# Europeiska unionens L 184/2009

| | ISSN 1725-2628
  doi:10.3000/17252628.L_2009.184.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 184 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 52 årgången16 juli 2009 |

ISSN 1725-2628

doi:10.3000/17252628.L_2009.184.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

L 184

Svensk utgåva

Lagstiftning

52 årgången16 juli 2009

---

| Innehållsförteckning | | I   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och som ska offentliggöras | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 622/2009 av den 15 juli 2009 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 1 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 623/2009 av den 15 juli 2009 om fastställande av importtullar inom spannmålssektorn som ska gälla från och med den 16 juli 2009 | 3 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 624/2009 av den 15 juli 2009 om förbud mot fiske efter makrill i områdena VIIIc, IX och X samt i EG-vatten i CECAF 34.1.1 med fartyg som för spansk flagg | 6 |
| | | ARBETSORDNINGAR OCH RÄTTEGÅNGSREGLER |
| | * | Ändringar av Praktiska anvisningar till parterna | 8 |
| | * | Ändringar i rättegångsreglerna för Europeiska gemenskapernas förstainstansrätt | 10 |

Innehållsförteckning

I   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och som ska offentliggöras

Sida

FÖRORDNINGAR

Kommissionens förordning (EG) nr 622/2009 av den 15 juli 2009 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

1

Kommissionens förordning (EG) nr 623/2009 av den 15 juli 2009 om fastställande av importtullar inom spannmålssektorn som ska gälla från och med den 16 juli 2009

3

*

Kommissionens förordning (EG) nr 624/2009 av den 15 juli 2009 om förbud mot fiske efter makrill i områdena VIIIc, IX och X samt i EG-vatten i CECAF 34.1.1 med fartyg som för spansk flagg

6

ARBETSORDNINGAR OCH RÄTTEGÅNGSREGLER

*

Ändringar av Praktiska anvisningar till parterna

8

*

Ändringar i rättegångsreglerna för Europeiska gemenskapernas förstainstansrätt

10

| | | II   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och vars offentliggörande inte är obligatoriskt |
| --- | --- | --- |
| | | BESLUT |
| | | Rådet |
| | | 2009/550/EG |
| | * | Rådets beslut av den 5 mars 2009 om godkännande av ändringarna av konventionen om framtida multilateralt samarbete om fisket i Nordostatlanten för att inrätta förfaranden för tvistlösning, utvidga konventionens tillämpningsområde och se över dess mål | 12 |
| | | Kommissionen |
| | | 2009/551/EG |
| | * | Kommissionens beslut av den 13 juli 2009 om fastställande av det högsta stödbelopp som får beviljas för privat lagring av olivolja enligt det anbudsförfarande som inleds genom förordning (EG) nr 542/2009
  [delgivet med nr K(2009) 5715] | 16 |

II   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och vars offentliggörande inte är obligatoriskt

BESLUT

Rådet

2009/550/EG

*

Rådets beslut av den 5 mars 2009 om godkännande av ändringarna av konventionen om framtida multilateralt samarbete om fisket i Nordostatlanten för att inrätta förfaranden för tvistlösning, utvidga konventionens tillämpningsområde och se över dess mål

12

Kommissionen

2009/551/EG

*

Kommissionens beslut av den 13 juli 2009 om fastställande av det högsta stödbelopp som får beviljas för privat lagring av olivolja enligt det anbudsförfarande som inleds genom förordning (EG) nr 542/2009
  [delgivet med nr K(2009) 5715]

[delgivet med nr K(2009) 5715]

16

| | | IV   Andra rättsakter |
| --- | --- | --- |
| | | EUROPEISKA EKONOMISKA SAMARBETSOMRÅDET |
| | | Gemensamma EES-kommittén |
| | * | Eftas övervakningsmyndighets beslut nr 313/06/KOL av den 25 oktober 2006 om ändring, för femtionionde gången, av procedurreglerna och de materiella reglerna inom området för statligt stöd, genom att ett nytt kapitel införs som kapitel 10B – Statligt stöd för att främja riskkapitalinvesteringar i små och medelstora företag | 18 |

IV   Andra rättsakter

EUROPEISKA EKONOMISKA SAMARBETSOMRÅDET

Gemensamma EES-kommittén

*

Eftas övervakningsmyndighets beslut nr 313/06/KOL av den 25 oktober 2006 om ändring, för femtionionde gången, av procedurreglerna och de materiella reglerna inom området för statligt stöd, genom att ett nytt kapitel införs som kapitel 10B – Statligt stöd för att främja riskkapitalinvesteringar i små och medelstora företag

18

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

I Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och som ska offentliggöras

FÖRORDNINGAR

| 16.7.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 184/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 184/1

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 622/2009

av den 15 juli 2009

om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (”enda förordningen om de gemensamma organisationerna av marknaden”) (1),

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 1580/2007 av den 21 december 2007 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordningar (EG) nr 2200/96, (EG) nr 2201/96 och (EG) nr 1182/2007 avseende sektorn för frukt och grönsaker (2), särskilt artikel 138.1, och

av följande skäl:

I förordning (EG) nr 1580/2007 anges som tillämpning av resultaten av de multilaterala förhandlingarna i Uruguayrundan kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärdena vid import från tredje land för de produkter och de perioder som anges i bilaga XV, del A till den förordningen.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonvärden vid import som avses i artikel 138 i förordning (EG) nr 1580/2007 ska fastställas i bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 16 juli 2009.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 15 juli 2009.

På kommissionens vägnar

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 350, 31.12.2007, s. 1.

2

---

BILAGA

Fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-nr | Kod för tredjeland (1) | Schablonvärde vid import |
| 0702 00 00 | MK | 27,8 |
| ZZ | 27,8 |
| 0707 00 05 | TR | 112,7 |
| ZZ | 112,7 |
| 0709 90 70 | TR | 98,5 |
| ZZ | 98,5 |
| 0805 50 10 | AR | 57,2 |
| TR | 53,0 |
| ZA | 60,3 |
| ZZ | 56,8 |
| 0808 10 80 | AR | 78,9 |
| BR | 72,3 |
| CL | 89,0 |
| CN | 93,4 |
| NZ | 95,4 |
| US | 91,0 |
| ZA | 83,1 |
| ZZ | 86,2 |
| 0808 20 50 | AR | 80,7 |
| CL | 70,2 |
| NZ | 87,2 |
| ZA | 93,7 |
| ZZ | 83,0 |
| 0809 10 00 | HR | 90,0 |
| TR | 182,6 |
| XS | 103,5 |
| ZZ | 125,4 |
| 0809 20 95 | TR | 254,0 |
| ZZ | 254,0 |
| 0809 30 | TR | 186,9 |
| ZZ | 186,9 |

(EUR/100 kg)

KN-nr

Kod för tredjeland (1)

Schablonvärde vid import

0702 00 00

MK

27,8

ZZ

27,8

0707 00 05

TR

112,7

ZZ

112,7

0709 90 70

TR

98,5

ZZ

98,5

0805 50 10

AR

57,2

TR

53,0

ZA

60,3

ZZ

56,8

0808 10 80

AR

78,9

BR

72,3

CL

89,0

CN

93,4

NZ

95,4

US

91,0

ZA

83,1

ZZ

86,2

0808 20 50

AR

80,7

CL

70,2

NZ

87,2

ZA

93,7

ZZ

83,0

0809 10 00

HR

90,0

TR

182,6

XS

103,5

ZZ

125,4

0809 20 95

TR

254,0

ZZ

254,0

0809 30

TR

186,9

ZZ

186,9

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 1833/2006 (EUT L 354, 14.12.2006, s. 19). Koden ”ZZ” betecknar ”övrigt ursprung”.

---

| 16.7.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 184/3 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 184/3

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 623/2009

av den 15 juli 2009

om fastställande av importtullar inom spannmålssektorn som ska gälla från och med den 16 juli 2009

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (”enda förordningen om de gemensamma organisationerna av marknaden”) (1),

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 1249/96 av den 28 juni 1996 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EEG) nr 1766/92 vad avser importtullarna inom spannmålssektorn (2), särskilt artikel 2.1, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 136.1 i förordning (EG) nr 1234/2007 ska importtullen för produkter som omfattas av KN-numren 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (vanligt vete av hög kvalitet), 1002, ex 1005 utom hybrider för utsäde, samt ex 1007, utom hybrider för utsäde, motsvara det interventionspris som gäller för sådana produkter vid import och ökas med 55 % minus det cif-importpris som gäller för sändningen i fråga. Denna tull får dock inte vara högre än tullsatsen i Gemensamma tulltaxan. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 136.1 i förordning (EG) nr 1234/2007 ska importtullen för produkter som omfattas av KN-numren 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (vanligt vete av hög kvalitet), 1002, ex 1005 utom hybrider för utsäde, samt ex 1007, utom hybrider för utsäde, motsvara det interventionspris som gäller för sådana produkter vid import och ökas med 55 % minus det cif-importpris som gäller för sändningen i fråga. Denna tull får dock inte vara högre än tullsatsen i Gemensamma tulltaxan.

| (2) | Enligt artikel 136.2 i förordning (EG) nr 1234/2007 ska, för beräkning av den importtull som avses i punkt 1 i den artikeln, representativa cif-importpriser upprättas regelbundet för produkterna i fråga. |
| --- | --- |

(2)

Enligt artikel 136.2 i förordning (EG) nr 1234/2007 ska, för beräkning av den importtull som avses i punkt 1 i den artikeln, representativa cif-importpriser upprättas regelbundet för produkterna i fråga.

| (3) | Enligt artikel 2.2 i förordning (EG) nr 1249/96 ska det pris som ska användas vid beräkningen av importtullen för produkter som omfattas av KN-nummer 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (vete av hög kvalitet), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 och 1007 00 90 vara det dagliga representativa cif-importpris som fastställs på det sätt som anges i artikel 4 i den förordningen. |
| --- | --- |

(3)

Enligt artikel 2.2 i förordning (EG) nr 1249/96 ska det pris som ska användas vid beräkningen av importtullen för produkter som omfattas av KN-nummer 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (vete av hög kvalitet), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 och 1007 00 90 vara det dagliga representativa cif-importpris som fastställs på det sätt som anges i artikel 4 i den förordningen.

| (4) | De importtullar som ska gälla från och med den 16 juli 2009 och som ska tillämpas till dess att ett nytt fastställande träder i kraft bör fastställas. |
| --- | --- |

(4)

De importtullar som ska gälla från och med den 16 juli 2009 och som ska tillämpas till dess att ett nytt fastställande träder i kraft bör fastställas.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Från och med den 16 juli 2009 gäller de importtullar som fastställs i bilaga I till den här förordningen på grundval av beräkningsgrunderna i bilaga II inom den spannmålssektor som avses i artikel 136.1 i förordning (EG) nr 1234/2007.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 16 juli 2009.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 15 juli 2009.

På kommissionens vägnar

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EGT L 161, 29.6.1996, s. 125.

2

---

BILAGA I

Importtullar för de produkter som avses i artikel 136.1 i förordning (EG) nr 1234/2007 och som ska gälla från och med den 16 juli 2009

| KN-nr | Varuslag | Importtull (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | Durumvete:
  av hög kvalitet | 0,00 |
| av medelhög kvalitet | 0,00 |
| av låg kvalitet | 0,00 |
| 1001 90 91 | Vanligt vete, för utsäde | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | Vanligt vete av hög kvalitet, av annat slag än för utsäde | 0,00 |
| 1002 00 00 | Råg | 55,27 |
| 1005 10 90 | Utsädesmajs annan än hybridmajs | 31,15 |
| 1005 90 00 | Majs av annat slag än för utsäde (2) | 31,15 |
| 1007 00 90 | Sorghum av andra slag än hybrider för utsäde | 60,26 |

KN-nr

Varuslag

Importtull (1)

(EUR/t)

1001 10 00

Durumvete:

av hög kvalitet

0,00

av medelhög kvalitet

0,00

av låg kvalitet

0,00

1001 90 91

Vanligt vete, för utsäde

0,00

ex 1001 90 99

Vanligt vete av hög kvalitet, av annat slag än för utsäde

0,00

1002 00 00

Råg

55,27

1005 10 90

Utsädesmajs annan än hybridmajs

31,15

1005 90 00

Majs av annat slag än för utsäde (2)

31,15

1007 00 90

Sorghum av andra slag än hybrider för utsäde

60,26

---

(1)  Enligt artikel 2.4 i förordning (EG) nr 1249/96 ska importtullen för varor, som anländer till gemenskapen via Atlanten eller Suezkanalen, minskas med

| — | 3 EUR/ton om lossningshamnen ligger i Medelhavet, |
| --- | --- |

—

3 EUR/ton om lossningshamnen ligger i Medelhavet,

| — | 2 EUR/ton om lossningshamnen ligger i Danmark, Estland, Irland, Lettland, Litauen, Polen, Finland, Sverige eller Förenade kungariket eller vid den Iberiska halvöns Atlantkust. |
| --- | --- |

—

2 EUR/ton om lossningshamnen ligger i Danmark, Estland, Irland, Lettland, Litauen, Polen, Finland, Sverige eller Förenade kungariket eller vid den Iberiska halvöns Atlantkust.

(2)  Om villkoren i artikel 2.5 i förordning (EG) nr 1249/96 är uppfyllda har importören rätt till en schablonmässig minskning av importtullen med 24 euro/ton.

---

BILAGA II

Beräkningsgrunder för importtullarna i bilaga I

30.6.2009-14.7.2009

| 1. | Genomsnitt enligt artikel 2.2 i förordning (EG) nr 1249/96:











  (EUR/t) |
| --- | --- |
| | Vanligt vete (1) | Majs | Durumvete, hög kvalitet | Durumvete, medelhög kvalitet (2) | Durumvete, låg kvalitet (3) | Korn |
| Börs | Minnéapolis | Chicago | — | — | — | — |
| Börsnotering | 175,68 | 94,79 | — | — | — | — |
| Pris fob USA | — | — | 189,62 | 179,62 | 159,62 | 83,82 |
| Tillägg för Mexikanska golfen | — | 16,16 | — | — | — | — |
| Tillägg för Stora sjöarna | 8,75 | — | — | — | — | — |

1.

Genomsnitt enligt artikel 2.2 i förordning (EG) nr 1249/96:

(EUR/t)

Vanligt vete (1)

Majs

Durumvete, hög kvalitet

Durumvete, medelhög kvalitet (2)

Durumvete, låg kvalitet (3)

Korn

Börs

Minnéapolis

Chicago

—

—

—

—

Börsnotering

175,68

94,79

—

—

—

—

Pris fob USA

—

—

189,62

179,62

159,62

83,82

Tillägg för Mexikanska golfen

—

16,16

—

—

—

—

Tillägg för Stora sjöarna

8,75

—

—

—

—

—

| 2. | Genomsnitt enligt artikel 2.2 i förordning (EG) nr 1249/96:






  Fraktkostnad: Mexikanska golfen–Rotterdam | 19,92 EUR/t |
| --- | --- | --- |
| Fraktkostnad: Stora sjöarna–Rotterdam | 17,94 EUR/t |

2.

Genomsnitt enligt artikel 2.2 i förordning (EG) nr 1249/96:

Fraktkostnad: Mexikanska golfen–Rotterdam

19,92 EUR/t

Fraktkostnad: Stora sjöarna–Rotterdam

17,94 EUR/t

---

(1)  Bidrag med 14 EUR/ton ingår (artikel 4.3 i förordning (EG) nr 1249/96).

(2)  Avdrag med 10 EUR/ton (artikel 4.3 i förordning (EG) nr 1249/96).

(3)  Avdrag med 30 EUR/ton (artikel 4.3 i förordning (EG) nr 1249/96).

---

| 16.7.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 184/6 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 184/6

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 624/2009

av den 15 juli 2009

om förbud mot fiske efter makrill i områdena VIIIc, IX och X samt i EG-vatten i CECAF 34.1.1 med fartyg som för spansk flagg

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2371/2002 av den 20 december 2002 om bevarande och hållbart utnyttjande av fiskeresurserna inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken (1), särskilt artikel 26.4,

med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 2847/93 av den 12 oktober 1993 om införande av ett kontrollsystem för den gemensamma fiskeripolitiken (2), särskilt artikel 21.3, och

av följande skäl:

| (1) | I rådets förordning (EG) nr 43/2009 av den 16 januari 2009 om fastställande för år 2009 av fiskemöjligheter och därmed förbundna villkor för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i gemenskapens vatten och, för gemenskapens fartyg, i andra vatten där fångstbegränsningar krävs (3) fastställs kvoter för 2009. |
| --- | --- |

(1)

I rådets förordning (EG) nr 43/2009 av den 16 januari 2009 om fastställande för år 2009 av fiskemöjligheter och därmed förbundna villkor för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i gemenskapens vatten och, för gemenskapens fartyg, i andra vatten där fångstbegränsningar krävs (3) fastställs kvoter för 2009.

| (2) | Enligt de uppgifter som kommissionen har mottagit har fångsterna av det bestånd som anges i bilagan till den här förordningen, gjorda av fartyg som är registrerade i den medlemsstat som anges i samma bilaga, eller som för den medlemsstatens flagg, medfört att kvoten för 2009 är uppfiskad. |
| --- | --- |

(2)

Enligt de uppgifter som kommissionen har mottagit har fångsterna av det bestånd som anges i bilagan till den här förordningen, gjorda av fartyg som är registrerade i den medlemsstat som anges i samma bilaga, eller som för den medlemsstatens flagg, medfört att kvoten för 2009 är uppfiskad.

| (3) | Det är därför nödvändigt att förbjuda fiske efter detta bestånd samt förvaring ombord, omlastning och landning av fångster av detta bestånd. |
| --- | --- |

(3)

Det är därför nödvändigt att förbjuda fiske efter detta bestånd samt förvaring ombord, omlastning och landning av fångster av detta bestånd.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Uppfiskad kvot

Den fiskekvot för 2009 som tilldelats den medlemsstat som anges i bilagan till denna förordning för det bestånd som anges i samma bilaga ska anses vara uppfiskad från och med den dag som fastställs i bilagan.

Artikel 2

Förbud

Fiske efter det bestånd som anges i bilagan till denna förordning, och som bedrivs av fartyg som är registrerade i den medlemsstat som anges i samma bilaga, eller som för den medlemsstatens flagg, är förbjudet från och med den dag som fastställs i bilagan. Från och med den dagen är det även förbjudet att omlasta och landa fångster av detta bestånd gjorda av sådana fartyg och att förvara dessa fångster ombord.

Artikel 3

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 15 juli 2009.

På kommissionens vägnar

Fokion FOTIADIS

Generaldirektör för havsfrågor och fiske

---

(1)  EGT L 358, 31.12.2002, s. 59.

1

(2)  EGT L 261, 20.10.1993, s. 1.

2

(3)  EUT L 22, 26.1.2009, s. 1.

3

---

BILAGA

| Nr | 3/T&Q |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Spanien |
| Bestånd | MAC/8C3411 |
| Art | Makrill (Scomber scombrus) |
| Område | VIIIc, IX och X samt EG-vatten i CECAF 34.1.1 |
| Datum | 10.6.2009 |

Nr

3/T&Q

Medlemsstat

Spanien

Bestånd

MAC/8C3411

Art

Makrill (Scomber scombrus)

Område

VIIIc, IX och X samt EG-vatten i CECAF 34.1.1

Datum

10.6.2009

---

ARBETSORDNINGAR OCH RÄTTEGÅNGSREGLER

| 16.7.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 184/8 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 184/8

---

ÄNDRINGAR AV PRAKTISKA ANVISNINGAR TILL PARTERNA

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS FÖRSTAINSTANSRÄTT

har med stöd av artikel 150 i sina rättegångsregler,

och med beaktande av Praktiska anvisningar till parterna, som antogs den 5 juli 2007,

ANTAGIT FÖLJANDE ÄNDRINGAR AV PRAKTISKA ANVISNINGAR TILL PARTERNA:

Artikel 1

1.   I punkt 9 ska orden ”första sidan av” läggas till efter ordet ”på”, och ordet ”underskrift” ersättas med ordet ”signatur”.

2.   I punkt 10 ska följande strecksats läggas till före den näst sista strecksatsen:

| ”— | 15 sidor för repliken och dupliken i mål om överklagande och i immaterialrättsliga mål,”. |
| --- | --- |

”—

15 sidor för repliken och dupliken i mål om överklagande och i immaterialrättsliga mål,”.

3.   Punkt 15 ska kompletteras med följande mening:

”Dessutom rekommenderas det att ge var och en av de åberopade grunderna en rubrik så att de lätt kan identifieras.”

4.   Punkt 19 ska kompletteras med följande mening:

”Den skall ges in separat från de handlingar som bifogas till stöd för talan och skall också skickas som elektronisk fil med e-post till adressen CFI.Registry@curia.europa.eu, med angivande av vilket mål den avser.”

5.   I punkt 36 ska texten i led e) ersättas med följande text:

| ”e) | den dag klaganden mottog det överklagade avgörandet från personaldomstolen,”. |
| --- | --- |

”e)

den dag klaganden mottog det överklagade avgörandet från personaldomstolen,”.

6.   Punkt 41 ska kompletteras med följande mening:

”Den skall ges in separat från de handlingar som bifogas till stöd för talan och skall också skickas som elektronisk fil med e-post till adressen CFI.Registry@curia.europa.eu, med angivande av vilket mål den avser.”

7.   I punkt 44 ska texten i led c) ersättas med följande text:

| ”c) | den dag parten mottog överklagandet,”. |
| --- | --- |

”c)

den dag parten mottog överklagandet,”.

8.   I punkt 51.a ska följande ord läggas till efter ordet ”nummer”: ”(hänvisa till den inlaga som handlingarna utgör en bilaga till genom att använda en bokstav och en siffra: till exempel bilaga A.1, A.2, ... för bilagorna till ansökan, B.1, B.2, ... för bilagorna till svaromålet, C.1, C.2, ... för bilagorna till repliken, D.1, D.2, ... för bilagorna till dupliken)”, och det sista stycket i punkt 51 ska utgå.

9.   I punkt 52 ska orden ”Sidorna i en inlagas bilagor skall vara paginerade” ersättas med orden ”Bilagorna till en inlaga skall vara paginerade” och ordet ”sidpaginering” ska ersättas med ordet ”paginering”.

10.   Punkt 73 ska kompletteras med följande text:

”En sådan begäran om konfidentiell behandling kan inte inges konfidentiellt.”

11.   I punkt 81 ska orden ”2 till 3 sidor” ersättas med orden ”2 sidor”.

12.   Efter punkt 83 ska de nya rubrikerna ”L. Begäran att få ge in en replik eller en duplik i immaterialrättsliga mål” och ”M. Begäran att det skall hållas förhandling i immaterialrättsliga mål” läggas till. Rubriken ”L. Ansökan om rättshjälp” ska ändras till ”N. Ansökan om rättshjälp”.

Punkterna 84–87 ska ersättas av följande text:

”L.   Begäran att få ge in en replik eller en duplik i immaterialrättsliga mål

| 84. | På begäran som framställs inom den frist som föreskrivs i artikel 135.2 i rättegångsreglerna får ordföranden, i enlighet med denna bestämmelse, tillåta att det ges in en replik eller en duplik om en sådan anses erforderlig för att den berörda parten skall kunna försvara sin ståndpunkt. |
| --- | --- |

84.

På begäran som framställs inom den frist som föreskrivs i artikel 135.2 i rättegångsreglerna får ordföranden, i enlighet med denna bestämmelse, tillåta att det ges in en replik eller en duplik om en sådan anses erforderlig för att den berörda parten skall kunna försvara sin ståndpunkt.

| 85. | Såvida det inte föreligger särskilda omständigheter får en sådan begäran inte överstiga 2 sidor och den skall begränsas till ett kort angivande av de specifika skälen till att den berörda parten anser att en replik eller en duplik är nödvändig. Begäran skall vara begriplig i sig, utan att man behöver hänföra sig till huvudinlagorna. |
| --- | --- |

85.

Såvida det inte föreligger särskilda omständigheter får en sådan begäran inte överstiga 2 sidor och den skall begränsas till ett kort angivande av de specifika skälen till att den berörda parten anser att en replik eller en duplik är nödvändig. Begäran skall vara begriplig i sig, utan att man behöver hänföra sig till huvudinlagorna.

M.   Begäran att det skall hållas förhandling i immaterialrättsliga mål

| 86. | Förstainstansrätten kan besluta att avgöra målet om överklagande utan muntlig förhandling, såvida inte någon av parterna inkommer med en begäran om att få yttra sig muntligen inom den frist som föreskrivs i artikel 135a i rättegångsreglerna. |
| --- | --- |

86.

