# Az Európai Unió L 91/2016

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 91 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 59. évfolyam2016. április 7. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 91

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

59. évfolyam2016. április 7.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Bizottság (EU) 2016/539 rendelete (2016. április 6.) az 1178/2011/EU rendeletnek a pilóták teljesítményalapú navigációra vonatkozó képzése, vizsgáztatása és időszakos ellenőrzése tekintetében való módosításáról (
  1
  ) | 1 |
| | | A Bizottság (EU) 2016/540 végrehajtási rendelete (2016. április 6.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 16 |
| | | HATÁROZATOK |
| | * | A Tanács (EU) 2016/541 határozata (2016. február 15.) Görögországnak a túlzott hiány helyzetének orvoslásához szükségesnek ítélt mértékű hiánycsökkentésre irányuló intézkedések meghozatalára való felszólításáról (2015/1410) | 18 |
| | * | A Tanács (EU) 2016/542 végrehajtási határozata (2016. február 15.) a Görögországnak nyújtandó rövid távú uniós pénzügyi támogatásról (2015/1181) | 22 |
| | * | A Tanács (EU) 2016/543 végrehajtási határozata (2016. február 15.) Görögország kiigazítási programjának jóváhagyásáról (2015/1182) | 26 |
| | * | A Tanács (EU) 2016/544 végrehajtási határozata (2016. február 15.) Görögország makrogazdasági kiigazítási programjának jóváhagyásáról (2015/1411) | 27 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

*

A Bizottság (EU) 2016/539 rendelete (2016. április 6.) az 1178/2011/EU rendeletnek a pilóták teljesítményalapú navigációra vonatkozó képzése, vizsgáztatása és időszakos ellenőrzése tekintetében való módosításáról (
  1
  )

1

1

A Bizottság (EU) 2016/540 végrehajtási rendelete (2016. április 6.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

16

HATÁROZATOK

*

A Tanács (EU) 2016/541 határozata (2016. február 15.) Görögországnak a túlzott hiány helyzetének orvoslásához szükségesnek ítélt mértékű hiánycsökkentésre irányuló intézkedések meghozatalára való felszólításáról (2015/1410)

18

*

A Tanács (EU) 2016/542 végrehajtási határozata (2016. február 15.) a Görögországnak nyújtandó rövid távú uniós pénzügyi támogatásról (2015/1181)

22

*

A Tanács (EU) 2016/543 végrehajtási határozata (2016. február 15.) Görögország kiigazítási programjának jóváhagyásáról (2015/1182)

26

*

A Tanács (EU) 2016/544 végrehajtási határozata (2016. február 15.) Görögország makrogazdasági kiigazítási programjának jóváhagyásáról (2015/1411)

27

| | | Helyesbítések |
| --- | --- | --- |
| | * | Helyesbítés a 2011/61/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a mentességek, az általános működési feltételek, a letétkezelők, a tőkeáttétel, az átláthatóság és a felügyelet tekintetében történő kiegészítéséről szóló, 2012. december 19-i 231/2013/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelethez ( HL L 83., 2013.3.22. ) | 33 |

Helyesbítések

*

Helyesbítés a 2011/61/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a mentességek, az általános működési feltételek, a letétkezelők, a tőkeáttétel, az átláthatóság és a felügyelet tekintetében történő kiegészítéséről szóló, 2012. december 19-i 231/2013/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelethez ( HL L 83., 2013.3.22. )

( HL L 83., 2013.3.22. )

33

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 2016.4.7. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 91/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.4.7.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 91/1

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2016/539 RENDELETE

(2016. április 6.)

az 1178/2011/EU rendeletnek a pilóták teljesítményalapú navigációra vonatkozó képzése, vizsgáztatása és időszakos ellenőrzése tekintetében való módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a polgári repülés területén közös szabályokról és az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség létrehozásáról, valamint a 91/670/EGK tanácsi irányelv, az 1592/2002/EK rendelet és a 2004/36/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2008. február 20-i 216/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 7. cikke (6) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1178/2011/EU bizottsági rendelet (2) az egyes légi járművek, illetve repülésszimulációs oktatóeszközök üzemben tartásában részt vevő pilótákra, valamint az e pilóták képzésében, vizsgáztatásában vagy ellenőrzésében részt vevő személyekre és szervezetekre vonatkozó feltételeket állapít meg. |
| --- | --- |

(1)

Az 1178/2011/EU bizottsági rendelet (2) az egyes légi járművek, illetve repülésszimulációs oktatóeszközök üzemben tartásában részt vevő pilótákra, valamint az e pilóták képzésében, vizsgáztatásában vagy ellenőrzésében részt vevő személyekre és szervezetekre vonatkozó feltételeket állapít meg.

| (2) | Az említett rendeletet ki kell egészíteni az azon pilóták képzésére, vizsgáztatására és időszakos ellenőrzésére vonatkozó további követelményekkel, akik teljesítményalapú navigációs (PBN) eljárások szerint repülnek, és ezért műszerjogosításukba (IR) a PBN-jogosultságokra vonatkozó igazolást be kell jegyezni. A PBN-jogosultságokra vonatkozó igazolás bejegyzése nem jelenthet adminisztratív többletterhet az illetékes hatóság számára. |
| --- | --- |

(2)

Az említett rendeletet ki kell egészíteni az azon pilóták képzésére, vizsgáztatására és időszakos ellenőrzésére vonatkozó további követelményekkel, akik teljesítményalapú navigációs (PBN) eljárások szerint repülnek, és ezért műszerjogosításukba (IR) a PBN-jogosultságokra vonatkozó igazolást be kell jegyezni. A PBN-jogosultságokra vonatkozó igazolás bejegyzése nem jelenthet adminisztratív többletterhet az illetékes hatóság számára.

| (3) | Azokat a műszerjogosítással rendelkező pilótákat, akik – a vonatkozó nemzeti jogszabályok alapján vagy egyéb módon – PBN-műveletekre vonatkozó elméleti ismereteket és gyakorlati készségeket szereztek e rendelet alkalmazásának kezdete előtt, úgy kell tekinteni, hogy teljesítették a további követelményeket, ha bizonyítani tudják az illetékes hatóság számára, hogy az így megszerzett ismereteik és készségeik egyenértékűek az e rendelet értelmében előírt tanfolyamokon és képzéseken megszerzett ismeretekkel és készségekkel. Az illetékes hatóságoknak a szóban forgó ismeretek és készségek egyenértékűségére vonatkozó határozataikat objektív adatok és kritériumok alapján kell meghozniuk. |
| --- | --- |

(3)

Azokat a műszerjogosítással rendelkező pilótákat, akik – a vonatkozó nemzeti jogszabályok alapján vagy egyéb módon – PBN-műveletekre vonatkozó elméleti ismereteket és gyakorlati készségeket szereztek e rendelet alkalmazásának kezdete előtt, úgy kell tekinteni, hogy teljesítették a további követelményeket, ha bizonyítani tudják az illetékes hatóság számára, hogy az így megszerzett ismereteik és készségeik egyenértékűek az e rendelet értelmében előírt tanfolyamokon és képzéseken megszerzett ismeretekkel és készségekkel. Az illetékes hatóságoknak a szóban forgó ismeretek és készségek egyenértékűségére vonatkozó határozataikat objektív adatok és kritériumok alapján kell meghozniuk.

| (4) | Mivel például a légi járművük vagy a helyi repülőtér nem feltétlenül rendelkezik megfelelő hitelesített berendezéssel, nem minden pilóta repül PBN-eljárások szerint (különösen az általános célú légi közlekedésben). Ezért lehetséges, hogy az ilyen pilóták esetében jelenleg nincs szükség további, teljesítményalapú navigációval kapcsolatos képzésre és ellenőrzésre. Ennek a rendeletnek ésszerű határidőt kell biztosítania, amely figyelembe veszi, hogy milyen ütemben vezetik be a teljesítményalapú navigációs berendezéseket és eljárásokat az Unióban, és amelyet követően az ilyen pilótákra is alkalmazni kell majd a teljesítményalapú navigáció szerint repülő pilóták képzésére, vizsgáztatására és időszakos ellenőrzésére vonatkozó további követelményeket. |
| --- | --- |

(4)

Mivel például a légi járművük vagy a helyi repülőtér nem feltétlenül rendelkezik megfelelő hitelesített berendezéssel, nem minden pilóta repül PBN-eljárások szerint (különösen az általános célú légi közlekedésben). Ezért lehetséges, hogy az ilyen pilóták esetében jelenleg nincs szükség további, teljesítményalapú navigációval kapcsolatos képzésre és ellenőrzésre. Ennek a rendeletnek ésszerű határidőt kell biztosítania, amely figyelembe veszi, hogy milyen ütemben vezetik be a teljesítményalapú navigációs berendezéseket és eljárásokat az Unióban, és amelyet követően az ilyen pilótákra is alkalmazni kell majd a teljesítményalapú navigáció szerint repülő pilóták képzésére, vizsgáztatására és időszakos ellenőrzésére vonatkozó további követelményeket.

| (5) | Meg kell hosszabbítani azt az időszakot, amely alatt a tagállamok úgy dönthetnek, hogy nem alkalmazzák az 1178/2011/EU rendelet rendelkezéseit az egyes légi járművekkel végzett nem kereskedelmi célú műveletekben részt vevő, harmadik országok által kibocsátott engedéllyel és kapcsolódó orvosi minősítéssel rendelkező pilótákra, mivel az Unió jelenleg tárgyalásokat folytat egyes harmadik országokkal azzal a céllal, hogy megkönnyítse az ilyen szakszolgálati engedélyek és orvosi bizonyítványok konvertálását. Egyértelművé kell tenni, hogy amennyiben valamely tagállam ilyen határozatot hoz vagy hozott, e határozatot megfelelő módon közzé kell tennie, hogy minden érintett fél tudomást szerezhessen róla, valamint hogy az átláthatóság és a jogbiztonság követelményei teljesüljenek. |
| --- | --- |

(5)

Meg kell hosszabbítani azt az időszakot, amely alatt a tagállamok úgy dönthetnek, hogy nem alkalmazzák az 1178/2011/EU rendelet rendelkezéseit az egyes légi járművekkel végzett nem kereskedelmi célú műveletekben részt vevő, harmadik országok által kibocsátott engedéllyel és kapcsolódó orvosi minősítéssel rendelkező pilótákra, mivel az Unió jelenleg tárgyalásokat folytat egyes harmadik országokkal azzal a céllal, hogy megkönnyítse az ilyen szakszolgálati engedélyek és orvosi bizonyítványok konvertálását. Egyértelművé kell tenni, hogy amennyiben valamely tagállam ilyen határozatot hoz vagy hozott, e határozatot megfelelő módon közzé kell tennie, hogy minden érintett fél tudomást szerezhessen róla, valamint hogy az átláthatóság és a jogbiztonság követelményei teljesüljenek.

| (6) | Az 1178/2011/EU rendeletet a berepülőpilóták jogosultságaira vonatkozó további követelményekkel is ki kell egészíteni, hogy az ilyen pilóták anélkül üzemeltethessenek valamely légi járművet egyes járatokon, hogy teljesítenék a megfelelő osztály- vagy típusjogosításra vonatkozó követelményeket. |
| --- | --- |

(6)

Az 1178/2011/EU rendeletet a berepülőpilóták jogosultságaira vonatkozó további követelményekkel is ki kell egészíteni, hogy az ilyen pilóták anélkül üzemeltethessenek valamely légi járművet egyes járatokon, hogy teljesítenék a megfelelő osztály- vagy típusjogosításra vonatkozó követelményeket.

| (7) | Az 1178/2011/EU rendelet megállapítja, hogy többpilótás szakszolgálati engedély (MPL) megszerzésére irányuló tanfolyamot csak olyan jóváhagyott képzési szervezet tarthat, amely részét képezi egy légi közlekedési üzemben tartónak. Emellett az említett rendelet azt is kiköti, hogy az MPL-engedélyes mindaddig nem gyakorolhatja az engedély által biztosított jogosultságokat, amíg nem végezte el ugyanazon üzemben tartó típusátképzési tanfolyamát. Előfordulnak olyan esetek, amikor egyes MPL-engedélyesek az üzemben tartó hibájából nem tudják elvégezni az üzemben tartó típusátképzési tanfolyamát, és következésképpen sem az adott üzemben tartónál, sem egy másik üzemben tartónál nem dolgozhatnak. Az MPL-jogosultságok máshol való gyakorlására vonatkozó korlátozás miatt a szóban forgó MPL-engedélyesek hátrányba kerülnek, noha ezt biztonsági okok nem indokolják. Azok a pilóták, akik üzemben tartót váltanak, abban az esetben is kötelesek elvégezni az új üzemben tartó típusátképzési tanfolyamát, ha részt vettek az előző üzemben tartó típusátképzési tanfolyamán. Továbbá minden üzemben tartó típusátképzési tanfolyamának teljes mértékben figyelembe kell vennie, hogy az adott üzemben tartó alkalmazásába lépő pilóták mennyire tapasztaltak. A korlátozást ezért el kell törölni. Az MPL-követelmények így az ICAO-előírásokkal is összhangba kerülnek. |
| --- | --- |

(7)

Az 1178/2011/EU rendelet megállapítja, hogy többpilótás szakszolgálati engedély (MPL) megszerzésére irányuló tanfolyamot csak olyan jóváhagyott képzési szervezet tarthat, amely részét képezi egy légi közlekedési üzemben tartónak. Emellett az említett rendelet azt is kiköti, hogy az MPL-engedélyes mindaddig nem gyakorolhatja az engedély által biztosított jogosultságokat, amíg nem végezte el ugyanazon üzemben tartó típusátképzési tanfolyamát. Előfordulnak olyan esetek, amikor egyes MPL-engedélyesek az üzemben tartó hibájából nem tudják elvégezni az üzemben tartó típusátképzési tanfolyamát, és következésképpen sem az adott üzemben tartónál, sem egy másik üzemben tartónál nem dolgozhatnak. Az MPL-jogosultságok máshol való gyakorlására vonatkozó korlátozás miatt a szóban forgó MPL-engedélyesek hátrányba kerülnek, noha ezt biztonsági okok nem indokolják. Azok a pilóták, akik üzemben tartót váltanak, abban az esetben is kötelesek elvégezni az új üzemben tartó típusátképzési tanfolyamát, ha részt vettek az előző üzemben tartó típusátképzési tanfolyamán. Továbbá minden üzemben tartó típusátképzési tanfolyamának teljes mértékben figyelembe kell vennie, hogy az adott üzemben tartó alkalmazásába lépő pilóták mennyire tapasztaltak. A korlátozást ezért el kell törölni. Az MPL-követelmények így az ICAO-előírásokkal is összhangba kerülnek.

| (8) | Az 1178/2011/EU rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(8)

Az 1178/2011/EU rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (9) | Az e rendeletben előírt intézkedések az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség által a 216/2008/EK rendelet 17. cikke (2) bekezdése b) pontjának és 19. cikke (1) bekezdésének megfelelően kiadott véleményen (3) alapulnak. |
| --- | --- |

(9)

Az e rendeletben előírt intézkedések az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség által a 216/2008/EK rendelet 17. cikke (2) bekezdése b) pontjának és 19. cikke (1) bekezdésének megfelelően kiadott véleményen (3) alapulnak.

| (10) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a 216/2008/EK rendelet 65. cikkével létrehozott bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(10)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a 216/2008/EK rendelet 65. cikkével létrehozott bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1178/2011/EU bizottsági rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | A szöveg a következő 4a. cikkel egészül ki:

  „4a. cikk
  Teljesítményalapú navigációs jogosultságokkal bővített IR-jogosultságok

  (1)   A pilóták csak azután repülhetnek teljesítményalapú navigációs (PBN) eljárások szerint, miután PBN-jogosultságokat szereztek, és az ezekre vonatkozó igazolást a műszerjogosításukba (IR) bejegyezték.


  (2)   A pilóta akkor kaphat PBN-jogosultságokat, ha eleget tesz minden alábbi követelménynek:






  a) | a pilóta az I. melléklet (FCL rész) FCL.615 pontjának megfelelően sikeresen elvégezte a teljesítményalapú navigációval bővített elméleti tanfolyamot; |
| --- | --- | --- |

1.

A szöveg a következő 4a. cikkel egészül ki:

„4a. cikk

Teljesítményalapú navigációs jogosultságokkal bővített IR-jogosultságok

(1)   A pilóták csak azután repülhetnek teljesítményalapú navigációs (PBN) eljárások szerint, miután PBN-jogosultságokat szereztek, és az ezekre vonatkozó igazolást a műszerjogosításukba (IR) bejegyezték.

(2)   A pilóta akkor kaphat PBN-jogosultságokat, ha eleget tesz minden alábbi követelménynek:

a)

a pilóta az I. melléklet (FCL rész) FCL.615 pontjának megfelelően sikeresen elvégezte a teljesítményalapú navigációval bővített elméleti tanfolyamot;

| b) | a pilóta az I. melléklet (FCL rész) FCL.615 pontjának megfelelően sikeresen elvégezte a teljesítményalapú navigációval bővített repülési képzést; |
| --- | --- |

b)

a pilóta az I. melléklet (FCL rész) FCL.615 pontjának megfelelően sikeresen elvégezte a teljesítményalapú navigációval bővített repülési képzést;

| c) | a pilóta vagy az I. melléklet (FCL rész) 7. függelékének megfelelően sikeres jártassági vizsgát tett, vagy az I. melléklet (FCL rész) 9. függelékének megfelelően sikeres jártassági vizsgát tett, illetve sikeresen megfelelt a készségellenőrzésen. |
| --- | --- |

c)

a pilóta vagy az I. melléklet (FCL rész) 7. függelékének megfelelően sikeres jártassági vizsgát tett, vagy az I. melléklet (FCL rész) 9. függelékének megfelelően sikeres jártassági vizsgát tett, illetve sikeresen megfelelt a készségellenőrzésen.

(3)   A (2) bekezdés a) és b) pontjában említett követelményeket teljesítettnek kell tekinteni, amennyiben az illetékes hatóság úgy ítéli meg, hogy a képzés keretében vagy a PBN-műveletekben való jártasság révén megszerzett kompetencia egyenértékű a (2) bekezdés a) és a b) pontjában említett képzéseken megszerezhető kompetenciával, és a pilóta a (2) bekezdés c) pontjában említett készségellenőrzésen vagy jártassági vizsgán hitelt érdemlően bizonyította kompetenciáját a vizsgáztatónak.

(4)   A teljesítményalapú navigáció terén szerzett kompetencia sikeres bizonyítását a (2) bekezdés c) pontjában említett jártassági vizsga vagy készségellenőrzés után be kell vezetni a repülési naplóba vagy az azzal egyenértékű nyilvántartásba, és alá kell íratni a vizsgát vagy ellenőrzést levezető vizsgáztatóval.

(5)   2020. augusztus 25-ig a PBN-jogosultságokkal nem bővített műszerjogosítással rendelkező pilóták csak PBN-jogosultságot nem igénylő útvonalakon és megközelítésekkel repülhetnek, és műszerjogosításuk megújításához sem szükséges teljesítményalapú navigációval összefüggő feltétel; ezen időpontot követően azonban már minden műszerjogosítás esetében előírás, hogy PBN-jogosultságokkal is rendelkezni kell.”

| 2. | A 10a. cikk a következő (5) bekezdéssel egészül ki:

  „(5)   A pilótaképző szervezeteknek legkésőbb 2020. augusztus 25-re biztosítaniuk kell, hogy az általuk kínált műszerjogosítási tanfolyam az I. mellékletben (FCL rész) szereplő követelményeknek megfelelő, teljesítményalapú navigációs jogosultságokra vonatkozó képzést is tartalmazzon.” |
| --- | --- |

2.

A 10a. cikk a következő (5) bekezdéssel egészül ki:

„(5)   A pilótaképző szervezeteknek legkésőbb 2020. augusztus 25-re biztosítaniuk kell, hogy az általuk kínált műszerjogosítási tanfolyam az I. mellékletben (FCL rész) szereplő követelményeknek megfelelő, teljesítményalapú navigációs jogosultságokra vonatkozó képzést is tartalmazzon.”

| 3. | A 12. cikk (4) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

  „(4)   Az (1) bekezdéstől eltérve a tagállamok dönthetnek úgy, hogy e rendelet rendelkezéseit 2017. április 8-ig nem alkalmazzák a 216/2008/EK rendelet 4. cikke (1) bekezdésének b) vagy c) pontjában meghatározott, légi járművek nem kereskedelmi célú üzemben tartásában részt vevő, harmadik ország által kibocsátott engedéllyel és kapcsolódó orvosi minősítéssel rendelkező pilótákra. A tagállamok e határozatokat nyilvánosan elérhetővé teszik.” |
| --- | --- |

3.

A 12. cikk (4) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(4)   Az (1) bekezdéstől eltérve a tagállamok dönthetnek úgy, hogy e rendelet rendelkezéseit 2017. április 8-ig nem alkalmazzák a 216/2008/EK rendelet 4. cikke (1) bekezdésének b) vagy c) pontjában meghatározott, légi járművek nem kereskedelmi célú üzemben tartásában részt vevő, harmadik ország által kibocsátott engedéllyel és kapcsolódó orvosi minősítéssel rendelkező pilótákra. A tagállamok e határozatokat nyilvánosan elérhetővé teszik.”

| 4. | Az I. és a VII. melléklet e rendelet mellékletének megfelelően módosul. |
| --- | --- |

4.

Az I. és a VII. melléklet e rendelet mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

A rendelet 2016. április 8-tól alkalmazandó.

Az 1. cikk 1., 2. és 4. pontját azonban 2018. augusztus 25-től kell alkalmazni, kivéve a melléklet 1. pontjának g) alpontját, amelyet 2016. április 8-tól kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2016. április 6-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 79., 2008.3.13., 1. o.

1

(2)  A Bizottság 2011. november 3-i 1178/2011/EU rendelete a polgári légi közlekedéshez kapcsolódó műszaki követelményeknek és igazgatási eljárásoknak a 216/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet értelmében történő rögzítéséről (HL L 311., 2011.11.25., 1. o.).

2

(3)  Az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség 2015. március 31-i 03/2015 sz. véleménye egy, a teljesítményalapú navigációval (PBN) végzett repülésekre vonatkozó jóváhagyás felülvizsgálatáról szóló bizottsági rendelethez.

