# Úřední věstník L 134/2016

| | ISSN 1977-0626 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 134 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Ročník 5924. května 2016 |

ISSN 1977-0626

Úřední věstník

Evropské unie

L 134

České vydání

Právní předpisy

Ročník 5924. května 2016

---

| Obsah | | II   Nelegislativní akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ROZHODNUTÍ |
| | * | Rozhodnutí Komise (EU) 2016/788 ze dne 1. října 2014 o státní podpoře SA.32833 (11/C) (ex 11/NN), kterou poskytlo Německo v souvislosti s opatřeními v oblasti financování letiště Frankfurt-Hahn v období od roku 2009 do roku 2011
  (oznámeno pod číslem C(2014) 6850)

   (
  1
  ) | 1 |
| | * | Rozhodnutí Komise (EU) 2016/789 ze dne 1. října 2014 o státní podpoře SA.21121 (C29/08) (ex NN 54/07), kterou poskytlo Německo v souvislosti s financováním letiště Frankfurt-Hahn a finančními vztahy mezi letištěm a společností Ryanair
  (oznámeno pod číslem C(2014) 6853)

   (
  1
  ) | 46 |
| | * | Rozhodnutí Komise v přenesené pravomoci (EU) 2016/790 ze dne 13. ledna 2016, kterým se mění příloha V směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/36/ES, pokud jde o doklady o dosažené kvalifikaci a názvy oborů odborné přípravy
  (oznámeno pod číslem C(2016) 1)

   (
  1
  ) | 135 |

Obsah

II   Nelegislativní akty

Strana

ROZHODNUTÍ

*

Rozhodnutí Komise (EU) 2016/788 ze dne 1. října 2014 o státní podpoře SA.32833 (11/C) (ex 11/NN), kterou poskytlo Německo v souvislosti s opatřeními v oblasti financování letiště Frankfurt-Hahn v období od roku 2009 do roku 2011
  (oznámeno pod číslem C(2014) 6850)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem C(2014) 6850)

1

1

*

Rozhodnutí Komise (EU) 2016/789 ze dne 1. října 2014 o státní podpoře SA.21121 (C29/08) (ex NN 54/07), kterou poskytlo Německo v souvislosti s financováním letiště Frankfurt-Hahn a finančními vztahy mezi letištěm a společností Ryanair
  (oznámeno pod číslem C(2014) 6853)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem C(2014) 6853)

1

46

*

Rozhodnutí Komise v přenesené pravomoci (EU) 2016/790 ze dne 13. ledna 2016, kterým se mění příloha V směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/36/ES, pokud jde o doklady o dosažené kvalifikaci a názvy oborů odborné přípravy
  (oznámeno pod číslem C(2016) 1)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem C(2016) 1)

1

135

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP |

---

(1)   Text s významem pro EHP

1

| CS | Akty, jejichž název není vytištěn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vytištěn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

II Nelegislativní akty

ROZHODNUTÍ

| 24.5.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 134/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.5.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 134/1

---

ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2016/788

ze dne 1. října 2014

o státní podpoře SA.32833 (11/C) (ex 11/NN), kterou poskytlo Německo v souvislosti s opatřeními v oblasti financování letiště Frankfurt-Hahn v období od roku 2009 do roku 2011

(oznámeno pod číslem C(2014) 6850)

(Pouze anglické znění je závazné)

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy (1),

s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,

poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s výše uvedenými ustanoveními (2), a s ohledem na tyto připomínky,

vzhledem k těmto důvodům:

1.   POSTUP

POSTUP

| (1) | Dopisem ze dne 17. června 2008 informovala Komise Německo o svém rozhodnutí zahájit řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy ohledně financování společnosti Flughafen Frankfurt Hahn GmbH (dále jen „FFHG“), provozovatele letiště Frankfurt-Hahn, a jejích finančních vztahů se společností Ryanair. Formální vyšetřovací řízení bylo zaregistrováno jako věc č. SA.21121 (C 29/08). |
| --- | --- |

(1)

Dopisem ze dne 17. června 2008 informovala Komise Německo o svém rozhodnutí zahájit řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy ohledně financování společnosti Flughafen Frankfurt Hahn GmbH (dále jen „FFHG“), provozovatele letiště Frankfurt-Hahn, a jejích finančních vztahů se společností Ryanair. Formální vyšetřovací řízení bylo zaregistrováno jako věc č. SA.21121 (C 29/08).

| (2) | Dopisem ze dne 4. března 2011 poskytla společnost Deutsche Lufthansa AG (dále jen „Lufthansa“) další informace v souvislosti s probíhajícím formálním vyšetřovacím řízením ve věci SA.21121 (C 29/08), které se týkaly údajných nových opatření podpory ve prospěch společnosti FFHG. |
| --- | --- |

(2)

Dopisem ze dne 4. března 2011 poskytla společnost Deutsche Lufthansa AG (dále jen „Lufthansa“) další informace v souvislosti s probíhajícím formálním vyšetřovacím řízením ve věci SA.21121 (C 29/08), které se týkaly údajných nových opatření podpory ve prospěch společnosti FFHG.

| (3) | Dopisem ze dne 18. března 2011 předala Komise podání společnosti Lufthansa Německu a vyžádala si další informace o údajných nových opatřeních státní podpory. Dopisem ze dne 5. dubna 2011 požádalo Německo o prodloužení lhůty pro poskytnutí těchto informací do 15. července 2011. Dopisem ze dne 11. dubna 2011 povolila Komise pro některé otázky prodloužení lhůty do 18. května 2011 a pro zbývající část otázek do 31. května 2011. Německo odpovědělo dopisy ze dne 19. května 2011 a 23. května 2011. |
| --- | --- |

(3)

Dopisem ze dne 18. března 2011 předala Komise podání společnosti Lufthansa Německu a vyžádala si další informace o údajných nových opatřeních státní podpory. Dopisem ze dne 5. dubna 2011 požádalo Německo o prodloužení lhůty pro poskytnutí těchto informací do 15. července 2011. Dopisem ze dne 11. dubna 2011 povolila Komise pro některé otázky prodloužení lhůty do 18. května 2011 a pro zbývající část otázek do 31. května 2011. Německo odpovědělo dopisy ze dne 19. května 2011 a 23. května 2011.

| (4) | Tyto odpovědi však nebyly úplné. Komise proto dopisem ze dne 6. června 2011 zaslala upomínku podle čl. 5 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 (3). Německo odpovědělo dopisy ze dne 14. června 2011 a 16. června 2011. |
| --- | --- |

(4)

Tyto odpovědi však nebyly úplné. Komise proto dopisem ze dne 6. června 2011 zaslala upomínku podle čl. 5 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 (3). Německo odpovědělo dopisy ze dne 14. června 2011 a 16. června 2011.

3

| (5) | Dopisem ze dne 13. července 2011 Komise Německo informovala o svém rozhodnutí zahájit řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy ohledně úvěrové linky poskytnuté společnosti FFHG prostřednictvím sdružené hotovosti (tzv. cash pool) spolkové země Porýní-Falc, půjčky, kterou společnost FFHG získala od Investitions- und Strukturbank spolkové země Porýní-Falc (dále jen „ISB“) a záruky, kterou společnosti FFHG poskytla spolková země Porýní-Falc v souvislosti s půjčkou banky ISB (dále jen „rozhodnutí o zahájení řízení“). Formální vyšetřovací řízení týkající se těchto aspektů bylo zaregistrováno jako věc č. SA.32833 (11/C). |
| --- | --- |

(5)

Dopisem ze dne 13. července 2011 Komise Německo informovala o svém rozhodnutí zahájit řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy ohledně úvěrové linky poskytnuté společnosti FFHG prostřednictvím sdružené hotovosti (tzv. cash pool) spolkové země Porýní-Falc, půjčky, kterou společnost FFHG získala od Investitions- und Strukturbank spolkové země Porýní-Falc (dále jen „ISB“) a záruky, kterou společnosti FFHG poskytla spolková země Porýní-Falc v souvislosti s půjčkou banky ISB (dále jen „rozhodnutí o zahájení řízení“). Formální vyšetřovací řízení týkající se těchto aspektů bylo zaregistrováno jako věc č. SA.32833 (11/C).

cash pool

| (6) | Dopisem ze dne 22. července 2011 požádalo Německo o prodloužení lhůty pro odpověď na rozhodnutí o zahájení řízení, jež Komise povolila dne 26. července 2011. Dne 31. srpna 2011 obdržela Komise připomínky Německa k rozhodnutí o zahájení řízení. |
| --- | --- |

(6)

Dopisem ze dne 22. července 2011 požádalo Německo o prodloužení lhůty pro odpověď na rozhodnutí o zahájení řízení, jež Komise povolila dne 26. července 2011. Dne 31. srpna 2011 obdržela Komise připomínky Německa k rozhodnutí o zahájení řízení.

| (7) | Dopisem ze dne 22. prosince 2011 si Komise vyžádala od Německa další informace. Dopisem ze dne 18. ledna 2012 požádalo Německo o prodloužení lhůty pro odpověď, jež Komise povolila téhož dne. Německo na žádost o další informace ze dne 22. prosince 2011 odpovědělo dopisem ze dne 22. února 2012. |
| --- | --- |

(7)

Dopisem ze dne 22. prosince 2011 si Komise vyžádala od Německa další informace. Dopisem ze dne 18. ledna 2012 požádalo Německo o prodloužení lhůty pro odpověď, jež Komise povolila téhož dne. Německo na žádost o další informace ze dne 22. prosince 2011 odpovědělo dopisem ze dne 22. února 2012.

| (8) | Rozhodnutí o zahájení řízení bylo dne 21. července 2012 zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (4). Komise vyzvala zúčastněné strany, aby ve lhůtě jednoho měsíce od zveřejnění podaly k předmětným opatřením své připomínky. |
| --- | --- |

(8)

Rozhodnutí o zahájení řízení bylo dne 21. července 2012 zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (4). Komise vyzvala zúčastněné strany, aby ve lhůtě jednoho měsíce od zveřejnění podaly k předmětným opatřením své připomínky.

Úředním věstníku Evropské unie

4

| (9) | Dopisem ze dne 4. září 2012 obdržela Komise jedno podání od třetí strany, spolkové země Porýní-Falc. Dopisem ze dne 7. září 2012 předala Komise toto podání Německu. Německo mělo možnost se k podání třetí strany vyjádřit ve lhůtě jednoho měsíce. Německo nepodalo žádné připomínky. |
| --- | --- |

(9)

Dopisem ze dne 4. září 2012 obdržela Komise jedno podání od třetí strany, spolkové země Porýní-Falc. Dopisem ze dne 7. září 2012 předala Komise toto podání Německu. Německo mělo možnost se k podání třetí strany vyjádřit ve lhůtě jednoho měsíce. Německo nepodalo žádné připomínky.

| (10) | Dopisem ze dne 10. dubna 2013 si Komise vyžádala od Německa další informace. Německo odpovědělo dopisem ze dne 17. června 2013. |
| --- | --- |

(10)

Dopisem ze dne 10. dubna 2013 si Komise vyžádala od Německa další informace. Německo odpovědělo dopisem ze dne 17. června 2013.

| (11) | Dopisem ze dne 25. února 2014 Komise Německu sdělila, že dne 20. února 2014 byly přijaty pokyny pro leteckou dopravu z roku 2014 (5) a že od okamžiku jejich zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie se budou tyto pokyny vztahovat na daný případ, a poskytla Německu možnost vyjádřit se k pokynům a jejich použití do dvaceti pracovních dnů ode dne jejich zveřejnění v Úředním věstníku. |
| --- | --- |

(11)

Dopisem ze dne 25. února 2014 Komise Německu sdělila, že dne 20. února 2014 byly přijaty pokyny pro leteckou dopravu z roku 2014 (5) a že od okamžiku jejich zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie se budou tyto pokyny vztahovat na daný případ, a poskytla Německu možnost vyjádřit se k pokynům a jejich použití do dvaceti pracovních dnů ode dne jejich zveřejnění v Úředním věstníku.

5

Úředním věstníku Evropské unie

Úředním věstníku

| (12) | Pokyny pro leteckou dopravu z roku 2014 byly v Úředním věstníku Evropské unie zveřejněny dne 4. dubna 2014. Tyto pokyny nahradily pokyny pro leteckou dopravu z roku 1994 (6), jakož i pokyny pro leteckou dopravu z roku 2005 (7). |
| --- | --- |

(12)

Pokyny pro leteckou dopravu z roku 2014 byly v Úředním věstníku Evropské unie zveřejněny dne 4. dubna 2014. Tyto pokyny nahradily pokyny pro leteckou dopravu z roku 1994 (6), jakož i pokyny pro leteckou dopravu z roku 2005 (7).

Úředním věstníku Evropské unie

6

7

| (13) | Dne 15. dubna 2014 bylo v Úředním věstníku Evropské unie zveřejněno oznámení, v němž byly členské státy a zúčastněné strany vyzvány, aby ve lhůtě jednoho měsíce ode dne zveřejnění pokynů podaly připomínky k použití pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014 v daném případě (8). Připomínky podaly společnost Lufthansa a organizace Transport & Environment. Dopisem ze dne 21. srpna 2014 předala Komise tyto připomínky Německu. Dopisem ze dne 29. srpna 2014 Německo Komisi sdělilo, že nemá žádné připomínky. |
| --- | --- |

(13)

Dne 15. dubna 2014 bylo v Úředním věstníku Evropské unie zveřejněno oznámení, v němž byly členské státy a zúčastněné strany vyzvány, aby ve lhůtě jednoho měsíce ode dne zveřejnění pokynů podaly připomínky k použití pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014 v daném případě (8). Připomínky podaly společnost Lufthansa a organizace Transport & Environment. Dopisem ze dne 21. srpna 2014 předala Komise tyto připomínky Německu. Dopisem ze dne 29. srpna 2014 Německo Komisi sdělilo, že nemá žádné připomínky.

Úředním věstníku Evropské unie

8

| (14) | Dopisy ze dne 23. března 2014 a 4. dubna 2014 si Komise vyžádala od Německa další informace. Německo odpovědělo dopisy ze dne 17. dubna 2014, 24. dubna 2014 a 9. května 2014. |
| --- | --- |

(14)

Dopisy ze dne 23. března 2014 a 4. dubna 2014 si Komise vyžádala od Německa další informace. Německo odpovědělo dopisy ze dne 17. dubna 2014, 24. dubna 2014 a 9. května 2014.

| (15) | Dne 17. června 2014 Německo Komisi sdělilo, že výjimečně souhlasí s tím, aby bylo toto rozhodnutí přijato pouze v angličtině. |
| --- | --- |

(15)

Dne 17. června 2014 Německo Komisi sdělilo, že výjimečně souhlasí s tím, aby bylo toto rozhodnutí přijato pouze v angličtině.

2.   SOUVISLOSTI ŠETŘENÍ

SOUVISLOSTI ŠETŘENÍ

2.1   Přeměna letiště a jeho vlastnická struktura

Přeměna letiště a jeho vlastnická struktura

| (16) | Letiště Frankfurt-Hahn se nachází ve spolkové zemi Porýní-Falc ve vzdálenosti přibližně 120 km západně od města Frankfurt nad Mohanem. Letiště Frankfurt-Hahn bylo až do roku 1992 americkou vojenskou základnou. Poté bylo přeměněno na civilní letiště. Letiště má povolení k nepřetržitému provozu. |
| --- | --- |

(16)

Letiště Frankfurt-Hahn se nachází ve spolkové zemi Porýní-Falc ve vzdálenosti přibližně 120 km západně od města Frankfurt nad Mohanem. Letiště Frankfurt-Hahn bylo až do roku 1992 americkou vojenskou základnou. Poté bylo přeměněno na civilní letiště. Letiště má povolení k nepřetržitému provozu.

| (17) | Dne 1. dubna 1995 převzal vlastnictví infrastruktury na letišti Frankfurt-Hahn od Německa podnik Holding Unternehmen Hahn GmbH & Co. KG (dále jen „holding Hahn“), partnerství veřejného a soukromého sektoru mezi společností Wayss & Freytag a spolkovou zemí Porýní-Falc. Mezi roky 1995 a 1998 rozvíjelo toto partnerství veřejného a soukromého sektoru letiště s cílem učinit z něj průmyslovou a obchodní zónu. Podle Německa se do projektu poté, co se partnerství mezi společností Wayss & Freytag a spolkovou zemí Porýní-Falc ukázalo jako neúspěšné, dne 1. ledna 1998 zapojila společnost Flughafen Frankfurt/Main GmbH (dále jen „Fraport“) (*1), která nakonec provozování letiště převzala. |
| --- | --- |

(17)

Dne 1. dubna 1995 převzal vlastnictví infrastruktury na letišti Frankfurt-Hahn od Německa podnik Holding Unternehmen Hahn GmbH & Co. KG (dále jen „holding Hahn“), partnerství veřejného a soukromého sektoru mezi společností Wayss & Freytag a spolkovou zemí Porýní-Falc. Mezi roky 1995 a 1998 rozvíjelo toto partnerství veřejného a soukromého sektoru letiště s cílem učinit z něj průmyslovou a obchodní zónu. Podle Německa se do projektu poté, co se partnerství mezi společností Wayss & Freytag a spolkovou zemí Porýní-Falc ukázalo jako neúspěšné, dne 1. ledna 1998 zapojila společnost Flughafen Frankfurt/Main GmbH (dále jen „Fraport“) (*1), která nakonec provozování letiště převzala.

Holding Unternehmen Hahn GmbH & Co. KG

Flughafen Frankfurt/Main GmbH

*1

| (18) | Společnost Fraport odkoupila 64,90 % podíl ve společnosti provozující letiště, Flughafen Hahn GmbH & Co. KG Lautzenhausen (dále jen „FFHG“), za cenu ve výši [...] (9). Část kupní ceny ([...] EUR) byla splatná dne 31. prosince 2007 a na platbu se vztahovaly určité podmínky (10). V srpnu 1999 získala společnost Fraport 73,37 % podíl v holdingu Hahn a 74,90 % podíl ve společnosti jeho generálního partnera, Holding Unternehmen Hahn Verwaltungs GmbH, a to za cenu ve výši [...] EUR. Společnost Fraport se tak stala novým partnerem spolkové země Porýní-Falc. |
| --- | --- |

(18)

Společnost Fraport odkoupila 64,90 % podíl ve společnosti provozující letiště, Flughafen Hahn GmbH & Co. KG Lautzenhausen (dále jen „FFHG“), za cenu ve výši [...] (9). Část kupní ceny ([...] EUR) byla splatná dne 31. prosince 2007 a na platbu se vztahovaly určité podmínky (10). V srpnu 1999 získala společnost Fraport 73,37 % podíl v holdingu Hahn a 74,90 % podíl ve společnosti jeho generálního partnera, Holding Unternehmen Hahn Verwaltungs GmbH, a to za cenu ve výši [...] EUR. Společnost Fraport se tak stala novým partnerem spolkové země Porýní-Falc.

Flughafen Hahn GmbH & Co. KG Lautzenhausen

9

10

Holding Unternehmen Hahn Verwaltungs GmbH

| (19) | Společnost Fraport se na letišti Frankfurt-Hahn zaměřovala na soustavný rozvoj činnosti letiště v oblasti osobní a nákladní dopravy. V tomto ohledu byla společnost Fraport jedním z prvních podniků uplatňujících obchodní model zaměřený zejména na přilákání nízkonákladových leteckých společností. Na tomto základě uzavřela společnost Fraport s holdingem Hahn po jeho přeměně na německou společnost s ručením omezeným (Gesellschaft mit beschränkter Haftung, GmbH) novou smlouvu o odvodu zisku. K přeměně a k uzavření této smlouvy došlo dne 24. listopadu 2000. |
| --- | --- |

(19)

Společnost Fraport se na letišti Frankfurt-Hahn zaměřovala na soustavný rozvoj činnosti letiště v oblasti osobní a nákladní dopravy. V tomto ohledu byla společnost Fraport jedním z prvních podniků uplatňujících obchodní model zaměřený zejména na přilákání nízkonákladových leteckých společností. Na tomto základě uzavřela společnost Fraport s holdingem Hahn po jeho přeměně na německou společnost s ručením omezeným (Gesellschaft mit beschränkter Haftung, GmbH) novou smlouvu o odvodu zisku. K přeměně a k uzavření této smlouvy došlo dne 24. listopadu 2000.

Gesellschaft mit beschränkter Haftung, GmbH)

| (20) | Holding Hahn a společnost FFHG se posléze spojily a vytvořily společnost Flughafen Hahn GmbH. Spolková země Porýní-Falc vlastnila v nové společnosti 26,93 % podíl a společnost Fraport 73,07 % podíl. V roce 2001 vložili oba společníci, společnost Fraport a spolková země Porýní-Falc, do společnosti FFHG nový kapitál. |
| --- | --- |

(20)

Holding Hahn a společnost FFHG se posléze spojily a vytvořily společnost Flughafen Hahn GmbH. Spolková země Porýní-Falc vlastnila v nové společnosti 26,93 % podíl a společnost Fraport 73,07 % podíl. V roce 2001 vložili oba společníci, společnost Fraport a spolková země Porýní-Falc, do společnosti FFHG nový kapitál.

Flughafen Hahn GmbH

| (21) | Do dne 11. června 2001 měli 100 % podíl ve společnosti Fraport veřejní vlastníci (11). Dne 11. června 2001 byla společnost Fraport uvedena na burzu cenných papírů a 29,71 % podíl v této společnosti byl prodán soukromým vlastníkům, přičemž zbývající 70,29 % podíl drželi i nadále veřejní vlastníci. |
| --- | --- |

(21)

Do dne 11. června 2001 měli 100 % podíl ve společnosti Fraport veřejní vlastníci (11). Dne 11. června 2001 byla společnost Fraport uvedena na burzu cenných papírů a 29,71 % podíl v této společnosti byl prodán soukromým vlastníkům, přičemž zbývající 70,29 % podíl drželi i nadále veřejní vlastníci.

11

| (22) | V listopadu 2002 uzavřely spolkové země Porýní-Falc a Hesensko a společnosti Fraport a FFHG smlouvu o dalším rozvoji letiště Frankfurt-Hahn. Smlouva stanovila druhé navýšení zapsaného kapitálu. Spolková země Hesensko současně vstoupila do společnosti FFHG jako třetí společník. Společnost Fraport poté vlastnila 65 % podíl a spolkové země Hesensko a Porýní-Falc každá 17,5 % podíl. Tato vlastnická struktura se nezměnila až do roku 2009, kdy společnost Fraport prodala celý svůj podíl spolkové zemi Porýní-Falc, která od té doby vlastní většinový 82,5 % podíl. Zbývající 17,5 % podíl vlastní i nadále spolková země Hesensko. |
| --- | --- |

(22)

V listopadu 2002 uzavřely spolkové země Porýní-Falc a Hesensko a společnosti Fraport a FFHG smlouvu o dalším rozvoji letiště Frankfurt-Hahn. Smlouva stanovila druhé navýšení zapsaného kapitálu. Spolková země Hesensko současně vstoupila do společnosti FFHG jako třetí společník. Společnost Fraport poté vlastnila 65 % podíl a spolkové země Hesensko a Porýní-Falc každá 17,5 % podíl. Tato vlastnická struktura se nezměnila až do roku 2009, kdy společnost Fraport prodala celý svůj podíl spolkové zemi Porýní-Falc, která od té doby vlastní většinový 82,5 % podíl. Zbývající 17,5 % podíl vlastní i nadále spolková země Hesensko.

2.2   Vývoj osobní a nákladní dopravy a letiště v blízkosti

Vývoj osobní a nákladní dopravy a letiště v blízkosti

| (23) | Objem osobní přepravy na letišti Frankfurt-Hahn vzrostl z 29 289 cestujících v roce 1998 na 4 miliony cestujících v roce 2007, načež v roce 2013 klesl na 2,7 milionu cestujících (viz tabulka 1). V současnosti obsluhují letiště letecké společnosti Ryanair (12), Wizz Air (13) a další. Podíl cestujících společnosti Ryanair představuje přibližně [80–100 %].

  Tabulka 1


  Vývoj osobní přepravy na letišti Frankfurt-Hahn od roku 1998 do roku 2013








  Rok | Počet cestujících | Počet cestujících společnosti Ryanair |
| --- | --- | --- | --- |
| 1998 | 29 289 | 0 |
| 1999 | 140 706 | 89 129 |
| 2000 | 380 284 | 318 664 |
| 2001 | 447 142 | 397 593 |
| 2002 | 1 457 527 | 1 231 790 |
| 2003 | 2 431 783 | 2 341 784 |
| 2004 | 2 760 379 | 2 668 713 |
| 2005 | 3 079 528 | 2 856 109 |
| 2006 | 3 705 088 | 3 319 772 |
| 2007 | 4 015 155 | 3 808 062 |
| 2008 | 3 940 585 | 3 821 850 |
| 2009 | 3 793 958 | 3 682 050 |
| 2010 | 3 493 629 | [2 794 903 –3 493 629 ] |
| 2011 | 2 894 363 | [2 315 490 –2 894 363 ] |
| 2012 | 2 791 185 | [2 232 948 –2 791 185 ] |
| 2013 | 2 667 529 | [2 134 023 –2 667 529 ] |

(23)

Objem osobní přepravy na letišti Frankfurt-Hahn vzrostl z 29 289 cestujících v roce 1998 na 4 miliony cestujících v roce 2007, načež v roce 2013 klesl na 2,7 milionu cestujících (viz tabulka 1). V současnosti obsluhují letiště letecké společnosti Ryanair (12), Wizz Air (13) a další. Podíl cestujících společnosti Ryanair představuje přibližně [80–100 %].

12

13

Tabulka 1

Tabulka 1

Vývoj osobní přepravy na letišti Frankfurt-Hahn od roku 1998 do roku 2013

Vývoj osobní přepravy na letišti Frankfurt-Hahn od roku 1998 do roku 2013

Rok

Počet cestujících

Počet cestujících společnosti Ryanair

1998

29 289

0

1999

140 706

89 129

2000

380 284

318 664

2001

447 142

397 593

2002

1 457 527

1 231 790

2003

2 431 783

2 341 784

2004

2 760 379

2 668 713

2005

3 079 528

2 856 109

2006

3 705 088

3 319 772

2007

4 015 155

3 808 062

2008

3 940 585

3 821 850

2009

3 793 958

3 682 050

2010

3 493 629

[2 794 903 –3 493 629 ]

2011

2 894 363

[2 315 490 –2 894 363 ]

2012

2 791 185

[2 232 948 –2 791 185 ]

2013

2 667 529

[2 134 023 –2 667 529 ]

| (24) | Letiště Frankfurt-Hahn zaznamenalo rovněž významný nárůst nákladní letecké dopravy. Objem nákladní letecké dopravy na letišti vzrostl z 16 020 t v roce 1998 na 286 416 t v roce 2011, načež v roce 2013 opět klesl na 152 503 t (viz tabulka 2). Celkový objem nákladní dopravy odbavené na letišti, včetně nákladních dopravců, v roce 2013 činil 446 608 t.

  Tabulka 2


  Vývoj nákladní dopravy na letišti Frankfurt-Hahn od roku 1998 do roku 2010








  Rok | Celkový objem nákladní letecké dopravy (v t) | Celkový objem nákladní dopravy včetně nákladních dopravců (v t) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1998 | 16 020 | 134 920 |
| 1999 | 43 676 | 168 437 |
| 2000 | 75 547 | 191 001 |
| 2001 | 25 053 | 133 743 |
| 2002 | 23 736 | 138 131 |
| 2003 | 37 065 | 158 873 |
| 2004 | 66 097 | 191 117 |
| 2005 | 107 305 | 228 921 |
| 2006 | 123 165 | 266 174 |
| 2007 | 125 049 | 289 404 |
| 2008 | 179 375 | 338 490 |
| 2009 | 174 664 | 322 170 |
| 2010 | 228 547 | 466 429 |
| 2011 | 286 416 | 565 344 |
| 2012 | 207 520 | 503 995 |
| 2013 | 152 503 | 446 608 |

(24)

Letiště Frankfurt-Hahn zaznamenalo rovněž významný nárůst nákladní letecké dopravy. Objem nákladní letecké dopravy na letišti vzrostl z 16 020 t v roce 1998 na 286 416 t v roce 2011, načež v roce 2013 opět klesl na 152 503 t (viz tabulka 2). Celkový objem nákladní dopravy odbavené na letišti, včetně nákladních dopravců, v roce 2013 činil 446 608 t.

Tabulka 2

Tabulka 2

Vývoj nákladní dopravy na letišti Frankfurt-Hahn od roku 1998 do roku 2010

Vývoj nákladní dopravy na letišti Frankfurt-Hahn od roku 1998 do roku 2010

Rok

Celkový objem nákladní letecké dopravy (v t)

Celkový objem nákladní dopravy včetně nákladních dopravců (v t)

1998

16 020

134 920

1999

43 676

168 437

2000

75 547

191 001

2001

25 053

133 743

2002

23 736

138 131

2003

37 065

158 873

2004

66 097

191 117

2005

107 305

228 921

2006

123 165

266 174

2007

125 049

289 404

2008

179 375

338 490

2009

174 664

322 170

2010

228 547

466 429

2011

286 416

565 344

2012

207 520

503 995

2013

152 503

446 608

| (25) | V blízkosti letiště Frankfurt-Hahn se nacházejí tato letiště:






  i) | Letiště Frankfurt nad Mohanem (~115 km od letiště Frankfurt-Hahn, ~1 hodina 15 minut doby strávené na cestě autem) je mezinárodní letištní uzel se širokou škálou destinací, od krátkých po velké vzdálenosti. Letiště obsluhují převážně síťoví dopravci, kteří nabízejí návaznou dopravu, ačkoli letiště zajišťuje i spojení z bodu do bodu a charterové lety. Kromě osobní přepravy (přibližně 58 milionů cestujících v roce 2013) odbavuje letiště Frankfurt nad Mohanem i nákladní leteckou dopravu (přibližně 2 miliony t v roce 2013). Obr. 1 ukazuje vývoj objemu přepravy na letištích Frankfurt nad Mohanem a Frankfurt-Hahn v období 2000–2012. |
| --- | --- | --- |

(25)

V blízkosti letiště Frankfurt-Hahn se nacházejí tato letiště:

i)

Letiště Frankfurt nad Mohanem (~115 km od letiště Frankfurt-Hahn, ~1 hodina 15 minut doby strávené na cestě autem) je mezinárodní letištní uzel se širokou škálou destinací, od krátkých po velké vzdálenosti. Letiště obsluhují převážně síťoví dopravci, kteří nabízejí návaznou dopravu, ačkoli letiště zajišťuje i spojení z bodu do bodu a charterové lety. Kromě osobní přepravy (přibližně 58 milionů cestujících v roce 2013) odbavuje letiště Frankfurt nad Mohanem i nákladní leteckou dopravu (přibližně 2 miliony t v roce 2013). Obr. 1 ukazuje vývoj objemu přepravy na letištích Frankfurt nad Mohanem a Frankfurt-Hahn v období 2000–2012.

| ii) | Letiště Lucemburk (~111 km od letiště Frankfurt-Hahn, ~1 hodina 30 minut doby strávené na cestě autem) je mezinárodní letiště, které nabízí celou řadu destinací. Kromě osobní přepravy (přibližně 2,2 miliony cestujících) odbavilo v roce 2013 i 673 500 t leteckého nákladu. |
| --- | --- |

ii)

Letiště Lucemburk (~111 km od letiště Frankfurt-Hahn, ~1 hodina 30 minut doby strávené na cestě autem) je mezinárodní letiště, které nabízí celou řadu destinací. Kromě osobní přepravy (přibližně 2,2 miliony cestujících) odbavilo v roce 2013 i 673 500 t leteckého nákladu.

| iii) | Letiště Zweibrücken (~128 km od letiště Frankfurt-Hahn, ~1 hodina 35 minut doby strávené na cestě autem). |
| --- | --- |

iii)

Letiště Zweibrücken (~128 km od letiště Frankfurt-Hahn, ~1 hodina 35 minut doby strávené na cestě autem).

| iv) | Letiště Saarbrücken (~128 km od letiště Frankfurt-Hahn, ~1 hodina 35 minut doby strávené na cestě autem). |
| --- | --- |

iv)

Letiště Saarbrücken (~128 km od letiště Frankfurt-Hahn, ~1 hodina 35 minut doby strávené na cestě autem).

| v) | Letiště Kolín nad Rýnem/Bonn (~175 km od letiště Frankfurt-Hahn, ~1 hodina 44 minut doby strávené na cestě autem). |
| --- | --- |

v)

Letiště Kolín nad Rýnem/Bonn (~175 km od letiště Frankfurt-Hahn, ~1 hodina 44 minut doby strávené na cestě autem).

Obrázek 1

Obrázek 1

Vývoj osobní dopravy na letištích Frankfurt nad Mohanem a Frankfurt-Hahn v období 2000–2012

Vývoj osobní dopravy na letištích Frankfurt nad Mohanem a Frankfurt-Hahn v období 2000–2012

Year

Počet cestujících na letišti Frankfurt n/Mohanem ročně

Počet cestujících na letišti Frankfurt n/Mohanem ročně

0 %

1 %

2 %

3 %

4 %

5 %

6 %

7 %

8 %

%

2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012

10 000 000

20 000 000

30 000 000

40 000 000

50 000 000

60 000 000

70 000 000

Poměr počtu cestujících na letišti Frankfurt nad Mohanem k počtu cestujících na letišti Frankfurt-Hahn v období 2000–2012 v %

2.3   Finanční výsledky letišť a přehled uskutečněných investic

Finanční výsledky letišť a přehled uskutečněných investic

| (26) | Tabulka 3 podává přehled o investicích, které společnost FFHG uskutečnila od roku 2001 do roku 2012, a to v celkové výši přibližně 216 milionů EUR.

  Tabulka 3


  Přehled investic uskutečněných od roku 2001 do roku 2012




















  V tis. EUR | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | Celkem 2001-2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Investice do infrastruktury a zařízení |
| Přírůstek základních prostředků včetně přeúčtování |
| Pozemky | 3 174,00 | 6 488 | | 2 994 | 4 284 | 3 086 | 8 613 | 593 | | [...] | | | |
| Terminál | | 2 519 | 3 310 | | | | | 251 | | | | | |
| Nákladní hangár | | | 3 850 | | 3 222 | | | | | | | | |
| Kancelářská budova | | | | | | | | 2 428 | | [...] | | | |
| Ostatní investice do infrastruktury | | | 10 194 | 1 152 | | | 13 275 | | | [...] | [...] | [...] | |
| Odbavovací plocha | 1 008,30 | 5 684 | | | 3 394 | | 10 224 | 2 848 | | [...] | [...] | | |
| Jiná infrastruktura | 1 502,20 | 3 848 | 2 071 | 2 692 | 3 911 | 1 761 | 1 558 | 2 608 | 384 | [...] | [...] | [...] | |
| Nehmotná aktiva (např. IT) | 6,1 | 14,50 | 28 | 219 | 487 | 45 | 170 | 121 | 20 | [...] | [...] | [...] | 7 108 |
| Zařízení | 8 208,89 | 1 097,09 | 12 308,42 | 1 814,00 | 2 294,54 | 20 232 | 7 550 | 3 823 | 359 | [...] | [...] | [...] | 75 550 |
| Celkem | 13 899 | 19 650 | 31 761 | 8 871 | 17 592 | 25 123 | 41 390 | 12 673 | 763 | 17 289 | 19 346 | 7 930 | 216 287 |

(26)

Tabulka 3 podává přehled o investicích, které společnost FFHG uskutečnila od roku 2001 do roku 2012, a to v celkové výši přibližně 216 milionů EUR.

Tabulka 3

Tabulka 3

Přehled investic uskutečněných od roku 2001 do roku 2012

Přehled investic uskutečněných od roku 2001 do roku 2012

V tis. EUR

V tis. EUR

2001

2001

2002

2002

2003

2003

2004

2004

2005

2005

2006

2006

2007

2007

2008

2008

2009

2009

2010

2010

2011

2011

2012

2012

Celkem 2001-2012

Celkem 2001-2012

Investice do infrastruktury a zařízení

Přírůstek základních prostředků včetně přeúčtování

Pozemky

3 174,00

6 488

2 994

4 284

3 086

8 613

593

[...]

Terminál

2 519

3 310

251

Nákladní hangár

3 850

3 222

Kancelářská budova

2 428

[...]

Ostatní investice do infrastruktury

10 194

1 152

13 275

[...]

[...]

[...]

Odbavovací plocha

1 008,30

5 684

3 394

10 224

2 848

[...]

[...]

Jiná infrastruktura

1 502,20

3 848

2 071

2 692

3 911

1 761

1 558

2 608

384

[...]

[...]

[...]

Nehmotná aktiva (např. IT)

6,1

14,50

28

219

487

45

170

121

20

[...]

[...]

[...]

7 108

7 108

Zařízení

8 208,89

1 097,09

12 308,42

1 814,00

2 294,54

20 232

7 550

3 823

359

[...]

[...]

[...]

75 550

75 550

Celkem

Celkem

13 899

13 899

19 650

19 650

31 761

31 761

8 871

8 871

17 592

17 592

25 123

25 123

41 390

41 390

12 673

12 673

763

763

17 289

17 289

19 346

19 346

7 930

7 930

216 287

216 287

| (27) | Tabulka 4 podává přehled o ročních finančních výsledcích společnosti FFHG od roku 2001 do roku 2012.

  Tabulka 4


  Roční finanční výsledky společnosti FFHG mezi roky 2001 a 2012



















  V tis. EUR | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Výkaz zisků a ztrát |
| Příjmy | 10 077,61 | 14 908,11 | 22 574,22 | 29 564,18 | 36 859,08 | 43 479,85 | 41 296,34 | 45 383,60 | 42 036,70 | 43 281,58 | 43 658,38 | 40 983,45 |
| Ostatní příjmy (včetně vyrovnávací platby za výkon veřejné správy a prodeje pozemků) | 7 771,31 | 5 514,63 | 3 686,87 | 3 039,35 | 3 618,93 | 6 097,29 | 5 436,58 | 4 858,16 | 11 540,36 | 14 554,55 | 9 313,99 | 21 390,92 |
| Příjmy celkem | 17 848,92 | 20 422,75 | 26 261,09 | 32 603,53 | 40 478,01 | 49 577,14 | 46 732,92 | 50 241,76 | 53 577,06 | 57 836,14 | 52 972,37 | 62 374,37 |
| Náklady na materiál | – 7 092,39 | – 10 211,13 | – 12 560,46 | – 14 601,17 | – 17 895,97 | – 24 062,81 | – 22 491,85 | – 25 133,61 | – 24 979,59 | – 27 650,17 | – 20 017,99 | – 21 871,65 |
| Náklady na zaměstnance | – 9 185,12 | – 9 672,37 | – 10 734,62 | – 11 217,21 | – 12 101,84 | – 13 337,28 | – 14 433,17 | – 15 758,34 | – 15 883,08 | – 17 893,60 | – 18 228,23 | – 18 349,10 |
| Ostatní náklady (včetně marketingu) | – 5 692,81 | – 11 434,31 | – 10 521,27 | – 11 454,36 | – 14 058,15 | – 12 885,28 | – 9 897,46 | – 9 630,21 | – 7 796,81 | – 8 029,40 | – 6 760,92 | – 6 643,00 |
| EBITDA | – 4 121,41 | – 10 895,06 | – 7 555,27 | – 4 669,21 | – 3 577,94 | – 708,22 | – 89,56 | – 280,39 | – 4 917,58 | – 4 262,96 | – 7 965,23 | – 15 510,62 |
| EBITDA (bez ostatních příjmů) | – 11 892,72 | – 16 409,69 | – 11 242,13 | – 7 708,56 | – 7 196,87 | – 6 805,51 | – 5 526,13 | – 5 138,56 | – 6 622,78 | – 10 291,59 | – 1 348,76 | – 5 880,30 |
| Odpisy | – 5 325,63 | – 5 674,68 | – 6 045,39 | – 7 699,33 | – 7 973,46 | – 10 527,90 | – 10 191,89 | – 11 855,19 | – 12 482,28 | – 11 827,19 | – 13 297,31 | – 12 733,48 |
| Finanční výsledky (obdržené úroky - zaplacené úroky) | – 2 896,64 | – 3 013,42 | – 4 006,57 | – 4 105,53 | – 4 548,42 | – 4 588,16 | – 5 235,30 | – 5 693,02 | – 4 915,39 | – 2 778,06 | – 5 063,04 | – 8 177,54 |
| Mimořádné příjmy a náklady | – 431,54 | – 206,00 | – 10,46 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | – 272,55 | 0,00 | 0,00 |
| Daně | – 580,13 | – 204,74 | – 215,18 | – 323,82 | – 228,44 | – 242,33 | – 245,00 | – 238,66 | – 257,45 | – 240,85 | – 231,03 | – 277,52 |
| Pokrytí ztrát společností Fraport prostřednictvím odvodu zisku | 13 355,35 | 19 993,90 | 17 832,87 | 16 797,89 | 16 328,26 | 16 066,61 | 15 761,75 | 18 067,26 | 5 621,37 | 0,00 | 0,00 | 0,00 |
| Roční výsledek (zisk/ztráta) | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | – 7 114,17 | – 10 855,69 | – 10 626,14 | – 5 677,92 |

(27)

Tabulka 4 podává přehled o ročních finančních výsledcích společnosti FFHG od roku 2001 do roku 2012.

Tabulka 4

Tabulka 4

Roční finanční výsledky společnosti FFHG mezi roky 2001 a 2012

Roční finanční výsledky společnosti FFHG mezi roky 2001 a 2012

V tis. EUR

V tis. EUR

2001

2001

2002

2002

2003

2003

2004

2004

2005

2005

2006

2006

2007

2007

2008

2008

2009

2009

2010

2010

2011

2011

2012

2012

Výkaz zisků a ztrát

Příjmy

10 077,61

14 908,11

22 574,22

29 564,18

36 859,08

43 479,85

41 296,34

45 383,60

42 036,70

43 281,58

43 658,38

40 983,45

Ostatní příjmy (včetně vyrovnávací platby za výkon veřejné správy a prodeje pozemků)

7 771,31

5 514,63

3 686,87

3 039,35

3 618,93

6 097,29

5 436,58

4 858,16

11 540,36

14 554,55

9 313,99

21 390,92

Příjmy celkem

Příjmy celkem

17 848,92

17 848,92

20 422,75

20 422,75

26 261,09

26 261,09

32 603,53

32 603,53

40 478,01

40 478,01

49 577,14

49 577,14

46 732,92

46 732,92

50 241,76

50 241,76

53 577,06

53 577,06

57 836,14

57 836,14

52 972,37

52 972,37

62 374,37

62 374,37

Náklady na materiál

– 7 092,39

– 10 211,13

– 12 560,46

– 14 601,17

– 17 895,97

– 24 062,81

– 22 491,85

– 25 133,61

– 24 979,59

– 27 650,17

– 20 017,99

– 21 871,65

Náklady na zaměstnance

– 9 185,12

– 9 672,37

– 10 734,62

– 11 217,21

– 12 101,84

– 13 337,28

– 14 433,17

– 15 758,34

– 15 883,08

– 17 893,60

– 18 228,23

– 18 349,10

Ostatní náklady (včetně marketingu)

– 5 692,81

– 11 434,31

– 10 521,27

– 11 454,36

– 14 058,15

– 12 885,28

– 9 897,46

– 9 630,21

– 7 796,81

– 8 029,40

– 6 760,92

– 6 643,00

EBITDA

EBITDA

– 4 121,41

– 4 121,41

– 10 895,06

– 10 895,06

– 7 555,27

– 7 555,27

– 4 669,21

– 4 669,21

– 3 577,94

– 3 577,94

– 708,22

– 708,22

– 89,56

– 89,56

– 280,39

– 280,39

– 4 917,58

– 4 917,58

– 4 262,96

– 4 262,96

– 7 965,23

– 7 965,23

– 15 510,62

– 15 510,62

EBITDA (bez ostatních příjmů)

EBITDA (bez ostatních příjmů)

– 11 892,72

– 11 892,72

– 16 409,69

– 16 409,69

– 11 242,13

– 11 242,13

– 7 708,56

– 7 708,56

– 7 196,87

– 7 196,87

– 6 805,51

– 6 805,51

– 5 526,13

– 5 526,13

– 5 138,56

– 5 138,56

– 6 622,78

– 6 622,78

– 10 291,59

– 10 291,59

– 1 348,76

– 1 348,76

– 5 880,30

– 5 880,30

Odpisy

– 5 325,63

– 5 674,68

– 6 045,39

– 7 699,33

– 7 973,46

– 10 527,90

– 10 191,89

– 11 855,19

– 12 482,28

– 11 827,19

– 13 297,31

– 12 733,48

Finanční výsledky (obdržené úroky - zaplacené úroky)

– 2 896,64

– 3 013,42

– 4 006,57

– 4 105,53

– 4 548,42

– 4 588,16

– 5 235,30

– 5 693,02

– 4 915,39

– 2 778,06

– 5 063,04

– 8 177,54

Mimořádné příjmy a náklady

– 431,54

– 206,00

– 10,46

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

– 272,55

0,00

0,00

Daně

– 580,13

– 204,74

– 215,18

– 323,82

– 228,44

– 242,33

– 245,00

– 238,66

– 257,45

– 240,85

– 231,03

– 277,52

Pokrytí ztrát společností Fraport prostřednictvím odvodu zisku

Pokrytí ztrát společností Fraport prostřednictvím odvodu zisku

13 355,35

13 355,35

19 993,90

19 993,90

17 832,87

17 832,87

16 797,89

16 797,89

16 328,26

16 328,26

16 066,61

16 066,61

15 761,75

15 761,75

18 067,26

18 067,26

5 621,37

5 621,37

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

Roční výsledek (zisk/ztráta)

Roční výsledek (zisk/ztráta)

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

– 7 114,17

– 7 114,17

– 10 855,69

– 10 855,69

– 10 626,14

– 10 626,14

– 5 677,92

– 5 677,92

3.   POPIS SKUTKOVÉHO STAVU A DŮVODY PRO ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ

POPIS SKUTKOVÉHO STAVU A DŮVODY PRO ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ

| (28) | Rozhodnutí o zahájení řízení se týká opatření v oblasti financování, která byla provedena v období od roku 2009 do roku 2011, a byly v něm nadneseny tyto otázky:






  i) | za prvé, zda byla úvěrová linka poskytnutá prostřednictvím sdružené hotovosti spolkové země Porýní-Falc poskytnuta za tržních podmínek, a nepředstavuje tudíž státní podporu, nebo v případě, že se jedná o státní podporu, zda lze tuto podporu považovat za slučitelnou s vnitřním trhem, |
| --- | --- | --- |

(28)

Rozhodnutí o zahájení řízení se týká opatření v oblasti financování, která byla provedena v období od roku 2009 do roku 2011, a byly v něm nadneseny tyto otázky:

i)

za prvé, zda byla úvěrová linka poskytnutá prostřednictvím sdružené hotovosti spolkové země Porýní-Falc poskytnuta za tržních podmínek, a nepředstavuje tudíž státní podporu, nebo v případě, že se jedná o státní podporu, zda lze tuto podporu považovat za slučitelnou s vnitřním trhem,

| ii) | za druhé, zda byly půjčky, které společnosti FFHG poskytla banka ISB, a podkladová záruka spolkové země Porýní-Falc pro společnost FFHG uděleny za tržních podmínek, a nepředstavují tudíž státní podporu, nebo v případě, že se jedná o státní podporu, zda lze tuto podporu považovat za slučitelnou s vnitřním trhem. |
| --- | --- |

ii)

za druhé, zda byly půjčky, které společnosti FFHG poskytla banka ISB, a podkladová záruka spolkové země Porýní-Falc pro společnost FFHG uděleny za tržních podmínek, a nepředstavují tudíž státní podporu, nebo v případě, že se jedná o státní podporu, zda lze tuto podporu považovat za slučitelnou s vnitřním trhem.

3.1   Úvěrová linka poskytnutá prostřednictvím sdružené hotovosti spolkové země Porýní-Falc

Úvěrová linka poskytnutá prostřednictvím sdružené hotovosti spolkové země Porýní-Falc

| (29) | Ode dne 19. února 2009 má společnost FFHG přístup ke sdružené hotovosti spolkové země Porýní-Falc. Cílem sdružené hotovosti je optimalizovat využití likvidity různých holdingů, nadací a veřejných podniků spolkové země. |
| --- | --- |

(29)

Ode dne 19. února 2009 má společnost FFHG přístup ke sdružené hotovosti spolkové země Porýní-Falc. Cílem sdružené hotovosti je optimalizovat využití likvidity různých holdingů, nadací a veřejných podniků spolkové země.

| (30) | Přístup jednotlivých podniků a nadací ke sdružené hotovosti je založen na memorandu o porozumění uzavřeném mezi příslušnými podniky/nadacemi a Ministerstvem financí spolkové země Porýní-Falc. Pokud poptávka po likviditě překročí prostředky dostupné v rámci sdružené hotovosti, je tento nedostatek likvidity krátkodobě financován na kapitálovém trhu. |
| --- | --- |

(30)

Přístup jednotlivých podniků a nadací ke sdružené hotovosti je založen na memorandu o porozumění uzavřeném mezi příslušnými podniky/nadacemi a Ministerstvem financí spolkové země Porýní-Falc. Pokud poptávka po likviditě překročí prostředky dostupné v rámci sdružené hotovosti, je tento nedostatek likvidity krátkodobě financován na kapitálovém trhu.

| (31) | Stávající úvěrová linka společnosti FFHG poskytnutá prostřednictvím sdružené hotovosti spolkové země Porýní-Falc činí 45 milionů EUR. Do dne 25. března 2013 využila společnost FFHG svou úvěrovou linku v plné výši (45 milionů EUR). |
| --- | --- |

(31)

Stávající úvěrová linka společnosti FFHG poskytnutá prostřednictvím sdružené hotovosti spolkové země Porýní-Falc činí 45 milionů EUR. Do dne 25. března 2013 využila společnost FFHG svou úvěrovou linku v plné výši (45 milionů EUR).

3.2   Refinancování půjček společnosti FFHG ze strany Investitions- und Strukturbank spolkové země Porýní-Falc

Refinancování půjček společnosti FFHG ze strany Investitions- und Strukturbank spolkové země Porýní-Falc

| (32) | Poté, co se spolková země Porýní-Falc stala většinovým vlastníkem společnosti FFHG, refinancovala v roce 2009 dlouhodobé půjčky této společnosti banka ISB. Tři půjčky, konkrétně půjčky č. 1, 3 a 4 (viz tabulka 5), byly poskytnuty s pevnou úrokovou sazbou po celou dobu trvání příslušných půjček, zatímco půjčky č. 2 a 5 měly pohyblivou úrokovou sazbu. Tabulka 5 shrnuje podmínky půjček, které poskytla banka ISB.

  Tabulka 5


  Půjčky, které společnosti FFHG poskytla banka ISB











  Č. | Banka | Výše půjčky v mil. EUR | Doba trvání | Úroková sazba | Úrokový swap |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | ISB | 18,4 | [přibližně 8 let] | [> 3 %; < 4,5 %] | |
| 2 | ISB | 20,0 | [přibližně 5 let] | [< 12]měsíční sazba EURIBOR plus [< 1 %] | (...) |
| 3 | ISB | 2,5 | [přibližně 2 roky] | [> 3 %; < 4,5 %] | |
| 4 | ISB | 25,9 | [přibližně 7 let] | [> 3 %; < 4,5 %] | |
| 5 | ISB | 6,8 | [přibližně 3 roky] | [< 12]měsíční sazba EURIBOR plus [< 1 %] | (...) |

(32)

Poté, co se spolková země Porýní-Falc stala většinovým vlastníkem společnosti FFHG, refinancovala v roce 2009 dlouhodobé půjčky této společnosti banka ISB. Tři půjčky, konkrétně půjčky č. 1, 3 a 4 (viz tabulka 5), byly poskytnuty s pevnou úrokovou sazbou po celou dobu trvání příslušných půjček, zatímco půjčky č. 2 a 5 měly pohyblivou úrokovou sazbu. Tabulka 5 shrnuje podmínky půjček, které poskytla banka ISB.

Tabulka 5

Tabulka 5

Půjčky, které společnosti FFHG poskytla banka ISB

Půjčky, které společnosti FFHG poskytla banka ISB

Č.

Banka

Výše půjčky v mil. EUR

Doba trvání

Úroková sazba

Úrokový swap

1

ISB

18,4

[přibližně 8 let]

[> 3 %; < 4,5 %]

2

ISB

20,0

[přibližně 5 let]

[< 12]měsíční sazba EURIBOR plus [< 1 %]

(...)

3

ISB

2,5

[přibližně 2 roky]

[> 3 %; < 4,5 %]

4

ISB

25,9

[přibližně 7 let]

[> 3 %; < 4,5 %]

5

ISB

6,8

[přibližně 3 roky]

[< 12]měsíční sazba EURIBOR plus [< 1 %]

(...)

| (33) | Společnost FFHG podepsala rovněž dvě smlouvy o úrokových swapech se společností IKB Corporate Lab. Smlouvy poskytují zajištění proti kolísání pohyblivé složky úrokové sazby u půjček č. 2 a 5 (viz tabulka č. 5), konkrétně šestiměsíční resp. tříměsíční sazby EURIBOR. Smlouvy o úrokových swapech byly podepsány v roce 2004 a 2005 (v souvislosti s půjčkami, které byly poskytnuty v té době a které byly nahrazeny stávajícím financováním). |
| --- | --- |

(33)

Společnost FFHG podepsala rovněž dvě smlouvy o úrokových swapech se společností IKB Corporate Lab. Smlouvy poskytují zajištění proti kolísání pohyblivé složky úrokové sazby u půjček č. 2 a 5 (viz tabulka č. 5), konkrétně šestiměsíční resp. tříměsíční sazby EURIBOR. Smlouvy o úrokových swapech byly podepsány v roce 2004 a 2005 (v souvislosti s půjčkami, které byly poskytnuty v té době a které byly nahrazeny stávajícím financováním).

| (34) | Podmínky splacení jednotlivých půjček poskytnutých bankou ISB se liší. Půjčky č. 1, 3, 4 a 5 jsou postupně splácenými půjčkami, zatímco půjčka č. 2 je půjčka splatná jednorázově v době splatnosti. Tabulka 6 shrnuje podmínky splacení těchto půjček.

  Tabulka 6


  Podmínky splacení půjček poskytnutých bankou ISB









  Č. | Banka | Výše půjčky v mil. EUR | Podmínky splacení/datum splatnosti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | ISB | 18,4 | Půlroční splatnost k 30. červnu a 30. prosinci každého roku, poslední splátka splatná dne [...] |
| 2 | ISB | 20,0 | Jednorázově splatná půjčka dne [...] |
| 3 | ISB | 2,5 | Půlroční splatnost k 30. dubnu a 30. říjnu každého roku, poslední splátka splatná dne [...] |
| 4 | ISB | 25,9 | Půlroční splatnost k 30. červnu a 30. prosinci každého roku, poslední splátka splatná dne [...] |
| 5 | ISB | 6,8 | Čtvrtletní splátka [...], poslední splátka splatná dne [...] |

(34)

Podmínky splacení jednotlivých půjček poskytnutých bankou ISB se liší. Půjčky č. 1, 3, 4 a 5 jsou postupně splácenými půjčkami, zatímco půjčka č. 2 je půjčka splatná jednorázově v době splatnosti. Tabulka 6 shrnuje podmínky splacení těchto půjček.

Tabulka 6

Tabulka 6

Podmínky splacení půjček poskytnutých bankou ISB

Podmínky splacení půjček poskytnutých bankou ISB

Č.

Banka

Výše půjčky v mil. EUR

Podmínky splacení/datum splatnosti

1

ISB

18,4

Půlroční splatnost k 30. červnu a 30. prosinci každého roku, poslední splátka splatná dne [...]

2

ISB

20,0

Jednorázově splatná půjčka dne [...]

3

ISB

2,5

Půlroční splatnost k 30. dubnu a 30. říjnu každého roku, poslední splátka splatná dne [...]

4

ISB

25,9

Půlroční splatnost k 30. červnu a 30. prosinci každého roku, poslední splátka splatná dne [...]

5

ISB

6,8

Čtvrtletní splátka [...], poslední splátka splatná dne [...]

| (35) | Za všechny půjčky poskytla 100 % záruku spolková země Porýní-Falc. Za poskytnutí záruk hradí společnost FFHG ručiteli záruční prémii ve výši [0,5 % až 1,5 %] ročně. |
| --- | --- |

(35)

Za všechny půjčky poskytla 100 % záruku spolková země Porýní-Falc. Za poskytnutí záruk hradí společnost FFHG ručiteli záruční prémii ve výši [0,5 % až 1,5 %] ročně.

3.3   Slučitelnost možné státní podpory společnosti FFHG

Slučitelnost možné státní podpory společnosti FFHG

| (36) | V rozhodnutí o zahájení řízení vyslovila Komise pochybnosti ohledně toho, zda by v případě neexistence podmínek slučitelnosti provozní podpory podle pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005 byly úvěrová linka poskytnutá prostřednictvím sdružené hotovosti spolkové země Porýní-Falc uvedená v oddíle 3.1 a půjčky a záruka uvedené v oddíle 3.2 slučitelné s vnitřním trhem, pokud by představovaly státní podporu. |
| --- | --- |

(36)

V rozhodnutí o zahájení řízení vyslovila Komise pochybnosti ohledně toho, zda by v případě neexistence podmínek slučitelnosti provozní podpory podle pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005 byly úvěrová linka poskytnutá prostřednictvím sdružené hotovosti spolkové země Porýní-Falc uvedená v oddíle 3.1 a půjčky a záruka uvedené v oddíle 3.2 slučitelné s vnitřním trhem, pokud by představovaly státní podporu.

4.   PŘIPOMÍNKY NĚMECKA

PŘIPOMÍNKY NĚMECKA

| (37) | Německo obecně uvedlo, že žádné z obou opatření, která jsou předmětem šetření v tomto řízení, nepředstavuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy, jelikož společnosti FFHG nebyla vzhledem ke všem příslušným okolnostem poskytnuta žádná hospodářská výhoda. Německo alternativně uvedlo, že pokud by měla Komise za to, že tato opatření představují podporu ve smyslu Smlouvy, je nutno tuto podporu pokládat za slučitelnou s vnitřním trhem. |
| --- | --- |

(37)

Německo obecně uvedlo, že žádné z obou opatření, která jsou předmětem šetření v tomto řízení, nepředstavuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy, jelikož společnosti FFHG nebyla vzhledem ke všem příslušným okolnostem poskytnuta žádná hospodářská výhoda. Německo alternativně uvedlo, že pokud by měla Komise za to, že tato opatření představují podporu ve smyslu Smlouvy, je nutno tuto podporu pokládat za slučitelnou s vnitřním trhem.

4.1   Zvláštní situace letiště Frankfurt-Hahn v roce 2009

Zvláštní situace letiště Frankfurt-Hahn v roce 2009

| (38) | Německo se domnívalo, že při posuzování dotčených finančních opatření je nutno vzít v úvahu zvláštní situaci letiště a souvislosti těchto opatření. Německo v tomto ohledu poukázalo na následující tři okolnosti: |
| --- | --- |

(38)

Německo se domnívalo, že při posuzování dotčených finančních opatření je nutno vzít v úvahu zvláštní situaci letiště a souvislosti těchto opatření. Německo v tomto ohledu poukázalo na následující tři okolnosti:

| (39) | Za prvé, co se týká souvislostí opatření, Německo uvedlo, že společnost FFHG financovala většinu investic během přeměny z vojenského letiště na komerční letiště a posléze prostřednictvím půjček. Podle Německa měla proto společnost FFHG na rozdíl od ostatních letišť vysoký objem dlouhodobých finančních závazků. |
| --- | --- |

(39)

Za prvé, co se týká souvislostí opatření, Německo uvedlo, že společnost FFHG financovala většinu investic během přeměny z vojenského letiště na komerční letiště a posléze prostřednictvím půjček. Podle Německa měla proto společnost FFHG na rozdíl od ostatních letišť vysoký objem dlouhodobých finančních závazků.

| (40) | Německo za druhé uvedlo, že refinancování půjček společnosti FFHG bylo nevyhnutelné, jelikož společnost Fraport odprodala dne 1. ledna 2009 svůj podíl spolkové zemi Porýní-Falc. Před prodejem ukládala smlouva o odvodu zisku („Beherrschungs- und Gewinnabführungsvertrag“) společnosti Fraport povinnost zajistit financování dlouhodobých závazků společnosti FFHG a pokrýt její případné ztráty. Německo dále objasnilo, že poté, co spolková země Porýní-Falc nabyla podíly ve společnosti, byla smlouva o odvodu zisku ukončena, takže bylo nezbytné závazky společnosti FFHG refinancovat. Podle Německa měla tato opatření spolkové země Porýní-Falc pouze zachovat finanční situaci společnosti FFHG. |
| --- | --- |

(40)

Německo za druhé uvedlo, že refinancování půjček společnosti FFHG bylo nevyhnutelné, jelikož společnost Fraport odprodala dne 1. ledna 2009 svůj podíl spolkové zemi Porýní-Falc. Před prodejem ukládala smlouva o odvodu zisku („Beherrschungs- und Gewinnabführungsvertrag“) společnosti Fraport povinnost zajistit financování dlouhodobých závazků společnosti FFHG a pokrýt její případné ztráty. Německo dále objasnilo, že poté, co spolková země Porýní-Falc nabyla podíly ve společnosti, byla smlouva o odvodu zisku ukončena, takže bylo nezbytné závazky společnosti FFHG refinancovat. Podle Německa měla tato opatření spolkové země Porýní-Falc pouze zachovat finanční situaci společnosti FFHG.

Beherrschungs- und Gewinnabführungsvertrag

| (41) | Německo za třetí zdůraznilo zejména skutečnost, že by soukromý podnik financoval společnost FFHG za stejných podmínek jako spolková země Porýní-Falc a že tyto podmínky jsou v souladu se zásadou věřitele v tržním hospodářství. Německo uvedlo, že Komise musí posoudit celou obchodní transakci a všechny okolnosti daného případu, zejména skutečnost, že spolková země je většinovým vlastníkem. |
| --- | --- |

(41)

Německo za třetí zdůraznilo zejména skutečnost, že by soukromý podnik financoval společnost FFHG za stejných podmínek jako spolková země Porýní-Falc a že tyto podmínky jsou v souladu se zásadou věřitele v tržním hospodářství. Německo uvedlo, že Komise musí posoudit celou obchodní transakci a všechny okolnosti daného případu, zejména skutečnost, že spolková země je většinovým vlastníkem.

4.2   Hodnocení úvěrové linky poskytnuté prostřednictvím sdružené hotovosti spolkové země Porýní-Falc jako podpory

Hodnocení úvěrové linky poskytnuté prostřednictvím sdružené hotovosti spolkové země Porýní-Falc jako podpory

4.2.1   Financování sdružené hotovosti

Financování sdružené hotovosti

| (42) | Německo uvedlo, že sdružená hotovost představuje finanční nástroj, který spolková země zavedla v roce 2002. Přístup ke sdružené hotovosti mají instituce a nadace spolkové země, jakož i všechny podniky soukromého práva, v nichž spolková země vlastní větší než 50 % podíl. Německo uvedlo, že denní zůstatek sdružené hotovosti spravuje „Landeshauptkasse“ spolkové země. |
| --- | --- |

(42)

Německo uvedlo, že sdružená hotovost představuje finanční nástroj, který spolková země zavedla v roce 2002. Přístup ke sdružené hotovosti mají instituce a nadace spolkové země, jakož i všechny podniky soukromého práva, v nichž spolková země vlastní větší než 50 % podíl. Německo uvedlo, že denní zůstatek sdružené hotovosti spravuje „Landeshauptkasse“ spolkové země.

| (43) | Německo se domnívalo, že sdružená hotovost není financována přímo z rozpočtu spolkové země, nýbrž z přebytečné hotovosti účastníků. Německo rovněž objasnilo, že případný přebytek sdružené hotovosti je investován na kapitálových trzích; stejně tak je i případný schodek vyrovnán finančními prostředky, které jsou získány na kapitálovém trhu. Německo tudíž tvrdilo, že finanční podpora poskytnutá ze sdružené hotovosti nepředstavuje státní prostředky a nelze ji přičíst státu. |
| --- | --- |

(43)

Německo se domnívalo, že sdružená hotovost není financována přímo z rozpočtu spolkové země, nýbrž z přebytečné hotovosti účastníků. Německo rovněž objasnilo, že případný přebytek sdružené hotovosti je investován na kapitálových trzích; stejně tak je i případný schodek vyrovnán finančními prostředky, které jsou získány na kapitálovém trhu. Německo tudíž tvrdilo, že finanční podpora poskytnutá ze sdružené hotovosti nepředstavuje státní prostředky a nelze ji přičíst státu.

| (44) | Německo předložilo taktéž údaje prokazující celkový zůstatek (vklady zúčastněných podniků a čerpané úvěrové linky) sdružené hotovosti, jak je shrnuto na obr. 2.

  Obrázek 2


  Celkový vývoj financování sdružené hotovosti spolkové země v období 2009–2013 (v mil. EUR)




  Vklady celkem
  Zůstatek sdružené hotovosti
  Čerpané úvěrové linky celkem
  300
  200
  100
  0
  – 100
  – 200
  – 300
  – 400
  – 500
  – 600
  – 700
  – 800
  leden 09
  duben 09
  červenec 09
  říjen 09
  leden 10
  duben 10
  červenec 10
  říjen 10
  leden 11
  duben 11
  červenec 11
  říjen 11
  leden 12
  duben 12
  červenec 12
  říjen 12
  leden 13
  duben 13
  červenec 13
  říjen 13 |
| --- | --- |

(44)

Německo předložilo taktéž údaje prokazující celkový zůstatek (vklady zúčastněných podniků a čerpané úvěrové linky) sdružené hotovosti, jak je shrnuto na obr. 2.

Obrázek 2

Obrázek 2

Celkový vývoj financování sdružené hotovosti spolkové země v období 2009–2013 (v mil. EUR)

Celkový vývoj financování sdružené hotovosti spolkové země v období 2009–2013 (v mil. EUR)

Vklady celkem

Zůstatek sdružené hotovosti

Čerpané úvěrové linky celkem

300

200

100

0

– 100

– 200

– 300

– 400

– 500

– 600

– 700

– 800

leden 09

duben 09

červenec 09

říjen 09

leden 10

duben 10

červenec 10

říjen 10

leden 11

duben 11

červenec 11

říjen 11

leden 12

duben 12

červenec 12

říjen 12

leden 13

duben 13

červenec 13

říjen 13

4.2.2   Hospodářská výhoda

Hospodářská výhoda

| (45) | Německo tvrdilo, že získáním přístupu ke sdružené hotovosti spolkové země nezískala společnost FFHG žádnou hospodářskou výhodu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Podle Německa by se sdělení o referenčních sazbách (14) nemělo použít striktně, jelikož nebere v potaz skutečnost, že spolková země Porýní-Falc je většinovým vlastníkem společnosti FFHG. |
| --- | --- |

(45)

Německo tvrdilo, že získáním přístupu ke sdružené hotovosti spolkové země nezískala společnost FFHG žádnou hospodářskou výhodu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Podle Německa by se sdělení o referenčních sazbách (14) nemělo použít striktně, jelikož nebere v potaz skutečnost, že spolková země Porýní-Falc je většinovým vlastníkem společnosti FFHG.

sdělení o referenčních sazbách

14

| (46) | Německo objasnilo, že ačkoli byla úvěrová linka poskytnuta na delší dobu, jsou půjčky v zásadě splatné denně. Německo tudíž tvrdilo, že čerpaná úvěrová linka odpovídá krátkodobé půjčce. Obr. 3 ukazuje využití úvěrové linky ze strany společnosti FFHG.

  Obrázek 3


  Přehled čerpání úvěrové linky ze sdružené hotovosti společností FFHG v období 3/2009–8/2013 (v EUR)




  – 5 000 000
  – 10 000 000
  – 15 000 000
  – 20 000 000
  – 25 000 000
  – 30 000 000
  – 35 000 000
  – 40 000 000
  – 45 000 000
  – 50 000 000
  Čerp. úvěr. linka
  1.3.2009
  1.5.2009
  1.7.2009
  1.9.2009
  1.11.2009
  1.1.2010
  1.3.2010
  1.5.2010
  1.7.2010
  1.9.2010
  1.11.2010
  1.1.2011
  1.3.2011
  1.5.2011
  1.7.2011
  1.9.2011
  1.11.2011
  1.1.2012
  1.3.2012
  1.5.2012
  1.7.2012
  1.9.2012
  1.11.2012
  1.1.2013
  1.3.2013
  1.5.2013
  1.7.2013 |
| --- | --- |

(46)

Německo objasnilo, že ačkoli byla úvěrová linka poskytnuta na delší dobu, jsou půjčky v zásadě splatné denně. Německo tudíž tvrdilo, že čerpaná úvěrová linka odpovídá krátkodobé půjčce. Obr. 3 ukazuje využití úvěrové linky ze strany společnosti FFHG.

Obrázek 3

Obrázek 3

Přehled čerpání úvěrové linky ze sdružené hotovosti společností FFHG v období 3/2009–8/2013 (v EUR)

Přehled čerpání úvěrové linky ze sdružené hotovosti společností FFHG v období 3/2009–8/2013 (v EUR)

– 5 000 000

– 10 000 000

– 15 000 000

– 20 000 000

– 25 000 000

– 30 000 000

– 35 000 000

– 40 000 000

– 45 000 000

– 50 000 000

Čerp. úvěr. linka

1.3.2009

1.5.2009

1.7.2009

1.9.2009

1.11.2009

1.1.2010

1.3.2010

1.5.2010

1.7.2010

1.9.2010

1.11.2010

1.1.2011

1.3.2011

1.5.2011

1.7.2011

1.9.2011

1.11.2011

1.1.2012

1.3.2012

1.5.2012

1.7.2012

1.9.2012

1.11.2012

1.1.2013

1.3.2013

1.5.2013

1.7.2013

| (47) | Co se týká klasifikace a zajištění závazků v souvislosti se sdruženou hotovostí, Německo uvedlo, že závazek společnosti FFHG související se sdruženou hotovostí je zařazen na stejné úrovni jako všechny její ostatní závazky. Německo podotklo, že ačkoliv se od podniků, které sdruženou hotovost využívají, nevyžaduje žádný kolaterál, tyto podniky jsou pod dohledem spolkové země a jako většinový vlastník společnosti FFHG mohla spolková země vždy požadovat zajištění. Německo rovněž uvedlo, že sdružená hotovost představuje obvyklou a velmi častou tržní praxi. Podle Německa má sdružená hotovost vyrovnat likviditu mezi společnostmi, které vlastní spolková země. |
| --- | --- |

(47)

Co se týká klasifikace a zajištění závazků v souvislosti se sdruženou hotovostí, Německo uvedlo, že závazek společnosti FFHG související se sdruženou hotovostí je zařazen na stejné úrovni jako všechny její ostatní závazky. Německo podotklo, že ačkoliv se od podniků, které sdruženou hotovost využívají, nevyžaduje žádný kolaterál, tyto podniky jsou pod dohledem spolkové země a jako většinový vlastník společnosti FFHG mohla spolková země vždy požadovat zajištění. Německo rovněž uvedlo, že sdružená hotovost představuje obvyklou a velmi častou tržní praxi. Podle Německa má sdružená hotovost vyrovnat likviditu mezi společnostmi, které vlastní spolková země.

| (48) | Co se týká informace v rozhodnutí o zahájení řízení, že by v případě neexistence ratingu měla být riziková marže stanovena ve výši 1 000 bazických bodů, Německo tvrdilo, že podle jeho názoru by žádný soukromý podnik nepřipočítal k základní zápůjční sazbě 1 000 bazických bodů v případě půjčky společníků poskytnuté jeho dceřiné společnosti, pokud by sledoval ekonomické a strukturální zájmy podniku. Německo dodalo, že úroková sazba pro společnost FFHG odpovídala přibližně sazbě EONIA (Euro OverNight Index Average). Obr. 4 ukazuje úrokovou sazbu, která byla společnosti FFHG účtována za využívání úvěrové linky v roce 2012 a 2013.

  Obrázek 4


  Vývoj úrokové sazby účtované společnosti FFHG za čerpání ze sdružené hotovosti v období 1/2012–8/2013




  Úroková sazba
  1.1.2012
  1.2.2012
  1.3.2012
  1.4.2012
  1.5.2012
  1.6.2012
  1.7.2012
  1.8.2012
  1.9.2012
  1.10.2012
  1.11.2012
  1.12.2012
  1.1.2013
  1.2.2013
  1.3.2013
  1.4.2013
  1.5.2013
  1.6.2013
  1.7.2013
  1.8.2013
  0,400 %
  0,350 %
  0,300 %
  0,250 %
  0,200 %
  0,150 %
  0,100 %
  0,050 %
  0,000 % |
| --- | --- |

(48)

Co se týká informace v rozhodnutí o zahájení řízení, že by v případě neexistence ratingu měla být riziková marže stanovena ve výši 1 000 bazických bodů, Německo tvrdilo, že podle jeho názoru by žádný soukromý podnik nepřipočítal k základní zápůjční sazbě 1 000 bazických bodů v případě půjčky společníků poskytnuté jeho dceřiné společnosti, pokud by sledoval ekonomické a strukturální zájmy podniku. Německo dodalo, že úroková sazba pro společnost FFHG odpovídala přibližně sazbě EONIA (Euro OverNight Index Average). Obr. 4 ukazuje úrokovou sazbu, která byla společnosti FFHG účtována za využívání úvěrové linky v roce 2012 a 2013.

Euro OverNight Index Average

Obrázek 4

Obrázek 4

Vývoj úrokové sazby účtované společnosti FFHG za čerpání ze sdružené hotovosti v období 1/2012–8/2013

Vývoj úrokové sazby účtované společnosti FFHG za čerpání ze sdružené hotovosti v období 1/2012–8/2013

Úroková sazba

1.1.2012

1.2.2012

1.3.2012

1.4.2012

1.5.2012

1.6.2012

1.7.2012

1.8.2012

1.9.2012

1.10.2012

1.11.2012

1.12.2012

1.1.2013

1.2.2013

1.3.2013

1.4.2013

1.5.2013

1.6.2013

1.7.2013

1.8.2013

0,400 %

0,350 %

0,300 %

0,250 %

0,200 %

0,150 %

0,100 %

0,050 %

0,000 %

| (49) | Pokud jde o informaci v rozhodnutí o zahájení řízení, že by riziková marže byla obvykle stanovena na základě posouzení pravděpodobnosti selhání společnosti FFHG, Německo uvedlo, že umožněním přístupu společnosti FFHG ke sdružené hotovosti neposkytla spolková země Porýní-Falc půjčku třetí straně, nýbrž nabídla půjčku společníka vlastní dceřiné společnosti. Německo dále uvedlo, že jakožto společník byla spolková země Porýní-Falc náležitě informována o pravděpodobnosti selhání společnosti FFHG a nepotřebovala externí posouzení, jelikož měla k dispozici všechny potřebné informace. |
| --- | --- |

(49)

Pokud jde o informaci v rozhodnutí o zahájení řízení, že by riziková marže byla obvykle stanovena na základě posouzení pravděpodobnosti selhání společnosti FFHG, Německo uvedlo, že umožněním přístupu společnosti FFHG ke sdružené hotovosti neposkytla spolková země Porýní-Falc půjčku třetí straně, nýbrž nabídla půjčku společníka vlastní dceřiné společnosti. Německo dále uvedlo, že jakožto společník byla spolková země Porýní-Falc náležitě informována o pravděpodobnosti selhání společnosti FFHG a nepotřebovala externí posouzení, jelikož měla k dispozici všechny potřebné informace.

| (50) | Německo poskytlo rovněž ratingy společnosti FFHG stanovené na základě modelu úvěrového hodnocení společnosti Moody's (15) na období od roku 2009 do roku 2014, jak je shrnuto v tabulce 7. Německo uvedlo, že tyto ratingy byly stanoveny na základě účetních závěrek společnosti FFHG k 31. prosinci předchozího roku a dostupných obchodních plánů.

  Tabulka 7


  Přehled ratingů společnosti FFHG v období 2009–2014









  Období | Předpoklá-daná doba trvání (16) | Samostatný rating společnosti FFHG
  (ratingová stupnice společnosti Moody's) | Upravený rating (17)

  (ratingová stupnice společnosti Moody's) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Od 1. ledna 2009 do 31. prosince 2010 | 2 roky | [Ba1–B3] (18) | [Baa3–B2] (19) |
| Od 1. ledna 2011 do 31. prosince 2011 | 1 rok | [Ba1–B3] (18) | [Baa3–B2] (19) |
| Od 1. ledna 2012 do 31. prosince 2012 | 1 rok | [Ba1–B3] | [Baa3–B2] |
| Od 1. ledna 2013 do 31. prosince 2014 | 2 roky | [Ba1–B3] | [Baa3–B2] |
| Zdroj: Memorandum společnosti KPMG ze dne 7. června 2013. |

(50)

Německo poskytlo rovněž ratingy společnosti FFHG stanovené na základě modelu úvěrového hodnocení společnosti Moody's (15) na období od roku 2009 do roku 2014, jak je shrnuto v tabulce 7. Německo uvedlo, že tyto ratingy byly stanoveny na základě účetních závěrek společnosti FFHG k 31. prosinci předchozího roku a dostupných obchodních plánů.

15

Tabulka 7

Tabulka 7

Přehled ratingů společnosti FFHG v období 2009–2014

Přehled ratingů společnosti FFHG v období 2009–2014

Období

Předpoklá-daná doba trvání (16)

16

Samostatný rating společnosti FFHG

(ratingová stupnice společnosti Moody's)

Upravený rating (17)

17

(ratingová stupnice společnosti Moody's)

Od 1. ledna 2009 do 31. prosince 2010

2 roky

[Ba1–B3] (18)

18

[Baa3–B2] (19)

19

Od 1. ledna 2011 do 31. prosince 2011

1 rok

[Ba1–B3] (18)

18

[Baa3–B2] (19)

19

Od 1. ledna 2012 do 31. prosince 2012

1 rok

[Ba1–B3]

[Baa3–B2]

Od 1. ledna 2013 do 31. prosince 2014

2 roky

[Ba1–B3]

[Baa3–B2]

Zdroj: Memorandum společnosti KPMG ze dne 7. června 2013.

Zdroj:

| (51) | Německo proto uvedlo, že přístupem ke sdružené hotovosti spolkové země nezískala společnost FFHG žádnou hospodářskou výhodu, a tento přístup ke sdružené hotovosti tudíž nepředstavuje státní podporu. |
| --- | --- |

(51)

Německo proto uvedlo, že přístupem ke sdružené hotovosti spolkové země nezískala společnost FFHG žádnou hospodářskou výhodu, a tento přístup ke sdružené hotovosti tudíž nepředstavuje státní podporu.

4.3   Hodnocení půjček a záruky poskytnuté společnosti FFHG jako podpory

Hodnocení půjček a záruky poskytnuté společnosti FFHG jako podpory

4.3.1.   Soulad půjček banky ISB s tržními podmínkami

Soulad půjček banky ISB s tržními podmínkami

| (52) | Německo uvedlo, že společnost FFHG nezískala z refinancování prostřednictvím půjček banky ISB žádnou výhodu. Podle názoru Německa byly půjčky banky ISB srovnatelné s půjčkami, které společnosti poskytla v roce 2005 Nassauische Sparkasse. Podle Německa bylo rovněž zajištění půjček banky ISB srovnatelné s půjčkami, které poskytla Nassauische Sparkasse. |
| --- | --- |

(52)

Německo uvedlo, že společnost FFHG nezískala z refinancování prostřednictvím půjček banky ISB žádnou výhodu. Podle názoru Německa byly půjčky banky ISB srovnatelné s půjčkami, které společnosti poskytla v roce 2005 Nassauische Sparkasse. Podle Německa bylo rovněž zajištění půjček banky ISB srovnatelné s půjčkami, které poskytla Nassauische Sparkasse.

| (53) | Německo uvedlo, že podle judikatury Soudního dvora (20) je podpora definována jako zásahy snižující náklady, které obvykle zatěžují rozpočet podniku. Německo tvrdilo, že pokud tyto náklady zůstaly ve stejné výši, nemůže se jednat o podporu. Německo zdůraznilo, že úroky hrazené u půjček refinancovaných bankou ISB byly v porovnání s předchozími opatřeními v oblasti financování vyšší celkem o [80 000 EUR až 130 000 EUR]. Německo mimoto podotklo, že společnost FFHG musela navíc k základní zápůjční sazbě hradit prémii ve výši [300–340] a [340–410] bazických bodů. Německo uvedlo, že podle sdělení o referenčních sazbách odpovídají tyto sazby podniku s uspokojivým ratingem ([BB+ až BB-] na ratingové stupnici společnosti Standard and Poor's) a s nízkým zajištěním nebo slabým ratingem ([B+ až B-] na ratingové stupnici Standard and Poor's) a běžným zajištěním. |
| --- | --- |

(53)

Německo uvedlo, že podle judikatury Soudního dvora (20) je podpora definována jako zásahy snižující náklady, které obvykle zatěžují rozpočet podniku. Německo tvrdilo, že pokud tyto náklady zůstaly ve stejné výši, nemůže se jednat o podporu. Německo zdůraznilo, že úroky hrazené u půjček refinancovaných bankou ISB byly v porovnání s předchozími opatřeními v oblasti financování vyšší celkem o [80 000 EUR až 130 000 EUR]. Německo mimoto podotklo, že společnost FFHG musela navíc k základní zápůjční sazbě hradit prémii ve výši [300–340] a [340–410] bazických bodů. Německo uvedlo, že podle sdělení o referenčních sazbách odpovídají tyto sazby podniku s uspokojivým ratingem ([BB+ až BB-] na ratingové stupnici společnosti Standard and Poor's) a s nízkým zajištěním nebo slabým ratingem ([B+ až B-] na ratingové stupnici Standard and Poor's) a běžným zajištěním.

20

| (54) | Německo uvedlo, že v roce 2009 požádala společnost FFHG v rámci přípravy nového financování Deutsche Bank o poskytnutí údaje o rizikové marži při refinancování jejích stávajících půjček. Německo předložilo hodnocení Deutsche Bank (21), které bylo vyhotoveno na základě posledních třech výročních zpráv (2006–2008) společnosti FFHG. Německo rovněž objasnilo, že při hodnocení se nebral v úvahu obchodní plán společnosti FFHG, jelikož byl v té době revidován. Co se týká hodnocení vyhotoveného Deutsche Bank, Německo uvedlo, že na základě své analýzy zařadila Deutsche Bank společnost FFHG do ratingové kategorie [<BBB+] (22), neuvedla však přesný rating společnosti. |
| --- | --- |

(54)

Německo uvedlo, že v roce 2009 požádala společnost FFHG v rámci přípravy nového financování Deutsche Bank o poskytnutí údaje o rizikové marži při refinancování jejích stávajících půjček. Německo předložilo hodnocení Deutsche Bank (21), které bylo vyhotoveno na základě posledních třech výročních zpráv (2006–2008) společnosti FFHG. Německo rovněž objasnilo, že při hodnocení se nebral v úvahu obchodní plán společnosti FFHG, jelikož byl v té době revidován. Co se týká hodnocení vyhotoveného Deutsche Bank, Německo uvedlo, že na základě své analýzy zařadila Deutsche Bank společnost FFHG do ratingové kategorie [<BBB+] (22), neuvedla však přesný rating společnosti.

21

22

| (55) | Německo uvedlo, že v analýze Deutsche Bank byly zohledněny zvláštní podmínky vlastnictví společnosti FFHG (např. skutečnost, že ji vlastní orgány veřejné moci, a rovněž velký význam společnosti pro místní hospodářství). Německo podotklo, že podle Deutsche Bank by při poskytování půjčky společnosti FFHG tyto okolnosti zohlednil jakýkoli věřitel. Podle Německa to znamená, že ačkoli byl samostatný rating společnosti FFHG [<BBB+], její upravený rating (po zohlednění zvláštních podmínek vlastnictví) by byl vyšší (23). |
| --- | --- |

(55)

Německo uvedlo, že v analýze Deutsche Bank byly zohledněny zvláštní podmínky vlastnictví společnosti FFHG (např. skutečnost, že ji vlastní orgány veřejné moci, a rovněž velký význam společnosti pro místní hospodářství). Německo podotklo, že podle Deutsche Bank by při poskytování půjčky společnosti FFHG tyto okolnosti zohlednil jakýkoli věřitel. Podle Německa to znamená, že ačkoli byl samostatný rating společnosti FFHG [<BBB+], její upravený rating (po zohlednění zvláštních podmínek vlastnictví) by byl vyšší (23).

23

| (56) | Německo v této souvislosti rovněž sdělilo, že Deutsche Bank uvedla použitelnou rizikovou marži pro dvě alternativní struktury financování – jednu na základě upraveného ratingu společnosti FFHG (bez kolaterálu, tj. vztahující se na situaci bez výslovné státní záruky, kterou poskytl hlavní společník společnosti FFHG – spolková země Porýní-Falc) a druhou se 100 % zárukou spolkové země Porýní-Falc. Německo uvedlo, že analýza provedená Deutsche Bank prokázala, že v prvním případě (bez kolaterálu, na základě upraveného ratingu) by byla použitelná riziková marže u pětileté půjčky v rozmezí [1,3 % až 2,05 %] ročně. Podle Německa by ve druhém případě (se zárukou vztahující se na půjčky v plné výši) byla riziková marže v rozmezí [0,25 % až 0,7 %] ročně (24). |
| --- | --- |

(56)

Německo v této souvislosti rovněž sdělilo, že Deutsche Bank uvedla použitelnou rizikovou marži pro dvě alternativní struktury financování – jednu na základě upraveného ratingu společnosti FFHG (bez kolaterálu, tj. vztahující se na situaci bez výslovné státní záruky, kterou poskytl hlavní společník společnosti FFHG – spolková země Porýní-Falc) a druhou se 100 % zárukou spolkové země Porýní-Falc. Německo uvedlo, že analýza provedená Deutsche Bank prokázala, že v prvním případě (bez kolaterálu, na základě upraveného ratingu) by byla použitelná riziková marže u pětileté půjčky v rozmezí [1,3 % až 2,05 %] ročně. Podle Německa by ve druhém případě (se zárukou vztahující se na půjčky v plné výši) byla riziková marže v rozmezí [0,25 % až 0,7 %] ročně (24).

24

| (57) | Na podporu analýz, které provedla Deutsche Bank, předložilo Německo rovněž rating za rok 2010 vyhotovený Volksbank, která společnosti FFHG udělila rating [...] podle své interní ratingové stupnice (25). Německo dále uvedlo, že v roce 2011 udělila Kreisspaarkasse Birkenfeld společnosti FFHG rating [...] podle své interní ratingové stupnice (26). |
| --- | --- |

(57)

Na podporu analýz, které provedla Deutsche Bank, předložilo Německo rovněž rating za rok 2010 vyhotovený Volksbank, která společnosti FFHG udělila rating [...] podle své interní ratingové stupnice (25). Německo dále uvedlo, že v roce 2011 udělila Kreisspaarkasse Birkenfeld společnosti FFHG rating [...] podle své interní ratingové stupnice (26).

25

26

| (58) | Německo poskytlo rovněž ratingy společnosti FFHG stanovené na základě modelu úvěrového hodnocení společnosti Moody's v době poskytnutí půjček banky ISB (viz tabulka 8).

  Tabulka 8


  Přehled ratingů společnosti FFHG v době poskytnutí půjček banky ISB










  Banka | Doba trvání | Doba trvání (roky) | Samostatný rating společnosti FFHG
  (ratingová stupnice společnosti Moody's) | Upravený rating (27)

  (ratingová stupnice společnosti Moody's) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ISB | [přibližně 8 let] | [přibližně 8 let] | [B2–Baa3] | [B1–Baa2] |
| ISB | [přibližně 5 let] | [přibližně 5 let] | [B2–Baa3] | [B1–Baa2] |
| ISB | [přibližně 2 roky] | [přibližně 2 roky] | [B2–Baa3] | [B1–Baa2] |
| ISB | [přibližně 7 let] | [přibližně 7 let] | [B2–Baa3] | [B1–Baa2] |
| ISB | [přibližně 3 roky] | [přibližně 3 roky] | [B2–Baa3] | [B1–Baa2] |
| Zdroj: Memorandum společnosti KPMG ze dne 7. června 2013. |

(58)

Německo poskytlo rovněž ratingy společnosti FFHG stanovené na základě modelu úvěrového hodnocení společnosti Moody's v době poskytnutí půjček banky ISB (viz tabulka 8).

Tabulka 8

Tabulka 8

Přehled ratingů společnosti FFHG v době poskytnutí půjček banky ISB

Přehled ratingů společnosti FFHG v době poskytnutí půjček banky ISB

Banka

Doba trvání

Doba trvání (roky)

Samostatný rating společnosti FFHG

(ratingová stupnice společnosti Moody's)

Upravený rating (27)

27

(ratingová stupnice společnosti Moody's)

ISB

[přibližně 8 let]

[přibližně 8 let]

[B2–Baa3]

[B1–Baa2]

ISB

[přibližně 5 let]

[přibližně 5 let]

[B2–Baa3]

[B1–Baa2]

ISB

[přibližně 2 roky]

[přibližně 2 roky]

[B2–Baa3]

[B1–Baa2]

ISB

[přibližně 7 let]

[přibližně 7 let]

[B2–Baa3]

[B1–Baa2]

ISB

[přibližně 3 roky]

[přibližně 3 roky]

[B2–Baa3]

[B1–Baa2]

Zdroj: Memorandum společnosti KPMG ze dne 7. června 2013.

Zdroj:

| (59) | Německo tvrdilo, že společnost FFHG je nutno pokládat za podnik s dobrým ratingem, jelikož má vysokou úroveň zajištění (jako kolaterál lze použít veškerá aktiva společnosti FFHG) a náležitý podíl vlastního kapitálu ve výši přibližně 30 %, a to navzdory skutečnosti, že je společnost FFHG ztrátová, a jelikož spolková země Porýní-Falc poskytla jakožto vlastník společnosti FFHG záruku za půjčku. |
| --- | --- |

(59)

Německo tvrdilo, že společnost FFHG je nutno pokládat za podnik s dobrým ratingem, jelikož má vysokou úroveň zajištění (jako kolaterál lze použít veškerá aktiva společnosti FFHG) a náležitý podíl vlastního kapitálu ve výši přibližně 30 %, a to navzdory skutečnosti, že je společnost FFHG ztrátová, a jelikož spolková země Porýní-Falc poskytla jakožto vlastník společnosti FFHG záruku za půjčku.

| (60) | Německo mimoto zdůraznilo, že společnost FFHG a banka ISB podmínky půjček sjednaly a že spolková země Porýní-Falc tato jednání neovlivnila. |
| --- | --- |

(60)

Německo mimoto zdůraznilo, že společnost FFHG a banka ISB podmínky půjček sjednaly a že spolková země Porýní-Falc tato jednání neovlivnila.

| (61) | Německo se tudíž domnívalo, že půjčky, které banka ISB poskytla společnosti FFHG, byly uděleny za tržních podmínek, nepředstavují proto státní podporu. |
| --- | --- |

(61)

Německo se tudíž domnívalo, že půjčky, které banka ISB poskytla společnosti FFHG, byly uděleny za tržních podmínek, nepředstavují proto státní podporu.

4.3.2   Soulad záruky poskytnuté spolkovou zemí Porýní-Falc s tržními podmínkami

Soulad záruky poskytnuté spolkovou zemí Porýní-Falc s tržními podmínkami

| (62) | Německo uvedlo, že ručení holdingových společností za finanční závazky jejich dceřiné společnosti je velmi běžné. Německo taktéž tvrdilo, že záruka spolkové země Porýní-Falc splňuje požadavky sdělení o zárukách (28). Německo připustilo, že záruka zajišťovala půjčku v plné výši namísto 80 % (jak se vyžaduje ve sdělení o zárukách), uvedlo však, že to je zapříčiněno skutečností, že spolková země Porýní-Falc převzala záruky společnosti Fraport, které rovněž představovaly 100 %. Německo v této souvislosti uvedlo, že jelikož zajištění ve výši 100 % existovalo již dříve, převzetím zajištění zachovala spolková země Porýní-Falc pouze stávající situaci. Podle názoru Německa tudíž společnost FFHG nezískala žádnou hospodářskou výhodu. |
| --- | --- |

(62)

Německo uvedlo, že ručení holdingových společností za finanční závazky jejich dceřiné společnosti je velmi běžné. Německo taktéž tvrdilo, že záruka spolkové země Porýní-Falc splňuje požadavky sdělení o zárukách (28). Německo připustilo, že záruka zajišťovala půjčku v plné výši namísto 80 % (jak se vyžaduje ve sdělení o zárukách), uvedlo však, že to je zapříčiněno skutečností, že spolková země Porýní-Falc převzala záruky společnosti Fraport, které rovněž představovaly 100 %. Německo v této souvislosti uvedlo, že jelikož zajištění ve výši 100 % existovalo již dříve, převzetím zajištění zachovala spolková země Porýní-Falc pouze stávající situaci. Podle názoru Německa tudíž společnost FFHG nezískala žádnou hospodářskou výhodu.

28

| (63) | Německo mimoto uvedlo, že společnost FFHG mohla nabídnout jiné zajištění (např. pozemky, budovy a jiná dlouhodobá aktiva), jež nebylo nezbytné, jelikož spolková země vlastnila ve společnosti FFHG většinový podíl. Německo proto tvrdilo, že by se podmínky půjčky nutně nezměnily, pokud by spolková země záruku neposkytla. |
| --- | --- |

(63)

Německo mimoto uvedlo, že společnost FFHG mohla nabídnout jiné zajištění (např. pozemky, budovy a jiná dlouhodobá aktiva), jež nebylo nezbytné, jelikož spolková země vlastnila ve společnosti FFHG většinový podíl. Německo proto tvrdilo, že by se podmínky půjčky nutně nezměnily, pokud by spolková země záruku neposkytla.

| (64) | Německo poukázalo rovněž na skutečnost, že společnost FFHG hradí za záruku tržní poplatek. K doložení tohoto tvrzení odkázalo Německo na studii Deutsche Bank, která byla zmíněna v 56. bodě odůvodnění. Německo v této souvislosti objasnilo, že Deutsche Bank určila, že by poplatek za záruku byl v rozmezí [0,5 % až 1,5 %] (29). Německo uvedlo, že jelikož se společnost FFHG v době vydání záruky náležitě rozvíjela, byl poplatek stanoven ve výši [0,5 % až 1,5 %]. Německo v této souvislosti konstatovalo, že jelikož je poplatek za záruku v rozmezí, které určil odborný posudek Deutsche Bank, je nutno mít za to, že je v souladu s trhem. |
| --- | --- |

(64)

Německo poukázalo rovněž na skutečnost, že společnost FFHG hradí za záruku tržní poplatek. K doložení tohoto tvrzení odkázalo Německo na studii Deutsche Bank, která byla zmíněna v 56. bodě odůvodnění. Německo v této souvislosti objasnilo, že Deutsche Bank určila, že by poplatek za záruku byl v rozmezí [0,5 % až 1,5 %] (29). Německo uvedlo, že jelikož se společnost FFHG v době vydání záruky náležitě rozvíjela, byl poplatek stanoven ve výši [0,5 % až 1,5 %]. Německo v této souvislosti konstatovalo, že jelikož je poplatek za záruku v rozmezí, které určil odborný posudek Deutsche Bank, je nutno mít za to, že je v souladu s trhem.

29

| (65) | Závěrem Německo zdůraznilo, že společnost FFHG nezískala prostřednictvím sdružené hotovosti ani půjček banky ISB či podkladové záruky hospodářskou výhodu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. |
| --- | --- |

(65)

Závěrem Německo zdůraznilo, že společnost FFHG nezískala prostřednictvím sdružené hotovosti ani půjček banky ISB či podkladové záruky hospodářskou výhodu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.

4.4   Slučitelnost opatření s vnitřním trhem

Slučitelnost opatření s vnitřním trhem

4.4.1   Posouzení slučitelnosti investiční podpory

Posouzení slučitelnosti investiční podpory

| (66) | Německo uvedlo, že i v případě, že by financování poskytnuté společnosti FFHG představovalo podporu, byla by tato podpora slučitelná s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy. |
| --- | --- |

(66)

Německo uvedlo, že i v případě, že by financování poskytnuté společnosti FFHG představovalo podporu, byla by tato podpora slučitelná s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy.

| (67) | Co se týká konkrétně půjček banky ISB a podkladové záruky, Německo tvrdilo, že půjčky ISB refinancovaly existující úvěrové smlouvy, jež byly uzavřeny za účelem financování opatření týkajících se infrastruktury na letišti Frankfurt-Hahn. Německo v této souvislosti uvedlo, že půjčka banky ISB č. 1 refinancovala půjčku, která měla financovat investice do zařízení na letišti Frankfurt-Hahn uskutečněné v roce 2007 a 2008, zatímco půjčka ISB č. 2 měla refinancovat půjčku určenou na financování investic, které byly na letišti provedeny v roce 2002. Podle Německa refinancovala půjčka banky ISB č. 3 investice do přeměny nákladního hangáru na terminál pro cestující a jiná opatření týkající se rozšíření infrastruktury. Německo taktéž uvedlo, že i půjčky banky ISB č. 4 a 5 refinancovaly půjčky k financování investic v letech 2004 až 2006. Německo tudíž tvrdilo, že půjčky nepředstavují provozní podporu, nýbrž investiční podporu, která splňuje podmínky slučitelnosti stanovené v pokynech pro leteckou dopravu z roku 2005. V následujících bodech odůvodnění je obsažena analýza splnění jednotlivých podmínek. |
| --- | --- |

(67)

Co se týká konkrétně půjček banky ISB a podkladové záruky, Německo tvrdilo, že půjčky ISB refinancovaly existující úvěrové smlouvy, jež byly uzavřeny za účelem financování opatření týkajících se infrastruktury na letišti Frankfurt-Hahn. Německo v této souvislosti uvedlo, že půjčka banky ISB č. 1 refinancovala půjčku, která měla financovat investice do zařízení na letišti Frankfurt-Hahn uskutečněné v roce 2007 a 2008, zatímco půjčka ISB č. 2 měla refinancovat půjčku určenou na financování investic, které byly na letišti provedeny v roce 2002. Podle Německa refinancovala půjčka banky ISB č. 3 investice do přeměny nákladního hangáru na terminál pro cestující a jiná opatření týkající se rozšíření infrastruktury. Německo taktéž uvedlo, že i půjčky banky ISB č. 4 a 5 refinancovaly půjčky k financování investic v letech 2004 až 2006. Německo tudíž tvrdilo, že půjčky nepředstavují provozní podporu, nýbrž investiční podporu, která splňuje podmínky slučitelnosti stanovené v pokynech pro leteckou dopravu z roku 2005. V následujících bodech odůvodnění je obsažena analýza splnění jednotlivých podmínek.

a)   Příspěvek k dosažení jasně vymezeného cíle společného zájmu

| (68) | Co se týká podmínky, že opatření musí přispět k dosažení jasně vymezeného cíle společného zájmu, Německo uvedlo, že cílem financování letištní infrastruktury na letišti Frankfurt-Hahn bylo zlepšení ekonomické struktury hospodářsky nedostatečně rozvinutého a řídce obydleného regionu Hunsrück. |
| --- | --- |

(68)

Co se týká podmínky, že opatření musí přispět k dosažení jasně vymezeného cíle společného zájmu, Německo uvedlo, že cílem financování letištní infrastruktury na letišti Frankfurt-Hahn bylo zlepšení ekonomické struktury hospodářsky nedostatečně rozvinutého a řídce obydleného regionu Hunsrück.

| (69) | Německo v tomto ohledu za prvé uvedlo, že cílem podpory společnosti FFHG bylo pomoci napravit slabou strukturální ekonomiku v regionu Hunsrück. Německo tvrdilo, že letiště Frankfurt-Hahn je obklopeno řadou oblastí, které se pokládají za regiony vyžadující podporu v rámci Gemeinschaftsaufgabe „Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur“
   (30), což je společný úkol spolkové a místní vlády. Německo v této souvislosti uvedlo, že čtyři regiony v okolí letiště, a to okresy Bernkastel-Wittlich, Birkenfeld, Cochem-Zell a Rhein-Hunsrück, mají v porovnání se zbytkem spolkové země Porýní-Falc pouze poloviční hustotu osídlení. Německo podotklo, že v těchto okresech, jejichž hospodářství je utvářeno malými a středními podniky, je zaměstnanost hlavním faktorem zabraňujícím dalšímu poklesu regionální ekonomiky a že letiště Frankfurt-Hahn hraje důležitou úlohu jakožto zaměstnavatel a zákazník. |
| --- | --- |

(69)

Německo v tomto ohledu za prvé uvedlo, že cílem podpory společnosti FFHG bylo pomoci napravit slabou strukturální ekonomiku v regionu Hunsrück. Německo tvrdilo, že letiště Frankfurt-Hahn je obklopeno řadou oblastí, které se pokládají za regiony vyžadující podporu v rámci Gemeinschaftsaufgabe „Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur“
   (30), což je společný úkol spolkové a místní vlády. Německo v této souvislosti uvedlo, že čtyři regiony v okolí letiště, a to okresy Bernkastel-Wittlich, Birkenfeld, Cochem-Zell a Rhein-Hunsrück, mají v porovnání se zbytkem spolkové země Porýní-Falc pouze poloviční hustotu osídlení. Německo podotklo, že v těchto okresech, jejichž hospodářství je utvářeno malými a středními podniky, je zaměstnanost hlavním faktorem zabraňujícím dalšímu poklesu regionální ekonomiky a že letiště Frankfurt-Hahn hraje důležitou úlohu jakožto zaměstnavatel a zákazník.

