# Az Európai Unió L 204/2009

| | ISSN 1725-5090
  doi:10.3000/17255090.L_2009.204.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 204 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 52. évfolyam2009. augusztus 6. |

ISSN 1725-5090

doi:10.3000/17255090.L_2009.204.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 204

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

52. évfolyam2009. augusztus 6.

---

| Tartalom | | I   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele kötelező | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | | A Bizottság 706/2009/EK rendelete (2009. augusztus 5.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 1 |
| | * | A Bizottság 707/2009/EK rendelete (2009. augusztus 5.) a fizetési mérleggel, a szolgáltatások nemzetközi kereskedelmével és a közvetlen külföldi befektetésekkel kapcsolatos közösségi statisztikákról szóló, 184/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az adatszolgáltatási követelmények tekintetében történő módosításáról | 3 |
| | * | A Bizottság 708/2009/EK rendelete (2009. augusztus 5.) az 1915/83/EGK rendelettől az Olaszország kapcsolattartó irodája által a 2008. számviteli évre vonatkozóan benyújtandó adatszolgáltatási űrlapok továbbítási határideje tekintetében való eltérésről | 11 |
| | * | A Bizottság 709/2009/EK rendelete (2009. augusztus 5.) a 43/2009/EK tanácsi rendeletnek az ICES IIIa övezetben, valamint az ICES IIa és IV övezet közösségi vizein folytatott, norvég tőkehalra irányuló halászatra vonatkozó fogási korlátozások tekintetében történő módosításáról | 12 |
| | * | A Bizottság 710/2009/EK rendelete (2009. augusztus 5.) a 834/2007/EK rendelet részletes végrehajtási szabályainak megállapításáról szóló 889/2008/EK rendeletnek a tenyésztett víziállatok és a tengeri moszat ökológiai termelésére vonatkozó részletes szabályok megállapítása tekintetében történő módosításáról | 15 |
| | * | A Bizottság 711/2009/EK rendelete (2009. augusztus 4.) a Portugália lobogója alatt közlekedő hajók által a VIII és IX övezet közösségi vizein és a harmadik országok felségterületéhez vagy joghatósága alá nem tartozó vizein folytatott, villás tőkehalra irányuló halászat tilalmáról | 35 |
| | | A Bizottság 712/2009/EK rendelete (2009. augusztus 5.) a cukorágazat egyes termékeire a 2008/2009-es gazdasági évben alkalmazandó, a 945/2008/EK rendelettel rögzített irányadó áraknak és kiegészítő importvámok összegének módosításáról | 37 |

Tartalom

I   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele kötelező

Oldal

RENDELETEK

A Bizottság 706/2009/EK rendelete (2009. augusztus 5.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

1

*

A Bizottság 707/2009/EK rendelete (2009. augusztus 5.) a fizetési mérleggel, a szolgáltatások nemzetközi kereskedelmével és a közvetlen külföldi befektetésekkel kapcsolatos közösségi statisztikákról szóló, 184/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az adatszolgáltatási követelmények tekintetében történő módosításáról

3

*

A Bizottság 708/2009/EK rendelete (2009. augusztus 5.) az 1915/83/EGK rendelettől az Olaszország kapcsolattartó irodája által a 2008. számviteli évre vonatkozóan benyújtandó adatszolgáltatási űrlapok továbbítási határideje tekintetében való eltérésről

11

*

A Bizottság 709/2009/EK rendelete (2009. augusztus 5.) a 43/2009/EK tanácsi rendeletnek az ICES IIIa övezetben, valamint az ICES IIa és IV övezet közösségi vizein folytatott, norvég tőkehalra irányuló halászatra vonatkozó fogási korlátozások tekintetében történő módosításáról

12

*

A Bizottság 710/2009/EK rendelete (2009. augusztus 5.) a 834/2007/EK rendelet részletes végrehajtási szabályainak megállapításáról szóló 889/2008/EK rendeletnek a tenyésztett víziállatok és a tengeri moszat ökológiai termelésére vonatkozó részletes szabályok megállapítása tekintetében történő módosításáról

15

*

A Bizottság 711/2009/EK rendelete (2009. augusztus 4.) a Portugália lobogója alatt közlekedő hajók által a VIII és IX övezet közösségi vizein és a harmadik országok felségterületéhez vagy joghatósága alá nem tartozó vizein folytatott, villás tőkehalra irányuló halászat tilalmáról

35

A Bizottság 712/2009/EK rendelete (2009. augusztus 5.) a cukorágazat egyes termékeire a 2008/2009-es gazdasági évben alkalmazandó, a 945/2008/EK rendelettel rögzített irányadó áraknak és kiegészítő importvámok összegének módosításáról

37

| | | II   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező |
| --- | --- | --- |
| | | HATÁROZATOK |
| | | Bizottság |
| | | 2009/600/EK |
| | * | A Bizottság határozata (2009. augusztus 5.) a 2003/467/EK határozat egyes tagállamoknak és régióiknak hivatalosan szarvasmarha-brucellózistól mentessé nyilvánítása tekintetében történő módosításáról
  (az értesítés a C(2009) 6086. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 39 |
| | | 2009/601/EK |
| | * | A Bizottság határozata (2009. augusztus 5.) a 2004/233/EK határozat I. mellékletének az egyes húsevő háziállatok veszettség elleni vakcinázásának hatékonysági vizsgálatára jóváhagyott laboratóriumok jegyzéke Németországra vonatkozó bejegyzéseinek tekintetében történő módosításáról
  (az értesítés a C(2009) 6105. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 43 |

II   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

HATÁROZATOK

Bizottság

2009/600/EK

*

A Bizottság határozata (2009. augusztus 5.) a 2003/467/EK határozat egyes tagállamoknak és régióiknak hivatalosan szarvasmarha-brucellózistól mentessé nyilvánítása tekintetében történő módosításáról
  (az értesítés a C(2009) 6086. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2009) 6086. számú dokumentummal történt)

1

39

2009/601/EK

*

A Bizottság határozata (2009. augusztus 5.) a 2004/233/EK határozat I. mellékletének az egyes húsevő háziállatok veszettség elleni vakcinázásának hatékonysági vizsgálatára jóváhagyott laboratóriumok jegyzéke Németországra vonatkozó bejegyzéseinek tekintetében történő módosításáról
  (az értesítés a C(2009) 6105. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2009) 6105. számú dokumentummal történt)

1

43

| | | Helyesbítések |
| --- | --- | --- |
| | * | Helyesbítés a halászati kvóták éves kezelésének összefüggésében egyes 2009. évi halászati kvóták kiigazításáról szóló, 2009. július 23-i 649/2009/EK bizottsági rendelethez (HL L 192., 2009.7.24.) | 44 |

Helyesbítések

*

Helyesbítés a halászati kvóták éves kezelésének összefüggésében egyes 2009. évi halászati kvóták kiigazításáról szóló, 2009. július 23-i 649/2009/EK bizottsági rendelethez (HL L 192., 2009.7.24.)

HL L 192., 2009.7.24.

44

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

I Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele kötelező

RENDELETEK

| 6.8.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 204/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 204/1

---

A BIZOTTSÁG 706/2009/EK RENDELETE

(2009. augusztus 5.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (1) (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet),

tekintettel a gyümölcs- és zöldségágazatban a 2200/96/EK, a 2201/96/EK és az 1182/2007/EK tanácsi rendeletre vonatkozó végrehajtási szabályok megállapításáról szóló, 2007. december 21-i 1580/2007/EK bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 138. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 1580/2007/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1580/2007/EK rendelet 138. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet mellklete határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet 2009. augusztus 6-án lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2009. augusztus 5-én.

a Bizottság részéről

Jean-Luc DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 350., 2007.12.31., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | MK | 29,6 |
| XS | 22,4 |
| ZZ | 26,0 |
| 0707 00 05 | MK | 23,0 |
| TR | 111,0 |
| ZZ | 67,0 |
| 0709 90 70 | TR | 105,5 |
| ZZ | 105,5 |
| 0805 50 10 | AR | 65,3 |
| UY | 64,9 |
| ZA | 66,2 |
| ZZ | 65,5 |
| 0806 10 10 | EG | 154,0 |
| MA | 134,3 |
| TR | 148,9 |
| ZA | 127,3 |
| ZZ | 141,1 |
| 0808 10 80 | AR | 109,4 |
| BR | 62,0 |
| CL | 83,4 |
| CN | 96,2 |
| NZ | 92,0 |
| US | 93,5 |
| ZA | 80,8 |
| ZZ | 88,2 |
| 0808 20 50 | AR | 79,7 |
| AU | 112,1 |
| CL | 74,1 |
| TR | 143,1 |
| ZA | 88,5 |
| ZZ | 99,5 |
| 0809 20 95 | TR | 309,1 |
| US | 368,0 |
| ZZ | 338,6 |
| 0809 30 | TR | 141,9 |
| ZZ | 141,9 |
| 0809 40 05 | BA | 39,5 |
| IL | 142,4 |
| ZZ | 91,0 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

MK

29,6

XS

22,4

ZZ

26,0

0707 00 05

MK

23,0

TR

111,0

ZZ

67,0

0709 90 70

TR

105,5

ZZ

105,5

0805 50 10

AR

65,3

UY

64,9

ZA

66,2

ZZ

65,5

0806 10 10

EG

154,0

MA

134,3

TR

148,9

ZA

127,3

ZZ

141,1

0808 10 80

AR

109,4

BR

62,0

CL

83,4

CN

96,2

NZ

92,0

US

93,5

ZA

80,8

ZZ

88,2

0808 20 50

AR

79,7

AU

112,1

CL

74,1

TR

143,1

ZA

88,5

ZZ

99,5

0809 20 95

TR

309,1

US

368,0

ZZ

338,6

0809 30

TR

141,9

ZZ

141,9

0809 40 05

BA

39,5

IL

142,4

ZZ

91,0

---

(1)  Az országoknak az 1833/2006/EK bizottsági rendeletben (HL L 354., 2006.12.14., 19. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.

---

| 6.8.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 204/3 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 204/3

---

A BIZOTTSÁG 707/2009/EK RENDELETE

(2009. augusztus 5.)

a fizetési mérleggel, a szolgáltatások nemzetközi kereskedelmével és a közvetlen külföldi befektetésekkel kapcsolatos közösségi statisztikákról szóló, 184/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az adatszolgáltatási követelmények tekintetében történő módosításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a fizetési mérleggel, a szolgáltatások nemzetközi kereskedelmével és a közvetlen külföldi befektetésekkel kapcsolatos közösségi statisztikákról szóló, 2005. január 12-i 184/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 10. cikkére,

mivel:

| (1) | A 184/2005/EK rendelet létrehozza a fizetési mérleggel, a szolgáltatások nemzetközi kereskedelmével és a közvetlen külföldi befektetésekkel kapcsolatos közösségi statisztikák rendszeres elkészítéséről szóló közös keretet. |
| --- | --- |

(1)

A 184/2005/EK rendelet létrehozza a fizetési mérleggel, a szolgáltatások nemzetközi kereskedelmével és a közvetlen külföldi befektetésekkel kapcsolatos közösségi statisztikák rendszeres elkészítéséről szóló közös keretet.

| (2) | A fizetési mérleg területén jelentkező gazdasági és technikai változások miatt az adatszolgáltatási követelményeket rendszeresen frissíteni kell, a 184/2005/EK rendeletben meghatározott bontásokat pedig ezekhez kell igazítani. |
| --- | --- |

(2)

A fizetési mérleg területén jelentkező gazdasági és technikai változások miatt az adatszolgáltatási követelményeket rendszeresen frissíteni kell, a 184/2005/EK rendeletben meghatározott bontásokat pedig ezekhez kell igazítani.

| (3) | A gazdasági szektoronkénti negyedéves, nem pénzügyi számlák összeállításáról szóló, 2005. július 6-i 1161/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) további fizetésimérleg-statisztikák előállítását tette szükségessé. |
| --- | --- |

(3)

A gazdasági szektoronkénti negyedéves, nem pénzügyi számlák összeállításáról szóló, 2005. július 6-i 1161/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) további fizetésimérleg-statisztikák előállítását tette szükségessé.

| (4) | A jövedelem és a folyó fizetési mérleg közösségi szintű aggregátumainak nagyobb pontosságáért, a portfolióbefektetés jövedelme (folyó fizetési mérleg), illetve a portfolióbefektetések forgalma (pénzügyi mérleg) aggregálási módszertanai közötti konzisztencia biztosítása érdekében, valamint az Európai Bizottság (Eurostat) és az Európai Központi Bank (EKB) számításai közötti konzisztencia biztosítása érdekében bizonyos módosítások szükségesek a 184/2005/EK rendelet I. mellékletében található 1. táblázat (a fizetési mérleg euro-mutatószámai) és a 2. táblázat (negyedéves fizetésimérleg-statisztikák) adatszolgáltatási követelményei tekintetében. |
| --- | --- |

(4)

A jövedelem és a folyó fizetési mérleg közösségi szintű aggregátumainak nagyobb pontosságáért, a portfolióbefektetés jövedelme (folyó fizetési mérleg), illetve a portfolióbefektetések forgalma (pénzügyi mérleg) aggregálási módszertanai közötti konzisztencia biztosítása érdekében, valamint az Európai Bizottság (Eurostat) és az Európai Központi Bank (EKB) számításai közötti konzisztencia biztosítása érdekében bizonyos módosítások szükségesek a 184/2005/EK rendelet I. mellékletében található 1. táblázat (a fizetési mérleg euro-mutatószámai) és a 2. táblázat (negyedéves fizetésimérleg-statisztikák) adatszolgáltatási követelményei tekintetében.

| (5) | Bulgáriának és Romániának az Európai Unióhoz való csatlakozásával, valamint az eurónak Szlovéniában, Cipruson, Máltán és Szlovákiában történt bevezetésével szükségessé vált a 184/2005/EK rendelet I. mellékletében található 6. táblázat (a földrajzi megoszlás szintjei) megfelelő módosítása. |
| --- | --- |

(5)

Bulgáriának és Romániának az Európai Unióhoz való csatlakozásával, valamint az eurónak Szlovéniában, Cipruson, Máltán és Szlovákiában történt bevezetésével szükségessé vált a 184/2005/EK rendelet I. mellékletében található 6. táblázat (a földrajzi megoszlás szintjei) megfelelő módosítása.

| (6) | A gazdasági tevékenységek statisztikai osztályozása NACE Rev. 2. rendszerének létrehozásáról és a 3037/90/EGK tanácsi rendelet, valamint egyes meghatározott statisztikai területekre vonatkozó EK-rendeletek módosításáról szóló, 2006. december 20-i európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) elfogadásával szükségessé vált a 184/2005/EK rendelet I. mellékleténak 7. táblázatában (gazdasági tevékenység szerinti megoszlás) foglalt tevékenységek szerinti megoszlás módosítása. |
| --- | --- |

(6)

A gazdasági tevékenységek statisztikai osztályozása NACE Rev. 2. rendszerének létrehozásáról és a 3037/90/EGK tanácsi rendelet, valamint egyes meghatározott statisztikai területekre vonatkozó EK-rendeletek módosításáról szóló, 2006. december 20-i európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) elfogadásával szükségessé vált a 184/2005/EK rendelet I. mellékleténak 7. táblázatában (gazdasági tevékenység szerinti megoszlás) foglalt tevékenységek szerinti megoszlás módosítása.

| (7) | Az ebben a rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a 184/2005/EK rendeletben létrehozott fizetésimérleg-bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(7)

Az ebben a rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a 184/2005/EK rendeletben létrehozott fizetésimérleg-bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 184/2005/EK rendelet I. melléklete e rendelet mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2009. augusztus 5-én.

a Bizottság részéről

Joaquín ALMUNIA

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 35., 2005.2.8., 23. o.

1

(2)  HL L 191., 2005.7.22., 22. o.

2

(3)  HL L 393., 2006.12.30., 1. o.

3

---

MELLÉKLET

A 184/2005/EK rendelet I. melléklete a következőképpen módosul:

| 1. | A 2009-es első referencia-időszaktól kezdődően az 1. pont helyébe az alábbi szöveg lép:
  „1.   A fizetési mérleg euro-mutatószámai









  BOP EUR
  Euro-mutatószámok | Határidő: t + 2 hónap (1)

  Gyakoriság: negyedéves
  Első referencia-időszak: 2009. első negyedév |
| --- | --- | --- |
| Követel | Tartozik | Nettó |
| Folyó fizetési mérleg |
| Áruk | EU-n kívül | EU-n kívül | EU-n kívül |
| Szolgáltatások | EU-n kívül | EU-n kívül | EU-n kívül |
| Szolgáltatások |
| — | Munkavállalók jövedelme |

1.

A 2009-es első referencia-időszaktól kezdődően az 1. pont helyébe az alábbi szöveg lép:

„1.   A fizetési mérleg euro-mutatószámai

BOP EUR

Euro-mutatószámok

Határidő: t + 2 hónap (1)

Gyakoriság: negyedéves

Első referencia-időszak: 2009. első negyedév

Követel

Tartozik

Nettó

Folyó fizetési mérleg

Áruk

EU-n kívül

EU-n kívül

EU-n kívül

Szolgáltatások

EU-n kívül

EU-n kívül

EU-n kívül

Szolgáltatások

—

Munkavállalók jövedelme

EU-n kívül

EU-n kívül

EU-n kívül

Befektetések jövedelme

| — | Közvetlen befektetés |
| --- | --- |

—

Közvetlen befektetés

EU-n kívül

EU-n kívül

EU-n kívül

| — | Portfolióbefektetés |
| --- | --- |

—

Portfolióbefektetés

EU-n kívül

Világ

| — | Egyéb befektetés |
| --- | --- |

—

Egyéb befektetés

EU-n kívül

EU-n kívül

EU-n kívül

Folyó átutalások

EU-n kívül

EU-n kívül

EU-n kívül

| 2. | A 2009-es első referencia-időszaktól kezdődően a 2. pont helyébe az alábbi szöveg lép:
  „2.   Negyedéves fizetésimérleg-statisztikák









  BOP Q
  Negyedéves adatok | Határidő: t + 3 hónap
  Gyakoriság: negyedéves
  Első referencia-időszak: 2009. első negyedév |
| --- | --- | --- |
| Követel | Tartozik | Nettó |
| I. | Folyó fizetési mérleg |

2.

A 2009-es első referencia-időszaktól kezdődően a 2. pont helyébe az alábbi szöveg lép:

„2.   Negyedéves fizetésimérleg-statisztikák

BOP Q

Negyedéves adatok

Határidő: t + 3 hónap

Gyakoriság: negyedéves

Első referencia-időszak: 2009. első negyedév

Követel

Tartozik

Nettó

I.

Világ

Világ

Világ

Áruk

1. szint

1. szint

1. szint

Szolgáltatások

1. szint

1. szint

1. szint

Szállítás

1. szint

1. szint

1. szint

Idegenforgalom

1. szint

1. szint

1. szint

Kommunikációs szolgáltatások

1. szint

1. szint

1. szint

Építési szolgáltatások

1. szint

1. szint

1. szint

Biztosítási szolgáltatások

1. szint

1. szint

1. szint

Pénzügyi szolgáltatások

1. szint

1. szint

1. szint

Számítógépes és információs szolgáltatások

1. szint

1. szint

1. szint

Szabadalmi- és licencdíjak

1. szint

1. szint

1. szint

Egyéb üzleti szolgáltatások

1. szint

1. szint

1. szint

Személyes, kulturális és szabadidős tevékenységek

1. szint

1. szint

1. szint

Máshová nem sorolt kormányzati szolgáltatások

1. szint

1. szint

1. szint

Jövedelem

Világ

Világ

Világ

Munkavállalók jövedelme

1. szint

1. szint

1. szint

Befektetések jövedelme

Világ

Világ

Világ

| — | Közvetlen befektetés |
| --- | --- |

—

Közvetlen befektetés

1. szint

1. szint

1. szint

Részvény és egyéb tulajdonosi részesedésből származó jövedelem

(2)

(2)

(2)

Osztalék és felosztott nyereség

(2)

(2)

(2)

Újrabefektetett hozam és fel nem osztott nyereség

(2)

(2)

(2)

Hitelviszonyból származó jövedelem (kamat)

(2)

(2)

(2)

| — | Portfolióbefektetés |
| --- | --- |

—

Portfolióbefektetés

1. szint

Világ

Részvény és egyéb tulajdonosi részesedésből származó jövedelem

(2)

Világ

Hitelviszonyból származó jövedelem (kamat)

(2)

Világ

| — | Egyéb befektetés |
| --- | --- |

—

Egyéb befektetés

1. szint

1. szint

1. szint

Kamat – BPM5 (FISIM-korrekció nélkül)

(2)

(2)

(2)

Biztosításikötvény-tulajdonosok jövedelme

(2)

(2)

(2)

Egyéb

(2)

(2)

(2)

Kiegészítő adatok – jövedelem

Befektetések jövedelme – SNA93 kamat (FISIM korrekcióval)

(2)

Világ

FISIM értéke

(2)

(2)

(2)

Befektetések jövedelme – BPM5 kamat (FISIM-korrekció nélkül)

(2)

Világ

Befektetések jövedelme – kamaton kívül

(2)

Világ

Folyó átutalások

1. szint

1. szint

1. szint

Államháztartás

(2)

(2)

(2)

Termékadók

(2)

(2)

(2)

Egyéb termelési adók

(2)

(2)

(2)

Terméktámogatások

(2)

(2)

(2)

Egyéb termelési támogatások

(2)

(2)

(2)

Jövedelem-, vagyon- stb. adók

(2)

(2)

(2)

Társadalombiztosítási járulékok

(2)

(2)

(2)

Természetbeni szociális juttatásokon kívüli egyéb szociális juttatások

(2)

(2)

(2)

Államháztartás máshova nem sorolt folyó átutalásai

(2)

(2)

(2)

Egyéb ágazatok

(2)

(2)

(2)

Munkavállalók átutalásai

(2)

(2)

(2)

Egyéb magánátutalások

(2)

(2)

(2)

Termékadók

(2)

(2)

(2)

Egyéb termelési adók

(2)

(2)

(2)

Terméktámogatások

(2)

(2)

(2)

Egyéb termelési támogatások

(2)

(2)

(2)

Jövedelem-, vagyon- stb. adók

(2)

(2)

(2)

Társadalombiztosítási járulékok

(2)

(2)

(2)

Természetbeni szociális juttatásokon kívüli egyéb szociális juttatások

(2)

(2)

(2)

Nettó nem életbiztosítási díjak

(2)

(2)

(2)

Nem életbiztosításból eredő követelések

(2)

(2)

(2)

Államháztartás máshova nem sorolt folyó átutalásai

(2)

(2)

(2)

Magánnyugdíjpénztárak nettó vagyonváltozása miatti korrekció

(2)

(2)

(2)

| II. | Tőkemérleg |
| --- | --- |

II.

1. szint

1. szint

1. szint

Tőketranszferek

(2)

(2)

(2)

Tőkeadók

(2)

(2)

(2)

Beruházási támogatások és egyéb tőketranszferek

(2)

(2)

(2)

Nem termelt, nem pénzügyi eszközök beszerzésének és eladásának egyenlege

(2)

(2)

(2)

Eszközök nettó értéke

Források nettó értéke

Nettó

| III. | Pénzügyi mérleg |
| --- | --- |

III.

Közvetlen befektetés

1. szint

Külföldön

1. szint

| — | Részvény és egyéb tulajdonosi részesedés |
| --- | --- |

—

Részvény és egyéb tulajdonosi részesedés

1. szint

| — | Újrabefektetett jövedelem |
| --- | --- |

—

Újrabefektetett jövedelem

1. szint

| — | Egyéb tőke |
| --- | --- |

—

Egyéb tőke

1. szint

A jelentést készítő gazdaságban

1. szint

| — | Részvény és egyéb tulajdonosi részesedés |
| --- | --- |

—

Részvény és egyéb tulajdonosi részesedés

1. szint

| — | Újrabefektetett jövedelem |
| --- | --- |

—

Újrabefektetett jövedelem

1. szint

| — | Egyéb tőke |
| --- | --- |

—

Egyéb tőke

1. szint

Portfolióbefektetés

1. szint

Világ

Pénzügyi derivatívák

Világ

Egyéb befektetés

1. szint

1. szint

1. szint

Hivatalos tartalékeszközök

Világ

| IV. | Tévedések és kihagyások egyenlege |
| --- | --- |

IV.