Förstainstansrätten kan besluta att avgöra målet om överklagande utan muntlig förhandling, såvida inte någon av parterna inkommer med en begäran om att få yttra sig muntligen inom den frist som föreskrivs i artikel 135a i rättegångsreglerna.

| 87. | Begäran skall innehålla skälen till att parten önskar yttra sig muntligen. Motiveringen skall avse en konkret bedömning av nyttan med en muntlig förhandling för parten i fråga och innefatta ett angivande av de uppgifter i handlingarna i målet eller i argumenteringen som parten anser det vara nödvändigt att utförligare utveckla eller vederlägga vid en förhandling. En allmän motivering i vilken det hänvisas till målets vikt eller till betydelsen av de frågor som skall avgöras är inte tillräcklig.” |
| --- | --- |

87.

Begäran skall innehålla skälen till att parten önskar yttra sig muntligen. Motiveringen skall avse en konkret bedömning av nyttan med en muntlig förhandling för parten i fråga och innefatta ett angivande av de uppgifter i handlingarna i målet eller i argumenteringen som parten anser det vara nödvändigt att utförligare utveckla eller vederlägga vid en förhandling. En allmän motivering i vilken det hänvisas till målets vikt eller till betydelsen av de frågor som skall avgöras är inte tillräcklig.”

Numreringen av följande punkter ska anpassas i enlighet med detta.

13.   I punkt 91, nu punkt 95, ska hänvisningen till punkt 85 ersättas med en hänvisning till punkt 89.

14.   I punkt 100, nu punkt 104, ska orden ”(i förenade mål har varje huvudpart 15 minuter till sitt förfogande för vart och ett av målen och varje intervenient 10 minuter för vart och ett av målen)” läggas till efter ordet ”intervenient”.

15.   I punkt 102, nu punkt 106, ska följande mening läggas till i slutet av det första stycket:

”I immaterialrättsliga mål innehåller förhandlingsrapporten dock endast de grunder som har åberopats och en kort sammanfattning av parternas argument.”

Artikel 2

Förevarande ändringar av Praktiska anvisningar till parterna offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

De träder i kraft dagen efter det att de har offentliggjorts.

Luxemburg den 16 juni 2009.

Justitiesekreterare

E. COULON

Ordförande

M. JAEGER

---

| 16.7.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 184/10 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 184/10

---

ÄNDRINGAR I RÄTTEGÅNGSREGLERNA FÖR EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS FÖRSTAINSTANSRÄTT

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS FÖRSTAINSTANSRÄTT HAR BESLUTAT OM FÖLJANDE ÄNDRINGAR I SINA RÄTTEGÅNGSREGLER

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 224 femte stycket,

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, särskilt artikel 140 femte stycket,

med beaktande av artikel 63 i domstolens stadga,

med beaktande av domstolens samtycke, och

med beaktande av rådets godkännande den 15 juni 2009.

Artikel 1

Rättegångsreglerna för Europeiska gemenskapernas förstainstansrätt av den 2 maj 1991 (EGT L 136, 30.5.1991, s. 1, med rättelse i EGT L 317, 19.11.1991, s. 34), ändrade den 15 september 1994 (EGT L 249, 24.9.1994, s. 17), den 17 februari 1995 (EGT L 44, 28.2.1995, s. 64), den 6 juli 1995 (EGT L 172, 22.7.1995, s. 3), den 12 mars 1997 (EGT L 103, 19.4.1997, s. 6, med rättelse i EGT L 351, 23.12.1997, s. 72), den 17 maj 1999 (EGT L 135, 29.5.1999, s. 92), den 6 december 2000 (EGT L 322, 19.12.2000, s. 4), den 21 maj 2003 (EUT L 147, 14.6.2003, s. 22), den 19 april 2004 (EUT L 132, 29.4.2004, s. 3), den 21 april 2004 (EUT L 127, 29.4.2004, s. 108), den 12 oktober 2005 (EUT L 298, 15.11.2005, s. 1), den 18 december 2006 (EUT L 386, 29.12.2006, s. 45), den 12 juni 2008 (EUT L 179, 8.7.2008, s. 12), den 14 januari 2009 (EUT L 24, 28.1.2009, s. 9) och av den 16 februari 2009 (EUT L 60, 4.3.2009, s. 3) ska ändras på följande sätt:

| 1. | Efter artikel 121 ska följande införas:
  ”KAPITEL 4a

  AVGÖRANDEN MEDDELADE AV FÖRSTAINSTANSRÄTTEN EFTER OMPRÖVNING OCH ÅTERFÖRVISNING

  Artikel 121a
  Om domstolen omprövar en dom eller ett beslut av förstainstansrätten och återförvisar målet till denna, anhängiggörs målet vid förstainstansrätten genom återförvisningen.
  Artikel 121b
  1.   Om domstolen återförvisar ett mål som ursprungligen avgjorts av en avdelning, kan förstainstansrättens ordförande tilldela en annan avdelning med samma antal domare målet.
  2.   Om domstolen återförvisar ett mål som ursprungligen avgjorts av förstainstansrätten i plenum eller i stor avdelning, ska målet tilldelas den sammansättning som har meddelat det aktuella avgörandet.
  3.   I fall som avses i artikel 121b.1 och 121b.2 ska artiklarna 13.2, 14.1 och 51.1 tillämpas.
  Artikel 121c
  1.   Parterna i förfarandet vid förstainstansrätten har rätt att inom en månad från dagen för delgivningen av domstolens dom skriftligen yttra sig över vilka slutsatser som bör dras av denna dom inför tvistens lösning. Denna frist kan inte förlängas.
  2.   Förstainstansrätten kan, som en åtgärd för processledning, bereda parterna tillfälle att yttra sig skriftligen samt besluta att de ska höras vid en muntlig förhandling.
  Artikel 121d
  Förstainstansrätten ska besluta om rättegångskostnader som uppkommit i förfarandet vid förstainstansrätten efter omprövningen.” |
| --- | --- |

1.

Efter artikel 121 ska följande införas:

”KAPITEL 4a

AVGÖRANDEN MEDDELADE AV FÖRSTAINSTANSRÄTTEN EFTER OMPRÖVNING OCH ÅTERFÖRVISNING

Artikel 121a

Om domstolen omprövar en dom eller ett beslut av förstainstansrätten och återförvisar målet till denna, anhängiggörs målet vid förstainstansrätten genom återförvisningen.

Artikel 121b

1.   Om domstolen återförvisar ett mål som ursprungligen avgjorts av en avdelning, kan förstainstansrättens ordförande tilldela en annan avdelning med samma antal domare målet.

2.   Om domstolen återförvisar ett mål som ursprungligen avgjorts av förstainstansrätten i plenum eller i stor avdelning, ska målet tilldelas den sammansättning som har meddelat det aktuella avgörandet.

3.   I fall som avses i artikel 121b.1 och 121b.2 ska artiklarna 13.2, 14.1 och 51.1 tillämpas.

Artikel 121c

1.   Parterna i förfarandet vid förstainstansrätten har rätt att inom en månad från dagen för delgivningen av domstolens dom skriftligen yttra sig över vilka slutsatser som bör dras av denna dom inför tvistens lösning. Denna frist kan inte förlängas.

2.   Förstainstansrätten kan, som en åtgärd för processledning, bereda parterna tillfälle att yttra sig skriftligen samt besluta att de ska höras vid en muntlig förhandling.

Artikel 121d

Förstainstansrätten ska besluta om rättegångskostnader som uppkommit i förfarandet vid förstainstansrätten efter omprövningen.”

| 2. | I artikel 134.1 ska meningen efter ordet ”intervenienter” kompletteras med följande: ”om de inkommer med en svarsinlaga i föreskriven form inom den fastställda tidsfristen”.
  Ny lydelse:
  ”Artikel 134
  1.   Alla parter i förfarandet i överklagandenämnden utom sökanden kan delta i förfarandet vid rätten i egenskap av intervenienter om de inkommer med en svarsinlaga i föreskriven form inom den fastställda tidsfristen.” |
| --- | --- |

2.

I artikel 134.1 ska meningen efter ordet ”intervenienter” kompletteras med följande: ”om de inkommer med en svarsinlaga i föreskriven form inom den fastställda tidsfristen”.

Ny lydelse:

”Artikel 134

1.   Alla parter i förfarandet i överklagandenämnden utom sökanden kan delta i förfarandet vid rätten i egenskap av intervenienter om de inkommer med en svarsinlaga i föreskriven form inom den fastställda tidsfristen.”

| 3. | I artikel 135.1 ska orden ”de intervenienter som avses i artikel 134.1 kan inge” strykas och ersättas med orden ”andra parter än sökanden i förfarandet i överklagandenämnden ska inge”.
  Ny lydelse:
  ”Artikel 135
  1.   Myndigheten och andra parter än sökanden i förfarandet i överklagandenämnden ska inge svarsinlagor inom två månader räknat från delgivningen av ansökan.
  Artikel 46 ska tillämpas på dessa svarsinlagor.” |
| --- | --- |

3.

I artikel 135.1 ska orden ”de intervenienter som avses i artikel 134.1 kan inge” strykas och ersättas med orden ”andra parter än sökanden i förfarandet i överklagandenämnden ska inge”.

Ny lydelse:

”Artikel 135

1.   Myndigheten och andra parter än sökanden i förfarandet i överklagandenämnden ska inge svarsinlagor inom två månader räknat från delgivningen av ansökan.

Artikel 46 ska tillämpas på dessa svarsinlagor.”

Artikel 2

Dessa ändringar i rättegångsreglerna är giltiga på de i artikel 35.1 i rättegångsreglerna angivna språken och ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning. Ändringarna ska träda i kraft första dagen i andra månaden efter offentliggörandet.

Utfärdat i Luxemburg den 7 juli 2009.

Justitiesekreterare

E. COULON

Ordförande

M. JAEGER

---

II Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och vars offentliggörande inte är obligatoriskt

BESLUT

Rådet

| 16.7.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 184/12 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 184/12

---

RÅDETS BESLUT

av den 5 mars 2009

om godkännande av ändringarna av konventionen om framtida multilateralt samarbete om fisket i Nordostatlanten för att inrätta förfaranden för tvistlösning, utvidga konventionens tillämpningsområde och se över dess mål

(2009/550/EG)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 37 jämförd med artikel 300.2 och 300.3 första stycket,

med beaktande av kommissionens förslag,

med beaktande av Europaparlamentets yttrande (1), och

av följande skäl:

| (1) | Konventionen om framtida multilateralt samarbete om fisket i Nordostatlanten (nedan kallad konventionen) undertecknades i London den 18 november 1980 och trädde i kraft den 17 mars 1982. |
| --- | --- |

(1)

Konventionen om framtida multilateralt samarbete om fisket i Nordostatlanten (nedan kallad konventionen) undertecknades i London den 18 november 1980 och trädde i kraft den 17 mars 1982.

| (2) | Gemenskapen anslöt sig till konventionen den 13 juli 1981 (2). |
| --- | --- |

(2)

Gemenskapen anslöt sig till konventionen den 13 juli 1981 (2).

| (3) | För att en ändring av konventionen ska antas krävs, enligt artikel 19.2 i konventionen, tre fjärdedels majoritet av samtliga avtalsslutande parter. I enlighet med artikel 19.3 i konventionen kommer en ändring träda i kraft 120 dagar efter den tidpunkt då depositarien meddelar att den mottagit skriftligt meddelande om att tre fjärdedelar av samtliga avtalsslutande parter godkänt ändringen. |
| --- | --- |

(3)

För att en ändring av konventionen ska antas krävs, enligt artikel 19.2 i konventionen, tre fjärdedels majoritet av samtliga avtalsslutande parter. I enlighet med artikel 19.3 i konventionen kommer en ändring träda i kraft 120 dagar efter den tidpunkt då depositarien meddelar att den mottagit skriftligt meddelande om att tre fjärdedelar av samtliga avtalsslutande parter godkänt ändringen.

| (4) | De avtalsslutande parterna i konventionen antog i november 2004 vid det 23:e årliga mötet för Nordostatlantiska fiskerikommissionen (NEAFC) en ändring av konventionen så att NEAFC kan anta rekommendationer för inrättandet av förfaranden för att lösa tvister som härrör från konventionen. |
| --- | --- |

(4)

De avtalsslutande parterna i konventionen antog i november 2004 vid det 23:e årliga mötet för Nordostatlantiska fiskerikommissionen (NEAFC) en ändring av konventionen så att NEAFC kan anta rekommendationer för inrättandet av förfaranden för att lösa tvister som härrör från konventionen.

| (5) | Genom poströstning den 11 augusti 2006 antog de avtalsslutande parterna i konventionen en ändring av konventionen varigenom dess tillämpningsområde utvidgades till att omfatta sedentära arter och konventionens mål breddades. Konventionen ändrades även så att den innehåller hänvisningar till utvecklingen inom andra internationella fora för fiskeriförvaltning som påverkar fisket inom NEAFC:s konventionsområde och vissa nya definitioner infördes. |
| --- | --- |

(5)

Genom poströstning den 11 augusti 2006 antog de avtalsslutande parterna i konventionen en ändring av konventionen varigenom dess tillämpningsområde utvidgades till att omfatta sedentära arter och konventionens mål breddades. Konventionen ändrades även så att den innehåller hänvisningar till utvecklingen inom andra internationella fora för fiskeriförvaltning som påverkar fisket inom NEAFC:s konventionsområde och vissa nya definitioner infördes.

| (6) | Sedentära arter fångas eller påverkas av fiske och bör därför omfattas av konventionen. |
| --- | --- |

(6)

Sedentära arter fångas eller påverkas av fiske och bör därför omfattas av konventionen.

| (7) | Enligt konventionen ska NEAFC arbeta för att främja bevarandet och en optimal användning av fiskeresurserna. Förutom de målen är det viktigt att understryka vikten av långsiktig förvaltning och att förvaltningen av fiskeresurserna bör ge hållbara ekonomiska, miljömässiga och sociala fördelar. Det är därför lämpligt att de delarna ingår som mål i konventionen. |
| --- | --- |

(7)

Enligt konventionen ska NEAFC arbeta för att främja bevarandet och en optimal användning av fiskeresurserna. Förutom de målen är det viktigt att understryka vikten av långsiktig förvaltning och att förvaltningen av fiskeresurserna bör ge hållbara ekonomiska, miljömässiga och sociala fördelar. Det är därför lämpligt att de delarna ingår som mål i konventionen.

| (8) | Enligt konventionen ska NEAFC ta hänsyn till de bästa vetenskapliga bevis den förfogar över när den utför sitt uppdrag. När målen ska uppfyllas är det viktigt att man beaktar försiktighetsprincipen, tillvägagångssättet i fråga om ekosystem och behovet av att bevara den marinbiologiska mångfalden. Det är därför lämpligt att NEAFC även beaktar dessa delar när den utför sitt uppdrag. |
| --- | --- |

(8)

Enligt konventionen ska NEAFC ta hänsyn till de bästa vetenskapliga bevis den förfogar över när den utför sitt uppdrag. När målen ska uppfyllas är det viktigt att man beaktar försiktighetsprincipen, tillvägagångssättet i fråga om ekosystem och behovet av att bevara den marinbiologiska mångfalden. Det är därför lämpligt att NEAFC även beaktar dessa delar när den utför sitt uppdrag.

| (9) | Ett förfarande för tvistlösning som inrättas enligt konventionen bör göra det möjligt att snabbt lösa tvister, vilket ligger i gemenskapens intresse. |
| --- | --- |

(9)

Ett förfarande för tvistlösning som inrättas enligt konventionen bör göra det möjligt att snabbt lösa tvister, vilket ligger i gemenskapens intresse.

| (10) | Därigenom skulle också regionala fiskeriorganisationer, i synnerhet NEAFC, förstärkas och bli modernare, vilket säkerställer fiskets långsiktiga hållbarhet i Nordostatlanten. |
| --- | --- |

(10)

Därigenom skulle också regionala fiskeriorganisationer, i synnerhet NEAFC, förstärkas och bli modernare, vilket säkerställer fiskets långsiktiga hållbarhet i Nordostatlanten.

| (11) | Med tanke på de fiskemöjligheter som tillkommer gemenskapen enligt konventionen ligger det i gemenskapens intresse att godkänna de föreslagna ändringarna. |
| --- | --- |

(11)

Med tanke på de fiskemöjligheter som tillkommer gemenskapen enligt konventionen ligger det i gemenskapens intresse att godkänna de föreslagna ändringarna.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Ändringarna av konventionen godkänns härigenom på Europeiska gemenskapens vägnar.

Texten till ändringarna av konventionen åtföljer detta beslut.

Artikel 2

Rådets ordförande bemyndigas härmed att utse den eller de personer som ska ha rätt att underrätta depositarieregeringen om gemenskapens godkännande i enlighet med artikel 19.3 i konventionen (3).

Utfärdat i Bryssel den 5 mars 2009.

På rådets vägnar

M. ŘÍMAN

Ordförande

---

(1)  Yttrandet avgivet den 19 februari 2009 (ännu ej offentliggjort i EUT).

1

(2)  EGT L 227, 12.8.1981, s. 21.

2

(3)  Dagen för ändringarnas ikraftträdande kommer att offentliggöras av rådets generalsekretariat i Europeiska unionens officiella tidning.

3

Europeiska unionens officiella tidning

---

BILAGA

Konventionen om framtida multilateralt samarbete om fisket i Nordostatlanten ska ändras på följande sätt:

| 1. | I ingressen ska ett nytt andra stycke infogas enligt följande:
  ”SOM ERKÄNNER de relevanta bestämmelserna i Förenta nationernas konvention om havsrätt av den 10 december 1982, avtalet om tillämpning av bestämmelserna i Förenta nationernas havsrättskonvention av den 10 december 1982 om bevarande och förvaltning av gränsöverskridande och långvandrande fiskbestånd från 1995, 1993 års avtal om att främja fiskefartygens iakttagande av internationella bevarande- och förvaltningsåtgärder på det fria havet, med beaktande av den uppförandekod för ansvarsfullt fiske som antogs vid Förenta nationernas livsmedels- och jordbruksorganisations 28:e konferens i oktober 1995.” |
| --- | --- |

1.

I ingressen ska ett nytt andra stycke infogas enligt följande:

”SOM ERKÄNNER de relevanta bestämmelserna i Förenta nationernas konvention om havsrätt av den 10 december 1982, avtalet om tillämpning av bestämmelserna i Förenta nationernas havsrättskonvention av den 10 december 1982 om bevarande och förvaltning av gränsöverskridande och långvandrande fiskbestånd från 1995, 1993 års avtal om att främja fiskefartygens iakttagande av internationella bevarande- och förvaltningsåtgärder på det fria havet, med beaktande av den uppförandekod för ansvarsfullt fiske som antogs vid Förenta nationernas livsmedels- och jordbruksorganisations 28:e konferens i oktober 1995.”

| 2. | I ingressen ska tredje stycket ersättas med följande:
  ”SOM ÖNSKAR främja långsiktigt bevarande och optimal användning av fiskeresurserna i Nordostatlanten, och därigenom skydda de marina ekosystem där resurserna finns, och följaktligen uppmuntra internationellt samarbete och samråd i fråga om dessa resurser.” |
| --- | --- |

2.

I ingressen ska tredje stycket ersättas med följande:

”SOM ÖNSKAR främja långsiktigt bevarande och optimal användning av fiskeresurserna i Nordostatlanten, och därigenom skydda de marina ekosystem där resurserna finns, och följaktligen uppmuntra internationellt samarbete och samråd i fråga om dessa resurser.”

| 3. | Artikel 1 ska ersättas med följande:
  ”Artikel 1
  I denna konvention gäller följande definitioner:
  1.   konventionsområde:






  a) | de områden som ligger inom de delar av Atlanten och Norra Ishavet samt de till dessa angränsande hav, som ligger norr om latituden 36°N och mellan longituderna 42°V och 51°O, med undantag av






  — | Östersjön och Bälten söder och öster om linjer dragna från Hasenøre Hoved till Gnibens Spids, från Korshage till Spodsbjerg och från Gilbjerg Hoved till Kullen, och |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Artikel 1 ska ersättas med följande:

”Artikel 1

I denna konvention gäller följande definitioner:

1.   konventionsområde:

a)

de områden som ligger inom de delar av Atlanten och Norra Ishavet samt de till dessa angränsande hav, som ligger norr om latituden 36°N och mellan longituderna 42°V och 51°O, med undantag av

—

Östersjön och Bälten söder och öster om linjer dragna från Hasenøre Hoved till Gnibens Spids, från Korshage till Spodsbjerg och från Gilbjerg Hoved till Kullen, och

| — | Medelhavet med angränsande hav till skärningspunkten mellan latituden 36°N och longituden 5°36′V, |
| --- | --- |

—

Medelhavet med angränsande hav till skärningspunkten mellan latituden 36°N och longituden 5°36′V,

| b) | inom den del av Atlanten som ligger norr om latituden 59°N och mellan longituderna 44°V och 42°V. |
| --- | --- |

b)

inom den del av Atlanten som ligger norr om latituden 59°N och mellan longituderna 44°V och 42°V.

2.   fiskeresurser: resurser av fiskar, blötdjur och kräftdjur, inklusive sedentära arter, men, om de omfattas av andra internationella avtal, med undantag av de långvandrande bestånd som anges i bilaga I till Förenta nationernas havsrättskonvention av den 10 december 1982, samt anadroma bestånd.

3.   levande marina resurser: alla levande beståndsdelar i marina ekosystem.

4.   marinbiologisk mångfald: variabiliteten hos levande marina resurser och de ekologiska sammanhang de ingår i; detta innefattar mångfald inom arter, mellan arter och av ekosystem.”

| 4. | Artikel 2 ska ersättas med följande:
  ”Artikel 2
  Syftet med den här konventionen är att säkerställa långsiktigt bevarande och optimal användning av fiskeresurserna i det område som omfattas av konventionen, vilket ger hållbara ekonomiska, miljömässiga och sociala fördelar.” |
| --- | --- |

4.

Artikel 2 ska ersättas med följande:

”Artikel 2

Syftet med den här konventionen är att säkerställa långsiktigt bevarande och optimal användning av fiskeresurserna i det område som omfattas av konventionen, vilket ger hållbara ekonomiska, miljömässiga och sociala fördelar.”

| 5. | Artikel 4 ska ersättas med följande:
  ”Artikel 4
  1.   Kommissionen ska utföra sina uppgifter för att uppfylla målen i artikel 2.
  2.   När kommissionen utfärdar rekommendationer i enlighet med artikel 5 eller 6 i den här konventionen ska den framför allt






  a) | se till att rekommendationerna baseras på bästa tillgängliga vetenskapliga bevis, |
| --- | --- | --- |

5.

Artikel 4 ska ersättas med följande:

”Artikel 4

1.   Kommissionen ska utföra sina uppgifter för att uppfylla målen i artikel 2.

2.   När kommissionen utfärdar rekommendationer i enlighet med artikel 5 eller 6 i den här konventionen ska den framför allt

a)

se till att rekommendationerna baseras på bästa tillgängliga vetenskapliga bevis,

| b) | tillämpa försiktighetsprincipen, |
| --- | --- |

b)

tillämpa försiktighetsprincipen,

| c) | ta vederbörlig hänsyn till hur fisket påverkar andra arter och marina ekosystem, och i det sammanhanget i nödvändiga fall anta bevarande- och förvaltningsåtgärder som åtgärdar behovet av att minimera den skadliga inverkan på levande marina resurser och marina ekosystem, och |
| --- | --- |

c)

ta vederbörlig hänsyn till hur fisket påverkar andra arter och marina ekosystem, och i det sammanhanget i nödvändiga fall anta bevarande- och förvaltningsåtgärder som åtgärdar behovet av att minimera den skadliga inverkan på levande marina resurser och marina ekosystem, och

| d) | ta vederbörlig hänsyn till behovet av att bevara den marinbiologiska mångfalden. |
| --- | --- |

d)

ta vederbörlig hänsyn till behovet av att bevara den marinbiologiska mångfalden.

3.   Kommissionen ska utgöra ett forum för samråd och utbyte av information om tillståndet för fiskeresurserna i konventionsområdet och om förvaltningsåtgärder, innefattande en granskning av den samlade effekten av sådana åtgärder på fiskeresurserna och, i tillämpliga fall, på andra levande marina resurser och marina ekosystem.”

| 6. | I artiklarna 5, 6, 8, 9, 12, 13, 15, 18 och 20 ska ”fiskerijurisdiktion” ersättas med ”jurisdiktion”. |
| --- | --- |

6.