Gemeinschaftsaufgabe „Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur“

30

| (70) | Německo za druhé tvrdilo, že letiště Frankfurt-Hahn hraje důležitou úlohu ve strategickém rozvoji příchozího (~33 % cestujících, což odpovídá přibližně 1 milionu cestujících v roce 2005) a odchozího cestovního ruchu (~67 % cestujících) ve spolkové zemi Porýní-Falc. Německo uvedlo, že 88 % příchozích cestujících stráví v regionu několik nocí. Německo tvrdilo, že příchozí turisté, kteří využili letiště Frankfurt-Hahn, uskutečnili v roce 2005 přibližně 5,7 milionů přenocování (31). Podle Německa se počet přenocování dále zvyšuje, v roce 2011 uvítala spolková země Porýní-Falc 8,2 milionu hostů, kteří uskutečnili 21,5 milionu přenocování. Německo poukázalo na skutečnost, že vzrostl zejména počet hostů ze zemí východní a jižní Evropy a že na letiště Frankfurt-Hahn je provozován vysoký počet letů z těchto zemí. To podle Německa vedlo k vytvoření přibližně 198 000 pracovních míst v cestovním ruchu ve spolkové zemi Porýní-Falc. Související příjmy a dopady na zaměstnanost vyplývají zejména z příchozího cestovního ruchu, v němž podle Německa hraje letiště Frankfurt-Hahn jakožto brána pro turisty přicházející do regionu Hunsrück, avšak rovněž do spolkové země Porýní-Falc stěžejní úlohu. Německo uvedlo, že mezi roky 1990 a 2001 vzrostl počet turistů v regionu Hunsrück o 70 % a ve spolkové zemi Porýní-Falc o 35 %. Podle Německa se v témže období počet turistů ze zahraničí v regionu Hunsrück zvýšil o 163 %. Jelikož 88 % příchozích turistů z letiště Frankfurt-Hahn zde stráví nejméně jednu noc a více než 80 % jich dokonce pobývá v daném regionu po dobu dvou až deseti dnů, vytvářejí celkové přínosy ve výši přibližně 133,7 milionu EUR ročně. Německo dále tvrdilo, že rovněž odchozí cestovní ruch (67 %) znamená pro letiště Frankfurt-Hahn příjmy z jiných než leteckých činností. |
| --- | --- |

(70)

Německo za druhé tvrdilo, že letiště Frankfurt-Hahn hraje důležitou úlohu ve strategickém rozvoji příchozího (~33 % cestujících, což odpovídá přibližně 1 milionu cestujících v roce 2005) a odchozího cestovního ruchu (~67 % cestujících) ve spolkové zemi Porýní-Falc. Německo uvedlo, že 88 % příchozích cestujících stráví v regionu několik nocí. Německo tvrdilo, že příchozí turisté, kteří využili letiště Frankfurt-Hahn, uskutečnili v roce 2005 přibližně 5,7 milionů přenocování (31). Podle Německa se počet přenocování dále zvyšuje, v roce 2011 uvítala spolková země Porýní-Falc 8,2 milionu hostů, kteří uskutečnili 21,5 milionu přenocování. Německo poukázalo na skutečnost, že vzrostl zejména počet hostů ze zemí východní a jižní Evropy a že na letiště Frankfurt-Hahn je provozován vysoký počet letů z těchto zemí. To podle Německa vedlo k vytvoření přibližně 198 000 pracovních míst v cestovním ruchu ve spolkové zemi Porýní-Falc. Související příjmy a dopady na zaměstnanost vyplývají zejména z příchozího cestovního ruchu, v němž podle Německa hraje letiště Frankfurt-Hahn jakožto brána pro turisty přicházející do regionu Hunsrück, avšak rovněž do spolkové země Porýní-Falc stěžejní úlohu. Německo uvedlo, že mezi roky 1990 a 2001 vzrostl počet turistů v regionu Hunsrück o 70 % a ve spolkové zemi Porýní-Falc o 35 %. Podle Německa se v témže období počet turistů ze zahraničí v regionu Hunsrück zvýšil o 163 %. Jelikož 88 % příchozích turistů z letiště Frankfurt-Hahn zde stráví nejméně jednu noc a více než 80 % jich dokonce pobývá v daném regionu po dobu dvou až deseti dnů, vytvářejí celkové přínosy ve výši přibližně 133,7 milionu EUR ročně. Německo dále tvrdilo, že rovněž odchozí cestovní ruch (67 %) znamená pro letiště Frankfurt-Hahn příjmy z jiných než leteckých činností.

31

| (71) | Německo za třetí uvedlo, že při zohlednění všech částí činností letiště vytvořilo letiště Frankfurt-Hahn v roce 2012 v regionu Hunsrück 3 063 pracovních míst, z toho 74 % pracovních míst na plný úvazek. Podle Německa žije v regionu rovněž 90 % těchto zaměstnanců. Německo tvrdilo, že letiště Frankfurt-Hahn pomáhá předcházet odchodu mladých, kvalifikovaných pracovníků do jiných regionů a také hospodářskému a sociálnímu úpadku regionálních komunit a jejich infrastruktury. Německo rovněž podotklo, že přítomnost letiště Frankfurt-Hahn nejenže vytváří výše zmíněné přímé dopady na trh práce, nýbrž má i obrovské nepřímé, vyvolané a stimulující účinky, a to prostřednictvím rostoucího počtu hospodářských a turistických činností. Německo v této souvislosti poukázalo na pozitivní vedlejší dopady na region, konkrétně na nižší nezaměstnanost a vyšší počet daňových poplatníků, což zajišťuje obcím v regionu více finančních prostředků pro podporu místního hospodářství. Celkově vytvořilo letiště v celé spolkové zemi Porýní-Falc prostřednictvím příchozího cestovního ruchu přibližně 11 000 pracovních míst. |
| --- | --- |

(71)

Německo za třetí uvedlo, že při zohlednění všech částí činností letiště vytvořilo letiště Frankfurt-Hahn v roce 2012 v regionu Hunsrück 3 063 pracovních míst, z toho 74 % pracovních míst na plný úvazek. Podle Německa žije v regionu rovněž 90 % těchto zaměstnanců. Německo tvrdilo, že letiště Frankfurt-Hahn pomáhá předcházet odchodu mladých, kvalifikovaných pracovníků do jiných regionů a také hospodářskému a sociálnímu úpadku regionálních komunit a jejich infrastruktury. Německo rovněž podotklo, že přítomnost letiště Frankfurt-Hahn nejenže vytváří výše zmíněné přímé dopady na trh práce, nýbrž má i obrovské nepřímé, vyvolané a stimulující účinky, a to prostřednictvím rostoucího počtu hospodářských a turistických činností. Německo v této souvislosti poukázalo na pozitivní vedlejší dopady na region, konkrétně na nižší nezaměstnanost a vyšší počet daňových poplatníků, což zajišťuje obcím v regionu více finančních prostředků pro podporu místního hospodářství. Celkově vytvořilo letiště v celé spolkové zemi Porýní-Falc prostřednictvím příchozího cestovního ruchu přibližně 11 000 pracovních míst.

| (72) | Německo tvrdilo, že financování infrastruktury na letišti Frankfurt-Hahn pomohlo dosáhnout rovněž jasně vymezeného cíle společného zájmu spočívajícího v boji proti přetížení letecké dopravy na hlavních letištních uzlech Unie. Německo v tomto ohledu poukázalo na skutečnost, že kapacitní limity na letišti Frankfurt nad Mohanem jsou trvale překračovány. Německo uvedlo, že zejména vzhledem k povolení k nepřetržitému provozu poskytuje letiště Frankfurt-Hahn dodatečnou kapacitu k snížení přetížení na letišti Frankfurt nad Mohanem. |
| --- | --- |

(72)

Německo tvrdilo, že financování infrastruktury na letišti Frankfurt-Hahn pomohlo dosáhnout rovněž jasně vymezeného cíle společného zájmu spočívajícího v boji proti přetížení letecké dopravy na hlavních letištních uzlech Unie. Německo v tomto ohledu poukázalo na skutečnost, že kapacitní limity na letišti Frankfurt nad Mohanem jsou trvale překračovány. Německo uvedlo, že zejména vzhledem k povolení k nepřetržitému provozu poskytuje letiště Frankfurt-Hahn dodatečnou kapacitu k snížení přetížení na letišti Frankfurt nad Mohanem.

| (73) | Německo taktéž uvedlo, že podpora letiště Frankfurt-Hahn slouží rovněž cíli společného zájmu, který spočívá ve zvyšování mobility občanů Unie. Německo v této souvislosti podotklo, že letiště Frankfurt-Hahn je jediným německým letištěm, které nabízí přímé lety do destinací Kaunas (Lotyšsko), Kerry (Irsko), Kos (Řecko), Montpellier (Francie), Nador (Maroko), Plovdiv (Bulharsko), Pula (Chorvatsko), Rhodos (Řecko), Santiago de Compostela (Španělsko) a Volos (Řecko). Podle Německa přispívá letiště Frankfurt-Hahn k pracovní mobilitě mladých lidí, kteří se mohou za nízké ceny dopravit do regionu Hunsrück a spolkové země Porýní-Falc. Německo obdobně podotklo, že pro studenty z celé Unie jsou nyní snadno dostupné vysoce kvalitní univerzity a instituce vysokoškolského vzdělávání v Koblenzi, Mohuči, Kaiserslauternu, Trevíru, Wiesbadenu, Mannheimu, Bonnu atd., na nichž se ve většině případů nehradí školné. |
| --- | --- |

(73)

Německo taktéž uvedlo, že podpora letiště Frankfurt-Hahn slouží rovněž cíli společného zájmu, který spočívá ve zvyšování mobility občanů Unie. Německo v této souvislosti podotklo, že letiště Frankfurt-Hahn je jediným německým letištěm, které nabízí přímé lety do destinací Kaunas (Lotyšsko), Kerry (Irsko), Kos (Řecko), Montpellier (Francie), Nador (Maroko), Plovdiv (Bulharsko), Pula (Chorvatsko), Rhodos (Řecko), Santiago de Compostela (Španělsko) a Volos (Řecko). Podle Německa přispívá letiště Frankfurt-Hahn k pracovní mobilitě mladých lidí, kteří se mohou za nízké ceny dopravit do regionu Hunsrück a spolkové země Porýní-Falc. Německo obdobně podotklo, že pro studenty z celé Unie jsou nyní snadno dostupné vysoce kvalitní univerzity a instituce vysokoškolského vzdělávání v Koblenzi, Mohuči, Kaiserslauternu, Trevíru, Wiesbadenu, Mannheimu, Bonnu atd., na nichž se ve většině případů nehradí školné.

| (74) | Německo taktéž tvrdilo, že ve společném zájmu je i to, že region Hunsrück a okolní regiony spolkové země Porýní-Falc jsou spojeny s jinými okrajovými regiony, jako je například Limerick, což se již projevilo v partnerstvích měst. Německo uvedlo, že jako čtvrtá největší ekonomika světa se Německo zaměřuje nejen na spojení s hlavními letištními uzly v Evropě, nýbrž i na vzájemné propojení regionů. Podle Německa je pro Unii důležitá větší nezávislost na hlavních letištních uzlech, jako jsou letiště Heathrow, Charles de Gaulle, Schiphol nebo Frankfurt nad Mohanem, jelikož to bude znamenat nejen více přímých spojení, nýbrž i větší spolehlivost, zejména pro nákladní dopravu, poněvadž regionální letiště jsou méně náchylná k rušení letů kvůli povětrnostním podmínkám, stávkám, terorismu nebo kvůli riziku stornování. |
| --- | --- |

(74)

Německo taktéž tvrdilo, že ve společném zájmu je i to, že region Hunsrück a okolní regiony spolkové země Porýní-Falc jsou spojeny s jinými okrajovými regiony, jako je například Limerick, což se již projevilo v partnerstvích měst. Německo uvedlo, že jako čtvrtá největší ekonomika světa se Německo zaměřuje nejen na spojení s hlavními letištními uzly v Evropě, nýbrž i na vzájemné propojení regionů. Podle Německa je pro Unii důležitá větší nezávislost na hlavních letištních uzlech, jako jsou letiště Heathrow, Charles de Gaulle, Schiphol nebo Frankfurt nad Mohanem, jelikož to bude znamenat nejen více přímých spojení, nýbrž i větší spolehlivost, zejména pro nákladní dopravu, poněvadž regionální letiště jsou méně náchylná k rušení letů kvůli povětrnostním podmínkám, stávkám, terorismu nebo kvůli riziku stornování.

| (75) | Německo taktéž obecně zdůraznilo, že blízkost letiště Zweibrücken nevede k duplikaci letišť ve stejné spádové oblasti, a to kvůli skutečnosti, že letiště Frankfurt-Hahn a Zweibrücken jsou od sebe vzdálená 127 km. Podle Německa znamená tato vzdálenost dobu strávenou na cestě autem v délce 1 hodiny 27 minut nebo přibližně 4 hodin při cestě vlakem. Německo proto tvrdilo, že by žádný racionálně jednající pracovník, nákladní dopravce nebo turista s místem odjezdu v regionu Hunsrück necestoval na letiště Zweibrücken místo na letiště Frankfurt-Hahn, aby se dostal na konečné místo určení. Německo rovněž uvedlo, že s ohledem na objem osobní a nákladní letecké dopravy mezi roky 2005 a 2012 nelze odvodit žádný substituční vztah mezi těmito letišti. Podle Německa pocházejí hlavní podíly letiště Frankfurt-Hahn na trhu z regionu Hunsrück-Mosel-Nahe (viz obr. 5).

  Obrázek 5


  Podíly letiště Frankfurt-Hahn na trhu v roce 2013 s ohledem na osobní leteckou dopravu
   (*2)




  ≼ 2 %
  ≽2 % až 5 %
  ≽5 % až 10 %
  ≽10 % až 20 %
  ≽ 20 %
  Letiště
  Letiště Frankfurt-Hahn
  Podíly na trhu 2013 |
| --- | --- |

(75)

Německo taktéž obecně zdůraznilo, že blízkost letiště Zweibrücken nevede k duplikaci letišť ve stejné spádové oblasti, a to kvůli skutečnosti, že letiště Frankfurt-Hahn a Zweibrücken jsou od sebe vzdálená 127 km. Podle Německa znamená tato vzdálenost dobu strávenou na cestě autem v délce 1 hodiny 27 minut nebo přibližně 4 hodin při cestě vlakem. Německo proto tvrdilo, že by žádný racionálně jednající pracovník, nákladní dopravce nebo turista s místem odjezdu v regionu Hunsrück necestoval na letiště Zweibrücken místo na letiště Frankfurt-Hahn, aby se dostal na konečné místo určení. Německo rovněž uvedlo, že s ohledem na objem osobní a nákladní letecké dopravy mezi roky 2005 a 2012 nelze odvodit žádný substituční vztah mezi těmito letišti. Podle Německa pocházejí hlavní podíly letiště Frankfurt-Hahn na trhu z regionu Hunsrück-Mosel-Nahe (viz obr. 5).

Obrázek 5

Obrázek 5

Podíly letiště Frankfurt-Hahn na trhu v roce 2013 s ohledem na osobní leteckou dopravu
   (*2)

Podíly letiště Frankfurt-Hahn na trhu v roce 2013 s ohledem na osobní leteckou dopravu

*2

≼ 2 %

≽2 % až 5 %

≽5 % až 10 %

≽10 % až 20 %

≽ 20 %

Letiště

Letiště Frankfurt-Hahn

Podíly na trhu 2013

b)   Infrastruktura je nutná a úměrná stanovenému cíli

| (76) | Německo se domnívá, že financované investice jsou nutné a úměrné stanovenému cíli společného zájmu (viz 68. bod odůvodnění a následující body odůvodnění). Podle Německa se investice uskutečnily v souladu s potřebami a vybudovaná infrastruktura byla pro letiště nezbytná k zaručení propojení, umožnění rozvoje regionu a snížení přetížení na letišti Frankfurt nad Mohanem. Německo podotklo, že infrastruktura není s ohledem na potřeby uživatelů letiště nepřiměřená ani nadměrná. Německo se tudíž domnívalo, že tato podmínka slučitelnosti je splněna. |
| --- | --- |

(76)

Německo se domnívá, že financované investice jsou nutné a úměrné stanovenému cíli společného zájmu (viz 68. bod odůvodnění a následující body odůvodnění). Podle Německa se investice uskutečnily v souladu s potřebami a vybudovaná infrastruktura byla pro letiště nezbytná k zaručení propojení, umožnění rozvoje regionu a snížení přetížení na letišti Frankfurt nad Mohanem. Německo podotklo, že infrastruktura není s ohledem na potřeby uživatelů letiště nepřiměřená ani nadměrná. Německo se tudíž domnívalo, že tato podmínka slučitelnosti je splněna.

c)   Infrastruktura nabízí dostatečné perspektivy střednědobého používání

| (77) | Německo uvedlo, že před rozhodnutím o rozšíření letištní infrastruktury zadala společnost Fraport vypracování studií k odhadu objemu dopravy s cílem určit pro letiště Frankfurt-Hahn dopravní potenciál. Německo předložilo studie, které jménem společnosti Fraport vypracovali odborníci na letectví. Obr. 6 a obr. 8 shrnují výsledky jedné z těchto studií, pokud jde o očekávaný vývoj osobní a nákladní dopravy na letišti Frankfurt-Hahn mezi roky 2000 a 2011.

  Obrázek 6


  Celkový počet potenciálních cestujících na letišti Frankfurt-Hahn v období 2000–2010




  Nízkonákl. doprava
  ,
  ,
  ,
  ,
  ,
  Cestující (v milionech)
  5,0
  4,0
  3,0
  2,0
  1,0
  2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010
  Chartery
  Zdroj: SH&E
  Celkový potenciální počet cestujících na letišti Frankfurt-Hahn
  ,
  ,
  ,
  ,
  ,
  ,

  Obrázek 7


  Potenciální objem nízkonákladové osobní přepravy (za předpokladu, že společnost Ryanair bázuje/odstavuje svá letadla na letišti přes noc) na letišti Frankfurt-Hahn v období 2001–2011




  Potenciální nízkonákladová doprava
  Scénář 2: Ryanair zřídí na letišti Frankfurt-Hahn svou základnu
  ,
  ,
  ,
  ,
  ,
  ,
  ,
  2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010
  Zdroj: SH&E
  Bázovaná letadla
  Existující trasy
  ,
  ,
  ,
  ,
  3,5
  3,0
  2,5
  2,0
  1,5
  1,0
  0,5
  Cestující (v milionech)

  Obrázek 8


  Celkový potenciální objem nákladní dopravy na letišti Frankfurt-Hahn v období 2001–2010




  Odklon kvůli časovému omezení provozu
  Nákladní vozv
  400
  350
  300
  250
  200
  150
  100
  50
  0
  Tuny (tisíce)
  2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010
  Potenciální nákladní doprava na letišti Franfurt-Hahn
  Letecký náklad
  Zdroj: SH&E |
| --- | --- |

(77)

Německo uvedlo, že před rozhodnutím o rozšíření letištní infrastruktury zadala společnost Fraport vypracování studií k odhadu objemu dopravy s cílem určit pro letiště Frankfurt-Hahn dopravní potenciál. Německo předložilo studie, které jménem společnosti Fraport vypracovali odborníci na letectví. Obr. 6 a obr. 8 shrnují výsledky jedné z těchto studií, pokud jde o očekávaný vývoj osobní a nákladní dopravy na letišti Frankfurt-Hahn mezi roky 2000 a 2011.

Obrázek 6

Obrázek 6

Celkový počet potenciálních cestujících na letišti Frankfurt-Hahn v období 2000–2010

Celkový počet potenciálních cestujících na letišti Frankfurt-Hahn v období 2000–2010

Nízkonákl. doprava

,

,

,

,

,

Cestující (v milionech)

5,0

4,0

3,0

2,0

1,0

2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010

Chartery

Zdroj: SH&E

Celkový potenciální počet cestujících na letišti Frankfurt-Hahn

,

,

,

,

,

,

Obrázek 7

Obrázek 7

Potenciální objem nízkonákladové osobní přepravy (za předpokladu, že společnost Ryanair bázuje/odstavuje svá letadla na letišti přes noc) na letišti Frankfurt-Hahn v období 2001–2011

Potenciální objem nízkonákladové osobní přepravy (za předpokladu, že společnost Ryanair bázuje/odstavuje svá letadla na letišti přes noc) na letišti Frankfurt-Hahn v období 2001–2011

Potenciální nízkonákladová doprava

Scénář 2: Ryanair zřídí na letišti Frankfurt-Hahn svou základnu

,

,

,

,

,

,

,

2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010

Zdroj: SH&E

Bázovaná letadla

Existující trasy

,

,

,

,

3,5

3,0

2,5

2,0

1,5

1,0

0,5

Cestující (v milionech)

Obrázek 8

Obrázek 8

Celkový potenciální objem nákladní dopravy na letišti Frankfurt-Hahn v období 2001–2010

Celkový potenciální objem nákladní dopravy na letišti Frankfurt-Hahn v období 2001–2010

Odklon kvůli časovému omezení provozu

Nákladní vozv

400

350

300

250

200

150

100

50

0

Tuny (tisíce)

2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010

Potenciální nákladní doprava na letišti Franfurt-Hahn

Letecký náklad

Zdroj: SH&E

d)   Stejný a nediskriminační přístup k infrastruktuře

| (78) | Podle informací poskytnutých Německem je přístup k infrastruktuře otevřený všem potenciálním uživatelům infrastruktury stejně a nediskriminačně. Německo uvedlo, že letištní poplatky hrazené za používání infrastruktury se zakládají na rozlišování, které je z obchodního hlediska odůvodněné, a že ceník letištních poplatků je pro všechny potenciální uživatele dostupný transparentním a nediskriminačním způsobem. |
| --- | --- |

(78)

Podle informací poskytnutých Německem je přístup k infrastruktuře otevřený všem potenciálním uživatelům infrastruktury stejně a nediskriminačně. Německo uvedlo, že letištní poplatky hrazené za používání infrastruktury se zakládají na rozlišování, které je z obchodního hlediska odůvodněné, a že ceník letištních poplatků je pro všechny potenciální uživatele dostupný transparentním a nediskriminačním způsobem.

e)   Obchod není dotčen v rozporu se společným zájmem

| (79) | Německo za prvé uvedlo, že mezi letištěm Frankfurt-Hahn a ostatními letišti ve spádové oblasti, jako je letiště Zweibrücken a letiště Frankfurt nad Mohanem, neexistují žádné substituční účinky. Podle Německa neexistují v důsledku podpory, která byla poskytnuta společnosti FFHG, žádné nežádoucí negativní účinky na hospodářskou soutěž s těmito letišti, a to ve vztahu k osobní přepravě ani ve vztahu k nákladní přepravě. Německo uvedlo, že při letech s nízkonákladovými dopravci využívají cestující naopak spíše letištní uzly (jako je Kolín nad Rýnem/Bonn nebo Frankfurt nad Mohanem) než regionální letiště (jako je Frankfurt-Hahn). Německo tvrdilo, že v minulých letech museli nízkonákladoví dopravci zajišťovat v rostoucí míře více letů na hlavní letištní uzly, jelikož tradiční letecké společnosti snížily své ceny a začaly vstupovat na trh nízkonákladových letů. Německo v této souvislosti uvedlo, že regionální letiště jako Frankfurt-Hahn jsou při soutěži s letištními uzly o osoby cestující na dovolenou nyní pod větším tlakem. Německo proto došlo k závěru, že financování nemělo za následek nežádoucí negativní účinky na hospodářskou soutěž, nýbrž se naopak ukázalo jako vhodné pro přechod letiště na stabilní obchodní model v budoucnu. |
| --- | --- |

(79)

Německo za prvé uvedlo, že mezi letištěm Frankfurt-Hahn a ostatními letišti ve spádové oblasti, jako je letiště Zweibrücken a letiště Frankfurt nad Mohanem, neexistují žádné substituční účinky. Podle Německa neexistují v důsledku podpory, která byla poskytnuta společnosti FFHG, žádné nežádoucí negativní účinky na hospodářskou soutěž s těmito letišti, a to ve vztahu k osobní přepravě ani ve vztahu k nákladní přepravě. Německo uvedlo, že při letech s nízkonákladovými dopravci využívají cestující naopak spíše letištní uzly (jako je Kolín nad Rýnem/Bonn nebo Frankfurt nad Mohanem) než regionální letiště (jako je Frankfurt-Hahn). Německo tvrdilo, že v minulých letech museli nízkonákladoví dopravci zajišťovat v rostoucí míře více letů na hlavní letištní uzly, jelikož tradiční letecké společnosti snížily své ceny a začaly vstupovat na trh nízkonákladových letů. Německo v této souvislosti uvedlo, že regionální letiště jako Frankfurt-Hahn jsou při soutěži s letištními uzly o osoby cestující na dovolenou nyní pod větším tlakem. Německo proto došlo k závěru, že financování nemělo za následek nežádoucí negativní účinky na hospodářskou soutěž, nýbrž se naopak ukázalo jako vhodné pro přechod letiště na stabilní obchodní model v budoucnu.

| (80) | Německo za druhé uvedlo, že skutečnost, že společnost Fraport před usazením se na letišti Frankfurt-Hahn již provozovala letiště Frankfurt nad Mohanem, prokazuje, že se neočekával přechod z letiště Frankfurt nad Mohanem na letiště Frankfurt-Hahn. Společnost Fraport místo toho investovala do možnosti snížit přetížení na letišti Frankfurt nad Mohanem a využívat dodatečnou, doplňkovou funkci letiště Frankfurt-Hahn, jelikož na letištním uzlu Frankfurt nad Mohanem bylo možno předvídat budoucí přetížení kapacit. Podle Německa byl jedním z hlavních faktorů při těchto úvahách zákaz nočních letů na letišti Frankfurt nad Mohanem, jelikož letiště Frankfurt-Hahn mělo povolení k nepřetržitému provozu. |
| --- | --- |

(80)

Německo za druhé uvedlo, že skutečnost, že společnost Fraport před usazením se na letišti Frankfurt-Hahn již provozovala letiště Frankfurt nad Mohanem, prokazuje, že se neočekával přechod z letiště Frankfurt nad Mohanem na letiště Frankfurt-Hahn. Společnost Fraport místo toho investovala do možnosti snížit přetížení na letišti Frankfurt nad Mohanem a využívat dodatečnou, doplňkovou funkci letiště Frankfurt-Hahn, jelikož na letištním uzlu Frankfurt nad Mohanem bylo možno předvídat budoucí přetížení kapacit. Podle Německa byl jedním z hlavních faktorů při těchto úvahách zákaz nočních letů na letišti Frankfurt nad Mohanem, jelikož letiště Frankfurt-Hahn mělo povolení k nepřetržitému provozu.

| (81) | Německo závěrem uvedlo, že účinky financování ve prospěch společnosti FFHG byly omezeny na pozitivní regionální dopady na celý region Hunsrück, přičemž v souvislosti s ostatními letišti nevznikly žádné nežádoucí negativní účinky, jelikož letiště Frankfurt-Hahn je využíváno k snížení přetížení na letišti Frankfurt nad Mohanem. Německo taktéž uvedlo, že kromě letiště Lucemburk, které je od letiště Frankfurt-Hahn vzdáleno 1 hodinu 30 minut cestovní doby (111 km), se ve stejné spádové oblasti nenacházejí žádná jiná zahraniční letiště. Podle Německa nenarušila poskytnutá podpora nepříznivě hospodářskou soutěž ani ve vztahu k letišti Lucemburk. |
| --- | --- |

(81)

Německo závěrem uvedlo, že účinky financování ve prospěch společnosti FFHG byly omezeny na pozitivní regionální dopady na celý region Hunsrück, přičemž v souvislosti s ostatními letišti nevznikly žádné nežádoucí negativní účinky, jelikož letiště Frankfurt-Hahn je využíváno k snížení přetížení na letišti Frankfurt nad Mohanem. Německo taktéž uvedlo, že kromě letiště Lucemburk, které je od letiště Frankfurt-Hahn vzdáleno 1 hodinu 30 minut cestovní doby (111 km), se ve stejné spádové oblasti nenacházejí žádná jiná zahraniční letiště. Podle Německa nenarušila poskytnutá podpora nepříznivě hospodářskou soutěž ani ve vztahu k letišti Lucemburk.

f)   Motivační účinek, nezbytnost a přiměřenost

| (82) | Německo uvedlo, že bez investiční podpory by se výrazně snížil objem hospodářské činnosti letiště. Německo tvrdilo, že podpora byla nezbytná, jelikož pouze vyrovnala náklady na financování a nižší částka by měla za následek nižší objemy investic. |
| --- | --- |

(82)

Německo uvedlo, že bez investiční podpory by se výrazně snížil objem hospodářské činnosti letiště. Německo tvrdilo, že podpora byla nezbytná, jelikož pouze vyrovnala náklady na financování a nižší částka by měla za následek nižší objemy investic.

4.4.2   Posouzení slučitelnosti provozní podpory

Posouzení slučitelnosti provozní podpory

| (83) | Dne 17. dubna 2014 předložilo Německo své názory na slučitelnost opatření podle pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014. Německo tvrdilo, že i v případě, že by sdružená hotovost, půjčky a podkladová záruka představovaly provozní podporu pro společnost FFHG, byla by tato podpora slučitelná s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy a oddílu 5.1.2 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014. Německo objasnilo podrobněji svá tvrzení s ohledem na příslušné podmínky slučitelnosti. |
| --- | --- |

(83)

Dne 17. dubna 2014 předložilo Německo své názory na slučitelnost opatření podle pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014. Německo tvrdilo, že i v případě, že by sdružená hotovost, půjčky a podkladová záruka představovaly provozní podporu pro společnost FFHG, byla by tato podpora slučitelná s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy a oddílu 5.1.2 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014. Německo objasnilo podrobněji svá tvrzení s ohledem na příslušné podmínky slučitelnosti.

a)   Příspěvek k dosažení jasně vymezeného cíle společného zájmu

| (84) | Co se týká požadavku, aby podpora přispěla k dosažení jasně vymezeného cíle společného zájmu, Německo uvedlo, že pokrytí provozních nákladů společnosti FFHG sledovalo vždy cíl spočívající v zlepšení ekonomické struktury hospodářsky nedostatečně rozvinutého a řídce obydleného regionu Hunsrück. Německo v této souvislosti použilo stejné odůvodnění jako při posuzování slučitelnosti investiční podpory na financování letištní infrastruktury (viz oddíl 4.4.1). |
| --- | --- |

(84)

Co se týká požadavku, aby podpora přispěla k dosažení jasně vymezeného cíle společného zájmu, Německo uvedlo, že pokrytí provozních nákladů společnosti FFHG sledovalo vždy cíl spočívající v zlepšení ekonomické struktury hospodářsky nedostatečně rozvinutého a řídce obydleného regionu Hunsrück. Německo v této souvislosti použilo stejné odůvodnění jako při posuzování slučitelnosti investiční podpory na financování letištní infrastruktury (viz oddíl 4.4.1).

b)   Potřeba státního zásahu

| (85) | Německo vysvětlilo, proč vykazuje letiště Frankfurt-Hahn provozní ztráty, které je nutno hradit. Německo uvedlo, že pro letiště jako Frankfurt-Hahn s 1–3 miliony cestujících představuje dosažení ziskovosti a pokrytí provozních nákladů poměrně ambiciózní cíl. Podle Německa nebylo možné dosáhnout tohoto ambiciózního cíle v prvních letech (což se vztahuje na období od zahájení komerční osobní dopravy na letišti do současnosti) činnosti letiště Frankfurt-Hahn, jelikož letiště bylo zatíženo velmi vysokými investicemi do infrastruktury, které financovalo samo na kapitálovém trhu a u nichž muselo hradit vysoké úroky. Německo mimoto uvedlo, že od začátku světové hospodářské a finanční krize počet cestujících, a zejména objem nákladní dopravy stagnoval. |
| --- | --- |

(85)

Německo vysvětlilo, proč vykazuje letiště Frankfurt-Hahn provozní ztráty, které je nutno hradit. Německo uvedlo, že pro letiště jako Frankfurt-Hahn s 1–3 miliony cestujících představuje dosažení ziskovosti a pokrytí provozních nákladů poměrně ambiciózní cíl. Podle Německa nebylo možné dosáhnout tohoto ambiciózního cíle v prvních letech (což se vztahuje na období od zahájení komerční osobní dopravy na letišti do současnosti) činnosti letiště Frankfurt-Hahn, jelikož letiště bylo zatíženo velmi vysokými investicemi do infrastruktury, které financovalo samo na kapitálovém trhu a u nichž muselo hradit vysoké úroky. Německo mimoto uvedlo, že od začátku světové hospodářské a finanční krize počet cestujících, a zejména objem nákladní dopravy stagnoval.

| (86) | Německo tvrdilo, že vzhledem k těmto okolnostem byl zásah státu za účelem pokrytí provozních ztrát nezbytný, jelikož v opačném případě by se společnost FFHG dostala do platební neschopnosti. Podle Německa by to vedlo rovněž k odebrání povolení k nepřetržitému provozu a to by znamenalo, že by společnost FFHG musela ukončit provozování veškerých letů, což by mělo za následek ztrátu zákazníků, jako jsou letecké společnosti a nákladní dopravci. Německo podotklo, že by poté bylo rovněž velmi obtížné nalézt nového provozovatele letiště. |
| --- | --- |

(86)

Německo tvrdilo, že vzhledem k těmto okolnostem byl zásah státu za účelem pokrytí provozních ztrát nezbytný, jelikož v opačném případě by se společnost FFHG dostala do platební neschopnosti. Podle Německa by to vedlo rovněž k odebrání povolení k nepřetržitému provozu a to by znamenalo, že by společnost FFHG musela ukončit provozování veškerých letů, což by mělo za následek ztrátu zákazníků, jako jsou letecké společnosti a nákladní dopravci. Německo podotklo, že by poté bylo rovněž velmi obtížné nalézt nového provozovatele letiště.

c)   Vhodnost opatření podpory jako nástrojů politiky

| (87) | Německo uvedlo, že pokrytí provozních nákladů představovalo vhodné opatření k dosažení zamýšleného cíle. Německo v této souvislosti tvrdilo, že pokud by letiště Frankfurt-Hahn muselo ukončit provoz a odešlo by z příslušných trhů, nebylo by dosaženo cílů společného zájmu sledovaných při rozvoji regionu Hunsrück a uskutečnění investic do přeměny. Německo v tomto ohledu zdůraznilo, že na rozdíl od soukromého investora musí vzít veřejný investor tyto cíle v úvahu, zvažuje-li alternativu spočívající v uzavření letiště. |
| --- | --- |

(87)

Německo uvedlo, že pokrytí provozních nákladů představovalo vhodné opatření k dosažení zamýšleného cíle. Německo v této souvislosti tvrdilo, že pokud by letiště Frankfurt-Hahn muselo ukončit provoz a odešlo by z příslušných trhů, nebylo by dosaženo cílů společného zájmu sledovaných při rozvoji regionu Hunsrück a uskutečnění investic do přeměny. Německo v tomto ohledu zdůraznilo, že na rozdíl od soukromého investora musí vzít veřejný investor tyto cíle v úvahu, zvažuje-li alternativu spočívající v uzavření letiště.

d)   Existence motivačního účinku

| (88) | Německo tvrdilo, že k zachování provozu letiště Frankfurt-Hahn bylo nezbytné hradit jeho provozní náklady, jelikož v opačném případě by se společnost FFHG dostala do platební neschopnosti. Německo uvedlo, že hrazení provozních nákladů představovalo základ rovněž pro uskutečnění cílů společného zájmu, jak bylo uvedeno v 84. bodě odůvodnění a následujících bodech odůvodnění. Německo taktéž tvrdilo, že by bez této provozní podpory nebyla myslitelná finanční konsolidace letiště, jak předpokládal provozovatel, jelikož letišti by narůstal stále větší dluh místo toho, aby se svých dluhů zbavilo. Podle Německa prokazuje motivační účinek opatření skutečnost, že se společnost FFHG postupně blíží ziskovosti. |
| --- | --- |

(88)

Německo tvrdilo, že k zachování provozu letiště Frankfurt-Hahn bylo nezbytné hradit jeho provozní náklady, jelikož v opačném případě by se společnost FFHG dostala do platební neschopnosti. Německo uvedlo, že hrazení provozních nákladů představovalo základ rovněž pro uskutečnění cílů společného zájmu, jak bylo uvedeno v 84. bodě odůvodnění a následujících bodech odůvodnění. Německo taktéž tvrdilo, že by bez této provozní podpory nebyla myslitelná finanční konsolidace letiště, jak předpokládal provozovatel, jelikož letišti by narůstal stále větší dluh místo toho, aby se svých dluhů zbavilo. Podle Německa prokazuje motivační účinek opatření skutečnost, že se společnost FFHG postupně blíží ziskovosti.

e)   Přiměřenost výše podpory (podpora omezená na minimum)

| (89) | Německo uvedlo, že případný prvek podpory obsažený v půjčkách byl omezen na provozní ztráty a představoval naprosté minimum nezbytné k zachování letiště Frankfurt-Hahn v provozu a zajištění toho, aby se nedostalo do platební neschopnosti. |
| --- | --- |

(89)

Německo uvedlo, že případný prvek podpory obsažený v půjčkách byl omezen na provozní ztráty a představoval naprosté minimum nezbytné k zachování letiště Frankfurt-Hahn v provozu a zajištění toho, aby se nedostalo do platební neschopnosti.

f)   Zamezení nežádoucím negativním účinkům na hospodářskou soutěž a obchod mezi členskými státy

| (90) | Německo se domnívalo, že žádné nežádoucí negativní účinky na hospodářskou soutěž a obchod mezi členskými státy neexistují. Německo v této souvislosti použilo stejné odůvodnění jako při posuzování slučitelnosti investiční podpory na financování letištní infrastruktury (viz oddíl 4.4.1). |
| --- | --- |

(90)

Německo se domnívalo, že žádné nežádoucí negativní účinky na hospodářskou soutěž a obchod mezi členskými státy neexistují. Německo v této souvislosti použilo stejné odůvodnění jako při posuzování slučitelnosti investiční podpory na financování letištní infrastruktury (viz oddíl 4.4.1).

5.   PŘIPOMÍNKY TŘETÍCH STRAN

PŘIPOMÍNKY TŘETÍCH STRAN

5.1   Spolková země Porýní-Falc

Spolková země Porýní-Falc

| (91) | Komise obdržela připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení pouze od spolkové země Porýní-Falc. Tyto připomínky byly zcela v souladu s připomínkami Německa. |
| --- | --- |

(91)

Komise obdržela připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení pouze od spolkové země Porýní-Falc. Tyto připomínky byly zcela v souladu s připomínkami Německa.

| (92) | Spolková země Porýní-Falc za prvé uvedla, že společnost FFHG státní podporu neobdržela, jelikož nezískala žádnou hospodářskou výhodu. Spolková země tvrdila, že opatření, která provedla, by přijal i jakýkoli soukromý investor ve stejné situaci. Spolková země zdůraznila, že řízení Komise omezuje potenciální rozvoj společnosti FFHG a její činnosti. Spolková země Porýní-Falc vyzdvihla význam letiště Frankfurt-Hahn pro příchozí cestovní ruch a hospodářství spolkové země. |
| --- | --- |

(92)

Spolková země Porýní-Falc za prvé uvedla, že společnost FFHG státní podporu neobdržela, jelikož nezískala žádnou hospodářskou výhodu. Spolková země tvrdila, že opatření, která provedla, by přijal i jakýkoli soukromý investor ve stejné situaci. Spolková země zdůraznila, že řízení Komise omezuje potenciální rozvoj společnosti FFHG a její činnosti. Spolková země Porýní-Falc vyzdvihla význam letiště Frankfurt-Hahn pro příchozí cestovní ruch a hospodářství spolkové země.

| (93) | Podle spolkové země Porýní-Falc by i v případě, že by společnosti FFHG byla poskytnuta státní podpora, byla tato podpora slučitelná s vnitřním trhem. Podle názoru spolkové země bylo financování určeno na rozvoj letištní infrastruktury, což představuje pro spolkovou zemi důležitý hospodářský zájem. |
| --- | --- |

(93)

Podle spolkové země Porýní-Falc by i v případě, že by společnosti FFHG byla poskytnuta státní podpora, byla tato podpora slučitelná s vnitřním trhem. Podle názoru spolkové země bylo financování určeno na rozvoj letištní infrastruktury, což představuje pro spolkovou zemi důležitý hospodářský zájem.

| (94) | Spolková země proto zastávala názor, že i kdyby se Komise domnívala, že se jedná o státní podporu, je třeba tuto podporu považovat za státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy a pokládat ji za slučitelnou s vnitřním trhem. |
| --- | --- |

(94)

Spolková země proto zastávala názor, že i kdyby se Komise domnívala, že se jedná o státní podporu, je třeba tuto podporu považovat za státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy a pokládat ji za slučitelnou s vnitřním trhem.

5.2   Připomínky k použití pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014 v daném případě

Připomínky k použití pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014 v daném případě

5.2.1   Společnost Lufthansa

Společnost Lufthansa

| (95) | Společnost Lufthansa tvrdila, že by Komise měla v daném případě použít pokyny k podpoře na záchranu a restrukturalizaci z roku 2004 (32). Podle společnosti Lufthansa zahrnují opatření trvalou protiprávní a neslučitelnou podporu na záchranu, kterou spolková země Porýní-Falc poskytuje společnosti FFHG. Společnost Lufthansa uvedla, že letiště vykazuje každoročně ztráty a že bez veřejné podpory by muselo odejít z trhu. |
| --- | --- |

(95)

Společnost Lufthansa tvrdila, že by Komise měla v daném případě použít pokyny k podpoře na záchranu a restrukturalizaci z roku 2004 (32). Podle společnosti Lufthansa zahrnují opatření trvalou protiprávní a neslučitelnou podporu na záchranu, kterou spolková země Porýní-Falc poskytuje společnosti FFHG. Společnost Lufthansa uvedla, že letiště vykazuje každoročně ztráty a že bez veřejné podpory by muselo odejít z trhu.

32

5.2.2   Organizace Transport & Environment

Organizace Transport & Environment

| (96) | Tato nevládní organizace podala připomínky kritizující pokyny pro leteckou dopravu z roku 2014 a dosavadní rozhodnutí Komise týkající se odvětví letecké dopravy, a to kvůli jejich údajným nepříznivým dopadům na životní prostředí. |
| --- | --- |

(96)

Tato nevládní organizace podala připomínky kritizující pokyny pro leteckou dopravu z roku 2014 a dosavadní rozhodnutí Komise týkající se odvětví letecké dopravy, a to kvůli jejich údajným nepříznivým dopadům na životní prostředí.

6.   POSOUZENÍ

POSOUZENÍ

| (97) | V čl. 107 odst. 1 Smlouvy je stanoveno, že „podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem“. |
| --- | --- |

(97)

V čl. 107 odst. 1 Smlouvy je stanoveno, že „podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem“.

| (98) | Kritéria stanovená v čl. 107 odst. 1 Smlouvy jsou kumulativní. Aby bylo proto možno určit, zda opatření představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy, je třeba splnit všechny tyto podmínky. Finanční podpora konkrétně:






  a) | musí být poskytnuta státem nebo ze státních prostředků; |
| --- | --- | --- |

(98)

Kritéria stanovená v čl. 107 odst. 1 Smlouvy jsou kumulativní. Aby bylo proto možno určit, zda opatření představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy, je třeba splnit všechny tyto podmínky. Finanční podpora konkrétně:

a)

musí být poskytnuta státem nebo ze státních prostředků;

| b) | musí zvýhodňovat určité podniky nebo určitá odvětví výroby; |
| --- | --- |

b)

musí zvýhodňovat určité podniky nebo určitá odvětví výroby;

| c) | narušuje nebo může narušit hospodářskou soutěž a |
| --- | --- |

c)

narušuje nebo může narušit hospodářskou soutěž a

| d) | musí ovlivňovat obchod mezi členskými státy. |
| --- | --- |

d)

musí ovlivňovat obchod mezi členskými státy.

6.1   Hodnocení úvěrové linky poskytnuté prostřednictvím sdružené hotovosti spolkové země Porýní-Falc jako podpory

Hodnocení úvěrové linky poskytnuté prostřednictvím sdružené hotovosti spolkové země Porýní-Falc jako podpory

6.1.1   Pojmy podnik a hospodářská činnost

Pojmy podnik a hospodářská činnost

| (99) | Podle ustálené judikatury musí Komise nejprve zjistit, zda je společnost FFHG podnikem ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Pojem podnik zahrnuje subjekty, které vykonávají hospodářskou činnost, bez ohledu na jejich právní postavení a způsob jejich financování (33). Hospodářskou činnost představuje jakákoli činnost spočívající v nabízení zboží nebo služeb na daném trhu (34). |
| --- | --- |

(99)

Podle ustálené judikatury musí Komise nejprve zjistit, zda je společnost FFHG podnikem ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Pojem podnik zahrnuje subjekty, které vykonávají hospodářskou činnost, bez ohledu na jejich právní postavení a způsob jejich financování (33). Hospodářskou činnost představuje jakákoli činnost spočívající v nabízení zboží nebo služeb na daném trhu (34).

33

34

| (100) | Soudní dvůr v rozsudku ve věci letiště Lipsko-Halle potvrdil, že provozování letiště pro komerční účely a výstavba letištní infrastruktury představují hospodářskou činnost (35). Pokud provozovatel letiště vykonává hospodářskou činnost tím, že nabízí letištní služby za úplatu, představuje bez ohledu na své právní postavení a způsob financování podnik ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy, a pravidla Smlouvy týkající se státní podpory se proto mohou vztahovat na výhody, které byly provozovateli letiště poskytnuty státem nebo ze státních prostředků (36). |
| --- | --- |

(100)

Soudní dvůr v rozsudku ve věci letiště Lipsko-Halle potvrdil, že provozování letiště pro komerční účely a výstavba letištní infrastruktury představují hospodářskou činnost (35). Pokud provozovatel letiště vykonává hospodářskou činnost tím, že nabízí letištní služby za úplatu, představuje bez ohledu na své právní postavení a způsob financování podnik ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy, a pravidla Smlouvy týkající se státní podpory se proto mohou vztahovat na výhody, které byly provozovateli letiště poskytnuty státem nebo ze státních prostředků (36).

35

36

| (101) | Pokud jde o okamžik, od něhož se výstavba a provozování letiště pokládají za hospodářskou činnost, z důvodu postupného vývoje tržních sil v odvětví letišť není možné určit přesné datum. Tribunál však uznal vývoj povahy letištních služeb a ve svém rozsudku ve věci letiště Leipzig/Halle Tribunál konstatoval, že od roku 2000 nelze vyloučit použití pravidel státní podpory na financování letištní infrastruktury. Ode dne vynesení rozsudku ve věci Aéroports de Paris (12. prosince 2000) (37) je proto třeba mít za to, že provozování a výstavba letištní infrastruktury podléhají systému kontroly státní podpory. |
| --- | --- |

(101)

Pokud jde o okamžik, od něhož se výstavba a provozování letiště pokládají za hospodářskou činnost, z důvodu postupného vývoje tržních sil v odvětví letišť není možné určit přesné datum. Tribunál však uznal vývoj povahy letištních služeb a ve svém rozsudku ve věci letiště Leipzig/Halle Tribunál konstatoval, že od roku 2000 nelze vyloučit použití pravidel státní podpory na financování letištní infrastruktury. Ode dne vynesení rozsudku ve věci Aéroports de Paris (12. prosince 2000) (37) je proto třeba mít za to, že provozování a výstavba letištní infrastruktury podléhají systému kontroly státní podpory.

37

| (102) | Letiště, kterého se toto rozhodnutí týká, provozuje společnost FFHG, správce letiště, na komerčním základě. Správce letiště, společnost FFHG, účtuje uživatelům za používání této infrastruktury poplatky. Společnost FFHG je proto pro účely práva Unie v oblasti hospodářské soutěže podnikem. |
| --- | --- |

(102)

Letiště, kterého se toto rozhodnutí týká, provozuje společnost FFHG, správce letiště, na komerčním základě. Správce letiště, společnost FFHG, účtuje uživatelům za používání této infrastruktury poplatky. Společnost FFHG je proto pro účely práva Unie v oblasti hospodářské soutěže podnikem.

6.1.2   Státní prostředky a přičitatelnost státu

Státní prostředky a přičitatelnost státu

| (103) | Aby dotyčné opatření představovalo státní podporu, musí být financováno ze státních prostředků a rozhodnutí o provedení opatření musí být přičitatelné státu. |
| --- | --- |

(103)

Aby dotyčné opatření představovalo státní podporu, musí být financováno ze státních prostředků a rozhodnutí o provedení opatření musí být přičitatelné státu.

| (104) | Pojem státní podpory se vztahuje na jakoukoli výhodu poskytnutou ze státních prostředků samotným státem nebo zprostředkujícím subjektem jednajícím na základě pravomocí, které mu byly svěřeny (38). Zdroje místních orgánů představují pro účely použití článku 107 Smlouvy státní prostředky (39). |
| --- | --- |

(104)

Pojem státní podpory se vztahuje na jakoukoli výhodu poskytnutou ze státních prostředků samotným státem nebo zprostředkujícím subjektem jednajícím na základě pravomocí, které mu byly svěřeny (38). Zdroje místních orgánů představují pro účely použití článku 107 Smlouvy státní prostředky (39).

38

39

| (105) | Německo za prvé uvedlo, že sdružená hotovost spolkové země Porýní-Falc není financována přímo z veřejného rozpočtu spolkové země. Německo tvrdilo, že veškeré finanční prostředky ve sdružené hotovosti pocházejí od zúčastněných podniků, nebo jsou získány ve formě úvěrů na kapitálovém trhu. V následném podání Německo uvedlo, že se na finanční prostředky, které společnost FFHG čerpala ze sdružené hotovosti, záruka spolkové země nevztahuje, jelikož tyto finanční prostředky jsou poskytnuty přímo z prostředků spolkové země (40). |
| --- | --- |

(105)

Německo za prvé uvedlo, že sdružená hotovost spolkové země Porýní-Falc není financována přímo z veřejného rozpočtu spolkové země. Německo tvrdilo, že veškeré finanční prostředky ve sdružené hotovosti pocházejí od zúčastněných podniků, nebo jsou získány ve formě úvěrů na kapitálovém trhu. V následném podání Německo uvedlo, že se na finanční prostředky, které společnost FFHG čerpala ze sdružené hotovosti, záruka spolkové země nevztahuje, jelikož tyto finanční prostředky jsou poskytnuty přímo z prostředků spolkové země (40).

40

| (106) | Komise se domnívá, že v daném případě měl stát v rozhodné době nad prostředky ve sdružené hotovosti přímou či nepřímou kontrolu, což znamená, že se jedná o státní prostředky. Za prvé, Německo samo připustilo, že úvěrová linka poskytnutá ze sdružené hotovosti byla financována přímo z prostředků spolkové země Porýní-Falc. Dotyčné opatření bylo tudíž financováno ze státních prostředků. |
| --- | --- |

(106)

Komise se domnívá, že v daném případě měl stát v rozhodné době nad prostředky ve sdružené hotovosti přímou či nepřímou kontrolu, což znamená, že se jedná o státní prostředky. Za prvé, Německo samo připustilo, že úvěrová linka poskytnutá ze sdružené hotovosti byla financována přímo z prostředků spolkové země Porýní-Falc. Dotyčné opatření bylo tudíž financováno ze státních prostředků.

| (107) | Přístup ke sdružené hotovosti mají za druhé pouze podniky, v nichž má spolková země Porýní-Falc většinový podíl (nejméně 50 %). Vzhledem ke skutečnosti, že většinovým vlastníkem těchto podniků je stát, jedná se jednoznačně o veřejné podniky ve smyslu čl. 2 písm. b) směrnice Komise 2006/111/ES (41). Jelikož jsou všechny zúčastněné podniky veřejnými podniky, jejich zdroje představují státní prostředky. Samotná tato skutečnost znamená, že finanční prostředky ve sdružené hotovosti představují státní prostředky, pokud jsou tvořeny vklady zúčastněných podniků. |
| --- | --- |

(107)

Přístup ke sdružené hotovosti mají za druhé pouze podniky, v nichž má spolková země Porýní-Falc většinový podíl (nejméně 50 %). Vzhledem ke skutečnosti, že většinovým vlastníkem těchto podniků je stát, jedná se jednoznačně o veřejné podniky ve smyslu čl. 2 písm. b) směrnice Komise 2006/111/ES (41). Jelikož jsou všechny zúčastněné podniky veřejnými podniky, jejich zdroje představují státní prostředky. Samotná tato skutečnost znamená, že finanční prostředky ve sdružené hotovosti představují státní prostředky, pokud jsou tvořeny vklady zúčastněných podniků.

41

| (108) | Za třetí, v případě, že vklady zúčastněných podniků do sdružené hotovosti nepostačují k pokrytí potřeby likvidity u určitého účastníka, získá spolková země Porýní-Falc krátkodobé financování na finančním trhu vlastním jménem a převede tyto finanční prostředky na podniky, které mají ke sdružené hotovosti přístup. Jelikož spolková země pořizuje potřebné úvěry vlastním jménem, je třeba mít za to, že i takto získané finanční prostředky představují státní prostředky. Jak je znázorněno na obr. 2, mezi roky 2009 a 2013 (s výjimkou srpna 2012 a září 2013) nepostačovaly vklady zúčastněných podniků do sdružené hotovosti k pokrytí potřeby likvidity u všech účastníků a spolková země musela získat potřebné úvěry vlastním jménem. |
| --- | --- |

(108)

Za třetí, v případě, že vklady zúčastněných podniků do sdružené hotovosti nepostačují k pokrytí potřeby likvidity u určitého účastníka, získá spolková země Porýní-Falc krátkodobé financování na finančním trhu vlastním jménem a převede tyto finanční prostředky na podniky, které mají ke sdružené hotovosti přístup. Jelikož spolková země pořizuje potřebné úvěry vlastním jménem, je třeba mít za to, že i takto získané finanční prostředky představují státní prostředky. Jak je znázorněno na obr. 2, mezi roky 2009 a 2013 (s výjimkou srpna 2012 a září 2013) nepostačovaly vklady zúčastněných podniků do sdružené hotovosti k pokrytí potřeby likvidity u všech účastníků a spolková země musela získat potřebné úvěry vlastním jménem.

| (109) | Komise se tudíž domnívá, že finanční prostředky poskytnuté ze sdružené hotovosti jsou financovány ze státních prostředků, jelikož vklady zúčastněných podniků i úvěry pořízené spolkovou zemí k odstranění nedostatku likvidity ve sdružené hotovosti představují státní prostředky. |
| --- | --- |

(109)

Komise se tudíž domnívá, že finanční prostředky poskytnuté ze sdružené hotovosti jsou financovány ze státních prostředků, jelikož vklady zúčastněných podniků i úvěry pořízené spolkovou zemí k odstranění nedostatku likvidity ve sdružené hotovosti představují státní prostředky.

| (110) | Mimoto je zřejmé, že spolková země má nad fungováním sdružené hotovosti rozsáhlou kontrolu, takže financování poskytnuté zúčastněným podnikům lze přičíst státu. Smlouva o přístupu ke sdružené hotovosti je uzavřena mezi spolkovou zemí a dotyčnými podniky. Rozhodnutí o umožnění přístupu dotyčného podniku ke sdružené hotovosti přijímá tudíž přímo spolková země. Spolková země rozhoduje rovněž o maximální částce, kterou může zúčastněný podnik ze sdružené hotovosti čerpat ve formě úvěrové linky. Spolková země Porýní-Falc mimoto přímo řídí každodenní operace v rámci sdružené hotovosti prostřednictvím „Landeshauptkasse“, což je instituce Ministerstva financí spolkové země Porýní-Falc. „Landeshauptkasse“ rovněž oficiálně zastupuje spolkovou zemi při získávání finančních prostředků na trhu za účelem odstranění nedostatku likvidity ve sdružené hotovosti. |
| --- | --- |

(110)

Mimoto je zřejmé, že spolková země má nad fungováním sdružené hotovosti rozsáhlou kontrolu, takže financování poskytnuté zúčastněným podnikům lze přičíst státu. Smlouva o přístupu ke sdružené hotovosti je uzavřena mezi spolkovou zemí a dotyčnými podniky. Rozhodnutí o umožnění přístupu dotyčného podniku ke sdružené hotovosti přijímá tudíž přímo spolková země. Spolková země rozhoduje rovněž o maximální částce, kterou může zúčastněný podnik ze sdružené hotovosti čerpat ve formě úvěrové linky. Spolková země Porýní-Falc mimoto přímo řídí každodenní operace v rámci sdružené hotovosti prostřednictvím „Landeshauptkasse“, což je instituce Ministerstva financí spolkové země Porýní-Falc. „Landeshauptkasse“ rovněž oficiálně zastupuje spolkovou zemi při získávání finančních prostředků na trhu za účelem odstranění nedostatku likvidity ve sdružené hotovosti.

Landeshauptkasse

Landeshauptkasse

| (111) | Na základě těchto prvků se Komise domnívá, že stát může přímo kontrolovat činnosti v souvislosti se sdruženou hotovostí, přičemž nejdůležitější otázkou je to, který podnik se může zúčastnit a jaká individuální úvěrová linka bude jednotlivým zúčastněným podnikům poskytnuta. Rozhodnutí týkající se přístupu ke sdružené hotovosti a míry účasti lze tudíž přičíst státu. |
| --- | --- |

(111)

Na základě těchto prvků se Komise domnívá, že stát může přímo kontrolovat činnosti v souvislosti se sdruženou hotovostí, přičemž nejdůležitější otázkou je to, který podnik se může zúčastnit a jaká individuální úvěrová linka bude jednotlivým zúčastněným podnikům poskytnuta. Rozhodnutí týkající se přístupu ke sdružené hotovosti a míry účasti lze tudíž přičíst státu.

6.1.3   Hospodářská výhoda

Hospodářská výhoda

| (112) | Výhodou ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy je jakákoli hospodářská výhoda, kterou by podnik nebyl schopen získat za běžných tržních podmínek, tj. bez zásahu státu (42). Důležitý je pouze účinek opatření na podnik, nikoli důvod ani cíl státního zásahu (43). |
| --- | --- |

(112)

Výhodou ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy je jakákoli hospodářská výhoda, kterou by podnik nebyl schopen získat za běžných tržních podmínek, tj. bez zásahu státu (42). Důležitý je pouze účinek opatření na podnik, nikoli důvod ani cíl státního zásahu (43).

42

43

| (113) | Pokud se v důsledku státního zásahu zlepší finanční situace podniku, jedná se o zvýhodnění. Naopak „není považováno za státní podporu, když stát za okolností dohodnutých za běžných podmínek poskytne přímo či nepřímo podniku kapitál“ (44). |
| --- | --- |

(113)

Pokud se v důsledku státního zásahu zlepší finanční situace podniku, jedná se o zvýhodnění. Naopak „není považováno za státní podporu, když stát za okolností dohodnutých za běžných podmínek poskytne přímo či nepřímo podniku kapitál“ (44).

není považováno za státní podporu, když stát za okolností dohodnutých za běžných podmínek poskytne přímo či nepřímo podniku kapitál

44

| (114) | Pro ověření, zda měl podnik prospěch z hospodářské výhody plynoucí z poskytnutí půjčky či jiných forem dluhového financování, používá Komise zásadu věřitele v tržním hospodářství. Komise musí proto posoudit, zda podmínky čerpání finančních prostředků ze sdružené hotovosti poskytly společnosti FFHG hospodářskou výhodu, kterou by podnik, který je příjemcem podpory, za běžných tržních podmínek nezískal. |
| --- | --- |

(114)

Pro ověření, zda měl podnik prospěch z hospodářské výhody plynoucí z poskytnutí půjčky či jiných forem dluhového financování, používá Komise zásadu věřitele v tržním hospodářství. Komise musí proto posoudit, zda podmínky čerpání finančních prostředků ze sdružené hotovosti poskytly společnosti FFHG hospodářskou výhodu, kterou by podnik, který je příjemcem podpory, za běžných tržních podmínek nezískal.

zásadu věřitele v tržním hospodářství

| (115) | Německo uvedlo, že zásada věřitele v tržním hospodářství byla plně dodržena, jelikož finanční prostředky jsou ze sdružené hotovosti poskytovány za tržních podmínek. Co se týká přístupu společnosti FFHG ke sdružené hotovosti, Německo objasnilo, že sdružená hotovost funguje následovně: Společnost FFHG požádá o finanční prostředky ze sdružené hotovosti, aby zajistila likviditu, a spolková země tyto prostředky poskytne ze sdružené hotovosti. Úrokovými sazbami účtovanými společnosti FFHG jsou tržní sazby pro pohotové peníze (45), a to ve výši, která je dostupná pro samotnou spolkovou zemi, jak je uvedeno na obr. 4. |
| --- | --- |

(115)

Německo uvedlo, že zásada věřitele v tržním hospodářství byla plně dodržena, jelikož finanční prostředky jsou ze sdružené hotovosti poskytovány za tržních podmínek. Co se týká přístupu společnosti FFHG ke sdružené hotovosti, Německo objasnilo, že sdružená hotovost funguje následovně: Společnost FFHG požádá o finanční prostředky ze sdružené hotovosti, aby zajistila likviditu, a spolková země tyto prostředky poskytne ze sdružené hotovosti. Úrokovými sazbami účtovanými společnosti FFHG jsou tržní sazby pro pohotové peníze (45), a to ve výši, která je dostupná pro samotnou spolkovou zemi, jak je uvedeno na obr. 4.

zásada věřitele v tržním hospodářství

45

| (116) | Pokud vklady zúčastněných podniků nepostačují k pokrytí požadavku, doplní spolková země sdruženou hotovost prostřednictvím úvěrů, které pořizuje vlastním jménem. Německo rovněž objasnilo, že spolková země v zásadě přenáší podmínky, jež získá na kapitálovém trhu, na subjekty, které mají ke sdružené hotovosti přístup, čímž účastníkům, tj. podnikům spolkové země, v nichž má spolková země většinový podíl, umožňuje refinancovat se za stejných podmínek jako spolková země, aniž by se posuzovala jejich schopnost splácet úvěr. Toto financování mají podniky mimoto k dispozici na neomezenou dobu. |
| --- | --- |

(116)

Pokud vklady zúčastněných podniků nepostačují k pokrytí požadavku, doplní spolková země sdruženou hotovost prostřednictvím úvěrů, které pořizuje vlastním jménem. Německo rovněž objasnilo, že spolková země v zásadě přenáší podmínky, jež získá na kapitálovém trhu, na subjekty, které mají ke sdružené hotovosti přístup, čímž účastníkům, tj. podnikům spolkové země, v nichž má spolková země většinový podíl, umožňuje refinancovat se za stejných podmínek jako spolková země, aniž by se posuzovala jejich schopnost splácet úvěr. Toto financování mají podniky mimoto k dispozici na neomezenou dobu.

| (117) | Na základě tohoto mechanismu je společnosti FFHG poskytnuta výhoda v případě, jsou-li podmínky, za nichž spolková země poskytuje úvěry ze sdružené hotovosti, příznivější než podmínky, které by společnost FFHG mohla získat na trhu. Podmínky pro čerpání úvěrů ze sdružené hotovosti jsou stejné jako podmínky, které při refinancování platí pro spolkovou zemi. Jelikož spolková země může jakožto orgán veřejné moci pořizovat úvěry s velmi příznivými sazbami (poněvadž riziko selhání prakticky neexistuje a rating spolkové země odpovídá AAA (46)), má Komise za to, že sazba, za níž může společnost FFHG získat úvěr ze sdružené hotovosti, je příznivější, než by byla jinak schopna získat. To dále dokládají ratingy společnosti FFHG v období 2009–2014, které poskytlo Německo (shrnuté v tabulce 7) a které prokazují, že rating společnosti FFHG byl v rozmezí [...]. Úvěry ze sdružené hotovosti byly proto poskytnuty za příznivějších podmínek, než by odůvodňovala úvěruschopnost společnosti FFHG. Společnost FFHG nemusí mimoto za tyto úvěry poskytovat kolaterál. Tím, že spolková země umožnila společnosti FFHG přístup ke sdružené hotovosti, poskytla této společnosti hospodářskou výhodu (47). |
| --- | --- |

(117)

Na základě tohoto mechanismu je společnosti FFHG poskytnuta výhoda v případě, jsou-li podmínky, za nichž spolková země poskytuje úvěry ze sdružené hotovosti, příznivější než podmínky, které by společnost FFHG mohla získat na trhu. Podmínky pro čerpání úvěrů ze sdružené hotovosti jsou stejné jako podmínky, které při refinancování platí pro spolkovou zemi. Jelikož spolková země může jakožto orgán veřejné moci pořizovat úvěry s velmi příznivými sazbami (poněvadž riziko selhání prakticky neexistuje a rating spolkové země odpovídá AAA (46)), má Komise za to, že sazba, za níž může společnost FFHG získat úvěr ze sdružené hotovosti, je příznivější, než by byla jinak schopna získat. To dále dokládají ratingy společnosti FFHG v období 2009–2014, které poskytlo Německo (shrnuté v tabulce 7) a které prokazují, že rating společnosti FFHG byl v rozmezí [...]. Úvěry ze sdružené hotovosti byly proto poskytnuty za příznivějších podmínek, než by odůvodňovala úvěruschopnost společnosti FFHG. Společnost FFHG nemusí mimoto za tyto úvěry poskytovat kolaterál. Tím, že spolková země umožnila společnosti FFHG přístup ke sdružené hotovosti, poskytla této společnosti hospodářskou výhodu (47).

46

47

6.1.4   Selektivita

Selektivita

| (118) | Podle čl. 107 odst. 1 Smlouvy musí opatření zvýhodňovat „určité podniky nebo určitá odvětví výroby“, aby se pokládalo za státní podporu. |
| --- | --- |

(118)

Podle čl. 107 odst. 1 Smlouvy musí opatření zvýhodňovat „určité podniky nebo určitá odvětví výroby“, aby se pokládalo za státní podporu.

určité podniky nebo určitá odvětví výroby

| (119) | Jelikož právo na přístup ke sdružené hotovosti bylo poskytnuto pouze společnosti FFHG (a dalším podnikům, v nichž spolková země vlastní většinový podíl), je opatření selektivní ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. |
| --- | --- |

(119)

Jelikož právo na přístup ke sdružené hotovosti bylo poskytnuto pouze společnosti FFHG (a dalším podnikům, v nichž spolková země vlastní většinový podíl), je opatření selektivní ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.

6.1.5   Narušení hospodářské soutěže a ovlivnění obchodu

Narušení hospodářské soutěže a ovlivnění obchodu

| (120) | Pokud podpora poskytnutá členským státem posiluje postavení určitého podniku vůči ostatním podnikům, které soutěží v obchodě uvnitř Unie, je nutno mít za to, že tyto podniky jsou dotyčnou podporou ovlivněny. K tomu, aby určité opatření narušovalo hospodářskou soutěž, je podle ustálené judikatury (48) dostačující, aby příjemce podpory s ostatními podniky soutěžil na trzích otevřených hospodářské soutěži. |
| --- | --- |

(120)

Pokud podpora poskytnutá členským státem posiluje postavení určitého podniku vůči ostatním podnikům, které soutěží v obchodě uvnitř Unie, je nutno mít za to, že tyto podniky jsou dotyčnou podporou ovlivněny. K tomu, aby určité opatření narušovalo hospodářskou soutěž, je podle ustálené judikatury (48) dostačující, aby příjemce podpory s ostatními podniky soutěžil na trzích otevřených hospodářské soutěži.

48

| (121) | Jak bylo uvedeno v 102. bodě odůvodnění a následujících bodech odůvodnění, provozování letiště představuje hospodářskou činnost. Na straně jedné existuje konkurence mezi letišti, která se snaží přilákat letecké společnosti a s nimi související letecký provoz (přepravu cestujících a nákladu), a na straně druhé existuje konkurence i mezi správci letišť, kteří mohou vzájemně soutěžit o to, aby byli pověřeni správou daného letiště. Zejména v případě nízkonákladových a charterových leteckých společností si konkurují také letiště, která se nenacházejí ve stejné spádové oblasti, či dokonce leží v různých členských státech, a která se snaží tyto letecké společnosti přilákat. |
| --- | --- |

(121)

Jak bylo uvedeno v 102. bodě odůvodnění a následujících bodech odůvodnění, provozování letiště představuje hospodářskou činnost. Na straně jedné existuje konkurence mezi letišti, která se snaží přilákat letecké společnosti a s nimi související letecký provoz (přepravu cestujících a nákladu), a na straně druhé existuje konkurence i mezi správci letišť, kteří mohou vzájemně soutěžit o to, aby byli pověřeni správou daného letiště. Zejména v případě nízkonákladových a charterových leteckých společností si konkurují také letiště, která se nenacházejí ve stejné spádové oblasti, či dokonce leží v různých členských státech, a která se snaží tyto letecké společnosti přilákat.

| (122) | Velikost letiště Frankfurt-Hahn (mezi 2,7 a 3,8 milionu cestujících v posuzovaném období, viz tabulka 1) a blízkost jiných letišť v Unii, zejména letiště Frankfurt nad Mohanem, letiště Lucemburk, letiště Zweibrücken, letiště Saarbrücken a letiště Kolín nad Rýnem/Bonn (49), umožňuje vyvodit závěr, že financování může narušit hospodářskou soutěž a ovlivňuje obchod mezi členskými státy. Z letiště Frankfurt-Hahn jsou provozovány mezinárodní lety do řady mezinárodních destinací, jak bylo uvedeno v 73. bodě odůvodnění. Dráha na letišti Frankfurt-Hahn je dostatečně dlouhá (3 800 m), aby ji mohla používat větší letadla, a umožňuje leteckým společnostem obsluhovat mezinárodní destinace ve střední i velké vzdálenosti. |
| --- | --- |

(122)

Velikost letiště Frankfurt-Hahn (mezi 2,7 a 3,8 milionu cestujících v posuzovaném období, viz tabulka 1) a blízkost jiných letišť v Unii, zejména letiště Frankfurt nad Mohanem, letiště Lucemburk, letiště Zweibrücken, letiště Saarbrücken a letiště Kolín nad Rýnem/Bonn (49), umožňuje vyvodit závěr, že financování může narušit hospodářskou soutěž a ovlivňuje obchod mezi členskými státy. Z letiště Frankfurt-Hahn jsou provozovány mezinárodní lety do řady mezinárodních destinací, jak bylo uvedeno v 73. bodě odůvodnění. Dráha na letišti Frankfurt-Hahn je dostatečně dlouhá (3 800 m), aby ji mohla používat větší letadla, a umožňuje leteckým společnostem obsluhovat mezinárodní destinace ve střední i velké vzdálenosti.

49

| (123) | Letiště Frankfurt-Hahn mimoto slouží jako nákladní letiště a ročně odbaví přibližně 200 000 t leteckého nákladu a celkem 500 000 t nákladu, včetně nákladu na nákladních vozidlech (viz tabulka 2). Co se týká hospodářské soutěže v oblasti nákladní letecké dopravy, Komise podotýká, že nákladní doprava je obvykle mobilnější než osobní doprava (50). Obecně se předpokládá, že spádová oblast nákladních letišť je v okruhu nejméně 200 km a dvou hodin cestovní doby. Podle informací, které má Komise k dispozici, se účastníci z daného odvětví obecně domnívají, že spádová oblast nákladního letiště může být ještě větší, jelikož pro nákladní dopravce využívající letiště k přepravě nákladu je obecně přijatelná doba dopravy na nákladních vozidlech až půl dne (tj. dvanáct hodin doby strávené na cestě nákladními vozy) (51). Jelikož jsou tudíž nákladní letiště nahraditelnější než letiště pro přepravu cestujících, poněvadž postačuje, aby byl letecký náklad dopraven do určité oblasti a poté přepraven do místa konečného určení silničními a železničními nákladními dopravci, Komise se domnívá, že riziko narušení hospodářské soutěže a ovlivnění obchodu mezi členskými státy je vyšší. |
| --- | --- |

(123)

Letiště Frankfurt-Hahn mimoto slouží jako nákladní letiště a ročně odbaví přibližně 200 000 t leteckého nákladu a celkem 500 000 t nákladu, včetně nákladu na nákladních vozidlech (viz tabulka 2). Co se týká hospodářské soutěže v oblasti nákladní letecké dopravy, Komise podotýká, že nákladní doprava je obvykle mobilnější než osobní doprava (50). Obecně se předpokládá, že spádová oblast nákladních letišť je v okruhu nejméně 200 km a dvou hodin cestovní doby. Podle informací, které má Komise k dispozici, se účastníci z daného odvětví obecně domnívají, že spádová oblast nákladního letiště může být ještě větší, jelikož pro nákladní dopravce využívající letiště k přepravě nákladu je obecně přijatelná doba dopravy na nákladních vozidlech až půl dne (tj. dvanáct hodin doby strávené na cestě nákladními vozy) (51). Jelikož jsou tudíž nákladní letiště nahraditelnější než letiště pro přepravu cestujících, poněvadž postačuje, aby byl letecký náklad dopraven do určité oblasti a poté přepraven do místa konečného určení silničními a železničními nákladními dopravci, Komise se domnívá, že riziko narušení hospodářské soutěže a ovlivnění obchodu mezi členskými státy je vyšší.

50

51

| (124) | Na základě argumentů uvedených v 120. až 123. bodě odůvodnění lze konstatovat, že hospodářská výhoda, kterou získává společnost FFHG, posiluje její postavení vůči ostatním konkurentům na trhu v Unii, kteří nabízejí letištní služby. V tomto kontextu je nutno mít za to, že výhoda, kterou společnost FFHG získala v důsledku svého přístupu ke sdružené hotovosti spolkové země, může narušit hospodářskou soutěž a ovlivňuje obchod mezi členskými státy. |
| --- | --- |

(124)

Na základě argumentů uvedených v 120. až 123. bodě odůvodnění lze konstatovat, že hospodářská výhoda, kterou získává společnost FFHG, posiluje její postavení vůči ostatním konkurentům na trhu v Unii, kteří nabízejí letištní služby. V tomto kontextu je nutno mít za to, že výhoda, kterou společnost FFHG získala v důsledku svého přístupu ke sdružené hotovosti spolkové země, může narušit hospodářskou soutěž a ovlivňuje obchod mezi členskými státy.

6.1.6   Závěr

Závěr

| (125) | Na základě úvah uvedených v 99. až 124. bodě odůvodnění se Komise domnívá, že úvěrová linka poskytnutá společnosti FFHG prostřednictvím sdružené hotovosti spolkové země představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. |
| --- | --- |

(125)

Na základě úvah uvedených v 99. až 124. bodě odůvodnění se Komise domnívá, že úvěrová linka poskytnutá společnosti FFHG prostřednictvím sdružené hotovosti spolkové země představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.

6.2   Hodnocení 100 % záruky za půjčky banky ISB, kterou společnosti FFHG poskytla spolková země Porýní-Falc, jako podpory

Hodnocení 100 % záruky za půjčky banky ISB, kterou společnosti FFHG poskytla spolková země Porýní-Falc, jako podpory

| (126) | Půjčky banky ISB, které byly posouzeny v oddíle 6.3, jsou zaručeny spolkovou zemí Porýní-Falc (ručitel), která je současně hlavním vlastníkem (82,5 %) společnosti FFHG. Každá z pěti půjček banky ISB byla zajištěna zárukou vztahující se na pohledávky banky v plné výši. Za poskytnutí záruk platí společnost FFHG ručiteli záruční prémii ve výši [0,5 % až 1,5 % ročně]. |
| --- | --- |

(126)

Půjčky banky ISB, které byly posouzeny v oddíle 6.3, jsou zaručeny spolkovou zemí Porýní-Falc (ručitel), která je současně hlavním vlastníkem (82,5 %) společnosti FFHG. Každá z pěti půjček banky ISB byla zajištěna zárukou vztahující se na pohledávky banky v plné výši. Za poskytnutí záruk platí společnost FFHG ručiteli záruční prémii ve výši [0,5 % až 1,5 % ročně].

6.2.1   Použitelnost pravidel státní podpory na financování letištní infrastruktury

Použitelnost pravidel státní podpory na financování letištní infrastruktury

| (127) | Z důvodů uvedených v 99. bodě odůvodnění a následujících bodech odůvodnění je pro účely čl. 107 odst. 1 Smlouvy nutno považovat společnost FFHG za podnik. |
| --- | --- |

(127)

Z důvodů uvedených v 99. bodě odůvodnění a následujících bodech odůvodnění je pro účely čl. 107 odst. 1 Smlouvy nutno považovat společnost FFHG za podnik.

6.2.2   Státní prostředky a přičitatelnost státu

Státní prostředky a přičitatelnost státu

| (128) | Aby dotyčné opatření představovalo státní podporu, musí být financováno ze státních prostředků a rozhodnutí o provedení opatření musí být přičitatelné státu. |
| --- | --- |

(128)

Aby dotyčné opatření představovalo státní podporu, musí být financováno ze státních prostředků a rozhodnutí o provedení opatření musí být přičitatelné státu.

| (129) | Pojem státní podpory se vztahuje na jakoukoli výhodu poskytnutou ze státních prostředků samotným státem nebo zprostředkujícím subjektem jednajícím na základě pravomocí, které mu byly svěřeny (52). Zdroje místních orgánů představují pro účely použití článku 107 Smlouvy státní prostředky (53). |
| --- | --- |

(129)

Pojem státní podpory se vztahuje na jakoukoli výhodu poskytnutou ze státních prostředků samotným státem nebo zprostředkujícím subjektem jednajícím na základě pravomocí, které mu byly svěřeny (52). Zdroje místních orgánů představují pro účely použití článku 107 Smlouvy státní prostředky (53).

52

53

| (130) | Státní záruky znamenají možnou ztrátu státních prostředků. Jelikož 100 % státní záruku vydala přímo spolková země Porýní-Falc, byla tato záruka poskytnuta ze státních prostředků a lze ji rovněž přičíst státu. |
| --- | --- |

(130)

Státní záruky znamenají možnou ztrátu státních prostředků. Jelikož 100 % státní záruku vydala přímo spolková země Porýní-Falc, byla tato záruka poskytnuta ze státních prostředků a lze ji rovněž přičíst státu.

6.2.3   Hospodářská výhoda

Hospodářská výhoda

| (131) | Podle bodu 3.2 sdělení o zárukách nepředstavuje individuální státní záruka podporu v případě, jsou-li splněny tyto kumulativní podmínky: „a) dlužník nemá finanční potíže [...], b) rozsah poskytnuté záruky lze náležitě změřit; [...] c) záruka nepokrývá více než 80 % nesplacené půjčky nebo jiného finančního závazku [...]; d) za záruku se platí běžná tržní cena [...]“. |
| --- | --- |

(131)

Podle bodu 3.2 sdělení o zárukách nepředstavuje individuální státní záruka podporu v případě, jsou-li splněny tyto kumulativní podmínky: „a) dlužník nemá finanční potíže [...], b) rozsah poskytnuté záruky lze náležitě změřit; [...] c) záruka nepokrývá více než 80 % nesplacené půjčky nebo jiného finančního závazku [...]; d) za záruku se platí běžná tržní cena [...]“.

a) dlužník nemá finanční potíže [...], b) rozsah poskytnuté záruky lze náležitě změřit; [...] c) záruka nepokrývá více než 80 % nesplacené půjčky nebo jiného finančního závazku [...]; d) za záruku se platí běžná tržní cena [...]

| (132) | V daném případě poskytla spolková země Porýní-Falc 100 % záruku s cílem zajistit půjčky, které společnosti FFHG poskytla banka ISB. Záruka tudíž překračuje prahovou hodnotu ve výši 80 % nesplacené půjčky. |
| --- | --- |

(132)

V daném případě poskytla spolková země Porýní-Falc 100 % záruku s cílem zajistit půjčky, které společnosti FFHG poskytla banka ISB. Záruka tudíž překračuje prahovou hodnotu ve výši 80 % nesplacené půjčky.

| (133) | Německo uvedlo, že ačkoli byly půjčky zajištěny 100 % státní zárukou, platí společnost FFHG za záruku tržní cenu, nezískala tudíž žádnou výhodu. K doložení tohoto tvrzení předložilo Německo hodnocení, které provedla Deutsche Bank. Jak je uvedeno v 153. bodě odůvodnění, Deutsche Bank udělila společnosti FFHG rating [<BBB+]. Toto hodnocení potvrdily další dvě banky a rating udělený podle modelu úvěrového hodnocení společnosti Moody's (viz 157. a 158. bod odůvodnění). Deutsche Bank však odhadla, že použitelná riziková marže by u pětileté půjčky byla v rozmezí [1,30 % a 2,05 %] ročně. Jak je objasněno v oddíle 6.3.2, použitelná riziková marže u půjčky zajištěné 100 % státní zárukou by byla v rozmezí [0,25 % a 0,7 %] ročně. Podle Německa udává rozdíl v maržích mezi oběma případy cenu 100 % státní záruky. Tento rozdíl odhadla Deutsche Bank v rozmezí [0,6 % až 1,8 %] ročně (54). |
| --- | --- |

(133)

Německo uvedlo, že ačkoli byly půjčky zajištěny 100 % státní zárukou, platí společnost FFHG za záruku tržní cenu, nezískala tudíž žádnou výhodu. K doložení tohoto tvrzení předložilo Německo hodnocení, které provedla Deutsche Bank. Jak je uvedeno v 153. bodě odůvodnění, Deutsche Bank udělila společnosti FFHG rating [<BBB+]. Toto hodnocení potvrdily další dvě banky a rating udělený podle modelu úvěrového hodnocení společnosti Moody's (viz 157. a 158. bod odůvodnění). Deutsche Bank však odhadla, že použitelná riziková marže by u pětileté půjčky byla v rozmezí [1,30 % a 2,05 %] ročně. Jak je objasněno v oddíle 6.3.2, použitelná riziková marže u půjčky zajištěné 100 % státní zárukou by byla v rozmezí [0,25 % a 0,7 %] ročně. Podle Německa udává rozdíl v maržích mezi oběma případy cenu 100 % státní záruky. Tento rozdíl odhadla Deutsche Bank v rozmezí [0,6 % až 1,8 %] ročně (54).

54

| (134) | Podle oddílu 4.2 druhého odstavce sdělení o zárukách lze výhodu vypočítat jako rozdíl mezi zvláštní tržní úrokovou mírou, která by pro společnost FFHG platila bez záruky, a sazbou získanou na základě státní záruky po odečtení zaplacené prémie. |
| --- | --- |

(134)

Podle oddílu 4.2 druhého odstavce sdělení o zárukách lze výhodu vypočítat jako rozdíl mezi zvláštní tržní úrokovou mírou, která by pro společnost FFHG platila bez záruky, a sazbou získanou na základě státní záruky po odečtení zaplacené prémie.

| (135) | Podle sdělení o referenčních sazbách se v případě podniku se slabým ratingem (B) a běžným zajištěním (55) použije riziková marže ve výši 4 % ročně. Rozdíl mezi rizikovou marží použitelnou podle sdělení o referenčních sazbách a rizikovou marží účtovanou u půjček banky ISB spolu se záruční prémií skutečně účtovanou spolkovou zemí poskytuje údaj o výhodě, kterou společnost FFHG získala v důsledku 100 % státní záruky. Tento rozdíl činí u půjček č. 2 a 5 [1,5 % až 3,5 %] ročně (56) resp. [1,5 % až 3,5 %] ročně (57) a u půjček č. 1, 3 a 4 pak [1,5 % až 3,5 %] ročně (58). Společnost FFHG mimoto nehradila žádný bankovní poplatek (obvykle v rozmezí [5 až 30] bazických bodů (59)). Je zřejmé, že za běžných tržních podmínek by společnost FFHG musela hradit takovouto záruční prémii (tj. [0,5 % až 1,5 %] ročně), aby získala od třetí strany záruku za své půjčky. Záruka proto jednoznačně zahrnuje výhodu. |
| --- | --- |

(135)

Podle sdělení o referenčních sazbách se v případě podniku se slabým ratingem (B) a běžným zajištěním (55) použije riziková marže ve výši 4 % ročně. Rozdíl mezi rizikovou marží použitelnou podle sdělení o referenčních sazbách a rizikovou marží účtovanou u půjček banky ISB spolu se záruční prémií skutečně účtovanou spolkovou zemí poskytuje údaj o výhodě, kterou společnost FFHG získala v důsledku 100 % státní záruky. Tento rozdíl činí u půjček č. 2 a 5 [1,5 % až 3,5 %] ročně (56) resp. [1,5 % až 3,5 %] ročně (57) a u půjček č. 1, 3 a 4 pak [1,5 % až 3,5 %] ročně (58). Společnost FFHG mimoto nehradila žádný bankovní poplatek (obvykle v rozmezí [5 až 30] bazických bodů (59)). Je zřejmé, že za běžných tržních podmínek by společnost FFHG musela hradit takovouto záruční prémii (tj. [0,5 % až 1,5 %] ročně), aby získala od třetí strany záruku za své půjčky. Záruka proto jednoznačně zahrnuje výhodu.

55

56

57

58

59

| (136) | Jelikož se záruka vydaná spolkovou zemí vztahuje na celou nesplacenou půjčku a společnost FFHG platí prémii, která je nižší než tržní cena, byla jí poskytnuta hospodářská výhoda, kterou by jinak na trhu nezískala. Částka této výhody odpovídá rozdílu mezi rizikovou marží použitelnou podle sdělení o referenčních sazbách a rizikovou marží účtovanou za půjčky banky ISB spolu se záruční prémií, kterou skutečně účtuje spolková země, a bankovním poplatkem. |
| --- | --- |

(136)

Jelikož se záruka vydaná spolkovou zemí vztahuje na celou nesplacenou půjčku a společnost FFHG platí prémii, která je nižší než tržní cena, byla jí poskytnuta hospodářská výhoda, kterou by jinak na trhu nezískala. Částka této výhody odpovídá rozdílu mezi rizikovou marží použitelnou podle sdělení o referenčních sazbách a rizikovou marží účtovanou za půjčky banky ISB spolu se záruční prémií, kterou skutečně účtuje spolková země, a bankovním poplatkem.

6.2.4   Selektivita

Selektivita

| (137) | Jelikož 100 % státní záruka byla poskytnuta pouze společnosti FFHG, je nutno pokládat toto opatření za selektivní. |
| --- | --- |

(137)

Jelikož 100 % státní záruka byla poskytnuta pouze společnosti FFHG, je nutno pokládat toto opatření za selektivní.

6.2.5   Narušení hospodářské soutěže a ovlivnění obchodu

Narušení hospodářské soutěže a ovlivnění obchodu

| (138) | Z týchž důvodů, jaké byly uvedeny v 120. bodě odůvodnění a následujících bodech odůvodnění, se Komise domnívá, že selektivní hospodářská výhoda, která byla poskytnuta společnosti FFHG, může narušit hospodářskou soutěž a ovlivnit obchod mezi členskými státy. |
| --- | --- |

(138)

Z týchž důvodů, jaké byly uvedeny v 120. bodě odůvodnění a následujících bodech odůvodnění, se Komise domnívá, že selektivní hospodářská výhoda, která byla poskytnuta společnosti FFHG, může narušit hospodářskou soutěž a ovlivnit obchod mezi členskými státy.

6.2.6   Závěr

Závěr

| (139) | Na základě úvah uvedených v 127. až 138. bodě odůvodnění se Komise domnívá, že státní záruka, kterou vydala spolková země Porýní-Falc za účelem zajištění nesplacených půjček banky ISB v plné výši, představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. |
| --- | --- |

(139)

Na základě úvah uvedených v 127. až 138. bodě odůvodnění se Komise domnívá, že státní záruka, kterou vydala spolková země Porýní-Falc za účelem zajištění nesplacených půjček banky ISB v plné výši, představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.

6.3.   Hodnocení půjček, které společnosti FFHG poskytla banka ISB, jako podpory

Hodnocení půjček, které společnosti FFHG poskytla banka ISB, jako podpory

6.3.1   Použitelnost pravidel státní podpory na financování letištní infrastruktury

Použitelnost pravidel státní podpory na financování letištní infrastruktury

| (140) | Z důvodů uvedených v 99. bodě odůvodnění a následujících bodech odůvodnění je pro účely čl. 107 odst. 1 Smlouvy nutno považovat společnost FFHG za podnik. |
| --- | --- |

(140)

Z důvodů uvedených v 99. bodě odůvodnění a následujících bodech odůvodnění je pro účely čl. 107 odst. 1 Smlouvy nutno považovat společnost FFHG za podnik.

6.3.2   Státní prostředky a přičitatelnost státu

Státní prostředky a přičitatelnost státu

| (141) | Banku ISB vlastní zcela spolková země Porýní-Falc. Z tohoto důvodu představuje veřejný podnik ve smyslu čl. 2 písm. b) směrnice 2006/111/ES a půjčky, které poskytla, lze proto pokládat za půjčky financované ze státních prostředků. |
| --- | --- |

(141)

Banku ISB vlastní zcela spolková země Porýní-Falc. Z tohoto důvodu představuje veřejný podnik ve smyslu čl. 2 písm. b) směrnice 2006/111/ES a půjčky, které poskytla, lze proto pokládat za půjčky financované ze státních prostředků.

| (142) | Je zřejmé, že spolková země má nad fungováním banky ISB rozsáhlou kontrolu, takže půjčky, které tato banka poskytuje, lze přičíst státu. ISB je rozvojová banka spolkové země Porýní-Falc a hraje zásadní úlohu v politice regionálního rozvoje. Podle § 3 odst. 1 stanov banky je úkolem ISB podporovat spolkovou zemi v rámci její finanční, hospodářské, regionální a dopravní politiky a politiky v oblasti ochrany životního prostředí a zaměstnanosti. Půjčky ISB refinancovaly v daném případě dřívější půjčky, které byly společnosti FFHG poskytnuty na financování opatření týkajících se infrastruktury na letišti. |
| --- | --- |

(142)

Je zřejmé, že spolková země má nad fungováním banky ISB rozsáhlou kontrolu, takže půjčky, které tato banka poskytuje, lze přičíst státu. ISB je rozvojová banka spolkové země Porýní-Falc a hraje zásadní úlohu v politice regionálního rozvoje. Podle § 3 odst. 1 stanov banky je úkolem ISB podporovat spolkovou zemi v rámci její finanční, hospodářské, regionální a dopravní politiky a politiky v oblasti ochrany životního prostředí a zaměstnanosti. Půjčky ISB refinancovaly v daném případě dřívější půjčky, které byly společnosti FFHG poskytnuty na financování opatření týkajících se infrastruktury na letišti.

| (143) | Kromě dvou zástupců živnostenské komory a obchodní a průmyslové komory sestává dozorčí rada („Verwaltungsrat“) banky ISB z pěti zástupců orgánů veřejné moci (včetně dvou státních tajemníků na Ministerstvu financí spolkové země Porýní-Falc a Ministerstvu hospodářství, dopravy, zemědělství a vinařství spolkové země Porýní-Falc), což zajišťuje dohled nad činnostmi ISB ze strany státu. Rovněž její poradní sbor („Beirat“) se skládá ze zástupců orgánů veřejné moci. |
| --- | --- |

(143)

Kromě dvou zástupců živnostenské komory a obchodní a průmyslové komory sestává dozorčí rada („Verwaltungsrat“) banky ISB z pěti zástupců orgánů veřejné moci (včetně dvou státních tajemníků na Ministerstvu financí spolkové země Porýní-Falc a Ministerstvu hospodářství, dopravy, zemědělství a vinařství spolkové země Porýní-Falc), což zajišťuje dohled nad činnostmi ISB ze strany státu. Rovněž její poradní sbor („Beirat“) se skládá ze zástupců orgánů veřejné moci.

Verwaltungsrat

Beirat

| (144) | Půjčky banky ISB byly mimoto zajištěny 100 % státní zárukou, kterou vydala spolková země (viz oddíl 6.2). |
| --- | --- |

(144)

Půjčky banky ISB byly mimoto zajištěny 100 % státní zárukou, kterou vydala spolková země (viz oddíl 6.2).

| (145) | Na základě těchto prvků se Komise domnívá, že stát mohl kontrolovat činnosti banky ISB a nelze předpokládat, že by se nepodílel na důležitém rozhodnutí týkajícím se financování letištní infrastruktury. Komise proto zastává názor, že rozhodnutí o refinancování dřívějších půjček společnosti FFHG prostřednictvím půjček, které poskytla banka ISB, lze přičíst orgánům veřejné moci. |
| --- | --- |

(145)

Na základě těchto prvků se Komise domnívá, že stát mohl kontrolovat činnosti banky ISB a nelze předpokládat, že by se nepodílel na důležitém rozhodnutí týkajícím se financování letištní infrastruktury. Komise proto zastává názor, že rozhodnutí o refinancování dřívějších půjček společnosti FFHG prostřednictvím půjček, které poskytla banka ISB, lze přičíst orgánům veřejné moci.

6.3.3   Hospodářská výhoda

Hospodářská výhoda

| (146) | Pro ověření, zda měl podnik prospěch z hospodářské výhody plynoucí z poskytnutí půjčky, používá Komise „zásadu věřitele v tržním hospodářství“. Podle této zásady by se dluhový kapitál, který stát přímo či nepřímo poskytne určité společnosti za okolností, jež odpovídají běžným podmínkám trhu, neměl považovat za státní podporu (60). |
| --- | --- |

(146)

Pro ověření, zda měl podnik prospěch z hospodářské výhody plynoucí z poskytnutí půjčky, používá Komise „zásadu věřitele v tržním hospodářství“. Podle této zásady by se dluhový kapitál, který stát přímo či nepřímo poskytne určité společnosti za okolností, jež odpovídají běžným podmínkám trhu, neměl považovat za státní podporu (60).

zásadu věřitele v tržním hospodářství

60

| (147) | Zásada věřitele v tržním hospodářství určuje, co by ve srovnatelné situaci učinil soukromý podnik srovnatelné velikosti. Cílem je určit a oddělit finanční opatření přijatá státem, která by soukromý investor neprovedl, od opatření, jež jsou z finančního hlediska přiměřená, a soukromý investor by je tudíž přijal, aby bylo možno určit, zda byla poskytnuta hospodářská výhoda. |
| --- | --- |

(147)

Zásada věřitele v tržním hospodářství určuje, co by ve srovnatelné situaci učinil soukromý podnik srovnatelné velikosti. Cílem je určit a oddělit finanční opatření přijatá státem, která by soukromý investor neprovedl, od opatření, jež jsou z finančního hlediska přiměřená, a soukromý investor by je tudíž přijal, aby bylo možno určit, zda byla poskytnuta hospodářská výhoda.

| (148) | Při posuzování, zda bylo předmětné financování poskytnuto za zvýhodněných podmínek, může Komise v případě nedostatku jiných referenčních ukazatelů v souladu se svou rozhodovací praxí (61) porovnat úrokovou sazbu u dotyčné půjčky s referenční sazbou stanovenou ve sdělení o referenčních sazbách. |
| --- | --- |

(148)

Při posuzování, zda bylo předmětné financování poskytnuto za zvýhodněných podmínek, může Komise v případě nedostatku jiných referenčních ukazatelů v souladu se svou rozhodovací praxí (61) porovnat úrokovou sazbu u dotyčné půjčky s referenční sazbou stanovenou ve sdělení o referenčních sazbách.

61

| (149) | Sdělení o referenčních sazbách zavádí metodu stanovování referenčních a diskontních sazeb, které se používají jako náhrada tržní sazby. Jelikož však sazby uvedené ve sdělení o referenčních sazbách představují náhradní sazbu, může Komise v případě, má-li v daném případě k dispozici jiné ukazatele úrokové sazby, kterou mohl dlužník získat na trhu, při svém posouzení vycházet z těchto ukazatelů. |
| --- | --- |

(149)

Sdělení o referenčních sazbách zavádí metodu stanovování referenčních a diskontních sazeb, které se používají jako náhrada tržní sazby. Jelikož však sazby uvedené ve sdělení o referenčních sazbách představují náhradní sazbu, může Komise v případě, má-li v daném případě k dispozici jiné ukazatele úrokové sazby, kterou mohl dlužník získat na trhu, při svém posouzení vycházet z těchto ukazatelů.

| (150) | V tomto případě musí Komise posoudit, zda podmínky půjček banky ISB (shrnuté v tabulce 5) zajištěných 100 % státní zárukou poskytly společnosti FFHG další hospodářskou výhodu, kterou by podnik, který je příjemcem podpory, za běžných tržních podmínek nezískal. Soulad podmínek 100 % státní záruky, kterou poskytla spolková země Porýní-Falc, s tržními podmínkami byl posouzen v oddíle 6.2. |
| --- | --- |

(150)

V tomto případě musí Komise posoudit, zda podmínky půjček banky ISB (shrnuté v tabulce 5) zajištěných 100 % státní zárukou poskytly společnosti FFHG další hospodářskou výhodu, kterou by podnik, který je příjemcem podpory, za běžných tržních podmínek nezískal. Soulad podmínek 100 % státní záruky, kterou poskytla spolková země Porýní-Falc, s tržními podmínkami byl posouzen v oddíle 6.2.

| (151) | Německo uvedlo, že půjčky banky ISB byly poskytnuty za tržních podmínek, které byly srovnatelné s podmínkami půjček, jež byly jimi refinancovány (viz 52. bod odůvodnění a následující body odůvodnění). Německo v této souvislosti tvrdilo, že podmínky půjček banky ISB byly srovnatelné s půjčkami, které v roce 2005 poskytla Nassauische Sparkasse a které byly zajištěny srovnatelným způsobem jako půjčky banky ISB. Německo tudíž uvedlo, že jelikož úroky hrazené u půjček banky ISB byly ve stejné výši jako úroky z půjček, jež půjčky banky ISB refinancovaly, nemohla být společnosti FFHG poskytnuta žádná výhoda. |
| --- | --- |

(151)

Německo uvedlo, že půjčky banky ISB byly poskytnuty za tržních podmínek, které byly srovnatelné s podmínkami půjček, jež byly jimi refinancovány (viz 52. bod odůvodnění a následující body odůvodnění). Německo v této souvislosti tvrdilo, že podmínky půjček banky ISB byly srovnatelné s půjčkami, které v roce 2005 poskytla Nassauische Sparkasse a které byly zajištěny srovnatelným způsobem jako půjčky banky ISB. Německo tudíž uvedlo, že jelikož úroky hrazené u půjček banky ISB byly ve stejné výši jako úroky z půjček, jež půjčky banky ISB refinancovaly, nemohla být společnosti FFHG poskytnuta žádná výhoda.

| (152) | Německo mimoto uvedlo, že v roce 2009 požádala společnost FFHG v rámci přípravy nového financování Deutsche Bank o poskytnutí údaje o rizikové marži při refinancování jejích stávajících půjček s přihlédnutím k 100 % záruce, kterou poskytla spolková země Porýní-Falc. |
| --- | --- |

(152)

Německo mimoto uvedlo, že v roce 2009 požádala společnost FFHG v rámci přípravy nového financování Deutsche Bank o poskytnutí údaje o rizikové marži při refinancování jejích stávajících půjček s přihlédnutím k 100 % záruce, kterou poskytla spolková země Porýní-Falc.

| (153) | V souladu s metodou, kterou stanoví sdělení o referenčních sazbách, je Komise názoru, že úrokové sazby u půjček lze považovat za sazby, které jsou v souladu s tržními podmínkami, pokud byly půjčky oceněny stejnou nebo vyšší sazbou, než je referenční sazba stanovená pomocí tohoto vzorce:
  referenční úroková sazba = základní úroková sazba + riziková marže + poplatek |
| --- | --- |

(153)

V souladu s metodou, kterou stanoví sdělení o referenčních sazbách, je Komise názoru, že úrokové sazby u půjček lze považovat za sazby, které jsou v souladu s tržními podmínkami, pokud byly půjčky oceněny stejnou nebo vyšší sazbou, než je referenční sazba stanovená pomocí tohoto vzorce:

referenční úroková sazba = základní úroková sazba + riziková marže + poplatek

| (154) | Základní úroková sazba odpovídá nákladům bank na poskytnutí likvidity (náklady na financování). V případě financování s pevnou úrokovou sazbou (tj. v případě, kdy je úroková sazba stanovena na celou dobu trvání půjčky) se základní úroková sazba zjišťuje ze sazeb swapů (62), jež svou dobou splatnosti a měnou odpovídají příslušné splatnosti a měně závazku. Riziková marže představuje odměnu věřitele za rizika spojená s konkrétním dluhovým financováním, zejména za úvěrové riziko. Rizikovou marži lze odvodit z vhodného vzorku rozpětí swapů úvěrového selhání (63) souvisejících s referenčními nástroji s podobným ratingem. Mimoto je vhodné připočítat jako přibližný odhad bankovních poplatků, které musí společnosti obvykle hradit, 10–20 bazických bodů (64). |
| --- | --- |

(154)

Základní úroková sazba odpovídá nákladům bank na poskytnutí likvidity (náklady na financování). V případě financování s pevnou úrokovou sazbou (tj. v případě, kdy je úroková sazba stanovena na celou dobu trvání půjčky) se základní úroková sazba zjišťuje ze sazeb swapů (62), jež svou dobou splatnosti a měnou odpovídají příslušné splatnosti a měně závazku. Riziková marže představuje odměnu věřitele za rizika spojená s konkrétním dluhovým financováním, zejména za úvěrové riziko. Rizikovou marži lze odvodit z vhodného vzorku rozpětí swapů úvěrového selhání (63) souvisejících s referenčními nástroji s podobným ratingem. Mimoto je vhodné připočítat jako přibližný odhad bankovních poplatků, které musí společnosti obvykle hradit, 10–20 bazických bodů (64).