3

---

MELLÉKLET

Az 1178/2011/EU rendelet I. és VII. melléklete a következőképpen módosul:

| 1. | az I. melléklet a következőképpen módosul:






  a) | az FCL.010 pont a következő fogalommeghatározásokkal egészül ki:

  „»szögalapú üzemeltetés«: olyan műszeres megközelítési művelet, amelynek során a legnagyobb elfogadható hiba/a tervezett útiránytól való legnagyobb elfogadható eltérés a pilótafülkében található irányeltérés-jelző (Course Deviation Indicator, CDI) vagy azzal egyenértékű kijelző mutatóinak kitéréseként kifejezve van megadva;

  »lineáris üzemeltetés«: olyan műszeres megközelítési művelet, amelynek során a legnagyobb elfogadható hiba/a tervezett útiránytól való legnagyobb elfogadható eltérés hosszmértékegységben, például tengeri mérföldben van megadva az útiránytól való oldalirányú eltérés esetében;

  »LNAV« (Lateral Navigation): oldalirányú navigáció;

  »LPV«: a középvonal rádiójelének használata vertikális irányvezetéssel;

  »teljesítményalapú navigáció (PBN)«: ATS útvonalon működő légi járművekre vonatkozó teljesítmény-előírásokon vagy műszeres megközelítési eljáráson alapuló vagy kijelölt légtérben végrehajtott területi navigáció;

  »RNP APCH«: műszeres megközelítési műveletek során alkalmazott teljesítményalapú navigációs előírás;

  »RNP APCH művelet az LNAV minimumig«: kétdimenziós műszeres megközelítési művelet, amelyhez a vízszintes irányvezetés a GNSS-helymeghatározás alapján történik;

  »RNP APCH művelet az LNAV/VNAV minimumig«: háromdimenziós műszeres megközelítési művelet, amelyhez a vízszintes irányvezetés a GNSS-helymeghatározáson alapján történik, a függőleges irányvezetést pedig vagy a Baro VNAV funkció, vagy a GNSS-helymeghatározás biztosítja műholdas pontosító rendszerrel (SBAS);

  »RNP APCH művelet az LPV minimumig«: háromdimenziós műszeres megközelítési művelet, amelyhez mind az oldalirányú, mind a függőleges irányvezetést a GNSS-helymeghatározás biztosítja műholdas pontosító rendszerrel (SBAS);

  »RNP AR APCH«: különleges jóváhagyást igénylő műszeres megközelítési műveletek során alkalmazott navigációs előírás;

  »háromdimenziós műszeres megközelítési művelet«: mind oldalirányú, mind függőleges irányvezetést alkalmazó műszeres megközelítési művelet;

  »kétdimenziós műszeres megközelítési művelet«: olyan műszeres megközelítési művelet, amely csak oldalirányú irányvezetést alkalmaz;

  »VNAV« (Vertical Navigation): függőleges navigáció.”; |
| --- | --- | --- |

1.

az I. melléklet a következőképpen módosul:

a)

az FCL.010 pont a következő fogalommeghatározásokkal egészül ki:

„»szögalapú üzemeltetés«: olyan műszeres megközelítési művelet, amelynek során a legnagyobb elfogadható hiba/a tervezett útiránytól való legnagyobb elfogadható eltérés a pilótafülkében található irányeltérés-jelző (Course Deviation Indicator, CDI) vagy azzal egyenértékű kijelző mutatóinak kitéréseként kifejezve van megadva;

»lineáris üzemeltetés«: olyan műszeres megközelítési művelet, amelynek során a legnagyobb elfogadható hiba/a tervezett útiránytól való legnagyobb elfogadható eltérés hosszmértékegységben, például tengeri mérföldben van megadva az útiránytól való oldalirányú eltérés esetében;

»LNAV« (Lateral Navigation): oldalirányú navigáció;

»LPV«: a középvonal rádiójelének használata vertikális irányvezetéssel;

»teljesítményalapú navigáció (PBN)«: ATS útvonalon működő légi járművekre vonatkozó teljesítmény-előírásokon vagy műszeres megközelítési eljáráson alapuló vagy kijelölt légtérben végrehajtott területi navigáció;

»RNP APCH«: műszeres megközelítési műveletek során alkalmazott teljesítményalapú navigációs előírás;

»RNP APCH művelet az LNAV minimumig«: kétdimenziós műszeres megközelítési művelet, amelyhez a vízszintes irányvezetés a GNSS-helymeghatározás alapján történik;

»RNP APCH művelet az LNAV/VNAV minimumig«: háromdimenziós műszeres megközelítési művelet, amelyhez a vízszintes irányvezetés a GNSS-helymeghatározáson alapján történik, a függőleges irányvezetést pedig vagy a Baro VNAV funkció, vagy a GNSS-helymeghatározás biztosítja műholdas pontosító rendszerrel (SBAS);

»RNP APCH művelet az LPV minimumig«: háromdimenziós műszeres megközelítési művelet, amelyhez mind az oldalirányú, mind a függőleges irányvezetést a GNSS-helymeghatározás biztosítja műholdas pontosító rendszerrel (SBAS);

»RNP AR APCH«: különleges jóváhagyást igénylő műszeres megközelítési műveletek során alkalmazott navigációs előírás;

»háromdimenziós műszeres megközelítési művelet«: mind oldalirányú, mind függőleges irányvezetést alkalmazó műszeres megközelítési művelet;

»kétdimenziós műszeres megközelítési művelet«: olyan műszeres megközelítési művelet, amely csak oldalirányú irányvezetést alkalmaz;

»VNAV« (Vertical Navigation): függőleges navigáció.”;

| b) | az FCL.600 pont helyébe a következő szöveg lép:

  „Az FCL.825 pontban előírtak kivételével repülőgép, helikopter, léghajó és helyből felszálló repülőgép IFR szerinti üzemeltetését csak






  a) | PPL-, CPL-, MPL- és ATPL-engedélyesek; és |
| --- | --- | --- |

b)

az FCL.600 pont helyébe a következő szöveg lép:

„Az FCL.825 pontban előírtak kivételével repülőgép, helikopter, léghajó és helyből felszálló repülőgép IFR szerinti üzemeltetését csak

a)

PPL-, CPL-, MPL- és ATPL-engedélyesek; és

| b) | a légtérrel kapcsolatos, vonatkozó követelményeknek, valamint a légijármű-kategóriának megfelelő műszerjogosítással rendelkező engedélyesek végezhetik (kivéve, amikor jártassági vizsgát vagy készségellenőrzést teljesítenek, vagy kétkormányos repülésoktatásban vesznek részt).”; |
| --- | --- |

b)

a légtérrel kapcsolatos, vonatkozó követelményeknek, valamint a légijármű-kategóriának megfelelő műszerjogosítással rendelkező engedélyesek végezhetik (kivéve, amikor jártassági vizsgát vagy készségellenőrzést teljesítenek, vagy kétkormányos repülésoktatásban vesznek részt).”;

| c) | az FCL.605 pont a) alpontja helyébe a következő szöveg lép:






  „a) | Az IR jogosultjának jogosultságai a légi jármű IFR szerinti vezetésére és ezen belül PBN-műveletekre terjednek ki legalább 60 m (200 láb) minimális elhatározási magassággal.”; |
| --- | --- | --- |

c)

az FCL.605 pont a) alpontja helyébe a következő szöveg lép:

„a)

| d) | az FCL.700 pont a) alpontja helyébe a következő szöveg lép:






  „a) | A szakszolgálati engedéllyel rendelkező pilóta csak akkor járhat el légijármű-pilótaként, ha érvényes és megfelelő osztály- és típusjogosítással rendelkezik, kivéve a következő esetek bármelyikében:






  i. | a LAPL, SPL és BPL esetében; |
| --- | --- | --- | --- |

d)

az FCL.700 pont a) alpontja helyébe a következő szöveg lép:

„a)

i.

a LAPL, SPL és BPL esetében;

| ii. | amikor az osztály- vagy típusjogosítás megújítását célzó jártassági vizsgát vagy készségellenőrzést teljesíti; |
| --- | --- |

ii.

amikor az osztály- vagy típusjogosítás megújítását célzó jártassági vizsgát vagy készségellenőrzést teljesíti;

| iii. | amikor repülésoktatásban részesül; |
| --- | --- |

iii.

amikor repülésoktatásban részesül;

| iv. | ha rendelkezik az FCL.820 pont szerint kiadott berepülői jogosítással.”; |
| --- | --- |

iv.

ha rendelkezik az FCL.820 pont szerint kiadott berepülői jogosítással.”;

| e) | az FCL.700 pont c) alpontját el kell hagyni; |
| --- | --- |

e)

az FCL.700 pont c) alpontját el kell hagyni;

| f) | az FCL.820 pont c) 3. alpontja helyébe a következő szöveg lép:






  „3. | repülések végrehajtására a H. alrész szerinti típus- vagy osztályjogosítások nélkül, azzal a kivétellel, hogy a berepülői jogosítás nem használható kereskedelmi légi szállítási műveletekhez.”; |
| --- | --- | --- |

f)

az FCL.820 pont c) 3. alpontja helyébe a következő szöveg lép:

„3.

| g) | az 5. függelék 2. pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „2. | Az MPL-tanfolyamra szóló jóváhagyás csak olyan jóváhagyott képzési szervezetnek adható, amely részét képezi egy olyan kereskedelmi légiközlekedési üzemben tartónak, amelynek a tanúsítását az ORO rész szerint adták ki, vagy pedig ilyennel áll egyedi szerződésben.”; |
| --- | --- | --- |

g)

az 5. függelék 2. pontja helyébe a következő szöveg lép:

„2.

| h) | a 7. függelék a következőképpen módosul:






  i. | az 1. pont helyébe a következő szöveg lép:






  „1. | Az IR-kérelmezőnek ugyanolyan osztályú vagy típusú légi járművön kell oktatásban részesülnie, mint amilyennel a jártassági vizsgán fog repülni, és amely megfelelően fel van szerelve a képzéshez és a vizsgáztatáshoz.”; |
| --- | --- | --- | --- |

h)

a 7. függelék a következőképpen módosul:

i.

az 1. pont helyébe a következő szöveg lép:

„1.

| ii. | a 11. pont helyébe a következő szöveg lép:






  „11. | A következő határértékeket kell alkalmazni, melyekre nézve azonban engedmények tehetők a turbulens viszonyok, valamint a használt légi jármű kormányozhatósági tulajdonságai és teljesítménye függvényében:






  Magasságtartás |
| --- | --- | --- |
| Általános eltérési érték | ± 100 láb |
| Átstartolás kezdete az elhatározási magasságon/szinten | + 50 láb/– 0 láb |
| Legalacsonyabb süllyedési magasság/megközelítésmegszakítási pont/tengerszint feletti magasság | + 50 láb/– 0 láb |
| Útvonaltartás |
| Rádiónavigációs eszközökkel | ± 5° |
| Szögeltérések | Félosztásnyi eltérés az iránysávban és a siklópályán (pl. LPV, ILS, MLS, GLS) |
| Kétdimenziós (LNAV) és háromdimenziós (LNAV/VNAV) »lineáris« oldalirányú eltérések | az útiránytól való oldalirányú eltérésnek/hibának általában az eljáráshoz tartozó RNP-érték ± 



  -ére kell korlátozódnia. Rövid ideig tartó eltérések ettől a normától az RNP-érték egyszereséig megengedettek. |
| Háromdimenziós lineáris függőleges eltérések (pl. RNP APCH (LNAV/VNAV) Baro VNAV funkcióval kiegészítve) | mindenkor legfeljebb – 75 láb a függőleges profil alatt, és a repülőtér fölött 1 000  lábnál vagy annál alacsonyabb szinten legfeljebb + 75 láb a függőleges profil felett. |
| Iránytartás |
| Minden hajtómű működik | ± 5° |
| Szimulált hajtómű-meghibásodással | ± 10° |
| Sebességtartás |
| Minden hajtómű működik | ± 5 csomó |
| Szimulált hajtómű-meghibásodással | + 10 csomó/– 5 csomó; |

ii.

a 11. pont helyébe a következő szöveg lép:

„11.

Magasságtartás

Általános eltérési érték

± 100 láb

Átstartolás kezdete az elhatározási magasságon/szinten

+ 50 láb/– 0 láb

Legalacsonyabb süllyedési magasság/megközelítésmegszakítási pont/tengerszint feletti magasság

+ 50 láb/– 0 láb

Útvonaltartás

Rádiónavigációs eszközökkel

± 5°

Szögeltérések

Félosztásnyi eltérés az iránysávban és a siklópályán (pl. LPV, ILS, MLS, GLS)

Kétdimenziós (LNAV) és háromdimenziós (LNAV/VNAV) »lineáris« oldalirányú eltérések

Formula

Háromdimenziós lineáris függőleges eltérések (pl. RNP APCH (LNAV/VNAV) Baro VNAV funkcióval kiegészítve)

mindenkor legfeljebb – 75 láb a függőleges profil alatt, és a repülőtér fölött 1 000  lábnál vagy annál alacsonyabb szinten legfeljebb + 75 láb a függőleges profil felett.

Iránytartás

Minden hajtómű működik

± 5°

Szimulált hajtómű-meghibásodással

± 10°

Sebességtartás

Minden hajtómű működik

± 5 csomó

Szimulált hajtómű-meghibásodással

+ 10 csomó/– 5 csomó;

A VIZSGA TARTALMA

Repülőgépek

| 1. SZAKASZ – REPÜLÉS ELŐTTI MŰVELETEK ÉS INDULÁS |
| --- |
| Az ellenőrző lista, a repülőszaktudás, a jégtelenítési és jegesedésgátló eljárások stb. alkalmazása minden szakaszra vonatkozik. |
| a | A repülési kézikönyv (vagy annak megfelelő dokumentum) használata különösen a légi jármű teljesítményének, tömegének és súlypontjának meghatározásakor |
| b | A légiforgalmi irányító szolgálatok dokumentumai, meteorológiai adatok használata |
| c | ATC repülési terv, IFR repülési terv/repülési napló elkészítése |
| d | Az indulási, érkezési és megközelítési eljárásokhoz szükséges navigációs segédeszközök meghatározása |
| e | Repülés előtti ellenőrzés |
| f | Időjárási minimumok |
| g | Gurulás |
| h | Indulás teljesítményalapú navigációval (adott esetben)






  — | Annak ellenőrzése, hogy a helyes eljárás van-e betöltve a navigációs rendszerbe, és |

1. SZAKASZ – REPÜLÉS ELŐTTI MŰVELETEK ÉS INDULÁS

Az ellenőrző lista, a repülőszaktudás, a jégtelenítési és jegesedésgátló eljárások stb. alkalmazása minden szakaszra vonatkozik.

a

A repülési kézikönyv (vagy annak megfelelő dokumentum) használata különösen a légi jármű teljesítményének, tömegének és súlypontjának meghatározásakor

b

A légiforgalmi irányító szolgálatok dokumentumai, meteorológiai adatok használata

c

ATC repülési terv, IFR repülési terv/repülési napló elkészítése

d

Az indulási, érkezési és megközelítési eljárásokhoz szükséges navigációs segédeszközök meghatározása

e

Repülés előtti ellenőrzés

f

Időjárási minimumok

g

Gurulás

h

Indulás teljesítményalapú navigációval (adott esetben)

—

Annak ellenőrzése, hogy a helyes eljárás van-e betöltve a navigációs rendszerbe, és

| — | A navigációs rendszer kijelzőjének és az indulási térképeknek az összehasonlító ellenőrzése. |
| --- | --- |

—

A navigációs rendszer kijelzőjének és az indulási térképeknek az összehasonlító ellenőrzése.

i

Felszállás előtti eligazítás, felszállás

j (1)

Áttérés műszeres repülésre

k (1)

Műszeres indulási eljárások, ezen belül indulás teljesítményalapú navigációval, valamint a magasságmérő beállítása

l (1)

ATC összeköttetés – utasítások betartása, R/T eljárások

2. SZAKASZ – ÁLTALÁNOS TEVÉKENYSÉG (1)

a

A repülőgép vezetése kizárólag műszerek igénybevételével, beleértve a vízszintes repülést különböző sebességeken és a trimm használatát

b

Emelkedő és süllyedő fordulók, folyamatos egykanalas fordulókkal

c

Szokatlan térbeli helyzet megszüntetése, beleértve a hosszan tartó 45° bedöntésű fordulókat és meredek süllyedő fordulókat

d (*1)

Átesésközeli helyzetből való visszatérés vízszintes repülésben, emelkedő/süllyedő fordulókban és leszállási konfigurációban – csak a repülőgépekre vonatkozik

e

Részlegesen letakart műszerfal: stabilizált emelkedés vagy süllyedés, egykanalas fordulók megadott irányba, szokatlan térbeli helyzet megszüntetése – csak a repülőgépekre vonatkozik

3. SZAKASZ – ÚTVONAL IFR ELJÁRÁSOK (1)

a

Útvonaltartás, beleértve például az NDB vagy VOR jelek alapján vagy útpontok között történő útvonaltartást

b

A navigációs rendszer és a rádiónavigációs eszközök használata

c

Vízszintes repülés, az irány, a magasság és a repülési sebesség tartása, teljesítménybeállítás, trimmelési technika

d

A magasságmérő beállítása

e

Az ETA-k kiszámítása és felülvizsgálata (várakozás útvonalon, ha szükséges)

f

A repülés folyamatának követése, fedélzeti napló, üzemanyag-felhasználás, rendszerek működtetése

g

Jegesedés elleni eljárások, ha szükséges, szimulálva

h

ATC összeköttetés – utasítások betartása, R/T eljárások

3a. SZAKASZ – ÉRKEZÉSI ELJÁRÁSOK

a

A navigációs segédeszközök beállítása és ellenőrzése (adott esetben)

b

Érkezési eljárások, magasságmérő-ellenőrzések

c

A tengerszint feletti magasságra és a sebességre vonatkozó korlátozások (adott esetben)

d

Érkezés teljesítményalapú navigációval (adott esetben)

| — | Annak ellenőrzése, hogy a helyes eljárás van-e betöltve a navigációs rendszerbe, és |
| --- | --- |

—

Annak ellenőrzése, hogy a helyes eljárás van-e betöltve a navigációs rendszerbe, és

| — | A navigációs rendszer kijelzőjének és az érkezési térképeknek az összehasonlító ellenőrzése. |
| --- | --- |

—

A navigációs rendszer kijelzőjének és az érkezési térképeknek az összehasonlító ellenőrzése.

4. SZAKASZ (1) – HÁROMDIMENZIÓS MŰVELETEK (3)

a

A navigációs segédeszközök beállítása és ellenőrzése

A függőleges pályaszög ellenőrzése

Az RNP APCH esetében:

| — | Annak ellenőrzése, hogy a helyes eljárás van-e betöltve a navigációs rendszerbe, és |
| --- | --- |

—

Annak ellenőrzése, hogy a helyes eljárás van-e betöltve a navigációs rendszerbe, és

| — | A navigációs rendszer kijelzőjének és a megközelítési térképeknek az összehasonlító ellenőrzése. |
| --- | --- |

—

A navigációs rendszer kijelzőjének és a megközelítési térképeknek az összehasonlító ellenőrzése.

b

A megközelítéssel és leszállással kapcsolatos eligazítás, beleértve a süllyedéssel, megközelítéssel, leszállással kapcsolatos ellenőrzéseket, beleértve a létesítmények azonosítását

c (2)

Várakozási eljárás

d

A közzétett megközelítési eljárás végrehajtása

e

A megközelítés időbeosztása

f

Magasság-, sebesség-, iránytartás (stabilizált megközelítés)

g (2)

Átstartolás végrehajtása

h (2)

Megszakított megközelítési eljárás/leszállás

i

ATC összeköttetés – utasítások betartása, R/T eljárások

5. SZAKASZ (1) – KÉTDIMENZIÓS MŰVELETEK (3)

a

A navigációs segédeszközök beállítása és ellenőrzése

Az RNP APCH esetében:

| — | Annak ellenőrzése, hogy a helyes eljárás van-e betöltve a navigációs rendszerbe, és |
| --- | --- |

—

Annak ellenőrzése, hogy a helyes eljárás van-e betöltve a navigációs rendszerbe, és

| — | A navigációs rendszer kijelzőjének és a megközelítési térképeknek az összehasonlító ellenőrzése. |
| --- | --- |

—

A navigációs rendszer kijelzőjének és a megközelítési térképeknek az összehasonlító ellenőrzése.

b

A megközelítéssel és leszállással kapcsolatos eligazítás, beleértve a süllyedéssel, megközelítéssel, leszállással kapcsolatos ellenőrzéseket, beleértve a létesítmények azonosítását

c (2)

Várakozási eljárás

d

A közzétett megközelítési eljárás végrehajtása

e

A megközelítés időbeosztása

f

A megközelítésmegszakítási ponttól (MAPT) mért magasság/távolság ellenőrzése, sebesség-, iránytartás (stabilizált megközelítés), ereszkedési pontok (Step Down Fixes, SDFs) (adott esetben)

g (2)

Átstartolás végrehajtása

h (2)

Megszakított megközelítési eljárás/leszállás

i

ATC összeköttetés – utasítások betartása, R/T eljárások

6. SZAKASZ – REPÜLÉS EGY ÜZEMKÉPTELEN HAJTÓMŰVEL (csak több hajtóműves repülőgépek esetében) (1)

a

Szimulált hajtómű-meghibásodás felszállás után vagy átstartolás közben

b

Megközelítés, átstartolásos és eljárás szerinti megszakított megközelítés egy üzemképtelen hajtóművel

c

Megközelítés és leszállás egy üzemképtelen hajtóművel

d

ATC összeköttetés – utasítások betartása, R/T eljárások

Helikopterek

| 1. SZAKASZ – INDULÁS |
| --- |
| Az ellenőrző lista, a repülőszaktudás, a jégtelenítési és jegesedésgátló eljárások stb. alkalmazása minden szakaszra vonatkozik. |
| a | A repülési kézikönyv (vagy annak megfelelő dokumentum) használata különösen a légi jármű teljesítményének, tömegének és súlypontjának meghatározásakor |
| b | A légiforgalmi irányító szolgálatok dokumentumai, meteorológiai adatok használata |
| c | ATC repülési terv, IFR repülési terv/repülési napló elkészítése |
| d | Az indulási, érkezési és megközelítési eljárásokhoz szükséges navigációs segédeszközök meghatározása |
| e | Repülés előtti ellenőrzés |
| f | Időjárási minimumok |
| g | Gurulás/légi gurulás az ATC vagy az oktató utasításainak megfelelően |
| h | Indulás teljesítményalapú navigációval (adott esetben)