Világ

| 3. | Tévedések és kihagyások egyenlege






  a) | A táblázat „1. szint” oszlopa az alábbiak szerint módosul:






  i. | a „D3 EU-25 (az EU-25-ön belül)” szöveg helyébe a „V1 EU-27 (EU-27-en belül)” szöveg lép; |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Tévedések és kihagyások egyenlege

a)

A táblázat „1. szint” oszlopa az alábbiak szerint módosul:

i.

a „D3 EU-25 (az EU-25-ön belül)” szöveg helyébe a „V1 EU-27 (EU-27-en belül)” szöveg lép;

| ii. | a „D5 az EU-25-ön kívül” szöveg helyébe a „V2 EU-27-en kívül szöveg” lép; |
| --- | --- |

ii.

a „D5 az EU-25-ön kívül” szöveg helyébe a „V2 EU-27-en kívül szöveg” lép;

| iii. | a „Z8 az EU-25-ön kívül, nem besorolt” szöveg helyébe a „Z8 az EU-27-en kívül, nem besorolt” szöveg lép; |
| --- | --- |

iii.

a „Z8 az EU-25-ön kívül, nem besorolt” szöveg helyébe a „Z8 az EU-27-en kívül, nem besorolt” szöveg lép;

| b) | A táblázat „2. szint” oszlopa az alábbiak szerint módosul:






  i. | a „D3 EU-25 (az EU-25-ön belül)” szöveg helyébe a „V1 EU-27 (EU-27-en belül)” szöveg lép; |
| --- | --- | --- |

b)

A táblázat „2. szint” oszlopa az alábbiak szerint módosul:

i.

a „D3 EU-25 (az EU-25-ön belül)” szöveg helyébe a „V1 EU-27 (EU-27-en belül)” szöveg lép;

| ii. | a „D5 az EU-25-ön kívül” szöveg helyébe a „V2 EU-27-en kívül szöveg” lép; |
| --- | --- |

ii.

a „D5 az EU-25-ön kívül” szöveg helyébe a „V2 EU-27-en kívül szöveg” lép;

| iii. | a „BG Bulgária” szöveget el kell hagyni; |
| --- | --- |

iii.

a „BG Bulgária” szöveget el kell hagyni;

| iv. | a „RO Románia” szöveget el kell hagyni; |
| --- | --- |

iv.

a „RO Románia” szöveget el kell hagyni;

| v. | a „Z8 az EU-25-ön kívül, nem besorolt” szöveg helyébe a „Z8 az EU-27-en kívül, nem besorolt” szöveg lép; |
| --- | --- |

v.

a „Z8 az EU-25-ön kívül, nem besorolt” szöveg helyébe a „Z8 az EU-27-en kívül, nem besorolt” szöveg lép;

| c) | A táblázat „3. szint” oszlopa az alábbiak szerint módosul:






  i. | a „CS Szerbia és Montenegró” szöveget törölni kell; |
| --- | --- | --- |

c)

A táblázat „3. szint” oszlopa az alábbiak szerint módosul:

i.

a „CS Szerbia és Montenegró” szöveget törölni kell;

| ii. | az „MD Moldovai Köztársaság” szöveg után az „ME Montenegró” szöveggel egészül ki; |
| --- | --- |

ii.

az „MD Moldovai Köztársaság” szöveg után az „ME Montenegró” szöveggel egészül ki;

| iii. | a „QA Katar” szöveg után az „RS Szerbia” szöveggel egészül ki. |
| --- | --- |

iii.

a „QA Katar” szöveg után az „RS Szerbia” szöveggel egészül ki.

| 4. | A 2011-es adatszolgáltatással kezdődően a 7. pont helyébe az alábbi szöveg lép:
  „7.   Gazdasági tevékenység szerinti megoszlás








  1. szint | 2. szint | NACE rev. 2. |
| --- | --- | --- | --- |
| | MEZŐGAZDASÁG, ERDŐGAZDÁLKODÁS, HALÁSZAT | A. nemzetgazdasági ág |
| BÁNYÁSZAT ÉS KŐFEJTÉS | BÁNYÁSZAT ÉS KŐFEJTÉS | B. nemzetgazdasági ág |
| | Kőolaj-, földgázkitermelés és bányászati szolgáltatás | 06., 09. ágazat |
| FELDOLGOZÓIPAR | FELDOLGOZÓIPAR | C. nemzetgazdasági ág |
| | Élelmiszer, ital és dohánytermék gyártása | 10., 11., 12. ágazat |
| | MINDEN textil- és faipari tevékenység | 13., 14., 16., 17., 18. ágazat |
| | Textília és ruházati termék gyártása | 13., 14. ágazat |
| | Fafeldolgozás, papíripar, nyomdai és sokszorosítási tevékenység | 16., 17., 18. ágazat |
| Kőolaj-, vegyi, gyógyszeripari termékek, gumi és műanyag termékek gyártása | MINDEN kőolaj-, vegyi, gyógyszeripari termék, gumi és műanyag termék gyártása | 19., 20., 21., 22. ágazat |
| | Kokszgyártás, kőolaj-feldolgozás | 19. ágazat |
| | Vegyi anyag és termék gyártása | 20. ágazat |
| | Gumi- és műanyagtermék gyártása | 22. ágazat |
| | MINDEN fémipari és gépipari termék gyártása | 24., 25., 26., 28. ágazat |
| | Fémalapanyag és fémfeldolgozási termék gyártása | 24., 25. ágazat |
| Számítógép, elektronikai és optikai termék gyártása | Számítógép, elektronikai és optikai termék gyártása | 26. ágazat |
| | Máshová nem sorolt gép és berendezés gyártása | 28. ágazat |
| Közúti és egyéb jármű gyártása | MINDEN közúti és egyéb jármű gyártása | 29., 30. ágazat |
| | Közúti gépjárművek, pótkocsik és nyerges pótkocsik gyártása | 29. ágazat |
| | Egyéb járművek | 30. ágazat |
| | MINDEN egyéb feldolgozóipar | 15., 23., 27., 31., 32., 33. ágazat |
| VILLAMOSENERGIA-, GÁZ-, GŐZELLÁTÁS, LÉGKONDICIONÁLÁS | VILLAMOSENERGIA-, GÁZ-, GŐZELLÁTÁS, LÉGKONDICIONÁLÁS | D. nemzetgazdasági ág |
| VÍZELLÁTÁS; SZENNYVÍZ GYŰJTÉSE, KEZELÉSE, HULLADÉKGAZDÁLKODÁS, SZENYNYEZŐDÉSMENTESÍTÉS | VÍZELLÁTÁS; SZENNYVÍZ GYŰJTÉSE, KEZELÉSE, HULLADÉKGAZDÁLKODÁS, SZENYNYEZŐDÉSMENTESÍTÉS | E. nemzetgazdasági ág |
| | Vízgyűjtés, -kezelés, -ellátás | 36. ágazat |
| | Szennyvíz gyűjtése, kezelése, hulladékgazdálkodás, szennyeződésmentesítés | 37., 38., 39. ágazat |
| ÉPÍTŐIPAR | ÉPÍTŐIPAR | F. nemzetgazdasági ág |
| ÖSSZES SZOLGÁLTATÁS | ÖSSZES SZOLGÁLTATÁS | G., H., I., J., K., L., M., N., O., P., Q., R., S., T., U. nemzetgazdasági ág |
| NAGY- ÉS KISKERESKEDELEM; GÉPJÁRMŰ ÉS MOTORKERÉKPÁR JAVÍTÁSA | NAGY- ÉS KISKERESKEDELEM; GÉPJÁRMŰ ÉS MOTORKERÉKPÁR JAVÍTÁSA | G. nemzetgazdasági ág |
| | Gépjármű- és motorkerékpár kis- és nagykereskedelme, javítása | 45. ágazat |
| | Nagykereskedelem, kivéve gépjármű és motorkerékpár | 46. ágazat |
| | Kiskereskedelem, kivéve gépjármű és motorkerékpár | 47. ágazat |
| SZÁLLÍTÁS ÉS RAKTÁROZÁS | SZÁLLÍTÁS ÉS RAKTÁROZÁS | H. nemzetgazdasági ág |
| | MINDEN szállítás és raktározás | 49., 50., 51., 52. ágazat |
| | Szárazföldi és csővezetékes szállítás | 49. ágazat |
| | Vízi szállítás | 50. ágazat |
| | Légi közlekedés | 51. ágazat |
| | Raktározás, szállítást kiegészítő tevékenység | 52. ágazat |
| | Postai tevékenység (egyetemes kötelezettséggel) | 53. ágazat |
| SZÁLLÁSHELY-SZOLGÁLTATÁS, VENDÉGLÁTÁS | SZÁLLÁSHELY-SZOLGÁLTATÁS, VENDÉGLÁTÁS | I. nemzetgazdasági ág |
| TÁJÉKOZTATÁS ÉS KOMMUNIKÁCIÓ | TÁJÉKOZTATÁS ÉS KOMMUNIKÁCIÓ | J. nemzetgazdasági ág |
| | Film, videó és televízióműsor gyártása, egyéb szórakoztatóipari tevékenység | 59., 60. ágazat |
| | Hírközlés | 61. ágazat |
| | Egyéb tájékoztatási és kommunikációs tevékenység | 58., 62., 63. ágazat |
| PÉNZÜGYI ÉS BIZTOSÍTÁSI TEVÉKENYSÉG | PÉNZÜGYI ÉS BIZTOSÍTÁSI TEVÉKENYSÉG | K. nemzetgazdasági ág |
| | Pénzügyi közvetítés, kivéve: biztosítási, nyugdíjpénztári tevékenység | 64. ágazat |
| | Vagyonkezelés (holding) | 64.2. alágazat |
| | Biztosítás, viszontbiztosítás, nyugdíjalapok (kivéve: kötelező társadalombiztosítás) | 65. ágazat |
| | Egyéb pénzügyi tevékenység | 66. ágazat |
| | INGATLANÜGYLETEK | L. nemzetgazdasági ág |
| SZAKMAI, TUDOMÁNYOS ÉS MŰSZAKI TEVÉKENYSÉG | SZAKMAI, TUDOMÁNYOS ÉS MŰSZAKI TEVÉKENYSÉG | M. nemzetgazdasági ág |
| | Jogi és számviteli tevékenység | 69. ágazat |
| | Jogi tevékenység | 69.1. alágazat |
| | Számviteli, könyvvizsgálói, adószakértői tevékenység | 69.2. alágazat |
| | Üzletvezetési, vezetői tanácsadás | 70. ágazat |
| | Üzletvezetés | 70.1. alágazat |
| | Üzletviteli tanácsadás | 70.2. alágazat |
| | Építészmérnöki tevékenység, műszaki vizsgálat, elemzés | 71. ágazat |
| Tudományos kutatás és fejlesztés | Tudományos kutatás és fejlesztés | 72. ágazat |
| | Reklám és piackutatás | 73. ágazat |
| | Reklámozás | 73.1. alágazat |
| | Piac- és közvélemény-kutatás | 73.2. alágazat |
| | Egyéb szakértői, tudományos és technikai tevékenység; állat-egészségügyi ellátás | 74., 75. ágazat |
| | ADMINISZTRATÍV ÉS SZOLGÁLTATÁST TÁMOGATÓ TEVÉKENYSÉG | N. nemzetgazdasági ág |
| | Kölcsönzés és operatív lízing | 77. ágazat |
| | Egyéb adminisztratív és szolgáltatást támogató tevékenység | 78., 79., 80., 81., 82. ágazat |
| | OKTATÁS | P. nemzetgazdasági ág |
| | HUMÁN-EGÉSZSÉGÜGYI, SZOCIÁLIS ELLÁTÁS | Q. nemzetgazdasági ág |
| MŰVÉSZET, SZÓRAKOZTATÁS ÉS SZABADIDŐ | MŰVÉSZET, SZÓRAKOZTATÁS ÉS SZABADIDŐ | R. nemzetgazdasági ág |
| | Alkotó-, művészeti- és szórakoztató tevékenység | 90. ágazat |
| | Könyvtári, levéltári, múzeumi és egyéb kulturális tevékenység | 91. ágazat |
| | Sporttevékenység és egyéb szabadidős tevékenység; szerencsejáték és fogadás | 92., 93. ágazat |
| | EGYÉB SZOLGÁLTATÁS | S. nemzetgazdasági ág |
| | Érdekképviselet | 94. ágazat |
| | Számítógép, személyi és háztartási cikk javítása, egyéb személyi szolgáltatás | 95., 96. ágazat |
| | Nem besorolt | |
| | Ingatlan adás-vétel magánforgalomban” | |

4.

A 2011-es adatszolgáltatással kezdődően a 7. pont helyébe az alábbi szöveg lép:

„7.   Gazdasági tevékenység szerinti megoszlás

1. szint

2. szint

NACE rev. 2.

MEZŐGAZDASÁG, ERDŐGAZDÁLKODÁS, HALÁSZAT

A. nemzetgazdasági ág

BÁNYÁSZAT ÉS KŐFEJTÉS

BÁNYÁSZAT ÉS KŐFEJTÉS

B. nemzetgazdasági ág

Kőolaj-, földgázkitermelés és bányászati szolgáltatás

06., 09. ágazat

FELDOLGOZÓIPAR

FELDOLGOZÓIPAR

C. nemzetgazdasági ág

Élelmiszer, ital és dohánytermék gyártása

10., 11., 12. ágazat

MINDEN textil- és faipari tevékenység

13., 14., 16., 17., 18. ágazat

Textília és ruházati termék gyártása

13., 14. ágazat

Fafeldolgozás, papíripar, nyomdai és sokszorosítási tevékenység

16., 17., 18. ágazat

Kőolaj-, vegyi, gyógyszeripari termékek, gumi és műanyag termékek gyártása

MINDEN kőolaj-, vegyi, gyógyszeripari termék, gumi és műanyag termék gyártása

19., 20., 21., 22. ágazat

Kokszgyártás, kőolaj-feldolgozás

19. ágazat

Vegyi anyag és termék gyártása

20. ágazat

Gumi- és műanyagtermék gyártása

22. ágazat

MINDEN fémipari és gépipari termék gyártása

24., 25., 26., 28. ágazat

Fémalapanyag és fémfeldolgozási termék gyártása

24., 25. ágazat

Számítógép, elektronikai és optikai termék gyártása

Számítógép, elektronikai és optikai termék gyártása

26. ágazat

Máshová nem sorolt gép és berendezés gyártása

28. ágazat

Közúti és egyéb jármű gyártása

MINDEN közúti és egyéb jármű gyártása

29., 30. ágazat

Közúti gépjárművek, pótkocsik és nyerges pótkocsik gyártása

29. ágazat

Egyéb járművek

30. ágazat

MINDEN egyéb feldolgozóipar

15., 23., 27., 31., 32., 33. ágazat

VILLAMOSENERGIA-, GÁZ-, GŐZELLÁTÁS, LÉGKONDICIONÁLÁS

VILLAMOSENERGIA-, GÁZ-, GŐZELLÁTÁS, LÉGKONDICIONÁLÁS

D. nemzetgazdasági ág

VÍZELLÁTÁS; SZENNYVÍZ GYŰJTÉSE, KEZELÉSE, HULLADÉKGAZDÁLKODÁS, SZENYNYEZŐDÉSMENTESÍTÉS

VÍZELLÁTÁS; SZENNYVÍZ GYŰJTÉSE, KEZELÉSE, HULLADÉKGAZDÁLKODÁS, SZENYNYEZŐDÉSMENTESÍTÉS

E. nemzetgazdasági ág

Vízgyűjtés, -kezelés, -ellátás

36. ágazat

Szennyvíz gyűjtése, kezelése, hulladékgazdálkodás, szennyeződésmentesítés

37., 38., 39. ágazat

ÉPÍTŐIPAR

ÉPÍTŐIPAR

F. nemzetgazdasági ág

ÖSSZES SZOLGÁLTATÁS

ÖSSZES SZOLGÁLTATÁS

G., H., I., J., K., L., M., N., O., P., Q., R., S., T., U. nemzetgazdasági ág

NAGY- ÉS KISKERESKEDELEM; GÉPJÁRMŰ ÉS MOTORKERÉKPÁR JAVÍTÁSA

NAGY- ÉS KISKERESKEDELEM; GÉPJÁRMŰ ÉS MOTORKERÉKPÁR JAVÍTÁSA

G. nemzetgazdasági ág

Gépjármű- és motorkerékpár kis- és nagykereskedelme, javítása

45. ágazat

Nagykereskedelem, kivéve gépjármű és motorkerékpár

46. ágazat

Kiskereskedelem, kivéve gépjármű és motorkerékpár

47. ágazat

SZÁLLÍTÁS ÉS RAKTÁROZÁS

SZÁLLÍTÁS ÉS RAKTÁROZÁS

H. nemzetgazdasági ág

MINDEN szállítás és raktározás

49., 50., 51., 52. ágazat

Szárazföldi és csővezetékes szállítás

49. ágazat

Vízi szállítás

50. ágazat

Légi közlekedés

51. ágazat

Raktározás, szállítást kiegészítő tevékenység

52. ágazat

Postai tevékenység (egyetemes kötelezettséggel)

53. ágazat

SZÁLLÁSHELY-SZOLGÁLTATÁS, VENDÉGLÁTÁS

SZÁLLÁSHELY-SZOLGÁLTATÁS, VENDÉGLÁTÁS

I. nemzetgazdasági ág

TÁJÉKOZTATÁS ÉS KOMMUNIKÁCIÓ

TÁJÉKOZTATÁS ÉS KOMMUNIKÁCIÓ

J. nemzetgazdasági ág

Film, videó és televízióműsor gyártása, egyéb szórakoztatóipari tevékenység

59., 60. ágazat

Hírközlés

61. ágazat

Egyéb tájékoztatási és kommunikációs tevékenység

58., 62., 63. ágazat

PÉNZÜGYI ÉS BIZTOSÍTÁSI TEVÉKENYSÉG

PÉNZÜGYI ÉS BIZTOSÍTÁSI TEVÉKENYSÉG

K. nemzetgazdasági ág

Pénzügyi közvetítés, kivéve: biztosítási, nyugdíjpénztári tevékenység

64. ágazat

Vagyonkezelés (holding)

64.2. alágazat

Biztosítás, viszontbiztosítás, nyugdíjalapok (kivéve: kötelező társadalombiztosítás)

65. ágazat

Egyéb pénzügyi tevékenység

66. ágazat

INGATLANÜGYLETEK

L. nemzetgazdasági ág

SZAKMAI, TUDOMÁNYOS ÉS MŰSZAKI TEVÉKENYSÉG

SZAKMAI, TUDOMÁNYOS ÉS MŰSZAKI TEVÉKENYSÉG

M. nemzetgazdasági ág

Jogi és számviteli tevékenység

69. ágazat

Jogi tevékenység

69.1. alágazat

Számviteli, könyvvizsgálói, adószakértői tevékenység

69.2. alágazat

Üzletvezetési, vezetői tanácsadás

70. ágazat

Üzletvezetés

70.1. alágazat

Üzletviteli tanácsadás

70.2. alágazat

Építészmérnöki tevékenység, műszaki vizsgálat, elemzés

71. ágazat

Tudományos kutatás és fejlesztés

Tudományos kutatás és fejlesztés

72. ágazat

Reklám és piackutatás

73. ágazat

Reklámozás

73.1. alágazat

Piac- és közvélemény-kutatás

73.2. alágazat

Egyéb szakértői, tudományos és technikai tevékenység; állat-egészségügyi ellátás

74., 75. ágazat

ADMINISZTRATÍV ÉS SZOLGÁLTATÁST TÁMOGATÓ TEVÉKENYSÉG

N. nemzetgazdasági ág

Kölcsönzés és operatív lízing

77. ágazat

Egyéb adminisztratív és szolgáltatást támogató tevékenység

78., 79., 80., 81., 82. ágazat

OKTATÁS

P. nemzetgazdasági ág

HUMÁN-EGÉSZSÉGÜGYI, SZOCIÁLIS ELLÁTÁS

Q. nemzetgazdasági ág

MŰVÉSZET, SZÓRAKOZTATÁS ÉS SZABADIDŐ

MŰVÉSZET, SZÓRAKOZTATÁS ÉS SZABADIDŐ

R. nemzetgazdasági ág

Alkotó-, művészeti- és szórakoztató tevékenység

90. ágazat

Könyvtári, levéltári, múzeumi és egyéb kulturális tevékenység

91. ágazat

Sporttevékenység és egyéb szabadidős tevékenység; szerencsejáték és fogadás

92., 93. ágazat

EGYÉB SZOLGÁLTATÁS

S. nemzetgazdasági ág

Érdekképviselet

94. ágazat

Számítógép, személyi és háztartási cikk javítása, egyéb személyi szolgáltatás

95., 96. ágazat

Nem besorolt

Ingatlan adás-vétel magánforgalomban”

---

(1)

| t | = | referencia-időszak (év vagy negyedév).” |
| --- | --- | --- |

t

=

referencia-időszak (év vagy negyedév).”

(2)  Világ, EU-n belüli, EU-n kívüli, Euroövezet, Euroövezeten kívüli, EU intézmények.”

---

| 6.8.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 204/11 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 204/11

---

A BIZOTTSÁG 708/2009/EK RENDELETE

(2009. augusztus 5.)

az 1915/83/EGK rendelettől az Olaszország kapcsolattartó irodája által a 2008. számviteli évre vonatkozóan benyújtandó adatszolgáltatási űrlapok továbbítási határideje tekintetében való eltérésről

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az Európai Gazdasági Közösségben működő mezőgazdasági üzemek jövedelmére és üzleti tevékenységére vonatkozó számviteli adatok gyűjtésére szolgáló hálózat létrehozásáról szóló, 1965. június 15-i 79/65/EGK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 6. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A mezőgazdasági üzemek jövedelmének megállapítására használt, a könyvelésre vonatkozó egyes részletes végrehajtási szabályokról szóló, 1983. július 13-i 1915/83/EGK bizottsági rendelet (2) 3. cikkének harmadik bekezdése úgy rendelkezik, hogy a 2005. számviteli évtől kezdődően a kapcsolattartó iroda az adatszolgáltatási űrlapokat legkésőbb tizenkét hónappal az adott számviteli év végét követően köteles továbbítani a Bizottságnak. |
| --- | --- |

(1)

A mezőgazdasági üzemek jövedelmének megállapítására használt, a könyvelésre vonatkozó egyes részletes végrehajtási szabályokról szóló, 1983. július 13-i 1915/83/EGK bizottsági rendelet (2) 3. cikkének harmadik bekezdése úgy rendelkezik, hogy a 2005. számviteli évtől kezdődően a kapcsolattartó iroda az adatszolgáltatási űrlapokat legkésőbb tizenkét hónappal az adott számviteli év végét követően köteles továbbítani a Bizottságnak.

| (2) | A 2008. számviteli évre vonatkozó kivételes intézkedésként indokolt Olaszországnak hosszabb időt hagyni az adatszolgáltatásra annak érdekében, hogy az említett tagállam befejezhesse a mezőgazdasági üzemek jövedelmének meghatározására összegyűjtött számviteli adatok feldolgozására szolgáló informatikai rendszer korszerűsítését. |
| --- | --- |

(2)

A 2008. számviteli évre vonatkozó kivételes intézkedésként indokolt Olaszországnak hosszabb időt hagyni az adatszolgáltatásra annak érdekében, hogy az említett tagállam befejezhesse a mezőgazdasági üzemek jövedelmének meghatározására összegyűjtött számviteli adatok feldolgozására szolgáló informatikai rendszer korszerűsítését.

| (3) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a mezőgazdasági számviteli információs hálózat közösségi bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(3)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a mezőgazdasági számviteli információs hálózat közösségi bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1915/83/EGK rendelet 3. cikkének harmadik bekezdésétől eltérve Olaszország kapcsolattartó irodája a 2008. számviteli évre vonatkozó adatszolgáltatási űrlapokat legkésőbb tizenöt hónappal a szóban forgó számviteli év végét követően köteles továbbítani a Bizottságnak.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő hetedik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2009. augusztus 5-én.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL 109., 1965.6.23., 1859/65. o.

1

(2)  HL L 190., 1983.7.14., 25. o.

2

---

| 6.8.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 204/12 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 204/12

---

A BIZOTTSÁG 709/2009/EK RENDELETE

(2009. augusztus 5.)

a 43/2009/EK tanácsi rendeletnek az ICES IIIa övezetben, valamint az ICES IIa és IV övezet közösségi vizein folytatott, norvég tőkehalra irányuló halászatra vonatkozó fogási korlátozások tekintetében történő módosításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a fogási korlátozások hatálya alá tartozó vizeken tartózkodó közösségi hajókra és a közösségi vizekre bizonyos halállományok és halállománycsoportok tekintetében alkalmazandó halászati lehetőségeknek és a kapcsolódó feltételeknek a 2009. évre történő meghatározásáról szóló, 2009. január 16-i 43/2009/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 5. cikke (5) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 43/2009/EK rendelet IA. melléklete előzetes fogási korlátozásokat állapít meg a norvég tőkehalnak az ICES IIIa övezetben, valamint az ICES IIa és IV övezet közösségi vizein folytatott halászatára. |
| --- | --- |

(1)

A 43/2009/EK rendelet IA. melléklete előzetes fogási korlátozásokat állapít meg a norvég tőkehalnak az ICES IIIa övezetben, valamint az ICES IIa és IV övezet közösségi vizein folytatott halászatára.

| (2) | A rendelet 5. cikke (5) bekezdésének értelmében a Bizottság felülvizsgálhatja ezeket a fogási korlátozásokat a 2009 első felében összegyűjtött tudományos információk fényében. |
| --- | --- |

(2)

A rendelet 5. cikke (5) bekezdésének értelmében a Bizottság felülvizsgálhatja ezeket a fogási korlátozásokat a 2009 első felében összegyűjtött tudományos információk fényében.

| (3) | Figyelemmel a 2009 első félévében összegyűjtött információkra, az érintett övezetek tekintetében indokolt végleges fogási korlátozásokat megállapítani a norvég tőkehalra vonatkozóan. |
| --- | --- |

(3)

Figyelemmel a 2009 első félévében összegyűjtött információkra, az érintett övezetek tekintetében indokolt végleges fogási korlátozásokat megállapítani a norvég tőkehalra vonatkozóan.

| (4) | A halászati tudományos, műszaki és gazdasági bizottság véleménye szerint a 2009-re vonatkozó legfeljebb 157 000 tonnányi, az ICES IIIa övezetben, valamint az ICES IIa és IV övezet közösségi vizein zsákmányolt fogásmennyiség 0,6-es állománypusztulási értéknek felel meg, amivel az állomány várhatóan az elővigyázatossági szintek fölött marad. |
| --- | --- |

(4)

A halászati tudományos, műszaki és gazdasági bizottság véleménye szerint a 2009-re vonatkozó legfeljebb 157 000 tonnányi, az ICES IIIa övezetben, valamint az ICES IIa és IV övezet közösségi vizein zsákmányolt fogásmennyiség 0,6-es állománypusztulási értéknek felel meg, amivel az állomány várhatóan az elővigyázatossági szintek fölött marad.

| (5) | A norvég tőkehal olyan északi-tengeri állomány, amellyel kapcsolatban a Közösség és Norvégia nem folytat közös gazdálkodást, jóllehet az állomány területileg megoszlik a két fél között. Az e rendeletben előírt intézkedéseknek összhangban kell lenniük a Norvégiával tartott azon konzultációkkal, amelyekre az Európai Közösség és Norvégia között 2008. december 10-én folytatott halászati konzultációk következtetéseit összefoglaló, kölcsönösen elfogadott jegyzőkönyv rendelkezései értelmében került sor. |
| --- | --- |

(5)

A norvég tőkehal olyan északi-tengeri állomány, amellyel kapcsolatban a Közösség és Norvégia nem folytat közös gazdálkodást, jóllehet az állomány területileg megoszlik a két fél között. Az e rendeletben előírt intézkedéseknek összhangban kell lenniük a Norvégiával tartott azon konzultációkkal, amelyekre az Európai Közösség és Norvégia között 2008. december 10-én folytatott halászati konzultációk következtetéseit összefoglaló, kölcsönösen elfogadott jegyzőkönyv rendelkezései értelmében került sor.

| (6) | Következésképpen a 157 000 tonna 75 %-ában kell meghatározni a Közösség részesedését a norvég tőkehal teljes, az ICES IIIa övezetben, valamint az ICES IIa és IV övezet közösségi vizein kifogható mennyiségéből (TAC). |
| --- | --- |

(6)

Következésképpen a 157 000 tonna 75 %-ában kell meghatározni a Közösség részesedését a norvég tőkehal teljes, az ICES IIIa övezetben, valamint az ICES IIa és IV övezet közösségi vizein kifogható mennyiségéből (TAC).

| (7) | A 43/2009/EK rendelet 5. cikkének (7) bekezdése értelmében a norvégtőkehal-állományra vonatkozó fogási korlátozás felülvizsgálatának következményeként a Bizottság felülvizsgálhatja az ICES IIIa övezet, az ICES IV övezet és az ICES IIa övezet közösségi vizei tekintetében a vékonybajszú-tőkehal-állományra, az ICES IIIa övezet, az ICES IIIb, IIIc és IIId övezet közösségi vizei tekintetében a foltostőkehal-állományra, valamint az ICES IV övezet és az ICES IIa övezet közösségi vizei tekintetében a foltostőkehal-állományra vonatkozó fogási korlátozásokat annak érdekében, hogy a fenti állományok ipari járulékos fogásait figyelembe vegyék a norvég tőkehalból halászott mennyiségben. Egy ilyen felülvizsgálat vélhetően csökkentené a foltos tőkehal és a vékonybajszú tőkehal emberi fogyasztás céljából kirakodott mennyiségeit, illetve növelné az ipari célból kirakodott mennyiségeket. Éppen ezért indokolt változatlanul hagyni az említett állományok fogási korlátozásait, valamint szüneteltetni a norvég tőkehal halászatát, amint elérik a foltos tőkehal és a vékonybajszú tőkehal járulékos fogásainak becsült mennyiségeit. |
| --- | --- |

(7)

A 43/2009/EK rendelet 5. cikkének (7) bekezdése értelmében a norvégtőkehal-állományra vonatkozó fogási korlátozás felülvizsgálatának következményeként a Bizottság felülvizsgálhatja az ICES IIIa övezet, az ICES IV övezet és az ICES IIa övezet közösségi vizei tekintetében a vékonybajszú-tőkehal-állományra, az ICES IIIa övezet, az ICES IIIb, IIIc és IIId övezet közösségi vizei tekintetében a foltostőkehal-állományra, valamint az ICES IV övezet és az ICES IIa övezet közösségi vizei tekintetében a foltostőkehal-állományra vonatkozó fogási korlátozásokat annak érdekében, hogy a fenti állományok ipari járulékos fogásait figyelembe vegyék a norvég tőkehalból halászott mennyiségben. Egy ilyen felülvizsgálat vélhetően csökkentené a foltos tőkehal és a vékonybajszú tőkehal emberi fogyasztás céljából kirakodott mennyiségeit, illetve növelné az ipari célból kirakodott mennyiségeket. Éppen ezért indokolt változatlanul hagyni az említett állományok fogási korlátozásait, valamint szüneteltetni a norvég tőkehal halászatát, amint elérik a foltos tőkehal és a vékonybajszú tőkehal járulékos fogásainak becsült mennyiségeit.

| (8) | Az ICES IIIa övezetben, valamint a ICES IIIb, IIIc és IIId övezet közösségi vizei tekintetében a foltos tőkehalra és a vékonybajszú tőkehalra vonatkozó fogási korlátozásokat 2009 hátralévő részében helyénvaló változatlanul hagyni, tekintettel a norvég tőkehal említett övezetekben folytatott halászatának korlátozott mértékére, valamint arra, hogy a szóban forgó övezetekben folytatott egyéb ipari halászatok vonatkozásában nincsenek új előrejelzések a foltos tőkehal és a vékonybajszú tőkehal járulékos fogásairól. |
| --- | --- |

(8)

Az ICES IIIa övezetben, valamint a ICES IIIb, IIIc és IIId övezet közösségi vizei tekintetében a foltos tőkehalra és a vékonybajszú tőkehalra vonatkozó fogási korlátozásokat 2009 hátralévő részében helyénvaló változatlanul hagyni, tekintettel a norvég tőkehal említett övezetekben folytatott halászatának korlátozott mértékére, valamint arra, hogy a szóban forgó övezetekben folytatott egyéb ipari halászatok vonatkozásában nincsenek új előrejelzések a foltos tőkehal és a vékonybajszú tőkehal járulékos fogásairól.

| (9) | A norvég tőkehal rövid élettartamú faj. Következésképpen az új fogási korlátozásokat mielőbb érvényre kell juttatni annak érdekében, hogy biztosítható legyen a szóban forgó halászat folyamatos végzése. |
| --- | --- |

(9)

A norvég tőkehal rövid élettartamú faj. Következésképpen az új fogási korlátozásokat mielőbb érvényre kell juttatni annak érdekében, hogy biztosítható legyen a szóban forgó halászat folyamatos végzése.

| (10) | A 43/2009/EK rendelet IA. mellékletét tehát ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(10)

A 43/2009/EK rendelet IA. mellékletét tehát ennek megfelelően módosítani kell.

| (11) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Halászati és Akvakultúra-ágazati Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(11)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Halászati és Akvakultúra-ágazati Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 43/2009/EK rendelet IA. melléklete e rendelet mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2009. augusztus 5-én.

a Bizottság részéről

Joe BORG

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 22., 2009.1.26., 1. o.

