeļa gads

(gads)

10

Transportlīdzekļa ID kods

(VIN kods)

11

Odometra rādījums testa sākumā

(km)

12

Odometra rādījums testa beigās

(km)

13

Transportlīdzekļa kategorija

(kategorija)

14

Tipa apstiprinājuma emisiju ierobežojums

(Euro X)

15

Dzinēja tips

(piem., dzirksteļaizdedze, kompresijaizdedze)

16

Dzinēja nominālā jauda

(kW)

17

Maksimālais griezes moments

(Nm)

18

Dzinēja darba tilpums

(ccm)

19

Transmisija

(piem., manuāla, automātiska)

20

Pārnesumu skaits kustībai uz priekšu

(#)

21

Degviela

(piem., benzīns, dīzeļdegviela)

22

Smērviela

(produkta nosaukums)

23

Riepu izmērs

(platums/augstums/loka diametrs)

24

Priekšējās un aizmugurējās ass riepu spiediens

(bāri, bāri)

25

Slodzes uz ceļa parametri

(F0, F1, F2)

26

Tipa apstiprinājuma testa cikls

(NEDC, WLTC)

27

Tipa apstiprinājuma CO2 emisijas

(g/km)

28

CO2 emisijas WLTC režīmā zemā ātrumā

(g/km)

29

CO2 emisijas WLTC režīmā vidējā ātrumā

(g/km)

30

CO2 emisijas WLTC režīmā augstā ātrumā

(g/km)

31

CO2 emisijas WLTC režīmā ļoti augstā ātrumā

(g/km)

32

Transportlīdzekļa testa masa (35)

(kg;% (36))

33

PEMS ražotājs

(nosaukums)

34

PEMS tips

(PEMS nosaukums)

35

PEMS sērijas numurs

(numurs)

36

PEMS barošanas avots

(piem., baterijas veids)

37

Gāzes analizatora ražotājs

(nosaukums)

38

Gāzes analizatora tips

(tips)

39

Gāzes analizatora sērijas numurs

(numurs)

40–50 (37)

...

...

51

EFM ražotājs (38)

(nosaukums)

52

EFM sensora veids (38)

(darbības princips)

53

EFM sērijas numurs (38)

(numurs)

54

Atgāzu masas plūsmas ātruma avots

(EFM/ECU/sensors)

55

Gaisa spiediena sensors

(tips, ražotājs)

56

Testa datums

(diena.mēnesis.gads)

57

Pirmstesta procedūras sākuma laiks

(h:min)

58

Brauciena sākuma laiks

(h:min)

59

Pēctesta procedūras sākuma laiks

(h:min)

60

Pirmstesta procedūras beigu laiks

(h:min)

61

Brauciena beigu laiks

(h:min)

62

Pēctesta procedūras beigu laiks

(h:min)

63–70 (39)

...

...

71

Laika korekcija: THC nobīde

(s)

72

Laika korekcija: CH4 nobīde

(s)

73

Laika korekcija: NMHC nobīde

(s)

74

Laika korekcija: O2 nobīde

(s)

75

Laika korekcija: PN nobīde

(s)

76

Laika korekcija: CO nobīde

(s)

77

Laika korekcija: CO2 nobīde

(s)

78

Laika korekcija: NO nobīde

(s)

79

Laika korekcija: NO2 nobīde

(s)

80

Laika korekcija: atgāzu masas plūsmas ātruma nobīde

(s)

81

THC iestatījuma atskaites vērtība

(ppm)

82

CH4 iestatījuma atskaites vērtība

(ppm)

83

NMHC iestatījuma atskaites vērtība

(ppm)

84

O2 iestatījuma atskaites vērtība

(%)

85

PN iestatījuma atskaites vērtība

(#)

86

CO iestatījuma atskaites vērtība

(ppm)

87

CO2 iestatījuma atskaites vērtība

(%)

88

NO iestatījuma atskaites vērtība

(ppm)

89

NO2 iestatījuma atskaites vērtība

(ppm)

90–95 (39)

...

...

96

Pirmstesta THC nulles reakcija

(ppm)

97

Pirmstesta CH4 nulles reakcija

(ppm)

98

Pirmstesta NMHC nulles reakcija

(ppm)

99

Pirmstesta O2 nulles reakcija

(%)

100

Pirmstesta PN nulles reakcija

(#)

101

Pirmstesta CO nulles reakcija

(ppm)

102

Pirmstesta CO2 nulles reakcija

(%)

103

Pirmstesta NO nulles reakcija

(ppm)

104

Pirmstesta NO2 nulles reakcija

(ppm)

105

Pirmstesta THC iestatījuma reakcija

(ppm)

106

Pirmstesta CH4 iestatījuma reakcija

(ppm)

107

Pirmstesta NMHC iestatījuma reakcija

(ppm)

108

Pirmstesta O2 iestatījuma reakcija

(%)

109

Pirmstesta PN iestatījuma reakcija

(#)

110

Pirmstesta CO iestatījuma reakcija

(ppm)

111

Pirmstesta CO2 iestatījuma reakcija

(%)

112

Pirmstesta NO iestatījuma reakcija

(ppm)

113

Pirmstesta NO2 iestatījuma reakcija

(ppm)

114

Pēctesta THC nulles reakcija

(ppm)

115

Pēctesta CH4 nulles reakcija

(ppm)

116

Pēctesta NMHC nulles reakcija

(ppm)

117

Pēctesta O2 nulles reakcija

(%)

118

Pēctesta PN nulles reakcija

(#)

119

Pēctesta CO nulles reakcija

(ppm)

120

Pēctesta CO2 nulles reakcija

(%)

121

Pēctesta NO nulles reakcija

(ppm)

122

Pēctesta NO2 nulles reakcija

(ppm)

123

Pēctesta THC iestatījuma reakcija

(ppm)

124

Pēctesta CH4 iestatījuma reakcija

(ppm)

125

Pēctesta NMHC iestatījuma reakcija

(ppm)

126

Pēctesta O2 iestatījuma reakcija

(%)

127

Pēctesta PN iestatījuma reakcija

(#)

128

Pēctesta CO iestatījuma reakcija

(ppm)

129

Pēctesta CO2 iestatījuma reakcija

(%)

130

Pēctesta NO iestatījuma reakcija

(ppm)

131

Pēctesta NO2 iestatījuma reakcija

(ppm)

132

PEMS validācija: THC rezultāti

(mg/km;%) (40)

133

PEMS validācija: CH4 rezultāti

(mg/km;%) (40)

134

PEMS validācija: NMHC rezultāti

(mg/km;%) (40)

135

PEMS validācija: PN rezultāti

(#/km;%) (40)

136

PEMS validācija: CO rezultāti

(mg/km;%) (40)

137

PEMS validācija: CO2 rezultāti

(g/km;%) (40)

138

PEMS validācija: NOX rezultāti

(mg/km;%) (40)

... (41)

... (41)

... (41)

2. tabula

Datu apmaiņas datnes pamatdaļa; šīs tabulas rindas un ailes pārnes uz datu apmaiņas datnes pamatdaļu

| Rinda | 198 | 199 (42) | 200 | 201 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | Laiks | brauciens | (s) | (43) |
| | Transportlīdzekļa ātrums (44) | Sensors | (km/h) | (43) |
| | Transportlīdzekļa ātrums (44) | GPS | (km/h) | (43) |
| | Transportlīdzekļa ātrums (44) | ECU | (km/h) | (43) |
| | Ģeogrāfiskais platums | GPS | (grādi:min:s) | (43) |
| | Ģeogrāfiskais garums | GPS | (grādi:min:s) | (43) |
| | Augstums (44) | GPS | (m) | (43) |
| | Augstums (44) | Sensors | (m) | (43) |
| | Gaisa spiediens | Sensors | (kPa) | (43) |
| | Gaisa temperatūra | Sensors | (K) | (43) |
| | Gaisa mitrums | Sensors | (g/kg; %) | (43) |
| | THC koncentrācija | Analizators | (ppm) | (43) |
| | CH4 koncentrācija | Analizators | (ppm) | (43) |
| | NMHC koncentrācija | Analizators | (ppm) | (43) |
| | CO koncentrācija | Analizators | (ppm) | (43) |
| | CO2 koncentrācija | Analizators | (ppm) | (43) |
| | NOX koncentrācija | Analizators | (ppm) | (43) |
| | NO koncentrācija | Analizators | (ppm) | (43) |
| | NO2 koncentrācija | Analizators | (ppm) | (43) |
| | O2 koncentrācija | Analizators | (ppm) | (43) |
| | PN koncentrācija | Analizators | (#/m3) | (43) |
| | Atgāzu masas plūsmas ātrums | EFM | (kg/s) | (43) |
| | Atgāzu temperatūra EFM | EFM | (K) | (43) |
| | Atgāzu masas plūsmas ātrums | Sensors | (kg/s) | (43) |
| | Atgāzu masas plūsmas ātrums | ECU | (kg/s) | (43) |
| | THC masa | Analizators | (g/s) | (43) |
| | CH4 masa | Analizators | (g/s) | (43) |
| | NMHC masa | Analizators | (g/s) | (43) |
| | CO masa | Analizators | (g/s) | (43) |
| | CO2 masa | Analizators | (g/s) | (43) |
| | NOX masa | Analizators | (g/s) | (43) |
| | NO masa | Analizators | (g/s) | (43) |
| | NO2 masa | Analizators | (g/s) | (43) |
| | O2 masa | Analizators | (g/s) | (43) |
| | PN | Analizators | (#/s) | (43) |
| | Gāzes mērīšana aktivizēta | PEMS | (aktīvs (1); neaktīvs (0); kļūda (>1)) | (43) |
| | Dzinēja apgriezienu skaits | ECU | (apgr./min) | (43) |
| | Dzinēja griezes moments | ECU | (Nm) | (43) |
| | Griezes moments uz dzenošās ass | Sensors | (Nm) | (43) |
| | Riteņa rotācijas ātrums | Sensors | (rad/s) | (43) |
| | Degvielas plūsmas ātrums | ECU | (g/s) | (43) |
| | Degvielas plūsma dzinējā | ECU | (g/s) | (43) |
| | Dzinēja ieplūdes gaisa plūsma | ECU | (g/s) | (43) |
| | Dzesētāja temperatūra | ECU | (K) | (43) |
| | Eļļas temperatūra | ECU | (K) | (43) |
| | Reģenerācijas statuss | ECU | — | (43) |
| | Pedāļa stāvoklis | ECU | (%) | (43) |
| | Transportlīdzekļa statuss | ECU | (kļūda (1); normāls (0)) | (43) |
| | Griezes momenta % | ECU | (%) | (43) |
| | Berzes griezes momenta % | ECU | (%) | (43) |
| | Uzlādes stāvoklis | ECU | (%) | (43) |
| | ... (45) | ... (45) | ... (45) | (43)
   (45) |