  — | Annak ellenőrzése, hogy a helyes eljárás van-e betöltve a navigációs rendszerbe, és |

1. SZAKASZ – INDULÁS

Az ellenőrző lista, a repülőszaktudás, a jégtelenítési és jegesedésgátló eljárások stb. alkalmazása minden szakaszra vonatkozik.

a

A repülési kézikönyv (vagy annak megfelelő dokumentum) használata különösen a légi jármű teljesítményének, tömegének és súlypontjának meghatározásakor

b

A légiforgalmi irányító szolgálatok dokumentumai, meteorológiai adatok használata

c

ATC repülési terv, IFR repülési terv/repülési napló elkészítése

d

Az indulási, érkezési és megközelítési eljárásokhoz szükséges navigációs segédeszközök meghatározása

e

Repülés előtti ellenőrzés

f

Időjárási minimumok

g

Gurulás/légi gurulás az ATC vagy az oktató utasításainak megfelelően

h

Indulás teljesítményalapú navigációval (adott esetben)

—

Annak ellenőrzése, hogy a helyes eljárás van-e betöltve a navigációs rendszerbe, és

| — | A navigációs rendszer kijelzőjének és az indulási térképeknek az összehasonlító ellenőrzése. |
| --- | --- |

—

A navigációs rendszer kijelzőjének és az indulási térképeknek az összehasonlító ellenőrzése.

i

Felszállás előtti eligazítás, eljárások és ellenőrzések

j

Áttérés műszeres repülésre

k

Műszeres indulási eljárások, ezen belül indulás teljesítményalapú navigációval

2. SZAKASZ – ÁLTALÁNOS TEVÉKENYSÉG

a

A helikopter vezetése kizárólag műszerek igénybevételével, benne:

b

Emelkedő és süllyedő fordulók, folyamatos egykanalas fordulókkal

c

Szokatlan térbeli helyzet megszüntetése, beleértve a hosszan tartó 30° bedöntésű fordulókat és meredek süllyedő fordulókat

3. SZAKASZ – ÚTVONAL IFR ELJÁRÁSOK

a

Útvonaltartás, beleértve például az NDB, VOR, RNAV jelek alapján történő útvonaltartást

b

Rádiónavigációs eszközök használata

c

Vízszintes repülés, az irány, a magasság és a repülési sebesség tartása, teljesítménybeállítás

d

A magasságmérő beállítása

e

Az ETA-k kiszámítása és felülvizsgálata

f

A repülés folyamatának követése, fedélzeti napló, üzemanyag-felhasználás, rendszerek működtetése

g

Jegesedés elleni eljárások, szimulálva, ha szükséges, és ha van ilyen

h

ATC összeköttetés – utasítások betartása, R/T eljárások

3a. SZAKASZ – ÉRKEZÉSI ELJÁRÁSOK

a

A navigációs segédeszközök beállítása és ellenőrzése (adott esetben)

b

Érkezési eljárások, magasságmérő-ellenőrzések

c

A tengerszint feletti magasságra és a sebességre vonatkozó korlátozások (adott esetben)

d

Érkezés teljesítményalapú navigációval (adott esetben)

| — | Annak ellenőrzése, hogy a helyes eljárás van-e betöltve a navigációs rendszerbe, és |
| --- | --- |

—

Annak ellenőrzése, hogy a helyes eljárás van-e betöltve a navigációs rendszerbe, és

| — | A navigációs rendszer kijelzőjének és az érkezési térképeknek az összehasonlító ellenőrzése. |
| --- | --- |

—

A navigációs rendszer kijelzőjének és az érkezési térképeknek az összehasonlító ellenőrzése.

4. SZAKASZ – HÁROMDIMENZIÓS MŰVELETEK (4)

a

A navigációs segédeszközök beállítása és ellenőrzése

A függőleges pályaszög ellenőrzése Az RNP APCH esetében:

| a) | annak ellenőrzése, hogy a helyes eljárás van-e betöltve a navigációs rendszerbe; és |
| --- | --- |

a)

annak ellenőrzése, hogy a helyes eljárás van-e betöltve a navigációs rendszerbe; és

| b) | a navigációs rendszer kijelzőjének és a megközelítési térképeknek az összehasonlító ellenőrzése. |
| --- | --- |

b)

a navigációs rendszer kijelzőjének és a megközelítési térképeknek az összehasonlító ellenőrzése.

b

A megközelítéssel és leszállással kapcsolatos eligazítás, beleértve a süllyedéssel, megközelítéssel, leszállással kapcsolatos ellenőrzéseket

c (*2)

Várakozási eljárás

d

A közzétett megközelítési eljárás végrehajtása

e

A megközelítés időbeosztása

f

Magasság-, sebesség-, iránytartás (stabilizált megközelítés)

g (*2)

Átstartolás végrehajtása

h (*2)

Megszakított megközelítési eljárás/leszállás

i

ATC összeköttetés – utasítások betartása, R/T eljárások

5. SZAKASZ – KÉTDIMENZIÓS MŰVELETEK (4)

a

A navigációs segédeszközök beállítása és ellenőrzése

Az RNP APCH esetében:

| — | Annak ellenőrzése, hogy a helyes eljárás van-e betöltve a navigációs rendszerbe, és |
| --- | --- |

—

Annak ellenőrzése, hogy a helyes eljárás van-e betöltve a navigációs rendszerbe, és

| — | A navigációs rendszer kijelzőjének és a megközelítési térképeknek az összehasonlító ellenőrzése. |
| --- | --- |

—

A navigációs rendszer kijelzőjének és a megközelítési térképeknek az összehasonlító ellenőrzése.

b

A megközelítéssel és leszállással kapcsolatos eligazítás, beleértve a süllyedéssel, megközelítéssel, leszállással kapcsolatos ellenőrzéseket és a létesítmények azonosítását

c (*2)

Várakozási eljárás

d

A közzétett megközelítési eljárás végrehajtása

e

A megközelítés időbeosztása

f

Magasság-, sebesség-, iránytartás (stabilizált megközelítés)

g (*2)

Átstartolás végrehajtása

h (*2)

Megszakított megközelítési eljárás (*2)/leszállás

i

ATC összeköttetés – utasítások betartása, R/T eljárások

6. SZAKASZ – SZOKÁSOSTÓL ELTÉRŐ ÉS VÉSZHELYZETI ELJÁRÁSOK

Ez a szakasz az 1–5. szakasszal összekapcsolható. A vizsga során figyelembe kell venni a helikopter irányíthatóságát, a meghibásodott hajtómű beazonosítását, az azonnali tevékenységeket (touch drills), a nyomonkövetési tevékenységek és ellenőrzések végrehajtását, valamint a repülés pontosságát a következő helyzetekben:

a

Szimulált hajtómű-meghibásodás felszállás után és megközelítés (*3) közben (biztonságos magasságban hajtandó végre, kivéve, ha FFS vagy FNPT II/III, FTD 2/3 berendezésen történik)

b

A stabilitást növelő eszközök/hidraulikus rendszer meghibásodása, ha van ilyen

c

Részlegesen letakart műszerfal

d

Autorotáció és az abból való kivétel meghatározott magasságra

e

Háromdimenziós műveletek kézzel, repülésvezérlő (FD) nélkül (*4)

Háromdimenziós műveletek kézzel, repülésvezérlővel (FD) (*4)

| i) | a 8. függelék a következőképpen módosul:






  i. | az A. szakaszban lévő táblázathoz tartozó lábjegyzet helyébe a következő szöveg lép:






  „(*) | Feltéve, hogy a megelőző 12 hónapban a kérelmező legalább három IFR-indulást és -megközelítést hajtott végre PBN-jogosultságait gyakorolva – köztük egy RNP APCH szerinti megközelítést – egypilótás (SP) osztály- vagy típusjogosítású repülőgépen egypilótás üzemeltetésben, illetve több hajtóműves, nem nagy teljesítményű, egyszerű konstrukciójú repülőgépek esetében a kérelmező sikeresen teljesítette a jártassági vizsga 6. szakaszát egypilótás, nem nagy teljesítményű, egyszerű konstrukciójú repülőgépen kizárólag műszerek igénybevételével történő repüléssel, egypilótás üzemeltetésben.”; |
| --- | --- | --- | --- |

i)

a 8. függelék a következőképpen módosul:

i.

az A. szakaszban lévő táblázathoz tartozó lábjegyzet helyébe a következő szöveg lép:

„(*)

| ii. | a B. szakaszban lévő táblázathoz tartozó lábjegyzet helyébe a következő szöveg lép:






  „(*) | Feltéve, hogy az engedélyes a megelőző 12 hónapban legalább három IFR-indulást és -megközelítést hajtott végre PBN-jogosultságait gyakorolva – köztük egy RNP APCH szerinti megközelítést (amely lehet PinS (Point in Space = térbeli pont) megközelítés) – egypilótás (SP) típusjogosítású helikopteren egypilótás üzemeltetésben.”; |
| --- | --- | --- |

ii.

a B. szakaszban lévő táblázathoz tartozó lábjegyzet helyébe a következő szöveg lép:

„(*)

| j) | a 9. függelék a következőképpen módosul:






  i. | a B. szakaszban a 4. pont helyébe a következő szöveg lép:






  „4. | A következő határértékeket kell alkalmazni, melyekre nézve azonban engedmények tehetők a turbulens viszonyok, valamint a használt repülőgép kormányozhatósági tulajdonságai és teljesítménye függvényében:






  Magasságtartás |
| --- | --- | --- | --- |
| Általános eltérési érték | ± 100 láb |
| Átstartolás kezdete az elhatározási magasságon | + 50 láb/– 0 láb |
| Legalacsonyabb süllyedési magasságon/szinten (MDH/MDA) | + 50 láb/– 0 láb |
| Útvonaltartás |
| Rádiónavigációs eszközökkel | ± 5° |
| Szögeltérések | Félosztásnyi eltérés az iránysávban és a siklópályán (pl. LPV, ILS, MLS, GLS). |
| Kétdimenziós (LNAV) és háromdimenziós (LNAV/VNAV) »lineáris« eltérések | az útiránytól való oldalirányú eltérésnek/hibának általában az eljáráshoz tartozó RNP-érték ± 



  -ére kell korlátozódnia. Rövid ideig tartó eltérések ettől a normától az RNP-érték egyszereséig megengedettek. |
| Háromdimenziós lineáris függőleges eltérések (pl. RNP APCH (LNAV/VNAV) Baro VNAV funkcióval kiegészítve) | mindenkor legfeljebb – 75 láb a függőleges profil alatt, és a repülőtér fölött 1 000  lábnál vagy annál alacsonyabb szinten legfeljebb + 75 láb a függőleges profil felett. |
| Iránytartás |
| Minden hajtómű működik | ± 5° |
| Szimulált hajtómű-meghibásodással | ± 10° |
| Sebességtartás |
| Minden hajtómű működik | ± 5 csomó |
| Szimulált hajtómű-meghibásodással | + 10 csomó/– 5 csomó”; |

j)

a 9. függelék a következőképpen módosul:

i.

a B. szakaszban a 4. pont helyébe a következő szöveg lép:

„4.

Magasságtartás

Általános eltérési érték

± 100 láb

Átstartolás kezdete az elhatározási magasságon

+ 50 láb/– 0 láb

Legalacsonyabb süllyedési magasságon/szinten (MDH/MDA)

+ 50 láb/– 0 láb

Útvonaltartás

Rádiónavigációs eszközökkel

± 5°

Szögeltérések

Félosztásnyi eltérés az iránysávban és a siklópályán (pl. LPV, ILS, MLS, GLS).

Kétdimenziós (LNAV) és háromdimenziós (LNAV/VNAV) »lineáris« eltérések

Formula

Háromdimenziós lineáris függőleges eltérések (pl. RNP APCH (LNAV/VNAV) Baro VNAV funkcióval kiegészítve)

mindenkor legfeljebb – 75 láb a függőleges profil alatt, és a repülőtér fölött 1 000  lábnál vagy annál alacsonyabb szinten legfeljebb + 75 láb a függőleges profil felett.

Iránytartás

Minden hajtómű működik

± 5°

Szimulált hajtómű-meghibásodással

± 10°

Sebességtartás

Minden hajtómű működik

± 5 csomó

Szimulált hajtómű-meghibásodással

+ 10 csomó/– 5 csomó”;

| ii. | a B. szakasz 5. pontja a következő h) ponttal egészül ki:






  „h) | A PBN-jogosultságok megszerzéséhez vagy meghosszabbításához az egyik megközelítésnek RNP APCH szerinti megközelítésnek kell lennie. Ott, ahol RNP APCH szerinti művelet nem kivitelezhető, megfelelően felszerelt repülésszimulációs oktatóeszközzel (FSTD) kell végrehajtani.”; |
| --- | --- | --- |

ii.

a B. szakasz 5. pontja a következő h) ponttal egészül ki:

„h)

| iii. | a B. szakasz 5. pontjában lévő táblázat 3B.4. és 3B.5. sorának helyébe a következő szöveg lép:












  „3B.4.* | Háromdimenziós műveletek, DH/A 200 láb (60 m) magasságig vagy a megközelítési eljárás által megkövetelt magasabb minimumig (robotpilóta használható a végső megközelítési szegmensben a függőleges pálya elfogásáig) | | P---> | ---> | | M | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 3B.5.* | Kétdimenziós műveletek az MDH/A-ig | | P---> | ---> | | M” | |

iii.

a B. szakasz 5. pontjában lévő táblázat 3B.4. és 3B.5. sorának helyébe a következő szöveg lép:

„3B.4.*

Háromdimenziós műveletek, DH/A 200 láb (60 m) magasságig vagy a megközelítési eljárás által megkövetelt magasabb minimumig (robotpilóta használható a végső megközelítési szegmensben a függőleges pálya elfogásáig)

P--->

--->

M

3B.5.*

Kétdimenziós műveletek az MDH/A-ig

P--->

--->

M”

| iv. | a B. szakasz 6. pontja a következő j) ponttal egészül ki:






  „j) | A PBN-jogosultságok megszerzéséhez vagy meghosszabbításához az egyik megközelítésnek RNP APCH szerinti megközelítésnek kell lennie. Ott, ahol RNP APCH szerinti művelet nem kivitelezhető, megfelelően felszerelt repülésszimulációs oktatóeszközzel (FSTD) kell végrehajtani.”; |
| --- | --- | --- |

iv.

a B. szakasz 6. pontja a következő j) ponttal egészül ki:

„j)

| v. | a B. szakasz 6. pontjában lévő táblázat 3.9.3. sorának helyébe a következő szöveg lép:


















  „3.9.3.* | Háromdimenziós műveletek, DH/A 200 láb (60 m) magasságig vagy a megközelítési eljárás által megkövetelt magasabb minimumig |
| --- | --- | --- |

v.

a B. szakasz 6. pontjában lévő táblázat 3.9.3. sorának helyébe a következő szöveg lép:

„3.9.3.*

Háromdimenziós műveletek, DH/A 200 láb (60 m) magasságig vagy a megközelítési eljárás által megkövetelt magasabb minimumig

| Megjegyzés: | A légi jármű repülési kézikönyve szerint az RNP APCH szerinti eljárások szükségessé tehetik a robotpilóta vagy a repülésvezérlő használatát. A kézzel végrehajtandó eljárás kiválasztásánál figyelembe kell venni az ilyen korlátozásokat (például a 3.9.3.1. sornál ILS-t kell választani, ha az AFM ilyen korlátozást tartalmaz).” |
| --- | --- |

Megjegyzés:

A légi jármű repülési kézikönyve szerint az RNP APCH szerinti eljárások szükségessé tehetik a robotpilóta vagy a repülésvezérlő használatát. A kézzel végrehajtandó eljárás kiválasztásánál figyelembe kell venni az ilyen korlátozásokat (például a 3.9.3.1. sornál ILS-t kell választani, ha az AFM ilyen korlátozást tartalmaz).”

| vi. | a B. szakasz 6. pontjában lévő táblázat 3.9.3.4. és 3.9.4. sorának helyébe a következő szöveg lép:


















  „3.9.3.4.* | Kézzel, egy hajtómű szimulált meghibásodásával; a hajtómű meghibásodását a végső megközelítés során, a repülőtér fölött 1 000  lábra lévő szint átrepülése előtt kell szimulálni egészen a földet érésig vagy a megszakított megközelítési eljárás befejezéséig.
  A nem szállító repülőgépként (JAR/FAR 25) vagy regionális repülőgépként (SFAR 23) minősített repülőgépek esetében a hajtómű szimulált meghibásodásával történő megközelítést és az azt követő átstartolást a 3.9.4. pont szerinti nem precíziós megközelítéssel együtt kell végrehajtani. Az átstartolást akkor kell elkezdeni, amikor a közzétett akadálymentes tengerszint feletti magasságot (OCA)/akadálymentes szintet (OCH) elérték, a legalacsonyabb süllyedési magasság/szint (MDA/MDH) elérése előtt, mely legalább 500 lábbal van a pályaküszöb magassága fölött. Azoknál a repülőgépeknél, amelyeknek ugyanolyan a teljesítménye a felszállótömegre és a levegő sűrűségének megfelelő magasságra vonatkozóan, mint a szállító kategóriájú repülőgépeknek, az oktató szimulálhatja a hajtómű-meghibásodást a 3.9.3.4. pont szerint. |
| --- | --- | --- |

vi.

a B. szakasz 6. pontjában lévő táblázat 3.9.3.4. és 3.9.4. sorának helyébe a következő szöveg lép:

„3.9.3.4.*

Kézzel, egy hajtómű szimulált meghibásodásával; a hajtómű meghibásodását a végső megközelítés során, a repülőtér fölött 1 000  lábra lévő szint átrepülése előtt kell szimulálni egészen a földet érésig vagy a megszakított megközelítési eljárás befejezéséig.

A nem szállító repülőgépként (JAR/FAR 25) vagy regionális repülőgépként (SFAR 23) minősített repülőgépek esetében a hajtómű szimulált meghibásodásával történő megközelítést és az azt követő átstartolást a 3.9.4. pont szerinti nem precíziós megközelítéssel együtt kell végrehajtani. Az átstartolást akkor kell elkezdeni, amikor a közzétett akadálymentes tengerszint feletti magasságot (OCA)/akadálymentes szintet (OCH) elérték, a legalacsonyabb süllyedési magasság/szint (MDA/MDH) elérése előtt, mely legalább 500 lábbal van a pályaküszöb magassága fölött. Azoknál a repülőgépeknél, amelyeknek ugyanolyan a teljesítménye a felszállótömegre és a levegő sűrűségének megfelelő magasságra vonatkozóan, mint a szállító kategóriájú repülőgépeknek, az oktató szimulálhatja a hajtómű-meghibásodást a 3.9.3.4. pont szerint.

P––>

––>

M

| 3.9.4.* | Kétdimenziós műveletek az MDA/MDH-ig |
| --- | --- |

3.9.4.*

Kétdimenziós műveletek az MDA/MDH-ig

P*–>

––>

M”

| vii. | a B. szakasz 6. pontjában lévő táblázat 4.1. sorának helyébe a következő szöveg lép:


















  „4.1. | Megszakított megközelítés működő hajtóművekkel* háromdimenziós művelet során ILS megközelítés után, az elhatározási magasság elérésekor |
| --- | --- | --- |

vii.

a B. szakasz 6. pontjában lévő táblázat 4.1. sorának helyébe a következő szöveg lép:

„4.1.

Megszakított megközelítés működő hajtóművekkel* háromdimenziós művelet során ILS megközelítés után, az elhatározási magasság elérésekor

P*–>

––>”

| viii. | a B. szakasz 6. pontjában lévő táblázat 5.1. sorának helyébe a következő szöveg lép:


















  „5.1. | Szokásos leszállások* műszeres megközelítési műveletet követően, a DA/DH elérésekor megállapítva a vizuális feltételeket |
| --- | --- | --- |

viii.

a B. szakasz 6. pontjában lévő táblázat 5.1. sorának helyébe a következő szöveg lép:

„5.1.

Szokásos leszállások* műszeres megközelítési műveletet követően, a DA/DH elérésekor megállapítva a vizuális feltételeket

P”

| ix. | a B. szakasz 6. pontjában lévő táblázat 6.2. sorában az „ILS” szó helyébe a következő szöveg lép: „CAT II/III”; |
| --- | --- |

ix.

a B. szakasz 6. pontjában lévő táblázat 6.2. sorában az „ILS” szó helyébe a következő szöveg lép: „CAT II/III”;

| x. | a C. szakasz 4. a) alpontjának helyébe a következő szöveg lép:






  „a) | IFR repülésiparaméter-korlátozások






  Magasságtartás |
| --- | --- | --- |
| Általános eltérési érték | ± 100 láb |
| Átstartolás kezdete az elhatározási magasságon/szinten | + 50 láb/– 0 láb |
| Legalacsonyabb süllyedési magasságon/szinten (MDH/MDA) | + 50 láb/– 0 láb |
| Útvonaltartás |
| Rádiónavigációs eszközökkel | ± 5° |
| Háromdimenziós szögeltérések | Félosztásnyi eltérés az iránysávban és a siklópályán (pl. LPV, ILS, MLS, GLS). |
| Kétdimenziós (LNAV) és háromdimenziós (LNAV/VNAV) »lineáris« eltérés: | az útiránytól való oldalirányú eltérésnek/hibának általában az eljáráshoz tartozó RNP-érték ±



  -ére kell korlátozódnia. Rövid ideig tartó eltérések ettől a normától az RNP-érték egyszereséig megengedettek. |
| Háromdimenziós lineáris függőleges eltérések (pl. RNP APCH (LNAV/VNAV) Baro VNAV funkcióval kiegészítve): | mindenkor legfeljebb – 75 láb a függőleges profil alatt, és a repülőtér fölött 1 000  lábnál vagy annál alacsonyabb szinten legfeljebb + 75 láb a függőleges profil felett. |
| Iránytartás |
| Szokásos üzemelés | ± 5° |
| Szokásostól eltérő üzemelés/vészhelyzetek | ± 10° |
| Sebességtartás |
| Általános eltérési érték | ± 10 csomó |
| Szimulált hajtómű-meghibásodással | + 10 csomó/– 5 csomó”; |

x.

a C. szakasz 4. a) alpontjának helyébe a következő szöveg lép:

„a)

Magasságtartás

Általános eltérési érték

± 100 láb

Átstartolás kezdete az elhatározási magasságon/szinten

+ 50 láb/– 0 láb

Legalacsonyabb süllyedési magasságon/szinten (MDH/MDA)

+ 50 láb/– 0 láb

Útvonaltartás

Rádiónavigációs eszközökkel

± 5°

Háromdimenziós szögeltérések

Félosztásnyi eltérés az iránysávban és a siklópályán (pl. LPV, ILS, MLS, GLS).