1

---

MELLÉKLET

A 43/2009/EK rendelet IA. mellékletében az ICES IIIa övezet, valamint az ICES IIa és IV övezet közösségi vizei tekintetében a norvégtőkehal-állományra vonatkozó bejegyzés helyébe a következő bejegyzés lép:

| „Faj | : | Norvég tőkehal

  Trisopterus esmarki |
| --- | --- | --- |

„Faj

:

Norvég tőkehal

Trisopterus esmarki

| Övezet | : | IIIa; a IIa és IV övezet közösségi vizei
  NOP/2A3A4. |
| --- | --- | --- |

Övezet

:

IIIa; a IIa és IV övezet közösségi vizei

NOP/2A3A4.

Dánia

116 642 (1)

Analitikai TAC.

A 847/96/EK rendelet 3. cikke nem alkalmazandó.

A 847/96/EK rendelet 4. cikke nem alkalmazandó.

A 847/96/EK rendelet 5. cikkének (2) bekezdése alkalmazandó.

Németország

22 (1)
   (2)

Hollandia

86 (1)
   (2)

EK

116 750

Norvégia

1 000 (3)

TAC

Nem releváns

---

(1)  Ez a kvóta addig halászható, amíg az ICES IIIa övezetben, az ICES IV övezetben és az ICES IIa övezet közösségi vizeiben a vékonybajszú-tőkehal járulékosan kifogott mennyiségei, illetve az ICES IIIa övezetben, az ICES IIIb, IIIc és IIId övezet közösségi vizeiben, az ICES IV övezetben és az ICES IIa övezet közösségi vizeiben a foltos tőkehal járulékosan kifogott mennyiségei a szóban forgó állományok fogási korlátozásait megállapító táblázatok lábjegyzeteiben feltüntetett, ipari járulékos fogások becsült mennyiségei alatt maradnak.

1

(2)  A kvóta kizárólag az ICES IIa, IIIa és IV övezet közösségi vizein halászható.

2

(3)  Az e kvóta szerinti mennyiség kizárólag az ICES IV és VIa övezetben az é. sz. 56°30′-től északra halászható.”

3

---

| 6.8.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 204/15 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 204/15

---

A BIZOTTSÁG 710/2009/EK RENDELETE

(2009. augusztus 5.)

a 834/2007/EK rendelet részletes végrehajtási szabályainak megállapításáról szóló 889/2008/EK rendeletnek a tenyésztett víziállatok és a tengeri moszat ökológiai termelésére vonatkozó részletes szabályok megállapítása tekintetében történő módosításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az ökológiai termelésről és az ökológiai termékek címkézéséről és a 2092/91/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló 834/2007/EK rendeletre (1) és különösen annak 11. cikkére, 13. cikke (3) bekezdésére, 15. cikke (2) bekezdésére, 16. cikke (1) bekezdésére és (3) bekezdésének a) és c) pontjára, 17. cikke (2) bekezdésére, 18. cikke (5) bekezdésére, 19. cikke (3) bekezdésének második albekezdésére, 22. cikke (1) bekezdésére, 28. cikke (6) bekezdésére, 38. cikke a), b) és c) pontjára, valamint 40. cikkére,

mivel:

| (1) | A 834/2007/EK rendelet és különösen annak III. címe megállapítja a tenyésztett víziállatok és a tengeri moszat termelésére vonatkozó alapvető követelményeket. Az e követelmények végrehajtására vonatkozó részletes szabályokat a rendeletet módosító 889/2008/EK bizottsági rendelet (2) állapítja meg, amely meghatározza a 834/2007/EK rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályokat. |
| --- | --- |

(1)

A 834/2007/EK rendelet és különösen annak III. címe megállapítja a tenyésztett víziállatok és a tengeri moszat termelésére vonatkozó alapvető követelményeket. Az e követelmények végrehajtására vonatkozó részletes szabályokat a rendeletet módosító 889/2008/EK bizottsági rendelet (2) állapítja meg, amely meghatározza a 834/2007/EK rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályokat.

| (2) | A Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett, az európai akvakultúra fenntartható fejlesztésére vonatkozó stratégiáról szóló közleménye (3) tízéves időszakra vonatkozóan felvázolja az ágazat fejlesztésével kapcsolatos elképzeléseket, melyek arra irányulnak, hogy a vidéki és part menti területeken olyan stabil iparág alakulhasson ki, amely alternatívákat kínál a halászati iparág mellett a termékek és a foglalkoztatás tekintetében. A közlemény rámutat az ökológiai akvakultúrás termelésben rejlő lehetőségekre, és hangsúlyozza a szabályok és kritériumok kialakításának szükségességét. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett, az európai akvakultúra fenntartható fejlesztésére vonatkozó stratégiáról szóló közleménye (3) tízéves időszakra vonatkozóan felvázolja az ágazat fejlesztésével kapcsolatos elképzeléseket, melyek arra irányulnak, hogy a vidéki és part menti területeken olyan stabil iparág alakulhasson ki, amely alternatívákat kínál a halászati iparág mellett a termékek és a foglalkoztatás tekintetében. A közlemény rámutat az ökológiai akvakultúrás termelésben rejlő lehetőségekre, és hangsúlyozza a szabályok és kritériumok kialakításának szükségességét.

| (3) | Az egységes értelmezés biztosításához a 889/2008/EK rendelet 2. cikkében szereplő fogalommeghatározásokat ki kell egészíteni és helyesbíteni kell a félreérthetőség elkerülése érdekében, valamint a tenyésztett víziállatok és a tengeri moszat ökológiai termelésére vonatkozó szabályok egységes alkalmazásának szavatolása céljából. |
| --- | --- |

(3)

Az egységes értelmezés biztosításához a 889/2008/EK rendelet 2. cikkében szereplő fogalommeghatározásokat ki kell egészíteni és helyesbíteni kell a félreérthetőség elkerülése érdekében, valamint a tenyésztett víziállatok és a tengeri moszat ökológiai termelésére vonatkozó szabályok egységes alkalmazásának szavatolása céljából.

| (4) | Az ökológiai elvek szerint termesztett tengeri moszat és tenyésztett víziállatok vízi termőterületei rendkívül lényegesek a biztonságos és kiváló minőségű termékek oly módon történő előállítása szempontjából, hogy mindeközben a vízi környezetet csupán minimális terhelés éri. A víz minőségéről és az élelmiszerekben előforduló szennyező anyagokról szóló közösségi jogszabályok, mint például a vízpolitika terén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról szóló, 2000. október 23-i 2000/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (4), a tengeri környezetvédelmi politika területén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról (tengervédelmi stratégiáról szóló keretirányelv) szóló 2008. június 17-i 2008/56/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (5), az élelmiszerekben előforduló egyes szennyező anyagok felső határértékeinek meghatározásáról szóló, 2006. december 19-i 1881/2006/EK bizottsági rendelet (6), valamint a 852/2004/EK (7), 853/2004/EK (8) és 854/2004/EK (9) rendelet környezeti célkitűzéseket határoznak meg a víz vonatkozásában, és biztosítják az élelmiszerek minőségét. Ezért helyénvaló fenntartható gazdálkodási terv kidolgozása a tengerimoszat-termelés és az akvakultúrás termelés vonatkozásában, amely különböző (például hulladékcsökkentési) intézkedéseket határoz meg. |
| --- | --- |

(4)

Az ökológiai elvek szerint termesztett tengeri moszat és tenyésztett víziállatok vízi termőterületei rendkívül lényegesek a biztonságos és kiváló minőségű termékek oly módon történő előállítása szempontjából, hogy mindeközben a vízi környezetet csupán minimális terhelés éri. A víz minőségéről és az élelmiszerekben előforduló szennyező anyagokról szóló közösségi jogszabályok, mint például a vízpolitika terén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról szóló, 2000. október 23-i 2000/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (4), a tengeri környezetvédelmi politika területén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról (tengervédelmi stratégiáról szóló keretirányelv) szóló 2008. június 17-i 2008/56/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (5), az élelmiszerekben előforduló egyes szennyező anyagok felső határértékeinek meghatározásáról szóló, 2006. december 19-i 1881/2006/EK bizottsági rendelet (6), valamint a 852/2004/EK (7), 853/2004/EK (8) és 854/2004/EK (9) rendelet környezeti célkitűzéseket határoznak meg a víz vonatkozásában, és biztosítják az élelmiszerek minőségét. Ezért helyénvaló fenntartható gazdálkodási terv kidolgozása a tengerimoszat-termelés és az akvakultúrás termelés vonatkozásában, amely különböző (például hulladékcsökkentési) intézkedéseket határoz meg.

| (5) | Az egyes köz- és magánprojektek környezetre gyakorolt hatásainak vizsgálatáról szóló, 1985. június 27-i 85/337/EK tanácsi irányelv (10), a természetes élőhelyek, valamint a vadon élő állatok és növények védelméről szóló, 1992. május 21-i 92/43/EGK tanácsi irányelv (11), a vadon élő madarak védelméről szóló, 1979. április 2-i 79/409/EGK tanácsi irányelv (12) biztosítja az emberi tevékenységeknek a környezettel való megfelelő kölcsönhatását, figyelembe véve e tevékenységeknek a 2000/60/EK és 2008/56/EK irányelvekben meghatározott, a vízre vonatkozó környezeti célkitűzésekre gyakorolt hatását. Rendelkezni kell környezeti értékelés készítéséről, amely kiterjed a környezethez történő legmegfelelőbb alkalmazkodás megvalósítására, valamint a kedvezőtlen hatások csökkentésére is. Az ilyen értékeléseknek biztosítaniuk kell, hogy a tengeri moszat és a víziállatok ökológiai termelése – amely a mezőgazdaságban alkalmazott ökológiai termeléshez képest viszonylag új tevékenység – környezeti szempontból ne csupán elfogadható legyen, hanem más lehetőségekhez mérten a lehető legnagyobb mértékben a közérdeket szolgálja, továbbá környezetileg megfelelő és fenntartható legyen. |
| --- | --- |

(5)

Az egyes köz- és magánprojektek környezetre gyakorolt hatásainak vizsgálatáról szóló, 1985. június 27-i 85/337/EK tanácsi irányelv (10), a természetes élőhelyek, valamint a vadon élő állatok és növények védelméről szóló, 1992. május 21-i 92/43/EGK tanácsi irányelv (11), a vadon élő madarak védelméről szóló, 1979. április 2-i 79/409/EGK tanácsi irányelv (12) biztosítja az emberi tevékenységeknek a környezettel való megfelelő kölcsönhatását, figyelembe véve e tevékenységeknek a 2000/60/EK és 2008/56/EK irányelvekben meghatározott, a vízre vonatkozó környezeti célkitűzésekre gyakorolt hatását. Rendelkezni kell környezeti értékelés készítéséről, amely kiterjed a környezethez történő legmegfelelőbb alkalmazkodás megvalósítására, valamint a kedvezőtlen hatások csökkentésére is. Az ilyen értékeléseknek biztosítaniuk kell, hogy a tengeri moszat és a víziállatok ökológiai termelése – amely a mezőgazdaságban alkalmazott ökológiai termeléshez képest viszonylag új tevékenység – környezeti szempontból ne csupán elfogadható legyen, hanem más lehetőségekhez mérten a lehető legnagyobb mértékben a közérdeket szolgálja, továbbá környezetileg megfelelő és fenntartható legyen.

| (6) | A víz különleges, oldott közege miatt megfelelő módon el kell különíteni az ökológiai és nem ökológiai akvakultúrás termelőegységeket, ezért indokolt meghatározni az elkülönítést szolgáló megfelelő intézkedéseket. Tekintettel a Közösségben található édesvízi és tengeri környezetek változatosságára, a megfelelő elkülönítési távolságokat célszerűbb tagállami szinten meghatározni, mivel az elkülönítéssel kapcsolatos kérdéseket – az említett vízi környezetek heterogén jellegéből adódóan – a tagállamok tudják a legjobban kezelni. |
| --- | --- |

(6)

A víz különleges, oldott közege miatt megfelelő módon el kell különíteni az ökológiai és nem ökológiai akvakultúrás termelőegységeket, ezért indokolt meghatározni az elkülönítést szolgáló megfelelő intézkedéseket. Tekintettel a Közösségben található édesvízi és tengeri környezetek változatosságára, a megfelelő elkülönítési távolságokat célszerűbb tagállami szinten meghatározni, mivel az elkülönítéssel kapcsolatos kérdéseket – az említett vízi környezetek heterogén jellegéből adódóan – a tagállamok tudják a legjobban kezelni.

| (7) | A tengeri moszat termelése jótékony hatást gyakorolhat bizonyos szempontokból, mint például a tápanyag-eltávolítás tekintetében, és hozzájárulhat a polikultúrák fenntartásához. A tengeri moszatok regenerálódása érdekében és annak biztosítására, hogy a termelés ne gyakoroljon jelentős hatást a vízi környezet állapotára, kerülni kell a vadon termő tengeri moszatok túlzott mértékű betakarítását. |
| --- | --- |

(7)

A tengeri moszat termelése jótékony hatást gyakorolhat bizonyos szempontokból, mint például a tápanyag-eltávolítás tekintetében, és hozzájárulhat a polikultúrák fenntartásához. A tengeri moszatok regenerálódása érdekében és annak biztosítására, hogy a termelés ne gyakoroljon jelentős hatást a vízi környezet állapotára, kerülni kell a vadon termő tengeri moszatok túlzott mértékű betakarítását.

| (8) | A tagállamok egyre nagyobb hiányt szenvednek az ökológiai módszerekkel termesztett fehérjenövényekben. Ugyanakkor az ökológiai módszerekkel előállított, fehérjetartalmú takarmány importált mennyisége nem elegendő a követelmények teljesítéséhez. Az ökológiai módszerekkel termesztett fehérjenövények teljes termőterülete nem elég nagy az ökológiai fehérje iránti kereslet kielégítéséhez; ezért a parcellákról az átállás első évében nyert fehérjetartalmú takarmány esetében bizonyos feltételek mellett helyénvaló lehetővé tenni a takarmánycélú felhasználást. |
| --- | --- |

(8)

A tagállamok egyre nagyobb hiányt szenvednek az ökológiai módszerekkel termesztett fehérjenövényekben. Ugyanakkor az ökológiai módszerekkel előállított, fehérjetartalmú takarmány importált mennyisége nem elegendő a követelmények teljesítéséhez. Az ökológiai módszerekkel termesztett fehérjenövények teljes termőterülete nem elég nagy az ökológiai fehérje iránti kereslet kielégítéséhez; ezért a parcellákról az átállás első évében nyert fehérjetartalmú takarmány esetében bizonyos feltételek mellett helyénvaló lehetővé tenni a takarmánycélú felhasználást.

| (9) | Mivel a tenyésztett víziállatok ökológiai termelése még csak korai szakaszában tart, nem áll rendelkezésre kellő mennyiségben ökológiai módszerekkel nevelt anyaállomány. Rendelkezni kell arról, hogy bizonyos feltételekkel felhasználhatók legyenek nem ökológiai módszerekkel nevelt anyaállományok és ivadékok is. |
| --- | --- |

(9)

Mivel a tenyésztett víziállatok ökológiai termelése még csak korai szakaszában tart, nem áll rendelkezésre kellő mennyiségben ökológiai módszerekkel nevelt anyaállomány. Rendelkezni kell arról, hogy bizonyos feltételekkel felhasználhatók legyenek nem ökológiai módszerekkel nevelt anyaállományok és ivadékok is.

| (10) | A tenyésztett víziállatok ökológiai termelése során gondoskodni kell az állatok fajspecifikus igényeinek kielégítéséről. E tekintetben az állattartási gyakorlatoknak, gazdálkodási rendszereknek és tartási rendszereknek biztosítaniuk kell az állatok állatjólléti szükségleteit. Rendelkezni kell a tengeri ketrecek és hálórekeszek, valamint a szárazföldi termelési rendszerek megfelelő kialakításáról. A kártevők és élősködők előfordulásának minimalizálása, valamint az állatok magas szintű jóllétének és egészségének biztosítása érdekében meg kell határozni a maximális állománysűrűséget. Figyelembe véve a sajátos igényű fajok széles skáláját, különleges rendelkezéseket kell meghatározni. |
| --- | --- |

(10)

A tenyésztett víziállatok ökológiai termelése során gondoskodni kell az állatok fajspecifikus igényeinek kielégítéséről. E tekintetben az állattartási gyakorlatoknak, gazdálkodási rendszereknek és tartási rendszereknek biztosítaniuk kell az állatok állatjólléti szükségleteit. Rendelkezni kell a tengeri ketrecek és hálórekeszek, valamint a szárazföldi termelési rendszerek megfelelő kialakításáról. A kártevők és élősködők előfordulásának minimalizálása, valamint az állatok magas szintű jóllétének és egészségének biztosítása érdekében meg kell határozni a maximális állománysűrűséget. Figyelembe véve a sajátos igényű fajok széles skáláját, különleges rendelkezéseket kell meghatározni.

| (11) | A legújabb műszaki fejlődés nyomán egyre nő a zárt visszaforgatásos rendszerek alkalmazásának aránya az akvakultúrás termelésben; az ilyen rendszerek külső forrásokat és sok energiát igényelnek, ugyanakkor lehetővé teszik a hulladékkibocsátás csökkentését, és megakadályozzák az egyedek kiszökését a rendszerből. Mivel az ökológiai termelés alapelve értelmében a lehető legnagyobb mértékben a természetes feltételek visszaadására kell törekedni, ilyen rendszerek használata nem engedhető meg az ökológiai termelésben mindaddig, amíg további ismeretek nem állnak rendelkezésre. Az ilyen rendszerek kivételes használata csak keltetők és ivadéknevelők esetében jelentkező különleges termelési helyzetekben engedélyezhető. |
| --- | --- |

(11)

A legújabb műszaki fejlődés nyomán egyre nő a zárt visszaforgatásos rendszerek alkalmazásának aránya az akvakultúrás termelésben; az ilyen rendszerek külső forrásokat és sok energiát igényelnek, ugyanakkor lehetővé teszik a hulladékkibocsátás csökkentését, és megakadályozzák az egyedek kiszökését a rendszerből. Mivel az ökológiai termelés alapelve értelmében a lehető legnagyobb mértékben a természetes feltételek visszaadására kell törekedni, ilyen rendszerek használata nem engedhető meg az ökológiai termelésben mindaddig, amíg további ismeretek nem állnak rendelkezésre. Az ilyen rendszerek kivételes használata csak keltetők és ivadéknevelők esetében jelentkező különleges termelési helyzetekben engedélyezhető.

| (12) | A 834/2007/EK rendelet 4. és 5. cikkének előírásai szerint az ökológiai termelés az olyan ökológiai rendszereken alapuló biológiai folyamatok megfelelő megtervezése és irányítása, amelyek rendszeren belüli természeti erőforrásokat használnak fel olyan módszerekkel, amelyek lehetővé teszik, hogy a víziállatok tenyésztése a halászati erőforrások fenntartható kiaknázására vonatkozó elveknek megfelelően történjen. A szóban forgó cikkek arról is rendelkeznek, hogy a víziállat-tenyésztésben fenn kell tartani a természetes vízi ökoszisztémák biológiai sokféleségét. Ezek az elvek egyébként kockázatértékelésen alapulnak, valamint – adott esetben – az elővigyázatossági vagy megelőző intézkedések alkalmazásán. E célból indokolt egyértelművé tenni, hogy a tenyésztett víziállatok mesterséges szaporításának indukálása hormonok vagy hormonszármazékok útján nem egyeztethető össze az ökológiai termelés elvével és az akvakultúra-termékekkel kapcsolatos megítéléssel, továbbá, hogy ebből kifolyólag az ilyen anyagok nem használhatók fel az ökológiai akvakultúrás termelésben. |
| --- | --- |

(12)

A 834/2007/EK rendelet 4. és 5. cikkének előírásai szerint az ökológiai termelés az olyan ökológiai rendszereken alapuló biológiai folyamatok megfelelő megtervezése és irányítása, amelyek rendszeren belüli természeti erőforrásokat használnak fel olyan módszerekkel, amelyek lehetővé teszik, hogy a víziállatok tenyésztése a halászati erőforrások fenntartható kiaknázására vonatkozó elveknek megfelelően történjen. A szóban forgó cikkek arról is rendelkeznek, hogy a víziállat-tenyésztésben fenn kell tartani a természetes vízi ökoszisztémák biológiai sokféleségét. Ezek az elvek egyébként kockázatértékelésen alapulnak, valamint – adott esetben – az elővigyázatossági vagy megelőző intézkedések alkalmazásán. E célból indokolt egyértelművé tenni, hogy a tenyésztett víziállatok mesterséges szaporításának indukálása hormonok vagy hormonszármazékok útján nem egyeztethető össze az ökológiai termelés elvével és az akvakultúra-termékekkel kapcsolatos megítéléssel, továbbá, hogy ebből kifolyólag az ilyen anyagok nem használhatók fel az ökológiai akvakultúrás termelésben.

| (13) | A tenyésztett víziállatok takarmányának biztosítania kell az állatok tápanyagigényét, és teljesítenie kell azt az egészségügyi követelményt, mely szerint az ugyanabból a fajból származó takarmányt nem lehet az adott faj takarmányaként felhasználni, az egyes fertőző szivacsos agyvelőbántalmak megelőzésére, az ellenük való védekezésre és a felszámolásukra vonatkozó szabályok megállapításáról szóló, 2001. május 22-i 999/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (13) összhangban. Ezért különleges rendelkezéseket kell meghatározni a növényevő, húsevő és nem húsevő tenyésztett víziállatok tekintetében. |
| --- | --- |

(13)

A tenyésztett víziállatok takarmányának biztosítania kell az állatok tápanyagigényét, és teljesítenie kell azt az egészségügyi követelményt, mely szerint az ugyanabból a fajból származó takarmányt nem lehet az adott faj takarmányaként felhasználni, az egyes fertőző szivacsos agyvelőbántalmak megelőzésére, az ellenük való védekezésre és a felszámolásukra vonatkozó szabályok megállapításáról szóló, 2001. május 22-i 999/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (13) összhangban. Ezért különleges rendelkezéseket kell meghatározni a növényevő, húsevő és nem húsevő tenyésztett víziállatok tekintetében.

| (14) | Az ökológiai módszerrel termelt, nem húsevő halak és rákfélék takarmányozására szolgáló nyersanyagoknak lehetőség szerint a 834/2007/EK rendelet 5. cikkének o) pontjában említett és a halászati erőforrások közös halászati politika alapján történő védelméről és fenntartható kiaknázásáról szóló, 2002. december 20-i 2371/2002/EK tanácsi rendelet (14) 3. cikkének e) pontjában meghatározott halászati erőforrások fenntartható kiaknázásából vagy ökológiai akvakultúrás forrásokból származó ökológiai takarmányból kell származniuk. Mivel az ökológiai akvakultúrás termelés a közelmúltban indult, és a fenntartható halászati források szintén korai stádiumban vannak, az ökológiai takarmányban vagy a fenntartható halászati forrásokban hiány léphet fel, ezért rendelkezni kell nem ökológiai takarmány használatáról, az 1774/2002/EK rendelettel (15) összhangban, amely meghatározza az akvakultúra területén felhasználható, halból származó anyagokra vonatkozó egészségügyi szabályokat, továbbá rendelkezik bizonyos, tenyésztett halból származó anyagoknak az ugyanazon fajhoz tartozó tenyésztett hal számára történő takarmányozásának tilalmáról. |
| --- | --- |

(14)

Az ökológiai módszerrel termelt, nem húsevő halak és rákfélék takarmányozására szolgáló nyersanyagoknak lehetőség szerint a 834/2007/EK rendelet 5. cikkének o) pontjában említett és a halászati erőforrások közös halászati politika alapján történő védelméről és fenntartható kiaknázásáról szóló, 2002. december 20-i 2371/2002/EK tanácsi rendelet (14) 3. cikkének e) pontjában meghatározott halászati erőforrások fenntartható kiaknázásából vagy ökológiai akvakultúrás forrásokból származó ökológiai takarmányból kell származniuk. Mivel az ökológiai akvakultúrás termelés a közelmúltban indult, és a fenntartható halászati források szintén korai stádiumban vannak, az ökológiai takarmányban vagy a fenntartható halászati forrásokban hiány léphet fel, ezért rendelkezni kell nem ökológiai takarmány használatáról, az 1774/2002/EK rendelettel (15) összhangban, amely meghatározza az akvakultúra területén felhasználható, halból származó anyagokra vonatkozó egészségügyi szabályokat, továbbá rendelkezik bizonyos, tenyésztett halból származó anyagoknak az ugyanazon fajhoz tartozó tenyésztett hal számára történő takarmányozásának tilalmáról.

