# Jurnalul Oficial L 109/2016

| | ISSN 1977-0782 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 109 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 5926 aprilie 2016 |

ISSN 1977-0782

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 109

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 5926 aprilie 2016

---

| Cuprins | | II   Acte fără caracter legislativ | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAMENTE |
| | * | Regulamentul (UE) 2016/646 al Comisiei din 20 aprilie 2016 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 692/2008 în ceea ce privește emisiile provenind de la vehiculele ușoare pentru pasageri și de la vehiculele ușoare comerciale (Euro 6) (
  1
  ) | 1 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/647 al Comisiei din 25 aprilie 2016 de modificare pentru a 245-a oară a Regulamentului (CE) nr. 881/2002 al Consiliului de instituire a unor măsuri restrictive specifice împotriva anumitor persoane și entități asociate cu organizațiile ISIL (Da'esh) și Al-Qaida | 23 |
| | | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/648 al Comisiei din 25 aprilie 2016 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume | 25 |
| | | DECIZII |
| | * | Decizia (UE) 2016/649 a Comisiei din 15 ianuarie 2016 privind măsura SA.24123 (12/C) (ex 11/NN) pusă în aplicare de Țările de Jos – Presupusa vânzare de terenuri sub prețul pieței de către municipalitatea Leidschendam-Voorburg
  [notificată cu numărul C(2016) 85]

   (
  1
  ) | 27 |
| | * | Decizia de punere în aplicare (UE) 2016/650 a Comisiei din 25 aprilie 2016 de stabilire a standardelor pentru evaluarea securității dispozitivelor de creare a semnăturilor și a sigiliilor calificate în temeiul articolului 30 alineatul (3) și al articolului 39 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 910/2014 al Parlamentului European și al Consiliului privind identificarea electronică și serviciile de încredere pentru tranzacțiile electronice pe piața internă (
  1
  ) | 40 |

Cuprins

II   Acte fără caracter legislativ

Pagina

REGULAMENTE

*

Regulamentul (UE) 2016/646 al Comisiei din 20 aprilie 2016 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 692/2008 în ceea ce privește emisiile provenind de la vehiculele ușoare pentru pasageri și de la vehiculele ușoare comerciale (Euro 6) (
  1
  )

1

1

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/647 al Comisiei din 25 aprilie 2016 de modificare pentru a 245-a oară a Regulamentului (CE) nr. 881/2002 al Consiliului de instituire a unor măsuri restrictive specifice împotriva anumitor persoane și entități asociate cu organizațiile ISIL (Da'esh) și Al-Qaida

23

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/648 al Comisiei din 25 aprilie 2016 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

25

DECIZII

*

Decizia (UE) 2016/649 a Comisiei din 15 ianuarie 2016 privind măsura SA.24123 (12/C) (ex 11/NN) pusă în aplicare de Țările de Jos – Presupusa vânzare de terenuri sub prețul pieței de către municipalitatea Leidschendam-Voorburg
  [notificată cu numărul C(2016) 85]

   (
  1
  )

[notificată cu numărul C(2016) 85]

1

27

*

Decizia de punere în aplicare (UE) 2016/650 a Comisiei din 25 aprilie 2016 de stabilire a standardelor pentru evaluarea securității dispozitivelor de creare a semnăturilor și a sigiliilor calificate în temeiul articolului 30 alineatul (3) și al articolului 39 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 910/2014 al Parlamentului European și al Consiliului privind identificarea electronică și serviciile de încredere pentru tranzacțiile electronice pe piața internă (
  1
  )

1

40

| | | Rectificări |
| --- | --- | --- |
| | * | Rectificare la Regulamentul (UE) 2016/71 al Comisiei din 26 ianuarie 2016 de modificare a anexelor II, III și V la Regulamentul (CE) nr. 396/2005 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește limitele maxime pentru reziduurile de 1 metilciclopropenă, flonicamid, flutriafol, acid indolilacetic, acid indolilbutiric, petoxamid, pirimicarb, protioconazol și teflubenzuron din sau de pe anumite produse ( JO L 20, 27.1.2016 ) | 43 |

Rectificări

*

Rectificare la Regulamentul (UE) 2016/71 al Comisiei din 26 ianuarie 2016 de modificare a anexelor II, III și V la Regulamentul (CE) nr. 396/2005 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește limitele maxime pentru reziduurile de 1 metilciclopropenă, flonicamid, flutriafol, acid indolilacetic, acid indolilbutiric, petoxamid, pirimicarb, protioconazol și teflubenzuron din sau de pe anumite produse ( JO L 20, 27.1.2016 )

( JO L 20, 27.1.2016 )

43

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE

1

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

II Acte fără caracter legislativ

REGULAMENTE

| 26.4.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 109/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 109/1

---

REGULAMENTUL (UE) 2016/646 AL COMISIEI

din 20 aprilie 2016

de modificare a Regulamentului (CE) nr. 692/2008 în ceea ce privește emisiile provenind de la vehiculele ușoare pentru pasageri și de la vehiculele ușoare comerciale (Euro 6)

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 715/2007 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 iunie 2007 privind omologarea de tip a autovehiculelor în ceea ce privește emisiile provenind de la vehiculele ușoare pentru pasageri și de la vehiculele ușoare comerciale (Euro 5 și Euro 6) și privind accesul la informațiile referitoare la repararea și întreținerea vehiculelor (1), în special articolul 5 alineatul (3),

întrucât:

| (1) | Regulamentul (CE) nr. 715/2007 reprezintă un act de reglementare distinct în contextul procedurii de omologare de tip în conformitate cu Directiva 2007/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului (2). |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (CE) nr. 715/2007 reprezintă un act de reglementare distinct în contextul procedurii de omologare de tip în conformitate cu Directiva 2007/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului (2).

| (2) | Regulamentul (CE) nr. 715/2007 impune ca vehiculele ușoare noi să respecte anumite limite de emisii și stabilește cerințe suplimentare privind accesul la informații. Dispozițiile tehnice specifice necesare pentru a pune în aplicare prezentul regulament au fost adoptate prin intermediul Regulamentului (CE) nr. 692/2008 al Comisiei (3). |
| --- | --- |

(2)

Regulamentul (CE) nr. 715/2007 impune ca vehiculele ușoare noi să respecte anumite limite de emisii și stabilește cerințe suplimentare privind accesul la informații. Dispozițiile tehnice specifice necesare pentru a pune în aplicare prezentul regulament au fost adoptate prin intermediul Regulamentului (CE) nr. 692/2008 al Comisiei (3).

| (3) | Comisia a efectuat o analiză detaliată a procedurilor, încercărilor și cerințelor aferente omologării de tip care sunt prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 692/2008, pe baza cercetărilor proprii și a informațiilor externe și a constatat că emisiile generate în condiții reale de condus pe șosea de vehiculele Euro 5/6 depășesc în mod semnificativ emisiile măsurate în cadrul noului ciclu de conducere european (NEDC – New European Driving Cycle) reglementar, în special în ceea ce privește emisiile de NOx ale vehiculelor diesel. |
| --- | --- |

(3)

Comisia a efectuat o analiză detaliată a procedurilor, încercărilor și cerințelor aferente omologării de tip care sunt prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 692/2008, pe baza cercetărilor proprii și a informațiilor externe și a constatat că emisiile generate în condiții reale de condus pe șosea de vehiculele Euro 5/6 depășesc în mod semnificativ emisiile măsurate în cadrul noului ciclu de conducere european (NEDC – New European Driving Cycle) reglementar, în special în ceea ce privește emisiile de NOx ale vehiculelor diesel.

| (4) | Cerințele privind emisiile pentru omologarea de tip a autovehiculelor au devenit treptat semnificativ mai restrictive, prin introducerea și revizuirea ulterioară a standardelor Euro. În timp ce, în general, vehiculele au realizat reduceri semnificative ale emisiilor în ceea ce privește întreaga gamă de poluanți reglementați, nu același lucru s-a întâmplat în cazul emisiilor de NOx provenite de la motoarele diesel, în special cele ale vehiculelor utilitare ușoare. Prin urmare, este necesară luarea de măsuri pentru corectarea acestei situații. |
| --- | --- |

(4)

Cerințele privind emisiile pentru omologarea de tip a autovehiculelor au devenit treptat semnificativ mai restrictive, prin introducerea și revizuirea ulterioară a standardelor Euro. În timp ce, în general, vehiculele au realizat reduceri semnificative ale emisiilor în ceea ce privește întreaga gamă de poluanți reglementați, nu același lucru s-a întâmplat în cazul emisiilor de NOx provenite de la motoarele diesel, în special cele ale vehiculelor utilitare ușoare. Prin urmare, este necesară luarea de măsuri pentru corectarea acestei situații.

| (5) | „Dispozitivele de manipulare”, astfel cum sunt definite la articolul 3 alineatul (10) din Regulamentul (CE) nr. 715/2007, menite să reducă nivelul de control al emisiilor, sunt interzise. Evenimentele recente au scos în evidență necesitatea de a consolida executarea dispozițiilor în acest sens. Prin urmare, este oportun să se solicite o mai bună supraveghere a strategiei de control al emisiilor aplicată de producător cu ocazia omologării de tip, în conformitate cu principiile deja aplicate în cazul vehiculelor utilitare grele prin Regulamentul (CE) nr. 595/2009 („Regulamentul privind Euro VI”) și măsurile sale de punere în aplicare. |
| --- | --- |

(5)

„Dispozitivele de manipulare”, astfel cum sunt definite la articolul 3 alineatul (10) din Regulamentul (CE) nr. 715/2007, menite să reducă nivelul de control al emisiilor, sunt interzise. Evenimentele recente au scos în evidență necesitatea de a consolida executarea dispozițiilor în acest sens. Prin urmare, este oportun să se solicite o mai bună supraveghere a strategiei de control al emisiilor aplicată de producător cu ocazia omologării de tip, în conformitate cu principiile deja aplicate în cazul vehiculelor utilitare grele prin Regulamentul (CE) nr. 595/2009 („Regulamentul privind Euro VI”) și măsurile sale de punere în aplicare.

| (6) | Abordarea problemei emisiilor de NOx provenite de la vehiculele diesel ar trebui să contribuie la reducerea nivelurilor actuale constant ridicate ale concentrațiilor de NO2 în aerul înconjurător, care reprezintă o preocupare majoră în ceea ce privește sănătatea umană. |
| --- | --- |

(6)

Abordarea problemei emisiilor de NOx provenite de la vehiculele diesel ar trebui să contribuie la reducerea nivelurilor actuale constant ridicate ale concentrațiilor de NO2 în aerul înconjurător, care reprezintă o preocupare majoră în ceea ce privește sănătatea umană.

| (7) | În ianuarie 2011, Comisia a înființat un grup de lucru menit să implice toate părțile interesate în vederea dezvoltării unei proceduri de încercare referitoare la emisiile generate în condiții reale de condus (RDE – real driving emissions), care să reflecte mai bine emisiile măsurate în circulație. În acest scop și în urma unor discuții cu caracter tehnic aprofundate, a fost adoptată opțiunea tehnică sugerată în Regulamentul (CE) nr. 715/2007, și anume utilizarea sistemelor portabile de măsurare a emisiilor (SPME) și a limitelor de „nedepășire” (NTE – not-to-exceed). |
| --- | --- |

(7)

În ianuarie 2011, Comisia a înființat un grup de lucru menit să implice toate părțile interesate în vederea dezvoltării unei proceduri de încercare referitoare la emisiile generate în condiții reale de condus (RDE – real driving emissions), care să reflecte mai bine emisiile măsurate în circulație. În acest scop și în urma unor discuții cu caracter tehnic aprofundate, a fost adoptată opțiunea tehnică sugerată în Regulamentul (CE) nr. 715/2007, și anume utilizarea sistemelor portabile de măsurare a emisiilor (SPME) și a limitelor de „nedepășire” (NTE – not-to-exceed).

| (8) | Astfel cum s-a convenit cu părțile interesate în cursul procesului Cars 2020 (4), procedurile de încercare referitoare la emisiile în condiții reale de condus ar trebui introduse în două etape: în timpul unei prime perioade de tranziție, procedurile de încercare ar trebui să se aplice numai în scopuri de monitorizare, iar ulterior, acestea ar trebui să se aplice împreună cu cerințele cantitative obligatorii referitoare la RDE pentru toate noile omologări de tip și pentru toate vehiculele noi. |
| --- | --- |

(8)

Astfel cum s-a convenit cu părțile interesate în cursul procesului Cars 2020 (4), procedurile de încercare referitoare la emisiile în condiții reale de condus ar trebui introduse în două etape: în timpul unei prime perioade de tranziție, procedurile de încercare ar trebui să se aplice numai în scopuri de monitorizare, iar ulterior, acestea ar trebui să se aplice împreună cu cerințele cantitative obligatorii referitoare la RDE pentru toate noile omologări de tip și pentru toate vehiculele noi.

| (9) | Procedurile de încercare referitoare la RDE au fost introduse prin Regulamentul (UE) 2016/427 al Comisiei (5). Este necesar ca, în prezent, să se stabilească cerințele cantitative referitoare la RDE, în vederea limitării emisiilor provenite de la țevile de evacuare în toate condițiile normale de utilizare, în conformitate cu limitele de emisii stabilite în Regulamentul (CE) nr. 715/2007. În acest sens, ar trebui luate în considerare incertitudinile tehnice și statistice ale procedurilor de măsurare. |
| --- | --- |

(9)

Procedurile de încercare referitoare la RDE au fost introduse prin Regulamentul (UE) 2016/427 al Comisiei (5). Este necesar ca, în prezent, să se stabilească cerințele cantitative referitoare la RDE, în vederea limitării emisiilor provenite de la țevile de evacuare în toate condițiile normale de utilizare, în conformitate cu limitele de emisii stabilite în Regulamentul (CE) nr. 715/2007. În acest sens, ar trebui luate în considerare incertitudinile tehnice și statistice ale procedurilor de măsurare.

| (10) | Pentru a permite producătorilor să se adapteze treptat la normele privind RDE, cerințele cantitative finale referitoare la RDE ar trebui introduse în două etape consecutive. În prima etapă, care ar trebui să înceapă la 4 ani de la datele de aplicare obligatorie a normelor privind Euro 6, ar trebui să se aplice un factor de conformitate de 2,1. A doua etapă ar trebui să urmeze după 1 an și 4 luni de la prima etapă și ea ar trebui să impună respectarea integrală a valorii limitei de emisii de 80 mg/km pentru NOx prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 715/2007, la care se adaugă o marjă, date fiind incertitudinile de măsurare suplimentare legate de aplicarea sistemelor portabile de măsurare a emisiilor (SPME). |
| --- | --- |

(10)

Pentru a permite producătorilor să se adapteze treptat la normele privind RDE, cerințele cantitative finale referitoare la RDE ar trebui introduse în două etape consecutive. În prima etapă, care ar trebui să înceapă la 4 ani de la datele de aplicare obligatorie a normelor privind Euro 6, ar trebui să se aplice un factor de conformitate de 2,1. A doua etapă ar trebui să urmeze după 1 an și 4 luni de la prima etapă și ea ar trebui să impună respectarea integrală a valorii limitei de emisii de 80 mg/km pentru NOx prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 715/2007, la care se adaugă o marjă, date fiind incertitudinile de măsurare suplimentare legate de aplicarea sistemelor portabile de măsurare a emisiilor (SPME).

| (11) | Cu toate că este important ca încercările referitoare la RDE să acopere toate situațiile de condus posibile, ar trebui să se evite ca vehiculele supuse încercării să fie conduse într-un mod tendențios, și anume cu intenția de a genera o încercare pozitivă sau negativă nu în virtutea performanței tehnice a vehiculului, ci ca urmare a unor modalități de condus extreme. Sunt introduse așadar condiții-limită complementare pentru încercările referitoare la RDE, cu scopul de a soluționa astfel de situații. |
| --- | --- |

(11)

Cu toate că este important ca încercările referitoare la RDE să acopere toate situațiile de condus posibile, ar trebui să se evite ca vehiculele supuse încercării să fie conduse într-un mod tendențios, și anume cu intenția de a genera o încercare pozitivă sau negativă nu în virtutea performanței tehnice a vehiculului, ci ca urmare a unor modalități de condus extreme. Sunt introduse așadar condiții-limită complementare pentru încercările referitoare la RDE, cu scopul de a soluționa astfel de situații.

| (12) | Prin însăși natura lor, condițiile de condus întâlnite în timpul curselor SPME individuale pot să nu corespundă în totalitate „condițiilor normale de utilizare a unui vehicul”. Prin urmare, severitatea controlului emisiilor din timpul unor astfel de curse ar putea să varieze. În consecință, și pentru a ține cont de incertitudinile statistice și tehnice ale procedurilor de măsurare, s-ar putea lua în considerare pe viitor posibilitatea de a reflecta, în limitele de emisii NTE aplicabile curselor SPME individuale, caracteristicile curselor respective, descrise de anumiți parametri măsurabili, de exemplu referitori la dinamica de condus sau la încărcătură. În cazul în care se aplică acest principiu, el nu ar trebui să ducă la slăbirea efectului de mediu și a eficacității procedurilor de încercare referitoare la RDE, lucru care ar trebui demonstrat printr-un studiu științific care a făcut obiectul unei evaluări inter pares. În plus, pentru evaluarea severității controlului emisiilor în timpul unei curse SPME, ar trebui să se ia în considerare numai parametrii care pot fi justificați pe baza unor motive științifice obiective și nu doar pe baza unor motive de etalonare a motorului, a dispozitivelor de control al poluării sau a sistemelor de control al emisiilor. |
| --- | --- |

(12)

Prin însăși natura lor, condițiile de condus întâlnite în timpul curselor SPME individuale pot să nu corespundă în totalitate „condițiilor normale de utilizare a unui vehicul”. Prin urmare, severitatea controlului emisiilor din timpul unor astfel de curse ar putea să varieze. În consecință, și pentru a ține cont de incertitudinile statistice și tehnice ale procedurilor de măsurare, s-ar putea lua în considerare pe viitor posibilitatea de a reflecta, în limitele de emisii NTE aplicabile curselor SPME individuale, caracteristicile curselor respective, descrise de anumiți parametri măsurabili, de exemplu referitori la dinamica de condus sau la încărcătură. În cazul în care se aplică acest principiu, el nu ar trebui să ducă la slăbirea efectului de mediu și a eficacității procedurilor de încercare referitoare la RDE, lucru care ar trebui demonstrat printr-un studiu științific care a făcut obiectul unei evaluări inter pares. În plus, pentru evaluarea severității controlului emisiilor în timpul unei curse SPME, ar trebui să se ia în considerare numai parametrii care pot fi justificați pe baza unor motive științifice obiective și nu doar pe baza unor motive de etalonare a motorului, a dispozitivelor de control al poluării sau a sistemelor de control al emisiilor.

| (13) | În fine, recunoscând necesitatea de a controla emisiile de NOx în condiții urbane, trebuie să ia în considerare, de urgență, modificarea ponderării relative a elementelor condusului în mediu urban, rural și pe autostradă ale încercării referitoare la RDE, cu scopul de a garanta atingerea în practică a unui factor de conformitate scăzut, creând astfel, în cadrul cei de al treilea pachet de reglementare al RDE, o nouă condiție-limită referitoare la dinamica condusului, dincolo de care condițiile extinse ar urma să fie aplicabile începând cu datele de introducere a etapei 1. |
| --- | --- |

(13)

În fine, recunoscând necesitatea de a controla emisiile de NOx în condiții urbane, trebuie să ia în considerare, de urgență, modificarea ponderării relative a elementelor condusului în mediu urban, rural și pe autostradă ale încercării referitoare la RDE, cu scopul de a garanta atingerea în practică a unui factor de conformitate scăzut, creând astfel, în cadrul cei de al treilea pachet de reglementare al RDE, o nouă condiție-limită referitoare la dinamica condusului, dincolo de care condițiile extinse ar urma să fie aplicabile începând cu datele de introducere a etapei 1.

| (14) | Comisia continuă să reexamineze dispozițiile procedurii de încercare referitoare la RDE și să le adopte, pentru a ține cont de noile tehnologii în materie de vehicule și pentru a asigura eficacitatea acestora. În mod similar, Comisia continuă să revizuiască anual nivelul adecvat al factorului de conformitate final în lumina progreselor tehnice. Ea reexaminează, în special, cele două metode alternative de evaluare a datelor de emisii SPME prevăzute în apendicele 5 și 6 ale anexei IIIA la Regulamentul (CE) nr. 692/2008, în vederea dezvoltării unei metode unice. |
| --- | --- |

(14)

Comisia continuă să reexamineze dispozițiile procedurii de încercare referitoare la RDE și să le adopte, pentru a ține cont de noile tehnologii în materie de vehicule și pentru a asigura eficacitatea acestora. În mod similar, Comisia continuă să revizuiască anual nivelul adecvat al factorului de conformitate final în lumina progreselor tehnice. Ea reexaminează, în special, cele două metode alternative de evaluare a datelor de emisii SPME prevăzute în apendicele 5 și 6 ale anexei IIIA la Regulamentul (CE) nr. 692/2008, în vederea dezvoltării unei metode unice.

| (15) | Prin urmare, este necesar ca Regulamentul (CE) nr. 692/2008 să fie modificat în consecință. |
| --- | --- |

(15)

Prin urmare, este necesar ca Regulamentul (CE) nr. 692/2008 să fie modificat în consecință.

| (16) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului tehnic pentru autovehicule, |
| --- | --- |

(16)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului tehnic pentru autovehicule,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Regulamentul (CE) nr. 692/2008 se modifică după cum urmează:

| 1. | la articolul 2, se adaugă următoarele puncte 43 și 44:






  „43. | «strategie de bază privind emisiile» (denumită în continuare «BES» – Base Emission Strategy) înseamnă o strategie privind emisiile care este activă în toate condițiile de viteză, de încărcare și de funcționare ale vehiculului, cu excepția cazului în care este activată o strategie auxiliară privind emisiile; |
| --- | --- | --- |

1.

la articolul 2, se adaugă următoarele puncte 43 și 44:

„43.

«strategie de bază privind emisiile» (denumită în continuare «BES» – Base Emission Strategy) înseamnă o strategie privind emisiile care este activă în toate condițiile de viteză, de încărcare și de funcționare ale vehiculului, cu excepția cazului în care este activată o strategie auxiliară privind emisiile;

| 44. | «strategie auxiliară privind emisiile» (denumită în continuare «AES» – Auxiliary Emission Strategy) înseamnă o strategie privind emisiile care devine activă și care înlocuiește sau modifică o BES cu un scop specific și ca răspuns la un set specific de condiții de mediu sau de condiții de funcționare și care rămâne operațională atâta vreme cât aceste condiții există;”; |
| --- | --- |

44.

«strategie auxiliară privind emisiile» (denumită în continuare «AES» – Auxiliary Emission Strategy) înseamnă o strategie privind emisiile care devine activă și care înlocuiește sau modifică o BES cu un scop specific și ca răspuns la un set specific de condiții de mediu sau de condiții de funcționare și care rămâne operațională atâta vreme cât aceste condiții există;”;

| 2. | la articolul 3 alineatul (10), al treilea paragraf se înlocuiește cu următorul text:

  „Până la trei ani de la datele specificate la articolul 10 alineatul (4) și la patru ani de la datele specificate la articolul 10 alineatul (5) din Regulamentul (CE) nr. 715/2007, se aplică următoarele dispoziții:”; |
| --- | --- |

2.

la articolul 3 alineatul (10), al treilea paragraf se înlocuiește cu următorul text:

„Până la trei ani de la datele specificate la articolul 10 alineatul (4) și la patru ani de la datele specificate la articolul 10 alineatul (5) din Regulamentul (CE) nr. 715/2007, se aplică următoarele dispoziții:”;

| 3. | la articolul 3 alineatul (10), litera (a) se înlocuiește cu următorul text:

  „Cerințele de la punctul 2.1 din anexa IIIA nu se aplică.”; |
| --- | --- |

3.

la articolul 3 alineatul (10), litera (a) se înlocuiește cu următorul text:

„Cerințele de la punctul 2.1 din anexa IIIA nu se aplică.”;

| 4. | la articolul 5, se introduc următoarele alineate (11) și (12):






  „(11) | De asemenea, producătorul trebuie să furnizeze un dosar cu documentație extins, care să conțină următoarele informații:






  (a) | informații legate de funcționarea tuturor AES și a tuturor BES, inclusiv o descriere o parametrilor modificați de orice AES și condițiile-limită în care funcționează AES, precum și indicii privind AES-urile sau BES-urile susceptibile să fie active în condițiile procedurilor de încercare stabilite în prezentul regulament; |
| --- | --- | --- | --- |

4.

la articolul 5, se introduc următoarele alineate (11) și (12):

„(11)

De asemenea, producătorul trebuie să furnizeze un dosar cu documentație extins, care să conțină următoarele informații:

(a)

informații legate de funcționarea tuturor AES și a tuturor BES, inclusiv o descriere o parametrilor modificați de orice AES și condițiile-limită în care funcționează AES, precum și indicii privind AES-urile sau BES-urile susceptibile să fie active în condițiile procedurilor de încercare stabilite în prezentul regulament;

| (b) | o descriere a logicii de control al sistemului de alimentare cu carburant, a strategiilor de ajustare și a punctelor de comutare din cadrul tuturor modurilor de funcționare. |
| --- | --- |

(b)

o descriere a logicii de control al sistemului de alimentare cu carburant, a strategiilor de ajustare și a punctelor de comutare din cadrul tuturor modurilor de funcționare.

| (12) | Pachetul cu documentație extins menționat la alineatul (11) trebuie să rămână strict confidențial. Acesta poate fi păstrat de autoritatea de omologare sau, în funcție de decizia autorității de omologare, el poate fi reținut de producător. În cazul în care producătorul reține pachetul cu documentația, autoritatea de omologare identifică și datează pachetul respectiv după revizuirea și aprobarea acestuia. Dosarul trebuie pus la dispoziția autorității de omologare la momentul omologării sau în orice moment pe durata de valabilitate a omologării.”; |
| --- | --- |

(12)

Pachetul cu documentație extins menționat la alineatul (11) trebuie să rămână strict confidențial. Acesta poate fi păstrat de autoritatea de omologare sau, în funcție de decizia autorității de omologare, el poate fi reținut de producător. În cazul în care producătorul reține pachetul cu documentația, autoritatea de omologare identifică și datează pachetul respectiv după revizuirea și aprobarea acestuia. Dosarul trebuie pus la dispoziția autorității de omologare la momentul omologării sau în orice moment pe durata de valabilitate a omologării.”;

| 5. | apendicele 6 al anexei I se modifică în conformitate cu anexa I la prezentul regulament; |
| --- | --- |

5.

apendicele 6 al anexei I se modifică în conformitate cu anexa I la prezentul regulament;

| 6. | anexa IIIA se modifică în conformitate cu anexa II la prezentul regulament. |
| --- | --- |

6.

anexa IIIA se modifică în conformitate cu anexa II la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 20 aprilie 2016.

Pentru Comisie

Președintele

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  JO L 171, 29.6.2007, p. 1.

1

(2)  Directiva 2007/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 5 septembrie 2007 de stabilire a unui cadru pentru omologarea autovehiculelor și remorcilor acestora, precum și a sistemelor, componentelor și unităților tehnice separate destinate vehiculelor respective (Directivă-cadru) (JO L 263, 9.10.2007, p. 1).

2

(3)  Regulamentul (CE) nr. 692/2008 al Comisiei din 18 iulie 2008 de punere în aplicare și modificare a Regulamentului (CE) nr. 715/2007 al Parlamentului European și al Consiliului privind omologarea de tip a autovehiculelor în ceea ce privește emisiile provenind de la vehiculele ușoare pentru pasageri și de la vehiculele ușoare comerciale (Euro 5 și Euro 6) și privind accesul la informațiile referitoare la repararea și întreținerea vehiculelor (JO L 199, 28.7.2008, p. 1).

3

(4)  Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor CARS 2020: Plan de acțiune pentru o industrie a autovehiculelor competitivă și durabilă în Europa (COM/2012/636 final).

4

(5)  Regulamentul (UE) 2016/427 al Comisiei din 10 martie 2016 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 692/2008 în ceea ce privește emisiile provenind de la vehiculele ușoare pentru pasageri și de la vehiculele ușoare comerciale (JO L 82, 31.3.2016, p. 1).

5

---

ANEXA I

În anexa I apendicele 6 la Regulamentul (CE) nr. 692/2008, tabelul 1 se modifică după cum urmează:

| 1. | rândurile ZD, ZE, ZF se înlocuiesc cu următorul text:












  „ZD | Euro 6c | Euro 6-2 | M, N1 clasa I | PI, CI | | 1.9.2018 | 31.8.2019 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ZE | Euro 6c | Euro 6-2 | N1 clasa II | PI, CI | | 1.9.2019 | 31.8.2020 |
| ZF | Euro 6c | Euro 6-2 | N1 clasa III, N2 | PI, CI | | 1.9.2019 | 31.8.2020”; |

1.

rândurile ZD, ZE, ZF se înlocuiesc cu următorul text:

„ZD

Euro 6c

Euro 6-2

M, N1 clasa I

PI, CI

1.9.2018

31.8.2019

ZE

Euro 6c

Euro 6-2

N1 clasa II

PI, CI

1.9.2019

31.8.2020

ZF

Euro 6c

Euro 6-2

N1 clasa III, N2

PI, CI

1.9.2019

31.8.2020”;

| 2. | după rândul ZF, se inserează următoarele rânduri:












  „ZG | Euro 6d-TEMP | Euro 6-2 | M, N1 clasa I | PI, CI | 1.9.2017 | 1.9.2019 | 31.12.2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ZH | Euro 6d-TEMP | Euro 6-2 | N1 clasa II | PI, CI | 1.9.2018 | 1.9.2020 | 31.12.2021. |
| ZI | Euro 6d-TEMP | Euro 6-2 | N1 clasa III, N2 | PI, CI | 1.9.2018 | 1.9.2020 | 31.12.2021 |
| ZJ | Euro 6d | Euro 6-2 | M, N1 clasa I | PI, CI | 1.1.2020 | 1.1.2021 | |
| ZK | Euro 6d | Euro 6-2 | N1 clasa II | PI, CI | 1.1.2021 | 1.1.2022 | |
| PLN | Euro 6d | Euro 6-2 | N1 clasa III, N2 | PI, CI | 1.1.2021 | 1.1.2022”; | |

2.

după rândul ZF, se inserează următoarele rânduri:

„ZG

Euro 6d-TEMP

Euro 6-2

M, N1 clasa I

PI, CI

1.9.2017

1.9.2019

31.12.2020

ZH

Euro 6d-TEMP

Euro 6-2

N1 clasa II

PI, CI

1.9.2018

1.9.2020

31.12.2021.

ZI

Euro 6d-TEMP

Euro 6-2

N1 clasa III, N2

PI, CI

1.9.2018

1.9.2020

31.12.2021

ZJ

Euro 6d

Euro 6-2

M, N1 clasa I

PI, CI

1.1.2020

1.1.2021

ZK

Euro 6d

Euro 6-2

N1 clasa II

PI, CI

1.1.2021

1.1.2022

PLN

Euro 6d

Euro 6-2

N1 clasa III, N2

PI, CI

1.1.2021

1.1.2022”;

| 3. | în legenda tabelului, după alineatul referitor la norma privind emisiile „Euro 6b”, se inserează următoarele alineate:

  „Norma privind emisiile «Euro 6c»= cerințele complete privind emisiile Euro 6, însă fără cerințele cantitative referitoare la RDE, și anume norma privind emisiile Euro 6b, normele definitive privind numărul de particule pentru vehiculele cu aprindere prin scânteie (PI), utilizarea carburanților de referință E10 și B7 (dacă este cazul) evaluați în cadrul ciclului reglementar de încercare în laborator și încercarea referitoare la RDE doar în vederea monitorizării (fără aplicarea de limite de emisie NTE);

  Norma privind emisiile «Euro 6d-TEMP»= cerințele complete privind emisiile Euro 6, și anume norma privind emisiile Euro 6b, normele definitive privind numărul de particule în ceea ce privește vehiculele cu aprindere prin scânteie (PI), utilizarea carburanților de referință E10 și B7 (dacă este cazul) evaluați în cadrul ciclului reglementar de încercare în laborator și încercarea referitoare la RDE în raport cu factorii de conformitate temporari;”; |
| --- | --- |

3.

în legenda tabelului, după alineatul referitor la norma privind emisiile „Euro 6b”, se inserează următoarele alineate:

„Norma privind emisiile «Euro 6c»= cerințele complete privind emisiile Euro 6, însă fără cerințele cantitative referitoare la RDE, și anume norma privind emisiile Euro 6b, normele definitive privind numărul de particule pentru vehiculele cu aprindere prin scânteie (PI), utilizarea carburanților de referință E10 și B7 (dacă este cazul) evaluați în cadrul ciclului reglementar de încercare în laborator și încercarea referitoare la RDE doar în vederea monitorizării (fără aplicarea de limite de emisie NTE);

Norma privind emisiile «Euro 6d-TEMP»= cerințele complete privind emisiile Euro 6, și anume norma privind emisiile Euro 6b, normele definitive privind numărul de particule în ceea ce privește vehiculele cu aprindere prin scânteie (PI), utilizarea carburanților de referință E10 și B7 (dacă este cazul) evaluați în cadrul ciclului reglementar de încercare în laborator și încercarea referitoare la RDE în raport cu factorii de conformitate temporari;”;

| 4. | în legenda tabelului, alineatul referitor la „Norma privind emisiile «Euro 6c»” se înlocuiește cu următorul text:

  „Norma privind emisiile «Euro 6d»= cerințele complete privind emisiile Euro 6, și anume norma privind emisiile Euro 6b, normele definitive privind numărul de particule în ceea ce privește vehiculele cu aprindere prin scânteie (PI), utilizarea carburanților de referință E10 și B7 (dacă este cazul) evaluați în cadrul ciclului reglementar de încercare în laborator și încercarea referitoare la RDE în raport cu factorii de conformitate finali;”. |
| --- | --- |

4.