Kétdimenziós (LNAV) és háromdimenziós (LNAV/VNAV) »lineáris« eltérés:

Formula

Háromdimenziós lineáris függőleges eltérések (pl. RNP APCH (LNAV/VNAV) Baro VNAV funkcióval kiegészítve):

mindenkor legfeljebb – 75 láb a függőleges profil alatt, és a repülőtér fölött 1 000  lábnál vagy annál alacsonyabb szinten legfeljebb + 75 láb a függőleges profil felett.

Iránytartás

Szokásos üzemelés

± 5°

Szokásostól eltérő üzemelés/vészhelyzetek

± 10°

Sebességtartás

Általános eltérési érték

± 10 csomó

Szimulált hajtómű-meghibásodással

+ 10 csomó/– 5 csomó”;

| xi. | a C. szakasz 12. pontjában lévő táblázat 5.4., 5.4.1. és 5.4.2. sorának helyébe a következő szöveg lép:

















  „5.4. | Háromdimenziós műveletek, DH/A 200 láb (60 m) magasságig vagy a megközelítési eljárás által megkövetelt magasabb minimumig |
| --- | --- | --- |

xi.

a C. szakasz 12. pontjában lévő táblázat 5.4., 5.4.1. és 5.4.2. sorának helyébe a következő szöveg lép:

„5.4.

Háromdimenziós műveletek, DH/A 200 láb (60 m) magasságig vagy a megközelítési eljárás által megkövetelt magasabb minimumig

P*

–>*

–>*

| 5.4.1. | Kézzel, repülésvezérlő (FD) nélkül
  Megjegyzés: A légi jármű repülési kézikönyve szerint az RNP APCH szerinti eljárások szükségessé tehetik a robotpilóta vagy a repülésvezérlő használatát. A kézzel végrehajtandó eljárás kiválasztásánál figyelembe kell venni az ilyen korlátozásokat (például az 5.4.1. sornál ILS-t kell választani, ha az AFM ilyen korlátozást tartalmaz). |
| --- | --- |

5.4.1.

Kézzel, repülésvezérlő (FD) nélkül

Megjegyzés: A légi jármű repülési kézikönyve szerint az RNP APCH szerinti eljárások szükségessé tehetik a robotpilóta vagy a repülésvezérlő használatát. A kézzel végrehajtandó eljárás kiválasztásánál figyelembe kell venni az ilyen korlátozásokat (például az 5.4.1. sornál ILS-t kell választani, ha az AFM ilyen korlátozást tartalmaz).

P*

–>*

–>*

M*

| 5.4.2. | Kézzel, repülésvezérlővel (FD) |
| --- | --- |

5.4.2.

Kézzel, repülésvezérlővel (FD)

P*

–>*

–>*

M*”

| xii. | a C. szakasz 12. pontjában lévő táblázat 5.4.4. és 5.5. sorának helyébe a következő szöveg lép:

















  „5.4.4. | Kézzel, egy hajtómű szimulált meghibásodásával; a hajtómű meghibásodását a végső megközelítés során, a repülőtér fölött 1 000  lábra lévő szint átrepülése előtt kell szimulálni egészen a földet érésig vagy a megszakított megközelítési eljárás befejezéséig. |
| --- | --- | --- |

xii.

a C. szakasz 12. pontjában lévő táblázat 5.4.4. és 5.5. sorának helyébe a következő szöveg lép:

„5.4.4.

Kézzel, egy hajtómű szimulált meghibásodásával; a hajtómű meghibásodását a végső megközelítés során, a repülőtér fölött 1 000  lábra lévő szint átrepülése előtt kell szimulálni egészen a földet érésig vagy a megszakított megközelítési eljárás befejezéséig.

P*

–>*

–>*

M*

| 5.5. | Kétdimenziós műveletek a legalacsonyabb süllyedési szintig/magasságig (MDA/MDH) |
| --- | --- |

5.5.

Kétdimenziós műveletek a legalacsonyabb süllyedési szintig/magasságig (MDA/MDH)

P*

–>*

–>*

M*”

| 2. | A VII. mellékletben az ORA.ATO.135 pont a) alpontja helyébe a következő szöveg lép:






  „a) | A jóváhagyott képzési szervezetnek megfelelő számú és típusú oktató repülőgépből álló flottát vagy megfelelően felszerelt repülésszimulációs oktatóeszközöket kell alkalmaznia a megtartott tanfolyamok során.”. |
| --- | --- | --- |

2.

A VII. mellékletben az ORA.ATO.135 pont a) alpontja helyébe a következő szöveg lép:

„a)

---

(1)

| (°) | Kizárólag a műszereket használva kell végrehajtani. |
| --- | --- |

(°)

(*1)  Végrehajtható FFS, FTD 2/3 vagy FNPT II berendezésen.

(2)

| (+) | Az 5. vagy a 6. szakaszban hajtandó végre. |
| --- | --- |

(+)

(3)

| (++) | A PBN-jogosultságok megszerzéséhez vagy meghosszabbításához a 4. vagy az 5. szakaszban az egyik megközelítésnek RNP APCH szerinti megközelítésnek kell lennie. Ott, ahol RNP APCH szerinti művelet nem kivitelezhető, megfelelően felszerelt repülésszimulációs oktatóeszközzel (FSTD) kell végrehajtani. |
| --- | --- |

(++)

(4)

| (+) | A PBN-jogosultságok megszerzéséhez vagy meghosszabbításához a 4. vagy az 5. szakaszban az egyik megközelítésnek RNP APCH szerinti megközelítésnek kell lennie. Ott, ahol RNP APCH szerinti művelet nem kivitelezhető, megfelelően felszerelt repülésszimulációs oktatóeszközzel (FSTD) kell végrehajtani. |
| --- | --- |

(+)

(*2)  Végrehajtható a 4. vagy az 5. szakaszban.

(*3)  Csak több hajtóműves helikopter esetében.

(*4)  Csak egy elemet kell ellenőrizni.”;

---

| 2016.4.7. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 91/16 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.4.7.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 91/16

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2016/540 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2016. április 6.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról, és a 922/72/EGK, a 234/79/EK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1),

tekintettel az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a gyümölcs- és zöldség-, valamint a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazatra alkalmazandó részletes szabályainak a megállapításáról szóló, 2011. június 7-i 543/2011/EU bizottsági végrehajtási rendeletre (2) és különösen annak 136. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket. |
| --- | --- |

(1)

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

| (2) | Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba, |
| --- | --- |

(2)

Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2016. április 6-án.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

Jerzy PLEWA

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  
  HL L 347., 2013.12.20., 671. o.

1

(2)  
  HL L 157., 2011.6.15., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | IL | 268,0 |
| MA | 93,1 |
| SN | 164,2 |
| TR | 102,8 |
| ZZ | 157,0 |
| 0707 00 05 | MA | 80,7 |
| TR | 127,6 |
| ZZ | 104,2 |
| 0709 93 10 | MA | 87,0 |
| TR | 145,3 |
| ZZ | 116,2 |
| 0805 10 20 | EG | 45,8 |
| IL | 76,9 |
| MA | 56,3 |
| TN | 71,4 |
| TR | 72,9 |
| ZA | 51,4 |
| ZZ | 62,5 |
| 0805 50 10 | MA | 91,9 |
| TR | 105,4 |
| ZZ | 98,7 |
| 0808 10 80 | AR | 86,1 |
| BR | 110,1 |
| CL | 116,3 |
| CN | 124,1 |
| US | 158,2 |
| ZA | 86,9 |
| ZZ | 113,6 |
| 0808 30 90 | AR | 139,5 |
| CL | 136,4 |
| CN | 66,8 |
| ZA | 103,2 |
| ZZ | 111,5 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

IL

268,0

MA

93,1

SN

164,2

TR

102,8

ZZ

157,0

0707 00 05

MA

80,7

TR

127,6

ZZ

104,2

0709 93 10

MA

87,0

TR

145,3

ZZ

116,2

0805 10 20

EG

45,8

IL

76,9

MA

56,3

TN

71,4

TR

72,9

ZA

51,4

ZZ

62,5

0805 50 10

MA

91,9

TR

105,4

ZZ

98,7

0808 10 80

AR

86,1

BR

110,1

CL

116,3

CN

124,1

US

158,2

ZA

86,9

ZZ

113,6

0808 30 90

AR

139,5

CL

136,4

CN

66,8

ZA

103,2

ZZ

111,5

---

(1)  Az országoknak a Közösség harmadik országokkal folytatott külkereskedelmére vonatkozó statisztikáról szóló 471/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az országok és területek nómenklatúrájának frissítése tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2012. november 27-i 1106/2012/EU bizottsági rendeletben (HL L 328., 2012.11.28., 7. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.

---

HATÁROZATOK

| 2016.4.7. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 91/18 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.4.7.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 91/18

---

A TANÁCS (EU) 2016/541 HATÁROZATA

(2016. február 15.)

Görögországnak a túlzott hiány helyzetének orvoslásához szükségesnek ítélt mértékű hiánycsökkentésre irányuló intézkedések meghozatalára való felszólításáról (2015/1410) (1)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 126. cikke (9) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság ajánlására,

mivel:

| (1) | Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 126. cikke megállapítja, hogy a tagállamoknak kerülniük kell a túlzott költségvetési hiányt, és meghatározza az erre vonatkozó, túlzott hiány esetén követendő eljárást. A Stabilitási és Növekedési Paktum, amely korrekciós ága keretében végrehajtja a túlzott hiány esetén követendő eljárást, azon állami intézkedések támogatásának keretéül szolgál, amelyek a gazdasági helyzet figyelembevétele mellett a költségvetés stabilitásának mihamarabbi visszaállítását célozzák. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 126. cikke megállapítja, hogy a tagállamoknak kerülniük kell a túlzott költségvetési hiányt, és meghatározza az erre vonatkozó, túlzott hiány esetén követendő eljárást. A Stabilitási és Növekedési Paktum, amely korrekciós ága keretében végrehajtja a túlzott hiány esetén követendő eljárást, azon állami intézkedések támogatásának keretéül szolgál, amelyek a gazdasági helyzet figyelembevétele mellett a költségvetés stabilitásának mihamarabbi visszaállítását célozzák.

| (2) | A Tanács 2009. április 27-én az Európai Közösséget létrehozó szerződés 104. cikkének (6) bekezdése szerinti határozatában megállapította, hogy Görögországban túlzott hiány áll fenn. |
| --- | --- |

(2)

A Tanács 2009. április 27-én az Európai Közösséget létrehozó szerződés 104. cikkének (6) bekezdése szerinti határozatában megállapította, hogy Görögországban túlzott hiány áll fenn.

| (3) | A Tanács 2010. május 10-én az EUMSZ 126. cikkének (9) bekezdése és 136. cikke alapján elfogadta a 2010/320/EU határozatot (2), amelyben felszólította Görögországot a költségvetési felügyelet megerősítésére és elmélyítésére, valamint a túlzott hiány helyzetének orvoslásához szükségesnek ítélt mértékű, legkésőbb 2014-ig megvalósítandó hiánycsökkentésre irányuló intézkedések meghozatalára. A Tanács 2014-et határozta meg határidőként a túlzott hiány helyzetének orvoslására, az államháztartási hiány esetében pedig éves célokat rögzített. |
| --- | --- |

(3)

A Tanács 2010. május 10-én az EUMSZ 126. cikkének (9) bekezdése és 136. cikke alapján elfogadta a 2010/320/EU határozatot (2), amelyben felszólította Görögországot a költségvetési felügyelet megerősítésére és elmélyítésére, valamint a túlzott hiány helyzetének orvoslásához szükségesnek ítélt mértékű, legkésőbb 2014-ig megvalósítandó hiánycsökkentésre irányuló intézkedések meghozatalára. A Tanács 2014-et határozta meg határidőként a túlzott hiány helyzetének orvoslására, az államháztartási hiány esetében pedig éves célokat rögzített.

| (4) | A 2010/320/EU tanácsi határozatot több alkalommal jelentős mértékben módosították. Mivel további módosítások váltak szükségessé, a határozatot 2011. július 12-én a 2011/734/EU tanácsi határozat (3) keretében az áttekinthetőség érdekében átdolgozták. Az említett határozat 2011. július 8. és 2012. december között szintén több alkalommal nagymértékben módosításra került (4). |
| --- | --- |

(4)

A 2010/320/EU tanácsi határozatot több alkalommal jelentős mértékben módosították. Mivel további módosítások váltak szükségessé, a határozatot 2011. július 12-én a 2011/734/EU tanácsi határozat (3) keretében az áttekinthetőség érdekében átdolgozták. Az említett határozat 2011. július 8. és 2012. december között szintén több alkalommal nagymértékben módosításra került (4).

| (5) | Görögország pénzügyi helyzetének drasztikus romlása miatt az euroövezet tagállamai úgy döntöttek, hogy a Nemzetközi Valutaalap által biztosított multilaterális segítségnyújtáshoz kapcsolódva stabilitási támogatást nyújtanak Görögországnak annak érdekében, hogy megőrizzék az euroövezet egészének pénzügyi stabilitását. 2010 májusa és 2015 júniusa között az euroövezet tagállamai által biztosított támogatás a kétoldalú görög hitelkeret és az Európai Pénzügyi Stabilitási Eszköz (EFSF) keretében nyújtott hitel formájában valósult meg. A hitelezők a támogatást kiterjedt szakpolitikai feltételekhez kötötték, többek között ahhoz, hogy Görögország tartsa be a 2011/734/EU tanácsi határozatban és annak későbbi módosításaiban foglalt rendelkezéseket. |
| --- | --- |

(5)

Görögország pénzügyi helyzetének drasztikus romlása miatt az euroövezet tagállamai úgy döntöttek, hogy a Nemzetközi Valutaalap által biztosított multilaterális segítségnyújtáshoz kapcsolódva stabilitási támogatást nyújtanak Görögországnak annak érdekében, hogy megőrizzék az euroövezet egészének pénzügyi stabilitását. 2010 májusa és 2015 júniusa között az euroövezet tagállamai által biztosított támogatás a kétoldalú görög hitelkeret és az Európai Pénzügyi Stabilitási Eszköz (EFSF) keretében nyújtott hitel formájában valósult meg. A hitelezők a támogatást kiterjedt szakpolitikai feltételekhez kötötték, többek között ahhoz, hogy Görögország tartsa be a 2011/734/EU tanácsi határozatban és annak későbbi módosításaiban foglalt rendelkezéseket.

| (6) | Görögország 2015. július 8-án három évre szóló hitel formájában pénzügyi támogatást kért az Európai Stabilitási Mechanizmusból (ESM); 2015. július 12-én elvi megállapodás született arról, hogy legfeljebb 86 000 millió EUR összegben hitelt nyújtanak Görögországnak. Az ESM Kormányzótanácsa július 17-én megbízta az Európai Bizottságot, hogy az Európai Stabilitási Mechanizmus létrehozásáról szóló szerződés 13. cikke (3) bekezdésének megfelelően az Európai Központi Bankkal és a Nemzetközi Valutaalappal együttműködve folytasson tárgyalásokat a 2015–2018-as időszakra nyújtandó pénzügyi segítségnyújtási konstrukció szakpolitikai feltételeit részletező egyetértési megállapodásról. |
| --- | --- |

(6)

Görögország 2015. július 8-án három évre szóló hitel formájában pénzügyi támogatást kért az Európai Stabilitási Mechanizmusból (ESM); 2015. július 12-én elvi megállapodás született arról, hogy legfeljebb 86 000 millió EUR összegben hitelt nyújtanak Görögországnak. Az ESM Kormányzótanácsa július 17-én megbízta az Európai Bizottságot, hogy az Európai Stabilitási Mechanizmus létrehozásáról szóló szerződés 13. cikke (3) bekezdésének megfelelően az Európai Központi Bankkal és a Nemzetközi Valutaalappal együttműködve folytasson tárgyalásokat a 2015–2018-as időszakra nyújtandó pénzügyi segítségnyújtási konstrukció szakpolitikai feltételeit részletező egyetértési megállapodásról.

| (7) | A pénzügyi stabilitásuk tekintetében súlyos nehézségekkel küzdő vagy súlyos nehézségek által fenyegetett euroövezeti tagállamok gazdasági és költségvetési felügyeletének megerősítéséről szóló, 2013. május 21-i 472/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) és különösen annak 7. cikke szerint, ha valamely tagállam pénzügyi támogatást kér az ESM-től, makrogazdasági kiigazítási programot (a továbbiakban: program) kell kidolgoznia, amely program tekintetében a Tanács jóváhagyása szükséges. E program azon reformok elfogadását hivatott biztosítani, amelyekre az államháztartás fenntarthatóbbá tétele és a szabályozási környezet javítása érdekében szükség van. |
| --- | --- |

(7)

A pénzügyi stabilitásuk tekintetében súlyos nehézségekkel küzdő vagy súlyos nehézségek által fenyegetett euroövezeti tagállamok gazdasági és költségvetési felügyeletének megerősítéséről szóló, 2013. május 21-i 472/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) és különösen annak 7. cikke szerint, ha valamely tagállam pénzügyi támogatást kér az ESM-től, makrogazdasági kiigazítási programot (a továbbiakban: program) kell kidolgoznia, amely program tekintetében a Tanács jóváhagyása szükséges. E program azon reformok elfogadását hivatott biztosítani, amelyekre az államháztartás fenntarthatóbbá tétele és a szabályozási környezet javítása érdekében szükség van.

| (8) | A Görögország által kidolgozott program az (EU) 2016/544 tanácsi végrehajtási határozat (6) révén került jóváhagyásra. |
| --- | --- |

(8)

A Görögország által kidolgozott program az (EU) 2016/544 tanácsi végrehajtási határozat (6) révén került jóváhagyásra.

| (9) | A 472/2013/EU rendelet 10. cikke (2) bekezdésének b) pontja azt is megállapítja, hogy ha egy tagállamban az említett rendelet 7. cikke szerinti makrogazdasági kiigazítási programot hajtanak végre, és ezzel egyidejűleg az érintett tagállamra vonatkozóan az EUMSZ 126. cikkének (9) bekezdése szerinti, a túlzott hiány csökkentésére való felszólításról szóló határozat van hatályban, a makrogazdasági kiigazítási programban szereplő éves költségvetési célokat be kell építeni a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtásának felgyorsításáról és pontosításáról szóló, 1997. július 7-i 1467/97/EK tanácsi rendelet (7) 5. cikkének (1) bekezdése szerinti felszólításról szóló határozatba; ezenkívül a makrogazdasági kiigazítási programokban szereplő éves költségvetési célok eléréséhez vezető intézkedéseket szintén be kell építeni az 1467/97/EK rendelet 5. cikkének (1) bekezdése szerinti felszólításról szóló határozatba. A 472/2013/EU rendelet 10. cikke (2) bekezdésének a) pontja emellett megállapítja azt is, hogy az érintett tagállam mentesül az 1467/97/EK rendelet 5. cikkének (1) bekezdése szerinti jelentések benyújtása alól. Végezetül a 472/2013/EU rendelet 10. cikke (2) bekezdésének c) pontja megállapítja, hogy a monitoringot az említett rendelet 7. cikkének (4) bekezdése szerint kell végezni, és a tagállam mentesül az 1467/97/EK tanácsi rendelet 10. cikkének (1) bekezdése és a 10a. cikke szerinti monitoring, valamint ugyanazon rendelet 6. cikkének (2) bekezdése szerinti határozatok alapjául szolgáló monitoring alól. |
| --- | --- |

(9)

A 472/2013/EU rendelet 10. cikke (2) bekezdésének b) pontja azt is megállapítja, hogy ha egy tagállamban az említett rendelet 7. cikke szerinti makrogazdasági kiigazítási programot hajtanak végre, és ezzel egyidejűleg az érintett tagállamra vonatkozóan az EUMSZ 126. cikkének (9) bekezdése szerinti, a túlzott hiány csökkentésére való felszólításról szóló határozat van hatályban, a makrogazdasági kiigazítási programban szereplő éves költségvetési célokat be kell építeni a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtásának felgyorsításáról és pontosításáról szóló, 1997. július 7-i 1467/97/EK tanácsi rendelet (7) 5. cikkének (1) bekezdése szerinti felszólításról szóló határozatba; ezenkívül a makrogazdasági kiigazítási programokban szereplő éves költségvetési célok eléréséhez vezető intézkedéseket szintén be kell építeni az 1467/97/EK rendelet 5. cikkének (1) bekezdése szerinti felszólításról szóló határozatba. A 472/2013/EU rendelet 10. cikke (2) bekezdésének a) pontja emellett megállapítja azt is, hogy az érintett tagállam mentesül az 1467/97/EK rendelet 5. cikkének (1) bekezdése szerinti jelentések benyújtása alól. Végezetül a 472/2013/EU rendelet 10. cikke (2) bekezdésének c) pontja megállapítja, hogy a monitoringot az említett rendelet 7. cikkének (4) bekezdése szerint kell végezni, és a tagállam mentesül az 1467/97/EK tanácsi rendelet 10. cikkének (1) bekezdése és a 10a. cikke szerinti monitoring, valamint ugyanazon rendelet 6. cikkének (2) bekezdése szerinti határozatok alapjául szolgáló monitoring alól.