| (15) | A tenyészett víziállatok ökológiai termelése és tengerimoszat-termelés céljából megfelelően meghatározott körülmények között engedélyezett bizonyos nem ökológiai takarmányanyagok, takarmányadalék-anyagok és technológiai segédanyagok alkalmazása. A kérdéses új anyagokat a 834/2007/EK rendelet 16. cikkének (1) bekezdésével összhangban kell engedélyezni. Az ökológiai akvakultúrában alkalmazott haltakarmánnyal és tisztító anyagokkal foglalkozó ad hoc szakértői csoport (16) ajánlása alapján, amely azt a következtetést vonta le, hogy a 889/2008/EK rendelet V. és VI. mellékletében már szereplő és ökológiai termelésre engedélyezett anyagokat az ökológiai akvakultúra vonatkozásában is engedélyezni kell, illetve arra a következtetésre jutott, hogy bizonyos anyagok egyes halfajok számára alapvetően fontosak, az érintett anyagokat fel kell venni az említett rendelet VI. mellékletébe. |
| --- | --- |

(15)

A tenyészett víziállatok ökológiai termelése és tengerimoszat-termelés céljából megfelelően meghatározott körülmények között engedélyezett bizonyos nem ökológiai takarmányanyagok, takarmányadalék-anyagok és technológiai segédanyagok alkalmazása. A kérdéses új anyagokat a 834/2007/EK rendelet 16. cikkének (1) bekezdésével összhangban kell engedélyezni. Az ökológiai akvakultúrában alkalmazott haltakarmánnyal és tisztító anyagokkal foglalkozó ad hoc szakértői csoport (16) ajánlása alapján, amely azt a következtetést vonta le, hogy a 889/2008/EK rendelet V. és VI. mellékletében már szereplő és ökológiai termelésre engedélyezett anyagokat az ökológiai akvakultúra vonatkozásában is engedélyezni kell, illetve arra a következtetésre jutott, hogy bizonyos anyagok egyes halfajok számára alapvetően fontosak, az érintett anyagokat fel kell venni az említett rendelet VI. mellékletébe.

| (16) | A szűrőtevékenységet végezve táplálkozó kéthéjú kagylók tenyésztése a tápanyagok kiszűrése következtében kedvező hatást gyakorolhat a part közeli víz minőségére, és felhasználásuk elősegítheti a polikultúrák fenntartását is. Különleges rendelkezéseket kell meghatározni a kagylók esetében, figyelembe véve, hogy kiegészítő takarmányozás nem szükséges, valamint hogy a környezeti hatás lényegesen kisebb lehet, mint az akvakultúra más válfajai esetében e téren. |
| --- | --- |

(16)

A szűrőtevékenységet végezve táplálkozó kéthéjú kagylók tenyésztése a tápanyagok kiszűrése következtében kedvező hatást gyakorolhat a part közeli víz minőségére, és felhasználásuk elősegítheti a polikultúrák fenntartását is. Különleges rendelkezéseket kell meghatározni a kagylók esetében, figyelembe véve, hogy kiegészítő takarmányozás nem szükséges, valamint hogy a környezeti hatás lényegesen kisebb lehet, mint az akvakultúra más válfajai esetében e téren.

| (17) | Az állategészségügynek elsősorban a betegségek megelőzésén kell alapulnia. Az e rendeletben előírt rendelkezések állat-egészségügyi kezelés esetén nem sérthetik a tenyésztett víziállatokra és az azokból származó termékekre vonatkozó állat-egészségügyi követelményekről és a víziállatokban előforduló egyes betegségek megelőzéséről és az azok elleni védekezésről szóló, 2006. október 24-i 2006/88/EK tanácsi irányelv (17) rendelkezéseit. Meghatározott feltételek mellett engedélyezni kell a termelőeszközök és területek tisztítására, a korhadás gátlására és a fertőtlenítésre szolgáló anyagokat. Élő állatok jelenlétében a fertőtlenítő anyagok használata különös figyelmet igényel, és intézkedést kell hozni annak biztosítására, hogy az alkalmazás nem jár káros hatással. Az ilyen anyagokat a 834/2007/EK rendelet 16. cikkének (1) bekezdésével összhangban kell engedélyezni. Az ad hoc szakértői csoport ajánlása alapján az ilyen anyagokat fel kell sorolni a mellékletben. |
| --- | --- |

(17)

Az állategészségügynek elsősorban a betegségek megelőzésén kell alapulnia. Az e rendeletben előírt rendelkezések állat-egészségügyi kezelés esetén nem sérthetik a tenyésztett víziállatokra és az azokból származó termékekre vonatkozó állat-egészségügyi követelményekről és a víziállatokban előforduló egyes betegségek megelőzéséről és az azok elleni védekezésről szóló, 2006. október 24-i 2006/88/EK tanácsi irányelv (17) rendelkezéseit. Meghatározott feltételek mellett engedélyezni kell a termelőeszközök és területek tisztítására, a korhadás gátlására és a fertőtlenítésre szolgáló anyagokat. Élő állatok jelenlétében a fertőtlenítő anyagok használata különös figyelmet igényel, és intézkedést kell hozni annak biztosítására, hogy az alkalmazás nem jár káros hatással. Az ilyen anyagokat a 834/2007/EK rendelet 16. cikkének (1) bekezdésével összhangban kell engedélyezni. Az ad hoc szakértői csoport ajánlása alapján az ilyen anyagokat fel kell sorolni a mellékletben.

| (18) | Különleges szabályokat kell meghatározni az állategészségügyi kezeléseket illetően, melyek besorolják az állat-egészségügyi kezelések különböző típusait, és korlátozzák az alkalmazás gyakoriságát allopátiás kezelések esetében. |
| --- | --- |

(18)

Különleges szabályokat kell meghatározni az állategészségügyi kezeléseket illetően, melyek besorolják az állat-egészségügyi kezelések különböző típusait, és korlátozzák az alkalmazás gyakoriságát allopátiás kezelések esetében.

| (19) | Az élő halak kezelése és szállítása során figyelembe kell venni élettani szükségleteiket. |
| --- | --- |

(19)

Az élő halak kezelése és szállítása során figyelembe kell venni élettani szükségleteiket.

| (20) | Az ökológiai termelésre történő áttérés meghatározott átállási időszakokat tesz szükségessé a felhasznált eszközök tekintetében. Az előzetes termelési rendszerek függvényében egyedi átállási időtartamokat kell meghatározni. |
| --- | --- |

(20)

Az ökológiai termelésre történő áttérés meghatározott átállási időszakokat tesz szükségessé a felhasznált eszközök tekintetében. Az előzetes termelési rendszerek függvényében egyedi átállási időtartamokat kell meghatározni.

| (21) | A 889/2007/EK rendelet mellékletei tartalmaznak hibákat, ezért helyénvaló rendelkezni e hibák kijavításáról. |
| --- | --- |

(21)

A 889/2007/EK rendelet mellékletei tartalmaznak hibákat, ezért helyénvaló rendelkezni e hibák kijavításáról.

| (22) | Rendelkezni kell egyedi ellenőrzési követelményekről, figyelembe véve az akvakultúra sajátosságait. |
| --- | --- |

(22)

Rendelkezni kell egyedi ellenőrzési követelményekről, figyelembe véve az akvakultúra sajátosságait.

| (23) | Annak érdekében, hogy a nemzeti szabványok vagy magánszabványok értelmében már ökológiai termelés szerint működő gazdaságok átállhassanak az új közösségi szabályokra, bizonyos átmeneti intézkedéseket kell meghatározni. |
| --- | --- |

(23)

Annak érdekében, hogy a nemzeti szabványok vagy magánszabványok értelmében már ökológiai termelés szerint működő gazdaságok átállhassanak az új közösségi szabályokra, bizonyos átmeneti intézkedéseket kell meghatározni.

| (24) | Az ökológiai termelésen belül az ökológiai akvakultúra viszonylag új terület az ökológiai mezőgazdasághoz képest, ahol az egyes gazdaságok szintjén jelentős menynyiségű tapasztalat halmozódott fel. Mivel az ökológiai akvakultúrából származó termékek iránti kereslet egyre nő, valószínűnek tűnik, hogy az akvakultúrás egységek egyre nagyobb arányban állnak át az ökológiai termelésre. Ennek következtében hamarosan több tapasztalat és műszaki ismeret áll majd rendelkezésre. Ezen túlmenően a tervezett kutatások alapján várhatóan új ismeretekre teszünk szert különösen a tartási rendszerekről, a szervetlen takarmányösszetevőkről, illetve az egyes fajok számára megfelelő állománysűrűségről. Indokolt, hogy a termelés területén irányadó szabályok tükrözzék az új ismereteket és a műszaki fejlődést, amelyek vélhetően hatékonyabbá teszik az akvakultúrás termelést. Ezért helyénvaló rendelkezni a hatályos szabályozás felülvizsgálatáról és – adott esetben – annak módosításáról. |
| --- | --- |

(24)

Az ökológiai termelésen belül az ökológiai akvakultúra viszonylag új terület az ökológiai mezőgazdasághoz képest, ahol az egyes gazdaságok szintjén jelentős menynyiségű tapasztalat halmozódott fel. Mivel az ökológiai akvakultúrából származó termékek iránti kereslet egyre nő, valószínűnek tűnik, hogy az akvakultúrás egységek egyre nagyobb arányban állnak át az ökológiai termelésre. Ennek következtében hamarosan több tapasztalat és műszaki ismeret áll majd rendelkezésre. Ezen túlmenően a tervezett kutatások alapján várhatóan új ismeretekre teszünk szert különösen a tartási rendszerekről, a szervetlen takarmányösszetevőkről, illetve az egyes fajok számára megfelelő állománysűrűségről. Indokolt, hogy a termelés területén irányadó szabályok tükrözzék az új ismereteket és a műszaki fejlődést, amelyek vélhetően hatékonyabbá teszik az akvakultúrás termelést. Ezért helyénvaló rendelkezni a hatályos szabályozás felülvizsgálatáról és – adott esetben – annak módosításáról.

| (25) | A 889/2008/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(25)

A 889/2008/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (26) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az ökológiai termeléssel foglalkozó szabályozási bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(26)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az ökológiai termeléssel foglalkozó szabályozási bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 889/2008/EK rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | Az 1. cikk (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „(2)   Ez a rendelet nem alkalmazandó:






  a) | a 7. cikkben nem említett állatfajokra; valamint |
| --- | --- | --- |

1.

Az 1. cikk (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   Ez a rendelet nem alkalmazandó:

a)

a 7. cikkben nem említett állatfajokra; valamint

| b) | a 25a. cikkben nem említett tenyésztett víziállatokra. |
| --- | --- |

b)

a 25a. cikkben nem említett tenyésztett víziállatokra.

Ugyanakkor a II., a III. és a IV. cím értelemszerűen addig alkalmazandó az említett termékekre, amíg a 834/2007/EK rendelet alapján ki nem dolgozzák a rájuk vonatkozó részletes termelési szabályokat.”

| 2. | A 2. cikk a következőképpen módosul:






  a) | az f) pont helyébe a következő pont lép:
  „f)   „termelőegység”: egy termelési ágazatban használatos valamennyi eszköz, mint például a termelésre használt létesítmények, mezőgazdasági parcellák, legelők, szabadtéri területek, állattartó épületek, halastavak, zárt tartási rendszerek tengeri moszat vagy tenyészett víziállatok számára, part menti vagy tengerfenéki termőhelyek, a termények, növényi termékek, tengeri moszatokból számazó termékek, állati termékek, nyersanyagok és bármilyen más, a szóban forgó termelési ágazat szempontjából felmerülő felhasznált anyag tárolására szolgáló helyiségek;” |
| --- | --- | --- |

2.

A 2. cikk a következőképpen módosul:

a)

az f) pont helyébe a következő pont lép:

„f)   „termelőegység”: egy termelési ágazatban használatos valamennyi eszköz, mint például a termelésre használt létesítmények, mezőgazdasági parcellák, legelők, szabadtéri területek, állattartó épületek, halastavak, zárt tartási rendszerek tengeri moszat vagy tenyészett víziállatok számára, part menti vagy tengerfenéki termőhelyek, a termények, növényi termékek, tengeri moszatokból számazó termékek, állati termékek, nyersanyagok és bármilyen más, a szóban forgó termelési ágazat szempontjából felmerülő felhasznált anyag tárolására szolgáló helyiségek;”

| b) | az i) pont után a szöveg a következő pontokkal egészül ki:
  „j)   „zárt visszaforgatásos akvakultúrás létesítmény”: olyan létesítmény, amelyben az akvakultúrás termelés zárt környezetben, a víz visszaforgatásával történik a szárazföldön vagy hajón, és állandó külső energiaforrást igényel a víziállatok környezetének stabilizálása érdekében;
  k)   „megújuló energiaforrásból származó energia”: nem fosszilis megújuló energiaforrások: szél-, nap-, geotermikus, hullám-, árapály-, vízenergia, hulladék-lerakóhelyeken és szennyvíztisztító telepeken keletkező gázok és biogázok energiája;
  l)   „keltető”: tenyésztésre, keltetésre és nevelésre szolgáló helyek a tenyésztett víziállatok, különösen a halak és kagylók korai életszakaszában;
  m)   „ivadéknevelő”: közbenső tenyésztési rendszert alkalmazó hely a keltetés és a nyújtás szakaszai között. Az ivadéknevelés szakasza mindig a termelési ciklus első harmadában fejeződik be, kivéve a szmoltifikáción (az egyedfejlődés során az ívást megelőző életszakaszba történő belépés) áteső fajok kivételével;
  n)   „szennyezés”: az akvakultúrás termelés és tengerimoszat-termelés keretében a 2008/56/EK (18) irányelvben és a 2000/60/EK (19) irányelvben meghatározott anyagok és energia közvetlen vagy közvetett módon történő bejuttatása a vízi környezetbo;
  o)   „polikultúra”: az akvakultúrás termelés és tengerimoszat-termelés keretében két vagy több, általában különböző trofikus szinten álló faj nevelése ugyanabban a kultúrában;
  p)   „termelési ciklus”: az akvakultúrás termelés és tengerimoszat-termelés keretében a tenyésztett víziállat vagy tengeri moszat élettartama a legkorábbi életszakasztól a lehalászásig vagy betakarításig;
  q)   „helyi fajok”: az akvakultúrás és tengerimoszat-termelés keretében a 708/2007/EK (20) . tanácsi rendelet értelmében olyan fajok, amelyek nem idegen vagy az adott helyen nem élő fajok. A 708/2007/EK rendelet IV. mellékletében szereplő fajok helyi fajoknak tekinthetők;
  r)   „állománysűrűség”: az akvakultúra keretében a víziállatok vízköbméterenkénti élőtömege a nyújtási időszakban, a lepényhalak és garnélarákok esetében pedig az egyedek négyzetméterenkénti élőtömege. |
| --- | --- |

b)

az i) pont után a szöveg a következő pontokkal egészül ki:

„j)   „zárt visszaforgatásos akvakultúrás létesítmény”: olyan létesítmény, amelyben az akvakultúrás termelés zárt környezetben, a víz visszaforgatásával történik a szárazföldön vagy hajón, és állandó külső energiaforrást igényel a víziállatok környezetének stabilizálása érdekében;

k)   „megújuló energiaforrásból származó energia”: nem fosszilis megújuló energiaforrások: szél-, nap-, geotermikus, hullám-, árapály-, vízenergia, hulladék-lerakóhelyeken és szennyvíztisztító telepeken keletkező gázok és biogázok energiája;

l)   „keltető”: tenyésztésre, keltetésre és nevelésre szolgáló helyek a tenyésztett víziállatok, különösen a halak és kagylók korai életszakaszában;

m)   „ivadéknevelő”: közbenső tenyésztési rendszert alkalmazó hely a keltetés és a nyújtás szakaszai között. Az ivadéknevelés szakasza mindig a termelési ciklus első harmadában fejeződik be, kivéve a szmoltifikáción (az egyedfejlődés során az ívást megelőző életszakaszba történő belépés) áteső fajok kivételével;

n)   „szennyezés”: az akvakultúrás termelés és tengerimoszat-termelés keretében a 2008/56/EK (18) irányelvben és a 2000/60/EK (19) irányelvben meghatározott anyagok és energia közvetlen vagy közvetett módon történő bejuttatása a vízi környezetbo;

o)   „polikultúra”: az akvakultúrás termelés és tengerimoszat-termelés keretében két vagy több, általában különböző trofikus szinten álló faj nevelése ugyanabban a kultúrában;

p)   „termelési ciklus”: az akvakultúrás termelés és tengerimoszat-termelés keretében a tenyésztett víziállat vagy tengeri moszat élettartama a legkorábbi életszakasztól a lehalászásig vagy betakarításig;

q)   „helyi fajok”: az akvakultúrás és tengerimoszat-termelés keretében a 708/2007/EK (20) . tanácsi rendelet értelmében olyan fajok, amelyek nem idegen vagy az adott helyen nem élő fajok. A 708/2007/EK rendelet IV. mellékletében szereplő fajok helyi fajoknak tekinthetők;

r)   „állománysűrűség”: az akvakultúra keretében a víziállatok vízköbméterenkénti élőtömege a nyújtási időszakban, a lepényhalak és garnélarákok esetében pedig az egyedek négyzetméterenkénti élőtömege.

| 3. | A II. cím a következő 1a. fejezettel egészül ki:

  „1a.   FEJEZET



  Tengerimoszat-termelés


  6a. cikk
  Hatály
  Ez a fejezet részletes szabályokat állapít meg a tengeri moszatok begyűjtésére és tartására vonatkozóan. A fejezet értelemszerűen alkalmazandó minden többsejtű tengeri alga vagy fitoplankton és mikroalga termelésére, melyeket tenyésztett víziállatoknak szánt takarmányként hasznosítanak.
  6b. cikk
  A vízi közeg megfelelősége és fenntartható gazdálkodási terv
  (1)   A termelésnek olyan helyen kell történnie, amelyet nem ért az ökológiai termelésben nem engedélyezett termékekből vagy anyagokból származó szennyezés, vagy olyan szennyező anyag, amely veszélyeztetheti a termékek ökológiai jellegét.
  (2)   Az ökológiai és nem ökológiai termelőegységeket megfelelően el kell különíteni. Az elkülönítési intézkedések a természetes körülményeken, külön vízellátási rendszereken, a távolságokon, az ár-apály viszonyokon, valamint az ökológiai termelőegység folyásirány szerinti feljebb vagy alsóbb elhelyezkedésén alapulnak. A tagállami hatóságok kijelölhetnek olyan helyszíneket vagy területeket, amelyeket nem tekintenek alkalmasnak az ökológiai akvakultúrás vagy moszattermelésre, és meghatározhatják az ökológiai és nem ökológiai termelőegységek közötti legkisebb elkülönítési távolságot.
  Amennyiben minimális elkülönítési távolságok kerülnek meghatározásra, a tagállamok erről tájékoztatják a gazdasági szereplőket, a többi tagállamot és a Bizottságot.
  (3)   Minden új, ökológiai termelésre bejelentkező olyan vállalkozás tekintetében, amely évente 20 tonnát meghaladó mennyiségű akvakultúrás terméket állít elő, a termelőegység volumenével arányos környezetvédelmi értékelést kell készíteni a termelőegység és közvetlen környezetének körülményei, valamint a működéséből adódó valószínű hatások felmérése érdekében. A gazdasági szereplőnek a környezetvédelmi értékelést be kell nyújtania az ellenőrző szervnek vagy ellenőrző hatóságnak. A környezetvédelmi értékelés tartalmának a 85/337/EGK tanácsi irányelv (21) IV. mellékletén kell alapulnia. Ha az egység esetében már végeztek ezzel egyenértékű értékelést, az felhasználható erre a célra.
  (4)   A gazdasági szereplőnek a termelőegység volumenével arányos fenntartható gazdálkodási tervet kell benyújtania az akvakultúra lehalászásáról és a tengeri moszat betakarításáról.
  A tervet évente aktualizálni kell, és részletesen be kell mutatni benne a működés környezeti hatásait, a végrehajtandó környezetvédelmi monitorozást, valamint azon intézkedések jegyzékét, amelyeket a környező vízi és szárazföldi környezetre gyakorolt kedvezőtlen hatások minimalizálása érdekében kell hozni, adott esetben beleértve a tápanyagok környezetbe való kibocsátásának mértékét termelési ciklusonként vagy éves jelleggel. A tervbe bele kell foglalni a műszaki berendezés ellenőrzését és javítását.
  (5)   Az akvakultúra- és tengerimoszat-gazdálkodóknak előnyben kell részesíteniük a megújuló energiaforrásokat és az anyagok újrahasznosítását, valamint a fenntartható gazdálkodási terv részeként hulladékcsökkentési ütemtervet kell kidolgozniuk, amelynek végrehajtása a műveletek megkezdésekor indul. A maradék hő használatát lehetőség szerint a megújuló forrásokból származó energiára kell korlátozni.
  (6)   A tengeri moszat betakarítása vonatkozásában a tevékenységek megkezdésekor egyszeri alkalommal el kell végezni a biomassza mennyiségének felmérését.
  6c. cikk
  A vadon termő tengeri moszatok fenntartható betakarítása
  (1)   Az egységen vagy területen belül nyilvántartást kell vezetni, amely lehetővé teszi a gazdasági szereplő számára annak megállapítását, hogy kizárólag vadon termő, a 834/2007/EK rendelettel összhangban termelt tengeri moszat került-e begyűjtésre, illetve lehetővé teszi, hogy az ellenőrző hatóság vagy szerv is megbizonyosodjon ugyanerről.
  (2)   A betakarítást úgy kell végezni, hogy a betakarított mennyiség ne gyakoroljon jelentős hatást a vízi környezet állapotára. Annak biztosítása érdekében, hogy a tengeri moszat képes legyen regenerálódni, intézkedéseket kell hozni, melyek meghatározzák a betakarítási technikát, a minimális méreteket, a kort, a reprodukciós ciklusokat vagy a megmaradó moszat mennyiségét.
  (3)   Ha a tengeri moszatot megosztott vagy közös betakarítási területen takarítják be, dokumentumokkal kell alátámasztani, hogy a betakarítás egésze e rendelet rendelkezéseivel összhangban történt.
  (4)   A 73b. cikk (2) bekezdése b) és c) pontja vonatkozásában ezeknek a nyilvántartásoknak bizonyítaniuk kell a fenntartható gazdálkodást és azt, hogy a betakarítási területre nem gyakoroltak hosszú távú hatást.
  6d. cikk
  A tengeri moszat termesztése
  (1)   A tengeri moszat tengeri termesztéséhez csak a környezetben természetesen előforduló, vagy – lehetőleg a közelben elhelyezkedő, polikultúrás rendszerhez tartozó – tenyésztett víziállatok ökológiai termeléséből származó tápanyagokat lehet használni.
  (2)   Az olyan szárazföldi létesítményekben, ahol külső tápanyagforrások felhasználására kerül sor, az eltávozóvíz tápanyagtartalmának igazolhatóan azonosnak vagy kisebbnek kell lennie, mint a beáramló víz tápanyagtartalma. Csak az I. mellékletben felsorolt növényi vagy ásványi eredetű tápanyagok használhatók fel.
  (3)   A termesztési sűrűséget és a működési intenzitást nyilván kell tartani, és ezek tekintetében fenn kell tartani a vízi környezet sértetlenségét annak biztosításával, hogy a tengeri moszat termesztése során nem haladják meg a környezetre kedvezőtlen hatást még nem gyakorló maximális mennyiséget.
  (4)   A köteleket és más, a tengeri moszat termesztésére használt eszközöket lehetőség szerint ismételten fel kell használni, vagy gondoskodni kell újrahasznosításukról.
  6e. cikk
  Korhadásgátló intézkedések és a termelőeszközök és létesítmények tisztítása
  (1)   A biológiai korhadást okozó szervezeteket kizárólag fizikai eszközzel vagy kézzel lehet eltávolítani, majd adott esetben a gazdaságtól távol vissza kell juttatni a tengerbe.
  (2)   A termelőeszközök és létesítmények tisztítását fizikai vagy mechanikai eszközökkel kell végezni. Ha ez nem bizonyul elegendőnek, kizárólag a VII. melléklet 2. szakaszában felsorolt anyagok alkalmazhatók. |
| --- | --- |

3.

A II. cím a következő 1a. fejezettel egészül ki:

„1a.   FEJEZET

Tengerimoszat-termelés

6a. cikk

Hatály

Ez a fejezet részletes szabályokat állapít meg a tengeri moszatok begyűjtésére és tartására vonatkozóan. A fejezet értelemszerűen alkalmazandó minden többsejtű tengeri alga vagy fitoplankton és mikroalga termelésére, melyeket tenyésztett víziállatoknak szánt takarmányként hasznosítanak.

6b. cikk

A vízi közeg megfelelősége és fenntartható gazdálkodási terv

(1)   A termelésnek olyan helyen kell történnie, amelyet nem ért az ökológiai termelésben nem engedélyezett termékekből vagy anyagokból származó szennyezés, vagy olyan szennyező anyag, amely veszélyeztetheti a termékek ökológiai jellegét.

(2)   Az ökológiai és nem ökológiai termelőegységeket megfelelően el kell különíteni. Az elkülönítési intézkedések a természetes körülményeken, külön vízellátási rendszereken, a távolságokon, az ár-apály viszonyokon, valamint az ökológiai termelőegység folyásirány szerinti feljebb vagy alsóbb elhelyezkedésén alapulnak. A tagállami hatóságok kijelölhetnek olyan helyszíneket vagy területeket, amelyeket nem tekintenek alkalmasnak az ökológiai akvakultúrás vagy moszattermelésre, és meghatározhatják az ökológiai és nem ökológiai termelőegységek közötti legkisebb elkülönítési távolságot.

Amennyiben minimális elkülönítési távolságok kerülnek meghatározásra, a tagállamok erről tájékoztatják a gazdasági szereplőket, a többi tagállamot és a Bizottságot.

(3)   Minden új, ökológiai termelésre bejelentkező olyan vállalkozás tekintetében, amely évente 20 tonnát meghaladó mennyiségű akvakultúrás terméket állít elő, a termelőegység volumenével arányos környezetvédelmi értékelést kell készíteni a termelőegység és közvetlen környezetének körülményei, valamint a működéséből adódó valószínű hatások felmérése érdekében. A gazdasági szereplőnek a környezetvédelmi értékelést be kell nyújtania az ellenőrző szervnek vagy ellenőrző hatóságnak. A környezetvédelmi értékelés tartalmának a 85/337/EGK tanácsi irányelv (21) IV. mellékletén kell alapulnia. Ha az egység esetében már végeztek ezzel egyenértékű értékelést, az felhasználható erre a célra.

(4)   A gazdasági szereplőnek a termelőegység volumenével arányos fenntartható gazdálkodási tervet kell benyújtania az akvakultúra lehalászásáról és a tengeri moszat betakarításáról.

A tervet évente aktualizálni kell, és részletesen be kell mutatni benne a működés környezeti hatásait, a végrehajtandó környezetvédelmi monitorozást, valamint azon intézkedések jegyzékét, amelyeket a környező vízi és szárazföldi környezetre gyakorolt kedvezőtlen hatások minimalizálása érdekében kell hozni, adott esetben beleértve a tápanyagok környezetbe való kibocsátásának mértékét termelési ciklusonként vagy éves jelleggel. A tervbe bele kell foglalni a műszaki berendezés ellenőrzését és javítását.

(5)   Az akvakultúra- és tengerimoszat-gazdálkodóknak előnyben kell részesíteniük a megújuló energiaforrásokat és az anyagok újrahasznosítását, valamint a fenntartható gazdálkodási terv részeként hulladékcsökkentési ütemtervet kell kidolgozniuk, amelynek végrehajtása a műveletek megkezdésekor indul. A maradék hő használatát lehetőség szerint a megújuló forrásokból származó energiára kell korlátozni.

(6)   A tengeri moszat betakarítása vonatkozásában a tevékenységek megkezdésekor egyszeri alkalommal el kell végezni a biomassza mennyiségének felmérését.