în legenda tabelului, alineatul referitor la „Norma privind emisiile «Euro 6c»” se înlocuiește cu următorul text:

„Norma privind emisiile «Euro 6d»= cerințele complete privind emisiile Euro 6, și anume norma privind emisiile Euro 6b, normele definitive privind numărul de particule în ceea ce privește vehiculele cu aprindere prin scânteie (PI), utilizarea carburanților de referință E10 și B7 (dacă este cazul) evaluați în cadrul ciclului reglementar de încercare în laborator și încercarea referitoare la RDE în raport cu factorii de conformitate finali;”.

---

ANEXA II

Anexa IIIa la Regulamentul (CE) nr. 692/2008 se modifică după cum urmează:

| 1. | punctul 2.1 se înlocuiește cu următorul text:
  „2.1.   Limitele de emisii de nedepășire
  Emisiile generate de un vehicul omologat de tip în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 715/2007, astfel cum sunt stabilite conform cerințelor din prezenta anexă și emise cu ocazia oricărei încercări referitoare la RDE posibile efectuate în conformitate cu cerințele din prezenta anexă, nu trebuie să depășească următoarele valori de nedepășire (NTE), pe toată durata de viață normală a vehiculului:

  NTEpollutant
  = CFpollutant
  × TF(p.1,..., pn
  ) × EURO-6,
  unde EURO-6 reprezintă limita privind emisiile Euro 6 stabilită în tabelul 2 din anexa I la Regulamentul (CE) nr. 715/2007.”; |
| --- | --- |

1.

punctul 2.1 se înlocuiește cu următorul text:

„2.1.   Limitele de emisii de nedepășire

Emisiile generate de un vehicul omologat de tip în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 715/2007, astfel cum sunt stabilite conform cerințelor din prezenta anexă și emise cu ocazia oricărei încercări referitoare la RDE posibile efectuate în conformitate cu cerințele din prezenta anexă, nu trebuie să depășească următoarele valori de nedepășire (NTE), pe toată durata de viață normală a vehiculului:

NTEpollutant
  = CFpollutant
  × TF(p.1,..., pn
  ) × EURO-6,

unde EURO-6 reprezintă limita privind emisiile Euro 6 stabilită în tabelul 2 din anexa I la Regulamentul (CE) nr. 715/2007.”;

| 2. | se introduc următoarele punctele 2.1.1., 2.1.2 și 2.1.3:
  „2.1.1.   Factori de conformitate finali
  Factorul de conformitate CFpollutant
  pentru poluantul în cauză se definește după cum urmează:










  Poluant | Masa oxizilor de azot (NOx) | Numărul de particule (PN) | Masa monoxidului de carbon (CO) (1) | Masa hidrocarburilor totale (THC) | Masa combinată a hidrocarburilor totale și a oxizilor de azot (THC + NOx) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| CFpollutant | 1 + marjă cu marjă = 0,5 | de stabilit | — | — | — |

2.

se introduc următoarele punctele 2.1.1., 2.1.2 și 2.1.3:

„2.1.1.   Factori de conformitate finali

Factorul de conformitate CFpollutant
  pentru poluantul în cauză se definește după cum urmează:

Poluant

Masa oxizilor de azot (NOx)

Numărul de particule (PN)

Masa monoxidului de carbon (CO) (1)

Masa hidrocarburilor totale (THC)

Masa combinată a hidrocarburilor totale și a oxizilor de azot (THC + NOx)

CFpollutant

1 + marjă cu marjă = 0,5

de stabilit

—

—

—

marjă este un parametru care ia în considerare incertitudinile de măsurare suplimentare introduse de echipamentele SPME, care fac obiectul unei reexaminări anuale și care trebuie revizuite în urma îmbunătățirii calității procedurii SPME sau a progresului tehnic.

2.1.2.   Factori de conformitate temporari

Prin derogare de la dispozițiile punctului 2.1.1, în termen de 5 ani și 4 luni de la datele specificate la articolul 10 alineatele (4) și (5) din Regulamentul (CE) nr. 715/2007 și la cererea producătorului, se pot aplica următorii factori de conformitate temporari:

| Poluant | Masa oxizilor de azot (NOx) | Numărul de particule (PN) | Masa monoxidului de carbon (CO) (2) | Masa hidrocarburilor totale (THC) | Masa combinată a hidrocarburilor totale și a oxizilor de azot (THC + NOx) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| CFpollutant | 2,1 | de stabilit | — | — | — |

Poluant

Masa oxizilor de azot (NOx)

Numărul de particule (PN)

Masa monoxidului de carbon (CO) (2)

Masa hidrocarburilor totale (THC)

Masa combinată a hidrocarburilor totale și a oxizilor de azot (THC + NOx)

CFpollutant

2,1

de stabilit

—

—

—

Aplicarea factorilor de conformitate temporari se înregistrează în certificatul de conformitate al vehiculului.

2.1.3.   Funcții de transfer

Funcția de transfer TF(p.1,..., pn
  ) menționată la punctul 2.1 se stabilește la 1 pentru întreaga gamă de parametri pi (i = 1,...,n).

Dacă funcția de transfer TF(p.1,..., pn
  ) se modifică, acest lucru trebuie să se realizeze într-o manieră care să nu fie în detrimentul impactului asupra mediului și al eficacității procedurilor de încercare referitoare la RDE. Trebuie menținută în special următoarea condiție:

∫ TF (p1,..., pn) * Q (p1,..., pn) dp = ∫ Q (p1,..., pn) dp

unde:

| — | dp reprezintă integrala pe întregul spațiu al parametrilor pi (i = 1,...,n) |
| --- | --- |

—

dp reprezintă integrala pe întregul spațiu al parametrilor pi (i = 1,...,n)

| — | Q(p.1,..., pn
  ), este densitatea de probabilitate a unui eveniment care corespunde parametrilor pi (i = 1,...,n) în condiții reale de condus.”; |
| --- | --- |

—

Q(p.1,..., pn
  ), este densitatea de probabilitate a unui eveniment care corespunde parametrilor pi (i = 1,...,n) în condiții reale de condus.”;

| 3. | se introduce următorul punct 3.1.0:






  „3.1.0 | Cerințele de la punctul 2.1 trebuie să fie îndeplinite pentru partea condusului în mediu urban și pentru cursa SPME completă. La alegerea producătorului, trebuie îndeplinite condițiile cel puțin unuia dintre cele două puncte de mai jos:






  3.1.0.1 | Mgas,d,t
  ≤ NTEpoluttant
  și Mgas,d,u
  ≤ NTEpollutant
  cu definițiile de la punctul 2.1 din prezenta anexă și de la punctele 6.1 și 6.3 din apendicele 5, precum și reglajul gas = pollutant. |
| --- | --- | --- | --- |

3.

se introduce următorul punct 3.1.0:

„3.1.0

3.1.0.1

Mgas,d,t
  ≤ NTEpoluttant
  și Mgas,d,u
  ≤ NTEpollutant
  cu definițiile de la punctul 2.1 din prezenta anexă și de la punctele 6.1 și 6.3 din apendicele 5, precum și reglajul gas = pollutant.

| 3.1.0.2 | Mw,gas,d
  ≤ NTEpollutant
  și Mw,gas,d,U
  ≤ NTEpollutant
  cu definițiile de la punctul 2.1 din prezenta anexă și de la punctul 3.9 din apendicele 6, precum și reglajul gas = pollutant.”; |
| --- | --- |

3.1.0.2

Mw,gas,d
  ≤ NTEpollutant
  și Mw,gas,d,U
  ≤ NTEpollutant
  cu definițiile de la punctul 2.1 din prezenta anexă și de la punctul 3.9 din apendicele 6, precum și reglajul gas = pollutant.”;

| 4. | punctul 5.3 se elimină; |
| --- | --- |

4.

punctul 5.3 se elimină;

| 5. | punctul 5.4 se înlocuiește cu următorul text:
  „5.4.   Condiții dinamice
  Condițiile dinamice înglobează efectul de înclinare a șoselei, al vitezei vântului din față și al dinamicii condusului (accelerări, decelerări), precum și al sistemelor auxiliare asupra consumului de energie și asupra emisiilor generate de vehiculul de încercare. Verificarea normalității condițiilor dinamice se efectuează după finalizarea încercării, pe baza datelor SPME înregistrate. Această verificare se efectuează în 2 etape:






  5.4.1 | Excesul sau insuficiența generală a dinamicii condusului în timpul cursei se verifică utilizându-se metodele descrise în apendicele 7a din prezenta anexă. |
| --- | --- | --- |

5.

punctul 5.4 se înlocuiește cu următorul text:

„5.4.   Condiții dinamice

Condițiile dinamice înglobează efectul de înclinare a șoselei, al vitezei vântului din față și al dinamicii condusului (accelerări, decelerări), precum și al sistemelor auxiliare asupra consumului de energie și asupra emisiilor generate de vehiculul de încercare. Verificarea normalității condițiilor dinamice se efectuează după finalizarea încercării, pe baza datelor SPME înregistrate. Această verificare se efectuează în 2 etape:

5.4.1

Excesul sau insuficiența generală a dinamicii condusului în timpul cursei se verifică utilizându-se metodele descrise în apendicele 7a din prezenta anexă.

| 5.4.2 | În cazul în care rezultatele cursei sunt considerate ca fiind valide ca urmare a verificărilor efectuate în conformitate cu punctul 5.4.1, trebuie să se aplice metodele de verificare a normalității condițiilor dinamice stabilite în apendicele 5 și 6 din prezenta anexă. Fiecare metodă include o referință pentru condițiile dinamice, intervalele din jurul referinței și cerințele minime de acoperire pentru a realiza o încercare valabilă.”; |
| --- | --- |

5.4.2

În cazul în care rezultatele cursei sunt considerate ca fiind valide ca urmare a verificărilor efectuate în conformitate cu punctul 5.4.1, trebuie să se aplice metodele de verificare a normalității condițiilor dinamice stabilite în apendicele 5 și 6 din prezenta anexă. Fiecare metodă include o referință pentru condițiile dinamice, intervalele din jurul referinței și cerințele minime de acoperire pentru a realiza o încercare valabilă.”;

| 6. | punctul 6.8 se înlocuiește cu următorul text:






  „6.8 | Viteza medie (inclusiv opririle) din partea condusului în mediu urban a cursei ar trebui să fie cuprinsă între 15 și 40 km/h. Perioadele de oprire, definite ca cele în care viteza vehiculului este mai mică de 1 km/h, trebuie să reprezinte cel puțin între 6 și 30 % din durata condusului în mediu urban. Condusul în mediu urban trebuie să conțină mai multe perioade de oprire cu o durată de 10 s sau mai mult. Dacă o perioadă de oprire durează mai mult de 180 s, evenimentele de emisie care au avut loc în cele 180 s după perioada de oprire excesiv de lungă se exclud din evaluare.” |
| --- | --- | --- |

6.

punctul 6.8 se înlocuiește cu următorul text:

„6.8

| 7. | la punctul 6.11, se adaugă următoarea teză:

  „În plus, câștigul de altitudine pozitiv cumulat proporțional trebuie să fie mai mic de 1 200 m/100 km) și să fie determinat conform apendicelui 7b.”; |
| --- | --- |

7.

la punctul 6.11, se adaugă următoarea teză:

„În plus, câștigul de altitudine pozitiv cumulat proporțional trebuie să fie mai mic de 1 200 m/100 km) și să fie determinat conform apendicelui 7b.”;

| 8. | punctul 9.5 se înlocuiește cu următorul text:






  „9.5. | În cazul în care, într-un anumit interval de timp, condițiile ambientale sunt extinse în conformitate cu punctul 5.2, emisiile pe durata acestui interval de timp, calculate în conformitate cu apendicele 4, se împart la valoarea de 1,6 înainte de a fi evaluate din punctul de vedere al conformității cu cerințele din prezenta anexă.”; |
| --- | --- | --- |

8.

punctul 9.5 se înlocuiește cu următorul text:

„9.5.

| 9. | apendicele 1 se modifică după cum urmează:






  (a) | la punctul 3.4.6, se adaugă următoarea teză:

  „Se permite alimentarea de la bateria vehiculului a oricărui dispozitiv de iluminare, având legătură cu securitatea, a componentelor SPME fixe și instalate în afara habitaclului vehiculului.”; |
| --- | --- | --- |

9.

apendicele 1 se modifică după cum urmează:

(a)

la punctul 3.4.6, se adaugă următoarea teză:

„Se permite alimentarea de la bateria vehiculului a oricărui dispozitiv de iluminare, având legătură cu securitatea, a componentelor SPME fixe și instalate în afara habitaclului vehiculului.”;

| (b) | la punctul 4.5, se adaugă următoarea teză:

  „Pentru a reduce la minimum abaterea analizorului, ar trebui să se efectueze etalonarea la valoarea zero și etalonarea analizoarelor la o temperatură ambiantă care să fie cât mai apropiată posibil de temperatura la care este expus echipamentul de încercare în timpul cursei RDE.”; |
| --- | --- |

(b)

la punctul 4.5, se adaugă următoarea teză:

„Pentru a reduce la minimum abaterea analizorului, ar trebui să se efectueze etalonarea la valoarea zero și etalonarea analizoarelor la o temperatură ambiantă care să fie cât mai apropiată posibil de temperatura la care este expus echipamentul de încercare în timpul cursei RDE.”;

| 10. | în apendicele 2, nota de subsol 2 a tabelului 4 de la punctul 8 se înlocuiește cu următorul text:






  „(2) | Această cerință generală se aplică numai senzorului de viteză; dacă viteza vehiculului este utilizată pentru a determina parametri precum accelerația, produsul dintre viteză și accelerația pozitivă, sau RPA, semnalul de viteză trebuie să aibă o precizie de 0,1 % la viteze de peste 3 km/h și o frecvență de eșantionare de 1 Hz. Această cerință privind precizia poate fi îndeplinită utilizând semnalul unui senzor de viteză de rotație a roților.”; |
| --- | --- | --- |

10.

în apendicele 2, nota de subsol 2 a tabelului 4 de la punctul 8 se înlocuiește cu următorul text:

„(2)

| 11. | la punctul 2 din apendicele 6, definiția






  „ai | Accelerare reală în etapa temporală i, dacă nu este definită altfel printr-o ecuație:



  , [m/s2]” se elimină; |
| --- | --- | --- |

11.

la punctul 2 din apendicele 6, definiția

„ai

Accelerare reală în etapa temporală i, dacă nu este definită altfel printr-o ecuație:

Formula
  , [m/s2]” se elimină;

| 12. | la punctul 2 din apendicele 6, se inserează următoarele definiții





  „ | Valoare ponderată a emisiilor unei componente gazoase a gazelor de evacuare pentru sub-eșantionul tuturor secundelor i pentru care vi < 60 km/h, g/s |
| --- | --- | --- |
| Mw,gas,d,U | Emisii ponderate specifice distanței pentru o componentă gazoasă a gazelor de evacuare pentru sub-eșantionul tuturor secundelor i pentru care vi < 60 km/h, g/km |
| | Viteza ponderată a vehiculului în clasa de putere a roții j, km/h”; |

12.

la punctul 2 din apendicele 6, se inserează următoarele definiții

Formula

Valoare ponderată a emisiilor unei componente gazoase a gazelor de evacuare pentru sub-eșantionul tuturor secundelor i pentru care vi < 60 km/h, g/s

Mw,gas,d,U

Emisii ponderate specifice distanței pentru o componentă gazoasă a gazelor de evacuare pentru sub-eșantionul tuturor secundelor i pentru care vi < 60 km/h, g/km

Formula

Viteza ponderată a vehiculului în clasa de putere a roții j, km/h”;

| 13. | la punctul 3.1 din apendicele 6, primul alineat se înlocuiește cu următorul text:

  „Puterea reală la roată Pr,i este puterea totală necesară pentru a depăși rezistența la aer, rezistența la rulare, înclinarea șoselei, inerția longitudinală a vehiculului și inerția rotațională a roților.”; |
| --- | --- |

13.

la punctul 3.1 din apendicele 6, primul alineat se înlocuiește cu următorul text:

„Puterea reală la roată Pr,i este puterea totală necesară pentru a depăși rezistența la aer, rezistența la rulare, înclinarea șoselei, inerția longitudinală a vehiculului și inerția rotațională a roților.”;

| 14. | în apendicele 6, punctul 3.2 se înlocuiește cu următorul text:
  „3.2.   Clasificarea mediilor mobile în condusul în mediu urban, rural și pe autostradă

  Frecvențele puterilor standard sunt definite pentru condusul în mediu urban și pentru cursa completă (a se vedea punctul 3.4) și se efectuează o evaluare separată a emisiilor totale pentru cursa completă și pentru condusul în mediu urban. Mediile mobile de trei secunde calculate în conformitate cu punctul 3.3 trebuie așadar alocate ulterior condițiilor specifice condusului în mediu urban și extraurban, în funcție de semnalul de viteză (vi) al secundei i reale, astfel cum se descrie în tabelul 1-1.

  Tabelul 1-1


  Clase de viteză pentru atribuirea datelor de încercare condițiilor specifice condusului în mediu urban, rural și pe autostradă în cadrul metodei consumului de putere | Mediu urban | Mediu rural | Autostradă |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| vi [km/h] | 0 la ≤ 60 | > 60 la ≤ 90 | > 90”; |

14.

în apendicele 6, punctul 3.2 se înlocuiește cu următorul text:

„3.2.   Clasificarea mediilor mobile în condusul în mediu urban, rural și pe autostradă

Frecvențele puterilor standard sunt definite pentru condusul în mediu urban și pentru cursa completă (a se vedea punctul 3.4) și se efectuează o evaluare separată a emisiilor totale pentru cursa completă și pentru condusul în mediu urban. Mediile mobile de trei secunde calculate în conformitate cu punctul 3.3 trebuie așadar alocate ulterior condițiilor specifice condusului în mediu urban și extraurban, în funcție de semnalul de viteză (vi) al secundei i reale, astfel cum se descrie în tabelul 1-1.

Tabelul 1-1

Clase de viteză pentru atribuirea datelor de încercare condițiilor specifice condusului în mediu urban, rural și pe autostradă în cadrul metodei consumului de putere

Mediu urban

Mediu rural

Autostradă

vi [km/h]

0 la ≤ 60

> 60 la ≤ 90

> 90”;

| 15. | în apendicele 6, punctul 3.9 se înlocuiește cu următorul text:
  „3.9.   Calcularea valorii ponderate a emisiilor specifice distanței

  Mediile ponderate ale emisiilor bazate pe timp din cadrul încercării trebuie convertite în emisii bazate pe distanță o dată pentru setul de date urbane și o dată pentru setul complet de date, după cum urmează: | Pentru cursa completă: |
| --- | --- | --- |

15.

în apendicele 6, punctul 3.9 se înlocuiește cu următorul text:

„3.9.   Calcularea valorii ponderate a emisiilor specifice distanței

Mediile ponderate ale emisiilor bazate pe timp din cadrul încercării trebuie convertite în emisii bazate pe distanță o dată pentru setul de date urbane și o dată pentru setul complet de date, după cum urmează:

Pentru cursa completă:
  Formula

| | Pentru partea în mediu urban a cursei: |
| --- | --- |

Pentru partea în mediu urban a cursei:
  Formula

Cu ajutorul acestor formule, se calculează mediile ponderate ale următorilor poluanți pentru cursa completă și pentru partea în mediu urban a cursei:

| Mw,NOx,d | rezultatul ponderat al încercării pentru NOx în [mg/km] |
| --- | --- |
| Mw,NOx,d,U | rezultatul ponderat al încercării pentru NOx în [mg/km] |
| Mw,CO,d | rezultatul ponderat al încercării pentru CO în [mg/km] |
| Mw,CO,d,U | rezultatul ponderat al încercării pentru CO în [mg/km];” |

Mw,NOx,d

rezultatul ponderat al încercării pentru NOx în [mg/km]

Mw,NOx,d,U

rezultatul ponderat al încercării pentru NOx în [mg/km]

Mw,CO,d

rezultatul ponderat al încercării pentru CO în [mg/km]

Mw,CO,d,U

rezultatul ponderat al încercării pentru CO în [mg/km];”

| 16. | se introduc apendicele 7a și 7b următoare:


  „Apendicele 7a

  Verificarea dinamicii generale a cursei

  1.   INTRODUCERE
  Prezentul apendice descrie procedurile de calcul pentru a verifica dinamica generală a cursei, pentru a determina excesul general sau lipsa generală a dinamicii în timpul condusului în mediu urban, rural și pe autostradă.
  2.   SIMBOLURI
  RPA Accelerație pozitivă relativă

  „rezoluția accelerației ares

  ” accelerație minimă > 0 măsurată în m/s2

  Netezitor de date compuse T4253H

  „accelerație pozitivă apos

  ” accelerație [m/s2] mai mare de 0,1 m/s2

  Indicele (i) se referă la etapa temporală
  Indicele (j) se referă la etapa temporală a seturilor de date privind accelerația pozitivă
  Indicele (k) se referă la categorie (t = total, u = urban, r = rural, m = autostradă)







  Δ | – | diferență |
| --- | --- | --- | --- |
| > | – | mai mare |
| ≥ | – | mai mare sau egal cu |
| % | – | procent |
| < | – | mai mic |
| ≤ | – | mai mic sau egal cu |
| a | – | accelerația [m/s2] |
| ai | – | accelerația în etapa temporală i [m/s2] |
| apos | – | accelerația pozitivă mai mare de 0,1 m/s2 [m/s2] |
| apos,i,k | – | accelerația pozitivă mai mare de 0,1 m/s2 în etapa temporală i, ținând cont de părțile condusului în mediu urban, rural și pe autostradă [m/s2] |
| ares | – | rezoluția accelerației [m/s2] |
| di | – | distanța parcursă în etapa temporală i [m] |
| di,k | – | distanța parcursă în etapa temporală i, ținând cont de părțile condusului în mediu urban, rural și pe autostradă [m] |
| Mk | – | numărul de eșantioane pentru părțile condusului în mediu urban, rural și pe autostradă cu o accelerație pozitivă mai mare de 0,1 m/s2 |
| Nk | – | numărul total de eșantioane pentru părțile condusului în mediu urban, rural și pe autostradă și pentru cursa completă |
| RPAk | – | accelerația pozitivă relativă pentru părțile condusului în mediu urban, rural și pe autostradă [m/s2 sau kWs/(kg*km)] |
| tk | – | durata părților condusului în mediu urban, rural și pe autostradă și a cursei complete [s] |
| v | – | viteza vehiculului [km/h] |
| vi | – | viteza reală a vehiculului în etapa temporală i [km/h] |
| vi,k | – | viteza reală a vehiculului în etapa temporală i, ținând cont de părțile condusului în mediu urban, rural și pe autostradă [km/h] |
| (v · a)i | – | viteza reală a vehiculului per accelerație în etapa temporală i [m2/s3 sau W/kg] |
| (v · apos)j,k | – | viteza reală a vehiculului per accelerație pozitivă mai mare de 0,1 m/s2 în etapa temporală i, ținând cont de părțile condusului în mediu urban, rural și pe autostradă [m2/s3 sau W/kg]. |
| (v · apos)k
  _[95] | – | cea de a 95-a percentilă a produsului vitezei vehiculului per accelerație pozitivă mai mare de 0,1 m/s2 pentru părțile condusului în mediu urban, rural și pe autostradă [m2/s3 sau W/kg]. |
| | – | viteza medie a vehiculului în mediu urban, rural și pe autostradă [km/h] |

16.

se introduc apendicele 7a și 7b următoare:

„Apendicele 7a

Verificarea dinamicii generale a cursei

1.   INTRODUCERE

Prezentul apendice descrie procedurile de calcul pentru a verifica dinamica generală a cursei, pentru a determina excesul general sau lipsa generală a dinamicii în timpul condusului în mediu urban, rural și pe autostradă.

2.   SIMBOLURI

RPA Accelerație pozitivă relativă

„rezoluția accelerației ares

  ” accelerație minimă > 0 măsurată în m/s2

Netezitor de date compuse T4253H

„accelerație pozitivă apos

  ” accelerație [m/s2] mai mare de 0,1 m/s2

Indicele (i) se referă la etapa temporală

Indicele (j) se referă la etapa temporală a seturilor de date privind accelerația pozitivă

Indicele (k) se referă la categorie (t = total, u = urban, r = rural, m = autostradă)

Δ

–

diferență

>

–

mai mare

≥

–

mai mare sau egal cu

%

–

procent

<

–

mai mic

≤

–

mai mic sau egal cu

a

–

accelerația [m/s2]

ai

–

accelerația în etapa temporală i [m/s2]

apos

–

accelerația pozitivă mai mare de 0,1 m/s2 [m/s2]

apos,i,k

–

accelerația pozitivă mai mare de 0,1 m/s2 în etapa temporală i, ținând cont de părțile condusului în mediu urban, rural și pe autostradă [m/s2]

ares

–

rezoluția accelerației [m/s2]

di

–

distanța parcursă în etapa temporală i [m]

di,k

–

distanța parcursă în etapa temporală i, ținând cont de părțile condusului în mediu urban, rural și pe autostradă [m]

Mk

–

numărul de eșantioane pentru părțile condusului în mediu urban, rural și pe autostradă cu o accelerație pozitivă mai mare de 0,1 m/s2

Nk

–

numărul total de eșantioane pentru părțile condusului în mediu urban, rural și pe autostradă și pentru cursa completă

RPAk

–

accelerația pozitivă relativă pentru părțile condusului în mediu urban, rural și pe autostradă [m/s2 sau kWs/(kg*km)]

tk

–

durata părților condusului în mediu urban, rural și pe autostradă și a cursei complete [s]

v

–

viteza vehiculului [km/h]

vi

–

viteza reală a vehiculului în etapa temporală i [km/h]

vi,k

–

viteza reală a vehiculului în etapa temporală i, ținând cont de părțile condusului în mediu urban, rural și pe autostradă [km/h]

(v · a)i

–

viteza reală a vehiculului per accelerație în etapa temporală i [m2/s3 sau W/kg]

(v · apos)j,k

–

viteza reală a vehiculului per accelerație pozitivă mai mare de 0,1 m/s2 în etapa temporală i, ținând cont de părțile condusului în mediu urban, rural și pe autostradă [m2/s3 sau W/kg].

(v · apos)k
  _[95]

–

cea de a 95-a percentilă a produsului vitezei vehiculului per accelerație pozitivă mai mare de 0,1 m/s2 pentru părțile condusului în mediu urban, rural și pe autostradă [m2/s3 sau W/kg].

Formula

–

viteza medie a vehiculului în mediu urban, rural și pe autostradă [km/h]

3.   INDICATORI AI CURSEI

3.1.   Calcule

3.1.1.   Preprocesare de date

Parametrii dinamici, cum ar fi accelerația v · apos
  sau RPA, se determină cu ajutorul unui semnal de viteză cu o precizie de 0,1 % la viteze de peste 3 km/h și o frecvență de eșantionare de 1 Hz. Această cerință privind precizia este în general îndeplinită de semnalele de viteză (de rotație) a roților.

Urma vitezei se verifică pentru a se identifica secțiunile defecte sau neplauzibile. Urma vitezei vehiculului unor astfel de secțiuni este caracterizată de salturi, discontinuități, urme de viteză terasate sau valori lipsă. Secțiunile defectuoase scurte se corectează, de exemplu prin interpolare de date sau prin comparația cu un semnal de viteză secundar. În mod alternativ, cursele scurte care conțin secțiuni defectuoase ar putea fi excluse din analiza ulterioară a datelor. În a doua etapă, valorile accelerației sunt aranjate în ordine crescătoare, cu scopul de a determina rezoluția accelerației ares
  (valoarea accelerației minime > 0).

Dacă ares
  ≤ 0,01 m/s
  2, măsurătoarea vitezei vehiculului este suficient de precisă.

Dacă 0,01 < ares ≤ rmax m/s2, se efectuează o netezire utilizându-se un filtru Hanning T4253.

Dacă ares > rmax m/s2, cursa nu este validă.

Filtrul Hanning T4253 efectuează următoarele calcule: Netezitorul începe cu o mediană mobilă 4, care este centrată de o mediană mobilă 2. Acesta netezește din nou valorile prin aplicarea unei mediane mobile 5, a unei mediane mobile 3 și a unor medii mobile ponderate (hanning). Valorile reziduale se calculează prin scăderea seriei netezite din seria inițială. Întregul proces se repetă apoi pentru valorile reziduale calculate. În fine, valorile reziduale netezite se calculează prin scăderea valorilor netezite obținute cu ocazia primei aplicări a procesului.

Urma de viteză corectă constituie baza calculelor și a împărțirii în clase (binning) ulterioare, conform descrierii de la punctul 3.1.2

3.1.2.   Calcularea distanței, a accelerației și a v · a

Următoarele calcule se efectuează pentru întreaga urmă a vitezei bazată pe timp (rezoluție de 1 Hz) începând cu secunda 1 până la secunda tt
  (ultima secundă).

Creșterea distanței per eșantion de date se calculează după cum urmează:

di
  = vi
  /3,6, i = 1 la
  Nt

unde:

| di este distanța parcursă în etapa temporală i [m] |
| --- |

di este distanța parcursă în etapa temporală i [m]

| v
  i este viteza reală a vehiculului în etapa temporală i [km/h] |
| --- |

v
  i este viteza reală a vehiculului în etapa temporală i [km/h]

| N
  t este numărul total de eșantioane |
| --- |

N
  t este numărul total de eșantioane

Accelerația se calculează după cum urmează:

ai
  = (v

  i + 1 – v

  i – 1)/(2 · 3,6), i = 1 la
  Nt

unde:

ai
  este accelerația în etapa temporală i [m/s2]. Pentru i = 1: vi – 1
  = 0, pentru: i = Nt
  : vi + 1
  = 0.

Produsul vitezei vehiculului per accelerație se calculează după cum urmează:

(v · a)i
  = vi
  · ai
  /3,6, i = 1 la
  Nt

unde:

(v · a)i
  este produsul vitezei reale a vehiculului per accelerație în etapa temporală i [m2/s3 sau W/kg].

3.1.3.   Clasificarea rezultatelor

După calcularea ai
  și a (v · a)i
  , valorile vi
  , di
  , ai
  și (v · a)i
  sunt aranjate în ordinea crescătoare a vitezei vehiculului.

Toate seturile de date cu vi
  ≤ 60 km/h aparțin clasei de viteză „în mediu urban”, toate seturile de date cu 60 km/h < vi
   ≤ 90 km/h aparțin clasei de viteză „în mediu rural” și toate seturile de date cu vi
  > 90 km/h aparțin clasei de viteză „pe autostradă”.

Numărul seturilor de date cu valori ale accelerației ai
  > 0,1 m/s
  2 trebuie să fie mai mare sau egal cu 150 în cadrul fiecărei clase de viteză.

Pentru fiecare clasă de viteză, viteza medie a vehiculului
  Formula
  se calculează după cum urmează:

Formula
  , i = 1 la
  Nk,k = u,r,m

unde:

Nk
  este numărul total de eșantioane pentru părțile condusului în mediu urban, rural și pe autostradă.

3.1.4.   Calcularea v · apos_[95] pentru fiecare clasă de viteză

Cea de a 95-a percentilă a valorilor v · apos
  se calculează după cum urmează:

Valorile (v · a)
  i,k
  din fiecare clasă de viteză sunt aranjate în ordine crescătoare pentru toate seturile de date cu ai,k ≥ 0,1 m/s2
  și se determină numărul total al acestor eșantioane Mk
  .

Valorile percentilei sunt apoi atribuite valorilor (v · apos
  )
  j,k
  cu ai,k ≥ 0,1 m/s2
  , după cum urmează:

Valoarea v · apos
  cea mai mică primește percentila 1/Mk
  , a doua valoare cea mai mică primește percentila 2/Mk
  , a treia valoare cea mai mică primește percentila 3/Mk
  , iar cea mai mare valoare primește percentila Mk
  /Mk = 100 %.

(v · apos
  )
  k
  _[95] este valoarea (v · apos
  )
  j,k
  , cu j/Mk
  = 95 %. Dacă j/Mk
  = 95 % nu poate fi atinsă, (v · apos
  )
  k
  _[95] se calculează prin interpolarea liniară între eșantioane consecutive j și j + 1 unde j/Mk
  < 95 % și (j + 1)/Mk
  > 95 %.

Accelerația pozitivă relativă pentru fiecare clasă de viteză se calculează după cum urmează:

RPAk
  = Σ
  j
  (Δt · (v · apos
  )
  j,k
  )/Σ
  idi,k
  , j = 1 la
  Mk,i = 1 la
  Nk,k = u,r,m

unde:

RPAk este accelerația pozitivă relativă pentru părțile condusului în mediu urban, rural și pe autostradă [m/s2 sau kWs/(kg*km)]

| Δt | diferența de timp egală cu 1 secundă |
| --- | --- |
| Mk | este numărul de eșantioane pentru părțile condusului în mediu urban, rural și pe autostradă cu accelerație pozitivă |
| Nk | este numărul total de eșantioane pentru părțile condusului în mediu urban, rural și pe autostradă |

Δt

diferența de timp egală cu 1 secundă

Mk

este numărul de eșantioane pentru părțile condusului în mediu urban, rural și pe autostradă cu accelerație pozitivă

Nk

este numărul total de eșantioane pentru părțile condusului în mediu urban, rural și pe autostradă

4.   VERIFICAREA VALIDITĂȚII CURSEI

4.1.1.   Verificarea f v*apos_[95] per clasă de viteză (cu v în [km/h])

Dacă
  Formula

și

Formula

sunt îndeplinite, cursa este invalidă.

Dacă
  Formula
  și
  Formula
  sunt îndeplinite, cursa este invalidă.

4.1.2.   Verificarea RPA pentru fiecare clasă de viteză

Dacă
  Formula
  și
  Formula
  este îndeplinită, cursa este invalidă.

Dacă
  Formula
  și RPAk < 0,025 este îndeplinită, cursa este invalidă.

„Apendicele 7b

Procedură de stabilire a câștigului de elevație pozitiv cumulat al unei curse

1.   INTRODUCERE

Prezentul apendice descrie procedura de determinare a câștigului de elevație cumulat al unei curse RDE.