Rinda

198

199 (42)

200

201

Laiks

brauciens

(s)

(43)

Transportlīdzekļa ātrums (44)

Sensors

(km/h)

(43)

Transportlīdzekļa ātrums (44)

GPS

(km/h)

(43)

Transportlīdzekļa ātrums (44)

ECU

(km/h)

(43)

Ģeogrāfiskais platums

GPS

(grādi:min:s)

(43)

Ģeogrāfiskais garums

GPS

(grādi:min:s)

(43)

Augstums (44)

GPS

(m)

(43)

Augstums (44)

Sensors

(m)

(43)

Gaisa spiediens

Sensors

(kPa)

(43)

Gaisa temperatūra

Sensors

(K)

(43)

Gaisa mitrums

Sensors

(g/kg; %)

(43)

THC koncentrācija

Analizators

(ppm)

(43)

CH4 koncentrācija

Analizators

(ppm)

(43)

NMHC koncentrācija

Analizators

(ppm)

(43)

CO koncentrācija

Analizators

(ppm)

(43)

CO2 koncentrācija

Analizators

(ppm)

(43)

NOX koncentrācija

Analizators

(ppm)

(43)

NO koncentrācija

Analizators

(ppm)

(43)

NO2 koncentrācija

Analizators

(ppm)

(43)

O2 koncentrācija

Analizators

(ppm)

(43)

PN koncentrācija

Analizators

(#/m3)

(43)

Atgāzu masas plūsmas ātrums

EFM

(kg/s)

(43)

Atgāzu temperatūra EFM

EFM

(K)

(43)

Atgāzu masas plūsmas ātrums

Sensors

(kg/s)

(43)

Atgāzu masas plūsmas ātrums

ECU

(kg/s)

(43)

THC masa

Analizators

(g/s)

(43)

CH4 masa

Analizators

(g/s)

(43)

NMHC masa

Analizators

(g/s)

(43)

CO masa

Analizators

(g/s)

(43)

CO2 masa

Analizators

(g/s)

(43)

NOX masa

Analizators

(g/s)

(43)

NO masa

Analizators

(g/s)

(43)

NO2 masa

Analizators

(g/s)

(43)

O2 masa

Analizators

(g/s)

(43)

PN

Analizators

(#/s)

(43)

Gāzes mērīšana aktivizēta

PEMS

(aktīvs (1); neaktīvs (0); kļūda (>1))

(43)

Dzinēja apgriezienu skaits

ECU

(apgr./min)

(43)

Dzinēja griezes moments

ECU

(Nm)

(43)

Griezes moments uz dzenošās ass

Sensors

(Nm)

(43)

Riteņa rotācijas ātrums

Sensors

(rad/s)

(43)

Degvielas plūsmas ātrums

ECU

(g/s)

(43)

Degvielas plūsma dzinējā

ECU

(g/s)

(43)

Dzinēja ieplūdes gaisa plūsma

ECU

(g/s)

(43)

Dzesētāja temperatūra

ECU

(K)

(43)

Eļļas temperatūra

ECU

(K)

(43)

Reģenerācijas statuss

ECU

—

(43)

Pedāļa stāvoklis

ECU

(%)

(43)

Transportlīdzekļa statuss

ECU

(kļūda (1); normāls (0))

(43)

Griezes momenta %

ECU

(%)

(43)

Berzes griezes momenta %

ECU

(%)

(43)

Uzlādes stāvoklis

ECU

(%)

(43)

... (45)

... (45)

... (45)

(43)
   (45)