6c. cikk

A vadon termő tengeri moszatok fenntartható betakarítása

(1)   Az egységen vagy területen belül nyilvántartást kell vezetni, amely lehetővé teszi a gazdasági szereplő számára annak megállapítását, hogy kizárólag vadon termő, a 834/2007/EK rendelettel összhangban termelt tengeri moszat került-e begyűjtésre, illetve lehetővé teszi, hogy az ellenőrző hatóság vagy szerv is megbizonyosodjon ugyanerről.

(2)   A betakarítást úgy kell végezni, hogy a betakarított mennyiség ne gyakoroljon jelentős hatást a vízi környezet állapotára. Annak biztosítása érdekében, hogy a tengeri moszat képes legyen regenerálódni, intézkedéseket kell hozni, melyek meghatározzák a betakarítási technikát, a minimális méreteket, a kort, a reprodukciós ciklusokat vagy a megmaradó moszat mennyiségét.

(3)   Ha a tengeri moszatot megosztott vagy közös betakarítási területen takarítják be, dokumentumokkal kell alátámasztani, hogy a betakarítás egésze e rendelet rendelkezéseivel összhangban történt.

(4)   A 73b. cikk (2) bekezdése b) és c) pontja vonatkozásában ezeknek a nyilvántartásoknak bizonyítaniuk kell a fenntartható gazdálkodást és azt, hogy a betakarítási területre nem gyakoroltak hosszú távú hatást.

6d. cikk

A tengeri moszat termesztése

(1)   A tengeri moszat tengeri termesztéséhez csak a környezetben természetesen előforduló, vagy – lehetőleg a közelben elhelyezkedő, polikultúrás rendszerhez tartozó – tenyésztett víziállatok ökológiai termeléséből származó tápanyagokat lehet használni.

(2)   Az olyan szárazföldi létesítményekben, ahol külső tápanyagforrások felhasználására kerül sor, az eltávozóvíz tápanyagtartalmának igazolhatóan azonosnak vagy kisebbnek kell lennie, mint a beáramló víz tápanyagtartalma. Csak az I. mellékletben felsorolt növényi vagy ásványi eredetű tápanyagok használhatók fel.

(3)   A termesztési sűrűséget és a működési intenzitást nyilván kell tartani, és ezek tekintetében fenn kell tartani a vízi környezet sértetlenségét annak biztosításával, hogy a tengeri moszat termesztése során nem haladják meg a környezetre kedvezőtlen hatást még nem gyakorló maximális mennyiséget.

(4)   A köteleket és más, a tengeri moszat termesztésére használt eszközöket lehetőség szerint ismételten fel kell használni, vagy gondoskodni kell újrahasznosításukról.

6e. cikk

Korhadásgátló intézkedések és a termelőeszközök és létesítmények tisztítása

(1)   A biológiai korhadást okozó szervezeteket kizárólag fizikai eszközzel vagy kézzel lehet eltávolítani, majd adott esetben a gazdaságtól távol vissza kell juttatni a tengerbe.

(2)   A termelőeszközök és létesítmények tisztítását fizikai vagy mechanikai eszközökkel kell végezni. Ha ez nem bizonyul elegendőnek, kizárólag a VII. melléklet 2. szakaszában felsorolt anyagok alkalmazhatók.

| 4. | A 21. cikkben a (2) bekezdést a következő szöveg váltja fel:
  „2.   Az állatállomány ellátására használt összes takarmány átlagos mennyiségének legfeljebb 20 %-a származhat az állandó legelőkön, évelőtakarmány-termő parcellákon, illetve az ökológiai gazdálkodás keretében bevetett fehérjenövény-parcellákon történő legeltetésből, illetve az azokon történő betakarításból átállásuk első évében, amennyiben azok a gazdaság részét képezik, és az elmúlt öt évben nem képezték részét ugyanazon gazdaság valamely ökológiai termelőegységének. Ha az átállás időszakából származó és az átállás első évében lévő parcellákról származó takarmány is felhasználásra kerül, akkor az ilyen takarmányok együttes százalékaránya nem haladhatja meg az (1) bekezdésben rögzített legnagyobb százalékos értékeket.” |
| --- | --- |

4.

A 21. cikkben a (2) bekezdést a következő szöveg váltja fel:

„2.   Az állatállomány ellátására használt összes takarmány átlagos mennyiségének legfeljebb 20 %-a származhat az állandó legelőkön, évelőtakarmány-termő parcellákon, illetve az ökológiai gazdálkodás keretében bevetett fehérjenövény-parcellákon történő legeltetésből, illetve az azokon történő betakarításból átállásuk első évében, amennyiben azok a gazdaság részét képezik, és az elmúlt öt évben nem képezték részét ugyanazon gazdaság valamely ökológiai termelőegységének. Ha az átállás időszakából származó és az átállás első évében lévő parcellákról származó takarmány is felhasználásra kerül, akkor az ilyen takarmányok együttes százalékaránya nem haladhatja meg az (1) bekezdésben rögzített legnagyobb százalékos értékeket.”

| 5. | A II. cím a következő 2a. fejezettel egészül ki:

  „2a.   FEJEZET



  Tenyésztett víziállatok termelése


  1.   szakasz



  Általános rendelkezések


  25a. cikk
  Hatály
  Ez a fejezet részletes termelési szabályokat határoz meg a XIIIa. melléklet hatálya alá tartozó hal-, rák-, tüskésbőrű- és puhatestű fajok vonatkozásában.
  Ez értelemszerűen vonatkozik a zooplanktonokra, a mikro-rákokra, a kerekesférgekre, férgekre és más takarmányozási célú víziállatokra is.
  25b. cikk
  A vízi közeg megfelelősége és fenntartható gazdálkodási terv
  (1)   E fejezetre a 6b. cikk (1)–(5) bekezdésének rendelkezései alkalmazandók.
  (2)   A fenntartható gazdálkodási tervnek tartalmaznia kell a 92/43/EGK tanácsi irányelv (22) és a nemzeti szabályok értelmében a ragadozók elleni védekező és megelőző intézkedéseket
  (3)   Az egymás környezetében működő gazdasági szereplőknek adott esetben igazolható módon össze kell hangolniuk tevékenységüket a gazdálkodási terv elkészítése során.
  (4)   Tenyésztett víziállatok halastavakban, tartályokban vagy áramoltatott vízrendszerű medencékben megvalósuló termelése esetén a gazdaságokat fel kell szerelni természetes szűrőréteggel, ülepítő medencékkel, biológiai vagy mechanikai szűrőkkel a hulladék tápanyagok összegyűjtése érdekében, vagy pedig tengeri moszatot és/vagy állatokat (kéthéjú kagylót és algát) kell használni, melyek hozzájárulnak a kiáramló víz minőségének javításához. A távozó vizet adott esetben rendszeres időközönként ellenőrizni kell.
  25c. cikk
  A tenyésztett víziállatok egyidejű ökológiai és nem ökológiai termelése
  (1)   Az illetékes hatóság engedélyezheti, hogy ugyanazon gazdaságban a keltetők és ivadéknevelők ökológiai és nem ökológiai módon termelt ivadékokat is előállítsanak, amennyiben az egységeket fizikailag egyértelműen elkülönítik, és a gazdaságban külön vízellátó rendszer van.
  (2)   A nyújtási szakaszban az illetékes hatóság engedélyezheti tenyészett víziállatoknak ugyanazon gazdaságon belüli, ökológiai és nem ökológiai termelését, feltéve, hogy tiszteletben tartják e rendelet 6b. cikkének (2) bekezdését, illetve amennyiben a víziállatok tartásának különböző termelési szakaszai és eltérő kezelési időszakai valósulnak meg.
  (3)   A gazdasági szereplők kötelesek dokumentumokkal bizonyítani az e cikkben előírt rendelkezések alkalmazását.
  2.   szakasz



  A víziállatok származása


  25d. cikk
  Az ökológiai víziállatok származása
  (1)   Helyi fajokat kell használni és a tenyésztés célja olyan törzsek kialakítása kell, hogy legyen, amelyek jobban alkalmazkodnak a gazdaságban tartás feltételeihez, egészségesek, és jól hasznosítják a takarmányforrásokat. Az ellenőrző szerv vagy ellenőrző hatóság számára dokumentumokkal kell igazolni az állatok származását és kezelését.
  (2)   Olyan fajokat kell kiválasztani, amelyek a vadon élő állományra gyakorolt jelentős kedvezőtlen hatás nélkül tarthatók.
  25e. cikk
  A nem ökológiai tenyésztett víziállatok származása és kezelése
  (1)   Tenyésztési célból, vagy a genetikai állomány javítása érdekében és abban az esetben, ha nem állnak rendelkezésre ökológiai termelésből származó víziállatok, a gazdaságba behozhatók vadon kifogott vagy nem ökológiai termelésből származó állatok is. Ezeket az állatokat tenyésztési célból történő felhasználásukat megelőzően legalább három hónapig ökológiai gazdálkodás szerint kell tartani.
  (2)   Termelési célból, illetve abban az esetben, ha az ökológiai módszerrel előállított víziállatok ivadékai nem állnak rendelkezésre, a gazdaságba behozhatók nem ökológiai víziállatok ivadékai is. A termelési ciklus időtartamának legalább az utolsó kétharmadában ökológiai gazdálkodást kell folytatni.
  (3)   Nem ökológiai termelésből származó ivadékok esetében a gazdaságba behozott állatok aránya a következő: 2011. december 31-ig 80 %, 2013. december 31-ig 50 %, 2015. december 31-ig 0 %.
  (4)   Vadon élő víziállat-ivadékok termelési célú begyűjtése az alábbi esetekre korlátozódik:






  a) | a tavak, zárt rendszerek és tartási rendszerek feltöltésekor természetes módon beáramló halak vagy rákfélék lárvái és ivadékai; |
| --- | --- | --- |

5.

A II. cím a következő 2a. fejezettel egészül ki:

„2a.   FEJEZET

Tenyésztett víziállatok termelése

1.   szakasz

Általános rendelkezések

25a. cikk

Hatály

Ez a fejezet részletes termelési szabályokat határoz meg a XIIIa. melléklet hatálya alá tartozó hal-, rák-, tüskésbőrű- és puhatestű fajok vonatkozásában.

Ez értelemszerűen vonatkozik a zooplanktonokra, a mikro-rákokra, a kerekesférgekre, férgekre és más takarmányozási célú víziállatokra is.

25b. cikk

A vízi közeg megfelelősége és fenntartható gazdálkodási terv

(1)   E fejezetre a 6b. cikk (1)–(5) bekezdésének rendelkezései alkalmazandók.

(2)   A fenntartható gazdálkodási tervnek tartalmaznia kell a 92/43/EGK tanácsi irányelv (22) és a nemzeti szabályok értelmében a ragadozók elleni védekező és megelőző intézkedéseket

(3)   Az egymás környezetében működő gazdasági szereplőknek adott esetben igazolható módon össze kell hangolniuk tevékenységüket a gazdálkodási terv elkészítése során.

(4)   Tenyésztett víziállatok halastavakban, tartályokban vagy áramoltatott vízrendszerű medencékben megvalósuló termelése esetén a gazdaságokat fel kell szerelni természetes szűrőréteggel, ülepítő medencékkel, biológiai vagy mechanikai szűrőkkel a hulladék tápanyagok összegyűjtése érdekében, vagy pedig tengeri moszatot és/vagy állatokat (kéthéjú kagylót és algát) kell használni, melyek hozzájárulnak a kiáramló víz minőségének javításához. A távozó vizet adott esetben rendszeres időközönként ellenőrizni kell.

25c. cikk

A tenyésztett víziállatok egyidejű ökológiai és nem ökológiai termelése

(1)   Az illetékes hatóság engedélyezheti, hogy ugyanazon gazdaságban a keltetők és ivadéknevelők ökológiai és nem ökológiai módon termelt ivadékokat is előállítsanak, amennyiben az egységeket fizikailag egyértelműen elkülönítik, és a gazdaságban külön vízellátó rendszer van.

(2)   A nyújtási szakaszban az illetékes hatóság engedélyezheti tenyészett víziállatoknak ugyanazon gazdaságon belüli, ökológiai és nem ökológiai termelését, feltéve, hogy tiszteletben tartják e rendelet 6b. cikkének (2) bekezdését, illetve amennyiben a víziállatok tartásának különböző termelési szakaszai és eltérő kezelési időszakai valósulnak meg.

(3)   A gazdasági szereplők kötelesek dokumentumokkal bizonyítani az e cikkben előírt rendelkezések alkalmazását.

2.   szakasz

A víziállatok származása

25d. cikk

Az ökológiai víziállatok származása

(1)   Helyi fajokat kell használni és a tenyésztés célja olyan törzsek kialakítása kell, hogy legyen, amelyek jobban alkalmazkodnak a gazdaságban tartás feltételeihez, egészségesek, és jól hasznosítják a takarmányforrásokat. Az ellenőrző szerv vagy ellenőrző hatóság számára dokumentumokkal kell igazolni az állatok származását és kezelését.

(2)   Olyan fajokat kell kiválasztani, amelyek a vadon élő állományra gyakorolt jelentős kedvezőtlen hatás nélkül tarthatók.

25e. cikk

A nem ökológiai tenyésztett víziállatok származása és kezelése

(1)   Tenyésztési célból, vagy a genetikai állomány javítása érdekében és abban az esetben, ha nem állnak rendelkezésre ökológiai termelésből származó víziállatok, a gazdaságba behozhatók vadon kifogott vagy nem ökológiai termelésből származó állatok is. Ezeket az állatokat tenyésztési célból történő felhasználásukat megelőzően legalább három hónapig ökológiai gazdálkodás szerint kell tartani.

(2)   Termelési célból, illetve abban az esetben, ha az ökológiai módszerrel előállított víziállatok ivadékai nem állnak rendelkezésre, a gazdaságba behozhatók nem ökológiai víziállatok ivadékai is. A termelési ciklus időtartamának legalább az utolsó kétharmadában ökológiai gazdálkodást kell folytatni.

(3)   Nem ökológiai termelésből származó ivadékok esetében a gazdaságba behozott állatok aránya a következő: 2011. december 31-ig 80 %, 2013. december 31-ig 50 %, 2015. december 31-ig 0 %.

(4)   Vadon élő víziállat-ivadékok termelési célú begyűjtése az alábbi esetekre korlátozódik:

a)

a tavak, zárt rendszerek és tartási rendszerek feltöltésekor természetes módon beáramló halak vagy rákfélék lárvái és ivadékai;

| b) | európai angolna esetében, amennyiben a terület rendelkezik engedélyezett angolnagazdálkodási tervvel, és az angolnák mesterséges szaporítása megoldatlan. |
| --- | --- |

b)

európai angolna esetében, amennyiben a terület rendelkezik engedélyezett angolnagazdálkodási tervvel, és az angolnák mesterséges szaporítása megoldatlan.

3.   szakasz

Az akvakultúrás állattartás módja

25f. cikk

Általános akvakultúrás állattartási szabályok

(1)   A tenyésztett víziállatok környezetét úgy kell kialakítani, hogy fajspecifikus szükségleteikkel összhangban teljesüljenek a következők:

| a) | az állatok megfelelő térrel rendelkeznek jóllétük biztosításához; |
| --- | --- |

a)

az állatok megfelelő térrel rendelkeznek jóllétük biztosításához;

| b) | az állatok tartása jó minőségű vízben valósul meg, elegendőoxigénszinttel, valamint |
| --- | --- |

b)

az állatok tartása jó minőségű vízben valósul meg, elegendőoxigénszinttel, valamint

| c) | az állatok tartása a fajspecifikus szükségletekkel összhangban lévő hőmérsékleti és fényviszonyok között valósul meg, figyelembe véve a földrajzi elhelyezkedést; |
| --- | --- |

c)

az állatok tartása a fajspecifikus szükségletekkel összhangban lévő hőmérsékleti és fényviszonyok között valósul meg, figyelembe véve a földrajzi elhelyezkedést;

| d) | édesvízi halak esetében a fenék a lehető legnagyobb mértékben megközelíti a természetes feltételeket; |
| --- | --- |

d)

édesvízi halak esetében a fenék a lehető legnagyobb mértékben megközelíti a természetes feltételeket;

| e) | pontyfélék esetében a fenék természetes föld. |
| --- | --- |

e)

pontyfélék esetében a fenék természetes föld.

(2)   Az állománysűrűséget a XIIIa. melléklet határozza meg fajonként vagy fajcsoportonként. Az állománysűrűségnek a tartott halak jóllétére gyakorolt hatásai figyelembe vételéhez folyamatosan ellenőrizni kell a halak állapotát (pl. az uszony sérülése, más típusú sérülések, növekedési ütem, viselkedés és általános egészségi állapot), valamint a víz minőségét.

(3)   A vízi zárt rendszerek kialakítása és felépítése során olyan áramlási sebességet és fizikai-kémiai paramétereket kell biztosítani, amelyek garantálják az állatok egészségét és jóllétét, és megfelelnek viselkedési szükségleteiknek.

(4)   A zárt rendszereket úgy kell kialakítani, elhelyezni és működtetni, hogy a rendszerből való kiszökés veszélye a lehető legkisebb legyen.

(5)   Halak vagy rákfélék kiszökése során megfelelő intézkedést kell hozni – adott esetben beleértve az állat elfogását is – annak érdekében, hogy a helyi ökoszisztémát minél kevesebb hatás érje. Az ezt igazoló dokumentációt meg kell őrizni.

25g. cikk

A vízi zárt rendszerekre vonatkozó különleges szabályok

(1)   Keltetők, ivadéknevelők, valamint ökológiai takarmányozásra szolgáló szervezetek termelése kivételével tilos zárt visszaforgatásos akvakultúrás létesítményeket használni.

(2)   Az állatok nevelésére szolgáló szárazföldi egységek vonatkozásában az alábbi feltételeknek kell teljesülniük:

| a) | az átfolyásos rendszereknél lehetőséget kell biztosítani az áramlási sebesség és a vízminőség folyamatos felügyeletére és ellenőrzésére mind a beáramló, mind a kiáramló víz esetében; |
| --- | --- |

a)

az átfolyásos rendszereknél lehetőséget kell biztosítani az áramlási sebesség és a vízminőség folyamatos felügyeletére és ellenőrzésére mind a beáramló, mind a kiáramló víz esetében;

| b) | a gazdaság peremterületének (szárazföld és víz találkozása) legalább 5 %-án természetes növényzetnek kell lennie. |
| --- | --- |

b)

a gazdaság peremterületének (szárazföld és víz találkozása) legalább 5 %-án természetes növényzetnek kell lennie.

(3)   A tengeri zárt rendszerek esetében az alábbi feltételeknek kell teljesülniük:

| a) | a rendszereknek olyan helyen kell elhelyezkedniük, ahol a víz áramlása, mélysége és a víztest cserélődése megfelelő a mederre és az azt körülvevő víztestre gyakorolt hatás minimalizálása szempontjából; |
| --- | --- |

a)

a rendszereknek olyan helyen kell elhelyezkedniük, ahol a víz áramlása, mélysége és a víztest cserélődése megfelelő a mederre és az azt körülvevő víztestre gyakorolt hatás minimalizálása szempontjából;

| b) | a ketrecek kialakítása, felépítése és karbantartása megfelel az működési környezetnek való kitettség szempontjából. |
| --- | --- |

b)

a ketrecek kialakítása, felépítése és karbantartása megfelel az működési környezetnek való kitettség szempontjából.

(4)   Kizárólag a keltetőkben és ivadéknevelőkben engedélyezett a víz mesterséges fűtése és hűtése. A víz fűtésére vagy hűtésére a termelés bármely szakaszában felhasználható fúrt kútból származó természetes víz.

25h. cikk

A tenyésztett víziállatok kezelése

(1)   A tenyésztett víziállatok kézbevételét a lehető legkevesebb alkalomra kell csökkenteni, és a lehető leggondosabban, megfelelő berendezéseket és protokolt alkalmazva kell eljárni a kézbevétellel összefüggésbe hozható stressz és fizikai sérülés elkerülése érdekében. A tenyészállományhoz csak a fizikai sérülés és a stressz minimalizálása mellett szabad hozzányúlni, adott esetben érzéstelenítés alkalmazásával. Az osztályozási műveleteket minimálisra kell csökkenteni, a halak jóllétének biztosítása érdekében.

(2)   Mesterséges fény alkalmazására a következő korlátozások alkalmazandók:

| a) | a természetes nappali fény meghosszabbítása céljából nem haladható meg az a legmagasabb mennyiség, amely még tiszteletben tartja a tartott állatok etológiai szükségleteit, a földrajzi feltételeket és általános egészségügyi állapotukat; a legnagyobb mennyiség nem lehet több, mint napi 16 óra, kivéve szaporítási célok esetében; |
| --- | --- |

a)

a természetes nappali fény meghosszabbítása céljából nem haladható meg az a legmagasabb mennyiség, amely még tiszteletben tartja a tartott állatok etológiai szükségleteit, a földrajzi feltételeket és általános egészségügyi állapotukat; a legnagyobb mennyiség nem lehet több, mint napi 16 óra, kivéve szaporítási célok esetében;

| b) | a fényerősségben bekövetkező hirtelen változás megelőzése érdekében átmenetként fokozatosan gyengülő erősségű világítást vagy háttérvilágítást kell alkalmazni. |
| --- | --- |

b)

a fényerősségben bekövetkező hirtelen változás megelőzése érdekében átmenetként fokozatosan gyengülő erősségű világítást vagy háttérvilágítást kell alkalmazni.

(3)   A levegőztetés az állatok jóllétének és egészségének biztosítása érdekében engedélyezett azzal a feltétellel, hogy a mechanikai levegőztetőket lehetőleg megújuló energiaforrás működteti.

Minden ilyen levegőztetést be kell jegyezni az akvakultúrás termeléssel kapcsolatos nyilvántartásba.

(4)   Oxigén használata kizárólag az állat-egészségügyi követelményekkel összefüggően, valamint a termelés vagy szállítás kritikus időszakaiban engedélyezett a következő esetekben:

| a) | a hőmérséklet emelkedésének, az atmoszferikus nyomás csökkenésének vagy a véletlenszerű szennyezés rendkívüli eseteiben; |
| --- | --- |

a)

a hőmérséklet emelkedésének, az atmoszferikus nyomás csökkenésének vagy a véletlenszerű szennyezés rendkívüli eseteiben;

| b) | időszakos állománykezelési eljárások, például mintavétel vagy válogatás esetében; |
| --- | --- |

b)

időszakos állománykezelési eljárások, például mintavétel vagy válogatás esetében;

| c) | az állomány fennmaradásának biztosítása érdekében. |
| --- | --- |

c)

az állomány fennmaradásának biztosítása érdekében.

Az ezeket igazoló dokumentációt meg kell őrizni.

(5)   A levágás során ügyelni kell arra, hogy a halak az azonnali eszméletvesztés révén ne érzékelhessenek fájdalmat. Az optimális levágási módszer kiválasztásakor figyelembe kell venni a lehalászási méreteket, a fajokat és a termelőhelyeket.

4.   szakasz

Tenyésztés

25i. cikk

Hormonok alkalmazásának tilalma

Tilos a hormonok és hormonszármazékok alkalmazása.

5.   szakasz

Halak, rákfélék és tüskésbőrűek takarmányozása

25j. cikk

A takarmányokra vonatkozó általános szabályok

A takarmányozást az alábbi prioritások figyelembevételével kell kialakítani:

| a) | az állatok egészsége; |
| --- | --- |

a)

az állatok egészsége;

| b) | a termékek jó minősége, beleértve a tápanyag-összetételt is, amely biztosítja a fogyasztásra alkalmas késztermék kiváló minőségét; |
| --- | --- |

b)

a termékek jó minősége, beleértve a tápanyag-összetételt is, amely biztosítja a fogyasztásra alkalmas késztermék kiváló minőségét;

| c) | alacsony környezeti hatás. |
| --- | --- |

c)

alacsony környezeti hatás.

25k. cikk

A húsevő víziállatok takarmányozására vonatkozó különleges szabályok

(1)   A húsevő víziállatok takarmányának beszerzése során a következő prioritásokat kell érvényesíteni:

| a) | akvakultúrás eredetű ökológiai takarmányok; |
| --- | --- |

a)

akvakultúrás eredetű ökológiai takarmányok;

| b) | ökológiai akvakultúrás vágási hulladékból nyert halliszt és halolaj; |
| --- | --- |

b)

ökológiai akvakultúrás vágási hulladékból nyert halliszt és halolaj;

| c) | fenntartható halgazdaságokban emberi fogyasztás céljára kifogott halból származó vágási hulladékból nyert halliszt, halolaj és más összetevők; |
| --- | --- |

c)

fenntartható halgazdaságokban emberi fogyasztás céljára kifogott halból származó vágási hulladékból nyert halliszt, halolaj és más összetevők;

| d) | az V. mellékletben felsorolt, növényi és állati eredetű ökológiai takarmányanyagok, valamint az említett mellékletben meghatározott feltételek teljesülése. |
| --- | --- |

d)

az V. mellékletben felsorolt, növényi és állati eredetű ökológiai takarmányanyagok, valamint az említett mellékletben meghatározott feltételek teljesülése.

(2)   Ha nem áll rendelkezésre az (1) bekezdésben említett takarmány, a 2014. december 31-ig tartó átmeneti időszakban felhasználható nem ökológiai akvakultúrás vágási hulladékból vagy emberi fogyasztás céljára kifogott halból származó vágási hulladékból nyert halliszt és halolaj. Az ilyen takarmányozási anyagok aránya nem haladhatja meg a napi takarmányadag 30 %-át.

(3)   A takarmány legfeljebb 60 %-ban tartalmazhat ökológiai növényi terméket.

(4)   Lazac és pisztráng takarmányozására elsősorban ökológiai forrásból, például ökológiai termelésből származó rákfélék páncéljából származó asztaxantin használható, az említett állatok fiziológiai szükségleteinek határain belül. Amennyiben nem állnak rendelkezésre ökológiai források, természetes forrásból származó asztaxantin (pl. Pfaffia élesztőgombából) is felhasználható.

25l. cikk

Egyes tenyésztett víziállatok takarmányára vonatkozó különleges szabályok

(1)   A XIIIa. melléklet 6., 7. és 9. szakaszában említett tenyésztett víziállatok takarmányozását a halastavakban természetesen előforduló táplálékforrásból kell megvalósítani.

(2)   Ha az (1) bekezdésben említett természetes táplálékforrások nem állnak rendelkezésre kellő mennyiségben, engedélyezhető, lehetőség szerint a gazdaságban termesztett, növényi eredetű ökológiai takarmány vagy tengeri moszat felhasználása. A gazdasági szereplőknek dokumentációval kell igazolniuk a kiegészítő takarmány alkalmazásának szükségességét.

(3)   A természetes takarmány (2) bekezdés szerinti kiegészítése esetén a 7. szakaszban említett fajok és a 9. szakaszban említett panga (Pangasius sp.) takarmányadagja tartalmazhat legfeljebb 10 %, fenntartható halászatból származó hallisztet vagy halolajat.

25m. cikk

A 834/2007/EK rendelet 15. cikke (1) bekezdése d) pontjának iii. alpontjában említett termékek és anyagok

(1)   Az ökológiai akvakultúrában csak az V. mellékletben felsorolt, állati- és ásványeredetű takarmány-alapanyagok használhatók fel.

(2)   Takarmány-adalékanyagok, az állattakarmányozásban használt bizonyos termékek, illetve technológiai segédanyagok abban az esetben használhatók fel, amennyiben szerepelnek a VI. melléklet felsorolásában, és az ott előírt korlátozásokat betartották.