2.   SIMBOLURI

| d(0) | – | distanța la începutul cursei [m] |
| --- | --- | --- |
| d | – | distanța cumulată parcursă la punctul de drum discret luat în considerare [m] |
| d0 | – | distanța cumulată parcursă până la măsurătoarea care precede imediat punctul de drum d respectiv [m] |
| d1 | – | distanța cumulată parcursă până la măsurătoarea care urmează imediat punctul de drum d respectiv [m] |
| da | – | punct de drum de referință la d(0) [m] |
| de | – | distanța cumulată parcursă până la ultimul punct de drum discret [m] |
| di | – | distanța instantanee [m] |
| dtot | – | distanța de încercare totală [m] |
| h(0) | – | altitudinea vehiculului după examinarea și verificarea de principiu a calității datelor la începutul unei curse [m deasupra nivelului mării] |
| h(t) | – | altitudinea vehiculului după examinarea și verificarea de principiu a calității datelor la punctul t [m deasupra nivelului mării] |
| h(d) | – | altitudinea vehiculului la punctul de drum d [m deasupra nivelului mării] |
| h(t-1) | – | altitudinea vehiculului după examinarea și verificarea de principiu a calității datelor la punctul t-1 [m deasupra nivelului mării] |
| hcorr(0) | – | altitudinea corectată imediat înaintea punctului de drum d respectiv [m deasupra nivelului mării] |
| hcorr(1) | – | altitudinea corectată imediat înaintea după punctul de drum d respectiv [m deasupra nivelului mării] |
| hcorr(t) | – | altitudine instantanee corectată a vehiculului la punctul de date t [m deasupra nivelului mării] |
| hcorr(t-1) | – | altitudine instantanee corectată a vehiculului la punctul de date t-1 [m deasupra nivelului mării] |
| hGPS,
  i | – | altitudine instantanee a vehiculului măsurată cu ajutorul GPS-ului [m deasupra nivelului mării] |
| hGPS(t) | – | altitudine instantanee a vehiculului măsurată cu ajutorul GPS-ului la punctul de date t [m deasupra nivelului mării] |
| hint(d) | – | altitudine interpolată la punctul de drum discret d luat în considerare [m deasupra nivelului mării] |
| hint,sm,1(d) | – | altitudine interpolată netezită, după primul ciclu de netezire la punctul de drum discret d luat în considerare [m deasupra nivelului mării] |
| hmap(t) | – | altitudinea vehiculului la punctul de date t, determinată pe baza hărții topografice [m deasupra nivelului mării] |
| Hz | – | hertzi |
| km/h | – | kilometru pe oră |
| m | – | metru |
| roadgrade,1(d) | – | valoare netezită a înclinării șoselei la punctul de drum discret d avut în vedere, după primul ciclu de netezire [m/m] |
| roadgrade,2(d) | – | valoare netezită a înclinării șoselei la punctul de drum discret d avut în vedere, după cel de al doilea ciclu de netezire [m/m] |
| sin | – | funcție trigonometrică sinus |
| t | – | timpul scurs de la începutul încercării [s] |
| t0 | – | timpul scurs la măsurătoarea imediat precedentă punctului de drum d respectiv [s] |
| vi | – | viteza instantanee a vehiculului [km/h] |
| v(t) | – | viteza vehiculului la punctul de date t [km/h] |

d(0)

–

distanța la începutul cursei [m]

d

–

distanța cumulată parcursă la punctul de drum discret luat în considerare [m]

d0

–

distanța cumulată parcursă până la măsurătoarea care precede imediat punctul de drum d respectiv [m]

d1

–

distanța cumulată parcursă până la măsurătoarea care urmează imediat punctul de drum d respectiv [m]

da

–

punct de drum de referință la d(0) [m]

de

–

distanța cumulată parcursă până la ultimul punct de drum discret [m]

di

–

distanța instantanee [m]

dtot

–

distanța de încercare totală [m]

h(0)

–

altitudinea vehiculului după examinarea și verificarea de principiu a calității datelor la începutul unei curse [m deasupra nivelului mării]

h(t)

–

altitudinea vehiculului după examinarea și verificarea de principiu a calității datelor la punctul t [m deasupra nivelului mării]

h(d)

–

altitudinea vehiculului la punctul de drum d [m deasupra nivelului mării]

h(t-1)

–

altitudinea vehiculului după examinarea și verificarea de principiu a calității datelor la punctul t-1 [m deasupra nivelului mării]

hcorr(0)

–

altitudinea corectată imediat înaintea punctului de drum d respectiv [m deasupra nivelului mării]

hcorr(1)

–

altitudinea corectată imediat înaintea după punctul de drum d respectiv [m deasupra nivelului mării]

hcorr(t)

–

altitudine instantanee corectată a vehiculului la punctul de date t [m deasupra nivelului mării]

hcorr(t-1)

–

altitudine instantanee corectată a vehiculului la punctul de date t-1 [m deasupra nivelului mării]

hGPS,
  i

–

altitudine instantanee a vehiculului măsurată cu ajutorul GPS-ului [m deasupra nivelului mării]

hGPS(t)

–

altitudine instantanee a vehiculului măsurată cu ajutorul GPS-ului la punctul de date t [m deasupra nivelului mării]

hint(d)

–

altitudine interpolată la punctul de drum discret d luat în considerare [m deasupra nivelului mării]

hint,sm,1(d)

–

altitudine interpolată netezită, după primul ciclu de netezire la punctul de drum discret d luat în considerare [m deasupra nivelului mării]

hmap(t)

–

altitudinea vehiculului la punctul de date t, determinată pe baza hărții topografice [m deasupra nivelului mării]

Hz

–

hertzi

km/h

–

kilometru pe oră

m

–

metru

roadgrade,1(d)

–

valoare netezită a înclinării șoselei la punctul de drum discret d avut în vedere, după primul ciclu de netezire [m/m]

roadgrade,2(d)

–

valoare netezită a înclinării șoselei la punctul de drum discret d avut în vedere, după cel de al doilea ciclu de netezire [m/m]

sin

–

funcție trigonometrică sinus

t

–

timpul scurs de la începutul încercării [s]

t0

–

timpul scurs la măsurătoarea imediat precedentă punctului de drum d respectiv [s]

vi

–

viteza instantanee a vehiculului [km/h]

v(t)

–

viteza vehiculului la punctul de date t [km/h]

3.   CERINȚE GENERALE

Câștigul de elevație pozitiv cumulat al unei curse RDE se determină pe baza a trei parametri: altitudinea instantanee a vehiculului hGPS,i
  [m deasupra nivelului mării], măsurată cu ajutorul GPS-ului, viteza instantanee a vehiculului v
  i [km/h], înregistrată la o frecvență de 1 Hz și timpul t [s] aferent care s-a scurs de la începutul încercării.

4.   CALCULAREA CÂȘTIGULUI DE ELEVAȚIE POZITIV CUMULAT

4.1.   Observații generale

Câștigul de elevație pozitiv cumulat al unei curse RDE se calculează cu ajutorul unei proceduri în trei etape care constă în (i) examinarea și verificarea de principiu a calității datelor, (ii) corectarea datelor privind altitudinea instantanee a vehiculului și (iii) calcularea câștigului de elevație pozitiv cumulat.

4.2.   Examinarea și verificarea de principiu a calității datelor

Se verifică exhaustivitatea datelor privind viteza instantanee a vehiculului. Este permisă completarea cu datele lipsă, dacă cerințele specificate în punctul 7 din apendicele 4 prezintă lacune; în caz contrar, rezultatele încercării se anulează. Se verifică exhaustivitatea datelor privind altitudinea instantanee. Datele lipsă trebuie completate cu ajutorul interpolării datelor. Corectitudinea datelor interpolate se verifică cu ajutorul hărții topografice. Se recomandă corectarea datelor interpolate dacă se aplică următoarele condiții:

|hGPS(t) – hmap(t)| > 40 m

Corecția altitudinii se aplică astfel încât:

h(t) = hmap(t)

unde:

| h(t) | – | altitudinea vehiculului după examinarea și verificarea de principiu a calității datelor la punctul de date t [m deasupra nivelului mării] |
| --- | --- | --- |
| hGPS(t) | – | altitudine instantanee a vehiculului măsurată cu ajutorul GPS-ului la punctul de date t [m deasupra nivelului mării] |
| hmap(t) | – | altitudinea vehiculului la punctul de date t, determinată pe baza hărții topografice [m deasupra nivelului mării] |

h(t)

–

altitudinea vehiculului după examinarea și verificarea de principiu a calității datelor la punctul de date t [m deasupra nivelului mării]

hGPS(t)

–

altitudine instantanee a vehiculului măsurată cu ajutorul GPS-ului la punctul de date t [m deasupra nivelului mării]

hmap(t)

–

altitudinea vehiculului la punctul de date t, determinată pe baza hărții topografice [m deasupra nivelului mării]

4.3.   Corectarea datelor privind altitudinea instantanee a vehiculului

Altitudinea h(0) la începutul cursei la d(0) se obține cu ajutorul GPS-ului, iar corectitudinea acestei valori se verifică cu ajutorul informațiilor furnizate de o hartă topografică. Deviația nu trebuie să fie mai mare de 40 m. Orice date privind altitudinea instantanee h(t) se corectează dacă se aplică următoarea condiție:

|h(t) – h(t – 1)| > (v(t)/3,6 * sin45°)

Corecția altitudinii se aplică astfel încât:

hcorr(t) = hcorr
  (t-1)

unde:

| h(t) | – | altitudinea vehiculului după examinarea și verificarea de principiu a calității datelor la punctul de date t [m deasupra nivelului mării] |
| --- | --- | --- |
| h(t-1) | – | altitudinea vehiculului după examinarea și verificarea de principiu a calității datelor la punctul de date t-1 [m deasupra nivelului mării] |
| v(t) | – | viteza vehiculului la punctul de date t [km/h] |
| hcorr(t) | – | altitudine instantanee corectată a vehiculului la punctul de date t [m deasupra nivelului mării] |
| hcorr(t-1) | – | altitudine instantanee corectată a vehiculului la punctul de date t-1 [m deasupra nivelului mării] |

h(t)

–

altitudinea vehiculului după examinarea și verificarea de principiu a calității datelor la punctul de date t [m deasupra nivelului mării]

h(t-1)

–

altitudinea vehiculului după examinarea și verificarea de principiu a calității datelor la punctul de date t-1 [m deasupra nivelului mării]

v(t)

–

viteza vehiculului la punctul de date t [km/h]

hcorr(t)

–

altitudine instantanee corectată a vehiculului la punctul de date t [m deasupra nivelului mării]

hcorr(t-1)

–

altitudine instantanee corectată a vehiculului la punctul de date t-1 [m deasupra nivelului mării]

După finalizarea procedurii de corectare, se stabilește un set valabil de date privind altitudinea. Acest set de date este utilizat pentru calcularea finală a câștigului de elevație pozitiv cumulat, astfel cum se descrie la punctul 4.4

4.4.   Calcularea finală a câștigului de elevație pozitiv cumulat

4.4.1.   Stabilirea unei rezoluții spațiale uniforme

Distanța totală dtot
  [m] parcursă de o cursă se calculează ca suma distanțelor instantanee d
  i. Distanța instantanee d
  i se calculează ca:

Formula

unde:

| di | – | distanța instantanee [m] |
| --- | --- | --- |
| vi | – | viteza instantanee a vehiculului [km/h] |

di

–

distanța instantanee [m]

vi

–

viteza instantanee a vehiculului [km/h]

Câștigul de elevație cumulat se calculează pornind de la datele unei rezoluții spațiale constante de 1 m începând cu prima măsurătoare la începutul unei curse d(0). Punctele de date discrete la o rezoluție de 1 m sunt definite ca puncte de drum, caracterizate de o valoare specifică a distanței d (de exemplu, 0, 1, 2, 3 m...), precum și de altitudinea lor corespondentă h(d) [m deasupra nivelului mării].

Altitudinea fiecărui punct de drum discret d se calculează prin interpolarea altitudinii instantanee hcorr(t) ca:

Formula

unde:

| hint(d) | – | altitudinea interpolată la punctul de drum discret d avut în vedere [m deasupra nivelului mării] |
| --- | --- | --- |
| hcorr(0) | – | altitudinea corectată imediat înainte de punctul de drum d respectiv [m deasupra nivelului mării] |
| hcorr(1) | – | altitudinea corectată imediat după punctul de drum d respectiv [m deasupra nivelului mării] |
| d | – | distanța cumulată parcursă până la punctul de drum discret d avut în vedere [m] |
| d0 | – | distanța cumulată parcursă până la măsurătoarea aflată imediat înaintea punctului de drum d respectiv [m] |
| d1 | – | distanța cumulată parcursă până la măsurătoarea aflată imediat după punctul de drum d respectiv [m] |

hint(d)

–

altitudinea interpolată la punctul de drum discret d avut în vedere [m deasupra nivelului mării]

hcorr(0)

–

altitudinea corectată imediat înainte de punctul de drum d respectiv [m deasupra nivelului mării]

hcorr(1)

–

altitudinea corectată imediat după punctul de drum d respectiv [m deasupra nivelului mării]

d

–

distanța cumulată parcursă până la punctul de drum discret d avut în vedere [m]

d0

–

distanța cumulată parcursă până la măsurătoarea aflată imediat înaintea punctului de drum d respectiv [m]

d1

–

distanța cumulată parcursă până la măsurătoarea aflată imediat după punctul de drum d respectiv [m]

4.4.2.   Netezirea suplimentară a datelor

Datele privind altitudinea obținute pentru fiecare punct de drum discret sunt netezite prin aplicarea unei proceduri în două etape; d
  a și d
  e desemnează primul și, respectiv, ultimul punct de date (Figura 1). Primul ciclu de netezire se aplică după cum urmează:

Formula

  pentru d ≤ 200 m

Formula

  pentru 200 m < d < (de
  – 200 m)

Formula

  pentru d ≥ (de
  – 200 m)

h

  int,sm,1(d) = h

  int,sm,1(d – 1 m) + road

  grade,1(d), d = da
  - 1 la de

h

  int,sm,1(da
  ) = hint
  (da
  ) + road

  grade,1(da
  )

unde:

| roadgrade,1(d) | – | valoarea netezită a înclinării șoselei la punctul de drum discret d avut în vedere după primul ciclu de netezire [m/m] |
| --- | --- | --- |
| hint(d) | – | altitudinea interpolată la punctul de drum discret d avut în vedere [m deasupra nivelului mării] |
| hint,sm,1(d) | – | valoarea netezită a altitudinii interpolate, după primul ciclu de netezire la punctul de drum discret d avut în vedere [m deasupra nivelului mării] |
| d | – | distanța cumulată parcursă la punctul de drum discret avut în vedere [m] |
| da | – | punctul de drum de referință la o distanță de zero metri [m] |
| de | – | distanța cumulată parcursă până la ultimul punct de drum discret [m] |

roadgrade,1(d)

–

valoarea netezită a înclinării șoselei la punctul de drum discret d avut în vedere după primul ciclu de netezire [m/m]

hint(d)

–

altitudinea interpolată la punctul de drum discret d avut în vedere [m deasupra nivelului mării]

hint,sm,1(d)

–

valoarea netezită a altitudinii interpolate, după primul ciclu de netezire la punctul de drum discret d avut în vedere [m deasupra nivelului mării]

d

–

distanța cumulată parcursă la punctul de drum discret avut în vedere [m]

da

–

punctul de drum de referință la o distanță de zero metri [m]

de

–

distanța cumulată parcursă până la ultimul punct de drum discret [m]

Al doilea ciclu de netezire se aplică după cum urmează:

Formula

  pentru d ≤ 200 m

Formula

  pentru 200 m < d < (de
  – 200 m)

Formula

  pentru d ≥ (de
  – 200 m)

unde:

| roadgrade,2(d) | – | valoarea netezită a înclinării șoselei la punctul de drum discret d avut în vedere după cel de al doilea ciclu de netezire [m/m] |
| --- | --- | --- |
| hint,sm,1(d) | – | valoarea netezită a altitudinii interpolate, după primul ciclu de netezire la punctul de drum discret d avut în vedere [m deasupra nivelului mării] |
| d | – | distanța cumulată parcursă la punctul de drum discret avut în vedere [m] |
| da | – | punctul de drum de referință la o distanță de zero metri [m] |
| de | – | distanța cumulată parcursă până la ultimul punct de drum discret [m] |

roadgrade,2(d)

–

valoarea netezită a înclinării șoselei la punctul de drum discret d avut în vedere după cel de al doilea ciclu de netezire [m/m]

hint,sm,1(d)

–

valoarea netezită a altitudinii interpolate, după primul ciclu de netezire la punctul de drum discret d avut în vedere [m deasupra nivelului mării]

d

–

distanța cumulată parcursă la punctul de drum discret avut în vedere [m]

da

–

punctul de drum de referință la o distanță de zero metri [m]

de

–

distanța cumulată parcursă până la ultimul punct de drum discret [m]

Figura 1

Ilustrarea procedurii de netezire a semnalelor de altitudine interpolate

hint

sau

hint,sm,1

[m deasupra nivelului mării]

hint (d – 200m)

sau

hint,sm,1 (d – 200m)

roadgrade,1 (d)

sau

roadgrade,2 (d)

hint (d)

sau

hint,sm,1 (d)

hint (d + 200m)

sau

hint,sm,1 (d + 200m)

d [m]

4.4.3.   Calcularea rezultatului final

Câștigul de elevație pozitiv cumulat al unei curse se calculează prin integrarea tuturor înclinărilor pozitive interpolate și netezite ale șoselei, respectiv roadgrade,2(d). Rezultatul ar trebui să fie normalizat în funcție de distanța totală a încercării d
  tot și exprimat în metri de câștig de elevație cumulat per o sută de kilometri de distanță.

5.   EXEMPLU NUMERIC

Tabelele 1 și 2 prezintă etapele efectuate în vederea calculării câștigului de elevație pozitiv pe baza datelor înregistrate în timpul unei încercări în circulație cu SPME. Din motive de concizie, este prezentat aici un extras de 800m și 160s.

5.1.   Examinarea și verificarea de principiu a calității datelor

Examinarea și verificarea de principiu a calității datelor constau în două etape. În primul rând, se verifică exhaustivitatea datelor privind viteza vehiculului. În prezentul eșantion de date nu au fost identificate date lipsă referitoare la viteza vehiculului (a se vedea tabelul 1). În al doilea rând, se verifică exhaustivitatea datelor privind altitudinea; în cadrul eșantionului de date se constată lipsa datelor privind altitudinea pentru secundele 2 și 3. Lacunele sunt completate prin interpolarea semnalului GPS. Mai mult, altitudinea GPS este verificată cu ajutorul unei hărți topografice; această verificare include altitudinea h(0) înregistrată la începutul cursei. Datele privind altitudinea pentru secundele 112-114 sunt corectate cu autorul hărții topografice, astfel încât să îndeplinească următoarea condiție:

hGPS(t) – hmap(t) < – 40 m

Ca urmare a verificării datelor aplicate, se obțin datele din coloana a cincea h(t).

5.2.   Corectarea datelor privind altitudinea instantanee a vehiculului

Etapa ulterioară constă în corectarea datelor privind altitudinea h(t) pentru secundele 1-4, 111-112 și 159-160, asumându-se valorile altitudinii pentru secundele 0, 110 și, respectiv, 158, dat fiind că se aplică următoarea condiție:

|h(t) – h(t – 1)| > (v(t)/3,6 * sin45°)

Ca urmare a corectării datelor aplicate, se obțin datele din coloana a șasea hcorr(t). Efectul etapelor aplicate de verificare și de corectare asupra datelor privind altitudinea este reprezentat în figura 2.

5.3.   Calcularea câștigului de elevație pozitiv cumulat

5.3.1.   Stabilirea unei rezoluții spațiale uniforme

Distanța instantanee di
  se calculează prin împărțirea la 3,6 a vitezei instantanee a vehiculului, măsurată în km/h (coloana 7 din tabelul 1). Prin recalcularea datelor privind altitudinea pentru a se ajunge la o rezoluție spațială uniformă de 1 m se obțin punctele de drum discrete d (coloana 1 din tabelul 2) și valorile lor aferente privind altitudinea hint(d) (coloana 7 din tabelul 2). Altitudinea fiecărui punct de drum discret d se calculează prin interpolarea altitudinii instantanee măsurate hcorr(t) ca:

Formula

Formula

5.3.2.   Netezirea suplimentară a datelor suplimentare

În tabelul 2, primul și ultimul punct de drum discret sunt: d
  a = 0m și, respectiv, d
  e = 799m. Datele privind altitudinea fiecărui punct de drum discret sunt netezite prin aplicarea unei proceduri în două etape. Primul ciclu de netezire constă în:

Formula

ales pentru a demonstra netezirea pentru d ≤ 200 m

Formula

ales pentru a demonstra netezirea pentru 200 m < d <(599 m)

Formula

ales pentru a demonstra netezirea pentru d ≥ (599 m)

Altitudinea netezită și interpolată se calculează după cum urmează:

h

  int,sm,1(0) = hint
  (0) + road

  grade,1(0) = 120,3 + 0,0033 ≈ 120,3033 m

h

  int,sm,1(799) = h

  int,sm,1(798) + road

  grade,1(799) = 121,2550 – 0,0220 = 121,2330 m

Al doilea ciclu de netezire:

Formula

ales pentru a demonstra netezirea pentru d ≤ 200 m

Formula

ales pentru a demonstra netezirea pentru 200 m < d < (599)

Formula

ales pentru a demonstra netezirea pentru d ≥ (599 m)

5.3.3.   Calcularea rezultatului final

Câștigul de elevație pozitiv cumulat al unei curse se calculează prin integrarea tuturor înclinărilor pozitive interpolate și netezite ale șoselei, respectiv roadgrade,2(d). În cazul exemplului prezentat, distanța totală parcursă a fost de dtot = 139,7 km și toate înclinările pozitive interpolate și netezite ale șoselei au fost de 516 m. Prin urmare, s-a obținut un câștig de elevație pozitiv cumulat de 516 × 100/139,7 = 370m/100km.

Tabelul 1

Corectarea datelor privind altitudinea instantanee a vehiculului

| Timp t [s] | v(t)


  [km/h] | hGPS(t)


  [m] | hmap(t)


  [m] | h(t)


  [m] | hcorr(t)


  [m] | di



  [m] | Cum. d


  [m] |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 0 | 0,00 | 122,7 | 129,0 | 122,7 | 122,7 | 0,0 | 0,0 |
| 1 | 0,00 | 122,8 | 129,0 | 122,8 | 122,7 | 0,0 | 0,0 |
| 2 | 0,00 | - | 129,1 | 123,6 | 122,7 | 0,0 | 0,0 |
| 3 | 0,00 | - | 129,2 | 124,3 | 122,7 | 0,0 | 0,0 |
| 4 | 0,00 | 125,1 | 129,0 | 125,1 | 122,7 | 0,0 | 0,0 |
| ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... |
| 18 | 0,00 | 120,2 | 129,4 | 120,2 | 120,2 | 0,0 | 0,0 |
| 19 | 0,32 | 120,2 | 129,4 | 120,2 | 120,2 | 0,1 | 0,1 |
| ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... |
| 37 | 24,31 | 120,9 | 132,7 | 120,9 | 120,9 | 6,8 | 117,9 |
| 38 | 28,18 | 121,2 | 133,0 | 121,2 | 121,2 | 7,8 | 125,7 |
| ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... |
| 46 | 13,52 | 121,4 | 131,9 | 121,4 | 121,4 | 3,8 | 193,4 |
| 47 | 38,48 | 120,7 | 131,5 | 120,7 | 120,7 | 10,7 | 204,1 |
| ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... |
| 56 | 42,67 | 119,8 | 125,2 | 119,8 | 119,8 | 11,9 | 308,4 |
| 57 | 41,70 | 119,7 | 124,8 | 119,7 | 119,7 | 11,6 | 320,0 |
| ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... |
| 110 | 10,95 | 125,2 | 132,2 | 125,2 | 125,2 | 3,0 | 509,0 |
| 111 | 11,75 | 100,8 | 132,3 | 100,8 | 125,2 | 3,3 | 512,2 |
| 112 | 13,52 | 0,0 | 132,4 | 132,4 | 125,2 | 3,8 | 516,0 |
| 113 | 14,01 | 0,0 | 132,5 | 132,5 | 132,5 | 3,9 | 519,9 |
| 114 | 13,36 | 24,30 | 132,6 | 132,6 | 132,6 | 3,7 | 523,6 |
| ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | |
| 149 | 39,93 | 123,6 | 129,6 | 123,6 | 123,6 | 11,1 | 719,2 |
| 150 | 39,61 | 123,4 | 129,5 | 123,4 | 123,4 | 11,0 | 730,2 |
| ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | |
| 157 | 14,81 | 121,3 | 126,1 | 121,3 | 121,3 | 4,1 | 792,1 |
| 158 | 14,19 | 121,2 | 126,2 | 121,2 | 121,2 | 3,9 | 796,1 |
| 159 | 10,00 | 128,5 | 126,1 | 128,5 | 121,2 | 2,8 | 798,8 |
| 160 | 4,10 | 130,6 | 126,0 | 130,6 | 121,2 | 1,2 | 800,0 |
| - indică lacunele existente în cadrul datelor |

Timp t [s]

v(t)

[km/h]

hGPS(t)

[m]

hmap(t)

[m]

h(t)

[m]

hcorr(t)

[m]

di

[m]

Cum. d

[m]

0

0,00

122,7

129,0

122,7

122,7

0,0

0,0

1

0,00

122,8

129,0

122,8

122,7

0,0

0,0

2

0,00

-

129,1

123,6

122,7

0,0

0,0

3

0,00

-

129,2

124,3

122,7

0,0

0,0

4

0,00

125,1

129,0

125,1

122,7

0,0

0,0

...

...

...

...

...

...

...

...

18

0,00

120,2

129,4

120,2

120,2

0,0

0,0

19

0,32

120,2

129,4

120,2

120,2

0,1

0,1

...

...

...

...

...

...

...

...

37

24,31

120,9

132,7

120,9

120,9

6,8

117,9

38

28,18

121,2

133,0

121,2

121,2

7,8

125,7

...

...

...

...

...

...

...

...

46

13,52

121,4

131,9

121,4

121,4

3,8

193,4

47

38,48

120,7

131,5

120,7

120,7

10,7

204,1

...

...

...

...

...

...

...

...

56

42,67

119,8

125,2

119,8

119,8

11,9

308,4

57

41,70

119,7

124,8

119,7

119,7

11,6

320,0

...

...

...

...

...

...

...

...

110

10,95

125,2

132,2

125,2

125,2

3,0

509,0

111

11,75

100,8

132,3

100,8

125,2

3,3

512,2

112

13,52

0,0

132,4

132,4

125,2

3,8

516,0

113

14,01

0,0

132,5

132,5

132,5

3,9

519,9

114

13,36

24,30

132,6

132,6

132,6

3,7

523,6

...

...

...

...

...

...

...

149

39,93

123,6

129,6

123,6

123,6

11,1

719,2

150

39,61

123,4

129,5

123,4

123,4

11,0

730,2

...

...

...

...

...

...

...

157

14,81

121,3

126,1

121,3

121,3

4,1

792,1

158

14,19

121,2

126,2

121,2

121,2

3,9

796,1

159

10,00

128,5

126,1

128,5

121,2

2,8

798,8

160

4,10

130,6

126,0

130,6

121,2

1,2

800,0

- indică lacunele existente în cadrul datelor

Tabelul 2

Calcularea înclinării șoselei

| d
  [m] | t0



  [s] | d0



  [m] | d1



  [m] | h0



  [m] | h1



  [m] | hint(d)


  [m] | roadgrade,1(d)


  [m/m] | hint,sm,1(d)


  [m] | roadgrade,2(d)


  [m/m] |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 0 | 18 | 0,0 | 0,1 | 120,3 | 120,4 | 120,3 | 0,0035 | 120,3 | – 0,0015 |
| ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... |
| 120 | 37 | 117,9 | 125,7 | 120,9 | 121,2 | 121,0 | – 0,0019 | 120,2 | 0,0035 |
| ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... |
| 200 | 46 | 193,4 | 204,1 | 121,4 | 120,7 | 121,0 | – 0,0040 | 120,0 | 0,0051 |
| ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... |
| 320 | 56 | 308,4 | 320,0 | 119,8 | 119,7 | 119,7 | 0,0288 | 121,4 | 0,0088 |
| ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... |
| 520 | 113 | 519,9 | 523,6 | 132,5 | 132,6 | 132,5 | 0,0097 | 123,7 | 0,0037 |
| ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... |
| 720 | 149 | 719,2 | 730,2 | 123,6 | 123,4 | 123,6 | – 0,0405 | 122,9 | – 0,0086 |
| ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... |
| 798 | 158 | 796,1 | 798,8 | 121,2 | 121,2 | 121,2 | – 0,0219 | 121,3 | – 0,0151 |
| 799 | 159 | 798,8 | 800,0 | 121,2 | 121,2 | 121,2 | – 0,0220 | 121,3 | – 0,0152 |

d

[m]

t0

[s]

d0

[m]

d1

[m]

h0

[m]

h1

[m]

hint(d)

[m]

roadgrade,1(d)

[m/m]

hint,sm,1(d)

[m]

roadgrade,2(d)

[m/m]

0

18

0,0

0,1

120,3

120,4

120,3

0,0035

120,3

– 0,0015

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

120

37

117,9

125,7

120,9

121,2

121,0

– 0,0019

120,2

0,0035

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

200

46

193,4

204,1

121,4

120,7

121,0

– 0,0040

120,0

0,0051

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

320

56

308,4

320,0

119,8

119,7

119,7

0,0288

121,4

0,0088

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

520

113

519,9

523,6

132,5

132,6

132,5

0,0097

123,7

0,0037

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

720

149

719,2

730,2

123,6

123,4

123,6

– 0,0405

122,9

– 0,0086

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

798

158

796,1

798,8

121,2

121,2

121,2

– 0,0219

121,3

– 0,0151

799

159

798,8

800,0

121,2

121,2

121,2

– 0,0220

121,3

– 0,0152

Figura 2

Efectul verificării și corectării datelor – Profilul altimetric măsurat de GPS hGPS(t), profilul altimetric furnizat de harta topografică hmap(t), profilul altimetric obținut după examinarea și verificarea de principiu a calității datelor h(t) și corectarea hcorr(t) datelor enumerate în tabelul 1

Altitudine [m deasupra nivelului mării]

hmap(t)

hcorr(t)

h(t)

hGPS(t)

Timp [s]

Figura 3

Comparație între profilul altimetric corectat hcorr(t) și altitudinea netezită și interpolată hint,sm,1

Altitudine [m deasupra nivelului mării]

hint,sm,1

hcorr(t)

Timp [s]

Tabelul 2

Calcularea câștigului de elevație pozitiv

| d
  [m] | t0



  [s] | d0



  [m] | d1



  [m] | h0



  [m] | h1



  [m] | hint(d)


  [m] | roadgrade,1(d)


  [m/m] | hint,sm,1(d)


  [m] | roadgrade,2(d)


  [m/m] |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 0 | 18 | 0,0 | 0,1 | 120,3 | 120,4 | 120,3 | 0,0035 | 120,3 | – 0,0015 |
| ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... |
| 120 | 37 | 117,9 | 125,7 | 120,9 | 121,2 | 121,0 | – 0,0019 | 120,2 | 0,0035 |
| ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... |
| 200 | 46 | 193,4 | 204,1 | 121,4 | 120,7 | 121,0 | – 0,0040 | 120,0 | 0,0051 |
| ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... |
| 320 | 56 | 308,4 | 320,0 | 119,8 | 119,7 | 119,7 | 0,0288 | 121,4 | 0,0088 |
| ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... |
| 520 | 113 | 519,9 | 523,6 | 132,5 | 132,6 | 132,5 | 0,0097 | 123,7 | 0,0037 |
| ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... |
| 720 | 149 | 719,2 | 730,2 | 123,6 | 123,4 | 123,6 | – 0,0405 | 122,9 | – 0,0086 |
| ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... |
| 798 | 158 | 796,1 | 798,8 | 121,2 | 121,2 | 121,2 | – 0,0219 | 121,3 | – 0,0151 |
| 799 | 159 | 798,8 | 800,0 | 121,2 | 121,2 | 121,2 | – 0,0220 | 121,3 | – 0,0152 |

d

[m]

t0

[s]

d0

[m]

d1

[m]

h0

[m]

h1

[m]

hint(d)

[m]

roadgrade,1(d)

[m/m]

hint,sm,1(d)

[m]

roadgrade,2(d)

[m/m]

0

18

0,0

0,1

120,3

120,4

120,3

0,0035

120,3

– 0,0015

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

120

37

117,9

125,7

120,9

121,2

121,0

– 0,0019

120,2

0,0035

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

200

46

193,4

204,1

121,4

120,7

121,0

– 0,0040

120,0

0,0051

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

320

56

308,4

320,0

119,8

119,7

119,7

0,0288

121,4

0,0088

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

520

113

519,9

523,6

132,5

132,6

132,5

0,0097

123,7

0,0037

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

720

149

719,2

730,2

123,6

123,4

123,6

– 0,0405

122,9

– 0,0086

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

798

158

796,1

798,8

121,2

121,2

121,2

– 0,0219

121,3

– 0,0151

799

159

798,8

800,0

121,2

121,2

121,2

– 0,0220

121,3

– 0,0152

---

(1)  Emisiile de CO se măsoară și se înregistrează în cadrul încercărilor referitoare la RDE.

1

(2)  Emisiile de CO se măsoară și se înregistrează în cadrul încercărilor referitoare la RDE.