I artiklarna 5, 6, 8, 9, 12, 13, 15, 18 och 20 ska ”fiskerijurisdiktion” ersättas med ”jurisdiktion”.

| 7. | Följande artikel ska införas:
  ”Artikel 18a
  Kommissionen ska utfärda rekommendationer som fastställer förfaranden för att lösa tvister som uppkommit från konventionen.” |
| --- | --- |

7.

Följande artikel ska införas:

”Artikel 18a

Kommissionen ska utfärda rekommendationer som fastställer förfaranden för att lösa tvister som uppkommit från konventionen.”

---

Kommissionen

| 16.7.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 184/16 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 184/16

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 13 juli 2009

om fastställande av det högsta stödbelopp som får beviljas för privat lagring av olivolja enligt det anbudsförfarande som inleds genom förordning (EG) nr 542/2009

[delgivet med nr K(2009) 5715]

(Endast de franska, grekiska, italienska, portugisiska och spanska texterna är giltiga)

(2009/551/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (”enda förordningen om de gemensamma organisationerna av marknaden”) (1), särskilt artikel 43 d jämförd med artikel 4, och

av följande skäl:

| (1) | I kommissionens förordning (EG) nr 542/2009 av den 23 juni 2009 om inledande av anbudsförfarandet för stöd för privat lagring av olivolja (2) föreskrivs två delanbudsperioder. |
| --- | --- |

(1)

I kommissionens förordning (EG) nr 542/2009 av den 23 juni 2009 om inledande av anbudsförfarandet för stöd för privat lagring av olivolja (2) föreskrivs två delanbudsperioder.

| (2) | Enligt artikel 13.1 i kommissionens förordning (EG) nr 826/2008 av den 20 augusti 2008 om allmänna bestämmelser för beviljande av stöd för privat lagring för vissa jordbruksprodukter (3) ska kommissionen, på grundval av de anbud som har lämnats in av medlemsstaterna, antingen fastställa ett högsta stödbelopp eller inte fastställa ett högsta stödbelopp. |
| --- | --- |

(2)

Enligt artikel 13.1 i kommissionens förordning (EG) nr 826/2008 av den 20 augusti 2008 om allmänna bestämmelser för beviljande av stöd för privat lagring för vissa jordbruksprodukter (3) ska kommissionen, på grundval av de anbud som har lämnats in av medlemsstaterna, antingen fastställa ett högsta stödbelopp eller inte fastställa ett högsta stödbelopp.

| (3) | Efter att de anbud som har kommit in som svar på den första delanbudsinfordran gåtts igenom, visar det sig lämpligt att fastställa ett högsta belopp för det stöd för privat lagring av olivolja avseende den delperiod för inlämnande av anbud som avslutas den 6 juli 2009. |
| --- | --- |

(3)

Efter att de anbud som har kommit in som svar på den första delanbudsinfordran gåtts igenom, visar det sig lämpligt att fastställa ett högsta belopp för det stöd för privat lagring av olivolja avseende den delperiod för inlämnande av anbud som avslutas den 6 juli 2009.

| (4) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för den gemensamma organisationen av jordbruksmarknaderna. |
| --- | --- |

(4)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för den gemensamma organisationen av jordbruksmarknaderna.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

För den delperiod för inlämnande av anbud som avslutas den 6 juli 2009 inom ramen för det anbudsförfarande som inleds genom förordning (EG) nr 542/2009, ska det högsta stödbeloppet för olivolja vara det som anges i bilagan till detta beslut.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till Republiken Grekland, Konungariket Spanien, Republiken Frankrike, Republiken Italien och Republiken Portugal.

Utfärdad i Bryssel den 13 juli 2009.

På kommissionens vägnar

Mariann FISCHER BOEL

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 161, 24.6.2009, s. 3

2

(3)  EUT L 223, 21.8.2008, s. 3.

3

---

BILAGA

| (EUR/ton/dag) |
| --- |
| Produkt | Högsta stödbelopp |
| Extra jungfruolja | 1,3 |
| Jungfruolja | 1,3 |

(EUR/ton/dag)

Produkt

Högsta stödbelopp

Extra jungfruolja

1,3

Jungfruolja

1,3

---

IV Andra rättsakter

EUROPEISKA EKONOMISKA SAMARBETSOMRÅDET

Gemensamma EES-kommittén

| 16.7.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 184/18 |
| --- | --- | --- | --- |

16.7.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 184/18

---

EFTAS ÖVERVAKNINGSMYNDIGHETS BESLUT

nr 313/06/KOL

av den 25 oktober 2006

om ändring, för femtionionde gången, av procedurreglerna och de materiella reglerna inom området för statligt stöd, genom att ett nytt kapitel införs som kapitel 10B – Statligt stöd för att främja riskkapitalinvesteringar i små och medelstora företag

EFTA:s ÖVERVAKNINGSMYNDIGHET (1) HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (2), särskilt artiklarna 61–63 och protokoll 26,

med beaktande av avtalet mellan Eftastaterna om upprättande av en övervakningsmyndighet och en domstol (3), särskilt artikel 24 och artikel 5.2 b,

med beaktande av artikel 1 i del I i protokoll 3 till övervakningsavtalet, och

av följande skäl:

Enligt artikel 24 i övervakningsavtalet ska övervakningsmyndigheten ge verkan åt bestämmelserna om statligt stöd i EES-avtalet.

Enligt artikel 5.2 b i övervakningsavtalet ska övervakningsmyndigheten utfärda meddelanden eller riktlinjer i frågor som behandlas i EES-avtalet, om EES-avtalet eller övervakningsavtalet uttryckligen föreskriver det eller om övervakningsmyndigheten anser det nödvändigt.

Övervakningsmyndigheten antog den 19 januari 1994 procedurregler och materiella regler inom området för statligt stöd (4)
   (5).

Europeiska gemenskapernas kommission (nedan kallad kommissionen) antog den 19 juli 2006 gemenskapens riktlinjer för statligt stöd för att främja riskkapitalinvesteringar i små och medelstora företag (6).

Dessa riktlinjer är av betydelse även för Europeiska ekonomiska samarbetsområdet.

Det är nödvändigt att trygga en enhetlig tillämpning av reglerna om statligt stöd i hela Europeiska ekonomiska samarbetsområdet.

Enligt punkt II under rubriken ”Allmänt” i slutet av bilaga XV till EES-avtalet ska övervakningsmyndigheten efter samråd med kommissionen anta rättsakter som motsvarar de som antagits av kommissionen.

Övervakningsmyndigheten har samrått med kommissionen.

Övervakningsmyndigheten har rådfrågat Eftastaterna i den aktuella frågan, genom en skrivelse av den 10 oktober 2006 till Island, Liechtenstein och Norge.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Riktlinjerna för statligt stöd ska ändras genom att ett nytt kapitel införs som kapitel 10B – Statligt stöd för att främja riskkapitalinvesteringar i små och medelstora företag. Texten till det nya kapitlet finns i bilagan till detta beslut.

Artikel 2

Eftastaterna ska underrättas om detta beslut genom en skrivelse, tillsammans med en kopia av beslutet inklusive bilagan. Eftastaterna ska i skrivelsen uppmanas att inom två månader efter dagen för antagandet av detta beslut lämna sitt samtycke till förslaget till lämpliga åtgärder (se punkterna 83–85 i riktlinjerna).

Artikel 3

Kommissionen ska i enlighet med punkt d i protokoll 27 till EES-avtalet underrättas om detta beslut genom en kopia av beslutet inklusive bilagan.

Artikel 4

Beslutet inklusive bilagan ska offentliggöras i EES-delen av och EES-supplementet till Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 5

Endast den engelskspråkiga texten är giltig.

Utfärdat i Bryssel den 25 oktober 2006.

För Eftas övervakningsmyndighet

Bjørn T. GRYDELAND

Ordförande

Kristján A. STEFÁNSSON

Ledamot av kollegiet

---

(1)  Nedan kallad övervakningsmyndigheten.

1

övervakningsmyndigheten

(2)  Nedan kallat EES-avtalet.

2

EES-avtalet

(3)  Nedan kallat övervakningsavtalet.

3

övervakningsavtalet

(4)  Nedan kallade riktlinjerna för statligt stöd.

4

riktlinjerna för statligt stöd

(5)  Riktlinjer för tillämpning och tolkning av artiklarna 61 och 62 i EES-avtalet och artikel 1 i del I i protokoll 3 till övervakningsavtalet, antagna och utfärdade av övervakningsmyndigheten den 19 januari 1994 och offentliggjorda i EGT L 231, 3.9.1994, och i EES-supplement nr 32, 3.9.1994. Riktlinjerna (nedan kallade riktlinjerna för statligt stöd) ändrades senast den 19 april 2006.

5

riktlinjerna för statligt stöd

(6)  EUT C 194, 18.8.2006, s. 2.

6

---

BILAGA

”10B.   STATLIGT STÖD FÖR ATT FRÄMJA RISKKAPITALINVESTERINGAR I SMÅ OCH MEDELSTORA FÖRETAG

10B.1   INLEDNING

10B.1.1   RISKKAPITAL SOM ETT EES-MÅL

| 1. | Riskkapital används för kapitalinvesteringar i företag som anses ha stor tillväxtpotential under de tidiga tillväxtfaserna. Riskkapital efterfrågas i regel av företag med stor tillväxtpotential som inte har tillräcklig tillgång till kapitalmarknaderna, och erbjuds av investerare som är beredda att ta stora risker i utbyte mot möjligheten att få större avkastning än normalt på det investerade kapitalet. |
| --- | --- |

1.

Riskkapital används för kapitalinvesteringar i företag som anses ha stor tillväxtpotential under de tidiga tillväxtfaserna. Riskkapital efterfrågas i regel av företag med stor tillväxtpotential som inte har tillräcklig tillgång till kapitalmarknaderna, och erbjuds av investerare som är beredda att ta stora risker i utbyte mot möjligheten att få större avkastning än normalt på det investerade kapitalet.

| 2. | Europeiska gemenskapernas kommission (nedan kallad kommissionen) antog den 19 juli 2006 gemenskapens riktlinjer för statligt stöd för att främja riskkapitalinvesteringar i små och medelstora företag (1). |
| --- | --- |

2.

Europeiska gemenskapernas kommission (nedan kallad kommissionen) antog den 19 juli 2006 gemenskapens riktlinjer för statligt stöd för att främja riskkapitalinvesteringar i små och medelstora företag (1).

| 3. | Bakgrunden till riktlinjerna från 2006 om riskkapital var kommissionens insikt om att tillgången till riskkapital för nystartade, innovativa företag var otillräcklig. Kommissionen offentliggjorde i juni 2005 ’Handlingsplan för statligt stöd – Mindre men bättre riktat statligt stöd: en plan för reform av det statliga stödet 2005–2009’ (2) (’handlingsplanen för statligt stöd’). I handlingsplanen för statligt stöd betonades vikten av att förbättra affärsklimatet och göra det lättare att snabbt starta nya företag. Handlingsplanen för statligt stöd aviserade en översyn av meddelandet om statligt stöd och riskkapital (3) för att söka åtgärda marknadsmisslyckanden som konstaterats i fråga om tillgång till riskkapital för nystartade och unga innovativa små och medelstora företag, framför allt genom att göra bestämmelserna i meddelandet om statligt stöd och riskkapital mer flexibla. |
| --- | --- |

3.

Bakgrunden till riktlinjerna från 2006 om riskkapital var kommissionens insikt om att tillgången till riskkapital för nystartade, innovativa företag var otillräcklig. Kommissionen offentliggjorde i juni 2005 ’Handlingsplan för statligt stöd – Mindre men bättre riktat statligt stöd: en plan för reform av det statliga stödet 2005–2009’ (2) (’handlingsplanen för statligt stöd’). I handlingsplanen för statligt stöd betonades vikten av att förbättra affärsklimatet och göra det lättare att snabbt starta nya företag. Handlingsplanen för statligt stöd aviserade en översyn av meddelandet om statligt stöd och riskkapital (3) för att söka åtgärda marknadsmisslyckanden som konstaterats i fråga om tillgång till riskkapital för nystartade och unga innovativa små och medelstora företag, framför allt genom att göra bestämmelserna i meddelandet om statligt stöd och riskkapital mer flexibla.

| 4. | Det är marknadens huvuduppgift att erbjuda tillräckligt med riskkapital inom EES, men det råder kapitalbrist på riskkapitalmarknaden. Denna bestående ofullkomlighet på kapitalmarknaden innebär att utbudet inte motsvarar efterfrågan till ett för båda parter godtagbart pris, vilket påverkar de europeiska små och medelstora företagen negativt. Kapitalbristen gäller främst innovativa och oftast nya högteknologiföretag med stor tillväxtpotential. Bristen på kapital kan emellertid också påverka ett bredare spektrum av nyare och äldre företag i olika sektorer med lägre tillväxtpotential som inte kan finansiera sina utvidgningsprojekt utan externt riskkapital. |
| --- | --- |

4.

Det är marknadens huvuduppgift att erbjuda tillräckligt med riskkapital inom EES, men det råder kapitalbrist på riskkapitalmarknaden. Denna bestående ofullkomlighet på kapitalmarknaden innebär att utbudet inte motsvarar efterfrågan till ett för båda parter godtagbart pris, vilket påverkar de europeiska små och medelstora företagen negativt. Kapitalbristen gäller främst innovativa och oftast nya högteknologiföretag med stor tillväxtpotential. Bristen på kapital kan emellertid också påverka ett bredare spektrum av nyare och äldre företag i olika sektorer med lägre tillväxtpotential som inte kan finansiera sina utvidgningsprojekt utan externt riskkapital.

| 5. | Denna brist på eget kapital kan motivera att statligt stöd beviljas i vissa väl avgränsade fall. Korrekt riktat statligt stöd i form av riskkapital kan vara ett effektivt sätt att åtgärda de marknadsmisslyckanden som konstaterats på detta område och att få fram privat kapital. |
| --- | --- |

5.

Denna brist på eget kapital kan motivera att statligt stöd beviljas i vissa väl avgränsade fall. Korrekt riktat statligt stöd i form av riskkapital kan vara ett effektivt sätt att åtgärda de marknadsmisslyckanden som konstaterats på detta område och att få fram privat kapital.

| 6. | Dessa riktlinjer ersätter kapitel 10A (4) – Statligt stöd och riskkapital – i övervakningsmyndighetens riktlinjer för statligt stöd och anger på vilka villkor statligt stöd till riskkapitalinvesteringar kan anses förenligt med EES-avtalet. Vidare anges i vilka fall det är fråga om statligt stöd enligt artikel 61.1 i EES-avtalet och de kriterier som övervakningsmyndigheten kommer att tillämpa vid bedömningen av om riskkapitalåtgärderna är förenliga med artikel 61.3 i EES-avtalet. |
| --- | --- |

6.

Dessa riktlinjer ersätter kapitel 10A (4) – Statligt stöd och riskkapital – i övervakningsmyndighetens riktlinjer för statligt stöd och anger på vilka villkor statligt stöd till riskkapitalinvesteringar kan anses förenligt med EES-avtalet. Vidare anges i vilka fall det är fråga om statligt stöd enligt artikel 61.1 i EES-avtalet och de kriterier som övervakningsmyndigheten kommer att tillämpa vid bedömningen av om riskkapitalåtgärderna är förenliga med artikel 61.3 i EES-avtalet.

10B.1.2   ERFARENHETERNA AV STATLIGT STÖD TILL RISKKAPITAL

| 7. | Dessa riktlinjer grundar sig på gemenskapens riktlinjer för statligt stöd för att främja riskkapitalinvesteringar i små och medelstora företag. Gemenskapens riktlinjer har utarbetats mot bakgrund av de erfarenheter som gjorts vid tillämpningen av meddelandet om statligt stöd och riskkapital, vilket motsvarar övervakningsmyndighetens riktlinjer om statligt stöd och riskkapital (5). Kommissionen har vid utarbetandet av gemenskapens riktlinjer även beaktat de synpunkter som den tagit emot i samband med offentliga samråd med EES-stater och berörda aktörer om översynen av meddelandet om statligt stöd och riskkapital, om handlingsplanen för statligt stöd och om meddelandet om statligt stöd till innovation (6). Kommissionens erfarenheter och de synpunkter som inkommit i samband med samråden har visat att meddelandet om statligt stöd och riskkapital oftast har fungerat väl i praktiken, men också att det behövs en mer flexibel tillämpning av reglerna och att reglerna måste anpassas till den förändrade situationen på riskkapitalmarknaden. Erfarenheten har också visat att det för vissa typer av riskkapitalinvesteringar inom vissa områden inte alltid har varit möjligt att uppfylla villkoren i meddelandet om statligt stöd och riskkapital, och att riskkapitalet i dessa fall inte på ett ändamålsenligt sätt har kunnat kompletteras med statligt stöd. Dessutom har erfarenheten visat att riskkapitalfonder som beviljats statligt stöd överlag har dålig lönsamhet. Övervakningsmyndigheten instämmer i de uppfattningar som redovisas ovan. |
| --- | --- |

7.

Dessa riktlinjer grundar sig på gemenskapens riktlinjer för statligt stöd för att främja riskkapitalinvesteringar i små och medelstora företag. Gemenskapens riktlinjer har utarbetats mot bakgrund av de erfarenheter som gjorts vid tillämpningen av meddelandet om statligt stöd och riskkapital, vilket motsvarar övervakningsmyndighetens riktlinjer om statligt stöd och riskkapital (5). Kommissionen har vid utarbetandet av gemenskapens riktlinjer även beaktat de synpunkter som den tagit emot i samband med offentliga samråd med EES-stater och berörda aktörer om översynen av meddelandet om statligt stöd och riskkapital, om handlingsplanen för statligt stöd och om meddelandet om statligt stöd till innovation (6). Kommissionens erfarenheter och de synpunkter som inkommit i samband med samråden har visat att meddelandet om statligt stöd och riskkapital oftast har fungerat väl i praktiken, men också att det behövs en mer flexibel tillämpning av reglerna och att reglerna måste anpassas till den förändrade situationen på riskkapitalmarknaden. Erfarenheten har också visat att det för vissa typer av riskkapitalinvesteringar inom vissa områden inte alltid har varit möjligt att uppfylla villkoren i meddelandet om statligt stöd och riskkapital, och att riskkapitalet i dessa fall inte på ett ändamålsenligt sätt har kunnat kompletteras med statligt stöd. Dessutom har erfarenheten visat att riskkapitalfonder som beviljats statligt stöd överlag har dålig lönsamhet. Övervakningsmyndigheten instämmer i de uppfattningar som redovisas ovan.

| 8. | Som en lösning på dessa problem införs en större flexibilitet i de här riktlinjerna, så att Eftastaterna bättre kan rikta in sina riskkapitalåtgärder på marknadsmisslyckandet i fråga. Riktlinjerna innehåller också en förfinad ekonomisk metod för att bedöma om riskkapitalåtgärderna är förenliga med EES-avtalet. Redan i övervakningsmyndighetens riktlinjer om statligt stöd och riskkapital grundade sig bedömningen av stödordningars förenlighet på en ganska avancerad ekonomisk analys, som koncentrerades på marknadsmisslyckandets omfattning och på hur åtgärden skulle riktas. Således framgick det redan av övervakningsmyndighetens riktlinjer om statligt stöd och riskkapital vilken huvudinriktning en förfinad ekonomisk analys skulle få. En del av kriterierna måste emellertid finslipas ytterligare för att garantera att åtgärden bättre inriktas på marknadsmisslyckandet i fråga. De här riktlinjerna innehåller också bestämmelser som ska garantera att investeringsbeslut i högre grad fattas i vinstsyfte och på professionella grunder för att ytterligare uppmuntra privata investerare att saminvestera tillsammans med staten. Ansträngningar har dessutom gjorts för att skapa klarhet, där erfarenheterna av kommissionens meddelande om statligt stöd och riskkapital och övervakningsmyndighetens riktlinjer om statligt stöd och riskkapital har visat att detta är nödvändigt. |
| --- | --- |

8.

Som en lösning på dessa problem införs en större flexibilitet i de här riktlinjerna, så att Eftastaterna bättre kan rikta in sina riskkapitalåtgärder på marknadsmisslyckandet i fråga. Riktlinjerna innehåller också en förfinad ekonomisk metod för att bedöma om riskkapitalåtgärderna är förenliga med EES-avtalet. Redan i övervakningsmyndighetens riktlinjer om statligt stöd och riskkapital grundade sig bedömningen av stödordningars förenlighet på en ganska avancerad ekonomisk analys, som koncentrerades på marknadsmisslyckandets omfattning och på hur åtgärden skulle riktas. Således framgick det redan av övervakningsmyndighetens riktlinjer om statligt stöd och riskkapital vilken huvudinriktning en förfinad ekonomisk analys skulle få. En del av kriterierna måste emellertid finslipas ytterligare för att garantera att åtgärden bättre inriktas på marknadsmisslyckandet i fråga. De här riktlinjerna innehåller också bestämmelser som ska garantera att investeringsbeslut i högre grad fattas i vinstsyfte och på professionella grunder för att ytterligare uppmuntra privata investerare att saminvestera tillsammans med staten. Ansträngningar har dessutom gjorts för att skapa klarhet, där erfarenheterna av kommissionens meddelande om statligt stöd och riskkapital och övervakningsmyndighetens riktlinjer om statligt stöd och riskkapital har visat att detta är nödvändigt.

10B.1.3   AVVÄGNINGSTESTET FÖR STATLIGT STÖD TILL RISKKAPITALINVESTERINGAR

10B.1.3.1   
  Handlingsplanen för statligt stöd och avvägningstestet

| 9. | I handlingsplanen för statligt stöd har kommissionen betonat vikten av att stärka det ekonomiska synsättet i analysen av statligt stöd. Det gäller att väga de möjliga positiva effekterna av åtgärden när det gäller ett mål av gemensamt intresse mot de eventuella negativa effekterna i form av snedvridning av konkurrensen och handeln. Avvägningstestet, som beskrivs i handlingsplanen för statligt stöd, består av tre steg av vilka de två första gäller de positiva effekterna och det sista de negativa effekterna och den samlade avvägningen.






  1. | Är stödåtgärden inriktad på ett väldefinierat mål av gemensamt intresse, till exempel tillväxt, sysselsättning, sammanhållning eller miljö? |
| --- | --- | --- |

9.

I handlingsplanen för statligt stöd har kommissionen betonat vikten av att stärka det ekonomiska synsättet i analysen av statligt stöd. Det gäller att väga de möjliga positiva effekterna av åtgärden när det gäller ett mål av gemensamt intresse mot de eventuella negativa effekterna i form av snedvridning av konkurrensen och handeln. Avvägningstestet, som beskrivs i handlingsplanen för statligt stöd, består av tre steg av vilka de två första gäller de positiva effekterna och det sista de negativa effekterna och den samlade avvägningen.

1.

Är stödåtgärden inriktad på ett väldefinierat mål av gemensamt intresse, till exempel tillväxt, sysselsättning, sammanhållning eller miljö?

| 2. | Är stödet väl utformat för att uppnå målet av gemensamt intresse, dvs. kan det föreslagna stödet avhjälpa marknadsmisslyckandet eller bidra till att något annat mål kan nås?






  i) | Är statligt stöd en lämplig åtgärd? |
| --- | --- | --- |

2.

Är stödet väl utformat för att uppnå målet av gemensamt intresse, dvs. kan det föreslagna stödet avhjälpa marknadsmisslyckandet eller bidra till att något annat mål kan nås?

i)

Är statligt stöd en lämplig åtgärd?

| ii) | Finns det en stimulanseffekt, dvs. ändrar stödet företagens eller investerarnas handlingsmönster? |
| --- | --- |

ii)

Finns det en stimulanseffekt, dvs. ändrar stödet företagens eller investerarnas handlingsmönster?

| iii) | Är stödåtgärden proportionell, dvs. skulle samma ändring av handlingsmönstret kunna uppnås med mindre stöd? |
| --- | --- |

iii)

Är stödåtgärden proportionell, dvs. skulle samma ändring av handlingsmönstret kunna uppnås med mindre stöd?

| 3. | Är snedvridningen av konkurrensen och påverkan på handeln begränsad, så att de positiva effekterna överväger totalt sett? |
| --- | --- |

3.

Är snedvridningen av konkurrensen och påverkan på handeln begränsad, så att de positiva effekterna överväger totalt sett?

Avvägningstestet är också viktigt för utformningen av regler för statligt stöd och för bedömningen av ärenden som omfattas av dessa.