6.   szakasz

A puhatestűekre vonatkozó különleges szabályok

25n. cikk

Termőterület

(1)   A kéthéjú kagylók tartása polikultúrás rendszerben történhet ugyanabban a vízben, mint az ökológiai halaké és tengeri moszatoké, amit dokumentálni kell a fenntartható gazdálkodási tervben. Polikultúrás gazdálkodásban a kéthéjú kagyló együtt tartható csigákkal (például parti csigával) is.

(2)   A kéthéjú kagyló ökológiai termelését cölöpökkel, bólyákkal vagy más egyértelmű jelzőeszközökkel megjelölt területen belül kell végezni, amelyet adott esetben hálókkal, ketreccel vagy más mesterséges eszközökkel el kell határolni.

(3)   A kagylók ökológiai termelésével foglalkozó gazdaságoknak a lehető legkisebbre kell csökkenteniük a védett fajokat fenyegető esetleges veszélyeket. Ragadozók elleni védőhálók alkalmazásakor azok kialakítása nem jelenthet sérülésveszélyt a bukómadarak számára.

25o. cikk

Az ivadék származása

(1)   Amennyiben a környezetet nem éri jelentős kár és a helyi jogszabályok engedik, kéthéjú kagyló esetében használható a termelőegységen kívülről származó, vadon begyűjtött ikra, amennyiben:

| a) | olyan lelőhelyről származik, ahol valószínűleg elpusztulna a tél folyamán, vagy ahol a követelményekhez viszonyítva felesleg képződött; |
| --- | --- |

a)

olyan lelőhelyről származik, ahol valószínűleg elpusztulna a tél folyamán, vagy ahol a követelményekhez viszonyítva felesleg képződött;

| b) | olyan kollektorról, amelyen természetes úton telepedett meg a kéthéjú kagyló. |
| --- | --- |

b)

olyan kollektorról, amelyen természetes úton telepedett meg a kéthéjú kagyló.

Nyilvántartást kell vezetni a vadon begyűjtött ivadék begyűjtésének módjáról, helyszínéről és időpontjáról, lehetővé téve a nyomon követést a begyűjtési területig viszszamenőleg.

Azonban a kéthéjú kagylók nem ökológiai keltetőkből származó ikrái a következő maximális százalékarányokban hozhatók be az ökológiai termelőegységekbe: 80 % 2011. december 31-ig, 50 % 2013. december 31-ig és 0 % 2015. december 31-ig.

(2)   Az óriás osztriga (Crassostrea gigas) esetében a szelektíven tenyésztett állományt kell előnyben részesíteni a vadon történő szaporodás előfordulásának csökkentése érdekében.

25p. cikk

Gazdálkodás

(1)   A termelés során az állománysűrűség nem haladhatja meg az ugyanazon helyszínen megvalósuló, nem ökológiai termelés során alkalmazott állománysűrűséget. A válogatást, az állománysűrűség csökkentését vagy kiigazítását a biomasszával összhangban kell végezni az állatok jóllétének és a termékek jó minőségének biztosítása érdekében.

(2)   A korhadást okozó szervezeteket mechanikus úton vagy kézzel kell eltávolítani, adott esetben visszajuttatva a tengerbe, a kagylótenyésztő gazdaságoktól kellő távolságban. A kagylók a termelési ciklusban egy alkalommal kezelhetők meszes oldattal a korhadást okozó versengő károsító szervezetek előfordulásának szabályozása céljából.

25q. cikk

Tartási szabályok

(1)   A kötelekkel és XIIIa. melléklet 8. szakaszában ismertetett más eljárásokkal megvalósuló tenyésztés engedélyezhető lehet az ökológiai termelés céljára is.

(2)   A kagylók fenéken való tenyésztése csak akkor engedélyezhető, ha a begyűjtési és tenyésztési területet nem éri jelentős környezeti hatás. A környezetre gyakorolt minimális hatást vizsgálattal kell alátámasztani, emellett pedig a gazdasági szereplőnek jelentést kell benyújtania az ellenőrző szervnek vagy ellenőrző hatóságnak az érintett területről. A jelentés a fenntartható gazdálkodási terv külön fejezetét képezi.

25r. cikk

Az osztrigákra vonatkozó különleges tenyésztési szabályok

A cölöpökön történő zsákos tenyésztés megengedett. Ezeket az eszközöket, illetve más szerkezeteket, amelyek az osztrigákat tartalmazzák, úgy kell elhelyezni, hogy a part mentén ne képezzenek összefüggő akadályt. Az árapály mozgás figyelembevételével az állományt úgy kell elhelyezni a fenéken, hogy az a termelés szempontjából optimális legyen. A termelésnek meg kell felelnie a XIIIa. melléklet 8. szakaszában felsorolt kritériumoknak.

7.   szakasz

Betegségmegelőzés és állat-egészségügyi kezelés

25s. cikk

A betegségmegelőzésre vonatkozó általános szabályok

(1)   A 2006/88/EK irányelv 9. cikkével összhangban az állat-egészségügyi tervnek tartalmaznia kell a termelőegység volumenével arányos biológiai biztonsági és betegségmegelőzési gyakorlatokat, beleértve a képesített víziállat-egészségügyi szolgálatokkal folytatott egészségügyi konzultációra vonatkozó írásos megállapodást; az említett szolgálatok a gazdaságot évente legalább egyszer, kéthéjú kagyló esetében kétévente legalább egyszer felkeresik.

(2)   Az állatok tartására szolgáló rendszereket, berendezéseket és eszközöket megfelelően tisztítani és fertőtleníteni kell. Csak a VII. melléklet 2.1.–2.2. szakaszában felsorolt termékeket lehet alkalmazni.

(3)   A pihentetés vonatkozásában:

| a) | az illetékes hatóság megállapítja, hogy szükség van-e pihentetési időszakra, valamint meghatározza a pihentetés megfelelő időtartamát, amelyet dokumentálás mellett az egyes termelési ciklusokat követően kell beiktatni a tengeren megvalósuló nyílt vízi tartási rendszerekben. A pihentetés ajánlott a tartályokat, halastavat és ketreceket használó más termelési módszerek esetében is; |
| --- | --- |

a)

az illetékes hatóság megállapítja, hogy szükség van-e pihentetési időszakra, valamint meghatározza a pihentetés megfelelő időtartamát, amelyet dokumentálás mellett az egyes termelési ciklusokat követően kell beiktatni a tengeren megvalósuló nyílt vízi tartási rendszerekben. A pihentetés ajánlott a tartályokat, halastavat és ketreceket használó más termelési módszerek esetében is;

| b) | a kéthéjú kagylók tenyésztése során nem tehető kötelezővé; |
| --- | --- |

b)

a kéthéjú kagylók tenyésztése során nem tehető kötelezővé;

| c) | a pihentetés ideje alatt a víziállat-tenyésztésben használt ketrecet vagy más eszközt ki kell üríteni, fertőtleníteni kell és üresen kell hagyni az újbóli használatig. |
| --- | --- |

c)

a pihentetés ideje alatt a víziállat-tenyésztésben használt ketrecet vagy más eszközt ki kell üríteni, fertőtleníteni kell és üresen kell hagyni az újbóli használatig.

(4)   Adott esetben az el nem fogyasztott haltakarmányt, az ürüléket és az elpusztult állatokat haladéktalanul el kell távolítani annak érdekében, hogy a környezetet a vízminőség vonatkozásában ne érje jelentős károsodás, továbbá a betegségek kialakulásának minimalizálása és a rovarok vagy rágcsálók odavonzásának megakadályozása céljából.

(5)   UV-fény és ózon csak keltetőkben és ivadéknevelőkben használható.

(6)   Az ektoparaziták elleni biológiai védekezés érdekében lehetőség szerint tiszta halakat kell felhasználni.

25t. cikk

Állat-egészségügyi kezelés

(1)   Amennyiben a 834/2007/EK rendelet 15. cikke (1) bekezdése f) pontjának i. alpontjával összhangban az állatok egészségének biztosítása érdekében hozott megelőző intézkedések ellenére egészségi probléma merül fel, az állat-egészségügyi kezelések az alábbi sorrendben végezhetők el:

| a) | növényi, állati vagy ásványi eredetű anyagok, homeopátiás hígításban; |
| --- | --- |

a)

növényi, állati vagy ásványi eredetű anyagok, homeopátiás hígításban;

| b) | érzéstelenítő hatással nem rendelkező növények és növényi kivonatok; |
| --- | --- |

b)

érzéstelenítő hatással nem rendelkező növények és növényi kivonatok;

| c) | a következő anyagok: nyomelemek, fémek, természetes immunerősítők vagy engedélyezett probiotikumok. |
| --- | --- |

c)

a következő anyagok: nyomelemek, fémek, természetes immunerősítők vagy engedélyezett probiotikumok.

(2)   Az allopátiás kezelések alkalmazása évi két kezelésre korlátozódik, a vakcinázás és a kötelező mentesítési programok kivételével. Az egy évnél rövidebb termelési ciklusú fajok esetében azonban évente egy allopátiás kezelés alkalmazható. Az allopátiás kezelések említett korlátozásainak túllépése esetén az érintett tenyésztett víziállatok nem értékesíthetők ökológiai termékként.

(3)   Az élősködők elleni kezelés alkalmazását – a tagállamok által alkalmazott kötelező védekezési terveken kívül – évente két alkalomra, illetve 18 hónapnál rövidebb termelési ciklus esetében évi egy alkalomra kell korlátozni.

(4)   Az allopátiás állat-egészségügyi kezelések és a (3) bekezdésben említett, az élősködők elleni kezelések várakozási ideje – beleértve a kötelező védekezési és mentesítési programok hatálya alá tartozó kezeléseket – a 2001/82/EK irányelv 11. cikke szerinti, jogszabályban előírt várakozási idő kétszerese, illetve abban az esetben, ha az időtartam nincs meghatározva, 48 óra kell, hogy legyen.

(5)   Az állatgyógyászati termékek alkalmazását minden esetben jelenteni kell az ellenőrző szervnek vagy ellenőrző hatóságnak az állatok ökológiai termékként történő forgalomba hozatalát megelőzően. A kezelt állománynak egyértelműen azonosíthatónak kell lennie.

| 6. | A II. cím 3. fejezete a 29. cikk után a következő 29a. cikkel egészül ki:
  „29a. cikk
  A tengeri moszatra vonatkozó különleges rendelkezések
  (1)   Amennyiben a terméket friss tengeri moszatként hozzák forgalomba, a frissen betakarított tengeri moszat leöblítéséhez tengervíz használható.
  Amennyiben a terméket szárított tengeri moszatként hozzák forgalomba, a termék leöblítéséhez ivóvíz is használható. A nedvesség eltávolításához só használható.
  (2)   A szárításhoz a tengeri moszattal közvetlenül érintkező nyílt láng használata tilos. A szárítási eljárás során esetleg felhasznált kötelek vagy más eszközök nem vethetők alá korhadásgátló kezelésnek, tisztításnak vagy fertőtlenítésnek, kivéve abban az esetben, ha az erre használt termék a VII. mellékletben ilyen használat céljából szerepel.” |
| --- | --- |

6.

A II. cím 3. fejezete a 29. cikk után a következő 29a. cikkel egészül ki:

„29a. cikk

A tengeri moszatra vonatkozó különleges rendelkezések

(1)   Amennyiben a terméket friss tengeri moszatként hozzák forgalomba, a frissen betakarított tengeri moszat leöblítéséhez tengervíz használható.

Amennyiben a terméket szárított tengeri moszatként hozzák forgalomba, a termék leöblítéséhez ivóvíz is használható. A nedvesség eltávolításához só használható.

(2)   A szárításhoz a tengeri moszattal közvetlenül érintkező nyílt láng használata tilos. A szárítási eljárás során esetleg felhasznált kötelek vagy más eszközök nem vethetők alá korhadásgátló kezelésnek, tisztításnak vagy fertőtlenítésnek, kivéve abban az esetben, ha az erre használt termék a VII. mellékletben ilyen használat céljából szerepel.”

| 7. | A II. cím 4. fejezete a következő 32a. cikkel egészül ki:
  „32a. cikk
  Az élő halak szállítása
  (1)   Az élő halakat tiszta vizű, a célra alkalmas tartályban kell szállítani, amely megfelel fiziológiai szükségleteiknek a hőmérséklet és az oldott oxigéntartalom tekintetében.
  (2)   Az ökológiai hal és haltermékek szállítását megelőzően a tartályokat alaposan tisztítani, fertőtleníteni és öblíteni kell.
  (3)   A stressz csökkentése érdekében megelőző intézkedéseket kell hozni. Szállítás során az állománysűrűség nem haladhatja meg a faj számára káros szintet.
  (4)   Az (1)–(3) bekezdésben előírtakat igazoló dokumentációt meg kell őrizni.” |
| --- | --- |

7.

A II. cím 4. fejezete a következő 32a. cikkel egészül ki:

„32a. cikk

Az élő halak szállítása

(1)   Az élő halakat tiszta vizű, a célra alkalmas tartályban kell szállítani, amely megfelel fiziológiai szükségleteiknek a hőmérséklet és az oldott oxigéntartalom tekintetében.

(2)   Az ökológiai hal és haltermékek szállítását megelőzően a tartályokat alaposan tisztítani, fertőtleníteni és öblíteni kell.

(3)   A stressz csökkentése érdekében megelőző intézkedéseket kell hozni. Szállítás során az állománysűrűség nem haladhatja meg a faj számára káros szintet.

(4)   Az (1)–(3) bekezdésben előírtakat igazoló dokumentációt meg kell őrizni.”

| 8. | A 35. cikk (2) és (3) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „(2)   Az ökológiai növényeket, tengeri moszatot, állatokat és víziállatokat termelő egységek esetében a termelőegységben az e rendelet szerint nem engedélyezett alapanyagok tárolása tilos.
  (3)   Allopátiás állatgyógyászati készítmények és antibiotikumok tárolása engedélyezett a gazdaságokban, feltéve, hogy azokat állatorvos írta fel a 834/2007/EK rendelet 14. cikke (1) bekezdése e) pontjának ii. alpontjában vagy 15. cikke (1) bekezdése f) pontjának ii. alpontjában említett kezeléssel kapcsolatban, azokat felügyelt helyen tárolják, és feltüntetik az állatállománynak az e rendelet 76. cikkében említett nyilvántartásában, illetve adott esetben az e rendelet 79b. cikkében említett akvakultúrás termeléssel kapcsolatos nyilvántartásban.” |
| --- | --- |

8.

A 35. cikk (2) és (3) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   Az ökológiai növényeket, tengeri moszatot, állatokat és víziállatokat termelő egységek esetében a termelőegységben az e rendelet szerint nem engedélyezett alapanyagok tárolása tilos.

(3)   Allopátiás állatgyógyászati készítmények és antibiotikumok tárolása engedélyezett a gazdaságokban, feltéve, hogy azokat állatorvos írta fel a 834/2007/EK rendelet 14. cikke (1) bekezdése e) pontjának ii. alpontjában vagy 15. cikke (1) bekezdése f) pontjának ii. alpontjában említett kezeléssel kapcsolatban, azokat felügyelt helyen tárolják, és feltüntetik az állatállománynak az e rendelet 76. cikkében említett nyilvántartásában, illetve adott esetben az e rendelet 79b. cikkében említett akvakultúrás termeléssel kapcsolatos nyilvántartásban.”

| 9. | A II. cím 5. fejezete a következő 36a. cikkel egészül ki:
  „36a. cikk
  Tengeri moszat
  (1)   A tengeri moszat betakarításának helyszínére érvényes átállási időszak hat hónap.
  (2)   A tengeri moszat tenyésztési egységére előírt átállási időszak hat hónap vagy egy teljes termelési ciklus, attól függően, melyik időszak a hosszabb.” |
| --- | --- |

9.

A II. cím 5. fejezete a következő 36a. cikkel egészül ki:

„36a. cikk

Tengeri moszat

(1)   A tengeri moszat betakarításának helyszínére érvényes átállási időszak hat hónap.

(2)   A tengeri moszat tenyésztési egységére előírt átállási időszak hat hónap vagy egy teljes termelési ciklus, attól függően, melyik időszak a hosszabb.”

| 10. | A II. cím 5. fejezete a 38. cikk után a következő 38a. cikkel egészül ki:
  „38a. cikk
  Víziállat-tartás
  (1)   Az akvakultúrás termelőegységek esetében – beleértve a meglévő tenyésztett víziállatokat is – az akvakultúrás létesítmények alábbiakban felsorolt típusaira a következő átállási időszakok vonatkoznak:






  a) | az olyan létesítmények esetében, amelyek kiszárítására, tisztítására és fertőtlenítésére nincs lehetőség, az átállási időszak 24 hónap; |
| --- | --- | --- |

10.

A II. cím 5. fejezete a 38. cikk után a következő 38a. cikkel egészül ki:

„38a. cikk

Víziállat-tartás

(1)   Az akvakultúrás termelőegységek esetében – beleértve a meglévő tenyésztett víziállatokat is – az akvakultúrás létesítmények alábbiakban felsorolt típusaira a következő átállási időszakok vonatkoznak:

a)

az olyan létesítmények esetében, amelyek kiszárítására, tisztítására és fertőtlenítésére nincs lehetőség, az átállási időszak 24 hónap;

| b) | a kiszárított vagy pihentetett létesítmények esetében az átállási időszak 12 hónap; |
| --- | --- |

b)

a kiszárított vagy pihentetett létesítmények esetében az átállási időszak 12 hónap;

| c) | a kiszárított, kitisztított és fertőtlenített létesítmények esetében az átállási időszak 12 hónap; |
| --- | --- |

c)

a kiszárított, kitisztított és fertőtlenített létesítmények esetében az átállási időszak 12 hónap;

| d) | nyílt vízi létesítmények esetében – beleértve a kéthéjú kagylók tenyésztésével foglalkozó létesítményeket – az átállási idő három hónap. |
| --- | --- |

d)

nyílt vízi létesítmények esetében – beleértve a kéthéjú kagylók tenyésztésével foglalkozó létesítményeket – az átállási idő három hónap.

(2)   Az illetékes hatóság határozhat úgy, hogy visszamenőleges hatállyal az átállási időszak részeként ismer el olyan előzetesen dokumentált időszakot, amely során a létesítményt nem kezelték, illetve nem került kapcsolatba az ökológiai termelés számára nem engedélyezett termékekkel.”

| 11. | A 43. cikk címének helyébe a következő szöveg lép:

  „Növényi és állati eredetű, nem ökológiai takarmány használata az állatállománynál” |
| --- | --- |

11.

A 43. cikk címének helyébe a következő szöveg lép:

„Növényi és állati eredetű, nem ökológiai takarmány használata az állatállománynál”

| 12. | Az 59. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „Ez a fejezet nem alkalmazandó a kedvtelésből tartott állatok eledelére és a prémes állatok takarmányára”. |
| --- | --- |

12.

Az 59. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„Ez a fejezet nem alkalmazandó a kedvtelésből tartott állatok eledelére és a prémes állatok takarmányára”.

| 13. | Az 60. cikk (1) bekezdésének a) pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „a) | a feldolgozott takarmány megfelel a 834/2007/EK rendeletben foglalt rendelkezéseknek és különösen a 14. cikk (1) bekezdése d) pontja iv. és v. alpontjának az állatok tekintetében, a 15. cikk (1) bekezdése d) pontjának a tenyésztett víziállatok tekintetében, valamint a 18. cikknek;”. |
| --- | --- | --- |

13.

Az 60. cikk (1) bekezdésének a) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„a)

a feldolgozott takarmány megfelel a 834/2007/EK rendeletben foglalt rendelkezéseknek és különösen a 14. cikk (1) bekezdése d) pontja iv. és v. alpontjának az állatok tekintetében, a 15. cikk (1) bekezdése d) pontjának a tenyésztett víziállatok tekintetében, valamint a 18. cikknek;”.

| 14. | A IV. cím a következő 2a. fejezettel egészül ki:

  „2a.   FEJEZET



  A tengeri moszatra vonatkozó egyedi ellenőrzési követelmények


  73a. cikk
  A tengeri moszatra vonatkozó ellenőrzési intézkedések
  A kifejezetten a tengeri moszatra vonatkozó ellenőrzési rendszer első alkalommal történő alkalmazása során a termelőegységnek a 63. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett teljes leírásának az alábbiakat kell magában foglalnia:






  a) | a szárazföldi és tengeri berendezések teljes körű leírása; |
| --- | --- | --- |

14.

A IV. cím a következő 2a. fejezettel egészül ki:

„2a.   FEJEZET

A tengeri moszatra vonatkozó egyedi ellenőrzési követelmények

73a. cikk

A tengeri moszatra vonatkozó ellenőrzési intézkedések

A kifejezetten a tengeri moszatra vonatkozó ellenőrzési rendszer első alkalommal történő alkalmazása során a termelőegységnek a 63. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett teljes leírásának az alábbiakat kell magában foglalnia:

a)

a szárazföldi és tengeri berendezések teljes körű leírása;

| b) | adott esetben a 6b. cikk (3) bekezdésében említett környezeti értékelés; |
| --- | --- |

b)

adott esetben a 6b. cikk (3) bekezdésében említett környezeti értékelés;

| c) | adott esetben a 6b. cikk (4) bekezdésében említett fenntartható gazdálkodási terv; |
| --- | --- |

c)

adott esetben a 6b. cikk (4) bekezdésében említett fenntartható gazdálkodási terv;

| d) | a vadon termő tengeri moszat esetében teljes körű leírás, valamint a tengerparti és tengeri begyűjtőhelyeket, továbbá a begyűjtést követő tevékenységeknek helyet adó szárazföldi területeket feltüntető térkép. |
| --- | --- |

d)

a vadon termő tengeri moszat esetében teljes körű leírás, valamint a tengerparti és tengeri begyűjtőhelyeket, továbbá a begyűjtést követő tevékenységeknek helyet adó szárazföldi területeket feltüntető térkép.

73b. cikk

A tengeri moszat termelésével kapcsolatos nyilvántartás

(1)   A tengeri moszat termelési adatait a gazdasági szereplőnek nyilvántartás formájában össze kell állítania, és a gazdaság telephelyén mindenkor az ellenőrző szervek vagy az ellenőrző hatóságok rendelkezésére kell bocsátania. A nyilvántartás legalább az alábbi információkat tartalmazza:

| a) | a fajok jegyzéke, dátum és a betakarított mennyiség; |
| --- | --- |

a)

a fajok jegyzéke, dátum és a betakarított mennyiség;

| b) | a felhasznált tápanyagutánpótló szer alkalmazásának dátuma, típusa és mennyisége. |
| --- | --- |

b)

a felhasznált tápanyagutánpótló szer alkalmazásának dátuma, típusa és mennyisége.

(2)   A vadon termő tengeri moszat begyűjtésére vonatkozó nyilvántartás tartalmazza továbbá a következőket:

| a) | az egyes fajokkal kapcsolatos betakarítási előzmények, megnevezve a lelőhelyeket; |
| --- | --- |

a)

az egyes fajokkal kapcsolatos betakarítási előzmények, megnevezve a lelőhelyeket;

| b) | becsült betakarított mennyiség idényenként; |
| --- | --- |

b)

becsült betakarított mennyiség idényenként;

| c) | a betakarítási lelőhelyek esetleges szennyezésének forrása; |
| --- | --- |

c)

a betakarítási lelőhelyek esetleges szennyezésének forrása;

| d) | az egyes lelőhelyek fenntartható éves hozama.” |
| --- | --- |

d)

az egyes lelőhelyek fenntartható éves hozama.”

| 15. | A IV. cím a következő 3a. fejezettel egészül ki:
  „3a.   FEJEZET



  A tenyésztett víziállatokra vonatkozó egyedi ellenőrzési követelmények


  79a. cikk
  A tenyésztett víziállatokra vonatkozó ellenőrzési intézkedések
  A kifejezetten a tenyészett víziállatokra vonatkozó ellenőrzési rendszer első alkalommal történő alkalmazása során a termelőegység 63. cikk (1) bekezdésében említett teljes leírásának az alábbiakat kell magában foglalnia:






  a) | a szárazföldi és tengeri berendezések teljes körű leírása; |
| --- | --- | --- |

15.

A IV. cím a következő 3a. fejezettel egészül ki:

„3a.   FEJEZET

A tenyésztett víziállatokra vonatkozó egyedi ellenőrzési követelmények

79a. cikk

A tenyésztett víziállatokra vonatkozó ellenőrzési intézkedések

A kifejezetten a tenyészett víziállatokra vonatkozó ellenőrzési rendszer első alkalommal történő alkalmazása során a termelőegység 63. cikk (1) bekezdésében említett teljes leírásának az alábbiakat kell magában foglalnia:

a)

a szárazföldi és tengeri berendezések teljes körű leírása;

| b) | adott esetben a 6b. cikk (3) bekezdésében említett környezeti értékelés; |
| --- | --- |

b)

adott esetben a 6b. cikk (3) bekezdésében említett környezeti értékelés;

| c) | adott esetben a 6b. cikk (4) bekezdésében említett, fenntartható gazdálkodási terv; |
| --- | --- |

c)

adott esetben a 6b. cikk (4) bekezdésében említett, fenntartható gazdálkodási terv;

| d) | kagylók esetében a fenntartható gazdálkodási terv 25q. cikk (2) bekezdése szerinti külön fejezetének összefoglalása. |
| --- | --- |

d)

kagylók esetében a fenntartható gazdálkodási terv 25q. cikk (2) bekezdése szerinti külön fejezetének összefoglalása.

79b. cikk

A tenyészett víziállatok termelésével kapcsolatos nyilvántartás

A gazdasági szereplőnek az alábbi adatokat nyilvántartás formájában össze kell állítania, és a gazdaság telephelyén mindenkor az ellenőrző szervek vagy az ellenőrző hatóságok rendelkezésére kell bocsátania:

| a) | a gazdaságba érkező állatok származása, érkezési időpontja és az átállási időszak; |
| --- | --- |

a)

a gazdaságba érkező állatok származása, érkezési időpontja és az átállási időszak;

| b) | a gazdaságot elhagyó tételek száma, az állatok kora, súlya és rendeltetési helye; |
| --- | --- |

b)

a gazdaságot elhagyó tételek száma, az állatok kora, súlya és rendeltetési helye;

| c) | a kiszökött halakra vonatkozó adatok; |
| --- | --- |

c)

a kiszökött halakra vonatkozó adatok;

| d) | halak esetében a takarmány típusa és mennyisége, ponty és pontyfélék esetében pedig a kiegészítő takarmányozás használatát alátámasztó, dokumentált adatok; |
| --- | --- |

d)

halak esetében a takarmány típusa és mennyisége, ponty és pontyfélék esetében pedig a kiegészítő takarmányozás használatát alátámasztó, dokumentált adatok;

| e) | állat-egészségügyi kezelések, ismertetve azok célját, az alkalmazás időpontját, módját, a termék típusát és a várakozási időt; |
| --- | --- |

e)

állat-egészségügyi kezelések, ismertetve azok célját, az alkalmazás időpontját, módját, a termék típusát és a várakozási időt;

| f) | betegségmegelőző intézkedések, ismertetve a pihentetés, tisztítás és vízkezelés részletes adatait. |
| --- | --- |

f)

betegségmegelőző intézkedések, ismertetve a pihentetés, tisztítás és vízkezelés részletes adatait.

79c. cikk

A kéthéjú kagylóra vonatkozó egyedi ellenőrző látogatások

A kéthéjú kagyló termelése vonatkozásában az ellenőrző látogatásokra a maximális biomassza-termelést megelőzően, valamint annak folyamán kell sort keríteni.

79d. cikk

Több termelőegység működtetése egyazon gazdasági szereplő által

Amennyiben egy gazdasági szereplő a 25c. cikknek megfelelően több termelőegységet is üzemeltet, a nem ökológiai víziállat-tartás végző egységek az 1. fejezetben és e fejezetben meghatározott ellenőrzési rendszerek hatálya alá tartoznak.”

| 16. | A IV. cím 4. fejezet címe helyébe a következő szöveg lép: |
| --- | --- |

16.