2

---

| 26.4.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 109/23 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 109/23

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2016/647 AL COMISIEI

din 25 aprilie 2016

de modificare pentru a 245-a oară a Regulamentului (CE) nr. 881/2002 al Consiliului de instituire a unor măsuri restrictive specifice împotriva anumitor persoane și entități asociate cu organizațiile ISIL (Da'esh) și Al-Qaida

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 881/2002 al Consiliului din 27 mai 2002 de instituire a unor măsuri restrictive specifice împotriva anumitor persoane și entități asociate cu organizațiile ISIL (Da'esh) și Al-Qaida (1), în special articolul 7 alineatul (1) litera (a) și articolul 7a alineatul (1),

întrucât:

| (1) | Anexa I la Regulamentul (CE) nr. 881/2002 conține lista persoanelor, a grupurilor și a entităților cărora li se aplică înghețarea fondurilor și a resurselor economice în temeiul regulamentului respectiv. |
| --- | --- |

(1)

Anexa I la Regulamentul (CE) nr. 881/2002 conține lista persoanelor, a grupurilor și a entităților cărora li se aplică înghețarea fondurilor și a resurselor economice în temeiul regulamentului respectiv.

| (2) | La 20 aprilie 2016, Comitetul pentru sancțiuni al Consiliului de Securitate al Organizației Națiunilor Unite (CSONU) a hotărât să adauge o persoană fizică pe lista de persoane, grupuri și entități cărora ar trebui să li se aplice înghețarea fondurilor și a resurselor economice. Prin urmare, anexa I la Regulamentul (CE) nr. 881/2002 ar trebui actualizată în consecință. |
| --- | --- |

(2)

La 20 aprilie 2016, Comitetul pentru sancțiuni al Consiliului de Securitate al Organizației Națiunilor Unite (CSONU) a hotărât să adauge o persoană fizică pe lista de persoane, grupuri și entități cărora ar trebui să li se aplice înghețarea fondurilor și a resurselor economice. Prin urmare, anexa I la Regulamentul (CE) nr. 881/2002 ar trebui actualizată în consecință.

| (3) | Pentru a se asigura eficacitatea măsurilor prevăzute în prezentul regulament, acesta ar trebui să intre în vigoare imediat, |
| --- | --- |

(3)

Pentru a se asigura eficacitatea măsurilor prevăzute în prezentul regulament, acesta ar trebui să intre în vigoare imediat,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Anexa I la Regulamentul (CE) nr. 881/2002 se modifică în conformitate cu anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 25 aprilie 2016.

Pentru Comisie,

pentru președinte

Șeful Serviciului Instrumente de Politică Externă

---

(1)  
  JO L 139 29.5.2002, p. 9.

1

---

ANEXĂ

La rubrica „Persoane fizice” din anexa I la Regulamentul (CE) nr. 881/2002 se adaugă următoarele mențiuni:

| (a) | „Turki Mubarak Abdullah Ahmad Al-Binali [alias (a) Turki Mubarak Abdullah Al Binali; (b) Turki Mubarak al-Binali; (c) Turki al-Benali; (d) Turki al-Binali; (e) Abu Human Bakr ibn Abd al-Aziz al-Athari; (f) Abu Bakr al-Athari; (g) Abu Hazm al-Salafi; (h) Abu Hudhayfa al-Bahrayni; (i) Abu Khuzayma al-Mudari; (j) Abu Sufyan al-Sulami; (k) Abu Dergham; (l) Abu Human al-Athari]. Data nașterii: 3.9.1984. Locul nașterii: Al Muharraq, Bahrain. Cetățenie: bahrainiană (retrasă în ianuarie 2015). Pașaport nr.: (a) 2231616 – pașaport brahainian eliberat la data de 2.1.2013, valabil până la 2.1.2023; (b) 1272611 – pașaport brahainian anterior, eliberat la 1.4.2003; (c) 840901356 – număr național de identificare. Data desemnării menționată la articolul 7d alineatul (2) punctul (i): 20.4.2016.” |
| --- | --- |

(a)

„Turki Mubarak Abdullah Ahmad Al-Binali [alias (a) Turki Mubarak Abdullah Al Binali; (b) Turki Mubarak al-Binali; (c) Turki al-Benali; (d) Turki al-Binali; (e) Abu Human Bakr ibn Abd al-Aziz al-Athari; (f) Abu Bakr al-Athari; (g) Abu Hazm al-Salafi; (h) Abu Hudhayfa al-Bahrayni; (i) Abu Khuzayma al-Mudari; (j) Abu Sufyan al-Sulami; (k) Abu Dergham; (l) Abu Human al-Athari]. Data nașterii: 3.9.1984. Locul nașterii: Al Muharraq, Bahrain. Cetățenie: bahrainiană (retrasă în ianuarie 2015). Pașaport nr.: (a) 2231616 – pașaport brahainian eliberat la data de 2.1.2013, valabil până la 2.1.2023; (b) 1272611 – pașaport brahainian anterior, eliberat la 1.4.2003; (c) 840901356 – număr național de identificare. Data desemnării menționată la articolul 7d alineatul (2) punctul (i): 20.4.2016.”

| (b) | „Faysal Ahmad Bin Ali Al-Zahrani [alias (a) Faisal Ahmed Ali Alzahrani; (b) Abu Sarah al-Saudi; (c) Abu Sara Zahrani]. Data nașterii: 19.1.1986. Cetățenie: saudită. Adresă: Republica Arabă Siriană. Pașaport nr.: (a) K142736 (număr de pașaport saudit eliberat la data de 14.7.2011 în Al-Khafji, Arabia Saudită); (b) G579315 (număr de pașaport saudit). Data desemnării menționată la articolul 7d alineatul (2) punctul (i): 20.4.2016.” |
| --- | --- |

(b)

„Faysal Ahmad Bin Ali Al-Zahrani [alias (a) Faisal Ahmed Ali Alzahrani; (b) Abu Sarah al-Saudi; (c) Abu Sara Zahrani]. Data nașterii: 19.1.1986. Cetățenie: saudită. Adresă: Republica Arabă Siriană. Pașaport nr.: (a) K142736 (număr de pașaport saudit eliberat la data de 14.7.2011 în Al-Khafji, Arabia Saudită); (b) G579315 (număr de pașaport saudit). Data desemnării menționată la articolul 7d alineatul (2) punctul (i): 20.4.2016.”

| (c) | „Tuah Febriwansyah [alias (a) Tuah Febriwansyah bin Arif Hasrudin; (b) Tuwah Febriwansah; (c) Muhammad Fachri; (d) Muhammad Fachria; (e) Muhammad Fachry]. Data nașterii: 18.2.1968. Locul nașterii: Jakarta, Indonezia. Cetățenie: indoneziană Adresă: Jalan Baru LUK, No.1, RT 05/07, Kelurahan Bhakti Jaya, Setu Sub-district, Pamulang District, Tangerang Selatan, provincia Banten, Indonezia. Carte de identitate indoneziană numărul 09.5004.180268.0074. Data desemnării menționată la articolul 7d alineatul (2) punctul (i): 20.4.2016.” |
| --- | --- |

(c)

„Tuah Febriwansyah [alias (a) Tuah Febriwansyah bin Arif Hasrudin; (b) Tuwah Febriwansah; (c) Muhammad Fachri; (d) Muhammad Fachria; (e) Muhammad Fachry]. Data nașterii: 18.2.1968. Locul nașterii: Jakarta, Indonezia. Cetățenie: indoneziană Adresă: Jalan Baru LUK, No.1, RT 05/07, Kelurahan Bhakti Jaya, Setu Sub-district, Pamulang District, Tangerang Selatan, provincia Banten, Indonezia. Carte de identitate indoneziană numărul 09.5004.180268.0074. Data desemnării menționată la articolul 7d alineatul (2) punctul (i): 20.4.2016.”

| (d) | „Husayn Juaythini [alias (a) Hussein Mohammed Hussein Aljeithni; (b) Husayn Muhammad al-Juaythini; (c) Husayn Muhammad Husayn al-Juaythini; (d) Husayn Muhamad Husayn al-Juaythini; (e) Husayn Muhammad Husayn Juaythini; (f) Abu Muath al-Juaitni]. Data nașterii: 3.5.1977. Locul nașterii: Tabăra de refugiați Nuseirat, Fâșia Gaza, Teritoriile palestiniene. Cetățenie: palestiniană. Adresă: Fâșia Gaza, Teritoriile palestiniene. Pașaport nr.: 0363464 (eliberat de Autoritatea Palestiniană). Data desemnării menționată la articolul 7d alineatul (2) punctul (i): 20.4.2016.” |
| --- | --- |

(d)

„Husayn Juaythini [alias (a) Hussein Mohammed Hussein Aljeithni; (b) Husayn Muhammad al-Juaythini; (c) Husayn Muhammad Husayn al-Juaythini; (d) Husayn Muhamad Husayn al-Juaythini; (e) Husayn Muhammad Husayn Juaythini; (f) Abu Muath al-Juaitni]. Data nașterii: 3.5.1977. Locul nașterii: Tabăra de refugiați Nuseirat, Fâșia Gaza, Teritoriile palestiniene. Cetățenie: palestiniană. Adresă: Fâșia Gaza, Teritoriile palestiniene. Pașaport nr.: 0363464 (eliberat de Autoritatea Palestiniană). Data desemnării menționată la articolul 7d alineatul (2) punctul (i): 20.4.2016.”

| (e) | „Muhammad Sholeh Ibrahim [alias (a) Mohammad Sholeh Ibrahim; (b) Muhammad Sholeh Ibrohim; (c) Muhammad Soleh Ibrahim; (d) Sholeh Ibrahim; (e) Muh Sholeh Ibrahim]. Data nașterii: septembrie 1958. Locul nașterii: Demak, Indonezia. Cetățenie: indoneziană. Data desemnării menționată la articolul 7d alineatul (2) punctul (i): 20.4.2016.” |
| --- | --- |

(e)

„Muhammad Sholeh Ibrahim [alias (a) Mohammad Sholeh Ibrahim; (b) Muhammad Sholeh Ibrohim; (c) Muhammad Soleh Ibrahim; (d) Sholeh Ibrahim; (e) Muh Sholeh Ibrahim]. Data nașterii: septembrie 1958. Locul nașterii: Demak, Indonezia. Cetățenie: indoneziană. Data desemnării menționată la articolul 7d alineatul (2) punctul (i): 20.4.2016.”

---

| 26.4.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 109/25 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 109/25

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2016/648 AL COMISIEI

din 25 aprilie 2016

de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de instituire a unei organizări comune a piețelor produselor agricole și de abrogare a Regulamentelor (CEE) nr. 922/72, (CEE) nr. 234/79, (CE) nr. 1037/2001 și (CE) nr. 1234/2007 ale Consiliului (1),

având în vedere Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 al Comisiei din 7 iunie 2011 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului în ceea ce privește sectorul fructelor și legumelor și sectorul fructelor și legumelor prelucrate (2), în special articolul 136 alineatul (1),

întrucât:

| (1) | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din cadrul Rundei Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a valorilor forfetare de import din țări terțe pentru produsele și perioadele menționate în partea A din anexa XVI la regulamentul respectiv. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din cadrul Rundei Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a valorilor forfetare de import din țări terțe pentru produsele și perioadele menționate în partea A din anexa XVI la regulamentul respectiv.

| (2) | Valoarea forfetară de import se calculează în fiecare zi lucrătoare, în conformitate cu articolul 136 alineatul (1) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011, ținând seama de datele zilnice variabile. Prin urmare, prezentul regulament trebuie să intre în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, |
| --- | --- |

(2)

Valoarea forfetară de import se calculează în fiecare zi lucrătoare, în conformitate cu articolul 136 alineatul (1) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011, ținând seama de datele zilnice variabile. Prin urmare, prezentul regulament trebuie să intre în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Valorile forfetare de import prevăzute la articolul 136 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 sunt stabilite în anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 25 aprilie 2016.

Pentru Comisie,

pentru președinte

Jerzy PLEWA

Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

---

(1)  
  JO L 347, 20.12.2013, p. 671.

1

(2)  
  JO L 157, 15.6.2011, p. 1.

2

---

ANEXĂ

Valorile forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Codul NC | Codul țării terțe (1) | Valoarea forfetară de import |
| 0702 00 00 | IL | 267,4 |
| MA | 81,7 |
| ZZ | 174,6 |
| 0707 00 05 | MA | 81,5 |
| TR | 118,9 |
| ZZ | 100,2 |
| 0709 93 10 | MA | 99,6 |
| TR | 132,6 |
| ZZ | 116,1 |
| 0805 10 20 | AR | 115,8 |
| EG | 46,4 |
| IL | 79,9 |
| MA | 51,7 |
| TR | 40,9 |
| ZZ | 66,9 |
| 0805 50 10 | MA | 132,7 |
| ZZ | 132,7 |
| 0808 10 80 | AR | 88,6 |
| BR | 100,6 |
| CL | 101,7 |
| CN | 90,8 |
| NZ | 151,9 |
| US | 177,1 |
| ZA | 102,3 |
| ZZ | 116,1 |
| 0808 30 90 | AR | 104,9 |
| CL | 132,0 |
| CN | 76,7 |
| ZA | 112,2 |
| ZZ | 106,5 |

(EUR/100 kg)

Codul NC

Codul țării terțe (1)

Valoarea forfetară de import

0702 00 00

IL

267,4

MA

81,7

ZZ

174,6

0707 00 05

MA

81,5

TR

118,9

ZZ

100,2

0709 93 10

MA

99,6

TR

132,6

ZZ

116,1

0805 10 20

AR

115,8

EG

46,4

IL

79,9

MA

51,7

TR

40,9

ZZ

66,9

0805 50 10

MA

132,7

ZZ

132,7

0808 10 80

AR

88,6

BR

100,6

CL

101,7

CN

90,8

NZ

151,9

US

177,1

ZA

102,3

ZZ

116,1

0808 30 90

AR

104,9

CL

132,0

CN

76,7

ZA

112,2

ZZ

106,5

---

(1)  Nomenclatura țărilor stabilită prin Regulamentul (UE) nr. 1106/2012 al Comisiei din 27 noiembrie 2012 de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 471/2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind statisticile comunitare privind comerțul exterior cu țările terțe, în ceea ce privește actualizarea nomenclatorului țărilor și teritoriilor (JO L 328, 28.11.2012, p. 7). Codul „ZZ” desemnează „alte origini”.

---

DECIZII

| 26.4.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 109/27 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 109/27

---

DECIZIA (UE) 2016/649 A COMISIEI

din 15 ianuarie 2016

privind măsura SA.24123 (12/C) (ex 11/NN) pusă în aplicare de Țările de Jos – Presupusa vânzare de terenuri sub prețul pieței de către municipalitatea Leidschendam-Voorburg

[notificată cu numărul C(2016) 85]

(Numai versiunea în limba neerlandeză este autentică)

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 108 alineatul (2) primul paragraf,

având în vedere Acordul privind Spațiul Economic European, în special articolul 62 alineatul (1) litera (a),

după ce părțile interesate au fost invitate să își prezinte observațiile în temeiul dispozițiilor menționate anterior (1) și având în vedere observațiile acestora,

întrucât:

1.   PROCEDURĂ

PROCEDURĂ

| (1) | Prin scrisoarea din 10 septembrie 2007, Stichting Behoud Damplein Leidschendam (denumită în continuare „Stichting”), o fundație înființată în 2006 pentru a apăra interesele locuitorilor din vecinătatea zonei Damplein din Leidschendam (municipalitatea Leidschendam-Voorburg, Țările de Jos), a înaintat o plângere către Comisia Europeană privind presupusa acordare a unui ajutor de stat în contextul unui proiect imobiliar inițiat de municipalitatea Leidschendam-Voorburg în cooperare cu o serie de părți private. |
| --- | --- |

(1)

Prin scrisoarea din 10 septembrie 2007, Stichting Behoud Damplein Leidschendam (denumită în continuare „Stichting”), o fundație înființată în 2006 pentru a apăra interesele locuitorilor din vecinătatea zonei Damplein din Leidschendam (municipalitatea Leidschendam-Voorburg, Țările de Jos), a înaintat o plângere către Comisia Europeană privind presupusa acordare a unui ajutor de stat în contextul unui proiect imobiliar inițiat de municipalitatea Leidschendam-Voorburg în cooperare cu o serie de părți private.

| (2) | Prin scrisoarea din 12 octombrie 2007, Comisia a transmis plângerea către autoritățile neerlandeze spre examinare, împreună cu solicitarea de a răspunde la o serie de întrebări. Autoritățile neerlandeze au răspuns prin scrisoarea din 7 decembrie 2007. Comisia a trimis autorităților neerlandeze mai multe cereri de informații suplimentare, prin scrisorile din 25 aprilie 2008, 12 septembrie 2008, 14 august 2009, 12 februarie 2010 și 2 august 2011. Autoritățile neerlandeze au răspuns la cererile respective prin scrisorile din 30 mai 2008, 7 noiembrie 2008, 30 octombrie 2009, 12 aprilie 2010, 29 septembrie 2011 și, respectiv, 3 octombrie 2011. La 12 martie 2010, a avut loc o reuniune între serviciile Comisiei și autoritățile neerlandeze și, ca urmare, au fost transmise Comisiei informații suplimentare prin scrisoarea din 30 august 2010. |
| --- | --- |

(2)

Prin scrisoarea din 12 octombrie 2007, Comisia a transmis plângerea către autoritățile neerlandeze spre examinare, împreună cu solicitarea de a răspunde la o serie de întrebări. Autoritățile neerlandeze au răspuns prin scrisoarea din 7 decembrie 2007. Comisia a trimis autorităților neerlandeze mai multe cereri de informații suplimentare, prin scrisorile din 25 aprilie 2008, 12 septembrie 2008, 14 august 2009, 12 februarie 2010 și 2 august 2011. Autoritățile neerlandeze au răspuns la cererile respective prin scrisorile din 30 mai 2008, 7 noiembrie 2008, 30 octombrie 2009, 12 aprilie 2010, 29 septembrie 2011 și, respectiv, 3 octombrie 2011. La 12 martie 2010, a avut loc o reuniune între serviciile Comisiei și autoritățile neerlandeze și, ca urmare, au fost transmise Comisiei informații suplimentare prin scrisoarea din 30 august 2010.

| (3) | Prin scrisoarea din 26 ianuarie 2012, Comisia a informat Țările de Jos că a decis să inițieze procedura prevăzută la articolul 108 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (denumit în continuare „TFUE”) în ceea ce privește măsura specifică adoptată în contextul proiectului imobiliar. Decizia Comisiei de a iniția procedura oficială de investigare (denumită în continuare „decizia de inițiere a procedurii”) a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (2). Prin intermediul deciziei de inițiere a procedurii, Comisia a invitat părțile interesate să își prezinte observațiile cu privire la evaluarea preliminară a măsurii. |
| --- | --- |

(3)

Prin scrisoarea din 26 ianuarie 2012, Comisia a informat Țările de Jos că a decis să inițieze procedura prevăzută la articolul 108 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (denumit în continuare „TFUE”) în ceea ce privește măsura specifică adoptată în contextul proiectului imobiliar. Decizia Comisiei de a iniția procedura oficială de investigare (denumită în continuare „decizia de inițiere a procedurii”) a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (2). Prin intermediul deciziei de inițiere a procedurii, Comisia a invitat părțile interesate să își prezinte observațiile cu privire la evaluarea preliminară a măsurii.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

2

| (4) | Prin scrisoarea din 18 aprilie 2012, autoritățile neerlandeze și-au prezentat observațiile cu privire la decizia de inițiere a procedurii, după acordarea a două prelungiri ale termenului de transmitere a observațiilor și după o reuniune cu serviciile Comisiei la 12 martie 2012, în prezența beneficiarului măsurii în cauză. |
| --- | --- |

(4)

Prin scrisoarea din 18 aprilie 2012, autoritățile neerlandeze și-au prezentat observațiile cu privire la decizia de inițiere a procedurii, după acordarea a două prelungiri ale termenului de transmitere a observațiilor și după o reuniune cu serviciile Comisiei la 12 martie 2012, în prezența beneficiarului măsurii în cauză.

| (5) | Prin scrisoarea din 16 aprilie 2012, Stichting a prezentat Comisiei observațiile sale privind decizia de inițiere a procedurii. Versiunea neconfidențială a observațiilor a fost transmisă autorităților neerlandeze prin scrisoarea din 16 mai 2012. Prin scrisoarea din 14 iunie 2012, autoritățile neerlandeze au comunicat răspunsul acestora cu privire la observațiile fundației. |
| --- | --- |

(5)

Prin scrisoarea din 16 aprilie 2012, Stichting a prezentat Comisiei observațiile sale privind decizia de inițiere a procedurii. Versiunea neconfidențială a observațiilor a fost transmisă autorităților neerlandeze prin scrisoarea din 16 mai 2012. Prin scrisoarea din 14 iunie 2012, autoritățile neerlandeze au comunicat răspunsul acestora cu privire la observațiile fundației.

| (6) | La 23 ianuarie 2013, Comisia a adoptat o decizie finală, concluzionând că proiectul imobiliar contestat conține ajutor în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE. |
| --- | --- |

(6)

La 23 ianuarie 2013, Comisia a adoptat o decizie finală, concluzionând că proiectul imobiliar contestat conține ajutor în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE.

| (7) | Decizia din 23 ianuarie 2013 a fost atacată de Țările de Jos, de municipalitatea Leidschendam-Voorburg și de beneficiarul Schouten & de Jong Projectontwikkeling BV. În hotărârea sa din 30 iunie 2015, Tribunalul a anulat decizia sus-menționată (3). În consecință, Comisia a trebuit să reexamineze măsura și să adopte o nouă decizie cu privire la proiectul imobiliar contestat. |
| --- | --- |

(7)

Decizia din 23 ianuarie 2013 a fost atacată de Țările de Jos, de municipalitatea Leidschendam-Voorburg și de beneficiarul Schouten & de Jong Projectontwikkeling BV. În hotărârea sa din 30 iunie 2015, Tribunalul a anulat decizia sus-menționată (3). În consecință, Comisia a trebuit să reexamineze măsura și să adopte o nouă decizie cu privire la proiectul imobiliar contestat.

3

2.   DESCRIEREA MĂSURILOR

DESCRIEREA MĂSURILOR

2.1.   PĂRȚILE IMPLICATE

| (8) | Municipalitatea Leidschendam-Voorburg (denumită în continuare „municipalitatea”) este situată în provincia Olanda de Sud, aproape de orașul Haga, în Țările de Jos. |
| --- | --- |

(8)

Municipalitatea Leidschendam-Voorburg (denumită în continuare „municipalitatea”) este situată în provincia Olanda de Sud, aproape de orașul Haga, în Țările de Jos.

| (9) | Schouten-de Jong Bouwfonds (denumit în continuare „SJB”) este un parteneriat instituit de Schouten & De Jong Projectontwikkeling BV (denumită în continuare „Schouten de Jong”) și Bouwfonds Ontwikkeling BV (denumită în continuare „Bouwfonds”) în scopul proiectului imobiliar contestat și nu are personalitate juridică în conformitate cu legislația neerlandeză (4). |
| --- | --- |

(9)

Schouten-de Jong Bouwfonds (denumit în continuare „SJB”) este un parteneriat instituit de Schouten & De Jong Projectontwikkeling BV (denumită în continuare „Schouten de Jong”) și Bouwfonds Ontwikkeling BV (denumită în continuare „Bouwfonds”) în scopul proiectului imobiliar contestat și nu are personalitate juridică în conformitate cu legislația neerlandeză (4).

4

| (10) | Societatea Schouten de Jong, cu sediul în Voorburg, Țările de Jos, desfășoară activități în domeniul dezvoltării de proiecte imobiliare în Țările de Jos, în special în zona Leidschendam. Cifra sa de afaceri s-a ridicat la 60 de milioane EUR în anul 2011. |
| --- | --- |

(10)

Societatea Schouten de Jong, cu sediul în Voorburg, Țările de Jos, desfășoară activități în domeniul dezvoltării de proiecte imobiliare în Țările de Jos, în special în zona Leidschendam. Cifra sa de afaceri s-a ridicat la 60 de milioane EUR în anul 2011.

| (11) | Societatea Bouwfonds, stabilită în Delft, Țările de Jos, este o filială a Rabo Vastgoed și totodată cel mai mare dezvoltator imobiliar din Țările de Jos și unul dintre cei mai mari trei actori de pe piața imobiliară europeană. Bouwfonds își desfășoară activitatea, în special, în Țările de Jos, Germania și Franța. Aceasta a avut o cifră de afaceri de 1,6 de miliarde EUR în 2011. |
| --- | --- |

(11)

Societatea Bouwfonds, stabilită în Delft, Țările de Jos, este o filială a Rabo Vastgoed și totodată cel mai mare dezvoltator imobiliar din Țările de Jos și unul dintre cei mai mari trei actori de pe piața imobiliară europeană. Bouwfonds își desfășoară activitatea, în special, în Țările de Jos, Germania și Franța. Aceasta a avut o cifră de afaceri de 1,6 de miliarde EUR în 2011.

| (12) | Un parteneriat public-privat (denumit în continuare „PPP”) sub forma unei societăți în nume colectiv („vennootschap onder firma”) a fost instituit de municipalitate și SJB pentru demararea etapei de amenajare a terenului în vederea unor lucrări de construcție în cadrul proiectului imobiliar contestat. Fiecare parte la PPP urma să suporte 50 % din costurile și riscurile asociate etapei de amenajare a terenului din cadrul proiectului. În cadrul PPP, deciziile erau luate în unanimitate. Conform informațiilor furnizate de autoritățile neerlandeze, Schouten de Jong și Bouwfonds răspund în mod solidar („hoofdelijk aansprakelijk”) pentru îndeplinirea de către SJB a obligațiilor care îi revin în temeiul acordului de parteneriat public-privat (5). |
| --- | --- |

(12)

Un parteneriat public-privat (denumit în continuare „PPP”) sub forma unei societăți în nume colectiv („vennootschap onder firma”) a fost instituit de municipalitate și SJB pentru demararea etapei de amenajare a terenului în vederea unor lucrări de construcție în cadrul proiectului imobiliar contestat. Fiecare parte la PPP urma să suporte 50 % din costurile și riscurile asociate etapei de amenajare a terenului din cadrul proiectului. În cadrul PPP, deciziile erau luate în unanimitate. Conform informațiilor furnizate de autoritățile neerlandeze, Schouten de Jong și Bouwfonds răspund în mod solidar („hoofdelijk aansprakelijk”) pentru îndeplinirea de către SJB a obligațiilor care îi revin în temeiul acordului de parteneriat public-privat (5).

societăți în nume colectiv

vennootschap onder firma

hoofdelijk aansprakelijk

5

2.2.   PROIECTUL IMOBILIAR

| (13) | La 6 aprilie 2004, Consiliul municipal a aprobat un proiect de plan general de amenajare a terenului Damcentrum și un proiect de plan general Damcentrum, constituind un acord-cadru pentru reamenajarea centrului orașului Leidschendam (denumit în continuare „proiectul Leidschendam Centrum”) (6). Proiectul Leidschendam Centrum vizează o suprafață de aproximativ 20,7 hectare și constă în demolarea a aproximativ 280 de unități locative reprezentând în principal locuințe sociale, în reînnoirea spațiilor publice și a serviciilor de utilități generale (canalizare, asfaltare, iluminat etc.) și în construirea a aproximativ 600 de unități locative noi – atât locuințe sociale, cât și locuințe pentru piața liberă – precum și a unui spațiu comercial (pentru cumpărături) cu o suprafață de aproximativ 3 000 de metri pătrați, a unui spațiu de parcare subteran pe două niveluri, precum și în reamplasarea și reconstruirea unei școli. Proiectul Leidschendam Centrum a fost împărțit în mai multe subproiecte, dintre care unul este proiectul imobiliar care vizează zona Damplein (denumit în continuare „proiectul Damplein”). |
| --- | --- |

(13)

La 6 aprilie 2004, Consiliul municipal a aprobat un proiect de plan general de amenajare a terenului Damcentrum și un proiect de plan general Damcentrum, constituind un acord-cadru pentru reamenajarea centrului orașului Leidschendam (denumit în continuare „proiectul Leidschendam Centrum”) (6). Proiectul Leidschendam Centrum vizează o suprafață de aproximativ 20,7 hectare și constă în demolarea a aproximativ 280 de unități locative reprezentând în principal locuințe sociale, în reînnoirea spațiilor publice și a serviciilor de utilități generale (canalizare, asfaltare, iluminat etc.) și în construirea a aproximativ 600 de unități locative noi – atât locuințe sociale, cât și locuințe pentru piața liberă – precum și a unui spațiu comercial (pentru cumpărături) cu o suprafață de aproximativ 3 000 de metri pătrați, a unui spațiu de parcare subteran pe două niveluri, precum și în reamplasarea și reconstruirea unei școli. Proiectul Leidschendam Centrum a fost împărțit în mai multe subproiecte, dintre care unul este proiectul imobiliar care vizează zona Damplein (denumit în continuare „proiectul Damplein”).

6

2.2.1.   Etapa de construcție

Etapa de construcție

| (14) | Pe baza proiectului Leidschendam Centrum, municipalitatea a încheiat un acord de cooperare cu o serie de dezvoltatori de proiecte privați, printre care și SJB, la 9 septembrie 2004 (denumit în continuare „acordul de cooperare din 2004”). Acordul de cooperare din 2004 prevede ca dezvoltatorii de proiect privați, pentru fiecare dintre subpărțile specifice ale proiectului Leidschendam Centrum care le sunt încredințate, să construiască și să vândă, pe propriul risc și pe propria cheltuială, bunurile imobiliare prevăzute. |
| --- | --- |

(14)

Pe baza proiectului Leidschendam Centrum, municipalitatea a încheiat un acord de cooperare cu o serie de dezvoltatori de proiecte privați, printre care și SJB, la 9 septembrie 2004 (denumit în continuare „acordul de cooperare din 2004”). Acordul de cooperare din 2004 prevede ca dezvoltatorii de proiect privați, pentru fiecare dintre subpărțile specifice ale proiectului Leidschendam Centrum care le sunt încredințate, să construiască și să vândă, pe propriul risc și pe propria cheltuială, bunurile imobiliare prevăzute.

| (15) | În conformitate cu acordul de cooperare din 2004, lucrările de construcții trebuiau să înceapă de îndată ce terenul ar fi fost pregătit pentru construcții (a se vedea considerentul 23 de mai jos) și autorizațiile de construcție necesare ar fi fost obținute. Cu toate acestea, în ceea ce privește construcția de locuințe pentru piața liberă, dezvoltatorilor privați li s-a permis să amâne lucrările de construcție până când s-ar fi vândut anticipat 70 % din unitățile locative din zona subproiectului în cauză, fie că vânzarea se făcea sau nu în combinație cu locuințe sociale [articolul 7 alineatul (5) din acordul de cooperare din 2004, denumit în continuare „clauza de 70 %”]. Această clauză de 70 % este des întâlnită în contractele de construcții din Țările de Jos și urmărește să limiteze riscurile ca dezvoltatorii de proiecte să construiască bunuri imobiliare care ar putea să nu fie vândute. Cu toate acestea, acordul nu a prevăzut nicio posibilitate de a amâna lucrările de construcție în ceea ce privește spațiile comerciale și parcarea subterană. |
| --- | --- |

(15)

În conformitate cu acordul de cooperare din 2004, lucrările de construcții trebuiau să înceapă de îndată ce terenul ar fi fost pregătit pentru construcții (a se vedea considerentul 23 de mai jos) și autorizațiile de construcție necesare ar fi fost obținute. Cu toate acestea, în ceea ce privește construcția de locuințe pentru piața liberă, dezvoltatorilor privați li s-a permis să amâne lucrările de construcție până când s-ar fi vândut anticipat 70 % din unitățile locative din zona subproiectului în cauză, fie că vânzarea se făcea sau nu în combinație cu locuințe sociale [articolul 7 alineatul (5) din acordul de cooperare din 2004, denumit în continuare „clauza de 70 %”]. Această clauză de 70 % este des întâlnită în contractele de construcții din Țările de Jos și urmărește să limiteze riscurile ca dezvoltatorii de proiecte să construiască bunuri imobiliare care ar putea să nu fie vândute. Cu toate acestea, acordul nu a prevăzut nicio posibilitate de a amâna lucrările de construcție în ceea ce privește spațiile comerciale și parcarea subterană.

| (16) | Conform atât acordului de cooperare din 2004, cât și unui acord suplimentar încheiat la 22 noiembrie 2004 (denumit în continuare „acordul privind proiectul SJB”), SJB urma să construiască 242 de unități locative în total, dintre care 74 erau planificate inițial să fie construite în zona Damplein (7). SJB urma, de asemenea, să construiască un spațiu comercial de aproximativ 2 400 de metri pătrați în zona Damplein și o parcare subterană care, pe lângă o secțiune privată (75 de spații de parcare) ar fi inclus, de asemenea, o secțiune publică (225 de spații de parcare). Atât spațiile comerciale, cât și unitățile locative urmau să fie construite deasupra parcării subterane. |
| --- | --- |

(16)

Conform atât acordului de cooperare din 2004, cât și unui acord suplimentar încheiat la 22 noiembrie 2004 (denumit în continuare „acordul privind proiectul SJB”), SJB urma să construiască 242 de unități locative în total, dintre care 74 erau planificate inițial să fie construite în zona Damplein (7). SJB urma, de asemenea, să construiască un spațiu comercial de aproximativ 2 400 de metri pătrați în zona Damplein și o parcare subterană care, pe lângă o secțiune privată (75 de spații de parcare) ar fi inclus, de asemenea, o secțiune publică (225 de spații de parcare). Atât spațiile comerciale, cât și unitățile locative urmau să fie construite deasupra parcării subterane.

7

| (17) | Astfel cum au subliniat în mod explicit și autoritățile neerlandeze în observațiile lor, municipalitatea nu a fost implicată în etapa de construcție a proiectului și nu și-a asumat niciun risc în ceea ce privește vânzarea unităților locative și a spațiilor comerciale. Dezvoltatorii privați urmau să beneficieze în mod direct de profiturile, dacă era cazul, obținute din vânzări. Etapa de construcție a proiectului ar trebui diferențiată de așa-numita etapă de amenajare a terenului, în care municipalitatea a fost implicată prin intermediul parteneriatului PPP cu SJB și suporta 50 % din riscuri (a se vedea considerentul 19 de mai jos). |
| --- | --- |

(17)

Astfel cum au subliniat în mod explicit și autoritățile neerlandeze în observațiile lor, municipalitatea nu a fost implicată în etapa de construcție a proiectului și nu și-a asumat niciun risc în ceea ce privește vânzarea unităților locative și a spațiilor comerciale. Dezvoltatorii privați urmau să beneficieze în mod direct de profiturile, dacă era cazul, obținute din vânzări. Etapa de construcție a proiectului ar trebui diferențiată de așa-numita etapă de amenajare a terenului, în care municipalitatea a fost implicată prin intermediul parteneriatului PPP cu SJB și suporta 50 % din riscuri (a se vedea considerentul 19 de mai jos).