62

63

64

Přiměřenost rizikových marží v závislosti na ratingu

| (155) | Za účelem určení, zda byla k základní sazbě připočtena přiměřená riziková marže, je nutno stanovit rating podniku. Společnost FFHG nemá rating stanovený ratingovou agenturou. Německo však uvedlo, že v rámci poskytnutí údaje o rizikové marži posoudila Deutsche Bank rovněž úvěruschopnost společnosti FFHG. Na základě analýzy finančních zpráv společnosti FFHG za období 2006 až 2008, kterou provedla Deutsche Bank, byla zmíněná společnost zařazena do ratingové kategorie [<BBB+]. Přesný rating banky však nebyl uveden. |
| --- | --- |

(155)

Za účelem určení, zda byla k základní sazbě připočtena přiměřená riziková marže, je nutno stanovit rating podniku. Společnost FFHG nemá rating stanovený ratingovou agenturou. Německo však uvedlo, že v rámci poskytnutí údaje o rizikové marži posoudila Deutsche Bank rovněž úvěruschopnost společnosti FFHG. Na základě analýzy finančních zpráv společnosti FFHG za období 2006 až 2008, kterou provedla Deutsche Bank, byla zmíněná společnost zařazena do ratingové kategorie [<BBB+]. Přesný rating banky však nebyl uveden.

| (156) | Komise podotýká, že ratingová kategorie [<BBB+] zahrnuje veškeré ratingy nižší než [BBB+]. Rating [<BBB+] společnosti FFHG podle Deutsche Bank by proto bylo možno vykládat jako rating nižší než [BBB+] na ratingové stupnici společnosti Standard & Poor's. |
| --- | --- |

(156)

Komise podotýká, že ratingová kategorie [<BBB+] zahrnuje veškeré ratingy nižší než [BBB+]. Rating [<BBB+] společnosti FFHG podle Deutsche Bank by proto bylo možno vykládat jako rating nižší než [BBB+] na ratingové stupnici společnosti Standard & Poor's.

| (157) | Kromě analýzy Deutsche Bank předložilo Německo údaje o ratingu společnosti FFHG, který stanovily jiné dvě banky. Komise podotýká, že rovněž tyto banky zařadily společnost FFHG do ratingové kategorie [<BBB+]. V roce 2010 udělila Volksbank společnosti FFHG rating [...] podle své interní ratingové stupnice (tento rating odpovídá ratingu [B až BB] na ratingové stupnici společnosti Standard & Poor's). V roce 2011 udělila Kreissparkasse Birkenfeld společnosti FFHG rating [...] podle své interní ratingové stupnice (tento rating odpovídá ratingu [B- -až BB-] na ratingové stupnici společnosti Standard & Poor's). |
| --- | --- |

(157)

Kromě analýzy Deutsche Bank předložilo Německo údaje o ratingu společnosti FFHG, který stanovily jiné dvě banky. Komise podotýká, že rovněž tyto banky zařadily společnost FFHG do ratingové kategorie [<BBB+]. V roce 2010 udělila Volksbank společnosti FFHG rating [...] podle své interní ratingové stupnice (tento rating odpovídá ratingu [B až BB] na ratingové stupnici společnosti Standard & Poor's). V roce 2011 udělila Kreissparkasse Birkenfeld společnosti FFHG rating [...] podle své interní ratingové stupnice (tento rating odpovídá ratingu [B- -až BB-] na ratingové stupnici společnosti Standard & Poor's).

| (158) | Německo poskytlo rovněž ratingy společnosti FFHG stanovené podle modelu úvěrového hodnocení společnosti Moody's, a to na základě údajů, které byly dostupné v době poskytnutí půjček banky ISB (viz tabulka 8). Tyto ratingy potvrzují rating [<BBB+], který udělila Deutsche Bank, a jsou v rozmezí od [B2] na ratingové stupnici společnosti Moody's (tj. [B] na ratingové stupnici společnosti Standard & Poor's) do [Baa3] na ratingové stupnici společnosti Moody's (tj. [BBB-] na ratingové stupnici společnosti Standard & Poor's). |
| --- | --- |

(158)

Německo poskytlo rovněž ratingy společnosti FFHG stanovené podle modelu úvěrového hodnocení společnosti Moody's, a to na základě údajů, které byly dostupné v době poskytnutí půjček banky ISB (viz tabulka 8). Tyto ratingy potvrzují rating [<BBB+], který udělila Deutsche Bank, a jsou v rozmezí od [B2] na ratingové stupnici společnosti Moody's (tj. [B] na ratingové stupnici společnosti Standard & Poor's) do [Baa3] na ratingové stupnici společnosti Moody's (tj. [BBB-] na ratingové stupnici společnosti Standard & Poor's).

| (159) | Vzhledem k úvahám uvedeným v 153. až 158. bodě odůvodnění se Komise domnívá, že rating společnosti FFHG odpovídá nejvýše ratingu [BBB-] na ratingové stupnici společnosti Standard & Poor's. |
| --- | --- |

(159)

Vzhledem k úvahám uvedeným v 153. až 158. bodě odůvodnění se Komise domnívá, že rating společnosti FFHG odpovídá nejvýše ratingu [BBB-] na ratingové stupnici společnosti Standard & Poor's.

| (160) | Za účelem určení, zda kromě možné výhody vyplývající ze 100 % státní záruky (viz oddíl 6.2) poskytly půjčky banky ISB společnosti FFHG i jinou výhodu, je třeba vzít v úvahu i rating subjektu, který 100 % státní záruku vydal (tj. rating spolkové země Porýní-Falc), jelikož v opačném případě by byla výhoda vyplývající ze státní záruky zohledněna dvakrát. Jak je uvedeno v 117. bodě odůvodnění, spolková země Porýní-Falc má rating AAA. |
| --- | --- |

(160)

Za účelem určení, zda kromě možné výhody vyplývající ze 100 % státní záruky (viz oddíl 6.2) poskytly půjčky banky ISB společnosti FFHG i jinou výhodu, je třeba vzít v úvahu i rating subjektu, který 100 % státní záruku vydal (tj. rating spolkové země Porýní-Falc), jelikož v opačném případě by byla výhoda vyplývající ze státní záruky zohledněna dvakrát. Jak je uvedeno v 117. bodě odůvodnění, spolková země Porýní-Falc má rating AAA.

| (161) | Jelikož byly půjčky banky ISB poskytnuty společně se státní zárukou, Komise se domnívá, že je vhodné určit rizikovou marži na základě pětiletých dluhopisů spolkových zemí denominovaných v EUR (ve výši [5 až 25] bazických bodů). Komise rovněž podotýká, že Deutsche Bank ve své analýze připočetla rizikovou prémii ve výši [5 až 25] bazických bodů kvůli skutečnosti, že půjčky neposkytla přímo spolková země, nýbrž byly pouze zajištěny 100 % státní zárukou, jakož i dodatečnou prémii ve výši [5 až 25] bazických bodů kvůli omezené obchodovatelnosti dluhu. Komise pokládá tyto předpoklady za přiměřené a považuje výslednou rizikovou marži v rozmezí [20 až 70] bazických bodů za vhodnou vzhledem k úvěruschopnosti ručitele. |
| --- | --- |

(161)

Jelikož byly půjčky banky ISB poskytnuty společně se státní zárukou, Komise se domnívá, že je vhodné určit rizikovou marži na základě pětiletých dluhopisů spolkových zemí denominovaných v EUR (ve výši [5 až 25] bazických bodů). Komise rovněž podotýká, že Deutsche Bank ve své analýze připočetla rizikovou prémii ve výši [5 až 25] bazických bodů kvůli skutečnosti, že půjčky neposkytla přímo spolková země, nýbrž byly pouze zajištěny 100 % státní zárukou, jakož i dodatečnou prémii ve výši [5 až 25] bazických bodů kvůli omezené obchodovatelnosti dluhu. Komise pokládá tyto předpoklady za přiměřené a považuje výslednou rizikovou marži v rozmezí [20 až 70] bazických bodů za vhodnou vzhledem k úvěruschopnosti ručitele.

Soulad půjček banky ISB č. 2 a 5 s tržními podmínkami

| (162) | Co se týká půjček banky ISB č. 2 a 5 s pohyblivou úrokovou sazbou, vlastní úrokovou sazbou je sazba EURIBOR s připočtením rizikové marže ve výši [0,35 %–0,55 %] ročně resp. [0,25 %–0,45 %] ročně. Riziková marže u půjčky ISB č. 2 byla v pásmu stanoveném Deutsche Bank, zatímco u půjčky ISB č. 5 byla riziková marže o 4 bazické body nižší než riziková prémie určená Deutsche Bank. Za žádnou z těchto dvou půjček banky ISB nebyl účtován bankovní poplatek. Komise se proto domnívá, že sazba účtovaná za poskytnutí obou půjček poskytuje (malou) výhodu (úroková sazba hrazená u půjčky č. 2 se zdá být o [10–30] bazických bodů nižší než referenční sazba a u půjčky č. 5 pak nižší o [5–25] bazických bodů). |
| --- | --- |

(162)

Co se týká půjček banky ISB č. 2 a 5 s pohyblivou úrokovou sazbou, vlastní úrokovou sazbou je sazba EURIBOR s připočtením rizikové marže ve výši [0,35 %–0,55 %] ročně resp. [0,25 %–0,45 %] ročně. Riziková marže u půjčky ISB č. 2 byla v pásmu stanoveném Deutsche Bank, zatímco u půjčky ISB č. 5 byla riziková marže o 4 bazické body nižší než riziková prémie určená Deutsche Bank. Za žádnou z těchto dvou půjček banky ISB nebyl účtován bankovní poplatek. Komise se proto domnívá, že sazba účtovaná za poskytnutí obou půjček poskytuje (malou) výhodu (úroková sazba hrazená u půjčky č. 2 se zdá být o [10–30] bazických bodů nižší než referenční sazba a u půjčky č. 5 pak nižší o [5–25] bazických bodů).

Soulad půjček banky ISB č. 1, 3 a 4 s tržními podmínkami

| (163) | Komise podotýká, že úroková sazba u půjček banky ISB č. 1, 3 a 4 je pevná. Jelikož všechny tři půjčky jsou spláceny postupně, je nutno ke stanovení relevantní doby splatnosti zohlednit splácení půjček. |
| --- | --- |

(163)

Komise podotýká, že úroková sazba u půjček banky ISB č. 1, 3 a 4 je pevná. Jelikož všechny tři půjčky jsou spláceny postupně, je nutno ke stanovení relevantní doby splatnosti zohlednit splácení půjček.

| (164) | Komise za tímto účelem provedla výpočet váženého průměru doby splatnosti půjček, jenž udává průměrný počet let, po nějž je dluženo každé jednotlivé euro. Vážený průměr doby splatnosti byl v případě půjčky č. 1 vypočten v délce 3,92 let, v případě půjčky č. 3 v délce 1,17 let a v případě půjčky č. 4 v délce 3,29 let. |
| --- | --- |

(164)

Komise za tímto účelem provedla výpočet váženého průměru doby splatnosti půjček, jenž udává průměrný počet let, po nějž je dluženo každé jednotlivé euro. Vážený průměr doby splatnosti byl v případě půjčky č. 1 vypočten v délce 3,92 let, v případě půjčky č. 3 v délce 1,17 let a v případě půjčky č. 4 v délce 3,29 let.

| (165) | K výpočtu základní úrokové sazby u půjčky č. 1 s váženým průměrem doby splatnosti v délce 3,92 let použila Komise jako náhradu čtyřletý eurový swap (65). V případě půjčky č. 3 byl jako přibližná hodnota, jež se nejvíce blíží váženému průměru doby její splatnosti v délce 1,17 let, použit jednoletý eurový swap (66). V případě půjčky č. 4 byl jako přibližná hodnota, jež se nejvíce blíží váženému průměru doby její splatnosti v délce 3,29 let, použit tříletý swap (67). Příslušné swapové sazby byly převzaty ze serveru Bloomberg a jsou platné ke dni, kdy byly půjčky poskytnuty (68). Hodnoty odpovídajících swapových sazeb činí: [2 %–3 %] u půjčky č. 1, [1 %–1,5 %] u půjčky č. 3 a [1,5 %–2,5 %] u půjčky č. 4 (69). |
| --- | --- |

(165)

K výpočtu základní úrokové sazby u půjčky č. 1 s váženým průměrem doby splatnosti v délce 3,92 let použila Komise jako náhradu čtyřletý eurový swap (65). V případě půjčky č. 3 byl jako přibližná hodnota, jež se nejvíce blíží váženému průměru doby její splatnosti v délce 1,17 let, použit jednoletý eurový swap (66). V případě půjčky č. 4 byl jako přibližná hodnota, jež se nejvíce blíží váženému průměru doby její splatnosti v délce 3,29 let, použit tříletý swap (67). Příslušné swapové sazby byly převzaty ze serveru Bloomberg a jsou platné ke dni, kdy byly půjčky poskytnuty (68). Hodnoty odpovídajících swapových sazeb činí: [2 %–3 %] u půjčky č. 1, [1 %–1,5 %] u půjčky č. 3 a [1,5 %–2,5 %] u půjčky č. 4 (69).

65

66

67

68

69

| (166) | Za použití této metody byla v případě půjčky č. 1 (se 100 % státní zárukou) vypočtena referenční úroková sazba ve výši [2,5 %–4,5 %] (70), v případě půjčky č. 3 (se 100 % státní zárukou) ve výši [1,5 %–3 %] (71) a v případě půjčky č. 4 (se 100 % státní zárukou) ve výši [2 %–3,5 %] (72). |
| --- | --- |

(166)

Za použití této metody byla v případě půjčky č. 1 (se 100 % státní zárukou) vypočtena referenční úroková sazba ve výši [2,5 %–4,5 %] (70), v případě půjčky č. 3 (se 100 % státní zárukou) ve výši [1,5 %–3 %] (71) a v případě půjčky č. 4 (se 100 % státní zárukou) ve výši [2 %–3,5 %] (72).

70

71

72

| (167) | Půjčky č. 1, 3 a 4 byly poskytnuty s úrokovými sazbami, které značně překračovaly výše uvedené referenční sazby (půjčka č. 1 se sazbou ve výši [> 3 %;< 4, 5 %], půjčka č. 3 se sazbou ve výši [> 3 %;< 4,5 %] a půjčka č. 4 se sazbou [> 3 %;< 4,5 %]), a Komise má za to, že tato skutečnost naznačuje, že půjčky byly skutečně v souladu s tržními podmínkami, což vylučuje existenci jakékoli výhody. |
| --- | --- |

(167)

Půjčky č. 1, 3 a 4 byly poskytnuty s úrokovými sazbami, které značně překračovaly výše uvedené referenční sazby (půjčka č. 1 se sazbou ve výši [> 3 %;< 4, 5 %], půjčka č. 3 se sazbou ve výši [> 3 %;< 4,5 %] a půjčka č. 4 se sazbou [> 3 %;< 4,5 %]), a Komise má za to, že tato skutečnost naznačuje, že půjčky byly skutečně v souladu s tržními podmínkami, což vylučuje existenci jakékoli výhody.

6.3.4   Selektivita

Selektivita

| (168) | Jelikož byly půjčky banky ISB č. 2 a 5 za zvýhodněných podmínek poskytnuty pouze společnosti FFHG, je nutno tato opatření pokládat za selektivní. |
| --- | --- |

(168)

Jelikož byly půjčky banky ISB č. 2 a 5 za zvýhodněných podmínek poskytnuty pouze společnosti FFHG, je nutno tato opatření pokládat za selektivní.

6.3.5   Narušení hospodářské soutěže a ovlivnění obchodu

Narušení hospodářské soutěže a ovlivnění obchodu

| (169) | Z týchž důvodů, jaké byly uvedeny v 120. bodě odůvodnění a následujících bodech odůvodnění, se Komise domnívá, že selektivní hospodářská výhoda poskytnutá společnosti FFHG může narušit hospodářskou soutěž a ovlivnit obchod mezi členskými státy. |
| --- | --- |

(169)

Z týchž důvodů, jaké byly uvedeny v 120. bodě odůvodnění a následujících bodech odůvodnění, se Komise domnívá, že selektivní hospodářská výhoda poskytnutá společnosti FFHG může narušit hospodářskou soutěž a ovlivnit obchod mezi členskými státy.

6.3.6   Závěr

Závěr

| (170) | Na základě výše uvedeného 140. až 169. bodu odůvodnění vyvozuje Komise závěr, že půjčky banky ISB č. 1, 3 a 4 byly poskytnuty s úrokovými sazbami, které lze pokládat za sazby v souladu s tržními podmínkami, existence výhody je tudíž vyloučena. Jelikož nejsou splněna kumulativní kritéria stanovená v čl. 107 odst. 1 Smlouvy, Komise se domnívá, že tyto půjčky banky ISB nepředstavují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. |
| --- | --- |

(170)

Na základě výše uvedeného 140. až 169. bodu odůvodnění vyvozuje Komise závěr, že půjčky banky ISB č. 1, 3 a 4 byly poskytnuty s úrokovými sazbami, které lze pokládat za sazby v souladu s tržními podmínkami, existence výhody je tudíž vyloučena. Jelikož nejsou splněna kumulativní kritéria stanovená v čl. 107 odst. 1 Smlouvy, Komise se domnívá, že tyto půjčky banky ISB nepředstavují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.

| (171) | Na základě výše uvedeného 140. až 169. bodu odůvodnění vyvozuje Komise závěr, že půjčky banky ISB č. 2 a 5 byly poskytnuty s nižšími sazbami, než je referenční sazba. Jelikož jsou splněna i ostatní kritéria stanovená v čl. 107 odst. 1 Smlouvy, má Komise za to, že tyto půjčky banky ISB představují státní podporu (ačkoli její výše je nízká). |
| --- | --- |

(171)

Na základě výše uvedeného 140. až 169. bodu odůvodnění vyvozuje Komise závěr, že půjčky banky ISB č. 2 a 5 byly poskytnuty s nižšími sazbami, než je referenční sazba. Jelikož jsou splněna i ostatní kritéria stanovená v čl. 107 odst. 1 Smlouvy, má Komise za to, že tyto půjčky banky ISB představují státní podporu (ačkoli její výše je nízká).

6.4   Zákonnost podpory

Zákonnost podpory

| (172) | Podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy musí členské státy informovat o svých záměrech poskytnout nebo upravit podpory a nesmí provést zamýšlená opatření, dokud není v tomto řízení přijato konečné rozhodnutí. |
| --- | --- |

(172)

Podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy musí členské státy informovat o svých záměrech poskytnout nebo upravit podpory a nesmí provést zamýšlená opatření, dokud není v tomto řízení přijato konečné rozhodnutí.

| (173) | Jelikož finanční prostředky poskytnuté ze sdružené hotovosti za zvýhodněných podmínek, půjčky banky ISB č. 2 a 5 a 100 % státní záruka již byly společnosti FFHG poskytnuty, má Komise za to, že Německo zákaz stanovený v čl. 108 odst. 3 Smlouvy nedodrželo (73). |
| --- | --- |

(173)

Jelikož finanční prostředky poskytnuté ze sdružené hotovosti za zvýhodněných podmínek, půjčky banky ISB č. 2 a 5 a 100 % státní záruka již byly společnosti FFHG poskytnuty, má Komise za to, že Německo zákaz stanovený v čl. 108 odst. 3 Smlouvy nedodrželo (73).

73

6.5   Slučitelnost

Slučitelnost

6.5.1   Použitelnost pokynů k podpoře na záchranu a restrukturalizaci

Použitelnost pokynů k podpoře na záchranu a restrukturalizaci

| (174) | Společnost Lufthansa se domnívala, že by při posuzování dotyčných opatření státní podpory měla Komise použít pokyny k podpoře na záchranu a restrukturalizaci. |
| --- | --- |

(174)

Společnost Lufthansa se domnívala, že by při posuzování dotyčných opatření státní podpory měla Komise použít pokyny k podpoře na záchranu a restrukturalizaci.

| (175) | Zvláštní podrobná pravidla pro financování letišť z veřejných prostředků, včetně provozní podpory, obsahují pokyny pro leteckou dopravu. Jak je uvedeno v bodě 117 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014, bez veřejné podpory mohou mít menší letiště potíže zajistit financování svého provozu v důsledku vysokých fixních nákladů (schodek financování). |
| --- | --- |

(175)

Zvláštní podrobná pravidla pro financování letišť z veřejných prostředků, včetně provozní podpory, obsahují pokyny pro leteckou dopravu. Jak je uvedeno v bodě 117 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014, bez veřejné podpory mohou mít menší letiště potíže zajistit financování svého provozu v důsledku vysokých fixních nákladů (schodek financování).

| (176) | I kdyby se však měly v daném případě podpory letiště použít pokyny k podpoře na záchranu a restrukturalizaci, nebyly by v daném případě použitelné, jelikož společnost FFHG nebyla podnikem v obtížích. |
| --- | --- |

(176)

I kdyby se však měly v daném případě podpory letiště použít pokyny k podpoře na záchranu a restrukturalizaci, nebyly by v daném případě použitelné, jelikož společnost FFHG nebyla podnikem v obtížích.

| (177) | Podle pokynů k podpoře na záchranu a restrukturalizaci z roku 2014 (74) bude Komise při posuzování opatření podpory postupovat podle pokynů platných v době, kdy byla podpora poskytnuta. Jelikož v daném případě byla podpora poskytována mezi roky 2009 až 2011 (tj. před zveřejněním pokynů k podpoře na záchranu a restrukturalizaci z roku 2014 v Úředním věstníku), Komise posoudí, zda by společnost FFHG bylo možno pokládat za podnik v obtížích na základě pokynů k podpoře na záchranu a restrukturalizaci z roku 2004 (tj. pokynů platných v době, kdy byla podpora poskytnuta). |
| --- | --- |

(177)

Podle pokynů k podpoře na záchranu a restrukturalizaci z roku 2014 (74) bude Komise při posuzování opatření podpory postupovat podle pokynů platných v době, kdy byla podpora poskytnuta. Jelikož v daném případě byla podpora poskytována mezi roky 2009 až 2011 (tj. před zveřejněním pokynů k podpoře na záchranu a restrukturalizaci z roku 2014 v Úředním věstníku), Komise posoudí, zda by společnost FFHG bylo možno pokládat za podnik v obtížích na základě pokynů k podpoře na záchranu a restrukturalizaci z roku 2004 (tj. pokynů platných v době, kdy byla podpora poskytnuta).

74

Úředním věstníku

| (178) | Podle bodu 10 pokynů k podpoře na záchranu a restrukturalizaci se podnik považuje za podnik v obtížích, pokud v případě společnosti s omezeným ručením vlastníků došlo ke ztrátě více než poloviny zapsaného kapitálu a ke ztrátě více než jedné čtvrtiny tohoto kapitálu došlo za posledních 12 měsíců, nebo pokud podnik splňuje podmínky vnitrostátního práva pro zahájení kolektivního úpadkového řízení. |
| --- | --- |

(178)

Podle bodu 10 pokynů k podpoře na záchranu a restrukturalizaci se podnik považuje za podnik v obtížích, pokud v případě společnosti s omezeným ručením vlastníků došlo ke ztrátě více než poloviny zapsaného kapitálu a ke ztrátě více než jedné čtvrtiny tohoto kapitálu došlo za posledních 12 měsíců, nebo pokud podnik splňuje podmínky vnitrostátního práva pro zahájení kolektivního úpadkového řízení.

| (179) | V daném případě nebyla v době poskytnutí podpory ani jedna z těchto podmínek splněna. Zapsaný kapitál společnosti FFHG, která je společností s ručením omezeným, byl v období od roku 2007 do roku 2010 stálý ve výši 50 milionů EUR a v roce 2011 vykázal mírný pokles z 50 milionů EUR na 44 milionů EUR a v roce 2012 na 38 milionů EUR. Společnost FFHG nesplňovala ani podmínky vnitrostátního práva pro zahájení kolektivního úpadkového řízení. |
| --- | --- |

(179)

V daném případě nebyla v době poskytnutí podpory ani jedna z těchto podmínek splněna. Zapsaný kapitál společnosti FFHG, která je společností s ručením omezeným, byl v období od roku 2007 do roku 2010 stálý ve výši 50 milionů EUR a v roce 2011 vykázal mírný pokles z 50 milionů EUR na 44 milionů EUR a v roce 2012 na 38 milionů EUR. Společnost FFHG nesplňovala ani podmínky vnitrostátního práva pro zahájení kolektivního úpadkového řízení.

| (180) | Z finančních výsledků, které jsou shrnuty v tabulce 4, nevyplývá, že by společnost FFHG bylo nutno pokládat za podnik v obtížích. Podle bodu 11 pokynů k podpoře na záchranu a restrukturalizaci z roku 2004 může být podnik i při nesplnění podmínek stanovených v bodě 10 považován za podnik v obtížích, zejména tehdy, kdy jsou patrné typické příznaky podniku v obtížích, například narůstající ztráta, klesající obrat, slábnoucí peněžní tok, narůstající dluh, narůstající úroky atd. V daném případě však navzdory nižšímu počtu cestujících v důsledku finanční a hospodářské krize finanční výsledky společnosti FFHG prokazovaly, že se blíží ziskovosti. |
| --- | --- |

(180)

Z finančních výsledků, které jsou shrnuty v tabulce 4, nevyplývá, že by společnost FFHG bylo nutno pokládat za podnik v obtížích. Podle bodu 11 pokynů k podpoře na záchranu a restrukturalizaci z roku 2004 může být podnik i při nesplnění podmínek stanovených v bodě 10 považován za podnik v obtížích, zejména tehdy, kdy jsou patrné typické příznaky podniku v obtížích, například narůstající ztráta, klesající obrat, slábnoucí peněžní tok, narůstající dluh, narůstající úroky atd. V daném případě však navzdory nižšímu počtu cestujících v důsledku finanční a hospodářské krize finanční výsledky společnosti FFHG prokazovaly, že se blíží ziskovosti.

| (181) | Vzhledem k úvahám uvedeným v 175. bodě odůvodnění a následujících bodech odůvodnění se Komise domnívá, že v době poskytnutí podpory nebylo možno společnost FFHG pokládat za podnik v potížích, pokyny k podpoře na záchranu a restrukturalizaci z roku 2004 nejsou tudíž použitelné. |
| --- | --- |

(181)

Vzhledem k úvahám uvedeným v 175. bodě odůvodnění a následujících bodech odůvodnění se Komise domnívá, že v době poskytnutí podpory nebylo možno společnost FFHG pokládat za podnik v potížích, pokyny k podpoře na záchranu a restrukturalizaci z roku 2004 nejsou tudíž použitelné.

6.5.2   Použitelnost pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014 a 2005

Použitelnost pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014 a 2005

| (182) | V čl. 107 odst. 3 Smlouvy jsou povoleny určité výjimky z obecného pravidla stanoveného v čl. 107 odst. 1 Smlouvy, že státní podpory nejsou slučitelné s vnitřním trhem. Dotyčnou podporu lze posoudit pouze na základě čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy, který stanoví, že za slučitelné s vnitřním trhem mohou být považovány „podpory, které mají usnadnit rozvoj určitých hospodářských činností nebo hospodářských oblastí, pokud nemění podmínky obchodu v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem“. |
| --- | --- |

(182)

V čl. 107 odst. 3 Smlouvy jsou povoleny určité výjimky z obecného pravidla stanoveného v čl. 107 odst. 1 Smlouvy, že státní podpory nejsou slučitelné s vnitřním trhem. Dotyčnou podporu lze posoudit pouze na základě čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy, který stanoví, že za slučitelné s vnitřním trhem mohou být považovány „podpory, které mají usnadnit rozvoj určitých hospodářských činností nebo hospodářských oblastí, pokud nemění podmínky obchodu v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem“.

podpory, které mají usnadnit rozvoj určitých hospodářských činností nebo hospodářských oblastí, pokud nemění podmínky obchodu v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem

| (183) | V tomto ohledu stanoví příslušný rámec pro posouzení, zda lze podporu letišť prohlásit za slučitelnou podle čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy, pokyny pro leteckou dopravu z roku 2014. |
| --- | --- |

(183)

V tomto ohledu stanoví příslušný rámec pro posouzení, zda lze podporu letišť prohlásit za slučitelnou podle čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy, pokyny pro leteckou dopravu z roku 2014.

| (184) | Podle pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014 má Komise za to, že by se na protiprávní investiční podpory letišť mělo použít její sdělení o stanovení použitelných pravidel pro posuzování protiprávní státní podpory (75). Pokud byla protiprávní investiční podpora poskytnuta přede dnem 4. dubna 2014, bude Komise uplatňovat pravidla slučitelnosti platná v době poskytnutí protiprávní investiční podpory. Komise proto na případy týkající se protiprávní investiční podpory poskytnuté letištím přede dnem 4. dubna 2014 uplatní zásady obsažené v pokynech pro leteckou dopravu z roku 2005 (76). |
| --- | --- |

(184)

Podle pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014 má Komise za to, že by se na protiprávní investiční podpory letišť mělo použít její sdělení o stanovení použitelných pravidel pro posuzování protiprávní státní podpory (75). Pokud byla protiprávní investiční podpora poskytnuta přede dnem 4. dubna 2014, bude Komise uplatňovat pravidla slučitelnosti platná v době poskytnutí protiprávní investiční podpory. Komise proto na případy týkající se protiprávní investiční podpory poskytnuté letištím přede dnem 4. dubna 2014 uplatní zásady obsažené v pokynech pro leteckou dopravu z roku 2005 (76).

sdělení o stanovení použitelných pravidel pro posuzování protiprávní státní podpory

75

76

| (185) | V pokynech pro leteckou dopravu z roku 2014 Komise naopak konstatovala, že by se ustanovení jejího sdělení o stanovení použitelných pravidel pro posuzování protiprávní státní podpory neměla použít na projednávané případy protiprávních provozních podpor poskytnutých letištím ještě přede dnem 4. dubna 2014. Komise bude naproti tomu uplatňovat zásady obsažené v pokynech pro leteckou dopravu z roku 2014 na všechny případy týkající se provozní podpory (podaná oznámení a protiprávní neoznámená podpora) letištím, přestože byla podpora poskytnuta přede dnem 4. dubna 2014 a začátkem přechodného období (77). |
| --- | --- |

(185)

V pokynech pro leteckou dopravu z roku 2014 Komise naopak konstatovala, že by se ustanovení jejího sdělení o stanovení použitelných pravidel pro posuzování protiprávní státní podpory neměla použít na projednávané případy protiprávních provozních podpor poskytnutých letištím ještě přede dnem 4. dubna 2014. Komise bude naproti tomu uplatňovat zásady obsažené v pokynech pro leteckou dopravu z roku 2014 na všechny případy týkající se provozní podpory (podaná oznámení a protiprávní neoznámená podpora) letištím, přestože byla podpora poskytnuta přede dnem 4. dubna 2014 a začátkem přechodného období (77).

sdělení o stanovení použitelných pravidel pro posuzování protiprávní státní podpory

77

| (186) | Komise již 173. bodě odůvodnění dospěla k závěru, že předmětná opatření představují protiprávní státní podporu, která byla poskytnuta přede dnem 4. dubna 2014. |
| --- | --- |

(186)

Komise již 173. bodě odůvodnění dospěla k závěru, že předmětná opatření představují protiprávní státní podporu, která byla poskytnuta přede dnem 4. dubna 2014.

6.5.3   Rozdíl mezi investiční a provozní podporou

Rozdíl mezi investiční a provozní podporou

| (187) | Vzhledem k ustanovením pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014 zmíněným v 184. a 185. bodě odůvodnění musí Komise určit, zda dotyčné opatření představuje protiprávní investiční nebo provozní podporu. |
| --- | --- |

(187)

Vzhledem k ustanovením pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014 zmíněným v 184. a 185. bodě odůvodnění musí Komise určit, zda dotyčné opatření představuje protiprávní investiční nebo provozní podporu.

| (188) | Podle bodu 25 podbodu r) pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014 je investiční podpora definována jako „podpora na financování investičního majetku, konkrétně na pokrytí schodku financování kapitálových nákladů“. Podle bodu 25 podbodu r) pokynů se může investiční podpora vztahovat jak na předem vyplacenou částku podpory (tj. částku určenou k pokrytí investičních nákladů), tak na podporu ve formě pravidelných splátek (k pokrytí kapitálových nákladů, pokud jde o roční odpisy a náklady na financování). |
| --- | --- |

(188)

Podle bodu 25 podbodu r) pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014 je investiční podpora definována jako „podpora na financování investičního majetku, konkrétně na pokrytí schodku financování kapitálových nákladů“. Podle bodu 25 podbodu r) pokynů se může investiční podpora vztahovat jak na předem vyplacenou částku podpory (tj. částku určenou k pokrytí investičních nákladů), tak na podporu ve formě pravidelných splátek (k pokrytí kapitálových nákladů, pokud jde o roční odpisy a náklady na financování).

podpora na financování investičního majetku, konkrétně na pokrytí schodku financování kapitálových nákladů

| (189) | Provozní podpora na druhou stranu souvisí s pokrytím všech nebo části provozních nákladů letiště, které jsou definovány jako „výchozí náklady letiště na poskytování provozních služeb, včetně kategorií nákladů, jako jsou náklady na zaměstnance, smluvně sjednané služby, komunikaci, odpady, energii, údržbu, nájem a správu, ovšem vyjma kapitálových nákladů, marketingové podpory nebo jakýchkoli dalších pobídek, které letiště poskytuje leteckým společnostem, a nákladů spadajících do výkonu veřejné správy“ (78). |
| --- | --- |

(189)

Provozní podpora na druhou stranu souvisí s pokrytím všech nebo části provozních nákladů letiště, které jsou definovány jako „výchozí náklady letiště na poskytování provozních služeb, včetně kategorií nákladů, jako jsou náklady na zaměstnance, smluvně sjednané služby, komunikaci, odpady, energii, údržbu, nájem a správu, ovšem vyjma kapitálových nákladů, marketingové podpory nebo jakýchkoli dalších pobídek, které letiště poskytuje leteckým společnostem, a nákladů spadajících do výkonu veřejné správy“ (78).

výchozí náklady letiště na poskytování provozních služeb, včetně kategorií nákladů, jako jsou náklady na zaměstnance, smluvně sjednané služby, komunikaci, odpady, energii, údržbu, nájem a správu, ovšem vyjma kapitálových nákladů, marketingové podpory nebo jakýchkoli dalších pobídek, které letiště poskytuje leteckým společnostem, a nákladů spadajících do výkonu veřejné správy

78

| (190) | Na základě těchto definic se Komise domnívá, že 100 % státní záruka za půjčky banky ISB poskytnuté za zvýhodněných podmínek a půjčky banky ISB č. 2 a 5 představují investiční podporu ve prospěch společnosti FFHG. Všechny tyto finanční prostředky souvisely s refinancováním půjček, jejichž prostřednictvím byl financován konkrétní investiční projekt týkající se infrastruktury (viz tabulka 9). Výše půjček banky ISB je mimoto stejná či nižší než příslušné uskutečněné investice.

  Tabulka 9


  Srovnávací přehled výše půjček banky ISB a jejich účelu
   (79)








  Půjčka ISB č. | Výše půjčky v mil. EUR | Účel půjčky |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 18,4 | [...] investice do infrastruktury ve výši [...] |
| 2 | 20,0 | [...] investice do infrastruktury ve výši [...] |
| 3 | 2,5 | [...] investice do infrastruktury ve výši [...] |
| 4 | 25,9 | [...] investice do infrastruktury ve výši [...] |
| 5 | 6,8 | [...] investice do infrastruktury ve výši [...] |

(190)

Na základě těchto definic se Komise domnívá, že 100 % státní záruka za půjčky banky ISB poskytnuté za zvýhodněných podmínek a půjčky banky ISB č. 2 a 5 představují investiční podporu ve prospěch společnosti FFHG. Všechny tyto finanční prostředky souvisely s refinancováním půjček, jejichž prostřednictvím byl financován konkrétní investiční projekt týkající se infrastruktury (viz tabulka 9). Výše půjček banky ISB je mimoto stejná či nižší než příslušné uskutečněné investice.

Tabulka 9

Tabulka 9

Srovnávací přehled výše půjček banky ISB a jejich účelu
   (79)

Srovnávací přehled výše půjček banky ISB a jejich účelu

79

Půjčka ISB č.

Výše půjčky v mil. EUR

Účel půjčky

1

18,4

[...] investice do infrastruktury ve výši [...]

2

20,0

[...] investice do infrastruktury ve výši [...]

3

2,5

[...] investice do infrastruktury ve výši [...]

4

25,9

[...] investice do infrastruktury ve výši [...]

5

6,8

[...] investice do infrastruktury ve výši [...]

| (191) | Komise tudíž zastává názor, že 100 % státní záruka za půjčky banky ISB a půjčky banky ISB č. 2 a 5 představují protiprávní investiční podporu, která byla poskytnuta přede dnem 4. dubna 2014 a jejíž slučitelnost je nutno posoudit podle pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005. |
| --- | --- |

(191)

Komise tudíž zastává názor, že 100 % státní záruka za půjčky banky ISB a půjčky banky ISB č. 2 a 5 představují protiprávní investiční podporu, která byla poskytnuta přede dnem 4. dubna 2014 a jejíž slučitelnost je nutno posoudit podle pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005.

| (192) | Co se týká finančních prostředků poskytnutých za zvýhodněných podmínek ze sdružené hotovosti, Německo mělo za to, že rovněž tyto prostředky byly použity k financování investic do infrastruktury v období od roku 2009 do roku 2012. |
| --- | --- |

(192)

Co se týká finančních prostředků poskytnutých za zvýhodněných podmínek ze sdružené hotovosti, Německo mělo za to, že rovněž tyto prostředky byly použity k financování investic do infrastruktury v období od roku 2009 do roku 2012.

| (193) | V období 2009–2012 byly na letišti Frankfurt-Hahn provedeny investice ve výši 46 milionů EUR (viz tabulka 3). Výše těchto investic přibližně odpovídá finančním prostředkům, které byly v témže období čerpány ze sdružené hotovosti. V období 2009–2012 byly mimoto provozní výsledky (80) (včetně mimořádných příjmů, tj. jiných příjmů než příjmů plynoucích z leteckých a jiných než leteckých činností letiště a příjmů z prodeje pozemků nebo majetku) kladné (viz tabulka 4). To prokazuje, že letiště bylo schopno hradit své každodenní provozní náklady a že finanční prostředky poskytnuté ze sdružené hotovosti byly použity k financování investic do letištní infrastruktury. Finanční prostředky poskytnuté ze sdružené hotovosti proto představují protiprávní investiční podporu, která byla poskytnuta přede dnem 4. dubna 2014 a jejíž slučitelnost je nutno posoudit podle pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005. V této souvislosti se použijí rovněž úvahy uvedené v oddíle 6.5.3. Jelikož je výše čerpaných finančních prostředků nižší než celkové investice, lze mít za to, že podpora je přiměřená a nezbytná. |
| --- | --- |

(193)

V období 2009–2012 byly na letišti Frankfurt-Hahn provedeny investice ve výši 46 milionů EUR (viz tabulka 3). Výše těchto investic přibližně odpovídá finančním prostředkům, které byly v témže období čerpány ze sdružené hotovosti. V období 2009–2012 byly mimoto provozní výsledky (80) (včetně mimořádných příjmů, tj. jiných příjmů než příjmů plynoucích z leteckých a jiných než leteckých činností letiště a příjmů z prodeje pozemků nebo majetku) kladné (viz tabulka 4). To prokazuje, že letiště bylo schopno hradit své každodenní provozní náklady a že finanční prostředky poskytnuté ze sdružené hotovosti byly použity k financování investic do letištní infrastruktury. Finanční prostředky poskytnuté ze sdružené hotovosti proto představují protiprávní investiční podporu, která byla poskytnuta přede dnem 4. dubna 2014 a jejíž slučitelnost je nutno posoudit podle pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005. V této souvislosti se použijí rovněž úvahy uvedené v oddíle 6.5.3. Jelikož je výše čerpaných finančních prostředků nižší než celkové investice, lze mít za to, že podpora je přiměřená a nezbytná.

80

| (194) | Je však třeba uvést, že finanční prostředky čerpané ze sdružené hotovosti nebyly vyhrazeny na konkrétní účel. Provozní výsledky (po vyloučení mimořádných příjmů, tj. jiných příjmů než příjmů plynoucích z leteckých a jiných než leteckých činností letiště a příjmů z prodeje pozemků nebo majetku) byly navíc v posuzovaném období záporné (viz tabulka 4). To může naznačovat, že příjmy z běžné činnosti letiště nepostačovaly k pokrytí jeho provozních nákladů. Německo mimoto neuvedlo, jaký mechanismus zajišťoval, aby nebyly finanční prostředky poskytnuté ze sdružené hotovosti použity k financování každodenních činností letiště. |
| --- | --- |

(194)

Je však třeba uvést, že finanční prostředky čerpané ze sdružené hotovosti nebyly vyhrazeny na konkrétní účel. Provozní výsledky (po vyloučení mimořádných příjmů, tj. jiných příjmů než příjmů plynoucích z leteckých a jiných než leteckých činností letiště a příjmů z prodeje pozemků nebo majetku) byly navíc v posuzovaném období záporné (viz tabulka 4). To může naznačovat, že příjmy z běžné činnosti letiště nepostačovaly k pokrytí jeho provozních nákladů. Německo mimoto neuvedlo, jaký mechanismus zajišťoval, aby nebyly finanční prostředky poskytnuté ze sdružené hotovosti použity k financování každodenních činností letiště.

| (195) | Vzhledem k těmto okolnostem nelze vyloučit, že finanční prostředky ze sdružené hotovosti byly použity k tomu, aby se zabránilo nedostatku likvidity ve společnosti FFHG, což by mohlo způsobit, že by provozovatel letiště své investice omezil, nebo by se stal podnikem v obtížích. Finanční prostředky poskytnuté ze sdružené hotovosti lze proto považovat za protiprávní provozní podporu, která byla poskytnuta přede dnem 4. dubna 2014 a jejíž slučitelnost je nutno posoudit podle pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014. Toto posouzení je provedeno v oddíle 6.5.4. |
| --- | --- |

(195)

Vzhledem k těmto okolnostem nelze vyloučit, že finanční prostředky ze sdružené hotovosti byly použity k tomu, aby se zabránilo nedostatku likvidity ve společnosti FFHG, což by mohlo způsobit, že by provozovatel letiště své investice omezil, nebo by se stal podnikem v obtížích. Finanční prostředky poskytnuté ze sdružené hotovosti lze proto považovat za protiprávní provozní podporu, která byla poskytnuta přede dnem 4. dubna 2014 a jejíž slučitelnost je nutno posoudit podle pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014. Toto posouzení je provedeno v oddíle 6.5.4.

6.5.4   Slučitelnost investiční podpory podle pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005

Slučitelnost investiční podpory podle pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005

| (196) | Podle bodu 61 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005 musí Komise posoudit, zda jsou splněny tyto kumulativní podmínky:






  a) | výstavba a využití infrastruktury odpovídají jasně stanovenému cíli obecného zájmu (regionální rozvoj, přístupnost ...); |
| --- | --- | --- |

(196)

Podle bodu 61 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005 musí Komise posoudit, zda jsou splněny tyto kumulativní podmínky:

a)

výstavba a využití infrastruktury odpovídají jasně stanovenému cíli obecného zájmu (regionální rozvoj, přístupnost ...);

| b) | infrastruktura je nutná a úměrná stanovenému cíli; |
| --- | --- |

b)

infrastruktura je nutná a úměrná stanovenému cíli;

| c) | infrastruktura nabízí dostatečné perspektivy střednědobého používání, zejména s ohledem na využití stávajících infrastruktur; |
| --- | --- |

c)

infrastruktura nabízí dostatečné perspektivy střednědobého používání, zejména s ohledem na využití stávajících infrastruktur;

| d) | přístup k infrastruktuře je otevřený všem potenciálním uživatelům stejně a nediskriminačně; |
| --- | --- |

d)

přístup k infrastruktuře je otevřený všem potenciálním uživatelům stejně a nediskriminačně;

| e) | rozvoj obchodu není dotčen v míře, která by byla v rozporu se společným zájmem Unie. |
| --- | --- |

e)

rozvoj obchodu není dotčen v míře, která by byla v rozporu se společným zájmem Unie.

| (197) | Státní podpora letišť musí mít mimoto stejně jako jakékoli jiné opatření státní podpory motivační účinek a měla by být nezbytná a přiměřená sledovanému legitimnímu cíli, aby byla slučitelná. |
| --- | --- |

(197)

Státní podpora letišť musí mít mimoto stejně jako jakékoli jiné opatření státní podpory motivační účinek a měla by být nezbytná a přiměřená sledovanému legitimnímu cíli, aby byla slučitelná.

| (198) | Německo uvedlo, že investiční podpora ve prospěch společnosti FFHG splňuje všechna kritéria slučitelnosti obsažená v pokynech pro leteckou dopravu z roku 2005. |
| --- | --- |

(198)

Německo uvedlo, že investiční podpora ve prospěch společnosti FFHG splňuje všechna kritéria slučitelnosti obsažená v pokynech pro leteckou dopravu z roku 2005.

a)   Podpora přispívá k dosažení jasně vymezeného cíle společného zájmu

| (199) | Investiční podpora ve prospěch společnosti FFHG byla určena na financování další přeměny bývalé americké vojenské základny na civilní letiště a významný rozvoj infrastruktury na letišti. Tato opatření významně přispěla k regionálnímu rozvoji a propojení regionu Hunsrück a vytváření nových pracovních příležitostí v oblasti, která byla ekonomicky postižena uzavřením americké vojenské základny, jakož i k snížení přetížení na letišti Frankfurt nad Mohanem. |
| --- | --- |

(199)

Investiční podpora ve prospěch společnosti FFHG byla určena na financování další přeměny bývalé americké vojenské základny na civilní letiště a významný rozvoj infrastruktury na letišti. Tato opatření významně přispěla k regionálnímu rozvoji a propojení regionu Hunsrück a vytváření nových pracovních příležitostí v oblasti, která byla ekonomicky postižena uzavřením americké vojenské základny, jakož i k snížení přetížení na letišti Frankfurt nad Mohanem.

| (200) | Jak uvedlo Německo, region Hunsrück je obklopen řadou oblastí (jako je okres Birkenfeld), které byly označeny jako regiony vyžadující podporu v rámci „Gemeinschaftsaufgabe Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur“. V posuzovaném období se okres Birkenfeld skutečně přinejmenším částečně považoval za region s hrubým domácím produktem (HDP) nižším než průměr v Unii (81). |
| --- | --- |

(200)

Jak uvedlo Německo, region Hunsrück je obklopen řadou oblastí (jako je okres Birkenfeld), které byly označeny jako regiony vyžadující podporu v rámci „Gemeinschaftsaufgabe Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur“. V posuzovaném období se okres Birkenfeld skutečně přinejmenším částečně považoval za region s hrubým domácím produktem (HDP) nižším než průměr v Unii (81).

Gemeinschaftsaufgabe Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur

81

| (201) | Komise se domnívá, že rozvoj letiště Frankfurt-Hahn významně přispěl rovněž k vytváření nových pracovních příležitostí v regionu Hunsrück. Jak Německo prokázalo, při zohlednění všech částí činností letiště vytvořilo letiště Frankfurt-Hahn v roce 2012 v regionu Hunsrück 3 063 pracovních míst, z toho 74 % pracovních míst na plný úvazek, a 90 % těchto zaměstnanců také žije v daném regionu. |
| --- | --- |

(201)

Komise se domnívá, že rozvoj letiště Frankfurt-Hahn významně přispěl rovněž k vytváření nových pracovních příležitostí v regionu Hunsrück. Jak Německo prokázalo, při zohlednění všech částí činností letiště vytvořilo letiště Frankfurt-Hahn v roce 2012 v regionu Hunsrück 3 063 pracovních míst, z toho 74 % pracovních míst na plný úvazek, a 90 % těchto zaměstnanců také žije v daném regionu.

| (202) | Rozvoj letiště Frankfurt-Hahn měl mimoto rovněž pozitivní nepřímé, vyvolané a stimulující účinky na vytváření pracovních příležitostí v regionu i na regionální rozvoj obecně, a to prostřednictvím rostoucího počtu hospodářských a turistických činností. Podle informací poskytnutých Německem přispívá letiště Frankfurt-Hahn významně k rozvoji příchozího (~33 % cestujících, což odpovídá přibližně 1 milionu cestujících v roce 2005) a odchozího cestovního ruchu (~67 % cestujících) ve spolkové zemi Porýní-Falc. Jak uvedlo Německo, 88 % příchozích cestujících stráví v regionu nejméně jednu noc a v roce 2005 tito cestující uskutečnili přibližně 5,7 milionu přenocování. Jelikož 88 % příchozích turistů z letiště Frankfurt-Hahn zde stráví nejméně jednu noc a více než 80 % jich dokonce pobývá v daném regionu po dobu dvou až deseti dnů, vytvářejí celkový obrat ve výši přibližně 133,7 milionu EUR ročně. Příchozí cestovní ruch mimoto vytvořil ve spolkové zemi Porýní-Falc přibližně 11 000 pracovních míst. |
| --- | --- |

(202)

Rozvoj letiště Frankfurt-Hahn měl mimoto rovněž pozitivní nepřímé, vyvolané a stimulující účinky na vytváření pracovních příležitostí v regionu i na regionální rozvoj obecně, a to prostřednictvím rostoucího počtu hospodářských a turistických činností. Podle informací poskytnutých Německem přispívá letiště Frankfurt-Hahn významně k rozvoji příchozího (~33 % cestujících, což odpovídá přibližně 1 milionu cestujících v roce 2005) a odchozího cestovního ruchu (~67 % cestujících) ve spolkové zemi Porýní-Falc. Jak uvedlo Německo, 88 % příchozích cestujících stráví v regionu nejméně jednu noc a v roce 2005 tito cestující uskutečnili přibližně 5,7 milionu přenocování. Jelikož 88 % příchozích turistů z letiště Frankfurt-Hahn zde stráví nejméně jednu noc a více než 80 % jich dokonce pobývá v daném regionu po dobu dvou až deseti dnů, vytvářejí celkový obrat ve výši přibližně 133,7 milionu EUR ročně. Příchozí cestovní ruch mimoto vytvořil ve spolkové zemi Porýní-Falc přibližně 11 000 pracovních míst.

| (203) | Dotyčné podpořené investice pomohly zlepšit rovněž přístupnost této oblasti. Duplikace neziskových letišť (nebo vytváření další nadbytečné kapacity) však nepřispívá k cíli společného zájmu. V daném případě zastává Komise názor, že investiční podpora nevede k duplikaci, která by omezila perspektivy střednědobého používání existující infrastruktury na jiných, sousedních letištích. Do vzdálenosti 100 km nebo 60 minut cestovní doby od letiště Frankfurt-Hahn se nenacházejí žádná jiná letiště. Nejblíže letišti Frankfurt-Hahn jsou letiště Frankfurt nad Mohanem, které se nachází ve vzdálenosti 115 km nebo 1 hodiny 15 minut doby strávené na cestě autem, a letiště Lucemburk, které se nachází ve vzdálenosti 1 hodiny 30 minut cestovní doby (111 km). |
| --- | --- |

(203)

Dotyčné podpořené investice pomohly zlepšit rovněž přístupnost této oblasti. Duplikace neziskových letišť (nebo vytváření další nadbytečné kapacity) však nepřispívá k cíli společného zájmu. V daném případě zastává Komise názor, že investiční podpora nevede k duplikaci, která by omezila perspektivy střednědobého používání existující infrastruktury na jiných, sousedních letištích. Do vzdálenosti 100 km nebo 60 minut cestovní doby od letiště Frankfurt-Hahn se nenacházejí žádná jiná letiště. Nejblíže letišti Frankfurt-Hahn jsou letiště Frankfurt nad Mohanem, které se nachází ve vzdálenosti 115 km nebo 1 hodiny 15 minut doby strávené na cestě autem, a letiště Lucemburk, které se nachází ve vzdálenosti 1 hodiny 30 minut cestovní doby (111 km).

| (204) | Letiště Frankfurt nad Mohanem je mezinárodní letištní uzel s širokou škálou destinací, který obsluhují převážně síťoví dopravci, kteří nabízejí návaznou dopravu, zatímco letiště Frankfurt-Hahn zajišťuje nízkonákladové lety z bodu do bodu. Objem přepravy na letišti Frankfurt nad Mohanem od roku 2000 trvale roste, a to z 49,4 milionu cestujících v roce 2000 na přibližně 58 milionů v roce 2012. Růst však byl v tomto období nepříznivě ovlivněn problémy souvisejícími s přetížením a kapacitními omezeními. Jak uvedlo Německo, kapacitní limity na letišti Frankfurt nad Mohanem jsou trvale překračovány. Podle Německa proto letiště Frankfurt-Hahn hraje zejména s ohledem na povolení k nepřetržitému provozu důležitou úlohu při poskytování dodatečné kapacity v zájmu snížení přetížení na letišti Frankfurt nad Mohanem. Do roku 2009 byla společnost Fraport většinovým vlastníkem společnosti FFHG, provozovatele letiště Frankfurt-Hahn (2,7 milionu cestujících v roce 2013, přibližně 4 miliony cestujících v roce 2007, kdy bylo dosaženo nejvyššího počtu), i provozovatelem letiště Frankfurt nad Mohanem (58 milionů cestujících a 2,1 milionu t nákladu) a jako taková sledovala strategii diverzifikace. |
| --- | --- |

(204)

Letiště Frankfurt nad Mohanem je mezinárodní letištní uzel s širokou škálou destinací, který obsluhují převážně síťoví dopravci, kteří nabízejí návaznou dopravu, zatímco letiště Frankfurt-Hahn zajišťuje nízkonákladové lety z bodu do bodu. Objem přepravy na letišti Frankfurt nad Mohanem od roku 2000 trvale roste, a to z 49,4 milionu cestujících v roce 2000 na přibližně 58 milionů v roce 2012. Růst však byl v tomto období nepříznivě ovlivněn problémy souvisejícími s přetížením a kapacitními omezeními. Jak uvedlo Německo, kapacitní limity na letišti Frankfurt nad Mohanem jsou trvale překračovány. Podle Německa proto letiště Frankfurt-Hahn hraje zejména s ohledem na povolení k nepřetržitému provozu důležitou úlohu při poskytování dodatečné kapacity v zájmu snížení přetížení na letišti Frankfurt nad Mohanem. Do roku 2009 byla společnost Fraport většinovým vlastníkem společnosti FFHG, provozovatele letiště Frankfurt-Hahn (2,7 milionu cestujících v roce 2013, přibližně 4 miliony cestujících v roce 2007, kdy bylo dosaženo nejvyššího počtu), i provozovatelem letiště Frankfurt nad Mohanem (58 milionů cestujících a 2,1 milionu t nákladu) a jako taková sledovala strategii diverzifikace.

| (205) | Letiště Lucemburk, které je letišti Frankfurt-Hahn nejblíže, se však nachází ve vzdálenosti přibližně 111 km nebo 1 hodiny 30 minut doby strávené na cestě autem a v roce 2008 mělo zhruba 1,7 milionu cestujících a očekávalo rychlý růst na 2,2 milionu v roce 2013. Ačkoli je letiště Lucemburk o něco menší než letiště Frankfurt-Hahn, pokud jde o objem osobní přepravy, jeho činnost v oblasti nákladní dopravy je podstatně větší, s objemem nákladu v roce 2013 ve výši 674 000 t. Letiště nabízí rozmanité pravidelné lety do evropských hlavních měst a charterové lety do prázdninových destinací. Volba destinací odpovídá do značné míry potřebám zaměstnanců finančních a mezinárodních institucí, které se v Lucemburku nacházejí. |
| --- | --- |

(205)

Letiště Lucemburk, které je letišti Frankfurt-Hahn nejblíže, se však nachází ve vzdálenosti přibližně 111 km nebo 1 hodiny 30 minut doby strávené na cestě autem a v roce 2008 mělo zhruba 1,7 milionu cestujících a očekávalo rychlý růst na 2,2 milionu v roce 2013. Ačkoli je letiště Lucemburk o něco menší než letiště Frankfurt-Hahn, pokud jde o objem osobní přepravy, jeho činnost v oblasti nákladní dopravy je podstatně větší, s objemem nákladu v roce 2013 ve výši 674 000 t. Letiště nabízí rozmanité pravidelné lety do evropských hlavních měst a charterové lety do prázdninových destinací. Volba destinací odpovídá do značné míry potřebám zaměstnanců finančních a mezinárodních institucí, které se v Lucemburku nacházejí.

| (206) | Letiště Saarbrücken se od letiště Frankfurt-Hahn nachází ve vzdálenosti přibližně 128 km, což představuje více než dvě hodiny doby strávené na cestě autem. Na letišti Frankfurt-Hahn mimoto působí především nízkonákladoví letečtí dopravci (Ryanair) a poměrně důležitý prvek jeho obchodního modelu představuje nákladní doprava, zatímco letiště Saarbrücken nabízí především pravidelné lety do německých destinací a nákladní letecká doprava je na tomto letišti omezená. |
| --- | --- |

(206)

Letiště Saarbrücken se od letiště Frankfurt-Hahn nachází ve vzdálenosti přibližně 128 km, což představuje více než dvě hodiny doby strávené na cestě autem. Na letišti Frankfurt-Hahn mimoto působí především nízkonákladoví letečtí dopravci (Ryanair) a poměrně důležitý prvek jeho obchodního modelu představuje nákladní doprava, zatímco letiště Saarbrücken nabízí především pravidelné lety do německých destinací a nákladní letecká doprava je na tomto letišti omezená.

| (207) | Co se týká letiště Zweibrücken, Německo zdůraznilo, že vzdálenost 127 km od letiště Frankfurt-Hahn znamená 1 hodinu 27 minut doby strávené na cestě autem nebo přibližně 4 hodiny při cestě vlakem. Německo mimoto uvedlo, že s ohledem na objem osobní a nákladní letecké dopravy mezi roky 2005 a 2012 nelze odvodit žádný substituční vztah mezi oběma letišti. |
| --- | --- |

(207)

Co se týká letiště Zweibrücken, Německo zdůraznilo, že vzdálenost 127 km od letiště Frankfurt-Hahn znamená 1 hodinu 27 minut doby strávené na cestě autem nebo přibližně 4 hodiny při cestě vlakem. Německo mimoto uvedlo, že s ohledem na objem osobní a nákladní letecké dopravy mezi roky 2005 a 2012 nelze odvodit žádný substituční vztah mezi oběma letišti.

| (208) | Komise podotýká, mezi činnostmi letišť Frankfurt-Hahn a Zweibrücken existuje určité překrývání, jelikož letiště Zweibrücken působí rovněž v oblasti nákladní letecké dopravy a destinacemi, které obsluhuje letiště Zweibrücken, jsou převážně destinace pro charterovou dopravu. Komise v této souvislosti podotýká, že nákladní doprava je obvykle mobilnější než osobní doprava (82). Obecně se předpokládá, že spádová oblast nákladních letišť je v okruhu nejméně 200 km a dvou hodin cestovní doby. Z připomínek odvětví vyplývá, že pro nákladní dopravce je při přepravě jejich zboží obecně přijatelná doba dopravy na nákladních vozidlech až půl dne (tj. dvanáct hodin doby strávené na cestě nákladními vozy) (83). U charterové dopravy je mimoto čas méně důležitý a přijatelná doba strávená na cestě autem může činit až dvě hodiny. |
| --- | --- |

(208)

Komise podotýká, mezi činnostmi letišť Frankfurt-Hahn a Zweibrücken existuje určité překrývání, jelikož letiště Zweibrücken působí rovněž v oblasti nákladní letecké dopravy a destinacemi, které obsluhuje letiště Zweibrücken, jsou převážně destinace pro charterovou dopravu. Komise v této souvislosti podotýká, že nákladní doprava je obvykle mobilnější než osobní doprava (82). Obecně se předpokládá, že spádová oblast nákladních letišť je v okruhu nejméně 200 km a dvou hodin cestovní doby. Z připomínek odvětví vyplývá, že pro nákladní dopravce je při přepravě jejich zboží obecně přijatelná doba dopravy na nákladních vozidlech až půl dne (tj. dvanáct hodin doby strávené na cestě nákladními vozy) (83). U charterové dopravy je mimoto čas méně důležitý a přijatelná doba strávená na cestě autem může činit až dvě hodiny.

82

83

| (209) | Současně je třeba uvést, že před vstupem letiště Zweibrücken na trh v roce 2006 již bylo letiště Frankfurt-Hahn dobře zavedeným letištěm s více než 3 miliony cestujících a 123 000 t odbaveného nákladu. Vzhledem k historickému vývoji obou letišť, jejich geografické poloze a volné kapacitě, která byla k dispozici na letišti Frankfurt-Hahn v době vstupu letiště Zweibrücken na trh komerční letecké dopravy v roce 2006, vyvozuje Komise závěr, že zbytečnou duplikaci infrastruktury představovalo spíše otevření letiště Zweibrücken. |
| --- | --- |

(209)

Současně je třeba uvést, že před vstupem letiště Zweibrücken na trh v roce 2006 již bylo letiště Frankfurt-Hahn dobře zavedeným letištěm s více než 3 miliony cestujících a 123 000 t odbaveného nákladu. Vzhledem k historickému vývoji obou letišť, jejich geografické poloze a volné kapacitě, která byla k dispozici na letišti Frankfurt-Hahn v době vstupu letiště Zweibrücken na trh komerční letecké dopravy v roce 2006, vyvozuje Komise závěr, že zbytečnou duplikaci infrastruktury představovalo spíše otevření letiště Zweibrücken.

| (210) | Komise proto vyvozuje závěr, že investice do letiště Frankfurt-Hahn nepředstavovaly duplikaci existující neziskové infrastruktury. Letiště Frankfurt-Hahn hraje naopak důležitou úlohu při snižování přetížení na letišti Frankfurt nad Mohanem, aniž by omezovalo plány tohoto letiště na rozšíření činnosti. Bez investic do letiště Frankfurt-Hahn by ve skutečnosti hrozilo, že by v regionu nebyla zajištěna dostatečná obslužnost z hlediska jeho potřeb v oblasti dopravy. |
| --- | --- |

(210)

Komise proto vyvozuje závěr, že investice do letiště Frankfurt-Hahn nepředstavovaly duplikaci existující neziskové infrastruktury. Letiště Frankfurt-Hahn hraje naopak důležitou úlohu při snižování přetížení na letišti Frankfurt nad Mohanem, aniž by omezovalo plány tohoto letiště na rozšíření činnosti. Bez investic do letiště Frankfurt-Hahn by ve skutečnosti hrozilo, že by v regionu nebyla zajištěna dostatečná obslužnost z hlediska jeho potřeb v oblasti dopravy.

| (211) | Vzhledem k úvahám uvedeným v 199. až 210. bodě odůvodnění proto Komise vyvozuje závěr, že investiční podpora určená na výstavbu a provozování infrastruktury na letišti Frankfurt-Hahn splňuje jasně stanovený cíl společného zájmu, a to regionální hospodářský rozvoj, vytváření pracovních příležitostí a zlepšení přístupnosti regionu. |
| --- | --- |

(211)

Vzhledem k úvahám uvedeným v 199. až 210. bodě odůvodnění proto Komise vyvozuje závěr, že investiční podpora určená na výstavbu a provozování infrastruktury na letišti Frankfurt-Hahn splňuje jasně stanovený cíl společného zájmu, a to regionální hospodářský rozvoj, vytváření pracovních příležitostí a zlepšení přístupnosti regionu.

b)   Infrastruktura je nutná a úměrná stanovenému cíli

| (212) | Podle Německa se investice uskutečnily v souladu s potřebami (a byly tudíž úměrné) a vybudovaná infrastruktura byla pro letiště nezbytná k zajištění propojení, rozvoji regionu a snížení přetížení na letišti Frankfurt nad Mohanem. |
| --- | --- |

(212)

Podle Německa se investice uskutečnily v souladu s potřebami (a byly tudíž úměrné) a vybudovaná infrastruktura byla pro letiště nezbytná k zajištění propojení, rozvoji regionu a snížení přetížení na letišti Frankfurt nad Mohanem.

| (213) | Na základě informací, které Německo poskytlo, souhlasí Komise s tím, že financované investice byly nutné a úměrné stanovenému cíli společného zájmu (viz 68. bod odůvodnění a následující body odůvodnění). Bez těchto investic by nebyla možná přeměna bývalé americké základny na plně funkční letiště pro civilní leteckou dopravu. Výstavba zařízení pro osobní a nákladní přepravu a odbavovacích ploch a modernizace pojezdových drah byly nezbytné pro další rozvoj činnosti v oblasti civilní letecké dopravy. Vybudovaná infrastruktura byla tudíž pro letiště nezbytná, aby bylo možno zajistit propojení a rozvoj regionu. |
| --- | --- |

(213)

Na základě informací, které Německo poskytlo, souhlasí Komise s tím, že financované investice byly nutné a úměrné stanovenému cíli společného zájmu (viz 68. bod odůvodnění a následující body odůvodnění). Bez těchto investic by nebyla možná přeměna bývalé americké základny na plně funkční letiště pro civilní leteckou dopravu. Výstavba zařízení pro osobní a nákladní přepravu a odbavovacích ploch a modernizace pojezdových drah byly nezbytné pro další rozvoj činnosti v oblasti civilní letecké dopravy. Vybudovaná infrastruktura byla tudíž pro letiště nezbytná, aby bylo možno zajistit propojení a rozvoj regionu.

| (214) | Projekt týkající se infrastruktury byl realizován pouze v míře nezbytné k dosažení stanovených cílů: zatímco infrastruktura byla vybudována pro maximální objem osobní přepravy ve výši přibližně 4 až 5 milionů cestujících a objem nákladní přepravy ve výši 500 000 t, statistické údaje o dopravě uvedené v tabulce 1 a tabulce 2 ukazují, že objem osobní přepravy trvale rostl až do roku 2007, kdy dosáhl rekordního počtu 4 milionů cestujících (načež v roce 2013 následoval pokles na 2,7 milionu, a to z důvodů uvedených v 219. bodě odůvodnění), a že objem nákladní dopravy v roce 2011 vzrostl na více než 500 000 t. To znamená, že očekávaná poptávka po letecké dopravě do značné míry odpovídala skutečné poptávce a investice nebyly neúměrně vysoké. |
| --- | --- |

(214)

Projekt týkající se infrastruktury byl realizován pouze v míře nezbytné k dosažení stanovených cílů: zatímco infrastruktura byla vybudována pro maximální objem osobní přepravy ve výši přibližně 4 až 5 milionů cestujících a objem nákladní přepravy ve výši 500 000 t, statistické údaje o dopravě uvedené v tabulce 1 a tabulce 2 ukazují, že objem osobní přepravy trvale rostl až do roku 2007, kdy dosáhl rekordního počtu 4 milionů cestujících (načež v roce 2013 následoval pokles na 2,7 milionu, a to z důvodů uvedených v 219. bodě odůvodnění), a že objem nákladní dopravy v roce 2011 vzrostl na více než 500 000 t. To znamená, že očekávaná poptávka po letecké dopravě do značné míry odpovídala skutečné poptávce a investice nebyly neúměrně vysoké.

| (215) | Ačkoli je důležité zabránit tomu, aby investice představovala duplikaci existující neziskové infrastruktury, v daném případě tomu tak nebylo. Jak bylo objasněno v 203. až 210. bodě odůvodnění, do vzdálenosti 100 km a 60 minut cestovní doby se nenacházejí žádná jiná letiště, a žádné duplikace by se nevyskytly ani v případě, že by se vzala v úvahu větší spádová oblast. Nejbližším letištěm je letiště Frankfurt nad Mohanem, přičemž letiště Frankfurt-Hahn mělo snížit přetížení na tomto letišti. |
| --- | --- |

(215)

Ačkoli je důležité zabránit tomu, aby investice představovala duplikaci existující neziskové infrastruktury, v daném případě tomu tak nebylo. Jak bylo objasněno v 203. až 210. bodě odůvodnění, do vzdálenosti 100 km a 60 minut cestovní doby se nenacházejí žádná jiná letiště, a žádné duplikace by se nevyskytly ani v případě, že by se vzala v úvahu větší spádová oblast. Nejbližším letištěm je letiště Frankfurt nad Mohanem, přičemž letiště Frankfurt-Hahn mělo snížit přetížení na tomto letišti.

| (216) | Vzhledem k těmto úvahám se Komise domnívá, že tato podmínka slučitelnosti je splněna. |
| --- | --- |

(216)

Vzhledem k těmto úvahám se Komise domnívá, že tato podmínka slučitelnosti je splněna.

c)   Infrastruktura nabízí dostatečné perspektivy střednědobého používání

| (217) | Německo uvedlo, že před rozhodnutím o dalším rozšíření letištní infrastruktury provedli externí odborníci studie za účelem odhadu objemu dopravy s cílem určit pro letiště Frankfurt-Hahn dopravní potenciál. |
| --- | --- |

(217)

Německo uvedlo, že před rozhodnutím o dalším rozšíření letištní infrastruktury provedli externí odborníci studie za účelem odhadu objemu dopravy s cílem určit pro letiště Frankfurt-Hahn dopravní potenciál.

| (218) | Z předložených informací vyplývá, že v té době odhadovali externí odborníci významný nárůst z 0,3 milionu cestujících v roce 2000 na 3,8 milionu cestujících do roku 2010 (viz obr. 6 a obr. 7). Co se týká rozvoje nákladní dopravy, odborníci předpokládali vývoj z 151 000 t v roce 2001 na 386 000 t v roce 2010 (viz obr. 8), s nárůstem objemu nákladní dopravy mezi roky 2006 a 2010 vyplývajícím z odklonu nákladních letů z letiště Frankfurt nad Mohanem kvůli časovému omezení provozu. Tyto prognózy však bylo možno naplnit pouze v případě, že se investice uskuteční v plánovaném rozsahu. |
| --- | --- |

(218)

Z předložených informací vyplývá, že v té době odhadovali externí odborníci významný nárůst z 0,3 milionu cestujících v roce 2000 na 3,8 milionu cestujících do roku 2010 (viz obr. 6 a obr. 7). Co se týká rozvoje nákladní dopravy, odborníci předpokládali vývoj z 151 000 t v roce 2001 na 386 000 t v roce 2010 (viz obr. 8), s nárůstem objemu nákladní dopravy mezi roky 2006 a 2010 vyplývajícím z odklonu nákladních letů z letiště Frankfurt nad Mohanem kvůli časovému omezení provozu. Tyto prognózy však bylo možno naplnit pouze v případě, že se investice uskuteční v plánovaném rozsahu.

| (219) | Komise podotýká, že tyto prognózy týkající se dopravy (viz 218. bod odůvodnění) potvrdil skutečný vývoj objemu přepravy na letišti Frankfurt-Hahn (viz tabulka 1 a tabulka 2). V roce 2007 odbavilo letiště Frankfurt-Hahn přibližně 4 miliony cestujících. Po období značného růstu byla letecká doprava v Německu a v Unii v posledních letech nepříznivě ovlivněna hospodářskou a finanční krizí v letech 2008/2009, která měla za následek snížení objemu osobní letecké dopravy v Německu v roce 2009. Na vývoj objemu osobní přepravy na letišti Frankfurt-Hahn mělo negativní dopad i zavedení daně za cestující v letecké dopravě v Německu v roce 2011. Letiště Frankfurt-Hahn v současnosti odbaví přibližně 2,7 milionu cestujících ročně. Co se týká nákladní dopravy, v roce 2011 odbavilo toto letiště 565 000 t nákladu. Kvůli úpadku jednoho z jeho zákazníků odbavilo letiště v roce 2013 pouze 447 000 t. |
| --- | --- |

(219)

Komise podotýká, že tyto prognózy týkající se dopravy (viz 218. bod odůvodnění) potvrdil skutečný vývoj objemu přepravy na letišti Frankfurt-Hahn (viz tabulka 1 a tabulka 2). V roce 2007 odbavilo letiště Frankfurt-Hahn přibližně 4 miliony cestujících. Po období značného růstu byla letecká doprava v Německu a v Unii v posledních letech nepříznivě ovlivněna hospodářskou a finanční krizí v letech 2008/2009, která měla za následek snížení objemu osobní letecké dopravy v Německu v roce 2009. Na vývoj objemu osobní přepravy na letišti Frankfurt-Hahn mělo negativní dopad i zavedení daně za cestující v letecké dopravě v Německu v roce 2011. Letiště Frankfurt-Hahn v současnosti odbaví přibližně 2,7 milionu cestujících ročně. Co se týká nákladní dopravy, v roce 2011 odbavilo toto letiště 565 000 t nákladu. Kvůli úpadku jednoho z jeho zákazníků odbavilo letiště v roce 2013 pouze 447 000 t.

| (220) | Vzhledem k těmto úvahám lze proto vyvodit závěr, že letiště Frankfurt-Hahn již využívá většinu své kapacity a že perspektivy střednědobého používání kapacity jsou dostatečné. |
| --- | --- |

(220)

Vzhledem k těmto úvahám lze proto vyvodit závěr, že letiště Frankfurt-Hahn již využívá většinu své kapacity a že perspektivy střednědobého používání kapacity jsou dostatečné.

d)   Stejný a nediskriminační přístup k infrastruktuře

| (221) | Přístup k infrastruktuře je otevřený všem potenciálním uživatelům stejně a nediskriminačně. Seznam letištních poplatků uplatňovaných na letišti Frankfurt-Hahn je veřejně dostupný a je k dispozici všem potenciálním i stávajícím uživatelům letiště transparentním a nediskriminačním způsobem. Případné rozdíly v letištních poplatcích, které jsou skutečně hrazeny za používání infrastruktury, jsou založeny na rozlišení, jež je z obchodního hlediska odůvodněné (84). |
| --- | --- |

(221)

Přístup k infrastruktuře je otevřený všem potenciálním uživatelům stejně a nediskriminačně. Seznam letištních poplatků uplatňovaných na letišti Frankfurt-Hahn je veřejně dostupný a je k dispozici všem potenciálním i stávajícím uživatelům letiště transparentním a nediskriminačním způsobem. Případné rozdíly v letištních poplatcích, které jsou skutečně hrazeny za používání infrastruktury, jsou založeny na rozlišení, jež je z obchodního hlediska odůvodněné (84).

84

| (222) | Komise se proto domnívá, že tato podmínka je splněna. |
| --- | --- |

(222)

Komise se proto domnívá, že tato podmínka je splněna.

e)   Obchod není dotčen v rozporu se společným zájmem

| (223) | Podle bodu 39 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005 mohou kategorie letišť poskytnout informace o tom, do jaké míry jsou letiště mezi sebou v hospodářské soutěži, a tedy do jaké míry může mít veřejné financování poskytnuté letišti vliv na narušení hospodářské soutěže. |
| --- | --- |

(223)

Podle bodu 39 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005 mohou kategorie letišť poskytnout informace o tom, do jaké míry jsou letiště mezi sebou v hospodářské soutěži, a tedy do jaké míry může mít veřejné financování poskytnuté letišti vliv na narušení hospodářské soutěže.

| (224) | Ve standardní spádové oblasti letiště Frankfurt-Hahn (1 hodina doby strávené na cestě autem nebo 100 km) se nenacházejí žádná jiná komerčně využívaná letiště. Komise se domnívá, že i v případě rozšíření spádové oblasti nevytváří podpora nežádoucí negativní účinky na hospodářskou soutěž a obchod mezi členskými státy. |
| --- | --- |

(224)

Ve standardní spádové oblasti letiště Frankfurt-Hahn (1 hodina doby strávené na cestě autem nebo 100 km) se nenacházejí žádná jiná komerčně využívaná letiště. Komise se domnívá, že i v případě rozšíření spádové oblasti nevytváří podpora nežádoucí negativní účinky na hospodářskou soutěž a obchod mezi členskými státy.

| (225) | Co se týká letiště Frankfurt nad Mohanem (nejbližší letiště ve vzdálenosti přibližně 115 km a 1 hodiny 15 minut cestovní doby), investice na letišti Frankfurt-Hahn neměly za následek negativní substituční účinky. Společnost Fraport před usazením se na letišti Frankfurt-Hahn již provozovala letiště Frankfurt nad Mohanem, investovala však do letiště Frankfurt-Hahn se záměrem snížit přetížení na letišti Frankfurt nad Mohanem, jelikož bylo možno předvídat budoucí přetížení kapacit tohoto letištního uzlu. Jedním z hlavních faktorů, který se bral v potaz, byl zejména zákaz nočních letů na letišti Frankfurt nad Mohanem, jelikož letiště Frankfurt-Hahn mělo povolení k nepřetržitému provozu. |
| --- | --- |

(225)

Co se týká letiště Frankfurt nad Mohanem (nejbližší letiště ve vzdálenosti přibližně 115 km a 1 hodiny 15 minut cestovní doby), investice na letišti Frankfurt-Hahn neměly za následek negativní substituční účinky. Společnost Fraport před usazením se na letišti Frankfurt-Hahn již provozovala letiště Frankfurt nad Mohanem, investovala však do letiště Frankfurt-Hahn se záměrem snížit přetížení na letišti Frankfurt nad Mohanem, jelikož bylo možno předvídat budoucí přetížení kapacit tohoto letištního uzlu. Jedním z hlavních faktorů, který se bral v potaz, byl zejména zákaz nočních letů na letišti Frankfurt nad Mohanem, jelikož letiště Frankfurt-Hahn mělo povolení k nepřetržitému provozu.

| (226) | Ačkoli letiště Frankfurt-Hahn zaznamenalo v období od roku 2000 do roku 2007 značný růst, obr. 1 ukazuje, že v porovnání s letištěm Frankfurt nad Mohanem byl jeho podíl na přepravě velmi omezený. Mezi roky 2000 a 2003 zaznamenávalo letiště Frankfurt nad Mohanem trvalý růst počtu cestujících, a to z 48 milionů v roce 2000 na 54,2 milionu v roce 2007. Kvůli hospodářské krizi došlo na letišti Frankfurt nad Mohanem v roce 2009 k mírnému poklesu na 50,9 milionu, načež následoval rychlý růst na 58 milionů. Co se týká nákladní dopravy, letiště Frankfurt nad Mohanem vykazovalo trvalý růst z 1,6 na 2,2 milionu t v roce 2013. |
| --- | --- |

(226)

Ačkoli letiště Frankfurt-Hahn zaznamenalo v období od roku 2000 do roku 2007 značný růst, obr. 1 ukazuje, že v porovnání s letištěm Frankfurt nad Mohanem byl jeho podíl na přepravě velmi omezený. Mezi roky 2000 a 2003 zaznamenávalo letiště Frankfurt nad Mohanem trvalý růst počtu cestujících, a to z 48 milionů v roce 2000 na 54,2 milionu v roce 2007. Kvůli hospodářské krizi došlo na letišti Frankfurt nad Mohanem v roce 2009 k mírnému poklesu na 50,9 milionu, načež následoval rychlý růst na 58 milionů. Co se týká nákladní dopravy, letiště Frankfurt nad Mohanem vykazovalo trvalý růst z 1,6 na 2,2 milionu t v roce 2013.

| (227) | Co se týká ostatních letišť, Komise již objasnila, že investice na letišti Frankfurt-Hahn neměly významný dopad na hospodářskou soutěž a obchod mezi členskými státy (85). To platí rovněž pro letiště Zweibrücken, jelikož zbytečnou duplikaci infrastruktury představuje spíše toto letiště (a odpovídalo by tudíž za případné narušení hospodářské soutěže). |
| --- | --- |

(227)

Co se týká ostatních letišť, Komise již objasnila, že investice na letišti Frankfurt-Hahn neměly významný dopad na hospodářskou soutěž a obchod mezi členskými státy (85). To platí rovněž pro letiště Zweibrücken, jelikož zbytečnou duplikaci infrastruktury představuje spíše toto letiště (a odpovídalo by tudíž za případné narušení hospodářské soutěže).

85

| (228) | Na rozdíl od letišť Frankfurt nad Mohanem a Lucemburk nemá letiště Frankfurt-Hahn železniční spojení. Celkově nelze očekávat žádné substituční účinky na železniční dopravu. |
| --- | --- |

(228)

Na rozdíl od letišť Frankfurt nad Mohanem a Lucemburk nemá letiště Frankfurt-Hahn železniční spojení. Celkově nelze očekávat žádné substituční účinky na železniční dopravu.

| (229) | Vzhledem k úvahám uvedeným v 223. až 228. bodě odůvodnění se Komise domnívá, že případné nežádoucí negativní účinky na hospodářskou soutěž a obchod mezi členskými státy jsou omezeny na minimum. |
| --- | --- |

(229)

Vzhledem k úvahám uvedeným v 223. až 228. bodě odůvodnění se Komise domnívá, že případné nežádoucí negativní účinky na hospodářskou soutěž a obchod mezi členskými státy jsou omezeny na minimum.

f)   Motivační účinek, nezbytnost a přiměřenost

| (230) | Komise musí zjistit, zda státní podpora, která byla poskytnuta letišti Frankfurt-Hahn, změnila jednání příjemce, takže ten se podílel na činnosti přispívající k dosažení cíle společného zájmu, která by i) se bez podpory neuskutečnila, nebo ii) by se uskutečnila v omezenějším či jiném rozsahu. Podpora se mimoto považuje za přiměřenou pouze tehdy, nelze-li téhož výsledku dosáhnout s nižší podporou, která hospodářskou soutěž narušuje v menší míře. To znamená, že výše a intenzita podpory musí být omezeny na minimum potřebné k provedení podporované činnosti. |
| --- | --- |

(230)

Komise musí zjistit, zda státní podpora, která byla poskytnuta letišti Frankfurt-Hahn, změnila jednání příjemce, takže ten se podílel na činnosti přispívající k dosažení cíle společného zájmu, která by i) se bez podpory neuskutečnila, nebo ii) by se uskutečnila v omezenějším či jiném rozsahu. Podpora se mimoto považuje za přiměřenou pouze tehdy, nelze-li téhož výsledku dosáhnout s nižší podporou, která hospodářskou soutěž narušuje v menší míře. To znamená, že výše a intenzita podpory musí být omezeny na minimum potřebné k provedení podporované činnosti.

| (231) | Podle informací poskytnutých Německem by se bez podpory investice neuskutečnila. Německo uvedlo, že podpora byla nezbytná, jelikož pouze vyrovnala náklady na financování a nižší částka by vedla k nižšímu objemu investic. |
| --- | --- |

(231)

Podle informací poskytnutých Německem by se bez podpory investice neuskutečnila. Německo uvedlo, že podpora byla nezbytná, jelikož pouze vyrovnala náklady na financování a nižší částka by vedla k nižšímu objemu investic.

| (232) | Podle finančních výsledků, které jsou shrnuty v tabulce 3 a tabulce 4, je letiště dosud ztrátové a není schopné financovat investiční náklady. Lze proto vyvodit závěr, že podpora byla nezbytná k realizaci investic s cílem snížit přetížení letištní infrastruktury a uspokojit stávající požadavky na moderní letištní infrastrukturu. Bez podpory by letiště Frankfurt-Hahn nebylo schopno uspokojit očekávanou poptávku leteckých společností, cestujících a nákladních dopravců a objem hospodářské činnosti letiště by se snížil. |
| --- | --- |

(232)

Podle finančních výsledků, které jsou shrnuty v tabulce 3 a tabulce 4, je letiště dosud ztrátové a není schopné financovat investiční náklady. Lze proto vyvodit závěr, že podpora byla nezbytná k realizaci investic s cílem snížit přetížení letištní infrastruktury a uspokojit stávající požadavky na moderní letištní infrastrukturu. Bez podpory by letiště Frankfurt-Hahn nebylo schopno uspokojit očekávanou poptávku leteckých společností, cestujících a nákladních dopravců a objem hospodářské činnosti letiště by se snížil.

| (233) | Je třeba rovněž uvést, že veřejná podpora byla poskytnuta v období, kdy společnost FFHG uskutečňovala velmi významné investice do infrastruktury (v období 2001–2012 více než 220 milionů EUR). Z této částky byla v posuzovaném období (2009 až 2012) investována částka ve výši 46 milionů EUR. Z toho vyplývá, že investiční podpora pokrývala pouze zlomek celkových investičních nákladů a byla omezena na rozdíl mezi úrokovou sazbou hrazenou za financování a tržní sazbou, za kterou by společnost FFHG získala tyto finanční prostředky na trhu. Předmětná investiční podpora byla navíc poskytnuta ve formě 100 % státní záruky a financování za zvýhodněných podmínek, a nikoli ve formě přímého grantu. |
| --- | --- |

(233)

Je třeba rovněž uvést, že veřejná podpora byla poskytnuta v období, kdy společnost FFHG uskutečňovala velmi významné investice do infrastruktury (v období 2001–2012 více než 220 milionů EUR). Z této částky byla v posuzovaném období (2009 až 2012) investována částka ve výši 46 milionů EUR. Z toho vyplývá, že investiční podpora pokrývala pouze zlomek celkových investičních nákladů a byla omezena na rozdíl mezi úrokovou sazbou hrazenou za financování a tržní sazbou, za kterou by společnost FFHG získala tyto finanční prostředky na trhu. Předmětná investiční podpora byla navíc poskytnuta ve formě 100 % státní záruky a financování za zvýhodněných podmínek, a nikoli ve formě přímého grantu.

| (234) | Komise se proto domnívá, že dotyčné opatření podpory má motivační účinek a že výše podpory je omezená na minimum potřebné k provedení podporované činnosti, je tudíž přiměřená. |
| --- | --- |

(234)

Komise se proto domnívá, že dotyčné opatření podpory má motivační účinek a že výše podpory je omezená na minimum potřebné k provedení podporované činnosti, je tudíž přiměřená.

Závěr

| (235) | Na základě výše uvedených skutečností vyvozuje Komise závěr, že investiční podpora poskytnutá letišti Frankfurt-Hahn je slučitelná s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy, jelikož splňuje podmínky slučitelnosti stanovené v bodě 61 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005. |
| --- | --- |

(235)

Na základě výše uvedených skutečností vyvozuje Komise závěr, že investiční podpora poskytnutá letišti Frankfurt-Hahn je slučitelná s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy, jelikož splňuje podmínky slučitelnosti stanovené v bodě 61 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005.

6.5.5   Slučitelnost provozní podpory podle pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014

Slučitelnost provozní podpory podle pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014

| (236) | V oddíle 5.1 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014 jsou stanovena kritéria, která bude Komise používat při posouzení slučitelnosti provozní podpory s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy. Podle bodu 172 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014 bude Komise uplatňovat tato kritéria na všechny případy týkající se provozní podpory letiště, včetně podaných oznámení a protiprávní neoznámené podpory. |
| --- | --- |

(236)

V oddíle 5.1 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014 jsou stanovena kritéria, která bude Komise používat při posouzení slučitelnosti provozní podpory s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy. Podle bodu 172 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014 bude Komise uplatňovat tato kritéria na všechny případy týkající se provozní podpory letiště, včetně podaných oznámení a protiprávní neoznámené podpory.

| (237) | Podle bodu 137 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014 může být protiprávní provozní podpora poskytnutá před zveřejněním pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014, jako jsou finanční prostředky poskytnuté ze sdružené hotovosti, mohou-li představovat provozní podporu (viz 185. a 186. bod odůvodnění), prohlášena za slučitelnou do plné výše nepokrytých provozních nákladů, pokud jsou splněny tyto kumulativní podmínky:






  a) | příspěvek k dosažení jasně vymezeného cíle společného zájmu: tato podmínka je splněna mimo jiné tehdy, pokud podpora zvyšuje mobilitu občanů Unie a propojení regionů nebo napomáhá regionálnímu rozvoji (86); |
| --- | --- | --- |

(237)

Podle bodu 137 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014 může být protiprávní provozní podpora poskytnutá před zveřejněním pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014, jako jsou finanční prostředky poskytnuté ze sdružené hotovosti, mohou-li představovat provozní podporu (viz 185. a 186. bod odůvodnění), prohlášena za slučitelnou do plné výše nepokrytých provozních nákladů, pokud jsou splněny tyto kumulativní podmínky:

a)

příspěvek k dosažení jasně vymezeného cíle společného zájmu: tato podmínka je splněna mimo jiné tehdy, pokud podpora zvyšuje mobilitu občanů Unie a propojení regionů nebo napomáhá regionálnímu rozvoji (86);

příspěvek k dosažení jasně vymezeného cíle společného zájmu

86

| b) | potřeba státního zásahu: podpora musí být zaměřena na situace, v nichž může přinést materiální zlepšení, které trh sám není schopen poskytnout (87); |
| --- | --- |

b)

potřeba státního zásahu: podpora musí být zaměřena na situace, v nichž může přinést materiální zlepšení, které trh sám není schopen poskytnout (87);

potřeba státního zásahu

87

| c) | existence motivačního účinku: tato podmínka je splněna, je-li pravděpodobné, že by se při neexistenci provozní podpory a s ohledem na možné poskytnutí investiční podpory a objem přepravy výrazně snížil objem činnosti dotyčného letiště (88); |
| --- | --- |

c)

existence motivačního účinku: tato podmínka je splněna, je-li pravděpodobné, že by se při neexistenci provozní podpory a s ohledem na možné poskytnutí investiční podpory a objem přepravy výrazně snížil objem činnosti dotyčného letiště (88);

existence motivačního účinku

88

| d) | přiměřenost výše podpory (podpora omezená na nezbytné minimum): aby byla provozní podpora letištím přiměřená, musí být omezena na minimum potřebné k uskutečnění podporované činnosti (89); |
| --- | --- |

d)

přiměřenost výše podpory (podpora omezená na nezbytné minimum): aby byla provozní podpora letištím přiměřená, musí být omezena na minimum potřebné k uskutečnění podporované činnosti (89);

přiměřenost výše podpory (podpora omezená na nezbytné minimum)

89

| e) | zamezení nežádoucím negativním účinkům na hospodářskou soutěž a obchod (90). |
| --- | --- |

e)

zamezení nežádoucím negativním účinkům na hospodářskou soutěž a obchod (90).

zamezení nežádoucím negativním účinkům na hospodářskou soutěž a obchod

90

a)   Příspěvek k dosažení jasně vymezeného cíle společného zájmu

| (238) | V oddíle 5.1.2 písm. a) pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014 je uvedeno, že aby se letištním poskytl čas k adaptaci na novou situaci na trhu a aby se zabránilo narušení letového provozu a propojení regionů, bude provozní podpora letištím považována za podporu, která přispívá k dosažení cíle společného zájmu, pokud: i) zvyšuje mobilitu občanů Unie a propojení regionů budováním přístupových bodů pro lety v rámci Unie; ii) bojuje proti přetížení letecké dopravy na hlavních letištních uzlech Unie nebo iii) napomáhá regionálnímu rozvoji. |
| --- | --- |

(238)

V oddíle 5.1.2 písm. a) pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014 je uvedeno, že aby se letištním poskytl čas k adaptaci na novou situaci na trhu a aby se zabránilo narušení letového provozu a propojení regionů, bude provozní podpora letištím považována za podporu, která přispívá k dosažení cíle společného zájmu, pokud: i) zvyšuje mobilitu občanů Unie a propojení regionů budováním přístupových bodů pro lety v rámci Unie; ii) bojuje proti přetížení letecké dopravy na hlavních letištních uzlech Unie nebo iii) napomáhá regionálnímu rozvoji.

| (239) | Vzhledem k úvahám uvedeným v 199. až 204. bodě odůvodnění se Komise domnívá, že zachování provozu na letišti Frankfurt-Hahn zvýšilo mobilitu občanů Unie a propojení regionů vybudováním přístupového bodu pro lety v rámci Unie v regionu Hunsrück. Další provozování letiště mimoto napomohlo rozvoji regionu Hunsrück a vytváření pracovních příležitostí. Provozování a rozvoj letiště Frankfurt-Hahn sloužily rovněž k snížení přetížení na letišti Frankfurt nad Mohanem. |
| --- | --- |

(239)

Vzhledem k úvahám uvedeným v 199. až 204. bodě odůvodnění se Komise domnívá, že zachování provozu na letišti Frankfurt-Hahn zvýšilo mobilitu občanů Unie a propojení regionů vybudováním přístupového bodu pro lety v rámci Unie v regionu Hunsrück. Další provozování letiště mimoto napomohlo rozvoji regionu Hunsrück a vytváření pracovních příležitostí. Provozování a rozvoj letiště Frankfurt-Hahn sloužily rovněž k snížení přetížení na letišti Frankfurt nad Mohanem.

| (240) | Komise proto vyvozuje závěr, že dotyčné opatření odpovídá jasně vymezenému cíli společného zájmu. |
| --- | --- |

(240)

Komise proto vyvozuje závěr, že dotyčné opatření odpovídá jasně vymezenému cíli společného zájmu.

b)   Potřeba státního zásahu

| (241) | V oddíle 5.1.2 písm. b) pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014 je uvedeno, že v zájmu posouzení, zda je státní podpora účinná při dosahování cíle společného zájmu, je nezbytné určit problém, který se má řešit. Státní podpora by se měla v tomto ohledu zaměřovat na situace, v nichž může přinést materiální zlepšení, které trh sám není schopen poskytnout. |
| --- | --- |

(241)

V oddíle 5.1.2 písm. b) pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014 je uvedeno, že v zájmu posouzení, zda je státní podpora účinná při dosahování cíle společného zájmu, je nezbytné určit problém, který se má řešit. Státní podpora by se měla v tomto ohledu zaměřovat na situace, v nichž může přinést materiální zlepšení, které trh sám není schopen poskytnout.

| (242) | Komise bere na vědomí, že letiště Frankfurt-Hahn je regionální letiště s přibližně 2,7 miliony cestujících ročně. Má vysoké fixní provozní náklady a za současných tržních podmínek není schopno pokrýt své provozní náklady. Je proto zapotřebí zásah státu (viz bod 89 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014). |
| --- | --- |

(242)

Komise bere na vědomí, že letiště Frankfurt-Hahn je regionální letiště s přibližně 2,7 miliony cestujících ročně. Má vysoké fixní provozní náklady a za současných tržních podmínek není schopno pokrýt své provozní náklady. Je proto zapotřebí zásah státu (viz bod 89 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014).

c)   Vhodnost opatření podpory

| (243) | Podle oddílu 5.1.2 písm. c) pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014 musí být opatření podpory letiště vhodným nástrojem politiky pro dosažení cíle společného zájmu. Členský stát musí proto prokázat, že by stejného cíle nemohly dosáhnout jiné nástroje politiky nebo podpory, které by méně narušily hospodářskou soutěž. |
| --- | --- |

(243)

Podle oddílu 5.1.2 písm. c) pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014 musí být opatření podpory letiště vhodným nástrojem politiky pro dosažení cíle společného zájmu. Členský stát musí proto prokázat, že by stejného cíle nemohly dosáhnout jiné nástroje politiky nebo podpory, které by méně narušily hospodářskou soutěž.

| (244) | Podle Německa jsou dotyčná opatření podpory vhodná pro dosažení zamýšleného cíle společného zájmu, jehož by nebylo možno dosáhnout pomocí jiného nástroje politiky, který by méně narušil hospodářskou soutěž. |
| --- | --- |

(244)

Podle Německa jsou dotyčná opatření podpory vhodná pro dosažení zamýšleného cíle společného zájmu, jehož by nebylo možno dosáhnout pomocí jiného nástroje politiky, který by méně narušil hospodářskou soutěž.

| (245) | V daném případě byla výše podpory (rozdíl mezi tržní sazbou u financování poskytnutého ze sdružené hotovosti a skutečnou sazbou) nižší než nepokryté provozní ztráty (viz tabulka 4, EBITDA po vyloučení mimořádných příjmů letiště), které skutečně vznikly, a byla omezena na nezbytné minimum, jelikož byla poskytnuta jako vratná půjčka, a nikoli jako přímý grant. Žádné jiné opatření politiky by letišti neumožnilo pokračovat v provozu. Vyrovnání ztrát je proto omezeno na minimum a neposkytuje žádný zisk. |
| --- | --- |

(245)

V daném případě byla výše podpory (rozdíl mezi tržní sazbou u financování poskytnutého ze sdružené hotovosti a skutečnou sazbou) nižší než nepokryté provozní ztráty (viz tabulka 4, EBITDA po vyloučení mimořádných příjmů letiště), které skutečně vznikly, a byla omezena na nezbytné minimum, jelikož byla poskytnuta jako vratná půjčka, a nikoli jako přímý grant. Žádné jiné opatření politiky by letišti neumožnilo pokračovat v provozu. Vyrovnání ztrát je proto omezeno na minimum a neposkytuje žádný zisk.

| (246) | Vzhledem k 244. a 245. bodu odůvodnění se Komise domnívá, že dotyčná opatření byla vhodná pro dosažení zamýšleného cíle společného zájmu. |
| --- | --- |

(246)

Vzhledem k 244. a 245. bodu odůvodnění se Komise domnívá, že dotyčná opatření byla vhodná pro dosažení zamýšleného cíle společného zájmu.

d)   Existence motivačního účinku

| (247) | Podle oddílu 5.1.2 písm. d) pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014 má provozní podpora motivační účinek v případě, je-li pravděpodobné, že při neexistenci podpory by se úroveň hospodářské činnosti letiště výrazně snížila. Při tomto posouzení je nutno vzít v úvahu existenci investiční podpory a objem přepravy na letišti. |
| --- | --- |

(247)

Podle oddílu 5.1.2 písm. d) pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014 má provozní podpora motivační účinek v případě, je-li pravděpodobné, že při neexistenci podpory by se úroveň hospodářské činnosti letiště výrazně snížila. Při tomto posouzení je nutno vzít v úvahu existenci investiční podpory a objem přepravy na letišti.

| (248) | Bez podpory by byl rozsah činností na letišti Frankfurt-Hahn významně dotčen a omezen, což by nakonec vedlo k odchodu letiště z trhu kvůli neuhrazeným provozním ztrátám. |
| --- | --- |

(248)

Bez podpory by byl rozsah činností na letišti Frankfurt-Hahn významně dotčen a omezen, což by nakonec vedlo k odchodu letiště z trhu kvůli neuhrazeným provozním ztrátám.

| (249) | Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem má Komise za to, že dotyčná opatření podpory mají motivační účinek. |
| --- | --- |

(249)

Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem má Komise za to, že dotyčná opatření podpory mají motivační účinek.

e)   Přiměřenost výše podpory (podpora omezená na minimum)

| (250) | V oddíle 5.1.2 písm. e) pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014 je uvedeno, že aby byla provozní podpora letištím přiměřená, musí být omezena na minimum potřebné k uskutečnění podporované činnosti. |
| --- | --- |

(250)

V oddíle 5.1.2 písm. e) pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014 je uvedeno, že aby byla provozní podpora letištím přiměřená, musí být omezena na minimum potřebné k uskutečnění podporované činnosti.

| (251) | V daném případě byla výše podpory omezena na částku nepokrytých kapitálových nákladů, jelikož pouze vyrovnala skutečně vynaložené náklady. |
| --- | --- |

(251)

V daném případě byla výše podpory omezena na částku nepokrytých kapitálových nákladů, jelikož pouze vyrovnala skutečně vynaložené náklady.

| (252) | Komise se tudíž domnívá, že výše provozní podpory byla v daném případě přiměřená a je omezena na minimum potřebné k uskutečnění podporované činnosti. |
| --- | --- |

(252)

Komise se tudíž domnívá, že výše provozní podpory byla v daném případě přiměřená a je omezena na minimum potřebné k uskutečnění podporované činnosti.

f)   Zamezení nežádoucím negativním účinkům na hospodářskou soutěž a obchod mezi členskými státy

| (253) | Podle oddílu 5.1.2 písm. f) pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014 zohlední Komise při posuzování slučitelnosti provozní podpory narušení hospodářské soutěže a účinky na obchod. |
| --- | --- |

(253)

Podle oddílu 5.1.2 písm. f) pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014 zohlední Komise při posuzování slučitelnosti provozní podpory narušení hospodářské soutěže a účinky na obchod.

| (254) | Ve standardní spádové oblasti letiště Frankfurt Hahn (1 hodina doby strávené na cestě autem nebo 100 km) se nenacházejí žádná komerčně využívaná letiště. I v případě rozšíření této standardní spádové oblasti na jiná letiště v blízkosti letiště Frankfurt-Hahn by neexistovaly (jak bylo prokázáno v 224. a 228. bodě odůvodnění) žádné nežádoucí negativní účinky na hospodářskou soutěž mezi letišti nacházejícími se v blízkosti letiště Frankfurt-Hahn (tj. letiště Frankfurt nad Mohanem, Lucemburk a Saarbrücken). |
| --- | --- |

(254)

Ve standardní spádové oblasti letiště Frankfurt Hahn (1 hodina doby strávené na cestě autem nebo 100 km) se nenacházejí žádná komerčně využívaná letiště. I v případě rozšíření této standardní spádové oblasti na jiná letiště v blízkosti letiště Frankfurt-Hahn by neexistovaly (jak bylo prokázáno v 224. a 228. bodě odůvodnění) žádné nežádoucí negativní účinky na hospodářskou soutěž mezi letišti nacházejícími se v blízkosti letiště Frankfurt-Hahn (tj. letiště Frankfurt nad Mohanem, Lucemburk a Saarbrücken).

| (255) | Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se Komise domnívá, že případné nežádoucí negativní účinky na hospodářskou soutěž a obchod mezi členskými státy způsobené provozní podporou, která byla poskytnuta ve prospěch společnosti FFHG, jsou omezeny na minimum. |
| --- | --- |

(255)

Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se Komise domnívá, že případné nežádoucí negativní účinky na hospodářskou soutěž a obchod mezi členskými státy způsobené provozní podporou, která byla poskytnuta ve prospěch společnosti FFHG, jsou omezeny na minimum.