4.2.   Starprezultāti un galīgie rezultāti

4.2.1.   Starprezultāti

3. tabula

Ziņošanas datne Nr. 1: starprezultātu vispārīgie parametri

| Rinda | Parametrs | Apraksts/mērvienība |
| --- | --- | --- |
| 1 | Brauciena attālums | (km) |
| 2 | Brauciena laiks | (h:min:s) |
| 3 | Kopējais apstāšanās laiks | (min:s) |
| 4 | Brauciena vidējais ātrums | (km/h) |
| 5 | Brauciena maksimālais ātrums | (km/h) |
| 6 | THC vidējā koncentrācija | (ppm) |
| 7 | CH4 vidējā koncentrācija | (ppm) |
| 8 | NMHC vidējā koncentrācija | (ppm) |
| 9 | CO vidējā koncentrācija | (ppm) |
| 10 | CO2 vidējā koncentrācija | (ppm) |
| 11 | NOX vidējā koncentrācija | (ppm) |
| 12 | PN vidējā koncentrācija | (#/m3) |
| 13 | Atgāzu masas plūsmas vidējais ātrums | (kg/s) |
| 14 | Atgāzu vidējā temperatūra | (K) |
| 15 | Atgāzu maksimālā temperatūra | (K) |
| 16 | THC kopējā masa | (g) |
| 17 | CH4 kopējā masa | (g) |
| 18 | NMHC kopējā masa | (g) |
| 19 | CO kopējā masa | (g) |
| 20 | CO2 kopējā masa | (g) |
| 21 | NOX kopējā masa | (g) |
| 22 | Kopējais PN | (#) |
| 23 | THC emisijas braucienā | (mg/km) |
| 24 | CH4 emisijas braucienā | (mg/km) |
| 25 | NMHC emisijas braucienā | (mg/km) |
| 26 | CO emisijas braucienā | (mg/km) |
| 27 | CO2 emisijas braucienā | (g/km) |
| 28 | NOX emisijas braucienā | (mg/km) |
| 29 | PN emisijas braucienā | (#/km) |
| 30 | Attālums pilsētas daļā | (km) |
| 31 | Attālums ārpuspilsētas daļā | (h:min:s) |
| 32 | Apstāšanās laiks pilsētas daļā | (min:s) |
| 33 | Vidējais ātrums pilsētas daļā | (km/h) |
| 34 | Maksimālais ātrums pilsētas daļā | (km/h) |
| 35 | THC vidējā koncentrācija pilsētas daļā | (ppm) |
| 36 | CH4 vidējā koncentrācija pilsētas daļā | (ppm) |
| 37 | NMHC vidējā koncentrācija pilsētas daļā | (ppm) |
| 38 | CO vidējā koncentrācija pilsētas daļā | (ppm) |
| 39 | CO2 vidējā koncentrācija pilsētas daļā | (ppm) |
| 40 | NOX vidējā koncentrācija pilsētas daļā | (ppm) |
| 41 | PN vidējā koncentrācija pilsētas daļā | (#/m3) |
| 42 | Atgāzu masas plūsmas vidējais ātrums pilsētas daļā | (kg/s) |
| 43 | Atgāzu vidējā temperatūra pilsētas daļā | (K) |
| 44 | Atgāzu maksimālā temperatūra pilsētas daļā | (K) |
| 45 | THC kopējā masa pilsētas daļā | (g) |
| 46 | CH4 kopējā masa pilsētas daļā | (g) |
| 47 | NMHC kopējā masa pilsētas daļā | (g) |
| 48 | CO kopējā masa pilsētas daļā | (g) |
| 49 | CO2 kopējā masa pilsētas daļā | (g) |
| 50 | NOX kopējā masa pilsētas daļā | (g) |
| 51 | Kopējais PN pilsētas daļā | (#) |
| 52 | THC emisijas pilsētas daļā | (mg/km) |
| 53 | CH4 emisijas pilsētas daļā | (mg/km) |
| 54 | NMHC emisijas pilsētas daļā | (mg/km) |
| 55 | CO emisijas pilsētas daļā | (mg/km) |
| 56 | CO2 emisijas pilsētas daļā | (g/km) |
| 57 | NOX emisijas pilsētas daļā | (mg/km) |
| 58 | PN emisijas pilsētas daļā | (#/km) |
| 59 | Attālums ārpuspilsētas daļā | (km) |
| 60 | Laiks ārpuspilsētas daļā | (h:min:s) |
| 61 | Apstāšanās laiks ārpuspilsētas daļā | (min:s) |
| 62 | Vidējais ātrums ārpuspilsētas daļā | (km/h) |
| 63 | Maksimālais ātrums ārpuspilsētas daļā | (km/h) |
| 64 | THC vidējā koncentrācija ārpuspilsētas daļā | (ppm) |
| 65 | CH4 vidējā koncentrācija ārpuspilsētas daļā | (ppm) |
| 66 | NMHC vidējā koncentrācija ārpuspilsētas daļā | (ppm) |
| 67 | CO vidējā koncentrācija ārpuspilsētas daļā | (ppm) |
| 68 | CO2 vidējā koncentrācija ārpuspilsētas daļā | (ppm) |
| 69 | NOX vidējā koncentrācija ārpuspilsētas daļā | (ppm) |
| 70 | PN vidējā koncentrācija ārpuspilsētas daļā | (#/m3) |
| 71 | Atgāzu masas plūsmas vidējais ātrums ārpuspilsētas daļā | (kg/s) |
| 72 | Atgāzu vidējā temperatūra ārpuspilsētas daļā | (K) |
| 73 | Atgāzu maksimālā temperatūra ārpuspilsētas daļā | (K) |
| 74 | THC kopējā masa ārpuspilsētas daļā | (g) |
| 75 | CH4 kopējā masa ārpuspilsētas daļā | (g) |
| 76 | NMHC kopējā masa ārpuspilsētas daļā | (g) |
| 77 | CO kopējā masa ārpuspilsētas daļā | (g) |
| 78 | CO2 kopējā masa ārpuspilsētas daļā | (g) |
| 79 | NOX kopējā masa ārpuspilsētas daļā | (g) |
| 80 | Kopējais PN ārpuspilsētas daļā | (#) |
| 81 | THC emisijas ārpuspilsētas daļā | (mg/km) |
| 82 | CH4 emisijas ārpuspilsētas daļā | (mg/km) |
| 83 | NMHC emisijas ārpuspilsētas daļā | (mg/km) |
| 84 | CO emisijas ārpuspilsētas daļā | (mg/km) |
| 85 | CO2 emisijas ārpuspilsētas daļā | (g/km) |
| 86 | NOX emisijas ārpuspilsētas daļā | (mg/km) |
| 87 | PN emisijas ārpuspilsētas daļā | (#/km) |
| 88 | Attālums automaģistrāles daļā | (km) |
| 89 | Laiks automaģistrāles daļā | (h:min:s) |
| 90 | Apstāšanās laiks automaģistrāles daļā | (min:s) |
| 91 | Vidējais ātrums automaģistrāles daļā | (km/h) |
| 92 | Maksimālais ātrums automaģistrāles daļā | (km/h) |
| 93 | THC vidējā koncentrācija automaģistrāles daļā | (ppm) |
| 94 | CH4 vidējā koncentrācija automaģistrāles daļā | (ppm) |
| 95 | NMHC vidējā koncentrācija automaģistrāles daļā | (ppm) |
| 96 | CO vidējā koncentrācija automaģistrāles daļā | (ppm) |
| 97 | CO2 vidējā koncentrācija automaģistrāles daļā | (ppm) |
| 98 | NOX vidējā koncentrācija automaģistrāles daļā | (ppm) |
| 99 | PN vidējā koncentrācija automaģistrāles daļā | (#/m3) |
| 100 | Atgāzu masas plūsmas vidējais ātrums automaģistrāles daļā | (kg/s) |
| 101 | Atgāzu vidējā temperatūra automaģistrāles daļā | (K) |
| 102 | Atgāzu maksimālā temperatūra automaģistrāles daļā | (K) |
| 103 | THC kopējā masa automaģistrāles daļā | (g) |
| 104 | CH4 kopējā masa automaģistrāles daļā | (g) |
| 105 | NMHC kopējā masa automaģistrāles daļā | (g) |
| 106 | CO kopējā masa automaģistrāles daļā | (g) |
| 107 | CO2 kopējā masa automaģistrāles daļā | (g) |
| 108 | NOX kopējā masa automaģistrāles daļā | (g) |
| 109 | Kopējais PN automaģistrāles daļā | (#) |
| 110 | THC emisijas automaģistrāles daļā | (mg/km) |
| 111 | CH4 emisijas automaģistrāles daļā | (mg/km) |
| 112 | NMHC emisijas automaģistrāles daļā | (mg/km) |
| 113 | CO emisijas automaģistrāles daļā | (mg/km) |
| 114 | CO2 emisijas automaģistrāles daļā | (g/km) |
| 115 | NOX emisijas automaģistrāles daļā | (mg/km) |
| 116 | PN emisijas automaģistrāles daļā | (#/km) |
| ... (46) | ... (46) | ... (46) |

Rinda

Parametrs

Apraksts/mērvienība

1

Brauciena attālums

(km)

2

Brauciena laiks

(h:min:s)

3

Kopējais apstāšanās laiks

(min:s)

4

Brauciena vidējais ātrums

(km/h)

5

Brauciena maksimālais ātrums

(km/h)

6

THC vidējā koncentrācija

(ppm)

7

CH4 vidējā koncentrācija

(ppm)

8

NMHC vidējā koncentrācija

(ppm)

9

CO vidējā koncentrācija

(ppm)

10

CO2 vidējā koncentrācija

(ppm)

11

NOX vidējā koncentrācija

(ppm)

12

PN vidējā koncentrācija

(#/m3)

13

Atgāzu masas plūsmas vidējais ātrums

(kg/s)

14

Atgāzu vidējā temperatūra

(K)

15

Atgāzu maksimālā temperatūra

(K)

16

THC kopējā masa

(g)

17

CH4 kopējā masa

(g)

18

NMHC kopējā masa

(g)

19

CO kopējā masa

(g)

20

CO2 kopējā masa

(g)

21

NOX kopējā masa

(g)

22

Kopējais PN

(#)

23

THC emisijas braucienā

(mg/km)

24

CH4 emisijas braucienā

(mg/km)

25

NMHC emisijas braucienā

(mg/km)

26

CO emisijas braucienā

(mg/km)

27

CO2 emisijas braucienā

(g/km)

28

NOX emisijas braucienā

(mg/km)

29

PN emisijas braucienā

(#/km)

30

Attālums pilsētas daļā

(km)

31

Attālums ārpuspilsētas daļā

(h:min:s)

32

Apstāšanās laiks pilsētas daļā

(min:s)

33

Vidējais ātrums pilsētas daļā

(km/h)

34

Maksimālais ātrums pilsētas daļā

(km/h)

35

THC vidējā koncentrācija pilsētas daļā

(ppm)

36

CH4 vidējā koncentrācija pilsētas daļā

(ppm)

37

NMHC vidējā koncentrācija pilsētas daļā

(ppm)

38

CO vidējā koncentrācija pilsētas daļā

(ppm)

39

CO2 vidējā koncentrācija pilsētas daļā

(ppm)

40

NOX vidējā koncentrācija pilsētas daļā

(ppm)

41

PN vidējā koncentrācija pilsētas daļā

(#/m3)

42

Atgāzu masas plūsmas vidējais ātrums pilsētas daļā

(kg/s)

43

Atgāzu vidējā temperatūra pilsētas daļā

(K)

44

Atgāzu maksimālā temperatūra pilsētas daļā

(K)

45

THC kopējā masa pilsētas daļā

(g)

46

CH4 kopējā masa pilsētas daļā

(g)

47

NMHC kopējā masa pilsētas daļā

(g)

48

CO kopējā masa pilsētas daļā

(g)

49

CO2 kopējā masa pilsētas daļā

(g)

50

NOX kopējā masa pilsētas daļā

(g)

51

Kopējais PN pilsētas daļā

(#)

52

THC emisijas pilsētas daļā

(mg/km)

53

CH4 emisijas pilsētas daļā

(mg/km)

54

NMHC emisijas pilsētas daļā

(mg/km)

55

CO emisijas pilsētas daļā

(mg/km)

56

CO2 emisijas pilsētas daļā

(g/km)

57

NOX emisijas pilsētas daļā

(mg/km)

58

PN emisijas pilsētas daļā

(#/km)

59

Attālums ārpuspilsētas daļā

(km)

60

Laiks ārpuspilsētas daļā

(h:min:s)