2.2.2.   Etapa de amenajare a terenului

Etapa de amenajare a terenului

| (18) | Înainte de a putea începe lucrările de construcție pentru fiecare parte a proiectului, era necesar să se achiziționeze terenul, să se reamenajeze infrastructura publică și să se pregătească terenul pentru construcții. Întrucât se preconiza că această „etapă de amenajare a terenului” va genera costuri ridicate (estimate la acel moment la aproximativ 30 de milioane EUR) și riscuri semnificative, municipalitatea a decis să instituie un PPP cu SJB în vederea desfășurării lucrărilor (8). În acest scop, municipalitatea și SJB au semnat un acord de amenajare a terenului/PPP la 22 noiembrie 2004 (denumit în continuare „acordul GREX”). |
| --- | --- |

(18)

Înainte de a putea începe lucrările de construcție pentru fiecare parte a proiectului, era necesar să se achiziționeze terenul, să se reamenajeze infrastructura publică și să se pregătească terenul pentru construcții. Întrucât se preconiza că această „etapă de amenajare a terenului” va genera costuri ridicate (estimate la acel moment la aproximativ 30 de milioane EUR) și riscuri semnificative, municipalitatea a decis să instituie un PPP cu SJB în vederea desfășurării lucrărilor (8). În acest scop, municipalitatea și SJB au semnat un acord de amenajare a terenului/PPP la 22 noiembrie 2004 (denumit în continuare „acordul GREX”).

8

| (19) | În schimbul participării sale la etapa de amenajare a terenului, SJB urma să obțină o parte din veniturile PPP și să primească drepturile de dezvoltare pe parcelele care au fost alocate anterior municipalității (9). Conform acordului GREX, atât municipalitatea, cât și SJB urmau să acorde o contribuție financiară directă în cadrul PPP în vederea efectuării lucrărilor de amenajare a terenului (10). Acordul GREX prevede, de asemenea, că municipalitatea și SJB suportă fiecare 50 % din costurile și riscurile aferente etapei de amenajare a terenului (articolul 4.1 din acordul GREX) și că veniturile/pierderile finale aferente aceleiași etape vor fi împărțite în funcție de normele stabilite în acordul de cooperare din 2004 (articolul 14.3) Acesta din urmă prevedea că, la sfârșitul etapei de amenajare a terenului, un rezultat pozitiv sau negativ de până la 1 milion de EUR trebuia să fie împărțit în mod egal între municipalitate și SJB, iar în cazul înregistrării unui rezultat pozitiv de peste 1 milion EUR, suma care ar fi depășit acest prag urma să fie împărțită între municipalitate, SJB și celelalte părți participante la etapa de construcție a proiectului imobiliar (articolul 10.9 din acordul de cooperare din 2004). |
| --- | --- |

(19)

În schimbul participării sale la etapa de amenajare a terenului, SJB urma să obțină o parte din veniturile PPP și să primească drepturile de dezvoltare pe parcelele care au fost alocate anterior municipalității (9). Conform acordului GREX, atât municipalitatea, cât și SJB urmau să acorde o contribuție financiară directă în cadrul PPP în vederea efectuării lucrărilor de amenajare a terenului (10). Acordul GREX prevede, de asemenea, că municipalitatea și SJB suportă fiecare 50 % din costurile și riscurile aferente etapei de amenajare a terenului (articolul 4.1 din acordul GREX) și că veniturile/pierderile finale aferente aceleiași etape vor fi împărțite în funcție de normele stabilite în acordul de cooperare din 2004 (articolul 14.3) Acesta din urmă prevedea că, la sfârșitul etapei de amenajare a terenului, un rezultat pozitiv sau negativ de până la 1 milion de EUR trebuia să fie împărțit în mod egal între municipalitate și SJB, iar în cazul înregistrării unui rezultat pozitiv de peste 1 milion EUR, suma care ar fi depășit acest prag urma să fie împărțită între municipalitate, SJB și celelalte părți participante la etapa de construcție a proiectului imobiliar (articolul 10.9 din acordul de cooperare din 2004).

9

10

| (20) | Pe lângă efectuarea lucrărilor de pregătire a terenului, etapa de amenajare a terenului a cuprins, de asemenea, construirea, exploatarea temporară și revânzarea părții publice a parcării subterane și construirea școlii (articolul 4 din acordul GREX). În acest scop, PPP a convenit cu SJB ca acesta din urmă să construiască secțiunea publică a parcării subterane, care a fost considerată a fi legată în mod intrinsec de secțiunea privată a parcării (articolul 9 din acordul GREX), pentru care SJB urma să primească din PPP o sumă maximă de aproximativ 4,6 milioane EUR (nivelul prețurilor la data de 1 ianuarie 2003) (articolul 6 din acordul de proiect SJB). Construcția secțiunii private a parcării urma să fie finanțată chiar de SJB. PPP intenționa să vândă întreaga parcare subterană unui terț, iar veniturile obținute din vânzarea respectivă urmau să revină PPP, care trebuia să le împartă între municipalitate și SJB. |
| --- | --- |

(20)

Pe lângă efectuarea lucrărilor de pregătire a terenului, etapa de amenajare a terenului a cuprins, de asemenea, construirea, exploatarea temporară și revânzarea părții publice a parcării subterane și construirea școlii (articolul 4 din acordul GREX). În acest scop, PPP a convenit cu SJB ca acesta din urmă să construiască secțiunea publică a parcării subterane, care a fost considerată a fi legată în mod intrinsec de secțiunea privată a parcării (articolul 9 din acordul GREX), pentru care SJB urma să primească din PPP o sumă maximă de aproximativ 4,6 milioane EUR (nivelul prețurilor la data de 1 ianuarie 2003) (articolul 6 din acordul de proiect SJB). Construcția secțiunii private a parcării urma să fie finanțată chiar de SJB. PPP intenționa să vândă întreaga parcare subterană unui terț, iar veniturile obținute din vânzarea respectivă urmau să revină PPP, care trebuia să le împartă între municipalitate și SJB.

| (21) | În final, PPP urma să contribuie, de asemenea, cu 50 % din costurile aferente construcției unei școli într-o altă zonă a proiectului Leidschendam Centrum. Restul de 50 % urma să fie finanțat direct de către municipalitate (articolul 8 din acordul GREX). |
| --- | --- |

(21)

În final, PPP urma să contribuie, de asemenea, cu 50 % din costurile aferente construcției unei școli într-o altă zonă a proiectului Leidschendam Centrum. Restul de 50 % urma să fie finanțat direct de către municipalitate (articolul 8 din acordul GREX).

| (22) | Astfel cum reiese din considerentele 18-21 de mai sus, costurile etapei de amenajare a terenului au constat, în special, din costurile de achiziție a terenului, în măsura în care acesta nu era deja deținut de municipalitate la acea dată, costurile de pregătire a terenului pentru construcții, costurile pentru secțiunea publică a parcării subterane și 50 % din costurile de construcție a școlii. |
| --- | --- |

(22)

Astfel cum reiese din considerentele 18-21 de mai sus, costurile etapei de amenajare a terenului au constat, în special, din costurile de achiziție a terenului, în măsura în care acesta nu era deja deținut de municipalitate la acea dată, costurile de pregătire a terenului pentru construcții, costurile pentru secțiunea publică a parcării subterane și 50 % din costurile de construcție a școlii.

| (23) | PPP urma să genereze venituri în etapa de amenajare a terenului, în principal din vânzarea de terenuri către dezvoltatorii de proiect privați, inclusiv SJB, după ce PPP pregătea terenul pentru construcție. Fiecare dezvoltator de proiect urma să cumpere partea de teren care îi revenea pentru a construi unități locative și spații comerciale. Prețurile pentru teren erau prevăzute la articolul 10 și în anexa 3a la acordul de cooperare din 2004. Acordul de cooperare din 2004 prevede în mod explicit că prețurile respective erau prețuri minime și că acestea puteau crește în cazul în care se construia o suprafață utilă mai mare decât cea planificată. Prețurile se bazau pe un raport de evaluare întocmit de un expert independent la 11 martie 2003, în care se considera că prețurile estimate erau în conformitate cu prețurile pieței. Plata prețului terenului urma să fie efectuată de îndată ce dezvoltatorul privat în cauză ar fi obținut autorizațiile de construcție necesare și urma să aibă loc, cel mai târziu, în momentul transferului juridic al terenurilor (articolul 10.5 din acordul de cooperare din 2004). |
| --- | --- |

(23)

PPP urma să genereze venituri în etapa de amenajare a terenului, în principal din vânzarea de terenuri către dezvoltatorii de proiect privați, inclusiv SJB, după ce PPP pregătea terenul pentru construcție. Fiecare dezvoltator de proiect urma să cumpere partea de teren care îi revenea pentru a construi unități locative și spații comerciale. Prețurile pentru teren erau prevăzute la articolul 10 și în anexa 3a la acordul de cooperare din 2004. Acordul de cooperare din 2004 prevede în mod explicit că prețurile respective erau prețuri minime și că acestea puteau crește în cazul în care se construia o suprafață utilă mai mare decât cea planificată. Prețurile se bazau pe un raport de evaluare întocmit de un expert independent la 11 martie 2003, în care se considera că prețurile estimate erau în conformitate cu prețurile pieței. Plata prețului terenului urma să fie efectuată de îndată ce dezvoltatorul privat în cauză ar fi obținut autorizațiile de construcție necesare și urma să aibă loc, cel mai târziu, în momentul transferului juridic al terenurilor (articolul 10.5 din acordul de cooperare din 2004).

| (24) | Prețul terenului vândut de PPP către SJB pentru întregul proiect Leidschendam Centrum a fost stabilit la minimum 18,5 milioane EUR (nivelul prețurilor la 1 ianuarie 2003). Prețul terenului din zona Damplein vândut de PPP către SJB a fost stabilit la minimum 7,2 milioane EUR (nivelul prețurilor la 1 ianuarie 2003), sumă indexată anual cu 2,5 % până la momentul efectuării plății. |
| --- | --- |

(24)

Prețul terenului vândut de PPP către SJB pentru întregul proiect Leidschendam Centrum a fost stabilit la minimum 18,5 milioane EUR (nivelul prețurilor la 1 ianuarie 2003). Prețul terenului din zona Damplein vândut de PPP către SJB a fost stabilit la minimum 7,2 milioane EUR (nivelul prețurilor la 1 ianuarie 2003), sumă indexată anual cu 2,5 % până la momentul efectuării plății.

| (25) | În al doilea rând, PPP urma să obțină venituri suplimentare prin perceperea unei taxe de amenajare a terenului și a unei taxe de calitate de la fiecare dezvoltator privat, în conformitate cu articolul 10.3 din acordul de cooperare din 2004 (11). Taxele respective au fost calculate pe baza numărului de unități locative care urmau să fie construite de către dezvoltatorul de proiect privat și puteau fi majorate sau reduse în funcție de numărul de unități locative efectiv construite. Taxele erau scadente până cel târziu la 1 iulie 2004 și trebuiau să fie plătite într-o singură tranșă pentru toate unitățile locative construite în cadrul proiectului Leidschendam Centrum de către dezvoltatorul privat în cauză. |
| --- | --- |

(25)

În al doilea rând, PPP urma să obțină venituri suplimentare prin perceperea unei taxe de amenajare a terenului și a unei taxe de calitate de la fiecare dezvoltator privat, în conformitate cu articolul 10.3 din acordul de cooperare din 2004 (11). Taxele respective au fost calculate pe baza numărului de unități locative care urmau să fie construite de către dezvoltatorul de proiect privat și puteau fi majorate sau reduse în funcție de numărul de unități locative efectiv construite. Taxele erau scadente până cel târziu la 1 iulie 2004 și trebuiau să fie plătite într-o singură tranșă pentru toate unitățile locative construite în cadrul proiectului Leidschendam Centrum de către dezvoltatorul privat în cauză.

11

| (26) | În ceea ce privește SJB, taxa totală de amenajare a terenului fost stabilită la aproximativ 1,1 milioane EUR, iar taxa de calitate la aproximativ 0,9 milioane EUR (nivelul prețurilor la data de 1 ianuarie 2003), indexată anual cu 2,5 % până la momentul efectuării plății, pentru toate unitățile locative planificate a fi construite în zona centrală a orașului Leidschendam. Valoarea finală a taxei de amenajare a terenului și a taxei de calitate urmau să depindă de numărul de unități locative construite efectiv. |
| --- | --- |

(26)

În ceea ce privește SJB, taxa totală de amenajare a terenului fost stabilită la aproximativ 1,1 milioane EUR, iar taxa de calitate la aproximativ 0,9 milioane EUR (nivelul prețurilor la data de 1 ianuarie 2003), indexată anual cu 2,5 % până la momentul efectuării plății, pentru toate unitățile locative planificate a fi construite în zona centrală a orașului Leidschendam. Valoarea finală a taxei de amenajare a terenului și a taxei de calitate urmau să depindă de numărul de unități locative construite efectiv.

| (27) | Acordul de cooperare din 2004 prevede la articolul 6.6 (12) că, în cazul în care autorizațiile de construcție nu sunt eliberate la timp, părțile vor renegocia acordul, inclusiv calcularea prețurilor terenurilor și datele la care trebuie efectuate plățile, respectând pe cât de mult posibil condițiile acordului și cele ale acordurilor bilaterale. |
| --- | --- |

(27)

Acordul de cooperare din 2004 prevede la articolul 6.6 (12) că, în cazul în care autorizațiile de construcție nu sunt eliberate la timp, părțile vor renegocia acordul, inclusiv calcularea prețurilor terenurilor și datele la care trebuie efectuate plățile, respectând pe cât de mult posibil condițiile acordului și cele ale acordurilor bilaterale.

12

| (28) | În plus, articolul 16 din acordul de cooperare din 2004 stipulează că acordul respectiv sau acordurile bilaterale pot fi anulate în totalitate sau parțial doar în situațiile enumerate în mod specific. Una dintre aceste situații constă în „circumstanțe neprevăzute astfel cum sunt menționate la articolul 6:258 din Codul Civil”: în cazul în care una dintre părți este de opinie că celelalte părți nu îi pot solicita acesteia o executare neschimbată a acordului, acestea trebuie să înceapă negocierile pentru a stabili condiții modificate de comun acord. |
| --- | --- |

(28)

În plus, articolul 16 din acordul de cooperare din 2004 stipulează că acordul respectiv sau acordurile bilaterale pot fi anulate în totalitate sau parțial doar în situațiile enumerate în mod specific. Una dintre aceste situații constă în „circumstanțe neprevăzute astfel cum sunt menționate la articolul 6:258 din Codul Civil”: în cazul în care una dintre părți este de opinie că celelalte părți nu îi pot solicita acesteia o executare neschimbată a acordului, acestea trebuie să înceapă negocierile pentru a stabili condiții modificate de comun acord.

| (29) | Articolul 18 din acordul de cooperare din 2004 prevede că, în cazul în care apar litigii cu privire la acordul respectiv sau la acordurile bilaterale, acestea vor fi soluționate pe cât posibil în cadrul unei cooperări bune și loiale între părțile implicate. În cazul în care acest lucru nu este posibil, litigiul este supus arbitrajului, în conformitate cu normele Institutului Olandez de Arbitraj din Rotterdam. Procedurile de arbitraj se vor desfășura la Den Haag. |
| --- | --- |

(29)

Articolul 18 din acordul de cooperare din 2004 prevede că, în cazul în care apar litigii cu privire la acordul respectiv sau la acordurile bilaterale, acestea vor fi soluționate pe cât posibil în cadrul unei cooperări bune și loiale între părțile implicate. În cazul în care acest lucru nu este posibil, litigiul este supus arbitrajului, în conformitate cu normele Institutului Olandez de Arbitraj din Rotterdam. Procedurile de arbitraj se vor desfășura la Den Haag.

2.3.   REDUCEREA PREȚURILOR ȘI SCUTIREA DE PLATA TAXELOR ÎN MOD RETROACTIV

| (30) | În conformitate cu calendarul stabilit în martie 2004, lucrările de construcție în zona Damplein au fost planificate inițial să înceapă în noiembrie 2005. Cu toate acestea, din cauza mai multor proceduri judiciare naționale, obținerea autorizațiilor de construire de care SJB avea nevoie pentru a începe lucrările a fost amânată și, în cele din urmă, autorizațiile au fost obținute abia în noiembrie 2008. |
| --- | --- |

(30)

În conformitate cu calendarul stabilit în martie 2004, lucrările de construcție în zona Damplein au fost planificate inițial să înceapă în noiembrie 2005. Cu toate acestea, din cauza mai multor proceduri judiciare naționale, obținerea autorizațiilor de construire de care SJB avea nevoie pentru a începe lucrările a fost amânată și, în cele din urmă, autorizațiile au fost obținute abia în noiembrie 2008.

| (31) | SJB a început vânzarea anticipată a unităților locative în februarie 2007, dar s-a confruntat cu dificultăți în ceea ce privește vânzarea acestora și, în cele din urmă, a reușit să vândă anticipat doar 20 dintre cele 67 de unități locative planificate. Din cauza întârzierilor întâmpinate în obținerea autorizațiilor de construcție necesare, contractele de vânzare anticipată au fost anulate în septembrie 2008, astfel încât, atunci când SJB a obținut în cele din urmă autorizațiile de începere a lucrărilor în luna noiembrie a anului respectiv, niciuna dintre unitățile locative pe care SJB trebuia sa le construiască în zona Damplein nu fusese vândută anticipat. Între timp sa declanșat criza financiară, care a afectat în special piața imobiliară neerlandeză. |
| --- | --- |

(31)

SJB a început vânzarea anticipată a unităților locative în februarie 2007, dar s-a confruntat cu dificultăți în ceea ce privește vânzarea acestora și, în cele din urmă, a reușit să vândă anticipat doar 20 dintre cele 67 de unități locative planificate. Din cauza întârzierilor întâmpinate în obținerea autorizațiilor de construcție necesare, contractele de vânzare anticipată au fost anulate în septembrie 2008, astfel încât, atunci când SJB a obținut în cele din urmă autorizațiile de începere a lucrărilor în luna noiembrie a anului respectiv, niciuna dintre unitățile locative pe care SJB trebuia sa le construiască în zona Damplein nu fusese vândută anticipat. Între timp sa declanșat criza financiară, care a afectat în special piața imobiliară neerlandeză.

| (32) | În acest context, SJB a informat municipalitatea că nu va demara lucrările de construcție, invocând clauza din acordul de cooperare din 2004 care îi permitea să amâne construcția unităților locative în cazul în care ar fi fost vândute mai puțin de 70 % din unități. |
| --- | --- |

(32)

În acest context, SJB a informat municipalitatea că nu va demara lucrările de construcție, invocând clauza din acordul de cooperare din 2004 care îi permitea să amâne construcția unităților locative în cazul în care ar fi fost vândute mai puțin de 70 % din unități.

| (33) | În această privință, SJB a făcut referire la dispozițiile contractuale din acordul de cooperare din 2004, în special articolul 6.6 din acordul menționat care prevede posibilitatea renegocierii prețului și a datelor de livrare în cazul în care autorizațiile de construcție nu au fost eliberate la timp. Potrivit SJB, întrucât autorizațiile au fost eliberate doar după 3 ani de la data planificată, SJB nu putea fi considerat responsabil pentru executarea acordului de cooperare nemodificat. Prin urmare, părțile au decis să renegocieze acordurile inițiale. |
| --- | --- |

(33)

În această privință, SJB a făcut referire la dispozițiile contractuale din acordul de cooperare din 2004, în special articolul 6.6 din acordul menționat care prevede posibilitatea renegocierii prețului și a datelor de livrare în cazul în care autorizațiile de construcție nu au fost eliberate la timp. Potrivit SJB, întrucât autorizațiile au fost eliberate doar după 3 ani de la data planificată, SJB nu putea fi considerat responsabil pentru executarea acordului de cooperare nemodificat. Prin urmare, părțile au decis să renegocieze acordurile inițiale.

| (34) | În toamna anului 2008, SJB a prezentat PPP o propunere prin care se oferea să plătească suma de 4 milioane EUR pentru terenul din zona Damplein, în locul sumei de 7,2 milioane EUR (nivelul prețurilor la data de 1 ianuarie 2003) care a fost convenită inițial și să înceapă lucrările de construcție în aprilie 2009 indiferent de numărul unităților locative vândute anticipat. În schimbul acestei reduceri de preț, SJB era dispus să renunțe la dreptul său de a invoca clauza de 70 % prevăzută în acordul de cooperare din 2004 și prejudiciul suferit ca urmare a întârzierii de trei ani în eliberarea autorizațiilor de construcție. SJB a propus, de asemenea, să contacteze un investitor care ar garanta cumpărarea unităților locative nevândute. Potrivit autorităților neerlandeze, această propunere a condus la un preț mai mic decât cel care sar fi putut obține în urma unei vânzări directe către persoane private. |
| --- | --- |

(34)

În toamna anului 2008, SJB a prezentat PPP o propunere prin care se oferea să plătească suma de 4 milioane EUR pentru terenul din zona Damplein, în locul sumei de 7,2 milioane EUR (nivelul prețurilor la data de 1 ianuarie 2003) care a fost convenită inițial și să înceapă lucrările de construcție în aprilie 2009 indiferent de numărul unităților locative vândute anticipat. În schimbul acestei reduceri de preț, SJB era dispus să renunțe la dreptul său de a invoca clauza de 70 % prevăzută în acordul de cooperare din 2004 și prejudiciul suferit ca urmare a întârzierii de trei ani în eliberarea autorizațiilor de construcție. SJB a propus, de asemenea, să contacteze un investitor care ar garanta cumpărarea unităților locative nevândute. Potrivit autorităților neerlandeze, această propunere a condus la un preț mai mic decât cel care sar fi putut obține în urma unei vânzări directe către persoane private.

| (35) | La 18 decembrie 2008, PPP și SJB au încheiat un acord de principiu privind reducerea prețului, dar înainte ca acesta să fie supus spre aprobare Consiliului municipal, municipalitatea a contactat un expert independent care să determine dacă prețul calculat de SJB era în conformitate cu prețul pieței. În raportul său din 11 februarie 2009, expertul a concluzionat că suma de 4 milioane EUR (nivelul prețurilor la data de 1 ianuarie 2010), calculată pe baza metodei valorii reziduale și oferită pentru terenul din zona Damplein, putea fi considerată ca fiind conformă cu prețul pieței în 2010, luând în considerare faptul că SJB s-a angajat să vândă unitățile locative nevândute unui investitor și că a fost de acord să își reducă marja de profit și de risc prevăzută inițial, de la 5 % la 2 %. În raport nu s-a luat în considerare reducerea taxei de amenajare a terenului și a taxei de calitate. |
| --- | --- |

(35)

La 18 decembrie 2008, PPP și SJB au încheiat un acord de principiu privind reducerea prețului, dar înainte ca acesta să fie supus spre aprobare Consiliului municipal, municipalitatea a contactat un expert independent care să determine dacă prețul calculat de SJB era în conformitate cu prețul pieței. În raportul său din 11 februarie 2009, expertul a concluzionat că suma de 4 milioane EUR (nivelul prețurilor la data de 1 ianuarie 2010), calculată pe baza metodei valorii reziduale și oferită pentru terenul din zona Damplein, putea fi considerată ca fiind conformă cu prețul pieței în 2010, luând în considerare faptul că SJB s-a angajat să vândă unitățile locative nevândute unui investitor și că a fost de acord să își reducă marja de profit și de risc prevăzută inițial, de la 5 % la 2 %. În raport nu s-a luat în considerare reducerea taxei de amenajare a terenului și a taxei de calitate.

| (36) | Pe baza raportului respectiv și având în vedere că, potrivit autorităților neerlandeze, municipalitatea se temea de întârzieri suplimentare și a considerat că este în interesul general ca etapa de construcție să fie inițiată cât mai curând posibil, Consiliul municipal a decis, în cadrul reuniunii sale din 10 martie 2009, că PPP ar fi de acord să reducă prețul și taxele convenite inițial în 2004 cu SJB pentru terenul situat în zona Damplein. O propunere a municipalității din 18 februarie 2009, care a fost transmisă membrilor Consiliului municipal, menționa o scădere a prețului terenului și o scădere a taxei de amenajare a terenului și a taxei de calitate. În plus, în propunere se menționa faptul că, în urma acestor reduceri, etapa de amenajare a terenului, care inițial fusese calculată la nivelul pragului de rentabilitate, ar deveni generatoare de pierderi. În propunere se solicita, de asemenea, autorităților locale să prevadă o rezervă necesară pentru 50 % din pierderi. În plus, în propunere se menționa că, din cauza crizei financiare, SJB nu a fost în măsură să obțină suficiente fonduri pentru finanțarea proiectului de dezvoltare a zonei Damplein. |
| --- | --- |

(36)

Pe baza raportului respectiv și având în vedere că, potrivit autorităților neerlandeze, municipalitatea se temea de întârzieri suplimentare și a considerat că este în interesul general ca etapa de construcție să fie inițiată cât mai curând posibil, Consiliul municipal a decis, în cadrul reuniunii sale din 10 martie 2009, că PPP ar fi de acord să reducă prețul și taxele convenite inițial în 2004 cu SJB pentru terenul situat în zona Damplein. O propunere a municipalității din 18 februarie 2009, care a fost transmisă membrilor Consiliului municipal, menționa o scădere a prețului terenului și o scădere a taxei de amenajare a terenului și a taxei de calitate. În plus, în propunere se menționa faptul că, în urma acestor reduceri, etapa de amenajare a terenului, care inițial fusese calculată la nivelul pragului de rentabilitate, ar deveni generatoare de pierderi. În propunere se solicita, de asemenea, autorităților locale să prevadă o rezervă necesară pentru 50 % din pierderi. În plus, în propunere se menționa că, din cauza crizei financiare, SJB nu a fost în măsură să obțină suficiente fonduri pentru finanțarea proiectului de dezvoltare a zonei Damplein.

| (37) | Scăderea prețului a fost oficializată printr-un acord încheiat la 1 martie 2010 (denumit în continuare „acordul suplimentar”) între municipalitate, PPP și SJB. Acest acord modifică acordul de cooperare din 2004, acordul privind proiectul SJB și acordul GREX. Articolului 2.1.2 punctul (1) subpunctul (i) din acordul suplimentar prevede că, spre deosebire de ceea ce s-a convenit în cadrul acordului de cooperare din 2004, prețul terenului din zona Damplein care urma să fie vândut către SJB este de 4 milioane EUR. Articolul 2.1.2 punctul (1) subpunctul (ii) din acordul suplimentar prevede ca taxa de amenajare a terenului și taxa de calitate să nu mai fie percepute. La acest al doilea punct nu se făcea nicio referire explicită cu privire la terenul din zona Damplein (13). |
| --- | --- |

(37)

Scăderea prețului a fost oficializată printr-un acord încheiat la 1 martie 2010 (denumit în continuare „acordul suplimentar”) între municipalitate, PPP și SJB. Acest acord modifică acordul de cooperare din 2004, acordul privind proiectul SJB și acordul GREX. Articolului 2.1.2 punctul (1) subpunctul (i) din acordul suplimentar prevede că, spre deosebire de ceea ce s-a convenit în cadrul acordului de cooperare din 2004, prețul terenului din zona Damplein care urma să fie vândut către SJB este de 4 milioane EUR. Articolul 2.1.2 punctul (1) subpunctul (ii) din acordul suplimentar prevede ca taxa de amenajare a terenului și taxa de calitate să nu mai fie percepute. La acest al doilea punct nu se făcea nicio referire explicită cu privire la terenul din zona Damplein (13).

13

| (38) | Acordul suplimentar specifică, de asemenea, că SJB a început lucrările de construcție în zona Damplein la 7 iulie 2009 și că trebuia să efectueze aceste lucrări fără întrerupere. Lucrările trebuiau să se încheie până în decembrie 2011. În cazul predării cu întârziere, SJB trebuia să ramburseze o parte din prețul redus. Predarea terenului urma să aibă loc cel târziu la mijlocul lunii martie 2010, iar plata urma să fie efectuată cel târziu în ziua predării. |
| --- | --- |

(38)

Acordul suplimentar specifică, de asemenea, că SJB a început lucrările de construcție în zona Damplein la 7 iulie 2009 și că trebuia să efectueze aceste lucrări fără întrerupere. Lucrările trebuiau să se încheie până în decembrie 2011. În cazul predării cu întârziere, SJB trebuia să ramburseze o parte din prețul redus. Predarea terenului urma să aibă loc cel târziu la mijlocul lunii martie 2010, iar plata urma să fie efectuată cel târziu în ziua predării.

| (39) | În plus, la 13 iulie 2009, PPP și SJB au încheiat un nou acord privind parcarea publică subterană (14). În conformitate cu acest acord, SJB trebuia să înceapă lucrările de construcție la parcarea publică în cursul celui de-al doilea trimestru al anului 2009 și să le finalizeze până la o anumită dată limită. PPP urma să plătească SJB suma de 5,4 milioane EUR (nivelul prețurilor la data de 1 aprilie 2009) pentru lucrările de construcție a parcării publice (15); suma urma să rămână fixă până la predare și nu putea fi indexată. |
| --- | --- |

(39)

În plus, la 13 iulie 2009, PPP și SJB au încheiat un nou acord privind parcarea publică subterană (14). În conformitate cu acest acord, SJB trebuia să înceapă lucrările de construcție la parcarea publică în cursul celui de-al doilea trimestru al anului 2009 și să le finalizeze până la o anumită dată limită. PPP urma să plătească SJB suma de 5,4 milioane EUR (nivelul prețurilor la data de 1 aprilie 2009) pentru lucrările de construcție a parcării publice (15); suma urma să rămână fixă până la predare și nu putea fi indexată.

14

15

| (40) | La 15 ianuarie 2010, SJB și Wooninvest Projecten BV, o societate care are legături cu unul dintre dezvoltatorii de proiecte care au semnat acordul de cooperare din 2004, au încheiat un contract de vânzare-cumpărare/construcție („koop/aannemingsovereenkomst”) pentru achiziționarea a 43 de unități locative, care urmau să fie închiriate unor persoane private de către Wooninvest. În cazul în care SJB ar fi găsit un cumpărător privat pentru unele dintre unitățile locative înainte de 29 ianuarie 2010, părțile au convenit ca unitățile respective să nu mai fie vândute societății Wooninvest. Acordul prevedea, de asemenea, o perioadă cuprinsă între 29 ianuarie 2010 și data predării unităților locative către Wooninvest în care SJB putea răscumpăra unitățile vândute către Wooninvest în aceleași condiții în care acestea au fost vândute, plus plata unei compensații pentru costurile suportate de Wooninvest și a unei dobânzi de 6 % pe an pentru perioada scursă între data efectuării plății de către Wooninvest și data la care unitățile locative urmau să fie predate din nou de Wooninvest către SJB (articolul 24). |
| --- | --- |

(40)

La 15 ianuarie 2010, SJB și Wooninvest Projecten BV, o societate care are legături cu unul dintre dezvoltatorii de proiecte care au semnat acordul de cooperare din 2004, au încheiat un contract de vânzare-cumpărare/construcție („koop/aannemingsovereenkomst”) pentru achiziționarea a 43 de unități locative, care urmau să fie închiriate unor persoane private de către Wooninvest. În cazul în care SJB ar fi găsit un cumpărător privat pentru unele dintre unitățile locative înainte de 29 ianuarie 2010, părțile au convenit ca unitățile respective să nu mai fie vândute societății Wooninvest. Acordul prevedea, de asemenea, o perioadă cuprinsă între 29 ianuarie 2010 și data predării unităților locative către Wooninvest în care SJB putea răscumpăra unitățile vândute către Wooninvest în aceleași condiții în care acestea au fost vândute, plus plata unei compensații pentru costurile suportate de Wooninvest și a unei dobânzi de 6 % pe an pentru perioada scursă între data efectuării plății de către Wooninvest și data la care unitățile locative urmau să fie predate din nou de Wooninvest către SJB (articolul 24).

koop/aannemingsovereenkomst

3.   DECIZIA DE INIȚIERE A PROCEDURII OFICIALE DE INVESTIGARE

DECIZIA DE INIȚIERE A PROCEDURII OFICIALE DE INVESTIGARE

| (41) | Prin decizia de inițiere a procedurii, Comisia a inițiat procedura oficială de investigare prevăzută la articolul 108 alineatul (2) din TFUE cu privire la reducerea prețului terenului și scutirea de taxa de amenajare a terenului și de taxa de calitate în mod retroactiv de către PPP în beneficiul SJB (măsuri denumite în continuare „măsurile contestate”), pe motiv că aceste măsuri pot implica ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE și deoarece Comisia pune la îndoială compatibilitatea măsurilor respective cu piața internă. |
| --- | --- |

(41)

Prin decizia de inițiere a procedurii, Comisia a inițiat procedura oficială de investigare prevăzută la articolul 108 alineatul (2) din TFUE cu privire la reducerea prețului terenului și scutirea de taxa de amenajare a terenului și de taxa de calitate în mod retroactiv de către PPP în beneficiul SJB (măsuri denumite în continuare „măsurile contestate”), pe motiv că aceste măsuri pot implica ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE și deoarece Comisia pune la îndoială compatibilitatea măsurilor respective cu piața internă.

| (42) | În special, Comisia a considerat că era puțin probabil ca un vânzător privat ipotetic aflat într-o situație asemănătoare celei în care se afla municipalitatea să fi fost de acord cu reducerea de preț și scutirea de taxe propuse, în conformitate cu testul investitorului în economia de piață. Prin scăderea retroactivă a prețului terenului vândut societății SJB, PPP și, prin urmare, municipalitatea, a decis să își asume riscul unei piețe a locuințelor în declin. Acest comportament este contrar propriilor afirmații ale autorităților neerlandeze conform cărora etapa de construcție a proiectului urma să fie în întregime pe riscul și pe cheltuiala dezvoltatorilor de proiect privați, inclusiv a SJB. Întrucât PPP, în calitate de vânzător al terenului, nu a avut nicio implicare financiară în această etapă a proiectului, nu exista niciun motiv pentru a considera că un vânzător privat ipotetic, aflat într-o situație asemănătoare cu cea în care se afla municipalitatea, ar fi fost de acord să reducă retroactiv prețul de vânzare convenit pentru o parcelă de teren deoarece cumpărătorul întâmpina dificultăți în vânzarea unităților locative pe care intenționa să le construiască pe terenul respectiv. Nici scutirea de plata taxei de amenajare a terenului și a taxei de calitate nu părea să se conformeze cu testul investitorului în economia de piață, având în vedere că era puțin probabil ca un investitor privat să renunțe retroactiv la o contribuție convenită la costurile sale, fără a solicita o compensație în schimb. |
| --- | --- |

(42)

În special, Comisia a considerat că era puțin probabil ca un vânzător privat ipotetic aflat într-o situație asemănătoare celei în care se afla municipalitatea să fi fost de acord cu reducerea de preț și scutirea de taxe propuse, în conformitate cu testul investitorului în economia de piață. Prin scăderea retroactivă a prețului terenului vândut societății SJB, PPP și, prin urmare, municipalitatea, a decis să își asume riscul unei piețe a locuințelor în declin. Acest comportament este contrar propriilor afirmații ale autorităților neerlandeze conform cărora etapa de construcție a proiectului urma să fie în întregime pe riscul și pe cheltuiala dezvoltatorilor de proiect privați, inclusiv a SJB. Întrucât PPP, în calitate de vânzător al terenului, nu a avut nicio implicare financiară în această etapă a proiectului, nu exista niciun motiv pentru a considera că un vânzător privat ipotetic, aflat într-o situație asemănătoare cu cea în care se afla municipalitatea, ar fi fost de acord să reducă retroactiv prețul de vânzare convenit pentru o parcelă de teren deoarece cumpărătorul întâmpina dificultăți în vânzarea unităților locative pe care intenționa să le construiască pe terenul respectiv. Nici scutirea de plata taxei de amenajare a terenului și a taxei de calitate nu părea să se conformeze cu testul investitorului în economia de piață, având în vedere că era puțin probabil ca un investitor privat să renunțe retroactiv la o contribuție convenită la costurile sale, fără a solicita o compensație în schimb.

| (43) | În final, Comisia și-a exprimat îndoielile cu privire la faptul că măsurile contestate sar putea încadra în domeniul de aplicare a uneia dintre excepțiile prevăzute la articolul 107 din TFUE. |
| --- | --- |

(43)

În final, Comisia și-a exprimat îndoielile cu privire la faptul că măsurile contestate sar putea încadra în domeniul de aplicare a uneia dintre excepțiile prevăzute la articolul 107 din TFUE.