10B.1.3.2   
  Marknadsmisslyckanden

| 10. | De erfarenheter som övervakningsmyndigheten gjort vid tillämpningen av bestämmelserna om statligt stöd och riskkapital har visat att det inte är fråga om ett allmänt marknadsmisslyckande på riskkapitalmarknaden inom EES. Övervakningsmyndigheten medger dock att det finns brister på marknaden när det gäller vissa typer av investeringar under vissa av företagens utvecklingsfaser. Bristerna är en följd av dålig matchning mellan utbud och efterfrågan på riskkapital och de kan generellt beskrivas som en kapitalbrist. |
| --- | --- |

10.

De erfarenheter som övervakningsmyndigheten gjort vid tillämpningen av bestämmelserna om statligt stöd och riskkapital har visat att det inte är fråga om ett allmänt marknadsmisslyckande på riskkapitalmarknaden inom EES. Övervakningsmyndigheten medger dock att det finns brister på marknaden när det gäller vissa typer av investeringar under vissa av företagens utvecklingsfaser. Bristerna är en följd av dålig matchning mellan utbud och efterfrågan på riskkapital och de kan generellt beskrivas som en kapitalbrist.

| 11. | Kapitalfinansiering, särskilt när det gäller små företag, innebär många utmaningar för både investeraren och det företag som är föremål för investeringen. På utbudssidan måste investeraren noga analysera inte bara den säkerhet som erbjuds (i likhet med en långivare) utan hela företagsstrategin för att kunna bedöma investeringens vinstmöjligheter och de risker som är förknippade med den. Investeraren måste också kunna kontrollera att företagets ledning genomför företagsstrategin på ett bra sätt. Slutligen måste investeraren utforma och genomföra en exitstrategi för att få en riskanpassad avkastning på det investerade kapitalet genom att sälja sin andel i det företag som varit föremål för investeringen. |
| --- | --- |

11.

Kapitalfinansiering, särskilt när det gäller små företag, innebär många utmaningar för både investeraren och det företag som är föremål för investeringen. På utbudssidan måste investeraren noga analysera inte bara den säkerhet som erbjuds (i likhet med en långivare) utan hela företagsstrategin för att kunna bedöma investeringens vinstmöjligheter och de risker som är förknippade med den. Investeraren måste också kunna kontrollera att företagets ledning genomför företagsstrategin på ett bra sätt. Slutligen måste investeraren utforma och genomföra en exitstrategi för att få en riskanpassad avkastning på det investerade kapitalet genom att sälja sin andel i det företag som varit föremål för investeringen.

| 12. | På efterfrågesidan måste företaget förstå fördelarna och riskerna med den externa kapitalfinansieringen för att fullfölja satsningen och utarbeta sunda verksamhetsplaner för att säkerställa att det har tillgång till nödvändiga resurser och mentorskap. Företagen kan drabbas av mycket stora finansieringsproblem om de saknar internt kapital, inte har den säkerhet som krävs för att få skuldkonsolidering eller inte har ett gott rykte som låntagare. Dessutom måste företaget dela kontrollen med en utomstående investerare, som i regel inte bara innehar en del av det egna kapitalet, utan också kan påverka företagets beslut. |
| --- | --- |

12.

På efterfrågesidan måste företaget förstå fördelarna och riskerna med den externa kapitalfinansieringen för att fullfölja satsningen och utarbeta sunda verksamhetsplaner för att säkerställa att det har tillgång till nödvändiga resurser och mentorskap. Företagen kan drabbas av mycket stora finansieringsproblem om de saknar internt kapital, inte har den säkerhet som krävs för att få skuldkonsolidering eller inte har ett gott rykte som låntagare. Dessutom måste företaget dela kontrollen med en utomstående investerare, som i regel inte bara innehar en del av det egna kapitalet, utan också kan påverka företagets beslut.

| 13. | Följden är att matchningen mellan utbud och efterfrågan på riskkapital kan vara ineffektiv, så att det inte finns tillräckligt med riskkapital på marknaden och företagen inte får finansiering trots att de har en bra företagsmodell och goda tillväxtutsikter. Övervakningsmyndigheten anser att ofullständig eller asymmetrisk information är den främsta orsaken till marknadsmisslyckanden på riskkapitalmarknaderna som särskilt påverkar tillgången på kapital till små och medelstora företag och företag i tidiga faser.
  Ofullständig eller asymmetrisk information kan bland annat orsaka följande:






  a) | Transaktions- och förmedlingskostnader: Potentiella investerare möter flera svårigheter när det gäller att samla tillförlitlig information om framtidsperspektiven för små och medelstora företag eller nya företag och därefter att övervaka och stödja företagets utveckling. Detta gäller särskilt höginnovativa eller riskfyllda projekt. Små transaktioner är mindre attraktiva för investeringsfonder på grund av relativt höga kostnader för investeringsbedömning och andra transaktionskostnader. |
| --- | --- | --- |

13.

Följden är att matchningen mellan utbud och efterfrågan på riskkapital kan vara ineffektiv, så att det inte finns tillräckligt med riskkapital på marknaden och företagen inte får finansiering trots att de har en bra företagsmodell och goda tillväxtutsikter. Övervakningsmyndigheten anser att ofullständig eller asymmetrisk information är den främsta orsaken till marknadsmisslyckanden på riskkapitalmarknaderna som särskilt påverkar tillgången på kapital till små och medelstora företag och företag i tidiga faser.

Ofullständig eller asymmetrisk information kan bland annat orsaka följande:

a)

Transaktions- och förmedlingskostnader: Potentiella investerare möter flera svårigheter när det gäller att samla tillförlitlig information om framtidsperspektiven för små och medelstora företag eller nya företag och därefter att övervaka och stödja företagets utveckling. Detta gäller särskilt höginnovativa eller riskfyllda projekt. Små transaktioner är mindre attraktiva för investeringsfonder på grund av relativt höga kostnader för investeringsbedömning och andra transaktionskostnader.

| b) | Riskovillighet: Investerare kan bli mer motvilliga att tillhandahålla riskkapital till små och medelstora företag om den information de får är ofullständig eller asymmetrisk. Med andra ord leder ofullständig eller asymmetrisk information till att riskovilligheten blir större. |
| --- | --- |

b)

Riskovillighet: Investerare kan bli mer motvilliga att tillhandahålla riskkapital till små och medelstora företag om den information de får är ofullständig eller asymmetrisk. Med andra ord leder ofullständig eller asymmetrisk information till att riskovilligheten blir större.

10B.1.3.3   
  Instrumentets lämplighet

| 14. | Övervakningsmyndigheten anser att statligt stöd till riskkapital kan vara ett lämpligt instrument inom de gränser och på de villkor som anges i dessa riktlinjer. Man måste dock komma ihåg att tillhandahållandet av riskkapital i första hand är en kommersiell verksamhet som inbegriper kommersiella beslut. I detta sammanhang kan mer allmänna strukturåtgärder utan statligt stöd bidra till ett ökat utbud av riskkapital, till exempel åtgärder för att främja företagaranda, införande av en mer neutral beskattning av olika former av finansiering som erbjuds små och medelstora företag (till exempel kapitaltillskott, outdelad vinst och skuldfinansiering), främjande av marknadsintegration och lättnader i lagstiftningen, bland annat i fråga om investeringsbegränsningarna för vissa slag av finansinstitut (t.ex. pensionsfonder) och de administrativa reglerna för att starta företag. |
| --- | --- |

14.

Övervakningsmyndigheten anser att statligt stöd till riskkapital kan vara ett lämpligt instrument inom de gränser och på de villkor som anges i dessa riktlinjer. Man måste dock komma ihåg att tillhandahållandet av riskkapital i första hand är en kommersiell verksamhet som inbegriper kommersiella beslut. I detta sammanhang kan mer allmänna strukturåtgärder utan statligt stöd bidra till ett ökat utbud av riskkapital, till exempel åtgärder för att främja företagaranda, införande av en mer neutral beskattning av olika former av finansiering som erbjuds små och medelstora företag (till exempel kapitaltillskott, outdelad vinst och skuldfinansiering), främjande av marknadsintegration och lättnader i lagstiftningen, bland annat i fråga om investeringsbegränsningarna för vissa slag av finansinstitut (t.ex. pensionsfonder) och de administrativa reglerna för att starta företag.

10B.1.3.4   
  Stimulanseffekt och nödvändighet

| 15. | Statligt stöd till riskkapital måste leda till en nettoökning av tillgången på riskkapital till små och medelstora företag, särskilt genom att privata investerare stimuleras att investera. Risken för att medlen förfelar sitt syfte, eller att stimulanseffekten uteblir, innebär att en del företag som finansieras med hjälp av offentliga stödåtgärder skulle ha kunnat få finansiering på samma villkor även utan statligt stöd (utträngningseffekt). Det finns tecken på att så sker, även om det inte kan dokumenteras. Detta innebär att de offentliga medlen används på ett ineffektivt sätt. |
| --- | --- |

15.

Statligt stöd till riskkapital måste leda till en nettoökning av tillgången på riskkapital till små och medelstora företag, särskilt genom att privata investerare stimuleras att investera. Risken för att medlen förfelar sitt syfte, eller att stimulanseffekten uteblir, innebär att en del företag som finansieras med hjälp av offentliga stödåtgärder skulle ha kunnat få finansiering på samma villkor även utan statligt stöd (utträngningseffekt). Det finns tecken på att så sker, även om det inte kan dokumenteras. Detta innebär att de offentliga medlen används på ett ineffektivt sätt.

| 16. | Övervakningsmyndigheten anser att stöd i form av riskkapital som uppfyller villkoren i dessa riktlinjer garanterar att stödet har en stimulanseffekt. Behovet av att skapa stimulans beror på hur omfattande marknadsmisslyckandet är i förhållande till olika typer av åtgärder och stödmottagare. Därför anges olika kriterier i form av delinvesteringarnas storlek per målföretag, privata investerares andel och överväganden som särskilt gäller företagets storlek och vilken utvecklingsfas som finansieras. |
| --- | --- |

16.

Övervakningsmyndigheten anser att stöd i form av riskkapital som uppfyller villkoren i dessa riktlinjer garanterar att stödet har en stimulanseffekt. Behovet av att skapa stimulans beror på hur omfattande marknadsmisslyckandet är i förhållande till olika typer av åtgärder och stödmottagare. Därför anges olika kriterier i form av delinvesteringarnas storlek per målföretag, privata investerares andel och överväganden som särskilt gäller företagets storlek och vilken utvecklingsfas som finansieras.

10B.1.3.5   
  Stödets proportionalitet

| 17. | Behovet av incitament beror på hur omfattande marknadsmisslyckandet är i förhållande till olika typer av åtgärder, stödmottagare och de små och medelstora företagens utvecklingsskede. En riskkapitalåtgärd är väl utformad om stödet i alla avseenden är nödvändigt för att stimulera kapitaltillskott till små och medelstora företag i sådd-, start- och de tidiga tillväxtfaserna. Statligt stöd är ineffektivt om det går utöver vad som är nödvändigt för att locka fram mer riskkapital. För att se till att stödet begränsas till vad som är absolut nödvändigt är det av yttersta vikt att en betydande andel av finansieringen kommer från privata investerare och att investeringarna görs i vinstsyfte och förvaltas på affärsmässiga grunder. |
| --- | --- |

17.

Behovet av incitament beror på hur omfattande marknadsmisslyckandet är i förhållande till olika typer av åtgärder, stödmottagare och de små och medelstora företagens utvecklingsskede. En riskkapitalåtgärd är väl utformad om stödet i alla avseenden är nödvändigt för att stimulera kapitaltillskott till små och medelstora företag i sådd-, start- och de tidiga tillväxtfaserna. Statligt stöd är ineffektivt om det går utöver vad som är nödvändigt för att locka fram mer riskkapital. För att se till att stödet begränsas till vad som är absolut nödvändigt är det av yttersta vikt att en betydande andel av finansieringen kommer från privata investerare och att investeringarna görs i vinstsyfte och förvaltas på affärsmässiga grunder.

10B.1.3.6   
  Negativa effekter och sammantagen avvägning

| 18. | Enligt EES-avtalet ska övervakningsmyndigheten kontrollera statligt stöd som beviljas av Eftastaterna. Därför måste övervakningsmyndigheten vara vaksam och se till att åtgärderna är välriktade och inte leder till en allvarlig snedvridning av konkurrensen. När övervakningsmyndigheten fattar beslut om huruvida beviljande av offentliga medel till åtgärder för att främja riskkapital är förenligt med EES-avtalet, kommer den att så långt som möjligt sträva efter att minska följande riskkategorier:






  a) | Risken för ’utträngning’, vilket innebär att åtgärder som finansieras med offentliga medel avhåller potentiella investerare från att erbjuda kapital. Detta skulle på sikt kunna motverka privata investeringar i nystartade små och medelstora företag och till slut öka kapitalbristen samtidigt som det skapar ett behov av ytterligare offentlig finansiering. |
| --- | --- | --- |

18.

Enligt EES-avtalet ska övervakningsmyndigheten kontrollera statligt stöd som beviljas av Eftastaterna. Därför måste övervakningsmyndigheten vara vaksam och se till att åtgärderna är välriktade och inte leder till en allvarlig snedvridning av konkurrensen. När övervakningsmyndigheten fattar beslut om huruvida beviljande av offentliga medel till åtgärder för att främja riskkapital är förenligt med EES-avtalet, kommer den att så långt som möjligt sträva efter att minska följande riskkategorier:

a)

Risken för ’utträngning’, vilket innebär att åtgärder som finansieras med offentliga medel avhåller potentiella investerare från att erbjuda kapital. Detta skulle på sikt kunna motverka privata investeringar i nystartade små och medelstora företag och till slut öka kapitalbristen samtidigt som det skapar ett behov av ytterligare offentlig finansiering.

| b) | Risken för att fördelar för investerare eller investeringsfonder otillbörligt snedvrider konkurrensen på riskkapitalmarknaden i förhållande till de konkurrenter som inte får samma fördelar. |
| --- | --- |

b)

Risken för att fördelar för investerare eller investeringsfonder otillbörligt snedvrider konkurrensen på riskkapitalmarknaden i förhållande till de konkurrenter som inte får samma fördelar.

| c) | Risken för att ett överutbud av offentligt riskkapital till målföretag som inte investeras affärsmässigt kan hjälpa ineffektiva företag att hålla sig flytande och på ett konstlat sätt öka deras värde, vilket gör det mycket mindre lockande för privata investerare att förse dessa företag med riskkapital. |
| --- | --- |

c)

Risken för att ett överutbud av offentligt riskkapital till målföretag som inte investeras affärsmässigt kan hjälpa ineffektiva företag att hålla sig flytande och på ett konstlat sätt öka deras värde, vilket gör det mycket mindre lockande för privata investerare att förse dessa företag med riskkapital.

10B.1.4   KONTROLL AV STATLIGT STÖD I FORM AV RISKKAPITAL

| 19. | Riskkapitalinvesteringar i företag kan inte kopplas till det traditionella begreppet ’stödberättigande kostnader’ som används vid kontrollen av statligt stöd. Det begreppet bygger på vissa specificerade kostnader som är stödberättigande och på att högsta tillåtna stödnivå har fastställts. De många olika modeller för riskkapitalåtgärder som Eftastaterna utarbetat innebär också att övervakningsmyndigheten inte kan fastställa strikta kriterier för om åtgärderna är förenliga med EES-avtalets funktion. Bedömningen av riskkapital innebär därför ett avsteg från det traditionella sättet att kontrollera statligt stöd. |
| --- | --- |

19.

Riskkapitalinvesteringar i företag kan inte kopplas till det traditionella begreppet ’stödberättigande kostnader’ som används vid kontrollen av statligt stöd. Det begreppet bygger på vissa specificerade kostnader som är stödberättigande och på att högsta tillåtna stödnivå har fastställts. De många olika modeller för riskkapitalåtgärder som Eftastaterna utarbetat innebär också att övervakningsmyndigheten inte kan fastställa strikta kriterier för om åtgärderna är förenliga med EES-avtalets funktion. Bedömningen av riskkapital innebär därför ett avsteg från det traditionella sättet att kontrollera statligt stöd.

| 20. | Eftersom övervakningsmyndighetens riktlinjer om statligt stöd och riskkapital har visat sig fungera väl i praktiken när det gäller riskkapital, har övervakningsmyndigheten beslutat att fortsätta med samma metod som i kommissionens meddelande om statligt stöd och riskkapital och övervakningsmyndighetens riktlinjer om statligt stöd och riskkapital för att på så sätt få kontinuitet i arbetet. |
| --- | --- |

20.

Eftersom övervakningsmyndighetens riktlinjer om statligt stöd och riskkapital har visat sig fungera väl i praktiken när det gäller riskkapital, har övervakningsmyndigheten beslutat att fortsätta med samma metod som i kommissionens meddelande om statligt stöd och riskkapital och övervakningsmyndighetens riktlinjer om statligt stöd och riskkapital för att på så sätt få kontinuitet i arbetet.

10B.2   TILLÄMPNINGSOMRÅDE OCH DEFINITIONER

10B.2.1   TILLÄMPNINGSOMRÅDE

| 21. | Dessa riktlinjer gäller endast riskkapitalordningar som är riktade till små och medelstora företag. Avsikten är inte att riktlinjerna ska utgöra en rättslig grund för att förklara enstaka åtgärder som syftar till att förse ett enskilt företag med kapital förenliga med EES-avtalets funktion. |
| --- | --- |

21.

Dessa riktlinjer gäller endast riskkapitalordningar som är riktade till små och medelstora företag. Avsikten är inte att riktlinjerna ska utgöra en rättslig grund för att förklara enstaka åtgärder som syftar till att förse ett enskilt företag med kapital förenliga med EES-avtalets funktion.

| 22. | Riktlinjerna bör inte användas för att ifrågasätta förenligheten av statligt stöd som uppfyller kriterierna i andra riktlinjer, rambestämmelser eller förordningar som antagits av övervakningsmyndigheten. |
| --- | --- |

22.

Riktlinjerna bör inte användas för att ifrågasätta förenligheten av statligt stöd som uppfyller kriterierna i andra riktlinjer, rambestämmelser eller förordningar som antagits av övervakningsmyndigheten.

| 23. | Övervakningsmyndigheten kommer att rikta särskild uppmärksamhet mot behovet av att förhindra att dessa riktlinjer används för att kringgå principerna i befintliga rambestämmelser, riktlinjer och förordningar. |
| --- | --- |

23.

Övervakningsmyndigheten kommer att rikta särskild uppmärksamhet mot behovet av att förhindra att dessa riktlinjer används för att kringgå principerna i befintliga rambestämmelser, riktlinjer och förordningar.

| 24. | Riskkapitalåtgärder får inte riktas till följande typer av företag:






  a) | Företag i svårigheter enligt definitionen i övervakningsmyndighetens riktlinjer för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter (7). |
| --- | --- | --- |

24.

Riskkapitalåtgärder får inte riktas till följande typer av företag:

a)

Företag i svårigheter enligt definitionen i övervakningsmyndighetens riktlinjer för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter (7).

| b) | Företag inom varvsindustrin (8) samt kol- (9) och stålindustrin (10). |
| --- | --- |

b)

Företag inom varvsindustrin (8) samt kol- (9) och stålindustrin (10).

| 25. | Riktlinjerna gäller inte investeringar i exportverksamhet, dvs. stöd som är direkt kopplat till de exporterade kvantiteterna, åtgärder för att skapa och driva ett distributionsnät eller för andra löpande utgifter i samband med export och inte heller stöd som förutsätter att inhemska varor används i stället för importerade varor. |
| --- | --- |

25.

Riktlinjerna gäller inte investeringar i exportverksamhet, dvs. stöd som är direkt kopplat till de exporterade kvantiteterna, åtgärder för att skapa och driva ett distributionsnät eller för andra löpande utgifter i samband med export och inte heller stöd som förutsätter att inhemska varor används i stället för importerade varor.

10B.2.2   DEFINITIONER

| 26. | I dessa riktlinjer avses med
  a)   eget kapital: ägarandel i ett företag representerat av de aktier som emitterats till investerare,
  b)   privat kapital: privata kapitalinvesteringar (i motsats till offentliga) i företag som inte är noterade på en aktiebörs, bland annat riskkapital, ersättningskapital och uppköp,
  c)   investeringsinstrument i form av kapital likställt med eget kapital: instrument som ger innehavaren (investeraren/långivaren) en avkastning som i huvudsak grundar sig på vinster eller förluster i det underliggande målföretaget och som inte har någon säkerhet vid betalningsförsummelse – definitionen tar fasta på innehållet snarare än formen,
  d)   skuldfinansieringsinstrument: lån och andra finansieringsinstrument för vilka säkerhet har ställts åtminstone delvis och där den viktigaste komponenten är att de ger långivaren/investeraren en fast minimiavkastning – definitionen tar fasta på innehållet snarare än formen,
  e)   såddkapital: finansiering av analys, bedömning och utveckling av ett nytt koncept före nyetableringen,
  f)   startkapital: finansiering av produktutveckling och inledande marknadsföring hos företag som ännu inte har sålt sin produkt eller tjänst på affärsmässiga grunder och ännu inte gör någon vinst,
  g)   kapital i inledningsskedet: sådd- och startkapital,
  h)   expansionskapital: finansiering av tillväxt och expansion i ett företag som kan göra ett nollresultat eller gå med vinst – finansieringen används för att öka produktionskapaciteten, för marknads- eller produktutveckling eller som ytterligare rörelsekapital,
  i)   riskvilligt kapital (venture capital): investeringar i onoterade företag som görs av investeringsfonder (riskkapitalfonder) som i egenskap av huvudmän förvaltar enskilda personers eller institutioners medel eller interna medel – inbegriper finansiering i inledningsskedet och expansionskapital, men inte ersättningskapital eller uppköp,
  j)   ersättningskapital: köp av befintliga aktier i ett företag från ett annat kapitalinvesteringsbolag eller från en annan eller andra aktieägare – ersättningskapital kallas även ’secondary purchase’,
  k)   riskkapital: finansiering av företags egna kapital och därmed likställt kapital under de tidiga tillväxtfaserna (sådd-, start- och expansionsfasen), till exempel informella investeringar från affärsänglar, riskvilligt kapital och alternativa börsmarknader som är specialiserade på små och medelstora företag, bland annat tillväxtföretag (nedan kallade investeringsinstrument),
  l)   riskkapitalåtgärder: ordningar för att tillhandahålla eller främja stöd i form av riskkapital,
  m)   börsintroduktion: aktierna i ett företag börjar säljas eller distribueras till allmänheten för första gången,
  n)   uppföljningsinvestering: ytterligare en investering i ett företag efter en första investering,
  o)   uppköp: åtminstone en kontrollerande andel av ett företags aktiekapital köps från de nuvarande aktieägarna i syfte att ta över företagets tillgångar och verksamhet genom förhandling eller ett uppköpserbjudande,
  p)   exitstrategi: strategi genom vilken en riskkapitalfond eller en private equity-fond avvecklar innehav enligt en plan för att uppnå maximal avkastning, bland annat utförsäljning, avskrivningar av investeringar, återbetalning av preferensaktier/preferenslån, försäljning till en annan riskkapitalinvesterare, försäljning till ett finansinstitut, försäljning genom offentlig emission (inbegripet börsintroduktion),
  q)   små och medelstora företag: små och medelstora företag i den mening som avses i kommissionens förordning (EG) nr 70/2001 av den 12 januari 2001 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt stöd till små och medelstora företag (11) och varje annan förordning som ersätter den förordningen,
  r)   målföretag: ett företag i vilket en investerare eller investeringsfond planerar att investera,
  s)   affärsänglar: välbärgade privatpersoner som investerar direkt i nya och växande onoterade företag (såddfinansiering) och står till tjänst med rådgivning, i regel som ersättning för en andel i företaget – affärsänglar kan också göra andra långsiktiga investeringar,
  t)   stödområden: regioner som omfattas av undantagen i artikel 61.3 a eller c i EES-avtalet. |
| --- | --- |

26.