| (10) | A jelenlegi előrejelzések szerint a Görögországban folyó gazdasági tevékenység sokkal gyengébb lesz annál a szintnél, amely a 2011/734/EU tanácsi határozat legutóbbi módosításának 2012. decemberi elfogadásakor várható volt. 2015-ben és 2016-ban a politikai bizonytalanság, a reformok elmaradása, az államháztartási bevételek terén jelentkező hiány, a bankok zárva tartása és a tőkekorlátozások miatt mind a reál-, mind a nominális GDP szintje előreláthatólag sokkal alacsonyabb lesz a Bizottság 2015. tavaszi előrejelzése alapján várt szintnél. A Bizottság 2015 augusztusában a kellő mértékben aktualizálta a GDP-növekedésre vonatkozó előrejelzését, hogy az ESM programhoz szükséges egyetértési megállapodással kapcsolatos tárgyalásokat már ez alapján folytassák. Ezen előrejelzés szerint a reál-GDP a 2015–2016-os időszakban várhatóan 2,3 %-kal, illetve 1,3 %-kal csökkeni fog (szemben a 2015. tavaszi előrejelzésben ezekre az évekre megadott 0,5 %-os, illetve 2,9 % pozitív növekedéssel), mielőtt 2017-ben, majd 2018-ban 2,7 %-os, illetve 3,1 %-os növekedést mutatna. A 2015–2016-os gazdasági forgatókönyv e jelentős romlása változatlan szakpolitikák mellett az államháztartási kilátások ennek megfelelő rosszabbodását vonja maga után. |
| --- | --- |

(10)

A jelenlegi előrejelzések szerint a Görögországban folyó gazdasági tevékenység sokkal gyengébb lesz annál a szintnél, amely a 2011/734/EU tanácsi határozat legutóbbi módosításának 2012. decemberi elfogadásakor várható volt. 2015-ben és 2016-ban a politikai bizonytalanság, a reformok elmaradása, az államháztartási bevételek terén jelentkező hiány, a bankok zárva tartása és a tőkekorlátozások miatt mind a reál-, mind a nominális GDP szintje előreláthatólag sokkal alacsonyabb lesz a Bizottság 2015. tavaszi előrejelzése alapján várt szintnél. A Bizottság 2015 augusztusában a kellő mértékben aktualizálta a GDP-növekedésre vonatkozó előrejelzését, hogy az ESM programhoz szükséges egyetértési megállapodással kapcsolatos tárgyalásokat már ez alapján folytassák. Ezen előrejelzés szerint a reál-GDP a 2015–2016-os időszakban várhatóan 2,3 %-kal, illetve 1,3 %-kal csökkeni fog (szemben a 2015. tavaszi előrejelzésben ezekre az évekre megadott 0,5 %-os, illetve 2,9 % pozitív növekedéssel), mielőtt 2017-ben, majd 2018-ban 2,7 %-os, illetve 3,1 %-os növekedést mutatna. A 2015–2016-os gazdasági forgatókönyv e jelentős romlása változatlan szakpolitikák mellett az államháztartási kilátások ennek megfelelő rosszabbodását vonja maga után.

| (11) | Görögországban a becslések szerint a strukturális hiány a GDP 16 százalékpontjának megfelelő arányban javult, azaz a 2009. évi 15,2 %-os hiány szintjéről 2014-re 1 %-os többletet ért el, tehát Görögország a 2009–2014-es időszak strukturális egyenlegét sokkal nagyobb mértékben javította, mint amit ezen időszak vonatkozásában a Tanács javasolt (a GDP legalább 10 százalékpontja). Az államháztartási hiány 2014-ben elérte a GDP 3,5 %-át, amely szint jóval alatta maradt a tanácsi határozatban a (ESA2010 alapú) hiányra vonatkozóan 2014-re megállapított, a GDP 4,5 %-át kitevő felső határnak. Az elsődleges egyenleg eredménye azonban a vártnál jóval gyengébben alakult (csupán a GDP 0,4 %-át érte el), és a GDP 1,5 %-ának megfelelő kitűzött célérték alatt maradt, ami több tényező együttes fennállására vezethető vissza, így a gazdasági ciklus irányváltására és annak a költségvetési bevételekre gyakorolt negatív hatásaira, a költségvetési politika lazulására és a megnövekedett gazdasági bizonytalanságra. A gyengülő makrogazdasági környezet és a 2015-ben hatályukat vesztő ideiglenes költségvetési intézkedések miatt azonban lehetetlennek bizonyult a GDP 3 %-ának megfelelő elsődleges egyenleg elérése, amelyet a 2012 decemberében elfogadott 2011/734/EU határozat legutóbbi módosítása 2015-re célként tűzött ki. A költségvetési célokat ezért a makrogazdasági körülményekre és az aktuális költségvetési helyzetre való tekintettel számottevő mértékben lefelé korrigálták, hogy rövid távon elkerülhető legyen a költségvetési politika túlszigorítása. |
| --- | --- |

(11)

Görögországban a becslések szerint a strukturális hiány a GDP 16 százalékpontjának megfelelő arányban javult, azaz a 2009. évi 15,2 %-os hiány szintjéről 2014-re 1 %-os többletet ért el, tehát Görögország a 2009–2014-es időszak strukturális egyenlegét sokkal nagyobb mértékben javította, mint amit ezen időszak vonatkozásában a Tanács javasolt (a GDP legalább 10 százalékpontja). Az államháztartási hiány 2014-ben elérte a GDP 3,5 %-át, amely szint jóval alatta maradt a tanácsi határozatban a (ESA2010 alapú) hiányra vonatkozóan 2014-re megállapított, a GDP 4,5 %-át kitevő felső határnak. Az elsődleges egyenleg eredménye azonban a vártnál jóval gyengébben alakult (csupán a GDP 0,4 %-át érte el), és a GDP 1,5 %-ának megfelelő kitűzött célérték alatt maradt, ami több tényező együttes fennállására vezethető vissza, így a gazdasági ciklus irányváltására és annak a költségvetési bevételekre gyakorolt negatív hatásaira, a költségvetési politika lazulására és a megnövekedett gazdasági bizonytalanságra. A gyengülő makrogazdasági környezet és a 2015-ben hatályukat vesztő ideiglenes költségvetési intézkedések miatt azonban lehetetlennek bizonyult a GDP 3 %-ának megfelelő elsődleges egyenleg elérése, amelyet a 2012 decemberében elfogadott 2011/734/EU határozat legutóbbi módosítása 2015-re célként tűzött ki. A költségvetési célokat ezért a makrogazdasági körülményekre és az aktuális költségvetési helyzetre való tekintettel számottevő mértékben lefelé korrigálták, hogy rövid távon elkerülhető legyen a költségvetési politika túlszigorítása.

| (12) | Görögország ennek megfelelően új költségvetési pályát fog követni, amely a 2015-ös év GDP-je – 0,25 %-ának, a 2016-os év GDP-je 0,5 %-ának, a 2017-es év GDP-je 1,75 %-ának, valamint a 2018-as év, és az azt követő időszak GDP-je 3,5 %-ának megfelelő elsődleges többletcélokon alapul. A költségvetési célok kitűzött pályája összhangban van az eddigi legmélyebb recesszióból kilábaló görög gazdaság várható növekedési ütemével. A módosított pálya azt jelenti, hogy az államháztartási hiány 2017-ben a GDP 3 %-a alá csökken. |
| --- | --- |

(12)

Görögország ennek megfelelően új költségvetési pályát fog követni, amely a 2015-ös év GDP-je – 0,25 %-ának, a 2016-os év GDP-je 0,5 %-ának, a 2017-es év GDP-je 1,75 %-ának, valamint a 2018-as év, és az azt követő időszak GDP-je 3,5 %-ának megfelelő elsődleges többletcélokon alapul. A költségvetési célok kitűzött pályája összhangban van az eddigi legmélyebb recesszióból kilábaló görög gazdaság várható növekedési ütemével. A módosított pálya azt jelenti, hogy az államháztartási hiány 2017-ben a GDP 3 %-a alá csökken.

| (13) | A nominális GDP-növekedésre vonatkozó aktualizált bizottsági előrejelzések szerint az elsődleges államháztartási hiány 2015-ben 7 631 millió EUR (a GDP 4,4 %-a), 2016-ban 6 166 millió EUR (a GDP 3,6 %-a), 2017-ben 4 089 millió EUR (a GDP 2,3 %-a), majd 2018-ban 753 millió EUR (a GDP 0,4 %-a) lesz. |
| --- | --- |

(13)

A nominális GDP-növekedésre vonatkozó aktualizált bizottsági előrejelzések szerint az elsődleges államháztartási hiány 2015-ben 7 631 millió EUR (a GDP 4,4 %-a), 2016-ban 6 166 millió EUR (a GDP 3,6 %-a), 2017-ben 4 089 millió EUR (a GDP 2,3 %-a), majd 2018-ban 753 millió EUR (a GDP 0,4 %-a) lesz.

| (14) | A görög parlament által elfogadandó 2016-os költségvetés a 2016–2019-es időszakra szóló középtávú költségvetési stratégia részét képezi, amelynek célja, hogy tekintélyes méretű és az időszak elejére ütemezett költségvetési konszolidációt irányozzon elő, amelytől több mint 6 900 millió EUR, azaz a GDP csaknem 4 %-ának megfelelő megtakarítás várható. |
| --- | --- |

(14)

A görög parlament által elfogadandó 2016-os költségvetés a 2016–2019-es időszakra szóló középtávú költségvetési stratégia részét képezi, amelynek célja, hogy tekintélyes méretű és az időszak elejére ütemezett költségvetési konszolidációt irányozzon elő, amelytől több mint 6 900 millió EUR, azaz a GDP csaknem 4 %-ának megfelelő megtakarítás várható.

| (15) | Az EFSF program végleges felülvizsgálatának elmaradása, az elmulasztott adósságszolgálati fizetések, az EFSF program lejárata és a tőkekorlátozások bevezetése nyomán kialakult új helyzet az adósságállomány fenntarthatóságának újabb nagymértékű romlását eredményezte. Ez annak is tulajdonítható, hogy alacsonyabb a becsült növekedés, lefelé módosították az elsődleges többletcélokat és a privatizációs bevételeket, a bankszektor finanszírozási szükségletei drasztikusan megemelkedtek a tőkekorlátozások bevezetését követően, valamint felhalmozódtak a fizetési hátralékok az állam likviditásproblémái miatt, és az SDR-rel szemben leértékelődött euro következtében értékelési hatások voltak tapasztalhatók. E fejlemények eredményeként a GDP-arányos adósság 2016-ban várhatóan eléri a 198,3 %-ot, mielőtt – változatlan szakpolitika mellett – 2020-ban 169,3 %-ra, 2022-ben 154,5 %-ra, majd 2030-ban 115,9 %-ra csökken. |
| --- | --- |

(15)

Az EFSF program végleges felülvizsgálatának elmaradása, az elmulasztott adósságszolgálati fizetések, az EFSF program lejárata és a tőkekorlátozások bevezetése nyomán kialakult új helyzet az adósságállomány fenntarthatóságának újabb nagymértékű romlását eredményezte. Ez annak is tulajdonítható, hogy alacsonyabb a becsült növekedés, lefelé módosították az elsődleges többletcélokat és a privatizációs bevételeket, a bankszektor finanszírozási szükségletei drasztikusan megemelkedtek a tőkekorlátozások bevezetését követően, valamint felhalmozódtak a fizetési hátralékok az állam likviditásproblémái miatt, és az SDR-rel szemben leértékelődött euro következtében értékelési hatások voltak tapasztalhatók. E fejlemények eredményeként a GDP-arányos adósság 2016-ban várhatóan eléri a 198,3 %-ot, mielőtt – változatlan szakpolitika mellett – 2020-ban 169,3 %-ra, 2022-ben 154,5 %-ra, majd 2030-ban 115,9 %-ra csökken.

| (16) | E fejleményekre tekintettel a túlzott hiány korrekciós pályáját ki kell igazítani. A Görögország által vállalt kötelezettségek nemcsak a költségvetési konszolidációs intézkedéseket érintik, hanem azokat az intézkedéseket is, amelyek a növekedés elősegítéséhez és a negatív szociális hatások minimálisra csökkentéséhez szükségesek. |
| --- | --- |

(16)

E fejleményekre tekintettel a túlzott hiány korrekciós pályáját ki kell igazítani. A Görögország által vállalt kötelezettségek nemcsak a költségvetési konszolidációs intézkedéseket érintik, hanem azokat az intézkedéseket is, amelyek a növekedés elősegítéséhez és a negatív szociális hatások minimálisra csökkentéséhez szükségesek.

| (17) | Az (EU) 2016/544 tanácsi végrehajtási határozatban előírt valamennyi intézkedés elengedhetetlen a szükséges költségvetési kiigazítás megvalósításához. Egyes intézkedések közvetlen hatást gyakorolnak Görögország költségvetési helyzetére, míg mások strukturális intézkedések, amelyek eredményeként középtávon javul a költségvetési irányítás, és a költségvetés helyzete stabilabbá válik. |
| --- | --- |

(17)

Az (EU) 2016/544 tanácsi végrehajtási határozatban előírt valamennyi intézkedés elengedhetetlen a szükséges költségvetési kiigazítás megvalósításához. Egyes intézkedések közvetlen hatást gyakorolnak Görögország költségvetési helyzetére, míg mások strukturális intézkedések, amelyek eredményeként középtávon javul a költségvetési irányítás, és a költségvetés helyzete stabilabbá válik.

| (18) | A fenti megfontolások fényében úgy tűnik, hogy felül kell vizsgálni az előző éves költségvetési célokat és az azok eléréséhez vezető intézkedéseket. Az új éves költségvetési célokat és az azok eléréséhez vezető intézkedéseket az (EU) 2016/544 tanácsi végrehajtási határozat tartalmazza, |
| --- | --- |

(18)

A fenti megfontolások fényében úgy tűnik, hogy felül kell vizsgálni az előző éves költségvetési célokat és az azok eléréséhez vezető intézkedéseket. Az új éves költségvetési célokat és az azok eléréséhez vezető intézkedéseket az (EU) 2016/544 tanácsi végrehajtási határozat tartalmazza,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

(1)   Görögországnak a lehető leggyorsabban, de legkésőbb 2017-ig meg kell szüntetnie a jelenleg fennálló túlzott hiányt.

(2)   A túlzott hiány megszüntetését célzó korrekciós pálya az (EU) 2016/544 tanácsi végrehajtási határozatban megállapított éves államháztartási hiány célértékeit hivatott elérni, és a 2015-ös év GDP-je – 0,25 %-ának, a 2016-os év GDP-je 0,5 %-ának, a 2017-es év GDP-je 1,75 %-ának, valamint a 2018-as év, és az azt követő időszak GDP-je 3,5 %-ának megfelelő elsődleges többletcélokon alapul. A költségvetési célok kitűzött pályája az eddigi legmélyebb recesszióból kilábaló görög gazdaság várható növekedési ütemének felel meg. A módosított pálya azt jelenti, hogy az államháztartási hiány 2017-ben a GDP 3 %-a alá csökken.

(3)   Görögország elfogadja és teljes körűen végrehajtja az (EU) 2016/544 tanácsi végrehajtási határozat révén jóváhagyott gazdasági és pénzügyi kiigazítási programban foglalt valamennyi költségvetési, gazdasági és strukturális kiigazítási intézkedést.

(4)   Görögország készen áll arra, hogy további intézkedéseket fogadjon el, amennyiben a költségvetési tervek teljesítése veszélybe kerül. A költségvetési konszolidációs intézkedéseknek növekedésbarát módon kell biztosítaniuk az államháztartás strukturális egyenlegének tartós javulását.

2. cikk

Ez a határozat a róla szóló értesítés napján lép hatályba.

3. cikk

Ennek a határozatnak a Görög Köztársaság a címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2016. február 15-én.

a Tanács részéről

az elnök

M.H.P. VAN DAM

---

(1)  Ezt az aktust eredetileg csak angol nyelven fogadták el és a HL L 219., 20.8.2015. lapszám 8. oldalán hirdették ki.

1

(2)  
  HL L 145., 2010.6.11., 6. o.

2

(3)  
  HL L 296., 2011.11.15., 38. o.

3

(4)  A 2011. november 8-i 2011/791/EU tanácsi határozat (HL L 320., 2011.12.3., 28. o.), a 2012. március 13-i 2012/211/EU tanácsi határozat (HL L 113., 2012.4.25., 8. o.), a 2012. december 4-i 2013/6/EU tanácsi határozat (HL L 4., 2013.1.9., 40. o.).

4

(5)  
  HL L 140., 2013.5.27., 1. o.

5

(6)  Láse e Hivatalos Lap 27. oldalát.

6

(7)  
  HL L 209., 1997.8.2., 6. o.

7

---

| 2016.4.7. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 91/22 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.4.7.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 91/22

---

A TANÁCS (EU) 2016/542 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2016. február 15.)

a Görögországnak nyújtandó rövid távú uniós pénzügyi támogatásról (2015/1181) (1)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus létrehozásáról szóló, 2010. május 11-i 407/2010/EU tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 3. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

mivel:

| (1) | Görögország új pénzügyi támogatást igényelt az Európai Stabilitási Mechanizmus (ESM) keretében, és elvben létrejött a megállapodás a kért támogatás nyújtásáról. |
| --- | --- |

(1)

Görögország új pénzügyi támogatást igényelt az Európai Stabilitási Mechanizmus (ESM) keretében, és elvben létrejött a megállapodás a kért támogatás nyújtásáról.

| (2) | Ugyanakkor az euroövezet egységének és a pénzügyi stabilitásnak a megőrzése, valamint a visszafizetési kötelezettségek további elmulasztásának megelőzése érdekében a kért támogatás folyósításáig Görögországnak áthidaló finanszírozásra van szüksége. A kormány befolyásán kívül álló, rendkívüli körülmények által okozott súlyos gazdasági és pénzügyi zavarokra tekintettel Görögország 2015. július 15-én hivatalosan sürgős pénzügyi támogatást kért az Uniótól, amelynek célja Görögország, az euroövezet és az Unió pénzügyi stabilitásának a megőrzése. Az ESM keretében Görögországnak nyújtandó támogatást Görögország az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus (EFSM) keretében kapott hitel törlesztésére fogja felhasználni. |
| --- | --- |

(2)

Ugyanakkor az euroövezet egységének és a pénzügyi stabilitásnak a megőrzése, valamint a visszafizetési kötelezettségek további elmulasztásának megelőzése érdekében a kért támogatás folyósításáig Görögországnak áthidaló finanszírozásra van szüksége. A kormány befolyásán kívül álló, rendkívüli körülmények által okozott súlyos gazdasági és pénzügyi zavarokra tekintettel Görögország 2015. július 15-én hivatalosan sürgős pénzügyi támogatást kért az Uniótól, amelynek célja Görögország, az euroövezet és az Unió pénzügyi stabilitásának a megőrzése. Az ESM keretében Görögországnak nyújtandó támogatást Görögország az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus (EFSM) keretében kapott hitel törlesztésére fogja felhasználni.

| (3) | A Görögország által a Bizottság és a Tanács elé terjesztett gazdasági és pénzügyi kiigazítási programtervezet (a továbbiakban: a program) célja, hogy biztosítsa az államháztartás fenntarthatóságának és a szabályozási környezetnek a javításához szükséges reformcsomag elfogadását. |
| --- | --- |

(3)

A Görögország által a Bizottság és a Tanács elé terjesztett gazdasági és pénzügyi kiigazítási programtervezet (a továbbiakban: a program) célja, hogy biztosítsa az államháztartás fenntarthatóságának és a szabályozási környezetnek a javításához szükséges reformcsomag elfogadását.

| (4) | A Bizottság által az Európai Központi Bankkal (EKB) együttműködésben elvégzett értékelés szerint Görögországnak 2015 júliusában összesen 7 160 millió EUR finanszírozásra van szüksége. A részletes pénzügyi feltételeket a hitelmegállapodásban kell meghatározni. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottság által az Európai Központi Bankkal (EKB) együttműködésben elvégzett értékelés szerint Görögországnak 2015 júliusában összesen 7 160 millió EUR finanszírozásra van szüksége. A részletes pénzügyi feltételeket a hitelmegállapodásban kell meghatározni.

| (5) | Az uniós pénzügyi támogatást a Bizottságnak kell kezelnie. |
| --- | --- |

(5)

Az uniós pénzügyi támogatást a Bizottságnak kell kezelnie.

| (6) | A Görögország által a Bizottság és a Tanács elé terjesztett program célja, hogy biztosítsa az államháztartás fenntarthatóságának és a szabályozási környezetnek a javításához szükséges reformcsomag elfogadását. A görög kormány és a Bizottság között 2015. július 15-én szakértői szintű megállapodás jött létre a programról, amelyet konkrét gazdaságpolitikai feltételekről szóló egyetértési megállapodásba (a továbbiakban: egyetértési megállapodás) kell foglalni. |
| --- | --- |

(6)

A Görögország által a Bizottság és a Tanács elé terjesztett program célja, hogy biztosítsa az államháztartás fenntarthatóságának és a szabályozási környezetnek a javításához szükséges reformcsomag elfogadását. A görög kormány és a Bizottság között 2015. július 15-én szakértői szintű megállapodás jött létre a programról, amelyet konkrét gazdaságpolitikai feltételekről szóló egyetértési megállapodásba (a továbbiakban: egyetértési megállapodás) kell foglalni.

| (7) | A Bizottságnak ellenőrző látogatások és a görög hatóságoktól kért rendszeres jelentések útján rendszeresen meg kell vizsgálnia, hogy teljesülnek-e a támogatás gazdaságpolitikai feltételei. |
| --- | --- |

(7)

A Bizottságnak ellenőrző látogatások és a görög hatóságoktól kért rendszeres jelentések útján rendszeresen meg kell vizsgálnia, hogy teljesülnek-e a támogatás gazdaságpolitikai feltételei.

| (8) | A támogatás célja, hogy segítse a program sikeres végrehajtását. |
| --- | --- |

(8)

A támogatás célja, hogy segítse a program sikeres végrehajtását.

| (9) | Az euroövezeti tagállamok bejelentették azon kötelezettségvállalásukat, hogy a 407/2010/EU rendelet értelmében valamely euroövezeti tagállamnak nyújtott uniós pénzügyi támogatásból eredő veszteségek esetén az Unió általános költségvetése felhasználásának megfelelő mértékben, egy kifejezetten erre a célra szolgáló mechanizmuson keresztül együttesen és azonnal visszafizetik minden euroövezeten kívüli tagállam számára az általa saját forrásként befizetett összeget. Megfelelő intézkedésekre kerül sor továbbá annak érdekében, hogy elkerüljék az euroövezeten kívüli tagállamok túlzott mértékű ellentételezését, az Unió általános költségvetésének védelmét szolgáló eszközök – köztük a követelésbehajtás – aktiválásakor, szükség esetén a követelések és kifizetések fokozatos nettósításával. |
| --- | --- |

(9)

Az euroövezeti tagállamok bejelentették azon kötelezettségvállalásukat, hogy a 407/2010/EU rendelet értelmében valamely euroövezeti tagállamnak nyújtott uniós pénzügyi támogatásból eredő veszteségek esetén az Unió általános költségvetése felhasználásának megfelelő mértékben, egy kifejezetten erre a célra szolgáló mechanizmuson keresztül együttesen és azonnal visszafizetik minden euroövezeten kívüli tagállam számára az általa saját forrásként befizetett összeget. Megfelelő intézkedésekre kerül sor továbbá annak érdekében, hogy elkerüljék az euroövezeten kívüli tagállamok túlzott mértékű ellentételezését, az Unió általános költségvetésének védelmét szolgáló eszközök – köztük a követelésbehajtás – aktiválásakor, szükség esetén a követelések és kifizetések fokozatos nettósításával.

| (10) | Az EFSM-hitelre az Unió általános költségvetése nyújt garanciát. E hitel tekintetében nemteljesítés esetén a Bizottság az uniós adósság törlesztése érdekében további forrásokat vehet igénybe a rendelkezésére álló pénzügyi eszközökön túl, figyelembe véve a készpénzállomány többletét is. Az Unió általános költségvetésére alkalmazandó szabályokról szóló 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) (a továbbiakban: a költségvetési rendelet) és annak részletes szabályai rendelkeznek az Unió költségvetésének védelmét szolgáló eszközökről, köztük a követelésbehajtásról, szükség esetén a követelések és kifizetések fokozatos nettósításával. A Bizottság alkalmazni fogja ezeket az eszközöket, |
| --- | --- |

(10)

Az EFSM-hitelre az Unió általános költségvetése nyújt garanciát. E hitel tekintetében nemteljesítés esetén a Bizottság az uniós adósság törlesztése érdekében további forrásokat vehet igénybe a rendelkezésére álló pénzügyi eszközökön túl, figyelembe véve a készpénzállomány többletét is. Az Unió általános költségvetésére alkalmazandó szabályokról szóló 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) (a továbbiakban: a költségvetési rendelet) és annak részletes szabályai rendelkeznek az Unió költségvetésének védelmét szolgáló eszközökről, köztük a követelésbehajtásról, szükség esetén a követelések és kifizetések fokozatos nettósításával. A Bizottság alkalmazni fogja ezeket az eszközöket,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

(1)   Az Unió hitelt bocsát Görögország rendelkezésére legfeljebb 7 160 millió EUR összegben, legfeljebb három hónapos futamidővel.