Závěr

| (256) | Vzhledem k úvahám uvedeným v 238. až 255. bodě odůvodnění vyvozuje Komise závěr, že opatření jsou slučitelná s vnitřním trhem na základě č. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy. |
| --- | --- |

(256)

Vzhledem k úvahám uvedeným v 238. až 255. bodě odůvodnění vyvozuje Komise závěr, že opatření jsou slučitelná s vnitřním trhem na základě č. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy.

7.   ZÁVĚR

ZÁVĚR

| (257) | Na základě úvah uvedených v 99. až 124. bodě odůvodnění se Komise domnívá, že úvěrová linka, kterou společnosti FFHG poskytla spolková země Porýní-Falc prostřednictvím sdružené hotovosti, představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. |
| --- | --- |

(257)

Na základě úvah uvedených v 99. až 124. bodě odůvodnění se Komise domnívá, že úvěrová linka, kterou společnosti FFHG poskytla spolková země Porýní-Falc prostřednictvím sdružené hotovosti, představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.

| (258) | Na základě úvah uvedených v 127. až 138. bodě odůvodnění se Komise domnívá, že státní záruka, kterou vydala spolková země Porýní-Falc za účelem zajištění nesplacených půjček banky ISB v plné výši, představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. |
| --- | --- |

(258)

Na základě úvah uvedených v 127. až 138. bodě odůvodnění se Komise domnívá, že státní záruka, kterou vydala spolková země Porýní-Falc za účelem zajištění nesplacených půjček banky ISB v plné výši, představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.

| (259) | Vzhledem k úvahám uvedeným v 140. až 169. bodě odůvodnění vyvozuje Komise závěr, že půjčky banky ISB č. 1, 3 a 4 byly poskytnuty s úrokovými sazbami, které lze považovat za sazby v souladu s tržními podmínkami. Jelikož tudíž nejsou splněna kumulativní kritéria stanovená v čl. 107 odst. 1 Smlouvy, Komise se domnívá, že tyto půjčky nepředstavují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. |
| --- | --- |

(259)

Vzhledem k úvahám uvedeným v 140. až 169. bodě odůvodnění vyvozuje Komise závěr, že půjčky banky ISB č. 1, 3 a 4 byly poskytnuty s úrokovými sazbami, které lze považovat za sazby v souladu s tržními podmínkami. Jelikož tudíž nejsou splněna kumulativní kritéria stanovená v čl. 107 odst. 1 Smlouvy, Komise se domnívá, že tyto půjčky nepředstavují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.

| (260) | Vzhledem k úvahám uvedeným v 140. až 169. bodě odůvodnění vyvozuje Komise závěr, že půjčky banky ISB č. 2 a 5 byly poskytnuty s nižší úrokovou sazbou, než je referenční sazba. Jelikož jsou splněna rovněž ostatní kritéria stanovená v čl. 107 odst. 1 Smlouvy, představují tyto půjčky státní podporu. |
| --- | --- |

(260)

Vzhledem k úvahám uvedeným v 140. až 169. bodě odůvodnění vyvozuje Komise závěr, že půjčky banky ISB č. 2 a 5 byly poskytnuty s nižší úrokovou sazbou, než je referenční sazba. Jelikož jsou splněna rovněž ostatní kritéria stanovená v čl. 107 odst. 1 Smlouvy, představují tyto půjčky státní podporu.

| (261) | Jelikož úvěrová linka a financování poskytnuté prostřednictvím sdružené hotovosti, 100 % státní záruka a půjčky banky ISB č. 2 a 5 již byly společnosti FFHG poskytnuty, má Komise za to, že Německo nedodrželo zákaz stanovený v čl. 108 odst. 3 Smlouvy. |
| --- | --- |

(261)

Jelikož úvěrová linka a financování poskytnuté prostřednictvím sdružené hotovosti, 100 % státní záruka a půjčky banky ISB č. 2 a 5 již byly společnosti FFHG poskytnuty, má Komise za to, že Německo nedodrželo zákaz stanovený v čl. 108 odst. 3 Smlouvy.

| (262) | Vzhledem k úvahám uvedeným v 199. až 232. bodě odůvodnění vyvozuje Komise závěr, že investiční podpora poskytnutá letišti Frankfurt-Hahn je slučitelná s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy, jelikož splňuje podmínky slučitelnosti stanovené v bodě 61 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005. |
| --- | --- |

(262)

Vzhledem k úvahám uvedeným v 199. až 232. bodě odůvodnění vyvozuje Komise závěr, že investiční podpora poskytnutá letišti Frankfurt-Hahn je slučitelná s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy, jelikož splňuje podmínky slučitelnosti stanovené v bodě 61 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005.

| (263) | Vzhledem k úvahám uvedeným v 238. až 255. bodě odůvodnění vyvozuje Komise závěr, že financování poskytnuté ze sdružené hotovosti za zvýhodněných podmínek splňuje podmínky slučitelnosti provozní podpory, které jsou stanoveny v bodě 137 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014, a je slučitelné s vnitřním trhem na základě čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy. |
| --- | --- |

(263)

Vzhledem k úvahám uvedeným v 238. až 255. bodě odůvodnění vyvozuje Komise závěr, že financování poskytnuté ze sdružené hotovosti za zvýhodněných podmínek splňuje podmínky slučitelnosti provozní podpory, které jsou stanoveny v bodě 137 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014, a je slučitelné s vnitřním trhem na základě čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy.

| (264) | Komise bere na vědomí, že Německo souhlasilo s přijetím tohoto rozhodnutí v angličtině, |
| --- | --- |

(264)

Komise bere na vědomí, že Německo souhlasilo s přijetím tohoto rozhodnutí v angličtině,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Státní podpora, kterou Německo poskytlo protiprávně v rozporu s čl. 108 odst. 3 Smlouvy společnosti Flughafen Frankfurt Hahn GmbH v období od roku 2009 do roku 2012 prostřednictvím 100 % záruky za půjčky, které poskytla Investitions- und Strukturbank spolkové země Porýní-Falc, půjček poskytnutých Investitions- und Strukturbank spolkové země Porýní-Falc dne 31. srpna 2009 ve výši 20,0 milionů EUR a dne 30. září 2009 ve výši 6,8 milionu EUR, jakož i přístupu společnosti Flughafen Frankfurt Hahn GmbH ke sdružené hotovosti spolkové země Porýní-Falc a čerpání úvěrů z této sdružené hotovosti až do výše 45 milionů EUR za zvýhodněných podmínek, je slučitelná s vnitřním trhem.

Článek 2

Půjčky, které společnosti Flughafen Frankfurt Hahn GmbH poskytla Investitions- und Strukturbank spolkové země Porýní-Falc v období od 15. července 2007 do 30. září 2009 v celkové výši 46,8 milionu EUR, nepředstavují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.

Článek 3

Toto rozhodnutí je určeno Spolkové republice Německo.

V Bruselu dne 1. října 2014.

Za Komisi

Joaquín ALMUNIA

místopředseda

---

(1)  S účinností od 1. prosince 2009 se články 87 a 88 Smlouvy o ES stávají články 107 a 108 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva“). Oba soubory ustanovení jsou v zásadě totožné. Pro účely tohoto rozhodnutí je v případě potřeby nutné odkazy na články 107 a 108 Smlouvy chápat jako odkazy na články 87 a 88 Smlouvy o ES. Smlouva zavedla rovněž některé změny v terminologii, například nahrazení slova „Společenství“ slovem „Unie“ nebo výrazu „společný trh“ výrazem „vnitřní trh“. V tomto rozhodnutí se používá terminologie Smlouvy.

1

(2)  
  Úř. věst. C 216, 21.7.2012, s. 1.

2

(3)  Nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 108 Smlouvy o fungování Evropské unie (Úř. věst. L 83, 27.3.1999, s. 1).

3

(4)  Viz poznámka pod čarou č. 2.

4

(5)  Sdělení Komise – Pokyny ke státní podpoře letišť a leteckých společností (Úř. věst. C 99, 4.4.2014, s. 3).

5

(6)  Použití článků 92 a 93 Smlouvy o ES a článku 61 Dohody o EHP na státní podpory v odvětví letecké dopravy (Úř. věst. C 350, 10.12.1994, s. 5).

6

(7)  Pokyny Společenství pro financování letišť a pro státní podpory na zahájení činnosti pro letecké společnosti s odletem z regionálních letišť (Úř. věst. C 312, 9.12.2005, s. 1).

7

(8)  
  Úř. věst. C 113, 15.4.2014, s. 30.

8

(*1)  Dále v tomto rozhodnutí se pojem „Fraport“ používá jak k označení společnosti „FAG“ před změnou obchodního jména, tak i společnosti „Fraport AG“ posléze.

*1

(9)  Podle čl. 7 odst. 3 kupní smlouvy se tato částka mohla snížit, například v případě, že by náklady společnosti FFHG na protihlukovou ochranu překročily určitý strop.

9

(10)  Spolková země Hesensko měla ve společnosti Fraport 45,24 % podíl, společnost Stadtwerke Frankfurt am Main Holding GmbH (která byla zcela ve vlastnictví města Frankfurt nad Mohanem) vlastnila 28,89 % podíl a Spolková republika Německo pak 25,87 % podíl.

10

(11)  
  Důvěrné údaje

11

Důvěrné údaje

(12)  
  Ryanair je irská letecká společnost a člen Evropského sdružení nízkonákladových leteckých společností. Podnikání této letecké společnosti je spojeno s vedlejšími, regionálními letišti. Letecká společnost v současnosti provozuje lety do přibližně 160 evropských destinací. Společnost Ryanair má homogenní letecký park sestávající z letadel typu Boeing 737-800 s 189 sedadly.

12

Ryanair

(13)  
  Wizz Air je maďarská letecká společnost a člen Evropského sdružení nízkonákladových leteckých společností. Skupina Wizz Air se skládá ze tří provozních společností, a to Wizz Air Hungary, Wizz Air Bulgaria a Wizz Air Ukraine. Obchodní model této letecké společnosti je spojen s vedlejšími, regionálními letišti. Letecká společnost v současnosti provozuje lety do přibližně 150 evropských destinací. Společnost Wizz Air má homogenní letecký park, který sestává z letadel typu Airbus A 320 s 180 sedadly.

13

Wizz Air

(14)  Sdělení Komise o revizi metody stanovování referenčních a diskontních sazeb ze dne 12. prosince 2007 (Úř. věst. C 14, 19.1.2008, s. 6).

14

(15)  KMV Riskcalc Germany 3.1; tento model se používá k odhadu ratingu společností, které nejsou obchodovány na burze, a to na základě jejich finančních údajů. Model KMV RiskCalc Germany 3.1 společnosti Moody's vypočítává očekávanou četnost selhání (nebo pravděpodobnost selhání) podniků, s nimiž se neobchoduje na burze cenných papírů, a to na základě údajů z účetních závěrek.

15

(16)  Podle vysvětlivek uvedených v 46. bodě odůvodnění se u ratingů předpokládala krátká doba trvání půjček poskytnutých ze sdružené hotovosti.

16

(17)  Zohlednění vlastnické struktury.

17

(18)  To odpovídá ratingu [BB+ až B-] podle ratingové stupnice společnosti Standard & Poor's. Tato kategorie ratingu znamená, že dlužník je [...].

18

(19)  To odpovídá ratingu [BBB- až B] podle ratingové stupnice společnosti Standard & Poor's. Tato kategorie ratingu znamená, že dlužník je [...].

19

(20)  Německo v této souvislosti poukázalo na věc De Gezamenlijke Steenkolenmijnen in Limburg v. Vysoký úřad, C-30/59, Recueil 1961, s. 00003, body 3, 43.

20

(21)  Deutsche Bank, „
  Margen-Indikation für geplante Refinanzierung bestehender Verschuldung
  “, 3. září 2009.

21

Margen-Indikation für geplante Refinanzierung bestehender Verschuldung

(22)  Bod 3.2.1 dokumentu Margen-Indikation für geplante Refinanzierung bestehender Verschuldung: „... gehen wir von einer Einstufung der Gesellschaft im [...]
  “. Ratingová kategorie [<BBB+] zahrnuje veškeré ratingy nižší než [BBB+] podle ratingové stupnice společnosti Standard and Poor's.

22

Margen-Indikation für geplante Refinanzierung bestehender Verschuldung

gehen wir von einer Einstufung der Gesellschaft im [...]

(23)  Deutsche Bank však upravený rating společnosti FFHG neposkytla.

23

(24)  Tato sazba se vypočítá takto: [5 až 25] bazických bodů – riziková marže hrazená u pětiletých dluhopisů spolkových zemí denominovaných v EUR, [5 až 25] bazických bodů – navíc k výše uvedené marži kvůli nepřímému riziku u společnosti ve vlastnictví státu, [5 až 25] bazických bodů – za omezenou obchodovatelnost dluhu.

24

(25)  
  Rating Ergebnis FFHG, vyhotoveno Volksbank Hunsrück-Nahe eG. Tento rating odpovídá ratingu [B až BB] na ratingové stupnici společnosti Standard and Poor's (viz Rating-Broschüre Finanzstandort Deutschland, 2010, s. 18).

25

Rating Ergebnis FFHG

Rating-Broschüre Finanzstandort Deutschland

(26)  
  Ratingunterlagen Kreissparkasse Birkenfeld. Tento rating odpovídá ratingu [B- až BB-] na ratingové stupnici společnosti Standard and Poor's (viz Rating-Broschüre Finanzstandort Deutschland, 2010, s. 18).

26

Ratingunterlagen Kreissparkasse Birkenfeld

Rating-Broschüre Finanzstandort Deutschland

(27)  Zohlednění vlastnické struktury.

27

(28)  Sdělení Komise o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory ve formě záruk, (Úř. věst. C 155, 20.6.2008, s. 10).

28

(29)  Deutsche Bank hodnotí dva alternativní scénáře financování společnosti FFHG – jeden bez zajištění a jeden se 100 % státní zárukou. Podle odhadu by v prvním případě (bez kolaterálu) byla použitelná riziková marže u pětileté půjčky v rozmezí [1,30 % až 2,05 %] ročně. Ve druhém případě (se zárukou vztahující se na pohledávky v celé výši) by použitelná riziková marže byla v rozmezí [0,25 % až 0,7 %] ročně. Rozdíl v maržích mezi oběma případy udává cenu záruky. Rozdíl odhadnutý Deutsche Bank je v rozmezí [0,6 % až 1,8 %] ročně ([1,3 %–0,7 % = 0,6 % a 2,05 %–0,25 % = 1,8 %]).

29

(30)  
  Gemeinschaftsaufgabe
  „
  Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur (GRW) Gesetz
  “ ze dne 6. října 1969 (BGBl. I, s. 1861), naposledy pozměněno § 8 zákona ze dne 7. září 2007 (BGBl. I, s. 2246).

30

Gemeinschaftsaufgabe

Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur (GRW) Gesetz

(31)  
  Flughafen Frankfurt Hahn – Regionaloekonomische Effekte, ZFL Studie, 3/2007.

31

Flughafen Frankfurt Hahn – Regionaloekonomische Effekte, ZFL Studie

(*2)  Podání Německa, září 2014.

*2

(32)  Pokyny Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (Úř. věst. C 244, 1.10.2004, s. 2).

32

(33)  Věc Komise v. Itálie, C-35/96, Recueil 1998, s. I-3851; věc Höfner a Elser, C-41/90, Recueil 1991, s. I-1979; věc Fédération Française des Sociétés d'Assurances v. Ministère de l'Agriculture et de la Pêche, C-244/94, Recueil 1995, s. I-4013; věc Job Centre, C-55/96, Recueil 1997, s. I-7119.

33

(34)  Věc Komise v. Itálie, 118/85, Recueil 1987, s. 2599; věc Komise v. Itálie, 35/96, Recueil 1998, s. I-3851.

34

(35)  Rozsudek ve věci Leipzig/Halle, zejména body 93 a 94; potvrzený rozsudkem ve věci Mitteldeutsche Flughafen a Flughafen Leipzig-Halle v. Komise, C-288/11 P, Sb. rozh. 2012, ECLI:EU:2012:821; viz rovněž rozsudek ve věci Aéroports de Paris v. Komise, T-128/89, Recueil 2000, s. II-3929, potvrzený rozsudkem ve věci Aéroports de Paris v. Komise, C-82/01P, Recueil 2002, s. I-9297 a rozsudek ve věci Ryanair v. Komise, T-196/04 („rozsudek ve věci Charleroi“), Sb. rozh. 2008, s. II-3643.

35

(36)  Věci Poucet v. AGV a Pistre v. Cancave, C-159/91 a C-160/91, Recueil 1993, s. I-637.

36

(37)  Rozsudek ve věci Leipzig-Halle, body 42 a 43.

37

(38)  Věc Francie v. Komise („Stardust Marine“), C-482/99, Recueil 2002, s. I-4397.

38

(39)  Spojené věci Nord-Pas-de-Calais, T-267/08 a T-279/08, Sb. rozh. 2011, s. II-01999, bod 108.

39

(40)  Podání Německa ze dne 24. dubna 2014, odpověď na otázku č. 4, s. 3.

40

(41)  Směrnice Komise 2006/111/ES ze dne 16. listopadu 2006 o zprůhlednění finančních vztahů mezi členskými státy a veřejnými podniky a o finanční průhlednosti uvnitř jednotlivých podniků (Úř. věst. L 318, 17.11.2006, s. 17).

41

(42)  Věc Syndicat français de l'Express international (SFEI) a další v. La Poste a další, C-39/94, Recueil 1996, s. I-3547, bod 60 a věc Španělské království v. Komise Evropských společenství, C-342/96, Recueil 1999, s. I-2459, bod 41.

42

(43)  Věc Italská republika v. Komise Evropských společenství, 173/73, Recueil 1974, s. 709, bod 13.

43

(44)  Věc Francie v. Komise („Stardust Marine“), C-482/99, Recueil 2002, s. I-4397, bod 69.

44

(45)  Podle Německa odpovídala úroková sazba přibližně sazbě EONIA.

45

(46)  Úplná zpráva o ratingu spolkové země Porýní-Falc (včetně minulých ratingů spolkové země od roku 1999) vyhotovená ratingovou agenturou Fitch v červenci 2014, která je k dispozici na adrese http://www.fm.rlp.de/fileadmin/fm/downloads/finanzen/kapitalmarkt/FRR_RP_22_07_2014.pdf, ukazuje, že spolková země měla trvale rating AAA na ratingové stupnici.

46

(47)  Spolková země nese riziko selhání společnosti FFHG, aniž by za to získala vyrovnávací platbu.

47

(48)  Věc Het Vlaamse Gewest v. Komise, T-214/95, Recueil 1998, s. II-717.

48

(49)  Viz oddíl 2.1.

49

(50)  Letiště Leipzig/Halle například soutěžilo s letištěm Vatry (Francie) s ohledem na zřízení evropského leteckého uzlu DHL. Viz rozsudek ve věci letiště Lipsko/Halle, bod 93.

50

(51)  Reakce letiště Liège na veřejné konzultace k pokynům pro leteckou dopravu z roku 2014.

51

(52)  Viz poznámka pod čarou 33.

52

(53)  Viz poznámka pod čarou 34.

53

(54)  [1,3 %–0,7 % = 0,6 % a 2,05 %–0,25 % = 1,8 %].

54

(55)  Ztrátovost ze selhání mezi 30 % a 60 %.

55

(56)  [...]

56

(57)  [...]

57

(58)  [...]

58

(59)  Viz např. Oxera, Estimating the cost of capital for Dutch water companies, 2011 (s. 3). Viz rovněž data ze serveru Bloomberg týkající se poplatků za úpis emisí dluhopisů.

59

Estimating the cost of capital for Dutch water companies

(60)  Sdělení Komise členským státům: Použití článků 92 a 93 Smlouvy o EHS a článku 5 směrnice Komise 80/723/EHS na veřejné podniky ve výrobním odvětví (Úř. věst. C 307, 13.11.1993, s. 3. bod 11). Toto sdělení se týká konkrétně výrobního odvětví, je však v zásadě použitelné i na ostatní odvětví hospodářství. Viz rovněž věc Cityflyer, T-16/96, Recueil 1998, s. II-757, bod 51.

60

(61)  Rozhodnutí Komise 2013/693/EU ze dne 3. října 2012 o státní podpoře SA.23600 – C 38/08 (ex NN 53/07) – Německo Financování terminálu 2 na letišti Mnichov (Úř. věst. L 319, 29.11.2013, s. 8) a rozhodnutí Komise (EU) 2015/1469 ze dne 23. července 2014 o státní podpoře SA.30743 (2012/C) (ex N 138/10) – Německo – Letiště Leipzig/Halle (2) (Úř. věst. L 232, 4.9.2015, s. 1)..

61

(62)  Swapovou sazbou se rozumí nejdelší doba splatnosti, která se rovná mezibankovní nabídkové sazbě (IBOR). Na finančních trzích se používá jako referenční sazba pro stanovení míry financování.

62

(63)  Swap úvěrového selhání (CDS) je (obchodovatelný) derivátový kontrakt uzavřený mezi poskytovatelem a příjemcem zajištění, kterým příjemce zajištění přenáší úvěrové riziko podkladového referenčního nástroje na poskytovatele zajištění. Příjemce zajištění hradí poskytovateli zajištění v pravidelných časových intervalech prémii, a to buď až do termínu splatnosti kontraktu CDS, nebo (je-li dříve splněna dále uvedená podmínka) až do úvěrové události, jež byla v souvislosti s podkladovým referenčním nástrojem předem stanovena. Tato prémie (vyjádřená v procentech nebo bazických bodech zajištěné částky, „nominální hodnoty“), kterou příjemce zajištění v pravidelných intervalech hradí, je označována jako rozpětí swapu úvěrového selhání. Rozpětí swapu úvěrového selhání lze použít jako adekvátní orientační hodnotu při zjišťování ceny úvěrového rizika.

63

(64)  Viz poznámka pod čarou 54.

64

(65)  Kód Bloomberg EUSA4.

65

(66)  Kód Bloomberg EUSA1.

66

(67)  Kód Bloomberg EUSA3.

67

(68)  Půjčka č. 1 byla poskytnuta dne 14. července 2009, půjčka č. 3 dne 28. srpna 2009 a půjčka č. 4 dne 8. září 2009.

68

(69)  Zdroj: Bloomberg.

69

(70)  [...]

70

(71)  [...]

71

(72)  [...]

72

(73)  Věc Fleuren Compost v. Komise, T-109/01, Sb. roz. 2004, s. II-127.

73

(74)  Pokyny pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci nefinančních podniků v obtížích (Úř. věst. C 249, 31.7.2014, s. 1).

74

(75)  
  Úř. věst. C 119, 22.5.2002, s. 22.

75

(76)  Bod 173 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014.

76

(77)  Bod 172 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014.

77

(78)  Bod 25 podbod v) pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014.

78

(79)  Přehled vychází z údajů uvedených ve smlouvách týkajících se půjček banky ISB, pokud jde o účel příslušných půjček a výši investic.

79

(80)  Vyjádřeno jako hospodářský výsledek před úroky, zdaněním a odpisy („EBITDA“).

80

(81)  Rozhodnutí Komise ze dne 8. listopadu 2006 o státní podpoře N459/2006 – Německo – Mapa regionální podpory na období 2007–2013 (Úř. věst. C 295, 5.12.2006, s. 6).

81

(82)  Viz poznámka pod čarou 45.

82

(83)  Viz poznámka pod čarou 46.

83

(84)  Rozhodnutí Komise ze dne 1. října 2014 ve věci státní podpory SA.21211 – Německo – Letiště Frankfurt-Hahn a společnost Ryanair, dosud nezveřejněno v Úř. věst.

84

(85)  Co se týká letišť Frankfurt nad Mohanem a Lucemburk, Komise rovněž podotýká, že na těchto letištích zaujímá významný podíl na trhu segment obchodních cestujících, přičemž na letišti Frankfurt-Hahn představuje pouze poměrně omezený podíl.

85

(86)  Body 137, 113 a 114 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014.

86

(87)  Body 137 a 116 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014.

87

(88)  Body 137 a 124 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014.

88

(89)  Body 137 a 125 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014.

89

(90)  Body 137 a 131 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014.

90

---

| 24.5.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 134/46 |
| --- | --- | --- | --- |

24.5.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 134/46

---

ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2016/789

ze dne 1. října 2014

o státní podpoře SA.21121 (C29/08) (ex NN 54/07), kterou poskytlo Německo v souvislosti s financováním letiště Frankfurt-Hahn a finančními vztahy mezi letištěm a společností Ryanair

(oznámeno pod číslem C(2014) 6853)

(Pouze anglický text je závazný)

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy (1),

s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,

poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s výše uvedenými ustanoveními (2), a s ohledem na tyto připomínky,

vzhledem k těmto důvodům:

1.   POSTUP

POSTUP

| (1) | Mezi roky 2003 a 2006 obdržela Komise stížnosti od různých stran týkající se toho, že společnosti Ryanair plc (dále jen „Ryanair“ (3)) a provozovateli letiště Frankfurt-Hahn, společnosti Flughafen Frankfurt-Hahn GmbH (dále jen „FFHG“), poskytly společnost Fraport AG a spolkové země Porýní-Falc a Hesensko protiprávní státní podporu. Stěžovatel další informace předložil dne 22. září 2003 a 1. června 2006. |
| --- | --- |

(1)

Mezi roky 2003 a 2006 obdržela Komise stížnosti od různých stran týkající se toho, že společnosti Ryanair plc (dále jen „Ryanair“ (3)) a provozovateli letiště Frankfurt-Hahn, společnosti Flughafen Frankfurt-Hahn GmbH (dále jen „FFHG“), poskytly společnost Fraport AG a spolkové země Porýní-Falc a Hesensko protiprávní státní podporu. Stěžovatel další informace předložil dne 22. září 2003 a 1. června 2006.

Ryanair plc

3

Flughafen Frankfurt-Hahn GmbH

Fraport AG

| (2) | Dopisy ze dne 25. září 2006 a 9. února 2007 si Komise vyžádala od Německa další informace. Německo odpovědělo dopisy ze dne 20. prosince 2006, resp. 29. června 2007. |
| --- | --- |

(2)

Dopisy ze dne 25. září 2006 a 9. února 2007 si Komise vyžádala od Německa další informace. Německo odpovědělo dopisy ze dne 20. prosince 2006, resp. 29. června 2007.

| (3) | Dopisem ze dne 17. června 2008 informovala Komise Německo o svém rozhodnutí zahájit s ohledem na financování společnosti FFHG a její finanční vztahy se společností Ryanair řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy (dále jen „rozhodnutí o zahájení řízení z roku 2008“). Německo podalo připomínky dne 27. října 2008. |
| --- | --- |

(3)

Dopisem ze dne 17. června 2008 informovala Komise Německo o svém rozhodnutí zahájit s ohledem na financování společnosti FFHG a její finanční vztahy se společností Ryanair řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy (dále jen „rozhodnutí o zahájení řízení z roku 2008“). Německo podalo připomínky dne 27. října 2008.

| (4) | Rozhodnutí o zahájení řízení z roku 2008 bylo zaregistrováno jako věc č. SA.21121 (C 29/08). Toto rozhodnutí bylo dne 17. ledna 2009 zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (4). Komise vyzvala zúčastněné strany, aby do jednoho měsíce ode dne zveřejnění podaly k dotyčným opatřením své připomínky. |
| --- | --- |

(4)

Rozhodnutí o zahájení řízení z roku 2008 bylo zaregistrováno jako věc č. SA.21121 (C 29/08). Toto rozhodnutí bylo dne 17. ledna 2009 zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (4). Komise vyzvala zúčastněné strany, aby do jednoho měsíce ode dne zveřejnění podaly k dotyčným opatřením své připomínky.

Úředním věstníku Evropské unie

4

| (5) | Komise obdržela připomínky od společnosti Deutsche Lufthansa AG (dále jen „Lufthansa“), Spolkového svazu německých leteckých společností (Bundesverband der Deutschen Fluggesellschaften, dále jen „BDF“), společnosti Ryanair, společnosti Société Air France SA (dále jen „Air France“) a Sdružení evropských leteckých společností (dále jen „AEA“). Dopisem ze dne 16. dubna 2009 předala Komise tyto připomínky Německu. Německo mělo možnost se k nim ve lhůtě jednoho měsíce vyjádřit a své připomínky a další informace poskytlo dne 1. července 2009. |
| --- | --- |

(5)

Komise obdržela připomínky od společnosti Deutsche Lufthansa AG (dále jen „Lufthansa“), Spolkového svazu německých leteckých společností (Bundesverband der Deutschen Fluggesellschaften, dále jen „BDF“), společnosti Ryanair, společnosti Société Air France SA (dále jen „Air France“) a Sdružení evropských leteckých společností (dále jen „AEA“). Dopisem ze dne 16. dubna 2009 předala Komise tyto připomínky Německu. Německo mělo možnost se k nim ve lhůtě jednoho měsíce vyjádřit a své připomínky a další informace poskytlo dne 1. července 2009.

| (6) | Dopisem ze dne 4. března 2011 poskytla společnost Lufthansa v souvislosti s rozhodnutím o zahájení řízení z roku 2008 další informace, které se zabývaly údajnými novými opatřeními státní podpory. |
| --- | --- |

(6)

Dopisem ze dne 4. března 2011 poskytla společnost Lufthansa v souvislosti s rozhodnutím o zahájení řízení z roku 2008 další informace, které se zabývaly údajnými novými opatřeními státní podpory.

| (7) | Dopisem ze dne 18. března 2011 Komise předala tuto stížnost Německu a požádala o další informace o údajných nových opatřeních státní podpory. Německo odpovědělo dopisy ze dne 19. května 2011 a 23. května 2011. |
| --- | --- |

(7)

Dopisem ze dne 18. března 2011 Komise předala tuto stížnost Německu a požádala o další informace o údajných nových opatřeních státní podpory. Německo odpovědělo dopisy ze dne 19. května 2011 a 23. května 2011.

| (8) | Tyto odpovědi však nebyly úplné. Komise proto dopisem ze dne 6. června 2011 zaslala upomínku podle čl. 10 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 (5). Německo odpovědělo dopisy ze dne 14. června 2011 a 16. června 2011. |
| --- | --- |

(8)

Tyto odpovědi však nebyly úplné. Komise proto dopisem ze dne 6. června 2011 zaslala upomínku podle čl. 10 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 (5). Německo odpovědělo dopisy ze dne 14. června 2011 a 16. června 2011.

5

| (9) | Dopisem ze dne 13. července 2011 informovala Komise Německo o svém rozhodnutí zahájit řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy týkající se úvěrové linky poskytnuté společnosti FFHG prostřednictvím sdružené hotovosti (tzv. cash pool) spolkové země Porýní-Falc, půjčky, kterou společnosti FFHG poskytla Investitions- und Strukturbank spolkové země Porýní-Falc (dále jen „ISB“), a záruky za půjčku ISB, kterou společnosti FFHG poskytla spolková země Porýní-Falc (dále jen „rozhodnutí o zahájení řízení z roku 2011“). Rozhodnutí o zahájení řízení z roku 2011 bylo zaregistrováno jako věc č. SA.32833 (C 2011/2008). Toto rozhodnutí bylo dne 21. července 2012 zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (6). |
| --- | --- |

(9)

Dopisem ze dne 13. července 2011 informovala Komise Německo o svém rozhodnutí zahájit řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy týkající se úvěrové linky poskytnuté společnosti FFHG prostřednictvím sdružené hotovosti (tzv. cash pool) spolkové země Porýní-Falc, půjčky, kterou společnosti FFHG poskytla Investitions- und Strukturbank spolkové země Porýní-Falc (dále jen „ISB“), a záruky za půjčku ISB, kterou společnosti FFHG poskytla spolková země Porýní-Falc (dále jen „rozhodnutí o zahájení řízení z roku 2011“). Rozhodnutí o zahájení řízení z roku 2011 bylo zaregistrováno jako věc č. SA.32833 (C 2011/2008). Toto rozhodnutí bylo dne 21. července 2012 zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (6).

Úředním věstníku Evropské unie

6

| (10) | Dopisem ze dne 20. února 2012 si Komise k rozhodnutí o zahájení řízení z roku 2008 vyžádala další informace. Německo odpovědělo dopisem ze dne 16. dubna 2012. Dopisem ze dne 27. července 2012 si Komise opět vyžádala další informace. Německo odpovědělo dopisem ze dne 4. září 2012. |
| --- | --- |

(10)

Dopisem ze dne 20. února 2012 si Komise k rozhodnutí o zahájení řízení z roku 2008 vyžádala další informace. Německo odpovědělo dopisem ze dne 16. dubna 2012. Dopisem ze dne 27. července 2012 si Komise opět vyžádala další informace. Německo odpovědělo dopisem ze dne 4. září 2012.

| (11) | Dopisem ze dne 25. února 2014 informovala Komise Německo o tom, že dne 20. února 2014 byly přijaty Pokyny Komise ke státní podpoře letišť a leteckých společností (7) (dále jen „pokyny pro leteckou dopravu z roku 2014“). Komise Německu sdělila, že od zveřejnění těchto pokynů v Úředním věstníku Evropské unie se budou tyto pokyny vztahovat na daný případ. Poskytla Německu možnost vyjádřit se k pokynům a jejich možnému použití v daném případě do dvaceti pracovních dnů. Dopisem ze dne 17. března 2014 Komise Německu připomenula, že pokud vyjádření neobdrží ve lhůtě dvaceti pracovních dnů, bude mít Komise za to, že Německo nemá žádné připomínky. |
| --- | --- |

(11)

Dopisem ze dne 25. února 2014 informovala Komise Německo o tom, že dne 20. února 2014 byly přijaty Pokyny Komise ke státní podpoře letišť a leteckých společností (7) (dále jen „pokyny pro leteckou dopravu z roku 2014“). Komise Německu sdělila, že od zveřejnění těchto pokynů v Úředním věstníku Evropské unie se budou tyto pokyny vztahovat na daný případ. Poskytla Německu možnost vyjádřit se k pokynům a jejich možnému použití v daném případě do dvaceti pracovních dnů. Dopisem ze dne 17. března 2014 Komise Německu připomenula, že pokud vyjádření neobdrží ve lhůtě dvaceti pracovních dnů, bude mít Komise za to, že Německo nemá žádné připomínky.

7

Úředním věstníku Evropské unie

| (12) | Dopisy ze dne 23. března 2014 a 4. dubna 2014 si Komise vyžádala od Německa další informace. Německo odpovědělo dopisy ze dne 17. dubna 2014, 24. dubna 2014 a 9. května 2014. |
| --- | --- |

(12)

Dopisy ze dne 23. března 2014 a 4. dubna 2014 si Komise vyžádala od Německa další informace. Německo odpovědělo dopisy ze dne 17. dubna 2014, 24. dubna 2014 a 9. května 2014.

| (13) | Pokyny pro leteckou dopravu z roku 2014 byly v Úředním věstníku Evropské unie zveřejněny dne 4. dubna 2014. Tyto pokyny nahradily pokyny pro leteckou dopravu z roku 1994 (8), jakož i pokyny pro leteckou dopravu z roku 2005 (9). |
| --- | --- |

(13)

Pokyny pro leteckou dopravu z roku 2014 byly v Úředním věstníku Evropské unie zveřejněny dne 4. dubna 2014. Tyto pokyny nahradily pokyny pro leteckou dopravu z roku 1994 (8), jakož i pokyny pro leteckou dopravu z roku 2005 (9).

Úředním věstníku Evropské unie

8

9

| (14) | Dne 15. dubna 2014 bylo v Úředním věstníku Evropské unie zveřejněno oznámení, v němž byly členské státy a zúčastněné strany vyzvány, aby ve lhůtě jednoho měsíce ode dne zveřejnění pokynů podaly připomínky k použití pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014 v daném případě (10). Připomínky podaly společnost Lufthansa a organizace Transport & Environment. Dopisem ze dne 26. srpna 2014 předala Komise tyto připomínky Německu. Dopisem ze dne 3. září 2014 Německo Komisi sdělilo, že nemá žádné připomínky. |
| --- | --- |

(14)

Dne 15. dubna 2014 bylo v Úředním věstníku Evropské unie zveřejněno oznámení, v němž byly členské státy a zúčastněné strany vyzvány, aby ve lhůtě jednoho měsíce ode dne zveřejnění pokynů podaly připomínky k použití pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014 v daném případě (10). Připomínky podaly společnost Lufthansa a organizace Transport & Environment. Dopisem ze dne 26. srpna 2014 předala Komise tyto připomínky Německu. Dopisem ze dne 3. září 2014 Německo Komisi sdělilo, že nemá žádné připomínky.

Úředním věstníku Evropské unie

10

| (15) | Dopisem ze dne 17. června 2014 souhlasilo Německo výjimečně s tím, aby bylo toto rozhodnutí přijato a oznámeno pouze v angličtině. |
| --- | --- |

(15)

Dopisem ze dne 17. června 2014 souhlasilo Německo výjimečně s tím, aby bylo toto rozhodnutí přijato a oznámeno pouze v angličtině.

2.   SOUVISLOSTI OPATŘENÍ

SOUVISLOSTI OPATŘENÍ

2.1.   PŘEMĚNA LETIŠTĚ A JEHO VLASTNICKÁ STRUKTURA

PŘEMĚNA LETIŠTĚ A JEHO VLASTNICKÁ STRUKTURA

| (16) | Letiště Frankfurt-Hahn se nachází ve spolkové zemi Porýní-Falc ve vzdálenosti přibližně 120 km západně od města Frankfurt nad Mohanem. Letiště Frankfurt-Hahn bylo až do roku 1992 americkou vojenskou základnou. Poté bylo přeměněno na civilní letiště. Letiště má povolení k nepřetržitému provozu. |
| --- | --- |

(16)

Letiště Frankfurt-Hahn se nachází ve spolkové zemi Porýní-Falc ve vzdálenosti přibližně 120 km západně od města Frankfurt nad Mohanem. Letiště Frankfurt-Hahn bylo až do roku 1992 americkou vojenskou základnou. Poté bylo přeměněno na civilní letiště. Letiště má povolení k nepřetržitému provozu.

| (17) | Dne 1. dubna 1995 převzal vlastnictví infrastruktury na letišti Frankfurt-Hahn od Německa podnik Holding Unternehmen Hahn GmbH & Co. KG (dále jen „holding Hahn“), partnerství veřejného a soukromého sektoru mezi společností Wayss & Freytag a spolkovou zemí Porýní-Falc. Mezi roky 1995 a 1998 rozvíjelo toto partnerství veřejného a soukromého sektoru letiště s cílem učinit z něj průmyslovou a obchodní zónu. Podle Německa se do projektu poté, co se partnerství mezi společností Wayss & Freytag a spolkovou zemí Porýní-Falc ukázalo jako neúspěšné, dne 1. ledna 1998 zapojila společnost Flughafen Frankfurt/Main GmbH (dále jen „Fraport“) (11), která nakonec provozování letiště převzala. |
| --- | --- |

(17)

Dne 1. dubna 1995 převzal vlastnictví infrastruktury na letišti Frankfurt-Hahn od Německa podnik Holding Unternehmen Hahn GmbH & Co. KG (dále jen „holding Hahn“), partnerství veřejného a soukromého sektoru mezi společností Wayss & Freytag a spolkovou zemí Porýní-Falc. Mezi roky 1995 a 1998 rozvíjelo toto partnerství veřejného a soukromého sektoru letiště s cílem učinit z něj průmyslovou a obchodní zónu. Podle Německa se do projektu poté, co se partnerství mezi společností Wayss & Freytag a spolkovou zemí Porýní-Falc ukázalo jako neúspěšné, dne 1. ledna 1998 zapojila společnost Flughafen Frankfurt/Main GmbH (dále jen „Fraport“) (11), která nakonec provozování letiště převzala.

Holding Unternehmen Hahn GmbH & Co. KG

Flughafen Frankfurt/Main GmbH

11

| (18) | Podle Německa se společnost Fraport, která již provozovala a spravovala mezinárodní letiště Frankfurt nad Mohanem, jež se nachází ve vzdálenosti přibližně 115 km od letiště Frankfurt-Hahn, rozhodla k účasti z řady strategických důvodů. Německo za prvé uvedlo, že letiště Frankfurt-Hahn bylo jediným letištěm v blízkosti letiště Frankfurt nad Mohanem, které se mohlo stát plnohodnotným mezinárodním letištěm. Jelikož v té době již letiště Frankfurt nad Mohanem využívalo plně svou kapacitu, existovala možnost druhého ziskového letiště v regionu. Za druhé, letiště Frankfurt-Hahn bylo tehdy jediným německým letištěm s povolením k nepřetržitému provozu, což bylo užitečné zejména pro provozování nákladní dopravy. Za třetí, přistávací a vzletová dráha byla plně vybavena a bylo ji možno používat za jakýchkoli povětrnostních podmínek. Německo rovněž uvedlo, že o možnosti získat letiště Frankfurt-Hahn uvažovali i vlastníci letiště Schiphol, převzetím provozu letiště Frankfurt-Hahn mohla tudíž společnost Fraport vyloučit nežádoucího konkurenta. |
| --- | --- |

(18)

Podle Německa se společnost Fraport, která již provozovala a spravovala mezinárodní letiště Frankfurt nad Mohanem, jež se nachází ve vzdálenosti přibližně 115 km od letiště Frankfurt-Hahn, rozhodla k účasti z řady strategických důvodů. Německo za prvé uvedlo, že letiště Frankfurt-Hahn bylo jediným letištěm v blízkosti letiště Frankfurt nad Mohanem, které se mohlo stát plnohodnotným mezinárodním letištěm. Jelikož v té době již letiště Frankfurt nad Mohanem využívalo plně svou kapacitu, existovala možnost druhého ziskového letiště v regionu. Za druhé, letiště Frankfurt-Hahn bylo tehdy jediným německým letištěm s povolením k nepřetržitému provozu, což bylo užitečné zejména pro provozování nákladní dopravy. Za třetí, přistávací a vzletová dráha byla plně vybavena a bylo ji možno používat za jakýchkoli povětrnostních podmínek. Německo rovněž uvedlo, že o možnosti získat letiště Frankfurt-Hahn uvažovali i vlastníci letiště Schiphol, převzetím provozu letiště Frankfurt-Hahn mohla tudíž společnost Fraport vyloučit nežádoucího konkurenta.

| (19) | Společnost Fraport odkoupila 64,90 % podíl ve společnosti provozující letiště, Flughafen Hahn GmbH & Co. KG Lautzenhausen (dále jen „FFHG & Co KG“) za cenu ve výši [...] (*1). Část kupní ceny ([...] EUR) byla splatná dne 31. prosince 2007 a na platbu se vztahovaly určité podmínky (12). V srpnu 1999 získala společnost Fraport 73,37 % podíl v holdingu Hahn a 74,90 % podíl ve společnosti jeho generálního partnera, Holding Unternehmen Hahn Verwaltungs GmbH, a to za cenu ve výši [...] EUR. Společnost Fraport se tak stala novým partnerem spolkové země Porýní-Falc. |
| --- | --- |

(19)

Společnost Fraport odkoupila 64,90 % podíl ve společnosti provozující letiště, Flughafen Hahn GmbH & Co. KG Lautzenhausen (dále jen „FFHG & Co KG“) za cenu ve výši [...] (*1). Část kupní ceny ([...] EUR) byla splatná dne 31. prosince 2007 a na platbu se vztahovaly určité podmínky (12). V srpnu 1999 získala společnost Fraport 73,37 % podíl v holdingu Hahn a 74,90 % podíl ve společnosti jeho generálního partnera, Holding Unternehmen Hahn Verwaltungs GmbH, a to za cenu ve výši [...] EUR. Společnost Fraport se tak stala novým partnerem spolkové země Porýní-Falc.

Flughafen Hahn GmbH & Co. KG Lautzenhausen

FFHG & Co KG

*1

12

Holding Unternehmen Hahn Verwaltungs GmbH

| (20) | Společnost Fraport se na letišti Frankfurt-Hahn zaměřovala na soustavný rozvoj činnosti letiště v oblasti osobní a nákladní dopravy. V tomto ohledu byla společnost Fraport jedním z prvních podniků uplatňujících obchodní model zaměřený zejména na přilákání nízkonákladových leteckých společností. Na tomto základě uzavřela společnost Fraport s holdingem Hahn po jeho přeměně na německou společnost s ručením omezeným (Gesellschaft mit beschränkter Haftung, GmbH) novou smlouvu o převodu zisků a ztrát. K přeměně a k uzavření této smlouvy došlo dne 24. listopadu 2000. |
| --- | --- |

(20)

Společnost Fraport se na letišti Frankfurt-Hahn zaměřovala na soustavný rozvoj činnosti letiště v oblasti osobní a nákladní dopravy. V tomto ohledu byla společnost Fraport jedním z prvních podniků uplatňujících obchodní model zaměřený zejména na přilákání nízkonákladových leteckých společností. Na tomto základě uzavřela společnost Fraport s holdingem Hahn po jeho přeměně na německou společnost s ručením omezeným (Gesellschaft mit beschränkter Haftung, GmbH) novou smlouvu o převodu zisků a ztrát. K přeměně a k uzavření této smlouvy došlo dne 24. listopadu 2000.

Gesellschaft mit beschränkter Haftung, GmbH

| (21) | Holding Hahn a společnost FFHG & Co KG se posléze spojily a vytvořily společnost Flughafen Hahn GmbH. Spolková země Porýní-Falc vlastnila v nové společnosti 26,93 % podíl a společnost Fraport 73,07 % podíl. Později se obchodní název společnosti změnil na Flughafen Frankfurt-Hahn GmbH (dále jen „FFHG“). V roce 2001 vložili oba společníci, společnost Fraport a spolková země Porýní-Falc, do společnosti FFHG nový kapitál (podrobný popis viz oddíl 3). |
| --- | --- |

(21)

Holding Hahn a společnost FFHG & Co KG se posléze spojily a vytvořily společnost Flughafen Hahn GmbH. Spolková země Porýní-Falc vlastnila v nové společnosti 26,93 % podíl a společnost Fraport 73,07 % podíl. Později se obchodní název společnosti změnil na Flughafen Frankfurt-Hahn GmbH (dále jen „FFHG“). V roce 2001 vložili oba společníci, společnost Fraport a spolková země Porýní-Falc, do společnosti FFHG nový kapitál (podrobný popis viz oddíl 3).

Flughafen Hahn GmbH

Flughafen Frankfurt-Hahn GmbH

| (22) | Do dne 11. června 2001 měli 100 % podíl ve společnosti Fraport veřejní vlastníci (13). Dne 11. června 2001 byla společnost Fraport uvedena na burzu cenných papírů a 29,71 % podíl v této společnosti byl prodán soukromým vlastníkům, přičemž 70,29 % podíl drželi i nadále veřejní vlastníci. |
| --- | --- |

(22)

Do dne 11. června 2001 měli 100 % podíl ve společnosti Fraport veřejní vlastníci (13). Dne 11. června 2001 byla společnost Fraport uvedena na burzu cenných papírů a 29,71 % podíl v této společnosti byl prodán soukromým vlastníkům, přičemž 70,29 % podíl drželi i nadále veřejní vlastníci.

13

| (23) | V listopadu 2002 uzavřely spolkové země Porýní-Falc a Hesensko a společnosti Fraport a FFHG smlouvu o dalším rozvoji letiště Frankfurt-Hahn. Smlouva stanovila druhé navýšení schváleného základního kapitálu. Spolková země Hesensko současně vstoupila do společnosti FFHG jako třetí společník. Společnost Fraport poté vlastnila 65 % podíl a spolkové země Hesensko a Porýní-Falc každá 17,5 % podíl. Tato vlastnická struktura se nezměnila až do roku 2009, kdy společnost Fraport prodala celý svůj podíl spolkové zemi Porýní-Falc, která od té doby vlastní většinový 82,5 % podíl. Zbývající 17,5 % podíl vlastní i nadále spolková země Hesensko. |
| --- | --- |

(23)

V listopadu 2002 uzavřely spolkové země Porýní-Falc a Hesensko a společnosti Fraport a FFHG smlouvu o dalším rozvoji letiště Frankfurt-Hahn. Smlouva stanovila druhé navýšení schváleného základního kapitálu. Spolková země Hesensko současně vstoupila do společnosti FFHG jako třetí společník. Společnost Fraport poté vlastnila 65 % podíl a spolkové země Hesensko a Porýní-Falc každá 17,5 % podíl. Tato vlastnická struktura se nezměnila až do roku 2009, kdy společnost Fraport prodala celý svůj podíl spolkové zemi Porýní-Falc, která od té doby vlastní většinový 82,5 % podíl. Zbývající 17,5 % podíl vlastní i nadále spolková země Hesensko.

2.2.   VÝVOJ OSOBNÍ A NÁKLADNÍ DOPRAVY A LETIŠTĚ V BLÍZKOSTI

VÝVOJ OSOBNÍ A NÁKLADNÍ DOPRAVY A LETIŠTĚ V BLÍZKOSTI

| (24) | Objem osobní přepravy na letišti vzrostl z 29 289 cestujících v roce 1998 na 4 miliony cestujících v roce 2007, načež v roce 2013 klesl na 2,7 milionu cestujících (viz tabulka 1). V současnosti obsluhují letiště letecké společnosti Ryanair, Wizz Air (14) a další. Podíl cestujících společnosti Ryanair v roce 2013 představoval přibližně [80–100 %].

  Tabulka 1


  Vývoj osobní přepravy na letišti Frankfurt-Hahn od roku 1998 do roku 2013








  Rok | Počet cestujících | Počet cestujících společnosti Ryanair |
| --- | --- | --- | --- |
| 1998 | 29 289 | 0 |
| 1999 | 140 706 | 89 129 |
| 2000 | 380 284 | 318 664 |
| 2001 | 447 142 | 397 593 |
| 2002 | 1 457 527 | 1 231 790 |
| 2003 | 2 431 783 | 2 341 784 |
| 2004 | 2 760 379 | 2 668 713 |
| 2005 | 3 079 528 | 2 856 109 |
| 2006 | 3 705 088 | 3 319 772 |
| 2007 | 4 015 155 | 3 808 062 |
| 2008 | 3 940 585 | 3 821 850 |
| 2009 | 3 793 958 | 3 682 050 |
| 2010 | 3 457 540 | [2 766 032 –3 457 540 ] |
| 2011 | 2 894 363 | [2 315 490 –2 894 363 ] |
| 2012 | 2 791 185 | [2 232 948 –2 791 185 ] |
| 2013 | 2 667 529 | [2 134 023 –2 667 529 ] |

(24)

Objem osobní přepravy na letišti vzrostl z 29 289 cestujících v roce 1998 na 4 miliony cestujících v roce 2007, načež v roce 2013 klesl na 2,7 milionu cestujících (viz tabulka 1). V současnosti obsluhují letiště letecké společnosti Ryanair, Wizz Air (14) a další. Podíl cestujících společnosti Ryanair v roce 2013 představoval přibližně [80–100 %].

14

Tabulka 1

Tabulka 1

Vývoj osobní přepravy na letišti Frankfurt-Hahn od roku 1998 do roku 2013

Vývoj osobní přepravy na letišti Frankfurt-Hahn od roku 1998 do roku 2013

Rok

Počet cestujících

Počet cestujících společnosti Ryanair

1998

29 289

0

1999

140 706

89 129

2000

380 284

318 664

2001

447 142

397 593

2002

1 457 527

1 231 790

2003

2 431 783

2 341 784

2004

2 760 379

2 668 713

2005

3 079 528

2 856 109

2006

3 705 088

3 319 772

2007

4 015 155

3 808 062

2008

3 940 585

3 821 850

2009

3 793 958

3 682 050

2010

3 457 540

[2 766 032 –3 457 540 ]

2011

2 894 363

[2 315 490 –2 894 363 ]

2012

2 791 185

[2 232 948 –2 791 185 ]

2013

2 667 529

[2 134 023 –2 667 529 ]

| (25) | Letiště Frankfurt-Hahn zaznamenalo rovněž nárůst nákladní letecké dopravy. Objem nákladní letecké dopravy na letišti vzrostl z přibližně 16 000 tun v roce 1998 na nejvyšší hodnotu ve výši přibližně 286 000 tun v roce 2011, načež v roce 2013 opět klesl na přibližně 151 000 tun (viz tabulka 2). Celkový objem nákladní dopravy odbavené na letišti, včetně nákladních dopravců, v roce 2013 činil přibližně 447 000 tun.

  Tabulka 2


  Vývoj nákladní dopravy na letišti Frankfurt-Hahn od roku 1998 do roku 2013








  Rok | Celkový objem nákladní letecké dopravy (v t) | Celkový objem nákladní dopravy včetně nákladních dopravců (v t) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1998 | 16 020 | 134 920 |
| 1999 | 43 676 | 168 437 |
| 2000 | 75 547 | 191 001 |
| 2001 | 25 053 | 133 743 |
| 2002 | 23 736 | 138 131 |
| 2003 | 37 065 | 158 873 |
| 2004 | 66 097 | 191 117 |
| 2005 | 107 305 | 228 921 |
| 2006 | 123 165 | 266 174 |
| 2007 | 125 049 | 289 404 |
| 2008 | 179 375 | 338 490 |
| 2009 | 174 664 | 322 170 |
| 2010 | 228 547 | 466 429 |
| 2011 | 286 416 | 565 344 |
| 2012 | 207 520 | 503 995 |
| 2013 | 152 503 | 446 608 |

(25)

Letiště Frankfurt-Hahn zaznamenalo rovněž nárůst nákladní letecké dopravy. Objem nákladní letecké dopravy na letišti vzrostl z přibližně 16 000 tun v roce 1998 na nejvyšší hodnotu ve výši přibližně 286 000 tun v roce 2011, načež v roce 2013 opět klesl na přibližně 151 000 tun (viz tabulka 2). Celkový objem nákladní dopravy odbavené na letišti, včetně nákladních dopravců, v roce 2013 činil přibližně 447 000 tun.

Tabulka 2

Tabulka 2

Vývoj nákladní dopravy na letišti Frankfurt-Hahn od roku 1998 do roku 2013

Vývoj nákladní dopravy na letišti Frankfurt-Hahn od roku 1998 do roku 2013

Rok

Celkový objem nákladní letecké dopravy (v t)

Celkový objem nákladní dopravy včetně nákladních dopravců (v t)

1998

16 020

134 920

1999

43 676

168 437

2000

75 547

191 001

2001

25 053

133 743

2002

23 736

138 131

2003

37 065

158 873

2004

66 097

191 117

2005

107 305

228 921

2006

123 165

266 174

2007

125 049

289 404

2008

179 375

338 490

2009

174 664

322 170

2010

228 547

466 429

2011

286 416

565 344

2012

207 520

503 995

2013

152 503

446 608

| (26) | V blízkosti letiště Frankfurt- Hahn se nacházejí tato letiště:






  i. | Letiště Frankfurt nad Mohanem (~115 km od letiště Frankfurt-Hahn, ~1 hodina 15 minut doby strávené na cestě autem) je mezinárodní letištní uzel se širokou škálou destinací, od krátkých po velké vzdálenosti. Letiště obsluhují převážně síťoví dopravci, kteří nabízejí návaznou dopravu, ačkoli letiště zajišťuje i spojení z bodu do bodu a charterové lety. Kromě osobní přepravy (přibližně 58 milionů cestujících v roce 2013) odbavuje letiště Frankfurt nad Mohanem i nákladní leteckou dopravu (přibližně 2 miliony tun v roce 2013). Obr. 1 ukazuje vývoj objemu přepravy na letištích Frankfurt nad Mohanem a Frankfurt-Hahn v období 2000–2012. |
| --- | --- | --- |

(26)

V blízkosti letiště Frankfurt- Hahn se nacházejí tato letiště:

i.

Letiště Frankfurt nad Mohanem (~115 km od letiště Frankfurt-Hahn, ~1 hodina 15 minut doby strávené na cestě autem) je mezinárodní letištní uzel se širokou škálou destinací, od krátkých po velké vzdálenosti. Letiště obsluhují převážně síťoví dopravci, kteří nabízejí návaznou dopravu, ačkoli letiště zajišťuje i spojení z bodu do bodu a charterové lety. Kromě osobní přepravy (přibližně 58 milionů cestujících v roce 2013) odbavuje letiště Frankfurt nad Mohanem i nákladní leteckou dopravu (přibližně 2 miliony tun v roce 2013). Obr. 1 ukazuje vývoj objemu přepravy na letištích Frankfurt nad Mohanem a Frankfurt-Hahn v období 2000–2012.

| ii. | Letiště Lucemburk (~111 km od letiště Frankfurt-Hahn, ~1 hodina 30 minut doby strávené na cestě autem) je mezinárodní letiště, které nabízí celou řadu destinací. Kromě osobní přepravy (přibližně 2,2 miliony cestujících v roce 2013) odbavilo i 673 500 tun leteckého nákladu. |
| --- | --- |

ii.

Letiště Lucemburk (~111 km od letiště Frankfurt-Hahn, ~1 hodina 30 minut doby strávené na cestě autem) je mezinárodní letiště, které nabízí celou řadu destinací. Kromě osobní přepravy (přibližně 2,2 miliony cestujících v roce 2013) odbavilo i 673 500 tun leteckého nákladu.

| iii. | Letiště Zweibrücken (~128 km od letiště Frankfurt-Hahn, ~1 hodina 35 minut doby strávené na cestě autem). |
| --- | --- |

iii.

Letiště Zweibrücken (~128 km od letiště Frankfurt-Hahn, ~1 hodina 35 minut doby strávené na cestě autem).

| iv. | Letiště Saarbrücken (~128 km od letiště Frankfurt-Hahn, ~1 hodina 35 minut doby strávené na cestě autem). |
| --- | --- |

iv.

Letiště Saarbrücken (~128 km od letiště Frankfurt-Hahn, ~1 hodina 35 minut doby strávené na cestě autem).

| v. | Letiště Kolín nad Rýnem/Bonn (~175 km od letiště Frankfurt-Hahn, ~1 hodina 44 minut doby strávené na cestě autem). |
| --- | --- |

v.

Letiště Kolín nad Rýnem/Bonn (~175 km od letiště Frankfurt-Hahn, ~1 hodina 44 minut doby strávené na cestě autem).

Obr. 1

Obr. 1

Vývoj osobní dopravy na letištích Frankfurt nad Mohanem a Frankfurt-Hahn v období 2000–2012

Vývoj osobní dopravy na letištích Frankfurt nad Mohanem a Frankfurt-Hahn v období 2000–2012

Year

Počet cestujících na letišti Frankfurt n/Mohanem ročně

Počet cestujících na letišti Frankfurt n/Mohanem ročně

0 %

1 %

2 %

3 %

4 %

5 %

6 %

7 %

8 %

%

2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012

10 000 000

20 000 000

30 000 000

40 000 000

50 000 000

60 000 000

70 000 000

Poměr počtu cestujících na letišti Frankfurt nad Mohanem k počtu cestujících na letišti Frankfurt-Hahn v období 2000–2012 v %

2.3.   PŘEHLED INVESTIC, KTERÉ USKUTEČNILA SPOLEČNOST FFHG, A JEJÍCH FINANČNÍCH VÝSLEDKŮ

PŘEHLED INVESTIC, KTERÉ USKUTEČNILA SPOLEČNOST FFHG, A JEJÍCH FINANČNÍCH VÝSLEDKŮ

| (27) | Tabulka 3 podává přehled o investicích, které společnost FFHG uskutečnila od roku 2001 do roku 2012, a to v celkové výši přibližně 216 milionů EUR.

  Tabulka 3


  Přehled investic uskutečněných od roku 2001 do roku 2012




















  V tis. EUR | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | Celkem 2001-2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Investice do infrastruktury a zařízení |
| Přírůstek základních prostředků včetně přeúčtování |
| Pozemky | 3 174,00 | 6 488 | | 2 994 | 4 284 | 3 086 | 8 613 | 593 | | [...] | | | |
| Terminál | | 2 519 | 3 310 | | | | | 251 | | | | | |
| Nákladní hangár | | | 3 850 | | 3 222 | | | | | | | | |
| Kancelářská budova | | | | | | | | 2 428 | | [...] | | | |
| Ostatní investice do infrastruktury | | | 10 194 | 1 152 | | | 13 275 | | | [...] | [...] | [...] | |
| Odbavovací plocha | 1 008,30 | 5 684 | | | 3 394 | | 10 224 | 2 848 | | [...] | [...] | | |
| Jiná infrastruktura | 1 502,20 | 3 848 | 2 071 | 2 692 | 3 911 | 1 761 | 1 558 | 2 608 | 384 | [...] | [...] | [...] | |
| Nehmotná aktiva (např. IT) | 6,1 | 14,50 | 28 | 219 | 487 | 45 | 170 | 121 | 20 | [...] | [...] | [...] | 7 108 |
| Zařízení | 8 208,89 | 1 097,09 | 12 308,42 | 1 814,00 | 2 294,54 | 20 232 | 7 550 | 3 823 | 359 | [...] | [...] | [...] | 75 550 |
| Celkem | 13 899 | 19 650 | 31 761 | 8 871 | 17 592 | 25 123 | 41 390 | 12 673 | 763 | 17 289 | 19 346 | 7 930 | 216 287 |

(27)

Tabulka 3 podává přehled o investicích, které společnost FFHG uskutečnila od roku 2001 do roku 2012, a to v celkové výši přibližně 216 milionů EUR.

Tabulka 3

Tabulka 3

Přehled investic uskutečněných od roku 2001 do roku 2012

Přehled investic uskutečněných od roku 2001 do roku 2012

V tis. EUR

V tis. EUR

2001

2001

2002

2002

2003

2003

2004

2004

2005

2005

2006

2006

2007

2007

2008

2008

2009

2009

2010

2010

2011

2011

2012

2012

Celkem 2001-2012

Celkem 2001-2012

Investice do infrastruktury a zařízení

Přírůstek základních prostředků včetně přeúčtování

Pozemky

3 174,00

6 488

2 994

4 284

3 086

8 613

593

[...]

Terminál

2 519

3 310

251

Nákladní hangár

3 850

3 222

Kancelářská budova

2 428

[...]

Ostatní investice do infrastruktury

10 194

1 152

13 275

[...]

[...]

[...]

Odbavovací plocha

1 008,30

5 684

3 394

10 224

2 848

[...]

[...]

Jiná infrastruktura

1 502,20

3 848

2 071

2 692

3 911

1 761

1 558

2 608

384

[...]

[...]

[...]

Nehmotná aktiva (např. IT)

6,1

14,50

28

219

487

45

170

121

20

[...]

[...]

[...]

7 108

7 108

Zařízení

8 208,89

1 097,09

12 308,42

1 814,00

2 294,54

20 232

7 550

3 823

359

[...]

[...]

[...]

75 550

75 550

Celkem

Celkem

13 899

13 899

19 650

19 650

31 761

31 761

8 871

8 871

17 592

17 592

25 123

25 123

41 390

41 390

12 673

12 673

763

763

17 289

17 289

19 346

19 346

7 930

7 930

216 287

216 287

| (28) | Tabulka 4 podává přehled o ročních finančních výsledcích společnosti FFHG od roku 2001 do roku 2012.

  Tabulka 4


  Roční finanční výsledky společnosti FFHG mezi roky 2001 a 2012



















  V tis. EUR | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Výkaz zisků a ztrát |
| Příjmy | 10 077,61 | 14 908,11 | 22 574,22 | 29 564,18 | 36 859,08 | 43 479,85 | 41 296,34 | 45 383,60 | 42 036,70 | 43 281,58 | 43 658,38 | 40 983,45 |
| Ostatní příjmy (včetně vyrovnávací | 7 771,31 | 5 514,63 | 3 686,87 | 3 039,35 | 3 618,93 | 6 097,29 | 5 436,58 | 4 858,16 | 11 540,36 | 14 554,55 | 9 313,99 | 21 390,92 |
| platby za výkon veřejné správy a prodeje pozemků) | 17 848,92 | 20 422,75 | 26 261,09 | 32 603,53 | 40 478,01 | 49 577,14 | 46 732,92 | 50 241,76 | 53 577,06 | 57 836,14 | 52 972,37 | 62 374,37 |
| Náklady na materiál | – 7 092,39 | – 10 211,13 | – 12 560,46 | – 14 601,17 | – 17 895,97 | – 24 062,81 | – 22 491,85 | – 25 133,61 | – 24 979,59 | – 27 650,17 | – 20 017,99 | – 21 871,65 |
| Náklady na zaměstnance | – 9 185,12 | – 9 672,37 | – 10 734,62 | – 11 217,21 | – 12 101,84 | – 13 337,28 | – 14 433,17 | – 15 758,34 | – 15 883,08 | – 17 893,60 | – 18 228,23 | – 18 349,10 |
| Ostatní náklady (včetně marketingu) | – 5 692,81 | – 11 434,31 | – 10 521,27 | – 11 454,36 | – 14 058,15 | – 12 885,28 | – 9 897,46 | – 9 630,21 | – 7 796,81 | – 8 029,40 | – 6 760,92 | – 6 643,00 |
| EBITDA | – 4 121,41 | – 10 895,06 | – 7 555,27 | – 4 669,21 | – 3 577,94 | – 708,22 | – 89,56 | – 280,39 | – 4 917,58 | – 4 262,96 | – 7 965,23 | – 15 510,62 |
| EBITDA (bez ostatních příjmů) | – 11 892,72 | – 16 409,69 | – 11 242,13 | – 7 708,56 | – 7 196,87 | – 6 805,51 | – 5 526,13 | – 5 138,56 | – 6 622,78 | – 10 291,59 | – 1 348,76 | – 5 880,30 |
| Odpisy | – 5 325,63 | – 5 674,68 | – 6 045,39 | – 7 699,33 | – 7 973,46 | – 10 527,90 | – 10 191,89 | – 11 855,19 | – 12 482,28 | – 11 827,19 | – 13 297,31 | – 12 733,48 |
| Finanční výsledky (obdržené úroky - zaplacené úroky) | – 2 896,64 | – 3 013,42 | – 4 006,57 | – 4 105,53 | – 4 548,42 | – 4 588,16 | – 5 235,30 | – 5 693,02 | – 4 915,39 | – 2 778,06 | – 5 063,04 | – 8 177,54 |
| Mimořádné příjmy a náklady | – 431,54 | – 206,00 | – 10,46 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | – 272,55 | 0,00 | 0,00 |
| Daně | – 580,13 | – 204,74 | – 215,18 | – 323,82 | – 228,44 | – 242,33 | – 245,00 | – 238,66 | – 257,45 | – 240,85 | – 231,03 | – 277,52 |
| Pokrytí ztrát společností Fraport prostřednictvím odvodu zisku | 13 355,35 | 19 993,90 | 17 832,87 | 16 797,89 | 16 328,26 | 16 066,61 | 15 761,75 | 18 067,26 | 5 621,37 | 0,00 | 0,00 | 0,00 |
| Roční výsledek (zisk/ztráta) | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | – 7 114,17 | – 10 855,69 | – 10 626,14 | – 5 677,92 |

(28)

Tabulka 4 podává přehled o ročních finančních výsledcích společnosti FFHG od roku 2001 do roku 2012.

Tabulka 4

Tabulka 4

Roční finanční výsledky společnosti FFHG mezi roky 2001 a 2012

Roční finanční výsledky společnosti FFHG mezi roky 2001 a 2012

V tis. EUR

V tis. EUR

2001

2001

2002

2002

2003

2003

2004

2004

2005

2005

2006

2006

2007

2007

2008

2008

2009

2009

2010

2010

2011

2011

2012

2012

Výkaz zisků a ztrát

Příjmy

10 077,61

14 908,11

22 574,22

29 564,18

36 859,08

43 479,85

41 296,34

45 383,60

42 036,70

43 281,58

43 658,38

40 983,45

Ostatní příjmy (včetně vyrovnávací

7 771,31

5 514,63

3 686,87

3 039,35

3 618,93

6 097,29

5 436,58

4 858,16

11 540,36

14 554,55

9 313,99

21 390,92

platby za výkon veřejné správy a prodeje pozemků)

platby za výkon veřejné správy a prodeje pozemků)

17 848,92

17 848,92

20 422,75

20 422,75

26 261,09

26 261,09

32 603,53

32 603,53

40 478,01

40 478,01

49 577,14

49 577,14

46 732,92

46 732,92

50 241,76

50 241,76

53 577,06

53 577,06

57 836,14

57 836,14

52 972,37

52 972,37

62 374,37

62 374,37

Náklady na materiál

– 7 092,39

– 10 211,13

– 12 560,46

– 14 601,17

– 17 895,97

– 24 062,81

– 22 491,85

– 25 133,61

– 24 979,59

– 27 650,17

– 20 017,99

– 21 871,65

Náklady na zaměstnance

– 9 185,12

– 9 672,37

– 10 734,62

– 11 217,21

– 12 101,84

– 13 337,28

– 14 433,17

– 15 758,34

– 15 883,08

– 17 893,60

– 18 228,23

– 18 349,10

Ostatní náklady (včetně marketingu)

– 5 692,81

– 11 434,31

– 10 521,27

– 11 454,36

– 14 058,15

– 12 885,28

– 9 897,46

– 9 630,21

– 7 796,81

– 8 029,40

– 6 760,92

– 6 643,00

EBITDA

EBITDA

– 4 121,41

– 4 121,41

– 10 895,06

– 10 895,06

– 7 555,27

– 7 555,27

– 4 669,21

– 4 669,21

– 3 577,94

– 3 577,94

– 708,22

– 708,22

– 89,56

– 89,56

– 280,39

– 280,39

– 4 917,58

– 4 917,58

– 4 262,96

– 4 262,96

– 7 965,23

– 7 965,23

– 15 510,62

– 15 510,62

EBITDA (bez ostatních příjmů)

EBITDA (bez ostatních příjmů)

– 11 892,72

– 11 892,72

– 16 409,69

– 16 409,69

– 11 242,13

– 11 242,13

– 7 708,56

– 7 708,56

– 7 196,87

– 7 196,87

– 6 805,51

– 6 805,51

– 5 526,13

– 5 526,13

– 5 138,56

– 5 138,56

– 6 622,78

– 6 622,78

– 10 291,59

– 10 291,59

– 1 348,76

– 1 348,76

– 5 880,30

– 5 880,30

Odpisy

– 5 325,63

– 5 674,68

– 6 045,39

– 7 699,33

– 7 973,46

– 10 527,90

– 10 191,89

– 11 855,19

– 12 482,28

– 11 827,19

– 13 297,31

– 12 733,48

Finanční výsledky (obdržené úroky - zaplacené úroky)

– 2 896,64

– 3 013,42

– 4 006,57

– 4 105,53

– 4 548,42

– 4 588,16

– 5 235,30

– 5 693,02

– 4 915,39

– 2 778,06

– 5 063,04

– 8 177,54

Mimořádné příjmy a náklady

– 431,54

– 206,00

– 10,46

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

– 272,55

0,00

0,00

Daně

– 580,13

– 204,74

– 215,18

– 323,82

– 228,44

– 242,33

– 245,00

– 238,66

– 257,45

– 240,85

– 231,03

– 277,52

Pokrytí ztrát společností Fraport prostřednictvím odvodu zisku

Pokrytí ztrát společností Fraport prostřednictvím odvodu zisku

13 355,35

13 355,35

19 993,90

19 993,90

17 832,87

17 832,87

16 797,89

16 797,89

16 328,26

16 328,26

16 066,61

16 066,61

15 761,75

15 761,75

18 067,26

18 067,26

5 621,37

5 621,37

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

Roční výsledek (zisk/ztráta)

Roční výsledek (zisk/ztráta)

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

– 7 114,17

– 7 114,17

– 10 855,69

– 10 855,69

– 10 626,14

– 10 626,14

– 5 677,92

– 5 677,92

3.   POPIS OPATŘENÍ

POPIS OPATŘENÍ

3.1.   MOŽNÁ STÁTNÍ PODPORA VE PROSPĚCH SPOLEČNOSTI FFHG

MOŽNÁ STÁTNÍ PODPORA VE PROSPĚCH SPOLEČNOSTI FFHG

3.1.1.   OPATŘENÍ Č. 1: SMLOUVA O PŘEVODU ZISKŮ A ZTRÁT Z ROKU 2001

| (29) | Společnosti FFHG a Fraport uzavřely smlouvu, podle níž měla společnost Fraport nárok na veškerý zisk vytvořený společností FFHG. Společnost Fraport musela na oplátku převzít veškeré ztráty společnosti FFHG. Spolková země Porýní-Falc a společnost Fraport uzavřely dne 31. srpna 1999 dohodu, v níž se společnost Fraport zavázala k uzavření smlouvy o převodu zisku a ztrát. Příslušná notářská smlouva byla uzavřena dne 24. listopadu 2000 a smlouva o převodu zisků a ztrát z roku 2001 nabyla účinku dne 1. ledna 2001 (dále jen „smlouva o převodu zisků a ztrát z roku 2001“) (15). |
| --- | --- |

(29)

Společnosti FFHG a Fraport uzavřely smlouvu, podle níž měla společnost Fraport nárok na veškerý zisk vytvořený společností FFHG. Společnost Fraport musela na oplátku převzít veškeré ztráty společnosti FFHG. Spolková země Porýní-Falc a společnost Fraport uzavřely dne 31. srpna 1999 dohodu, v níž se společnost Fraport zavázala k uzavření smlouvy o převodu zisku a ztrát. Příslušná notářská smlouva byla uzavřena dne 24. listopadu 2000 a smlouva o převodu zisků a ztrát z roku 2001 nabyla účinku dne 1. ledna 2001 (dále jen „smlouva o převodu zisků a ztrát z roku 2001“) (15).

15

| (30) | Společnost Fraport mohla smlouvu o převodu zisků a ztrát z roku 2001 ukončit s šestiměsíční výpovědní lhůtou, avšak teprve ode dne 31. prosince 2005. Pokud smlouva nebyla ukončena, byla na konci každého kalendářního roku automaticky prodloužena o další rok, nejdéle však do 31. prosince 2010. |
| --- | --- |

(30)

Společnost Fraport mohla smlouvu o převodu zisků a ztrát z roku 2001 ukončit s šestiměsíční výpovědní lhůtou, avšak teprve ode dne 31. prosince 2005. Pokud smlouva nebyla ukončena, byla na konci každého kalendářního roku automaticky prodloužena o další rok, nejdéle však do 31. prosince 2010.

| (31) | Uzavření smlouvy o převodu zisků a ztrát z roku 2001 schválila dozorčí rada a akcionáři společnosti Fraport (16). Doba platnosti smlouvy o převodu zisků a ztrát z roku 2001 byla později prodloužena do roku 2014, a to smlouvou ze dne 5. dubna 2004 (dále jen „smlouva o převodu zisků a ztrát z roku 2004“). V době nahrazení smlouvy z roku 2001 smlouvou z roku 2004 (viz 45. bod odůvodnění) převzala společnost Fraport ztráty ve výši [...] milionů EUR. |
| --- | --- |

(31)

Uzavření smlouvy o převodu zisků a ztrát z roku 2001 schválila dozorčí rada a akcionáři společnosti Fraport (16). Doba platnosti smlouvy o převodu zisků a ztrát z roku 2001 byla později prodloužena do roku 2014, a to smlouvou ze dne 5. dubna 2004 (dále jen „smlouva o převodu zisků a ztrát z roku 2004“). V době nahrazení smlouvy z roku 2001 smlouvou z roku 2004 (viz 45. bod odůvodnění) převzala společnost Fraport ztráty ve výši [...] milionů EUR.

16

3.1.2.   OPATŘENÍ Č. 2: NAVÝŠENÍ KAPITÁLU V ROCE 2001

| (32) | Zpráva pro výbor pro holding společnosti Fraport (17) ze dne 19. ledna 2001 uváděla, že ztráty, které společnost FFHG nahromadí mezi roky 1998 a 2005, budou patrně činit [...] milionů EUR, oproti odhadu z roku 1997 budou tudíž dvojnásobné. Dva ze dvou hlavních zákazníků společnosti FFHG v oblasti nákladní dopravy se z letiště Frankfurt-Hahn přesunuli, nebo na tomto letišti omezili svou činnost, což mělo za následek významný pokles objemu nákladní dopravy, konkrétně v prvním pololetí roku 2001 o 45 %. |
| --- | --- |

(32)

Zpráva pro výbor pro holding společnosti Fraport (17) ze dne 19. ledna 2001 uváděla, že ztráty, které společnost FFHG nahromadí mezi roky 1998 a 2005, budou patrně činit [...] milionů EUR, oproti odhadu z roku 1997 budou tudíž dvojnásobné. Dva ze dvou hlavních zákazníků společnosti FFHG v oblasti nákladní dopravy se z letiště Frankfurt-Hahn přesunuli, nebo na tomto letišti omezili svou činnost, což mělo za následek významný pokles objemu nákladní dopravy, konkrétně v prvním pololetí roku 2001 o 45 %.

17

| (33) | Na základě této zprávy pověřila společnost Fraport poradce, společnost Boston Consulting Group (dále jen „BCG“), jakož i své vlastní strategické oddělení Akvizice a holdingy (dále jen „strategické oddělení“), počátkem roku 2001 vypracováním strategie pro společnost FFHG. Společnost BCG i strategické oddělení dospěly k závěru, že pozitivní dlouhodobý rozvoj společnosti FFHG je možný pouze s podstatným zlepšením infrastruktury jakožto předpokladem dalšího růstu objemu přepravy. Strategické oddělení rovněž podotklo, že takové významné rozšíření společnosti FFHG bude z finančního hlediska rizikové a že i v případě nejpříznivějšího scénáře by kladného ročního výsledku (čistý roční zisk po zdanění) bylo možno podle předpokladů dosáhnout nejdříve v roce 2013. |
| --- | --- |

(33)

Na základě této zprávy pověřila společnost Fraport poradce, společnost Boston Consulting Group (dále jen „BCG“), jakož i své vlastní strategické oddělení Akvizice a holdingy (dále jen „strategické oddělení“), počátkem roku 2001 vypracováním strategie pro společnost FFHG. Společnost BCG i strategické oddělení dospěly k závěru, že pozitivní dlouhodobý rozvoj společnosti FFHG je možný pouze s podstatným zlepšením infrastruktury jakožto předpokladem dalšího růstu objemu přepravy. Strategické oddělení rovněž podotklo, že takové významné rozšíření společnosti FFHG bude z finančního hlediska rizikové a že i v případě nejpříznivějšího scénáře by kladného ročního výsledku (čistý roční zisk po zdanění) bylo možno podle předpokladů dosáhnout nejdříve v roce 2013.

| (34) | Na základě studie společnosti BCG a vlastní analýzy vypracovalo strategické oddělení program rozvoje společnosti FFHG, který do roku 2007 předpokládal investice ve výši 172 milionů EUR. Tyto investice sestávaly z „nouzového“ programu v hodnotě 27 milionů EUR, který zahrnoval prodloužení přistávací a vzletové dráhy na 3 400 m a náklady na proces schvalování plánu („Planfeststellungsverfahren“) k prodloužení přistávací a vzletové dráhy na 3 800 m, jakož i dodatečné náklady na zahájenou výstavbu nového terminálu pro cestující. |
| --- | --- |

(34)

Na základě studie společnosti BCG a vlastní analýzy vypracovalo strategické oddělení program rozvoje společnosti FFHG, který do roku 2007 předpokládal investice ve výši 172 milionů EUR. Tyto investice sestávaly z „nouzového“ programu v hodnotě 27 milionů EUR, který zahrnoval prodloužení přistávací a vzletové dráhy na 3 400 m a náklady na proces schvalování plánu („Planfeststellungsverfahren“) k prodloužení přistávací a vzletové dráhy na 3 800 m, jakož i dodatečné náklady na zahájenou výstavbu nového terminálu pro cestující.

Planfeststellungsverfahren

| (35) | V roce 2001 však společnost FFHG vykazovala poměr vlastního kapitálu k cizímu kapitálu pouze ve výši 4 % (18). K 31. prosinci 2005 měla společnost Fraport navíc právo smlouvu o převodu zisků a ztrát z roku 2001 ukončit. Za těchto podmínek společnost FFHG nemohla „nouzový“ program financovat prostřednictvím dalšího zadlužení, nýbrž potřebovala nový kapitál. |
| --- | --- |

(35)

V roce 2001 však společnost FFHG vykazovala poměr vlastního kapitálu k cizímu kapitálu pouze ve výši 4 % (18). K 31. prosinci 2005 měla společnost Fraport navíc právo smlouvu o převodu zisků a ztrát z roku 2001 ukončit. Za těchto podmínek společnost FFHG nemohla „nouzový“ program financovat prostřednictvím dalšího zadlužení, nýbrž potřebovala nový kapitál.

18

| (36) | O navýšení kapitálu bylo rozhodnuto usnesením dozorčí rady společnosti Fraport ze dne 14. prosince 2001 a posléze usnesením společníků společnosti FFHG ze dne 9. ledna 2002. Každé navýšení schváleného základního kapitálu společnosti s ručením omezeným, jako je FFHG, vyžaduje souhlas všech zúčastněných společníků. |
| --- | --- |

(36)

O navýšení kapitálu bylo rozhodnuto usnesením dozorčí rady společnosti Fraport ze dne 14. prosince 2001 a posléze usnesením společníků společnosti FFHG ze dne 9. ledna 2002. Každé navýšení schváleného základního kapitálu společnosti s ručením omezeným, jako je FFHG, vyžaduje souhlas všech zúčastněných společníků.

| (37) | Po tomto schválení navýšily společnost Fraport a spolková země Porýní-Falc schválený základní kapitál o 27 milionů EUR, a to z částky ve výši 3,5 milionu EUR na 30,5 milionu EUR. Dne 9. ledna 2002 přispěla společnost Fraport částkou ve výši 19,7 milionu EUR a spolková země Porýní-Falc částkou ve výši 7,3 milionu EUR. Navýšení kapitálu bylo určeno na financování prodloužení přistávací a vzletové dráhy a investic do další infrastruktury s cílem zvýšit ziskovost letiště. |
| --- | --- |

(37)

Po tomto schválení navýšily společnost Fraport a spolková země Porýní-Falc schválený základní kapitál o 27 milionů EUR, a to z částky ve výši 3,5 milionu EUR na 30,5 milionu EUR. Dne 9. ledna 2002 přispěla společnost Fraport částkou ve výši 19,7 milionu EUR a spolková země Porýní-Falc částkou ve výši 7,3 milionu EUR. Navýšení kapitálu bylo určeno na financování prodloužení přistávací a vzletové dráhy a investic do další infrastruktury s cílem zvýšit ziskovost letiště.

3.1.3.   OPATŘENÍ Č. 3: NAVÝŠENÍ KAPITÁLU V ROCE 2004

| (38) | Dne 27. listopadu 2002 se společnost Fraport, spolková země Porýní-Falc, spolková země Hesensko a společnost FFHG dohodly na tom, že se spolková země Hesensko stane třetím společníkem ve společnosti FFHG a jako taková přispěje částkou ve výši [...] milionů EUR, bude-li k financování investic zapotřebí další kapitál. Bylo rovněž dohodnuto navázání úzké spolupráce mezi letišti Frankfurt nad Mohanem a Frankfurt-Hahn. |
| --- | --- |

(38)

Dne 27. listopadu 2002 se společnost Fraport, spolková země Porýní-Falc, spolková země Hesensko a společnost FFHG dohodly na tom, že se spolková země Hesensko stane třetím společníkem ve společnosti FFHG a jako taková přispěje částkou ve výši [...] milionů EUR, bude-li k financování investic zapotřebí další kapitál. Bylo rovněž dohodnuto navázání úzké spolupráce mezi letišti Frankfurt nad Mohanem a Frankfurt-Hahn.

| (39) | Panovala shoda, že k zvýšení ziskovosti letiště Frankfurt-Hahn jsou zapotřebí další investice. Tyto investice se týkaly například prodloužení přistávací a vzletové dráhy na 3 800 m. Návrh dohody společníků mezi společností Fraport, spolkovou zemí Porýní-Falc a spolkovou zemí Hesensko byl vyhotoven dne 22. března 2004. Konečnou dohodu společníků ohledně rozhodnutí o navýšení kapitálu v roce 2004 podepsaly společnost Fraport, spolková země Porýní-Falc a spolková země Hesensko dne 30. března 2005 a v obchodním rejstříku byla zaevidována dne 19. května 2005. |
| --- | --- |

(39)

Panovala shoda, že k zvýšení ziskovosti letiště Frankfurt-Hahn jsou zapotřebí další investice. Tyto investice se týkaly například prodloužení přistávací a vzletové dráhy na 3 800 m. Návrh dohody společníků mezi společností Fraport, spolkovou zemí Porýní-Falc a spolkovou zemí Hesensko byl vyhotoven dne 22. března 2004. Konečnou dohodu společníků ohledně rozhodnutí o navýšení kapitálu v roce 2004 podepsaly společnost Fraport, spolková země Porýní-Falc a spolková země Hesensko dne 30. března 2005 a v obchodním rejstříku byla zaevidována dne 19. května 2005.

| (40) | Tyto tři strany se dohodly na navýšení schváleného základního kapitálu společnosti FFHG o 19,5 milionu EUR, aby mohl pokračovat investiční program, který v roce 2001 navrhlo strategické oddělení (viz 33. a 34. bod odůvodnění). Spolková země Porýní-Falc a spolková země Hesensko toto navýšení kapitálu schválily pod podmínkou, že mezi společnostmi FFHG a Fraport bude uzavřena nová smlouva o převodu zisků a ztrát, která se bude vztahovat na období do 31. prosince 2014. Společníci se dohodli rovněž na tom, že případný další dluh společnosti FFHG musí být společností Fraport, spolkovou zemí Porýní-Falc a spolkovou zemí Hesensko zajištěn v poměru odpovídajícím rozdělení kapitálu ve společnosti FFHG. Na tomto základě se společnost Fraport, spolková země Porýní-Falc a spolková země Hesensko zavázaly refinancovat investice do infrastruktury společnosti FFHG. |
| --- | --- |

(40)

Tyto tři strany se dohodly na navýšení schváleného základního kapitálu společnosti FFHG o 19,5 milionu EUR, aby mohl pokračovat investiční program, který v roce 2001 navrhlo strategické oddělení (viz 33. a 34. bod odůvodnění). Spolková země Porýní-Falc a spolková země Hesensko toto navýšení kapitálu schválily pod podmínkou, že mezi společnostmi FFHG a Fraport bude uzavřena nová smlouva o převodu zisků a ztrát, která se bude vztahovat na období do 31. prosince 2014. Společníci se dohodli rovněž na tom, že případný další dluh společnosti FFHG musí být společností Fraport, spolkovou zemí Porýní-Falc a spolkovou zemí Hesensko zajištěn v poměru odpovídajícím rozdělení kapitálu ve společnosti FFHG. Na tomto základě se společnost Fraport, spolková země Porýní-Falc a spolková země Hesensko zavázaly refinancovat investice do infrastruktury společnosti FFHG.

| (41) | Mezi roky 2004 a 2009 byl do společnosti FFHG v několika splátkách vložen nový kapitál ve výši 19,5 milionu EUR. Podíl společnosti Fraport na navýšení kapitálu činil 10,21 milionu EUR, podíl spolkové země Porýní-Falc 0,54 milionu EUR a spolková země Hesensko přispěla částkou ve výši 8,75 milionu EUR. |
| --- | --- |

(41)

Mezi roky 2004 a 2009 byl do společnosti FFHG v několika splátkách vložen nový kapitál ve výši 19,5 milionu EUR. Podíl společnosti Fraport na navýšení kapitálu činil 10,21 milionu EUR, podíl spolkové země Porýní-Falc 0,54 milionu EUR a spolková země Hesensko přispěla částkou ve výši 8,75 milionu EUR.

| (42) | Spolková země Hesensko i spolková země Porýní-Falc se mimoto zavázaly vložit podle rozpisu plateb (viz tabulka 5) další částku ve výši 11,25 milionu EUR jako kapitálovou rezervu, přičemž první z nich ji má uhradit mezi roky 2007 a 2009 a druhá mezi roky 2005 a 2009. |
| --- | --- |

(42)

Spolková země Hesensko i spolková země Porýní-Falc se mimoto zavázaly vložit podle rozpisu plateb (viz tabulka 5) další částku ve výši 11,25 milionu EUR jako kapitálovou rezervu, přičemž první z nich ji má uhradit mezi roky 2007 a 2009 a druhá mezi roky 2005 a 2009.

| (43) | Celkový objem navýšení kapitálu, o němž bylo rozhodnuto v roce 2005, proto činil 42 milionů EUR. |
| --- | --- |

(43)

Celkový objem navýšení kapitálu, o němž bylo rozhodnuto v roce 2005, proto činil 42 milionů EUR.

| (44) | Platby byly splatné podle rozpisu uvedeného v tabulce 5 (v tis. EUR):

  Tabulka 5


  Rozpis plateb s ohledem na navýšení kapitálu












  Společnost Fraport |
| --- | --- |
| | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | Celkem |
| Platby kapitálových příspěvků | 2 554 | 1 915 | 1 915 | 1 915 | 1 915 | 10 214 |
| Kapitálová rezerva | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Vlastní kapitál celkem | | | | | | 10 214 |
| Spolková země Hesensko |
| | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | Celkem |
| Platby kapitálových příspěvků | 4 000 | 4 000 | 750 | 0 | 0 | 8 750 |
| Kapitálová rezerva | 0 | 0 | 3 250 | 4 000 | 4 000 | 11 250 |
| Vlastní kapitál celkem | | | | | | 20 000 |
| Spolková země Porýní-Falc |
| | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | Celkem |
| Platby kapitálových příspěvků | 537 | 0 | 0 | 0 | 0 | 537 |
| Kapitálová rezerva | 1 821 | 2 357 | 2 357 | 2 357 | 2 357 | 11 249 |
| Vlastní kapitál celkem | | | | | | 11 786 |

(44)

Platby byly splatné podle rozpisu uvedeného v tabulce 5 (v tis. EUR):

Tabulka 5

Tabulka 5

Rozpis plateb s ohledem na navýšení kapitálu

Rozpis plateb s ohledem na navýšení kapitálu

Společnost Fraport

2005

2005

2006

2006

2007

2007

2008

2008

2009

2009

Celkem

Celkem

Platby kapitálových příspěvků

2 554

1 915

1 915

1 915

1 915

10 214

Kapitálová rezerva

0

0

0

0

0

0

Vlastní kapitál celkem

Vlastní kapitál celkem

10 214

10 214

Spolková země Hesensko

2005

2005

2006

2006

2007

2007

2008

2008

2009

2009

Celkem

Celkem

Platby kapitálových příspěvků

4 000

4 000

750

0

0

8 750

Kapitálová rezerva

0

0

3 250

4 000

4 000

11 250

Vlastní kapitál celkem

Vlastní kapitál celkem

20 000

20 000

Spolková země Porýní-Falc

2005

2005

2006

2006

2007

2007

2008

2008

2009

2009

Celkem

Celkem

Platby kapitálových příspěvků

537

0

0

0

0

537

Kapitálová rezerva

1 821

2 357

2 357

2 357

2 357

11 249

Vlastní kapitál celkem

Vlastní kapitál celkem

11 786

11 786

3.1.4.   OPATŘENÍ Č. 4: SMLOUVA O PŘEVODU ZISKŮ A ZTRÁT Z ROKU 2004

| (45) | Jelikož se jednalo o podmínku schválení navýšení kapitálu, prodloužily společnosti FFHG a Fraport dobu platnosti smlouvy o převodu zisků a ztrát z roku 2001 do roku 2014, a to smlouvou ze dne 5. dubna 2004. Nová smlouva o převodu zisků a ztrát však nabyla účinku až po schválení valnou hromadou společnosti Fraport. V souladu s tím, na čem se společníci společnosti FFHG dohodli s ohledem na navýšení kapitálu, bylo v této smlouvě o převodu zisků a ztrát z roku 2004 stanoveno, že případný další dluh společnosti FFHG vyrovnají společnost Fraport, spolková země Porýní-Falc a spolková země Hesensko v poměru, který odpovídal jejich vlastnímu kapitálu. |
| --- | --- |

(45)

Jelikož se jednalo o podmínku schválení navýšení kapitálu, prodloužily společnosti FFHG a Fraport dobu platnosti smlouvy o převodu zisků a ztrát z roku 2001 do roku 2014, a to smlouvou ze dne 5. dubna 2004. Nová smlouva o převodu zisků a ztrát však nabyla účinku až po schválení valnou hromadou společnosti Fraport. V souladu s tím, na čem se společníci společnosti FFHG dohodli s ohledem na navýšení kapitálu, bylo v této smlouvě o převodu zisků a ztrát z roku 2004 stanoveno, že případný další dluh společnosti FFHG vyrovnají společnost Fraport, spolková země Porýní-Falc a spolková země Hesensko v poměru, který odpovídal jejich vlastnímu kapitálu.

| (46) | Podle smlouvy o převodu zisků a ztrát z roku 2004 převzala společnost Fraport do roku 2009 ztráty v přibližné výši [...] milionů EUR. Podle dvou následných smluv o převodu zisků a ztrát proto společnost Fraport uhradila ztráty v celkové výši [...] milionů EUR, které vznikly mezi roky 2001 a 2009. Z této částky se částka ve výši [...] milionů EUR týkala odpisu aktiv a částka ve výši [...] milionů EUR plateb úroků z půjček na financování infrastruktury. |
| --- | --- |

(46)

Podle smlouvy o převodu zisků a ztrát z roku 2004 převzala společnost Fraport do roku 2009 ztráty v přibližné výši [...] milionů EUR. Podle dvou následných smluv o převodu zisků a ztrát proto společnost Fraport uhradila ztráty v celkové výši [...] milionů EUR, které vznikly mezi roky 2001 a 2009. Z této částky se částka ve výši [...] milionů EUR týkala odpisu aktiv a částka ve výši [...] milionů EUR plateb úroků z půjček na financování infrastruktury.

| (47) | V roce 2009 odprodala společnost Fraport celý svůj podíl ve společnosti FFHG spolkové zemi Porýní-Falc, a tím ukončila i smlouvu o převodu zisků a ztrát. |
| --- | --- |

(47)

V roce 2009 odprodala společnost Fraport celý svůj podíl ve společnosti FFHG spolkové zemi Porýní-Falc, a tím ukončila i smlouvu o převodu zisků a ztrát.

3.1.5.   OPATŘENÍ Č. 5: VYROVNÁVACÍ PLATBA PRO SPOLEČNOST FFHG ZA BEZPEČNOSTNÍ KONTROLY

| (48) | Spolková země Porýní-Falc vybírá na letišti Frankfurt-Hahn od všech odletových cestujících poplatek za bezpečnostní ochranu letiště. Spolková země neprovádí bezpečnostní kontroly sama, nýbrž tento úkol svěřila na základě subdodavatelské smlouvy letišti, které tento úkol zadalo smluvně bezpečnostní společnosti. Jako odměnu za provádění bezpečnostních kontrol převádí spolková země na letiště veškeré příjmy z poplatků za bezpečnostní ochranu letiště. |
| --- | --- |

(48)

Spolková země Porýní-Falc vybírá na letišti Frankfurt-Hahn od všech odletových cestujících poplatek za bezpečnostní ochranu letiště. Spolková země neprovádí bezpečnostní kontroly sama, nýbrž tento úkol svěřila na základě subdodavatelské smlouvy letišti, které tento úkol zadalo smluvně bezpečnostní společnosti. Jako odměnu za provádění bezpečnostních kontrol převádí spolková země na letiště veškeré příjmy z poplatků za bezpečnostní ochranu letiště.

3.1.6.   OPATŘENÍ Č. 6: PŘÍMÉ GRANTY POSKYTNUTÉ SPOLKOVOU ZEMÍ PORÝNÍ-FALC

| (49) | Podle finančních zpráv holdingových společností spolkové země Porýní-Falc (19) dotovala spolková země společnost FFHG níže uvedenými částkami, které jsou shrnuty v tabulce 6.

  Tabulka 6


  Přímé granty poskytnuté spolkovou zemí Porýní-Falc







  Rok | Přímé granty (v EUR) |
| --- | --- | --- |
| 1997 | (...) |
| 1998 | (...) |
| 1999 | (...) |
| 2000 | (...) |
| Celkem 1997-2000 | (...) |
| 2001 | (...) |
| 2002 | (...) |
| 2003 | (...) |
| 2004 | (...) |
| Celkem 2001–2004 | (...) |

(49)

Podle finančních zpráv holdingových společností spolkové země Porýní-Falc (19) dotovala spolková země společnost FFHG níže uvedenými částkami, které jsou shrnuty v tabulce 6.

19

Tabulka 6

Tabulka 6

Přímé granty poskytnuté spolkovou zemí Porýní-Falc

Přímé granty poskytnuté spolkovou zemí Porýní-Falc

Rok

Přímé granty (v EUR)

1997

(...)

1998

(...)

1999

(...)

2000

(...)

Celkem 1997-2000

(...)

2001

(...)

2002

(...)

2003

(...)

2004

(...)

Celkem 2001–2004

(...)

| (50) | Přímé granty, které spolková země Porýní-Falc poskytla společnosti FFHG přede dnem 12. prosince 2000, činí [...] milionů EUR, zatímco přímé granty ze strany spolkové země Porýní-Falc poskytnuté společnosti FFHG mezi roky 2001 a 2004 činí [...] milionů EUR. |
| --- | --- |

(50)

Přímé granty, které spolková země Porýní-Falc poskytla společnosti FFHG přede dnem 12. prosince 2000, činí [...] milionů EUR, zatímco přímé granty ze strany spolkové země Porýní-Falc poskytnuté společnosti FFHG mezi roky 2001 a 2004 činí [...] milionů EUR.

3.2.   MOŽNÁ STÁTNÍ PODPORA, KTEROU SPOLEČNOST FFHG POSKYTLA SPOLEČNOSTI RYANAIR A VŠEM OSTATNÍM LETECKÝM SPOLEČNOSTEM PŘEPRAVUJÍCÍM CESTUJÍCÍ

MOŽNÁ STÁTNÍ PODPORA, KTEROU SPOLEČNOST FFHG POSKYTLA SPOLEČNOSTI RYANAIR A VŠEM OSTATNÍM LETECKÝM SPOLEČNOSTEM PŘEPRAVUJÍCÍM CESTUJÍCÍ

| (51) | V roce 1999 přilákala společnost FFHG prvního nízkonákladového dopravce, společnost Ryanair. Společnost FFHG uzavřela se společností Ryanair tři smlouvy, a to v letech 1999, 2002 a 2005. Společnost FFHG mimoto v letech 2001 a 2006 zavedla nové letištní poplatky. |
| --- | --- |

(51)

V roce 1999 přilákala společnost FFHG prvního nízkonákladového dopravce, společnost Ryanair. Společnost FFHG uzavřela se společností Ryanair tři smlouvy, a to v letech 1999, 2002 a 2005. Společnost FFHG mimoto v letech 2001 a 2006 zavedla nové letištní poplatky.