I dessa riktlinjer avses med

a)   eget kapital: ägarandel i ett företag representerat av de aktier som emitterats till investerare,

b)   privat kapital: privata kapitalinvesteringar (i motsats till offentliga) i företag som inte är noterade på en aktiebörs, bland annat riskkapital, ersättningskapital och uppköp,

c)   investeringsinstrument i form av kapital likställt med eget kapital: instrument som ger innehavaren (investeraren/långivaren) en avkastning som i huvudsak grundar sig på vinster eller förluster i det underliggande målföretaget och som inte har någon säkerhet vid betalningsförsummelse – definitionen tar fasta på innehållet snarare än formen,

d)   skuldfinansieringsinstrument: lån och andra finansieringsinstrument för vilka säkerhet har ställts åtminstone delvis och där den viktigaste komponenten är att de ger långivaren/investeraren en fast minimiavkastning – definitionen tar fasta på innehållet snarare än formen,

e)   såddkapital: finansiering av analys, bedömning och utveckling av ett nytt koncept före nyetableringen,

f)   startkapital: finansiering av produktutveckling och inledande marknadsföring hos företag som ännu inte har sålt sin produkt eller tjänst på affärsmässiga grunder och ännu inte gör någon vinst,

g)   kapital i inledningsskedet: sådd- och startkapital,

h)   expansionskapital: finansiering av tillväxt och expansion i ett företag som kan göra ett nollresultat eller gå med vinst – finansieringen används för att öka produktionskapaciteten, för marknads- eller produktutveckling eller som ytterligare rörelsekapital,

i)   riskvilligt kapital (venture capital): investeringar i onoterade företag som görs av investeringsfonder (riskkapitalfonder) som i egenskap av huvudmän förvaltar enskilda personers eller institutioners medel eller interna medel – inbegriper finansiering i inledningsskedet och expansionskapital, men inte ersättningskapital eller uppköp,

j)   ersättningskapital: köp av befintliga aktier i ett företag från ett annat kapitalinvesteringsbolag eller från en annan eller andra aktieägare – ersättningskapital kallas även ’secondary purchase’,

k)   riskkapital: finansiering av företags egna kapital och därmed likställt kapital under de tidiga tillväxtfaserna (sådd-, start- och expansionsfasen), till exempel informella investeringar från affärsänglar, riskvilligt kapital och alternativa börsmarknader som är specialiserade på små och medelstora företag, bland annat tillväxtföretag (nedan kallade investeringsinstrument),

l)   riskkapitalåtgärder: ordningar för att tillhandahålla eller främja stöd i form av riskkapital,

m)   börsintroduktion: aktierna i ett företag börjar säljas eller distribueras till allmänheten för första gången,

n)   uppföljningsinvestering: ytterligare en investering i ett företag efter en första investering,

o)   uppköp: åtminstone en kontrollerande andel av ett företags aktiekapital köps från de nuvarande aktieägarna i syfte att ta över företagets tillgångar och verksamhet genom förhandling eller ett uppköpserbjudande,

p)   exitstrategi: strategi genom vilken en riskkapitalfond eller en private equity-fond avvecklar innehav enligt en plan för att uppnå maximal avkastning, bland annat utförsäljning, avskrivningar av investeringar, återbetalning av preferensaktier/preferenslån, försäljning till en annan riskkapitalinvesterare, försäljning till ett finansinstitut, försäljning genom offentlig emission (inbegripet börsintroduktion),

q)   små och medelstora företag: små och medelstora företag i den mening som avses i kommissionens förordning (EG) nr 70/2001 av den 12 januari 2001 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt stöd till små och medelstora företag (11) och varje annan förordning som ersätter den förordningen,

r)   målföretag: ett företag i vilket en investerare eller investeringsfond planerar att investera,

s)   affärsänglar: välbärgade privatpersoner som investerar direkt i nya och växande onoterade företag (såddfinansiering) och står till tjänst med rådgivning, i regel som ersättning för en andel i företaget – affärsänglar kan också göra andra långsiktiga investeringar,

t)   stödområden: regioner som omfattas av undantagen i artikel 61.3 a eller c i EES-avtalet.

10B.3   TILLÄMPLIGHETEN AV ARTIKEL 61.1 PÅ RISKKAPITAL

10B.3.1   ALLMÄNT TILLÄMPLIGA TEXTER

| 27. | Övervakningsmyndigheten har redan offentliggjort åtskilliga dokument som erbjuder en tolkning av huruvida enskilda åtgärder kan omfattas av definitionen av statligt stöd och som kan vara relevanta för riskkapitalåtgärder. Det gäller bland annat övervakningsmyndighetens riktlinjer om offentliga myndigheters innehav (12), övervakningsmyndighetens riktlinjer om tillämpningen av reglerna om statligt stöd på åtgärder som omfattar direkt beskattning av företag (13) och övervakningsmyndighetens riktlinjer om statliga garantier (14). Övervakningsmyndigheten kommer också i fortsättningen att tillämpa dessa dokument när den bedömer om riskkapitalåtgärder utgör statligt stöd. |
| --- | --- |

27.

Övervakningsmyndigheten har redan offentliggjort åtskilliga dokument som erbjuder en tolkning av huruvida enskilda åtgärder kan omfattas av definitionen av statligt stöd och som kan vara relevanta för riskkapitalåtgärder. Det gäller bland annat övervakningsmyndighetens riktlinjer om offentliga myndigheters innehav (12), övervakningsmyndighetens riktlinjer om tillämpningen av reglerna om statligt stöd på åtgärder som omfattar direkt beskattning av företag (13) och övervakningsmyndighetens riktlinjer om statliga garantier (14). Övervakningsmyndigheten kommer också i fortsättningen att tillämpa dessa dokument när den bedömer om riskkapitalåtgärder utgör statligt stöd.

10B.3.2   FÖREKOMSTEN AV STÖD PÅ TRE NIVÅER

| 28. | Riskkapitalåtgärder innebär ofta komplicerade system för att främja riskkapital, då myndigheterna stimulerar en grupp av ekonomiska aktörer (investerare) att erbjuda finansiering till en annan grupp (små och medelstora målföretag). Beroende på hur denna åtgärd utformas, och även om myndigheternas avsikt endast varit att gynna den senare gruppen, kan resultatet bli att företag på antingen den ena nivån eller på båda nivåerna blir mottagare av statligt stöd. I de flesta fall innebär åtgärden dessutom att det inrättas en fond eller ett annat investeringsinstrument vid sidan av investerarna och de företag i vilka investeringen görs. I sådana fall måste man också överväga om fonden eller instrumentet kan betraktas som ett företag som beviljas statligt stöd. |
| --- | --- |

28.

Riskkapitalåtgärder innebär ofta komplicerade system för att främja riskkapital, då myndigheterna stimulerar en grupp av ekonomiska aktörer (investerare) att erbjuda finansiering till en annan grupp (små och medelstora målföretag). Beroende på hur denna åtgärd utformas, och även om myndigheternas avsikt endast varit att gynna den senare gruppen, kan resultatet bli att företag på antingen den ena nivån eller på båda nivåerna blir mottagare av statligt stöd. I de flesta fall innebär åtgärden dessutom att det inrättas en fond eller ett annat investeringsinstrument vid sidan av investerarna och de företag i vilka investeringen görs. I sådana fall måste man också överväga om fonden eller instrumentet kan betraktas som ett företag som beviljas statligt stöd.

| 29. | I detta sammanhang betraktas finansiering med medel som inte är statliga medel i den mening som avses i artikel 61.1 i EES-avtalet som finansiering som tillhandahålls av privata investerare. Detta gäller särskilt finansiering genom Europeiska investeringsbanken eller Europeiska investeringsfonden. |
| --- | --- |

29.

I detta sammanhang betraktas finansiering med medel som inte är statliga medel i den mening som avses i artikel 61.1 i EES-avtalet som finansiering som tillhandahålls av privata investerare. Detta gäller särskilt finansiering genom Europeiska investeringsbanken eller Europeiska investeringsfonden.

| 30. | Övervakningsmyndigheten kommer att ta hänsyn till följande faktorer när den avgör om statligt stöd föreligger på någon av de olika nivåerna (15). |
| --- | --- |

30.

Övervakningsmyndigheten kommer att ta hänsyn till följande faktorer när den avgör om statligt stöd föreligger på någon av de olika nivåerna (15).

| 31. | Stöd till investerare. En privat investerare får en fördel om en åtgärd gör det möjligt för denne att göra investeringar i ett eller flera företags egna kapital eller därmed likställt kapital, på villkor som är fördelaktigare än de villkor som gäller för offentliga investerare eller fördelaktigare än de villkor som skulle ha gällt om investeringen gjorts utan åtgärden. En sådan fördel kan ta sig olika uttryck (se avsnitt 10B.4.2 i dessa riktlinjer). Detta gäller även om åtgärden får den privata investeraren att ge det mottagande företaget eller de mottagande företagen en förmån. Om däremot en normal ekonomisk aktör i en marknadsekonomi skulle godta att göra investeringen även utan statliga åtgärder, anser övervakningsmyndigheten att offentliga och privata investerare investerar på samma villkor och att åtgärden därför inte utgör statligt stöd. Detta antas vara fallet bara om offentliga och privata investerare delar exakt samma över- och undervärderingsrisker och ersättningar och har samma förtursrätt och om oberoende privata investerare i regel står för minst 50 % av åtgärdens finansiering. |
| --- | --- |

31.

Stöd till investerare. En privat investerare får en fördel om en åtgärd gör det möjligt för denne att göra investeringar i ett eller flera företags egna kapital eller därmed likställt kapital, på villkor som är fördelaktigare än de villkor som gäller för offentliga investerare eller fördelaktigare än de villkor som skulle ha gällt om investeringen gjorts utan åtgärden. En sådan fördel kan ta sig olika uttryck (se avsnitt 10B.4.2 i dessa riktlinjer). Detta gäller även om åtgärden får den privata investeraren att ge det mottagande företaget eller de mottagande företagen en förmån. Om däremot en normal ekonomisk aktör i en marknadsekonomi skulle godta att göra investeringen även utan statliga åtgärder, anser övervakningsmyndigheten att offentliga och privata investerare investerar på samma villkor och att åtgärden därför inte utgör statligt stöd. Detta antas vara fallet bara om offentliga och privata investerare delar exakt samma över- och undervärderingsrisker och ersättningar och har samma förtursrätt och om oberoende privata investerare i regel står för minst 50 % av åtgärdens finansiering.

| 32. | Stöd till en investeringsfond, ett investeringsinstrument eller dess förvaltare. I allmänhet anser övervakningsmyndigheten att investeringsfonder eller investeringsinstrument inte själva är stödmottagare, utan förmedlande instrument som för över stöd till investerarna eller till de företag som är föremål för investeringen. Däremot kan till exempel skatteåtgärder eller andra åtgärder som innebär direkta överföringar till ett investeringsinstrument eller en befintlig fond med ett stort antal olika investerare och med karaktären av ett självständigt företag utgöra stöd, om inte investeringen görs på villkor som skulle godtas av en normal ekonomisk aktör i en marknadsekonomi och därför inte ger mottagaren någon fördel. På samma sätt är det fråga om stöd till fondens förvaltare eller förvaltningsföretag om deras ersättning inte helt motsvarar en marknadsmässig ersättning i liknande situationer. Det finns däremot ett antagande om att det inte är fråga om stöd om förvaltarna eller förvaltningsföretaget väljs genom ett öppet anbudsförfarande eller om de inte får några andra statliga förmåner. |
| --- | --- |

32.

Stöd till en investeringsfond, ett investeringsinstrument eller dess förvaltare. I allmänhet anser övervakningsmyndigheten att investeringsfonder eller investeringsinstrument inte själva är stödmottagare, utan förmedlande instrument som för över stöd till investerarna eller till de företag som är föremål för investeringen. Däremot kan till exempel skatteåtgärder eller andra åtgärder som innebär direkta överföringar till ett investeringsinstrument eller en befintlig fond med ett stort antal olika investerare och med karaktären av ett självständigt företag utgöra stöd, om inte investeringen görs på villkor som skulle godtas av en normal ekonomisk aktör i en marknadsekonomi och därför inte ger mottagaren någon fördel. På samma sätt är det fråga om stöd till fondens förvaltare eller förvaltningsföretag om deras ersättning inte helt motsvarar en marknadsmässig ersättning i liknande situationer. Det finns däremot ett antagande om att det inte är fråga om stöd om förvaltarna eller förvaltningsföretaget väljs genom ett öppet anbudsförfarande eller om de inte får några andra statliga förmåner.

| 33. | Stöd till de företag som är föremål för investeringar. Om statligt stöd ges till investerarna, investeringsinstrumentet eller investeringsfonden kommer övervakningsmyndigheten i regel att anse att detta stöd åtminstone delvis förs över till målföretagen, som därmed alltså också får statligt stöd. Detta är fallet även om fondförvaltarnas beslut att investera bygger på rent affärsmässiga grunder. |
| --- | --- |

33.

Stöd till de företag som är föremål för investeringar. Om statligt stöd ges till investerarna, investeringsinstrumentet eller investeringsfonden kommer övervakningsmyndigheten i regel att anse att detta stöd åtminstone delvis förs över till målföretagen, som därmed alltså också får statligt stöd. Detta är fallet även om fondförvaltarnas beslut att investera bygger på rent affärsmässiga grunder.

| 34. | Om investeringen görs på villkor som skulle vara godtagbara för en privat investerare i en marknadsekonomi även utan något inslag av statligt stöd, så kommer de företag som är föremål för investeringen inte att betraktas som stödmottagare. I sådana fall kommer övervakningsmyndigheten att granska om investeringsbeslutet görs i strikt vinstsyfte och är kopplat till en rimlig verksamhetsplan och rimliga prognoser samt till en klar och realistisk exitstrategi. Viktigt är också valet av fondförvaltare eller förvaltningsföretag och dessas investeringsmandat samt hur stor procentandel som kommer från privata investerare och i vilken grad dessa deltar i investeringen. |
| --- | --- |

34.

Om investeringen görs på villkor som skulle vara godtagbara för en privat investerare i en marknadsekonomi även utan något inslag av statligt stöd, så kommer de företag som är föremål för investeringen inte att betraktas som stödmottagare. I sådana fall kommer övervakningsmyndigheten att granska om investeringsbeslutet görs i strikt vinstsyfte och är kopplat till en rimlig verksamhetsplan och rimliga prognoser samt till en klar och realistisk exitstrategi. Viktigt är också valet av fondförvaltare eller förvaltningsföretag och dessas investeringsmandat samt hur stor procentandel som kommer från privata investerare och i vilken grad dessa deltar i investeringen.

10B.3.3   STÖD AV MINDRE BETYDELSE

| 35. | Finansiering i form av riskkapital omfattas inte av artikel 61.1 i EES-avtalet om finansieringsbeloppet ligger under nivån för stöd av mindre betydelse i den mening som avses i kommissionens förordning (EG) nr 69/2001 av den 12 januari 2001 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på stöd av mindre betydelse (16). Det är mer komplicerat att tillämpa regeln om stöd av mindre betydelse i samband med riskkapitalåtgärder, eftersom det är svårare att beräkna stödet och eftersom stöd kan ges inte bara till målföretagen utan även till andra investerare. När dessa svårigheter har övervunnits är dock regeln om stöd av mindre betydelse tillämplig. Om det stöd som ges inom ramen för en stödordning inte överskrider tröskelvärdet för stöd av mindre betydelse till varje enskilt företag under en treårsperiod, är det därför ingen tvekan om att stödet till dessa företag och/eller investerare ligger inom de föreskrivna gränserna. |
| --- | --- |

35.

Finansiering i form av riskkapital omfattas inte av artikel 61.1 i EES-avtalet om finansieringsbeloppet ligger under nivån för stöd av mindre betydelse i den mening som avses i kommissionens förordning (EG) nr 69/2001 av den 12 januari 2001 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på stöd av mindre betydelse (16). Det är mer komplicerat att tillämpa regeln om stöd av mindre betydelse i samband med riskkapitalåtgärder, eftersom det är svårare att beräkna stödet och eftersom stöd kan ges inte bara till målföretagen utan även till andra investerare. När dessa svårigheter har övervunnits är dock regeln om stöd av mindre betydelse tillämplig. Om det stöd som ges inom ramen för en stödordning inte överskrider tröskelvärdet för stöd av mindre betydelse till varje enskilt företag under en treårsperiod, är det därför ingen tvekan om att stödet till dessa företag och/eller investerare ligger inom de föreskrivna gränserna.

10B.4   BEDÖMNING AV OM RISKKAPITALSTÖD ÄR FÖRENLIGT ENLIGT ARTIKEL 61.3 C I EES-AVTALET

10B.4.1   ALLMÄNNA PRINCIPER

| 36. | I artikel 61.3 c i EES-avtalet anges att stöd för att underlätta utveckling av vissa näringsverksamheter kan anses förenligt med EES-avtalets funktion när det inte påverkar handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset. Efter att ha gjort ett avvägningstest av det slag som beskrivs i avsnitt 10B.1.3 kommer övervakningsmyndigheten att förklara en riskkapitalåtgärd förenlig endast om den finner att stödåtgärden leder till en ökad tillgång till riskkapital utan att påverka handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset. I detta avsnitt anges vissa villkor som ska vara uppfyllda för att övervakningsmyndigheten ska betrakta stöd i form av riskkapital som förenligt med artikel 61.3 c i EES-avtalet. |
| --- | --- |

36.

I artikel 61.3 c i EES-avtalet anges att stöd för att underlätta utveckling av vissa näringsverksamheter kan anses förenligt med EES-avtalets funktion när det inte påverkar handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset. Efter att ha gjort ett avvägningstest av det slag som beskrivs i avsnitt 10B.1.3 kommer övervakningsmyndigheten att förklara en riskkapitalåtgärd förenlig endast om den finner att stödåtgärden leder till en ökad tillgång till riskkapital utan att påverka handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset. I detta avsnitt anges vissa villkor som ska vara uppfyllda för att övervakningsmyndigheten ska betrakta stöd i form av riskkapital som förenligt med artikel 61.3 c i EES-avtalet.

| 37. | Om övervakningsmyndigheten har fått en fullständig anmälan som visar att alla de villkor som fastställs i detta avsnitt är uppfyllda, kommer den att försöka göra en snabb bedömning av stödet inom de tidsfrister som fastställs i protokoll 3 till övervakningsavtalet, om övervakningsmyndighetens uppgifter och befogenheter på området statligt stöd. För vissa typer av riskkapitalåtgärder som inte uppfyller alla de villkor som fastställs i detta avsnitt kommer övervakningsmyndigheten att göra en mer ingående bedömning av det slag som beskrivs i avsnitt 10B.5. |
| --- | --- |

37.

Om övervakningsmyndigheten har fått en fullständig anmälan som visar att alla de villkor som fastställs i detta avsnitt är uppfyllda, kommer den att försöka göra en snabb bedömning av stödet inom de tidsfrister som fastställs i protokoll 3 till övervakningsavtalet, om övervakningsmyndighetens uppgifter och befogenheter på området statligt stöd. För vissa typer av riskkapitalåtgärder som inte uppfyller alla de villkor som fastställs i detta avsnitt kommer övervakningsmyndigheten att göra en mer ingående bedömning av det slag som beskrivs i avsnitt 10B.5.

| 38. | Om stöd ges även till målföretag och tillhandahållandet av riskkapital är knutet till kostnader som är stödberättigande enligt någon annan förordning, några andra rambestämmelser eller några andra riktlinjer, kan den texten komma att tillämpas för att granska om stödet är förenligt med EES-avtalets funktion. |
| --- | --- |

38.

Om stöd ges även till målföretag och tillhandahållandet av riskkapital är knutet till kostnader som är stödberättigande enligt någon annan förordning, några andra rambestämmelser eller några andra riktlinjer, kan den texten komma att tillämpas för att granska om stödet är förenligt med EES-avtalets funktion.

10B.4.2   STÖDFORM

| 39. | Det är i regel Eftastaten som väljer stödform och detta gäller även riskkapitalåtgärder. Övervakningsmyndigheten kommer i sin bedömning av sådana åtgärder att granska om de uppmuntrar privata investerare att tillhandahålla riskkapital till målföretagen och om det är sannolikt att åtgärderna kommer att leda till att investeringsbeslut fattas på affärsmässiga grunder (dvs. i rent vinstsyfte). Detta förklaras närmare i avsnitt 10B.4.3. |
| --- | --- |

39.

Det är i regel Eftastaten som väljer stödform och detta gäller även riskkapitalåtgärder. Övervakningsmyndigheten kommer i sin bedömning av sådana åtgärder att granska om de uppmuntrar privata investerare att tillhandahålla riskkapital till målföretagen och om det är sannolikt att åtgärderna kommer att leda till att investeringsbeslut fattas på affärsmässiga grunder (dvs. i rent vinstsyfte). Detta förklaras närmare i avsnitt 10B.4.3.

| 40. | Övervakningsmyndigheten anser att bland annat följande former av åtgärder kan leda till detta resultat:






  a) | Bildande av investeringsfonder (riskkapitalfonder) där staten är partner, investerare eller deltagare, även om det är på mindre förmånliga villkor än andra investerare. |
| --- | --- | --- |

40.

Övervakningsmyndigheten anser att bland annat följande former av åtgärder kan leda till detta resultat:

a)

Bildande av investeringsfonder (riskkapitalfonder) där staten är partner, investerare eller deltagare, även om det är på mindre förmånliga villkor än andra investerare.

| b) | Garantier till riskkapitalinvesterare eller riskkapitalfonder för en viss andel av eventuella investeringsförluster, eller garantier för lån till investerare eller fonder för investeringar i riskkapital, under förutsättning att de offentliga medel som ges för att täcka eventuella förluster inte överstiger 50 % av det nominella investeringsbelopp som garantin avser. |
| --- | --- |

b)

Garantier till riskkapitalinvesterare eller riskkapitalfonder för en viss andel av eventuella investeringsförluster, eller garantier för lån till investerare eller fonder för investeringar i riskkapital, under förutsättning att de offentliga medel som ges för att täcka eventuella förluster inte överstiger 50 % av det nominella investeringsbelopp som garantin avser.

| c) | Andra finansiella instrument som tillhandahåller ytterligare investeringskapital till riskkapitalinvesterare eller riskkapitalfonder. |
| --- | --- |

c)

Andra finansiella instrument som tillhandahåller ytterligare investeringskapital till riskkapitalinvesterare eller riskkapitalfonder.

| d) | Skatteincitament till investeringsfonder och/eller deras förvaltare, eller till investerare för att göra riskkapitalinvesteringar. |
| --- | --- |

d)

Skatteincitament till investeringsfonder och/eller deras förvaltare, eller till investerare för att göra riskkapitalinvesteringar.

10B.4.3   VILLKOR FÖR FÖRENLIGHET MED EES-AVTALETS FUNKTION

| 41. | Det finns ett antal faktorer som är viktiga för att garantera att stödet har en stimulanseffekt och att det är absolut nödvändigt, såsom anges i avsnitt 10B.1.3.4. Grunden för detta är att statligt stöd ska avse ett visst marknadsmisslyckande, för vilket det finns tillräckliga bevis. I dessa riktlinjer fastställs därför särskilda tröskelvärden för delinvesteringar i små och medelstora målföretag i deras tidiga faser. För att stödet ska begränsas till minsta möjliga är det dessutom avgörande att delvis offentligt finansierade investeringar i små och medelstora målföretag görs i vinstsyfte och förvaltas på affärsmässiga grunder. Övervakningsmyndigheten kommer att anse att en riskkapitalåtgärd har en stimulanseffekt, är nödvändig och proportionerlig och att resultatet av avvägningen är positivt om de villkor som anges nedan är uppfyllda.
  Åtgärder som uttryckligen inbegriper investeringsinstrument kommer att bedömas enligt avsnitt 10B.5 i dessa riktlinjer och inte enligt de villkor som anges i det här avsnittet. |
| --- | --- |

41.

Det finns ett antal faktorer som är viktiga för att garantera att stödet har en stimulanseffekt och att det är absolut nödvändigt, såsom anges i avsnitt 10B.1.3.4. Grunden för detta är att statligt stöd ska avse ett visst marknadsmisslyckande, för vilket det finns tillräckliga bevis. I dessa riktlinjer fastställs därför särskilda tröskelvärden för delinvesteringar i små och medelstora målföretag i deras tidiga faser. För att stödet ska begränsas till minsta möjliga är det dessutom avgörande att delvis offentligt finansierade investeringar i små och medelstora målföretag görs i vinstsyfte och förvaltas på affärsmässiga grunder. Övervakningsmyndigheten kommer att anse att en riskkapitalåtgärd har en stimulanseffekt, är nödvändig och proportionerlig och att resultatet av avvägningen är positivt om de villkor som anges nedan är uppfyllda.

Åtgärder som uttryckligen inbegriper investeringsinstrument kommer att bedömas enligt avsnitt 10B.5 i dessa riktlinjer och inte enligt de villkor som anges i det här avsnittet.