61

Apstāšanās laiks ārpuspilsētas daļā

(min:s)

62

Vidējais ātrums ārpuspilsētas daļā

(km/h)

63

Maksimālais ātrums ārpuspilsētas daļā

(km/h)

64

THC vidējā koncentrācija ārpuspilsētas daļā

(ppm)

65

CH4 vidējā koncentrācija ārpuspilsētas daļā

(ppm)

66

NMHC vidējā koncentrācija ārpuspilsētas daļā

(ppm)

67

CO vidējā koncentrācija ārpuspilsētas daļā

(ppm)

68

CO2 vidējā koncentrācija ārpuspilsētas daļā

(ppm)

69

NOX vidējā koncentrācija ārpuspilsētas daļā

(ppm)

70

PN vidējā koncentrācija ārpuspilsētas daļā

(#/m3)

71

Atgāzu masas plūsmas vidējais ātrums ārpuspilsētas daļā

(kg/s)

72

Atgāzu vidējā temperatūra ārpuspilsētas daļā

(K)

73

Atgāzu maksimālā temperatūra ārpuspilsētas daļā

(K)

74

THC kopējā masa ārpuspilsētas daļā

(g)

75

CH4 kopējā masa ārpuspilsētas daļā

(g)

76

NMHC kopējā masa ārpuspilsētas daļā

(g)

77

CO kopējā masa ārpuspilsētas daļā

(g)

78

CO2 kopējā masa ārpuspilsētas daļā

(g)

79

NOX kopējā masa ārpuspilsētas daļā

(g)

80

Kopējais PN ārpuspilsētas daļā

(#)

81

THC emisijas ārpuspilsētas daļā

(mg/km)

82

CH4 emisijas ārpuspilsētas daļā

(mg/km)

83

NMHC emisijas ārpuspilsētas daļā

(mg/km)

84

CO emisijas ārpuspilsētas daļā

(mg/km)

85

CO2 emisijas ārpuspilsētas daļā

(g/km)

86

NOX emisijas ārpuspilsētas daļā

(mg/km)

87

PN emisijas ārpuspilsētas daļā

(#/km)

88

Attālums automaģistrāles daļā

(km)

89

Laiks automaģistrāles daļā

(h:min:s)

90

Apstāšanās laiks automaģistrāles daļā

(min:s)

91

Vidējais ātrums automaģistrāles daļā

(km/h)

92

Maksimālais ātrums automaģistrāles daļā

(km/h)

93

THC vidējā koncentrācija automaģistrāles daļā

(ppm)

94

CH4 vidējā koncentrācija automaģistrāles daļā

(ppm)

95

NMHC vidējā koncentrācija automaģistrāles daļā

(ppm)

96

CO vidējā koncentrācija automaģistrāles daļā

(ppm)

97

CO2 vidējā koncentrācija automaģistrāles daļā

(ppm)

98

NOX vidējā koncentrācija automaģistrāles daļā

(ppm)

99

PN vidējā koncentrācija automaģistrāles daļā

(#/m3)

100

Atgāzu masas plūsmas vidējais ātrums automaģistrāles daļā

(kg/s)

101

Atgāzu vidējā temperatūra automaģistrāles daļā

(K)

102

Atgāzu maksimālā temperatūra automaģistrāles daļā

(K)

103

THC kopējā masa automaģistrāles daļā

(g)

104

CH4 kopējā masa automaģistrāles daļā

(g)

105

NMHC kopējā masa automaģistrāles daļā

(g)

106

CO kopējā masa automaģistrāles daļā

(g)

107

CO2 kopējā masa automaģistrāles daļā

(g)

108

NOX kopējā masa automaģistrāles daļā

(g)

109

Kopējais PN automaģistrāles daļā

(#)

110

THC emisijas automaģistrāles daļā

(mg/km)

111

CH4 emisijas automaģistrāles daļā

(mg/km)

112

NMHC emisijas automaģistrāles daļā

(mg/km)

113

CO emisijas automaģistrāles daļā

(mg/km)

114

CO2 emisijas automaģistrāles daļā

(g/km)

115

NOX emisijas automaģistrāles daļā

(mg/km)

116

PN emisijas automaģistrāles daļā

(#/km)

... (46)

... (46)

... (46)

4.2.2.   Datu izvērtēšanas rezultāti

4. tabula

Ziņošanas datnes Nr. 2 galvene: 5. papildinājumā paredzētās datu izvērtēšanas metodes aprēķinu iestatījumi

| Rinda | Parametrs | Mērvienība |
| --- | --- | --- |
| 1 | CO2 atskaites masa | (g) |
| 2 | CO2 raksturlīknes koeficients a
  1 | |
| 3 | CO2 raksturlīknes koeficients b
  1 | |
| 4 | CO2 raksturlīknes koeficients a
  2 | |
| 5 | CO2 raksturlīknes koeficients b
  2 | |
| 6 | Svēruma funkcijas koeficients k
  11 | |
| 7 | Svēruma funkcijas koeficients k
  12 | |
| 8 | Svēruma funkcijas koeficients k
  22 = k
  21 | |
| 9 | Primārā pielaide tol
  1 | (%) |
| 10 | Sekundārā pielaide tol
  2 | (%) |
| 11 | Aprēķinu programmatūra un versija | (piem., EMROAD 5.8) |
| ... (47) | ... (47) | ... (47) |

Rinda

Parametrs

Mērvienība

1

CO2 atskaites masa

(g)

2

CO2 raksturlīknes koeficients a
  1

3

CO2 raksturlīknes koeficients b
  1

4

CO2 raksturlīknes koeficients a
  2

5

CO2 raksturlīknes koeficients b
  2

6

Svēruma funkcijas koeficients k
  11

7

Svēruma funkcijas koeficients k
  12

8

Svēruma funkcijas koeficients k
  22 = k
  21

9

Primārā pielaide tol
  1

(%)

10

Sekundārā pielaide tol
  2

(%)

11

Aprēķinu programmatūra un versija

(piem., EMROAD 5.8)

... (47)

... (47)

... (47)

5.a tabula

Ziņošanas datnes Nr. 2 galvene: 5. papildinājumā paredzētās datu izvērtēšanas metodes rezultāti

| Rinda | Parametrs | Mērvienība |
| --- | --- | --- |
| 101 | Intervālu skaits | |
| 102 | Pilsētas intervālu skaits | |
| 103 | Ārpuspilsētas intervālu skaits | |
| 104 | Automaģistrāles intervālu skaits | |
| 105 | Pilsētas intervālu procentuālā daļa | (%) |
| 106 | Ārpuspilsētas intervālu procentuālā daļa | (%) |
| 107 | Automaģistrāles intervālu procentuālā daļa | (%) |
| 108 | Pilsētas intervālu procentuālā daļa lielāka nekā 15 % | (1=jā, 0=nē) |
| 109 | Ārpuspilsētas intervālu procentuālā daļa lielāka nekā 15 % | (1=jā, 0=nē) |
| 110 | Automaģistrāles intervālu procentuālā daļa lielāka nekā 15 % | (1=jā, 0=nē) |
| 111 | Intervālu skaits ± tol
  1 robežās | |
| 112 | Pilsētas intervālu skaits ± tol
  1 robežās | |
| 113 | Ārpuspilsētas intervālu skaits ± tol
  1 robežās | |
| 114 | Automaģistrāles intervālu skaits ± tol
  1 robežās | |
| 115 | Intervālu skaits ± tol
  2 robežās | |
| 116 | Pilsētas intervālu skaits ± tol
  2 robežās | |
| 117 | Ārpuspilsētas intervālu skaits ± tol
  2 robežās | |
| 118 | Automaģistrāles intervālu skaits ± tol
  2 robežās | |
| 119 | Pilsētas intervālu procentuālā daļa ± tol
  1 robežās | (%) |
| 120 | Ārpuspilsētas intervālu procentuālā daļa ± tol
  1 robežās | (%) |
| 121 | Automaģistrāles intervālu procentuālā daļa ± tol
  1 robežās | (%) |
| 122 | Pilsētas intervālu procentuālā daļa ± tol
  1 robežās ir lielāka nekā 50 % | (1=jā, 0=nē) |
| 123 | Ārpuspilsētas intervālu procentuālā daļa ± tol
  1 robežās ir lielāka nekā 50 % | (1=jā, 0=nē) |
| 124 | Automaģistrāles intervālu procentuālā daļa ± tol
  1 robežās ir lielāka nekā 50 % | (1=jā, 0=nē) |
| 125 | Visu intervālu vidējais nozīmīguma indekss | (%) |
| 126 | Pilsētas intervālu vidējais nozīmīguma indekss | (%) |
| 127 | Ārpuspilsētas intervālu vidējais nozīmīguma indekss | (%) |
| 128 | Automaģistrāles intervālu vidējais nozīmīguma indekss | (%) |
| 129 | Pilsētas intervālu svērtās THC emisijas | (mg/km) |
| 130 | Ārpuspilsētas intervālu svērtās THC emisijas | (mg/km) |
| 131 | Automaģistrāles intervālu svērtās THC emisijas | (mg/km) |
| 132 | Pilsētas intervālu svērtās CH4 emisijas | (mg/km) |
| 133 | Ārpuspilsētas intervālu svērtās CH4 emisijas | (mg/km) |
| 134 | Automaģistrāles intervālu svērtās CH4 emisijas | (mg/km) |
| 135 | Pilsētas intervālu svērtās NMHC emisijas | (mg/km) |
| 136 | Ārpuspilsētas intervālu svērtās NMHC emisijas | (mg/km) |
| 137 | Automaģistrāles intervālu svērtās NMHC emisijas | (mg/km) |
| 138 | Pilsētas intervālu svērtās CO emisijas | (mg/km) |
| 139 | Ārpuspilsētas intervālu svērtās CO emisijas | (mg/km) |
| 140 | Automaģistrāles intervālu svērtās CO emisijas | (mg/km) |
| 141 | Pilsētas intervālu svērtās NOx emisijas | (mg/km) |
| 142 | Ārpuspilsētas intervālu svērtās NOx emisijas | (mg/km) |
| 143 | Automaģistrāles intervālu svērtās NOx emisijas | (mg/km) |
| 144 | Pilsētas intervālu svērtās NO emisijas | (mg/km) |
| 145 | Ārpuspilsētas intervālu svērtās NO emisijas | (mg/km) |
| 146 | Automaģistrāles intervālu svērtās NO emisijas | (mg/km) |
| 147 | Pilsētas intervālu svērtās NO2 emisijas | (mg/km) |
| 148 | Ārpuspilsētas intervālu svērtās NO2 emisijas | (mg/km) |
| 149 | Automaģistrāles intervālu svērtās NO2 emisijas | (mg/km) |
| 150 | Pilsētas intervālu svērtās PN emisijas | (#/km) |
| 151 | Ārpuspilsētas intervālu svērtās PN emisijas | (#/km) |
| 152 | Automaģistrāles intervālu svērtās PN emisijas | (#/km) |
| ... (48) | ... (48) | ... (48) |