(2)   Az e határozat szerinti uniós pénzügyi támogatást csak abban az esetben lehet rendelkezésre bocsátani, ha jogilag kötelező erejű megállapodások alapján a kitettségükkel azonos összegű likvid biztosítékot nyújtanak azon tagállamok számára, amelyek pénzneme nem az euro, úgy, hogy az azonnal kifizethető legyen a részükre az ahhoz szükséges mértékben, hogy fedezni tudjanak minden őket terhelő, abból eredő kötelezettséget, hogy Görögország elmulasztja a pénzügyi támogatás vonatkozó feltételek szerinti visszafizetését.

(3)   A pénzügyi támogatást e határozat hatálybalépését követően haladéktalanul rendelkezésre kell bocsátani.

(4)   A Bizottság az uniós pénzügyi támogatást legfeljebb két részletben bocsátja Görögország rendelkezésére.

(5)   A részleteket akkor lehet rendelkezésre bocsátani, ha a hitelmegállapodás és az egyetértési megállapodás hatályba lép, és Görögország teljesíti a 3. cikk szerinti, vonatkozó szakpolitikai feltételeket.

(6)   Az Uniós finanszírozás költségét Görögország viseli, tíz bázispontos felértékeléssel.

(7)   A 407/2010/EU rendelet 7. cikkében említett költségeket Görögország viseli.

(8)   Indokolt esetben és a hitel kellő időben történő finanszírozása érdekében a Bizottság zártkörű értékpapír-kibocsátással vagy más alkalmas pénzügyi megoldással is bevonhat forrást, hogy a finanszírozási forrásokat akár rendkívül rövid idő alatt is biztosíthassa.

2. cikk

(1)   A támogatást a Bizottság kezeli Görögország vállalásaival összeegyeztethető módon.

(2)   A Bizottság az EKB-val konzultálva megállapodik a görög hatóságokkal a pénzügyi támogatásnak a 3. cikkben meghatározott konkrét gazdaságpolitikai feltételeiről. Ezeket a feltételeket az e cikk (1) bekezdésében említett vállalásokkal összhangban lévő egyetértési megállapodásba kell foglalni, amelyet a Bizottság és a görög hatóságok írnak alá. A részletes pénzügyi feltételeket a Bizottsággal kötendő hitelmegállapodásban kell megállapítani.

(3)   A Bizottság rendszeresen megvizsgálja, hogy teljesülnek-e a támogatás gazdaságpolitikai feltételei, és jelentést tesz a Gazdasági és Pénzügyi Bizottságnak. A görög hatóságoknak e célból teljes mértékben együtt kell működniük a Bizottsággal és az EKB-val, és minden szükséges információt a rendelkezésükre kell bocsátaniuk. A Bizottság folyamatosan tájékoztatja a Gazdasági és Pénzügyi Bizottságot minden releváns fejleményről.

3. cikk

(1)   A Tanács jóváhagyja a görög hatóságok által kidolgozott gazdasági és pénzügyi kiigazítási programot (a továbbiakban: a program).

(2)   A támogatás folyósítása a Görögországgal szemben támasztott alábbi feltételekhez kötött:

| i. | a programban 2015. július 15-i határidőig elfogadandó intézkedésekként szereplő intézkedések elfogadása; |
| --- | --- |

i.

a programban 2015. július 15-i határidőig elfogadandó intézkedésekként szereplő intézkedések elfogadása;

| ii. | egyértelmű lépések megtétele a programban felsorolt egyéb szakpolitikai feltételek teljesítésének előkészítése érdekében; valamint |
| --- | --- |

ii.

egyértelmű lépések megtétele a programban felsorolt egyéb szakpolitikai feltételek teljesítésének előkészítése érdekében; valamint

| iii. | az ESM tagjainak az Európai Stabilitási Mechanizmus létrehozásáról szóló szerződés 13. cikkének (2) bekezdése szerinti elvi hozzájárulása a Görögországnak nyújtandó pénzügyi támogatáshoz. |
| --- | --- |

iii.

az ESM tagjainak az Európai Stabilitási Mechanizmus létrehozásáról szóló szerződés 13. cikkének (2) bekezdése szerinti elvi hozzájárulása a Görögországnak nyújtandó pénzügyi támogatáshoz.

(3)   Görögország kellő időben megteszi a következő intézkedéseket:

| | Héarendszer






  — | 2015. július 15-ig a héarendszer reformját célzó jogszabályok elfogadása. A reform célja éves szinten a GDP 1 %-ának megfelelő mértékű nettó bevételnövekedés parametrikus változtatások eredményeképp. Az új héarendszernek meg kell felelnie az alábbi követelményeknek: i. egységesen 23 %-os általános héamérték bevezetése, amely az éttermi és vendéglátó-ipari szolgáltatásokra is kiterjed, továbbá kedvezményes 13 százalékos mérték bevezetése az alapvető élelmiszerek, az energia, a szállodai szolgáltatások és a vízellátás (a szennyvíz kivételével) tekintetében, illetve rendkívül kedvezményes 6 százalékos mérték bevezetése a gyógyszerszerek, a könyvek és a színházi belépőjegyek tekintetében; ii. az adóalap kiszélesítése érdekében a mentességek körének szűkítése és a biztosítások adójának emelése; valamint iii. a nagyobb jövedelemmel rendelkező és a legnépszerűbb turisztikai úti céloknak számító szigetekkel kezdve – a legtávolabbi szigetek kivételével – a szigeteken érvényes adókedvezmények megszüntetése. A reformot – lehetőség szerint – 2016 végéig kell végrehajtani, és meg kell határozni a leginkább rászoruló lakosokat kompenzáló, célzott és költségvetési szempontból semleges intézkedéseket is. A szállodai szolgáltatásokra és a szigetekre vonatkozó új héamértékeket 2015. október 1-jétől kell alkalmazni. |
| --- | --- | --- |

Héarendszer

—

2015. július 15-ig a héarendszer reformját célzó jogszabályok elfogadása. A reform célja éves szinten a GDP 1 %-ának megfelelő mértékű nettó bevételnövekedés parametrikus változtatások eredményeképp. Az új héarendszernek meg kell felelnie az alábbi követelményeknek: i. egységesen 23 %-os általános héamérték bevezetése, amely az éttermi és vendéglátó-ipari szolgáltatásokra is kiterjed, továbbá kedvezményes 13 százalékos mérték bevezetése az alapvető élelmiszerek, az energia, a szállodai szolgáltatások és a vízellátás (a szennyvíz kivételével) tekintetében, illetve rendkívül kedvezményes 6 százalékos mérték bevezetése a gyógyszerszerek, a könyvek és a színházi belépőjegyek tekintetében; ii. az adóalap kiszélesítése érdekében a mentességek körének szűkítése és a biztosítások adójának emelése; valamint iii. a nagyobb jövedelemmel rendelkező és a legnépszerűbb turisztikai úti céloknak számító szigetekkel kezdve – a legtávolabbi szigetek kivételével – a szigeteken érvényes adókedvezmények megszüntetése. A reformot – lehetőség szerint – 2016 végéig kell végrehajtani, és meg kell határozni a leginkább rászoruló lakosokat kompenzáló, célzott és költségvetési szempontból semleges intézkedéseket is. A szállodai szolgáltatásokra és a szigetekre vonatkozó új héamértékeket 2015. október 1-jétől kell alkalmazni.

| | Nyugdíjak






  — | jogszabály elfogadása arról, hogy 2021-ig nominálértéken befagyasztják a garantált havi nyugdíj-kiegészítés mértékét, |
| --- | --- | --- |

Nyugdíjak

—

jogszabály elfogadása arról, hogy 2021-ig nominálértéken befagyasztják a garantált havi nyugdíj-kiegészítés mértékét,

| — | jogszabály elfogadása a vonatkozó görög jogszabály hatálybalépését követően nyugdíjba vonuló személyekre vonatkozóan, melynek értelmében csak a jelenleg 67 évben megállapított kötelező nyugdíjkorhatár elérését követően biztosít alapnyugdíjat, garantált nyugdíj-kiegészítést, illetve rászorultsági alapon nyújtott nyugdíjat, |
| --- | --- |

—

jogszabály elfogadása a vonatkozó görög jogszabály hatálybalépését követően nyugdíjba vonuló személyekre vonatkozóan, melynek értelmében csak a jelenleg 67 évben megállapított kötelező nyugdíjkorhatár elérését követően biztosít alapnyugdíjat, garantált nyugdíj-kiegészítést, illetve rászorultsági alapon nyújtott nyugdíjat,

| — | jogszabály elfogadása a nyugdíjasok által fizetendő egészségügyi hozzájárulás átlagos mértékének 4 %-ról 6 %-ra történő emeléséről, és a kiegészítő nyugdíjakra való kiterjesztéséről, |
| --- | --- |

—

jogszabály elfogadása a nyugdíjasok által fizetendő egészségügyi hozzájárulás átlagos mértékének 4 %-ról 6 %-ra történő emeléséről, és a kiegészítő nyugdíjakra való kiterjesztéséről,

| — | a megfelelő jogi eszköz elfogadása annak előírása céljából, hogy a 2015. január 1-jét követően benyújtott új nyugdíjfolyósítási kérelmek tekintetében minden nyugdíjpénztár teljes körűen hajtsa végre a 3863/2010. sz. törvényt. |
| --- | --- |

—

a megfelelő jogi eszköz elfogadása annak előírása céljából, hogy a 2015. január 1-jét követően benyújtott új nyugdíjfolyósítási kérelmek tekintetében minden nyugdíjpénztár teljes körűen hajtsa végre a 3863/2010. sz. törvényt.

| | Statisztikairányítás






  — | jogszabály elfogadása a görög statisztikai hivatal (ELSTAT) irányításának megerősítése érdekében. A jogszabálynak a következőkre kell kiterjednie: i. a görög statisztikai rendszer tanácsadó testületeinek szerepe és szerkezete, beleértve a görög statisztikai rendszer tanácsának átalakítását a rendszer tanácsadó bizottságává, valamint a bevált gyakorlatokkal foglalkozó tanácsadó bizottság szerepe; ii. az ELSTAT elnökének kiválasztási eljárása, amelynek biztosítania kell, hogy – átlátható eljárások és kiválasztási kritériumok alapján – a legmagasabb szakmai felkészültségű személyt válasszák elnökké; iii. adott esetben az ELSTAT közreműködése statisztikai vonatkozású jogalkotási vagy egyéb jogi javaslatok kidolgozásában; iv. az ELSTAT függetlenségére hatást gyakorló egyéb kérdések, beleértve annak pénzügyi autonómiáját, az ELSTAT felhatalmazását arra, hogy átszervezze a meglévő állandó álláshelyeket és szükség esetén új alkalmazottakat vegyen fel, illetve szakosodott tudományos személyzetet alkalmazzon, továbbá az intézménynek a közelmúltban elfogadott 4270/2014. sz. törvény szerinti költségvetés-politikai szervként való besorolását; a Görög Nemzeti Bank szerepe és hatásköre a statisztika területén az uniós jogszabályokkal összhangban. |
| --- | --- | --- |

Statisztikairányítás

—

jogszabály elfogadása a görög statisztikai hivatal (ELSTAT) irányításának megerősítése érdekében. A jogszabálynak a következőkre kell kiterjednie: i. a görög statisztikai rendszer tanácsadó testületeinek szerepe és szerkezete, beleértve a görög statisztikai rendszer tanácsának átalakítását a rendszer tanácsadó bizottságává, valamint a bevált gyakorlatokkal foglalkozó tanácsadó bizottság szerepe; ii. az ELSTAT elnökének kiválasztási eljárása, amelynek biztosítania kell, hogy – átlátható eljárások és kiválasztási kritériumok alapján – a legmagasabb szakmai felkészültségű személyt válasszák elnökké; iii. adott esetben az ELSTAT közreműködése statisztikai vonatkozású jogalkotási vagy egyéb jogi javaslatok kidolgozásában; iv. az ELSTAT függetlenségére hatást gyakorló egyéb kérdések, beleértve annak pénzügyi autonómiáját, az ELSTAT felhatalmazását arra, hogy átszervezze a meglévő állandó álláshelyeket és szükség esetén új alkalmazottakat vegyen fel, illetve szakosodott tudományos személyzetet alkalmazzon, továbbá az intézménynek a közelmúltban elfogadott 4270/2014. sz. törvény szerinti költségvetés-politikai szervként való besorolását; a Görög Nemzeti Bank szerepe és hatásköre a statisztika területén az uniós jogszabályokkal összhangban.

| | A gazdasági és monetáris unióbeli stabilitásról, koordinációról és kormányzásról szóló szerződés végrehajtása






  — | Görögország 2015. július 15-ig végrehajtja a stabilitásról, koordinációról és kormányzásról szóló szerződés vonatkozó rendelkezéseit. |
| --- | --- | --- |

A gazdasági és monetáris unióbeli stabilitásról, koordinációról és kormányzásról szóló szerződés végrehajtása

—

Görögország 2015. július 15-ig végrehajtja a stabilitásról, koordinációról és kormányzásról szóló szerződés vonatkozó rendelkezéseit.

4. cikk

Görögország külön számlát nyit a Görög Központi Banknál az uniós pénzügyi támogatás kezelésére.

5. cikk

Ez a határozat a róla való értesítéssel lép hatályba.

6. cikk

Ennek a határozatnak a Görög Köztársaság a címzettje.

7. cikk

Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

Kelt Brüsszelben, 2016. február 15-én.

a Tanács részéről

az elnök

M.H.P. VAN DAM

---

(1)  Ezt az aktust eredetileg csak angol nyelven fogadták el és a HL L 192, 2015.7.18., 15. o. hirdették ki.

1

(2)  
  HL L 118., 2010.5.12., 1. o.

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom rendelete az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 298., 2012.10.26., 1. o.).

3

---

| 2016.4.7. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 91/26 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.4.7.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 91/26

---

A TANÁCS (EU) 2016/543 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2016. február 15.)

Görögország kiigazítási programjának jóváhagyásáról (2015/1182) (1)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a pénzügyi stabilitásuk tekintetében súlyos nehézségekkel küzdő vagy súlyos nehézségek által fenyegetett euroövezeti tagállamok gazdasági és költségvetési felügyeletének megerősítéséről szóló, 2013. május 21-i 472/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 7. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

mivel:

| (1) | A 472/2013/EU rendelet meghatározza a többek között az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus (EFSM) keretében pénzügyi támogatásban részesülő tagállamok makrogazdasági kiigazítási programjainak jóváhagyására vonatkozó szabályokat. Ezeket a szabályokat az EFSM létrehozásáról szóló 407/2010/EU tanácsi rendelet (3) előírásainak megfelelően kell megállapítani. |
| --- | --- |

(1)

A 472/2013/EU rendelet meghatározza a többek között az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus (EFSM) keretében pénzügyi támogatásban részesülő tagállamok makrogazdasági kiigazítási programjainak jóváhagyására vonatkozó szabályokat. Ezeket a szabályokat az EFSM létrehozásáról szóló 407/2010/EU tanácsi rendelet (3) előírásainak megfelelően kell megállapítani.

| (2) | A Görögországnak nyújtandó rövid távú uniós pénzügyi támogatásról szóló (EU) 2016/542 tanácsi végrehajtási határozat (4) alapján az EFSM keretében pénzügyi támogatás nyújtására került sor Görögország részére. |
| --- | --- |

(2)

A Görögországnak nyújtandó rövid távú uniós pénzügyi támogatásról szóló (EU) 2016/542 tanácsi végrehajtási határozat (4) alapján az EFSM keretében pénzügyi támogatás nyújtására került sor Görögország részére.

| (3) | A következetesség érdekében Görögország makrogazdasági kiigazítási programjának a 472/2013/EU rendelet szerinti jóváhagyását az (EU) 2016/542 végrehajtási határozat vonatkozó rendelkezéseire való hivatkozással kell megtenni, |
| --- | --- |

(3)

A következetesség érdekében Görögország makrogazdasági kiigazítási programjának a 472/2013/EU rendelet szerinti jóváhagyását az (EU) 2016/542 végrehajtási határozat vonatkozó rendelkezéseire való hivatkozással kell megtenni,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Tanács ezúton jóváhagyja az (EU) 2016/542 végrehajtási határozat 3. cikkének (3) bekezdésében meghatározott, Görögország által kiigazítási programja részeként meghozandó intézkedéseket.

2. cikk

Ez a határozat a róla való értesítés napján lép hatályba

3. cikk

E határozat címzettje a Görög Köztársaság.

4. cikk

Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

Kelt Brüsszelben, 2016. február 15-én.

a Tanács részéről

az elnök

M.H.P. VAN DAM

---

(1)  Ezt az aktust eredetileg csak angol nyelven fogadták el és a HL L 192., 2015.7.18-i lapszám 19. oldalán hirdették ki.

1

(2)  
  HL L 140., 2013.5.27., 1. o.

2

(3)  A Tanács 407/2010/EU rendelete (2010. május 11.) európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus létrehozásáról (HL L 118., 2010.5.12., 1. o.).

3

(4)  Lásd e Hivatalos Lap 22. oldalát.

4

---

| 2016.4.7. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 91/27 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.4.7.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 91/27

---

A TANÁCS (EU) 2016/544 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2016. február 15.)