10B.4.3.1   
  Högsta tillåtna delinvestering

| 42. | Riskkapitalåtgärden ska omfatta delinvesteringar som, oavsett om de helt eller delvis finansieras med statligt stöd, inte får överskrida 1,5 miljoner euro per målföretag (små och medelstora företag) under en tolvmånadersperiod. |
| --- | --- |

42.

Riskkapitalåtgärden ska omfatta delinvesteringar som, oavsett om de helt eller delvis finansieras med statligt stöd, inte får överskrida 1,5 miljoner euro per målföretag (små och medelstora företag) under en tolvmånadersperiod.

10B.4.3.2   
  Begränsning till finansiering i sådd-, start- och expansionsfaserna

| 43. | Riskkapitalåtgärden ska begränsas till att tillhandahålla småföretag eller medelstora företag i stödområden finansiering fram till expansionsfasen. Den ska begränsas till att tillhandahålla finansiering till medelstora företag utanför stödområden fram till startfasen. |
| --- | --- |

43.

Riskkapitalåtgärden ska begränsas till att tillhandahålla småföretag eller medelstora företag i stödområden finansiering fram till expansionsfasen. Den ska begränsas till att tillhandahålla finansiering till medelstora företag utanför stödområden fram till startfasen.

10B.4.3.3   
  Förekomst av investeringsinstrument som omfattar eget kapital och därmed likställt kapital

| 44. | Minst 70 % av riskkapitalåtgärdens sammanlagda budget ska utgöras av ett investeringsinstrument som omfattar eget kapital och därmed likställt kapital till små och medelstora målföretag. När övervakningsmyndigheten bedömer sådana instrument kommer den att beakta instrumentets ekonomiska innehåll, inte dess benämning eller hur investerarna klassificerat instrumentet. Övervakningsmyndigheten kommer särskilt att ta hänsyn till hur stor del av risken i målföretagets satsning som investeraren tar på sig, de förluster investeraren eventuellt kan komma att drabbas av, huruvida avkastningen beror på företagets vinst eller om det är fråga om en fast avkastning samt investerarens förtursrätt om företaget går i konkurs. Övervakningsmyndigheten kan också ta hänsyn till hur investeringsinstrumentet behandlas i nationella författningar, finansiella regler och redovisningsregler, om dessa är konsekventa och relevanta för klassificeringen. |
| --- | --- |

44.

Minst 70 % av riskkapitalåtgärdens sammanlagda budget ska utgöras av ett investeringsinstrument som omfattar eget kapital och därmed likställt kapital till små och medelstora målföretag. När övervakningsmyndigheten bedömer sådana instrument kommer den att beakta instrumentets ekonomiska innehåll, inte dess benämning eller hur investerarna klassificerat instrumentet. Övervakningsmyndigheten kommer särskilt att ta hänsyn till hur stor del av risken i målföretagets satsning som investeraren tar på sig, de förluster investeraren eventuellt kan komma att drabbas av, huruvida avkastningen beror på företagets vinst eller om det är fråga om en fast avkastning samt investerarens förtursrätt om företaget går i konkurs. Övervakningsmyndigheten kan också ta hänsyn till hur investeringsinstrumentet behandlas i nationella författningar, finansiella regler och redovisningsregler, om dessa är konsekventa och relevanta för klassificeringen.

10B.4.3.4   
  Privata investerares deltagande

| 45. | Minst 50 % av investeringarna inom ramen för riskkapitalåtgärden ska finansieras av privata investerare, eller minst 30 % om åtgärderna riktar sig till små och medelstora företag i stödområden. |
| --- | --- |

45.

Minst 50 % av investeringarna inom ramen för riskkapitalåtgärden ska finansieras av privata investerare, eller minst 30 % om åtgärderna riktar sig till små och medelstora företag i stödområden.

10B.4.3.5   
  Investeringar i vinstsyfte

| 46. | Riskkapitalåtgärden ska garantera att beslut om att investera i målföretag görs i vinstsyfte. Detta är fallet när skälet till investeringen är en betydande vinstpotential och kontinuerligt stöd till målföretag i detta syfte. Detta kriterium anses uppfyllt om följande villkor är uppfyllda:






  a) | Åtgärden har ett betydande inslag av privata investerare (se avsnitt 10B.4.3.4), som på affärsmässiga grunder (dvs. enbart i vinstsyfte) investerar direkt eller indirekt i målföretagens egna kapital. |
| --- | --- | --- |

46.

Riskkapitalåtgärden ska garantera att beslut om att investera i målföretag görs i vinstsyfte. Detta är fallet när skälet till investeringen är en betydande vinstpotential och kontinuerligt stöd till målföretag i detta syfte. Detta kriterium anses uppfyllt om följande villkor är uppfyllda:

a)

Åtgärden har ett betydande inslag av privata investerare (se avsnitt 10B.4.3.4), som på affärsmässiga grunder (dvs. enbart i vinstsyfte) investerar direkt eller indirekt i målföretagens egna kapital.

| b) | Det finns en verksamhetsplan för varje investering med detaljerade uppgifter om produkt, försäljning och lönsamhetsutveckling samt med en förhandsbedömning av projektets bärkraft. |
| --- | --- |

b)

Det finns en verksamhetsplan för varje investering med detaljerade uppgifter om produkt, försäljning och lönsamhetsutveckling samt med en förhandsbedömning av projektets bärkraft.

| c) | Det finns en klar och realistisk exitstrategi för varje investering. |
| --- | --- |

c)

Det finns en klar och realistisk exitstrategi för varje investering.

10B.4.3.6   
  Affärsmässig förvaltning

| 47. | En riskkapitalåtgärd eller riskkapitalfond måste förvaltas affärsmässigt. Ledningsgruppen ska agera som chefer inom den privata sektorn och sträva efter att maximera avkastningen för sina investerare. Detta kriterium anses uppfyllt om samtliga följande villkor är uppfyllda:






  a) | Det finns ett avtal mellan deltagarna i fonden och en professionell fondförvaltare eller ett förvaltningsföretag, där det föreskrivs att förvaltarens ersättning är kopplad till resultatet och där fondens mål och en tidsplan för investeringarna finns angivna. |
| --- | --- | --- |

47.

En riskkapitalåtgärd eller riskkapitalfond måste förvaltas affärsmässigt. Ledningsgruppen ska agera som chefer inom den privata sektorn och sträva efter att maximera avkastningen för sina investerare. Detta kriterium anses uppfyllt om samtliga följande villkor är uppfyllda:

a)

Det finns ett avtal mellan deltagarna i fonden och en professionell fondförvaltare eller ett förvaltningsföretag, där det föreskrivs att förvaltarens ersättning är kopplad till resultatet och där fondens mål och en tidsplan för investeringarna finns angivna.

| b) | Privata marknadsinvesterare deltar i beslutsfattandet, till exempel genom en investerarkommitté eller en rådgivande kommitté. |
| --- | --- |

b)

Privata marknadsinvesterare deltar i beslutsfattandet, till exempel genom en investerarkommitté eller en rådgivande kommitté.

| c) | Fonderna förvaltas enligt bästa praxis och är föremål för offentlig tillsyn. |
| --- | --- |

c)

Fonderna förvaltas enligt bästa praxis och är föremål för offentlig tillsyn.

10B.4.3.7   
  Branschinriktning

| 48. | Om många privata branschfonder koncentrerar sig på vissa innovativa tekniker eller till och med branscher (till exempel sjuk- och hälsovård, informationsteknik, bioteknik) kan övervakningsmyndigheten godkänna att riskkapitalåtgärder riktas till en viss bransch, under förutsättning att åtgärden omfattas av dessa riktlinjer enligt avsnitt 10B.2.1. |
| --- | --- |

48.

Om många privata branschfonder koncentrerar sig på vissa innovativa tekniker eller till och med branscher (till exempel sjuk- och hälsovård, informationsteknik, bioteknik) kan övervakningsmyndigheten godkänna att riskkapitalåtgärder riktas till en viss bransch, under förutsättning att åtgärden omfattas av dessa riktlinjer enligt avsnitt 10B.2.1.

10B.5   INGÅENDE GRANSKNING AV RISKKAPITALÅTGÄRDERNAS FÖRENLIGHET

| 49. | Detta avsnitt gäller riskkapitalåtgärder som inte uppfyller alla de villkor som fastställs i avsnitt 10B.4. Dessa åtgärders förenlighet måste granskas närmare med hjälp av det avvägningstest som beskrivs i avsnitt 10B.1.3, eftersom det är nödvändigt att se till att åtgärderna inriktas på rätt marknadsmisslyckande och eftersom det finns en större risk för eventuell utträngning av privata investerare och snedvridning av konkurrensen. |
| --- | --- |

49.

Detta avsnitt gäller riskkapitalåtgärder som inte uppfyller alla de villkor som fastställs i avsnitt 10B.4. Dessa åtgärders förenlighet måste granskas närmare med hjälp av det avvägningstest som beskrivs i avsnitt 10B.1.3, eftersom det är nödvändigt att se till att åtgärderna inriktas på rätt marknadsmisslyckande och eftersom det finns en större risk för eventuell utträngning av privata investerare och snedvridning av konkurrensen.

| 50. | Granskningen av åtgärdernas förenlighet med EES-avtalets funktion kommer att bygga på ett antal positiva och negativa faktorer. Ingen faktor är avgörande i sig, och inte heller kan en viss grupp av dem betraktas som tillräcklig för att säkerställa att en åtgärd är förenlig. I vissa fall kan åtgärdens utformning vara avgörande för faktorernas tillämplighet och den betydelse de kan tillmätas. |
| --- | --- |

50.

Granskningen av åtgärdernas förenlighet med EES-avtalets funktion kommer att bygga på ett antal positiva och negativa faktorer. Ingen faktor är avgörande i sig, och inte heller kan en viss grupp av dem betraktas som tillräcklig för att säkerställa att en åtgärd är förenlig. I vissa fall kan åtgärdens utformning vara avgörande för faktorernas tillämplighet och den betydelse de kan tillmätas.

| 51. | Eftastaterna ska lämna alla uppgifter och bevis de anser vara till nytta för bedömningen av en åtgärd. Övervakningsmyndighetens bedömning och den bevisnivå som krävs beror på omständigheterna i ärendet och kommer att stå i proportion till det marknadsmisslyckande som avhjälps och risken för utträngning av privata investerare. |
| --- | --- |

51.

Eftastaterna ska lämna alla uppgifter och bevis de anser vara till nytta för bedömningen av en åtgärd. Övervakningsmyndighetens bedömning och den bevisnivå som krävs beror på omständigheterna i ärendet och kommer att stå i proportion till det marknadsmisslyckande som avhjälps och risken för utträngning av privata investerare.

10B.5.1   INGÅENDE GRANSKNING AV STÖDÅTGÄRDER

| 52. | Följande typer av riskkapitalåtgärder som inte uppfyller ett eller flera av villkoren i avsnitt 10B.4 kommer att granskas mer ingående. Skälet till detta är att det är mindre uppenbart att det föreligger ett marknadsmisslyckande som behöver avhjälpas och att det finns en större risk för utträngning av privata investerare eller för snedvridning av konkurrensen.
  a)   Åtgärder som innebär delinvesteringar över tröskelvärdet 1,5 miljoner euro per litet eller medelstort målföretag under varje tolvmånadersperiod
  Övervakningsmyndigheten är medveten om att riskkapitalmarknaden ständigt förändras och att det i vissa fall finns en kapitalbrist. Den känner också till att marknadsmisslyckanden påverkar företag i olika utsträckning beroende på hur stort företaget är, i vilket utvecklingsskede det befinner sig och i vilken ekonomisk sektor det är verksamt. Därför är övervakningsmyndigheten beredd att överväga att förklara riskkapitalåtgärder som innebär delinvesteringar som överstiger tröskelvärdet på 1,5 miljoner euro per företag och år förenliga med EES-avtalets funktion, förutsatt att tillräckliga bevis för marknadsmisslyckandet läggs fram.
  b)   Åtgärder som finansierar expansionsfasen för medelstora företag utanför stödområden
  Övervakningsmyndigheten medger att vissa medelstora företag utanför stödområden kan ha svårt att få tillgång till riskkapital även i expansionsfasen, trots att det finns möjligheter för företag som har en betydande omsättning eller sammanlagd balansomslutning att få finansiering. Därför är övervakningsmyndigheten beredd att i vissa fall överväga att förklara åtgärder som delvis riktas till medelstora företag i expansionsfasen förenliga med EES-avtalets funktion, förutsatt att tillräckliga bevis för marknadsmisslyckandet läggs fram.
  c)   Åtgärder som innebär uppföljningsinvesteringar i målföretag som redan fått kapitaltillskott i form av stöd för senare finansieringsomgångar, även utöver de allmänna tröskelvärdena och företagens tidiga tillväxtfaser
  Övervakningsmyndigheten medger vikten av att uppföljningsinvesteringar görs i målföretag som redan fått kapitaltillskott i de tidiga faserna, för finansieringsomgångar som kan överskrida de högsta tillåtna tröskelvärdena för delinvesteringar och sträcka sig bortom företagens tidiga tillväxtfaser fram till avvecklingen av grundinvesteringen. Detta kan vara nödvändigt för att undvika att det offentliga deltagandet i dessa finansieringsomgångar urvattnas, samtidigt som man säkerställer fortsatt finansiering till målföretagen så att både offentliga och privata investerare kan dra full nytta av de riskfyllda investeringarna. Under dessa omständigheter och med beaktande av målsektorns och målföretagens särdrag är övervakningsmyndigheten därför beredd att överväga att förklara uppföljningsinvesteringar förenliga med EES-avtalets funktion, förutsatt att de står i ett rimligt förhållande till grundinvesteringen och fondens storlek.
  d)   Åtgärder som tillåter ett lägre deltagande från privata investerare än 50 % utanför stödområden eller lägre än 30 % i stödområden
  Variationerna mellan de olika EES-staterna är stora när det gäller hur marknaden för privat riskkapital har utvecklats. I vissa fall kan det vara svårt för staten att hitta privata investerare, varför övervakningsmyndigheten kan överväga att förklara åtgärder där det privata deltagandet ligger under de tröskelvärden som anges i avsnitt 10B.4.3.4 förenliga med EES-avtalets funktion, förutsatt att Eftastaterna lämnar tillräckliga bevis för marknadsmisslyckandet. Detta problem kan vara ännu större vid riskkapitalåtgärder som är inriktade på små och medelstora företag i stödområden. I sådana fall kan företagens brist på kapital vara ännu större, eftersom företagen befinner sig långt från riskkapitalcentra, befolkningstätheten är låg och privata investerare är mer ovilliga att ta risker. Dessa små och medelstora företag kan också påverkas av faktorer på efterfrågesidan, till exempel svårigheten att utarbeta en bärkraftig, investeringsfärdig affärsidé, en mer outvecklad kapitalkultur och en motvilja hos ledningen att förlora kontrollen över företaget genom inblandning av riskkapital.
  e)   Åtgärder som möjliggör att såddkapital ges till små företag och som kan omfatta i) ett mindre deltagande eller inget deltagande av privata investerare eller ii) dominans av investeringsinstrument i form av lån i stället för eget kapital eller därmed likställt kapital
  Företag på såddstadiet är särskilt utsatta för marknadsmisslyckanden, eftersom eventuella investeringar innebär extremt stora risker och eftersom företagaren behöver noggrann handledning i denna avgörande fas. Detta avspeglas också i privata investerares ovilja att bidra med såddkapital och den nästan totala avsaknaden av sådana investerare, vilket innebär att risken för utträngning är mycket liten eller obefintlig. Dessutom är risken för en eventuell snedvridning av konkurrensen mindre, eftersom dessa småföretag befinner sig mycket långt från marknaden. Det kan därför finnas skäl för övervakningsmyndigheten att förhålla sig mer positiv till åtgärder som inriktas på såddstadiet, också med tanke på att sådana åtgärder kan vara mycket viktiga för skapandet av tillväxt och sysselsättning i EES.
  f)   Åtgärder som uttryckligen inbegriper ett investeringsinstrument
  Ett investeringsinstrument kan göra det lättare för investerare och små och medelstora målföretag att finna varandra, och kan på så sätt förbättra tillgången på riskkapital till sådana företag. När det rör sig om marknadsmisslyckanden som berör de företag som investeringsinstrumentet riktar sig till är det möjligt att instrumentet inte kommer att fungera effektivt utan finansiella incitament. Investerarna kan till exempel anse att den typ av investeringar som instrumentet riktar sig till inte är attraktiva i jämförelse med investeringar med större delinvesteringar eller investeringar i mer etablerade företag eller mer etablerade marknader, trots att målföretagen har en klar vinstpotential. Därför är övervakningsmyndigheten beredd att överväga att förklara åtgärder som uttryckligen inbegriper ett investeringsinstrument förenliga med EES-avtalets funktion, förutsatt att tillräckliga bevis för ett klart definierat marknadsmisslyckande lämnas in.
  g)   Kostnader i samband med en första rekognoscering av företag för investeringsändamål, fram till den fas då en noggrann granskning görs (’sökkostnader’)
  Riskkapitalfonder eller deras förvaltare kan ha vissa kostnader för att hitta små och medelstora företag före den fas som innebär en noggrann granskning. Bidrag som ges för att täcka en del av dessa ’sökkostnader’ ska uppmuntra fonderna eller deras förvaltare att ägna sig mer åt att söka efter företag än de annars skulle göra. Detta kan också vara till förmån för de berörda små och medelstora företagen, även om sökningen inte leder till någon investering, eftersom den ger företagen möjlighet att få större erfarenhet av riskkapitalfinansiering. Det kan därför finnas skäl för övervakningsmyndigheten att inta en mer positiv hållning till bidrag som täcker en del av riskkapitalfondernas eller förvaltarnas kostnader för sökning efter företag, förutsatt att följande villkor är uppfyllda: De stödberättigande kostnaderna ska vara begränsade till ’sökkostnader’ som avser små och medelstora företag i sådd- eller startstadiet i fall då kostnaderna inte har lett till några investeringar, och får inte omfatta fondernas juridiska och administrativa kostnader. Vidare får bidraget inte överstiga 50 % av de stödberättigande kostnaderna. |
| --- | --- |

52.

Följande typer av riskkapitalåtgärder som inte uppfyller ett eller flera av villkoren i avsnitt 10B.4 kommer att granskas mer ingående. Skälet till detta är att det är mindre uppenbart att det föreligger ett marknadsmisslyckande som behöver avhjälpas och att det finns en större risk för utträngning av privata investerare eller för snedvridning av konkurrensen.

a)   Åtgärder som innebär delinvesteringar över tröskelvärdet 1,5 miljoner euro per litet eller medelstort målföretag under varje tolvmånadersperiod

Övervakningsmyndigheten är medveten om att riskkapitalmarknaden ständigt förändras och att det i vissa fall finns en kapitalbrist. Den känner också till att marknadsmisslyckanden påverkar företag i olika utsträckning beroende på hur stort företaget är, i vilket utvecklingsskede det befinner sig och i vilken ekonomisk sektor det är verksamt. Därför är övervakningsmyndigheten beredd att överväga att förklara riskkapitalåtgärder som innebär delinvesteringar som överstiger tröskelvärdet på 1,5 miljoner euro per företag och år förenliga med EES-avtalets funktion, förutsatt att tillräckliga bevis för marknadsmisslyckandet läggs fram.

b)   Åtgärder som finansierar expansionsfasen för medelstora företag utanför stödområden

Övervakningsmyndigheten medger att vissa medelstora företag utanför stödområden kan ha svårt att få tillgång till riskkapital även i expansionsfasen, trots att det finns möjligheter för företag som har en betydande omsättning eller sammanlagd balansomslutning att få finansiering. Därför är övervakningsmyndigheten beredd att i vissa fall överväga att förklara åtgärder som delvis riktas till medelstora företag i expansionsfasen förenliga med EES-avtalets funktion, förutsatt att tillräckliga bevis för marknadsmisslyckandet läggs fram.

c)   Åtgärder som innebär uppföljningsinvesteringar i målföretag som redan fått kapitaltillskott i form av stöd för senare finansieringsomgångar, även utöver de allmänna tröskelvärdena och företagens tidiga tillväxtfaser

Övervakningsmyndigheten medger vikten av att uppföljningsinvesteringar görs i målföretag som redan fått kapitaltillskott i de tidiga faserna, för finansieringsomgångar som kan överskrida de högsta tillåtna tröskelvärdena för delinvesteringar och sträcka sig bortom företagens tidiga tillväxtfaser fram till avvecklingen av grundinvesteringen. Detta kan vara nödvändigt för att undvika att det offentliga deltagandet i dessa finansieringsomgångar urvattnas, samtidigt som man säkerställer fortsatt finansiering till målföretagen så att både offentliga och privata investerare kan dra full nytta av de riskfyllda investeringarna. Under dessa omständigheter och med beaktande av målsektorns och målföretagens särdrag är övervakningsmyndigheten därför beredd att överväga att förklara uppföljningsinvesteringar förenliga med EES-avtalets funktion, förutsatt att de står i ett rimligt förhållande till grundinvesteringen och fondens storlek.

d)   Åtgärder som tillåter ett lägre deltagande från privata investerare än 50 % utanför stödområden eller lägre än 30 % i stödområden

Variationerna mellan de olika EES-staterna är stora när det gäller hur marknaden för privat riskkapital har utvecklats. I vissa fall kan det vara svårt för staten att hitta privata investerare, varför övervakningsmyndigheten kan överväga att förklara åtgärder där det privata deltagandet ligger under de tröskelvärden som anges i avsnitt 10B.4.3.4 förenliga med EES-avtalets funktion, förutsatt att Eftastaterna lämnar tillräckliga bevis för marknadsmisslyckandet. Detta problem kan vara ännu större vid riskkapitalåtgärder som är inriktade på små och medelstora företag i stödområden. I sådana fall kan företagens brist på kapital vara ännu större, eftersom företagen befinner sig långt från riskkapitalcentra, befolkningstätheten är låg och privata investerare är mer ovilliga att ta risker. Dessa små och medelstora företag kan också påverkas av faktorer på efterfrågesidan, till exempel svårigheten att utarbeta en bärkraftig, investeringsfärdig affärsidé, en mer outvecklad kapitalkultur och en motvilja hos ledningen att förlora kontrollen över företaget genom inblandning av riskkapital.

e)   Åtgärder som möjliggör att såddkapital ges till små företag och som kan omfatta i) ett mindre deltagande eller inget deltagande av privata investerare eller ii) dominans av investeringsinstrument i form av lån i stället för eget kapital eller därmed likställt kapital

Företag på såddstadiet är särskilt utsatta för marknadsmisslyckanden, eftersom eventuella investeringar innebär extremt stora risker och eftersom företagaren behöver noggrann handledning i denna avgörande fas. Detta avspeglas också i privata investerares ovilja att bidra med såddkapital och den nästan totala avsaknaden av sådana investerare, vilket innebär att risken för utträngning är mycket liten eller obefintlig. Dessutom är risken för en eventuell snedvridning av konkurrensen mindre, eftersom dessa småföretag befinner sig mycket långt från marknaden. Det kan därför finnas skäl för övervakningsmyndigheten att förhålla sig mer positiv till åtgärder som inriktas på såddstadiet, också med tanke på att sådana åtgärder kan vara mycket viktiga för skapandet av tillväxt och sysselsättning i EES.

f)   Åtgärder som uttryckligen inbegriper ett investeringsinstrument

Ett investeringsinstrument kan göra det lättare för investerare och små och medelstora målföretag att finna varandra, och kan på så sätt förbättra tillgången på riskkapital till sådana företag. När det rör sig om marknadsmisslyckanden som berör de företag som investeringsinstrumentet riktar sig till är det möjligt att instrumentet inte kommer att fungera effektivt utan finansiella incitament. Investerarna kan till exempel anse att den typ av investeringar som instrumentet riktar sig till inte är attraktiva i jämförelse med investeringar med större delinvesteringar eller investeringar i mer etablerade företag eller mer etablerade marknader, trots att målföretagen har en klar vinstpotential. Därför är övervakningsmyndigheten beredd att överväga att förklara åtgärder som uttryckligen inbegriper ett investeringsinstrument förenliga med EES-avtalets funktion, förutsatt att tillräckliga bevis för ett klart definierat marknadsmisslyckande lämnas in.

g)   Kostnader i samband med en första rekognoscering av företag för investeringsändamål, fram till den fas då en noggrann granskning görs (’sökkostnader’)

Riskkapitalfonder eller deras förvaltare kan ha vissa kostnader för att hitta små och medelstora företag före den fas som innebär en noggrann granskning. Bidrag som ges för att täcka en del av dessa ’sökkostnader’ ska uppmuntra fonderna eller deras förvaltare att ägna sig mer åt att söka efter företag än de annars skulle göra. Detta kan också vara till förmån för de berörda små och medelstora företagen, även om sökningen inte leder till någon investering, eftersom den ger företagen möjlighet att få större erfarenhet av riskkapitalfinansiering. Det kan därför finnas skäl för övervakningsmyndigheten att inta en mer positiv hållning till bidrag som täcker en del av riskkapitalfondernas eller förvaltarnas kostnader för sökning efter företag, förutsatt att följande villkor är uppfyllda: De stödberättigande kostnaderna ska vara begränsade till ’sökkostnader’ som avser små och medelstora företag i sådd- eller startstadiet i fall då kostnaderna inte har lett till några investeringar, och får inte omfatta fondernas juridiska och administrativa kostnader. Vidare får bidraget inte överstiga 50 % av de stödberättigande kostnaderna.