Rinda

Parametrs

Mērvienība

101

Intervālu skaits

102

Pilsētas intervālu skaits

103

Ārpuspilsētas intervālu skaits

104

Automaģistrāles intervālu skaits

105

Pilsētas intervālu procentuālā daļa

(%)

106

Ārpuspilsētas intervālu procentuālā daļa

(%)

107

Automaģistrāles intervālu procentuālā daļa

(%)

108

Pilsētas intervālu procentuālā daļa lielāka nekā 15 %

(1=jā, 0=nē)

109

Ārpuspilsētas intervālu procentuālā daļa lielāka nekā 15 %

(1=jā, 0=nē)

110

Automaģistrāles intervālu procentuālā daļa lielāka nekā 15 %

(1=jā, 0=nē)

111

Intervālu skaits ± tol
  1 robežās

112

Pilsētas intervālu skaits ± tol
  1 robežās

113

Ārpuspilsētas intervālu skaits ± tol
  1 robežās

114

Automaģistrāles intervālu skaits ± tol
  1 robežās

115

Intervālu skaits ± tol
  2 robežās

116

Pilsētas intervālu skaits ± tol
  2 robežās

117

Ārpuspilsētas intervālu skaits ± tol
  2 robežās

118

Automaģistrāles intervālu skaits ± tol
  2 robežās

119

Pilsētas intervālu procentuālā daļa ± tol
  1 robežās

(%)

120

Ārpuspilsētas intervālu procentuālā daļa ± tol
  1 robežās

(%)

121

Automaģistrāles intervālu procentuālā daļa ± tol
  1 robežās

(%)

122

Pilsētas intervālu procentuālā daļa ± tol
  1 robežās ir lielāka nekā 50 %

(1=jā, 0=nē)

123

Ārpuspilsētas intervālu procentuālā daļa ± tol
  1 robežās ir lielāka nekā 50 %

(1=jā, 0=nē)

124

Automaģistrāles intervālu procentuālā daļa ± tol
  1 robežās ir lielāka nekā 50 %

(1=jā, 0=nē)

125

Visu intervālu vidējais nozīmīguma indekss

(%)

126

Pilsētas intervālu vidējais nozīmīguma indekss

(%)

127

Ārpuspilsētas intervālu vidējais nozīmīguma indekss

(%)

128

Automaģistrāles intervālu vidējais nozīmīguma indekss

(%)

129

Pilsētas intervālu svērtās THC emisijas

(mg/km)

130

Ārpuspilsētas intervālu svērtās THC emisijas

(mg/km)

131

Automaģistrāles intervālu svērtās THC emisijas

(mg/km)

132

Pilsētas intervālu svērtās CH4 emisijas

(mg/km)

133

Ārpuspilsētas intervālu svērtās CH4 emisijas

(mg/km)

134

Automaģistrāles intervālu svērtās CH4 emisijas

(mg/km)

135

Pilsētas intervālu svērtās NMHC emisijas

(mg/km)

136

Ārpuspilsētas intervālu svērtās NMHC emisijas

(mg/km)

137

Automaģistrāles intervālu svērtās NMHC emisijas

(mg/km)

138

Pilsētas intervālu svērtās CO emisijas

(mg/km)

139

Ārpuspilsētas intervālu svērtās CO emisijas

(mg/km)

140

Automaģistrāles intervālu svērtās CO emisijas

(mg/km)

141

Pilsētas intervālu svērtās NOx emisijas

(mg/km)

142

Ārpuspilsētas intervālu svērtās NOx emisijas

(mg/km)

143

Automaģistrāles intervālu svērtās NOx emisijas

(mg/km)

144

Pilsētas intervālu svērtās NO emisijas

(mg/km)

145

Ārpuspilsētas intervālu svērtās NO emisijas

(mg/km)

146

Automaģistrāles intervālu svērtās NO emisijas

(mg/km)

147

Pilsētas intervālu svērtās NO2 emisijas

(mg/km)

148

Ārpuspilsētas intervālu svērtās NO2 emisijas

(mg/km)

149

Automaģistrāles intervālu svērtās NO2 emisijas

(mg/km)

150

Pilsētas intervālu svērtās PN emisijas

(#/km)

151

Ārpuspilsētas intervālu svērtās PN emisijas

(#/km)

152

Automaģistrāles intervālu svērtās PN emisijas

(#/km)

... (48)

... (48)

... (48)

5.b tabula

Ziņošanas datnes Nr. 2 galvene: galīgie emisiju rezultāti saskaņā ar 5. papildinājumu

| Rinda | Parametrs | Mērvienība |
| --- | --- | --- |
| 201 | THC emisijas braucienā | (mg/km) |
| 202 | CH4 emisijas braucienā | (mg/km) |
| 203 | NMHC emisijas braucienā | (mg/km) |
| 204 | CO emisijas braucienā | (mg/km) |
| 205 | NOX emisijas braucienā | (mg/km) |
| 206 | PN emisijas braucienā | (#/km) |
| ... (49) | ... (49) | ... (49) |

Rinda

Parametrs

Mērvienība

201

THC emisijas braucienā

(mg/km)

202

CH4 emisijas braucienā

(mg/km)

203

NMHC emisijas braucienā

(mg/km)

204

CO emisijas braucienā

(mg/km)

205

NOX emisijas braucienā

(mg/km)

206

PN emisijas braucienā

(#/km)

... (49)

... (49)

... (49)

6. tabula

Datu apmaiņas datnes Nr. 2 pamatdaļa: 5. papildinājumā paredzētās datu izvērtēšanas metodes detalizētie rezultāti; šīs tabulas rindas un ailes pārnes uz datu ziņošanas datnes pamatdaļu

| Rinda | 498 | 499 | 500 | 501 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | Intervāla sākuma laiks | | (s) | (50) |
| | Intervāla beigu laiks | | (s) | (50) |
| | Intervāla ilgums | | (s) | (50) |
| | Intervāla attālums | Avots (1=GPS, 2=ECU, 3=sensors) | (km) | (50) |
| | Intervāla THC emisijas | | (g) | (50) |
| | Intervāla CH4 emisijas | | (g) | (50) |
| | Intervāla NMHC emisijas | | (g) | (50) |
| | Intervāla CO emisijas | | (g) | (50) |
| | Intervāla CO2 emisijas | | (g) | (50) |
| | Intervāla NOX emisijas | | (g) | (50) |
| | Intervāla NO emisijas | | (g) | (50) |
| | Intervāla NO2 emisijas | | (g) | (50) |
| | Intervāla O2 emisijas | | (g) | (50) |
| | Intervāla PN emisijas | | (#) | (50) |
| | Intervāla THC emisijas | | (mg/km) | (50) |
| | Intervāla CH4 emisijas | | (mg/km) | (50) |
| | Intervāla NMHC emisijas | | (mg/km) | (50) |
| | Intervāla CO emisijas | | (mg/km) | (50) |
| | Intervāla CO2 emisijas | | (g/km) | (50) |
| | Intervāla NOX emisijas | | (mg/km) | (50) |
| | Intervāla NO emisijas | | (mg/km) | (50) |
| | Intervāla NO2 emisijas | | (mg/km) | (50) |
| | Intervāla O2 emisijas | | (mg/km) | (50) |
| | Intervāla PN emisijas | | (#/km) | (50) |
| | Intervāla attālums līdz CO2 raksturlīknei h
  j | | (%) | (50) |
| | Intervāla svēruma koeficients w
  j | | (–) | (50) |
| | Transportlīdzekļa vidējais ātrums intervālā | Avots (1=GPS, 2=ECU, 3=sensors) | (km/h) | (50) |
| | ... (51) | ... (51) | ... (51) | (50)
   (51) |