3.2.1.   OPATŘENÍ Č. 7: SMLOUVA SE SPOLEČNOSTÍ RYANAIR Z ROKU 1999

| (52) | První smlouva se společností Ryanair vstoupila v platnost se zpětnou účinností dne 1. dubna 1999 a trvala pět let (dále jen „smlouva se společností Ryanair z roku 1999“). Společnost Ryanair zahájila provozování letů z letiště Frankfurt-Hahn na letiště Londýn-Stansted dne 22. dubna 1999, kdy byly schváleny všechny nezbytné podmínky smluv. |
| --- | --- |

(52)

První smlouva se společností Ryanair vstoupila v platnost se zpětnou účinností dne 1. dubna 1999 a trvala pět let (dále jen „smlouva se společností Ryanair z roku 1999“). Společnost Ryanair zahájila provozování letů z letiště Frankfurt-Hahn na letiště Londýn-Stansted dne 22. dubna 1999, kdy byly schváleny všechny nezbytné podmínky smluv.

| (53) | Analýzu finanční rovnováhy (Deckungsbeitragsrechnung) týkající se smlouvy se společností Ryanair z roku 1999 předložilo představenstvo společnosti FFHG dozorčí radě na jejím zasedání dne 5. května 1999. Podle Německa dozorčí rada společnosti FFHG o smlouvě se společností Ryanair z roku 1999 ani o analýze finanční rovnováhy nehlasovala, jelikož se uzavření smlouvy pokládalo za každodenní provozní činnost, která spadá výhradně do působnosti představenstva společnosti FFHG. |
| --- | --- |

(53)

Analýzu finanční rovnováhy (Deckungsbeitragsrechnung) týkající se smlouvy se společností Ryanair z roku 1999 předložilo představenstvo společnosti FFHG dozorčí radě na jejím zasedání dne 5. května 1999. Podle Německa dozorčí rada společnosti FFHG o smlouvě se společností Ryanair z roku 1999 ani o analýze finanční rovnováhy nehlasovala, jelikož se uzavření smlouvy pokládalo za každodenní provozní činnost, která spadá výhradně do působnosti představenstva společnosti FFHG.

Deckungsbeitragsrechnung

| (54) | Tabulka 7 shrnuje poplatky, které společnost Ryanair hradila podle přílohy 1 smlouvy z roku 1999.

  Tabulka 7


  Poplatky, které měla společnost Ryanair hradit podle přílohy 1 smlouvy z roku 1999







  Druh poplatku | EUR |
| --- | --- | --- |
| Poplatek za obrátku (za let zahrnující přistávací poplatek, poplatek za manipulaci na rampě a odbavení cestujících) (20) | (...) |
| Poplatek za cestujícího (za příletového cestujícího) | (...) |
| Poplatek za leteckou bezpečnost (za odletového cestujícího) | (...) |
| Odmrazovací kapalina včetně horké vody (za litr) | (...) |

(54)

Tabulka 7 shrnuje poplatky, které společnost Ryanair hradila podle přílohy 1 smlouvy z roku 1999.

Tabulka 7

Tabulka 7

Poplatky, které měla společnost Ryanair hradit podle přílohy 1 smlouvy z roku 1999

Poplatky, které měla společnost Ryanair hradit podle přílohy 1 smlouvy z roku 1999

Druh poplatku

EUR

Poplatek za obrátku (za let zahrnující přistávací poplatek, poplatek za manipulaci na rampě a odbavení cestujících) (20)

20

(...)

Poplatek za cestujícího (za příletového cestujícího)

(...)

Poplatek za leteckou bezpečnost (za odletového cestujícího)

(...)

Odmrazovací kapalina včetně horké vody (za litr)

(...)

| (55) | Podle přílohy 3 smlouvy se společností Ryanair z roku 1999 obdržela společnost FFHG dodatečně [...] % provizi z každé prodané letenky (hotovost nebo kreditní karta) nebo z letenky vystavené prodejní přepážkou společnosti FFHG, [...] % provizi z poplatků za nadměrné zavazadlo vybraných společností FFHG, částku ve výši [...] EUR za každou předplacenou letenku, kterou zpracovala společnost Ryanair, a [...] % provizi za každé pronajaté auto, které bylo zarezervováno prostřednictvím společnosti FFHG. |
| --- | --- |

(55)

Podle přílohy 3 smlouvy se společností Ryanair z roku 1999 obdržela společnost FFHG dodatečně [...] % provizi z každé prodané letenky (hotovost nebo kreditní karta) nebo z letenky vystavené prodejní přepážkou společnosti FFHG, [...] % provizi z poplatků za nadměrné zavazadlo vybraných společností FFHG, částku ve výši [...] EUR za každou předplacenou letenku, kterou zpracovala společnost Ryanair, a [...] % provizi za každé pronajaté auto, které bylo zarezervováno prostřednictvím společnosti FFHG.

| (56) | Společnost Ryanair měla nárok na marketingovou podporu, která každoročně činila nejvýše [...] EUR a byla společností FFHG vyplácena ve čtvrtletních splátkách, a to pouze za první tři roky činnosti. Marketingovou podporu bylo nutno použít výhradně na reklamu týkající se tras provozovaných z letiště Frankfurt-Hahn. Společnost Ryanair musela předložit příslušné faktury a podrobný doklad o vynaložení peněžních prostředků. |
| --- | --- |

(56)

Společnost Ryanair měla nárok na marketingovou podporu, která každoročně činila nejvýše [...] EUR a byla společností FFHG vyplácena ve čtvrtletních splátkách, a to pouze za první tři roky činnosti. Marketingovou podporu bylo nutno použít výhradně na reklamu týkající se tras provozovaných z letiště Frankfurt-Hahn. Společnost Ryanair musela předložit příslušné faktury a podrobný doklad o vynaložení peněžních prostředků.

3.2.2.   OPATŘENÍ Č. 8: CENÍK LETIŠTNÍCH POPLATKŮ Z ROKU 2001

| (57) | Dne 16. října 2001 byl Ministerstvem dopravy spolkové země Porýní-Falc schválen a zveřejněn ceník letištních poplatků letiště Frankfurt-Hahn z roku 2001. Ceník vstoupil v platnost se zpětnou účinností ke dni 1. října 2001 (21). |
| --- | --- |

(57)

Dne 16. října 2001 byl Ministerstvem dopravy spolkové země Porýní-Falc schválen a zveřejněn ceník letištních poplatků letiště Frankfurt-Hahn z roku 2001. Ceník vstoupil v platnost se zpětnou účinností ke dni 1. října 2001 (21).

21

| (58) | Jelikož obchodní strategie letiště Frankfurt-Hahn byla zaměřena na nízkonákladové dopravce, jež obvykle provozují letouny typu Boeing 737 nebo Airbus A 319/320 s maximální vzletovou hmotností přibližně 50 až 80 t, byl pro letouny s maximální vzletovou hmotností v rozmezí od 5,7 do 90 t zaveden nulový přistávací a vzletový poplatek. |
| --- | --- |

(58)

Jelikož obchodní strategie letiště Frankfurt-Hahn byla zaměřena na nízkonákladové dopravce, jež obvykle provozují letouny typu Boeing 737 nebo Airbus A 319/320 s maximální vzletovou hmotností přibližně 50 až 80 t, byl pro letouny s maximální vzletovou hmotností v rozmezí od 5,7 do 90 t zaveden nulový přistávací a vzletový poplatek.

| (59) | Tabulka 8 shrnuje poplatky na letadlo účtované za centrální služby infrastruktury pro pozemní odbavení, jež měly letecké společnosti hradit podle ceníku letištních poplatků z roku 2001.

  Tabulka 8


  Poplatky za centrální služby infrastruktury pro pozemní odbavení, které měly letecké společnosti hradit podle ceníku letištních poplatků z roku 2001 | Poplatek za letadlo v EUR |
| --- | --- | --- |
| Maximální vzletová hmotnost do 90 t | Zahrnutý ve vzletovém a přistávacím poplatku |
| Maximální vzletová hmotnost vyšší než 90 t | 50,00 |

(59)

Tabulka 8 shrnuje poplatky na letadlo účtované za centrální služby infrastruktury pro pozemní odbavení, jež měly letecké společnosti hradit podle ceníku letištních poplatků z roku 2001.

Tabulka 8

Tabulka 8

Poplatky za centrální služby infrastruktury pro pozemní odbavení, které měly letecké společnosti hradit podle ceníku letištních poplatků z roku 2001

Poplatky za centrální služby infrastruktury pro pozemní odbavení, které měly letecké společnosti hradit podle ceníku letištních poplatků z roku 2001

Poplatek za letadlo v EUR

Maximální vzletová hmotnost do 90 t

Maximální vzletová hmotnost do 90 t

Zahrnutý ve vzletovém a přistávacím poplatku

Maximální vzletová hmotnost vyšší než 90 t

Maximální vzletová hmotnost vyšší než 90 t

50,00

| (60) | Poplatek za příletového cestujícího byl stanoven ve výši 4,35 EUR. Bezpečnostní poplatek za cestujícího založený na počtu cestujících na palubě letadla při odletu činí 4,35 EUR za osobu a odvádí se Ministerstvu dopravy spolkové země Porýní-Falc – oddělení letecké dopravy. |
| --- | --- |

(60)

Poplatek za příletového cestujícího byl stanoven ve výši 4,35 EUR. Bezpečnostní poplatek za cestujícího založený na počtu cestujících na palubě letadla při odletu činí 4,35 EUR za osobu a odvádí se Ministerstvu dopravy spolkové země Porýní-Falc – oddělení letecké dopravy.

| (61) | Za každé přiblížení letadla na základě pravidel letu podle přístrojů je nutno provozovateli letiště uhradit poplatek za poskytnuté služby řízení letového provozu. V případě komerčních nebo nekomerčních letů je poplatek zahrnut v přistávacím a vzletovém poplatku, je-li let provozován pro jiné účely než trénink a výcvik. U letadel, pro něž platí nulový přistávací a vzletový poplatek, je tudíž nulový. |
| --- | --- |

(61)

Za každé přiblížení letadla na základě pravidel letu podle přístrojů je nutno provozovateli letiště uhradit poplatek za poskytnuté služby řízení letového provozu. V případě komerčních nebo nekomerčních letů je poplatek zahrnut v přistávacím a vzletovém poplatku, je-li let provozován pro jiné účely než trénink a výcvik. U letadel, pro něž platí nulový přistávací a vzletový poplatek, je tudíž nulový.

3.2.3.   OPATŘENÍ Č. 9: SMLOUVA SE SPOLEČNOSTÍ RYANAIR Z ROKU 2002

| (62) | Druhá smlouva se společností Ryanair byla uzavřena dne 14. února 2002 (dále jen „smlouva se společností Ryanair z roku 2002“) a dozorčí radě společnosti FFHG byla předložena na zasedání, které se konalo dne 16. listopadu 2001. Zápis z tohoto zasedání uvádí, že ji schválila většina členů dozorčí rady. |
| --- | --- |

(62)

Druhá smlouva se společností Ryanair byla uzavřena dne 14. února 2002 (dále jen „smlouva se společností Ryanair z roku 2002“) a dozorčí radě společnosti FFHG byla předložena na zasedání, které se konalo dne 16. listopadu 2001. Zápis z tohoto zasedání uvádí, že ji schválila většina členů dozorčí rady.

| (63) | Kopie smlouvy se společností Ryanair z roku 2002, která byla předána Komisi, není podepsána. Podle Německa sice smlouva nebyla nikdy podepsána, strany ji však uplatňovaly ode dne 14. února 2002. |
| --- | --- |

(63)

Kopie smlouvy se společností Ryanair z roku 2002, která byla předána Komisi, není podepsána. Podle Německa sice smlouva nebyla nikdy podepsána, strany ji však uplatňovaly ode dne 14. února 2002.

| (64) | Podle Německa nahradila smlouva se společností Ryanair z roku 2002 smlouvu s toutéž společností z roku 1999 a byla uzavřena na dobu [...] let (do [...]). Poplatek za cestujícího byl však stejný jako v první smlouvě z roku 1999. Společnost Ryanair mohla smlouvu prodloužit za podobných podmínek do [...]. |
| --- | --- |

(64)

Podle Německa nahradila smlouva se společností Ryanair z roku 2002 smlouvu s toutéž společností z roku 1999 a byla uzavřena na dobu [...] let (do [...]). Poplatek za cestujícího byl však stejný jako v první smlouvě z roku 1999. Společnost Ryanair mohla smlouvu prodloužit za podobných podmínek do [...].

| (65) | Smlouva se společností Ryanair z roku 2002 je založena na standardní smlouvě o pozemním odbavování vyhotovené Mezinárodním sdružením leteckých dopravců, která byla přizpůsobena potřebám stran. Sestává z těchto částí:






  i. | Hlavní smlouva |
| --- | --- | --- |

(65)

Smlouva se společností Ryanair z roku 2002 je založena na standardní smlouvě o pozemním odbavování vyhotovené Mezinárodním sdružením leteckých dopravců, která byla přizpůsobena potřebám stran. Sestává z těchto částí:

i.

Hlavní smlouva

| ii. | Příloha A – Popis služeb pozemního odbavování |
| --- | --- |

ii.

Příloha A – Popis služeb pozemního odbavování

| iii. | Příloha B – 1.0 Poloha, sjednané služby a poplatky pro letiště Frankfurt-Hahn |
| --- | --- |

iii.

Příloha B – 1.0 Poloha, sjednané služby a poplatky pro letiště Frankfurt-Hahn

| iv. | Druhá příloha B – 1.0 Poloha, sjednané služby a poplatky pro letiště Frankfurt-Hahn |
| --- | --- |

iv.

Druhá příloha B – 1.0 Poloha, sjednané služby a poplatky pro letiště Frankfurt-Hahn

| v. | Příloha 3 a dodatky 1–3 (22) druhé přílohy B – 1.0 |
| --- | --- |

v.

Příloha 3 a dodatky 1–3 (22) druhé přílohy B – 1.0

22

| vi. | Příloha C – Letištní poplatky |
| --- | --- |

vi.

Příloha C – Letištní poplatky

| vii. | Příloha D – Popis balíčku služeb pozemního odbavování „Hahn Smart“ |
| --- | --- |

vii.

Příloha D – Popis balíčku služeb pozemního odbavování „Hahn Smart“

| viii. | Třetí příloha B – Poloha, sjednané služby a poplatky pro letiště Frankfurt-Hahn – „dohoda týkající se letištního uzlu“ |
| --- | --- |

viii.

Třetí příloha B – Poloha, sjednané služby a poplatky pro letiště Frankfurt-Hahn – „dohoda týkající se letištního uzlu“

| ix. | Příloha E – Marketingová dohoda |
| --- | --- |

ix.

Příloha E – Marketingová dohoda

| (66) | Hlavní smlouva, příloha A a příloha B – 1.0 jsou pouze kopie standardního formuláře. Strany žádné z polí nevyplnily, jelikož se tato část standardního formuláře nepovažovala za použitelnou. |
| --- | --- |

(66)

Hlavní smlouva, příloha A a příloha B – 1.0 jsou pouze kopie standardního formuláře. Strany žádné z polí nevyplnily, jelikož se tato část standardního formuláře nepovažovala za použitelnou.

| (67) | Druhou přílohu B – 1.0 strany vyplnily, co se týká názvů stran, bankovních účtů a ceny za odmrazovací kapalinu ([...] EUR za l) a horkou vodu ([...] EUR za l). |
| --- | --- |

(67)

Druhou přílohu B – 1.0 strany vyplnily, co se týká názvů stran, bankovních účtů a ceny za odmrazovací kapalinu ([...] EUR za l) a horkou vodu ([...] EUR za l).

| (68) | Příloha 3 a její dodatky 1–3 se týkají „dalších strategických dohod“ mezi stranami. Souvisejí s technickými ujednáními ohledně pozemního odbavování, prodeje letenek a reklamního prostoru na letišti. |
| --- | --- |

(68)

Příloha 3 a její dodatky 1–3 se týkají „dalších strategických dohod“ mezi stranami. Souvisejí s technickými ujednáními ohledně pozemního odbavování, prodeje letenek a reklamního prostoru na letišti.

| (69) | Příloha D stanoví, že za pozemní odbavování se účtují poplatky shrnuté v tabulce 9, a to pod podmínkou, že doba průletového odbavení letadla nepřesáhne 30 minut.

  Tabulka 9


  Poplatky za pozemní odbavování v případě maximální doby průletového odbavení letadla v délce 30 minut








  Letadlo s maximální vzletovou hmotností | Jednotka | EUR |
| --- | --- | --- | --- |
| Do 5,7 t | Odbavení | (...) |
| Do 14 t | Odbavení | (...) |
| Do 20 t | Odbavení | (...) |
| Do 90 t | Odbavení | (...) |
| Více než 90 t | Odbavení | (...) |

(69)

Příloha D stanoví, že za pozemní odbavování se účtují poplatky shrnuté v tabulce 9, a to pod podmínkou, že doba průletového odbavení letadla nepřesáhne 30 minut.

Tabulka 9

Tabulka 9

Poplatky za pozemní odbavování v případě maximální doby průletového odbavení letadla v délce 30 minut

Poplatky za pozemní odbavování v případě maximální doby průletového odbavení letadla v délce 30 minut

Letadlo s maximální vzletovou hmotností

Jednotka

EUR

Do 5,7 t

Odbavení

(...)

Do 14 t

Odbavení

(...)

Do 20 t

Odbavení

(...)

Do 90 t

Odbavení

(...)

Více než 90 t

Odbavení

(...)

| (70) | Prázdná pole pro letadlo s hmotností „do“ a „více než“ [...] t (jak se zdá) naznačují, že [...] za letadla s hmotností od [...] do [...] t (23). |
| --- | --- |

(70)

Prázdná pole pro letadlo s hmotností „do“ a „více než“ [...] t (jak se zdá) naznačují, že [...] za letadla s hmotností od [...] do [...] t (23).

23

| (71) | Příloha E (tj. dohoda „Hahn Smart“) tuto analýzu potvrzuje. V bodě 1 je stanoveno:

  „[...]“ |
| --- | --- |

(71)

Příloha E (tj. dohoda „Hahn Smart“) tuto analýzu potvrzuje. V bodě 1 je stanoveno:

„[...]“

| (72) | Výše letištních poplatků byla až do dne 30. dubna 2004 zmražena a poté měla být upravena podle německého indexu spotřebitelských cen, pokud by tento v porovnání s předchozím rokem vzrostl o více než [...] %. |
| --- | --- |

(72)

Výše letištních poplatků byla až do dne 30. dubna 2004 zmražena a poté měla být upravena podle německého indexu spotřebitelských cen, pokud by tento v porovnání s předchozím rokem vzrostl o více než [...] %.

| (73) | Příloha E stanoví rovněž vyplacení marketingové podpory. Společnost Ryanair má nárok na tuto marketingovou podporu:






  i. | jednorázové platby ve výši [...] EUR za každou novou trasu provozovanou z letiště Frankfurt-Hahn, která je zřízena ode dne 13. února 2002, a |
| --- | --- | --- |

(73)

Příloha E stanoví rovněž vyplacení marketingové podpory. Společnost Ryanair má nárok na tuto marketingovou podporu:

i.

jednorázové platby ve výši [...] EUR za každou novou trasu provozovanou z letiště Frankfurt-Hahn, která je zřízena ode dne 13. února 2002, a

| ii. | slevy z letištních poplatků v závislosti na počtu letadel bázovaných na letišti Frankfurt-Hahn a na počtu příletových cestujících, jak je shrnuto v tabulce 10.

  Tabulka 10


  Slevy z letištních poplatků







  Počet letadel bázovaných na letišti Frankfurt-Hahn | Marketingová podpora na cestujícího (v EUR) |
| --- | --- | --- |
| Do 2 | (...) |
| 3 až 4 | (...) |
| 5 až 8 | [...] (24) |

ii.

slevy z letištních poplatků v závislosti na počtu letadel bázovaných na letišti Frankfurt-Hahn a na počtu příletových cestujících, jak je shrnuto v tabulce 10.

Tabulka 10

Tabulka 10

Slevy z letištních poplatků

Slevy z letištních poplatků

Počet letadel bázovaných na letišti Frankfurt-Hahn

Marketingová podpora na cestujícího (v EUR)

Do 2

(...)

3 až 4

(...)

5 až 8

[...] (24)

24

| (74) | V příloze E je rovněž stanoveno, že ke každé platbě nebo ceně uvedené ve smlouvě bude připočtena DPH, je-li použitelný předpis o dani z obratu. |
| --- | --- |

(74)

V příloze E je rovněž stanoveno, že ke každé platbě nebo ceně uvedené ve smlouvě bude připočtena DPH, je-li použitelný předpis o dani z obratu.

| (75) | [...] |
| --- | --- |

(75)

[...]

| (76) | Podle smlouvy se společností Ryanair z roku 2002 hradí letecká společnost poplatky, které jsou shrnuty v tabulce 11.

  Tabulka 11


  Přehled letištních poplatků hrazených společností Ryanair







  Druh poplatku | EUR |
| --- | --- | --- |
| Poplatek za cestujícího (za příletového cestujícího) | (...) |
| Poplatek za leteckou bezpečnost (za odletového cestujícího) | (...) |
| Odmrazovací kapalina (za l) | (...) |
| Horká voda (za l) | (...) |
| Příjem z předplacených letenek zpracovaných společností Ryanair | (...) |

(76)

Podle smlouvy se společností Ryanair z roku 2002 hradí letecká společnost poplatky, které jsou shrnuty v tabulce 11.

Tabulka 11

Tabulka 11

Přehled letištních poplatků hrazených společností Ryanair

Přehled letištních poplatků hrazených společností Ryanair

Druh poplatku

EUR

Poplatek za cestujícího (za příletového cestujícího)

(...)

Poplatek za leteckou bezpečnost (za odletového cestujícího)

(...)

Odmrazovací kapalina (za l)

(...)

Horká voda (za l)

(...)

Příjem z předplacených letenek zpracovaných společností Ryanair

(...)

3.2.4.   OPATŘENÍ Č. 10: SMLOUVA SE SPOLEČNOSTÍ RYANAIR Z ROKU 2005

| (77) | Dne 4. listopadu 2005 byla sjednána změna smlouvy z roku 2002, a to „Smlouva Ryanair/Flughafen Frankfurt-Hahn GmbH – dodání letadel 6 až 18 – rok 2005 až rok 2012“ (dále jen „smlouva se společností Ryanair z roku 2005“). Uzavření smlouvy se společností Ryanair z roku 2005 schválilo představenstvo společnosti FFHG dne 18. listopadu 2005. |
| --- | --- |

(77)

Dne 4. listopadu 2005 byla sjednána změna smlouvy z roku 2002, a to „Smlouva Ryanair/Flughafen Frankfurt-Hahn GmbH – dodání letadel 6 až 18 – rok 2005 až rok 2012“ (dále jen „smlouva se společností Ryanair z roku 2005“). Uzavření smlouvy se společností Ryanair z roku 2005 schválilo představenstvo společnosti FFHG dne 18. listopadu 2005.

mlouva Ryanair/

Frankfurt-Hahn GmbH – dodání letadel 6 až 18 – rok 2005 až rok 2012

| (78) | Příslušné části smlouvy se společností Ryanair z roku 2005:






  i. | [...] |
| --- | --- | --- |

(78)

Příslušné části smlouvy se společností Ryanair z roku 2005:

i.

[...]

| ii. | [...] |
| --- | --- |

ii.

[...]

| iii. | [...] |
| --- | --- |

iii.

[...]

| iv. | [...]. |
| --- | --- |

iv.

[...].

| (79) | Smlouva se společností Ryanair z roku 2005 platí do [...]. Ostatní prvky smlouvy se společností Ryanair z roku 2002, zejména hlavní smlouva a příloha E (tj. dohoda „Hahn Smart“), byly rovněž prodlouženy do [...]. |
| --- | --- |

(79)

Smlouva se společností Ryanair z roku 2005 platí do [...]. Ostatní prvky smlouvy se společností Ryanair z roku 2002, zejména hlavní smlouva a příloha E (tj. dohoda „Hahn Smart“), byly rovněž prodlouženy do [...].

| (80) | Tabulka 12 udává počet letadel společnosti Ryanair, která mají být bázována na letišti Frankfurt-Hahn, a předpokládaný počet cestujících podle smlouvy se společností Ryanair z roku 2005:

  Tabulka 12


  Předpokládaný růst počtu letadel a cestujících společnosti Ryanair podle smlouvy se společností Ryanair z roku 2005














  Rok | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Počet letadel | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Cestující (v mil.) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |

(80)

Tabulka 12 udává počet letadel společnosti Ryanair, která mají být bázována na letišti Frankfurt-Hahn, a předpokládaný počet cestujících podle smlouvy se společností Ryanair z roku 2005:

Tabulka 12

Tabulka 12

Předpokládaný růst počtu letadel a cestujících společnosti Ryanair podle smlouvy se společností Ryanair z roku 2005

Předpokládaný růst počtu letadel a cestujících společnosti Ryanair podle smlouvy se společností Ryanair z roku 2005

Rok

Rok

2006

2006

2007

2007

2008

2008

2009

2009

2010

2010

2011

2011

2012

2012

Počet letadel

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Cestující (v mil.)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

| (81) | Tabulka 13 podává přehled o systému slev z letištních poplatků, který byl zaveden smlouvou se společností Ryanair z roku 2005.

  Tabulka 13


  Pozměněné slevy z letištních poplatků zavedené smlouvou se společností Ryanair z roku 2005









  V EUR | | Celková průměrná sleva na cestujícího | Průměrný poplatek za cestujícího |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Sleva u všech příletových cestujících | (...) | (...) | (...) |
| Dodatečná sleva u všech odletových cestujících nad [...] milionů a do [...] milionů ročně | (...) | (...) | (...) |
| Dodatečná sleva u všech odletových cestujících nad [...] milionů ročně | (...) | (...) | (...) |

(81)

Tabulka 13 podává přehled o systému slev z letištních poplatků, který byl zaveden smlouvou se společností Ryanair z roku 2005.

Tabulka 13

Tabulka 13

Pozměněné slevy z letištních poplatků zavedené smlouvou se společností Ryanair z roku 2005

Pozměněné slevy z letištních poplatků zavedené smlouvou se společností Ryanair z roku 2005

V EUR

Celková průměrná sleva na cestujícího

Průměrný poplatek za cestujícího

Sleva u všech příletových cestujících

(...)

(...)

(...)

Dodatečná sleva u všech odletových cestujících nad [...] milionů a do [...] milionů ročně

(...)

(...)

(...)

Dodatečná sleva u všech odletových cestujících nad [...] milionů ročně

(...)

(...)

(...)

| (82) | [...]. |
| --- | --- |

(82)

[...].

3.2.5.   OPATŘENÍ Č. 11: CENÍK LETIŠTNÍCH POPLATKŮ Z ROKU 2006

| (83) | Ceník letištních poplatků z roku 2006 pro letiště Frankfurt-Hahn schválilo Ministerstvo dopravy spolkové země Porýní-Falc dne 26. dubna 2006 (25) a ceník vstoupil v platnost dne 1. června 2006. V ceníku jsou použity stejné základní zásady jako v ceníku letištních poplatků z roku 2001 (viz 57. bod odůvodnění a následující body odůvodnění). |
| --- | --- |

(83)

Ceník letištních poplatků z roku 2006 pro letiště Frankfurt-Hahn schválilo Ministerstvo dopravy spolkové země Porýní-Falc dne 26. dubna 2006 (25) a ceník vstoupil v platnost dne 1. června 2006. V ceníku jsou použity stejné základní zásady jako v ceníku letištních poplatků z roku 2001 (viz 57. bod odůvodnění a následující body odůvodnění).

25

| (84) | Změny v porovnání s předchozím ceníkem se týkají vzletových a přistávacích poplatků, poplatku za cestujícího a marketingové podpory. Ceník letištních poplatků z roku 2006 zachovává dvě základní zásady ceníku letištních poplatků z roku 2001:






  i. | poplatky za služby řízení letového provozu a poplatky za pozemní odbavování jsou zahrnuty ve vzletových a přistávacích poplatcích; |
| --- | --- | --- |

(84)

Změny v porovnání s předchozím ceníkem se týkají vzletových a přistávacích poplatků, poplatku za cestujícího a marketingové podpory. Ceník letištních poplatků z roku 2006 zachovává dvě základní zásady ceníku letištních poplatků z roku 2001:

i.

poplatky za služby řízení letového provozu a poplatky za pozemní odbavování jsou zahrnuty ve vzletových a přistávacích poplatcích;

| ii. | letadla s maximální vzletovou hmotností vyšší než 5,7 t nemusí vzletové a přistávací poplatky (nebo poplatky za služby řízení letového provozu či poplatky za pozemní odbavování) hradit vůbec. |
| --- | --- |

ii.

letadla s maximální vzletovou hmotností vyšší než 5,7 t nemusí vzletové a přistávací poplatky (nebo poplatky za služby řízení letového provozu či poplatky za pozemní odbavování) hradit vůbec.

| (85) | Ceník z roku 2006 však s ohledem na tyto zásady zavádí dvě omezení. Za prvé, tyto výhody mohou uplatnit pouze letadla pro přepravu osob. Výhody jsou za druhé omezeny na letadla s dobou průletového odbavení letadla kratší než 30 minut. |
| --- | --- |

(85)

Ceník z roku 2006 však s ohledem na tyto zásady zavádí dvě omezení. Za prvé, tyto výhody mohou uplatnit pouze letadla pro přepravu osob. Výhody jsou za druhé omezeny na letadla s dobou průletového odbavení letadla kratší než 30 minut.

| (86) | Poplatky za cestující jsou stanoveny za odletového cestujícího, a to v závislosti na celkovém počtu cestujících (odletoví a příletoví cestující), jež přepraví letecká společnost, které letadlo patří. Tabulka 14 podává přehled poplatků za cestující, které mají být hrazeny podle ceníku letištních poplatků z roku 2006 v závislosti na celkovém počtu odletových a příletových cestujících.

  Tabulka 14


  Poplatky za cestujícího podle ceníku letištních poplatků z roku 2006








  Celkový počet odletových a příletových cestujících | Poplatek za odletového cestujícího v EUR | Minimální výše celkových letištních poplatků, které mají být hrazeny (v EUR) |
| --- | --- | --- | --- |
| Méně než 100 000 | 5,35 | |
| 100 001 – 250 000 | 4,40 | 267 500,00 |
| 250 001 –500 000 | 3,85 | 550 000,00 |
| 500 001 –750 000 | 3,45 | 962 500,00 |
| 750 001 –1 000 000 | 3,15 | 1 293 750,00 |
| 1 000 001 –1 500 000 | 2,90 | 1 575 000,00 |
| 1 500 001 – 2 000 000 | 2,68 | 2 175 000,00 |
| 2 000 001 –3 000 000 | 2,48 | 2 680 000,00 |
| 3 000 001 –5 400 000 | 2,48 za cestujícího 1 až 3 000 000
  2,24 za cestujícího 3 000 001 až 5 400 000 | Nepoužitelné. |
| 5 400 001 –10 000 000 | 2,48 za cestujícího 1 až 3 000 000
  2,24 za cestujícího 3 000 001 až 5 400 000
  2,21 za cestujícího 5 400 001 až 10 000 000 | Nepoužitelné. |
| Více než 10 000 000 | 2,48 za cestujícího 1 až 3 000 000
  2,24 za cestujícího 3 000 001 až 5 400 000
  2,21 za cestujícího 5 400 001 až 10 000 000
  2,19 za cestujícího | Nepoužitelné. |

(86)

Poplatky za cestující jsou stanoveny za odletového cestujícího, a to v závislosti na celkovém počtu cestujících (odletoví a příletoví cestující), jež přepraví letecká společnost, které letadlo patří. Tabulka 14 podává přehled poplatků za cestující, které mají být hrazeny podle ceníku letištních poplatků z roku 2006 v závislosti na celkovém počtu odletových a příletových cestujících.

Tabulka 14

Tabulka 14

Poplatky za cestujícího podle ceníku letištních poplatků z roku 2006

Poplatky za cestujícího podle ceníku letištních poplatků z roku 2006

Celkový počet odletových a příletových cestujících

Poplatek za odletového cestujícího v EUR

Minimální výše celkových letištních poplatků, které mají být hrazeny (v EUR)

Méně než 100 000

5,35

100 001 – 250 000

4,40

267 500,00

250 001 –500 000

3,85

550 000,00

500 001 –750 000

3,45

962 500,00

750 001 –1 000 000

3,15

1 293 750,00

1 000 001 –1 500 000

2,90

1 575 000,00

1 500 001 – 2 000 000

2,68

2 175 000,00

2 000 001 –3 000 000

2,48

2 680 000,00

3 000 001 –5 400 000

2,48 za cestujícího 1 až 3 000 000

2,24 za cestujícího 3 000 001 až 5 400 000

Nepoužitelné.

5 400 001 –10 000 000

2,48 za cestujícího 1 až 3 000 000

2,24 za cestujícího 3 000 001 až 5 400 000

2,21 za cestujícího 5 400 001 až 10 000 000

Nepoužitelné.

Více než 10 000 000

2,48 za cestujícího 1 až 3 000 000

2,24 za cestujícího 3 000 001 až 5 400 000

2,21 za cestujícího 5 400 001 až 10 000 000

2,19 za cestujícího

Nepoužitelné.

| (87) | Tabulka 15 ukazuje výši marketingové podpory, kterou lze poskytnout leteckým společnostem, které letiště využívají.

  Tabulka 15


  Marketingová podpora








  Celkový počet odletových cestujících | Minimální počet destinací a četnost letů z letiště Frankfurt-Hahn | Marketingová podpora v EUR |
| --- | --- | --- | --- |
| 5 000 –100 000 | (...) | (...) |
| 100 001 –250 000 | (...) | (...) |
| 250 001 –500 000 | (...) | (...) |
| 500 001 –750 000 | (...) | (...) |
| 750 001 –1 000 000 | (...) | (...) |

(87)

Tabulka 15 ukazuje výši marketingové podpory, kterou lze poskytnout leteckým společnostem, které letiště využívají.

Tabulka 15

Tabulka 15

Marketingová podpora

Marketingová podpora

Celkový počet odletových cestujících

Minimální počet destinací a četnost letů z letiště Frankfurt-Hahn

Marketingová podpora v EUR

5 000 –100 000

(...)

(...)

100 001 –250 000

(...)

(...)

250 001 –500 000

(...)

(...)

500 001 –750 000

(...)

(...)

750 001 –1 000 000

(...)

(...)

| (88) | Marketingová podpora je mimoto upravena ve zvláštním dokumentu, který je k dispozici na internetových stránkách letiště Frankfurt-Hahn. Jednorázová marketingová podpora je poskytnuta za těchto podmínek:






  i. | způsobilé jsou lety do destinací, jež v posledních 24 měsících nebyly z letiště Frankfurt-Hahn obsluhovány; |
| --- | --- | --- |

(88)

Marketingová podpora je mimoto upravena ve zvláštním dokumentu, který je k dispozici na internetových stránkách letiště Frankfurt-Hahn. Jednorázová marketingová podpora je poskytnuta za těchto podmínek:

i.

způsobilé jsou lety do destinací, jež v posledních 24 měsících nebyly z letiště Frankfurt-Hahn obsluhovány;

| ii. | maximální výše podpory činí 33,3 % prokázaných marketingových nákladů na novou destinaci; |
| --- | --- |

ii.

maximální výše podpory činí 33,3 % prokázaných marketingových nákladů na novou destinaci;

| iii. | letecká společnost musí prostřednictvím vhodných podkladů prokázat střednědobou ziskovost letů do nové destinace; |
| --- | --- |

iii.

letecká společnost musí prostřednictvím vhodných podkladů prokázat střednědobou ziskovost letů do nové destinace;

| iv. | společnost FFHG může požádat o navrácení marketingové podpory v případě, že letecká společnost své povinnosti týkající se nové destinace neplní. |
| --- | --- |

iv.

společnost FFHG může požádat o navrácení marketingové podpory v případě, že letecká společnost své povinnosti týkající se nové destinace neplní.

3.3.   OPATŘENÍ, NA NĚŽ SE ROZHODNUTÍ O ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ Z ROKU 2008 NEVZTAHOVALO (OPATŘENÍ Č. 12)

OPATŘENÍ, NA NĚŽ SE ROZHODNUTÍ O ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ Z ROKU 2008 NEVZTAHOVALO (OPATŘENÍ Č. 12)

| (89) | Německo se zavázalo vložit do společnosti FFHG vlastní kapitál ve výši [...] milionů EUR za účelem refinancování půjček společnosti FFHG. |
| --- | --- |

(89)

Německo se zavázalo vložit do společnosti FFHG vlastní kapitál ve výši [...] milionů EUR za účelem refinancování půjček společnosti FFHG.

| (90) | Tyto finanční prostředky refinancují opatření související s infrastrukturou, o nichž orgány veřejné moci rozhodly přede dnem 31. prosince 2012, jichž se však smlouvy o převodu zisků a ztrát, navýšení kapitálu ani jiné granty netýkaly. |
| --- | --- |

(90)

Tyto finanční prostředky refinancují opatření související s infrastrukturou, o nichž orgány veřejné moci rozhodly přede dnem 31. prosince 2012, jichž se však smlouvy o převodu zisků a ztrát, navýšení kapitálu ani jiné granty netýkaly.

4.   DŮVODY PRO ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ A PRVOTNÍ HODNOCENÍ

DŮVODY PRO ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ A PRVOTNÍ HODNOCENÍ

4.1.   MOŽNÁ STÁTNÍ PODPORA VE PROSPĚCH SPOLEČNOSTI FFHG

MOŽNÁ STÁTNÍ PODPORA VE PROSPĚCH SPOLEČNOSTI FFHG

4.1.1.   OPATŘENÍ Č. 1: SMLOUVA O PŘEVODU ZISKŮ A ZTRÁT Z ROKU 2001

| (91) | Co se týká smlouvy o převodu zisků a ztrát z roku 2001, Komise v rozhodnutí o zahájení řízení z roku 2008 konstatovala, že roční ztráty přebírala společnost Fraport, která je převážně ve veřejných rukou. Komise proto uvedla, že je nutné posoudit, zda lze mít za to, že se Německo podílelo na uzavření smlouvy o převodu zisků a ztrát z roku 2001. |
| --- | --- |

(91)

Co se týká smlouvy o převodu zisků a ztrát z roku 2001, Komise v rozhodnutí o zahájení řízení z roku 2008 konstatovala, že roční ztráty přebírala společnost Fraport, která je převážně ve veřejných rukou. Komise proto uvedla, že je nutné posoudit, zda lze mít za to, že se Německo podílelo na uzavření smlouvy o převodu zisků a ztrát z roku 2001.

| (92) | V rozsudku ve věci Stardust Marine (26) Soudní dvůr konstatoval, že zdroje podniku soukromého práva, který je většinově ve veřejném vlastnictví, představují státní prostředky. Komise se domnívala, že i uzavření smlouvy lze přičíst státu, jelikož by tak nebylo možno učinit, aniž by se zohlednily požadavky orgánů veřejné moci. |
| --- | --- |

(92)

V rozsudku ve věci Stardust Marine (26) Soudní dvůr konstatoval, že zdroje podniku soukromého práva, který je většinově ve veřejném vlastnictví, představují státní prostředky. Komise se domnívala, že i uzavření smlouvy lze přičíst státu, jelikož by tak nebylo možno učinit, aniž by se zohlednily požadavky orgánů veřejné moci.

Stardust Marine

26

| (93) | V rozporu s tvrzeními, která předložilo Německo, vyslovila Komise pochybnosti ohledně toho, zda by takovouto smlouvu uzavřel investor v tržním hospodářství, jelikož se mělo za to, že smlouva jednoznačně představuje výhodu pro společnost FFHG, poněvadž ji osvobozuje od finanční zátěže, kterou by jinak musela nést. |
| --- | --- |

(93)

V rozporu s tvrzeními, která předložilo Německo, vyslovila Komise pochybnosti ohledně toho, zda by takovouto smlouvu uzavřel investor v tržním hospodářství, jelikož se mělo za to, že smlouva jednoznačně představuje výhodu pro společnost FFHG, poněvadž ji osvobozuje od finanční zátěže, kterou by jinak musela nést.

| (94) | Komise se rovněž domnívala, že opatření bylo selektivní, jelikož byly hrazeny pouze ztráty společnosti FFHG, a že dotyčné opatření narušilo nebo mohlo narušit hospodářskou soutěž na trhu provozovatelů letišť a ovlivnilo obchod mezi členskými státy. |
| --- | --- |

(94)

Komise se rovněž domnívala, že opatření bylo selektivní, jelikož byly hrazeny pouze ztráty společnosti FFHG, a že dotyčné opatření narušilo nebo mohlo narušit hospodářskou soutěž na trhu provozovatelů letišť a ovlivnilo obchod mezi členskými státy.

| (95) | Komise tudíž zastávala předběžný názor, že dotyčné opatření může představovat státní podporu ve formě provozní podpory. |
| --- | --- |

(95)

Komise tudíž zastávala předběžný názor, že dotyčné opatření může představovat státní podporu ve formě provozní podpory.

| (96) | Jelikož Německo nepředložilo žádné důkazy ani netvrdilo, že by tuto provozní podporu bylo možno považovat za slučitelnou s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy, vznesla Komise na základě pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005 vážné pochybnosti, že by tuto podporu bylo možno pokládat za slučitelnou. |
| --- | --- |

(96)

Jelikož Německo nepředložilo žádné důkazy ani netvrdilo, že by tuto provozní podporu bylo možno považovat za slučitelnou s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy, vznesla Komise na základě pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005 vážné pochybnosti, že by tuto podporu bylo možno pokládat za slučitelnou.

4.1.2.   OPATŘENÍ Č. 2: NAVÝŠENÍ KAPITÁLU V ROCE 2001

| (97) | V rozhodnutí o zahájení řízení z roku 2008 Komise konstatovala, že společnost Fraport a spolková země Porýní-Falc navýšily kapitál společnosti FFHG o 27 milionů EUR a přispěly částkou ve výši 19,7 milionu EUR resp. 7,3 milionu EUR. Co se týká existence podpory, Komise podotkla, že zdroje společnosti Fraport i spolkové země Porýní-Falc představují podle kritérií stanovených v rozsudku ve věci Stardust Marine (27) státní prostředky. Komise rovněž zastávala předběžný názor, že rozhodnutí společnosti Fraport lze pravděpodobně přičíst státu. |
| --- | --- |

(97)

V rozhodnutí o zahájení řízení z roku 2008 Komise konstatovala, že společnost Fraport a spolková země Porýní-Falc navýšily kapitál společnosti FFHG o 27 milionů EUR a přispěly částkou ve výši 19,7 milionu EUR resp. 7,3 milionu EUR. Co se týká existence podpory, Komise podotkla, že zdroje společnosti Fraport i spolkové země Porýní-Falc představují podle kritérií stanovených v rozsudku ve věci Stardust Marine (27) státní prostředky. Komise rovněž zastávala předběžný názor, že rozhodnutí společnosti Fraport lze pravděpodobně přičíst státu.

Stardust Marine

27

| (98) | Komise mimoto uvedla, že není přesvědčena o tom, že by v případě navýšení kapitálu bylo splněno kritérium tržně jednajícího hospodářského subjektu. Komise v zásadě souhlasila s tím, že posouzení provedené jednou či více nezávislými auditorskými společnostmi může sloužit jako důkaz, že se dotyčná transakce uskutečnila za tržní hodnotu (28). Komise však měla pochybnosti, zda zpráva, kterou jménem společnosti Fraport vydala společnost PwC, postačuje k vyloučení zvýhodnění. |
| --- | --- |

(98)

Komise mimoto uvedla, že není přesvědčena o tom, že by v případě navýšení kapitálu bylo splněno kritérium tržně jednajícího hospodářského subjektu. Komise v zásadě souhlasila s tím, že posouzení provedené jednou či více nezávislými auditorskými společnostmi může sloužit jako důkaz, že se dotyčná transakce uskutečnila za tržní hodnotu (28). Komise však měla pochybnosti, zda zpráva, kterou jménem společnosti Fraport vydala společnost PwC, postačuje k vyloučení zvýhodnění.

28

| (99) | Pochybnosti vyvolával obsah posouzení kritéria tržně jednajícího hospodářského subjektu, které provedla společnost PwC, jelikož toto posouzení bylo čistě kvalitativní a nehodnotilo náklady spojené s ukončením účasti společnosti Fraport. Ve zprávě nebyla rovněž vyčíslena ani podrobně vysvětlena „vysoká rizika“, která zjistily společnost BCG a strategické oddělení společnosti Fraport, a posouzení bylo obecně omezeno na společnost Fraport, aniž by bylo přezkoumáno, zda i spolková země Porýní-Falc jednala jako investor v tržním hospodářství. Z těchto důvodů nemohla Komise vyloučit, že navýšení kapitálu společnost FFHG zvýhodnilo. |
| --- | --- |

(99)

Pochybnosti vyvolával obsah posouzení kritéria tržně jednajícího hospodářského subjektu, které provedla společnost PwC, jelikož toto posouzení bylo čistě kvalitativní a nehodnotilo náklady spojené s ukončením účasti společnosti Fraport. Ve zprávě nebyla rovněž vyčíslena ani podrobně vysvětlena „vysoká rizika“, která zjistily společnost BCG a strategické oddělení společnosti Fraport, a posouzení bylo obecně omezeno na společnost Fraport, aniž by bylo přezkoumáno, zda i spolková země Porýní-Falc jednala jako investor v tržním hospodářství. Z těchto důvodů nemohla Komise vyloučit, že navýšení kapitálu společnost FFHG zvýhodnilo.

| (100) | Komise dospěla rovněž k závěru, že opatření bylo selektivní, jelikož navýšení kapitálu v roce 2001 bylo provedeno pouze ve prospěch společnosti FFHG, a že narušilo nebo mohlo narušit hospodářskou soutěž na trhu provozovatelů letišť a ovlivnilo obchod mezi členskými státy. |
| --- | --- |

(100)

Komise dospěla rovněž k závěru, že opatření bylo selektivní, jelikož navýšení kapitálu v roce 2001 bylo provedeno pouze ve prospěch společnosti FFHG, a že narušilo nebo mohlo narušit hospodářskou soutěž na trhu provozovatelů letišť a ovlivnilo obchod mezi členskými státy.

| (101) | Komise se proto předběžně domnívala, že dotyčné opatření může představovat státní podporu ve formě investiční podpory, a vyslovila pochybnosti ohledně její slučitelnosti s vnitřním trhem, zejména na základě čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy a pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005. |
| --- | --- |

(101)

Komise se proto předběžně domnívala, že dotyčné opatření může představovat státní podporu ve formě investiční podpory, a vyslovila pochybnosti ohledně její slučitelnosti s vnitřním trhem, zejména na základě čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy a pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005.

4.1.3.   OPATŘENÍ Č. 3: NAVÝŠENÍ KAPITÁLU V ROCE 2004

| (102) | Co se týká druhého navýšení kapitálu, Komise uvedla, že v roce 2004 navýšili stávající společníci společnosti FFHG její schválený základní kapitál o 10,75 milionu EUR, přičemž společnost Fraport přispěla částkou ve výši 10,21 milionu EUR a spolková země Porýní-Falc částkou ve výši 0,54 milionu EUR. Novým společníkem se mimoto stala spolková země Hesensko, která přispěla další částkou ve výši 8,75 milionu EUR. Spolkové země Porýní-Falc a Hesensko se navíc zavázaly, že každá z nich přispěje částkou ve výši 11,25 milionu EUR jako kapitálovou rezervou. |
| --- | --- |

(102)

Co se týká druhého navýšení kapitálu, Komise uvedla, že v roce 2004 navýšili stávající společníci společnosti FFHG její schválený základní kapitál o 10,75 milionu EUR, přičemž společnost Fraport přispěla částkou ve výši 10,21 milionu EUR a spolková země Porýní-Falc částkou ve výši 0,54 milionu EUR. Novým společníkem se mimoto stala spolková země Hesensko, která přispěla další částkou ve výši 8,75 milionu EUR. Spolkové země Porýní-Falc a Hesensko se navíc zavázaly, že každá z nich přispěje částkou ve výši 11,25 milionu EUR jako kapitálovou rezervou.

| (103) | Komise použila u tohoto navýšení kapitálu přiměřeně stejné odůvodnění jako u navýšení kapitálu v roce 2001 (viz oddíl 4.0.2), pokud jde o existenci podpory, a uvedla stejné pochybnosti ohledně jeho slučitelnosti s vnitřním trhem. |
| --- | --- |

(103)

Komise použila u tohoto navýšení kapitálu přiměřeně stejné odůvodnění jako u navýšení kapitálu v roce 2001 (viz oddíl 4.0.2), pokud jde o existenci podpory, a uvedla stejné pochybnosti ohledně jeho slučitelnosti s vnitřním trhem.

4.1.4.   OPATŘENÍ Č. 4: SMLOUVA O PŘEVODU ZISKŮ A ZTRÁT Z ROKU 2004

| (104) | Podle rozhodnutí o zahájení řízení z roku 2008 převzala společnost Fraport na základě smlouvy o převodu zisků a ztrát z roku 2004 ztráty společnosti FFHG ve výši nejméně [...] milionů EUR. Komise použila přiměřeně stejné odůvodnění, jaké předložila v souvislosti se smlouvou o převodu zisků a ztrát z roku 2001 (viz 91. bod odůvodnění a následující body odůvodnění). V souvislosti s posouzením kritéria tržně jednajícího hospodářského subjektu, které předložila společnost PwC, vyslovila Komise pochybnosti ohledně jeho spolehlivosti, jelikož posouzení bylo velkou měrou kvalitativní. Komise se tudíž domnívala, že smlouva o převodu zisků a ztrát z roku 2004 představuje provozní podporu, a vyslovila pochybnosti ohledně její slučitelnosti s vnitřním trhem, zejména na základě pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005. |
| --- | --- |

(104)

Podle rozhodnutí o zahájení řízení z roku 2008 převzala společnost Fraport na základě smlouvy o převodu zisků a ztrát z roku 2004 ztráty společnosti FFHG ve výši nejméně [...] milionů EUR. Komise použila přiměřeně stejné odůvodnění, jaké předložila v souvislosti se smlouvou o převodu zisků a ztrát z roku 2001 (viz 91. bod odůvodnění a následující body odůvodnění). V souvislosti s posouzením kritéria tržně jednajícího hospodářského subjektu, které předložila společnost PwC, vyslovila Komise pochybnosti ohledně jeho spolehlivosti, jelikož posouzení bylo velkou měrou kvalitativní. Komise se tudíž domnívala, že smlouva o převodu zisků a ztrát z roku 2004 představuje provozní podporu, a vyslovila pochybnosti ohledně její slučitelnosti s vnitřním trhem, zejména na základě pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005.

4.1.5.   OPATŘENÍ Č. 5: VYROVNÁVACÍ PLATBA PRO SPOLEČNOST FFHG ZA BEZPEČNOSTNÍ KONTROLY

| (105) | V rozhodnutí o zahájení řízení z roku 2008 Komise uvedla, že služby v oblasti bezpečnosti letiště nemají hospodářskou povahu a nespadají do oblasti působnosti pravidel státní podpory (29). |
| --- | --- |

(105)

V rozhodnutí o zahájení řízení z roku 2008 Komise uvedla, že služby v oblasti bezpečnosti letiště nemají hospodářskou povahu a nespadají do oblasti působnosti pravidel státní podpory (29).

29

| (106) | Poté Komise poznamenala, že z ekonomické analýzy společnosti PwC (jak se zdá) vyplývá, že spolková země Porýní-Falc poskytovala společnosti FFHG za provádění bezpečnostních kontrol nadměrnou náhradu. Komise v tomto ohledu podotkla, že výhoda byla financována ze státních prostředků a že mohla narušit hospodářskou soutěž a ovlivnit obchod mezi členskými státy. Komise se proto domnívala, že nadměrná náhrada představovala státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. |
| --- | --- |

(106)

Poté Komise poznamenala, že z ekonomické analýzy společnosti PwC (jak se zdá) vyplývá, že spolková země Porýní-Falc poskytovala společnosti FFHG za provádění bezpečnostních kontrol nadměrnou náhradu. Komise v tomto ohledu podotkla, že výhoda byla financována ze státních prostředků a že mohla narušit hospodářskou soutěž a ovlivnit obchod mezi členskými státy. Komise se proto domnívala, že nadměrná náhrada představovala státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.

| (107) | Co se týká posouzení slučitelnosti této provozní podpory, Komise použila přiměřeně stejné odůvodnění, jaké předložila v souvislosti se smlouvou o převodu zisků a ztrát z roku 2001 (viz 95. bod odůvodnění a následující body odůvodnění). Jiným možným právním základem, který byl posouzen s ohledem na slučitelnost s vnitřním trhem, byl čl. 106 odst. 2 Smlouvy. Německo však neposkytlo žádné údaje o tom, že společnosti FFHG byl uložen závazek veřejné služby. Komise proto nezjistila žádný právní základ pro prohlášení nadměrné náhrady v souvislosti s bezpečnostními poplatky za slučitelnou s vnitřním trhem. |
| --- | --- |

(107)

Co se týká posouzení slučitelnosti této provozní podpory, Komise použila přiměřeně stejné odůvodnění, jaké předložila v souvislosti se smlouvou o převodu zisků a ztrát z roku 2001 (viz 95. bod odůvodnění a následující body odůvodnění). Jiným možným právním základem, který byl posouzen s ohledem na slučitelnost s vnitřním trhem, byl čl. 106 odst. 2 Smlouvy. Německo však neposkytlo žádné údaje o tom, že společnosti FFHG byl uložen závazek veřejné služby. Komise proto nezjistila žádný právní základ pro prohlášení nadměrné náhrady v souvislosti s bezpečnostními poplatky za slučitelnou s vnitřním trhem.

4.1.6.   OPATŘENÍ Č. 6: PŘÍMÉ GRANTY POSKYTNUTÉ SPOLKOVOU ZEMÍ PORÝNÍ-FALC

| (108) | Komise v rozhodnutí o zahájení řízení z roku 2008 poznamenala, že přímé granty, které byly poskytnuty v letech 2001 až 2004, byly (jak se zdá) uděleny bez jakéhokoli protiplnění, a to ze státních prostředků (konkrétně ze souhrnného rozpočtu spolkové země Porýní-Falc) a selektivním způsobem (pouze společnosti FFHG). Komise měla za to, že tyto granty mohou narušit hospodářskou soutěž a ovlivnit obchod mezi členskými státy. Komise proto zastávala předběžný názor, že představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy ve formě investiční podpory. |
| --- | --- |

(108)

Komise v rozhodnutí o zahájení řízení z roku 2008 poznamenala, že přímé granty, které byly poskytnuty v letech 2001 až 2004, byly (jak se zdá) uděleny bez jakéhokoli protiplnění, a to ze státních prostředků (konkrétně ze souhrnného rozpočtu spolkové země Porýní-Falc) a selektivním způsobem (pouze společnosti FFHG). Komise měla za to, že tyto granty mohou narušit hospodářskou soutěž a ovlivnit obchod mezi členskými státy. Komise proto zastávala předběžný názor, že představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy ve formě investiční podpory.

| (109) | Komise vyslovila rovněž pochybnosti ohledně slučitelnosti podpory s vnitřním trhem, zejména s ohledem na čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy a pokyny pro leteckou dopravu z roku 2005. |
| --- | --- |

(109)

Komise vyslovila rovněž pochybnosti ohledně slučitelnosti podpory s vnitřním trhem, zejména s ohledem na čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy a pokyny pro leteckou dopravu z roku 2005.

4.2.   MOŽNÁ STÁTNÍ PODPORA, KTEROU SPOLEČNOST FFHG POSKYTLA SPOLEČNOSTI RYANAIR A VŠEM OSTATNÍM LETECKÝM SPOLEČNOSTEM PŘEPRAVUJÍCÍM CESTUJÍCÍ

MOŽNÁ STÁTNÍ PODPORA, KTEROU SPOLEČNOST FFHG POSKYTLA SPOLEČNOSTI RYANAIR A VŠEM OSTATNÍM LETECKÝM SPOLEČNOSTEM PŘEPRAVUJÍCÍM CESTUJÍCÍ

4.2.1.   OPATŘENÍ Č. 7: SMLOUVA SE SPOLEČNOSTÍ RYANAIR Z ROKU 1999

| (110) | Co se týká smlouvy se společností Ryanair z roku 1999, Komise v rozhodnutí o zahájení řízení z roku 2008 obecně konstatovala, že sleva nebo systém slev poskytující preferenční zacházení určitému podniku pravděpodobně spadá do oblasti působnosti článku 107 Smlouvy. |
| --- | --- |

(110)

Co se týká smlouvy se společností Ryanair z roku 1999, Komise v rozhodnutí o zahájení řízení z roku 2008 obecně konstatovala, že sleva nebo systém slev poskytující preferenční zacházení určitému podniku pravděpodobně spadá do oblasti působnosti článku 107 Smlouvy.

| (111) | Komise se domnívala, že jelikož je společnost FFHG převážně ve veřejných rukou, představují její zdroje státní prostředky. V souvislosti se smlouvou se společností Ryanair z roku 1999 Komise podotkla, že ačkoli dozorčí rada o smlouvě nehlasovala, nepředložila žádný návrh ani nepřijala opatření, která by naznačovala, že s ní nesouhlasí. Komise proto poznamenala, že nemá k dispozici žádné informace, které by jí umožnily vyvodit závěr, že smlouvu se společností Ryanair z roku 1999 nelze přičíst státu. |
| --- | --- |

(111)

Komise se domnívala, že jelikož je společnost FFHG převážně ve veřejných rukou, představují její zdroje státní prostředky. V souvislosti se smlouvou se společností Ryanair z roku 1999 Komise podotkla, že ačkoli dozorčí rada o smlouvě nehlasovala, nepředložila žádný návrh ani nepřijala opatření, která by naznačovala, že s ní nesouhlasí. Komise proto poznamenala, že nemá k dispozici žádné informace, které by jí umožnily vyvodit závěr, že smlouvu se společností Ryanair z roku 1999 nelze přičíst státu.

| (112) | Komise vyslovila rovněž pochybnosti ohledně toho, zda by smlouvu se společností Ryanair z roku 1999 uzavřel soukromý investor v tržním hospodářství. Komise v tomto ohledu poznamenala, že poplatky, které společnost FFHG uložila společnosti Ryanair, nepokrývají náklady společnosti FFHG v plné výši, zdá se tudíž, že společnost Ryanair zvýhodňují. |
| --- | --- |

(112)

Komise vyslovila rovněž pochybnosti ohledně toho, zda by smlouvu se společností Ryanair z roku 1999 uzavřel soukromý investor v tržním hospodářství. Komise v tomto ohledu poznamenala, že poplatky, které společnost FFHG uložila společnosti Ryanair, nepokrývají náklady společnosti FFHG v plné výši, zdá se tudíž, že společnost Ryanair zvýhodňují.

| (113) | Komise rovněž podotkla, že v posouzení kritéria tržně jednajícího hospodářského subjektu, které Německo předložilo, nebyly zohledněny náklady na nový terminál ve výši přibližně [...] milionů EUR. Komise odmítla předběžně tvrzení Německa, že v roce 1999 letiště Frankfurt-Hahn stejně potřebovalo nový terminál pro cestující, a že kapacita ve výši 1,25 milionu cestujících ročně značně převyšovala očekávaný objem osobní přepravy, který měla vytvořit společnost Ryanair, jelikož v roce 1999 byla společnost Ryanair jediným velkým leteckým dopravcem na letišti Frankfurt-Hahn zajišťujícím přepravu cestujících. Z těchto důvodů vyslovila Komise pochybnosti ohledně posouzení kritéria tržně jednajícího hospodářského subjektu, které Německo předložilo. |
| --- | --- |

(113)

Komise rovněž podotkla, že v posouzení kritéria tržně jednajícího hospodářského subjektu, které Německo předložilo, nebyly zohledněny náklady na nový terminál ve výši přibližně [...] milionů EUR. Komise odmítla předběžně tvrzení Německa, že v roce 1999 letiště Frankfurt-Hahn stejně potřebovalo nový terminál pro cestující, a že kapacita ve výši 1,25 milionu cestujících ročně značně převyšovala očekávaný objem osobní přepravy, který měla vytvořit společnost Ryanair, jelikož v roce 1999 byla společnost Ryanair jediným velkým leteckým dopravcem na letišti Frankfurt-Hahn zajišťujícím přepravu cestujících. Z těchto důvodů vyslovila Komise pochybnosti ohledně posouzení kritéria tržně jednajícího hospodářského subjektu, které Německo předložilo.

| (114) | Komise se rovněž domnívala, že smlouva se společností Ryanair z roku 1999 je selektivní a specifické opatření, jelikož při jednáních se společností FFHG získala tyto podmínky pouze společnost Ryanair, a že dotyčné opatření narušuje nebo může narušit hospodářskou soutěž na trhu leteckých společností a ovlivňuje obchod mezi členskými státy. |
| --- | --- |

(114)

Komise se rovněž domnívala, že smlouva se společností Ryanair z roku 1999 je selektivní a specifické opatření, jelikož při jednáních se společností FFHG získala tyto podmínky pouze společnost Ryanair, a že dotyčné opatření narušuje nebo může narušit hospodářskou soutěž na trhu leteckých společností a ovlivňuje obchod mezi členskými státy.

| (115) | Komise proto zastávala předběžný názor, že vzhledem k tomu, že smlouva se společností Ryanair z roku 1999 (jak se zdá) nesplňuje kritérium tržně jednajícího hospodářského subjektu a lze ji přičíst státu, představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Komise mimoto nezjistila žádný právní základ pro prohlášení takové trvalé provozní podpory pro leteckou společnost za slučitelnou s vnitřním trhem. |
| --- | --- |

(115)

Komise proto zastávala předběžný názor, že vzhledem k tomu, že smlouva se společností Ryanair z roku 1999 (jak se zdá) nesplňuje kritérium tržně jednajícího hospodářského subjektu a lze ji přičíst státu, představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Komise mimoto nezjistila žádný právní základ pro prohlášení takové trvalé provozní podpory pro leteckou společnost za slučitelnou s vnitřním trhem.

4.2.2.   OPATŘENÍ Č. 8: CENÍK LETIŠTNÍCH POPLATKŮ Z ROKU 2001

| (116) | V rozhodnutí o zahájení řízení z roku 2008 analyzovala Komise rovněž to, zda ceník letištních poplatků z roku 2001 případně představoval státní podporu pro společnost Ryanair. Komise měla v této souvislosti za to, že jelikož jsou společnosti FFHG a Fraport podniky, v nichž mají většinový podíl orgány veřejné moci, představují jejich zdroje státní prostředky a jejich jednání lze přičíst státu. |
| --- | --- |

(116)

V rozhodnutí o zahájení řízení z roku 2008 analyzovala Komise rovněž to, zda ceník letištních poplatků z roku 2001 případně představoval státní podporu pro společnost Ryanair. Komise měla v této souvislosti za to, že jelikož jsou společnosti FFHG a Fraport podniky, v nichž mají většinový podíl orgány veřejné moci, představují jejich zdroje státní prostředky a jejich jednání lze přičíst státu.

| (117) | Komise vyslovila pochybnosti, zda byla struktura poplatků v ceníku letištních poplatků z roku 2001 stanovena způsobem, který umožňoval, aby byl provoz letiště ziskový, jelikož Německo neposkytlo s ohledem na tento ceník posouzení kritéria tržně jednajícího hospodářského subjektu. Jelikož se zdálo, že společnost Ryanair byla jedinou leteckou společností zajišťující přepravu cestujících, která mezi roky 2001 a 2003 letiště využívala, a až do roku 2006 na ni připadalo více než 95 % objemu osobní přepravy, sloužily jako měřítko výsledky posouzení kritéria tržně jednajícího hospodářského subjektu pro smlouvu se společností Ryanair z roku 2002, jež vycházela z ceníku letištních poplatků z roku 2001 a zaváděla dodatečnou marketingovou podporu. Na základě poskytnutých informací měla Komise pochybnosti, zda bylo v případě ceníku letištních poplatků z roku 2001 splněno kritérium tržně jednajícího hospodářského subjektu. |
| --- | --- |

(117)

Komise vyslovila pochybnosti, zda byla struktura poplatků v ceníku letištních poplatků z roku 2001 stanovena způsobem, který umožňoval, aby byl provoz letiště ziskový, jelikož Německo neposkytlo s ohledem na tento ceník posouzení kritéria tržně jednajícího hospodářského subjektu. Jelikož se zdálo, že společnost Ryanair byla jedinou leteckou společností zajišťující přepravu cestujících, která mezi roky 2001 a 2003 letiště využívala, a až do roku 2006 na ni připadalo více než 95 % objemu osobní přepravy, sloužily jako měřítko výsledky posouzení kritéria tržně jednajícího hospodářského subjektu pro smlouvu se společností Ryanair z roku 2002, jež vycházela z ceníku letištních poplatků z roku 2001 a zaváděla dodatečnou marketingovou podporu. Na základě poskytnutých informací měla Komise pochybnosti, zda bylo v případě ceníku letištních poplatků z roku 2001 splněno kritérium tržně jednajícího hospodářského subjektu.

| (118) | Komise se domnívala, že opatření je selektivní, jelikož z ceníku letištních poplatků z roku 2001 měly prospěch pouze letecké společnosti, které využívají letiště Frankfurt-Hahn, a že narušilo nebo mohlo narušit hospodářskou soutěž a ovlivnilo obchod mezi členskými státy. |
| --- | --- |

(118)

Komise se domnívala, že opatření je selektivní, jelikož z ceníku letištních poplatků z roku 2001 měly prospěch pouze letecké společnosti, které využívají letiště Frankfurt-Hahn, a že narušilo nebo mohlo narušit hospodářskou soutěž a ovlivnilo obchod mezi členskými státy.

| (119) | Co se týká ceníku letištních poplatků z roku 2001, Komise se předběžně domnívala, že může představovat státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Komise mimoto nezjistila žádný právní základ pro prohlášení takové trvalé provozní podpory pro leteckou společnost za slučitelnou s vnitřním trhem. |
| --- | --- |

(119)

Co se týká ceníku letištních poplatků z roku 2001, Komise se předběžně domnívala, že může představovat státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Komise mimoto nezjistila žádný právní základ pro prohlášení takové trvalé provozní podpory pro leteckou společnost za slučitelnou s vnitřním trhem.

4.2.3.   OPATŘENÍ Č. 9: SMLOUVA SE SPOLEČNOSTÍ RYANAIR Z ROKU 2002

| (120) | Pokud jde o otázku státních prostředků, Komise přiměřeně použila stejné odůvodnění jako u smlouvy se společností Ryanair z roku 1999, jak bylo projednáno v oddíle 4.2.1 (110. bod odůvodnění a následující body odůvodnění). Co se týká přičitatelnosti opatření, smlouva se společností Ryanair z roku 2002 byla formálně schválena dozorčí radou společnosti FFHG, v níž mají převahu členové navržení orgány veřejné moci. Komise tudíž zastávala předběžný názor, že smlouvu se společností Ryanair z roku 2002 lze přičíst Německu. |
| --- | --- |

(120)

Pokud jde o otázku státních prostředků, Komise přiměřeně použila stejné odůvodnění jako u smlouvy se společností Ryanair z roku 1999, jak bylo projednáno v oddíle 4.2.1 (110. bod odůvodnění a následující body odůvodnění). Co se týká přičitatelnosti opatření, smlouva se společností Ryanair z roku 2002 byla formálně schválena dozorčí radou společnosti FFHG, v níž mají převahu členové navržení orgány veřejné moci. Komise tudíž zastávala předběžný názor, že smlouvu se společností Ryanair z roku 2002 lze přičíst Německu.

| (121) | Komise vyslovila rovněž pochybnosti ohledně toho, zda by smlouvu se společností Ryanair z roku 2002 uzavřel i investor v tržním hospodářství. V této souvislosti zpochybnila Komise výpočet, který Německo předložilo. Komise vyslovila pochybnosti také s ohledem na výpočet nákladů, jelikož náklady na obecnou letištní infrastrukturu a celkovou správu letiště, které Německo poskytlo, vycházely z mezních nákladů místo průměrných nákladů. Výše letištních poplatků byla mimoto až do 30. dubna 2004 zmražena a poté měla být upravena podle německého indexu spotřebitelských cen, a to pouze v případě, že tento index vzroste v porovnání s předchozím rokem o více než [...] %. |
| --- | --- |

(121)

Komise vyslovila rovněž pochybnosti ohledně toho, zda by smlouvu se společností Ryanair z roku 2002 uzavřel i investor v tržním hospodářství. V této souvislosti zpochybnila Komise výpočet, který Německo předložilo. Komise vyslovila pochybnosti také s ohledem na výpočet nákladů, jelikož náklady na obecnou letištní infrastrukturu a celkovou správu letiště, které Německo poskytlo, vycházely z mezních nákladů místo průměrných nákladů. Výše letištních poplatků byla mimoto až do 30. dubna 2004 zmražena a poté měla být upravena podle německého indexu spotřebitelských cen, a to pouze v případě, že tento index vzroste v porovnání s předchozím rokem o více než [...] %.

| (122) | Co se týká selektivity, narušení hospodářské soutěže a ovlivnění obchodu, Komise použila přiměřeně stejné odůvodnění jako u smlouvy se společností Ryanair z roku 1999, viz oddíl 4.2.1 (110. bod odůvodnění a následující body odůvodnění). |
| --- | --- |

(122)

Co se týká selektivity, narušení hospodářské soutěže a ovlivnění obchodu, Komise použila přiměřeně stejné odůvodnění jako u smlouvy se společností Ryanair z roku 1999, viz oddíl 4.2.1 (110. bod odůvodnění a následující body odůvodnění).

| (123) | Komise se proto předběžně domnívala, že smlouva se společností Ryanair z roku 2002 může představovat státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Komise mimoto nezjistila žádný právní základ pro prohlášení takové trvalé provozní podpory pro leteckou společnost za slučitelnou s vnitřním trhem. |
| --- | --- |

(123)

Komise se proto předběžně domnívala, že smlouva se společností Ryanair z roku 2002 může představovat státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Komise mimoto nezjistila žádný právní základ pro prohlášení takové trvalé provozní podpory pro leteckou společnost za slučitelnou s vnitřním trhem.

4.2.4.   OPATŘENÍ Č. 10: SMLOUVA SE SPOLEČNOSTÍ RYANAIR Z ROKU 2005

| (124) | Pokud jde o otázku státních prostředků, Komise použila přiměřeně stejné odůvodnění jako u smlouvy se společností Ryanair z roku 1999, jak bylo projednáno v oddíle 4.2.1 (110. bod odůvodnění a následující body odůvodnění). Co se týká otázky, zda existovala hospodářská výhoda, Komise vyslovila pochybnosti ohledně posouzení kritéria tržně jednajícího hospodářského subjektu, které Německo předložilo, jelikož nebyly k dispozici dostatečné informace pro ověření výpočtů a jelikož investice vyvolané rostoucím počtem cestujících nebyly nijak zohledněny ani přiděleny společnosti Ryanair. |
| --- | --- |

(124)

Pokud jde o otázku státních prostředků, Komise použila přiměřeně stejné odůvodnění jako u smlouvy se společností Ryanair z roku 1999, jak bylo projednáno v oddíle 4.2.1 (110. bod odůvodnění a následující body odůvodnění). Co se týká otázky, zda existovala hospodářská výhoda, Komise vyslovila pochybnosti ohledně posouzení kritéria tržně jednajícího hospodářského subjektu, které Německo předložilo, jelikož nebyly k dispozici dostatečné informace pro ověření výpočtů a jelikož investice vyvolané rostoucím počtem cestujících nebyly nijak zohledněny ani přiděleny společnosti Ryanair.

| (125) | Komise dále uvedla, že ačkoli se smlouva se společností Ryanair z roku 2005 lišila od smluv z roku 1999 a 2002, jelikož zavedla určitý systém smluvních pokut, pokud společnost Ryanair nedosáhne smluvně stanoveného objemu osobní přepravy, měla pochybnosti, zda byly tyto sankce účinné. |
| --- | --- |

(125)

Komise dále uvedla, že ačkoli se smlouva se společností Ryanair z roku 2005 lišila od smluv z roku 1999 a 2002, jelikož zavedla určitý systém smluvních pokut, pokud společnost Ryanair nedosáhne smluvně stanoveného objemu osobní přepravy, měla pochybnosti, zda byly tyto sankce účinné.

| (126) | Co se týká selektivity, narušení hospodářské soutěže a ovlivnění obchodu, Komise použila přiměřeně stejné odůvodnění jako u smlouvy se společností Ryanair z roku 1999, viz oddíl 4.2.1 (110. bod odůvodnění a následující body odůvodnění). |
| --- | --- |

(126)

Co se týká selektivity, narušení hospodářské soutěže a ovlivnění obchodu, Komise použila přiměřeně stejné odůvodnění jako u smlouvy se společností Ryanair z roku 1999, viz oddíl 4.2.1 (110. bod odůvodnění a následující body odůvodnění).

| (127) | Komise dospěla k závěru, že i smlouva se společností Ryanair z roku 2005 představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Komise mimoto nezjistila žádný právní základ pro prohlášení takové trvalé provozní podpory pro leteckou společnost za slučitelnou s vnitřním trhem. |
| --- | --- |

(127)

Komise dospěla k závěru, že i smlouva se společností Ryanair z roku 2005 představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Komise mimoto nezjistila žádný právní základ pro prohlášení takové trvalé provozní podpory pro leteckou společnost za slučitelnou s vnitřním trhem.

4.2.5.   OPATŘENÍ Č. 11: CENÍK LETIŠTNÍCH POPLATKŮ Z ROKU 2006

| (128) | Co se týká ceníku letištních poplatků z roku 2006, Německo předložilo Komisi pouze částečně ekonomické odůvodnění ve formě posouzení kritéria tržně jednajícího hospodářského subjektu. Komise v rozhodnutí o zahájení řízení z roku 2008 uvedla, že vzhledem k neúplným informacím nemohla ověřit, zda rozdíly v poplatcích za cestující odůvodňovaly úspory z rozsahu, jak tvrdilo Německo. Ekonomické odůvodnění, které bylo předloženo s ohledem na ceník letištních poplatků z roku 2006, mimoto ponechalo řadu otázek otevřených, například to, které náklady jsou započítány v pokrytí nákladů a proč nebyla do ekonomického odůvodnění ceníku zahrnuta marketingová podpora. |
| --- | --- |

(128)

Co se týká ceníku letištních poplatků z roku 2006, Německo předložilo Komisi pouze částečně ekonomické odůvodnění ve formě posouzení kritéria tržně jednajícího hospodářského subjektu. Komise v rozhodnutí o zahájení řízení z roku 2008 uvedla, že vzhledem k neúplným informacím nemohla ověřit, zda rozdíly v poplatcích za cestující odůvodňovaly úspory z rozsahu, jak tvrdilo Německo. Ekonomické odůvodnění, které bylo předloženo s ohledem na ceník letištních poplatků z roku 2006, mimoto ponechalo řadu otázek otevřených, například to, které náklady jsou započítány v pokrytí nákladů a proč nebyla do ekonomického odůvodnění ceníku zahrnuta marketingová podpora.

| (129) | Komise se domnívala, že opatření je selektivní, jelikož prospěch z ceníku letištních poplatků z roku 2006 měly pouze letecké společnosti využívající letiště Frankfurt-Hahn, a že dotyčné opatření narušilo nebo mohlo narušit hospodářskou soutěž a ovlivnilo obchod mezi členskými státy. |
| --- | --- |

(129)

Komise se domnívala, že opatření je selektivní, jelikož prospěch z ceníku letištních poplatků z roku 2006 měly pouze letecké společnosti využívající letiště Frankfurt-Hahn, a že dotyčné opatření narušilo nebo mohlo narušit hospodářskou soutěž a ovlivnilo obchod mezi členskými státy.

| (130) | Co se týká ceníku letištních poplatků z roku 2006, Komise se tudíž předběžně domnívala, že může představovat státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Komise mimoto nezjistila žádný právní základ pro prohlášení této trvalé provozní podpory pro leteckou společnost za slučitelnou s vnitřním trhem. |
| --- | --- |

(130)

Co se týká ceníku letištních poplatků z roku 2006, Komise se tudíž předběžně domnívala, že může představovat státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Komise mimoto nezjistila žádný právní základ pro prohlášení této trvalé provozní podpory pro leteckou společnost za slučitelnou s vnitřním trhem.

5.   PŘIPOMÍNKY NĚMECKA

PŘIPOMÍNKY NĚMECKA

| (131) | Německo v průběhu tohoto řízení předložilo rozsáhlé připomínky a ekonomickou analýzu. |
| --- | --- |

(131)

Německo v průběhu tohoto řízení předložilo rozsáhlé připomínky a ekonomickou analýzu.

5.1.   OBECNÉ POZNÁMKY

OBECNÉ POZNÁMKY

| (132) | Ve svých připomínkách Německo nejprve uvedlo některé obecné podkladové informace týkající se letiště Frankfurt-Hahn. Německo trvalo na tom, že se projekt letiště Frankfurt-Hahn měl od okamžiku přeměny stát ziskovou soukromou společností. Společnost Fraport se tudíž vzhledem k dlouhodobé ziskovosti letiště strategicky rozhodla se na něm podílet. S obchodním modelem založeným na nízkonákladových dopravcích, značně zjednodušenou infrastrukturou a nízkými kapitálovými náklady bylo letiště Frankfurt-Hahn podle Německa v Evropě průkopníkem. Německo však tvrdilo, že potřebný časový rámec pro dosažení kladných provozních výsledků u infrastrukturního projektu tohoto druhu by činil přibližně dvacet let. Německo taktéž uvedlo, že letiště Frankfurt-Hahn dosáhlo u EBITDA kladného výsledku poprvé v roce 2006, tj. již osm let od vstupu na trh, což prokazuje jeho hospodářskou životaschopnost. Podle Německa bylo letiště Frankfurt-Hahn nejrychleji rostoucím letištěm v Německu. |
| --- | --- |

(132)

Ve svých připomínkách Německo nejprve uvedlo některé obecné podkladové informace týkající se letiště Frankfurt-Hahn. Německo trvalo na tom, že se projekt letiště Frankfurt-Hahn měl od okamžiku přeměny stát ziskovou soukromou společností. Společnost Fraport se tudíž vzhledem k dlouhodobé ziskovosti letiště strategicky rozhodla se na něm podílet. S obchodním modelem založeným na nízkonákladových dopravcích, značně zjednodušenou infrastrukturou a nízkými kapitálovými náklady bylo letiště Frankfurt-Hahn podle Německa v Evropě průkopníkem. Německo však tvrdilo, že potřebný časový rámec pro dosažení kladných provozních výsledků u infrastrukturního projektu tohoto druhu by činil přibližně dvacet let. Německo taktéž uvedlo, že letiště Frankfurt-Hahn dosáhlo u EBITDA kladného výsledku poprvé v roce 2006, tj. již osm let od vstupu na trh, což prokazuje jeho hospodářskou životaschopnost. Podle Německa bylo letiště Frankfurt-Hahn nejrychleji rostoucím letištěm v Německu.

| (133) | Německo zastávalo rovněž názor, že opatření týkající se letiště Frankfurt-Hahn byla přijata výhradně v souladu se zásadou investora v tržním hospodářství. Podle Německa je jakákoli výhoda vyloučena, pokud by financování na základě obchodní logiky poskytl i soukromý podnik stejné velikosti a ve srovnatelné situaci. Německo tvrdilo, že by Komise měla posoudit pouze to, zda je příslušné opatření obhajitelné z obchodního hlediska, a nikoli to, zda bude bezpochyby úspěšné. Německo odkázalo rovněž na zásadu rovnosti veřejných a soukromých podniků, podle níž se finanční prostředky, které stát poskytuje podniku v souladu s tržními podmínkami, nepokládají za státní podporu. Podle Německa byla všechna opatření týkající se letiště Frankfurt-Hahn provedena v souladu s tržními podmínkami; to prokazuje posouzení kritéria tržně jednajícího hospodářského subjektu, které Německo předložilo. Německo poté tyto obecné poznámky rozvedlo s ohledem na příslušná opatření, která byla posouzena v rozhodnutí o zahájení řízení z roku 2008. |
| --- | --- |

(133)

Německo zastávalo rovněž názor, že opatření týkající se letiště Frankfurt-Hahn byla přijata výhradně v souladu se zásadou investora v tržním hospodářství. Podle Německa je jakákoli výhoda vyloučena, pokud by financování na základě obchodní logiky poskytl i soukromý podnik stejné velikosti a ve srovnatelné situaci. Německo tvrdilo, že by Komise měla posoudit pouze to, zda je příslušné opatření obhajitelné z obchodního hlediska, a nikoli to, zda bude bezpochyby úspěšné. Německo odkázalo rovněž na zásadu rovnosti veřejných a soukromých podniků, podle níž se finanční prostředky, které stát poskytuje podniku v souladu s tržními podmínkami, nepokládají za státní podporu. Podle Německa byla všechna opatření týkající se letiště Frankfurt-Hahn provedena v souladu s tržními podmínkami; to prokazuje posouzení kritéria tržně jednajícího hospodářského subjektu, které Německo předložilo. Německo poté tyto obecné poznámky rozvedlo s ohledem na příslušná opatření, která byla posouzena v rozhodnutí o zahájení řízení z roku 2008.

5.2.   ÚDAJNÁ STÁTNÍ PODPORA VE PROSPĚCH SPOLEČNOSTI FFHG

ÚDAJNÁ STÁTNÍ PODPORA VE PROSPĚCH SPOLEČNOSTI FFHG

5.2.1.   OPATŘENÍ Č. 1: SMLOUVA O PŘEVODU ZISKŮ A ZTRÁT Z ROKU 2001

| (134) | Německo tvrdilo, že se na smlouvu o převodu zisků a ztrát z roku 2001 pravidla státní podpory nevztahují, jelikož smlouva byla uzavřena v srpnu 1999, tj. před vynesením rozsudku Soudního dvora ve věci Aéroports de Paris (30) dne 24. října 2002. Podle Německa se rozsudek vynesený na prvním stupni Tribunálem stal pravomocným až po vynesení rozsudku Soudního dvora a teprve tehdy bylo objasněno, že se letiště považují za podniky, spadají tudíž do oblasti působnosti pravidel státní podpory. Tento přístup byl později potvrzen v rozsudku ve věci Leipzig-Halle (31). |
| --- | --- |

(134)

Německo tvrdilo, že se na smlouvu o převodu zisků a ztrát z roku 2001 pravidla státní podpory nevztahují, jelikož smlouva byla uzavřena v srpnu 1999, tj. před vynesením rozsudku Soudního dvora ve věci Aéroports de Paris (30) dne 24. října 2002. Podle Německa se rozsudek vynesený na prvním stupni Tribunálem stal pravomocným až po vynesení rozsudku Soudního dvora a teprve tehdy bylo objasněno, že se letiště považují za podniky, spadají tudíž do oblasti působnosti pravidel státní podpory. Tento přístup byl později potvrzen v rozsudku ve věci Leipzig-Halle (31).

Aéroports de Paris

30

Leipzig-Halle

31

| (135) | Německo dále uvedlo, že nebyly použity státní prostředky. Německo v této souvislosti tvrdilo, že ztráty, které převzala společnost Fraport, nezatížily státní rozpočet. Německo také uvedlo, že rozhodnutí přijatá společností Fraport nelze přičíst Německu, jelikož veřejní akcionáři nemohli vykonávat rozhodující vliv. Německo v této souvislosti zdůraznilo, že v každém jednotlivém případě je nutné ověřit, zda zdroje určité společnosti skutečně kontroluje stát. Podle Německa nepostačuje skutečnost, že většina akcionářů pochází z veřejného sektoru, k tomu, aby bylo možno předpokládat, že smlouva o převodu zisků a ztrát z roku 2011 zahrnuje státní prostředky. |
| --- | --- |

(135)

Německo dále uvedlo, že nebyly použity státní prostředky. Německo v této souvislosti tvrdilo, že ztráty, které převzala společnost Fraport, nezatížily státní rozpočet. Německo také uvedlo, že rozhodnutí přijatá společností Fraport nelze přičíst Německu, jelikož veřejní akcionáři nemohli vykonávat rozhodující vliv. Německo v této souvislosti zdůraznilo, že v každém jednotlivém případě je nutné ověřit, zda zdroje určité společnosti skutečně kontroluje stát. Podle Německa nepostačuje skutečnost, že většina akcionářů pochází z veřejného sektoru, k tomu, aby bylo možno předpokládat, že smlouva o převodu zisků a ztrát z roku 2011 zahrnuje státní prostředky.

| (136) | Podle Německa nemohou v případě německé akciové společnosti (Aktiengesellschaft), jako je společnost Fraport, akcionáři určovat jednání představenstva. Podle názoru Německa je společnost Fraport nezávislá akciová společnost kotovaná na burze cenných papírů a regionální orgány veřejné moci nevykonávají trvale kontrolu nad jejími finančními prostředky. Německo objasnilo, že podle § 76 německého zákona o akciových společnostech (Aktiengesetz, dále jen „AktG“) má představenstvo rozsáhlé rozhodovací pravomoci nezávisle na akcionářích. Německo tvrdilo, že v případech Stadtwerke Brixen AG (32) a Carbotermo (33) Soudní dvůr uznal zvláštní povahu německé společnosti, jejíž akcie se prodávají na burze, a značnou nezávislost jejího představenstva na akcionářích. V tomto ohledu nemohly orgány veřejné moci kontrolovat každodenní činnosti společnosti Fraport. |
| --- | --- |

(136)

Podle Německa nemohou v případě německé akciové společnosti (Aktiengesellschaft), jako je společnost Fraport, akcionáři určovat jednání představenstva. Podle názoru Německa je společnost Fraport nezávislá akciová společnost kotovaná na burze cenných papírů a regionální orgány veřejné moci nevykonávají trvale kontrolu nad jejími finančními prostředky. Německo objasnilo, že podle § 76 německého zákona o akciových společnostech (Aktiengesetz, dále jen „AktG“) má představenstvo rozsáhlé rozhodovací pravomoci nezávisle na akcionářích. Německo tvrdilo, že v případech Stadtwerke Brixen AG (32) a Carbotermo (33) Soudní dvůr uznal zvláštní povahu německé společnosti, jejíž akcie se prodávají na burze, a značnou nezávislost jejího představenstva na akcionářích. V tomto ohledu nemohly orgány veřejné moci kontrolovat každodenní činnosti společnosti Fraport.

Aktiengesellschaft

Aktiengesetz

Stadtwerke Brixen AG

32

Carbotermo

33

| (137) | Německo v této souvislosti objasnilo, že společnost Fraport nebyla začleněna do struktur veřejné správy, neodpovídala Německu za své jednání a nebyla podřízena veřejné správě. Ačkoli Německo uznalo, že se veřejní akcionáři účastnili rozhodování na valné hromadě, na níž bylo rozhodnuto o smlouvě o převodu zisků a ztrát z roku 2001, tvrdilo, že to neznamená, že veřejní akcionáři učinili něco více, než že vykonali svá zákonná práva a povinnosti jako akcionáři. |
| --- | --- |

(137)

Německo v této souvislosti objasnilo, že společnost Fraport nebyla začleněna do struktur veřejné správy, neodpovídala Německu za své jednání a nebyla podřízena veřejné správě. Ačkoli Německo uznalo, že se veřejní akcionáři účastnili rozhodování na valné hromadě, na níž bylo rozhodnuto o smlouvě o převodu zisků a ztrát z roku 2001, tvrdilo, že to neznamená, že veřejní akcionáři učinili něco více, než že vykonali svá zákonná práva a povinnosti jako akcionáři.

| (138) | Německo mimoto uvedlo, že smlouva o převodu zisků a ztrát z roku 2001 neposkytla společnosti FFHG žádnou výhodu. Německo odkázalo na posouzení kritéria tržně jednajícího hospodářského subjektu, které v této souvislosti provedla společnost PwC, jež se domnívala, že by tuto smlouvu uzavřel jakýkoli investor v tržním hospodářství. Německo dále uvedlo, že rizika a výhody plynoucí ze smlouvy o převodu zisků a ztrát z roku 2001 byly rovnoměrně rozděleny a že smlouva měla smysl i z daňového hlediska. Německo označilo smlouvu o převodu zisků a ztrát z roku 2001 za naprosto běžné opatření v rámci skupiny společností, které umožňuje uplatňovat globální nebo odvětvovou strukturální politiku. |
| --- | --- |

(138)

Německo mimoto uvedlo, že smlouva o převodu zisků a ztrát z roku 2001 neposkytla společnosti FFHG žádnou výhodu. Německo odkázalo na posouzení kritéria tržně jednajícího hospodářského subjektu, které v této souvislosti provedla společnost PwC, jež se domnívala, že by tuto smlouvu uzavřel jakýkoli investor v tržním hospodářství. Německo dále uvedlo, že rizika a výhody plynoucí ze smlouvy o převodu zisků a ztrát z roku 2001 byly rovnoměrně rozděleny a že smlouva měla smysl i z daňového hlediska. Německo označilo smlouvu o převodu zisků a ztrát z roku 2001 za naprosto běžné opatření v rámci skupiny společností, které umožňuje uplatňovat globální nebo odvětvovou strukturální politiku.

5.2.2.   OPATŘENÍ Č. 2: NAVÝŠENÍ KAPITÁLU V ROCE 2001

| (139) | Německo objasnilo, že navýšení kapitálu v roce 2001 bylo nezbytné, jelikož externí financování investic do infrastruktury by v krátkodobém horizontu příliš zatížilo roční výsledky společnosti FFHG. |
| --- | --- |

(139)

Německo objasnilo, že navýšení kapitálu v roce 2001 bylo nezbytné, jelikož externí financování investic do infrastruktury by v krátkodobém horizontu příliš zatížilo roční výsledky společnosti FFHG.

| (140) | Německo uvedlo, že o navýšení kapitálu v roce 2001 rozhodla dozorčí rada společnosti FFHG dne 14. prosince 2001 a že toto navýšení vedlo dne 9. ledna 2002 ke změně stanov společnosti FFHG. Německo proto zpochybnilo, že by se na toto opatření vztahovala pravidla státní podpory, a odkázalo rovněž na své odůvodnění týkající se smlouvy o převodu zisků a ztrát z roku 2001 (viz 134. bod odůvodnění). |
| --- | --- |

(140)

Německo uvedlo, že o navýšení kapitálu v roce 2001 rozhodla dozorčí rada společnosti FFHG dne 14. prosince 2001 a že toto navýšení vedlo dne 9. ledna 2002 ke změně stanov společnosti FFHG. Německo proto zpochybnilo, že by se na toto opatření vztahovala pravidla státní podpory, a odkázalo rovněž na své odůvodnění týkající se smlouvy o převodu zisků a ztrát z roku 2001 (viz 134. bod odůvodnění).

| (141) | Německo taktéž tvrdilo, že finanční prostředky, které investovala společnost Fraport (19,7 milionu EUR z celkové částky ve výši 27 milionů EUR), nepředstavovaly státní prostředky, jelikož stát neměl nad společností Fraport žádnou kontrolu. Německo v této souvislosti odkázalo na svá tvrzení týkající se státních prostředků, která byla předložena v souvislosti se smlouvou o převodu zisků a ztrát z roku 2001 (viz 136. bod odůvodnění). Německo také konstatovalo, že navýšení kapitálu nelze přičíst Německu, a odkázalo na své vysvětlivky k přičitatelnosti v souvislosti se smlouvou o převodu zisků a ztrát z roku 2001 (viz 134. bod odůvodnění). Německo dodalo, že schválení navýšení kapitálu v roce 2001 společníky společnosti FFHG nemůže být rozhodujícím faktorem, pokud jde o jeho přičitatelnost státu. Podle názoru Německa je nutno přičíst státu opatření podniku, který případnou podporu poskytl, nikoli opatření podniku, který měl z podpory prospěch. Jelikož společnost FFHG byla podnikem, který měl z podpory prospěch, nemůže schválení navýšení kapitálu z její strany znamenat, že poskytnutí podpory lze přičíst Německu. Podle Německa nelze za známku přičitatelnosti pokládat ani schválení dozorčí radou společnosti Fraport, jelikož v té době již byla dozorčí rada složena rovným dílem ze zástupců zaměstnanců a akcionářů s právem na spolurozhodování, což znamená, že v dozorčí radě bylo deset zástupců zaměstnanců a deset zástupců akcionářů. |
| --- | --- |

(141)

Německo taktéž tvrdilo, že finanční prostředky, které investovala společnost Fraport (19,7 milionu EUR z celkové částky ve výši 27 milionů EUR), nepředstavovaly státní prostředky, jelikož stát neměl nad společností Fraport žádnou kontrolu. Německo v této souvislosti odkázalo na svá tvrzení týkající se státních prostředků, která byla předložena v souvislosti se smlouvou o převodu zisků a ztrát z roku 2001 (viz 136. bod odůvodnění). Německo také konstatovalo, že navýšení kapitálu nelze přičíst Německu, a odkázalo na své vysvětlivky k přičitatelnosti v souvislosti se smlouvou o převodu zisků a ztrát z roku 2001 (viz 134. bod odůvodnění). Německo dodalo, že schválení navýšení kapitálu v roce 2001 společníky společnosti FFHG nemůže být rozhodujícím faktorem, pokud jde o jeho přičitatelnost státu. Podle názoru Německa je nutno přičíst státu opatření podniku, který případnou podporu poskytl, nikoli opatření podniku, který měl z podpory prospěch. Jelikož společnost FFHG byla podnikem, který měl z podpory prospěch, nemůže schválení navýšení kapitálu z její strany znamenat, že poskytnutí podpory lze přičíst Německu. Podle Německa nelze za známku přičitatelnosti pokládat ani schválení dozorčí radou společnosti Fraport, jelikož v té době již byla dozorčí rada složena rovným dílem ze zástupců zaměstnanců a akcionářů s právem na spolurozhodování, což znamená, že v dozorčí radě bylo deset zástupců zaměstnanců a deset zástupců akcionářů.

| (142) | Německo rovněž tvrdilo, že navýšení kapitálu v roce 2001 neposkytlo společnosti FFHG žádnou výhodu. Společnost Fraport i spolková země Porýní-Falc jednaly stejně, jak by v této záležitosti jednal jakýkoli investor v tržním hospodářství. |
| --- | --- |

(142)

Německo rovněž tvrdilo, že navýšení kapitálu v roce 2001 neposkytlo společnosti FFHG žádnou výhodu. Společnost Fraport i spolková země Porýní-Falc jednaly stejně, jak by v této záležitosti jednal jakýkoli investor v tržním hospodářství.

| (143) | Německo nesouhlasilo s pochybnostmi, které Komise uvedla v souvislosti s posouzením kritéria tržně jednajícího hospodářského subjektu u rozhodnutí společnosti Fraport o navýšení kapitálu v roce 2001. Německo předložilo Komisi všechny dodatečně požadované interní dokumenty. Podle Německa se rozhodnutí, které společnost Fraport učinila s ohledem na navýšení kapitálu v roce 2001, zakládalo na posouzení opatření ze strany společnosti BCG a dvou obecných studiích, které společnost Fraport zadala v souvislosti s vývojem letecké dopravy. Německo zdůraznilo, že společnost Fraport navýšila kapitál, jelikož se v posudku společnosti BCG uvádělo, že bez další výstavby a opatření týkajících se infrastruktury nelze na letišti Frankfurt-Hahn dosáhnout ziskovosti. Při posouzení kritéria tržně jednajícího hospodářského subjektu byly všechny tyto dokumenty zohledněny. |
| --- | --- |

(143)

Německo nesouhlasilo s pochybnostmi, které Komise uvedla v souvislosti s posouzením kritéria tržně jednajícího hospodářského subjektu u rozhodnutí společnosti Fraport o navýšení kapitálu v roce 2001. Německo předložilo Komisi všechny dodatečně požadované interní dokumenty. Podle Německa se rozhodnutí, které společnost Fraport učinila s ohledem na navýšení kapitálu v roce 2001, zakládalo na posouzení opatření ze strany společnosti BCG a dvou obecných studiích, které společnost Fraport zadala v souvislosti s vývojem letecké dopravy. Německo zdůraznilo, že společnost Fraport navýšila kapitál, jelikož se v posudku společnosti BCG uvádělo, že bez další výstavby a opatření týkajících se infrastruktury nelze na letišti Frankfurt-Hahn dosáhnout ziskovosti. Při posouzení kritéria tržně jednajícího hospodářského subjektu byly všechny tyto dokumenty zohledněny.

| (144) | Vzhledem k pochybnostem, jež Komise uvedla v souvislosti s posouzením kritéria tržně jednajícího hospodářského subjektu, které provedla společnost PwC, předložilo Německo druhé, doplňkové posouzení ze strany společnosti PwC, jež doplňovalo a zpřesňovalo první posouzení kritéria tržně jednajícího hospodářského subjektu. Toto zpřesněné posouzení dospělo ke stejnému závěru jako první hodnocení, a sice že kritérium tržně jednajícího hospodářského subjektu je splněno. Německo odmítlo pochybnosti Komise, že společnost PwC neposoudila ukončení účasti společnosti Fraport, a bez informací o nákladech na ukončení účasti nebylo tudíž možno ověřit, zda společnost Fraport jednala jako investor v tržním hospodářství. Německo tvrdilo, že by náklady na ukončení účasti hodnocení nezměnily. Německo rovněž sdělilo, že společnost Fraport zvažovala ukončení účasti, kvůli smlouvě o převodu zisků a ztrát z roku 2001 to však nebylo během příštích pěti let možné. Posouzení společnosti PwC mimoto prokazovalo, že investice přinese společnosti Fraport v dlouhodobém horizontu pozitivní výsledky. |
| --- | --- |

(144)

Vzhledem k pochybnostem, jež Komise uvedla v souvislosti s posouzením kritéria tržně jednajícího hospodářského subjektu, které provedla společnost PwC, předložilo Německo druhé, doplňkové posouzení ze strany společnosti PwC, jež doplňovalo a zpřesňovalo první posouzení kritéria tržně jednajícího hospodářského subjektu. Toto zpřesněné posouzení dospělo ke stejnému závěru jako první hodnocení, a sice že kritérium tržně jednajícího hospodářského subjektu je splněno. Německo odmítlo pochybnosti Komise, že společnost PwC neposoudila ukončení účasti společnosti Fraport, a bez informací o nákladech na ukončení účasti nebylo tudíž možno ověřit, zda společnost Fraport jednala jako investor v tržním hospodářství. Německo tvrdilo, že by náklady na ukončení účasti hodnocení nezměnily. Německo rovněž sdělilo, že společnost Fraport zvažovala ukončení účasti, kvůli smlouvě o převodu zisků a ztrát z roku 2001 to však nebylo během příštích pěti let možné. Posouzení společnosti PwC mimoto prokazovalo, že investice přinese společnosti Fraport v dlouhodobém horizontu pozitivní výsledky.

| (145) | Po vydání rozhodnutí o zahájení řízení z roku 2008 předložilo Německo posouzení kritéria tržně jednajícího hospodářského subjektu i ve vztahu k jednání spolkové země Porýní-Falc a jejímu rozhodnutí přispět k navýšení kapitálu společnosti FFHG částkou ve výši 7,3 milionu EUR. Podle posouzení, které rovněž provedla společnost PwC, se i spolková země Porýní-Falc chovala jako tržně jednající hospodářský subjekt, jelikož investiční opatření, o nichž bylo rozhodnuto v roce 2001, byla nezbytná, navýšení kapitálu bylo proto obhajitelné z obchodního hlediska. |
| --- | --- |

(145)

Po vydání rozhodnutí o zahájení řízení z roku 2008 předložilo Německo posouzení kritéria tržně jednajícího hospodářského subjektu i ve vztahu k jednání spolkové země Porýní-Falc a jejímu rozhodnutí přispět k navýšení kapitálu společnosti FFHG částkou ve výši 7,3 milionu EUR. Podle posouzení, které rovněž provedla společnost PwC, se i spolková země Porýní-Falc chovala jako tržně jednající hospodářský subjekt, jelikož investiční opatření, o nichž bylo rozhodnuto v roce 2001, byla nezbytná, navýšení kapitálu bylo proto obhajitelné z obchodního hlediska.