10B.5.2   POSITIVA EFFEKTER AV STÖDET

10B.5.2.1   
  Förekomsten av marknadsmisslyckanden och bevis för dessa

| 53. | För riskkapitalåtgärder som omfattar delinvesteringar i målföretag som går utöver de villkor som fastställs i avsnitt 10B.4, särskilt de villkor som gäller ett tröskelvärde för delinvesteringar per litet eller medelstort målföretag på 1,5 miljoner under en tolvmånadsperiod, uppföljningsinvesteringar eller finansiering av expansionsfasen för medelstora företag utanför stödområden och åtgärder som uttryckligen inbegriper ett investeringsinstrument, kommer övervakningsmyndigheten att kräva ytterligare bevis för att det föreligger ett marknadsmisslyckande på varje nivå där det kan vara fråga om stöd innan den förklarar den planerade riskkapitalåtgärden förenlig med EES-avtalets funktion. Sådana bevis ska grunda sig på en oberoende undersökning som visar kapitalbristnivån i de företag och sektorer som riskkapitalåtgärden är inriktad på. Relevanta uppgifter är tillgången på riskkapital och kapitalanskaffning samt riskkapitalbranschens betydelse för den lokala ekonomin. Uppgifterna bör helst avse perioder på tre till fem år före genomförandet av åtgärden och bör även avse framtiden med utgångspunkt från rimliga prognoser om sådana finns tillgängliga. Till de bevis som kan lämnas in hör även följande:






  a) | Kapitalanskaffningens utveckling under de fem senaste åren, även jämfört med motsvarande nationella eller europeiska genomsnitt. |
| --- | --- | --- |

53.

För riskkapitalåtgärder som omfattar delinvesteringar i målföretag som går utöver de villkor som fastställs i avsnitt 10B.4, särskilt de villkor som gäller ett tröskelvärde för delinvesteringar per litet eller medelstort målföretag på 1,5 miljoner under en tolvmånadsperiod, uppföljningsinvesteringar eller finansiering av expansionsfasen för medelstora företag utanför stödområden och åtgärder som uttryckligen inbegriper ett investeringsinstrument, kommer övervakningsmyndigheten att kräva ytterligare bevis för att det föreligger ett marknadsmisslyckande på varje nivå där det kan vara fråga om stöd innan den förklarar den planerade riskkapitalåtgärden förenlig med EES-avtalets funktion. Sådana bevis ska grunda sig på en oberoende undersökning som visar kapitalbristnivån i de företag och sektorer som riskkapitalåtgärden är inriktad på. Relevanta uppgifter är tillgången på riskkapital och kapitalanskaffning samt riskkapitalbranschens betydelse för den lokala ekonomin. Uppgifterna bör helst avse perioder på tre till fem år före genomförandet av åtgärden och bör även avse framtiden med utgångspunkt från rimliga prognoser om sådana finns tillgängliga. Till de bevis som kan lämnas in hör även följande:

a)

Kapitalanskaffningens utveckling under de fem senaste åren, även jämfört med motsvarande nationella eller europeiska genomsnitt.

| b) | Oanvända medel i dagsläget. |
| --- | --- |

b)

Oanvända medel i dagsläget.

| c) | De statsstödda investeringsprogrammens andel av de totala riskkapitalinvesteringarna under de senaste tre till fem åren. |
| --- | --- |

c)

De statsstödda investeringsprogrammens andel av de totala riskkapitalinvesteringarna under de senaste tre till fem åren.

| d) | Procentandelen nystartade företag som får riskkapital. |
| --- | --- |

d)

Procentandelen nystartade företag som får riskkapital.

| e) | Investeringarnas fördelning på olika kategorier efter investeringsbelopp. |
| --- | --- |

e)

Investeringarnas fördelning på olika kategorier efter investeringsbelopp.

| f) | En jämförelse per segment av antalet inlämnade verksamhetsplaner med antalet gjorda investeringar (investeringsbelopp, sektor, finansieringsomgång osv.). |
| --- | --- |

f)

En jämförelse per segment av antalet inlämnade verksamhetsplaner med antalet gjorda investeringar (investeringsbelopp, sektor, finansieringsomgång osv.).

För åtgärder som är inriktade på små och medelstora företag i stödområden måste de relevanta uppgifterna kompletteras med eventuella andra relevanta bevis som visar att regionala särdrag motiverar den planerade åtgärden. Följande faktorer kan vara av betydelse:

| a) | En uppskattning av hur mycket kapitalbristen förvärras av det perifera läget och andra regionala särdrag, särskilt uppgifter om totalt investerat riskkapital, antalet fonder eller investeringsinstrument i området eller på nära håll, tillgången på kompetenta chefer, antalet transaktioner och transaktionernas genomsnittliga och minsta volym, om detta är känt. |
| --- | --- |

a)

En uppskattning av hur mycket kapitalbristen förvärras av det perifera läget och andra regionala särdrag, särskilt uppgifter om totalt investerat riskkapital, antalet fonder eller investeringsinstrument i området eller på nära håll, tillgången på kompetenta chefer, antalet transaktioner och transaktionernas genomsnittliga och minsta volym, om detta är känt.

| b) | Särskilda lokala ekonomiska uppgifter samt uppgifter om sociala eller historiskt betingade orsaker till underutbudet av riskkapital jämfört med relevanta genomsnittliga uppgifter eller situationen på nationell nivå eller EES-nivå, beroende på vilket som är relevant i varje enskilt fall. |
| --- | --- |

b)

Särskilda lokala ekonomiska uppgifter samt uppgifter om sociala eller historiskt betingade orsaker till underutbudet av riskkapital jämfört med relevanta genomsnittliga uppgifter eller situationen på nationell nivå eller EES-nivå, beroende på vilket som är relevant i varje enskilt fall.

| c) | Eventuella andra relevanta indikatorer på en ökad grad av marknadsmisslyckande. |
| --- | --- |

c)

Eventuella andra relevanta indikatorer på en ökad grad av marknadsmisslyckande.

| 54. | Eftastaterna kan lämna samma uppgifter flera gånger, förutsatt att marknadsvillkoren inte har förändrats. Övervakningsmyndigheten förbehåller sig rätten att ifrågasätta bevisens giltighet. |
| --- | --- |

54.

Eftastaterna kan lämna samma uppgifter flera gånger, förutsatt att marknadsvillkoren inte har förändrats. Övervakningsmyndigheten förbehåller sig rätten att ifrågasätta bevisens giltighet.

10B.5.2.2   
  Instrumentets lämplighet

| 55. | Ett viktigt inslag i avvägningstestet är om, och i vilken utsträckning, statligt stöd på riskkapitalområdet kan anses vara ett lämpligt instrument för att främja privata riskkapitalinvesteringar. Denna bedömning är nära förknippad med bedömningen av stimulanseffekten och stödets nödvändighet (se avsnitt 10B.5.2.3). |
| --- | --- |

55.

Ett viktigt inslag i avvägningstestet är om, och i vilken utsträckning, statligt stöd på riskkapitalområdet kan anses vara ett lämpligt instrument för att främja privata riskkapitalinvesteringar. Denna bedömning är nära förknippad med bedömningen av stimulanseffekten och stödets nödvändighet (se avsnitt 10B.5.2.3).

| 56. | I sin noggranna bedömning kommer övervakningsmyndigheten att ta särskild hänsyn till en eventuell konsekvensbedömning av den planerade åtgärden som Eftastaten gjort. Om Eftastaten har övervägt andra åtgärdsalternativ och fastställt och för övervakningsmyndigheten visat fördelarna med att använda ett selektivt instrument i form av statligt stöd, anses åtgärden vara ett lämpligt instrument. Övervakningsmyndigheten kommer också att bedöma bevis som avser andra åtgärder som vidtagits eller som kommer att vidtas för att åtgärda kapitalbristen, särskilt utvärderingar i efterhand och faktorer på utbuds- och efterfrågesidan som påverkar de små och medelstora företag som åtgärderna är inriktade på, för att se hur dessa åtgärder skulle samverka med den planerade riskkapitalåtgärden. |
| --- | --- |

56.

I sin noggranna bedömning kommer övervakningsmyndigheten att ta särskild hänsyn till en eventuell konsekvensbedömning av den planerade åtgärden som Eftastaten gjort. Om Eftastaten har övervägt andra åtgärdsalternativ och fastställt och för övervakningsmyndigheten visat fördelarna med att använda ett selektivt instrument i form av statligt stöd, anses åtgärden vara ett lämpligt instrument. Övervakningsmyndigheten kommer också att bedöma bevis som avser andra åtgärder som vidtagits eller som kommer att vidtas för att åtgärda kapitalbristen, särskilt utvärderingar i efterhand och faktorer på utbuds- och efterfrågesidan som påverkar de små och medelstora företag som åtgärderna är inriktade på, för att se hur dessa åtgärder skulle samverka med den planerade riskkapitalåtgärden.

10B.5.2.3   
  Stimulanseffekt och frågan om stödet verkligen är nödvändigt

| 57. | Riskkapitalåtgärdernas stimulanseffekt har en avgörande betydelse för bedömningen av stödets förenlighet med EES-avtalets funktion. Övervakningsmyndigheten anser att åtgärder som uppfyller alla villkor i avsnitt 10B.4 har en stimulanseffekt. I fråga om de åtgärder som behandlas i detta avsnitt är stimulanseffekten inte lika uppenbar. Därför kommer övervakningsmyndigheten att beakta även följande kriterier, som visar att investeringsbesluten fattas i vinstsyfte och att åtgärden förvaltas på affärsmässiga villkor i relevanta fall. |
| --- | --- |

57.

Riskkapitalåtgärdernas stimulanseffekt har en avgörande betydelse för bedömningen av stödets förenlighet med EES-avtalets funktion. Övervakningsmyndigheten anser att åtgärder som uppfyller alla villkor i avsnitt 10B.4 har en stimulanseffekt. I fråga om de åtgärder som behandlas i detta avsnitt är stimulanseffekten inte lika uppenbar. Därför kommer övervakningsmyndigheten att beakta även följande kriterier, som visar att investeringsbesluten fattas i vinstsyfte och att åtgärden förvaltas på affärsmässiga villkor i relevanta fall.

10B.5.2.3.1   Affärsmässig förvaltning

| 58. | Förutom de villkor som fastställs i avsnitt 10B.4.3.6 kommer övervakningsmyndigheten att anse det positivt att riskkapitalåtgärden eller fonden förvaltas av branschsakkunniga från den privata sektorn eller av oberoende branschsakkunniga som valts genom ett öppet, icke-diskriminerande förfarande, helst ett öppet anbudsförfarande, med styrkt erfarenhet och en bakgrund inom kapitalinvesteringar, i bästa fall inom samma sektorer som fonden inriktar sig på, samt med kännedom om rättsliga och bokföringsmässiga aspekter av investeringen. |
| --- | --- |

58.

Förutom de villkor som fastställs i avsnitt 10B.4.3.6 kommer övervakningsmyndigheten att anse det positivt att riskkapitalåtgärden eller fonden förvaltas av branschsakkunniga från den privata sektorn eller av oberoende branschsakkunniga som valts genom ett öppet, icke-diskriminerande förfarande, helst ett öppet anbudsförfarande, med styrkt erfarenhet och en bakgrund inom kapitalinvesteringar, i bästa fall inom samma sektorer som fonden inriktar sig på, samt med kännedom om rättsliga och bokföringsmässiga aspekter av investeringen.

10B.5.2.3.2   Investeringskommitté

| 59. | Ytterligare en positiv faktor skulle vara om det fanns en investeringskommitté, fristående från fondförvaltningsföretaget och sammansatt av oberoende experter från den privata sektorn med betydande erfarenhet från målbranschen, och helst även av företrädare för investerare eller oberoende experter valda enligt ett öppet och icke-diskriminerande förfarande, helst ett öppet anbudsförfarande. Dessa experter skulle förse fondförvaltarna eller förvaltningsföretaget med analyser av det rådande och framtida marknadsläget samt kartlägga och föreslå potentiella målföretag med goda investeringsutsikter. |
| --- | --- |

59.

Ytterligare en positiv faktor skulle vara om det fanns en investeringskommitté, fristående från fondförvaltningsföretaget och sammansatt av oberoende experter från den privata sektorn med betydande erfarenhet från målbranschen, och helst även av företrädare för investerare eller oberoende experter valda enligt ett öppet och icke-diskriminerande förfarande, helst ett öppet anbudsförfarande. Dessa experter skulle förse fondförvaltarna eller förvaltningsföretaget med analyser av det rådande och framtida marknadsläget samt kartlägga och föreslå potentiella målföretag med goda investeringsutsikter.

10B.5.2.3.3   Åtgärdens eller fondens storlek

| 60. | Övervakningsmyndigheten anser att det är positivt om en riskkapitalåtgärd har en så stor budget för investeringar i små och medelstora målföretag att man kan utnyttja stordriftsfördelar vid förvaltningen av fonden och möjligheten att sprida riskerna tack vare att man har en pool som består av ett tillräckligt antal investeringar. Fonden bör vara så stor att den med stor sannolikhet kan täcka transaktionskostnaderna och/eller finansieringen av målföretagens senare, mer lönsamma finansieringsfaser. Större fonder kommer att betraktas positivt även med hänsyn till målsektorn, förutsatt att risken för utträngning av privata investeringar och snedvridning av konkurrensen minimeras. |
| --- | --- |

60.

Övervakningsmyndigheten anser att det är positivt om en riskkapitalåtgärd har en så stor budget för investeringar i små och medelstora målföretag att man kan utnyttja stordriftsfördelar vid förvaltningen av fonden och möjligheten att sprida riskerna tack vare att man har en pool som består av ett tillräckligt antal investeringar. Fonden bör vara så stor att den med stor sannolikhet kan täcka transaktionskostnaderna och/eller finansieringen av målföretagens senare, mer lönsamma finansieringsfaser. Större fonder kommer att betraktas positivt även med hänsyn till målsektorn, förutsatt att risken för utträngning av privata investeringar och snedvridning av konkurrensen minimeras.

10B.5.2.3.4   Förekomsten av affärsänglar

| 61. | Vid åtgärder som avser såddkapital ser övervakningsmyndigheten positivt på att affärsänglar direkt eller indirekt deltar i investeringar i såddfasen, med tanke på att marknadsmisslyckanden har större betydelse i denna fas. Under sådana omständigheter är övervakningsmyndigheten beredd att förklara åtgärder förenliga med EES-avtalets funktion även om de inbegriper en dominans av skuldfinansieringsinstrument och bland annat innebär att de statliga medlen får en betydligt mer underordnad ställning och att affärsänglarna får förtursrätt till vinsten eller en större ersättning för sin kapitalinvestering eller sitt aktiva deltagande i förvaltningen av åtgärden/fonden eller målföretagen. |
| --- | --- |

61.

Vid åtgärder som avser såddkapital ser övervakningsmyndigheten positivt på att affärsänglar direkt eller indirekt deltar i investeringar i såddfasen, med tanke på att marknadsmisslyckanden har större betydelse i denna fas. Under sådana omständigheter är övervakningsmyndigheten beredd att förklara åtgärder förenliga med EES-avtalets funktion även om de inbegriper en dominans av skuldfinansieringsinstrument och bland annat innebär att de statliga medlen får en betydligt mer underordnad ställning och att affärsänglarna får förtursrätt till vinsten eller en större ersättning för sin kapitalinvestering eller sitt aktiva deltagande i förvaltningen av åtgärden/fonden eller målföretagen.

10B.5.2.4   
  Proportionalitet

| 62. | För att stödet ska vara förenligt med EES-avtalets funktion måste det begränsas till vad som är absolut nödvändigt. Det sätt på vilket proportionalitet kan uppnås blir med nödvändighet beroende av åtgärdens utformning. Åtgärden kommer dock inte att betraktas som proportionerlig om det inte finns någon mekanism för att kontrollera att investerarna inte överkompenseras, eller om förlustrisken helt och hållet axlas av den offentliga sektorn medan fördelarna enbart tillfaller de övriga investerarna. |
| --- | --- |

62.

För att stödet ska vara förenligt med EES-avtalets funktion måste det begränsas till vad som är absolut nödvändigt. Det sätt på vilket proportionalitet kan uppnås blir med nödvändighet beroende av åtgärdens utformning. Åtgärden kommer dock inte att betraktas som proportionerlig om det inte finns någon mekanism för att kontrollera att investerarna inte överkompenseras, eller om förlustrisken helt och hållet axlas av den offentliga sektorn medan fördelarna enbart tillfaller de övriga investerarna.

| 63. | Övervakningsmyndigheten anser att följande faktorer påverkar bedömningen av stödets proportionalitet i gynnsam riktning, eftersom de utgör bästa praxis:






  a) | Öppet anbudsförfarande för fondförvaltare. Ett öppet, icke-diskriminerande anbudsförfarande för att välja de fondförvaltare eller det förvaltningsföretag som ger den bästa kombinationen av kvalitet och valuta för pengarna kommer att ses som något positivt, eftersom det begränsar kostnaderna (och eventuellt stödnivån) till lägsta möjliga nivå och också minimerar snedvridningen av konkurrensen. |
| --- | --- | --- |

63.

Övervakningsmyndigheten anser att följande faktorer påverkar bedömningen av stödets proportionalitet i gynnsam riktning, eftersom de utgör bästa praxis:

a)

Öppet anbudsförfarande för fondförvaltare. Ett öppet, icke-diskriminerande anbudsförfarande för att välja de fondförvaltare eller det förvaltningsföretag som ger den bästa kombinationen av kvalitet och valuta för pengarna kommer att ses som något positivt, eftersom det begränsar kostnaderna (och eventuellt stödnivån) till lägsta möjliga nivå och också minimerar snedvridningen av konkurrensen.

| b) | Anbudsförfarande eller offentlig anbudsinfordran till investerarna. Ett anbudsförfarande för att fastställa eventuella ”förmånsvillkor” för investerarna, eller att sådana villkor görs tillgängliga för andra investerare. Detta kan göras i form av en offentlig anbudsinfordran till investerarna när en investeringsfond eller ett investeringsinstrument bildas, eller i form av en ordning (till exempel en garantiordning) som är öppen en längre period för nya aktörer. |
| --- | --- |

b)

Anbudsförfarande eller offentlig anbudsinfordran till investerarna. Ett anbudsförfarande för att fastställa eventuella ”förmånsvillkor” för investerarna, eller att sådana villkor görs tillgängliga för andra investerare. Detta kan göras i form av en offentlig anbudsinfordran till investerarna när en investeringsfond eller ett investeringsinstrument bildas, eller i form av en ordning (till exempel en garantiordning) som är öppen en längre period för nya aktörer.

10B.5.3   NEGATIVA EFFEKTER AV STÖDET

| 64. | När övervakningsmyndigheten bedömer riskkapitalåtgärders förenlighet med EES-avtalets funktion kommer den att väga de positiva effekterna mot de eventuella negativa effekterna i form av snedvridning av konkurrensen och risk för utträngning av privata investeringar. Eventuella negativa effekter måste analyseras på alla tre nivåer där stöd kan förekomma. Stöd till investerare, investeringsinstrument och investeringsfonder kan påverka konkurrensen på riskkapitalmarknaden negativt. Stöd till målföretag kan ha negativa effekter på de produktmarknader där dessa företag konkurrerar. |
| --- | --- |

64.

När övervakningsmyndigheten bedömer riskkapitalåtgärders förenlighet med EES-avtalets funktion kommer den att väga de positiva effekterna mot de eventuella negativa effekterna i form av snedvridning av konkurrensen och risk för utträngning av privata investeringar. Eventuella negativa effekter måste analyseras på alla tre nivåer där stöd kan förekomma. Stöd till investerare, investeringsinstrument och investeringsfonder kan påverka konkurrensen på riskkapitalmarknaden negativt. Stöd till målföretag kan ha negativa effekter på de produktmarknader där dessa företag konkurrerar.

10B.5.3.1   
  Utträngning

| 65. | På riskkapitalmarknaden kan statligt stöd leda till att privata investeringar trängs ut. Det kan minska privata investerares vilja att finansiera små och medelstora målföretag och uppmuntra dem att vänta tills staten ger stöd till sådana investeringar. Risken för detta ökar ju större delinvestering det är fråga om, ju större företaget är och ju längre fram i utvecklingsfasen företaget befinner sig, eftersom utbudet av privat riskkapital ökar under sådana omständigheter. |
| --- | --- |

65.

På riskkapitalmarknaden kan statligt stöd leda till att privata investeringar trängs ut. Det kan minska privata investerares vilja att finansiera små och medelstora målföretag och uppmuntra dem att vänta tills staten ger stöd till sådana investeringar. Risken för detta ökar ju större delinvestering det är fråga om, ju större företaget är och ju längre fram i utvecklingsfasen företaget befinner sig, eftersom utbudet av privat riskkapital ökar under sådana omständigheter.

| 66. | Därför kommer övervakningsmyndigheten att kräva särskilda bevis när det gäller risken för utträngning för åtgärder som medger större delinvesteringar i små och medelstora målföretag, för uppföljningsinvesteringar, för finansiering av expansionsfasen i medelstora företag utanför stödområden, för åtgärder där andelen privata investerare är låg och för åtgärder som uttryckligen inbegriper ett investeringsinstrument. |
| --- | --- |

66.

Därför kommer övervakningsmyndigheten att kräva särskilda bevis när det gäller risken för utträngning för åtgärder som medger större delinvesteringar i små och medelstora målföretag, för uppföljningsinvesteringar, för finansiering av expansionsfasen i medelstora företag utanför stödområden, för åtgärder där andelen privata investerare är låg och för åtgärder som uttryckligen inbegriper ett investeringsinstrument.

| 67. | Dessutom ska Eftastaterna lägga fram bevis som styrker att det inte finns någon risk för utträngning, särskilt när det gäller den sektor, det segment eller den marknadsstruktur som är mål för åtgärden. |
| --- | --- |

67.

Dessutom ska Eftastaterna lägga fram bevis som styrker att det inte finns någon risk för utträngning, särskilt när det gäller den sektor, det segment eller den marknadsstruktur som är mål för åtgärden.

| 68. | Följande faktorer kan vara av betydelse:






  a) | Antalet riskkapitalföretag, riskkapitalfonder eller investeringsinstrument som är verksamma på nationell nivå eller på regional nivå, om det är fråga om en regionalfond, samt deras verksamhetssegment. |
| --- | --- | --- |

68.

Följande faktorer kan vara av betydelse:

a)

Antalet riskkapitalföretag, riskkapitalfonder eller investeringsinstrument som är verksamma på nationell nivå eller på regional nivå, om det är fråga om en regionalfond, samt deras verksamhetssegment.

| b) | Storlek, tillväxtfas och bransch med avseende på de företag som är mål för åtgärden. |
| --- | --- |

b)

Storlek, tillväxtfas och bransch med avseende på de företag som är mål för åtgärden.

| c) | Transaktionernas genomsnittliga storlek och eventuellt hur stor transaktionen måste vara för att fonderna eller investerarna ska granska den. |
| --- | --- |

c)

Transaktionernas genomsnittliga storlek och eventuellt hur stor transaktionen måste vara för att fonderna eller investerarna ska granska den.

| d) | Den totala mängden riskkapital som står till förfogande för de företag, sektorer och utvecklingsfaser som är målet för den aktuella åtgärden. |
| --- | --- |

d)

Den totala mängden riskkapital som står till förfogande för de företag, sektorer och utvecklingsfaser som är målet för den aktuella åtgärden.