4.   OBSERVAȚIILE ȚĂRILOR DE JOS

OBSERVAȚIILE ȚĂRILOR DE JOS

| (44) | Prin scrisoarea din 18 aprilie 2012, autoritățile neerlandeze și-au prezentat observațiile privind decizia Comisiei de inițiere a procedurii. |
| --- | --- |

(44)

Prin scrisoarea din 18 aprilie 2012, autoritățile neerlandeze și-au prezentat observațiile privind decizia Comisiei de inițiere a procedurii.

4.1.   OBSERVAȚII PRIVIND FAPTELE

| (45) | Autoritățile neerlandeze au precizat că, spre deosebire de ceea ce sugerează formularea articolului 2.1.2 din acordul suplimentar, municipalitatea nu a renunțat la ansamblul sumelor reprezentând taxa de amenajare a terenului și taxa de calitate, convenite inițial în cadrul acordului de cooperare din 2004, ci numai la taxele care erau datorate de SJB pentru unitățile locative care urmau să fie construite în zona Damplein. Potrivit autorităților neerlandeze, taxele respective se ridicau împreună la suma de 511 544 EUR (nivelul prețurilor la data de 1 ianuarie 2003, care ar reprezenta o sumă totală de 719 400 EUR la 1 ianuarie 2010). Pentru a-și justifica poziția, autoritățile neerlandeze au făcut referire la o propunere privind reducerea prețurilor, care a fost trimisă de municipalitate Consiliului municipal la 18 februarie 2009, și la un program de construcție anexat la acordul de cooperare din 2004, în care valoarea taxei de exploatare a terenului și a taxei de calitate pentru zona Damplein era stabilită la 511 544 EUR. |
| --- | --- |

(45)

Autoritățile neerlandeze au precizat că, spre deosebire de ceea ce sugerează formularea articolului 2.1.2 din acordul suplimentar, municipalitatea nu a renunțat la ansamblul sumelor reprezentând taxa de amenajare a terenului și taxa de calitate, convenite inițial în cadrul acordului de cooperare din 2004, ci numai la taxele care erau datorate de SJB pentru unitățile locative care urmau să fie construite în zona Damplein. Potrivit autorităților neerlandeze, taxele respective se ridicau împreună la suma de 511 544 EUR (nivelul prețurilor la data de 1 ianuarie 2003, care ar reprezenta o sumă totală de 719 400 EUR la 1 ianuarie 2010). Pentru a-și justifica poziția, autoritățile neerlandeze au făcut referire la o propunere privind reducerea prețurilor, care a fost trimisă de municipalitate Consiliului municipal la 18 februarie 2009, și la un program de construcție anexat la acordul de cooperare din 2004, în care valoarea taxei de exploatare a terenului și a taxei de calitate pentru zona Damplein era stabilită la 511 544 EUR.

| (46) | În plus, autoritățile neerlandeze au informat Comisia că scăderile de preț în beneficiul SJB au fost discutate în cadrul PPP deja în 2006 și 2008. În 2006, PPP a decis aparent reducerea prețului de vânzare a terenurilor pentru spațiile comerciale din cauza faptului că spațiul comercial care putea fi construit era mai mic decât se planificase inițial, iar în 2008, PPP a decis să acorde SJB o compensație pentru întârzierea în eliberarea autorizației de construcție. Aceste reduceri urmau să fie acordate cu condiția ca SJB să primească o autorizație de construcție valabilă până la data de 1 octombrie 2008. Întrucât acest lucru nu s-a întâmplat, părțile au decis să renegocieze din nou reducerea prețului. Potrivit autorităților neerlandeze, reducerea prețului terenului din zona Damplein, precum și scutirea de taxe ar trebui să fie calculate astfel cum este prezentat în tabelul 1 de mai jos.

  Tabelul nr. 1


  Calculul reducerii de preț și al scutirii de taxe conform propunerii autorităților neerlandeze







  Reducerea prețului terenului din zona Damplein | valoare la 1.1.2010 |
| --- | --- | --- |
| Valoarea terenului | 8 622 480 |
| Taxa de amenajare a terenului și taxa de calitate | 719 400 |
| Total teren și taxe | 9 341 880 |
| Reducerile de preț convenite între 2006 și 2008 | – 1 734 245 |
| Valoarea redusă | 7 607 635 |
| Valoarea menționată în acordul suplimentar din martie 2010 | – 4 000 000 |
| Total reduceri | 3 607 635 |

(46)

În plus, autoritățile neerlandeze au informat Comisia că scăderile de preț în beneficiul SJB au fost discutate în cadrul PPP deja în 2006 și 2008. În 2006, PPP a decis aparent reducerea prețului de vânzare a terenurilor pentru spațiile comerciale din cauza faptului că spațiul comercial care putea fi construit era mai mic decât se planificase inițial, iar în 2008, PPP a decis să acorde SJB o compensație pentru întârzierea în eliberarea autorizației de construcție. Aceste reduceri urmau să fie acordate cu condiția ca SJB să primească o autorizație de construcție valabilă până la data de 1 octombrie 2008. Întrucât acest lucru nu s-a întâmplat, părțile au decis să renegocieze din nou reducerea prețului. Potrivit autorităților neerlandeze, reducerea prețului terenului din zona Damplein, precum și scutirea de taxe ar trebui să fie calculate astfel cum este prezentat în tabelul 1 de mai jos.

Tabelul nr. 1

Tabelul nr. 1

Calculul reducerii de preț și al scutirii de taxe conform propunerii autorităților neerlandeze

Calculul reducerii de preț și al scutirii de taxe conform propunerii autorităților neerlandeze

Reducerea prețului terenului din zona Damplein

valoare la 1.1.2010

Valoarea terenului

8 622 480

Taxa de amenajare a terenului și taxa de calitate

719 400

Total teren și taxe

9 341 880

Reducerile de preț convenite între 2006 și 2008

– 1 734 245

Valoarea redusă

7 607 635

Valoarea menționată în acordul suplimentar din martie 2010

– 4 000 000

Total reduceri

Total reduceri

3 607 635

3 607 635

4.2.   OBSERVAȚII PRIVIND EXISTENȚA AJUTORULUI DE STAT

| (47) | Autoritățile neerlandeze nu sunt de acord că măsurile contestate constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE. În esență, autoritățile neerlandeze consideră că măsurile contestate nu au conferit SJB vreun avantaj pe care acesta nu lar fi obținut în condiții normale de piață. |
| --- | --- |

(47)

Autoritățile neerlandeze nu sunt de acord că măsurile contestate constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE. În esență, autoritățile neerlandeze consideră că măsurile contestate nu au conferit SJB vreun avantaj pe care acesta nu lar fi obținut în condiții normale de piață.

| (48) | În schimb, autoritățile neerlandeze consideră că municipalitatea a acționat în conformitate cu principiul investitorului privat în economia de piață, întrucât nerealizarea proiectului Damplein ar fi avut un efect asupra întregului proiect privind centrul orașului Leidschendam, Leidschendam Centrum, și ar fi cauzat daune directe și indirecte municipalității. |
| --- | --- |

(48)

În schimb, autoritățile neerlandeze consideră că municipalitatea a acționat în conformitate cu principiul investitorului privat în economia de piață, întrucât nerealizarea proiectului Damplein ar fi avut un efect asupra întregului proiect privind centrul orașului Leidschendam, Leidschendam Centrum, și ar fi cauzat daune directe și indirecte municipalității.

| (49) | În primul rând, pentru a calcula daunele directe, municipalitatea a presupus că SJB ar fi avut nevoie de cel puțin doi ani pentru a vinde 70 % din unitățile locative în perioada de criză și pentru a începe lucrările de construcții în absența acordului suplimentar. Municipalitatea a estimat la 2,85 milioane EUR daunele directe pe care o nouă întârziere de doi ani le-ar fi cauzat PPP, sumă din care 50 % ar fi fost suportată de municipalitate. În plus, aceasta a estimat costuri directe suplimentare pentru municipalitate în valoare de 50 000 EUR numai pentru menținerea zonei deteriorate (a se vedea tabelul 2).

  Tabelul 2


  Daune directe calculate de către autoritățile neerlandeze








  Daune directe pe durata a 2 ani | PPP | municipalitate (50 %) |
| --- | --- | --- | --- |
| Costurile dobânzii pentru o facilitate de credit (5 % timp de 2 ani, suma scadentă la 1.1.2009: 17 milioane EUR) | 1 800 000 | 900 000 |
| Provizioane pentru garduri, semnalizare rutieră și întreținere | 60 000 | 30 000 |
| Provizioane pentru creșterea prețului (indexare cu 2,5 %) | 385 000 | 192 500 |
| Costuri de proiectare suplimentare, și anume costuri pentru biroul de proiectare, cum ar fi administrare financiară, asigurări etc. | 600 000 | 300 000 |
| Costurile de întreținere a zonei deteriorate | | 50 000 |
| Total | 2 845 000 | 1 472 500 |

(49)

În primul rând, pentru a calcula daunele directe, municipalitatea a presupus că SJB ar fi avut nevoie de cel puțin doi ani pentru a vinde 70 % din unitățile locative în perioada de criză și pentru a începe lucrările de construcții în absența acordului suplimentar. Municipalitatea a estimat la 2,85 milioane EUR daunele directe pe care o nouă întârziere de doi ani le-ar fi cauzat PPP, sumă din care 50 % ar fi fost suportată de municipalitate. În plus, aceasta a estimat costuri directe suplimentare pentru municipalitate în valoare de 50 000 EUR numai pentru menținerea zonei deteriorate (a se vedea tabelul 2).

Tabelul 2

Tabelul 2

Daune directe calculate de către autoritățile neerlandeze

Daune directe calculate de către autoritățile neerlandeze

Daune directe pe durata a 2 ani

PPP

municipalitate (50 %)

Costurile dobânzii pentru o facilitate de credit (5 % timp de 2 ani, suma scadentă la 1.1.2009: 17 milioane EUR)

1 800 000

900 000

Provizioane pentru garduri, semnalizare rutieră și întreținere

60 000

30 000

Provizioane pentru creșterea prețului (indexare cu 2,5 %)

385 000

192 500

Costuri de proiectare suplimentare, și anume costuri pentru biroul de proiectare, cum ar fi administrare financiară, asigurări etc.

600 000

300 000

Costurile de întreținere a zonei deteriorate

50 000

Total

Total

2 845 000

2 845 000

1 472 500

1 472 500

| (50) | În plus, autoritățile neerlandeze susțin că municipalitatea ar fi suferit daune indirecte din cauza unei astfel de întârzieri, constând în deteriorarea continuă a spațiului public, pierderea încrederii locuitorilor și a viitorilor cumpărători de bunuri imobiliare în zonă, costuri pentru schimbarea destinației magazinelor, solicitări de despăgubiri din partea întreprinderilor, costuri de întreținere și costuri rezultate din modificările de planuri pentru celelalte subproiecte. O astfel de întârziere ar putea însemna, de asemenea, sfârșitul centrelor comerciale în zona de dezvoltare a proiectului, a căror prezență contribuie la viabilitatea întregii zone. Deja înainte de începerea proiectului, aproximativ 23 % din magazine erau vacante și, până în 2010, 27 % din acestea și-au încetat activitatea. Fără o revitalizare necesară, întreaga zonă ar continua să se deterioreze. |
| --- | --- |

(50)

În plus, autoritățile neerlandeze susțin că municipalitatea ar fi suferit daune indirecte din cauza unei astfel de întârzieri, constând în deteriorarea continuă a spațiului public, pierderea încrederii locuitorilor și a viitorilor cumpărători de bunuri imobiliare în zonă, costuri pentru schimbarea destinației magazinelor, solicitări de despăgubiri din partea întreprinderilor, costuri de întreținere și costuri rezultate din modificările de planuri pentru celelalte subproiecte. O astfel de întârziere ar putea însemna, de asemenea, sfârșitul centrelor comerciale în zona de dezvoltare a proiectului, a căror prezență contribuie la viabilitatea întregii zone. Deja înainte de începerea proiectului, aproximativ 23 % din magazine erau vacante și, până în 2010, 27 % din acestea și-au încetat activitatea. Fără o revitalizare necesară, întreaga zonă ar continua să se deterioreze.

| (51) | Prin urmare, autoritățile neerlandeze consideră că municipalitatea a acționat ca un investitor privat în economia de piață, ținând seama de previziunile financiare și încercând să limiteze, în interesul său, daunele directe și indirecte care rezultă din întârzierea în continuare a proiectului. În același timp, aceasta a obținut garanția că lucrările de construcție în zona Damplein vor fi executate. |
| --- | --- |

(51)

Prin urmare, autoritățile neerlandeze consideră că municipalitatea a acționat ca un investitor privat în economia de piață, ținând seama de previziunile financiare și încercând să limiteze, în interesul său, daunele directe și indirecte care rezultă din întârzierea în continuare a proiectului. În același timp, aceasta a obținut garanția că lucrările de construcție în zona Damplein vor fi executate.

| (52) | În al doilea rând, autoritățile neerlandeze au susținut că municipalitatea a acționat ca un investitor privat deoarece a acordat măsurile contestate în schimbul unui angajament din partea SJB de a renunța la dreptul său de a invoca clauza de 70 %. Faptul că SJB nu a mai putut invoca clauza de 70 % a avut un impact asupra ipotezelor formulate în evaluarea inițială a terenului în 2003 și în determinarea prețului convenit în acordul de cooperare din 2004. Potrivit autorităților neerlandeze, scăderea prețului de vânzare a terenului și scutirea de taxe au reprezentat compensația pe care municipalitatea a trebuit să o plătească pentru ca SJB să fie de acord să renunțe la dreptul său de a invoca clauza de 70 %. Fără acordul suplimentar, SJB nu ar fi început lucrările de construcție în zona Damplein. |
| --- | --- |

(52)

În al doilea rând, autoritățile neerlandeze au susținut că municipalitatea a acționat ca un investitor privat deoarece a acordat măsurile contestate în schimbul unui angajament din partea SJB de a renunța la dreptul său de a invoca clauza de 70 %. Faptul că SJB nu a mai putut invoca clauza de 70 % a avut un impact asupra ipotezelor formulate în evaluarea inițială a terenului în 2003 și în determinarea prețului convenit în acordul de cooperare din 2004. Potrivit autorităților neerlandeze, scăderea prețului de vânzare a terenului și scutirea de taxe au reprezentat compensația pe care municipalitatea a trebuit să o plătească pentru ca SJB să fie de acord să renunțe la dreptul său de a invoca clauza de 70 %. Fără acordul suplimentar, SJB nu ar fi început lucrările de construcție în zona Damplein.

4.3.   OBSERVAȚII PRIVIND COMPATIBILITATEA AJUTORULUI DE STAT

| (53) | În cazul în care Comisia ar decide că măsurile contestate reprezintă ajutor de stat, autoritățile neerlandeze susțin că acest ajutor de stat ar fi compatibil cu piața internă, în conformitate cu articolul 107 alineatul (3) litera (c) din TFUE. |
| --- | --- |

(53)

În cazul în care Comisia ar decide că măsurile contestate reprezintă ajutor de stat, autoritățile neerlandeze susțin că acest ajutor de stat ar fi compatibil cu piața internă, în conformitate cu articolul 107 alineatul (3) litera (c) din TFUE.

4.3.1.   Interesul public

Interesul public

| (54) | Autoritățile neerlandeze susțin că municipalitatea a avut un interes public în realizarea acestui proiect. Întrucât o mare parte a terenurilor din zona Damplein era în paragină și zona se afla în stare de deteriorare, municipalitatea a considerat că începerea lucrărilor de construcții în Damplein era crucială nu numai pentru dezvoltarea zonei în cauză, ci și pentru întreaga zonă centrală a orașului Leidschendam. În special, întârzierea construcției parcării subterane putea să pună în pericol realizarea celorlalte subproiecte. |
| --- | --- |

(54)

Autoritățile neerlandeze susțin că municipalitatea a avut un interes public în realizarea acestui proiect. Întrucât o mare parte a terenurilor din zona Damplein era în paragină și zona se afla în stare de deteriorare, municipalitatea a considerat că începerea lucrărilor de construcții în Damplein era crucială nu numai pentru dezvoltarea zonei în cauză, ci și pentru întreaga zonă centrală a orașului Leidschendam. În special, întârzierea construcției parcării subterane putea să pună în pericol realizarea celorlalte subproiecte.

4.3.2.   Obiectivul de interes comun

Obiectivul de interes comun

| (55) | Potrivit autorităților neerlandeze, revitalizarea centrului orașului Leidschendam contribuie la obiectivul coeziunii economice și sociale, astfel cum este prevăzut la articolele 3 și 174 din TFUE. Prin revitalizarea centrului orașului, este utilizat eficient spațiul limitat disponibil pentru noile unități locative, infrastructurile comerciale și parcarea subterană din Leidschendam, în timp ce îmbunătățirea infrastructurii publice contribuie la coeziunea întregii zone centrale a orașului. |
| --- | --- |

(55)

Potrivit autorităților neerlandeze, revitalizarea centrului orașului Leidschendam contribuie la obiectivul coeziunii economice și sociale, astfel cum este prevăzut la articolele 3 și 174 din TFUE. Prin revitalizarea centrului orașului, este utilizat eficient spațiul limitat disponibil pentru noile unități locative, infrastructurile comerciale și parcarea subterană din Leidschendam, în timp ce îmbunătățirea infrastructurii publice contribuie la coeziunea întregii zone centrale a orașului.

4.3.3.   Caracterul adecvat al acordului suplimentar

Caracterul adecvat al acordului suplimentar

| (56) | Autoritățile neerlandeze afirmă că SJB nu putea fi obligat să înceapă lucrările de construcție în zona Damplein din cauza clauzei de 70 % din acordul de cooperare din 2004. În momentul în care SJB a primit o autorizație de construcție valabilă, criza creditelor se resimțise pe piața imobiliară neerlandeză, fapt care a redus și mai mult posibilitatea ca SJB să vândă anticipat cu rapiditate 70 % din locuințele pentru piața liberă. Prin urmare, acordul de cooperare din 2004 a fost renegociat, întrucât municipalitatea a considerat că este de importanță deosebită să se înceapă lucrările de construcție în zona Damplein. Prin urmare, acordul suplimentar a fost oportun și necesar pentru ca municipalitatea să își atingă obiectivul de a revitaliza zona Damplein. |
| --- | --- |

(56)

Autoritățile neerlandeze afirmă că SJB nu putea fi obligat să înceapă lucrările de construcție în zona Damplein din cauza clauzei de 70 % din acordul de cooperare din 2004. În momentul în care SJB a primit o autorizație de construcție valabilă, criza creditelor se resimțise pe piața imobiliară neerlandeză, fapt care a redus și mai mult posibilitatea ca SJB să vândă anticipat cu rapiditate 70 % din locuințele pentru piața liberă. Prin urmare, acordul de cooperare din 2004 a fost renegociat, întrucât municipalitatea a considerat că este de importanță deosebită să se înceapă lucrările de construcție în zona Damplein. Prin urmare, acordul suplimentar a fost oportun și necesar pentru ca municipalitatea să își atingă obiectivul de a revitaliza zona Damplein.

4.3.4.   Proporționalitatea

Proporționalitatea

| (57) | Pentru ca municipalitatea să poată obține începerea imediată a lucrărilor de construcții, trebuia ca SJB să renunțe la dreptul său de a invoca clauza de 70 % și să înceapă lucrările de construcție cu riscul ca unitățile locative să nu fie vândute. Prin urmare, prețul convenit anterior a fost recalculat de către SJB. Ulterior, acest calcul a fost verificat de un expert independent, care a declarat că prețul convenit era în conformitate cu prețurile pieței. |
| --- | --- |

(57)

Pentru ca municipalitatea să poată obține începerea imediată a lucrărilor de construcții, trebuia ca SJB să renunțe la dreptul său de a invoca clauza de 70 % și să înceapă lucrările de construcție cu riscul ca unitățile locative să nu fie vândute. Prin urmare, prețul convenit anterior a fost recalculat de către SJB. Ulterior, acest calcul a fost verificat de un expert independent, care a declarat că prețul convenit era în conformitate cu prețurile pieței.

| (58) | Potrivit autorităților neerlandeze, faptul că prețul a fost declarat ca fiind conform cu prețurile pieței de către un expert independent este un indiciu că reducerea prețului este proporțională. Acest lucru ar implica, de asemenea, că nu a existat nicio supracompensare în beneficiul SJB. Scăderea prețului a reprezentat compensația pe care municipalitatea a trebuit să o plătească pentru ca SJB să fie de acord să renunțe la dreptul său de a invoca clauza de 70 %. Fără acordul suplimentar, SJB nu ar fi început lucrările de construcție în zona Damplein. |
| --- | --- |

(58)

Potrivit autorităților neerlandeze, faptul că prețul a fost declarat ca fiind conform cu prețurile pieței de către un expert independent este un indiciu că reducerea prețului este proporțională. Acest lucru ar implica, de asemenea, că nu a existat nicio supracompensare în beneficiul SJB. Scăderea prețului a reprezentat compensația pe care municipalitatea a trebuit să o plătească pentru ca SJB să fie de acord să renunțe la dreptul său de a invoca clauza de 70 %. Fără acordul suplimentar, SJB nu ar fi început lucrările de construcție în zona Damplein.

| (59) | De asemenea, prin participarea sa în cadrul PPP, SJB va suporta 50 % din riscurile și costurile aferente etapei de amenajare a terenului, participând, prin urmare, la scăderea prețului de vânzare asupra căruia s-a convenit. Pentru a ajunge la pragul de rentabilitate pentru amenajarea terenului, s-a decis ca SJB să contribuie cu suma de 2,6 milioane EUR în cadrul PPP (punctul 5.2.1 din Planul general privind exploatarea terenului Damcentrum) și, întrucât PPP suporta 50 % din costurile pentru construcția școlii, 25 % din costurile respective revin societății SJB (0,7 milioane EUR). |
| --- | --- |

(59)

De asemenea, prin participarea sa în cadrul PPP, SJB va suporta 50 % din riscurile și costurile aferente etapei de amenajare a terenului, participând, prin urmare, la scăderea prețului de vânzare asupra căruia s-a convenit. Pentru a ajunge la pragul de rentabilitate pentru amenajarea terenului, s-a decis ca SJB să contribuie cu suma de 2,6 milioane EUR în cadrul PPP (punctul 5.2.1 din Planul general privind exploatarea terenului Damcentrum) și, întrucât PPP suporta 50 % din costurile pentru construcția școlii, 25 % din costurile respective revin societății SJB (0,7 milioane EUR).

4.3.5.   Denaturarea concurenței

Denaturarea concurenței

| (60) | În cele din urmă, autoritățile neerlandeze susțin că reducerea retroactivă a prețului vizează construirea a 67 de unități locative și 14 spații comerciale care vor fi vândute la prețuri evaluate de un expert independent ca fiind conforme cu prețurile pieței. Prin urmare, denaturarea concurenței ar avea un caracter local și nu ar prevala asupra efectelor pozitive ale finalizării proiectului. |
| --- | --- |

(60)

În cele din urmă, autoritățile neerlandeze susțin că reducerea retroactivă a prețului vizează construirea a 67 de unități locative și 14 spații comerciale care vor fi vândute la prețuri evaluate de un expert independent ca fiind conforme cu prețurile pieței. Prin urmare, denaturarea concurenței ar avea un caracter local și nu ar prevala asupra efectelor pozitive ale finalizării proiectului.

5.   OBSERVAȚIILE PREZENTATE DE PĂRȚILE TERȚE

OBSERVAȚIILE PREZENTATE DE PĂRȚILE TERȚE

| (61) | Doar fundația Stichting a transmis observații în urma deciziei de inițiere a procedurii de investigare. Stichting salută decizia de inițiere a procedurii, dar este de opinie că măsurile contestate descrise în prezenta decizie fac parte dintr-o acțiune de ajutor de stat mult mai amplă, făcând trimitere la plângerea și la informațiile suplimentare pe care aceasta le-a transmis. În special, fundația face referire la presupusul transfer gratuit de teren din partea municipalității către PPP. |
| --- | --- |

(61)

Doar fundația Stichting a transmis observații în urma deciziei de inițiere a procedurii de investigare. Stichting salută decizia de inițiere a procedurii, dar este de opinie că măsurile contestate descrise în prezenta decizie fac parte dintr-o acțiune de ajutor de stat mult mai amplă, făcând trimitere la plângerea și la informațiile suplimentare pe care aceasta le-a transmis. În special, fundația face referire la presupusul transfer gratuit de teren din partea municipalității către PPP.

| (62) | Stichting este de opinie că întârzierea proiectului nu a fost cauzată de procedurile judiciare naționale pe care aceasta le-a inițiat și nici nu consideră că întârzierea în vânzarea unităților locative din zona Damplein a fost provocată de criza financiară. Potrivit fundației, nu a existat o cerere pe piață pentru tipul de unități locative propuse pentru zona Damplein încă de la începutul proiectului în 2004. |
| --- | --- |

(62)

Stichting este de opinie că întârzierea proiectului nu a fost cauzată de procedurile judiciare naționale pe care aceasta le-a inițiat și nici nu consideră că întârzierea în vânzarea unităților locative din zona Damplein a fost provocată de criza financiară. Potrivit fundației, nu a existat o cerere pe piață pentru tipul de unități locative propuse pentru zona Damplein încă de la începutul proiectului în 2004.

| (63) | Fundația susține că terenul nu a fost evaluat de un expert independent, nici în 2003, nici în 2009. |
| --- | --- |

(63)

Fundația susține că terenul nu a fost evaluat de un expert independent, nici în 2003, nici în 2009.

6.   COMENTARIILE AUTORITĂȚILOR NEERLANDEZE REFERITOARE LA OBSERVAȚIILE PĂRȚILOR TERȚE

COMENTARIILE AUTORITĂȚILOR NEERLANDEZE REFERITOARE LA OBSERVAȚIILE PĂRȚILOR TERȚE

| (64) | Autoritățile neerlandeze afirmă că elaborarea proiectului de către municipalitate a fost transparentă și descrisă în „Proiectul planului general Damcentrum”, aprobat la 6 aprilie 2004. Numai acordurile sensibile din punct de vedere financiar sau părți ale acestora au rămas confidențiale. |
| --- | --- |

(64)

Autoritățile neerlandeze afirmă că elaborarea proiectului de către municipalitate a fost transparentă și descrisă în „Proiectul planului general Damcentrum”, aprobat la 6 aprilie 2004. Numai acordurile sensibile din punct de vedere financiar sau părți ale acestora au rămas confidențiale.

| (65) | În ceea ce privește transferul gratuit de teren din partea municipalității către PPP, municipalitatea a explicat că acesta nu face obiectul deciziei de inițiere a procedurii și a făcut referire la observațiile sale transmise Comisiei în 2009, în care explica faptul că transferul respectiv nu a fost gratuit deoarece PPP a furnizat servicii în schimbul acestuia. În observațiile sale anterioare, municipalitatea a subliniat că lucrările efectuate de PPP ar fi trebuit să fie suportate, în mod normal, de municipalitate. |
| --- | --- |

(65)

În ceea ce privește transferul gratuit de teren din partea municipalității către PPP, municipalitatea a explicat că acesta nu face obiectul deciziei de inițiere a procedurii și a făcut referire la observațiile sale transmise Comisiei în 2009, în care explica faptul că transferul respectiv nu a fost gratuit deoarece PPP a furnizat servicii în schimbul acestuia. În observațiile sale anterioare, municipalitatea a subliniat că lucrările efectuate de PPP ar fi trebuit să fie suportate, în mod normal, de municipalitate.

| (66) | Potrivit autorităților neerlandeze, atât diferitele procedurile judiciare inițiate de fundație, care au generat multă publicitate negativă la adresa proiectului, cât și criza creditelor au avut un efect negativ asupra vânzării de unități locative în zona Damplein. Cu toate acestea, atunci când au început primele vânzări în 2007, aproape o treime din unitățile locative au fost vândute. Contractele de vânzare respective au fost anulate ulterior din cauza eliberării cu întârziere a autorizațiilor de construcție necesare. Prin urmare, se poate concluziona că exista o cerere pentru aceste unități locative la începutul proiectului. |
| --- | --- |

(66)

Potrivit autorităților neerlandeze, atât diferitele procedurile judiciare inițiate de fundație, care au generat multă publicitate negativă la adresa proiectului, cât și criza creditelor au avut un efect negativ asupra vânzării de unități locative în zona Damplein. Cu toate acestea, atunci când au început primele vânzări în 2007, aproape o treime din unitățile locative au fost vândute. Contractele de vânzare respective au fost anulate ulterior din cauza eliberării cu întârziere a autorizațiilor de construcție necesare. Prin urmare, se poate concluziona că exista o cerere pentru aceste unități locative la începutul proiectului.

| (67) | Autoritățile neerlandeze subliniază în continuare că experții independenți au fost selectați de către municipalitate, care nu avea niciun interes în obținerea unei valori scăzute a terenului. |
| --- | --- |

(67)

Autoritățile neerlandeze subliniază în continuare că experții independenți au fost selectați de către municipalitate, care nu avea niciun interes în obținerea unei valori scăzute a terenului.

7.   EVALUAREA MĂSURILOR CONTESTATE

EVALUAREA MĂSURILOR CONTESTATE

7.1.   EXISTENȚA AJUTORULUI DE STAT ÎN SENSUL ARTICOLULUI 107 ALINEATUL (1) DIN TFUE

| (68) | Articolul 107 alineatul (1) din TFUE prevede că „sunt incompatibile cu piața internă ajutoarele acordate de state sau prin intermediul resurselor de stat, sub orice formă, care denaturează sau amenință să denatureze concurența prin favorizarea anumitor întreprinderi sau a producerii anumitor bunuri, în măsura în care acestea afectează schimburile comerciale dintre statele membre”. |
| --- | --- |

(68)

Articolul 107 alineatul (1) din TFUE prevede că „sunt incompatibile cu piața internă ajutoarele acordate de state sau prin intermediul resurselor de stat, sub orice formă, care denaturează sau amenință să denatureze concurența prin favorizarea anumitor întreprinderi sau a producerii anumitor bunuri, în măsura în care acestea afectează schimburile comerciale dintre statele membre”.

| (69) | În primul rând, nu a fost contestat faptul că SJB, precum și Schouten de Jong și Bouwfonds, membrii parteneriatului, sunt considerate întreprinderi în sensul dispoziției sus-citate, întrucât acestea urmăresc activități economice prin care se oferă bunuri și servicii pe piață, astfel cum se menționează în decizia de inițiere a procedurii. |
| --- | --- |

(69)

În primul rând, nu a fost contestat faptul că SJB, precum și Schouten de Jong și Bouwfonds, membrii parteneriatului, sunt considerate întreprinderi în sensul dispoziției sus-citate, întrucât acestea urmăresc activități economice prin care se oferă bunuri și servicii pe piață, astfel cum se menționează în decizia de inițiere a procedurii.

| (70) | În al doilea rând, măsurile contestate au fost acordate de PPP, ceea ce înseamnă că a fost obținut acordul necesar din partea municipalității, care deține o participație de 50 % în cadrul PPP. Întrucât deciziile se iau în unanimitate în cadrul PPP, iar măsurile în cauză nu ar fi putut fi convenite fără aprobarea expresă a Consiliului municipal, decizia PPP de a acorda măsurile contestate este imputabilă statului. În plus, dacă municipalitatea nu ar fi acceptat să acorde măsurile contestate, amploarea expunerii sale financiare rezultată în urma PPP ar fi fost proporțional mai mică. Prin urmare, scăderea prețurilor și scutirea de taxe convenite de PPP implică o pierdere de resurse de stat (16). |
| --- | --- |

(70)

În al doilea rând, măsurile contestate au fost acordate de PPP, ceea ce înseamnă că a fost obținut acordul necesar din partea municipalității, care deține o participație de 50 % în cadrul PPP. Întrucât deciziile se iau în unanimitate în cadrul PPP, iar măsurile în cauză nu ar fi putut fi convenite fără aprobarea expresă a Consiliului municipal, decizia PPP de a acorda măsurile contestate este imputabilă statului. În plus, dacă municipalitatea nu ar fi acceptat să acorde măsurile contestate, amploarea expunerii sale financiare rezultată în urma PPP ar fi fost proporțional mai mică. Prin urmare, scăderea prețurilor și scutirea de taxe convenite de PPP implică o pierdere de resurse de stat (16).