Rinda

498

499

500

501

Intervāla sākuma laiks

(s)

(50)

Intervāla beigu laiks

(s)

(50)

Intervāla ilgums

(s)

(50)

Intervāla attālums

Avots (1=GPS, 2=ECU, 3=sensors)

(km)

(50)

Intervāla THC emisijas

(g)

(50)

Intervāla CH4 emisijas

(g)

(50)

Intervāla NMHC emisijas

(g)

(50)

Intervāla CO emisijas

(g)

(50)

Intervāla CO2 emisijas

(g)

(50)

Intervāla NOX emisijas

(g)

(50)

Intervāla NO emisijas

(g)

(50)

Intervāla NO2 emisijas

(g)

(50)

Intervāla O2 emisijas

(g)

(50)

Intervāla PN emisijas

(#)

(50)

Intervāla THC emisijas

(mg/km)

(50)

Intervāla CH4 emisijas

(mg/km)

(50)

Intervāla NMHC emisijas

(mg/km)

(50)

Intervāla CO emisijas

(mg/km)

(50)

Intervāla CO2 emisijas

(g/km)

(50)

Intervāla NOX emisijas

(mg/km)

(50)

Intervāla NO emisijas

(mg/km)

(50)

Intervāla NO2 emisijas

(mg/km)

(50)

Intervāla O2 emisijas

(mg/km)

(50)

Intervāla PN emisijas

(#/km)

(50)

Intervāla attālums līdz CO2 raksturlīknei h
  j

(%)

(50)

Intervāla svēruma koeficients w
  j

(–)

(50)

Transportlīdzekļa vidējais ātrums intervālā

Avots (1=GPS, 2=ECU, 3=sensors)

(km/h)

(50)

... (51)

... (51)

... (51)

(50)
   (51)

7. tabula

Ziņošanas datnes Nr. 3 galvene: 6. papildinājumā paredzētās datu izvērtēšanas metodes aprēķinu iestatījumi

| Rinda | Parametrs | Mērvienība |
| --- | --- | --- |
| 1 | Griezes momenta avots jaudai uz riteņiem | sensors/ECU/Veline |
| 2 | Veline slīpums | (g/kWh) |
| 3 | Veline krustpunkts | (g/h) |
| 4 | Slīdošais vidējais ilgums | (s) |
| 5 | Mērķa modeļa denormalizācijas atskaites ātrums | (km/h) |
| 6 | Atskaites paātrinājums | (m/s2) |
| 7 | Jauda, kas atskaites ātrumā un paātrinājumā jāpieliek pie transportlīdzekļa riteņa rumbas | (kW) |
| 8 | Jaudas klašu skaits, tostarp 90 % no Prated | — |
| 9 | Mērķa modeļa izkārtojums | (izstiepts/saspiests) |
| 10 | Aprēķinu programmatūra un versija | (piem., CLEAR 1.8) |
| ... (52) | ... (52) | ... (52) |

Rinda

Parametrs

Mērvienība

1

Griezes momenta avots jaudai uz riteņiem

sensors/ECU/Veline

2

Veline slīpums

(g/kWh)

3

Veline krustpunkts

(g/h)

4

Slīdošais vidējais ilgums

(s)

5

Mērķa modeļa denormalizācijas atskaites ātrums

(km/h)

6

Atskaites paātrinājums

(m/s2)

7

Jauda, kas atskaites ātrumā un paātrinājumā jāpieliek pie transportlīdzekļa riteņa rumbas

(kW)

8

Jaudas klašu skaits, tostarp 90 % no Prated

—

9

Mērķa modeļa izkārtojums

(izstiepts/saspiests)

10

Aprēķinu programmatūra un versija

(piem., CLEAR 1.8)

... (52)

... (52)

... (52)

8.a tabula

Ziņošanas datnes Nr. 3 galvene: 6. papildinājumā paredzētās datu izvērtēšanas metodes rezultāti

| Rinda | Parametrs | Mērvienība |
| --- | --- | --- |
| 101 | Jaudas klases tvērums (skaits >5) | (1=jā, 0=nē) |
| 102 | Jaudas klases normalitāte | (1=jā, 0=nē) |
| 103 | Svērtās vidējās THC emisijas braucienā | (g/s) |
| 104 | Svērtās vidējās CH4 emisijas braucienā | (g/s) |
| 105 | Svērtās vidējās NMHC emisijas braucienā | (g/s) |
| 106 | Svērtās vidējās CO emisijas braucienā | (g/s) |
| 107 | Svērtās vidējās CO2 emisijas braucienā | (g/s) |
| 108 | Svērtās vidējās NOX emisijas braucienā | (g/s) |
| 109 | Svērtās vidējās NO emisijas braucienā | (g/s) |
| 110 | Svērtās vidējās NO2 emisijas braucienā | (g/s) |
| 111 | Svērtās vidējās O2 emisijas braucienā | (g/s) |
| 112 | Svērtās vidējās PN emisijas braucienā | (#/s) |
| 113 | Svērtais vidējais transportlīdzekļa ātrums braucienā | (km/h) |
| 114 | Svērtās vidējās THC emisijas pilsētas daļā | (g/s) |
| 115 | Svērtās vidējās CH4 emisijas pilsētas daļā | (g/s) |
| 116 | Svērtās vidējās NMHC emisijas pilsētas daļā | (g/s) |
| 117 | Svērtās vidējās CO emisijas pilsētas daļā | (g/s) |
| 118 | Svērtās vidējās CO2 emisijas pilsētas daļā | (g/s) |
| 119 | Svērtās vidējās NOX emisijas pilsētas daļā | (g/s) |
| 120 | Svērtās vidējās NO emisijas pilsētas daļā | (g/s) |
| 121 | Svērtās vidējās NO2 emisijas pilsētas daļā | (g/s) |
| 122 | Svērtās vidējās O2 emisijas pilsētas daļā | (g/s) |
| 123 | Svērtās vidējās PN emisijas pilsētas daļā | (#/s) |
| 124 | Svērtais vidējais transportlīdzekļa ātrums pilsētas daļā | (km/h) |
| ... (53) | ... (53) | ... (53) |

Rinda

Parametrs

Mērvienība

101

Jaudas klases tvērums (skaits >5)

(1=jā, 0=nē)

102

Jaudas klases normalitāte

(1=jā, 0=nē)

103

Svērtās vidējās THC emisijas braucienā

(g/s)

104

Svērtās vidējās CH4 emisijas braucienā

(g/s)

105

Svērtās vidējās NMHC emisijas braucienā

(g/s)

106

Svērtās vidējās CO emisijas braucienā

(g/s)

107

Svērtās vidējās CO2 emisijas braucienā

(g/s)

108

Svērtās vidējās NOX emisijas braucienā

(g/s)

109

Svērtās vidējās NO emisijas braucienā

(g/s)

110

Svērtās vidējās NO2 emisijas braucienā

(g/s)

111

Svērtās vidējās O2 emisijas braucienā

(g/s)

112

Svērtās vidējās PN emisijas braucienā

(#/s)

113

Svērtais vidējais transportlīdzekļa ātrums braucienā

(km/h)

114

Svērtās vidējās THC emisijas pilsētas daļā

(g/s)

115

Svērtās vidējās CH4 emisijas pilsētas daļā

(g/s)

116

Svērtās vidējās NMHC emisijas pilsētas daļā

(g/s)

117

Svērtās vidējās CO emisijas pilsētas daļā

(g/s)

118

Svērtās vidējās CO2 emisijas pilsētas daļā

(g/s)

119

Svērtās vidējās NOX emisijas pilsētas daļā

(g/s)

120

Svērtās vidējās NO emisijas pilsētas daļā

(g/s)

121

Svērtās vidējās NO2 emisijas pilsētas daļā

(g/s)

122

Svērtās vidējās O2 emisijas pilsētas daļā

(g/s)

123

Svērtās vidējās PN emisijas pilsētas daļā

(#/s)

124

Svērtais vidējais transportlīdzekļa ātrums pilsētas daļā

(km/h)

... (53)

... (53)

... (53)