5.2.3.   OPATŘENÍ Č. 3: NAVÝŠENÍ KAPITÁLU V ROCE 2004

| (146) | Německo tvrdilo, že se ani po vynesení rozsudku ve věci Aéroports de Paris nevztahují na navýšení kapitálu v roce 2004 pravidla státní podpory. Podle Německa platily v té době pokyny pro leteckou dopravu z roku 1994 a podle těchto pokynů se na opatření týkající se infrastruktury na letištích použití pravidel státní podpory nevztahovalo. |
| --- | --- |

(146)

Německo tvrdilo, že se ani po vynesení rozsudku ve věci Aéroports de Paris nevztahují na navýšení kapitálu v roce 2004 pravidla státní podpory. Podle Německa platily v té době pokyny pro leteckou dopravu z roku 1994 a podle těchto pokynů se na opatření týkající se infrastruktury na letištích použití pravidel státní podpory nevztahovalo.

| (147) | Německo tvrdilo, že na rozdíl od popisu Komise uvedeného v rozhodnutí o zahájení řízení z roku 2008 bylo navýšení kapitálu v roce 2004 schváleno dne 30. března 2005 a do obchodního rejstříku bylo zapsáno dne 19. května 2005. Základní dohoda o tomto navýšení kapitálu je mimoto odvozena od dohody z roku 2002. Německo objasnilo, že tato dohoda předpokládala zřízení letištního systému mezi letišti Frankfurt nad Mohanem a Frankfurt-Hahn podle nařízení Rady (EHS) č. 2408/92 (34). Podle Německa je nutno při posouzení navýšení kapitálu v roce 2004 vycházet z těchto souvislostí. |
| --- | --- |

(147)

Německo tvrdilo, že na rozdíl od popisu Komise uvedeného v rozhodnutí o zahájení řízení z roku 2008 bylo navýšení kapitálu v roce 2004 schváleno dne 30. března 2005 a do obchodního rejstříku bylo zapsáno dne 19. května 2005. Základní dohoda o tomto navýšení kapitálu je mimoto odvozena od dohody z roku 2002. Německo objasnilo, že tato dohoda předpokládala zřízení letištního systému mezi letišti Frankfurt nad Mohanem a Frankfurt-Hahn podle nařízení Rady (EHS) č. 2408/92 (34). Podle Německa je nutno při posouzení navýšení kapitálu v roce 2004 vycházet z těchto souvislostí.

34

| (148) | Německo podotklo, že podle posouzení kritéria tržně jednajícího hospodářského subjektu, které předložila společnost PwC a které bylo po přijetí rozhodnutí o zahájení řízení z roku 2008 podpořeno doplňkovými hodnoceními, jednaly společnost Fraport, spolková země Porýní-Falc i spolková země Hesensko s ohledem na navýšení kapitálu v roce 2004 jako investoři v tržním hospodářství. Pokud jde o argumentaci týkající se společnosti Fraport, Německo odkázalo na svá tvrzení uvedená v souvislosti s navýšením kapitálu v roce 2001 (viz 140. bod odůvodnění a následující body odůvodnění). V prvním posouzení kritéria tržně jednajícího hospodářského subjektu, jakož i v doplňkovém posouzení dospěla společnost PwC podle názoru Německa k závěru, že navýšení kapitálu v roce 2004 i uzavření nové smlouvy o převodu zisků a ztrát je třeba pokládat za výhodné pro společnost Fraport v té době, a to z kvalitativního i kvantitativního hlediska. To podle Německa dokládá zjištění společnosti PwC, že návratnost investovaného kapitálu („ROIC“) společnosti Fraport byla při investování do společnosti FFHG vyšší než alternativní návratnost rovnocenné kapitálové investice. |
| --- | --- |

(148)

Německo podotklo, že podle posouzení kritéria tržně jednajícího hospodářského subjektu, které předložila společnost PwC a které bylo po přijetí rozhodnutí o zahájení řízení z roku 2008 podpořeno doplňkovými hodnoceními, jednaly společnost Fraport, spolková země Porýní-Falc i spolková země Hesensko s ohledem na navýšení kapitálu v roce 2004 jako investoři v tržním hospodářství. Pokud jde o argumentaci týkající se společnosti Fraport, Německo odkázalo na svá tvrzení uvedená v souvislosti s navýšením kapitálu v roce 2001 (viz 140. bod odůvodnění a následující body odůvodnění). V prvním posouzení kritéria tržně jednajícího hospodářského subjektu, jakož i v doplňkovém posouzení dospěla společnost PwC podle názoru Německa k závěru, že navýšení kapitálu v roce 2004 i uzavření nové smlouvy o převodu zisků a ztrát je třeba pokládat za výhodné pro společnost Fraport v té době, a to z kvalitativního i kvantitativního hlediska. To podle Německa dokládá zjištění společnosti PwC, že návratnost investovaného kapitálu („ROIC“) společnosti Fraport byla při investování do společnosti FFHG vyšší než alternativní návratnost rovnocenné kapitálové investice.

| (149) | Co se týká spolkové země Porýní-Falc, Německo poukázalo na závěr společnosti PwC, že i spolková země jednala jako investor v tržním hospodářství, jelikož návratnost investovaného kapitálu byla v případě spolkové země stejně jako u společnosti Fraport vyšší než u srovnatelné alternativní investice. |
| --- | --- |

(149)

Co se týká spolkové země Porýní-Falc, Německo poukázalo na závěr společnosti PwC, že i spolková země jednala jako investor v tržním hospodářství, jelikož návratnost investovaného kapitálu byla v případě spolkové země stejně jako u společnosti Fraport vyšší než u srovnatelné alternativní investice.

| (150) | Ve vztahu k chování spolkové země Hesensko Německo uvedlo, že omezené možnosti růstu letiště Frankfurt nad Mohanem vyplývající mimo jiné ze zákazu nočních letů znamenaly, že podle názoru spolkové země Hesensko byl další rozvoj letiště Frankfurt-Hahn nezbytný. V opačném případě by letiště Frankfurt nad Mohanem čelilo vážným hospodářským důsledkům. Německo podotklo, že tento rozvoj byl nutný v zájmu plného využití existujících možností růstu v rámci povolení k nepřetržitému provozu v případě letiště Frankfurt-Hahn spolu s plánovaným zavedením letištního systému Frankfurt nad Mohanem/Frankfurt-Hahn. Účast spolkové země Hesensko na navýšení kapitálu byla tudíž podle Německa nevyhnutelná. |
| --- | --- |

(150)

Ve vztahu k chování spolkové země Hesensko Německo uvedlo, že omezené možnosti růstu letiště Frankfurt nad Mohanem vyplývající mimo jiné ze zákazu nočních letů znamenaly, že podle názoru spolkové země Hesensko byl další rozvoj letiště Frankfurt-Hahn nezbytný. V opačném případě by letiště Frankfurt nad Mohanem čelilo vážným hospodářským důsledkům. Německo podotklo, že tento rozvoj byl nutný v zájmu plného využití existujících možností růstu v rámci povolení k nepřetržitému provozu v případě letiště Frankfurt-Hahn spolu s plánovaným zavedením letištního systému Frankfurt nad Mohanem/Frankfurt-Hahn. Účast spolkové země Hesensko na navýšení kapitálu byla tudíž podle Německa nevyhnutelná.

5.2.4.   OPATŘENÍ Č. 4: SMLOUVA O PŘEVODU ZISKŮ A ZTRÁT Z ROKU 2004

| (151) | Německo uvedlo, že smlouvu o převodu zisků a ztrát z roku 2004 lze posoudit pouze ve vztahu k navýšení kapitálu a změnám ve vlastnické struktuře v roce 2004, zejména skutečnosti, že spolkové země Porýní-Falc a Hesensko podmínily přerozdělení podílů ve společnosti FFHG uzavřením smlouvy o převodu zisků a ztrát z roku 2004 mezi společnostmi Fraport a FFHG, a to s platností do roku 2014. |
| --- | --- |

(151)

Německo uvedlo, že smlouvu o převodu zisků a ztrát z roku 2004 lze posoudit pouze ve vztahu k navýšení kapitálu a změnám ve vlastnické struktuře v roce 2004, zejména skutečnosti, že spolkové země Porýní-Falc a Hesensko podmínily přerozdělení podílů ve společnosti FFHG uzavřením smlouvy o převodu zisků a ztrát z roku 2004 mezi společnostmi Fraport a FFHG, a to s platností do roku 2014.

| (152) | Německo odkázalo na svá tvrzení, která byla předložena v souvislosti s navýšením kapitálu v roce 2004, a tvrdilo, že se ani na smlouvu o převodu zisků a ztrát z roku 2004 nevztahují pravidla státní podpory (viz 146. bod odůvodnění a následující body odůvodnění). |
| --- | --- |

(152)

Německo odkázalo na svá tvrzení, která byla předložena v souvislosti s navýšením kapitálu v roce 2004, a tvrdilo, že se ani na smlouvu o převodu zisků a ztrát z roku 2004 nevztahují pravidla státní podpory (viz 146. bod odůvodnění a následující body odůvodnění).

| (153) | Co se týká použití státních prostředků, Německo odkázalo na vysvětlivky uvedené s ohledem na smlouvu o převodu zisků a ztrát z roku 2001 (viz 134. bod odůvodnění a následující body odůvodnění). Podle názoru Německa tudíž zdroje společnosti Fraport nepředstavovaly státní prostředky, jelikož společnost Fraport nepodléhala kontrole ze strany státu. |
| --- | --- |

(153)

Co se týká použití státních prostředků, Německo odkázalo na vysvětlivky uvedené s ohledem na smlouvu o převodu zisků a ztrát z roku 2001 (viz 134. bod odůvodnění a následující body odůvodnění). Podle názoru Německa tudíž zdroje společnosti Fraport nepředstavovaly státní prostředky, jelikož společnost Fraport nepodléhala kontrole ze strany státu.

| (154) | Německo rovněž tvrdilo, že ke schválení smlouvy o převodu zisků a ztrát z roku 2004 byla zapotřebí 75 % většina, přičemž veřejní akcionáři vlastnili přibližně pouze 70 % podíl, ve skutečnosti nemohli tudíž rozhodnutí společnosti Fraport kontrolovat. Zbývající 30 % podíl ve společnosti Fraport byl mimoto rozptýlený. Při hlasování se pro vyslovilo 99,992 % hlasů, takže pro smlouvu o převodu zisků a ztrát z roku 2004 by hlasovali i investoři v tržním hospodářství. |
| --- | --- |

(154)

Německo rovněž tvrdilo, že ke schválení smlouvy o převodu zisků a ztrát z roku 2004 byla zapotřebí 75 % většina, přičemž veřejní akcionáři vlastnili přibližně pouze 70 % podíl, ve skutečnosti nemohli tudíž rozhodnutí společnosti Fraport kontrolovat. Zbývající 30 % podíl ve společnosti Fraport byl mimoto rozptýlený. Při hlasování se pro vyslovilo 99,992 % hlasů, takže pro smlouvu o převodu zisků a ztrát z roku 2004 by hlasovali i investoři v tržním hospodářství.

| (155) | Co se týká existence hospodářské výhody, Německo odkázalo opět na vysvětlivky týkající se smlouvy o převodu zisků a ztrát z roku 2001 (viz 137. bod odůvodnění), podle nichž je rozdělení zisku a ztrát v rámci skupiny společností naprosto běžné opatření. Podle společnosti PwC by mimoto stejné rozhodnutí o uzavření smlouvy o převodu zisků a ztrát z roku 2004 učinil i jakýkoli investor v tržním hospodářství, jelikož v dané době se od roku 2008/2009 očekával zisk. Německo dále uvedlo, že vzhledem k pochybnostem Komise ověřila společnost PwC tato opatření znovu v rámci doplňkového posouzení na základě kvalitativních výpočtů a dospěla k témuž závěru. |
| --- | --- |

(155)

Co se týká existence hospodářské výhody, Německo odkázalo opět na vysvětlivky týkající se smlouvy o převodu zisků a ztrát z roku 2001 (viz 137. bod odůvodnění), podle nichž je rozdělení zisku a ztrát v rámci skupiny společností naprosto běžné opatření. Podle společnosti PwC by mimoto stejné rozhodnutí o uzavření smlouvy o převodu zisků a ztrát z roku 2004 učinil i jakýkoli investor v tržním hospodářství, jelikož v dané době se od roku 2008/2009 očekával zisk. Německo dále uvedlo, že vzhledem k pochybnostem Komise ověřila společnost PwC tato opatření znovu v rámci doplňkového posouzení na základě kvalitativních výpočtů a dospěla k témuž závěru.

| (156) | Německo rovněž tvrdilo, že smlouva o převodu zisků a ztrát z roku 2004 byla podmínkou pro navýšení kapitálu v roce 2004 a vzhledem k očekávanému pozitivnímu vývoji od roku 2008/2009 bylo v zájmu společnosti Fraport smlouvu o převodu zisků a ztrát z roku 2004 uzavřít, a to na dobu nejméně pěti let. Německo také vysvětlilo, že společnost Fraport mohla nejméně do 31. prosince 2024 přebírat veškerý zisk společnosti FFHG, přičemž podle opačného scénáře mohla smlouvu do 31. prosince 2010 zrušit. Německo proto uvedlo, že společnost Fraport mohla mít ze smlouvy plně prospěch a mohla řídit každodenní činnosti společnosti FFHG, přičemž ve společnosti vlastnila pouze 65 % podíl. Německo také zastávalo názor, že splnění kritéria tržně jednajícího hospodářského subjektu dokládá i skutečnost, že rozhodnutí schválili i soukromí investoři, kteří v té době vlastnili ve společnosti Fraport 30 % podíl. |
| --- | --- |

(156)

Německo rovněž tvrdilo, že smlouva o převodu zisků a ztrát z roku 2004 byla podmínkou pro navýšení kapitálu v roce 2004 a vzhledem k očekávanému pozitivnímu vývoji od roku 2008/2009 bylo v zájmu společnosti Fraport smlouvu o převodu zisků a ztrát z roku 2004 uzavřít, a to na dobu nejméně pěti let. Německo také vysvětlilo, že společnost Fraport mohla nejméně do 31. prosince 2024 přebírat veškerý zisk společnosti FFHG, přičemž podle opačného scénáře mohla smlouvu do 31. prosince 2010 zrušit. Německo proto uvedlo, že společnost Fraport mohla mít ze smlouvy plně prospěch a mohla řídit každodenní činnosti společnosti FFHG, přičemž ve společnosti vlastnila pouze 65 % podíl. Německo také zastávalo názor, že splnění kritéria tržně jednajícího hospodářského subjektu dokládá i skutečnost, že rozhodnutí schválili i soukromí investoři, kteří v té době vlastnili ve společnosti Fraport 30 % podíl.

5.2.5.   OPATŘENÍ Č. 5: VYROVNÁVACÍ PLATBA PRO SPOLEČNOST FFHG ZA BEZPEČNOSTNÍ KONTROLY

| (157) | Německo v této souvislosti prohlásilo, že na opatření nebyly vynaloženy státní prostředky. Německo odkázalo na rozsudek Soudního dvora ve věci Preussen-Elektra (35) a konstatovalo, že státní podpora může existovat pouze tehdy, pokud platby provádí veřejný nebo soukromý subjekt určený nebo zřízený státem. Německo rovněž objasnilo, že poplatky za bezpečnostní kontroly odváděly letecké společnosti spolkové zemi Porýní-Falc a až poté je spolková země převedla na společnost FFHG jako vyrovnávací platbu za bezpečnostní kontroly, které společnost FFHG prováděla jménem spolkové země. Podle Německa nebyly tudíž poplatky nikdy součástí finančních prostředků spolkové země. |
| --- | --- |

(157)

Německo v této souvislosti prohlásilo, že na opatření nebyly vynaloženy státní prostředky. Německo odkázalo na rozsudek Soudního dvora ve věci Preussen-Elektra (35) a konstatovalo, že státní podpora může existovat pouze tehdy, pokud platby provádí veřejný nebo soukromý subjekt určený nebo zřízený státem. Německo rovněž objasnilo, že poplatky za bezpečnostní kontroly odváděly letecké společnosti spolkové zemi Porýní-Falc a až poté je spolková země převedla na společnost FFHG jako vyrovnávací platbu za bezpečnostní kontroly, které společnost FFHG prováděla jménem spolkové země. Podle Německa nebyly tudíž poplatky nikdy součástí finančních prostředků spolkové země.

Preussen-Elektra

35

| (158) | Německo vysvětlilo, že podle § 5 zákona o bezpečnosti vzdušného prostoru (Luftsicherheitsgesetz) kontroluje stát cestující a jejich zavazadla v zájmu ochrany bezpečnosti leteckého provozu před teroristickými útoky. Německo dále tvrdilo, že orgány účtují za tuto činnost leteckým společnostem poplatky za cestujícího. Německo uvedlo, že výše bezpečnostního poplatku závisí na individuální situaci letiště a je v rozmezí od 2 EUR do 10 EUR za cestujícího. Na letišti Frankfurt-Hahn činí tento poplatek 4,35 EUR, v porovnání s ostatními letišti je teypřiměřený. |
| --- | --- |

(158)

Německo vysvětlilo, že podle § 5 zákona o bezpečnosti vzdušného prostoru (Luftsicherheitsgesetz) kontroluje stát cestující a jejich zavazadla v zájmu ochrany bezpečnosti leteckého provozu před teroristickými útoky. Německo dále tvrdilo, že orgány účtují za tuto činnost leteckým společnostem poplatky za cestujícího. Německo uvedlo, že výše bezpečnostního poplatku závisí na individuální situaci letiště a je v rozmezí od 2 EUR do 10 EUR za cestujícího. Na letišti Frankfurt-Hahn činí tento poplatek 4,35 EUR, v porovnání s ostatními letišti je teypřiměřený.

Luftsicherheitsgesetz

| (159) | Tento bezpečnostní úkol mohou orgány přenést na provozovatele letiště, což se stalo i v tomto případě, kdy bezpečnostní kontroly provádí společnost FFHG, jež tím zase pověřila externí bezpečnostní společnost. |
| --- | --- |

(159)

Tento bezpečnostní úkol mohou orgány přenést na provozovatele letiště, což se stalo i v tomto případě, kdy bezpečnostní kontroly provádí společnost FFHG, jež tím zase pověřila externí bezpečnostní společnost.

| (160) | Německo mimoto uvedlo, že bezpečnostní kontroly spadají do výkonu veřejné správy a nepředstavují hospodářskou činnost. |
| --- | --- |

(160)

Německo mimoto uvedlo, že bezpečnostní kontroly spadají do výkonu veřejné správy a nepředstavují hospodářskou činnost.

| (161) | Německo v tomto ohledu souhlasí s názorem Komise, že by za služby poskytované společností FFHG neměla být přiznána nadměrná náhrada. Německo však zdůraznilo, že společnosti FFHG nebyla poskytnuta nadměrná náhrada, jelikož musela nést veškeré náklady na bezpečnostní kontroly. |
| --- | --- |

(161)

Německo v tomto ohledu souhlasí s názorem Komise, že by za služby poskytované společností FFHG neměla být přiznána nadměrná náhrada. Německo však zdůraznilo, že společnosti FFHG nebyla poskytnuta nadměrná náhrada, jelikož musela nést veškeré náklady na bezpečnostní kontroly.

5.2.6.   OPATŘENÍ Č. 6: PŘÍMÉ GRANTY POSKYTNUTÉ SPOLKOVOU ZEMÍ PORÝNÍ-FALC

| (162) | Německo objasnilo, že spolková země Porýní-Falc uskutečnila mezi roky 2001 a 2004 ve prospěch společnosti FFHG níže uvedené platby. Spolková země Porýní-Falc za prvé podpořila společnost FFHG s ohledem na některé její investice do infrastruktury a v roce 2001 poskytla společnosti FFHG za tímto účelem částku ve výši [...] EUR. Podle Německa byly tyto granty založeny na rozhodnutích, která byla přijata již v roce 1999 a 2000. Německo tvrdilo, že v době přijetí rozhodnutí se na letiště jakožto podniky ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy pravidla státní podpory nevztahovala. |
| --- | --- |

(162)

Německo objasnilo, že spolková země Porýní-Falc uskutečnila mezi roky 2001 a 2004 ve prospěch společnosti FFHG níže uvedené platby. Spolková země Porýní-Falc za prvé podpořila společnost FFHG s ohledem na některé její investice do infrastruktury a v roce 2001 poskytla společnosti FFHG za tímto účelem částku ve výši [...] EUR. Podle Německa byly tyto granty založeny na rozhodnutích, která byla přijata již v roce 1999 a 2000. Německo tvrdilo, že v době přijetí rozhodnutí se na letiště jakožto podniky ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy pravidla státní podpory nevztahovala.

| (163) | Německo za druhé uvedlo, že financování personálních nákladů na bezpečnostní kontroly převzala částečně spolková země Porýní-Falc, a to v letech 2001 (60 % celkových nákladů), 2002 (50 %), 2003 (40 %) a 2004 (30 %). |
| --- | --- |

(163)

Německo za druhé uvedlo, že financování personálních nákladů na bezpečnostní kontroly převzala částečně spolková země Porýní-Falc, a to v letech 2001 (60 % celkových nákladů), 2002 (50 %), 2003 (40 %) a 2004 (30 %).

| (164) | Německo za třetí připustilo, že spolková země Porýní-Falc spolufinancovala dvě vědecké studie, které zadala společnost FFHG, ty však byly podle Německa především v obecném veřejném zájmu. Německo uvedlo, že spolková země Porýní-Falc dotovala první studii týkající se regionálních hospodářských dopadů letiště Frankfurt-Hahn ve výši 90 % celkových nákladů a druhou studii týkající se rozvojového potenciálu činnosti nákladních dopravců ve výši 70 % celkových nákladů. Německo tvrdilo, že spolková země Porýní-Falc poskytla tyto dotace pouze z toho důvodu, že měla o dotyčné studie sama zájem a mohla je stejně tak zadat sama. Německo nespatřuje v tomto částečném financování žádné zvýhodnění společnosti FFHG, jelikož studie jsou v obecném veřejném zájmu, ani nechápe, jak by mohlo toto financování narušit hospodářskou soutěž. Jelikož tyto studie byly i v zájmu společnosti FFHG, musela na ně také finančně přispět. |
| --- | --- |

(164)

Německo za třetí připustilo, že spolková země Porýní-Falc spolufinancovala dvě vědecké studie, které zadala společnost FFHG, ty však byly podle Německa především v obecném veřejném zájmu. Německo uvedlo, že spolková země Porýní-Falc dotovala první studii týkající se regionálních hospodářských dopadů letiště Frankfurt-Hahn ve výši 90 % celkových nákladů a druhou studii týkající se rozvojového potenciálu činnosti nákladních dopravců ve výši 70 % celkových nákladů. Německo tvrdilo, že spolková země Porýní-Falc poskytla tyto dotace pouze z toho důvodu, že měla o dotyčné studie sama zájem a mohla je stejně tak zadat sama. Německo nespatřuje v tomto částečném financování žádné zvýhodnění společnosti FFHG, jelikož studie jsou v obecném veřejném zájmu, ani nechápe, jak by mohlo toto financování narušit hospodářskou soutěž. Jelikož tyto studie byly i v zájmu společnosti FFHG, musela na ně také finančně přispět.

5.3.   MOŽNÁ STÁTNÍ PODPORA, KTEROU SPOLEČNOST FFHG POSKYTLA SPOLEČNOSTI RYANAIR A VŠEM OSTATNÍM LETECKÝM SPOLEČNOSTEM PŘEPRAVUJÍCÍM CESTUJÍCÍ

MOŽNÁ STÁTNÍ PODPORA, KTEROU SPOLEČNOST FFHG POSKYTLA SPOLEČNOSTI RYANAIR A VŠEM OSTATNÍM LETECKÝM SPOLEČNOSTEM PŘEPRAVUJÍCÍM CESTUJÍCÍ

5.3.1.   OPATŘENÍ Č. 7: SMLOUVA SE SPOLEČNOSTÍ RYANAIR Z ROKU 1999

| (165) | Co se týká smlouvy se společností Ryanair z roku 1999, Německo obecně poznamenalo, že letiště Frankfurt-Hahn budovalo od začátku pouze základní infrastrukturu, takže mohlo být pro nízkonákladové letecké společnosti nákladově efektivním a inovativním partnerem. Podle Německa jsou i na ostatních evropských letištích přirozenou hybnou silou počátečního rozvoje letiště tzv. „základní klienti“. V případě letiště Frankfurt-Hahn byla tímto základním klientem, tj. klientem, jehož prostřednictvím bylo možno získat pevnou pozici na trhu, společnost Ryanair. |
| --- | --- |

(165)

Co se týká smlouvy se společností Ryanair z roku 1999, Německo obecně poznamenalo, že letiště Frankfurt-Hahn budovalo od začátku pouze základní infrastrukturu, takže mohlo být pro nízkonákladové letecké společnosti nákladově efektivním a inovativním partnerem. Podle Německa jsou i na ostatních evropských letištích přirozenou hybnou silou počátečního rozvoje letiště tzv. „základní klienti“. V případě letiště Frankfurt-Hahn byla tímto základním klientem, tj. klientem, jehož prostřednictvím bylo možno získat pevnou pozici na trhu, společnost Ryanair.

základní klienti

| (166) | Německo tvrdilo, že při uzavření první smlouvy se společností Ryanair byla koncepce letiště pro nízkonákladové dopravce teprve v počátcích. Prostřednictvím této smlouvy byla proto společnosti Ryanair poskytnuta pobídka, aby začala provozovat lety na málo frekventované letiště Frankfurt-Hahn. Německo uvedlo, že přivedení této velké letecké společnosti na letiště Frankfurt-Hahn umožnilo letišti získat smlouvy s dalšími leteckými společnostmi („zásada následování“). Prostřednictvím tzv. „dominového efektu“ to nakonec vedlo k zvýšení zisku plynoucího z jiných než leteckých činností. |
| --- | --- |

(166)

Německo tvrdilo, že při uzavření první smlouvy se společností Ryanair byla koncepce letiště pro nízkonákladové dopravce teprve v počátcích. Prostřednictvím této smlouvy byla proto společnosti Ryanair poskytnuta pobídka, aby začala provozovat lety na málo frekventované letiště Frankfurt-Hahn. Německo uvedlo, že přivedení této velké letecké společnosti na letiště Frankfurt-Hahn umožnilo letišti získat smlouvy s dalšími leteckými společnostmi („zásada následování“). Prostřednictvím tzv. „dominového efektu“ to nakonec vedlo k zvýšení zisku plynoucího z jiných než leteckých činností.

zásada následování

dominového efektu

| (167) | Německo tvrdilo, že vzhledem k této dynamice mají letecké společnosti jako Ryanair silnou vyjednávací pozici, jelikož v té době se smlouvy se společností Ryanair snažilo uzavřít mnoho jiných malých regionálních letišť. |
| --- | --- |

(167)

Německo tvrdilo, že vzhledem k této dynamice mají letecké společnosti jako Ryanair silnou vyjednávací pozici, jelikož v té době se smlouvy se společností Ryanair snažilo uzavřít mnoho jiných malých regionálních letišť.

| (168) | Německo dále uvedlo, že prostřednictvím smlouvy se společností Ryanair z roku 1999 nebyly poskytnuty žádné státní prostředky. Německo rovněž uvedlo, že smluvní vztah mezi provozovatelem letiště a leteckou společností dotyčnou leteckou společnost nijak nezvýhodňoval. Podle názoru Německa je nutno odpovědnost za uzavření této smlouvy přičíst výhradně představenstvu, jelikož uzavření smlouvy se společností Ryanair z roku 1999 představovalo každodenní činnost a dozorčí rada nepřijala v tomto ohledu žádné rozhodnutí. Podle názoru Německa nemůže mít Komise za to, že uzavření smlouvy se společností Ryanair z roku 1999 lze přičíst Německu, jelikož dozorčí rada neučinila nic, aby tomu zabránila. Tato opatření nepatří podle názoru Německa k povinnostem a úkolům dozorčí rady. Kritéria, která Soudní dvůr zmínil v rozsudku Stardust Marine, by vedla ad absurdum, pokud by skutečnost, že dozorčí rada společnosti ve veřejném vlastnictví nejednala, postačovala k vyvození závěru o přičitatelnosti opatření státu. Podle Německa nelze proto tuto smlouvu přičíst státu. |
| --- | --- |

(168)

Německo dále uvedlo, že prostřednictvím smlouvy se společností Ryanair z roku 1999 nebyly poskytnuty žádné státní prostředky. Německo rovněž uvedlo, že smluvní vztah mezi provozovatelem letiště a leteckou společností dotyčnou leteckou společnost nijak nezvýhodňoval. Podle názoru Německa je nutno odpovědnost za uzavření této smlouvy přičíst výhradně představenstvu, jelikož uzavření smlouvy se společností Ryanair z roku 1999 představovalo každodenní činnost a dozorčí rada nepřijala v tomto ohledu žádné rozhodnutí. Podle názoru Německa nemůže mít Komise za to, že uzavření smlouvy se společností Ryanair z roku 1999 lze přičíst Německu, jelikož dozorčí rada neučinila nic, aby tomu zabránila. Tato opatření nepatří podle názoru Německa k povinnostem a úkolům dozorčí rady. Kritéria, která Soudní dvůr zmínil v rozsudku Stardust Marine, by vedla ad absurdum, pokud by skutečnost, že dozorčí rada společnosti ve veřejném vlastnictví nejednala, postačovala k vyvození závěru o přičitatelnosti opatření státu. Podle Německa nelze proto tuto smlouvu přičíst státu.

Stardust Marine

ad absurdum

nejednala

| (169) | Německo mimoto tvrdilo, že smlouva se společností Ryanair z roku 1999 neposkytla společnosti Ryanair žádnou výhodu, jelikož by ji uzavřel i jakýkoli investor v tržním hospodářství. Německo zejména zdůraznilo, že tato smlouva nevedla ke ztrátám, jak tvrdila Komise v rozhodnutí o zahájení řízení z roku 2008, nýbrž vytvořila ohromné příjmy, jež zdaleka překračovaly vynaložené náklady. |
| --- | --- |

(169)

Německo mimoto tvrdilo, že smlouva se společností Ryanair z roku 1999 neposkytla společnosti Ryanair žádnou výhodu, jelikož by ji uzavřel i jakýkoli investor v tržním hospodářství. Německo zejména zdůraznilo, že tato smlouva nevedla ke ztrátám, jak tvrdila Komise v rozhodnutí o zahájení řízení z roku 2008, nýbrž vytvořila ohromné příjmy, jež zdaleka překračovaly vynaložené náklady.

| (170) | Německo v této souvislosti zdůraznilo, že letiště Frankfurt-Hahn uplatňuje „zásadu jednotného financování“, podle níž plynou příjmy z leteckých i jiných než leteckých činností do jednoho fondu („jednotné financování“). Podle Německa je proto nutno vzít v úvahu příjmy z leteckých i jiných než leteckých činností, které na daném letišti vytvoří letecké společnosti a jejich cestující. Jak Německo uvedlo již dříve, společnost PwC dospěla k závěru, že by smlouvu se společností Ryanair z roku 1999 podepsal i investor v tržním hospodářství s dlouhodobou strategií, zejména vezme-li se v úvahu situace letiště Frankfurt-Hahn v roce 1999. Podle Německa se letiště Frankfurt-Hahn v té době potýkalo s vysokými fixními náklady na údržbu letecké a pozemní infrastruktury, zatímco míra využití kapacity letiště byla nízká. Německo proto tvrdilo, že možnost dosáhnout dodatečného počtu cestujících představovala příležitost k omezení ztrát a získání zákazníků s růstovým potenciálem. |
| --- | --- |

(170)

Německo v této souvislosti zdůraznilo, že letiště Frankfurt-Hahn uplatňuje „zásadu jednotného financování“, podle níž plynou příjmy z leteckých i jiných než leteckých činností do jednoho fondu („jednotné financování“). Podle Německa je proto nutno vzít v úvahu příjmy z leteckých i jiných než leteckých činností, které na daném letišti vytvoří letecké společnosti a jejich cestující. Jak Německo uvedlo již dříve, společnost PwC dospěla k závěru, že by smlouvu se společností Ryanair z roku 1999 podepsal i investor v tržním hospodářství s dlouhodobou strategií, zejména vezme-li se v úvahu situace letiště Frankfurt-Hahn v roce 1999. Podle Německa se letiště Frankfurt-Hahn v té době potýkalo s vysokými fixními náklady na údržbu letecké a pozemní infrastruktury, zatímco míra využití kapacity letiště byla nízká. Německo proto tvrdilo, že možnost dosáhnout dodatečného počtu cestujících představovala příležitost k omezení ztrát a získání zákazníků s růstovým potenciálem.

zásadu jednotného financování

jednotné financování

| (171) | Německo bylo názoru, že by náklady, o nichž bylo rozhodnuto před uzavřením smlouvy, jako jsou náklady na obecnou letištní infrastrukturu a celkovou správu letiště (jinými slovy náklady, které by vznikly bez ohledu na smlouvu se společností Ryanair z roku 1999), neměly být v analýze ziskovosti smlouvy se společností Ryanair z roku 1999 zahrnuty, a tento názor Německa podpořila i společnost PwC. Německo zejména uvedlo, že pouze letiště s existující sítí zákazníků mohlo požadovat, aby jeho zákazníci nesli částečně náklady na opatření týkající se infrastruktury, a že letiště Frankfurt-Hahn v takovém postavení nebylo. |
| --- | --- |

(171)

Německo bylo názoru, že by náklady, o nichž bylo rozhodnuto před uzavřením smlouvy, jako jsou náklady na obecnou letištní infrastrukturu a celkovou správu letiště (jinými slovy náklady, které by vznikly bez ohledu na smlouvu se společností Ryanair z roku 1999), neměly být v analýze ziskovosti smlouvy se společností Ryanair z roku 1999 zahrnuty, a tento názor Německa podpořila i společnost PwC. Německo zejména uvedlo, že pouze letiště s existující sítí zákazníků mohlo požadovat, aby jeho zákazníci nesli částečně náklady na opatření týkající se infrastruktury, a že letiště Frankfurt-Hahn v takovém postavení nebylo.

| (172) | Německo taktéž tvrdilo, že při zohlednění skutečných nákladů na výstavbu nového terminálu by bylo možno vzít v úvahu nanejvýš předpokládaný objem osobní přepravy, který měla společnost Ryanair vytvořit. Německo pokládalo za přiměřenou dobu odepisování v délce 25 let, což by znamenalo odpisy ve výši [...] EUR ročně. I v případě doby odepisování v délce patnácti let (jak navrhovala Komise) by to podle Německa znamenalo odpisy ve výši [...] EUR ročně, takže celková analýza finanční rovnováhy by byla i nadále kladná. Vzhledem k době zahájení činnosti letiště Frankfurt-Hahn se proto Německo domnívalo, že by to investorovi v tržním hospodářství postačovalo k uzavření takové smlouvy. |
| --- | --- |

(172)

Německo taktéž tvrdilo, že při zohlednění skutečných nákladů na výstavbu nového terminálu by bylo možno vzít v úvahu nanejvýš předpokládaný objem osobní přepravy, který měla společnost Ryanair vytvořit. Německo pokládalo za přiměřenou dobu odepisování v délce 25 let, což by znamenalo odpisy ve výši [...] EUR ročně. I v případě doby odepisování v délce patnácti let (jak navrhovala Komise) by to podle Německa znamenalo odpisy ve výši [...] EUR ročně, takže celková analýza finanční rovnováhy by byla i nadále kladná. Vzhledem k době zahájení činnosti letiště Frankfurt-Hahn se proto Německo domnívalo, že by to investorovi v tržním hospodářství postačovalo k uzavření takové smlouvy.

5.3.2.   OPATŘENÍ Č. 8: CENÍK LETIŠTNÍCH POPLATKŮ Z ROKU 2001

| (173) | Ceník letištních poplatků z roku 2001 nelze podle Německa pokládat za státní podporu. Německo tvrdilo, že státní prostředky nebyly poskytnuty, a odkazuje v tomto ohledu na vysvětlení týkající se smlouvy se společností Ryanair z roku 1999 (viz oddíl 5.3.1, a zejména 167. bod odůvodnění). Německo uvedlo, že ceník letištních poplatků z roku 2001 vytvořil pro společnost FFHG příjmy a nebylo nutné ani možné, aby ceník letištních poplatků vedl k pokrytí veškerých nákladů společnosti FFHG. K dosažení takového výsledku by podle Německa bylo třeba v rámci zásady „jednotného financování“ vzít v úvahu i příjmy z jiných než leteckých činností (viz 169. bod odůvodnění). |
| --- | --- |

(173)

Ceník letištních poplatků z roku 2001 nelze podle Německa pokládat za státní podporu. Německo tvrdilo, že státní prostředky nebyly poskytnuty, a odkazuje v tomto ohledu na vysvětlení týkající se smlouvy se společností Ryanair z roku 1999 (viz oddíl 5.3.1, a zejména 167. bod odůvodnění). Německo uvedlo, že ceník letištních poplatků z roku 2001 vytvořil pro společnost FFHG příjmy a nebylo nutné ani možné, aby ceník letištních poplatků vedl k pokrytí veškerých nákladů společnosti FFHG. K dosažení takového výsledku by podle Německa bylo třeba v rámci zásady „jednotného financování“ vzít v úvahu i příjmy z jiných než leteckých činností (viz 169. bod odůvodnění).

| (174) | Německo dále popřelo, že by opatření bylo možno přičíst státu, jelikož letištní poplatky schválilo Ministerstvo dopravy spolkové země Porýní-Falc. Toto schválení neznamenalo hospodářskou nebo politickou závislost, nýbrž se jednalo o formalitu vyžadovanou podle německých právních předpisů, kterou muselo podle zákona splnit každé letiště, ať bylo ve veřejném vlastnictví, či nikoli. Důvodem tohoto zákona je ochrana leteckých společností před případným zneužitím monopolní síly letiště při stanovování cen za jeho užívání. |
| --- | --- |

(174)

Německo dále popřelo, že by opatření bylo možno přičíst státu, jelikož letištní poplatky schválilo Ministerstvo dopravy spolkové země Porýní-Falc. Toto schválení neznamenalo hospodářskou nebo politickou závislost, nýbrž se jednalo o formalitu vyžadovanou podle německých právních předpisů, kterou muselo podle zákona splnit každé letiště, ať bylo ve veřejném vlastnictví, či nikoli. Důvodem tohoto zákona je ochrana leteckých společností před případným zneužitím monopolní síly letiště při stanovování cen za jeho užívání.

| (175) | Německo mimoto tvrdilo, že ceník letištních poplatků z roku 2001 letiště Frankfurt-Hahn nezvýhodnil. Německo souhlasilo s Komisí v tom, že jako měřítko mohou sloužit výsledky ověření kritéria soukromého investora v tržním hospodářství u smlouvy se společností Ryanair z roku 2002, která je založena na ceníku letištních poplatků z roku 2001 a zavádí dodatečnou marketingovou podporu. Na tomto základě Německo tvrdilo, že jelikož je u smlouvy se společností Ryanair z roku 2002 kritérium tržně jednajícího hospodářského subjektu splněno, nelze u ceníku letištních poplatků z roku 2001 dospět k jinému výsledku. Co se týká pochybností, jež Komise uvedla v souvislosti s posouzením kritéria tržně jednajícího hospodářského subjektu, Německo odkázalo na svá tvrzení, která byla předložena v souvislosti s tímto kritériem u smlouvy se společností Ryanair z roku 2002 (viz 178. bod odůvodnění a následující body odůvodnění). |
| --- | --- |

(175)

Německo mimoto tvrdilo, že ceník letištních poplatků z roku 2001 letiště Frankfurt-Hahn nezvýhodnil. Německo souhlasilo s Komisí v tom, že jako měřítko mohou sloužit výsledky ověření kritéria soukromého investora v tržním hospodářství u smlouvy se společností Ryanair z roku 2002, která je založena na ceníku letištních poplatků z roku 2001 a zavádí dodatečnou marketingovou podporu. Na tomto základě Německo tvrdilo, že jelikož je u smlouvy se společností Ryanair z roku 2002 kritérium tržně jednajícího hospodářského subjektu splněno, nelze u ceníku letištních poplatků z roku 2001 dospět k jinému výsledku. Co se týká pochybností, jež Komise uvedla v souvislosti s posouzením kritéria tržně jednajícího hospodářského subjektu, Německo odkázalo na svá tvrzení, která byla předložena v souvislosti s tímto kritériem u smlouvy se společností Ryanair z roku 2002 (viz 178. bod odůvodnění a následující body odůvodnění).

| (176) | Německo dále s Komisí výslovně nesouhlasilo, pokud jde o posouzení selektivity ceníku letištních poplatků z roku 2001. Německo tvrdilo, že ceník letištních poplatků z roku 2001 je obecné povahy a vztahoval se na všechny letecké společnosti využívající letiště, a že tudíž nemohl být selektivní nebo specifický. Podle Německa nezahrnoval ceník letištních poplatků z roku 2001 žádné rozdíly, jež by mohly jednu leteckou společnost zvýhodnit oproti druhé, a neobsahoval ani žádný systém slev. Německo se proto domnívalo, že žádné letecké společnosti nebyla poskytnuta selektivní výhoda. |
| --- | --- |

(176)

Německo dále s Komisí výslovně nesouhlasilo, pokud jde o posouzení selektivity ceníku letištních poplatků z roku 2001. Německo tvrdilo, že ceník letištních poplatků z roku 2001 je obecné povahy a vztahoval se na všechny letecké společnosti využívající letiště, a že tudíž nemohl být selektivní nebo specifický. Podle Německa nezahrnoval ceník letištních poplatků z roku 2001 žádné rozdíly, jež by mohly jednu leteckou společnost zvýhodnit oproti druhé, a neobsahoval ani žádný systém slev. Německo se proto domnívalo, že žádné letecké společnosti nebyla poskytnuta selektivní výhoda.

| (177) | Německo v souvislosti s ceníkem letištních poplatků z roku 2001 rovněž uvedlo, že tento ceník byl v souladu s tržním chováním a že nemohl narušit hospodářskou soutěž mezi letišti ani hospodářskou soutěž na vnitřním trhu. |
| --- | --- |

(177)

Německo v souvislosti s ceníkem letištních poplatků z roku 2001 rovněž uvedlo, že tento ceník byl v souladu s tržním chováním a že nemohl narušit hospodářskou soutěž mezi letišti ani hospodářskou soutěž na vnitřním trhu.

5.3.3.   OPATŘENÍ Č. 9: SMLOUVA SE SPOLEČNOSTÍ RYANAIR Z ROKU 2002

| (178) | Německo se na rozdíl od rozhodnutí o zahájení řízení z roku 2008 domnívalo, že smlouva se společností Ryanair z roku 2002 nevedla k žádným ztrátám, nýbrž představovala pro společnost FFHG zdroj příjmů. Co se týká přičitatelnosti smlouvy se společností Ryanair z roku 2002 a použití státních prostředků, Německo odkázalo na vysvětlení týkající se smlouvy se společností Ryanair z roku 1999 (viz 167. bod odůvodnění a následující body odůvodnění). Německo také dodalo, že v roce 2002, tj. v době uzavření smlouvy, již podíly ve společnosti FFHG vlastnila převážně společnost Fraport, jejíž zdroje nepředstavují státní prostředky a jejíž opatření nelze přičíst státu, jak již Německo uvedlo v souvislosti se smlouvou o převodu zisků a ztrát z roku 2001 (viz 134. bod odůvodnění a následující body odůvodnění). |
| --- | --- |

(178)

Německo se na rozdíl od rozhodnutí o zahájení řízení z roku 2008 domnívalo, že smlouva se společností Ryanair z roku 2002 nevedla k žádným ztrátám, nýbrž představovala pro společnost FFHG zdroj příjmů. Co se týká přičitatelnosti smlouvy se společností Ryanair z roku 2002 a použití státních prostředků, Německo odkázalo na vysvětlení týkající se smlouvy se společností Ryanair z roku 1999 (viz 167. bod odůvodnění a následující body odůvodnění). Německo také dodalo, že v roce 2002, tj. v době uzavření smlouvy, již podíly ve společnosti FFHG vlastnila převážně společnost Fraport, jejíž zdroje nepředstavují státní prostředky a jejíž opatření nelze přičíst státu, jak již Německo uvedlo v souvislosti se smlouvou o převodu zisků a ztrát z roku 2001 (viz 134. bod odůvodnění a následující body odůvodnění).

| (179) | Podle Německa neměl stát v dozorčí radě společnosti FFHG, která uzavření smlouvy se společností Ryanair z roku 2002 schválila, převahu. Německo v této souvislosti tvrdilo, že představení členů dozorčí rady společnosti FFHG v 18. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení z roku 2008 bylo chybné. Německo uvedlo, že podle stanov společnosti FFHG měla společnost Fraport šest zástupců a spolková země Porýní-Falc osm zástupců, z toho tři zastupovali místní orgány. Podle Německa však měli členové rozdílný počet hlasů a většinu hlasů měla vždy soukromá společnost Fraport. Důvodem byla skutečnost, že každý zástupce společnosti Fraport měl dvanáct hlasů, kdežto zástupci spolkové země měli jen pět hlasů a zástupci místních orgánů dokonce pouze jeden hlas. Podle Německa měla proto společnost Fraport 72 hlasů, zatímco zástupci spolkové země a místních orgánů měli pouze 28 hlasů. Jelikož dozorčí rada rozhoduje prostou většinou, zastávalo Německo názor, že bez hlasů společnosti Fraport by smlouvu se společností Ryanair z roku 2002 nebylo možno uzavřít, její uzavření proto nelze přičíst státu. |
| --- | --- |

(179)

Podle Německa neměl stát v dozorčí radě společnosti FFHG, která uzavření smlouvy se společností Ryanair z roku 2002 schválila, převahu. Německo v této souvislosti tvrdilo, že představení členů dozorčí rady společnosti FFHG v 18. bodě odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení z roku 2008 bylo chybné. Německo uvedlo, že podle stanov společnosti FFHG měla společnost Fraport šest zástupců a spolková země Porýní-Falc osm zástupců, z toho tři zastupovali místní orgány. Podle Německa však měli členové rozdílný počet hlasů a většinu hlasů měla vždy soukromá společnost Fraport. Důvodem byla skutečnost, že každý zástupce společnosti Fraport měl dvanáct hlasů, kdežto zástupci spolkové země měli jen pět hlasů a zástupci místních orgánů dokonce pouze jeden hlas. Podle Německa měla proto společnost Fraport 72 hlasů, zatímco zástupci spolkové země a místních orgánů měli pouze 28 hlasů. Jelikož dozorčí rada rozhoduje prostou většinou, zastávalo Německo názor, že bez hlasů společnosti Fraport by smlouvu se společností Ryanair z roku 2002 nebylo možno uzavřít, její uzavření proto nelze přičíst státu.

| (180) | Německo dále odmítlo pochybnosti Komise týkající se poskytnutí výhody a posouzení kritéria tržně jednajícího hospodářského subjektu, které v této souvislosti předložila společnost PwC. Německo tvrdilo, že údaj o [...] cestujících na let nebyl nadhodnocený, jelikož již v roce 2002 se [...] % letů společnosti Ryanair uskutečňovalo s letouny typu Boeing 737-800 a průměrný faktor vytíženosti na těchto letech činil [...] %, což znamená, že počet cestujících v letadle společnosti Ryanair ve skutečnosti činil v průměru [...] na let. Německo se proto domnívalo, že odhad počtu cestujících ve výši [...] byl přiměřený a nebyl příliš vysoký, zejména vzhledem k tomu, že společnost FFHG zohlednila skutečnost, že společnost Ryanair velmi brzy přejde z letounů typu Boeing 737-200 na letouny typu Boeing 737-800. |
| --- | --- |

(180)

Německo dále odmítlo pochybnosti Komise týkající se poskytnutí výhody a posouzení kritéria tržně jednajícího hospodářského subjektu, které v této souvislosti předložila společnost PwC. Německo tvrdilo, že údaj o [...] cestujících na let nebyl nadhodnocený, jelikož již v roce 2002 se [...] % letů společnosti Ryanair uskutečňovalo s letouny typu Boeing 737-800 a průměrný faktor vytíženosti na těchto letech činil [...] %, což znamená, že počet cestujících v letadle společnosti Ryanair ve skutečnosti činil v průměru [...] na let. Německo se proto domnívalo, že odhad počtu cestujících ve výši [...] byl přiměřený a nebyl příliš vysoký, zejména vzhledem k tomu, že společnost FFHG zohlednila skutečnost, že společnost Ryanair velmi brzy přejde z letounů typu Boeing 737-200 na letouny typu Boeing 737-800.

| (181) | Co se týká pochybností Komise v souvislosti s náklady na obecnou letištní infrastrukturu a celkovou správu letiště, Německo odkázalo na svou argumentaci v souvislosti se smlouvou se společností Ryanair z roku 1999 (viz 171. bod odůvodnění a následující body odůvodnění). Pokud jde o selektivitu opatření, odkázalo rovněž na své tvrzení týkající se ceníku letištních poplatků z roku 2001 (viz 176. bod odůvodnění). |
| --- | --- |

(181)

Co se týká pochybností Komise v souvislosti s náklady na obecnou letištní infrastrukturu a celkovou správu letiště, Německo odkázalo na svou argumentaci v souvislosti se smlouvou se společností Ryanair z roku 1999 (viz 171. bod odůvodnění a následující body odůvodnění). Pokud jde o selektivitu opatření, odkázalo rovněž na své tvrzení týkající se ceníku letištních poplatků z roku 2001 (viz 176. bod odůvodnění).

5.3.4.   OPATŘENÍ Č. 10: SMLOUVA SE SPOLEČNOSTÍ RYANAIR Z ROKU 2005

| (182) | V souvislosti s otázkou státních prostředků a přičitatelnosti odkázalo Německo na svá tvrzení týkající se smluv se společností Ryanair z roku 1999 a 2002 (viz 167. bod odůvodnění a následující body odůvodnění a 178. bod odůvodnění a následující body odůvodnění). Německo rovněž uvedlo, že v době uzavření smlouvy se společností Ryanair z roku 2005 byla dozorčí rada společnosti FFHG složena tak, že orgány veřejné moci nemohly mít na rozhodnutí rozhodující vliv. V té době měla společnost Fraport 156 hlasů, zatímco spolkové země Porýní-Falc a Hesensko měly každá 42 hlasů. Německo proto tvrdilo, že stát nemohl vykonávat rozhodující vliv, jelikož měl k dispozici pouze 84 hlasů z celkem 240 hlasů. |
| --- | --- |

(182)

V souvislosti s otázkou státních prostředků a přičitatelnosti odkázalo Německo na svá tvrzení týkající se smluv se společností Ryanair z roku 1999 a 2002 (viz 167. bod odůvodnění a následující body odůvodnění a 178. bod odůvodnění a následující body odůvodnění). Německo rovněž uvedlo, že v době uzavření smlouvy se společností Ryanair z roku 2005 byla dozorčí rada společnosti FFHG složena tak, že orgány veřejné moci nemohly mít na rozhodnutí rozhodující vliv. V té době měla společnost Fraport 156 hlasů, zatímco spolkové země Porýní-Falc a Hesensko měly každá 42 hlasů. Německo proto tvrdilo, že stát nemohl vykonávat rozhodující vliv, jelikož měl k dispozici pouze 84 hlasů z celkem 240 hlasů.

| (183) | Německo bylo taktéž názoru, že prostřednictvím této smlouvy nebyla společnosti Ryanair poskytnuta žádná výhoda. Německo uvedlo, že na rozdíl od předpokladu Komise uvedeného v rozhodnutí o zahájení řízení z roku 2008 byly společnosti PwC poskytnuty veškeré příslušné údaje, jelikož jinak by nemohla toto komplexní, neutrální a nezávislé posouzení kritéria tržně jednajícího hospodářského subjektu provést. Německo mimoto odmítlo pochybnosti Komise ohledně toho, že investice vyvolané společností Ryanair nebyly náležitě přiděleny. Německo uvedlo, že společnost PwC provedla v rámci doplňkového posouzení druhé hodnocení, v němž vysvětlila, že velká část nákladů souvisela s investicemi obecné povahy, které letiště uskutečnilo bez ohledu na služby poskytované společnosti Ryanair. Co se týká nákladů vyvolaných odbavováním cestujících společnosti Ryanair, ty byly podle Německa přiděleny zmíněné společnosti. |
| --- | --- |

(183)

Německo bylo taktéž názoru, že prostřednictvím této smlouvy nebyla společnosti Ryanair poskytnuta žádná výhoda. Německo uvedlo, že na rozdíl od předpokladu Komise uvedeného v rozhodnutí o zahájení řízení z roku 2008 byly společnosti PwC poskytnuty veškeré příslušné údaje, jelikož jinak by nemohla toto komplexní, neutrální a nezávislé posouzení kritéria tržně jednajícího hospodářského subjektu provést. Německo mimoto odmítlo pochybnosti Komise ohledně toho, že investice vyvolané společností Ryanair nebyly náležitě přiděleny. Německo uvedlo, že společnost PwC provedla v rámci doplňkového posouzení druhé hodnocení, v němž vysvětlila, že velká část nákladů souvisela s investicemi obecné povahy, které letiště uskutečnilo bez ohledu na služby poskytované společnosti Ryanair. Co se týká nákladů vyvolaných odbavováním cestujících společnosti Ryanair, ty byly podle Německa přiděleny zmíněné společnosti.

| (184) | Německo odmítlo také pochybnosti Komise týkající se účinnosti sankčního systému, který byl zaveden ve smlouvě se společností Ryanair z roku 2005. Německo uvedlo, že tento sankční systém zohledňuje tržní chování. Německo tvrdilo, že další sankce navíc k sjednaným sankcím nebyly nutné a nebyly by ani přiměřené, jelikož společnost Ryanair neměla s ohledem na užívání letiště výlučná práva a současně převzala i určitá rizika. |
| --- | --- |

(184)

Německo odmítlo také pochybnosti Komise týkající se účinnosti sankčního systému, který byl zaveden ve smlouvě se společností Ryanair z roku 2005. Německo uvedlo, že tento sankční systém zohledňuje tržní chování. Německo tvrdilo, že další sankce navíc k sjednaným sankcím nebyly nutné a nebyly by ani přiměřené, jelikož společnost Ryanair neměla s ohledem na užívání letiště výlučná práva a současně převzala i určitá rizika.

| (185) | Německo mimoto uvedlo, že smlouva nepředstavovala selektivní opatření, jelikož sjednané letištní poplatky byly založeny na obecném ceníku letištních poplatků z roku 2006. Německo také tvrdilo, že případné ztráty, které vznikly společnosti FFHG, nebyly způsobeny smlouvou se společností Ryanair z roku 2005, nýbrž potřebnými investicemi na letišti Frankfurt-Hahn, přičemž investice vyvolané společností Ryanair byly pokryty příjmy plynoucími ze smlouvy se společností Ryanair z roku 2005. |
| --- | --- |

(185)

Německo mimoto uvedlo, že smlouva nepředstavovala selektivní opatření, jelikož sjednané letištní poplatky byly založeny na obecném ceníku letištních poplatků z roku 2006. Německo také tvrdilo, že případné ztráty, které vznikly společnosti FFHG, nebyly způsobeny smlouvou se společností Ryanair z roku 2005, nýbrž potřebnými investicemi na letišti Frankfurt-Hahn, přičemž investice vyvolané společností Ryanair byly pokryty příjmy plynoucími ze smlouvy se společností Ryanair z roku 2005.

5.3.5.   OPATŘENÍ Č. 11: CENÍK LETIŠTNÍCH POPLATKŮ Z ROKU 2006

| (186) | V souvislosti s ceníkem letištních poplatků z roku 2006 Německo obecně uvedlo, že tyto letištní poplatky byly stanoveny výhradně na základě ekonomických aspektů zohledňujících obchodní model letiště Frankfurt-Hahn jakožto letiště obsluhovaného nízkonákladovými dopravci, tj. s očekáváním, že v krátkodobém horizontu budou hrazeny náklady na provoz a v dlouhodobém horizontu bude dosaženo udržitelného zisku. |
| --- | --- |

(186)

V souvislosti s ceníkem letištních poplatků z roku 2006 Německo obecně uvedlo, že tyto letištní poplatky byly stanoveny výhradně na základě ekonomických aspektů zohledňujících obchodní model letiště Frankfurt-Hahn jakožto letiště obsluhovaného nízkonákladovými dopravci, tj. s očekáváním, že v krátkodobém horizontu budou hrazeny náklady na provoz a v dlouhodobém horizontu bude dosaženo udržitelného zisku.

| (187) | Pokud jde o otázku státních prostředků a přičitatelnosti, Německo odkázalo na svá tvrzení předložená v souvislosti se smlouvami se společností Ryanair z roku 1999, 2002 a 2005 (viz 167. bod odůvodnění a následující body odůvodnění, 178. bod odůvodnění a následující body odůvodnění a 182. bod odůvodnění a následující body odůvodnění) a v souvislosti s ceníkem letištních poplatků z roku 2001 (viz 173. bod odůvodnění a následující body odůvodnění). |
| --- | --- |

(187)

Pokud jde o otázku státních prostředků a přičitatelnosti, Německo odkázalo na svá tvrzení předložená v souvislosti se smlouvami se společností Ryanair z roku 1999, 2002 a 2005 (viz 167. bod odůvodnění a následující body odůvodnění, 178. bod odůvodnění a následující body odůvodnění a 182. bod odůvodnění a následující body odůvodnění) a v souvislosti s ceníkem letištních poplatků z roku 2001 (viz 173. bod odůvodnění a následující body odůvodnění).

| (188) | Německo tvrdilo, že ceník letištních poplatků z roku 2006 neposkytl společnosti Ryanair žádnou výhodu. Německo za prvé odůvodnilo rozdílné poplatky za cestující, které byly stanoveny s cílem poskytnout pobídku nízkonákladovým dopravcům a současně pokrýt provozní náklady letiště. Snížení poplatků podle počtu cestujících představuje podle Německa na vnitrostátních a mezinárodních letištích běžný postup, jak již uznal Soudní dvůr. Jsou-li poskytnuty slevy na základě objemu, musí být odůvodněny objektivními a nediskriminačními kritérii, a v případě letiště Frankfurt-Hahn tomu tak podle Německa bylo. Jelikož prahová hodnota pro získání slev byla velmi nízká, a to 100 000 cestujících ročně, podporovaly tyto slevy i menší letecké společnosti. |
| --- | --- |

(188)

Německo tvrdilo, že ceník letištních poplatků z roku 2006 neposkytl společnosti Ryanair žádnou výhodu. Německo za prvé odůvodnilo rozdílné poplatky za cestující, které byly stanoveny s cílem poskytnout pobídku nízkonákladovým dopravcům a současně pokrýt provozní náklady letiště. Snížení poplatků podle počtu cestujících představuje podle Německa na vnitrostátních a mezinárodních letištích běžný postup, jak již uznal Soudní dvůr. Jsou-li poskytnuty slevy na základě objemu, musí být odůvodněny objektivními a nediskriminačními kritérii, a v případě letiště Frankfurt-Hahn tomu tak podle Německa bylo. Jelikož prahová hodnota pro získání slev byla velmi nízká, a to 100 000 cestujících ročně, podporovaly tyto slevy i menší letecké společnosti.

| (189) | Německo za druhé tvrdilo, že ekonomické odůvodnění letištních poplatků záviselo na zásadě jednotného financování, a odkázalo na svá tvrzení týkající se smlouvy se společností Ryanair z roku 1999 (viz 169. bod odůvodnění). Německo odůvodnilo rozlišování také na základě doby průletového odbavení letadla, podle toho zdae kratší nebo delší než 30 minut, a objasnilo, že doba průletového odbavení delší než 30 minut znamená vyšší náklady. Německo rovněž uvedlo, že ačkoli letištní poplatky nepokrývaly náklady v plné výši, zvolil by tento ceník poplatků i tržně jednající hospodářský subjekt, jelikož pokrytí nákladů na infrastrukturu, jako je letiště, nelze dosáhnout v krátkém čase. Společnost FFHG však očekávala, že prostřednictvím ceníku letištních poplatků z roku 2006 bude dosaženo vyššího počtu cestujících a že do roku 2008 budou náklady hrazeny v plné výši. Podle posouzení, které u tohoto ceníku letištních poplatků provedla společnost PwC, to bylo v době zavedení letištních poplatků z ekonomického hlediska reálné, jak potvrdilo i doplňkové posouzení provedené společností PwC. |
| --- | --- |

(189)

Německo za druhé tvrdilo, že ekonomické odůvodnění letištních poplatků záviselo na zásadě jednotného financování, a odkázalo na svá tvrzení týkající se smlouvy se společností Ryanair z roku 1999 (viz 169. bod odůvodnění). Německo odůvodnilo rozlišování také na základě doby průletového odbavení letadla, podle toho zdae kratší nebo delší než 30 minut, a objasnilo, že doba průletového odbavení delší než 30 minut znamená vyšší náklady. Německo rovněž uvedlo, že ačkoli letištní poplatky nepokrývaly náklady v plné výši, zvolil by tento ceník poplatků i tržně jednající hospodářský subjekt, jelikož pokrytí nákladů na infrastrukturu, jako je letiště, nelze dosáhnout v krátkém čase. Společnost FFHG však očekávala, že prostřednictvím ceníku letištních poplatků z roku 2006 bude dosaženo vyššího počtu cestujících a že do roku 2008 budou náklady hrazeny v plné výši. Podle posouzení, které u tohoto ceníku letištních poplatků provedla společnost PwC, to bylo v době zavedení letištních poplatků z ekonomického hlediska reálné, jak potvrdilo i doplňkové posouzení provedené společností PwC.

| (190) | Ve vztahu k marketingové podpoře poskytované na základě ceníku letištních poplatků z roku 2006 Německo uvedlo, že se ve skutečnosti nejednalo o nedílnou součást ceníku. Německo rovněž tvrdilo, že by stejnou marketingovou podporu leteckým společnostem poskytl i jakýkoli investor v tržním hospodářství, jelikož se zahájením provozu na nové trase jsou spojena vysoká ekonomická rizika. Tato podpora je poskytována výhradně na nově nabízené trasy, to znamená trasy, které nebyly dosud obsluhovány vůbec, nebo nebyly obsluhovány v posledních 24 měsících. Výše podpory je založena na počtu odletových cestujících, kteří jsou odbaveni během jednoho roku. Na základě kritérií, jako jsou dočasné trasy nabízené na letišti Frankfurt-Hahn, počet spojů týdně a doba trvání nepřetržitého letového provozu, je zajištěno, aby tato podpora vedla k rozšíření sítě letů, které letecké společnosti nabízejí. |
| --- | --- |

(190)

Ve vztahu k marketingové podpoře poskytované na základě ceníku letištních poplatků z roku 2006 Německo uvedlo, že se ve skutečnosti nejednalo o nedílnou součást ceníku. Německo rovněž tvrdilo, že by stejnou marketingovou podporu leteckým společnostem poskytl i jakýkoli investor v tržním hospodářství, jelikož se zahájením provozu na nové trase jsou spojena vysoká ekonomická rizika. Tato podpora je poskytována výhradně na nově nabízené trasy, to znamená trasy, které nebyly dosud obsluhovány vůbec, nebo nebyly obsluhovány v posledních 24 měsících. Výše podpory je založena na počtu odletových cestujících, kteří jsou odbaveni během jednoho roku. Na základě kritérií, jako jsou dočasné trasy nabízené na letišti Frankfurt-Hahn, počet spojů týdně a doba trvání nepřetržitého letového provozu, je zajištěno, aby tato podpora vedla k rozšíření sítě letů, které letecké společnosti nabízejí.

| (191) | Německo tvrdilo, že marketingovou podporu nelze pokládat za jednostranné opatření letiště. Podle Německa vede propagace nových tras k vyššímu zisku pro letiště, jelikož vyšší počet cestujících vytváří vyšší příjmy z jiných než leteckých činností. Německo mimoto objasnilo, že stanovení výše podpory bylo založeno na přiměřených aspektech. |
| --- | --- |

(191)

Německo tvrdilo, že marketingovou podporu nelze pokládat za jednostranné opatření letiště. Podle Německa vede propagace nových tras k vyššímu zisku pro letiště, jelikož vyšší počet cestujících vytváří vyšší příjmy z jiných než leteckých činností. Německo mimoto objasnilo, že stanovení výše podpory bylo založeno na přiměřených aspektech.

| (192) | Německo odmítlo rovněž pochybnosti Komise, že u leteckých společností, které na letišti Frankfurt-Hahn dosud nepůsobí, bylo riziko marketingu vyšší. U leteckých společností s vysokým počtem cestujících vyžaduje podle Německa obsluhování přitažlivé sítě vyšší marketingové náklady, což odůvodňuje vyšší marketingovou podporu ze strany letiště, a to rovněž vzhledem ke skutečnosti, že vyšší počty cestujících zvyšují zisk letiště. Výše podpory nečiní každopádně více než jednu třetinu skutečných marketingových nákladů, což vylučuje diskriminaci mezi leteckými společnostmi, které již letiště Frankfurt-Hahn obsluhují, a ostatními leteckými společnostmi. Německo mimoto uvedlo, že větší letecké společnosti mají obvykle vyšší rozpočet na marketing, takže poskytnutá podpora bude ve skutečnosti v poměru k celkovému rozpočtu nižší než v případě menší letecké společnosti. |
| --- | --- |

(192)

Německo odmítlo rovněž pochybnosti Komise, že u leteckých společností, které na letišti Frankfurt-Hahn dosud nepůsobí, bylo riziko marketingu vyšší. U leteckých společností s vysokým počtem cestujících vyžaduje podle Německa obsluhování přitažlivé sítě vyšší marketingové náklady, což odůvodňuje vyšší marketingovou podporu ze strany letiště, a to rovněž vzhledem ke skutečnosti, že vyšší počty cestujících zvyšují zisk letiště. Výše podpory nečiní každopádně více než jednu třetinu skutečných marketingových nákladů, což vylučuje diskriminaci mezi leteckými společnostmi, které již letiště Frankfurt-Hahn obsluhují, a ostatními leteckými společnostmi. Německo mimoto uvedlo, že větší letecké společnosti mají obvykle vyšší rozpočet na marketing, takže poskytnutá podpora bude ve skutečnosti v poměru k celkovému rozpočtu nižší než v případě menší letecké společnosti.

| (193) | Německo rovněž konstatovalo, že v rámci posouzení kritéria tržně jednajícího hospodářského subjektu, které provedla společnost PwC, bylo zjištěno, že tato marketingová podpora byla poskytována způsobem, který je v souladu s trhem. |
| --- | --- |

(193)

Německo rovněž konstatovalo, že v rámci posouzení kritéria tržně jednajícího hospodářského subjektu, které provedla společnost PwC, bylo zjištěno, že tato marketingová podpora byla poskytována způsobem, který je v souladu s trhem.

| (194) | Co se týče selektivity opatření a narušení hospodářské soutěže na vnitřním trhu, Německo odkázalo na svá tvrzení týkající se ceníku letištních poplatků z roku 2001 (viz 176. bod odůvodnění a následující body odůvodnění). |
| --- | --- |

(194)

Co se týče selektivity opatření a narušení hospodářské soutěže na vnitřním trhu, Německo odkázalo na svá tvrzení týkající se ceníku letištních poplatků z roku 2001 (viz 176. bod odůvodnění a následující body odůvodnění).

| (195) | Německo tudíž tvrdilo, že ceník letištních poplatků z roku 2006 nezahrnoval státní podporu. Pokud by Komise zjistila, že letištní poplatky představují státní podporu, Německo alternativně uvedlo, že by tato podpora byla slučitelná s vnitřním trhem. |
| --- | --- |

(195)

Německo tudíž tvrdilo, že ceník letištních poplatků z roku 2006 nezahrnoval státní podporu. Pokud by Komise zjistila, že letištní poplatky představují státní podporu, Německo alternativně uvedlo, že by tato podpora byla slučitelná s vnitřním trhem.

5.4.   SLUČITELNOST OPATŘENÍ S VNITŘNÍM TRHEM

SLUČITELNOST OPATŘENÍ S VNITŘNÍM TRHEM

5.4.1.   SLUČITELNOST INVESTIČNÍ PODPORY NA FINANCOVÁNÍ LETIŠTNÍ INFRASTRUKTURY

| (196) | Podle Německa by bylo možno v případě, že by se usuzovalo, že opatření č. 1 až 6 zahrnují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy, tuto podporu považovat za slučitelnou na základě čl. 107 odst. 3 Smlouvy a pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005, jelikož tato opatření byla zaměřena na financování letištní infrastruktury na letišti Frankfurt-Hahn. |
| --- | --- |

(196)

Podle Německa by bylo možno v případě, že by se usuzovalo, že opatření č. 1 až 6 zahrnují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy, tuto podporu považovat za slučitelnou na základě čl. 107 odst. 3 Smlouvy a pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005, jelikož tato opatření byla zaměřena na financování letištní infrastruktury na letišti Frankfurt-Hahn.

5.4.1.1.   
  Příspěvek k dosažení jasně vymezeného cíle společného zájmu

Příspěvek k dosažení jasně vymezeného cíle společného zájmu

| (197) | Co se týká jasně vymezeného cíle společného zájmu, Německo uvedlo, že financování letištní infrastruktury na letišti Frankfurt-Hahn mělo vždy za cíl zlepšení ekonomické struktury hospodářsky nedostatečně rozvinutého a řídce obydleného regionu Hunsrück. |
| --- | --- |

(197)

Co se týká jasně vymezeného cíle společného zájmu, Německo uvedlo, že financování letištní infrastruktury na letišti Frankfurt-Hahn mělo vždy za cíl zlepšení ekonomické struktury hospodářsky nedostatečně rozvinutého a řídce obydleného regionu Hunsrück.

| (198) | Německo v tomto ohledu za prvé uvedlo, že cílem podpory společnosti FFHG bylo pomoci napravit slabou strukturální ekonomiku v regionu Hunsrück. Německo tvrdilo, že letiště Frankfurt-Hahn je obklopeno řadou oblastí, které se pokládají za regiony vyžadující podporu v rámci Gemeinschaftsaufgabe „Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur“
   (36), což je společný úkol spolkové a místní vlády. Německo v této souvislosti uvedlo, že čtyři regiony v okolí letiště, a to okresy Bernkastel-Wittlich, Birkenfeld, Cochem-Zell a Rhein-Hunsrück, mají v porovnání se zbytkem spolkové země Porýní-Falc pouze poloviční hustotu osídlení. Německo podotklo, že v těchto okresech, jejichž hospodářství je utvářeno malými a středními podniky, je zaměstnanost hlavním faktorem zabraňujícím dalšímu poklesu regionální ekonomiky a že letiště Frankfurt-Hahn hraje důležitou úlohu jakožto zaměstnavatel a zákazník. |
| --- | --- |

(198)

Německo v tomto ohledu za prvé uvedlo, že cílem podpory společnosti FFHG bylo pomoci napravit slabou strukturální ekonomiku v regionu Hunsrück. Německo tvrdilo, že letiště Frankfurt-Hahn je obklopeno řadou oblastí, které se pokládají za regiony vyžadující podporu v rámci Gemeinschaftsaufgabe „Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur“
   (36), což je společný úkol spolkové a místní vlády. Německo v této souvislosti uvedlo, že čtyři regiony v okolí letiště, a to okresy Bernkastel-Wittlich, Birkenfeld, Cochem-Zell a Rhein-Hunsrück, mají v porovnání se zbytkem spolkové země Porýní-Falc pouze poloviční hustotu osídlení. Německo podotklo, že v těchto okresech, jejichž hospodářství je utvářeno malými a středními podniky, je zaměstnanost hlavním faktorem zabraňujícím dalšímu poklesu regionální ekonomiky a že letiště Frankfurt-Hahn hraje důležitou úlohu jakožto zaměstnavatel a zákazník.

Gemeinschaftsaufgabe „Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur“

36

| (199) | Německo za druhé tvrdilo, že letiště Frankfurt-Hahn hraje důležitou úlohu ve strategickém rozvoji příchozího (~33 % cestujících, což odpovídá přibližně 1 milionu cestujících v roce 2005) a odchozího cestovního ruchu (~67 % cestujících) ve spolkové zemi Porýní-Falc. Německo uvedlo, že 88 % příletových cestujících stráví v regionu několik nocí. Německo tvrdilo, že příchozí turisté, kteří využili letiště Frankfurt-Hahn, uskutečnili v roce 2005 přibližně 5,7 milionů přenocování (37). Podle Německa se počet přenocování dále zvyšuje, v roce 2011 uvítala spolková země Porýní-Falc 8,2 milionu hostů, kteří uskutečnili 21,5 milionu přenocování. Německo poukázalo na skutečnost, že vzrostl zejména počet hostů ze zemí východní a jižní Evropy a že na letiště Frankfurt-Hahn je provozován vysoký počet letů z těchto zemí. To podle Německa vedlo k vytvoření přibližně 198 000 pracovních míst v cestovním ruchu ve spolkové zemi Porýní-Falc. Související příjmy a dopady na zaměstnanost vyplývají zejména z příchozího cestovního ruchu, v němž podle Německa hraje letiště Frankfurt-Hahn jakožto brána pro turisty přicházející do regionu Hunsrück, avšak rovněž do spolkové země Porýní-Falc stěžejní úlohu. Německo uvedlo, že mezi roky 1990 a 2001 vzrostl počet turistů v regionu Hunsrück o 70 % a ve spolkové zemi Porýní-Falc o 35 %. Podle Německa se v témže období počet turistů ze zahraničí v regionu Hunsrück zvýšil o 163 %. Jelikož 88 % příchozích turistů z letiště Frankfurt-Hahn zde stráví nejméně jednu noc a více než 80 % jich dokonce pobývá v daném regionu po dobu dvou až deseti dnů, vytvářejí celkové přínosy ve výši přibližně 133,7 milionu EUR ročně. Německo dále tvrdilo, že rovněž odchozí cestovní ruch (67 %) znamená pro letiště Frankfurt-Hahn příjmy z jiných než leteckých činností. |
| --- | --- |

(199)

Německo za druhé tvrdilo, že letiště Frankfurt-Hahn hraje důležitou úlohu ve strategickém rozvoji příchozího (~33 % cestujících, což odpovídá přibližně 1 milionu cestujících v roce 2005) a odchozího cestovního ruchu (~67 % cestujících) ve spolkové zemi Porýní-Falc. Německo uvedlo, že 88 % příletových cestujících stráví v regionu několik nocí. Německo tvrdilo, že příchozí turisté, kteří využili letiště Frankfurt-Hahn, uskutečnili v roce 2005 přibližně 5,7 milionů přenocování (37). Podle Německa se počet přenocování dále zvyšuje, v roce 2011 uvítala spolková země Porýní-Falc 8,2 milionu hostů, kteří uskutečnili 21,5 milionu přenocování. Německo poukázalo na skutečnost, že vzrostl zejména počet hostů ze zemí východní a jižní Evropy a že na letiště Frankfurt-Hahn je provozován vysoký počet letů z těchto zemí. To podle Německa vedlo k vytvoření přibližně 198 000 pracovních míst v cestovním ruchu ve spolkové zemi Porýní-Falc. Související příjmy a dopady na zaměstnanost vyplývají zejména z příchozího cestovního ruchu, v němž podle Německa hraje letiště Frankfurt-Hahn jakožto brána pro turisty přicházející do regionu Hunsrück, avšak rovněž do spolkové země Porýní-Falc stěžejní úlohu. Německo uvedlo, že mezi roky 1990 a 2001 vzrostl počet turistů v regionu Hunsrück o 70 % a ve spolkové zemi Porýní-Falc o 35 %. Podle Německa se v témže období počet turistů ze zahraničí v regionu Hunsrück zvýšil o 163 %. Jelikož 88 % příchozích turistů z letiště Frankfurt-Hahn zde stráví nejméně jednu noc a více než 80 % jich dokonce pobývá v daném regionu po dobu dvou až deseti dnů, vytvářejí celkové přínosy ve výši přibližně 133,7 milionu EUR ročně. Německo dále tvrdilo, že rovněž odchozí cestovní ruch (67 %) znamená pro letiště Frankfurt-Hahn příjmy z jiných než leteckých činností.

37

| (200) | Německo za třetí uvedlo, že při zohlednění všech částí činností letiště vytvořilo letiště Frankfurt-Hahn v roce 2012 v regionu Hunsrück 3 063 pracovních míst, z toho 74 % pracovních míst na plný úvazek. Podle Německa žije v regionu rovněž 90 % těchto zaměstnanců. Německo rovněž tvrdilo, že letiště Frankfurt-Hahn pomáhá předcházet odchodu mladých, kvalifikovaných pracovníků do jiných regionů a také hospodářskému a sociálnímu úpadku regionálních komunit a jejich infrastruktury. Německo rovněž podotklo, že přítomnost letiště Frankfurt-Hahn nejenže vytváří výše zmíněné přímé dopady na trh práce, nýbrž má i značné nepřímé účinky, a to prostřednictvím rostoucího počtu hospodářských a turistických činností. Německo v této souvislosti poukázalo na pozitivní vedlejší dopady na region, konkrétně na nižší nezaměstnanost a vyšší počet daňových poplatníků, což pomáhá zajistit obcím v regionu více finančních prostředků pro podporu místního hospodářství. Celkově vytvořilo letiště v celé spolkové zemi Porýní-Falc prostřednictvím příchozího cestovního ruchu přibližně 11 000 pracovních míst. |
| --- | --- |

(200)

Německo za třetí uvedlo, že při zohlednění všech částí činností letiště vytvořilo letiště Frankfurt-Hahn v roce 2012 v regionu Hunsrück 3 063 pracovních míst, z toho 74 % pracovních míst na plný úvazek. Podle Německa žije v regionu rovněž 90 % těchto zaměstnanců. Německo rovněž tvrdilo, že letiště Frankfurt-Hahn pomáhá předcházet odchodu mladých, kvalifikovaných pracovníků do jiných regionů a také hospodářskému a sociálnímu úpadku regionálních komunit a jejich infrastruktury. Německo rovněž podotklo, že přítomnost letiště Frankfurt-Hahn nejenže vytváří výše zmíněné přímé dopady na trh práce, nýbrž má i značné nepřímé účinky, a to prostřednictvím rostoucího počtu hospodářských a turistických činností. Německo v této souvislosti poukázalo na pozitivní vedlejší dopady na region, konkrétně na nižší nezaměstnanost a vyšší počet daňových poplatníků, což pomáhá zajistit obcím v regionu více finančních prostředků pro podporu místního hospodářství. Celkově vytvořilo letiště v celé spolkové zemi Porýní-Falc prostřednictvím příchozího cestovního ruchu přibližně 11 000 pracovních míst.

| (201) | Německo tvrdilo, že financování infrastruktury na letišti Frankfurt-Hahn pomohlo dosáhnout rovněž jasně vymezeného cíle společného zájmu spočívajícího v boji proti přetížení letecké dopravy na hlavních letištních uzlech EU. Německo v tomto ohledu poukázalo na skutečnost, že v minulosti byly kapacitní limity na letišti Frankfurt nad Mohanem trvale překračovány. Německo uvedlo, že zejména vzhledem k povolení k nepřetržitému provozu plní letiště Frankfurt-Hahn cíl týkající se zajištění dodatečných kapacit k snížení přetížení na letišti Frankfurt nad Mohanem. |
| --- | --- |

(201)

Německo tvrdilo, že financování infrastruktury na letišti Frankfurt-Hahn pomohlo dosáhnout rovněž jasně vymezeného cíle společného zájmu spočívajícího v boji proti přetížení letecké dopravy na hlavních letištních uzlech EU. Německo v tomto ohledu poukázalo na skutečnost, že v minulosti byly kapacitní limity na letišti Frankfurt nad Mohanem trvale překračovány. Německo uvedlo, že zejména vzhledem k povolení k nepřetržitému provozu plní letiště Frankfurt-Hahn cíl týkající se zajištění dodatečných kapacit k snížení přetížení na letišti Frankfurt nad Mohanem.

| (202) | Německo taktéž uvedlo, že podpora letiště Frankfurt-Hahn slouží rovněž cíli společného zájmu, který spočívá ve zvyšování mobility občanů Unie. Německo v této souvislosti podotklo, že letiště Frankfurt-Hahn je jediným německým letištěm, které nabízí přímé lety do destinací Kaunas (Lotyšsko), Kerry (Irsko), Kos (Řecko), Montpellier (Francie), Nador (Maroko), Plovdiv (Bulharsko), Pula (Chorvatsko), Rhodos (Řecko), Santiago de Compostela (Španělsko) a Volos (Řecko). Podle Německa přispívá letiště Frankfurt-Hahn k pracovní mobilitě mladých lidí, kteří se mohou za nízké ceny dopravit do regionu Hunsrück a spolkové země Porýní-Falc. Německo obdobně podotklo, že pro studenty z celé Evropy jsou nyní snadno dostupné vysoce kvalitní univerzity a instituce vysokoškolského vzdělávání v Koblenzi, Mohuči, Kaiserslauternu, Trevíru, Wiesbadenu, Mannheimu, Bonnu atd., na nichž se ve většině případů nevyžaduje školné. |
| --- | --- |

(202)

Německo taktéž uvedlo, že podpora letiště Frankfurt-Hahn slouží rovněž cíli společného zájmu, který spočívá ve zvyšování mobility občanů Unie. Německo v této souvislosti podotklo, že letiště Frankfurt-Hahn je jediným německým letištěm, které nabízí přímé lety do destinací Kaunas (Lotyšsko), Kerry (Irsko), Kos (Řecko), Montpellier (Francie), Nador (Maroko), Plovdiv (Bulharsko), Pula (Chorvatsko), Rhodos (Řecko), Santiago de Compostela (Španělsko) a Volos (Řecko). Podle Německa přispívá letiště Frankfurt-Hahn k pracovní mobilitě mladých lidí, kteří se mohou za nízké ceny dopravit do regionu Hunsrück a spolkové země Porýní-Falc. Německo obdobně podotklo, že pro studenty z celé Evropy jsou nyní snadno dostupné vysoce kvalitní univerzity a instituce vysokoškolského vzdělávání v Koblenzi, Mohuči, Kaiserslauternu, Trevíru, Wiesbadenu, Mannheimu, Bonnu atd., na nichž se ve většině případů nevyžaduje školné.

| (203) | Německo taktéž tvrdilo, že ve společném zájmu je i to, že region Hunsrück a okolní regiony spolkové země Porýní-Falc jsou spojeny s jinými okrajovými regiony, jako je například Limerick, což se již projevilo v partnerstvích měst. Německo uvedlo, že jako čtvrtá největší ekonomika světa se Německo zaměřuje nejen na spojení s hlavními letištními uzly v Evropě, nýbrž rovněž na vzájemné propojení regionů. Podle Německa je pro Evropu důležitá větší nezávislost na hlavních letištních uzlech, jako jsou letiště Heathrow, Charles de Gaulle, Schiphol nebo Frankfurt nad Mohanem, jelikož to bude znamenat nejen více přímých spojení, nýbrž i větší bezpečnost, zejména pro nákladní dopravu, poněvadž regionální letiště jsou méně náchylná k rušení letů kvůli povětrnostním podmínkám, stávkám, terorismu nebo jiným rizikům stornování. |
| --- | --- |

(203)

Německo taktéž tvrdilo, že ve společném zájmu je i to, že region Hunsrück a okolní regiony spolkové země Porýní-Falc jsou spojeny s jinými okrajovými regiony, jako je například Limerick, což se již projevilo v partnerstvích měst. Německo uvedlo, že jako čtvrtá největší ekonomika světa se Německo zaměřuje nejen na spojení s hlavními letištními uzly v Evropě, nýbrž rovněž na vzájemné propojení regionů. Podle Německa je pro Evropu důležitá větší nezávislost na hlavních letištních uzlech, jako jsou letiště Heathrow, Charles de Gaulle, Schiphol nebo Frankfurt nad Mohanem, jelikož to bude znamenat nejen více přímých spojení, nýbrž i větší bezpečnost, zejména pro nákladní dopravu, poněvadž regionální letiště jsou méně náchylná k rušení letů kvůli povětrnostním podmínkám, stávkám, terorismu nebo jiným rizikům stornování.

| (204) | Německo taktéž obecně zdůraznilo, že blízkost letiště Zweibrücken nevede k duplikaci letišť ve stejné spádové oblasti, a to kvůli skutečnosti, že letiště Frankfurt-Hahn a Zweibrücken jsou od sebe vzdálená 127 km. Podle Německa znamená tato vzdálenost dobu strávenou na cestě autem v délce 1 hodiny 27 minut nebo v délce přibližně 4 hodin při cestě vlakem. Německo proto tvrdilo, že by žádný racionálně jednající pracovník, nákladní dopravce nebo turista s místem odjezdu v regionu Hunsrück necestoval na letiště Zweibrücken místo na letiště Frankfurt-Hahn, aby se dostal na konečné místo určení. Německo rovněž uvedlo, že s ohledem na objem osobní a nákladní letecké dopravy mezi roky 2005 a 2012 nelze odvodit žádný substituční vztah mezi těmito letišti. Podle Německa pocházejí největší počty cestujících na letišti Frankfurt-Hahn z regionu Hunsrück-Mosel-Nahe (viz obr. 5).

  Obr. 2


  Podíly letiště Frankfurt-Hahn na trhu v roce 2013 s ohledem na osobní leteckou dopravu
   (38)




  ≼ 2 %
  ≽ 2 % až 5 %
  ≽ 5 % až 10 %
  ≽ 10 % až 20 %
  ≽ 20 %
  Letiště
  Letiště Frankfurt-Hahn
  Podíly na trhu 2013 |
| --- | --- |

(204)

Německo taktéž obecně zdůraznilo, že blízkost letiště Zweibrücken nevede k duplikaci letišť ve stejné spádové oblasti, a to kvůli skutečnosti, že letiště Frankfurt-Hahn a Zweibrücken jsou od sebe vzdálená 127 km. Podle Německa znamená tato vzdálenost dobu strávenou na cestě autem v délce 1 hodiny 27 minut nebo v délce přibližně 4 hodin při cestě vlakem. Německo proto tvrdilo, že by žádný racionálně jednající pracovník, nákladní dopravce nebo turista s místem odjezdu v regionu Hunsrück necestoval na letiště Zweibrücken místo na letiště Frankfurt-Hahn, aby se dostal na konečné místo určení. Německo rovněž uvedlo, že s ohledem na objem osobní a nákladní letecké dopravy mezi roky 2005 a 2012 nelze odvodit žádný substituční vztah mezi těmito letišti. Podle Německa pocházejí největší počty cestujících na letišti Frankfurt-Hahn z regionu Hunsrück-Mosel-Nahe (viz obr. 5).

Obr. 2

Obr. 2

Podíly letiště Frankfurt-Hahn na trhu v roce 2013 s ohledem na osobní leteckou dopravu
   (38)

Podíly letiště Frankfurt-Hahn na trhu v roce 2013 s ohledem na osobní leteckou dopravu

38

≼ 2 %

≽ 2 % až 5 %

≽ 5 % až 10 %

≽ 10 % až 20 %

≽ 20 %

Letiště

Letiště Frankfurt-Hahn

Podíly na trhu 2013

5.4.1.2.   
  Infrastruktura je nutná a úměrná stanovenému cíli

Infrastruktura je nutná a úměrná stanovenému cíli

| (205) | Německo zdůraznilo, že financované investice byly nutné a úměrné stanovenému cíli společného zájmu (viz 197. bod odůvodnění a následující body odůvodnění). Podle Německa se investice uskutečnily v souladu s potřebami a vybudovaná infrastruktura byla pro letiště nezbytná k zaručení propojení a sloužila k rozvoji regionu a snížení přetížení na letišti Frankfurt nad Mohanem. Německo podotklo, že infrastruktura není s ohledem na potřeby uživatelů letiště nepřiměřená ani příliš velká. Německo se tudíž domnívalo, že tato podmínka slučitelnosti je splněna. |
| --- | --- |

(205)

Německo zdůraznilo, že financované investice byly nutné a úměrné stanovenému cíli společného zájmu (viz 197. bod odůvodnění a následující body odůvodnění). Podle Německa se investice uskutečnily v souladu s potřebami a vybudovaná infrastruktura byla pro letiště nezbytná k zaručení propojení a sloužila k rozvoji regionu a snížení přetížení na letišti Frankfurt nad Mohanem. Německo podotklo, že infrastruktura není s ohledem na potřeby uživatelů letiště nepřiměřená ani příliš velká. Německo se tudíž domnívalo, že tato podmínka slučitelnosti je splněna.

5.4.1.3.   
  Infrastruktura nabízí dostatečné perspektivy střednědobého používání

Infrastruktura nabízí dostatečné perspektivy střednědobého používání

| (206) | Německo uvedlo, že před rozhodnutím o rozšíření letištní infrastruktury zadala společnost Fraport vypracování studií k odhadu objemu dopravy s cílem určit pro letiště Frankfurt-Hahn dopravní potenciál. Německo předložilo studie, které jménem společnosti Fraport vypracovali odborníci na letectví. Obr. 3, 4 a 5 shrnují výsledky jedné z těchto studií, pokud jde o očekávaný vývoj osobní a nákladní dopravy na letišti Frankfurt-Hahn mezi roky 2000 a 2011.

  Obr. 3


  Celkový počet potenciálních cestujících na letišti Frankfurt-Hahn v období 2000–2010




  Nízkonákl. doprava
  ,
  ,
  ,
  ,
  ,
  Cestující (v milionech)
  5,0
  4,0
  3,0
  2,0
  1,0
  2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010
  Chartery
  Zdroj: SH&E
  Celkový potenciální počet cestujících na letišti Frankfurt-Hahn
  ,
  ,
  ,
  ,
  ,
  ,

  Obr. 4


  Potenciální objem nízkonákladové osobní přepravy (za předpokladu, že zde společnost Ryanair zřídí svou základnu) na letišti Frankfurt-Hahn v období 2001–2011




  Potenciální nízkonákladová doprava
  Scénář 2: Ryanair zřídí na letišti Frankfurt-Hahn svou základnu
  ,
  ,
  ,
  ,
  ,
  ,
  ,
  2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010
  Zdroj: SH&E
  Bázovaná letadla
  Existující trasy
  ,
  ,
  ,
  ,
  3,5
  3,0
  2,5
  2,0
  1,5
  1,0
  0,5
  Cestující (v milionech)

  Obr. 5


  Celkový potenciální objem nákladní dopravy na letišti Frankfurt-Hahn v období 2001–2010




  Letecký náklad
  Nákladní vozv
  Odklon kvůli časovému omezení provozu
  400
  350
  300
  250
  200
  150
  100
  50
  0
  Tuny (tisíce)
  2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010
  Potenciální nákladní doprava na letišti Franfurt-Hahn
  Zdroj: SH&E |
| --- | --- |

(206)

Německo uvedlo, že před rozhodnutím o rozšíření letištní infrastruktury zadala společnost Fraport vypracování studií k odhadu objemu dopravy s cílem určit pro letiště Frankfurt-Hahn dopravní potenciál. Německo předložilo studie, které jménem společnosti Fraport vypracovali odborníci na letectví. Obr. 3, 4 a 5 shrnují výsledky jedné z těchto studií, pokud jde o očekávaný vývoj osobní a nákladní dopravy na letišti Frankfurt-Hahn mezi roky 2000 a 2011.

Obr. 3

Obr. 3

Celkový počet potenciálních cestujících na letišti Frankfurt-Hahn v období 2000–2010

Celkový počet potenciálních cestujících na letišti Frankfurt-Hahn v období 2000–2010

Nízkonákl. doprava

,

,

,

,

,

Cestující (v milionech)

5,0

4,0

3,0

2,0

1,0

2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010

Chartery

Zdroj: SH&E

Celkový potenciální počet cestujících na letišti Frankfurt-Hahn

,

,

,

,

,

,

Obr. 4

Obr. 4

Potenciální objem nízkonákladové osobní přepravy (za předpokladu, že zde společnost Ryanair zřídí svou základnu) na letišti Frankfurt-Hahn v období 2001–2011

Potenciální objem nízkonákladové osobní přepravy (za předpokladu, že zde společnost Ryanair zřídí svou základnu) na letišti Frankfurt-Hahn v období 2001–2011

Potenciální nízkonákladová doprava

Scénář 2: Ryanair zřídí na letišti Frankfurt-Hahn svou základnu

,

,

,

,

,

,

,

2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010

Zdroj: SH&E

Bázovaná letadla

Existující trasy

,

,

,

,

3,5

3,0

2,5

2,0

1,5

1,0

0,5

Cestující (v milionech)

Obr. 5

Obr. 5

Celkový potenciální objem nákladní dopravy na letišti Frankfurt-Hahn v období 2001–2010

Celkový potenciální objem nákladní dopravy na letišti Frankfurt-Hahn v období 2001–2010

Letecký náklad

Nákladní vozv

Odklon kvůli časovému omezení provozu

400

350

300

250

200

150

100

50

0

Tuny (tisíce)

2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010

Potenciální nákladní doprava na letišti Franfurt-Hahn

Zdroj: SH&E

5.4.1.4.   
  Rovný a nediskriminační přístup k infrastruktuře

Rovný a nediskriminační přístup k infrastruktuře

| (207) | Podle informací poskytnutých Německem je přístup k infrastruktuře otevřený všem potenciálním uživatelům infrastruktury stejně a nediskriminačně. Německo uvedlo, že letištní poplatky hrazené za používání infrastruktury se zakládají na rozlišování, které je z obchodního hlediska odůvodněné, a že ceník letištních poplatků je pro všechny potenciální uživatele dostupný transparentním a nediskriminačním způsobem. |
| --- | --- |

(207)

Podle informací poskytnutých Německem je přístup k infrastruktuře otevřený všem potenciálním uživatelům infrastruktury stejně a nediskriminačně. Německo uvedlo, že letištní poplatky hrazené za používání infrastruktury se zakládají na rozlišování, které je z obchodního hlediska odůvodněné, a že ceník letištních poplatků je pro všechny potenciální uživatele dostupný transparentním a nediskriminačním způsobem.

5.4.1.5.   
  Obchod není dotčen v rozporu se společným zájmem

Obchod není dotčen v rozporu se společným zájmem

| (208) | Německo za prvé uvedlo, že mezi letištěm Frankfurt-Hahn a ostatními letišti ve spádové oblasti, jako je letiště Zweibrücken a letiště Frankfurt nad Mohanem, neexistují žádné substituční účinky. Podle Německa nelze prokázat nežádoucí negativní účinky na hospodářskou soutěž s těmito letišti kvůli podpoře poskytnuté společnosti FFHG, a to ani v oblasti osobní, ani nákladní dopravy. Německo tvrdilo, že v minulých letech museli nízkonákladoví dopravci zajišťovat v rostoucí míře více letů na hlavní letištní uzly, jelikož tradiční letecké společnosti snížily své ceny a začaly vstupovat na trh nízkonákladových letů. Německo v této souvislosti uvedlo, že regionální letiště jako Frankfurt-Hahn jsou při soutěži s letištními uzly o osoby cestující na dovolenou nyní pod větším tlakem. Německo proto došlo k závěru, že poskytnutá finanční podpora neměla za následek nežádoucí negativní účinky na hospodářskou soutěž, nýbrž se naopak ukázala jako vhodná v procesu přechodu letiště na stabilní obchodní model v budoucnu. |
| --- | --- |

(208)

Německo za prvé uvedlo, že mezi letištěm Frankfurt-Hahn a ostatními letišti ve spádové oblasti, jako je letiště Zweibrücken a letiště Frankfurt nad Mohanem, neexistují žádné substituční účinky. Podle Německa nelze prokázat nežádoucí negativní účinky na hospodářskou soutěž s těmito letišti kvůli podpoře poskytnuté společnosti FFHG, a to ani v oblasti osobní, ani nákladní dopravy. Německo tvrdilo, že v minulých letech museli nízkonákladoví dopravci zajišťovat v rostoucí míře více letů na hlavní letištní uzly, jelikož tradiční letecké společnosti snížily své ceny a začaly vstupovat na trh nízkonákladových letů. Německo v této souvislosti uvedlo, že regionální letiště jako Frankfurt-Hahn jsou při soutěži s letištními uzly o osoby cestující na dovolenou nyní pod větším tlakem. Německo proto došlo k závěru, že poskytnutá finanční podpora neměla za následek nežádoucí negativní účinky na hospodářskou soutěž, nýbrž se naopak ukázala jako vhodná v procesu přechodu letiště na stabilní obchodní model v budoucnu.

| (209) | Německo za druhé uvedlo, že skutečnost, že společnost Fraport před usazením se na letišti Frankfurt-Hahn již provozovala letiště Frankfurt nad Mohanem, prokazuje, že se neočekával přechod z letiště Frankfurt nad Mohanem na letiště Frankfurt-Hahn. Společnost Fraport místo toho investovala do možnosti snížit přetížení na letišti Frankfurt nad Mohanem a využívat dodatečnou, doplňkovou funkci letiště Frankfurt-Hahn, jelikož na letištním uzlu Frankfurt nad Mohanem bylo možno předvídat budoucí přetížení kapacit. Podle Německa byl jedním z hlavních faktorů při těchto úvahách zákaz nočních letů na letišti Frankfurt nad Mohanem, jelikož letiště Frankfurt-Hahn mělo povolení k nepřetržitému provozu. |
| --- | --- |

(209)

Německo za druhé uvedlo, že skutečnost, že společnost Fraport před usazením se na letišti Frankfurt-Hahn již provozovala letiště Frankfurt nad Mohanem, prokazuje, že se neočekával přechod z letiště Frankfurt nad Mohanem na letiště Frankfurt-Hahn. Společnost Fraport místo toho investovala do možnosti snížit přetížení na letišti Frankfurt nad Mohanem a využívat dodatečnou, doplňkovou funkci letiště Frankfurt-Hahn, jelikož na letištním uzlu Frankfurt nad Mohanem bylo možno předvídat budoucí přetížení kapacit. Podle Německa byl jedním z hlavních faktorů při těchto úvahách zákaz nočních letů na letišti Frankfurt nad Mohanem, jelikož letiště Frankfurt-Hahn mělo povolení k nepřetržitému provozu.

| (210) | Německo závěrem uvedlo, že účinky případné podpory ve prospěch společnosti FFHG byly omezeny na pozitivní regionální dopady na region Hunsrück, přičemž v souvislosti s ostatními letišti nevznikly žádné nežádoucí negativní účinky, jelikož letiště Frankfurt-Hahn je využíváno pouze k snížení přetížení na letišti Frankfurt nad Mohanem. Německo taktéž uvedlo, že kromě letiště Lucemburk, které je od letiště Frankfurt-Hahn vzdáleno 1 hodinu 30 minut cestovní doby (111 km), se ve stejné spádové oblasti nenacházejí žádná jiná zahraniční letiště. Podle Německa nelze negativní účinky na hospodářskou soutěž kvůli poskytnuté podpoře zaznamenat ani ve vztahu k letišti Lucemburk. |
| --- | --- |

(210)

Německo závěrem uvedlo, že účinky případné podpory ve prospěch společnosti FFHG byly omezeny na pozitivní regionální dopady na region Hunsrück, přičemž v souvislosti s ostatními letišti nevznikly žádné nežádoucí negativní účinky, jelikož letiště Frankfurt-Hahn je využíváno pouze k snížení přetížení na letišti Frankfurt nad Mohanem. Německo taktéž uvedlo, že kromě letiště Lucemburk, které je od letiště Frankfurt-Hahn vzdáleno 1 hodinu 30 minut cestovní doby (111 km), se ve stejné spádové oblasti nenacházejí žádná jiná zahraniční letiště. Podle Německa nelze negativní účinky na hospodářskou soutěž kvůli poskytnuté podpoře zaznamenat ani ve vztahu k letišti Lucemburk.

5.4.1.6.   
  Motivační účinek, nezbytnost a přiměřenost

Motivační účinek, nezbytnost a přiměřenost

| (211) | Německo uvedlo, že bez investiční podpory by se výrazně snížil objem hospodářské činnosti letiště. Německo tvrdilo, že podpora byla nezbytná, jelikož pouze vyrovnala náklady na financování a nižší částka by měla za následek nižší objemy investic. |
| --- | --- |

(211)

Německo uvedlo, že bez investiční podpory by se výrazně snížil objem hospodářské činnosti letiště. Německo tvrdilo, že podpora byla nezbytná, jelikož pouze vyrovnala náklady na financování a nižší částka by měla za následek nižší objemy investic.

5.4.2.   SLUČITELNOST PROVOZNÍ PODPORY NA FINANCOVÁNÍ ČINNOSTI LETIŠTĚ

| (212) | Pokyny pro leteckou dopravu z roku 2014 stanoví podmínky, za nichž lze provozní a investiční podporu letištím prohlásit za slučitelnou s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy. Dne 17. dubna 2014 předložilo Německo své názory na slučitelnost opatření podle pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014. Německo tvrdilo, že i v případě, že by předmětná opatření představovala provozní podporu pro společnost FFHG, byla by slučitelná s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy a oddílu 5.1.2 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014. |
| --- | --- |

(212)

Pokyny pro leteckou dopravu z roku 2014 stanoví podmínky, za nichž lze provozní a investiční podporu letištím prohlásit za slučitelnou s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy. Dne 17. dubna 2014 předložilo Německo své názory na slučitelnost opatření podle pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014. Německo tvrdilo, že i v případě, že by předmětná opatření představovala provozní podporu pro společnost FFHG, byla by slučitelná s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy a oddílu 5.1.2 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014.