Görögország makrogazdasági kiigazítási programjának jóváhagyásáról (2015/1411) (1)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a pénzügyi stabilitásuk tekintetében súlyos nehézségekkel küzdő vagy súlyos nehézségek által fenyegetett euroövezeti tagállamok gazdasági és költségvetési felügyeletének megerősítéséről szóló, 2013. május 21-i 472/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 7. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

mivel:

| (1) | Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 136. cikkének (1) bekezdése rendelkezik arról, hogy a gazdasági és monetáris unió megfelelő működésének biztosítása érdekében intézkedések fogadhatók el azon tagállamokra vonatkozóan, amelyek pénzneme az euro. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 136. cikkének (1) bekezdése rendelkezik arról, hogy a gazdasági és monetáris unió megfelelő működésének biztosítása érdekében intézkedések fogadhatók el azon tagállamokra vonatkozóan, amelyek pénzneme az euro.

| (2) | Görögország 2010 óta részesül a tagállamok és a Nemzetközi Valutaalap (IMF) által nyújtott pénzügyi támogatásban. Görögország első gazdasági kiigazgatási programjáról 2010. május 2-án egyeztek meg: az euroövezet tagállamai megállapodtak abban, hogy az Európai Bizottság által központilag összevont, összesen 80 000 millió EUR összegű, a 2010 májusától 2013 júniusáig tartó időszak alatt folyósítandó kétoldalú hiteleket nyújtanak, az IMF pedig készenléti hitelmegállapodás keretében további 30 000 millió EUR összeg folyósítására vállalt kötelezettséget. Görögország második gazdasági kiigazgatási programját 2012. március 14-én hagyták jóvá. Az euroövezeti tagállamok és az IMF az első program még nem folyósított összegein kívül további 130 000 millió EUR összeg folyósítására vállaltak kötelezettséget a 2012–2014-es időszakra. Míg az első program finanszírozása kétoldalú hiteleken alapult, a második program esetében az euroövezetbe tartozó tagállamok oldaláról megállapodás született arról, hogy a finanszírozás a 2010 augusztusa óta teljes mértékben működőképes Európai Pénzügyi Stabilitási Eszköz (a továbbiakban: EFSF) révén történik. A második program 2014 végéig összesen 164 500 millió EUR pénzügyi támogatást irányozott elő (később ezt az időszakot 2015 június végéig meghosszabbították). Ezen összegen belül az euroövezet (EFSF-en keresztül nyújtott) kötelezettségvállalása 144 700 millió EUR-t tesz ki, míg az IMF hozzájárulása 19 800 millió EUR, amely része annak a négyéves, 28 000 millió EUR összegre vonatkozó kibővített megállapodásnak, amelyet az IMF 2012 márciusában fogadott el Görögország javára. |
| --- | --- |

(2)

Görögország 2010 óta részesül a tagállamok és a Nemzetközi Valutaalap (IMF) által nyújtott pénzügyi támogatásban. Görögország első gazdasági kiigazgatási programjáról 2010. május 2-án egyeztek meg: az euroövezet tagállamai megállapodtak abban, hogy az Európai Bizottság által központilag összevont, összesen 80 000 millió EUR összegű, a 2010 májusától 2013 júniusáig tartó időszak alatt folyósítandó kétoldalú hiteleket nyújtanak, az IMF pedig készenléti hitelmegállapodás keretében további 30 000 millió EUR összeg folyósítására vállalt kötelezettséget. Görögország második gazdasági kiigazgatási programját 2012. március 14-én hagyták jóvá. Az euroövezeti tagállamok és az IMF az első program még nem folyósított összegein kívül további 130 000 millió EUR összeg folyósítására vállaltak kötelezettséget a 2012–2014-es időszakra. Míg az első program finanszírozása kétoldalú hiteleken alapult, a második program esetében az euroövezetbe tartozó tagállamok oldaláról megállapodás született arról, hogy a finanszírozás a 2010 augusztusa óta teljes mértékben működőképes Európai Pénzügyi Stabilitási Eszköz (a továbbiakban: EFSF) révén történik. A második program 2014 végéig összesen 164 500 millió EUR pénzügyi támogatást irányozott elő (később ezt az időszakot 2015 június végéig meghosszabbították). Ezen összegen belül az euroövezet (EFSF-en keresztül nyújtott) kötelezettségvállalása 144 700 millió EUR-t tesz ki, míg az IMF hozzájárulása 19 800 millió EUR, amely része annak a négyéves, 28 000 millió EUR összegre vonatkozó kibővített megállapodásnak, amelyet az IMF 2012 márciusában fogadott el Görögország javára.

| (3) | 2015. július 8-án a folytatódó súlyos gazdasági és pénzügyi zavarokra tekintettel a görög hatóságok pénzügyi támogatást kértek az Európai Stabilitási Mechanizmusból (ESM), hogy biztosítsák a görög bankrendszer megfelelő működését, eleget tehessenek Görögország adósság-visszafizetési kötelezettségeinek, támogassák a görög gazdaság fenntartható növekedésének visszaállítását és megőrizzék az euroövezetnek és tagállamainak pénzügyi stabilitását. |
| --- | --- |

(3)

2015. július 8-án a folytatódó súlyos gazdasági és pénzügyi zavarokra tekintettel a görög hatóságok pénzügyi támogatást kértek az Európai Stabilitási Mechanizmusból (ESM), hogy biztosítsák a görög bankrendszer megfelelő működését, eleget tehessenek Görögország adósság-visszafizetési kötelezettségeinek, támogassák a görög gazdaság fenntartható növekedésének visszaállítását és megőrizzék az euroövezetnek és tagállamainak pénzügyi stabilitását.

| (4) | Az Európai Stabilitási Mechanizmus létrehozásáról szóló szerződés 13. cikkének (1) bekezdése szerint és annak érdekében, hogy az ESM kormányzótanácsa az említett szerződés 13. cikkének (2) bekezdésével összhangban az arra vonatkozó határozatát megalapozza, hogy Görögország számára nyújtson-e – elvben – hitel formájában stabilitási támogatást, az ESM kormányzótanácsának elnöke 2015. július 8-án megbízta az Európai Bizottságot, hogy az az Európai Központi Bankkal együttműködve vizsgálja meg, vajon az euroövezet egészének vagy az euroövezet tagállamainak pénzügyi stabilitását fenyegeti-e veszély, hogy az IMF-fel közösen vizsgálja meg az államadósság fenntarthatóságát; és becsülje meg Görögország tényleges és lehetséges finanszírozási szükségleteit. |
| --- | --- |

(4)

Az Európai Stabilitási Mechanizmus létrehozásáról szóló szerződés 13. cikkének (1) bekezdése szerint és annak érdekében, hogy az ESM kormányzótanácsa az említett szerződés 13. cikkének (2) bekezdésével összhangban az arra vonatkozó határozatát megalapozza, hogy Görögország számára nyújtson-e – elvben – hitel formájában stabilitási támogatást, az ESM kormányzótanácsának elnöke 2015. július 8-án megbízta az Európai Bizottságot, hogy az az Európai Központi Bankkal együttműködve vizsgálja meg, vajon az euroövezet egészének vagy az euroövezet tagállamainak pénzügyi stabilitását fenyegeti-e veszély, hogy az IMF-fel közösen vizsgálja meg az államadósság fenntarthatóságát; és becsülje meg Görögország tényleges és lehetséges finanszírozási szükségleteit.

| (5) | Az Európai Stabilitási Mechanizmus létrehozásáról szóló szerződés 13. cikkének megfelelően az Európai Bizottság az EKB-val együttműködve és az IMF szakértőinek részvételével 2015. július 10-én befejezte az említett vizsgálatokat és megállapította, hogy megvannak a Görögország számára ESM-hitel formájában nyújtandó pénzügyi támogatás feltételei. A finanszírozási szükségleteket 86 000 millió EUR-ra becsülték. |
| --- | --- |

(5)

Az Európai Stabilitási Mechanizmus létrehozásáról szóló szerződés 13. cikkének megfelelően az Európai Bizottság az EKB-val együttműködve és az IMF szakértőinek részvételével 2015. július 10-én befejezte az említett vizsgálatokat és megállapította, hogy megvannak a Görögország számára ESM-hitel formájában nyújtandó pénzügyi támogatás feltételei. A finanszírozási szükségleteket 86 000 millió EUR-ra becsülték.

| (6) | 2015. július 17-én Görögország – az (EU) 2016/542 tanácsi végrehajtási határozat (3) révén – az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus (EFSM) keretében 7 160 millió EUR rövid távú uniós pénzügyi támogatásban részesült a 2015. júliusi visszafizetési kötelezettségek teljesítése és az IMF felé fennálló hátralékának rendezése érdekében. A gazdaságpolitikai feltételekhez kötött támogatás folyósítására 2015. július 20-án egy részletben került sor. Az ESM keretében nyújtott támogatást többek között e rövid távú EFSM áthidaló hitel visszafizetésére használják fel. |
| --- | --- |

(6)

2015. július 17-én Görögország – az (EU) 2016/542 tanácsi végrehajtási határozat (3) révén – az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus (EFSM) keretében 7 160 millió EUR rövid távú uniós pénzügyi támogatásban részesült a 2015. júliusi visszafizetési kötelezettségek teljesítése és az IMF felé fennálló hátralékának rendezése érdekében. A gazdaságpolitikai feltételekhez kötött támogatás folyósítására 2015. július 20-án egy részletben került sor. Az ESM keretében nyújtott támogatást többek között e rövid távú EFSM áthidaló hitel visszafizetésére használják fel.

| (7) | 2015. július 16-án az ESM kormányzótanácsa felkérte a Bizottságot és a vele együttműködő Európai Központi Bankot, az ESM-et, a görög hatóságokat és adott esetben az IMF-et, hogy kössenek megállapodást Görögország makrogazdasági kiigazítási programjáról. A programot a 472/2013/EU rendelet 7. cikkének (1) bekezdése szerinti eljárás szerint készítették el. 2015. augusztus 11-én az említett intézmények és a görög kormány között technikai szintű megállapodás jött létre a makrogazdasági kiigazítási programról (a továbbiakban: a program). A Görögország által a Bizottsághoz és a Tanácshoz benyújtott program célja biztosítani az államháztartás fenntarthatóbbá tétele érdekében szükséges reformok elfogadását és a pénzügyi stabilitást, valamint támogatni a növekedést, a foglalkoztatást és a társadalmi igazságosságot. |
| --- | --- |

(7)

2015. július 16-án az ESM kormányzótanácsa felkérte a Bizottságot és a vele együttműködő Európai Központi Bankot, az ESM-et, a görög hatóságokat és adott esetben az IMF-et, hogy kössenek megállapodást Görögország makrogazdasági kiigazítási programjáról. A programot a 472/2013/EU rendelet 7. cikkének (1) bekezdése szerinti eljárás szerint készítették el. 2015. augusztus 11-én az említett intézmények és a görög kormány között technikai szintű megállapodás jött létre a makrogazdasági kiigazítási programról (a továbbiakban: a program). A Görögország által a Bizottsághoz és a Tanácshoz benyújtott program célja biztosítani az államháztartás fenntarthatóbbá tétele érdekében szükséges reformok elfogadását és a pénzügyi stabilitást, valamint támogatni a növekedést, a foglalkoztatást és a társadalmi igazságosságot.

| (8) | Az említett megállapodást követően Görögországnak átfogó szakpolitikai intézkedéscsomagot kell elfogadnia, amelyet hároméves makrogazdasági kiigazítási program keretében kell végrehajtani 2015 harmadik negyedéve és 2018 harmadik negyedéve között. |
| --- | --- |

(8)

Az említett megállapodást követően Görögországnak átfogó szakpolitikai intézkedéscsomagot kell elfogadnia, amelyet hároméves makrogazdasági kiigazítási program keretében kell végrehajtani 2015 harmadik negyedéve és 2018 harmadik negyedéve között.

| (9) | Az ESM keretében konkrét gazdaságpolitikai feltételekről szóló egyetértési megállapodásba (a továbbiakban: az egyetértési megállapodás) foglalandó átfogó szakpolitikai intézkedéscsomagnak a pénzügyi piacok bizalmának helyreállítására, a stabil makrogazdasági egyensúly visszaállítására, valamint a gazdaság fenntartható növekedési pályára való visszaállítására kell irányulnia. Az intézkedéscsomagnak a következő négy pillér köré kell szerveződnie: az államháztartás fenntarthatóságának helyreállítása, a pénzügyi stabilitás megőrzése, a versenyképesség és a növekedés fokozása, valamint az állam és a közigazgatás modernizációja. |
| --- | --- |

(9)

Az ESM keretében konkrét gazdaságpolitikai feltételekről szóló egyetértési megállapodásba (a továbbiakban: az egyetértési megállapodás) foglalandó átfogó szakpolitikai intézkedéscsomagnak a pénzügyi piacok bizalmának helyreállítására, a stabil makrogazdasági egyensúly visszaállítására, valamint a gazdaság fenntartható növekedési pályára való visszaállítására kell irányulnia. Az intézkedéscsomagnak a következő négy pillér köré kell szerveződnie: az államháztartás fenntarthatóságának helyreállítása, a pénzügyi stabilitás megőrzése, a versenyképesség és a növekedés fokozása, valamint az állam és a közigazgatás modernizációja.

| (10) | A Bizottság szolgálatai 2015 augusztusában a kellő mértékben aktualizálták a nominális GDP-növekedésre vonatkozó előrejelzésüket, hogy az ESM programmal kapcsolatos tárgyalásokat már ez alapján folytassák. A nominális GDP-növekedésre vonatkozó aktualizált bizottsági előrejelzések alapján (2015-ben – 3,2 %, 2016-ban – 0,7 %, 2017-ben 3,4 %, 2018-ban 4,1 %, 2019-ben pedig 4,2 %) a GDP-arányos államadósság 2015-ben 196,3 %, 2016-ban 200,9 %, 2017-ben 198,6 %, 2018-ban 190,7 % és 2019-ben 182,3 % lesz. Tehát a GDP-arányos államadósság 2016-ig növekszik, majd csökkenő pályára kerül és 2020-ra valószínűleg eléri a 174,5 %-ot, és az adósság dinamikáját számos vonal alatti művelet befolyásolja. A nominális GDP-növekedésre vonatkozó aktualizált, bizottsági szolgálatok által kiadott előrejelzések szerint az elsődleges államháztartási hiány 2015-ben 7 631 millió EUR (a GDP 4,4 %-a), 2016-ben 6 166 millió EUR (a GDP 3,6 %-a), 2017-ben 4 089 millió EUR (a GDP 2,3 %-a) lesz, majd 2018-ban 753 millió EUR-s többletbe (a GDP 0,4 %-a) fordul át. |
| --- | --- |

(10)

A Bizottság szolgálatai 2015 augusztusában a kellő mértékben aktualizálták a nominális GDP-növekedésre vonatkozó előrejelzésüket, hogy az ESM programmal kapcsolatos tárgyalásokat már ez alapján folytassák. A nominális GDP-növekedésre vonatkozó aktualizált bizottsági előrejelzések alapján (2015-ben – 3,2 %, 2016-ban – 0,7 %, 2017-ben 3,4 %, 2018-ban 4,1 %, 2019-ben pedig 4,2 %) a GDP-arányos államadósság 2015-ben 196,3 %, 2016-ban 200,9 %, 2017-ben 198,6 %, 2018-ban 190,7 % és 2019-ben 182,3 % lesz. Tehát a GDP-arányos államadósság 2016-ig növekszik, majd csökkenő pályára kerül és 2020-ra valószínűleg eléri a 174,5 %-ot, és az adósság dinamikáját számos vonal alatti művelet befolyásolja. A nominális GDP-növekedésre vonatkozó aktualizált, bizottsági szolgálatok által kiadott előrejelzések szerint az elsődleges államháztartási hiány 2015-ben 7 631 millió EUR (a GDP 4,4 %-a), 2016-ben 6 166 millió EUR (a GDP 3,6 %-a), 2017-ben 4 089 millió EUR (a GDP 2,3 %-a) lesz, majd 2018-ban 753 millió EUR-s többletbe (a GDP 0,4 %-a) fordul át.

| (11) | A hatóságok új költségvetési pályát fognak követni, amely a 2015-ös év GDP-je – 0,25 %-ának, a 2016-os év GDP-je 0,5 %-ának, a 2017-es év GDP-je 1,75 %-ának, valamint a 2018-as év és az azt követő időszak GDP-je 3,5 %-ának megfelelő elsődleges többletcélokon alapul. A költségvetési célok kitűzött pályája összhangban van az eddigi legmélyebb recesszióból kilábaló görög gazdaság várható növekedési ütemével. |
| --- | --- |

(11)

A hatóságok új költségvetési pályát fognak követni, amely a 2015-ös év GDP-je – 0,25 %-ának, a 2016-os év GDP-je 0,5 %-ának, a 2017-es év GDP-je 1,75 %-ának, valamint a 2018-as év és az azt követő időszak GDP-je 3,5 %-ának megfelelő elsődleges többletcélokon alapul. A költségvetési célok kitűzött pályája összhangban van az eddigi legmélyebb recesszióból kilábaló görög gazdaság várható növekedési ütemével.

| (12) | A görög bankszektor hosszú távú ellenálló képességének erősítése alapvető fontosságú az ország pénzügyi stabilitásának helyreállítása szempontjából és az egész euroövezet pénzügyi stabilitásának fenntartása céljából. A görög bankszektor likviditásának megőrzése céljából korábban átmeneti adminisztratív, többek között tőkekorlátozási intézkedések bevezetésére került sor. |
| --- | --- |

(12)

A görög bankszektor hosszú távú ellenálló képességének erősítése alapvető fontosságú az ország pénzügyi stabilitásának helyreállítása szempontjából és az egész euroövezet pénzügyi stabilitásának fenntartása céljából. A görög bankszektor likviditásának megőrzése céljából korábban átmeneti adminisztratív, többek között tőkekorlátozási intézkedések bevezetésére került sor.

| (13) | A pénzügyi, fiskális és strukturális területek átfogó és ambiciózus reformjának végrehajtása révén meg kell őrizni a görög államadósság középtávú fenntarthatóságát. |
| --- | --- |

(13)

A pénzügyi, fiskális és strukturális területek átfogó és ambiciózus reformjának végrehajtása révén meg kell őrizni a görög államadósság középtávú fenntarthatóságát.

| (14) | A Bizottságnak az EKB-val és adott esetben az IMF-fel együttműködve ellenőrző látogatások és a görög hatóságoktól kért rendszeres – negyedévente benyújtandó – jelentések útján, rendszeres időközönként meg kell vizsgálnia Görögország programjának következetes végrehajtását. |
| --- | --- |

(14)

A Bizottságnak az EKB-val és adott esetben az IMF-fel együttműködve ellenőrző látogatások és a görög hatóságoktól kért rendszeres – negyedévente benyújtandó – jelentések útján, rendszeres időközönként meg kell vizsgálnia Görögország programjának következetes végrehajtását.

| (15) | Görögország átfogó szakpolitikai intézkedéscsomagjának végrehajtása során a Bizottságnak további szakpolitikai tanácsokat, egyes területeken pedig technikai segítségnyújtást kell biztosítania. |
| --- | --- |

(15)

Görögország átfogó szakpolitikai intézkedéscsomagjának végrehajtása során a Bizottságnak további szakpolitikai tanácsokat, egyes területeken pedig technikai segítségnyújtást kell biztosítania.

| (16) | A görög hatóságoknak a hatályos nemzeti szabályoknak és gyakorlatoknak megfelelően be kell vonniuk a szociális partnereket és a civil társadalmi szervezeteket a program előkészítésébe, végrehajtásába, monitoringjába és értékelésébe. |
| --- | --- |

(16)

A görög hatóságoknak a hatályos nemzeti szabályoknak és gyakorlatoknak megfelelően be kell vonniuk a szociális partnereket és a civil társadalmi szervezeteket a program előkészítésébe, végrehajtásába, monitoringjába és értékelésébe.

| (17) | A program keretében végrehajtott intézkedésekhez Görögországnak nyújtott bármely pénzügyi támogatásnak összhangban kell állnia az Unió jogi követelményeivel és szakpolitikáival, különösen az uniós gazdasági kormányzási kerettel. A pénzügyi intézmények támogatására irányuló bármely intervenciót az uniós versenyjogi szabályokkal összhangban kell végrehajtani. A Bizottságnak biztosítania kell, hogy az európai stabilitási mechanizmus keretében kért pénzügyi támogatással összefüggésben létrejött egyetértési megállapodásban megállapított intézkedések teljes mértékben összhangban álljanak ezzel a határozattal, |
| --- | --- |

(17)

A program keretében végrehajtott intézkedésekhez Görögországnak nyújtott bármely pénzügyi támogatásnak összhangban kell állnia az Unió jogi követelményeivel és szakpolitikáival, különösen az uniós gazdasági kormányzási kerettel. A pénzügyi intézmények támogatására irányuló bármely intervenciót az uniós versenyjogi szabályokkal összhangban kell végrehajtani. A Bizottságnak biztosítania kell, hogy az európai stabilitási mechanizmus keretében kért pénzügyi támogatással összefüggésben létrejött egyetértési megállapodásban megállapított intézkedések teljes mértékben összhangban álljanak ezzel a határozattal,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

(1)   A görög gazdaság fenntartható gazdasági növekedési pályára való visszaállításának, valamint a költségvetési és pénzügyi stabilitás helyreállításának megkönnyítése érdekében Görögország következetesen végrehajtja a programot, amelynek fő elemeit e határozat 2. cikke tartalmazza. A program kezeli az euroövezet pénzügyi stabilitása tekintetében Görögországban felmerülő kockázatokat, és törekszik arra, hogy minél előbb stabil és fenntartható gazdasági és pénzügyi helyzetet alakítson ki Görögországban, és az ország ismét képes legyen önmagát teljes körűen a nemzetközi pénzügyi piacokról finanszírozni. A program kellő mértékben figyelembe veszi az EUMSZ 121., 126., 136. és 148. cikke alapján Görögországnak címzett tanácsi ajánlásokat, valamint a Görögország által az ajánlásoknak való megfelelés érdekében tett intézkedéseket, és egyúttal a szükséges szakpolitikai intézkedések kiszélesítésére, megerősítésére és elmélyítésére irányul.

(2)   A Bizottság az EKB-val és adott esetben az IMF-fel együttműködve monitoring alatt tartja a program végrehajtása terén Görögország által elért előrehaladást. Görögország teljes mértékben együttműködik a Bizottsággal és az EKB-val. Mindenekelőtt minden olyan információt közöl velük, amelyet a program monitoringjához szükségesnek ítélnek.

(3)   A Bizottság – az EKB-val és adott esetben az IMF-fel együttműködve – a görög hatóságokkal együtt megvizsgálja a program azon módosításait és frissítéseit, amelyekre annak érdekében lehet szükség, hogy megfelelően figyelembe vegyék többek között a makrogazdasági és költségvetési előrejelzések és a tényleges adatok közötti jelentős eltéréseket, a negatív átgyűrűző hatásokat, valamint a makrogazdasági és pénzügyi sokkhatásokat.

A program zökkenőmentes végrehajtása érdekében és az egyensúlyhiányok fenntartható korrekciója céljából a Bizottság a költségvetési, pénzpiaci és strukturális reformokkal kapcsolatban folyamatosan tanácsokat és útmutatást nyújt.

A Bizottság rendszeres időközönként megvizsgálja a program gazdasági hatását, és ajánlást tesz a növekedés és munkahelyteremtés fokozásához, a szükséges költségvetési konszolidáció biztosításához és a káros társadalmi hatások minimalizálásához szükséges korrekciókra.

2. cikk

(1)   A program fő céljai a következők: az államháztartás fenntarthatóságának helyreállítása, a pénzügyi stabilitás megőrzése, a versenyképesség és a növekedés fokozása, valamint az állam és a közigazgatás modernizációja.