16

| (71) | În al treilea rând, întrucât măsurile sunt doar în beneficiul SJB și, în final, al societăților Schouten de Jong și Bouwfonds, membrii parteneriatului, acestea trebuie să fie considerate ca având caracter selectiv. |
| --- | --- |

(71)

În al treilea rând, întrucât măsurile sunt doar în beneficiul SJB și, în final, al societăților Schouten de Jong și Bouwfonds, membrii parteneriatului, acestea trebuie să fie considerate ca având caracter selectiv.

| (72) | Cu toate acestea, autoritățile neerlandeze au contestat afirmația potrivit căreia municipalitatea, prin acceptarea unei reduceri a prețului de vânzare convenit inițial pentru terenul vândut societății SJB și a unei scutiri de taxe, a conferit SJB un avantaj economic pe care acesta nu l-ar fi obținut în condiții normale de piață. |
| --- | --- |

(72)

Cu toate acestea, autoritățile neerlandeze au contestat afirmația potrivit căreia municipalitatea, prin acceptarea unei reduceri a prețului de vânzare convenit inițial pentru terenul vândut societății SJB și a unei scutiri de taxe, a conferit SJB un avantaj economic pe care acesta nu l-ar fi obținut în condiții normale de piață.

| (73) | Pentru motivele expuse în considerentele 74-83 de mai jos, Comisia este de acord cu autoritățile neerlandeze în ceea ce privește acest aspect, având în vedere circumstanțele specifice ale cazului și contextul specific al măsurilor contestate, inclusiv statutul juridic al municipalității în special, în baza acordului de cooperare din 2004 și a mai multor acorduri bilaterale cu SJB. |
| --- | --- |

(73)

Pentru motivele expuse în considerentele 74-83 de mai jos, Comisia este de acord cu autoritățile neerlandeze în ceea ce privește acest aspect, având în vedere circumstanțele specifice ale cazului și contextul specific al măsurilor contestate, inclusiv statutul juridic al municipalității în special, în baza acordului de cooperare din 2004 și a mai multor acorduri bilaterale cu SJB.

7.1.1.   Existența unui avantaj

Existența unui avantaj

| (74) | Conform jurisprudenței constante, tranzacțiile economice efectuate de un organism public sau de o întreprindere publică nu conferă un avantaj pentru contrapartidă și, prin urmare, nu constituie ajutor de stat în cazul în care sunt efectuate în conformitate cu condițiile normale de piață (17). Pentru a stabili dacă o tranzacție economică este efectuată în condiții normale de piață, comportamentul autorităților sau al întreprinderilor publice ar trebui să fie comparat cu cel al operatorilor economici similari din sectorul privat în condiții normale de piață pentru a stabili dacă tranzacțiile economice efectuate de astfel de autorități sau întreprinderi oferă un avantaj pentru contrapartidă. Acest mecanism este cunoscut sub denumirea „principiul operatorului economic privat în economia de piață”. |
| --- | --- |

(74)

Conform jurisprudenței constante, tranzacțiile economice efectuate de un organism public sau de o întreprindere publică nu conferă un avantaj pentru contrapartidă și, prin urmare, nu constituie ajutor de stat în cazul în care sunt efectuate în conformitate cu condițiile normale de piață (17). Pentru a stabili dacă o tranzacție economică este efectuată în condiții normale de piață, comportamentul autorităților sau al întreprinderilor publice ar trebui să fie comparat cu cel al operatorilor economici similari din sectorul privat în condiții normale de piață pentru a stabili dacă tranzacțiile economice efectuate de astfel de autorități sau întreprinderi oferă un avantaj pentru contrapartidă. Acest mecanism este cunoscut sub denumirea „principiul operatorului economic privat în economia de piață”.

17

| (75) | Prin urmare, pentru a stabili dacă municipalitatea, prin acordarea unei reduceri a prețului de vânzare convenit inițial pentru terenul vândut societății SJB și a unei scutiri de taxe, a conferit un avantaj economic în favoarea SJB, este necesar să se examineze dacă municipalitatea a respectat principiul operatorului economic privat în economia de piață. Cu alte cuvinte, dacă un vânzător privat ipotetic aflat în aceeași situație ca municipalitatea ar fi acceptat aceeași reducere de preț și aceleași scutiri de taxe, astfel încât să nu se poată vorbi despre existența unui avantaj ca urmare a măsurilor contestate. |
| --- | --- |

(75)

Prin urmare, pentru a stabili dacă municipalitatea, prin acordarea unei reduceri a prețului de vânzare convenit inițial pentru terenul vândut societății SJB și a unei scutiri de taxe, a conferit un avantaj economic în favoarea SJB, este necesar să se examineze dacă municipalitatea a respectat principiul operatorului economic privat în economia de piață. Cu alte cuvinte, dacă un vânzător privat ipotetic aflat în aceeași situație ca municipalitatea ar fi acceptat aceeași reducere de preț și aceleași scutiri de taxe, astfel încât să nu se poată vorbi despre existența unui avantaj ca urmare a măsurilor contestate.

| (76) | În acest sens, toate aspectele relevante ale măsurilor contestate și contextul acestora trebuie luate în considerare (18), în special situația juridică a municipalității și a SJB, având în vedere acordul de cooperare din 2004 și diferitele acorduri bilaterale, precum și complexitatea proiectului, care a făcut parte dintr-un proiect imobiliar mai amplu. |
| --- | --- |

(76)

În acest sens, toate aspectele relevante ale măsurilor contestate și contextul acestora trebuie luate în considerare (18), în special situația juridică a municipalității și a SJB, având în vedere acordul de cooperare din 2004 și diferitele acorduri bilaterale, precum și complexitatea proiectului, care a făcut parte dintr-un proiect imobiliar mai amplu.

18

| (77) | Autoritățile neerlandeze susțin că municipalitatea a acționat în conformitate cu principiul operatorului economic privat în economia de piață, întrucât nerealizarea proiectului Damplein ar fi avut un impact asupra întregului proiect Leidschendam Centrum și ar fi cauzat prejudicii municipalității. În acest sens, autoritățile neerlandeze au susținut, în esență, următoarele. În primul rând, potrivit autorităților neerlandeze, municipalitatea a avut un important interes financiar și social în începerea lucrărilor de construcție în zona Damplein cât mai curând posibil, întrucât orice întârziere în plus ar fi condus la daune directe și indirecte pentru municipalitate, iar daunele ar fi fost mai mari decât costurile suportate de municipalitate ca urmare a adoptării măsurilor contestate. Din cauza acestui interes financiar, municipalitatea a decis să revizuiască acordurile încheiate cu SJB. În al doilea rând, autoritățile neerlandeze susțin că municipalitatea a acționat ca un investitor privat prin acceptarea de către aceasta a unui angajament din partea SJB de a renunța la dreptul său de a invoca clauza de 70 % din acordul de cooperare din 2004, în schimbul măsurilor contestate. |
| --- | --- |

(77)

Autoritățile neerlandeze susțin că municipalitatea a acționat în conformitate cu principiul operatorului economic privat în economia de piață, întrucât nerealizarea proiectului Damplein ar fi avut un impact asupra întregului proiect Leidschendam Centrum și ar fi cauzat prejudicii municipalității. În acest sens, autoritățile neerlandeze au susținut, în esență, următoarele. În primul rând, potrivit autorităților neerlandeze, municipalitatea a avut un important interes financiar și social în începerea lucrărilor de construcție în zona Damplein cât mai curând posibil, întrucât orice întârziere în plus ar fi condus la daune directe și indirecte pentru municipalitate, iar daunele ar fi fost mai mari decât costurile suportate de municipalitate ca urmare a adoptării măsurilor contestate. Din cauza acestui interes financiar, municipalitatea a decis să revizuiască acordurile încheiate cu SJB. În al doilea rând, autoritățile neerlandeze susțin că municipalitatea a acționat ca un investitor privat prin acceptarea de către aceasta a unui angajament din partea SJB de a renunța la dreptul său de a invoca clauza de 70 % din acordul de cooperare din 2004, în schimbul măsurilor contestate.

| (78) | În această privință, Comisia menționează următoarele. În cazul de față, nu se contestă, astfel cum se arată în considerentul 30 de mai sus, că lucrările de construcție în zona Damplein, care au fost planificate inițial să înceapă în noiembrie 2005, au fost amânate deoarece autorizațiile de construcție necesare au putut fi obținute abia în noiembrie 2008, din cauza mai multor proceduri judiciare naționale. În aceste circumstanțe, SJB nu a mai fost dispus să pună în aplicare acordul de cooperare din 2004 astfel cum a fost convenit inițial și, în baza unor prevederi contractuale, a solicitat municipalității renegocierea acordurilor inițiale. |
| --- | --- |

(78)

În această privință, Comisia menționează următoarele. În cazul de față, nu se contestă, astfel cum se arată în considerentul 30 de mai sus, că lucrările de construcție în zona Damplein, care au fost planificate inițial să înceapă în noiembrie 2005, au fost amânate deoarece autorizațiile de construcție necesare au putut fi obținute abia în noiembrie 2008, din cauza mai multor proceduri judiciare naționale. În aceste circumstanțe, SJB nu a mai fost dispus să pună în aplicare acordul de cooperare din 2004 astfel cum a fost convenit inițial și, în baza unor prevederi contractuale, a solicitat municipalității renegocierea acordurilor inițiale.

| (79) | Într-adevăr, rezultă din prevederile contractuale ale acordului de cooperare din 2004 că întârzierea în eliberarea autorizațiilor de construcție impune părților să renegocieze acordurile convenite în 2004. În special, articolul 6.6 din acordul de cooperare prevede ca, în cazul unei întârzieri în eliberarea autorizațiilor de construcție, părțile ar trebui să renegocieze prețul stabilit inițial pentru teren și datele de plată. În plus, articolul 16 din același acord prevede că acordul nu poate fi anulat în totalitate sau parțial în situațiile enumerate în mod specific. Una dintre situațiile enumerate constă în „circumstanțe neprevăzute astfel cum sunt menționate la articolul 6:258 din Codul Civil”: în cazul în care una dintre părți este de opinie că celelalte părți nu îi pot solicita acesteia o executare nemodificată a acordului, acestea trebuie să înceapă negocierile pentru a stabili condiții modificate de comun acord. În final, articolul 18 din acordul de cooperare prevede că litigiile sunt soluționate de comun acord sau sunt supuse arbitrajului. |
| --- | --- |

(79)

Într-adevăr, rezultă din prevederile contractuale ale acordului de cooperare din 2004 că întârzierea în eliberarea autorizațiilor de construcție impune părților să renegocieze acordurile convenite în 2004. În special, articolul 6.6 din acordul de cooperare prevede ca, în cazul unei întârzieri în eliberarea autorizațiilor de construcție, părțile ar trebui să renegocieze prețul stabilit inițial pentru teren și datele de plată. În plus, articolul 16 din același acord prevede că acordul nu poate fi anulat în totalitate sau parțial în situațiile enumerate în mod specific. Una dintre situațiile enumerate constă în „circumstanțe neprevăzute astfel cum sunt menționate la articolul 6:258 din Codul Civil”: în cazul în care una dintre părți este de opinie că celelalte părți nu îi pot solicita acesteia o executare nemodificată a acordului, acestea trebuie să înceapă negocierile pentru a stabili condiții modificate de comun acord. În final, articolul 18 din acordul de cooperare prevede că litigiile sunt soluționate de comun acord sau sunt supuse arbitrajului.

| (80) | Din aceste prevederi contractuale rezultă că era intenția părților de a-și menține cooperarea și de a limita o posibilă anulare a cooperării la situațiile în care nu se putea ajunge la un acord sau în care părțile nu și-au îndeplinit obligațiile astfel încât nicio renegociere nu mai era posibilă. În acest sens, ar trebui, de asemenea, să se țină cont de faptul că proiectul a fost complex, a constat din mai multe subproiecte care erau legate între ele și că proiectul imobiliar mai amplu a implicat mai multe părți în conexiune cu acordul de cooperare din 2004. |
| --- | --- |

(80)

Din aceste prevederi contractuale rezultă că era intenția părților de a-și menține cooperarea și de a limita o posibilă anulare a cooperării la situațiile în care nu se putea ajunge la un acord sau în care părțile nu și-au îndeplinit obligațiile astfel încât nicio renegociere nu mai era posibilă. În acest sens, ar trebui, de asemenea, să se țină cont de faptul că proiectul a fost complex, a constat din mai multe subproiecte care erau legate între ele și că proiectul imobiliar mai amplu a implicat mai multe părți în conexiune cu acordul de cooperare din 2004.

| (81) | În plus, cu toate că municipalitatea a fost implicată doar în etapa de amenajare a terenului din cadrul proiectului imobiliar, în timp ce etapa de construcție a proiectului a fost pe riscul și pe cheltuiala dezvoltatorilor privați în cauză, inclusiv SJB, este cert că, în 2008, atunci când SJB a comunicat municipalității că nu era dispus să înceapă lucrările de construcție, proiectul se afla încă în etapa de amenajare a terenului. În această etapă, municipalitatea era implicată financiar în proiect, întrucât aceasta suporta 50 % din costurile și riscurile aferente. Costurile etapei de amenajare a terenului din cadrul proiectului au inclus costurile aferente pregătirii terenului pentru construcții, costurile pentru secțiunea publică a parcării subterane și 50 % din costurile de construcție a școlii. Prin urmare, era în interesul financiar al municipalității ca lucrările de amenajare a terenului să fie executate fără întârziere, astfel încât terenul să poată fi predat, iar prețul de vânzare a terenurilor să fie plătit, în temeiul articolului 10.5 din acordul de cooperare din 2004. În aceste circumstanțe speciale, Comisia a acceptat că, deși considerațiile municipalității în calitate de autoritate publică nu sunt relevante pentru principiul operatorului economic privat în economia de piață în realizarea proiectului, un operator privat ipotetic, care ar fi fost într-o poziție contractuală și financiară asemănătoare, ar fi căutat mai degrabă să renegocieze prețul decât să anuleze acordul imediat și să organizeze o cerere de oferte, în special deoarece contractul pentru construcția parcării fusese deja acordat parteneriatului SJB. De asemenea, Comisia a constat în acest sens că, la momentul renegocierilor, criza financiară începuse și a afectat în special piața imobiliară neerlandeză. |
| --- | --- |

(81)

În plus, cu toate că municipalitatea a fost implicată doar în etapa de amenajare a terenului din cadrul proiectului imobiliar, în timp ce etapa de construcție a proiectului a fost pe riscul și pe cheltuiala dezvoltatorilor privați în cauză, inclusiv SJB, este cert că, în 2008, atunci când SJB a comunicat municipalității că nu era dispus să înceapă lucrările de construcție, proiectul se afla încă în etapa de amenajare a terenului. În această etapă, municipalitatea era implicată financiar în proiect, întrucât aceasta suporta 50 % din costurile și riscurile aferente. Costurile etapei de amenajare a terenului din cadrul proiectului au inclus costurile aferente pregătirii terenului pentru construcții, costurile pentru secțiunea publică a parcării subterane și 50 % din costurile de construcție a școlii. Prin urmare, era în interesul financiar al municipalității ca lucrările de amenajare a terenului să fie executate fără întârziere, astfel încât terenul să poată fi predat, iar prețul de vânzare a terenurilor să fie plătit, în temeiul articolului 10.5 din acordul de cooperare din 2004. În aceste circumstanțe speciale, Comisia a acceptat că, deși considerațiile municipalității în calitate de autoritate publică nu sunt relevante pentru principiul operatorului economic privat în economia de piață în realizarea proiectului, un operator privat ipotetic, care ar fi fost într-o poziție contractuală și financiară asemănătoare, ar fi căutat mai degrabă să renegocieze prețul decât să anuleze acordul imediat și să organizeze o cerere de oferte, în special deoarece contractul pentru construcția parcării fusese deja acordat parteneriatului SJB. De asemenea, Comisia a constat în acest sens că, la momentul renegocierilor, criza financiară începuse și a afectat în special piața imobiliară neerlandeză.

| (82) | Renegocierile între părți au condus, în toamna anului 2008, la o propunere a SJB către PPP conform căreia SJB urma să plătească suma de 4 milioane EUR pentru teren și să înceapă lucrările de construcție în aprilie 2009 indiferent de numărul unităților locative vândute anticipat. De asemenea, SJB era dispus să renunțe la dreptul său de a invoca clauza de 70 % prevăzută în acordul de cooperare din 2004. În plus, jumătate din costurile reduse ale prețului de vânzare urmau să fie suportate chiar de SJB, prin participarea sa în cadrul PPP. |
| --- | --- |

(82)

Renegocierile între părți au condus, în toamna anului 2008, la o propunere a SJB către PPP conform căreia SJB urma să plătească suma de 4 milioane EUR pentru teren și să înceapă lucrările de construcție în aprilie 2009 indiferent de numărul unităților locative vândute anticipat. De asemenea, SJB era dispus să renunțe la dreptul său de a invoca clauza de 70 % prevăzută în acordul de cooperare din 2004. În plus, jumătate din costurile reduse ale prețului de vânzare urmau să fie suportate chiar de SJB, prin participarea sa în cadrul PPP.

| (83) | Un expert independent, denumit Fakton și contractat de municipalitate, a concluzionat, în raportul său din 11 februarie 2009, că suma de 4 milioane EUR (nivelul prețurilor la 1 ianuarie 2010), convenită ca noul preț pentru teren, ar putea fi considerată ca fiind în conformitate cu prețurile pieței pentru terenul în cauză, luând în considerare, de asemenea, angajamentele suplimentare ale SJB. |
| --- | --- |

(83)

Un expert independent, denumit Fakton și contractat de municipalitate, a concluzionat, în raportul său din 11 februarie 2009, că suma de 4 milioane EUR (nivelul prețurilor la 1 ianuarie 2010), convenită ca noul preț pentru teren, ar putea fi considerată ca fiind în conformitate cu prețurile pieței pentru terenul în cauză, luând în considerare, de asemenea, angajamentele suplimentare ale SJB.

| (84) | În aceste circumstanțe, Comisia nu are niciun motiv să considere că comportamentul municipalității, prin convenirea asupra unui preț de 4 milioane EUR în condițiile date, nu este în conformitate cu condițiile normale de piață. |
| --- | --- |

(84)

În aceste circumstanțe, Comisia nu are niciun motiv să considere că comportamentul municipalității, prin convenirea asupra unui preț de 4 milioane EUR în condițiile date, nu este în conformitate cu condițiile normale de piață.

| (85) | Având în vedere cele de mai sus, Comisia consideră că scăderea prețului de vânzare a terenului și scutirea de taxa de amenajare a terenului și de taxa de calitate, astfel cum au fost convenite în acordul suplimentar între municipalitate, PPP și SJB, nu constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE, |
| --- | --- |

(85)

Având în vedere cele de mai sus, Comisia consideră că scăderea prețului de vânzare a terenului și scutirea de taxa de amenajare a terenului și de taxa de calitate, astfel cum au fost convenite în acordul suplimentar între municipalitate, PPP și SJB, nu constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Scăderea prețului de vânzare al terenului și scutirea de taxa de amenajare a terenului și de taxa de calitate, convenite la 1 martie 2010 de municipalitatea Leidschendam-Voorburg în favoarea Schouten-de Jong Bouwfonds, parteneriat alcătuit din Schouten & de Jong Projectontwikkeling BV și Bouwfonds Ontwikkeling BV, nu constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene.

Articolul 2

Prezenta decizie se adresează Regatului Țărilor de Jos.

Adoptată la Bruxelles, 15 ianuarie 2016.

Pentru Comisie

Margrethe VESTAGER

Membru al Comisiei

---

(1)  
  JO C 86, 23.3.2012, p. 12.

1

(2)  A se vedea nota de subsol nr. 1.

2

(3)  Hotărârea Curții din 30 iunie 2015 în cauzele conexate T-186/13, T-190/13 și T-193/13, Țările de Jos (T-186/13), municipalitatea Leidschendam-Voorburg (T-190/13) și Bouwfonds Ontwikkeling BV en & Schouten & de Jong Projectontwikkeling BV (T-193/13) v Comisia ECLI:UE:T:2015:447.

3

Țările de Jos

municipalitatea Leidschendam-Voorburg

Bouwfonds Ontwikkeling BV en & Schouten & de Jong Projectontwikkeling BV

Comisia

(4)  Trimiterile la SJB în continuarea prezentei decizii ar trebui să fie considerate, prin urmare, ca fiind trimiteri atât la Schouten de Jong, cât și la Bouwfonds.

4

(5)  Articolul 4.1 din acordul privind exploatarea terenului/acordul PPP din 22 noiembrie 2004 prevede următoarele: „Gemeente en SJB vormen met ingang van de datum van ondertekening van deze overeenkomst een VOF. Als zodanig dragen zij met ingang van die datum gezamenlijk op basis van separaat te sluiten project-gronduitgifteovereenkomsten, in goed overleg, zorg voor de uitvoering van de grondexploitatie. De daaraan verbonden kosten en risico's komen voor 50 % voor rekening van SJB en voor 50 % van de Gemeente. Schouten en Bouwfonds zijn ieder hoofdelijk aansprakelijk voor de nakoming door SJB van haar verplichtingen ingevolge deze Overeenkomst (de Sok en de projectovereenkomst).”

5

(6)  Proiectul a fost denumit inițial „proiectul Damcentrum”, dar a fost redenumit „proiectul Leidschendam Centrum” în 2005. În prezenta decizie, denumirea „proiectul Leidschendam Centrum” este utilizată pentru a face referire la proiectul imobiliar.

6

(7)  Planurile finale pentru zona Damplein prevedeau construirea a doar 67 de unități locative de către SJB.

7

(8)  Nu s-a efectuat nicio procedură de achiziții publice în această privință. Prezenta decizie nu aduce atingere niciunei analize pe care Comisia ar putea să o efectueze în ceea ce privește aspectele legate de achizițiile publice ale proiectului în cauză.

8

(9)  Punctul 5.1.2 din Planul general de amenajare a terenului Damcentrum din 10 februarie 2004.

9

(10)  În conformitate cu Planul general de amenajare a terenului Damcentrum din 10 februarie 2004, municipalitatea urma să contribuie cu 7,3 milioane EUR, în timp ce SJB urma să contribuie cu 2,6 milioane EUR.

10

(11)  În conformitate cu „Exploitatieverordening Gemeente Leidschendam-Voorburg 2009” (Regulamentul privind amenajarea terenurilor, stabilit de Primăria Leidschendam-Voorburg), municipalitatea poate invita părțile interesate din sectorul privat să contribuie la costurile lucrărilor de infrastructură. În acest scop, acordul de cooperare din 2004 stipulează că părțile private vor plăti către PPP un comision de amenajare a terenului și, deoarece municipalitatea a decis să utilizeze produse de înaltă calitate pentru dezvoltarea zonei publice, acestea vor plăti, pe lângă prețul terenului, o taxă de calitate.

11

(12)  Articolul 6.6 din acordul de cooperare din 2004 prevede că: „Indien de vereiste bouwvergunningen als gevolg van niet aan de aanvragende partij toe te rekenen planologische belemmeringen niet binnen de terzake in het ATS voorziene termijn verkregen worden, zullen Partijen dienaangaande – daaronder begrepen aangaande grondprijsberekening en grondprijsbetaaldata – nadere afspraken met elkaar maken die zo dicht mogelijk blijven bij de inhoud van deze SOK, respectievelijk de Bilaterale overeenkomsten.”

12

(13)  La articolul 2.1.2 punctul l din acordul suplimentar se prevăd următoarele: „In afwijking van het bepaalde in een of meer van de in de considerans genoemde overeenkomsten (i) wordt de koopsom van het Verkochte, welke koper bij levering verschuldigd is aan Verkoper, onder de in deze overeenkomst opgenomen voorwaarden nader bepaald op € 4 000 000,- (zegge: vier miljoen euro) exclusief btw kosten Koper Vermeerderd met 5 % rente vanaf 1 januari 2010. (ii) zijn de oorspronkelijk overeengekomen grex en kwaliteitsbijdragen niet verschuldigd, (iii) wordt de grond bouwrijp geleverd. De koopsom is gebaseerd op prijspeil 1 januari 2010 en is niet verrekenbaar.”

13

(14)  Acest nou acord face referire la 208 spații de parcare, și anume mai puțin de cele 225 de locuri prevăzute inițial.

14

(15)  Aceasta corespunde sumei convenite anterior, în valoare de 4,6 milioane EUR (nivelul prețurilor la data de 1 ianuarie 2003), care urma să fie indexată cu 2,5 % până la data de 1 ianuarie 2010.

15

(16)  Astfel cum a fost confirmat de Tribunal în hotărârea sa din 30 iunie 2015; a se vedea nota de subsol 3, punctele 62-72.

16

(17)  Cauza C-39/94 din 11 iulie 1996, SFEI și alții, UE:C:1996:285, punctele 60-61.

17

SFEI și alții

(18)  Cauza T-244/08 din 13 decembrie 2011, Konsum Nord/Comisia, UE:T:2011:732, punctul 57 și jurisprudența citată.

18

Konsum Nord/Comisia

---

| 26.4.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 109/40 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 109/40

---

DECIZIA DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2016/650 A COMISIEI

din 25 aprilie 2016

de stabilire a standardelor pentru evaluarea securității dispozitivelor de creare a semnăturilor și a sigiliilor calificate în temeiul articolului 30 alineatul (3) și al articolului 39 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 910/2014 al Parlamentului European și al Consiliului privind identificarea electronică și serviciile de încredere pentru tranzacțiile electronice pe piața internă

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 910/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 iulie 2014 privind identificarea electronică și serviciile de încredere pentru tranzacțiile electronice pe piața internă și de abrogare a Directivei 1999/93/CE (1), în special articolul 30 alineatul (3) și articolul 39 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | Anexa II la Regulamentul (UE) nr. 910/2014 stabilește cerințele pentru dispozitivele de creare a semnăturilor electronice calificate și dispozitivele de creare a sigiliilor electronice calificate. |
| --- | --- |

(1)

Anexa II la Regulamentul (UE) nr. 910/2014 stabilește cerințele pentru dispozitivele de creare a semnăturilor electronice calificate și dispozitivele de creare a sigiliilor electronice calificate.

| (2) | Sarcina elaborării specificațiilor tehnice necesare pentru producția și plasarea pe piață a produselor, luând în considerare stadiul actual de dezvoltare a tehnologiei, le revine organizațiilor competente din domeniul standardizării. |
| --- | --- |

(2)

Sarcina elaborării specificațiilor tehnice necesare pentru producția și plasarea pe piață a produselor, luând în considerare stadiul actual de dezvoltare a tehnologiei, le revine organizațiilor competente din domeniul standardizării.

| (3) | ISO/IEC (Organizația Internațională de Standardizare/Comisia Electrotehnică Internațională) stabilește conceptele și principiile generale ale securității informatice și specifică modelul general care trebuie să stea la baza evaluării proprietăților de securitate ale produselor IT. |
| --- | --- |

(3)

ISO/IEC (Organizația Internațională de Standardizare/Comisia Electrotehnică Internațională) stabilește conceptele și principiile generale ale securității informatice și specifică modelul general care trebuie să stea la baza evaluării proprietăților de securitate ale produselor IT.

| (4) | Comitetul European de Standardizare (CEN) a elaborat, în cadrul mandatului de standardizare M/460 acordat de Comisie, standarde pentru dispozitivele de creare a semnăturilor și a sigiliilor electronice calificate, în cazurile în care datele de creare a semnăturilor electronice sau datele de creare a sigiliilor electronice se află într-un mediu în totalitate, dar nu neapărat exclusiv, gestionat de utilizator. Aceste standarde sunt considerate adecvate în vederea evaluării conformității unor astfel de dispozitive cu cerințele relevante stabilite în anexa II la Regulamentul (UE) nr. 910/2014. |
| --- | --- |

(4)

Comitetul European de Standardizare (CEN) a elaborat, în cadrul mandatului de standardizare M/460 acordat de Comisie, standarde pentru dispozitivele de creare a semnăturilor și a sigiliilor electronice calificate, în cazurile în care datele de creare a semnăturilor electronice sau datele de creare a sigiliilor electronice se află într-un mediu în totalitate, dar nu neapărat exclusiv, gestionat de utilizator. Aceste standarde sunt considerate adecvate în vederea evaluării conformității unor astfel de dispozitive cu cerințele relevante stabilite în anexa II la Regulamentul (UE) nr. 910/2014.

| (5) | Anexa II la Regulamentul (UE) nr. 910/2014 stabilește că numai un prestator de servicii de încredere calificat poate gestiona datele de creare a semnăturilor electronice în numele unui semnatar. Cerințele de securitate și specificațiile de certificare ale acestora sunt diferite în cazul în care semnatarul deține fizic un produs, față de cazul în care un prestator de servicii de încredere calificat acționează în numele semnatarului. Pentru a acoperi ambele situații, precum și pentru a favoriza dezvoltarea în timp a unor produse și standarde de evaluare adaptate necesităților specifice, anexa la prezenta decizie ar trebui să cuprindă standarde care reglementează ambele situații. |
| --- | --- |

(5)

Anexa II la Regulamentul (UE) nr. 910/2014 stabilește că numai un prestator de servicii de încredere calificat poate gestiona datele de creare a semnăturilor electronice în numele unui semnatar. Cerințele de securitate și specificațiile de certificare ale acestora sunt diferite în cazul în care semnatarul deține fizic un produs, față de cazul în care un prestator de servicii de încredere calificat acționează în numele semnatarului. Pentru a acoperi ambele situații, precum și pentru a favoriza dezvoltarea în timp a unor produse și standarde de evaluare adaptate necesităților specifice, anexa la prezenta decizie ar trebui să cuprindă standarde care reglementează ambele situații.

| (6) | La momentul adoptării prezentei decizii, diferiți prestatori de servicii de încredere ofereau deja soluții de gestionare a datelor de creare a semnăturilor electronice în numele clienților lor. Certificările produselor sunt în prezent limitate la modulele de securitate hardware care sunt certificate conform diferitor standarde, dar nu sunt încă certificate în mod specific conform cerințelor privind dispozitivele de creare a semnăturilor și a sigiliilor calificate. Cu toate acestea, nu există încă standarde publicate, precum EN 419 211 (aplicabil semnăturilor electronice create într-un mediu în totalitate, dar nu neapărat exclusiv, gestionat de utilizator) pentru piața, la fel de importantă, a produselor la distanță certificate. Dat fiind că în prezent sunt în curs de elaborare standarde care ar putea fi adecvate pentru aceste scopuri, în momentul în care acestea vor deveni disponibile și vor fi evaluate ca fiind conforme cu cerințele prevăzute în anexa II la Regulamentul (UE) nr. 910/2014, Comisia va completa prezenta decizie. Până când va fi stabilită lista acestor standarde, se poate utiliza un proces alternativ pentru evaluarea conformității unor astfel de produse în condițiile prevăzute la articolul 30 alineatul (3) litera (b) din Regulamentul (UE) nr. 910/2014. |
| --- | --- |

(6)

La momentul adoptării prezentei decizii, diferiți prestatori de servicii de încredere ofereau deja soluții de gestionare a datelor de creare a semnăturilor electronice în numele clienților lor. Certificările produselor sunt în prezent limitate la modulele de securitate hardware care sunt certificate conform diferitor standarde, dar nu sunt încă certificate în mod specific conform cerințelor privind dispozitivele de creare a semnăturilor și a sigiliilor calificate. Cu toate acestea, nu există încă standarde publicate, precum EN 419 211 (aplicabil semnăturilor electronice create într-un mediu în totalitate, dar nu neapărat exclusiv, gestionat de utilizator) pentru piața, la fel de importantă, a produselor la distanță certificate. Dat fiind că în prezent sunt în curs de elaborare standarde care ar putea fi adecvate pentru aceste scopuri, în momentul în care acestea vor deveni disponibile și vor fi evaluate ca fiind conforme cu cerințele prevăzute în anexa II la Regulamentul (UE) nr. 910/2014, Comisia va completa prezenta decizie. Până când va fi stabilită lista acestor standarde, se poate utiliza un proces alternativ pentru evaluarea conformității unor astfel de produse în condițiile prevăzute la articolul 30 alineatul (3) litera (b) din Regulamentul (UE) nr. 910/2014.

| (7) | Anexa menționează EN 419 211, care cuprinde mai multe părți (de la 1 la 6) aplicabile unor situații diferite. EN 419 211 părțile 5 și 6 prevăd extinderi referitoare la mediul dispozitivelor de creare a semnăturilor calificate, precum comunicarea cu cererile sigure de creare a semnăturilor. Creatorii produselor sunt liberi să aplice aceste extinderi. Conform considerentului 56 din Regulamentul (UE) nr. 910/2014, domeniul de aplicare al certificării efectuate în temeiul articolelor 30 și 39 din respectivul regulament este limitat la protejarea datelor de creare a semnăturilor, în timp ce cererile de creare a semnăturilor sunt excluse din domeniul de aplicare al certificării. |
| --- | --- |

(7)

Anexa menționează EN 419 211, care cuprinde mai multe părți (de la 1 la 6) aplicabile unor situații diferite. EN 419 211 părțile 5 și 6 prevăd extinderi referitoare la mediul dispozitivelor de creare a semnăturilor calificate, precum comunicarea cu cererile sigure de creare a semnăturilor. Creatorii produselor sunt liberi să aplice aceste extinderi. Conform considerentului 56 din Regulamentul (UE) nr. 910/2014, domeniul de aplicare al certificării efectuate în temeiul articolelor 30 și 39 din respectivul regulament este limitat la protejarea datelor de creare a semnăturilor, în timp ce cererile de creare a semnăturilor sunt excluse din domeniul de aplicare al certificării.

| (8) | Pentru a garanta că semnăturile sau sigiliile electronice generate de un dispozitiv de creare a semnăturilor sau a sigiliilor calificat sunt protejate în mod fiabil împotriva falsificării, astfel cum se prevede în anexa II la Regulamentul (UE) nr. 910/2014, utilizarea unor algoritmi criptografici, a unor lungimi ale cheilor și a unor funcții hash adecvate este indispensabilă pentru securitatea produsului certificat. Având în vedere că această chestiune nu a fost armonizată la nivel european, statele membre ar trebui să coopereze pentru a ajunge la un acord asupra algoritmilor de criptare, a lungimilor cheilor și a funcțiilor hash utilizate pentru semnăturile și sigiliile electronice. |
| --- | --- |

(8)

Pentru a garanta că semnăturile sau sigiliile electronice generate de un dispozitiv de creare a semnăturilor sau a sigiliilor calificat sunt protejate în mod fiabil împotriva falsificării, astfel cum se prevede în anexa II la Regulamentul (UE) nr. 910/2014, utilizarea unor algoritmi criptografici, a unor lungimi ale cheilor și a unor funcții hash adecvate este indispensabilă pentru securitatea produsului certificat. Având în vedere că această chestiune nu a fost armonizată la nivel european, statele membre ar trebui să coopereze pentru a ajunge la un acord asupra algoritmilor de criptare, a lungimilor cheilor și a funcțiilor hash utilizate pentru semnăturile și sigiliile electronice.

| (9) | Adoptarea prezentei decizii face ca Decizia 2003/511/CE a Comisiei (2) să devină caducă. Prin urmare, aceasta din urmă ar trebui abrogată. |
| --- | --- |

(9)

Adoptarea prezentei decizii face ca Decizia 2003/511/CE a Comisiei (2) să devină caducă. Prin urmare, aceasta din urmă ar trebui abrogată.

| (10) | Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul comitetului menționat la articolul 48 din Regulamentul (UE) nr. 910/2014, |
| --- | --- |

(10)

Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul comitetului menționat la articolul 48 din Regulamentul (UE) nr. 910/2014,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

(1)   Anexa la prezenta decizie cuprinde standardele pentru evaluarea securității produselor din domeniul tehnologiei informației aplicabile pentru certificarea dispozitivelor de creare a semnăturilor electronice calificate și a dispozitivelor de creare a sigiliilor electronice calificate în conformitate cu articolul 30 alineatul (3) litera (a) și cu articolul 39 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 910/2014, în cazurile în care datele de creare a semnăturilor electronice sau datele de creare a sigiliilor electronice se află într-un mediu în totalitate, dar nu neapărat exclusiv, gestionat de utilizator.