A IV. cím 4. fejezet címe helyébe a következő szöveg lép:

| 17. | A IV. cím 5. fejezetének címe helyébe a következő szöveg lép: |
| --- | --- |

17.

A IV. cím 5. fejezetének címe helyébe a következő szöveg lép:

| 18. | A 93. cikk (2) bekezdése a következő pontokkal egészül ki:






  „e) | az ökológiai víziállatokat termelő egységek száma; |
| --- | --- | --- |

18.

A 93. cikk (2) bekezdése a következő pontokkal egészül ki:

„e)

az ökológiai víziállatokat termelő egységek száma;

| f) | az ökológiai víziállatok termelésének volumene; |
| --- | --- |

f)

az ökológiai víziállatok termelésének volumene;

| g) | opcionálisan az ökológiai tengerimoszat-egységek száma és az ökológiai tengerimoszat-termelés volumene.” |
| --- | --- |

g)

opcionálisan az ökológiai tengerimoszat-egységek száma és az ökológiai tengerimoszat-termelés volumene.”

| 19. | Az 95. cikk (6) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „(6)   A 834/2007/EK rendelet 12. cikke (1) bekezdésének j) pontja alkalmazásában, valamint a hivatkozott rendelet 16. cikke (1) bekezdésének f) pontja szerinti speciális anyagok jegyzékbe foglalásáig kizárólag az illetékes hatóság által jóváhagyott termékek használhatók.” |
| --- | --- |

19.

Az 95. cikk (6) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(6)   A 834/2007/EK rendelet 12. cikke (1) bekezdésének j) pontja alkalmazásában, valamint a hivatkozott rendelet 16. cikke (1) bekezdésének f) pontja szerinti speciális anyagok jegyzékbe foglalásáig kizárólag az illetékes hatóság által jóváhagyott termékek használhatók.”

| 20. | A 95. cikk a következő bekezdésekkel egészül ki:
  „(11)   Az illetékes hatóság a 2013. július 1-ig tartó időszakra engedélyezheti, hogy azok a víziállat- és tengerimoszat-termelő egységek, amelyek e rendelet hatálybalépése előtt létesültek és a nemzeti szinten elfogadott ökológiai szabályok alapján folytatnak tevékenységet, megtartsák az ökológiai státuszt az e rendeletben foglalt követelményekhez való alkalmazkodás időszakában, feltéve, hogy a víz az ökológiai termelésben nem engedélyezett anyagokkal nem szennyeződik. Ezen intézkedés kedvezményezettjei értesítik az illetékes hatóságot az érintett létesítményekről, halastavakról, ketrecekről és tengerimoszat-tételekről.” |
| --- | --- |

20.

A 95. cikk a következő bekezdésekkel egészül ki:

„(11)   Az illetékes hatóság a 2013. július 1-ig tartó időszakra engedélyezheti, hogy azok a víziállat- és tengerimoszat-termelő egységek, amelyek e rendelet hatálybalépése előtt létesültek és a nemzeti szinten elfogadott ökológiai szabályok alapján folytatnak tevékenységet, megtartsák az ökológiai státuszt az e rendeletben foglalt követelményekhez való alkalmazkodás időszakában, feltéve, hogy a víz az ökológiai termelésben nem engedélyezett anyagokkal nem szennyeződik. Ezen intézkedés kedvezményezettjei értesítik az illetékes hatóságot az érintett létesítményekről, halastavakról, ketrecekről és tengerimoszat-tételekről.”

| 21. | A mellékletek e rendelet mellékletének megfelelően módosulnak. |
| --- | --- |

21.

A mellékletek e rendelet mellékletének megfelelően módosulnak.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetését követő hetedik napon lép hatályba.

Ezt a rendeletet 2010. július 1-jétől kell alkalmazni az alábbi kivételekkel:

| a) | az 1. cikk 4. pontja e rendelet hatálybalépésének napjától alkalmazandó; |
| --- | --- |

a)

az 1. cikk 4. pontja e rendelet hatálybalépésének napjától alkalmazandó;

| b) | az 1. cikk 19. pontjában, valamint a melléklet 1 b) és 1 c) pontjában előírt korrekciós intézkedések a 889/2008/EK rendelet alkalmazásának napjától alkalmazandók. |
| --- | --- |

b)

az 1. cikk 19. pontjában, valamint a melléklet 1 b) és 1 c) pontjában előírt korrekciós intézkedések a 889/2008/EK rendelet alkalmazásának napjától alkalmazandók.

Ez a rendelet felülvizsgálható és 2013. július 1-jétől módosítható a tagállamok megfelelő indokolással ellátott, vonatkozó javaslatai alapján.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2009. augusztus 5-én.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 189., 2007.7.20., 1. o.

1

(2)  HL L 250., 2008.9.18., 1. o.

2

(3)  COM(2002) 511, 2002.9.19.

3

(4)  HL L 327., 2000.12.22., 1. o.

4

(5)  HL L 164., 2008.6.25., 19. o.

5

(6)  HL L 364., 2006.12.20., 5. o.

6

(7)  HL L 139., 2004.4.30., 1. o.

7

(8)  HL L 139., 2004.4.30., 55. o.

8

(9)  HL L 139., 2004.4.30., 206. o.

9

(10)  HL L 175., 1985.7.5., 40. o.

10

(11)  HL L 206., 1992.7.22., 7. o.

11

(12)  HL L 103., 1979.4.25., 1. o.

12

(13)  HL L 147., 2001.5.31., 1. o.

13

(14)  HL L 358., 2002.12.31., 59. o.

14

(15)  HL L 273., 2002.10.10., 1. o.

15

(16)  Az ökológiai akvakultúrában alkalmazott haltakarmánnyal és tisztító anyagokkal foglalkozó ad hoc szakértői csoport ajánlása, 2008.11.20., www.organic-farming.europa.eu

16

(17)  HL L 328., 2006.11.24., 14. o.

17

(18)  HL L 164., 2008.6.25., 19. o.

18

(19)  HL L 327., 2000.12.22., 1. o.

19

(20)  HL L 168., 2007.6.28., 1. o.”

20

(21)  HL L 175., 1985.7.5., 40. o.”

21

(22)  HL L 206., 1992.7.22., 7. o.”

22

---

MELLÉKLET

A 889/2008/EK rendelet mellékletei a következőképpen módosulnak:

| 1. | Az I. melléklet a következőképpen módosul:






  a) | A cím helyébe a következő szöveg lép:

  „A 3. cikk (1) bekezdésében és a 6d. cikk (2) bekezdésében említett tápanyagutánpótlók, talajjavítók és tápanyagok.” |
| --- | --- | --- |

1.

Az I. melléklet a következőképpen módosul:

a)

A cím helyébe a következő szöveg lép:

„A 3. cikk (1) bekezdésében és a 6d. cikk (2) bekezdésében említett tápanyagutánpótlók, talajjavítók és tápanyagok.”

| b) | A táblázat címsorát és első sorát a következő szöveg váltja fel:







  „Engedély | Megnevezés
  Összetett termékek, illetve kizárólag az alábbiakban felsorolt anyagokat tartalmazó termékek | Leírás, összetételre vonatkozó követelmények, felhasználási feltételek |
| --- | --- | --- | --- |
| A | Istállótrágya | Állati ürülék és növényi anyagok (alomanyag) keverékéből álló termék.
  Iparszerű gazdálkodásból nem származhat” |

b)

A táblázat címsorát és első sorát a következő szöveg váltja fel:

„Engedély

Megnevezés

Összetett termékek, illetve kizárólag az alábbiakban felsorolt anyagokat tartalmazó termékek

Leírás, összetételre vonatkozó követelmények, felhasználási feltételek

A

Istállótrágya

Állati ürülék és növényi anyagok (alomanyag) keverékéből álló termék.

Iparszerű gazdálkodásból nem származhat”

| c) | A táblázat 11. sorában az utolsó rovat helyébe a következő szöveg lép:
  „szőr: króm (VI) maximális koncentrációja szárazanyagban, mg/kg-ban kifejezve: 0” |
| --- | --- |

c)

A táblázat 11. sorában az utolsó rovat helyébe a következő szöveg lép:

„szőr: króm (VI) maximális koncentrációja szárazanyagban, mg/kg-ban kifejezve: 0”

| 2. | A III. melléklet a következőképpen módosul:
  Az 1. szakaszban a hízósertésekre vonatkozó, hatodik sor után a következő alsort kell beilleszteni:







  „110 kg felett | 1,5 | 1,2” |
| --- | --- | --- | --- |

2.

A III. melléklet a következőképpen módosul:

Az 1. szakaszban a hízósertésekre vonatkozó, hatodik sor után a következő alsort kell beilleszteni:

„110 kg felett

1,5

1,2”

| 3. | Az V. melléklet az alábbiak szerint módosul:






  a) | A cím helyébe a következő szöveg lép:

  „A 22. cikk (1), (2) és (3) bekezdésében, valamint a 25k. cikk (1) bekezdésének d) pontjában és a 25m. cikk (1) bekezdésében említett takarmány-alapanyagok” |
| --- | --- | --- |

3.

Az V. melléklet az alábbiak szerint módosul:

a)

A cím helyébe a következő szöveg lép:

„A 22. cikk (1), (2) és (3) bekezdésében, valamint a 25k. cikk (1) bekezdésének d) pontjában és a 25m. cikk (1) bekezdésében említett takarmány-alapanyagok”

| b) | A 2.2. szakaszban a negyedik francia bekezdés helyébe a következő szöveg lép:






  „— | Enzimes eljárással nyert, oldható vagy oldhatatlan hidrolizátumok és proteolizátumok, kizárólag tenyésztett víziállatok és fiatal állatok számára.” |
| --- | --- | --- |

b)

A 2.2. szakaszban a negyedik francia bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„—

Enzimes eljárással nyert, oldható vagy oldhatatlan hidrolizátumok és proteolizátumok, kizárólag tenyésztett víziállatok és fiatal állatok számára.”

| c) | A 2. szakasz 2. pontja a következő francia bekezdéssel egészül ki:






  „— | rákliszt” |
| --- | --- | --- |

c)

A 2. szakasz 2. pontja a következő francia bekezdéssel egészül ki:

„—

rákliszt”

| 4. | A VI. melléklet a következőképpen módosul:






  a) | A cím helyébe a következő szöveg lép:

  „A 22. cikk (4) bekezdésében és a 25m. cikk (2) bekezdésében említett takarmány-adalékanyagok és a takarmányozásra használt egyes anyagok” |
| --- | --- | --- |

4.

A VI. melléklet a következőképpen módosul:

a)

A cím helyébe a következő szöveg lép:

„A 22. cikk (4) bekezdésében és a 25m. cikk (2) bekezdésében említett takarmány-adalékanyagok és a takarmányozásra használt egyes anyagok”

| b) | Az 1.1.a) pont második francia bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:






  „— | A természetes vitaminokkal azonos szintetikus vitaminok együregű gyomrú és tenyésztett víziállatok számára;” |
| --- | --- | --- |

b)

Az 1.1.a) pont második francia bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„—

A természetes vitaminokkal azonos szintetikus vitaminok együregű gyomrú és tenyésztett víziállatok számára;”

| c) | Az 1. szakasz 3. pontja az alábbiak szerint módosul:






  i. | a b) pont helyébe a következő szöveg lép:
  „b.   Antioxidáns hatású anyagok







  E306 | — | Antioxidánsként használt, természetes eredetű, tokoferolban gazdag kivonatok |
| --- | --- | --- | --- | --- |

c)

Az 1. szakasz 3. pontja az alábbiak szerint módosul:

i.

a b) pont helyébe a következő szöveg lép:

„b.   Antioxidáns hatású anyagok

E306

—

Antioxidánsként használt, természetes eredetű, tokoferolban gazdag kivonatok

| — | Természetes antioxidáns anyagok (használatuk az akvakultúrás takarmányként való használatra korlátozódik)” |
| --- | --- |

—

Természetes antioxidáns anyagok (használatuk az akvakultúrás takarmányként való használatra korlátozódik)”

| ii. | A szöveg a d) pont után a következő ponttal egészül ki:
  „e.   emulgeáló és stabilizáló anyagok:

  Ökológiai eredetű leticin (használata az akvakultúrás takarmányként való használatra korlátozódik)” |
| --- | --- |

ii.

A szöveg a d) pont után a következő ponttal egészül ki:

„e.   emulgeáló és stabilizáló anyagok:

Ökológiai eredetű leticin (használata az akvakultúrás takarmányként való használatra korlátozódik)”

| 5. | A VII. melléklet helyébe a következő szöveg lép:

  „VII. MELLÉKLET

  A tisztításhoz és fertőtlenítéshez használt termékek







  1. | A 23. cikk (4) bekezdésében említett, állattartásra szolgáló épületek és berendezések tisztítására és fertőtlenítésére szolgáló termékek:






  — | Kálium- és nátriumszappan |
| --- | --- | --- | --- |

5.

A VII. melléklet helyébe a következő szöveg lép:

„VII. MELLÉKLET

A tisztításhoz és fertőtlenítéshez használt termékek

1.

A 23. cikk (4) bekezdésében említett, állattartásra szolgáló épületek és berendezések tisztítására és fertőtlenítésére szolgáló termékek:

—

Kálium- és nátriumszappan

| — | Víz és gőz |
| --- | --- |

—

Víz és gőz

| — | Mésztej |
| --- | --- |

—

Mésztej

| — | Mész |
| --- | --- |

—

Mész

| — | Égetett mész |
| --- | --- |

—

Égetett mész

| — | Nátrium-hipoklorit (például folyékony fehérítőszerként) |
| --- | --- |

—

Nátrium-hipoklorit (például folyékony fehérítőszerként)

| — | Nátrium-hidroxid |
| --- | --- |

—

Nátrium-hidroxid

| — | Kálium-hidroxid |
| --- | --- |

—

Kálium-hidroxid

| — | Hidrogén-peroxid |
| --- | --- |

—

Hidrogén-peroxid

| — | Természetes növényi kivonatok |
| --- | --- |

—

Természetes növényi kivonatok

| — | Citromsav, perecetsav, hangyasav, tejsav, oxálsav és ecetsav |
| --- | --- |

—

Citromsav, perecetsav, hangyasav, tejsav, oxálsav és ecetsav

| — | Alkohol |
| --- | --- |

—

Alkohol

| — | Salétromsav (tejüzemi berendezés) |
| --- | --- |

—

Salétromsav (tejüzemi berendezés)

| — | Foszforsav (tejüzemi berendezés) |
| --- | --- |

—

Foszforsav (tejüzemi berendezés)

| — | Formaldehid |
| --- | --- |

—

Formaldehid

| — | A tőgy és fejőberendezés tisztításához és fertőtlenítéséhez használt termékek |
| --- | --- |

—

A tőgy és fejőberendezés tisztításához és fertőtlenítéséhez használt termékek

| — | Nátrium-karbonát |
| --- | --- |

—

Nátrium-karbonát

| 2. | A tengerimoszat-termelésben és a tenyészett víziállatok termelésében alkalmazott, a 6e. cikk (2) bekezdésében, 25s. cikk (2) bekezdésében és a 29a. cikkben említett tisztító és fertőtlenítő termékek. |
| --- | --- |

2.

A tengerimoszat-termelésben és a tenyészett víziállatok termelésében alkalmazott, a 6e. cikk (2) bekezdésében, 25s. cikk (2) bekezdésében és a 29a. cikkben említett tisztító és fertőtlenítő termékek.

| 2.1. | A berendezések és létesítmények a tenyésztett víziállatok távollétében történő tisztítására és fertőtlenítésére szolgáló anyagok:






  — | ózon |
| --- | --- | --- |

2.1.

A berendezések és létesítmények a tenyésztett víziállatok távollétében történő tisztítására és fertőtlenítésére szolgáló anyagok:

—

ózon

| — | nátrium-klorid |
| --- | --- |

—

nátrium-klorid

| — | nátrium-hipoklorit |
| --- | --- |

—

nátrium-hipoklorit

| — | kalcium-hipoklorit |
| --- | --- |

—

kalcium-hipoklorit

| — | mész (kalcium-oxid, CaO) |
| --- | --- |

—

mész (kalcium-oxid, CaO)

| — | nátrium-hidroxid |
| --- | --- |

—

nátrium-hidroxid

| — | alkohol |
| --- | --- |

—

alkohol

| — | hidrogén-peroxid |
| --- | --- |

—

hidrogén-peroxid

| — | szerves savak (ecetsav, tejsav, citromsav) |
| --- | --- |

—

szerves savak (ecetsav, tejsav, citromsav)

| — | huminsav |
| --- | --- |

—

huminsav

| — | peroxi-ecetsav |
| --- | --- |

—

peroxi-ecetsav

| — | jodoforok |
| --- | --- |

—

jodoforok

| — | rézszulfát: kizárólag 2015. december 31-ig |
| --- | --- |

—

rézszulfát: kizárólag 2015. december 31-ig

| — | kálium-permanganát |
| --- | --- |

—

kálium-permanganát

| — | perecetsav és peroktánsav |
| --- | --- |

—

perecetsav és peroktánsav

| — | természetes kaméliamagból készült kaméliaolaj-készítmény (tea seed cake); (használata a garnélarák-termelésre korlátozódik). |
| --- | --- |

—

természetes kaméliamagból készült kaméliaolaj-készítmény (tea seed cake); (használata a garnélarák-termelésre korlátozódik).

| 2.2. | Tenyésztett víziállatok jelenlétében alkalmazható anyagok listája:






  — | mészkő (kalcium-karbonát) a pH ellenőrzésére |
| --- | --- | --- |

2.2.

Tenyésztett víziállatok jelenlétében alkalmazható anyagok listája:

—

mészkő (kalcium-karbonát) a pH ellenőrzésére

| — | dolomit a pH kiigazítására (használata a garnélarák-termelésre korlátozódik)” |
| --- | --- |

—

dolomit a pH kiigazítására (használata a garnélarák-termelésre korlátozódik)”

| 6. | A VIII. melléklet A. szakaszában a táblázat a következőképpen módosul:






  a) | A 4. sor után a következő sort kell beilleszteni:










  „B | E 223 | Nátrium-metabiszulfit | | X | Rákfélék (2)” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

6.

A VIII. melléklet A. szakaszában a táblázat a következőképpen módosul:

a)

A 4. sor után a következő sort kell beilleszteni:

„B

E 223

Nátrium-metabiszulfit

X

Rákfélék (2)”

2

| b) | A 14. sor után a következő sort kell beilleszteni:










  „B | E 330 | Citromsav | | X | Rákfélék és puhatestűek (2)” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

b)

A 14. sor után a következő sort kell beilleszteni:

„B

E 330

Citromsav

X

Rákfélék és puhatestűek (2)”

2

| 7. | A XII. melléklet helyébe a következő szöveg lép:

  „VII. MELLÉKLET

  A 834/2007/EK rendelet 29. cikkének (1) bekezdése szerinti és az e rendelet 68. cikkében említett, a gazdasági szereplő részére adott írásbeli igazolás mintadokumentuma |
| --- | --- |

7.

A XII. melléklet helyébe a következő szöveg lép:

„VII. MELLÉKLET

A 834/2007/EK rendelet 29. cikkének (1) bekezdése szerinti és az e rendelet 68. cikkében említett, a gazdasági szereplő részére adott írásbeli igazolás mintadokumentuma

Image

| 8. | A XIII. melléklet után a következő XIIIa. mellékletet kell beilleszteni:

  „XIIIa. MELLÉKLET

  1.   szakasz

  Lazacfélék ökológiai termelése édesvízben:
  Sebes pisztráng (Salmo trutta) – szivárványos pisztráng (Oncorhynchus mykiss) – pataki szajbling (Salvelinus fontinalis) – lazac (Salmo salar) – sarkvidéki szajbling (Salvelinus alpinus) – pénzes pér (Thymallus thymallus) – tavi pisztráng (Salvelinus namaycush) – dunai galóca (Hucho hucho)






  Termelési rendszer | A gazdaság etetési rendszerét nyílt rendszer felhasználásával kell megvalósítani. Az áramlási sebességnek legalább 60 % oxigéntelítettséget kell biztosítania az állomány számára, gondoskodva az állatok szükségleteiről, valamint a kifolyó víz eltávolításáról. |
| --- | --- | --- |
| Maximális állománysűrűség | A felsorolásban nem szereplő más lazacfélék esetében 15 kg/m3

  Lazac 20 kg/m3

  Sebes pisztráng és szivárványos pisztráng 25 kg/m3

  Sarkvidéki szajbling 20 kg/m3 |

8.

A XIII. melléklet után a következő XIIIa. mellékletet kell beilleszteni:

„XIIIa. MELLÉKLET

1.   szakasz

Lazacfélék ökológiai termelése édesvízben:

Sebes pisztráng (Salmo trutta) – szivárványos pisztráng (Oncorhynchus mykiss) – pataki szajbling (Salvelinus fontinalis) – lazac (Salmo salar) – sarkvidéki szajbling (Salvelinus alpinus) – pénzes pér (Thymallus thymallus) – tavi pisztráng (Salvelinus namaycush) – dunai galóca (Hucho hucho)

Termelési rendszer

A gazdaság etetési rendszerét nyílt rendszer felhasználásával kell megvalósítani. Az áramlási sebességnek legalább 60 % oxigéntelítettséget kell biztosítania az állomány számára, gondoskodva az állatok szükségleteiről, valamint a kifolyó víz eltávolításáról.

Maximális állománysűrűség

A felsorolásban nem szereplő más lazacfélék esetében 15 kg/m3

Lazac 20 kg/m3

Sebes pisztráng és szivárványos pisztráng 25 kg/m3

Sarkvidéki szajbling 20 kg/m3

2.   szakasz

Lazacfélék ökológiai termelése tengervízben:

Lazac (Salmo salar), sebes pisztráng (Salmo trutta) – szivárványos pisztráng (Oncorhynchus mykiss)

| Maximális állománysűrűség | 10 kg/m3 hálórekeszekben |
| --- | --- |

Maximális állománysűrűség

10 kg/m3 hálórekeszekben

3.   szakasz

Közönséges tőkehal (Gadus morhua) és más tőkehalfélék, fűrészes sügér (Dicentrarchus labrax), tengeri durbincs (Sparus aurata), sashal (Argyrosomus regius), nagy rombuszhal (Psetta maxima [= Scopthalmus maximux]), rózsaszínű durbincs (Pagrus pagrus[=Sparus pagrus]), vörös árnyékhal (Sciaenops ocellatus) és más durbincsfélék, valamint nyúlhalak (Siganus spp) ökológiai termelése

| Termelési rendszer | Nyílt vízi tartási rendszerben (hálós tartály/ketrec), ahol a legkisebb tengeráramlási sebesség optimális feltételeket biztosít a halak számára, illetve a szárazföldön létesített nyílt rendszerben. |
| --- | --- |
| Maximális állománysűrűség | A nagy rombuszhaltól eltérő halfajok esetében: 15 kg/m3

  A nagy rombuszhal esetében: 25 kg/m2 |

Termelési rendszer

Nyílt vízi tartási rendszerben (hálós tartály/ketrec), ahol a legkisebb tengeráramlási sebesség optimális feltételeket biztosít a halak számára, illetve a szárazföldön létesített nyílt rendszerben.

Maximális állománysűrűség

A nagy rombuszhaltól eltérő halfajok esetében: 15 kg/m3

A nagy rombuszhal esetében: 25 kg/m2

4.   szakasz

Fűrészes sügér, tengeri durbincs, sashal, tengeri pér (Liza, Mugil) és angolna (Anguilla spp) ökológiai termelése árapályos területek mesterséges tavaiban és part menti lagúnáiban

| Tartási rendszer | Akvakultúrás termelőegységgé alakított hagyományos sólepárlók és hasonló szárazföldi mesterséges tavak árapályos területeken |
| --- | --- |
| Termelési rendszer | A fajok jóllétének biztosítására gondoskodni kell a víz megfelelő cseréjéről.
  A gátak legalább 50 %-át növénnyel kell fedni
  Vizenyős területen létesített víztisztító tavak megléte szükséges |
| maximális állománysűrűség | 4 kg/m3 |

Tartási rendszer

Akvakultúrás termelőegységgé alakított hagyományos sólepárlók és hasonló szárazföldi mesterséges tavak árapályos területeken

Termelési rendszer

A fajok jóllétének biztosítására gondoskodni kell a víz megfelelő cseréjéről.

A gátak legalább 50 %-át növénnyel kell fedni

Vizenyős területen létesített víztisztító tavak megléte szükséges

maximális állománysűrűség

4 kg/m3

5.   szakasz

Tok ökológiai termelése édesvízben

Érintett fajok: acipenserek családja

| Termelési rendszer | Az egyes állattartó egységekben megfelelő vízáramlásról kell gondoskodni az állatok jóllétének garantálása érdekében.
  A távozóvíz minősége megegyezik a bejövő víz minőségével |
| --- | --- |
| maximális állománysűrűség | 30 kg/m3 |

Termelési rendszer

Az egyes állattartó egységekben megfelelő vízáramlásról kell gondoskodni az állatok jóllétének garantálása érdekében.

A távozóvíz minősége megegyezik a bejövő víz minőségével

maximális állománysűrűség

30 kg/m3

6.   szakasz

Halak ökológiai termelése szárazföldi vizekben:

Érintett fajok: pontyfélék családja (Cyrpinidae) és más társított fajok polikultúrás termelésben, beleértve a következőket: sügér, csuka, harcsa, marénafélék, tokfélék.

| Termelési rendszer | Mesterséges halastavakban, amelyeket időszakosan teljes mértékben ki kell szárítani, valamint tavakban. A tóban teljes mértékben ökológiai termelést kell folytatni, beleértve a szárazföldi területeken termesztett növényeket is.
  A halak számára mérete révén optimális feltételeket biztosító lehalászási területen gondoskodni kell a tiszta víz beáramlásáról. A halakat a lehalászást követően tiszta vízben kell tárolni.
  A halastavak és tavak szerves és ásványi trágyázását a 889/2008/EK rendelet I. mellékletnek megfelelően kell végezni, legfeljebb 20 kg nitrogén/ha alkalmazásával.
  Tilos szintetikus kémiai anyagok alkalmazása a termelésre szolgáló vízben jelen lévő vízi növények, valamint a növényi takaró szabályozása céljából.
  A szárazföldön elhelyezkedő vízi egységet körülvevő, természetes vegetációval rendelkező területeket a gazdálkodásban nem érintett külső területek pufferzónájaként fenn kell tartani, az ökológiai akvakultúra szabályaival összhangban.
  A nyújtási szakaszban a polikultúra abban az esetben alkalmazható, ha az ebben a meghatározásban foglalt kritériumok a többi hal tekintetében is teljesülnek. |
| --- | --- |
| Terméshozam | A fajok összes termelési hozama éves szinten legfeljebb 1 500 kg hal/hektár. |

Termelési rendszer

Mesterséges halastavakban, amelyeket időszakosan teljes mértékben ki kell szárítani, valamint tavakban. A tóban teljes mértékben ökológiai termelést kell folytatni, beleértve a szárazföldi területeken termesztett növényeket is.

A halak számára mérete révén optimális feltételeket biztosító lehalászási területen gondoskodni kell a tiszta víz beáramlásáról. A halakat a lehalászást követően tiszta vízben kell tárolni.

A halastavak és tavak szerves és ásványi trágyázását a 889/2008/EK rendelet I. mellékletnek megfelelően kell végezni, legfeljebb 20 kg nitrogén/ha alkalmazásával.