5.4.2.1.   
  Příspěvek k dosažení jasně vymezeného cíle společného zájmu

Příspěvek k dosažení jasně vymezeného cíle společného zájmu

| (213) | Co se týká dosažení jasně vymezeného cíle společného zájmu, Německo uvedlo, že pokrytí provozních nákladů společnosti FFHG sledovalo vždy cíl spočívající v zlepšení regionální ekonomické struktury hospodářsky nedostatečně rozvinutého a řídce obydleného regionu Hunsrück. Německo v této souvislosti předložilo stejné odůvodnění jako při posuzování slučitelnosti investiční podpory na financování letištní infrastruktury (viz oddíl 5.4.1.1). |
| --- | --- |

(213)

Co se týká dosažení jasně vymezeného cíle společného zájmu, Německo uvedlo, že pokrytí provozních nákladů společnosti FFHG sledovalo vždy cíl spočívající v zlepšení regionální ekonomické struktury hospodářsky nedostatečně rozvinutého a řídce obydleného regionu Hunsrück. Německo v této souvislosti předložilo stejné odůvodnění jako při posuzování slučitelnosti investiční podpory na financování letištní infrastruktury (viz oddíl 5.4.1.1).

5.4.2.2.   
  Potřeba státního zásahu

Potřeba státního zásahu

| (214) | Co se týká potřeby státního zásahu, Německo vysvětlilo, proč letiště Frankfurt-Hahn vykazuje provozní ztráty, které je nutno hradit. Podle názoru Německa představuje pro letiště jako Frankfurt-Hahn s 1–3 miliony cestujících dosažení ziskovosti a pokrytí provozních nákladů poměrně ambiciózní cíl. Podle Německa nebylo možné dosáhnout tohoto ambiciózního cíle v prvních letech činnosti, jelikož letiště bylo zatíženo velmi vysokými investicemi do infrastruktury, které financovalo samo na kapitálovém trhu a u nichž muselo hradit vysoké úroky. Německo mimoto uvedlo, že od začátku světové hospodářské a finanční krize bylo možno zaznamenat stagnaci počtu cestujících, a zejména objemu nákladní dopravy. |
| --- | --- |

(214)

Co se týká potřeby státního zásahu, Německo vysvětlilo, proč letiště Frankfurt-Hahn vykazuje provozní ztráty, které je nutno hradit. Podle názoru Německa představuje pro letiště jako Frankfurt-Hahn s 1–3 miliony cestujících dosažení ziskovosti a pokrytí provozních nákladů poměrně ambiciózní cíl. Podle Německa nebylo možné dosáhnout tohoto ambiciózního cíle v prvních letech činnosti, jelikož letiště bylo zatíženo velmi vysokými investicemi do infrastruktury, které financovalo samo na kapitálovém trhu a u nichž muselo hradit vysoké úroky. Německo mimoto uvedlo, že od začátku světové hospodářské a finanční krize bylo možno zaznamenat stagnaci počtu cestujících, a zejména objemu nákladní dopravy.

| (215) | Německo tvrdilo, že vzhledem k těmto okolnostem byl zásah státu za účelem pokrytí provozních ztrát nezbytný, jelikož v opačném případě by se společnost FFHG dostala do platební neschopnosti. Podle Německa by to vedlo k odebrání povolení k nepřetržitému provozu, a to by znamenalo, že během platební neschopnosti by společnost FFHG musela ukončit provozování veškerých letů, což by mělo za následek ztrátu zákazníků, jako jsou letecké společnosti a nákladní dopravci. Německo podotklo, že by poté bylo rovněž velmi obtížné nalézt nového provozovatele letiště. |
| --- | --- |

(215)

Německo tvrdilo, že vzhledem k těmto okolnostem byl zásah státu za účelem pokrytí provozních ztrát nezbytný, jelikož v opačném případě by se společnost FFHG dostala do platební neschopnosti. Podle Německa by to vedlo k odebrání povolení k nepřetržitému provozu, a to by znamenalo, že během platební neschopnosti by společnost FFHG musela ukončit provozování veškerých letů, což by mělo za následek ztrátu zákazníků, jako jsou letecké společnosti a nákladní dopravci. Německo podotklo, že by poté bylo rovněž velmi obtížné nalézt nového provozovatele letiště.

5.4.2.3.   
  Vhodnost opatření podpory jako nástrojů politiky

Vhodnost opatření podpory jako nástrojů politiky

| (216) | Německo uvedlo, že pokrytí provozních nákladů představovalo vhodné opatření k dosažení zamýšleného cíle. Německo v této souvislosti tvrdilo, že pokud by letiště Frankfurt-Hahn muselo ukončit provoz a odešlo by z příslušných trhů, nebylo by dosaženo cílů společného zájmu sledovaných přeměnou bývalé americké letecké základny na plně funkční civilní letiště a rozvoje regionu Hunsrück. Německo v tomto ohledu zdůraznilo, že na rozdíl od investora v tržním hospodářství musí vzít veřejný investor tyto cíle v úvahu, zvažuje-li alternativu spočívající v uzavření letiště. |
| --- | --- |

(216)

Německo uvedlo, že pokrytí provozních nákladů představovalo vhodné opatření k dosažení zamýšleného cíle. Německo v této souvislosti tvrdilo, že pokud by letiště Frankfurt-Hahn muselo ukončit provoz a odešlo by z příslušných trhů, nebylo by dosaženo cílů společného zájmu sledovaných přeměnou bývalé americké letecké základny na plně funkční civilní letiště a rozvoje regionu Hunsrück. Německo v tomto ohledu zdůraznilo, že na rozdíl od investora v tržním hospodářství musí vzít veřejný investor tyto cíle v úvahu, zvažuje-li alternativu spočívající v uzavření letiště.

5.4.2.4.   
  Existence motivačního účinku

Existence motivačního účinku

| (217) | Německo tvrdilo, že k zachování provozu letiště Frankfurt-Hahn bylo nezbytnou conditio sine qua non hrazení jeho provozních nákladů, jelikož v opačném případě by se společnost FFHG dostala do platební neschopnosti. Úspěšné provozování letiště představovalo základ pro uskutečnění cílů společného zájmu, jak bylo uvedeno v (213). bodě odůvodnění a následujících bodech odůvodnění. Německo taktéž tvrdilo, že by bez této provozní podpory nebyla myslitelná finanční konsolidace letiště, jelikož letišti by narůstal stále větší dluh místo toho, aby se svých dluhů zbavilo, jak se předpokládá ve stávajícím úsporném programu. |
| --- | --- |

(217)

Německo tvrdilo, že k zachování provozu letiště Frankfurt-Hahn bylo nezbytnou conditio sine qua non hrazení jeho provozních nákladů, jelikož v opačném případě by se společnost FFHG dostala do platební neschopnosti. Úspěšné provozování letiště představovalo základ pro uskutečnění cílů společného zájmu, jak bylo uvedeno v (213). bodě odůvodnění a následujících bodech odůvodnění. Německo taktéž tvrdilo, že by bez této provozní podpory nebyla myslitelná finanční konsolidace letiště, jelikož letišti by narůstal stále větší dluh místo toho, aby se svých dluhů zbavilo, jak se předpokládá ve stávajícím úsporném programu.

conditio sine qua non

5.4.2.5.   
  Přiměřenost podpory (podpora omezená na minimum)

Přiměřenost podpory (podpora omezená na minimum)

| (218) | Německo uvedlo, že případný prvek podpory obsažený v půjčkách byl omezen na provozní ztráty a představoval naprosté minimum nezbytné k zachování letiště Frankfurt-Hahn v provozu a zajištění toho, aby se nedostalo do platební neschopnosti. |
| --- | --- |

(218)

Německo uvedlo, že případný prvek podpory obsažený v půjčkách byl omezen na provozní ztráty a představoval naprosté minimum nezbytné k zachování letiště Frankfurt-Hahn v provozu a zajištění toho, aby se nedostalo do platební neschopnosti.

5.4.2.6.   
  Zamezení nežádoucím negativním účinkům na hospodářskou soutěž a obchod mezi členskými státy

Zamezení nežádoucím negativním účinkům na hospodářskou soutěž a obchod mezi členskými státy

| (219) | Německo za prvé uvedlo, že mezi letištěm Frankfurt-Hahn a ostatními letišti ve spádové oblasti, jako je letiště Zweibrücken a letiště Frankfurt nad Mohanem, neexistují žádné substituční účinky. Podle Německa nelze nežádoucí negativní účinky na hospodářskou soutěž s těmito letišti kvůli provozní podpoře poskytnuté společnosti FFHG prokázat, a to v oblasti osobní ani nákladní dopravy. Německo uvedlo, že letiště Frankfurt Hahn naopak zaznamenalo významné substituční účinky, jelikož při letech s nízkonákladovými dopravci využívají cestující spíše letištní uzly (jako je Kolín nad Rýnem/Bonn nebo Frankfurt nad Mohanem) než regionální letiště (jako je Frankfurt-Hahn). Německo tvrdilo, že v minulých letech museli nízkonákladoví dopravci zajišťovat v rostoucí míře více letů na hlavní letištní uzly, jelikož tradiční letecké společnosti snížily své ceny a začaly vstupovat na trh nízkonákladových letů. Německo v této souvislosti uvedlo, že regionální letiště jako Frankfurt-Hahn jsou při soutěži s letištními uzly o osoby cestující na dovolenou nyní pod větším tlakem. Německo proto došlo k závěru, že hrazení provozních nákladů nemělo za následek nežádoucí negativní účinky na hospodářskou soutěž, nýbrž se naopak ukázalo jako vhodné při podpoře procesu přechodu letiště na stabilní obchodní model v budoucnu. |
| --- | --- |

(219)

Německo za prvé uvedlo, že mezi letištěm Frankfurt-Hahn a ostatními letišti ve spádové oblasti, jako je letiště Zweibrücken a letiště Frankfurt nad Mohanem, neexistují žádné substituční účinky. Podle Německa nelze nežádoucí negativní účinky na hospodářskou soutěž s těmito letišti kvůli provozní podpoře poskytnuté společnosti FFHG prokázat, a to v oblasti osobní ani nákladní dopravy. Německo uvedlo, že letiště Frankfurt Hahn naopak zaznamenalo významné substituční účinky, jelikož při letech s nízkonákladovými dopravci využívají cestující spíše letištní uzly (jako je Kolín nad Rýnem/Bonn nebo Frankfurt nad Mohanem) než regionální letiště (jako je Frankfurt-Hahn). Německo tvrdilo, že v minulých letech museli nízkonákladoví dopravci zajišťovat v rostoucí míře více letů na hlavní letištní uzly, jelikož tradiční letecké společnosti snížily své ceny a začaly vstupovat na trh nízkonákladových letů. Německo v této souvislosti uvedlo, že regionální letiště jako Frankfurt-Hahn jsou při soutěži s letištními uzly o osoby cestující na dovolenou nyní pod větším tlakem. Německo proto došlo k závěru, že hrazení provozních nákladů nemělo za následek nežádoucí negativní účinky na hospodářskou soutěž, nýbrž se naopak ukázalo jako vhodné při podpoře procesu přechodu letiště na stabilní obchodní model v budoucnu.

| (220) | Německo za druhé uvedlo, že skutečnost, že společnost Fraport před usazením se na letišti Frankfurt-Hahn již provozovala letiště Frankfurt nad Mohanem, prokazuje, že se neočekával přechod z letiště Frankfurt nad Mohanem na letiště Frankfurt-Hahn. Společnost Fraport místo toho investovala do možnosti snížit přetížení na letišti Frankfurt nad Mohanem a využívat dodatečnou, doplňkovou funkci letiště Frankfurt-Hahn, jelikož na letištním uzlu Frankfurt nad Mohanem bylo možno předvídat budoucí přetížení kapacit. Podle Německa byl jedním z hlavních faktorů při těchto úvahách zákaz nočních letů na letišti Frankfurt nad Mohanem, jelikož letiště Frankfurt-Hahn mělo povolení k nepřetržitému provozu. |
| --- | --- |

(220)

Německo za druhé uvedlo, že skutečnost, že společnost Fraport před usazením se na letišti Frankfurt-Hahn již provozovala letiště Frankfurt nad Mohanem, prokazuje, že se neočekával přechod z letiště Frankfurt nad Mohanem na letiště Frankfurt-Hahn. Společnost Fraport místo toho investovala do možnosti snížit přetížení na letišti Frankfurt nad Mohanem a využívat dodatečnou, doplňkovou funkci letiště Frankfurt-Hahn, jelikož na letištním uzlu Frankfurt nad Mohanem bylo možno předvídat budoucí přetížení kapacit. Podle Německa byl jedním z hlavních faktorů při těchto úvahách zákaz nočních letů na letišti Frankfurt nad Mohanem, jelikož letiště Frankfurt-Hahn mělo povolení k nepřetržitému provozu.

| (221) | Německo závěrem uvedlo, že účinky případné podpory ve prospěch společnosti FFHG byly omezeny na pozitivní regionální dopady na region Hunsrück, přičemž v souvislosti s ostatními letišti nevznikly žádné nežádoucí negativní účinky, jelikož letiště Frankfurt-Hahn je využíváno k snížení přetížení na letišti Frankfurt nad Mohanem. Německo taktéž uvedlo, že kromě letiště Lucemburk, které je od letiště Frankfurt-Hahn vzdáleno 1 hodinu 30 minut cestovní doby (111 km), se ve stejné spádové oblasti nenacházejí žádná jiná zahraniční letiště. Podle Německa nelze negativní účinky na hospodářskou soutěž kvůli poskytnuté podpoře zaznamenat ani ve vztahu k letišti Lucemburk. |
| --- | --- |

(221)

Německo závěrem uvedlo, že účinky případné podpory ve prospěch společnosti FFHG byly omezeny na pozitivní regionální dopady na region Hunsrück, přičemž v souvislosti s ostatními letišti nevznikly žádné nežádoucí negativní účinky, jelikož letiště Frankfurt-Hahn je využíváno k snížení přetížení na letišti Frankfurt nad Mohanem. Německo taktéž uvedlo, že kromě letiště Lucemburk, které je od letiště Frankfurt-Hahn vzdáleno 1 hodinu 30 minut cestovní doby (111 km), se ve stejné spádové oblasti nenacházejí žádná jiná zahraniční letiště. Podle Německa nelze negativní účinky na hospodářskou soutěž kvůli poskytnuté podpoře zaznamenat ani ve vztahu k letišti Lucemburk.

6.   PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN

PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN

6.1.   SPOLEČNOST RYANAIR

SPOLEČNOST RYANAIR

| (222) | Společnost Ryanair vznesla námitku proti rozhodnutí Komise o zahájení formálního vyšetřovacího řízení týkajícího se smluv se společnosti Ryanair z roku 1999, 2002 a 2005 uzavřených s letištěm Frankfurt-Hahn. Společnost Ryanair uvedla, že tyto smlouvy jsou v souladu se zásadou investora v tržním hospodářství, a nezahrnují tudíž státní podporu. |
| --- | --- |

(222)

Společnost Ryanair vznesla námitku proti rozhodnutí Komise o zahájení formálního vyšetřovacího řízení týkajícího se smluv se společnosti Ryanair z roku 1999, 2002 a 2005 uzavřených s letištěm Frankfurt-Hahn. Společnost Ryanair uvedla, že tyto smlouvy jsou v souladu se zásadou investora v tržním hospodářství, a nezahrnují tudíž státní podporu.

| (223) | Společnost Ryanair v zásadě tvrdila, že jí nebyla poskytnuta žádná výhoda, jelikož smlouvy odrážejí běžné tržní podmínky. Společnost Ryanair v této souvislosti tvrdila, že smluvní podmínky nelze porovnat s podmínkami na ostatních německých letištích, nýbrž s podmínkami, které společnost Ryanair sjednala s jinými letišti, na nichž působí nízkonákladoví dopravci, jako je letiště Blackpool a letiště Charleroi. |
| --- | --- |

(223)

Společnost Ryanair v zásadě tvrdila, že jí nebyla poskytnuta žádná výhoda, jelikož smlouvy odrážejí běžné tržní podmínky. Společnost Ryanair v této souvislosti tvrdila, že smluvní podmínky nelze porovnat s podmínkami na ostatních německých letištích, nýbrž s podmínkami, které společnost Ryanair sjednala s jinými letišti, na nichž působí nízkonákladoví dopravci, jako je letiště Blackpool a letiště Charleroi.

| (224) | Co se týká marketingové podpory, společnost Ryanair uvedla, že poplatek za nové destinace poskytuje odměnu za četnost letů a že slevy přiznané letištěm Frankfurt-Hahn byly v souladu s běžnou praxí v odvětví, jelikož mnoho letišť v soukromém nebo veřejném vlastnictví uplatňuje u nových destinací stejné či dokonce ještě vyšší slevy. |
| --- | --- |

(224)

Co se týká marketingové podpory, společnost Ryanair uvedla, že poplatek za nové destinace poskytuje odměnu za četnost letů a že slevy přiznané letištěm Frankfurt-Hahn byly v souladu s běžnou praxí v odvětví, jelikož mnoho letišť v soukromém nebo veřejném vlastnictví uplatňuje u nových destinací stejné či dokonce ještě vyšší slevy.

| (225) | S ohledem na uplatňování letištních poplatků společnost Ryanair tvrdila, že zásadu investora v tržním hospodářství splňují obvyklé tržní poplatky, tj. poplatky, které nejsou mimořádně nízké. Podle společnosti Ryanair není ke splnění této zásady nutná vyhlídka na okamžitou ziskovost. Podle názoru společnosti Ryanair postačuje vyhlídka na dosažení ziskovosti ve střednědobém až dlouhodobém horizontu. Společnost Ryanair mimoto zpochybnila tvrzení Komise, že letiště Frankfurt-Hahn vzalo v úvahu pouze zvláštní náklady plynoucí ze smlouvy se společností Ryanair, co se týká pokrytí jeho nákladů z poplatků placených společností Ryanair, a nikoli náklady na obecnou letištní infrastrukturu a celkovou správu. Pokud jde o pokrytí nákladů, společnost Ryanair uvedla, že se nikdy neplánovalo vyhradit užívání letiště Frankfurt-Hahn pouze pro společnost Ryanair. V této souvislosti poukázala společnost Ryanair na skutečnost, že letiště Frankfurt-Hahn je ve značné míře využíváno i jako nákladní letiště. Společnost Ryanair rovněž uvedla, že by v porovnání s ostatními leteckými společnostmi měla hradit nižší poplatky, jelikož její požadavky na odbavení a činnosti snižují náklady letiště na minimum. |
| --- | --- |

(225)

S ohledem na uplatňování letištních poplatků společnost Ryanair tvrdila, že zásadu investora v tržním hospodářství splňují obvyklé tržní poplatky, tj. poplatky, které nejsou mimořádně nízké. Podle společnosti Ryanair není ke splnění této zásady nutná vyhlídka na okamžitou ziskovost. Podle názoru společnosti Ryanair postačuje vyhlídka na dosažení ziskovosti ve střednědobém až dlouhodobém horizontu. Společnost Ryanair mimoto zpochybnila tvrzení Komise, že letiště Frankfurt-Hahn vzalo v úvahu pouze zvláštní náklady plynoucí ze smlouvy se společností Ryanair, co se týká pokrytí jeho nákladů z poplatků placených společností Ryanair, a nikoli náklady na obecnou letištní infrastrukturu a celkovou správu. Pokud jde o pokrytí nákladů, společnost Ryanair uvedla, že se nikdy neplánovalo vyhradit užívání letiště Frankfurt-Hahn pouze pro společnost Ryanair. V této souvislosti poukázala společnost Ryanair na skutečnost, že letiště Frankfurt-Hahn je ve značné míře využíváno i jako nákladní letiště. Společnost Ryanair rovněž uvedla, že by v porovnání s ostatními leteckými společnostmi měla hradit nižší poplatky, jelikož její požadavky na odbavení a činnosti snižují náklady letiště na minimum.

| (226) | Společnost Ryanair dále tvrdila, že jednání letiště Frankfurt-Hahn bylo vedeno předvídatelnými vyhlídkami na dosažení zisku. Podle společnosti Ryanair provedlo letiště Frankfurt-Hahn před uzavřením smluv finanční a strategickou analýzu, která byla v souladu s tím, co by očekával investor v tržním hospodářství. Společnost Ryanair uvedla, že její závazek týkající se zajištění vysokého objemu osobní přepravy od roku 2005 byl zajištěn smluvní pokutou a že tato smlouva přenášela na společnost Ryanair mnoho rizik, představovala tudíž pro letiště Frankfurt-Hahn mimořádně výnosný obchod. Smlouvy mimoto letišti Frankfurt-Hahn umožňovaly zlepšit jeho finanční situaci. V době uzavření smlouvy si letiště bylo vědomo skutečnosti, že obdobné smlouvy, které společnost Ryanair uzavřela s letišti z celé Evropy, jsou ziskové. |
| --- | --- |

(226)

Společnost Ryanair dále tvrdila, že jednání letiště Frankfurt-Hahn bylo vedeno předvídatelnými vyhlídkami na dosažení zisku. Podle společnosti Ryanair provedlo letiště Frankfurt-Hahn před uzavřením smluv finanční a strategickou analýzu, která byla v souladu s tím, co by očekával investor v tržním hospodářství. Společnost Ryanair uvedla, že její závazek týkající se zajištění vysokého objemu osobní přepravy od roku 2005 byl zajištěn smluvní pokutou a že tato smlouva přenášela na společnost Ryanair mnoho rizik, představovala tudíž pro letiště Frankfurt-Hahn mimořádně výnosný obchod. Smlouvy mimoto letišti Frankfurt-Hahn umožňovaly zlepšit jeho finanční situaci. V době uzavření smlouvy si letiště bylo vědomo skutečnosti, že obdobné smlouvy, které společnost Ryanair uzavřela s letišti z celé Evropy, jsou ziskové.

| (227) | Společnost Ryanair rovněž podotkla, že její smlouvy s letištěm Frankfurt-Hahn neobsahují žádnou doložku o výlučnosti, takže ostatní letecké společnosti mohly získat a skutečně získaly stejné podmínky jako společnost Ryanair, pokud byly ochotny nabídnout letišti stejný závazek jako společnost Ryanair. |
| --- | --- |

(227)

Společnost Ryanair rovněž podotkla, že její smlouvy s letištěm Frankfurt-Hahn neobsahují žádnou doložku o výlučnosti, takže ostatní letecké společnosti mohly získat a skutečně získaly stejné podmínky jako společnost Ryanair, pokud byly ochotny nabídnout letišti stejný závazek jako společnost Ryanair.

| (228) | Společnost Ryanair předložila řadu sdělení, která vyhotovila společnost Oxera, a analýzu, kterou provedl profesor Damien P. McLoughlin. |
| --- | --- |

(228)

Společnost Ryanair předložila řadu sdělení, která vyhotovila společnost Oxera, a analýzu, kterou provedl profesor Damien P. McLoughlin.

První sdělení společnosti Oxera – Určení tržního měřítka ve srovnávací analýze pro kritérium tržně jednajícího hospodářského subjektu (Identifying the market benchmark in comparator analysis for MEO tests). Státní podpory společnosti Ryanair, vyhotoveno pro společnost Ryanair společností Oxera, 9. dubna 2013.

První sdělení společnosti Oxera – Určení tržního měřítka ve srovnávací analýze pro kritérium tržně jednajícího hospodářského subjektu (Identifying the market benchmark in comparator analysis for MEO tests)

| (229) | Společnost Oxera se domnívala, že přístup Komise spočívající v tom, že v rámci šetření jsou jako srovnávací letiště uznána pouze letiště se stejnou spádovou oblastí jako letiště, jehož se šetření týká, je chybný. |
| --- | --- |

(229)

Společnost Oxera se domnívala, že přístup Komise spočívající v tom, že v rámci šetření jsou jako srovnávací letiště uznána pouze letiště se stejnou spádovou oblastí jako letiště, jehož se šetření týká, je chybný.

| (230) | Společnost Oxera rovněž tvrdila, že tržní referenční ceny získané od srovnávacích letišť nejsou narušeny státní podporou, která byla poskytnuta sousedním letištím. Je proto možné spolehlivě odhadnout tržní měřítko pro kritérium tržně jednajícího hospodářského subjektu. |
| --- | --- |

(230)

Společnost Oxera rovněž tvrdila, že tržní referenční ceny získané od srovnávacích letišť nejsou narušeny státní podporou, která byla poskytnuta sousedním letištím. Je proto možné spolehlivě odhadnout tržní měřítko pro kritérium tržně jednajícího hospodářského subjektu.

| (231) | Důvodem jsou tyto skutečnosti:






  a) | srovnávací analýzy se běžně používají jako kritérium tržně jednajícího hospodářského subjektu i mimo oblast státních podpor; |
| --- | --- | --- |

(231)

Důvodem jsou tyto skutečnosti:

a)

srovnávací analýzy se běžně používají jako kritérium tržně jednajícího hospodářského subjektu i mimo oblast státních podpor;

| b) | společnosti ovlivňují vzájemně svá rozhodnutí o cenách pouze tehdy, pokud jsou jejich produkty nahraditelné nebo jestliže se doplňují; |
| --- | --- |

b)

společnosti ovlivňují vzájemně svá rozhodnutí o cenách pouze tehdy, pokud jsou jejich produkty nahraditelné nebo jestliže se doplňují;

| c) | letiště ve stejné spádové oblasti si nutně vzájemně nekonkurují a srovnávací letiště použitá v předložených zprávách čelila omezené hospodářské soutěži ze strany letišť ve vlastnictví státu ve své spádové oblasti (méně než třetina komerčních letišť ve spádové oblasti srovnávacích letišť je zcela ve vlastnictví státu a žádné z letišť ve stejné spádové oblasti jako srovnávací letiště nebylo předmětem probíhajícího řízení o státní podpoře (situace v dubnu 2013); |
| --- | --- |

c)

letiště ve stejné spádové oblasti si nutně vzájemně nekonkurují a srovnávací letiště použitá v předložených zprávách čelila omezené hospodářské soutěži ze strany letišť ve vlastnictví státu ve své spádové oblasti (méně než třetina komerčních letišť ve spádové oblasti srovnávacích letišť je zcela ve vlastnictví státu a žádné z letišť ve stejné spádové oblasti jako srovnávací letiště nebylo předmětem probíhajícího řízení o státní podpoře (situace v dubnu 2013);

| d) | i v případě, že srovnávací letiště čelí hospodářské soutěži ze strany letišť ve vlastnictví státu nacházejících se ve stejné spádové oblasti, existují důvody pro domněnku, že jejich chování je v souladu se zásadou tržně jednajícího hospodářského subjektu (např. v případě vysokého soukromého vlastnického podílu nebo v případě soukromě provozovaného letiště); |
| --- | --- |

d)

i v případě, že srovnávací letiště čelí hospodářské soutěži ze strany letišť ve vlastnictví státu nacházejících se ve stejné spádové oblasti, existují důvody pro domněnku, že jejich chování je v souladu se zásadou tržně jednajícího hospodářského subjektu (např. v případě vysokého soukromého vlastnického podílu nebo v případě soukromě provozovaného letiště);

| e) | letiště chovající se jako tržně jednající hospodářský subjekt nestanoví ceny nižší, než jsou inkrementální náklady. |
| --- | --- |

e)

letiště chovající se jako tržně jednající hospodářský subjekt nestanoví ceny nižší, než jsou inkrementální náklady.

Druhé sdělení společnosti Oxera – Zásady, na nichž je založena analýza ziskovosti pro kritérium tržně jednajícího hospodářského subjektu (Principles underlying profitability analysis for MEOTs). Státní podpory společnosti Ryanair, vyhotoveno pro společnost Ryanair společností Oxera, 9. dubna 2013.

Druhé sdělení společnosti Oxera – Zásady, na nichž je založena analýza ziskovosti pro kritérium tržně jednajícího hospodářského subjektu (Principles underlying profitability analysis for MEOTs)

| (232) | Společnost Oxera tvrdila, že analýza ziskovosti, kterou provedla společnost Oxera ve svých zprávách předložených Komisi, uplatňuje zásady, jež by přijal racionální investor v soukromém sektoru, a odráží přístup, který je zřejmý z precedentních rozhodnutí Komise. |
| --- | --- |

(232)

Společnost Oxera tvrdila, že analýza ziskovosti, kterou provedla společnost Oxera ve svých zprávách předložených Komisi, uplatňuje zásady, jež by přijal racionální investor v soukromém sektoru, a odráží přístup, který je zřejmý z precedentních rozhodnutí Komise.

| (233) | Analýza ziskovosti je založena na těchto zásadách:






  a) | posouzení je provedeno na inkrementálním základě; |
| --- | --- | --- |

(233)

Analýza ziskovosti je založena na těchto zásadách:

a)

posouzení je provedeno na inkrementálním základě;

| b) | předem vypracovaný obchodní plán není nezbytně nutný; |
| --- | --- |

b)

předem vypracovaný obchodní plán není nezbytně nutný;

| c) | na nepřetíženém letišti je jedinou vhodnou metodou cenotvorby postup založený na jednotném zpoplatnění; |
| --- | --- |

c)

na nepřetíženém letišti je jedinou vhodnou metodou cenotvorby postup založený na jednotném zpoplatnění;

| d) | v úvahu je nutno vzít pouze příjmy související s hospodářskou činností provozování letiště; |
| --- | --- |

d)

v úvahu je nutno vzít pouze příjmy související s hospodářskou činností provozování letiště;

| e) | brát v potaz je třeba celou dobu trvání dohody, včetně případných prodloužení; |
| --- | --- |

e)

brát v potaz je třeba celou dobu trvání dohody, včetně případných prodloužení;

| f) | za účelem posouzení ziskovosti dohod je třeba budoucí finanční toky diskontovat; |
| --- | --- |

f)

za účelem posouzení ziskovosti dohod je třeba budoucí finanční toky diskontovat;

| g) | inkrementální ziskovost, kterou přinášejí dohody uzavřené společností Ryanair s letišti, by měla být vyhodnocována na základě míry minimální vnitřní návratnosti nebo opatřeních založených na čisté současné hodnotě. |
| --- | --- |

g)

inkrementální ziskovost, kterou přinášejí dohody uzavřené společností Ryanair s letišti, by měla být vyhodnocována na základě míry minimální vnitřní návratnosti nebo opatřeních založených na čisté současné hodnotě.

Analýza provedená profesorem Damienem P. McLoughlinem – Budování značky: proč a jak by malé značky měly investovat do marketingu (Brand building: why and how small brands should invest in marketing), vyhotoveno pro společnost Ryanair, 10. dubna 2013.

Analýza provedená profesorem Damienem P. McLoughlinem – Budování značky: proč a jak by malé značky měly investovat do marketingu (Brand building: why and how small brands should invest in marketing)

| (234) | Cílem dokumentu je objasnit obchodní logiku, na níž jsou založena rozhodnutí regionálních letišť týkající se pořízení reklamních služeb na internetových stránkách Ryanair.com u společnosti AMS. |
| --- | --- |

(234)

Cílem dokumentu je objasnit obchodní logiku, na níž jsou založena rozhodnutí regionálních letišť týkající se pořízení reklamních služeb na internetových stránkách Ryanair.com u společnosti AMS.

| (235) | V dokumentu se uvádí, že existuje vysoký počet velmi silných, dobře známých a běžně používaných letišť. Slabší konkurenti musí překonat statické nákupní chování spotřebitelů rozšířením své činnosti. Menší regionální letiště musí nalézt způsob trvalého předávání poselství své značky co nejširší cílové skupině. Tradiční formy marketingové komunikace vyžadují výdaje přesahující jejich zdroje. |
| --- | --- |

(235)

V dokumentu se uvádí, že existuje vysoký počet velmi silných, dobře známých a běžně používaných letišť. Slabší konkurenti musí překonat statické nákupní chování spotřebitelů rozšířením své činnosti. Menší regionální letiště musí nalézt způsob trvalého předávání poselství své značky co nejširší cílové skupině. Tradiční formy marketingové komunikace vyžadují výdaje přesahující jejich zdroje.

Třetí a čtvrté sdělení společnosti Oxera – Jak by se mělo zacházet s dohodami se společností AMS v rámci analýzy ziskovosti jako součásti kritéria tržně jednajícího hospodářského subjektu? (How should AMS Agreements be treated within the profitability analysis as part of the market operator test?), 17. a 31. ledna 2014.

Třetí a čtvrté sdělení společnosti Oxera – Jak by se mělo zacházet s dohodami se společností AMS v rámci analýzy ziskovosti jako součásti kritéria tržně jednajícího hospodářského subjektu? (How should AMS Agreements be treated within the profitability analysis as part of the market operator test?)

| (236) | Společnost Ryanair předložila další zprávy vyhotovené její poradenskou společností Oxera. V těchto zprávách se společnost Oxera zabývá zásadami, jež je podle letecké společnosti nutno v rámci kritéria tržně jednajícího hospodářského subjektu vzít v úvahu v analýze ziskovosti týkající se na straně jedné dohod o poskytování letištních služeb, které byly uzavřeny mezi společností Ryanair a letišti, a na straně druhé marketingových dohod mezi společností AMS a týmiž letišti. Společnost Ryanair zdůraznila, že tyto zprávy nijak nemění její dřívější stanovisko, že dohody o poskytování letištních služeb a marketingové dohody je nutno v rámci kritéria tržně jednajícího hospodářského subjektu analyzovat zvlášť. |
| --- | --- |

(236)

Společnost Ryanair předložila další zprávy vyhotovené její poradenskou společností Oxera. V těchto zprávách se společnost Oxera zabývá zásadami, jež je podle letecké společnosti nutno v rámci kritéria tržně jednajícího hospodářského subjektu vzít v úvahu v analýze ziskovosti týkající se na straně jedné dohod o poskytování letištních služeb, které byly uzavřeny mezi společností Ryanair a letišti, a na straně druhé marketingových dohod mezi společností AMS a týmiž letišti. Společnost Ryanair zdůraznila, že tyto zprávy nijak nemění její dřívější stanovisko, že dohody o poskytování letištních služeb a marketingové dohody je nutno v rámci kritéria tržně jednajícího hospodářského subjektu analyzovat zvlášť.

| (237) | Ve zprávách je uvedeno, že by zisky vytvořené společností AMS měly být ve společné analýze ziskovosti zahrnuty jako příjmy, zatímco výdaje na společnost AMS by měly být zahrnuty do nákladů. Poté se ve zprávách navrhuje použití metody založené na peněžních tocích při společné analýze ziskovosti, což znamená, že by se výdaje letišť na společnost AMS měly považovat za inkrementální provozní náklady. |
| --- | --- |

(237)

Ve zprávách je uvedeno, že by zisky vytvořené společností AMS měly být ve společné analýze ziskovosti zahrnuty jako příjmy, zatímco výdaje na společnost AMS by měly být zahrnuty do nákladů. Poté se ve zprávách navrhuje použití metody založené na peněžních tocích při společné analýze ziskovosti, což znamená, že by se výdaje letišť na společnost AMS měly považovat za inkrementální provozní náklady.

| (238) | Ve zprávách je zdůrazněno, že marketingové činnosti přispívají k vytvoření a podpoře hodnoty značky, což pomáhá zajistit dopady a přínosy nejen po dobu trvání dohod s leteckou společností, nýbrž i po jejich skončení. Tak je tomu zejména v případě, kdy se vzhledem ke skutečnosti, že společnost Ryanair uzavřela s určitým letištěm dohodu, na tomto letišti usadí i jiné letecké společnosti, což přiláká více obchodů, které jsou na letišti zřízeny, a to tudíž letišti přinese vyšší příjmy z jiných než leteckých činností. Podle společnosti Ryanair musí Komise v případě, že přistoupí ke společné analýze ziskovosti, vzít tyto přínosy v úvahu tím, že se s výdaji na společnost AMS zachází jako s inkrementálními provozními náklady, a to po odečtení plateb společnosti AMS. |
| --- | --- |

(238)

Ve zprávách je zdůrazněno, že marketingové činnosti přispívají k vytvoření a podpoře hodnoty značky, což pomáhá zajistit dopady a přínosy nejen po dobu trvání dohod s leteckou společností, nýbrž i po jejich skončení. Tak je tomu zejména v případě, kdy se vzhledem ke skutečnosti, že společnost Ryanair uzavřela s určitým letištěm dohodu, na tomto letišti usadí i jiné letecké společnosti, což přiláká více obchodů, které jsou na letišti zřízeny, a to tudíž letišti přinese vyšší příjmy z jiných než leteckých činností. Podle společnosti Ryanair musí Komise v případě, že přistoupí ke společné analýze ziskovosti, vzít tyto přínosy v úvahu tím, že se s výdaji na společnost AMS zachází jako s inkrementálními provozními náklady, a to po odečtení plateb společnosti AMS.

| (239) | Společnost Ryanair se rovněž domnívala, že do odhadovaných inkrementálních zisků na konci platnosti dohody o poskytování letištních služeb je nutno zahrnout konečnou hodnotu, aby se zohlednila hodnota vytvořená po skončení dohody. Konečnou hodnotu lze upravit na základě pravděpodobnosti „prodloužení“, tedy míry očekávání, že zisky budou přetrvávat i poté, co dohoda se společností Ryanair skončí, nebo pokud jsou podobné podmínky dohodnuty s jinými leteckými společnostmi. Společnost Ryanair měla za to, že pak lze vypočítat dolní hranici přínosů vytvořených společně dohodou se společností AMS a dohodou o poskytování letištních služeb, přičemž je zohledněna nejistota spojená s inkrementálními zisky po ukončení dohody o poskytování letištních služeb. |
| --- | --- |

(239)

Společnost Ryanair se rovněž domnívala, že do odhadovaných inkrementálních zisků na konci platnosti dohody o poskytování letištních služeb je nutno zahrnout konečnou hodnotu, aby se zohlednila hodnota vytvořená po skončení dohody. Konečnou hodnotu lze upravit na základě pravděpodobnosti „prodloužení“, tedy míry očekávání, že zisky budou přetrvávat i poté, co dohoda se společností Ryanair skončí, nebo pokud jsou podobné podmínky dohodnuty s jinými leteckými společnostmi. Společnost Ryanair měla za to, že pak lze vypočítat dolní hranici přínosů vytvořených společně dohodou se společností AMS a dohodou o poskytování letištních služeb, přičemž je zohledněna nejistota spojená s inkrementálními zisky po ukončení dohody o poskytování letištních služeb.

| (240) | K doplnění tohoto přístupu bylo ve zprávách uvedeno shrnutí výsledků studií o dopadech marketingu na hodnotu značky. Podle těchto studií může marketing podpořit hodnotu značky a pomoci vybudovat zákaznickou základnu. Podle zpráv zviditelňuje propagace letiště na internetových stránkách Ryanair.com značku letiště. Ve zprávách bylo mimoto uvedeno, že menší regionální letiště, která chtějí zvýšit objem letecké dopravy, mohou hodnotu své značky zvýšit tím, že uzavřou marketingové dohody se společností AMS. |
| --- | --- |

(240)

K doplnění tohoto přístupu bylo ve zprávách uvedeno shrnutí výsledků studií o dopadech marketingu na hodnotu značky. Podle těchto studií může marketing podpořit hodnotu značky a pomoci vybudovat zákaznickou základnu. Podle zpráv zviditelňuje propagace letiště na internetových stránkách Ryanair.com značku letiště. Ve zprávách bylo mimoto uvedeno, že menší regionální letiště, která chtějí zvýšit objem letecké dopravy, mohou hodnotu své značky zvýšit tím, že uzavřou marketingové dohody se společností AMS.

| (241) | Ve zprávách se taktéž uvádělo, že se upřednostňuje přístup založený na peněžních tocích před přístupem založeným na kapitalizaci, podle něhož by se s náklady na marketingové služby poskytované společností AMS zacházelo jako s kapitálovými výdaji na nehmotný majetek (tj. hodnotu značky) (39). Přístup založený na kapitalizaci by zohlednil pouze část nákladů na marketing, které lze přičíst nehmotným aktivům letiště. S náklady na marketing by se zacházelo jako s nehmotnými aktivy a poté by byly odepisovány po dobu trvání dohody, přičemž se vezme v úvahu zbytková hodnota při předpokládaném ukončení dohody o poskytování letištních služeb. Tento přístup nebere v úvahu inkrementální zisky plynoucí z uzavření dohody o poskytování letištních služeb se společností Ryanair a obtížný by byl i výpočet hodnoty nehmotných aktiv kvůli výdajům na značku a době používání tohoto aktiva. Podle zpráv je metoda peněžních toků vhodnější než přístup založený na kapitalizaci, jelikož ten by nepostihl pozitivní přínosy pro letiště, které se očekávají v důsledku podpisu dohody o poskytování letištních služeb se společností Ryanair. |
| --- | --- |

(241)

Ve zprávách se taktéž uvádělo, že se upřednostňuje přístup založený na peněžních tocích před přístupem založeným na kapitalizaci, podle něhož by se s náklady na marketingové služby poskytované společností AMS zacházelo jako s kapitálovými výdaji na nehmotný majetek (tj. hodnotu značky) (39). Přístup založený na kapitalizaci by zohlednil pouze část nákladů na marketing, které lze přičíst nehmotným aktivům letiště. S náklady na marketing by se zacházelo jako s nehmotnými aktivy a poté by byly odepisovány po dobu trvání dohody, přičemž se vezme v úvahu zbytková hodnota při předpokládaném ukončení dohody o poskytování letištních služeb. Tento přístup nebere v úvahu inkrementální zisky plynoucí z uzavření dohody o poskytování letištních služeb se společností Ryanair a obtížný by byl i výpočet hodnoty nehmotných aktiv kvůli výdajům na značku a době používání tohoto aktiva. Podle zpráv je metoda peněžních toků vhodnější než přístup založený na kapitalizaci, jelikož ten by nepostihl pozitivní přínosy pro letiště, které se očekávají v důsledku podpisu dohody o poskytování letištních služeb se společností Ryanair.

39

Zpráva společnosti Oxera – Posouzení zásady tržně jednajícího hospodářského subjektu: letiště Frankfurt-Hahn (Economic MEOP assessment: Frankfurt-Hahn Airport), 11. srpna 2014.

Zpráva společnosti Oxera – Posouzení zásady tržně jednajícího hospodářského subjektu: letiště Frankfurt-Hahn (Economic MEOP assessment: Frankfurt-Hahn Airport)

| (242) | Společnost Ryanair předložila další zprávu, kterou společnost Oxera vyhotovila s ohledem na smlouvy mezi letištěm Frankfurt-Hahn a společností Ryanair z roku 1999, 2002 a 2005. Posouzení smlouvy se společností Ryanair z roku 2005 přihlíží k marketingové dohodě, která byla uzavřena přímo se spolkovou zemí Porýní-Falc. Posouzení smluv se společností Ryanair, které provedla společnost Oxera, vychází z informací, jež mělo letiště k dispozici přibližně v době podpisu smlouvy. |
| --- | --- |

(242)

Společnost Ryanair předložila další zprávu, kterou společnost Oxera vyhotovila s ohledem na smlouvy mezi letištěm Frankfurt-Hahn a společností Ryanair z roku 1999, 2002 a 2005. Posouzení smlouvy se společností Ryanair z roku 2005 přihlíží k marketingové dohodě, která byla uzavřena přímo se spolkovou zemí Porýní-Falc. Posouzení smluv se společností Ryanair, které provedla společnost Oxera, vychází z informací, jež mělo letiště k dispozici přibližně v době podpisu smlouvy.

Smlouva se společností Ryanair z roku 1999:

Smlouva se společností Ryanair z roku 1999:

| (243) | Podle zprávy byla analýza smlouvy se společností Ryanair z roku 1999 založena na obchodním plánu, který společnost FFHG vyhotovila dne 25. května 1999, tj. dokumentu, který byl vypracován před podpisem smlouvy. Ve zprávě se uvádí, že příjmy z leteckých činností byly vypočítány na základě poplatků stanovených ve smlouvě se společností Ryanair z roku 1999. Odhady inkrementálních provozních nákladů vycházely z vlastních odhadů společnosti FFHG. Ve zprávě je taktéž uvedeno, že nebyly vzaty v potaz náklady na hasičskou záchrannou službu, o nichž se obvykle usuzuje, že spadají do výkonu veřejné správy. Totéž platí pro investice do infrastruktury.

  Tabulka 16


  Posouzení inkrementální ziskovosti smlouvy se společností Ryanair z roku 1999 ze strany společnosti Oxera
   (40)

  (...) |
| --- | --- |

(243)

Podle zprávy byla analýza smlouvy se společností Ryanair z roku 1999 založena na obchodním plánu, který společnost FFHG vyhotovila dne 25. května 1999, tj. dokumentu, který byl vypracován před podpisem smlouvy. Ve zprávě se uvádí, že příjmy z leteckých činností byly vypočítány na základě poplatků stanovených ve smlouvě se společností Ryanair z roku 1999. Odhady inkrementálních provozních nákladů vycházely z vlastních odhadů společnosti FFHG. Ve zprávě je taktéž uvedeno, že nebyly vzaty v potaz náklady na hasičskou záchrannou službu, o nichž se obvykle usuzuje, že spadají do výkonu veřejné správy. Totéž platí pro investice do infrastruktury.

Tabulka 16

Tabulka 16

Posouzení inkrementální ziskovosti smlouvy se společností Ryanair z roku 1999 ze strany společnosti Oxera
   (40)

Posouzení inkrementální ziskovosti smlouvy se společností Ryanair z roku 1999 ze strany společnosti Oxera

40

(...)

Smlouva se společností Ryanair z roku 2002:

Smlouva se společností Ryanair z roku 2002:

| (244) | Ve zprávě je objasněno, že odhady celkového počtu cestujících byly získány z obchodního plánu společnosti FFHG, který byl vypracován v listopadu 2002, jelikož se jedná o jediný dostupný dokument, který obsahuje odhady objemu přepravy pro příslušné období. Podle zprávy byly příjmy z leteckých činností vypočítány na základě poplatků stanovených ve smlouvě se společností Ryanair z roku 2002. Příjmy z jiných než leteckých činností byly převzaty z obchodního plánu společnosti FFHG, který byl vypracován v listopadu 2002, jelikož se jedná o jediný dostupný dokument, který obsahuje odhady příjmů z jiných než leteckých společností a který byl vyhotoven přibližně v době uzavření smlouvy se společností Ryanair z roku 2002. |
| --- | --- |

(244)

Ve zprávě je objasněno, že odhady celkového počtu cestujících byly získány z obchodního plánu společnosti FFHG, který byl vypracován v listopadu 2002, jelikož se jedná o jediný dostupný dokument, který obsahuje odhady objemu přepravy pro příslušné období. Podle zprávy byly příjmy z leteckých činností vypočítány na základě poplatků stanovených ve smlouvě se společností Ryanair z roku 2002. Příjmy z jiných než leteckých činností byly převzaty z obchodního plánu společnosti FFHG, který byl vypracován v listopadu 2002, jelikož se jedná o jediný dostupný dokument, který obsahuje odhady příjmů z jiných než leteckých společností a který byl vyhotoven přibližně v době uzavření smlouvy se společností Ryanair z roku 2002.

| (245) | Odhady provozních nákladů na cestujícího jsou založeny na vlastní analýze společnosti FFHG týkající se inkrementálních provozních nákladů na odletového cestujícího společnosti Ryanair. Harmonogram investic byl vypracován v listopadu 2000.

  Tabulka 17


  Posouzení inkrementální ziskovosti smlouvy se společností Ryanair z roku 2002 ze strany společnosti Oxera
   (41)

  (...) |
| --- | --- |

(245)

Odhady provozních nákladů na cestujícího jsou založeny na vlastní analýze společnosti FFHG týkající se inkrementálních provozních nákladů na odletového cestujícího společnosti Ryanair. Harmonogram investic byl vypracován v listopadu 2000.

Tabulka 17

Tabulka 17

Posouzení inkrementální ziskovosti smlouvy se společností Ryanair z roku 2002 ze strany společnosti Oxera
   (41)

Posouzení inkrementální ziskovosti smlouvy se společností Ryanair z roku 2002 ze strany společnosti Oxera

41

(...)

6.2.   SPOLEČNOST LUFTHANSA A SVAZ BDF

SPOLEČNOST LUFTHANSA A SVAZ BDF

| (246) | Společnost Lufthansa a Spolkový svaz německých leteckých společností (Bundesverband der Deutschen Fluggesellschaften e.V., dále jen „BDF“) předložily k rozhodnutí o zahájení řízení z roku 2008 zevrubné informace a připomínky, které jsou shrnuty níže. |
| --- | --- |

(246)

Společnost Lufthansa a Spolkový svaz německých leteckých společností (Bundesverband der Deutschen Fluggesellschaften e.V., dále jen „BDF“) předložily k rozhodnutí o zahájení řízení z roku 2008 zevrubné informace a připomínky, které jsou shrnuty níže.

Bundesverband der Deutschen Fluggesellschaften e.V

| (247) | Společnost Lufthansa a svaz BDF uvedly, že ztráty společnosti FFHG a jejích předchůdců od roku 1998 do roku 2009 činily 161 milionů EUR a že společnost FFHG nebyla v rozporu s tím, co tvrdí, schopna dosáhnout kladného EBITDA ani v roce 2006. Společnost Lufthansa a svaz BDF v této souvislosti uvedly, že mírně kladný EBITDA byl možný teprve po zrušení původních závazků, což snížilo provozní ztráty. Společnost Lufthansa a svaz BDF proto navrhly, aby se Komise pokusila získat přístup ke všem ročním rozvahám společnosti FFHG. Společnost Lufthansa v tomto ohledu tvrdila, že v rozporu s tím, co uvedlo Německo, se odpisy investic v průběhu let tolik nezvýšily a nelze je považovat za velmi vysoké v porovnání s náklady souvisejícími s marketingovou podporou pro společnost Ryanair, které jsou zahrnuty v „ostatních provozních nákladech“, jak ukazuje tabulka 18. Společnost Lufthansa a svaz BDF rovněž navrhly, aby si Komise vyžádala úplné, nezveřejněné roční rozvahy společnosti FFHG.

  Tabulka 18


  Vztah odpisů a ostatních provozních nákladů












  V EUR | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Odpisy | 4 477 257 | 5 325 627 | 5 423 627 | 6 045 387 | 7 699 330 |
| Ztráty | 8 217 199 | 13 355 347 | 19 993 895 | 17 832 868 | 16 797 889 |
| Ostatní provozní náklady | (...) | 5 692 808 | 11 434 306 | 10 521 273 | 11 454 363 |

(247)

Společnost Lufthansa a svaz BDF uvedly, že ztráty společnosti FFHG a jejích předchůdců od roku 1998 do roku 2009 činily 161 milionů EUR a že společnost FFHG nebyla v rozporu s tím, co tvrdí, schopna dosáhnout kladného EBITDA ani v roce 2006. Společnost Lufthansa a svaz BDF v této souvislosti uvedly, že mírně kladný EBITDA byl možný teprve po zrušení původních závazků, což snížilo provozní ztráty. Společnost Lufthansa a svaz BDF proto navrhly, aby se Komise pokusila získat přístup ke všem ročním rozvahám společnosti FFHG. Společnost Lufthansa v tomto ohledu tvrdila, že v rozporu s tím, co uvedlo Německo, se odpisy investic v průběhu let tolik nezvýšily a nelze je považovat za velmi vysoké v porovnání s náklady souvisejícími s marketingovou podporou pro společnost Ryanair, které jsou zahrnuty v „ostatních provozních nákladech“, jak ukazuje tabulka 18. Společnost Lufthansa a svaz BDF rovněž navrhly, aby si Komise vyžádala úplné, nezveřejněné roční rozvahy společnosti FFHG.

ostatních provozních nákladech

Tabulka 18

Tabulka 18

Vztah odpisů a ostatních provozních nákladů

Vztah odpisů a ostatních provozních nákladů

V EUR

V EUR

2000

2000

2001

2001

2002

2002

2003

2003

2004

2004

Odpisy

4 477 257

5 325 627

5 423 627

6 045 387

7 699 330

Ztráty

8 217 199

13 355 347

19 993 895

17 832 868

16 797 889

Ostatní provozní náklady

(...)

5 692 808

11 434 306

10 521 273

11 454 363

| (248) | Společnost Lufthansa a svaz BDF rovněž tvrdily, že studie předložená Německem, která obsahuje statistické údaje o dopadech společnosti FFHG na cestovní ruch v regionu Hunsrück a spolkové zemi Porýní-Falc, by se neměla brát v potaz, jelikož údaje o růstu počtu cestujících a pracovních míst kolem letiště poskytla samotná společnost FFHG a autoři studie je neověřili. Společnost Lufthansa a svaz BDF dále uvedly, že již v době provádění studie bylo známo, že tyto údaje nejsou realistické. |
| --- | --- |

(248)

Společnost Lufthansa a svaz BDF rovněž tvrdily, že studie předložená Německem, která obsahuje statistické údaje o dopadech společnosti FFHG na cestovní ruch v regionu Hunsrück a spolkové zemi Porýní-Falc, by se neměla brát v potaz, jelikož údaje o růstu počtu cestujících a pracovních míst kolem letiště poskytla samotná společnost FFHG a autoři studie je neověřili. Společnost Lufthansa a svaz BDF dále uvedly, že již v době provádění studie bylo známo, že tyto údaje nejsou realistické.

Hunsrück

| (249) | Společnost Lufthansa a svaz BDF uvedly, že společnost FFHG neměla jasný obchodní model, což lze prokázat měnícími se plány na doplnění letiště, jako jsou obchody nebo místa pro exkurze, jež neměly s provozem letiště nic společného. Podle společnosti Lufthansa a svazu BDF i protichůdná prohlášení společnosti FFHG, že by letiště Frankfurt-Hahn mělo být ziskové nejprve do roku 2005, poté do roku 2008 a nakonec do roku 2013, naznačují, že nebyl sledován konzistentní obchodní plán. Proto se i poslední prognóza, a to že by letiště Frankfurt-Hahn mělo být ziskové od roku 2016, jeví jako sporná a tato prognóza byla zjevně založena na předpokladu, že se uskuteční další významné investice. Podle společnosti Lufthansa a svazu BDF je však původ těchto investic naprosto nejasný. |
| --- | --- |

(249)

Společnost Lufthansa a svaz BDF uvedly, že společnost FFHG neměla jasný obchodní model, což lze prokázat měnícími se plány na doplnění letiště, jako jsou obchody nebo místa pro exkurze, jež neměly s provozem letiště nic společného. Podle společnosti Lufthansa a svazu BDF i protichůdná prohlášení společnosti FFHG, že by letiště Frankfurt-Hahn mělo být ziskové nejprve do roku 2005, poté do roku 2008 a nakonec do roku 2013, naznačují, že nebyl sledován konzistentní obchodní plán. Proto se i poslední prognóza, a to že by letiště Frankfurt-Hahn mělo být ziskové od roku 2016, jeví jako sporná a tato prognóza byla zjevně založena na předpokladu, že se uskuteční další významné investice. Podle společnosti Lufthansa a svazu BDF je však původ těchto investic naprosto nejasný.

| (250) | Společnost Lufthansa a svaz BDF mimoto uvedly, že v rozporu s tvrzením Německa neposkytla společnost PwC náležité posouzení kritéria tržně jednajícího hospodářského subjektu, jelikož její posouzení nezohledňovalo přinejmenším ve dvou ohledech judikaturu Soudního dvora. |
| --- | --- |

(250)

Společnost Lufthansa a svaz BDF mimoto uvedly, že v rozporu s tvrzením Německa neposkytla společnost PwC náležité posouzení kritéria tržně jednajícího hospodářského subjektu, jelikož její posouzení nezohledňovalo přinejmenším ve dvou ohledech judikaturu Soudního dvora.

| (251) | Společnost Lufthansa a svaz BDF poukázaly za prvé na tvrzení Německa, že kumulované ztráty společnosti FFHG mohla uhradit společnost Fraport jakožto společník. Společnost Lufthansa a svaz BDF v této souvislosti uvedly, že není podstatné, zda mohou být ztráty vyrovnány v rámci skupiny společností, nýbrž to, zda jsou jednotlivá přijatá opatření stejná jako opatření, která by učinil (či neučinil) i investor v tržním hospodářství, a že tato argumentace byla proto nepřijatelná. |
| --- | --- |

(251)

Společnost Lufthansa a svaz BDF poukázaly za prvé na tvrzení Německa, že kumulované ztráty společnosti FFHG mohla uhradit společnost Fraport jakožto společník. Společnost Lufthansa a svaz BDF v této souvislosti uvedly, že není podstatné, zda mohou být ztráty vyrovnány v rámci skupiny společností, nýbrž to, zda jsou jednotlivá přijatá opatření stejná jako opatření, která by učinil (či neučinil) i investor v tržním hospodářství, a že tato argumentace byla proto nepřijatelná.

| (252) | Společnost Lufthansa a svaz BDF za druhé konstatovaly, že tvrzení uvedená v rámci posouzení ze strany společnosti PwC nepostačovala k prokázání toho, že by stejné rozhodnutí učinil i investor v tržním hospodářství, jelikož společnost PwC například s ohledem na smlouvu se společností Ryanair z roku 1999 tvrdila, že zvýšením objemu osobní přepravy lze docílit snížení ztrát. Společnost Lufthansa a svaz BDF odkázaly na rozsudek ve věci WestLB, podle něhož by se investor v tržním hospodářství za běžných podmínek „snažil o přiměřenou racionalizaci výnosu své investice v závislosti na daných okolnostech a na uspokojení svých krátkodobých, střednědobých a dlouhodobých zájmů, a to i v případě investice do podniku, v jehož základním kapitálu již vlastní podíl“ (42). K tomu, aby opatření splňovalo kritérium tržně jednajícího hospodářského subjektu, proto snížení ztrát nepostačuje, a společnost PwC tudíž v tomto ohledu nepřihlížela k judikatuře Soudního dvora, jak tvrdily společnost Lufthansa a svaz BDF. Společnost Lufthansa a svaz BDF rovněž poznamenaly, že posouzení, které bylo předloženo jménem společnosti FFHG, neobsahuje vlastní posouzení kritéria tržně jednajícího hospodářského subjektu, jelikož odkazuje pouze na hodnocení, které provedla společnost PwC. |
| --- | --- |

(252)

Společnost Lufthansa a svaz BDF za druhé konstatovaly, že tvrzení uvedená v rámci posouzení ze strany společnosti PwC nepostačovala k prokázání toho, že by stejné rozhodnutí učinil i investor v tržním hospodářství, jelikož společnost PwC například s ohledem na smlouvu se společností Ryanair z roku 1999 tvrdila, že zvýšením objemu osobní přepravy lze docílit snížení ztrát. Společnost Lufthansa a svaz BDF odkázaly na rozsudek ve věci WestLB, podle něhož by se investor v tržním hospodářství za běžných podmínek „snažil o přiměřenou racionalizaci výnosu své investice v závislosti na daných okolnostech a na uspokojení svých krátkodobých, střednědobých a dlouhodobých zájmů, a to i v případě investice do podniku, v jehož základním kapitálu již vlastní podíl“ (42). K tomu, aby opatření splňovalo kritérium tržně jednajícího hospodářského subjektu, proto snížení ztrát nepostačuje, a společnost PwC tudíž v tomto ohledu nepřihlížela k judikatuře Soudního dvora, jak tvrdily společnost Lufthansa a svaz BDF. Společnost Lufthansa a svaz BDF rovněž poznamenaly, že posouzení, které bylo předloženo jménem společnosti FFHG, neobsahuje vlastní posouzení kritéria tržně jednajícího hospodářského subjektu, jelikož odkazuje pouze na hodnocení, které provedla společnost PwC.

WestLB

snažil o přiměřenou racionalizaci výnosu své investice v závislosti na daných okolnostech a na uspokojení svých krátkodobých, střednědobých a dlouhodobých zájmů, a to i v případě investice do podniku, v jehož základním kapitálu již vlastní podíl

42

| (253) | Společnost Lufthansa a svaz BDF mimoto zpochybnily tvrzení společnosti PwC ve vztahu k navýšení kapitálu, a to že dlouhý plánovací horizont delší než 30 let a doba odepisování investic přesahující 20 let představují v případě investic do infrastruktury běžnou praxi (viz 103. bod odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení z roku 2008). Společnost Lufthansa a svaz BDF v tomto ohledu tvrdily, že porovnání s koncesními smlouvami na letišti Budapešť, letištích Da Vinci a Campiano, letišti Sparta a letišti Belfast, které provedla společnost PwC, je naprosto neobhajitelné, jelikož situace žádného z těchto letišť není ani vzdáleně srovnatelná se situací společnosti FFHG a letiště Frankfurt-Hahn. Společnost Lufthansa a svaz BDF tvrdily, že na rozdíl od všech letišť, které společnost PwC zmínila, bylo letiště Frankfurt-Hahn vojenským letištěm, které začalo být pro civilní letectví významněji využíváno teprve v roce 1999 a bylo tehdy podpořeno rozvojem infrastruktury, jež přesně odpovídala potřebám společnosti Ryanair. Podle společnosti Lufthansa a svazu BDF proto není analýza finanční rovnováhy přesná, jelikož nebyly zohledněny náklady na terminál. |
| --- | --- |

(253)

Společnost Lufthansa a svaz BDF mimoto zpochybnily tvrzení společnosti PwC ve vztahu k navýšení kapitálu, a to že dlouhý plánovací horizont delší než 30 let a doba odepisování investic přesahující 20 let představují v případě investic do infrastruktury běžnou praxi (viz 103. bod odůvodnění rozhodnutí o zahájení řízení z roku 2008). Společnost Lufthansa a svaz BDF v tomto ohledu tvrdily, že porovnání s koncesními smlouvami na letišti Budapešť, letištích Da Vinci a Campiano, letišti Sparta a letišti Belfast, které provedla společnost PwC, je naprosto neobhajitelné, jelikož situace žádného z těchto letišť není ani vzdáleně srovnatelná se situací společnosti FFHG a letiště Frankfurt-Hahn. Společnost Lufthansa a svaz BDF tvrdily, že na rozdíl od všech letišť, které společnost PwC zmínila, bylo letiště Frankfurt-Hahn vojenským letištěm, které začalo být pro civilní letectví významněji využíváno teprve v roce 1999 a bylo tehdy podpořeno rozvojem infrastruktury, jež přesně odpovídala potřebám společnosti Ryanair. Podle společnosti Lufthansa a svazu BDF proto není analýza finanční rovnováhy přesná, jelikož nebyly zohledněny náklady na terminál.

| (254) | Společnost Lufthansa a svaz BDF na základě rozhodnutí o zahájení řízení z roku 2008 rovněž tvrdily, že nadměrná náhrada v souvislosti s bezpečnostními poplatky představuje jednoznačně státní podporu. Společnost Lufthansa a svaz BDF v této souvislosti za prvé uvedly, že bezpečnostní kontroly nebyly předmětem veřejné zakázky. Podle názoru společnosti Lufthansa a svazu BDF nebyla dodržena pravidla pro zadávání veřejných zakázek, a služba nebyla tudíž pořízena za co nejvýhodnější cenu. Společnost Lufthansa a svaz BDF za druhé konstatovaly, že podle německých právních předpisů musí bezpečnostní poplatky zohledňovat skutečné a nezbytné náklady. Společnost Lufthansa a svaz BDF však podotkly, že poplatky na letišti Frankfurt-Hahn byly mezi roky 2003 a 2008 ve stejné výši, přičemž na ostatních letištích bylo možno zaznamenat jejich kolísání. |
| --- | --- |

(254)

Společnost Lufthansa a svaz BDF na základě rozhodnutí o zahájení řízení z roku 2008 rovněž tvrdily, že nadměrná náhrada v souvislosti s bezpečnostními poplatky představuje jednoznačně státní podporu. Společnost Lufthansa a svaz BDF v této souvislosti za prvé uvedly, že bezpečnostní kontroly nebyly předmětem veřejné zakázky. Podle názoru společnosti Lufthansa a svazu BDF nebyla dodržena pravidla pro zadávání veřejných zakázek, a služba nebyla tudíž pořízena za co nejvýhodnější cenu. Společnost Lufthansa a svaz BDF za druhé konstatovaly, že podle německých právních předpisů musí bezpečnostní poplatky zohledňovat skutečné a nezbytné náklady. Společnost Lufthansa a svaz BDF však podotkly, že poplatky na letišti Frankfurt-Hahn byly mezi roky 2003 a 2008 ve stejné výši, přičemž na ostatních letištích bylo možno zaznamenat jejich kolísání.

| (255) | Na rozdíl od připomínek Německa týkajících se právního hodnocení zastávaly společnost Lufthansa a svaz BDF názor, že podpora, kterou společnosti FFHG poskytla společnost Fraport, pocházela ze státních prostředků. Podle společnosti Lufthansa a svazu BDF společnost Fraport ve všech svých ročních rozvahách mezi roky 2001 a 2006 přiznávala, že vzhledem k dohodě veřejných akcionářů o konsorciu, je „závislým podnikem ve veřejném vlastnictví“. Společnost Lufthansa a svaz BDF v této souvislosti poukázaly na řadu skutečností naznačujících, že finanční prostředky společnosti Fraport představovaly podle rozsudku ve věci Stardust Marine (43) a čl. 2 odst. 1 písm. b) směrnice Komise 2006/111/ES (44) státní prostředky. |
| --- | --- |

(255)

Na rozdíl od připomínek Německa týkajících se právního hodnocení zastávaly společnost Lufthansa a svaz BDF názor, že podpora, kterou společnosti FFHG poskytla společnost Fraport, pocházela ze státních prostředků. Podle společnosti Lufthansa a svazu BDF společnost Fraport ve všech svých ročních rozvahách mezi roky 2001 a 2006 přiznávala, že vzhledem k dohodě veřejných akcionářů o konsorciu, je „závislým podnikem ve veřejném vlastnictví“. Společnost Lufthansa a svaz BDF v této souvislosti poukázaly na řadu skutečností naznačujících, že finanční prostředky společnosti Fraport představovaly podle rozsudku ve věci Stardust Marine (43) a čl. 2 odst. 1 písm. b) směrnice Komise 2006/111/ES (44) státní prostředky.

závislým podnikem ve veřejném vlastnictví

Stardust Marine

43

44

| (256) | Společnost Lufthansa a svaz BDF se mimoto domnívaly, že opatření společnosti Fraport lze přičíst státu. Společnost Lufthansa a svaz BDF odkázaly v tomto ohledu na známky přičitatelnosti, jako je skutečnost, že uzavření smluv se společností Ryanair schválila valná hromada společníků společnosti FFHG, tj. spolkové země Porýní-Falc a společnosti Fraport. Společnost Lufthansa a svaz BDF rovněž uvedly, že mezi druhým navýšením kapitálu a žádostí o uznání společného letištního systému z roku 2005 existuje pozoruhodná časová souvislost. Podle společnosti Lufthansa a svazu BDF rozhodli společníci společnosti FFHG do dvou týdnů o navýšení kapitálu, které vyřešilo finanční potíže společnosti FFHG, a následně podalo Německo žádost týkající se společného letištního systému. Společnost Lufthansa a svaz BDF proto tvrdily, že veřejní společníci podání této žádosti umožnili novým navýšením kapitálu. |
| --- | --- |

(256)

Společnost Lufthansa a svaz BDF se mimoto domnívaly, že opatření společnosti Fraport lze přičíst státu. Společnost Lufthansa a svaz BDF odkázaly v tomto ohledu na známky přičitatelnosti, jako je skutečnost, že uzavření smluv se společností Ryanair schválila valná hromada společníků společnosti FFHG, tj. spolkové země Porýní-Falc a společnosti Fraport. Společnost Lufthansa a svaz BDF rovněž uvedly, že mezi druhým navýšením kapitálu a žádostí o uznání společného letištního systému z roku 2005 existuje pozoruhodná časová souvislost. Podle společnosti Lufthansa a svazu BDF rozhodli společníci společnosti FFHG do dvou týdnů o navýšení kapitálu, které vyřešilo finanční potíže společnosti FFHG, a následně podalo Německo žádost týkající se společného letištního systému. Společnost Lufthansa a svaz BDF proto tvrdily, že veřejní společníci podání této žádosti umožnili novým navýšením kapitálu.

| (257) | Společnost Lufthansa a svaz BDF mimoto tvrdily, že by žádný investor v tržním hospodářství financování neposkytl a do společnosti FFHG by neinvestoval, jelikož podle judikatury Soudního dvora je investor v tržním hospodářství veden vždy vyhlídkami na dosažení zisku. Pouhé snížení ztrát by investora v tržním hospodářství nepřesvědčilo a takový investor by mimoto nebral v potaz aspekty sociální nebo místní politiky. |
| --- | --- |

(257)

Společnost Lufthansa a svaz BDF mimoto tvrdily, že by žádný investor v tržním hospodářství financování neposkytl a do společnosti FFHG by neinvestoval, jelikož podle judikatury Soudního dvora je investor v tržním hospodářství veden vždy vyhlídkami na dosažení zisku. Pouhé snížení ztrát by investora v tržním hospodářství nepřesvědčilo a takový investor by mimoto nebral v potaz aspekty sociální nebo místní politiky.

| (258) | Společnost Lufthansa a svaz BDF rovněž uvedly, že podpora, která byla společnosti FFHG poskytnuta na novou infrastrukturu, jakož i podpora poskytnutá společnosti Ryanair není slučitelná s vnitřním trhem podle pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005 ani podle pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014. Společnost Lufthansa a svaz BDF v tomto ohledu tvrdily, že v daném případě nedošlo k přeměně vojenského letiště, jelikož letiště bylo vybudováno šest let po ukončení vojenského využívání. Tvrdily rovněž, že letiště Frankfurt-Hahn nesnížilo přetížení na letišti Frankfurt nad Mohanem, a že je zejména sporné, zda letiště napomohlo rozvoji regionu a vytvořilo zde pracovní místa. Podle společnosti Lufthansa a svazu BDF nemůže toto tvrzení v žádném případě podporu odůvodnit, jelikož vytváření pracovních míst začalo až v roce 1999, tj. šest let poté, co skončilo vojenské využívání letiště. I kdyby bylo toto akceptováno jako odůvodnění, počty uvedené společností FFHG v jejích studiích dopady na hospodářství a vytváření pracovních příležitostí jednoznačně nadhodnocují. |
| --- | --- |

(258)

Společnost Lufthansa a svaz BDF rovněž uvedly, že podpora, která byla společnosti FFHG poskytnuta na novou infrastrukturu, jakož i podpora poskytnutá společnosti Ryanair není slučitelná s vnitřním trhem podle pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005 ani podle pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014. Společnost Lufthansa a svaz BDF v tomto ohledu tvrdily, že v daném případě nedošlo k přeměně vojenského letiště, jelikož letiště bylo vybudováno šest let po ukončení vojenského využívání. Tvrdily rovněž, že letiště Frankfurt-Hahn nesnížilo přetížení na letišti Frankfurt nad Mohanem, a že je zejména sporné, zda letiště napomohlo rozvoji regionu a vytvořilo zde pracovní místa. Podle společnosti Lufthansa a svazu BDF nemůže toto tvrzení v žádném případě podporu odůvodnit, jelikož vytváření pracovních míst začalo až v roce 1999, tj. šest let poté, co skončilo vojenské využívání letiště. I kdyby bylo toto akceptováno jako odůvodnění, počty uvedené společností FFHG v jejích studiích dopady na hospodářství a vytváření pracovních příležitostí jednoznačně nadhodnocují.

| (259) | Společnost Lufthansa a svaz BDF mimoto tvrdily, že slevy poskytnuté prostřednictvím letištních poplatků za počet cestujících od 1 do 3 milionů či více byly diskriminační. Společnost Lufthansa a svaz BDF uvedly, že pro tyto slevy byla způsobilá pouze společnost Ryanair, jelikož to byla jediná letecká společnost, která zajišťovala takový počet cestujících, a letiště Frankfurt-Hahn nemělo ani kapacitu, aby mohlo přijmout další leteckou společnost, která by dosáhla takového počtu cestujících. Rovněž poskytování marketingové podpory bylo podle názoru společnosti Lufthansa a svazu BDF diskriminační, jelikož část marketingové podpory závisela na počtu cestujících, které již letecká společnost na letiště přivedla, a na počtu destinací, které již letecká společnost na letišti nabízí. Jelikož tyto faktory nemají žádnou souvislost s výší marketingové podpory na nové destinace, poskytuje tento systém společnosti Ryanair mnohem vyšší částku marketingové podpory, což je podle společnosti Lufthansa a svazu BDF neodůvodnitelné. |
| --- | --- |

(259)

Společnost Lufthansa a svaz BDF mimoto tvrdily, že slevy poskytnuté prostřednictvím letištních poplatků za počet cestujících od 1 do 3 milionů či více byly diskriminační. Společnost Lufthansa a svaz BDF uvedly, že pro tyto slevy byla způsobilá pouze společnost Ryanair, jelikož to byla jediná letecká společnost, která zajišťovala takový počet cestujících, a letiště Frankfurt-Hahn nemělo ani kapacitu, aby mohlo přijmout další leteckou společnost, která by dosáhla takového počtu cestujících. Rovněž poskytování marketingové podpory bylo podle názoru společnosti Lufthansa a svazu BDF diskriminační, jelikož část marketingové podpory závisela na počtu cestujících, které již letecká společnost na letiště přivedla, a na počtu destinací, které již letecká společnost na letišti nabízí. Jelikož tyto faktory nemají žádnou souvislost s výší marketingové podpory na nové destinace, poskytuje tento systém společnosti Ryanair mnohem vyšší částku marketingové podpory, což je podle společnosti Lufthansa a svazu BDF neodůvodnitelné.

| (260) | Co se týká provozní podpory letiště, společnosti Lufthansa a svaz BDF zdůraznily, že je zřejmé, že zásada jednotného financování uplatňovaná na letišti Frankfurt-Hahn nefunguje, jelikož celkové příjmy nejsou schopny pokrýt ztráty. Vyrovnání těchto ztrát prostřednictvím financování společnosti FFHG proto představuje provozní podporu. |
| --- | --- |

(260)

Co se týká provozní podpory letiště, společnosti Lufthansa a svaz BDF zdůraznily, že je zřejmé, že zásada jednotného financování uplatňovaná na letišti Frankfurt-Hahn nefunguje, jelikož celkové příjmy nejsou schopny pokrýt ztráty. Vyrovnání těchto ztrát prostřednictvím financování společnosti FFHG proto představuje provozní podporu.

| (261) | Co se týká podpory pro společnost Ryanair, společnost Lufthansa a svaz BDF uvedly, že společnost Ryanair byla prostřednictvím letištních poplatků a smluv s letištěm Frankfurt-Hahn zvýhodněna. Společnost Lufthansa a svaz BDF tvrdily, že by žádný investor v tržním hospodářství tato opatření neprovedl, jelikož letiště Frankfurt-Hahn nebylo zjevně schopno dosáhnout na tomto základě zisku. Společnost Lufthansa a svaz BDF tvrdily, že prostřednictvím ceníků letištních poplatků z roku 2001 a 2006 byla společnosti Ryanair přiznána dodatečná výhoda ve formě dalších slev, jež byly poskytnuty v souvislosti s celkovým počtem cestujících, kteří odlétají s touto leteckou společností. |
| --- | --- |

(261)

Co se týká podpory pro společnost Ryanair, společnost Lufthansa a svaz BDF uvedly, že společnost Ryanair byla prostřednictvím letištních poplatků a smluv s letištěm Frankfurt-Hahn zvýhodněna. Společnost Lufthansa a svaz BDF tvrdily, že by žádný investor v tržním hospodářství tato opatření neprovedl, jelikož letiště Frankfurt-Hahn nebylo zjevně schopno dosáhnout na tomto základě zisku. Společnost Lufthansa a svaz BDF tvrdily, že prostřednictvím ceníků letištních poplatků z roku 2001 a 2006 byla společnosti Ryanair přiznána dodatečná výhoda ve formě dalších slev, jež byly poskytnuty v souvislosti s celkovým počtem cestujících, kteří odlétají s touto leteckou společností.

| (262) | Společnost Lufthansa a svaz BDF tvrdily, že jelikož je nutno společnost Fraport považovat za podnik ve veřejném vlastnictví, je i společnost FFHG podnikem ve veřejném vlastnictví, a její zdroje je proto nutno pokládat za státní prostředky. Výhody, které společnost FFHG poskytla společnosti Ryanair, lze podle společnosti Lufthansa a svazu BDF přičíst státu, jelikož smlouva o převodu zisků a ztrát obsahuje i ovládací smlouvu („Beherrschungsvertrag“) a veřejní vlastníci mohou chování společnosti FFHG usměrňovat. V této souvislosti společnost Lufthansa a svaz BDF tvrdily, že je nutno vzít v úvahu i skutečnost, že ředitelem společnosti FFHG je vždy zaměstnanec společnosti Fraport. |
| --- | --- |

(262)

Společnost Lufthansa a svaz BDF tvrdily, že jelikož je nutno společnost Fraport považovat za podnik ve veřejném vlastnictví, je i společnost FFHG podnikem ve veřejném vlastnictví, a její zdroje je proto nutno pokládat za státní prostředky. Výhody, které společnost FFHG poskytla společnosti Ryanair, lze podle společnosti Lufthansa a svazu BDF přičíst státu, jelikož smlouva o převodu zisků a ztrát obsahuje i ovládací smlouvu („Beherrschungsvertrag“) a veřejní vlastníci mohou chování společnosti FFHG usměrňovat. V této souvislosti společnost Lufthansa a svaz BDF tvrdily, že je nutno vzít v úvahu i skutečnost, že ředitelem společnosti FFHG je vždy zaměstnanec společnosti Fraport.

Beherrschungsvertrag

| (263) | Společnost Lufthansa a svaz BDF dále uvedly, že žádná z podpor poskytnutých společnosti Ryanair není slučitelná s vnitřním trhem. Smlouvy se společností Ryanair a ceník letištních poplatků z roku 2001 je nutno posoudit přímo podle čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy. V tomto ohledu je nutno vzít v úvahu rozsudek ve věci Charleroi (45). Na tomto základě společnost Lufthansa a svaz BDF uvedly, že podporu pro společnost Ryanair nelze odůvodnit, jelikož představuje částečně provozní podporu, kterou nelze odůvodnit vůbec, a částečně podporu na zahájení činnosti, která nesleduje žádný legitimní cíl a nebyla poskytnuta transparentním a nediskriminačním způsobem. Společnost Lufthansa a svaz BDF rovněž uvedly, že ceník letištních poplatků z roku 2006 není slučitelný s pokyny pro leteckou dopravu z roku 2005, jelikož s ohledem na marketingovou podporu a provozní podporu poskytnutou prostřednictvím poplatků za cestující nejsou splněny podmínky slučitelnosti uvedené v bodě 79 pokynů. Důvodem je skutečnost, že marketingová podpora je diskriminační, jak uvedla společnost Lufthansa a svaz BDF, a že poplatky za cestující nemají omezenou dobu trvání ani motivační účinek. Podle názoru společnosti Lufthansa a svazu BDF je veškerá podpora, která byla poskytnuta společnosti Ryanair, kumulativní, není tudíž v souladu s podmínkami slučitelnosti. Podle jejich názoru by se proto neměla pokládat za slučitelnou s vnitřním trhem. |
| --- | --- |

(263)

Společnost Lufthansa a svaz BDF dále uvedly, že žádná z podpor poskytnutých společnosti Ryanair není slučitelná s vnitřním trhem. Smlouvy se společností Ryanair a ceník letištních poplatků z roku 2001 je nutno posoudit přímo podle čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy. V tomto ohledu je nutno vzít v úvahu rozsudek ve věci Charleroi (45). Na tomto základě společnost Lufthansa a svaz BDF uvedly, že podporu pro společnost Ryanair nelze odůvodnit, jelikož představuje částečně provozní podporu, kterou nelze odůvodnit vůbec, a částečně podporu na zahájení činnosti, která nesleduje žádný legitimní cíl a nebyla poskytnuta transparentním a nediskriminačním způsobem. Společnost Lufthansa a svaz BDF rovněž uvedly, že ceník letištních poplatků z roku 2006 není slučitelný s pokyny pro leteckou dopravu z roku 2005, jelikož s ohledem na marketingovou podporu a provozní podporu poskytnutou prostřednictvím poplatků za cestující nejsou splněny podmínky slučitelnosti uvedené v bodě 79 pokynů. Důvodem je skutečnost, že marketingová podpora je diskriminační, jak uvedla společnost Lufthansa a svaz BDF, a že poplatky za cestující nemají omezenou dobu trvání ani motivační účinek. Podle názoru společnosti Lufthansa a svazu BDF je veškerá podpora, která byla poskytnuta společnosti Ryanair, kumulativní, není tudíž v souladu s podmínkami slučitelnosti. Podle jejich názoru by se proto neměla pokládat za slučitelnou s vnitřním trhem.

Charleroi

45

6.3.   SDRUŽENÍ EVROPSKÝCH LETECKÝCH SPOLEČNOSTÍ (AEA)

SDRUŽENÍ EVROPSKÝCH LETECKÝCH SPOLEČNOSTÍ (AEA)

| (264) | Sdružení AEA uvedlo, že skutečnost, že společnost FFHG je od zahájení činnosti ztrátová a že se oznámené datum dosažení hranice rentability neustále posouvá, dokazuje, že obchodní model je přinejmenším sporný a že je zjevně porušována zásada investora v tržním hospodářství. |
| --- | --- |

(264)

Sdružení AEA uvedlo, že skutečnost, že společnost FFHG je od zahájení činnosti ztrátová a že se oznámené datum dosažení hranice rentability neustále posouvá, dokazuje, že obchodní model je přinejmenším sporný a že je zjevně porušována zásada investora v tržním hospodářství.

| (265) | Co se týká možné podpory pro společnost Ryanair, sdružení AEA zastávalo názor, že tato podpora má negativní dopady na konkurenční letecké společnosti a že smlouvy se společností Ryanair představují diskriminační opatření. Podle sdružení AEA jsou tyto smlouvy diskriminační, jelikož jejich uzavření se časově shoduje se zahájením komerčního využívání letiště, což znamená, že letiště bylo přizpůsobeno potřebám společnosti Ryanair. |
| --- | --- |

(265)

Co se týká možné podpory pro společnost Ryanair, sdružení AEA zastávalo názor, že tato podpora má negativní dopady na konkurenční letecké společnosti a že smlouvy se společností Ryanair představují diskriminační opatření. Podle sdružení AEA jsou tyto smlouvy diskriminační, jelikož jejich uzavření se časově shoduje se zahájením komerčního využívání letiště, což znamená, že letiště bylo přizpůsobeno potřebám společnosti Ryanair.

6.4.   SPOLEČNOST AIR FRANCE

SPOLEČNOST AIR FRANCE

| (266) | Společnost Air France obecně poznamenala, že důrazně podporuje kroky Komise ve věcech státní podpory v odvětví letecké dopravy. V souvislosti se situací na letišti Frankfurt-Hahn se společnost Air France shodovala s předběžným hodnocením Komise, že opatření ve prospěch společností FFHG a Ryanair představují státní podporu. Společnost Air France se zejména domnívala, že tři obchodní smlouvy se společností Ryanair představují nesporně diskriminační opatření, jelikož ostatním leteckým společnostem působícím v témže letištním systému stejné podmínky nabídnuty nebyly. Společnost Air France proto dospěla k závěru, že tato opatření nevyhnutelně přispívají k významnému narušení hospodářské soutěže na vnitřním trhu mezi dopravci uvnitř EU. |
| --- | --- |

(266)

Společnost Air France obecně poznamenala, že důrazně podporuje kroky Komise ve věcech státní podpory v odvětví letecké dopravy. V souvislosti se situací na letišti Frankfurt-Hahn se společnost Air France shodovala s předběžným hodnocením Komise, že opatření ve prospěch společností FFHG a Ryanair představují státní podporu. Společnost Air France se zejména domnívala, že tři obchodní smlouvy se společností Ryanair představují nesporně diskriminační opatření, jelikož ostatním leteckým společnostem působícím v témže letištním systému stejné podmínky nabídnuty nebyly. Společnost Air France proto dospěla k závěru, že tato opatření nevyhnutelně přispívají k významnému narušení hospodářské soutěže na vnitřním trhu mezi dopravci uvnitř EU.

6.5.   PŘIPOMÍNKY K POUŽITÍ POKYNŮ PRO LETECKOU DOPRAVU Z ROKU 2014 V DANÉM PŘÍPADĚ

PŘIPOMÍNKY K POUŽITÍ POKYNŮ PRO LETECKOU DOPRAVU Z ROKU 2014 V DANÉM PŘÍPADĚ

6.5.1.1.   
  Společnost Lufthansa

Společnost Lufthansa

| (267) | Společnost Lufthansa uvedla, že smlouvy se společností Ryanair z roku 1999, 2002 a 2005 představují neslučitelnou státní podporu, a předložila další připomínky k příslušným smlouvám. |
| --- | --- |

(267)

Společnost Lufthansa uvedla, že smlouvy se společností Ryanair z roku 1999, 2002 a 2005 představují neslučitelnou státní podporu, a předložila další připomínky k příslušným smlouvám.

| (268) | Co se týká smlouvy se společností Ryanair z roku 1999, společnost Lufthansa uvedla, že při uplatňování kritéria tržně jednajícího hospodářského subjektu je nutno vzít plně v úvahu náklady na terminál 1 na letišti. Na podporu tohoto tvrzení odkázala společnost Lufthansa na prohlášení společnosti Ryanair při slyšení v parlamentu. Podle společnosti Lufthansa společnost Ryanair uvedla, že letiště bylo vybudováno pro ni. Společnost Lufhansa zpochybnila, zda lze část nákladů na terminál přičíst i jiným leteckým společnostem. |
| --- | --- |

(268)

Co se týká smlouvy se společností Ryanair z roku 1999, společnost Lufthansa uvedla, že při uplatňování kritéria tržně jednajícího hospodářského subjektu je nutno vzít plně v úvahu náklady na terminál 1 na letišti. Na podporu tohoto tvrzení odkázala společnost Lufthansa na prohlášení společnosti Ryanair při slyšení v parlamentu. Podle společnosti Lufthansa společnost Ryanair uvedla, že letiště bylo vybudováno pro ni. Společnost Lufhansa zpochybnila, zda lze část nákladů na terminál přičíst i jiným leteckým společnostem.

| (269) | Podle názoru společnosti Lufthansa podhodnocuje posouzení kritéria tržně jednajícího hospodářského subjektu, které společnost PwC provedla u smlouvy se společností Ryanair z roku 2002, marketingové náklady na otevření nových tras v roce 2002. Podle společnosti Lufthansa bylo veřejně známo, že v roce 2002 bude otevřeno nejméně sedm nových tras. Společnost Lufthansa proto uvedla, že marketingová podpora v roce 2002 byla podhodnocena nejméně o [...] EUR. |
| --- | --- |

(269)

Podle názoru společnosti Lufthansa podhodnocuje posouzení kritéria tržně jednajícího hospodářského subjektu, které společnost PwC provedla u smlouvy se společností Ryanair z roku 2002, marketingové náklady na otevření nových tras v roce 2002. Podle společnosti Lufthansa bylo veřejně známo, že v roce 2002 bude otevřeno nejméně sedm nových tras. Společnost Lufthansa proto uvedla, že marketingová podpora v roce 2002 byla podhodnocena nejméně o [...] EUR.

| (270) | Co se týká smlouvy se společností Ryanair z roku 2005, společnost Lufthansa uvedla, že se odhady objemu osobní přepravy, na nichž bylo založeno posouzení kritéria tržně jednajícího hospodářského subjektu u smlouvy se společností Ryanair z roku 2005, zdají být nadhodnocené. Společnost Lufthansa prohlásila, že v nejhorším případě letiště očekávalo, že mezi roky 2006 až 2012 přivede společnost Ryanair 3 miliony cestujících. Podle společnosti Lufthansa se však tato očekávání nezakládala na skutečném závazku společnosti Ryanair. |
| --- | --- |

(270)

Co se týká smlouvy se společností Ryanair z roku 2005, společnost Lufthansa uvedla, že se odhady objemu osobní přepravy, na nichž bylo založeno posouzení kritéria tržně jednajícího hospodářského subjektu u smlouvy se společností Ryanair z roku 2005, zdají být nadhodnocené. Společnost Lufthansa prohlásila, že v nejhorším případě letiště očekávalo, že mezi roky 2006 až 2012 přivede společnost Ryanair 3 miliony cestujících. Podle společnosti Lufthansa se však tato očekávání nezakládala na skutečném závazku společnosti Ryanair.

| (271) | Společnost Lufthansa mimoto uvedla, že spolková země Porýní-Falc a společnost Ryanair uzavřely v roce 2005 marketingovou dohodu, jíž se rozhodnutí o zahájení řízení z roku 2008 netýká (46). Podle společnosti Lufthansa poskytuje tato dohoda společnosti Ryanair marketingovou podporu ve výši nejméně [...] milionů EUR ročně. |
| --- | --- |

(271)

Společnost Lufthansa mimoto uvedla, že spolková země Porýní-Falc a společnost Ryanair uzavřely v roce 2005 marketingovou dohodu, jíž se rozhodnutí o zahájení řízení z roku 2008 netýká (46). Podle společnosti Lufthansa poskytuje tato dohoda společnosti Ryanair marketingovou podporu ve výši nejméně [...] milionů EUR ročně.

46

| (272) | Co se týká podpory letiště určené na financování infrastruktury, společnost Lufthansa zastávala názor, že infrastruktura je určena společnosti Ryanair, nepoužijí se tudíž kritéria slučitelnosti uvedená v pokynech. |
| --- | --- |

(272)

Co se týká podpory letiště určené na financování infrastruktury, společnost Lufthansa zastávala názor, že infrastruktura je určena společnosti Ryanair, nepoužijí se tudíž kritéria slučitelnosti uvedená v pokynech.

6.5.1.2.   
  Organizace Transport & Environment

Organizace Transport & Environment

| (273) | Tato nevládní organizace podala připomínky kritizující pokyny pro leteckou dopravu z roku 2014 a dosavadní rozhodnutí Komise týkající se odvětví letecké dopravy, a to kvůli jejich údajným nepříznivým dopadům na životní prostředí. |
| --- | --- |

(273)

Tato nevládní organizace podala připomínky kritizující pokyny pro leteckou dopravu z roku 2014 a dosavadní rozhodnutí Komise týkající se odvětví letecké dopravy, a to kvůli jejich údajným nepříznivým dopadům na životní prostředí.

7.   VYJÁDŘENÍ NĚMECKA K PŘIPOMÍNKÁM TŘETÍCH STRAN

VYJÁDŘENÍ NĚMECKA K PŘIPOMÍNKÁM TŘETÍCH STRAN

7.1.   K PŘIPOMÍNKÁM SPOLEČNOSTI RYANAIR

K PŘIPOMÍNKÁM SPOLEČNOSTI RYANAIR

| (274) | Co se týká připomínek společnosti Ryanair, Německo uvedlo, že tyto zcela potvrzují jeho připomínky a doplňují je z pohledu letecké společnosti. Připomínky společnosti Ryanair podle Německa zejména vyzdvihují skutečnost, že smlouvy se společností Ryanair odpovídají smlouvám, jaké by uzavřel jakýkoli investor v tržním hospodářství, a že obdobné smlouvy se společností Ryanair ve skutečnosti uzavřelo mnoho jiných evropských letišť. |
| --- | --- |

(274)

Co se týká připomínek společnosti Ryanair, Německo uvedlo, že tyto zcela potvrzují jeho připomínky a doplňují je z pohledu letecké společnosti. Připomínky společnosti Ryanair podle Německa zejména vyzdvihují skutečnost, že smlouvy se společností Ryanair odpovídají smlouvám, jaké by uzavřel jakýkoli investor v tržním hospodářství, a že obdobné smlouvy se společností Ryanair ve skutečnosti uzavřelo mnoho jiných evropských letišť.

| (275) | Německo rovněž zdůraznilo, že letištní poplatky stanovené společností FFHG byly podle společnosti Ryanair v odvětví nízkonákladové dopravy naprosto běžné a nebyly pro společnost Ryanair obzvláště výhodné. |
| --- | --- |

(275)

Německo rovněž zdůraznilo, že letištní poplatky stanovené společností FFHG byly podle společnosti Ryanair v odvětví nízkonákladové dopravy naprosto běžné a nebyly pro společnost Ryanair obzvláště výhodné.

7.2.   K PŘIPOMÍNKÁM SPOLEČNOSTI LUFTHANSA A SVAZU BDF

K PŘIPOMÍNKÁM SPOLEČNOSTI LUFTHANSA A SVAZU BDF

| (276) | Co se týká připomínek společnosti Lufthansa, Německo odmítlo tvrzení, že výsledky předložené studie týkající se dopadů letiště Frankfurt-Hahn na regionální ekonomiku a počet vytvořených pracovních míst jsou sporné, a zdůraznilo, že studie vychází z řádně podloženého ekonomického výzkumu, který provedli odborníci. Německo uvedlo, že počty uvedené ve studii představují samozřejmě odhady a nemusí nutně odpovídat vždy skutečně dosaženým počtům, zejména v souvislosti se světovou hospodářskou krizí. Podle Německa byl odhad v době zveřejnění realistický a vedl společnost PwC k závěru, že z hlediska ex ante jednala společnost FFHG jako investor v tržním hospodářství. |
| --- | --- |

(276)

Co se týká připomínek společnosti Lufthansa, Německo odmítlo tvrzení, že výsledky předložené studie týkající se dopadů letiště Frankfurt-Hahn na regionální ekonomiku a počet vytvořených pracovních míst jsou sporné, a zdůraznilo, že studie vychází z řádně podloženého ekonomického výzkumu, který provedli odborníci. Německo uvedlo, že počty uvedené ve studii představují samozřejmě odhady a nemusí nutně odpovídat vždy skutečně dosaženým počtům, zejména v souvislosti se světovou hospodářskou krizí. Podle Německa byl odhad v době zveřejnění realistický a vedl společnost PwC k závěru, že z hlediska ex ante jednala společnost FFHG jako investor v tržním hospodářství.

ex ante

| (277) | Německo odmítlo rovněž pochybnosti společnosti Lufthansa a svazu BDF, že na letišti Frankfurt-Hahn nebude dosaženo ziskovosti. Německo uvedlo, že odhad doby, kdy bude dosaženo ziskovosti, může být v průběhu času nezbytné upravit, a to kvůli mnoha faktorům, jako jsou rozhodnutí podniku o investicích a rozšíření činnosti. Společnost PwC však předložila spolehlivé hodnocení, že všechna předmětná opatření byla z ekonomického hlediska přiměřená. |
| --- | --- |

(277)

Německo odmítlo rovněž pochybnosti společnosti Lufthansa a svazu BDF, že na letišti Frankfurt-Hahn nebude dosaženo ziskovosti. Německo uvedlo, že odhad doby, kdy bude dosaženo ziskovosti, může být v průběhu času nezbytné upravit, a to kvůli mnoha faktorům, jako jsou rozhodnutí podniku o investicích a rozšíření činnosti. Společnost PwC však předložila spolehlivé hodnocení, že všechna předmětná opatření byla z ekonomického hlediska přiměřená.

| (278) | Tvrzení společnosti Lufthansa a svazu BDF, že neexistuje skutečné odůvodnění splnění kritéria tržně jednajícího hospodářského subjektu, je proto podle Německa nepodložené, zejména vzhledem ke skutečnosti, že společnost Lufthansa neměla k posouzení kritéria tržně jednajícího hospodářského subjektu, které provedla společnost PwC, přístup. |
| --- | --- |

(278)

Tvrzení společnosti Lufthansa a svazu BDF, že neexistuje skutečné odůvodnění splnění kritéria tržně jednajícího hospodářského subjektu, je proto podle Německa nepodložené, zejména vzhledem ke skutečnosti, že společnost Lufthansa neměla k posouzení kritéria tržně jednajícího hospodářského subjektu, které provedla společnost PwC, přístup.

| (279) | Pokud jde o navýšení kapitálu, Německo uvedlo, že k uzavření letiště Frankfurt-Hahn nedošlo; letiště bylo využíváno pro civilní letectví od roku 1993 do doby vstupu společnosti Fraport. Německo vysvětlilo, že letiště Frankfurt-Hahn proto nepředstavovalo projekt, který měl letiště zpřístupnit společnosti Ryanair, jak tvrdila společnost Lufthansa, nýbrž bylo navrženo jako nízkonákladové letiště, které má být za stejných, nediskriminačních podmínek využíváno jakoukoli leteckou společností. Německo tvrdilo, že skutečnost, že určité společnosti využívají některá letiště více než jiná, je běžné. Samotná společnost Lufthansa má například výhradní terminál na letišti Mnichov. |
| --- | --- |

(279)

Pokud jde o navýšení kapitálu, Německo uvedlo, že k uzavření letiště Frankfurt-Hahn nedošlo; letiště bylo využíváno pro civilní letectví od roku 1993 do doby vstupu společnosti Fraport. Německo vysvětlilo, že letiště Frankfurt-Hahn proto nepředstavovalo projekt, který měl letiště zpřístupnit společnosti Ryanair, jak tvrdila společnost Lufthansa, nýbrž bylo navrženo jako nízkonákladové letiště, které má být za stejných, nediskriminačních podmínek využíváno jakoukoli leteckou společností. Německo tvrdilo, že skutečnost, že určité společnosti využívají některá letiště více než jiná, je běžné. Samotná společnost Lufthansa má například výhradní terminál na letišti Mnichov.

| (280) | Německo dále uvedlo, že s ohledem na režim marketingové podpory nedošlo k žádné diskriminaci. Výše poskytnuté marketingové podpory byla stanovena přiměřeným, nediskriminačním způsobem. Vyplacení marketingové podpory ve splátkách, které společnost Lufthansa a svaz BDF kritizovaly, mělo pouze minimalizovat rizika v případě, že by trasa byla krátce po otevření znovu uzavřena. Toto nebezpečí neexistovalo podle Německa ve stejném rozsahu v případě, pokud již byla letecká společnost na letišti Frankfurt-Hahn přítomna a odbavovala více než 1 milion cestujících. Podle Německa mimoto společnost Ryanair neobdržela od společnosti FFHG žádnou tajnou nebo neodůvodněnou marketingovou podporu. |
| --- | --- |

(280)

Německo dále uvedlo, že s ohledem na režim marketingové podpory nedošlo k žádné diskriminaci. Výše poskytnuté marketingové podpory byla stanovena přiměřeným, nediskriminačním způsobem. Vyplacení marketingové podpory ve splátkách, které společnost Lufthansa a svaz BDF kritizovaly, mělo pouze minimalizovat rizika v případě, že by trasa byla krátce po otevření znovu uzavřena. Toto nebezpečí neexistovalo podle Německa ve stejném rozsahu v případě, pokud již byla letecká společnost na letišti Frankfurt-Hahn přítomna a odbavovala více než 1 milion cestujících. Podle Německa mimoto společnost Ryanair neobdržela od společnosti FFHG žádnou tajnou nebo neodůvodněnou marketingovou podporu.

| (281) | S ohledem na otázku, zda některá podpora pocházela ze státních prostředků, Německo uvedlo, že na rozdíl od tvrzení společnosti Lufthansa a svazu BDF nelze z ročních rozvah společnosti Fraport, v nichž podnik prohlásil, že je „závislým podnikem ve veřejném vlastnictví“, vyvodit žádné závěry. Toto tvrzení bylo ve výroční finanční zprávě uvedeno pouze s cílem představit vztah k podnikům a osobám blízkým společnosti Fraport, s ohledem na posouzení státní podpory však nemá žádné důsledky. Z tohoto prohlášení nelze každopádně odvodit přičitatelnost navýšení kapitálu státu. |
| --- | --- |

(281)

S ohledem na otázku, zda některá podpora pocházela ze státních prostředků, Německo uvedlo, že na rozdíl od tvrzení společnosti Lufthansa a svazu BDF nelze z ročních rozvah společnosti Fraport, v nichž podnik prohlásil, že je „závislým podnikem ve veřejném vlastnictví“, vyvodit žádné závěry. Toto tvrzení bylo ve výroční finanční zprávě uvedeno pouze s cílem představit vztah k podnikům a osobám blízkým společnosti Fraport, s ohledem na posouzení státní podpory však nemá žádné důsledky. Z tohoto prohlášení nelze každopádně odvodit přičitatelnost navýšení kapitálu státu.

závislým podnikem ve veřejném

| (282) | Pokud jde o otázku, zda je podpora poskytnutá společnosti FFHG slučitelná s vnitřním trhem, Německo uvedlo, že tvrzení společnosti Lufthansa a svazu BDF, že civilní využívání bylo zahájeno teprve šest let od ukončení vojenského využívání, není správné ani podstatné. Civilní využívání bylo zahájeno přímo v roce 1993 a v té době již existovala infrastruktura pro civilní využití. Rozšíření infrastruktury v zájmu přípravy letiště pro komerční osobní dopravu bylo nevyhnutelné. |
| --- | --- |

(282)

Pokud jde o otázku, zda je podpora poskytnutá společnosti FFHG slučitelná s vnitřním trhem, Německo uvedlo, že tvrzení společnosti Lufthansa a svazu BDF, že civilní využívání bylo zahájeno teprve šest let od ukončení vojenského využívání, není správné ani podstatné. Civilní využívání bylo zahájeno přímo v roce 1993 a v té době již existovala infrastruktura pro civilní využití. Rozšíření infrastruktury v zájmu přípravy letiště pro komerční osobní dopravu bylo nevyhnutelné.

| (283) | Německo odmítlo tvrzení společnosti Lufthansa a svazu BDF, že letiště Frankfurt-Hahn nepomáhá snížit přetížení letiště Frankfurt nad Mohanem, a podotklo, že společnost Lufthansa a svaz BDF své tvrzení nedoložily žádnými důkazy. |
| --- | --- |

(283)

Německo odmítlo tvrzení společnosti Lufthansa a svazu BDF, že letiště Frankfurt-Hahn nepomáhá snížit přetížení letiště Frankfurt nad Mohanem, a podotklo, že společnost Lufthansa a svaz BDF své tvrzení nedoložily žádnými důkazy.

| (284) | Německo výslovně odmítlo tvrzení společnosti Lufthansa a svazu BDF, že je sporné, zda letiště Frankfurt-Hahn vytvořilo značný počet pracovních míst. Německo v této souvislosti tvrdilo, že nelze popřít, že letiště Frankfurt-Hahn mělo značný vliv na hospodářský a sociální rozvoj strukturálně slabého regionu v jeho okolí. |
| --- | --- |

(284)

Německo výslovně odmítlo tvrzení společnosti Lufthansa a svazu BDF, že je sporné, zda letiště Frankfurt-Hahn vytvořilo značný počet pracovních míst. Německo v této souvislosti tvrdilo, že nelze popřít, že letiště Frankfurt-Hahn mělo značný vliv na hospodářský a sociální rozvoj strukturálně slabého regionu v jeho okolí.

| (285) | Německo popřelo také diskriminační účinky poplatků za cestující a marketingové podpory, jak tvrdily společnost Lufthansa a svaz BDF. Německo zajistilo, aby byly stanoveny na základě ekonomických aspektů a výpočtů a aby byly leteckým společnostem dostupné jednotným a nediskriminačním způsobem. |
| --- | --- |

(285)

Německo popřelo také diskriminační účinky poplatků za cestující a marketingové podpory, jak tvrdily společnost Lufthansa a svaz BDF. Německo zajistilo, aby byly stanoveny na základě ekonomických aspektů a výpočtů a aby byly leteckým společnostem dostupné jednotným a nediskriminačním způsobem.

| (286) | Německo odmítlo rovněž pochybnosti společnosti Lufthansa a svazu BDF s ohledem na zásadu jednotného financování na letišti Frankfurt-Hahn. Německo uvedlo, že tato zásada je ekonomicky odůvodněná, jelikož posouzení kritéria tržně jednajícího hospodářského subjektu, které provedla společnost PwC, prokazuje, že by nebylo možné přilákat na letiště Frankfurt-Hahn letecké společnosti, pokud by byly poplatky za cestující tak vysoké, aby zaručovaly ziskový provoz letiště od samého počátku. |
| --- | --- |

(286)

Německo odmítlo rovněž pochybnosti společnosti Lufthansa a svazu BDF s ohledem na zásadu jednotného financování na letišti Frankfurt-Hahn. Německo uvedlo, že tato zásada je ekonomicky odůvodněná, jelikož posouzení kritéria tržně jednajícího hospodářského subjektu, které provedla společnost PwC, prokazuje, že by nebylo možné přilákat na letiště Frankfurt-Hahn letecké společnosti, pokud by byly poplatky za cestující tak vysoké, aby zaručovaly ziskový provoz letiště od samého počátku.

| (287) | Pokud jde o tvrzení, která společnost Lufthansa a svaz BDF předložily v souvislosti s podporou, jež byla společnosti Ryanair poskytnuta prostřednictvím smluv uzavřených v roce 1999, 2002 a 2005, Německo odkázalo na podrobná posouzení kritéria tržně jednajícího hospodářského subjektu, která provedla společnost PwC, a uvedlo, že tyto smlouvy nemohou představovat státní podporu, jelikož jsou v souladu se zásadou investora v tržním hospodářství. Podle Německa jsou výpočty, které předložily společnost Lufthansa a svaz BDF, nevěrohodné a jsou založeny na nesprávných počtech cestujících. Německo opět podotklo, že letiště, jako je Frankfurt-Hahn, nebylo možné provozovat se ziskem od samotného začátku, nýbrž teprve ve střednědobém nebo dlouhodobém horizontu. |
| --- | --- |

(287)

Pokud jde o tvrzení, která společnost Lufthansa a svaz BDF předložily v souvislosti s podporou, jež byla společnosti Ryanair poskytnuta prostřednictvím smluv uzavřených v roce 1999, 2002 a 2005, Německo odkázalo na podrobná posouzení kritéria tržně jednajícího hospodářského subjektu, která provedla společnost PwC, a uvedlo, že tyto smlouvy nemohou představovat státní podporu, jelikož jsou v souladu se zásadou investora v tržním hospodářství. Podle Německa jsou výpočty, které předložily společnost Lufthansa a svaz BDF, nevěrohodné a jsou založeny na nesprávných počtech cestujících. Německo opět podotklo, že letiště, jako je Frankfurt-Hahn, nebylo možné provozovat se ziskem od samotného začátku, nýbrž teprve ve střednědobém nebo dlouhodobém horizontu.

| (288) | Německo rovněž uvedlo, že pochybnosti, které společnost Lufthansa a svaz BDF uvedly v souvislosti s otázkou, zda je podpora pro společnost Ryanair odůvodněná, jsou nepodložené. Německo mimoto tvrdilo, že i kdyby marketingová podpora společnost Ryanair zvýhodňovala, což podle Německa není pravda, byla by tato podpora slučitelná s vnitřním trhem na základě kritérií stanovených v bodě 79 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005. |
| --- | --- |

(288)

Německo rovněž uvedlo, že pochybnosti, které společnost Lufthansa a svaz BDF uvedly v souvislosti s otázkou, zda je podpora pro společnost Ryanair odůvodněná, jsou nepodložené. Německo mimoto tvrdilo, že i kdyby marketingová podpora společnost Ryanair zvýhodňovala, což podle Německa není pravda, byla by tato podpora slučitelná s vnitřním trhem na základě kritérií stanovených v bodě 79 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005.