8.b tabula

Ziņošanas datnes Nr. 3 galvene: galīgie emisiju rezultāti saskaņā ar 6. papildinājumu

| Rinda | Parametrs | Mērvienība |
| --- | --- | --- |
| 201 | THC emisijas braucienā | (mg/km) |
| 202 | CH4 emisijas braucienā | (mg/km) |
| 203 | NMHC emisijas braucienā | (mg/km) |
| 204 | CO emisijas braucienā | (mg/km) |
| 205 | NOX emisijas braucienā | (mg/km) |
| 206 | PN emisijas braucienā | (#/km) |
| ... (54) | ... (54) | ... (54) |

Rinda

Parametrs

Mērvienība

201

THC emisijas braucienā

(mg/km)

202

CH4 emisijas braucienā

(mg/km)

203

NMHC emisijas braucienā

(mg/km)

204

CO emisijas braucienā

(mg/km)

205

NOX emisijas braucienā

(mg/km)

206

PN emisijas braucienā

(#/km)

... (54)

... (54)

... (54)

9. tabula

Datu apmaiņas datnes Nr. 3 pamatdaļa: 6. papildinājumā paredzētās datu izvērtēšanas metodes detalizētie rezultāti; šīs tabulas rindas un ailes pārnes uz datu ziņošanas datnes pamatdaļu

| Rinda | 498 | 499 | 500 | 501 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | Jaudas klases Nr. braucienā (55) | | — | |
| | Jaudas klases zemākā robežvērtība braucienā (55) | | (kW) | |
| | Jaudas klases augstākā robežvērtība braucienā (55) | | (kW) | |
| | Braucienā izmantotais mērķa modelis (sadalījums) (55) | | (%) | (56) |
| | Jaudas klases biežums braucienā (55) | | — | (56) |
| | Jaudas klases tvērums braucienā > 5 (55) | | — | (1=jā, 0=nē) (56) |
| | Jaudas klases normalitāte braucienā (55) | | — | (1=jā, 0=nē) (56) |
| | Jaudas klases vidējās THC emisijas braucienā (55) | | (g/s) | (56) |
| | Jaudas klases vidējās CH4 emisijas braucienā (55) | | (g/s) | (56) |
| | Jaudas klases vidējās NMHC emisijas braucienā (55) | | (g/s) | (56) |
| | Jaudas klases vidējās CO emisijas braucienā (55) | | (g/s) | (56) |
| | Jaudas klases vidējās CO2 emisijas braucienā (55) | | (g/s) | (56) |
| | Jaudas klases vidējās NOX emisijas braucienā (55) | | (g/s) | (56) |
| | Jaudas klases vidējās NO emisijas braucienā (55) | | (g/s) | (56) |
| | Jaudas klases vidējās NO2 emisijas braucienā (55) | | (g/s) | (56) |
| | Jaudas klases vidējās O2 emisijas braucienā (55) | | (g/s) | (56) |
| | Jaudas klases vidējās PN emisijas braucienā (55) | | (#/s) | (56) |
| | Jaudas klases transportlīdzekļa vidējais ātrums braucienā (55) | Avots (1=GPS, 2=ECU, 3=sensors) | (km/h) | (56) |
| | Jaudas klases Nr. pilsētas daļā (55) | | — | |
| | Jaudas klases zemākā robežvērtība pilsētas daļā (55) | | (kW) | |
| | Jaudas klases augstākā robežvērtība pilsētas daļā (55) | | (kW) | |
| | Pilsētas daļā izmantotais mērķa modelis (sadalījums) (55) | | (%) | (56) |
| | Jaudas klases biežums pilsētas daļā (55) | | — | (56) |
| | Jaudas klases tvērums pilsētas daļā > 5 (57) | | — | (1=jā, 0=nē) (56) |
| | Jaudas klases normalitāte pilsētas daļā (55) | | — | (1=jā, 0=nē) (56) |
| | Jaudas klases vidējās THC emisijas pilsētas daļā (55) | | (g/s) | (56) |
| | Jaudas klases vidējās CH4 emisijas pilsētas daļā (55) | | (g/s) | (56) |
| | Jaudas klases vidējās NMHC emisijas pilsētas daļā (55) | | (g/s) | (56) |
| | Jaudas klases vidējās CO emisijas pilsētas daļā (55) | | (g/s) | (56) |
| | Jaudas klases vidējās CO2 emisijas pilsētas daļā (55) | | (g/s) | (56) |
| | Jaudas klases vidējās NOX emisijas pilsētas daļā (55) | | (g/s) | (56) |
| | Jaudas klases vidējās NO emisijas pilsētas daļā (55) | | (g/s) | (56) |
| | Jaudas klases vidējās NO2 emisijas pilsētas daļā (55) | | (g/s) | (56) |
| | Jaudas klases vidējās O2 emisijas pilsētas daļā (55) | | (g/s) | (56) |
| | Jaudas klases vidējās PN emisijas pilsētas daļā (55) | | (#/s) | (56) |
| | Jaudas klases transportlīdzekļa vidējais ātrums pilsētas daļā (55) | Avots (1=GPS, 2=ECU, 3=sensors) | (km/h) | (56) |
| | ... (58) | ... (58) | ... (58) | (56)
   (58) |

Rinda

498

499

500

501

Jaudas klases Nr. braucienā (55)

—

Jaudas klases zemākā robežvērtība braucienā (55)

(kW)

Jaudas klases augstākā robežvērtība braucienā (55)

(kW)

Braucienā izmantotais mērķa modelis (sadalījums) (55)

(%)

(56)

Jaudas klases biežums braucienā (55)

—

(56)

Jaudas klases tvērums braucienā > 5 (55)

—

(1=jā, 0=nē) (56)

Jaudas klases normalitāte braucienā (55)

—

(1=jā, 0=nē) (56)

Jaudas klases vidējās THC emisijas braucienā (55)

(g/s)

(56)

Jaudas klases vidējās CH4 emisijas braucienā (55)

(g/s)

(56)

Jaudas klases vidējās NMHC emisijas braucienā (55)

(g/s)

(56)

Jaudas klases vidējās CO emisijas braucienā (55)

(g/s)

(56)

Jaudas klases vidējās CO2 emisijas braucienā (55)

(g/s)

(56)

Jaudas klases vidējās NOX emisijas braucienā (55)

(g/s)

(56)

Jaudas klases vidējās NO emisijas braucienā (55)

(g/s)

(56)

Jaudas klases vidējās NO2 emisijas braucienā (55)

(g/s)

(56)

Jaudas klases vidējās O2 emisijas braucienā (55)

(g/s)

(56)

Jaudas klases vidējās PN emisijas braucienā (55)

(#/s)

(56)

Jaudas klases transportlīdzekļa vidējais ātrums braucienā (55)

Avots (1=GPS, 2=ECU, 3=sensors)

(km/h)

(56)

Jaudas klases Nr. pilsētas daļā (55)

—

Jaudas klases zemākā robežvērtība pilsētas daļā (55)

(kW)

Jaudas klases augstākā robežvērtība pilsētas daļā (55)

(kW)

Pilsētas daļā izmantotais mērķa modelis (sadalījums) (55)

(%)

(56)

Jaudas klases biežums pilsētas daļā (55)

—

(56)

Jaudas klases tvērums pilsētas daļā > 5 (57)

—

(1=jā, 0=nē) (56)

Jaudas klases normalitāte pilsētas daļā (55)

—

(1=jā, 0=nē) (56)

Jaudas klases vidējās THC emisijas pilsētas daļā (55)

(g/s)

(56)

Jaudas klases vidējās CH4 emisijas pilsētas daļā (55)

(g/s)

(56)

Jaudas klases vidējās NMHC emisijas pilsētas daļā (55)

(g/s)

(56)

Jaudas klases vidējās CO emisijas pilsētas daļā (55)

(g/s)

(56)

Jaudas klases vidējās CO2 emisijas pilsētas daļā (55)

(g/s)

(56)

Jaudas klases vidējās NOX emisijas pilsētas daļā (55)

(g/s)

(56)

Jaudas klases vidējās NO emisijas pilsētas daļā (55)

(g/s)

(56)

Jaudas klases vidējās NO2 emisijas pilsētas daļā (55)

(g/s)

(56)

Jaudas klases vidējās O2 emisijas pilsētas daļā (55)

(g/s)

(56)

Jaudas klases vidējās PN emisijas pilsētas daļā (55)

(#/s)

(56)

Jaudas klases transportlīdzekļa vidējais ātrums pilsētas daļā (55)

Avots (1=GPS, 2=ECU, 3=sensors)

(km/h)

(56)

... (58)

... (58)

... (58)

(56)
   (58)

4.3.   Transportlīdzekļa un dzinēja apraksts

Ražotājs sniedz transportlīdzekļa un dzinēja aprakstu saskaņā ar I pielikuma 4. papildinājumu.

“9. papildinājums

Ražotāja atbilstības sertifikāts

Ražotāja sertifikāts par atbilstību reālo braukšanas apstākļu emisiju prasībām

(Ražotājs): ...

(Ražotāja adrese): ....

apliecina, ka

transportlīdzekļu tipi, kas uzskaitīti šā sertifikāta pielikumā, atbilst Regulas (EK) Nr. 692/2008 III.A pielikuma 2.1. punktā paredzētajām prasībām par reālo braukšanas apstākļu emisijām visos iespējamos RDE testos, kuri atbilst šā pielikuma prasībām.