(2)   Görögország magas színvonalú, tartós intézkedésekkel törekszik az államháztartási konszolidáció elérésére, a hátrányos helyzetű személyeket ért hatások lehető legalacsonyabb szinten tartása mellett. A görög hatóságok vállalják, hogy középtávon biztosítják a fenntartható államháztartást és olyan jelentős, fenntartható elsődleges többletet érnek el, amely az adósságráta folyamatos csökkentéséhez vezet. A hatóságok ennek megfelelően új költségvetési pályát követnek, amely a 2015-ös év GDP-je – 0,25 %-ának, a 2016-os év GDP-je 0,5 %-ának, a 2017-es év GDP-je 1,75 %-ának, valamint a 2018-as év és az azt követő időszak GDP-je 3,5 %-ának megfelelő elsődleges többletcélokon alapul. Görögországnak középtávon a GDP 3,5 %-át kitevő elsődleges többlet elérését kell célul kitűznie, amelyet különböző előzetes parametrikus költségvetési reformokkal – beleértve a héa- és nyugdíjrendszer reformját – valamint ezt támogató, az adóügyi megfelelés és az államháztartási gazdálkodás erősítésére és az adócsalás elleni küzdelemre irányuló ambiciózus programmal tud megvalósítani, a veszélyeztetett csoportok megfelelő védelmének biztosítása mellett. A fenti intézkedéseken túl a hatóságok vállalják, hogy 2015 októberében olyan hiteles strukturális intézkedéseket fogadnak el, amelyek 2017-ben a GDP legalább 0,75 %-át, 2018-ban pedig a GDP 0,25 % -át eredményezve hozzájárulnak a GDP 3,5 %-ának megfelelő, középtávú elsődleges egyenlegre vonatkozó cél eléréséhez. A hatóságok vállalják, hogy szükség esetén a 2017. és 2018. évi célok biztosítása érdekében 2016 októberében további strukturális intézkedéseket hoznak. Ezek közé tartozik a védelmi kiadások visszafogása, a személyi jövedelemadó tervezett reformja és a kötelező kiadások befagyasztása. A parametrikus költségvetési intézkedéseket különböző, az adóbehajtás és a végrehajtás hiányosságait orvosló közigazgatási intézkedésekkel kell kiegészíteni. A görög kormány monitoring alatt tartja a költségvetési kockázatokat – beleértve a bírósági ítéleteket –, és megteszi a költségvetési célok eléréséhez szükséges ellenintézkedéseket. Túlteljesítés esetén a hatóságok a túlteljesített bevételek legalább 30 %-át az adósságcsökkentésre elkülönített számlára szándékoznak átvezetni. A túlteljesített bevételek további 30 %-át a múlthoz kapcsolódó kifizetetlen kormányzati kötelezettségek rendezésére kell fordítani.

(3)   Görögország elfogadja az alább részletezett intézkedéseket:

| i. | A bevételek növelése, valamint a kiadások célhoz kötése, illetve visszafogása érdekében teendő rövidtávú intézkedések. E bevételnövelő intézkedések keretében Görögország fokozatosan megszünteti a dízelolaj jövedéki adójának visszatérítését a mezőgazdasági termelők részére, és növeli a hajóűrtartalom-adót. A hatóságok olyan intézkedéseket fogadnak el a 2015. évi vagyonadó (ENFIA) behajtása céljából, amelyek alapján 2015 októberében sor kerülhet a számlák kibocsátására, és a befizetendő összegek utolsó részlete 2016 februárjában lesz esedékes. Ezen túlmenően orvosolják a közelmúltban alkalmazott bevételi intézkedésekkel kapcsolatban megállapított problémákat. Ezenkívül a hatóságok vállalták a kiadások célhoz kötését, illetve csökkentését, az egészségügyi kiadások csökkentése, valamint a szociális jóléti ellátórendszer teljes körű felülvizsgálata révén. A csomag további költségvetési hatással rendelkező intézkedéseket tartalmaz, például közigazgatási reformokat, az adóbehajtás hiányosságainak kiküszöbölését célzó reformokat és egyéb parametrikus intézkedéseket. |
| --- | --- |

i.

A bevételek növelése, valamint a kiadások célhoz kötése, illetve visszafogása érdekében teendő rövidtávú intézkedések. E bevételnövelő intézkedések keretében Görögország fokozatosan megszünteti a dízelolaj jövedéki adójának visszatérítését a mezőgazdasági termelők részére, és növeli a hajóűrtartalom-adót. A hatóságok olyan intézkedéseket fogadnak el a 2015. évi vagyonadó (ENFIA) behajtása céljából, amelyek alapján 2015 októberében sor kerülhet a számlák kibocsátására, és a befizetendő összegek utolsó részlete 2016 februárjában lesz esedékes. Ezen túlmenően orvosolják a közelmúltban alkalmazott bevételi intézkedésekkel kapcsolatban megállapított problémákat. Ezenkívül a hatóságok vállalták a kiadások célhoz kötését, illetve csökkentését, az egészségügyi kiadások csökkentése, valamint a szociális jóléti ellátórendszer teljes körű felülvizsgálata révén. A csomag további költségvetési hatással rendelkező intézkedéseket tartalmaz, például közigazgatási reformokat, az adóbehajtás hiányosságainak kiküszöbölését célzó reformokat és egyéb parametrikus intézkedéseket.

| ii. | A hiteles költségvetési politika iránti elkötelezettségének tanúsításaként 2015 októberében a szükséges 2015. évi kiegészítő költségvetésnek, a 2016. évi költségvetés tervezetének és a 2016–2019-es időszakra szóló középtávú költségvetési stratégiának az elfogadása, amely stratégiát parametrikus intézkedéseket és strukturális költségvetési reformintézkedéseket tartalmazó jelentős és hiteles intézkedéscsomag alapoz meg. |
| --- | --- |

ii.

A hiteles költségvetési politika iránti elkötelezettségének tanúsításaként 2015 októberében a szükséges 2015. évi kiegészítő költségvetésnek, a 2016. évi költségvetés tervezetének és a 2016–2019-es időszakra szóló középtávú költségvetési stratégiának az elfogadása, amely stratégiát parametrikus intézkedéseket és strukturális költségvetési reformintézkedéseket tartalmazó jelentős és hiteles intézkedéscsomag alapoz meg.

| iii. | A hatékonyság és a behajthatóság javítása, valamint a munkaerő-kínálat növelése érdekében reformok végrehajtása mind a közvetett, mind a közvetlen adózás tekintetében. A múltbéli gyakorlattal történő szakítás, valamint az adózás és a társadalombiztosítási járulékok terén a fizetési kultúra javítása érdekében a kormány szigorúan fellép a behajtás javítása érdekében, és új részletfizetési, adómentességi vagy egyezségkötési módozatokat nem vezet be, a meglévőket pedig nem terjeszti ki. |
| --- | --- |

iii.

A hatékonyság és a behajthatóság javítása, valamint a munkaerő-kínálat növelése érdekében reformok végrehajtása mind a közvetett, mind a közvetlen adózás tekintetében. A múltbéli gyakorlattal történő szakítás, valamint az adózás és a társadalombiztosítási járulékok terén a fizetési kultúra javítása érdekében a kormány szigorúan fellép a behajtás javítása érdekében, és új részletfizetési, adómentességi vagy egyezségkötési módozatokat nem vezet be, a meglévőket pedig nem terjeszti ki.

| iv. | A reformok folytatása a költségvetési folyamatok és a kiadások ellenőrzésének javítása, a hátralékok felszámolása, valamint a költségvetési jelentéstétel és a készpénzgazdálkodás erősítése terén. A kormány kötelezettséget vállal a költségvetési tanács működőképessé tételére. |
| --- | --- |

iv.

A reformok folytatása a költségvetési folyamatok és a kiadások ellenőrzésének javítása, a hátralékok felszámolása, valamint a költségvetési jelentéstétel és a készpénzgazdálkodás erősítése terén. A kormány kötelezettséget vállal a költségvetési tanács működőképessé tételére.

| v. | A közbeszerzések terén további intézkedések meghozatala a görög közbeszerzési rendszer hatékonyságának és átláthatóságának fokozására, a visszaélések megelőzésére, valamint a nagyobb mértékű elszámoltathatóság és fokozott ellenőrzés biztosítására. A szakpolitikák egyeztetésére kerül sor az Európai Bizottsággal, amely segítséget nyújt az akcióterv végrehajtásához. |
| --- | --- |

v.

A közbeszerzések terén további intézkedések meghozatala a görög közbeszerzési rendszer hatékonyságának és átláthatóságának fokozására, a visszaélések megelőzésére, valamint a nagyobb mértékű elszámoltathatóság és fokozott ellenőrzés biztosítására. A szakpolitikák egyeztetésére kerül sor az Európai Bizottsággal, amely segítséget nyújt az akcióterv végrehajtásához.

| vi. | A meglévő reformok maradéktalan végrehajtása, és további reformok bevezetése a hosszú távú fenntarthatóság javítása, valamint 2015-re a GDP mintegy 0,25 %-át, 2016-ra pedig annak mintegy 1 %-át kitevő megtakarítások előirányozása céljából. A csomag célja többek között, hogy erőteljesen a korai nyugdíjba vonulás ellen ösztönözzön azáltal, hogy növeli a korai nyugdíjba vonulással járó hátrányokat, valamint fokozatosan megszünteti a kötelező nyugdíjkorhatár elérése előtti nyugdíjba vonulás korábbi szabályozás által biztosított jogát. |
| --- | --- |

vi.

A meglévő reformok maradéktalan végrehajtása, és további reformok bevezetése a hosszú távú fenntarthatóság javítása, valamint 2015-re a GDP mintegy 0,25 %-át, 2016-ra pedig annak mintegy 1 %-át kitevő megtakarítások előirányozása céljából. A csomag célja többek között, hogy erőteljesen a korai nyugdíjba vonulás ellen ösztönözzön azáltal, hogy növeli a korai nyugdíjba vonulással járó hátrányokat, valamint fokozatosan megszünteti a kötelező nyugdíjkorhatár elérése előtti nyugdíjba vonulás korábbi szabályozás által biztosított jogát.

| vii. | A reformok folytatása az egészségügyi ágazatban: a közkiadások ellenőrzése vonatkozásában, a gyógyszerár-szabályozás, a kórházak igazgatásának javítása, a kórházi beszerzések fokozott centralizálása terén, a gyógyszerekre és egészségügyi ellátásokra vonatkozó keresletgazdálkodás terén a bizonyítékokon alapuló elektronikus receptfelírás szabályozásával, valamint a magánszektorban működő egészségügyi szolgáltatók költséghatékony bevonásával, az informatikai rendszer korszerűsítése terén az alapellátásban és a másodlagos ellátásban a betegek által igénybe vehető ellátási pályákat kialakító elektronikus beutalási rendszer létrehozásával. |
| --- | --- |

vii.

A reformok folytatása az egészségügyi ágazatban: a közkiadások ellenőrzése vonatkozásában, a gyógyszerár-szabályozás, a kórházak igazgatásának javítása, a kórházi beszerzések fokozott centralizálása terén, a gyógyszerekre és egészségügyi ellátásokra vonatkozó keresletgazdálkodás terén a bizonyítékokon alapuló elektronikus receptfelírás szabályozásával, valamint a magánszektorban működő egészségügyi szolgáltatók költséghatékony bevonásával, az informatikai rendszer korszerűsítése terén az alapellátásban és a másodlagos ellátásban a betegek által igénybe vehető ellátási pályákat kialakító elektronikus beutalási rendszer létrehozásával.

| viii. | 2016 márciusáig a garantált foglalkoztatástámogató programok újabb sorozatának elfogadása, amely a résztvevői körnek megfelelő, specifikus aktív munkaerő-piaci intézkedéseket tartalmaz, helyi partnerségekre támaszkodik, bevonja a magánszférát valamint a szociális gazdasági ágazatot, és biztosítja a rendelkezésre álló források hatékony és eredményes felhasználását.
  Egy igazságosabb társadalom megvalósítása érdekében Görögországnak javítania kell jóléti rendszerének kialakítását oly módon, hogy ténylegesen létezzen egy olyan szociális háló, amely biztosítja, hogy a szűkös forrásokból a legrászorultabbak részesüljenek. A szociális ellátórendszer felülvizsgálatához és a garantált minimálbér bevezetéséhez a tervek szerint nemzetközi szervezetek fognak technikai segítséget nyújtani a hatóságok részére. |
| --- | --- |

viii.

2016 márciusáig a garantált foglalkoztatástámogató programok újabb sorozatának elfogadása, amely a résztvevői körnek megfelelő, specifikus aktív munkaerő-piaci intézkedéseket tartalmaz, helyi partnerségekre támaszkodik, bevonja a magánszférát valamint a szociális gazdasági ágazatot, és biztosítja a rendelkezésre álló források hatékony és eredményes felhasználását.

Egy igazságosabb társadalom megvalósítása érdekében Görögországnak javítania kell jóléti rendszerének kialakítását oly módon, hogy ténylegesen létezzen egy olyan szociális háló, amely biztosítja, hogy a szűkös forrásokból a legrászorultabbak részesüljenek. A szociális ellátórendszer felülvizsgálatához és a garantált minimálbér bevezetéséhez a tervek szerint nemzetközi szervezetek fognak technikai segítséget nyújtani a hatóságok részére.

(4)   A pénzügyi stabilitás megóvása érdekében Görögország azonnali lépéseket tesz a nemteljesítő hitelek kezelésére, valamint a bankrendszer likviditásának és a bankrendszerben meglévő tőkemennyiségnek a helyreállítására. A bankok feltőkésítésére irányuló folyamatnak 2015 végéig be kell fejeződnie; ezzel egyidejűleg olyan kísérőintézkedéseket kell hozni, amelyek erősítik a Görög Pénzügyi Stabilitási Alap (a továbbiakban: HFSF), illetve a bankok irányítását. A nemteljesítő hitelek szanálása és az HFSF, illetve a bankok irányítása tekintetében további intézkedésekre is sor kerül.

(5)   A növekedés, a versenyképesség és a beruházások ösztönzése érdekében Görögország olyan reformok széles körét alakítja ki és hajtja végre a munkaerő- és termékpiacokon (ideértve az energiapiacot is), amelyek azon túl, hogy biztosítják az európai uniós követelményeknek való teljes megfelelést, a bevált európai gyakorlatok megvalósítására törekszenek. A szociális igazságosság javítása és a gazdasági lehetőségek bővítése érdekében nyitottabb piacokra van szükség, ami a magas árakat és alacsonyabb életszínvonalat előidéző járadékvadász és monopolista magatartások visszaszorításával valósulhat meg. Növekedési stratégiájukkal összhangban a hatóságok fokozott erőfeszítéseket tesznek annak érdekében, hogy a kulcsfontosságú kezdeményezések és reformjavaslatok eredményre vezessenek, valamint további ambiciózus reformokat dolgoznak ki, amelyek segítik az ország visszatérítését a fenntartható növekedés pályájára, ösztönzik a beruházásokat, és munkahelyeket teremtenek.

(6)   A görögországi energiapiacok széleskörű reformokra szorulnak az uniós jogszabályoknak és szakpolitikáknak való megfeleltetésük, modernebbé és versenyképesebbé tételük, a monopolisztikus tendenciák és működési zavaraik csökkentése, az innováció serkentése, a megújuló energiaforrások és a földgáz használatának szélesebb körben való elfogadtatása céljából, valamint annak érdekében, hogy mindezen változások kedvező hatásai eljussanak a fogyasztókhoz. A hatóságok elfogadják a földgázpiac megreformálásának programját és a reformok konkrét ütemtervét, mely program többek között biztosítja, hogy a fogyasztókat 2018-ra maradéktalanul megillesse a szolgáltatóváltás lehetősége; emellett a hatóságok értesítik a Bizottságot a kapacitáskifizetések megreformált rendszeréről (ideértve az ideiglenes és a végleges mechanizmust is), és a villamosenergia-termékpiacok újjászervezett rendszeréről. 2020-ra mindenképpen olyan helyzetet kell teremteni, hogy egyetlen vállalkozás részére se legyen engedélyezett, hogy a Görögországban előállított vagy oda behozott összes villamosenergia-mennyiség több mint 50 %-át – közvetve vagy közvetlenül – előállítsa vagy behozza.

(7)   Ambiciózus privatizációs program, valamint beruházásösztönző szakpolitikák kialakítása szükséges. A kormány kötelezettséget vállal a privatizációs folyamat megkönnyítésére, és a pályázatok sikeres végrehajtása érdekében minden szükséges kormányzati intézkedést megtesz. E tekintetben a kormány végrehajtja mindazon szükséges intézkedéseket, amelyekről a Görög Köztársaság Eszközfejlesztési Alapja (a továbbiakban: HRADF), az intézmények és a kormány negyedévente megállapodik. A folyamatban lévő kormányzati intézkedések listáját az HRADF igazgatótanácsa jóváhagyta. A 2015. július 12-i euroövezeti csúcstalálkozón elfogadott nyilatkozatnak megfelelően létre kell hozni egy új független alapot (a továbbiakban: Alap), amelynek értékes görög eszközökkel kell rendelkeznie. Az Alap átfogó célja az értékes görög eszközök kezelése, értékük megóvása, növelése, és végső soron maximalizálása; az alap ezeket az eszközöket privatizáció útján és más módon teszi készpénzzé.

(8)   A program kulcsfontosságú prioritása a modern állam- és közigazgatás. Különös figyelmet kell szentelni a közjogi szektor hatékonyságának növelésére az alapvető közjavak és közszolgáltatások biztosítása tekintetében. Intézkedéseket kell tenni az igazságszolgáltatási rendszer hatékonyságának növelése és a korrupció elleni küzdelem magasabb szintre emelése érdekében. Reformokkal kell megerősíteni a kulcsfontosságú intézmények, például az adóigazgatási hivatal és a statisztikai hivatal (ELSTAT) intézményi és működési függetlenségét.

3. cikk

Ennek a határozatnak a Görög Köztársaság a címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2015. február 15-én.

a Tanács részéről

az elnök

M.H.P. VAN DAM

---

(1)  Ezt az aktust eredetileg csak angol nyelven fogadták el és a HL L 219., 2015.8.20. lapszám 12. oldalán hirdették ki.

1

(2)  
  HL L 140., 2013.5.27., 1. o.

2

(3)  Lásd e Hivatalos Lap 22. oldalát.

3

---

Helyesbítések

| 2016.4.7. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 91/33 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.4.7.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 91/33

---

Helyesbítés a 2011/61/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a mentességek, az általános működési feltételek, a letétkezelők, a tőkeáttétel, az átláthatóság és a felügyelet tekintetében történő kiegészítéséről szóló, 2012. december 19-i 231/2013/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelethez

(
  Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 83., 2013. március 22.
  )

| 1. | A 4. oldalon, a (27) preambulumbekezdésben; valamint a 23. oldalon, a 8. cikk (9) bekezdésében: |
| --- | --- |

1.

A 4. oldalon, a (27) preambulumbekezdésben; valamint a 23. oldalon, a 8. cikk (9) bekezdésében:

a következő szövegrész:

„kamatderivatívákba”

helyesen:

„származtatott kamatügyletekbe”.

| 2. | A 4. oldalon, a (31) preambulumbekezdésben; valamint a 23. oldalon, a 11. cikk (3) bekezdésében; a 70. oldalon, a III. melléklet 1. pontjának második bekezdésében: |
| --- | --- |

2.

A 4. oldalon, a (31) preambulumbekezdésben; valamint a 23. oldalon, a 11. cikk (3) bekezdésében; a 70. oldalon, a III. melléklet 1. pontjának második bekezdésében:

a következő szövegrész:

„kamatderivatívák”

helyesen:

„származtatott kamatügyletek”.

| 3. | A 23. oldalon, a 11. cikk (4) bekezdésében: |
| --- | --- |

3.

A 23. oldalon, a 11. cikk (4) bekezdésében:

a következő szövegrész:

„kamatderivatívákat”

helyesen:

„származtatott kamatügyleteket”.

| 4. | A 23. oldalon, 11. cikk (5) bekezdésében: |
| --- | --- |

4.

A 23. oldalon, 11. cikk (5) bekezdésében:

a következő szövegrész:

„kamatderivatívákra”

helyesen:

„származtatott kamatügyletekre”.

| 5. | A 70. oldalon, a III. melléklet 1. pontjának harmadik bekezdésében; a 81. oldalon, a IV. melléklet „Jelentéstételi minták: ABAK” részében „Az ABA-ra vonatkozóan az illetékes hatóságoknak szolgáltatandó információk” táblázat „Adattípus” oszlopa 8 pontja b) pontjának tizenharmadik sorában; a 84. oldalon, a IV. melléklet „Jelentéstételi minták: ABAK” részében „Az ABA-ra vonatkozóan az illetékes hatóságoknak szolgáltatandó információk” táblázat „Adattípus” oszlopa 9 pontja b) pontjának ötödik sorában; valamennyi toldalékolt formában, a megfelelő toldalék megtartása mellett: |
| --- | --- |

5.

A 70. oldalon, a III. melléklet 1. pontjának harmadik bekezdésében; a 81. oldalon, a IV. melléklet „Jelentéstételi minták: ABAK” részében „Az ABA-ra vonatkozóan az illetékes hatóságoknak szolgáltatandó információk” táblázat „Adattípus” oszlopa 8 pontja b) pontjának tizenharmadik sorában; a 84. oldalon, a IV. melléklet „Jelentéstételi minták: ABAK” részében „Az ABA-ra vonatkozóan az illetékes hatóságoknak szolgáltatandó információk” táblázat „Adattípus” oszlopa 9 pontja b) pontjának ötödik sorában; valamennyi toldalékolt formában, a megfelelő toldalék megtartása mellett:

a következő szövegrész:

„kamatderivatíva”

helyesen:

„származtatott kamatügylet”.

| 6. | A 70. oldalon, a III. melléklet 1. pontjának első bekezdésében; valamint a 70. oldalon, a III. melléklet 2. pontjának a) alpontjában: |
| --- | --- |

6.

A 70. oldalon, a III. melléklet 1. pontjának első bekezdésében; valamint a 70. oldalon, a III. melléklet 2. pontjának a) alpontjában:

a következő szövegrész:

„kamatderivatívát”

helyesen:

„származtatott kamatügyletet”.

| 7. | A 70. oldalon, a III. melléklet 1. pontjának második bekezdésében: |
| --- | --- |

7.

A 70. oldalon, a III. melléklet 1. pontjának második bekezdésében:

a következő szövegrész:

„a derivatíva”

helyesen:

„a származtatott ügylet”.

---