Tilos szintetikus kémiai anyagok alkalmazása a termelésre szolgáló vízben jelen lévő vízi növények, valamint a növényi takaró szabályozása céljából.

A szárazföldön elhelyezkedő vízi egységet körülvevő, természetes vegetációval rendelkező területeket a gazdálkodásban nem érintett külső területek pufferzónájaként fenn kell tartani, az ökológiai akvakultúra szabályaival összhangban.

A nyújtási szakaszban a polikultúra abban az esetben alkalmazható, ha az ebben a meghatározásban foglalt kritériumok a többi hal tekintetében is teljesülnek.

Terméshozam

A fajok összes termelési hozama éves szinten legfeljebb 1 500 kg hal/hektár.

7.   szakasz

Ostoros garnélák és édesvizi garnélarák (Macrobrachium sp.) ökológiai termelése

| A termelőegység(ek) létrehozása | Elhelyezkedés: terméketlen agyagos területen, a tó építése által okozott környezeti hatás minimalizálása érdekében. A halastavakat természetes, már meglévő agyag felhasználásával kell kiépíteni. A mangrove kiirtása nem engedélyezett. |
| --- | --- |
| Átállási idő | Tavanként hat hónap, a tenyésztett garnélarák rendes élettartamának megfelelően. |
| A tenyészállomány származása | Három év működést követően legalább a tenyészállomány felének domesztikáltnak kell lennie. A fennmaradó tenyészállomány fenntartható halgazdaságokból származó, kórokozótól mentes, vadon kifogott állomány. Az első és második nemzedéken a gazdaságba történő behozatalt megelőzően kötelező szűrővizsgálatot kell végezni. |
| A szemkocsány eltávolítása | Tilos |
| A gazdaság állománysűrűsége és termelési korlátai | Tenyésztés: legfeljebb 22 posztlárva/m2

  A biomassza maximális pillanatnyi mennyisége: 240 g/m2 |

A termelőegység(ek) létrehozása

Elhelyezkedés: terméketlen agyagos területen, a tó építése által okozott környezeti hatás minimalizálása érdekében. A halastavakat természetes, már meglévő agyag felhasználásával kell kiépíteni. A mangrove kiirtása nem engedélyezett.

Átállási idő

Tavanként hat hónap, a tenyésztett garnélarák rendes élettartamának megfelelően.

A tenyészállomány származása

Három év működést követően legalább a tenyészállomány felének domesztikáltnak kell lennie. A fennmaradó tenyészállomány fenntartható halgazdaságokból származó, kórokozótól mentes, vadon kifogott állomány. Az első és második nemzedéken a gazdaságba történő behozatalt megelőzően kötelező szűrővizsgálatot kell végezni.

A szemkocsány eltávolítása

Tilos

A gazdaság állománysűrűsége és termelési korlátai

Tenyésztés: legfeljebb 22 posztlárva/m2

A biomassza maximális pillanatnyi mennyisége: 240 g/m2

8.   szakasz

Puhatestűek és tüskésbőrűek

| Termelési rendszerek | Zsinórok, tutajok, tengerfenéki tenyésztés, hálózsákok, ketrecek, tálcák, haltartó hálók, kagylócölöpök és más tartási rendszerek.
  A tutajokon megvalósuló kagylótenyésztésben a felszíni terület négyzetméterére vetítve a felfüggesztett kötelek száma köbméterenként legfeljebb egy lehet. Egy-egy kötél hosszúsága nem haladhatja meg a 20 métert. A köteleket a termelési ciklus során nem lehet ritkítani, a tenyésztés kezdeti szakaszában azonban engedélyezett a kötelek több szálra való szétválasztása, feltéve, hogy az nem növeli az állománysűrűséget. |
| --- | --- |

Termelési rendszerek

Zsinórok, tutajok, tengerfenéki tenyésztés, hálózsákok, ketrecek, tálcák, haltartó hálók, kagylócölöpök és más tartási rendszerek.

A tutajokon megvalósuló kagylótenyésztésben a felszíni terület négyzetméterére vetítve a felfüggesztett kötelek száma köbméterenként legfeljebb egy lehet. Egy-egy kötél hosszúsága nem haladhatja meg a 20 métert. A köteleket a termelési ciklus során nem lehet ritkítani, a tenyésztés kezdeti szakaszában azonban engedélyezett a kötelek több szálra való szétválasztása, feltéve, hogy az nem növeli az állománysűrűséget.

9.   szakasz

Trópusi édesvízi hal: tejhal (Chanos chanos), tilápia (Oreochromis sp.), panga (Pangasius sp.)

| Termelési rendszerek | Halastavak és hálós ketrecek |
| --- | --- |
| Maximális állománysűrűség | Panga: 10 kg/m3

  Oreochromis: 20 kg/m3 |

Termelési rendszerek

Halastavak és hálós ketrecek

Maximális állománysűrűség

Panga: 10 kg/m3

Oreochromis: 20 kg/m3

10.   szakasz

Egyéb tenyésztett víziállat-fajok: nincsenek.”

---

| 6.8.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 204/35 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 204/35

---

A BIZOTTSÁG 711/2009/EK RENDELETE

(2009. augusztus 4.)

a Portugália lobogója alatt közlekedő hajók által a VIII és IX övezet közösségi vizein és a harmadik országok felségterületéhez vagy joghatósága alá nem tartozó vizein folytatott, villás tőkehalra irányuló halászat tilalmáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a halászati erőforrások közös halászati politika alapján történő védelméről és fenntartható kiaknázásáról szóló, 2002. december 20-i 2371/2002/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 26. cikke (4) bekezdésére,

tekintettel a közös halászati politika ellenőrző rendszerének létrehozataláról szóló, 1993. október 12-i 2847/93/EGK tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 21. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A közösségi halászhajók egyes mélytengeri halállományokra vonatkozó halászati lehetőségeinek a 2009. és 2010. évre történő meghatározásáról szóló, 2008. november 28-i 1359/2008/EK tanácsi rendelet (3) kvótákat állapít meg a 2009. és a 2010. évre. |
| --- | --- |

(1)

A közösségi halászhajók egyes mélytengeri halállományokra vonatkozó halászati lehetőségeinek a 2009. és 2010. évre történő meghatározásáról szóló, 2008. november 28-i 1359/2008/EK tanácsi rendelet (3) kvótákat állapít meg a 2009. és a 2010. évre.

| (2) | A Bizottsághoz beérkezett információ szerint az e rendelet mellékletében említett tagállam lobogója alatt közlekedő, illetve az e tagállamban lajstromozott hajók kimerítették a 2009. évre meghatározott, a mellékletben megnevezett állományra vonatkozó halászati kvótát. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottsághoz beérkezett információ szerint az e rendelet mellékletében említett tagállam lobogója alatt közlekedő, illetve az e tagállamban lajstromozott hajók kimerítették a 2009. évre meghatározott, a mellékletben megnevezett állományra vonatkozó halászati kvótát.

| (3) | Ezért erre az állományra nézve meg kell tiltani a halászatot, valamint a fedélzeten való tárolást, az át- és kirakodást, |
| --- | --- |

(3)

Ezért erre az állományra nézve meg kell tiltani a halászatot, valamint a fedélzeten való tárolást, az át- és kirakodást,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A kvóta kimerítése

Az e rendelet mellékletében megjelölt időponttól kezdve úgy kell tekinteni, hogy a mellékletben említett tagállam a mellékletben megnevezett állományra nézve kimerítette a 2009. évi halászati kvótáját.

2. cikk

Tilalmak

Az e rendelet mellékletében említett tagállam lobogója alatt közlekedő, illetve az e tagállamban lajstromozott hajók a mellékletben megjelölt időponttól nem halászhatnak a mellékletben megnevezett állományra. Ettől az időponttól kezdve az e hajók által fogott, az adott állományba tartozó egyedek fedélzeten való tárolása, átrakodása és kirakodása is tilos.

3. cikk

Hatálybalépés

E rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2009. augusztus 4-én.

a Bizottság részéről

Fokion FOTIADIS

tengerügyi és halászati főigazgató

---

(1)  HL L 358., 2002.12.31., 59. o.

1

(2)  HL L 261., 1993.10.20., 1. o.

2

(3)  HL L 352., 2008.12.31., 1. o.

3

---

MELLÉKLET

| Szám | 1/DSS |
| --- | --- |
| Tagállam | PRT |
| Állomány | GFB/89- |
| Faj | Villás tőkehal (Phycis blennoides) |
| Terület | A VIII és IX övezet közösségi vizei és a harmadik országok felségterületéhez vagy joghatósága alá nem tartozó vizei |
| Időpont | 2009. július 15. |

Szám

1/DSS

Tagállam

PRT

Állomány

GFB/89-

Faj

Villás tőkehal (Phycis blennoides)

Terület

A VIII és IX övezet közösségi vizei és a harmadik országok felségterületéhez vagy joghatósága alá nem tartozó vizei

Időpont

2009. július 15.

---

| 6.8.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 204/37 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 204/37

---

A BIZOTTSÁG 712/2009/EK RENDELETE

(2009. augusztus 5.)

a cukorágazat egyes termékeire a 2008/2009-es gazdasági évben alkalmazandó, a 945/2008/EK rendelettel rögzített irányadó áraknak és kiegészítő importvámok összegének módosításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) (1),

tekintettel a cukorágazatban harmadik országokkal folytatott kereskedelem tekintetében a 318/2006/EK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2006. június 30-i 951/2006/EK bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 36. cikke (2) bekezdése második albekezdésének második mondatára,

mivel:

| (1) | A 945/2008/EK bizottsági rendelet (3) a 2008/2009-es gazdasági évre megállapította a fehér cukorra, a nyerscukorra és egyes szirupokra alkalmazandó irányadó árakat és kiegészítő importvámokat. Ezen árakat és vámokat legutóbb a 685/2009/EK bizottsági rendelet (4) módosította. |
| --- | --- |

(1)

A 945/2008/EK bizottsági rendelet (3) a 2008/2009-es gazdasági évre megállapította a fehér cukorra, a nyerscukorra és egyes szirupokra alkalmazandó irányadó árakat és kiegészítő importvámokat. Ezen árakat és vámokat legutóbb a 685/2009/EK bizottsági rendelet (4) módosította.

| (2) | A Bizottság rendelkezésére álló adatok alapján az említett összegek módosításra szorulnak, a 951/2006/EK rendeletben foglalt előírásokkal és részletes szabályokkal összhangban, |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság rendelkezésére álló adatok alapján az említett összegek módosításra szorulnak, a 951/2006/EK rendeletben foglalt előírásokkal és részletes szabályokkal összhangban,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 951/2006/EK rendelet 36. cikkében említett termékek behozatalára a 2008/2009-es gazdasági évben alkalmazandó irányadó áraknak és kiegészítő vámoknak a 945/2008/EK rendelettel rögzített összege e rendelet melléklete szerint módosul.

2. cikk

Ez a rendelet 2009. augusztus 6-án lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2009. augusztus 5-én.

a Bizottság részéről

Jean-Luc DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 178., 2006.7.1., 24. o.

2

(3)  HL L 258., 2008.9.26., 56. o.

3

(4)  HL L 197., 2009.7.29., 65. o.

4

---

MELLÉKLET

A fehér cukor, a nyerscukor és az 1702 90 95 KN-kód alá tartozó termékek behozatalára vonatkozó irányadó árak és kiegészítő importvámok 2009. augusztus 6-tól alkalmazandó módosított összegei

| (EUR) |
| --- |
| KN-kód | Az adott termék nettó 100 kg-jára vonatkozó irányadó ár összege | Az adott termék nettó 100 kg-jára vonatkozó kiegészítő vám összege |
| 1701 11 10 (1) | 32,58 | 1,51 |
| 1701 11 90 (1) | 32,58 | 5,24 |
| 1701 12 10 (1) | 32,58 | 1,38 |
| 1701 12 90 (1) | 32,58 | 4,83 |
| 1701 91 00 (2) | 35,60 | 7,43 |
| 1701 99 10 (2) | 35,60 | 3,66 |
| 1701 99 90 (2) | 35,60 | 3,66 |
| 1702 90 95 (3) | 0,36 | 0,31 |

(EUR)

KN-kód

Az adott termék nettó 100 kg-jára vonatkozó irányadó ár összege

Az adott termék nettó 100 kg-jára vonatkozó kiegészítő vám összege

1701 11 10 (1)

32,58

1,51

1701 11 90 (1)

32,58

5,24

1701 12 10 (1)

32,58

1,38

1701 12 90 (1)

32,58

4,83

1701 91 00 (2)

35,60

7,43

1701 99 10 (2)

35,60

3,66

1701 99 90 (2)

35,60

3,66

1702 90 95 (3)

0,36

0,31

---

(1)  Az 1234/2007/EK rendelet IV. mellékletének III. pontjában meghatározott szabványminőségre megállapítva.

(2)  Az 1234/2007/EK rendelet IV. mellékletének II. pontjában meghatározott szabványminőségre megállapítva.

(3)  1 %-os szacharóztartalomra megállapítva.

---

II Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

HATÁROZATOK

Bizottság

| 6.8.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 204/39 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 204/39

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2009. augusztus 5.)

a 2003/467/EK határozat egyes tagállamoknak és régióiknak hivatalosan szarvasmarha-brucellózistól mentessé nyilvánítása tekintetében történő módosításáról

(az értesítés a C(2009) 6086. számú dokumentummal történt)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2009/600/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a szarvasmarhafélék és a sertések Közösségen belüli kereskedelmét érintő állat-egészségügyi problémákról szóló, 1964. június 26-i 64/432/EGK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak A. melléklete II. szakaszának 7. pontjára,

mivel:

| (1) | A 64/432/EGK irányelv előírja, hogy egy tagállamot vagy annak egy részét a szarvasmarha-állomány tekintetében akkor lehet hivatalosan szarvasmarha-brucellózistól mentessé nyilvánítani, ha megfelel az említett irányelvben meghatározott bizonyos feltételeknek. |
| --- | --- |

(1)

A 64/432/EGK irányelv előírja, hogy egy tagállamot vagy annak egy részét a szarvasmarha-állomány tekintetében akkor lehet hivatalosan szarvasmarha-brucellózistól mentessé nyilvánítani, ha megfelel az említett irányelvben meghatározott bizonyos feltételeknek.

| (2) | A tagállamokat és azon régióikat, amelyeket szarvasmarha-brucellózistól mentesnek nyilvánítottak, az egyes tagállamok vagy a tagállamok egyes régiói szarvasmarha-állományainak hivatalosan tuberkulózismentes, brucellózismentes és szarvasmarhák enzootikus leukózisától mentes státusza megállapításáról szóló, 2003. június 23-i 2003/467/EK bizottsági határozat (2) sorolja fel. |
| --- | --- |

(2)

A tagállamokat és azon régióikat, amelyeket szarvasmarha-brucellózistól mentesnek nyilvánítottak, az egyes tagállamok vagy a tagállamok egyes régiói szarvasmarha-állományainak hivatalosan tuberkulózismentes, brucellózismentes és szarvasmarhák enzootikus leukózisától mentes státusza megállapításáról szóló, 2003. június 23-i 2003/467/EK bizottsági határozat (2) sorolja fel.

| (3) | Írország és Lengyelország olyan dokumentációt nyújtott be a Bizottságnak, amely igazolja, hogy országuk egész területe megfelel a 64/432/EGK irányelvben előírt vonatkozó feltételeknek, annak érdekében, hogy a szóban forgó tagállamokat hivatalosan szarvasmarha-brucellózistól mentessé lehessen nyilvánítani. |
| --- | --- |

(3)

Írország és Lengyelország olyan dokumentációt nyújtott be a Bizottságnak, amely igazolja, hogy országuk egész területe megfelel a 64/432/EGK irányelvben előírt vonatkozó feltételeknek, annak érdekében, hogy a szóban forgó tagállamokat hivatalosan szarvasmarha-brucellózistól mentessé lehessen nyilvánítani.

| (4) | Az Írország és Lengyelország által benyújtott dokumentáció értékelését követően az említett tagállamok egész területét hivatalosan szarvasmarha-brucellózistól mentessé kell nyilvánítani. |
| --- | --- |

(4)

Az Írország és Lengyelország által benyújtott dokumentáció értékelését követően az említett tagállamok egész területét hivatalosan szarvasmarha-brucellózistól mentessé kell nyilvánítani.

| (5) | Portugália olyan dokumentációt nyújtott be a Bizottságnak, amely igazolja, hogy az Azori-szigetek Autonóm Régióhoz tartozó Faial- és Santa Maria-sziget megfelel a 64/432/EGK irányelvben előírt, vonatkozó feltételeknek, annak érdekében, hogy e szigeteket hivatalosan Portugália szarvasmarha-brucellózistól mentes régióivá lehessen nyilvánítani. |
| --- | --- |

(5)

Portugália olyan dokumentációt nyújtott be a Bizottságnak, amely igazolja, hogy az Azori-szigetek Autonóm Régióhoz tartozó Faial- és Santa Maria-sziget megfelel a 64/432/EGK irányelvben előírt, vonatkozó feltételeknek, annak érdekében, hogy e szigeteket hivatalosan Portugália szarvasmarha-brucellózistól mentes régióivá lehessen nyilvánítani.

| (6) | Továbbá Spanyolország olyan dokumentációt nyújtott be a Bizottságnak, amely igazolja, hogy a Kanári-szigetek autonóm közösséghez tartozó Santa Cruz de Tenerife és Las Palmas tartomány megfelel a 64/432/EGK irányelvben előírt, vonatkozó feltételeknek, annak érdekében, hogy e tartományokat hivatalosan Spanyolország szarvasmarha-brucellózistól mentes régióivá lehessen nyilvánítani. |
| --- | --- |

(6)

Továbbá Spanyolország olyan dokumentációt nyújtott be a Bizottságnak, amely igazolja, hogy a Kanári-szigetek autonóm közösséghez tartozó Santa Cruz de Tenerife és Las Palmas tartomány megfelel a 64/432/EGK irányelvben előírt, vonatkozó feltételeknek, annak érdekében, hogy e tartományokat hivatalosan Spanyolország szarvasmarha-brucellózistól mentes régióivá lehessen nyilvánítani.

| (7) | A Portugália és Spanyolország által benyújtott dokumentáció értékelését követően az érintett szigeteket és tartományokat hivatalosan szarvasmarha-brucellózistól mentes régiókká kell nyilvánítani. |
| --- | --- |

(7)

A Portugália és Spanyolország által benyújtott dokumentáció értékelését követően az érintett szigeteket és tartományokat hivatalosan szarvasmarha-brucellózistól mentes régiókká kell nyilvánítani.

| (8) | A 2003/467/EK határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(8)

A 2003/467/EK határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (9) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(9)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2003/467/EK határozat II. melléklete e határozat mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

E határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2009. augusztus 5-én.

a Bizottság részéről

Androulla VASSILIOU

a Bizottság tagja

---

(1)  HL 121., 1964.7.29., 1977/64. o.

1

(2)  HL L 156., 2003.6.25., 74. o.

2

---

MELLÉKLET

A 2003/467/EK határozat II. melléklete helyébe a következő szöveg lép:

„II. MELLÉKLET

1.   FEJEZET

Hivatalosan brucellózismentes tagállamok

| ISO-kód | Tagállam |
| --- | --- |
| BE | Belgium |
| CZ | Cseh Köztársaság |
| DK | Dánia |
| DE | Németország |
| IE | Írország |
| FR | Franciaország |
| LU | Luxemburg |
| NL | Hollandia |
| AT | Ausztria |
| PL | Lengyelország |
| SI | Szlovénia |
| SK | Szlovákia |
| FI | Finnország |
| SE | Svédország |

ISO-kód

Tagállam

BE

Belgium

CZ

Cseh Köztársaság

DK

Dánia

DE

Németország

IE

Írország

FR

Franciaország

LU

Luxemburg

NL

Hollandia

AT

Ausztria

PL

Lengyelország

SI

Szlovénia

SK

Szlovákia

FI

Finnország

SE

Svédország

2.   FEJEZET

A tagállamok hivatalosan brucellózismentes régiói

Olaszországban:

| — | Abruzzo régió: Pescara megye, |
| --- | --- |

—

Abruzzo régió: Pescara megye,

| — | Emilia-Romagna régió: Bologna, Ferrara, Forli-Cesena, Modena, Parma, Piacenza, Ravenna, Reggio Emilia és Rimini megye, |
| --- | --- |

—

Emilia-Romagna régió: Bologna, Ferrara, Forli-Cesena, Modena, Parma, Piacenza, Ravenna, Reggio Emilia és Rimini megye,

| — | Friuli-Venezia Giulia régió, |
| --- | --- |

—

Friuli-Venezia Giulia régió,

| — | Lazio régió: Rieti megye, |
| --- | --- |

—

Lazio régió: Rieti megye,

| — | Liguria régió: Imperia és Savona megye, |
| --- | --- |

—

Liguria régió: Imperia és Savona megye,

| — | Lombardia régió: Bergamo, Brescia, Como, Cremona, Lecco, Lodi, Mantova, Milánó, Pavia, Sondrio és Varese megye, |
| --- | --- |

—

Lombardia régió: Bergamo, Brescia, Como, Cremona, Lecco, Lodi, Mantova, Milánó, Pavia, Sondrio és Varese megye,

| — | Marche régió, |
| --- | --- |

—

Marche régió,

| — | Piemonte régió, |
| --- | --- |

—

Piemonte régió,

| — | Puglia régió: Brindisi megye, |
| --- | --- |

—

Puglia régió: Brindisi megye,

| — | Szardínia régió: Cagliari, Nuoro, Oristano és Sassari tartomány, |
| --- | --- |

—

Szardínia régió: Cagliari, Nuoro, Oristano és Sassari tartomány,

| — | Toscana régió, |
| --- | --- |

—

Toscana régió,

| — | Trentino-Alto Adige régió: Bolzano és Trento tartomány, |
| --- | --- |

—

Trentino-Alto Adige régió: Bolzano és Trento tartomány,

| — | Umbria régió: Perugia és Terni megye, |
| --- | --- |

—

Umbria régió: Perugia és Terni megye,

| — | Veneto régió. |
| --- | --- |

—

Veneto régió.

Portugáliában:

| — | Az Azori-szigetek Autonóm Régióban: Corvo-, Faial-, Flores-, Graciosa-, Pico- és Santa Maria-sziget. |
| --- | --- |

—

Az Azori-szigetek Autonóm Régióban: Corvo-, Faial-, Flores-, Graciosa-, Pico- és Santa Maria-sziget.

Spanyolországban:

| — | Santa Cruz de Tenerife tartomány, |
| --- | --- |

—

Santa Cruz de Tenerife tartomány,

| — | Las Palmas tartomány. |
| --- | --- |

—

Las Palmas tartomány.

Az Egyesült Királyságban:

| — | Nagy-Britannia: Anglia, Skócia, Wales.” |
| --- | --- |

—

Nagy-Britannia: Anglia, Skócia, Wales.”

---

| 6.8.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 204/43 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 204/43

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2009. augusztus 5.)

a 2004/233/EK határozat I. mellékletének az egyes húsevő háziállatok veszettség elleni vakcinázásának hatékonysági vizsgálatára jóváhagyott laboratóriumok jegyzéke Németországra vonatkozó bejegyzéseinek tekintetében történő módosításáról

(az értesítés a C(2009) 6105. számú dokumentummal történt)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2009/601/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a veszettség elleni vakcinák hatékonyságát figyelemmel kísérő szerológiai vizsgálatok egységesítéséhez szükséges szempontok megállapításáért felelős különleges intézet kijelöléséről szóló, 2000. március 20-i 2000/258/EK tanácsi határozatra (1) és különösen annak 3. cikkére,

mivel:

| (1) | A 2000/258/EK határozat a veszettség elleni vakcinák hatékonyságát figyelemmel kísérő szerológiai vizsgálatok egységesítéséhez szükséges szempontok megállapításáért felelős intézetként a franciaországi Agence Française de Sécurité Sanitaire des Aliments de Nancy laboratóriumát (a továbbiakban: nancy-i AFSSA laboratórium) jelölte ki. |
| --- | --- |

(1)

A 2000/258/EK határozat a veszettség elleni vakcinák hatékonyságát figyelemmel kísérő szerológiai vizsgálatok egységesítéséhez szükséges szempontok megállapításáért felelős intézetként a franciaországi Agence Française de Sécurité Sanitaire des Aliments de Nancy laboratóriumát (a továbbiakban: nancy-i AFSSA laboratórium) jelölte ki.

| (2) | E határozat szintén előírja, hogy a nancy-i AFSSA laboratóriumnak el kell küldenie a Bizottság számára azon közösségi laboratóriumok listáját, amelyek e szerológiai vizsgálatok lebonyolítására jogosultságot nyernek. Ennek megfelelően a nancy-i AFSSA laboratórium a szerológiai vizsgálatok elvégzéséhez engedélyre váró laboratóriumok értékeléséhez a bevett szakmai vizsgálati eljárást használja. |
| --- | --- |

(2)

E határozat szintén előírja, hogy a nancy-i AFSSA laboratóriumnak el kell küldenie a Bizottság számára azon közösségi laboratóriumok listáját, amelyek e szerológiai vizsgálatok lebonyolítására jogosultságot nyernek. Ennek megfelelően a nancy-i AFSSA laboratórium a szerológiai vizsgálatok elvégzéséhez engedélyre váró laboratóriumok értékeléséhez a bevett szakmai vizsgálati eljárást használja.

| (3) | Az egyes húsevő háziállatok veszettség elleni vakcinázása hatékonysági vizsgálatának laboratóriumok számára történő engedélyezéséről szóló, 2004. március 4-i 2004/233/EK bizottsági határozat (2) a nancy-i AFSSA laboratórium által közzétett szakmai vizsgálatok eredménye alapján megállapítja a tagállamok jóváhagyott laboratóriumainak jegyzékét. |
| --- | --- |

(3)

Az egyes húsevő háziállatok veszettség elleni vakcinázása hatékonysági vizsgálatának laboratóriumok számára történő engedélyezéséről szóló, 2004. március 4-i 2004/233/EK bizottsági határozat (2) a nancy-i AFSSA laboratórium által közzétett szakmai vizsgálatok eredménye alapján megállapítja a tagállamok jóváhagyott laboratóriumainak jegyzékét.

| (4) | Németország kérelmet nyújtott be egy laboratóriumnak a 2004/233/EK határozat I. mellékletében felsorolt laboratóriumok jegyzékéből történő törlése iránt a tagállamra vonatkozó bejegyzések közül. |
| --- | --- |

(4)

Németország kérelmet nyújtott be egy laboratóriumnak a 2004/233/EK határozat I. mellékletében felsorolt laboratóriumok jegyzékéből történő törlése iránt a tagállamra vonatkozó bejegyzések közül.

| (5) | A 2004/233/EK határozat I. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(5)

A 2004/233/EK határozat I. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (6) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(6)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2004/233/EK határozat I. mellékletében a Németországra vonatkozó 3. bejegyzést el kell hagyni.

2. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2009. augusztus 5-én.

a Bizottság részéről

Androulla VASSILIOU

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 79., 2000.3.30., 40. o.

1

(2)  HL L 71., 2004.3.10., 30. o.

2

---

Helyesbítések

| 6.8.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 204/44 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 204/44

---

Helyesbítés a halászati kvóták éves kezelésének összefüggésében egyes 2009. évi halászati kvóták kiigazításáról szóló, 2009. július 23-i 649/2009/EK bizottsági rendelethez

(
  Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 192., 2009. július 24.
  )

A 22. oldalon, a melléklet 2009. évi felülvizsgált kvóta oszlopában, az ESP, ALF/3X14 tízujjú nyálkásfejű halak sorban:

a következő szövegrész:

„74”

helyesen:

„76”.

---