10B.5.3.2   
  Annan snedvridning av konkurrensen

| 69. | Eftersom de flesta av de små och medelstora målföretagen nyligen har etablerats på den marknad där de är verksamma, är det osannolikt att de har en betydande marknadsmakt och därmed att konkurrensen kommer att snedvridas i betydande utsträckning. Det kan dock inte uteslutas att riskkapitalåtgärder bidrar till att upprätthålla ineffektiva företag eller sektorer som annars skulle försvinna. Dessutom kan ett överutbud av riskkapital till ineffektiva företag på ett konstgjort sätt öka deras värde och därmed snedvrida riskkapitalmarknaden för investerarna, eftersom dessa skulle tvingas betala högre priser för att köpa dessa företag. Branschstöd kan framför allt upprätthålla produktionen inom sektorer utan konkurrens, medan regionalstöd framför allt kan leda till en ineffektiv fördelning av produktionsfaktorer mellan olika regioner. |
| --- | --- |

69.

Eftersom de flesta av de små och medelstora målföretagen nyligen har etablerats på den marknad där de är verksamma, är det osannolikt att de har en betydande marknadsmakt och därmed att konkurrensen kommer att snedvridas i betydande utsträckning. Det kan dock inte uteslutas att riskkapitalåtgärder bidrar till att upprätthålla ineffektiva företag eller sektorer som annars skulle försvinna. Dessutom kan ett överutbud av riskkapital till ineffektiva företag på ett konstgjort sätt öka deras värde och därmed snedvrida riskkapitalmarknaden för investerarna, eftersom dessa skulle tvingas betala högre priser för att köpa dessa företag. Branschstöd kan framför allt upprätthålla produktionen inom sektorer utan konkurrens, medan regionalstöd framför allt kan leda till en ineffektiv fördelning av produktionsfaktorer mellan olika regioner.

| 70. | När övervakningsmyndigheten analyserar dessa risker kommer den att ta särskild hänsyn till följande faktorer:






  a) | Den totala lönsamheten över tiden för de företag som är föremål för investeringen samt utsikterna till framtida lönsamhet. |
| --- | --- | --- |

70.

När övervakningsmyndigheten analyserar dessa risker kommer den att ta särskild hänsyn till följande faktorer:

a)

Den totala lönsamheten över tiden för de företag som är föremål för investeringen samt utsikterna till framtida lönsamhet.

| b) | Frekvensen av misslyckanden för de företag som omfattas av åtgärden. |
| --- | --- |

b)

Frekvensen av misslyckanden för de företag som omfattas av åtgärden.

| c) | Högsta tillåtna delinvestering enligt åtgärden i förhållande till de små och medelstora målföretagens omsättning och kostnader. |
| --- | --- |

c)

Högsta tillåtna delinvestering enligt åtgärden i förhållande till de små och medelstora målföretagens omsättning och kostnader.

| d) | Överkapacitet inom den sektor som gynnas av stödet. |
| --- | --- |

d)

Överkapacitet inom den sektor som gynnas av stödet.

10B.5.4   AVVÄGNING OCH BESLUT

| 71. | Mot bakgrund av de positiva och negativa effekter som beskrivs ovan gör övervakningsmyndigheten en avvägning av effekterna av riskkapitalåtgärden och avgör om de snedvridningar den leder till påverkar handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset. Varje enskilt fall analyseras på grundval av en övergripande bedömning av de förutsebara positiva och negativa effekterna av det statliga stödet. Av denna orsak tillämpar övervakningsmyndigheten inte mekaniskt de kriterier som fastställs i dessa riktlinjer, utan gör en övergripande bedömning av deras relativa betydelse. |
| --- | --- |

71.

Mot bakgrund av de positiva och negativa effekter som beskrivs ovan gör övervakningsmyndigheten en avvägning av effekterna av riskkapitalåtgärden och avgör om de snedvridningar den leder till påverkar handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset. Varje enskilt fall analyseras på grundval av en övergripande bedömning av de förutsebara positiva och negativa effekterna av det statliga stödet. Av denna orsak tillämpar övervakningsmyndigheten inte mekaniskt de kriterier som fastställs i dessa riktlinjer, utan gör en övergripande bedömning av deras relativa betydelse.

| 72. | Övervakningsmyndigheten kan godkänna den anmälda stödåtgärden utan att inleda ett formellt granskningsförfarande. Den kan också inleda det formella granskningsförfarandet enligt artikel 6 i del II i protokoll 3 till övervakningsavtalet och därefter avsluta det med ett beslut enligt artikel 7 i del II i protokoll 3. Om övervakningsmyndigheten avslutar ett formellt granskningsförfarande genom att fatta ett villkorat beslut enligt artikel 7.4 i del II i protokoll 3, kan den förena ett godkännande med följande villkor, i syfte att begränsa en eventuell snedvridning av konkurrensen och garantera stödets proportionalitet:






  a) | Om tröskelvärdena för delinvesteringarna per målföretag överskrids, kan övervakningsmyndigheten sänka det maximibelopp som föreslås per delinvestering eller fastställa ett maximalt finansieringsbelopp per målföretag. |
| --- | --- | --- |

72.

Övervakningsmyndigheten kan godkänna den anmälda stödåtgärden utan att inleda ett formellt granskningsförfarande. Den kan också inleda det formella granskningsförfarandet enligt artikel 6 i del II i protokoll 3 till övervakningsavtalet och därefter avsluta det med ett beslut enligt artikel 7 i del II i protokoll 3. Om övervakningsmyndigheten avslutar ett formellt granskningsförfarande genom att fatta ett villkorat beslut enligt artikel 7.4 i del II i protokoll 3, kan den förena ett godkännande med följande villkor, i syfte att begränsa en eventuell snedvridning av konkurrensen och garantera stödets proportionalitet:

a)

Om tröskelvärdena för delinvesteringarna per målföretag överskrids, kan övervakningsmyndigheten sänka det maximibelopp som föreslås per delinvestering eller fastställa ett maximalt finansieringsbelopp per målföretag.

| b) | Om man planerar investeringar i expansionsfasen i medelstora företag utanför stödområden kan övervakningsmyndigheten begränsa investeringarna till framför allt sådd- och startfaserna, och/eller till en eller två omgångar och/eller begränsa delinvesteringarna till ett högsta belopp per målföretag. |
| --- | --- |

b)

Om man planerar investeringar i expansionsfasen i medelstora företag utanför stödområden kan övervakningsmyndigheten begränsa investeringarna till framför allt sådd- och startfaserna, och/eller till en eller två omgångar och/eller begränsa delinvesteringarna till ett högsta belopp per målföretag.

| c) | Om åtgärden omfattar uppföljningsinvesteringar, kan övervakningsmyndigheten fastställa gränser för det högsta belopp som får investeras i varje målföretag, för de stödberättigande investeringsfaserna och/eller för den längsta period för vilken stöd får ges. Övervakningsmyndigheten kommer samtidigt att ta hänsyn till vilken sektor som berörs och till hur stor fonden är. |
| --- | --- |

c)

Om åtgärden omfattar uppföljningsinvesteringar, kan övervakningsmyndigheten fastställa gränser för det högsta belopp som får investeras i varje målföretag, för de stödberättigande investeringsfaserna och/eller för den längsta period för vilken stöd får ges. Övervakningsmyndigheten kommer samtidigt att ta hänsyn till vilken sektor som berörs och till hur stor fonden är.

| d) | Om ett lägre deltagande från privata investerares sida väntas, kan övervakningsmyndigheten kräva att detta deltagande ska ökas successivt under fondens livstid, med särskild hänsyn tagen till företagets utvecklingsfas, berörd sektor, parternas ställning när det gäller vinstdelning och förtur samt målföretagens eventuella lokalisering i stödområden. |
| --- | --- |

d)

Om ett lägre deltagande från privata investerares sida väntas, kan övervakningsmyndigheten kräva att detta deltagande ska ökas successivt under fondens livstid, med särskild hänsyn tagen till företagets utvecklingsfas, berörd sektor, parternas ställning när det gäller vinstdelning och förtur samt målföretagens eventuella lokalisering i stödområden.

| e) | För åtgärder som endast avser såddkapital kan övervakningsmyndigheten kräva att Eftastaterna ser till att staten får en lämplig avkastning på sin investering. Avkastningen ska stå i proportion till den risk som investeringen medför, framför allt om staten finansierar investeringen i form av kapital likställt med eget kapital eller genom skuldfinansieringsinstrument, vars avkastning bör vara knuten till exempelvis utnyttjanderättigheter (till exempel licensavgifter) som uppstår genom immateriella rättigheter som skapas till följd av investeringen. |
| --- | --- |

e)

För åtgärder som endast avser såddkapital kan övervakningsmyndigheten kräva att Eftastaterna ser till att staten får en lämplig avkastning på sin investering. Avkastningen ska stå i proportion till den risk som investeringen medför, framför allt om staten finansierar investeringen i form av kapital likställt med eget kapital eller genom skuldfinansieringsinstrument, vars avkastning bör vara knuten till exempelvis utnyttjanderättigheter (till exempel licensavgifter) som uppstår genom immateriella rättigheter som skapas till följd av investeringen.

| f) | Övervakningsmyndigheten kan kräva olika avvägningar mellan förtursrätten och arrangemang för delning av vinster och förluster mellan staten och privata investerare. |
| --- | --- |

f)

Övervakningsmyndigheten kan kräva olika avvägningar mellan förtursrätten och arrangemang för delning av vinster och förluster mellan staten och privata investerare.

| g) | Övervakningsmyndigheten kan kräva striktare åtaganden när det gäller kumulering av riskkapitalstöd med stöd som beviljas enligt andra förordningar eller rambestämmelser om statligt stöd, trots vad som sägs i avsnitt 10B.6. |
| --- | --- |

g)

Övervakningsmyndigheten kan kräva striktare åtaganden när det gäller kumulering av riskkapitalstöd med stöd som beviljas enligt andra förordningar eller rambestämmelser om statligt stöd, trots vad som sägs i avsnitt 10B.6.

10B.6   KUMULERING

| 73. | Om kapital som erbjuds ett målföretag genom en riskkapitalåtgärd som omfattas av dessa riktlinjer används för att finansiera investeringar eller andra stödberättigande kostnader enligt andra gruppundantagsförordningar, riktlinjer, rambestämmelser eller andra dokument som gäller statligt stöd, kommer de relevanta stödtaken eller högsta tillåtna stödbeloppen att sänkas med 50 % generellt och med 20 % för målföretag i stödområden under de första tre åren av riskkapitalinvesteringen och upp till det totalbelopp som mottagits. Denna sänkning gäller inte stödnivåer som fastställs i övervakningsmyndighetens riktlinjer för statligt stöd till forskning och utveckling (17) eller några andra rambestämmelser eller gruppundantagsförordningar inom detta område. |
| --- | --- |

73.

Om kapital som erbjuds ett målföretag genom en riskkapitalåtgärd som omfattas av dessa riktlinjer används för att finansiera investeringar eller andra stödberättigande kostnader enligt andra gruppundantagsförordningar, riktlinjer, rambestämmelser eller andra dokument som gäller statligt stöd, kommer de relevanta stödtaken eller högsta tillåtna stödbeloppen att sänkas med 50 % generellt och med 20 % för målföretag i stödområden under de första tre åren av riskkapitalinvesteringen och upp till det totalbelopp som mottagits. Denna sänkning gäller inte stödnivåer som fastställs i övervakningsmyndighetens riktlinjer för statligt stöd till forskning och utveckling (17) eller några andra rambestämmelser eller gruppundantagsförordningar inom detta område.

10B.7   SLUTBESTÄMMELSER

10B.7.1   ÖVERVAKNING OCH RAPPORTERING

| 74. | Enligt protokoll 3 till övervakningsavtalet och övervakningsmyndighetens beslut nr 195/04/KOL av den 14 juli 2004 om de genomförandebestämmelser som avses i artikel 27 i del II i protokoll 3 till övervakningsavtalet ska Eftastaterna lämna årliga rapporter till övervakningsmyndigheten. |
| --- | --- |

74.

Enligt protokoll 3 till övervakningsavtalet och övervakningsmyndighetens beslut nr 195/04/KOL av den 14 juli 2004 om de genomförandebestämmelser som avses i artikel 27 i del II i protokoll 3 till övervakningsavtalet ska Eftastaterna lämna årliga rapporter till övervakningsmyndigheten.

| 75. | När det gäller riskkapitalåtgärder ska rapporterna innehålla en sammanfattande tabell med en uppdelning av de investeringar som gjorts av fonden eller inom ramen för riskkapitalåtgärden, inbegripet en förteckning över alla de företag som varit föremål för riskkapitalåtgärder. Rapporten ska också innehålla en kort beskrivning av investeringsfondernas verksamhet med detaljerade uppgifter om potentiella transaktioner som granskats och om de transaktioner som verkligen genomförts samt om investeringsinstrumentens resultat med uppgifter om det sammanlagda kapitalbelopp som samlats in genom instrumentet. Övervakningsmyndigheten kan kräva ytterligare uppgifter om det beviljade stödet för att granska om villkoren i övervakningsmyndighetens beslut om att godkänna stödåtgärden har iakttagits.
  Årsrapporterna offentliggörs på övervakningsmyndighetens webbplats. |
| --- | --- |

75.

När det gäller riskkapitalåtgärder ska rapporterna innehålla en sammanfattande tabell med en uppdelning av de investeringar som gjorts av fonden eller inom ramen för riskkapitalåtgärden, inbegripet en förteckning över alla de företag som varit föremål för riskkapitalåtgärder. Rapporten ska också innehålla en kort beskrivning av investeringsfondernas verksamhet med detaljerade uppgifter om potentiella transaktioner som granskats och om de transaktioner som verkligen genomförts samt om investeringsinstrumentens resultat med uppgifter om det sammanlagda kapitalbelopp som samlats in genom instrumentet. Övervakningsmyndigheten kan kräva ytterligare uppgifter om det beviljade stödet för att granska om villkoren i övervakningsmyndighetens beslut om att godkänna stödåtgärden har iakttagits.

Årsrapporterna offentliggörs på övervakningsmyndighetens webbplats.

| 76. | Övervakningsmyndigheten anser att det krävs ytterligare åtgärder för att förbättra insynen i statligt stöd inom EES. Framför allt bör man se till att Eftastaterna, de ekonomiska aktörerna, de berörda parterna och inte minst övervakningsmyndigheten själv lätt kan få tillgång till en fullständig version av alla gällande stödordningar för riskkapital. |
| --- | --- |

76.

Övervakningsmyndigheten anser att det krävs ytterligare åtgärder för att förbättra insynen i statligt stöd inom EES. Framför allt bör man se till att Eftastaterna, de ekonomiska aktörerna, de berörda parterna och inte minst övervakningsmyndigheten själv lätt kan få tillgång till en fullständig version av alla gällande stödordningar för riskkapital.

| 77. | Detta kan lätt uppnås genom att införa länkade webbplatser. Därför kommer övervakningsmyndigheten, när den granskar stödordningar för riskkapital, att systematiskt kräva att den berörda Eftastaten offentliggör en fullständig version av alla slutliga stödordningar på Internet och lämnar uppgift till övervakningsmyndigheten om den internetadress där offentliggörandet skett.
  Stödordningen får inte tillämpas innan uppgifterna har offentliggjorts på Internet. |
| --- | --- |

77.

Detta kan lätt uppnås genom att införa länkade webbplatser. Därför kommer övervakningsmyndigheten, när den granskar stödordningar för riskkapital, att systematiskt kräva att den berörda Eftastaten offentliggör en fullständig version av alla slutliga stödordningar på Internet och lämnar uppgift till övervakningsmyndigheten om den internetadress där offentliggörandet skett.

Stödordningen får inte tillämpas innan uppgifterna har offentliggjorts på Internet.

| 78. | Eftastaterna ska föra detaljerade register över alla riskkapitalåtgärder som beviljas stöd. Sådana register måste innehålla alla de uppgifter som krävs för att kontrollera att de villkor som fastställs i riktlinjerna har iakttagits, särskilt när det gäller delinvesteringarnas storlek, företagets storlek (litet eller medelstort), företagets utvecklingsstadium (sådd-, start- eller expansionsfasen), företagets verksamhetssektor (helst på fyrsiffrig nivå enligt Nace) och uppgifter om förvaltningen av fonderna och om alla andra kriterier som nämns i dessa riktlinjer. Dessa uppgifter ska bevaras i tio år från och med den dag då stödet beviljas.
  Övervakningsmyndigheten kommer att begära att Eftastaterna lämnar in dessa uppgifter för att göra en konsekvensbedömning av dessa riktlinjer tre år efter det att de har trätt i kraft. |
| --- | --- |

78.

Eftastaterna ska föra detaljerade register över alla riskkapitalåtgärder som beviljas stöd. Sådana register måste innehålla alla de uppgifter som krävs för att kontrollera att de villkor som fastställs i riktlinjerna har iakttagits, särskilt när det gäller delinvesteringarnas storlek, företagets storlek (litet eller medelstort), företagets utvecklingsstadium (sådd-, start- eller expansionsfasen), företagets verksamhetssektor (helst på fyrsiffrig nivå enligt Nace) och uppgifter om förvaltningen av fonderna och om alla andra kriterier som nämns i dessa riktlinjer. Dessa uppgifter ska bevaras i tio år från och med den dag då stödet beviljas.

Övervakningsmyndigheten kommer att begära att Eftastaterna lämnar in dessa uppgifter för att göra en konsekvensbedömning av dessa riktlinjer tre år efter det att de har trätt i kraft.

10B.7.2   IKRAFTTRÄDANDE OCH GILTIGHET

| 79. | Övervakningsmyndigheten kommer att tillämpa dessa riktlinjer från och med den dag då de antas. Dessa riktlinjer ersätter kapitel 10A i övervakningsmyndighetens riktlinjer för statligt stöd. |
| --- | --- |

79.

Övervakningsmyndigheten kommer att tillämpa dessa riktlinjer från och med den dag då de antas. Dessa riktlinjer ersätter kapitel 10A i övervakningsmyndighetens riktlinjer för statligt stöd.

| 80. | Dessa riktlinjer upphör att gälla den 31 december 2013. Övervakningsmyndigheten kan, efter samråd med Eftastaterna, ändra riktlinjerna före detta datum, om det finns väsentliga skäl för detta till följd av konkurrens- eller riskkapitalpolitiken, eller för att beakta EES-politik på andra områden eller internationella åtaganden. I fall där det kan vara till hjälp kan övervakningsmyndigheten dessutom ytterligare klargöra sitt synsätt i vissa frågor. Övervakningsmyndigheten avser att se över riktlinjerna tre år efter det att de har trätt i kraft. |
| --- | --- |

80.

Dessa riktlinjer upphör att gälla den 31 december 2013. Övervakningsmyndigheten kan, efter samråd med Eftastaterna, ändra riktlinjerna före detta datum, om det finns väsentliga skäl för detta till följd av konkurrens- eller riskkapitalpolitiken, eller för att beakta EES-politik på andra områden eller internationella åtaganden. I fall där det kan vara till hjälp kan övervakningsmyndigheten dessutom ytterligare klargöra sitt synsätt i vissa frågor. Övervakningsmyndigheten avser att se över riktlinjerna tre år efter det att de har trätt i kraft.

| 81. | Efter det att dessa riktlinjer har antagits kommer övervakningsmyndigheten att tillämpa dem på alla anmälda riskkapitalåtgärder som den ska fatta beslut om, även om åtgärderna anmälts före antagandet av riktlinjerna. |
| --- | --- |

81.

Efter det att dessa riktlinjer har antagits kommer övervakningsmyndigheten att tillämpa dem på alla anmälda riskkapitalåtgärder som den ska fatta beslut om, även om åtgärderna anmälts före antagandet av riktlinjerna.

| 82. | I linje med kommissionens meddelande om vilka regler som är tillämpliga för att avgöra om ett statligt stöd är olagligt (18) (consecutio legis) tillämpar övervakningsmyndigheten följande instrument när det är fråga om oanmält stöd:






  a) | Bestämmelserna i dessa riktlinjer, om stödet beviljats efter det att dessa riktlinjer antagits. |
| --- | --- | --- |

82.

I linje med kommissionens meddelande om vilka regler som är tillämpliga för att avgöra om ett statligt stöd är olagligt (18) (consecutio legis) tillämpar övervakningsmyndigheten följande instrument när det är fråga om oanmält stöd:

a)

Bestämmelserna i dessa riktlinjer, om stödet beviljats efter det att dessa riktlinjer antagits.

| b) | Kapitel 10A i övervakningsmyndighetens riktlinjer för statligt stöd i alla andra fall. |
| --- | --- |

b)

Kapitel 10A i övervakningsmyndighetens riktlinjer för statligt stöd i alla andra fall.

10B.7.3   LÄMPLIGA ÅTGÄRDER

| 83. | Övervakningsmyndigheten föreslår Eftastaterna följande lämpliga åtgärder på grundval av artikel 1.1 i del I i protokoll 3 till övervakningsavtalet beträffande befintliga riskkapitalåtgärder. |
| --- | --- |

83.

Övervakningsmyndigheten föreslår Eftastaterna följande lämpliga åtgärder på grundval av artikel 1.1 i del I i protokoll 3 till övervakningsavtalet beträffande befintliga riskkapitalåtgärder.

| 84. | Eftastaterna bör vid behov ändra sina befintliga riskkapitalåtgärder för att anpassa dem till dessa riktlinjer inom tolv månader efter det att riktlinjerna antagits. |
| --- | --- |

84.

Eftastaterna bör vid behov ändra sina befintliga riskkapitalåtgärder för att anpassa dem till dessa riktlinjer inom tolv månader efter det att riktlinjerna antagits.

| 85. | Eftastaterna uppmanas att lämna sitt uttryckliga ovillkorliga samtycke till de föreslagna lämpliga åtgärderna inom två månader från den dag då dessa riktlinjer antagits. Om svar uteblir, kommer övervakningsmyndigheten att anta att Eftastaten i fråga inte samtycker till de föreslagna åtgärderna.” |
| --- | --- |

85.

Eftastaterna uppmanas att lämna sitt uttryckliga ovillkorliga samtycke till de föreslagna lämpliga åtgärderna inom två månader från den dag då dessa riktlinjer antagits. Om svar uteblir, kommer övervakningsmyndigheten att anta att Eftastaten i fråga inte samtycker till de föreslagna åtgärderna.”

---

(1)  EUT C 194, 18.8.2006, s. 2.

1

(2)  KOM(2005) 107 slutlig – SEK(2005) 795.

2

(3)  EGT C 235, 21.8.2001, s. 3.

3

(4)  Vad beträffar kapitel 10A och tillämpningen av det kapitlet i fråga om olagligt stöd, se punkt 82 i det här kapitlet.

4

(5)  Kapitel 10A i övervakningsmyndighetens riktlinjer för statligt stöd.

5

(6)  KOM(2005) 436 slutlig.

6

(7)  Kapitel 16 i övervakningsmyndighetens riktlinjer för statligt stöd.

7

(8)  I dessa riktlinjer gäller definitionerna i riktlinjerna om statligt stöd till varvsindustrin, kapitel 24B i övervakningsmyndighetens riktlinjer för statligt stöd.

8

(9)  Med stenkol avses i dessa riktlinjer högvärdigt, medelvärdigt och lågvärdigt kol av klass A och B enligt den klassificering som Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa fastställt i det internationella systemet för kodifiering av kol.

9

(10)  I dessa riktlinjer gäller definitionen i bilaga I i riktlinjerna för statligt regionalstöd för 2007–2013, kapitel 25B i övervakningsmyndighetens riktlinjer för statligt stöd.

10

(11)  EGT L 10, 13.1.2001, s. 33. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1040/2006 (EUT L 187, 8.7.2006, s. 8). Förordningen införlivad med EES-avtalet genom gemensamma EES-kommitténs beslut nr 80/2002 (punkt 1f i bilaga XV till EES-avtalet).

11

(12)  Kapitel 19 i övervakningsmyndighetens riktlinjer för statligt stöd.

12

(13)  Kapitel 17B i övervakningsmyndighetens riktlinjer för statligt stöd.

13

(14)  Kapitel 17 i övervakningsmyndighetens riktlinjer för statligt stöd.

14

(15)  Det bör dock noteras att statliga garantier till förmån för investeringar i riskkapital med större sannolikhet innehåller ett inslag av stöd till investeraren än vad som är fallet med traditionella lånegarantier, som normalt sett anses utgöra stöd till låntagaren snarare än till långivaren.

15

(16)  EGT L 10, 13.1.2001, s. 30. Förordningen införlivad med EES-avtalet genom gemensamma EES-kommitténs beslut nr 88/2002 (punkt 1e i bilaga XV till EES-avtalet).

16

(17)  Kapitel 14 i övervakningsmyndighetens riktlinjer för statligt stöd.

17

(18)  EGT C 119, 22.5.2002, s. 22.

18

---