(2)   Până la stabilirea de către Comisie a unei liste de standarde pentru evaluarea securității produselor din domeniul tehnologiei informației aplicabile pentru certificarea dispozitivelor de creare a semnăturilor electronice calificate și a dispozitivelor de creare a sigiliilor electronice calificate, în cazurile în care un prestator de servicii de încredere calificat gestionează datele de creare a semnăturilor electronice sau datele de creare a sigiliilor electronice în numele unui semnatar sau al creatorului unui sigiliu, certificarea acestor produse se realizează pe baza unui proces care, în conformitate cu articolul 30 alineatul (3) litera (b), utilizează niveluri de securitate comparabile cu cele impuse de articolul 30 alineatul (3) litera (a) și care este notificat Comisiei de către organismul public sau privat menționat la articolul 30 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 910/2014.

Articolul 2

Decizia 2003/511/CE se abrogă.

Articolul 3

Prezenta decizie intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Adoptată la Bruxelles, 25 aprilie 2016.

Pentru Comisie

Președintele

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  JO L 257, 28.8.2014, p. 73.

1

(2)  Decizia 2003/511/CE a Comisiei din 14 iulie 2003 privind publicarea numerelor de referință ale standardelor general recunoscute pentru produsele de semnătură electronică în conformitate cu Directiva 1999/93/CE a Parlamentului European și a Consiliului (JO L 175, 15.7.2003, p. 45).

2

---

ANEXĂ

LISTA STANDARDELOR MENȚIONATE LA ARTICOLUL 1 ALINEATUL (1)

| — | ISO/IEC 15408 – Information technology – Security techniques – Evaluation criteria for IT security, părțile de la 1 la 3, indicate în continuare:






  — | ISO/IEC 15408-1:2009 – Information technology – Security techniques – Evaluation criteria for IT security – Part 1. ISO, 2009; |
| --- | --- | --- |

—

ISO/IEC 15408 – Information technology – Security techniques – Evaluation criteria for IT security, părțile de la 1 la 3, indicate în continuare:

—

ISO/IEC 15408-1:2009 – Information technology – Security techniques – Evaluation criteria for IT security – Part 1. ISO, 2009;

| — | ISO/IEC 15408-2:2008 – Information technology – Security techniques – Evaluation criteria for IT security – Part 2. ISO, 2008; |
| --- | --- |

—

ISO/IEC 15408-2:2008 – Information technology – Security techniques – Evaluation criteria for IT security – Part 2. ISO, 2008;

| — | ISO/IEC 15408-3:2008 Information technology – Security techniques – Evaluation criteria for IT security – Part 3. ISO, 2008; |
| --- | --- |

—

ISO/IEC 15408-3:2008 Information technology – Security techniques – Evaluation criteria for IT security – Part 3. ISO, 2008;

și

| — | ISO/IEC 18045:2008: Information technology – Security techniques – Methodology for IT security evaluation;
  și |
| --- | --- |

—

ISO/IEC 18045:2008: Information technology – Security techniques – Methodology for IT security evaluation;

și

| — | EN 419 211 – Profiluri de protecție pentru dispozitive securizate de creare a semnăturii, părțile de la 1 la 6 – după caz – indicate în continuare:






  — | EN 419211-1:2014 – Profiluri de protecție pentru dispozitive securizate de creare a semnăturii – Partea 1: Prezentare generală; |
| --- | --- | --- |

—

EN 419 211 – Profiluri de protecție pentru dispozitive securizate de creare a semnăturii, părțile de la 1 la 6 – după caz – indicate în continuare:

—

EN 419211-1:2014 – Profiluri de protecție pentru dispozitive securizate de creare a semnăturii – Partea 1: Prezentare generală;

| — | EN 419211-2:2013 – Profiluri de protecție pentru dispozitive securizate de creare a semnăturii – Partea 2: Dispozitiv cu generare de cheie; |
| --- | --- |

—

EN 419211-2:2013 – Profiluri de protecție pentru dispozitive securizate de creare a semnăturii – Partea 2: Dispozitiv cu generare de cheie;

| — | EN 419211-3:2013 – Profiluri de protecție pentru dispozitive securizate de creare a semnăturii – Partea 3: Dispozitiv cu import de cheie; |
| --- | --- |

—

EN 419211-3:2013 – Profiluri de protecție pentru dispozitive securizate de creare a semnăturii – Partea 3: Dispozitiv cu import de cheie;

| — | EN 419211-4:2013 – Profiluri de protecție pentru dispozitive securizate de creare a semnăturii – Partea 4: Extensie pentru dispozitiv cu generare de cheie și comunicație securizată cu aplicația de generare de certificate; |
| --- | --- |

—

EN 419211-4:2013 – Profiluri de protecție pentru dispozitive securizate de creare a semnăturii – Partea 4: Extensie pentru dispozitiv cu generare de cheie și comunicație securizată cu aplicația de generare de certificate;

| — | EN 419211-5:2013 – Profiluri de protecție pentru dispozitive securizate de creare a semnăturii – Partea 5: Extensie pentru dispozitiv cu generare de cheie și comunicație sigură cu aplicația de creare a semnăturii; |
| --- | --- |

—

EN 419211-5:2013 – Profiluri de protecție pentru dispozitive securizate de creare a semnăturii – Partea 5: Extensie pentru dispozitiv cu generare de cheie și comunicație sigură cu aplicația de creare a semnăturii;

| — | EN 419211-6:2014 – Profiluri de protecție pentru dispozitive securizate de creare a semnăturii – Partea 6: Extensie pentru dispozitiv cu import de cheie și comunicație sigură cu aplicația de creare a semnăturii. |
| --- | --- |

—

EN 419211-6:2014 – Profiluri de protecție pentru dispozitive securizate de creare a semnăturii – Partea 6: Extensie pentru dispozitiv cu import de cheie și comunicație sigură cu aplicația de creare a semnăturii.

---

Rectificări

| 26.4.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 109/43 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 109/43

---

Rectificare la Regulamentul (UE) 2016/71 al Comisiei din 26 ianuarie 2016 de modificare a anexelor II, III și V la Regulamentul (CE) nr. 396/2005 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește limitele maxime pentru reziduurile de 1 metilciclopropenă, flonicamid, flutriafol, acid indolilacetic, acid indolilbutiric, petoxamid, pirimicarb, protioconazol și teflubenzuron din sau de pe anumite produse

(
  Jurnalul Oficial al Uniunii Europene L 20 din 27 ianuarie 2016
  )

La pagina 17, în anexă, la punctul 1 litera (b), textul tabelului se înlocuiește cu textul următor:

„Reziduuri de pesticide și limite maxime de reziduuri (mg/kg)

| Număr de cod | Grupe și exemple de produse individuale cărora li se aplică LMR (a) | Flonicamid: sumă de flonicamid, TFNA și TFNG exprimată ca flonicamid (R) | Flutriafol | Pirimicarb (R ) | Protioconazol: protioconazol-destio (sumă de izomeri) (F) | Teflubenzuron (F) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) | (5) | (6) | (7) |
| 0100000 | FRUCTE PROASPETE sau CONGELATE; FRUCTE NUCIFERE | | | | | |
| 0110000 | Fructe citrice | 0,15 (+) | 0,01 (*) | 3 | 0,01 (*) | 0,01 (*) |
| 0110010 | Grepfruturi | | | | | |
| 0110020 | Portocale | | | | | |
| 0110030 | Lămâi | | | | | |
| 0110040 | Lămâi verzi «lime» | | | | | |
| 0110050 | Mandarine | | | | | |
| 0110990 | Altele | | | | | |
| 0120000 | Fructe nucifere | 0,06 (*) | 0,02 (*) | 0,02 (*) | 0,02 (*) | 0,02 (*) |
| 0120010 | Migdale | | | | | |
| 0120020 | Nuci de Brazilia | | | | | |
| 0120030 | Caju | | | | | |
| 0120040 | Castane | | | | | |
| 0120050 | Nuci de cocos | | | | | |
| 0120060 | Alune | | | | | |
| 0120070 | Nuci de Macadamia | | | | | |
| 0120080 | Nuci de Pecan | | | | | |
| 0120090 | Semințe de pin dulce | | | | | |
| 0120100 | Fistic | | | | | |
| 0120110 | Nuci comune | | | | | |
| 0120990 | Altele | | | | | |
| 0130000 | Fructe sămânțoase | 0,3 | 0,4 (+) | | 0,01 (*) | 1 |
| 0130010 | Mere | | | 0,5 (+) | | (+) |
| 0130020 | Pere | | | 0,5 (+) | | |
| 0130030 | Gutui | | | 1,5 (+) | | |
| 0130040 | Moșmoni | | | 1 | | |
| 0130050 | Moșmoni japonezi | | | 1 | | |
| 0130990 | Altele | | | 0,01 (*) | | |
| 0140000 | Fructe sâmburoase | | | | 0,01 (*) | |
| 0140010 | Caise | 0,03 (*) | 0,01 (*) | 3 | | 0,01 (*) |
| 0140020 | Cireșe (dulci) | 0,4 (+) | 1 | 5 (+) | | 0,01 (*) |
| 0140030 | Piersici | 0,4 | 0,6 | 1,5 (+) | | 0,01 (*) |
| 0140040 | Prune | 0,3 (+) | 0,4 | 3 | | 0,1 (*) |
| 0140990 | Altele | 0,03 (*) | 0,01 (*) | 0,01 (*) | | 0,01 (*) |
| 0150000 | Bace și fructe mici | 0,03 (*) | | | | 0,01 (*) |
| 0151000 | (a) | struguri |

Număr de cod

Grupe și exemple de produse individuale cărora li se aplică LMR (a)

Flonicamid: sumă de flonicamid, TFNA și TFNG exprimată ca flonicamid (R)

Flutriafol

Pirimicarb (R )

Protioconazol: protioconazol-destio (sumă de izomeri) (F)

Teflubenzuron (F)

(1)

(2)

(3)

(4)

(5)

(6)

(7)

0100000

FRUCTE PROASPETE sau CONGELATE; FRUCTE NUCIFERE

0110000

Fructe citrice

0,15 (+)

0,01 (*)

3

0,01 (*)

0,01 (*)

0110010

Grepfruturi

0110020

Portocale

0110030

Lămâi

0110040

Lămâi verzi «lime»

0110050

Mandarine

0110990

Altele

0120000

Fructe nucifere

0,06 (*)

0,02 (*)

0,02 (*)

0,02 (*)

0,02 (*)

0120010

Migdale

0120020

Nuci de Brazilia

0120030

Caju

0120040

Castane

0120050

Nuci de cocos

0120060

Alune

0120070

Nuci de Macadamia

0120080

Nuci de Pecan

0120090

Semințe de pin dulce

0120100

Fistic

0120110

Nuci comune

0120990

Altele

0130000

Fructe sămânțoase

0,3

0,4 (+)

0,01 (*)

1

0130010

Mere

0,5 (+)

(+)

0130020

Pere

0,5 (+)

0130030

Gutui

1,5 (+)

0130040

Moșmoni

1

0130050

Moșmoni japonezi

1

0130990

Altele

0,01 (*)

0140000

Fructe sâmburoase

0,01 (*)

0140010

Caise

0,03 (*)

0,01 (*)

3

0,01 (*)

0140020

Cireșe (dulci)

0,4 (+)

1

5 (+)

0,01 (*)

0140030

Piersici

0,4

0,6

1,5 (+)

0,01 (*)

0140040

Prune

0,3 (+)

0,4

3

0,1 (*)

0140990

Altele

0,03 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0150000

Bace și fructe mici

0,03 (*)

0,01 (*)

0151000

(a)

0,01 (*)

0,01 (*)

0151010

Struguri de masă

0,8

0151020

Struguri de vin

1,5 (+)

0152000

| (b) | căpșuni |
| --- | --- |

(b)

0,5 (+)

1,5

0,01 (*)

0153000

| (c) | fructe de rug |
| --- | --- |

(c)

0,01 (*)

4 (+)

0,01 (*)

0153010

Mure

0153020

Mure de câmp

0153030

Zmeură (galbenă și roșie)

0153990

Altele

0154000

| (d) | alte bace și fructe mici |
| --- | --- |

(d)

0,01 (*)

1

0154010

Afine

0,01 (*)

0154020

Merișoare

0,15

0154030

Coacăze (albe, negre și roșii)

0,01 (*)

0154040

Agrișe (galbene, roșii și verzi)

0,01 (*)

0154050

Măceșe

0,01 (*)

0154060

Dude (albe și negre)

0,01 (*)

0154070

Păducel spaniol

0,01 (*)

0154080

Boabe de soc

0,01 (*)

0154990

Altele

0,01 (*)

0160000

Fructe diverse cu

0,03 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0161000

| (a) | coajă comestibilă |
| --- | --- |

(a)

0,01 (*)

0161010

Curmale

0161020

Smochine

0161030

Măsline de masă

0161040

Kumquat

0161050

Carambola

0161060

Kaki

0161070

Prună de Java

0161990

Altele

0162000

| (b) | coajă necomestibilă, mici |
| --- | --- |

(b)

0,01 (*)

0162010

Kiwi (galbeni, roșii, verzi)

0162020

Litchi

0162030

Fructele pasiunii/maracuja

0162040

Smochine indiene/limba soacrei

0162050

Chrysophyllum cainito

0162060

Plaqueminier/kaki de Virginia

0162990

Altele

0163000

| (c) | coajă necomestibilă, mari |
| --- | --- |

(c)

0163010

Avocado

0,01 (*)

0163020

Banane

0,3

0163030

Mango

0,01 (*)

0163040

Papaia

0,01 (*)

0163050

Granate/rodii

0,01 (*)

0163060

Cherimoya

0,01 (*)

0163070

Guave

0,01 (*)

0163080

Ananas

0,01 (*)

0163090

Fructele arborelui de pâine

0,01 (*)

0163100

Durian

0,01 (*)

0163110

Graviola

0,01 (*)

0163990

Altele

0,01 (*)

0200000

LEGUME PROASPETE sau CONGELATE

0210000

Legume rădăcinoase și cu tuberculi

0,05

0211000

| (a) | cartofi |
| --- | --- |

(a)

0,09

0,01 (*)

0,02 (*)

0,05

0212000

| (b) | legume rădăcinoase și cu tuberculi tropicale |
| --- | --- |

(b)

0,03 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0212010

Rădăcini de cassava/manioc

0212020

Cartofi dulci

0212030

Igname

0212040

Arorut

0212990

Altele

0213000

| (c) | alte legume rădăcinoase și cu tuberculi cu excepția sfeclei de zahăr |
| --- | --- |

(c)

0,03 (*)

0,01 (*)

0213010

Sfecle

0,06 (+)

0,1 (+)

0213020

Morcovi

0,01 (*)

0,1 (+)

0213030

Țeline de rădăcină

0,01 (*)

0,01 (*)

0213040

Hrean

0,01 (*)

0,1 (+)

0213050

Topinamburi

0,01 (*)

0,01 (*)

0213060

Păstârnaci

0,01 (*)

0,1 (+)

0213070

Rădăcina de pătrunjel/pătrunjel rădăcină

0,01 (*)

0,1 (+)

0213080

Ridichi

0,01 (*)

0,01 (*)

0213090

Barba-caprei

0,01 (*)

0,1 (+)

0213100

Varză-nap/gulie furajeră

0,01 (*)

0,1 (+)

0213110

Napi

0,01 (*)

0,1 (+)

0213990

Altele

0,01 (*)

0,01 (*)

0220000

Legume bulboase

0,03 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0220010

Usturoi

0,1

0,01 (*)

0220020

Ceapă

0,1

0,05 (+)

0220030

Ceapă eșalotă

0,01 (*)

0,05 (+)

0220040

Ceapă de primăvară/ceapă verde și ceapă de tuns

0,01 (*)

0,01 (*)

0220990

Altele

0,01 (*)

0,01 (*)

0230000

Legume fructoase

0231000

| (a) | solanacee |
| --- | --- |

(a)

0,5

0,01 (*)

1,5

0231010

Tomate

0,5 (+)

0,6 (+)

(+)

0231020

Ardei dulci/gogoșari

0,3

1

0231030

Pătlăgele vinete/vinete

0,5 (+)

0,01 (*)

0231040

Bame

0,03 (*)

0,01 (*)

0231990

Altele

0,03 (*)

0,01 (*)

0232000

| (b) | cucurbitacee cu coajă comestibilă |
| --- | --- |

(b)

0,5

0,01 (*)

1

0,01 (*)

0232010

Castraveți

0,5

0232020

Cornișoni

1,5

0232030

Dovlecei

(+)

0,5

0232990

Altele

0,5

0233000

| (c) | cucurbitacee cu coajă necomestibilă |
| --- | --- |

(c)

0,4 (+)

0,01 (*)

0,01 (*)

0233010

Pepeni galbeni

0,2 (+)

0,4 (+)

0233020

Dovleci

0,01 (*)

1

0233030

Pepeni verzi

0,2 (+)

0,5 (+)

0233990

Altele

0,01 (*)

0,01 (*)

0234000

| (d) | porumb dulce |
| --- | --- |

(d)

0,03 (*)

0,01 (*)

0,05

0,02

0,01 (*)

0239000

| (e) | alte legume fructoase |
| --- | --- |

(e)

0,03 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0240000

Legume din familia Brassicaceae (cu excepția rădăcinilor și a culturilor de frunze tinere din familia Brassicaceae)

0,01 (*)

0241000

| (a) | varză cu inflorescență |
| --- | --- |

(a)

0,03 (*)

0,5

0,05 (+)

0,01 (*)

0241010

Broccoli

0241020

Conopidă

0241990

Altele

0242000

| (b) | varză cu căpățână |
| --- | --- |

(b)

0242010

Varză de Bruxelles

0,6

0,6 (+)

0,1 (+)

0,5 (+)

0242020

Varză cu căpățână

0,03 (*)

0,5

0,09 (+)

0,2 (+)

0242990

Altele

0,03 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0243000

| (c) | brasicacee cu frunze |
| --- | --- |

(c)

0,03 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0243010

Varză chinezească/petsai

0,5

0243020

Kale

0,3 (+)

0243990

Altele

0,01 (*)

0244000

| (d) | gulii |
| --- | --- |

(d)

0,03 (*)

0,5

0,01 (*)

0,01 (*)

0250000

Legume cu frunze, plante aromatice și flori comestibile

0251000

| (a) | lăptuci și plante pentru salate |
| --- | --- |

(a)

0,03 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0251010

Salata mielului/fetică

15

0251020

Lăptuci

1,5

0251030

Scarolă/cicoare cu frunze întregi

1 (+)

0251040

Creson și alți germeni și lăstari

15

0251050

Barbarea verna

15

0251060

Rucolă

15

0251070

Muștar vânăt

15

0251080

Plante de cultură cu frunze tinere (inclusiv specii din familia Brassicaceae)

15

0251990

Altele

0,01 (*)

0252000

| (b) | spanac și frunze similare |
| --- | --- |

(b)

0,03 (*)

0,01 (*)

0,06

0,01 (*)

0,01 (*)

0252010

Spanac

0252020

Iarbă-grasă

(+)

0252030

Sfeclă de pețiol/frunze de sfeclă

(+)

0252990

Altele

0253000

| (c) | frunze de viță-de-vie și specii similare |
| --- | --- |

(c)

0,03 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0254000

| (d) | năsturel |
| --- | --- |

(d)

0,03 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0255000

| (e) | cicori witloof/andive |
| --- | --- |

(e)

0,03 (*)

0,01 (*)

0,05 (+)

0,01 (*)

0,01 (*)

0256000

| (f) | plante aromatice și flori comestibile |
| --- | --- |

(f)

0,06 (*)

0,02 (*)

0,02 (*)

0,02 (*)

0256010

Asmățui

0,8

0256020

Arpagic

0,8

0256030

Frunze de țelină

3

0256040

Pătrunjel

3

0256050

Salvie

0,8

0256060

Rozmarin

0,8

0256070

Cimbru

0,8

0256080

Busuioc și flori comestibile

0,8

0256090

Frunze de dafin

0,8

0256100

Tarhon

0,8

0256990

Altele

0,02 (*)

0260000

Leguminoase

0,01 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0260010

Fasole (păstăi)

0,03 (*)

1,5 (+)

0260020

Fasole (boabe)

0,03 (*)

0,7

0260030

Mazăre (păstăi)

0,03 (*)

1,5 (+)

0260040

Mazăre (boabe)

0,7

0,7

0260050

Linte

0,03 (*)

0,7

0260990

Altele

0,03 (*)

0,01 (*)

0270000

Legume cu tulpină

0,03 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0270010

Sparanghel

0,01 (*)

0,01 (*)

0270020

Cardon

0,2 (+)

0,01 (*)

0270030

Țelină

0,15 (+)

0,01 (*)

0270040

Fenicul de Florența

2

0,01 (*)

0270050

Anghinare

5

0,01 (*)

0270060

Praz

0,01 (*)

0,06 (+)

0270070

Rubarbă

2

0,01 (*)

0270080

Lăstari de bambus

0,01 (*)

0,01 (*)

0270090

Miez de palmier

0,01 (*)

0,01 (*)

0270990

Altele

0,01 (*)

0,01 (*)

0280000

Ciuperci, mușchi și licheni

0,03 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0280010

Ciuperci de cultură

0280020

Ciuperci sălbatice

0280990

Mușchi și licheni

0290000

Alge și organisme procariote

0,03 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0300000

LEGUMINOASE

0,03 (*)

0,01 (*)

0,2

0,01 (*)

0300010

Fasole

0,05 (+)

0300020

Linte

1 (+)

0300030

Mazăre

1 (+)

0300040

Lupin/boabe de lupin

1 (+)

0300990

Altele

0,01 (*)

0400000

SEMINȚE ȘI FRUCTE OLEAGINOASE

0,02 (*)

0401000

Semințe oleaginoase

0401010

Semințe de in

0,06 (*)

0,02 (*)

0,05 (+)

0,09 (+)

0401020

Arahide/alune de pământ

0,06 (*)

0,15

0,02 (*)

0,02 (*) (+)

0401030

Semințe de mac

0,06 (*)

0,02 (*)

0,05

0,09 (+)

0401040

Semințe de susan

0,06 (*)

0,02 (*)

0,02 (*)

0,02 (*)

0401050

Semințe de floarea-soarelui

0,06 (*)

0,02 (*)

0,1

0,02 (*)

0401060

Semințe de rapiță

0,06 (*)

0,5

0,05 (+)

0,15 (+)

0401070

Soia

0,06 (*)

0,4

0,02 (*)

0,2

0401080

Semințe de muștar

0,06 (*)

0,5

0,05 (+)

0,09 (+)

0401090

Semințe de bumbac

0,2

0,02 (*)

0,02 (*)

0,02 (*)

0401100

Semințe de dovleac

0,06 (*)

0,02 (*)

0,02 (*)

0,02 (*)

0401110

Semințe de șofrănaș

0,06 (*)

0,02 (*)

0,02 (*)

0,02 (*)

0401120

Semințe de limba-mielului

0,06 (*)

0,02 (*)

0,1 (+)

0,02 (*)

0401130

Semințe de camelină

0,06 (*)

0,5

0,05

0,04 (+)

0401140

Semințe de cânepă

0,06 (*)

0,02 (*)

0,02 (*)

0,02 (*)

0401150

Ricin

0,06 (*)

0,02 (*)

0,02 (*)

0,02 (*)

0401990

Altele

0,06 (*)

0,02 (*)

0,02 (*)

0,02 (*)

0402000

Fructe oleaginoase

0,06 (*)

0,02 (*)

0,02 (*)

0,02 (*)

0402010

Măsline pentru ulei

0402020

Sâmburi de palmier pentru ulei

0402030

Fructe de palmier pentru ulei

0402040

Capoc

0402990

Altele

0500000

CEREALE

0,05

0,01 (*)

0500010

Orz

0,4

0,15

0,2 (+)

0500020

Hrișca și alte pseudocereale

0,03 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0500030

Porumb

0,03 (*)

0,01 (*)

0,1

0500040

Mei comun

0,03 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0500050

Ovăz

0,4

0,01 (*)

0,05 (+)

0500060

Orez

0,03 (*)

1,5 (+)

0,01 (*)

0500070

Secară

2 (+)

0,15

0,05 (+)

0500080

Sorg

0,03 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0500090

Grâu

2 (+)

0,15

0,1 (+)

0500990

Altele

0,03 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0600000

CEAIURI, CAFEA, INFUZII, CACAO ȘI ROȘCOVE

0,1 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0610000

Ceaiuri

0,05 (*)

0,05 (*)

0620000

Boabe de cafea

0,15

0,05 (*)

0630000

Infuzii de

0,05 (*)

0631000

| (a) | flori |
| --- | --- |

(a)

10 (+)

0631010

Mușețel

0631020

Hibiscus

0631030

Trandafir

0631040

Iasomie

0631050

Tei pucios

0631990

Altele

0632000

| (b) | frunze și plante aromatice |
| --- | --- |

(b)

10 (+)

0632010

Căpșun

0632020

Rooibos

0632030

Maté

0632990

Altele

0633000

| (c) | rădăcini |
| --- | --- |

(c)

0,05 (*)

0633010

Valeriană

0633020

Ginseng

0633990

Altele

0639000

| (d) | orice alte părți ale plantei |
| --- | --- |

(d)

0,05 (*)

0640000

Boabe de cacao

0,05 (*)

0,05 (*)

0650000

Roșcove

0,05 (*)

0,05 (*)

0700000

HAMEI

3 (+)

0,05 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0800000

CONDIMENTE

0810000

Condimente din semințe

0,1 (*)

0,05 (*)

5

0,05 (*)

0,05 (*)

0810010

Anason

0810020

Chimen negru

0810030

Țelină

0810040

Coriandru

0810050

Chimen

0810060

Mărar

0810070

Fenicul

0810080

Schinduf

0810090

Nucșoară

0810990

Altele

0820000

Condimente din fructe

0,1 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0820010

Piper de Jamaica

0820020

Piper Sichuan

0820030

Chimen

0820040

Cardamom

0820050

Fructe de ienupăr

0820060

Piper boabe (alb, negru și verde)

0820070

Vanilie

0820080

Tamarin

0820990

Altele

0830000

Condimente din scoarță

0,1 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0830010

Scorțișoară

0830990

Altele

0840000

Condimente din rădăcini sau rizomi

0840010

Lemn-dulce

0,1 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0840020

Ghimbir

0,1 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0840030

Șofran de India/curcuma

0,1 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0840040

Hrean

(+)

(+)

(+)

(+)

(+)

0840990

Altele

0,1 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0850000

Condimente din muguri

0,1 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0850010

Cuișoare

0850020

Capere

0850990

Altele

0860000

Condimente din pistiluri de flori

0,1 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0860010

Șofran

0860990

Altele

0870000

Condimente din arile

0,1 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0870010

Mirodenie din coaja uscată a nucșoarei

0870990

Altele

0900000

PLANTE UTILIZATE ÎN PRODUCȚIA ZAHĂRULUI

0,03 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0900010

Sfeclă de zahăr

0,06

0900020

Trestie de zahăr

0,01 (*)

0900030

Rădăcini de cicoare

0,01 (*)

0900990

Altele

0,01 (*)

1000000

PRODUSE DE ORIGINE ANIMALĂ – ANIMALE TERESTRE

(+)

1010000

Țesuturi provenind de la

0,05

1011000

| (a) | porcine |
| --- | --- |

(a)

0,05 (+)

1011010

Mușchi

0,02 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

1011020

Țesut gras

0,02 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

1011030

Ficat

0,03

0,1 (+)

0,5 (+)

1011040

Rinichi

0,03

0,01 (*)

0,5 (+)

1011050

Organe comestibile (altele decât ficatul și rinichii)

0,03

0,01 (*)

0,5 (+)

1011990

Altele

0,03

0,01 (*)

0,5 (+)

1012000

| (b) | bovine |
| --- | --- |

(b)

0,05 (+)

1012010

Mușchi

0,03

0,01 (*)

0,01 (*)

1012020

Țesut gras

0,02 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

1012030

Ficat

0,04

0,3 (+)

0,5 (+)

1012040

Rinichi

0,04

0,01 (*)

0,5 (+)

1012050

Organe comestibile (altele decât ficatul și rinichii)

0,04

0,01 (*)

0,5 (+)

1012990

Altele

0,04

0,01 (*)

0,5 (+)

1013000

| (c) | ovine |
| --- | --- |

(c)

0,05 (+)

1013010

Mușchi

0,03

0,01 (*)

0,01 (*)

1013020

Țesut gras

0,02 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

1013030

Ficat

0,04

0,3 (+)

0,5 (+)

1013040

Rinichi

0,04

0,01 (*)

0,5 (+)

1013050

Organe comestibile (altele decât ficatul și rinichii)

0,04

0,01 (*)

0,5 (+)

1013990

Altele

0,04

0,01 (*)

0,5 (+)

1014000

| d) | caprine |
| --- | --- |

d)

0,05 (+)

1014010

Mușchi

0,03

0,01 (*)

0,01 (*)

1014020

Țesut gras

0,02 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

1014030

Ficat

0,04

0,3 (+)

0,5 (+)

1014040

Rinichi

0,04

0,01 (*)

0,5 (+)

1014050

Organe comestibile (altele decât ficatul și rinichii)

0,04

0,01 (*)

0,5 (+)

1014990

Altele

0,04

0,01 (*)

0,5 (+)

1015000

| (e) | ecvidee |
| --- | --- |

(e)

0,05 (+)

1015010

Mușchi

0,03

0,01 (*)

0,01 (*)

1015020

Țesut gras

0,02 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

1015030

Ficat

0,04

0,3 (+)

0,5 (+)

1015040

Rinichi

0,04

0,01 (*)

0,5 (+)

1015050

Organe comestibile (altele decât ficatul și rinichii)

0,04

0,01 (*)

0,5 (+)

1015990

Altele

0,04

0,01 (*)

0,5 (+)

1016000

| (f) | păsări de curte |
| --- | --- |

(f)

0,01 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

1016010

Mușchi

0,03

1016020

Țesut gras

0,03

1016030

Ficat

0,03

1016040

Rinichi

0,02 (*)

1016050

Organe comestibile (altele decât ficatul și rinichii)

0,03

1016990

Altele

0,03

1017000

| (g) | alte animale terestre de crescătorie |
| --- | --- |

(g)

0,05 (+)

1017010

Mușchi

0,03

0,01 (*)

0,01 (*)

1017020

Țesut gras

0,02 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

1017030

Ficat

0,04

0,3 (+)

0,5 (+)

1017040

Rinichi

0,04

0,01 (*)

0,5 (+)

1017050

Organe comestibile (altele decât ficatul și rinichii)

0,04

0,01 (*)

0,5 (+)

1017990

Altele

0,04

0,01 (*)

0,5 (+)

1020000

Lapte

0,02 (*)

0,01 (*)

0,05 (+)

0,01 (*) (+)

0,05

1020010

Bovine

1020020

Ovine

1020030

Caprine

1020040

Cai

1020990

Altele

1030000

Ouă de păsări

0,04

0,01 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0,05

1030010

Găini

1030020

Rațe

1030030

Gâște

1030040

Prepelițe

1030990

Altele

1040000

Miere și alte produse apicole

0,05 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

1050000

Amfibieni și reptile

0,02 (*)

0,01 (*)

0,05

0,01 (*)

0,05

1060000

Animale nevertebrate terestre

0,02 (*)

0,01 (*)

0,05

0,01 (*)

0,05

1070000

Animale vertebrate sălbatice terestre

0,02 (*)

0,01 (*)

0,05

0,01 (*)

0,05”

---