[ ...(vieta)]

[ ...(datums)]

...

(Ražotāja pārstāvja zīmogs un paraksts)

Pielikumā:

| — | to transportlīdzekļu tipu saraksts, uz kuriem attiecas šis sertifikāts. |
| --- | --- |

—

to transportlīdzekļu tipu saraksts, uz kuriem attiecas šis sertifikāts.

---

(1)  CO emisijas mēra un reģistrē RDE testos.

1

RDE

(2)  Komisijas 2012. gada 12. decembra Regula (ES) Nr. 1230/2012, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 661/2009 par tipa apstiprināšanas prasībām attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju masu un gabarītiem un groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2007/46/EK (OV L 353, 21.12.2012., 31. lpp.).

2

(3)  Padomes 1971. gada 3. jūnija Regula (EEK, Euratom) Nr. 1182/71, ar ko nosaka laikposmiem, datumiem un termiņiem piemērojamus noteikumus (OV L 124, 8.6.1971. 1. lpp.).

3

(4)  Mitrā tipa mērīšana vai rezultāti koriģējami, kā aprakstīts 4. papildinājuma 8.1. punktā.

4

(5)  Nosakāma tikai tad, ja atgāzu masas plūsmas aprēķināšanai izmanto netiešas metodes, kā aprakstīts 4. papildinājuma 10.2. un 10.3. punktā.

5

(6)  Metodi transportlīdzekļa ātruma noteikšanai izraugās saskaņā ar 4.7. punktu.

6

(7)  Parametrs obligāts tikai tad, ja mērījums nepieciešams saskaņā ar IIIA pielikuma 2.1. iedaļu.

7

(8)  Nosakāms tikai tad, ja tas nepieciešams, lai verificētu transportlīdzekļa stāvokli un ekspluatācijas apstākļus.

8

(9)  Var aprēķināt no THC un CH4 koncentrācijām saskaņā ar 4. papildinājuma 9.2. punktu.

9

THC

4

(10)  Var aprēķināt no izmērītajām NO un NO2 koncentrācijām.

10

2

(11)  Var izmantot vairākus parametru avotus.

11

(12)  Vēlamais avots ir gaisa spiediena sensors.

12

(13)  Ja novirze no nulles atrodas pieļaujamajā diapazonā, ir atļauts iestatīt analizatoru uz nulli, pirms verificē iestatījuma novirzi.

13

(14)  Neobligāti atgāzu masas plūsmas noteikšanai.

14

(15)  Neobligāts parametrs.

15

(16)  Tiks noteikts, kad kļūs pieejams aprīkojums.

16

(17)  Neobligāti atgāzu masas plūsmas noteikšanai.

17

(18)  Šī prasība attiecas tikai uz ātruma sensoru.

18

(19)  Precizitāte ir 0,02 % no nolasījuma, ja to izmanto, lai aprēķinātu gaisa un atgāzu masas plūsmas ātrumu no degvielas plūsmas saskaņā ar 4. papildinājuma 10. punktu.

19

(20)  Piemērojama tikai tad, ja transportlīdzekļa ātrumu nosaka ECU; lai ievērotu pieļaujamo pielaidi, ir atļauts regulēt ECU transportlīdzekļa ātruma mērījumus, pamatojoties uz validācijas testa rezultātu.

20

ECU

ECU

(21)  Parametrs ir obligāts tikai tad, ja mērījums nepieciešams saskaņā ar IIIA pielikuma 2.1. iedaļu.

21

(22)  Vēl jānosaka.

22

(23)  Atkarībā no degvielas.

23

(24)  Pie l = 2, sauss gaiss, 273 K, 101,3 kPa.

24

l

(25)  
  u vērtību precizitāte ir 0,2 % šādam masas sastāvam: C = 66 – 76 %; H = 22 – 25 %; N = 0 – 12 %.

25

u

(26)  
  NMHC, pamatojoties uz CH2,93 (visiem HC izmanto CH4
  u
  gas koeficientu).

26

NMHC

2,93

HC

4

u

gas

(27)  
  u precizitāte ir 0,2 % šādam masas sastāvam: C3 = 70 – 90 %; C4 = 10 – 30 %.

27

u

3

4

(28)  ugas ir bezmērvienības parametrs; u
  gas vērtībās ietilpst vienību pārveidošanas, lai nodrošinātu, ka momentānās emisijas tiek iegūtas norādītajās fiziskajās mērvienībās, t. i., g/s.

28

gas

u

gas

(29)  Hibrīda transportlīdzekļiem kopējo enerģijas patēriņu izsaka kā CO2. Pārrēķināšanas noteikumi tiks ieviesti nākamajā posmā.

29

2

(30)  Lai veiktu novērtējumu, trīs sekunžu slīdošās vidējās vērtības vēlāk ir jāklasificē tikai atkarībā no ātruma pilsētas apstākļos attiecībā uz brauciena “pilsētas” daļu. Attiecībā uz “visu” braucienu izmanto visas trīs sekunžu slīdošās vidējās vērtības neatkarīgi no ātruma.

30

(31)  Augstākā riteņa jaudas klase, ko ņem vērā, ir ar vērtību 0,9 × Prated. Šajā gadījumā 0,9 × 120 = 108.

31

rated

(32)  Augstākā riteņa jaudas klase, ko ņem vērā, ir ar vērtību 0,9 × Prated. Šajā gadījumā 0,9 × 75 = 67,5.

32

rated

(33)  Braukšanas un zemas jaudas apstākļi kopā.

33

(*1)  NT noapaļo līdz nākamajam veselam skaitlim.

*1

(34)  1 Vācijai, 2 Francijai, 3 Itālijai, 4 Nīderlandei, 5 Zviedrijai, 6 Beļģijai, 7 Ungārijai, 8 Čehijai, 9 Spānijai, 11 Apvienotajai Karalistei, 12 Austrijai, 13 Luksemburgai, 17 Somijai, 18 Dānijai, 19 Rumānijai, 20 Polijai, 21 Portugālei, 23 Grieķijai, 24 Īrijai, 25 Horvātijai, 26 Slovēnijai, 27 Slovākijai, 29 Igaunijai, 32 Latvijai, 34 Bulgārijai, 36 Lietuvai, 49 Kiprai, 50 Maltai.

34

(35)  Transportlīdzekļa masa, veicot testu uz ceļa, tostarp vadītāja un visu PEMS sastāvdaļu masa.

35

(36)  Procentos norāda atšķirību no transportlīdzekļa pilnās masas.

36

(37)  Vieta papildu informācijai par analizatora ražotāju un sērijas numuram, ja tiek izmantoti vairāki analizatori. Rezervēto rindu skaits ir indikatīvs. Galīgajā datu ziņošanas datnē nedrīkst būt tukšas rindas.

37

(38)  Obligāts, ja atgāzu masas plūsmas ātrumu mēra ar EFM.

38

EFM

(39)  Vajadzības gadījumā šeit var norādīt papildu informāciju.

39

(40)  PEMS validācija nav obligāta. No attāluma atkarīgās emisijas, kas izmērītas ar PEMS. Procentos norāda atšķirību no laboratoriskās atskaites vērtības.

40

(41)  Līdz 195. rindai var pievienot papildu parametrus testa raksturošanai un apzīmēšanai.

41

(42)  Šo aili var izlaist, ja parametra avots ir norādīts 198. ailes apzīmējumā.

42

(43)  Faktiskās vērtības norāda no 201. rindas līdz datu beigām.

43

(44)  Izmēra ar vismaz vienu metodi.

44

(45)  Papildu parametrus var pievienot transportlīdzekļa un testa apstākļu raksturošanai.

45

(46)  Papildu parametrus var pievienot papildu elementu raksturošanai.

46

(47)  Līdz 95. rindai var pievienot papildu parametrus aprēķinu iestatījumu raksturošanai.

47

(48)  Līdz 195. rindai var pievienot papildu parametrus.

48

(49)  Var pievienot papildu parametrus.

49

(50)  Faktiskās vērtības norāda no 501. rindas līdz datu beigām.

50

(51)  Papildu parametrus var pievienot intervāla raksturlielumu raksturošanai.

51

(52)  Līdz 95. rindai var pievienot papildu parametrus aprēķinu iestatījumu raksturošanai.

52

(53)  Līdz 195. rindai var pievienot papildu parametrus.

53

(54)  Var pievienot papildu parametrus.

54

(55)  Rezultāti, kas ziņoti par katru jaudas klasi, sākot no jaudas klases Nr. 1 līdz jaudas klasei, kas ietver 90 % no Prated.

55

rated

(56)  Faktiskās vērtības norāda no 501. rindas līdz datu beigām.

56

(57)  Rezultāti, kas ziņoti par katru jaudas klasu, sākot no jaudas klases Nr. 1 līdz jaudas klasei Nr. 5.

57

(58)  Var pievienot papildu parametrus.

58

---