7.3.   K PŘIPOMÍNKÁM SPOLEČNOSTI AIR FRANCE A SDRUŽENÍ AEA

K PŘIPOMÍNKÁM SPOLEČNOSTI AIR FRANCE A SDRUŽENÍ AEA

| (289) | Německo v souvislosti s připomínkami sdružení AEA podotklo, že nebyly doloženy žádnými důkazy. Německo mimoto tvrdilo, že i kdyby existovaly negativní účinky na konkurenční letiště, jak tvrdilo sdružení AEA, tato letiště si nestěžovala a nevyjádřila se ani k rozhodnutí o zahájení řízení z roku 2008. |
| --- | --- |

(289)

Německo v souvislosti s připomínkami sdružení AEA podotklo, že nebyly doloženy žádnými důkazy. Německo mimoto tvrdilo, že i kdyby existovaly negativní účinky na konkurenční letiště, jak tvrdilo sdružení AEA, tato letiště si nestěžovala a nevyjádřila se ani k rozhodnutí o zahájení řízení z roku 2008.

8.   POSOUZENÍ EXISTENCE PODPORY

POSOUZENÍ EXISTENCE PODPORY

| (290) | V čl. 107 odst. 1 Smlouvy je stanoveno, že „podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem“. |
| --- | --- |

(290)

V čl. 107 odst. 1 Smlouvy je stanoveno, že „podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem“.

| (291) | Kritéria stanovená v čl. 107 odst. 1 Smlouvy jsou kumulativní. Aby dotyčné opatření představovalo podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy, musí být splněny všechny níže uvedené podmínky. Finanční podpora konkrétně:






  a) | musí být poskytnuta státem nebo ze státních prostředků, |
| --- | --- | --- |

(291)

Kritéria stanovená v čl. 107 odst. 1 Smlouvy jsou kumulativní. Aby dotyčné opatření představovalo podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy, musí být splněny všechny níže uvedené podmínky. Finanční podpora konkrétně:

a)

musí být poskytnuta státem nebo ze státních prostředků,

| b) | musí zvýhodňovat určité podniky nebo určitá odvětví výroby, |
| --- | --- |

b)

musí zvýhodňovat určité podniky nebo určitá odvětví výroby,

| c) | narušuje nebo může narušit hospodářskou soutěž a |
| --- | --- |

c)

narušuje nebo může narušit hospodářskou soutěž a

| d) | musí ovlivňovat obchod mezi členskými státy. |
| --- | --- |

d)

musí ovlivňovat obchod mezi členskými státy.

8.1.   HODNOCENÍ OPATŘENÍ PROVEDENÝCH VE PROSPĚCH LETIŠTĚ JAKO PODPORY

HODNOCENÍ OPATŘENÍ PROVEDENÝCH VE PROSPĚCH LETIŠTĚ JAKO PODPORY

8.1.1.   OPATŘENÍ Č. 1: SMLOUVA O PŘEVODU ZISKŮ A ZTRÁT Z ROKU 2001

POUŽITELNOST PRAVIDEL STÁTNÍ PODPORY NA LETIŠTĚ

| (292) | Německo uvedlo, že smlouva o převodu zisků a ztrát z roku 2001 byla zavedena před tím, než se veřejné financování letišť začalo považovat za státní podporu, a nezměnila se, dokud nebyla nahrazena smlouvou o převodu zisků a ztrát z roku 2004. |
| --- | --- |

(292)

Německo uvedlo, že smlouva o převodu zisků a ztrát z roku 2001 byla zavedena před tím, než se veřejné financování letišť začalo považovat za státní podporu, a nezměnila se, dokud nebyla nahrazena smlouvou o převodu zisků a ztrát z roku 2004.

| (293) | Komise proto musí nejprve zjistit, zda se na smlouvu o převodu zisků a ztrát z roku 2001 vztahovala v době jejího uzavření pravidla státní podpory. Komise v této souvislosti připomíná, že opatření podpory představuje existující podporu podle čl. 1 písm. b) bodu v) nařízení (ES) č. 659/1999 tehdy, pokud v době, kdy začala být uskutečňována, nevytvářela podporu a poté se stala podporou následkem vývoje společného trhu bez toho, že by byla členským státem pozměněna. |
| --- | --- |

(293)

Komise proto musí nejprve zjistit, zda se na smlouvu o převodu zisků a ztrát z roku 2001 vztahovala v době jejího uzavření pravidla státní podpory. Komise v této souvislosti připomíná, že opatření podpory představuje existující podporu podle čl. 1 písm. b) bodu v) nařízení (ES) č. 659/1999 tehdy, pokud v době, kdy začala být uskutečňována, nevytvářela podporu a poté se stala podporou následkem vývoje společného trhu bez toho, že by byla členským státem pozměněna.

| (294) | Vývoj letišť podléhal v minulosti často čistě teritoriální logice nebo v některých případech vojenským potřebám. Provozování letišť bylo organizováno spíše jako součást správy než jako komerční podnik. Rovněž hospodářská soutěž mezi letišti a provozovateli letišť byla omezená a rozvíjí se teprve postupně. Z těchto důvodů pokládala i Komise financování letišť a letištní infrastruktury ze strany státu po určitou dobu za všeobecné opatření hospodářské politiky, jež nepodléhalo pravidlům Smlouvy týkajícím se státních podpor. |
| --- | --- |

(294)

Vývoj letišť podléhal v minulosti často čistě teritoriální logice nebo v některých případech vojenským potřebám. Provozování letišť bylo organizováno spíše jako součást správy než jako komerční podnik. Rovněž hospodářská soutěž mezi letišti a provozovateli letišť byla omezená a rozvíjí se teprve postupně. Z těchto důvodů pokládala i Komise financování letišť a letištní infrastruktury ze strany státu po určitou dobu za všeobecné opatření hospodářské politiky, jež nepodléhalo pravidlům Smlouvy týkajícím se státních podpor.

| (295) | Tržní prostředí se však změnilo. V rozsudku ve věci Aéroports de Paris Tribunál rozhodl, že provozování letiště, které spočívá v poskytování letištních služeb leteckým společnostem a různým poskytovatelům služeb na letištích, rovněž představuje hospodářskou činnost (47). Od vyhlášení rozsudku ve věci Aéroports de Paris (12. prosince 2000) již proto nelze mít za to, že provozování a výstavba letišť představuje úkol správy, který spadá do výkonu veřejné správy, a nepodléhá tudíž systému kontroly státní podpory. |
| --- | --- |

(295)

Tržní prostředí se však změnilo. V rozsudku ve věci Aéroports de Paris Tribunál rozhodl, že provozování letiště, které spočívá v poskytování letištních služeb leteckým společnostem a různým poskytovatelům služeb na letištích, rovněž představuje hospodářskou činnost (47). Od vyhlášení rozsudku ve věci Aéroports de Paris (12. prosince 2000) již proto nelze mít za to, že provozování a výstavba letišť představuje úkol správy, který spadá do výkonu veřejné správy, a nepodléhá tudíž systému kontroly státní podpory.

Aéroports de Paris

47

Aéroports de Paris

| (296) | V rozsudku ve věci Letiště Leipzig/Halle Tribunál potvrdil, že použití pravidel státní podpory na letiště nelze předem vyloučit, jelikož provozování letiště a výstavba letištní infrastruktury představují hospodářskou činnost (48). Pokud provozovatel letiště vykonává činnosti hospodářské povahy, představuje bez ohledu na své právní postavení a způsob financování podnik ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy, a použijí se tudíž pravidla Smlouvy v oblasti státní podpory (49). |
| --- | --- |

(296)

V rozsudku ve věci Letiště Leipzig/Halle Tribunál potvrdil, že použití pravidel státní podpory na letiště nelze předem vyloučit, jelikož provozování letiště a výstavba letištní infrastruktury představují hospodářskou činnost (48). Pokud provozovatel letiště vykonává činnosti hospodářské povahy, představuje bez ohledu na své právní postavení a způsob financování podnik ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy, a použijí se tudíž pravidla Smlouvy v oblasti státní podpory (49).

Letiště Leipzig/Halle

48

49

| (297) | Společnost FFHG se podílela na výstavbě, údržbě a provozu letiště Frankfurt-Hahn. V tomto kontextu nabízela letištní služby a účtovala uživatelům – provozovatelům komerční letecké dopravy i uživatelům v oblasti nekomerčního všeobecného letectví – za užívání letištní infrastruktury poplatky, infrastrukturu tudíž využívala komerčně. Je proto nutno vyvodit závěr, že ode dne vynesení rozsudku ve věci Aéroports de Paris (tj. 12. prosince 2000) vykonávala společnost FFHG hospodářskou činnost. |
| --- | --- |

(297)

Společnost FFHG se podílela na výstavbě, údržbě a provozu letiště Frankfurt-Hahn. V tomto kontextu nabízela letištní služby a účtovala uživatelům – provozovatelům komerční letecké dopravy i uživatelům v oblasti nekomerčního všeobecného letectví – za užívání letištní infrastruktury poplatky, infrastrukturu tudíž využívala komerčně. Je proto nutno vyvodit závěr, že ode dne vynesení rozsudku ve věci Aéroports de Paris (tj. 12. prosince 2000) vykonávala společnost FFHG hospodářskou činnost.

| (298) | Vzhledem k vývoji (jak je popsán v 294. až 296. bodě odůvodnění) se Komise domnívá, že před vynesením rozsudku Tribunálu ve věci Aéroports de Paris mohly orgány veřejné moci legitimně předpokládat, že financování opatření týkajících se letišť nepředstavuje státní podporu, a nemusí být tudíž oznámeno Komisi. Komise proto nemůže zpochybnit jednotlivá finanční opatření (která nebyla provedena na základě režimu podpory (50)), jež byla s konečnou platností schválena před vynesením rozsudku ve věci Aéroports de Paris, na základě pravidel státní podpory. |
| --- | --- |

(298)

Vzhledem k vývoji (jak je popsán v 294. až 296. bodě odůvodnění) se Komise domnívá, že před vynesením rozsudku Tribunálu ve věci Aéroports de Paris mohly orgány veřejné moci legitimně předpokládat, že financování opatření týkajících se letišť nepředstavuje státní podporu, a nemusí být tudíž oznámeno Komisi. Komise proto nemůže zpochybnit jednotlivá finanční opatření (která nebyla provedena na základě režimu podpory (50)), jež byla s konečnou platností schválena před vynesením rozsudku ve věci Aéroports de Paris, na základě pravidel státní podpory.

Aéroports de Paris

50

Aéroports de Paris

| (299) | Komise musí tudíž nejprve posoudit, zda byla smlouva o převodu zisků a ztrát z roku 2001 zavedena před vynesením rozsudku ve věci Aéroports de Paris (12. prosince 2000), a za druhé, zda bylo toto opatření později pozměněno. |
| --- | --- |

(299)

Komise musí tudíž nejprve posoudit, zda byla smlouva o převodu zisků a ztrát z roku 2001 zavedena před vynesením rozsudku ve věci Aéroports de Paris (12. prosince 2000), a za druhé, zda bylo toto opatření později pozměněno.

Aéroports de Paris

| (300) | Smlouva o převodu zisků a ztrát z roku 2001 byla neodvolatelně schválena dne 31. srpna 1999 a byla potvrzena v notářské listině ze dne 24. listopadu 2000. Komise má tudíž za to, že smlouva o převodu zisků a ztrát z roku 2001 byla neodvolatelně zavedena před vynesením rozsudku ve věci Aéroports de Paris. Smlouva o převodu zisků a ztrát z roku 2001 nebyla mimoto pozměněna, dokud nebyla nahrazena smlouvou o převodu zisků a ztrát z roku 2004. |
| --- | --- |

(300)

Smlouva o převodu zisků a ztrát z roku 2001 byla neodvolatelně schválena dne 31. srpna 1999 a byla potvrzena v notářské listině ze dne 24. listopadu 2000. Komise má tudíž za to, že smlouva o převodu zisků a ztrát z roku 2001 byla neodvolatelně zavedena před vynesením rozsudku ve věci Aéroports de Paris. Smlouva o převodu zisků a ztrát z roku 2001 nebyla mimoto pozměněna, dokud nebyla nahrazena smlouvou o převodu zisků a ztrát z roku 2004.

Aéroports de Paris

| (301) | V té době mohly proto orgány veřejné moci legitimně předpokládat, že smlouva o převodu zisků a ztrát za účelem pokrytí ročních ztrát společnosti FFHG nepředstavuje státní podporu. |
| --- | --- |

(301)

V té době mohly proto orgány veřejné moci legitimně předpokládat, že smlouva o převodu zisků a ztrát za účelem pokrytí ročních ztrát společnosti FFHG nepředstavuje státní podporu.

ZÁVĚR

| (302) | Vzhledem k úvahám uvedeným v 292. bodě odůvodnění a následujících bodech odůvodnění vyvozuje Komise závěr, že v době zavedení smlouvy o převodu zisků a ztrát z roku 2001 mohly orgány veřejné moci legitimně předpokládat, že smlouva o převodu zisků a ztrát za účelem pokrytí ročních ztrát společnosti FFHG nepředstavuje státní podporu. |
| --- | --- |

(302)

Vzhledem k úvahám uvedeným v 292. bodě odůvodnění a následujících bodech odůvodnění vyvozuje Komise závěr, že v době zavedení smlouvy o převodu zisků a ztrát z roku 2001 mohly orgány veřejné moci legitimně předpokládat, že smlouva o převodu zisků a ztrát za účelem pokrytí ročních ztrát společnosti FFHG nepředstavuje státní podporu.

8.1.2.   OPATŘENÍ Č. 2: NAVÝŠENÍ KAPITÁLU V ROCE 2001

| (303) | V roce 2001 navýšily společnost Fraport a spolková země Porýní-Falc kapitál společnosti FFHG o 27 milionů EUR. Společnost Fraport přispěla částkou ve výši 19,7 milionu EUR; spolková země Porýní-Falc přispěla částkou ve výši 7,3 milionu EUR. Navýšení kapitálu bylo dne 14. prosince 2001 schváleno nejprve dozorčí radou společnosti Fraport (s ohledem na její příspěvek) a následně usnesením společníků společnosti FFHG ze dne 9. ledna 2002 (51). Navýšení kapitálu ze strany společnosti Fraport a spolkové země nabylo účinnosti dne 9. ledna 2002. |
| --- | --- |

(303)

V roce 2001 navýšily společnost Fraport a spolková země Porýní-Falc kapitál společnosti FFHG o 27 milionů EUR. Společnost Fraport přispěla částkou ve výši 19,7 milionu EUR; spolková země Porýní-Falc přispěla částkou ve výši 7,3 milionu EUR. Navýšení kapitálu bylo dne 14. prosince 2001 schváleno nejprve dozorčí radou společnosti Fraport (s ohledem na její příspěvek) a následně usnesením společníků společnosti FFHG ze dne 9. ledna 2002 (51). Navýšení kapitálu ze strany společnosti Fraport a spolkové země nabylo účinnosti dne 9. ledna 2002.

51

8.1.2.1.   
  Pojmy podnik a hospodářská činnost

Pojmy podnik a hospodářská činnost

| (304) | Jak bylo analyzováno v 293. bodě odůvodnění a následujících bodech odůvodnění, ode dne 12. prosince 2000 je pro účely čl. 107 odst. 1 Smlouvy třeba společnost FFHG pokládat za podnik, který vykonává hospodářskou činnost. |
| --- | --- |

(304)

Jak bylo analyzováno v 293. bodě odůvodnění a následujících bodech odůvodnění, ode dne 12. prosince 2000 je pro účely čl. 107 odst. 1 Smlouvy třeba společnost FFHG pokládat za podnik, který vykonává hospodářskou činnost.

8.1.2.2.   
  Státní prostředky a přičitatelnost státu

Státní prostředky a přičitatelnost státu

| (305) | Aby dotyčná opatření představovala státní podporu, musí být financována ze státních prostředků a rozhodnutí o provedení opatření musí být přičitatelné státu. |
| --- | --- |

(305)

Aby dotyčná opatření představovala státní podporu, musí být financována ze státních prostředků a rozhodnutí o provedení opatření musí být přičitatelné státu.

| (306) | Pojem státní podpory se vztahuje na jakoukoli výhodu poskytnutou ze státních prostředků samotným státem nebo zprostředkujícím subjektem jednajícím na základě pravomocí, které mu byly svěřeny (52). Zdroje místních orgánů představují pro účely použití článku 107 Smlouvy státní prostředky (53). V tomto ohledu Komise v souladu s ustálenou praxí usuzuje, že bez ohledu na to, zda je veřejný podnik ztrátový nebo ziskový, je třeba veškeré jeho zdroje pokládat za státní prostředky (54). |
| --- | --- |

(306)

Pojem státní podpory se vztahuje na jakoukoli výhodu poskytnutou ze státních prostředků samotným státem nebo zprostředkujícím subjektem jednajícím na základě pravomocí, které mu byly svěřeny (52). Zdroje místních orgánů představují pro účely použití článku 107 Smlouvy státní prostředky (53). V tomto ohledu Komise v souladu s ustálenou praxí usuzuje, že bez ohledu na to, zda je veřejný podnik ztrátový nebo ziskový, je třeba veškeré jeho zdroje pokládat za státní prostředky (54).

52

53

54

Podíl spolkové země Porýní-Falc na navýšení kapitálu v roce 2001

Podíl spolkové země Porýní-Falc na navýšení kapitálu v roce 2001

| (307) | Spolková země Porýní-Falc financovala svůj podíl na navýšení kapitálu v roce 2001 přímo ze svého souhrnného rozpočtu. Lze proto vyvodit závěr, že opatření je financováno ze státních prostředků a lze je přičíst státu. |
| --- | --- |

(307)

Spolková země Porýní-Falc financovala svůj podíl na navýšení kapitálu v roce 2001 přímo ze svého souhrnného rozpočtu. Lze proto vyvodit závěr, že opatření je financováno ze státních prostředků a lze je přičíst státu.

Podíl společnosti Fraport na navýšení kapitálu v roce 2001

Podíl společnosti Fraport na navýšení kapitálu v roce 2001

Státní prostředky

Státní prostředky

| (308) | Podle názoru Německa se podíl společnosti Fraport na navýšení kapitálu v roce 2001 nepovažuje za financování ze státních prostředků, jelikož v té době byla společnost Fraport nezávislá akciová společnost soukromého práva, která byla kotovaná na burze cenných papírů, a orgány veřejné moci nevykonávaly trvale kontrolu nad jejími finančními prostředky. |
| --- | --- |

(308)

Podle názoru Německa se podíl společnosti Fraport na navýšení kapitálu v roce 2001 nepovažuje za financování ze státních prostředků, jelikož v té době byla společnost Fraport nezávislá akciová společnost soukromého práva, která byla kotovaná na burze cenných papírů, a orgány veřejné moci nevykonávaly trvale kontrolu nad jejími finančními prostředky.

| (309) | Podle judikatury jsou prostředky podniku považovány za státní prostředky, může-li stát prostřednictvím kontroly podniku směrovat použití jeho prostředků (55). |
| --- | --- |

(309)

Podle judikatury jsou prostředky podniku považovány za státní prostředky, může-li stát prostřednictvím kontroly podniku směrovat použití jeho prostředků (55).

55

| (310) | Komise se domnívá, že v daném případě měl stát v rozhodné době nad předmětnými prostředky přímou či nepřímou kontrolu. Komise podotýká, že v době, kdy bylo neodvolatelně rozhodnuto o navýšení kapitálu v roce 2001, byla společnost převážně ve veřejném vlastnictví. Do dne 11. června 2001 vlastnili veřejní akcionáři ve společnosti Fraport 100 % podíl (56). Dne 11. června 2001 byla společnost Fraport kotována na burze cenných papírů a 29,71 % podíl byl prodán soukromým vlastníkům. Poté měla spolková země Hesensko ve společnosti Fraport 32,04 % podíl, společnost Stadtwerke Frankfurt am Main Holding GmbH (která byla zcela ve vlastnictví města Frankfurt nad Mohanem) vlastnila 20,47 % podíl a Spolková republika Německo pak 18,32 % podíl. |
| --- | --- |

(310)

Komise se domnívá, že v daném případě měl stát v rozhodné době nad předmětnými prostředky přímou či nepřímou kontrolu. Komise podotýká, že v době, kdy bylo neodvolatelně rozhodnuto o navýšení kapitálu v roce 2001, byla společnost převážně ve veřejném vlastnictví. Do dne 11. června 2001 vlastnili veřejní akcionáři ve společnosti Fraport 100 % podíl (56). Dne 11. června 2001 byla společnost Fraport kotována na burze cenných papírů a 29,71 % podíl byl prodán soukromým vlastníkům. Poté měla spolková země Hesensko ve společnosti Fraport 32,04 % podíl, společnost Stadtwerke Frankfurt am Main Holding GmbH (která byla zcela ve vlastnictví města Frankfurt nad Mohanem) vlastnila 20,47 % podíl a Spolková republika Německo pak 18,32 % podíl.

56

| (311) | V období od 11. června 2001 do 26. října 2005 měli proto veřejní vlastníci ve společnosti Fraport 70,29 % podíl, a jako taková se tato společnost považuje za veřejný podnik ve smyslu čl. 2 písm. b) směrnice 2006/111/ES. Skutečnost, že většinu akcií společnosti Fraport vlastnily veřejné subjekty, rovněž znamenala, že tyto subjekty mohly na společnost Fraport vykonávat dominantní vliv. |
| --- | --- |

(311)

V období od 11. června 2001 do 26. října 2005 měli proto veřejní vlastníci ve společnosti Fraport 70,29 % podíl, a jako taková se tato společnost považuje za veřejný podnik ve smyslu čl. 2 písm. b) směrnice 2006/111/ES. Skutečnost, že většinu akcií společnosti Fraport vlastnily veřejné subjekty, rovněž znamenala, že tyto subjekty mohly na společnost Fraport vykonávat dominantní vliv.

| (312) | Komise se tudíž domnívá, že jakékoli navýšení kapitálu ze zdrojů společnosti Fraport znamenalo ztrátu státních prostředků, představuje tudíž převod státních prostředků. |
| --- | --- |

(312)

Komise se tudíž domnívá, že jakékoli navýšení kapitálu ze zdrojů společnosti Fraport znamenalo ztrátu státních prostředků, představuje tudíž převod státních prostředků.

Přičitatelnost státu

Přičitatelnost státu

| (313) | Soudní dvůr však také rozhodl, že i v případě, že stát může kontrolovat veřejný podnik a jeho činnosti, není možné v konkrétním případě automaticky předpokládat, že tuto kontrolu skutečně vykonává. Veřejný podnik může v závislosti na míře samostatnosti, kterou mu stát ponechá, jednat více či méně nezávisle. |
| --- | --- |

(313)

Soudní dvůr však také rozhodl, že i v případě, že stát může kontrolovat veřejný podnik a jeho činnosti, není možné v konkrétním případě automaticky předpokládat, že tuto kontrolu skutečně vykonává. Veřejný podnik může v závislosti na míře samostatnosti, kterou mu stát ponechá, jednat více či méně nezávisle.

| (314) | Pouhá skutečnost, že je veřejný podnik kontrolován státem, proto nestačí k tomu, aby opatření přijatá tímto podnikem, jako je poskytnutí finančních prostředků společnosti FFHG prostřednictvím navýšení kapitálu v roce 2001, byla přičitatelná státu. Je nutné přezkoumat, zda musí být na orgány veřejné moci nahlíženo tak, že se tak či onak podílely na přijetí daného opatření. Soudní dvůr konstatoval, že přičitatelnost opatření uskutečněného veřejným podnikem státu je možné vyvodit ze souhrnu nepřímých důkazů vyplývajících z okolností projednávaného případu a kontextu, ve kterém bylo toto opatření přijato (57). |
| --- | --- |

(314)

Pouhá skutečnost, že je veřejný podnik kontrolován státem, proto nestačí k tomu, aby opatření přijatá tímto podnikem, jako je poskytnutí finančních prostředků společnosti FFHG prostřednictvím navýšení kapitálu v roce 2001, byla přičitatelná státu. Je nutné přezkoumat, zda musí být na orgány veřejné moci nahlíženo tak, že se tak či onak podílely na přijetí daného opatření. Soudní dvůr konstatoval, že přičitatelnost opatření uskutečněného veřejným podnikem státu je možné vyvodit ze souhrnu nepřímých důkazů vyplývajících z okolností projednávaného případu a kontextu, ve kterém bylo toto opatření přijato (57).

57

| (315) | K takovýmto nepřímým důkazům může patřit začlenění veřejného podniku do struktur veřejné správy, povaha činností podniku a jejich výkon na trhu v rámci běžných podmínek hospodářské soutěže se soukromými subjekty, právní postavení podniku (zda se na něj vztahuje veřejné právo, nebo obecné obchodní právo), intenzita dohledu vykonávaného orgány veřejné moci nad vedením podniku nebo jakýkoliv jiný ukazatel, který by svědčil o účasti orgánů veřejné moci na přijetí dotyčného opatření nebo o nepravděpodobnosti toho, že se přijetí neúčastnily, s ohledem na rozsah tohoto opatření, jeho obsah nebo podmínky (58). |
| --- | --- |

(315)

K takovýmto nepřímým důkazům může patřit začlenění veřejného podniku do struktur veřejné správy, povaha činností podniku a jejich výkon na trhu v rámci běžných podmínek hospodářské soutěže se soukromými subjekty, právní postavení podniku (zda se na něj vztahuje veřejné právo, nebo obecné obchodní právo), intenzita dohledu vykonávaného orgány veřejné moci nad vedením podniku nebo jakýkoliv jiný ukazatel, který by svědčil o účasti orgánů veřejné moci na přijetí dotyčného opatření nebo o nepravděpodobnosti toho, že se přijetí neúčastnily, s ohledem na rozsah tohoto opatření, jeho obsah nebo podmínky (58).

58

| (316) | Jak je uvedeno v 135. bodě odůvodnění a následujících bodech odůvodnění, Německo tvrdilo, že opatření, která společnost Fraport přijala v souvislosti s letištěm Frankfurt-Hahn, nelze přičíst státu. Německo v tomto ohledu odkázalo zejména na § 76 zákona AktG a na rozsudky podle německého práva, podle nichž má představenstvo akciové společnosti (Aktiengesellschaft) velký prostor pro uvážení, pokud jde o každodenní činnosti společnosti, a do té míry jedná tudíž nezávisle na akcionářích. |
| --- | --- |

(316)

Jak je uvedeno v 135. bodě odůvodnění a následujících bodech odůvodnění, Německo tvrdilo, že opatření, která společnost Fraport přijala v souvislosti s letištěm Frankfurt-Hahn, nelze přičíst státu. Německo v tomto ohledu odkázalo zejména na § 76 zákona AktG a na rozsudky podle německého práva, podle nichž má představenstvo akciové společnosti (Aktiengesellschaft) velký prostor pro uvážení, pokud jde o každodenní činnosti společnosti, a do té míry jedná tudíž nezávisle na akcionářích.

Aktiengesellschaft)

| (317) | Německo odkázalo rovněž na rozsudek německého Spolkového soudního dvora (Bundesgerichtshof), v němž soud konstatoval, že veřejní akcionáři nemohou ovlivňovat individuální rozhodnutí přijímaná v rámci každodenních činností, nýbrž mohou stanovit pouze celkový rámec a vykonávat základní dohled nad společností Fraport. Podle Německa byla tato zvláštní povaha akciové společnosti uznána rovněž ve vztahu k právu EU v oblasti zadávání veřejných zakázek, a to v rozsudku Soudního dvora ve věci Stadtwerke Brixen AG (59). |
| --- | --- |

(317)

Německo odkázalo rovněž na rozsudek německého Spolkového soudního dvora (Bundesgerichtshof), v němž soud konstatoval, že veřejní akcionáři nemohou ovlivňovat individuální rozhodnutí přijímaná v rámci každodenních činností, nýbrž mohou stanovit pouze celkový rámec a vykonávat základní dohled nad společností Fraport. Podle Německa byla tato zvláštní povaha akciové společnosti uznána rovněž ve vztahu k právu EU v oblasti zadávání veřejných zakázek, a to v rozsudku Soudního dvora ve věci Stadtwerke Brixen AG (59).

Bundesgerichtshof

Stadtwerke Brixen AG

59

| (318) | Co se proto týká účasti veřejných akcionářů na rozhodování valné hromady, Německo tvrdilo, že hlasování na valné hromadě není ničím jiným než výkonem zákonných práv a povinností akcionářů. Německo odmítlo taktéž domněnku, že jsou přítomny některé z ostatních nepřímých důkazů uvedených v rozsudku ve věci Stardust Marine, jak bylo zmíněno v 315. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(318)

Co se proto týká účasti veřejných akcionářů na rozhodování valné hromady, Německo tvrdilo, že hlasování na valné hromadě není ničím jiným než výkonem zákonných práv a povinností akcionářů. Německo odmítlo taktéž domněnku, že jsou přítomny některé z ostatních nepřímých důkazů uvedených v rozsudku ve věci Stardust Marine, jak bylo zmíněno v 315. bodě odůvodnění.

Stardust Marine

| (319) | Komise na úvod podotýká, že skutečnost, že určitá společnost ve vlastnictví státu je společností soukromého práva, nemůže s ohledem na samostatnost, kterou jí tato právní forma může poskytovat, považovat za dostatečnou, aby byla vyloučena přičitatelnost jejích opatření státu (60). Nelze rozlišovat mezi případy, v nichž podporu poskytne přímo stát, a případy, v nichž podporu poskytnou veřejné nebo soukromé subjekty zřízené nebo jmenované státem za účelem správy podpory (61). |
| --- | --- |

(319)

Komise na úvod podotýká, že skutečnost, že určitá společnost ve vlastnictví státu je společností soukromého práva, nemůže s ohledem na samostatnost, kterou jí tato právní forma může poskytovat, považovat za dostatečnou, aby byla vyloučena přičitatelnost jejích opatření státu (60). Nelze rozlišovat mezi případy, v nichž podporu poskytne přímo stát, a případy, v nichž podporu poskytnou veřejné nebo soukromé subjekty zřízené nebo jmenované státem za účelem správy podpory (61).

60

61

| (320) | Komise mimoto poznamenává, že rozsudek, který vynesl německý Spolkový soudní dvůr (Bundesgerichtshof) v roce 1999 (62), se týká trestního řízení. Toto řízení se na posledním stupni zabývalo otázkou, zda může být zaměstnanec společnosti Fraport obviněn z trestného činu „korupce zaměstnance“ nebo „korupce státního úředníka“, takže vyvstala otázka, zda lze společnost Fraport pokládat podle německého trestního zákoníku za „jiný správní orgán“ (63). Daná věc tudíž nijak nesouvisela s otázkou, zda lze jednání společnosti Fraport podle pravidel státní podpory přičíst státu, nýbrž pouze objasňovala, že zaměstnanec společnosti Fraport není státním úředníkem a že společnost Fraport nelze pokládat za součást veřejné správy ve smyslu německého trestního zákoníku. |
| --- | --- |

(320)

Komise mimoto poznamenává, že rozsudek, který vynesl německý Spolkový soudní dvůr (Bundesgerichtshof) v roce 1999 (62), se týká trestního řízení. Toto řízení se na posledním stupni zabývalo otázkou, zda může být zaměstnanec společnosti Fraport obviněn z trestného činu „korupce zaměstnance“ nebo „korupce státního úředníka“, takže vyvstala otázka, zda lze společnost Fraport pokládat podle německého trestního zákoníku za „jiný správní orgán“ (63). Daná věc tudíž nijak nesouvisela s otázkou, zda lze jednání společnosti Fraport podle pravidel státní podpory přičíst státu, nýbrž pouze objasňovala, že zaměstnanec společnosti Fraport není státním úředníkem a že společnost Fraport nelze pokládat za součást veřejné správy ve smyslu německého trestního zákoníku.

Bundesgerichtshof

62

korupce zaměstnance

korupce státního úředníka

jiný správní orgán

63

| (321) | Co se týká dalšího rozsudku Spolkového soudního dvora, na který Německo poukázalo (64), Komise podotýká, že tento rozsudek se stejně jako věc Parking Brixen (65) týkal kritéria veřejné kontroly nad podnikem ve smyslu pravidel Unie pro zadávání veřejných zakázek. Nezabýval se otázkou přičitatelnosti podle právních předpisů v oblasti státní podpory. |
| --- | --- |

(321)

Co se týká dalšího rozsudku Spolkového soudního dvora, na který Německo poukázalo (64), Komise podotýká, že tento rozsudek se stejně jako věc Parking Brixen (65) týkal kritéria veřejné kontroly nad podnikem ve smyslu pravidel Unie pro zadávání veřejných zakázek. Nezabýval se otázkou přičitatelnosti podle právních předpisů v oblasti státní podpory.

64

65

| (322) | Ačkoli může být pravdou, že představenstvo akciové společnosti může při přijímání rozhodnutí v rámci každodenní činnosti jednat nezávisle na veřejných akcionářích, vzhledem k vlastnické struktuře (70 % vlastníků je z veřejného sektoru) a dohodě o konsorciu uzavřené mezi veřejnými vlastníky se však společnost Fraport sama považuje za „závislý podnik ve veřejném vlastnictví“ (66) (jak bylo uvedeno v každé výroční finanční zprávě v období od roku 2001 do roku 2006). |
| --- | --- |

(322)

Ačkoli může být pravdou, že představenstvo akciové společnosti může při přijímání rozhodnutí v rámci každodenní činnosti jednat nezávisle na veřejných akcionářích, vzhledem k vlastnické struktuře (70 % vlastníků je z veřejného sektoru) a dohodě o konsorciu uzavřené mezi veřejnými vlastníky se však společnost Fraport sama považuje za „závislý podnik ve veřejném vlastnictví“ (66) (jak bylo uvedeno v každé výroční finanční zprávě v období od roku 2001 do roku 2006).

závislý podnik ve veřejném vlastnictví

66

| (323) | To, že navýšení kapitálu v roce 2001 lze skutečně přičíst státu, mimoto naznačuje řada faktorů. |
| --- | --- |

(323)

To, že navýšení kapitálu v roce 2001 lze skutečně přičíst státu, mimoto naznačuje řada faktorů.

| (324) | Komise se za prvé domnívá, že navýšení kapitálu v roce 2001 nelze posoudit mimo kontext, nýbrž je nutno je uvážit s přihlédnutím k politické a právní situaci společnosti Fraport v té době. Tyto okolnosti a fakta jednoznačně naznačují, že bez účasti státu by opatření nebylo přijato. |
| --- | --- |

(324)

Komise se za prvé domnívá, že navýšení kapitálu v roce 2001 nelze posoudit mimo kontext, nýbrž je nutno je uvážit s přihlédnutím k politické a právní situaci společnosti Fraport v té době. Tyto okolnosti a fakta jednoznačně naznačují, že bez účasti státu by opatření nebylo přijato.

| (325) | Podle zápisu ze zasedání dozorčí rady společnosti Fraport dne 26. září 1997 nabídly orgány spolkové země Porýní-Falc společnosti Fraport účast na letišti Frankfurt-Hahn, jelikož si „spolková země Porýní-Falc prostřednictvím účasti [společnosti Fraport] ve společnosti [FFHG] přála posílit rozvoj pracovních příležitostí a jelikož očekávala nárůst objemu letecké dopravy“. Poté, co se společnost Fraport stala dne 1. ledna 1998 společníkem ve společnosti FFHG s 64 % podílem, se podle zápisu ze zasedání dozorčí rady dne 10. května 1999„vláda spolkové země Porýní-Falc obrátila na předsedu vlády spolkové země Hesensko se žádosti o větší angažovanost společnosti [Fraport] na [letišti] Hahn“. Za tímto účelem měla společnost Fraport převzít podíly holdingu Hahn a společnosti Weiss & Freytag na letišti (viz 17. bod odůvodnění). V zápisu se dále uvádí, že společnost Fraport neměla být penalizována, „pokud nedosáhne regionálních politických cílů, tj. počtu pracovních příležitostí“, a že „mezi společností Fraport a spolkovou zemí byla zahájena jednání o jednotlivých bodech diskuse“. V zápisu je rovněž uvedeno, že by na rozvoj letiště „měly být pokud možno využity veřejné prostředky“ a že v zájmu urychlení procesu získání těchto finanční prostředků „již spolková země Porýní-Falc zřídila na Ministerstvu hospodářství pracovní skupinu, jejímž členem je i společnost Fraport“. |
| --- | --- |

(325)

Podle zápisu ze zasedání dozorčí rady společnosti Fraport dne 26. září 1997 nabídly orgány spolkové země Porýní-Falc společnosti Fraport účast na letišti Frankfurt-Hahn, jelikož si „spolková země Porýní-Falc prostřednictvím účasti [společnosti Fraport] ve společnosti [FFHG] přála posílit rozvoj pracovních příležitostí a jelikož očekávala nárůst objemu letecké dopravy“. Poté, co se společnost Fraport stala dne 1. ledna 1998 společníkem ve společnosti FFHG s 64 % podílem, se podle zápisu ze zasedání dozorčí rady dne 10. května 1999„vláda spolkové země Porýní-Falc obrátila na předsedu vlády spolkové země Hesensko se žádosti o větší angažovanost společnosti [Fraport] na [letišti] Hahn“. Za tímto účelem měla společnost Fraport převzít podíly holdingu Hahn a společnosti Weiss & Freytag na letišti (viz 17. bod odůvodnění). V zápisu se dále uvádí, že společnost Fraport neměla být penalizována, „pokud nedosáhne regionálních politických cílů, tj. počtu pracovních příležitostí“, a že „mezi společností Fraport a spolkovou zemí byla zahájena jednání o jednotlivých bodech diskuse“. V zápisu je rovněž uvedeno, že by na rozvoj letiště „měly být pokud možno využity veřejné prostředky“ a že v zájmu urychlení procesu získání těchto finanční prostředků „již spolková země Porýní-Falc zřídila na Ministerstvu hospodářství pracovní skupinu, jejímž členem je i společnost Fraport“.

| (326) | Tyto zápisy prokazují, že společnost Fraport byla spolkovými zeměmi Porýní-Falc a Hesensko využita jako prostředek ke sledování cílů regionální a strukturální politiky, jako je vytváření dalších pracovních příležitostí v regionu. |
| --- | --- |

(326)

Tyto zápisy prokazují, že společnost Fraport byla spolkovými zeměmi Porýní-Falc a Hesensko využita jako prostředek ke sledování cílů regionální a strukturální politiky, jako je vytváření dalších pracovních příležitostí v regionu.

| (327) | Jelikož společnost Fraport byla v té době dosud podnikem ve veřejném vlastnictví, měla její dozorčí rada, jejíž členové byli velkou měrou (nejméně polovina z nich) navrženi veřejnými vlastníky, pravomoc schválit základní dohodu ze dne 31. srpna 1999 („Grundlagenvereinbarung“) (67) a zmocnit představenstvo k uzavření smlouvy o převodu zisků a ztrát z roku 2001 (68). Valná hromada společnosti Fraport poté dne 3. května 2000 přijala usnesení, které představenstvo zmocňovalo k uzavření smlouvy se společností FFHG o převodu zisků a ztrát z roku 2001, a zavazovalo tudíž společnost Fraport k účasti na projektu společnosti FFHG nejméně do roku 2005. Jelikož toto usnesení vyžadovalo většinu hlasů zastupujících nejméně tři čtvrtiny schváleného základního kapitálu, které se hlasování účastní, a orgány veřejné moci vlastnily v té době 100 % podíl (viz 305. bod odůvodnění), přijaly toto usnesení ve skutečnosti orgány veřejné moci. |
| --- | --- |

(327)

Jelikož společnost Fraport byla v té době dosud podnikem ve veřejném vlastnictví, měla její dozorčí rada, jejíž členové byli velkou měrou (nejméně polovina z nich) navrženi veřejnými vlastníky, pravomoc schválit základní dohodu ze dne 31. srpna 1999 („Grundlagenvereinbarung“) (67) a zmocnit představenstvo k uzavření smlouvy o převodu zisků a ztrát z roku 2001 (68). Valná hromada společnosti Fraport poté dne 3. května 2000 přijala usnesení, které představenstvo zmocňovalo k uzavření smlouvy se společností FFHG o převodu zisků a ztrát z roku 2001, a zavazovalo tudíž společnost Fraport k účasti na projektu společnosti FFHG nejméně do roku 2005. Jelikož toto usnesení vyžadovalo většinu hlasů zastupujících nejméně tři čtvrtiny schváleného základního kapitálu, které se hlasování účastní, a orgány veřejné moci vlastnily v té době 100 % podíl (viz 305. bod odůvodnění), přijaly toto usnesení ve skutečnosti orgány veřejné moci.

Grundlagenvereinbarung

67

68

| (328) | Spolková země Porýní-Falc podmínila svou podporu a veřejné financování uzavřením smlouvy o převodu zisků a ztrát z roku 2001, jak je patrné ze základní dohody ze dne 31. srpna 1999 (69). |
| --- | --- |

(328)

Spolková země Porýní-Falc podmínila svou podporu a veřejné financování uzavřením smlouvy o převodu zisků a ztrát z roku 2001, jak je patrné ze základní dohody ze dne 31. srpna 1999 (69).

69

| (329) | Prostřednictvím politické účasti obou spolkových zemí, a to přímo na politické úrovni i nepřímo prostřednictvím dozorčí rady, a jakožto veřejných vlastníků společnosti Fraport, byla proto společnost Fraport zapojena do společnosti FFHG a podepsala smlouvu o převodu zisků a ztrát z roku 2001 za účelem převzetí ztrát společnosti FFHG nejméně do roku 2005. |
| --- | --- |

(329)

Prostřednictvím politické účasti obou spolkových zemí, a to přímo na politické úrovni i nepřímo prostřednictvím dozorčí rady, a jakožto veřejných vlastníků společnosti Fraport, byla proto společnost Fraport zapojena do společnosti FFHG a podepsala smlouvu o převodu zisků a ztrát z roku 2001 za účelem převzetí ztrát společnosti FFHG nejméně do roku 2005.

| (330) | V § 13 stanov společnosti FFHG (70) je mimoto uvedeno, že do dne 31. prosince 2027 musí být prodej podílu jedním ze společníků písemně schválen ostatními společníky. Jelikož v té době měla společnost FFHG pouze dva společníky, společnost Fraport a spolkovou zemi Porýní-Falc, znamenalo to, že společnost Fraport potřebovala k prodeji svého podílu písemný souhlas spolkové země Porýní-Falc. To ve skutečnosti znamenalo, že spolková země mohla společnosti Fraport bránit v tom, aby od projektu společnosti FFHG odstoupila. |
| --- | --- |

(330)

V § 13 stanov společnosti FFHG (70) je mimoto uvedeno, že do dne 31. prosince 2027 musí být prodej podílu jedním ze společníků písemně schválen ostatními společníky. Jelikož v té době měla společnost FFHG pouze dva společníky, společnost Fraport a spolkovou zemi Porýní-Falc, znamenalo to, že společnost Fraport potřebovala k prodeji svého podílu písemný souhlas spolkové země Porýní-Falc. To ve skutečnosti znamenalo, že spolková země mohla společnosti Fraport bránit v tom, aby od projektu společnosti FFHG odstoupila.

70

| (331) | Již v roce 2001, kdy se jednalo o navýšení kapitálu v daném roce, se zdálo, že vedení společnosti FFHG vede přímá jednání se spolkovou zemí Hesensko a spolkovou zemí Porýní-Falc (71). Je třeba uvést, že v té době nebyla spolková země Hesensko ještě společníkem ve společnosti FFHG, byla však akcionářem společnosti Fraport (s 45,2 % podílem). |
| --- | --- |

(331)

Již v roce 2001, kdy se jednalo o navýšení kapitálu v daném roce, se zdálo, že vedení společnosti FFHG vede přímá jednání se spolkovou zemí Hesensko a spolkovou zemí Porýní-Falc (71). Je třeba uvést, že v té době nebyla spolková země Hesensko ještě společníkem ve společnosti FFHG, byla však akcionářem společnosti Fraport (s 45,2 % podílem).

71

| (332) | V tomto politickém a právním kontextu pak bylo v lednu 2001 (72) zřejmé, že k zajištění ziskovosti společnosti FFHG jsou bezodkladně zapotřebí další investice do této společnosti. |
| --- | --- |

(332)

V tomto politickém a právním kontextu pak bylo v lednu 2001 (72) zřejmé, že k zajištění ziskovosti společnosti FFHG jsou bezodkladně zapotřebí další investice do této společnosti.

72

| (333) | Spolková země Porýní-Falc mimoto společnost Fraport přímo přiměla k schválení navýšení kapitálu v roce 2001. V návrhu pro zasedání dozorčí rady ze dne 20. června 2001 se uvádí, že vzhledem k navýšení kapitálu o 27 milionů EUR v souvislosti s rozvojem letiště Frankfurt-Hahn trval vlastník, spolková země Porýní-Falc, na tom, že investice, které mají být financovány prostřednictvím navýšení kapitálu v roce 2001, jsou podmínkou pro zachování veřejných investic do infrastruktury, jako je výstavba silnice vedoucí na letiště Frankfurt-Hahn s částkou ve výši přibližně [...] milionů EUR. |
| --- | --- |

(333)

Spolková země Porýní-Falc mimoto společnost Fraport přímo přiměla k schválení navýšení kapitálu v roce 2001. V návrhu pro zasedání dozorčí rady ze dne 20. června 2001 se uvádí, že vzhledem k navýšení kapitálu o 27 milionů EUR v souvislosti s rozvojem letiště Frankfurt-Hahn trval vlastník, spolková země Porýní-Falc, na tom, že investice, které mají být financovány prostřednictvím navýšení kapitálu v roce 2001, jsou podmínkou pro zachování veřejných investic do infrastruktury, jako je výstavba silnice vedoucí na letiště Frankfurt-Hahn s částkou ve výši přibližně [...] milionů EUR.

| (334) | Výbor dozorčí rady společnosti Fraport pro akvizice v této souvislosti na zasedání týkajícím se navýšení kapitálu v roce 2001 dne 23. listopadu 2001, tj. méně než měsíc před tím, než dozorčí rada navýšení kapitálu v roce 2001 schválila, poznamenal, že společnost Fraport nemohla v té době účast ve společnosti FFHG ukončit, jelikož „se neočekávalo, že by s tím spolková země Porýní-Falc souhlasila“ (73). |
| --- | --- |

(334)

Výbor dozorčí rady společnosti Fraport pro akvizice v této souvislosti na zasedání týkajícím se navýšení kapitálu v roce 2001 dne 23. listopadu 2001, tj. méně než měsíc před tím, než dozorčí rada navýšení kapitálu v roce 2001 schválila, poznamenal, že společnost Fraport nemohla v té době účast ve společnosti FFHG ukončit, jelikož „se neočekávalo, že by s tím spolková země Porýní-Falc souhlasila“ (73).

se neočekávalo, že by s tím spolková země Porýní-Falc souhlasila

73

| (335) | Komise se tudíž domnívá, že navýšení kapitálu v roce 2001 lze přičíst státu. |
| --- | --- |

(335)

Komise se tudíž domnívá, že navýšení kapitálu v roce 2001 lze přičíst státu.

8.1.2.3.   
  Hospodářská výhoda

Hospodářská výhoda

| (336) | Výhodou ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy je jakákoli hospodářská výhoda, kterou by podnik nebyl schopen získat za běžných tržních podmínek, tj. bez zásahu státu (74). Důležitý je pouze účinek opatření na podnik, nikoli důvod ani cíl státního zásahu (75). Pokud se v důsledku státního zásahu zlepší finanční situace podniku, jedná se o zvýhodnění. |
| --- | --- |

(336)

Výhodou ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy je jakákoli hospodářská výhoda, kterou by podnik nebyl schopen získat za běžných tržních podmínek, tj. bez zásahu státu (74). Důležitý je pouze účinek opatření na podnik, nikoli důvod ani cíl státního zásahu (75). Pokud se v důsledku státního zásahu zlepší finanční situace podniku, jedná se o zvýhodnění.

74

75

| (337) | Dále pak „není považováno za státní podporu, když stát za okolností dohodnutých za běžných podmínek poskytne přímo či nepřímo podniku kapitál“ (76). V daném případě musí Komise za účelem zjištění, zda navýšení kapitálu v roce 2001 poskytuje společnosti FFHG výhodu, kterou by nezískala za běžných tržních podmínek, porovnat chování orgánů veřejné moci poskytujících přímé investiční granty a kapitálové injekce s chováním tržně jednajícího hospodářského subjektu, které je vedeno vyhlídkami na dosažení zisku v delším období (77). |
| --- | --- |

(337)

Dále pak „není považováno za státní podporu, když stát za okolností dohodnutých za běžných podmínek poskytne přímo či nepřímo podniku kapitál“ (76). V daném případě musí Komise za účelem zjištění, zda navýšení kapitálu v roce 2001 poskytuje společnosti FFHG výhodu, kterou by nezískala za běžných tržních podmínek, porovnat chování orgánů veřejné moci poskytujících přímé investiční granty a kapitálové injekce s chováním tržně jednajícího hospodářského subjektu, které je vedeno vyhlídkami na dosažení zisku v delším období (77).

76

77

| (338) | Při tomto posouzení by případné kladné účinky na hospodářství regionu, v němž se letiště nachází, neměly hrát žádnou úlohu, jelikož Soudní dvůr objasnil, že příslušnou otázkou pro použití zásady tržně jednajícího hospodářského subjektu je to, zda by „za podobných podmínek soukromý investor vycházel z předpokládaných možností rentability, přičemž by odhlédl od veškerých úvah sociálního charakteru nebo regionální politiky či politiky určitého odvětví a poskytl by tento vklad“ (78). |
| --- | --- |

(338)

Při tomto posouzení by případné kladné účinky na hospodářství regionu, v němž se letiště nachází, neměly hrát žádnou úlohu, jelikož Soudní dvůr objasnil, že příslušnou otázkou pro použití zásady tržně jednajícího hospodářského subjektu je to, zda by „za podobných podmínek soukromý investor vycházel z předpokládaných možností rentability, přičemž by odhlédl od veškerých úvah sociálního charakteru nebo regionální politiky či politiky určitého odvětví a poskytl by tento vklad“ (78).

78

| (339) | V rozsudku ve věci Stardust Marine Soudní dvůr uvedl, že „[...] pro zjištění, zda se stát choval jako rozumný investor v tržním hospodářství, je třeba vrátit se do kontextu období, v němž byla přijata opatření finanční podpory, aby bylo možno posoudit hospodářskou racionálnost chování státu, a je tedy třeba zdržet se jakéhokoli posuzování založeného na pozdější situaci“ (79). |
| --- | --- |

(339)

V rozsudku ve věci Stardust Marine Soudní dvůr uvedl, že „[...] pro zjištění, zda se stát choval jako rozumný investor v tržním hospodářství, je třeba vrátit se do kontextu období, v němž byla přijata opatření finanční podpory, aby bylo možno posoudit hospodářskou racionálnost chování státu, a je tedy třeba zdržet se jakéhokoli posuzování založeného na pozdější situaci“ (79).

79

| (340) | Ve věci EDF Soudní dvůr mimoto prohlásil, že „hospodářská hodnocení provedená po poskytnutí uvedené výhody, zpětné konstatování o skutečné výnosnosti investice uskutečněné dotčeným členským státem nebo odůvodnění následující po rozhodnutí o zvoleném postupu nepostačují jako důkaz toho, že tento členský stát před nebo současně s poskytnutím takové podpory takové rozhodnutí učinil v postavení akcionáře“ (80). |
| --- | --- |

(340)

Ve věci EDF Soudní dvůr mimoto prohlásil, že „hospodářská hodnocení provedená po poskytnutí uvedené výhody, zpětné konstatování o skutečné výnosnosti investice uskutečněné dotčeným členským státem nebo odůvodnění následující po rozhodnutí o zvoleném postupu nepostačují jako důkaz toho, že tento členský stát před nebo současně s poskytnutím takové podpory takové rozhodnutí učinil v postavení akcionáře“ (80).

80

| (341) | Aby bylo možno použít zásadu tržně jednajícího hospodářského subjektu, musí se Komise vrátit do kontextu období, v němž bylo přijato konkrétní rozhodnutí o navýšení kapitálu společnosti FFHG. Komise musí při svém posouzení v zásadě vycházet z informací a předpokladů, které měli k dispozici veřejní vlastníci společnosti FFHG v okamžiku přijetí rozhodnutí týkajícího se dotyčných ujednání o financování. |
| --- | --- |

(341)

Aby bylo možno použít zásadu tržně jednajícího hospodářského subjektu, musí se Komise vrátit do kontextu období, v němž bylo přijato konkrétní rozhodnutí o navýšení kapitálu společnosti FFHG. Komise musí při svém posouzení v zásadě vycházet z informací a předpokladů, které měli k dispozici veřejní vlastníci společnosti FFHG v okamžiku přijetí rozhodnutí týkajícího se dotyčných ujednání o financování.

| (342) | Komise uznává, že pro příslušný členský stát a dotyčné hospodářské subjekty může být obtížné poskytnout úplné současné důkazy ohledně ujednání o financování, která byla uzavřena před mnoha lety, a vezme tuto skutečnost v úvahu při použití dotyčného kritéria v daném případě. |
| --- | --- |

(342)

Komise uznává, že pro příslušný členský stát a dotyčné hospodářské subjekty může být obtížné poskytnout úplné současné důkazy ohledně ujednání o financování, která byla uzavřena před mnoha lety, a vezme tuto skutečnost v úvahu při použití dotyčného kritéria v daném případě.

| (343) | Německo tvrdilo, že vlastníci společnosti FFHG vycházeli při svém rozhodnutí o vložení dalšího kapitálu z řady dokumentů, které vypracovala společnost FFHG, společnost Fraport a externí poradci a které prokazovaly, že toto rozhodnutí je odůvodněné. |
| --- | --- |

(343)

Německo tvrdilo, že vlastníci společnosti FFHG vycházeli při svém rozhodnutí o vložení dalšího kapitálu z řady dokumentů, které vypracovala společnost FFHG, společnost Fraport a externí poradci a které prokazovaly, že toto rozhodnutí je odůvodněné.

| (344) | Ačkoli je pravdou, že byl vypracován dlouhodobý plán na období 2001–2015 týkající se investic do společnosti FFHG, v době navýšení kapitálu v roce 2001 považovali poradci společnosti Fraport, společnost BCG a strategické oddělení, investice za vysoce rizikové, jelikož by společnost FFHG ročního zisku ve výši [...] EUR dosáhla za předpokladu nepřiměřeně vysokého růstu teprve v roce 2015. V této souvislosti lze uvést řadu poznámek týkajících se načasování navýšení kapitálu v roce 2001 a informací dostupných v době, kdy o tomto opatření spolková země Porýní-Falc a společnost Fraport rozhodly. |
| --- | --- |

(344)

Ačkoli je pravdou, že byl vypracován dlouhodobý plán na období 2001–2015 týkající se investic do společnosti FFHG, v době navýšení kapitálu v roce 2001 považovali poradci společnosti Fraport, společnost BCG a strategické oddělení, investice za vysoce rizikové, jelikož by společnost FFHG ročního zisku ve výši [...] EUR dosáhla za předpokladu nepřiměřeně vysokého růstu teprve v roce 2015. V této souvislosti lze uvést řadu poznámek týkajících se načasování navýšení kapitálu v roce 2001 a informací dostupných v době, kdy o tomto opatření spolková země Porýní-Falc a společnost Fraport rozhodly.

| (345) | Rozhodnutí o vložení dalšího kapitálu do společnosti FFHG bylo přijato v kontextu zhoršující se finanční situace letiště v roce 2001. V lednu 2001 byla předložena zpráva o ekonomické situaci společnosti FFHG. Tato zpráva obsahovala závěr, že ačkoli bylo předběžných cílů, které si společnost Fraport s ohledem na společnost FFHG vytýčila, dosaženo rychle a počet cestujících se zvyšuje, celková ekonomická situace se výrazně zhoršila, jelikož dva hlavní zákazníci společnosti FFHG (Malaysian Airlines Cargo a MNG Airlines) přesunuli svou činnost z letiště Frankfurt-Hahn, nebo svou činnost na tomto letišti omezili. Společnost Fraport proto pověřila společnost BCG a strategické oddělení vypracováním strategie pro společnost FFHG. Ze zprávy společnosti BCG vyplývá, že i v případě neúměrného růstu nelze do roku 2015 očekávat ziskovost investic do společnosti FFHG. Tyto předpoklady růstu byly jako nereálné potvrzeny i společností Interplan (81) (82). Společnost BCG ve své zprávě mimoto uvedla, že podle realistických předpokladů růstu nelze ziskovost investic očekávat. K doložení tohoto tvrzení vypočítala společnost BCG čistou současnou hodnotu investic, jak je shrnuto v tabulce 19.

  Tabulka 19


  Výpočet ziskovosti investic do společnosti FFHG, který provedla společnost BCG
   (83)







  Předpoklady (84) | Čistá současná hodnota (85) (v EUR) |
| --- | --- | --- |
| 20 % růst od roku 2005 | (...) |
| 10 % růst od roku 2005 | (...) |
| 7 % růst od roku 2005 | (...) |

(345)

Rozhodnutí o vložení dalšího kapitálu do společnosti FFHG bylo přijato v kontextu zhoršující se finanční situace letiště v roce 2001. V lednu 2001 byla předložena zpráva o ekonomické situaci společnosti FFHG. Tato zpráva obsahovala závěr, že ačkoli bylo předběžných cílů, které si společnost Fraport s ohledem na společnost FFHG vytýčila, dosaženo rychle a počet cestujících se zvyšuje, celková ekonomická situace se výrazně zhoršila, jelikož dva hlavní zákazníci společnosti FFHG (Malaysian Airlines Cargo a MNG Airlines) přesunuli svou činnost z letiště Frankfurt-Hahn, nebo svou činnost na tomto letišti omezili. Společnost Fraport proto pověřila společnost BCG a strategické oddělení vypracováním strategie pro společnost FFHG. Ze zprávy společnosti BCG vyplývá, že i v případě neúměrného růstu nelze do roku 2015 očekávat ziskovost investic do společnosti FFHG. Tyto předpoklady růstu byly jako nereálné potvrzeny i společností Interplan (81) (82). Společnost BCG ve své zprávě mimoto uvedla, že podle realistických předpokladů růstu nelze ziskovost investic očekávat. K doložení tohoto tvrzení vypočítala společnost BCG čistou současnou hodnotu investic, jak je shrnuto v tabulce 19.

81

82

Tabulka 19

Tabulka 19

Výpočet ziskovosti investic do společnosti FFHG, který provedla společnost BCG
   (83)

Výpočet ziskovosti investic do společnosti FFHG, který provedla společnost BCG

83

Předpoklady (84)

84

Čistá současná hodnota (85) (v EUR)

85

20 % růst od roku 2005

(...)

10 % růst od roku 2005

(...)

7 % růst od roku 2005

(...)

| (346) | Podle odhadů objemu přepravy vypracovaných externím poradcem společnosti Fraport byl mimoto byl další růst podmíněn dalšími investicemi do infrastruktury (86). Celková výše potřebných investic se odhadovala na [...] milionů EUR a zahrnovala by prodloužení přistávací a vzletové dráhy, rozšíření pojezdových ploch a odbavovacích ploch a další opatření týkající se infrastruktury. Jak však uvedla společnost BCG, nebylo provedeno podrobné posouzení, z něhož by tento významný investiční plán vycházel. Z těchto důvodů se společnost BCG domnívala, že investice jsou vysoce rizikové, a doporučila tato rizika sdílet s dalším investorem, nebo uvážit odprodej podílu společnosti Fraport ve společnosti FFHG. |
| --- | --- |

(346)

Podle odhadů objemu přepravy vypracovaných externím poradcem společnosti Fraport byl mimoto byl další růst podmíněn dalšími investicemi do infrastruktury (86). Celková výše potřebných investic se odhadovala na [...] milionů EUR a zahrnovala by prodloužení přistávací a vzletové dráhy, rozšíření pojezdových ploch a odbavovacích ploch a další opatření týkající se infrastruktury. Jak však uvedla společnost BCG, nebylo provedeno podrobné posouzení, z něhož by tento významný investiční plán vycházel. Z těchto důvodů se společnost BCG domnívala, že investice jsou vysoce rizikové, a doporučila tato rizika sdílet s dalším investorem, nebo uvážit odprodej podílu společnosti Fraport ve společnosti FFHG.

86

| (347) | Německo předložilo posouzení kritéria tržně jednajícího hospodářského subjektu, které provedla společnost PwC, s cílem odůvodnit soulad navýšení kapitálu v roce 2001 s tržními podmínkami. Tento dokument však nedokládá tvrzení Německa, že společníci společnosti FFHG jednali jako obezřetní investoři, jak je posouzeno v 348. bodě odůvodnění a následujících bodech odůvodnění. |
| --- | --- |

(347)

Německo předložilo posouzení kritéria tržně jednajícího hospodářského subjektu, které provedla společnost PwC, s cílem odůvodnit soulad navýšení kapitálu v roce 2001 s tržními podmínkami. Tento dokument však nedokládá tvrzení Německa, že společníci společnosti FFHG jednali jako obezřetní investoři, jak je posouzeno v 348. bodě odůvodnění a následujících bodech odůvodnění.

| (348) | Komise bere na vědomí dlouhodobý obchodní plán, který vypracovalo strategické oddělení společnosti Fraport v roce 2001 a který sloužil jako základ pro posouzení kritéria tržně jednajícího hospodářského subjektu, které v roce 2006, resp. 2008 provedla společnost PwC. V tomto obchodním plánu byly určeny tyto tři scénáře:






  i. | zachování stávající situace: společnost Fraport neuskuteční žádné další investice; |
| --- | --- | --- |

(348)

Komise bere na vědomí dlouhodobý obchodní plán, který vypracovalo strategické oddělení společnosti Fraport v roce 2001 a který sloužil jako základ pro posouzení kritéria tržně jednajícího hospodářského subjektu, které v roce 2006, resp. 2008 provedla společnost PwC. V tomto obchodním plánu byly určeny tyto tři scénáře:

i.

zachování stávající situace: společnost Fraport neuskuteční žádné další investice;

| ii. | alternativní scénář č. 1: omezené investice do prodloužení přistávací a vzletové dráhy za velmi pesimistických odhadů objemu přepravy a |
| --- | --- |

ii.

alternativní scénář č. 1: omezené investice do prodloužení přistávací a vzletové dráhy za velmi pesimistických odhadů objemu přepravy a

| iii. | alternativní scénář č. 2: stejné investice, avšak optimistické odhady objemu přepravy. |
| --- | --- |

iii.

alternativní scénář č. 2: stejné investice, avšak optimistické odhady objemu přepravy.

| (349) | Společnost PwC však nevypočítala čistou současnou hodnotu jednotlivých scénářů, aby bylo možno provést porovnání. Čistá současná hodnota uvedená v tabulce 20 ukazuje, že by ve všech scénářích byla čistá současná hodnota v období 2001–2015 záporná. Rovněž odhady, na nichž bylo posouzení ziskovosti provedené společností PwC založeno, ukazují, že by alternativní scénáře vedly jen za velmi optimistických odhadů objemu přepravy předpokládajících nepřiměřeně vysoký růst ke ztrátám, jež jsou (o [...] milionů EUR) nižší než v případě zachování stávající situace (avšak bez zohlednění skutečnosti, že by byly nezbytné další investice ve výši [...] milionů EUR). Podle pesimistického scénáře by čistá současná hodnota alternativního scénáře byla ještě (o [...] milionů EUR) vyšší než v případě zachování stávající situace.

  Tabulka 20


  Posouzení ziskovosti navýšení kapitálu v roce 2001
   (87)

  (...)







  Zdroj: | Zpráva společnosti PwC ze dne 24. října 2008, s. 39 a posouzení ze strany Komise (88) |
| --- | --- | --- |

(349)

Společnost PwC však nevypočítala čistou současnou hodnotu jednotlivých scénářů, aby bylo možno provést porovnání. Čistá současná hodnota uvedená v tabulce 20 ukazuje, že by ve všech scénářích byla čistá současná hodnota v období 2001–2015 záporná. Rovněž odhady, na nichž bylo posouzení ziskovosti provedené společností PwC založeno, ukazují, že by alternativní scénáře vedly jen za velmi optimistických odhadů objemu přepravy předpokládajících nepřiměřeně vysoký růst ke ztrátám, jež jsou (o [...] milionů EUR) nižší než v případě zachování stávající situace (avšak bez zohlednění skutečnosti, že by byly nezbytné další investice ve výši [...] milionů EUR). Podle pesimistického scénáře by čistá současná hodnota alternativního scénáře byla ještě (o [...] milionů EUR) vyšší než v případě zachování stávající situace.

Tabulka 20

Tabulka 20

Posouzení ziskovosti navýšení kapitálu v roce 2001
   (87)

Posouzení ziskovosti navýšení kapitálu v roce 2001

87

(...)

Zdroj:

Zdroj:

88

| (350) | Německo dále tvrdilo, že se zvažoval i odchod společnosti Fraport, ten však nebyl nejméně do roku 2005 možný, proto se nepokládal za jednu z možností. Jelikož byla společnost Fraport vázána smlouvou o převodu zisků a ztrát z roku 2001, čistá současná hodnota ztrát, jež se očekávaly od roku 2001 do roku 2005, činila [...] milionů EUR. Komise se tudíž domnívá, že by krytí ztrát společnosti FFHG do roku 2005 bez jakýchkoli dalších investic bylo méně nákladné než další investice do letiště. |
| --- | --- |

(350)

Německo dále tvrdilo, že se zvažoval i odchod společnosti Fraport, ten však nebyl nejméně do roku 2005 možný, proto se nepokládal za jednu z možností. Jelikož byla společnost Fraport vázána smlouvou o převodu zisků a ztrát z roku 2001, čistá současná hodnota ztrát, jež se očekávaly od roku 2001 do roku 2005, činila [...] milionů EUR. Komise se tudíž domnívá, že by krytí ztrát společnosti FFHG do roku 2005 bez jakýchkoli dalších investic bylo méně nákladné než další investice do letiště.

| (351) | Mimoto je třeba rovněž připomenout, že se odhad ziskovosti investice společnosti Fraport do společnosti FFHG po přijetí rozhodnutí o uzavření smlouvy o převodu zisků a ztrát z roku 2001 (tj. po srpnu 1999) podstatně zhoršil. |
| --- | --- |

(351)

Mimoto je třeba rovněž připomenout, že se odhad ziskovosti investice společnosti Fraport do společnosti FFHG po přijetí rozhodnutí o uzavření smlouvy o převodu zisků a ztrát z roku 2001 (tj. po srpnu 1999) podstatně zhoršil.

| (352) | Tabulka 21 porovnává očekávané roční výsledky od roku 2001 do roku 2010 podle obchodního plánu společnosti FFHG, který byl vypracován na podporu rozhodnutí o smlouvě o převodu zisků a ztrát z roku 2001, a podle obchodního plánu společnosti FFHG na podporu navýšení kapitálu v roce 2001. Čistá současná hodnota ročních výsledků společnosti FFHG v témže období se proto snížila přibližně o [...] milionů EUR.

  Tabulka 21


  Srovnávací hodnocení ročních výsledků společnosti FFHG podle obchodního plánu pro smlouvu o převodu zisků a ztrát z roku 2001 oproti navýšení kapitálu v roce 2001
   (89)

  (...)







  Zdroj: | Zpráva společnosti PwC ze dne 24. října 2008, s. 32 a 39 a posouzení provedené Komisí (90) |
| --- | --- | --- |

(352)

Tabulka 21 porovnává očekávané roční výsledky od roku 2001 do roku 2010 podle obchodního plánu společnosti FFHG, který byl vypracován na podporu rozhodnutí o smlouvě o převodu zisků a ztrát z roku 2001, a podle obchodního plánu společnosti FFHG na podporu navýšení kapitálu v roce 2001. Čistá současná hodnota ročních výsledků společnosti FFHG v témže období se proto snížila přibližně o [...] milionů EUR.

Tabulka 21

Tabulka 21

Srovnávací hodnocení ročních výsledků společnosti FFHG podle obchodního plánu pro smlouvu o převodu zisků a ztrát z roku 2001 oproti navýšení kapitálu v roce 2001
   (89)

Srovnávací hodnocení ročních výsledků společnosti FFHG podle obchodního plánu pro smlouvu o převodu zisků a ztrát z roku 2001 oproti navýšení kapitálu v roce 2001

89

(...)

Zdroj:

Zdroj:

90

| (353) | Komise dále podotýká, že podle zápisu ze zasedání dozorčí rady dne 16. listopadu 2001 se na něm jednalo o ziskovosti navýšení kapitálu v roce 2001. Podle tohoto zápisu se neočekávalo, že investice (ani bezprostřední investice ve výši 27 milionů EUR) do společnosti FFHG budou ziskové. Mimoto bylo uvedeno, že společnost Fraport přesto poskytne „rizikový kapitál s cílem otevřít nové možnosti do budoucna“. Zástupce spolkové země Porýní-Falc (zemský rada okresu Rhein-Hunsrück) mimoto poznamenal, že podle zápisu ze zasedání dozorčí rady společnosti FFHG v květnu 2001 „nebude rozhodnutí společnosti Fraport o investicích do společnosti FFHG záviset na vyhlídce na dosažení zisku, nýbrž na schválení výborem dozorčí rady společnosti Fraport pro akvizice, který souhlas vydal“. |
| --- | --- |

(353)

Komise dále podotýká, že podle zápisu ze zasedání dozorčí rady dne 16. listopadu 2001 se na něm jednalo o ziskovosti navýšení kapitálu v roce 2001. Podle tohoto zápisu se neočekávalo, že investice (ani bezprostřední investice ve výši 27 milionů EUR) do společnosti FFHG budou ziskové. Mimoto bylo uvedeno, že společnost Fraport přesto poskytne „rizikový kapitál s cílem otevřít nové možnosti do budoucna“. Zástupce spolkové země Porýní-Falc (zemský rada okresu Rhein-Hunsrück) mimoto poznamenal, že podle zápisu ze zasedání dozorčí rady společnosti FFHG v květnu 2001 „nebude rozhodnutí společnosti Fraport o investicích do společnosti FFHG záviset na vyhlídce na dosažení zisku, nýbrž na schválení výborem dozorčí rady společnosti Fraport pro akvizice, který souhlas vydal“.

| (354) | Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem vyvozuje Komise závěr, že navýšení kapitálu v roce 2001 ze strany společnosti Fraport nebylo provedeno v souladu s kritériem tržně jednajícího hospodářského subjektu a poskytlo společnosti FFHG výhodu. |
| --- | --- |

(354)

Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem vyvozuje Komise závěr, že navýšení kapitálu v roce 2001 ze strany společnosti Fraport nebylo provedeno v souladu s kritériem tržně jednajícího hospodářského subjektu a poskytlo společnosti FFHG výhodu.

| (355) | Co se týká navýšení kapitálu ze strany spolkové země Porýní-Falc, Komise uvádí, že odůvodnění Německa ohledně jeho souladu s trhem se zakládá na stejných důvodech jako v případě společnosti Fraport, jak již bylo projednáno v 344. bodě odůvodnění a následujících bodech odůvodnění. Tvrzení uvedená v tomto ohledu se použijí i v tomto případě. |
| --- | --- |

(355)

Co se týká navýšení kapitálu ze strany spolkové země Porýní-Falc, Komise uvádí, že odůvodnění Německa ohledně jeho souladu s trhem se zakládá na stejných důvodech jako v případě společnosti Fraport, jak již bylo projednáno v 344. bodě odůvodnění a následujících bodech odůvodnění. Tvrzení uvedená v tomto ohledu se použijí i v tomto případě.

| (356) | Komise v této souvislosti za prvé podotýká, že od roku 1994 již spolková země do společnosti FFHG několikrát neúspěšně investovala. Za druhé, spolková země se podílela na navýšení kapitálu za jiných podmínek než společnost Fraport (během doby trvání smlouvy o převodu zisků a ztrát z roku 2001 nemohla za své investice očekávat žádnou odměnu). Za třetí, podle zprávy o investicích za rok 2003 určené spolkové zemi Porýní-Falc byly důvodem investic spolkové země do letiště Frankfurt-Hahn významné cíle sociální a strukturální politiky, jako je tvorba pracovních příležitostí a splnění cílů dopravní politiky, nikoli aspekty ziskovosti. |
| --- | --- |

(356)

Komise v této souvislosti za prvé podotýká, že od roku 1994 již spolková země do společnosti FFHG několikrát neúspěšně investovala. Za druhé, spolková země se podílela na navýšení kapitálu za jiných podmínek než společnost Fraport (během doby trvání smlouvy o převodu zisků a ztrát z roku 2001 nemohla za své investice očekávat žádnou odměnu). Za třetí, podle zprávy o investicích za rok 2003 určené spolkové zemi Porýní-Falc byly důvodem investic spolkové země do letiště Frankfurt-Hahn významné cíle sociální a strukturální politiky, jako je tvorba pracovních příležitostí a splnění cílů dopravní politiky, nikoli aspekty ziskovosti.

| (357) | Komise proto vyvozuje závěr, že navýšení kapitálu v roce 2001 ze strany spolkové země Porýní-Falc nebylo provedeno v souladu s kritériem tržně jednajícího hospodářského subjektu a poskytlo společnosti FFHG výhodu. |
| --- | --- |

(357)

Komise proto vyvozuje závěr, že navýšení kapitálu v roce 2001 ze strany spolkové země Porýní-Falc nebylo provedeno v souladu s kritériem tržně jednajícího hospodářského subjektu a poskytlo společnosti FFHG výhodu.

8.1.2.4.   
  Selektivita

Selektivita

| (358) | Aby opatření státu spadalo do oblasti působnosti čl. 107 odst. 1 Smlouvy, musí zvýhodňovat „určité podniky nebo určitá odvětví výroby“. Pojem „státní podpora“ se tudíž vztahuje pouze opatření, která selektivně zvýhodňují určité podniky. |
| --- | --- |

(358)

Aby opatření státu spadalo do oblasti působnosti čl. 107 odst. 1 Smlouvy, musí zvýhodňovat „určité podniky nebo určitá odvětví výroby“. Pojem „státní podpora“ se tudíž vztahuje pouze opatření, která selektivně zvýhodňují určité podniky.

| (359) | V daném případě měla z navýšení kapitálu v roce 2001 ze strany společnosti Fraport a spolkové země Porýní-Falc prospěch pouze společnost FFHG. Obě navýšení kapitálu byla tudíž z podstaty věci selektivní ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. |
| --- | --- |

(359)

V daném případě měla z navýšení kapitálu v roce 2001 ze strany společnosti Fraport a spolkové země Porýní-Falc prospěch pouze společnost FFHG. Obě navýšení kapitálu byla tudíž z podstaty věci selektivní ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.

8.1.2.5.   
  Narušení hospodářské soutěže a ovlivnění obchodu

Narušení hospodářské soutěže a ovlivnění obchodu

| (360) | Pokud podpora poskytnutá členským státem posiluje postavení určitého podniku vůči ostatním podnikům, které soutěží v obchodě uvnitř Unie, je nutno mít za to, že tyto podniky jsou dotyčnou podporou ovlivněny. K tomu, aby určité opatření narušovalo hospodářskou soutěž, je podle ustálené judikatury (91) dostačující, aby příjemce podpory s ostatními podniky soutěžil na trzích otevřených hospodářské soutěži. |
| --- | --- |

(360)

Pokud podpora poskytnutá členským státem posiluje postavení určitého podniku vůči ostatním podnikům, které soutěží v obchodě uvnitř Unie, je nutno mít za to, že tyto podniky jsou dotyčnou podporou ovlivněny. K tomu, aby určité opatření narušovalo hospodářskou soutěž, je podle ustálené judikatury (91) dostačující, aby příjemce podpory s ostatními podniky soutěžil na trzích otevřených hospodářské soutěži.

91

| (361) | Jak bylo uvedeno v 304. bodě odůvodnění, provozování letiště představuje hospodářskou činnost. Na straně jedné existuje konkurence mezi letišti, která se snaží přilákat letecké společnosti a s nimi související letecký provoz (přepravu cestujících a nákladu), a na straně druhé existuje konkurence i mezi správci letišť, kteří mohou vzájemně soutěžit o to, aby byli pověřeni správou daného letiště. Zejména v případě nízkonákladových a charterových leteckých společností si konkurují také letiště, která se nenacházejí ve stejné spádové oblasti, či dokonce leží v různých členských státech, a která se snaží tyto letecké společnosti přilákat. |
| --- | --- |

(361)

Jak bylo uvedeno v 304. bodě odůvodnění, provozování letiště představuje hospodářskou činnost. Na straně jedné existuje konkurence mezi letišti, která se snaží přilákat letecké společnosti a s nimi související letecký provoz (přepravu cestujících a nákladu), a na straně druhé existuje konkurence i mezi správci letišť, kteří mohou vzájemně soutěžit o to, aby byli pověřeni správou daného letiště. Zejména v případě nízkonákladových a charterových leteckých společností si konkurují také letiště, která se nenacházejí ve stejné spádové oblasti, či dokonce leží v různých členských státech, a která se snaží tyto letecké společnosti přilákat.

| (362) | Vzhledem k velikosti letiště Frankfurt-Hahn (viz tabulka 1) a blízkosti jiných letišť Unie, zejména letiště Frankfurt nad Mohanem, letiště Lucemburk, letiště Zweibrücken, letiště Saarbrücken a letiště Kolín nad Rýnem/Bonn (92), se Komise domnívá, že dotyčná opatření mohla ovlivnit obchod mezi členskými státy. Z letiště Frankfurt-Hahn jsou provozovány mezinárodní lety do řady mezinárodních destinací, jak bylo uvedeno v 202. bodě odůvodnění. Dráha na letišti Frankfurt-Hahn je dostatečně dlouhá a umožňuje leteckým společnostem obsluhovat mezinárodní destinace. |
| --- | --- |

(362)

Vzhledem k velikosti letiště Frankfurt-Hahn (viz tabulka 1) a blízkosti jiných letišť Unie, zejména letiště Frankfurt nad Mohanem, letiště Lucemburk, letiště Zweibrücken, letiště Saarbrücken a letiště Kolín nad Rýnem/Bonn (92), se Komise domnívá, že dotyčná opatření mohla ovlivnit obchod mezi členskými státy. Z letiště Frankfurt-Hahn jsou provozovány mezinárodní lety do řady mezinárodních destinací, jak bylo uvedeno v 202. bodě odůvodnění. Dráha na letišti Frankfurt-Hahn je dostatečně dlouhá a umožňuje leteckým společnostem obsluhovat mezinárodní destinace.

92

| (363) | Letiště Frankfurt-Hahn mimoto funguje i jako nákladní letiště (viz tabulka 2). Co se týká hospodářské soutěže v oblasti nákladní letecké dopravy, Komise podotýká, že nákladní doprava je obvykle mobilnější než osobní doprava (93). Obecně se předpokládá, že spádová oblast nákladních letišť je v okruhu nejméně 200 km a dvou hodin cestovní doby. Co se týká hospodářské soutěže v oblasti nákladní letecké dopravy, Komise podotýká, že nákladní doprava je obvykle mobilnější než osobní doprava (94). Obecně se předpokládá, že spádová oblast nákladních letišť je v okruhu nejméně 200 km a dvou hodin cestovní doby. Podle informací, které má Komise k dispozici, se účastníci z daného odvětví obecně domnívají, že spádová oblast nákladního letiště může být ještě větší, jelikož pro nákladní dopravce využívající letiště k přepravě nákladu je obecně přijatelná doba dopravy na nákladních vozidlech až půl dne (tj. dvanáct hodin doby strávené na cestě nákladními vozy) (95). V tomto kontextu se Komise domnívá, že vzhledem ke skutečnosti, že nákladní letiště jsou nahraditelnější než letiště pro přepravu cestujících, poněvadž postačuje, aby byl letecký náklad dopraven do určité oblasti a poté přepraven do místa konečného určení silničními a železničními nákladními dopravci, je pravděpodobnost narušení hospodářské soutěže a ovlivnění obchodu mezi členskými státy vyšší. |
| --- | --- |

(363)

Letiště Frankfurt-Hahn mimoto funguje i jako nákladní letiště (viz tabulka 2). Co se týká hospodářské soutěže v oblasti nákladní letecké dopravy, Komise podotýká, že nákladní doprava je obvykle mobilnější než osobní doprava (93). Obecně se předpokládá, že spádová oblast nákladních letišť je v okruhu nejméně 200 km a dvou hodin cestovní doby. Co se týká hospodářské soutěže v oblasti nákladní letecké dopravy, Komise podotýká, že nákladní doprava je obvykle mobilnější než osobní doprava (94). Obecně se předpokládá, že spádová oblast nákladních letišť je v okruhu nejméně 200 km a dvou hodin cestovní doby. Podle informací, které má Komise k dispozici, se účastníci z daného odvětví obecně domnívají, že spádová oblast nákladního letiště může být ještě větší, jelikož pro nákladní dopravce využívající letiště k přepravě nákladu je obecně přijatelná doba dopravy na nákladních vozidlech až půl dne (tj. dvanáct hodin doby strávené na cestě nákladními vozy) (95). V tomto kontextu se Komise domnívá, že vzhledem ke skutečnosti, že nákladní letiště jsou nahraditelnější než letiště pro přepravu cestujících, poněvadž postačuje, aby byl letecký náklad dopraven do určité oblasti a poté přepraven do místa konečného určení silničními a železničními nákladními dopravci, je pravděpodobnost narušení hospodářské soutěže a ovlivnění obchodu mezi členskými státy vyšší.

93

94

95

| (364) | Na základě argumentů uvedených v 360. až 364. bodě odůvodnění lze konstatovat, že hospodářská výhoda, kterou získala společnost FFHG, posílila její postavení vůči ostatním konkurentům na trhu letištních služeb v Unii. V tomto kontextu je nutno mít za to, že výhoda, kterou společnost FFHG získala v důsledku navýšení kapitálu v roce 2001, může narušit hospodářskou soutěž a ovlivňuje obchod mezi členskými státy. |
| --- | --- |

(364)

Na základě argumentů uvedených v 360. až 364. bodě odůvodnění lze konstatovat, že hospodářská výhoda, kterou získala společnost FFHG, posílila její postavení vůči ostatním konkurentům na trhu letištních služeb v Unii. V tomto kontextu je nutno mít za to, že výhoda, kterou společnost FFHG získala v důsledku navýšení kapitálu v roce 2001, může narušit hospodářskou soutěž a ovlivňuje obchod mezi členskými státy.

8.1.2.6.   
  Závěr

Závěr

| (365) | Navýšení kapitálu v roce 2001 o 27 milionů EUR ze strany společnosti Fraport a spolkové země Porýní-Falc představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. |
| --- | --- |

(365)

Navýšení kapitálu v roce 2001 o 27 milionů EUR ze strany společnosti Fraport a spolkové země Porýní-Falc představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.

8.1.3.   OPATŘENÍ Č. 3: NAVÝŠENÍ KAPITÁLU V ROCE 2004 A OPATŘENÍ Č. 4: SMLOUVA PŘEVODU ZISKŮ A ZTRÁT Z ROKU 2004

| (366) | V roce 2004 se kapitál společnosti FFHG zvýšil o dalších 42 milionů EUR (společnost Fraport investovala částku ve výši 10,21 milionu EUR, spolková země Hesensko investovala částku ve výši 20 milionů EUR a spolková země Porýní-Falc investovala částku ve výši 11,79 milionu EUR). Spolkové země Porýní-Falc a Hesensko s tímto navýšením kapitálu v roce 2002 souhlasily pod podmínkou, že mezi společnostmi FFHG a Fraport bude uzavřena nová smlouva o převodu zisků a ztrát (tj. smlouva o převodu zisků a ztrát z roku 2004), která se bude vztahovat na období do 31. prosince 2014. |
| --- | --- |

(366)

V roce 2004 se kapitál společnosti FFHG zvýšil o dalších 42 milionů EUR (společnost Fraport investovala částku ve výši 10,21 milionu EUR, spolková země Hesensko investovala částku ve výši 20 milionů EUR a spolková země Porýní-Falc investovala částku ve výši 11,79 milionu EUR). Spolkové země Porýní-Falc a Hesensko s tímto navýšením kapitálu v roce 2002 souhlasily pod podmínkou, že mezi společnostmi FFHG a Fraport bude uzavřena nová smlouva o převodu zisků a ztrát (tj. smlouva o převodu zisků a ztrát z roku 2004), která se bude vztahovat na období do 31. prosince 2014.

| (367) | Společnosti Fraport a FFHG uzavřely smlouvu o převodu zisků a ztrát z roku 2004 dne 5. dubna 2004. Tato smlouva byla akcionáři společnosti Fraport schválena dne 2. června 2004. |
| --- | --- |

(367)

Společnosti Fraport a FFHG uzavřely smlouvu o převodu zisků a ztrát z roku 2004 dne 5. dubna 2004. Tato smlouva byla akcionáři společnosti Fraport schválena dne 2. června 2004.

8.1.3.1.   
  Pojmy podnik a hospodářská činnost

Pojmy podnik a hospodářská činnost

| (368) | Jak bylo analyzováno v 293. bodě odůvodnění a následujících bodech odůvodnění, ode dne 12. prosince 2000 je třeba společnost FFHG pro účely čl. 107 odst. 1 Smlouvy pokládat za podnik, který vykonává hospodářskou činnost. |
| --- | --- |

(368)

Jak bylo analyzováno v 293. bodě odůvodnění a následujících bodech odůvodnění, ode dne 12. prosince 2000 je třeba společnost FFHG pro účely čl. 107 odst. 1 Smlouvy pokládat za podnik, který vykonává hospodářskou činnost.

8.1.3.2.   
  Státní prostředky a přičitatelnost státu

Státní prostředky a přičitatelnost státu

Navýšení kapitálu v roce 2004 a smlouva o převodu zisků a ztrát z roku 2004 – Fraport

Navýšení kapitálu v roce 2004 a smlouva o převodu zisků a ztrát z roku 2004 – Fraport

| (369) | Komise se domnívá, že vzhledem ke skutečnosti, že smlouva o převodu zisků a ztrát z roku 2004 byla podmínkou pro uskutečnění navýšení kapitálu v roce 2004, a jelikož obě opatření byla akcionáři společnosti Fraport schválena na stejné valné hromadě, je nutno přičitatelnost těchto patření státu posoudit společně (co se týká příspěvku společnosti Fraport). |
| --- | --- |

(369)

Komise se domnívá, že vzhledem ke skutečnosti, že smlouva o převodu zisků a ztrát z roku 2004 byla podmínkou pro uskutečnění navýšení kapitálu v roce 2004, a jelikož obě opatření byla akcionáři společnosti Fraport schválena na stejné valné hromadě, je nutno přičitatelnost těchto patření státu posoudit společně (co se týká příspěvku společnosti Fraport).

| (370) | Navýšení kapitálu v roce 2004 a smlouva o převodu zisků a ztrát z roku 2004 byly potvrzeny na valné hromadě společnosti Fraport dne 2. června 2004, a to 99,992 % hlasů akcionářů, kteří se valné hromady účastnili. |
| --- | --- |

(370)

Navýšení kapitálu v roce 2004 a smlouva o převodu zisků a ztrát z roku 2004 byly potvrzeny na valné hromadě společnosti Fraport dne 2. června 2004, a to 99,992 % hlasů akcionářů, kteří se valné hromady účastnili.

| (371) | Německo rovněž uvedlo, že ke schválení rozhodnutí o smlouvě o převodu zisků a ztrát z roku 2004 byla zapotřebí většina 74,994 % hlasů na valné hromadě, přičemž veřejní akcionáři vlastnili přibližně pouze 70 % akcií společnosti Fraport, a nebyli proto ve skutečnosti schopni rozhodnutí společnosti kontrolovat. V tomto ohledu je třeba připomenout, že by k navýšení kapitálu v roce 2004 nedošlo, pokud by akcionáři společnosti Fraport smlouvu o převodu zisků a ztrát z roku 2004 neschválili. |
| --- | --- |

(371)

Německo rovněž uvedlo, že ke schválení rozhodnutí o smlouvě o převodu zisků a ztrát z roku 2004 byla zapotřebí většina 74,994 % hlasů na valné hromadě, přičemž veřejní akcionáři vlastnili přibližně pouze 70 % akcií společnosti Fraport, a nebyli proto ve skutečnosti schopni rozhodnutí společnosti kontrolovat. V tomto ohledu je třeba připomenout, že by k navýšení kapitálu v roce 2004 nedošlo, pokud by akcionáři společnosti Fraport smlouvu o převodu zisků a ztrát z roku 2004 neschválili.

| (372) | Komise se domnívá, že stát měl jakožto většinový vlastník na hlasování o navýšení kapitálu v roce 2004 a smlouvě o převodu zisků a ztrát z roku 2004 významný podíl. Podle německého zákona AktG však smlouva o převodu zisků a ztrát nabývá účinku až poté, co byla na valné hromadě schválena většinou hlasů zastupujících nejméně tři čtvrtiny schváleného základního kapitálu, které se hlasování účastní (96). Orgány veřejné moci proto nemohly bez významné účasti ze strany soukromých akcionářů rozhodnutí o provedení smlouvy o převodu zisků a ztrát z roku 2004 a o navýšení kapitálu v roce 2004 ze strany společností Fraport kontrolovat. |
| --- | --- |

(372)

Komise se domnívá, že stát měl jakožto většinový vlastník na hlasování o navýšení kapitálu v roce 2004 a smlouvě o převodu zisků a ztrát z roku 2004 významný podíl. Podle německého zákona AktG však smlouva o převodu zisků a ztrát nabývá účinku až poté, co byla na valné hromadě schválena většinou hlasů zastupujících nejméně tři čtvrtiny schváleného základního kapitálu, které se hlasování účastní (96). Orgány veřejné moci proto nemohly bez významné účasti ze strany soukromých akcionářů rozhodnutí o provedení smlouvy o převodu zisků a ztrát z roku 2004 a o navýšení kapitálu v roce 2004 ze strany společností Fraport kontrolovat.

AktG

96

| (373) | Vzhledem k úvahám uvedeným v 369. bodě odůvodnění a následujících bodech odůvodnění se proto Komise domnívá, že navýšení kapitálu v roce 2004 ze strany společnosti Fraport a smlouvu o převodu zisků a ztrát z roku 2004 nelze přičíst státu. I v případě, že by byla přičitatelnost potvrzena a opatření by se pokládalo za podporu, byla by tato podpora slučitelná s vnitřním trhem. V této souvislosti se použijí úvahy uvedené v oddíle 10.3 a 10.4. |
| --- | --- |

(373)

Vzhledem k úvahám uvedeným v 369. bodě odůvodnění a následujících bodech odůvodnění se proto Komise domnívá, že navýšení kapitálu v roce 2004 ze strany společnosti Fraport a smlouvu o převodu zisků a ztrát z roku 2004 nelze přičíst státu. I v případě, že by byla přičitatelnost potvrzena a opatření by se pokládalo za podporu, byla by tato podpora slučitelná s vnitřním trhem. V této souvislosti se použijí úvahy uvedené v oddíle 10.3 a 10.4.

Navýšení kapitálu v roce 2004 – spolkové země Porýní-Falc a Hesensko

Navýšení kapitálu v roce 2004 – spolkové země Porýní-Falc a Hesensko

| (374) | Spolkové země Porýní-Falc a Hesensko financovaly svůj podíl na navýšení kapitálu v roce 2004 ze svého souhrnného rozpočtu. Tyto části navýšení kapitálu v roce 2004 byly proto jednoznačně financovány ze státních prostředků a lze je přičíst státu. |
| --- | --- |

(374)

Spolkové země Porýní-Falc a Hesensko financovaly svůj podíl na navýšení kapitálu v roce 2004 ze svého souhrnného rozpočtu. Tyto části navýšení kapitálu v roce 2004 byly proto jednoznačně financovány ze státních prostředků a lze je přičíst státu.

8.1.3.3.   
  Hospodářská výhoda

Hospodářská výhoda

| (375) | Jak bylo uvedeno v 336. bodě odůvodnění a následujících bodech odůvodnění, Komise používá zásadu tržně jednajícího hospodářského subjektu, aby ověřila, zda byla určitému podniku poskytnuta hospodářská výhoda. Přitom se uplatňují zásady týkající se použití kritéria tržně jednajícího hospodářského subjektu, které jsou objasněny v 336. bodě odůvodnění a následujících bodech odůvodnění. |
| --- | --- |

(375)

Jak bylo uvedeno v 336. bodě odůvodnění a následujících bodech odůvodnění, Komise používá zásadu tržně jednajícího hospodářského subjektu, aby ověřila, zda byla určitému podniku poskytnuta hospodářská výhoda. Přitom se uplatňují zásady týkající se použití kritéria tržně jednajícího hospodářského subjektu, které jsou objasněny v 336. bodě odůvodnění a následujících bodech odůvodnění.

Použití kritéria tržně jednajícího hospodářského subjektu – Porýní-Falc

Použití kritéria tržně jednajícího hospodářského subjektu – Porýní-Falc

| (376) | V souvislosti s navýšením kapitálu v roce 2004 ze strany spolkové země Porýní-Falc Německo uvedlo, že spolková země jednala v souladu se zásadou tržně jednajícího hospodářského subjektu. K doložení tohoto tvrzení poskytlo Německo po přijetí rozhodnutí o zahájení řízení z roku 2008 posouzení kritéria tržně jednajícího hospodářského subjektu, které v roce 2008 provedla společnost PwC. |
| --- | --- |

(376)

V souvislosti s navýšením kapitálu v roce 2004 ze strany spolkové země Porýní-Falc Německo uvedlo, že spolková země jednala v souladu se zásadou tržně jednajícího hospodářského subjektu. K doložení tohoto tvrzení poskytlo Německo po přijetí rozhodnutí o zahájení řízení z roku 2008 posouzení kritéria tržně jednajícího hospodářského subjektu, které v roce 2008 provedla společnost PwC.

| (377) | Komise za prvé uvádí, že spolková země Porýní-Falc neprovedla vlastní výpočet ziskovosti ex ante ani nevypočítala návratnost své investice. Spolková země Porýní-Falc se naopak spolehla na obchodní plán, který vypracovaly společnosti FFHG a Fraport. |
| --- | --- |

(377)

Komise za prvé uvádí, že spolková země Porýní-Falc neprovedla vlastní výpočet ziskovosti ex ante ani nevypočítala návratnost své investice. Spolková země Porýní-Falc se naopak spolehla na obchodní plán, který vypracovaly společnosti FFHG a Fraport.

ex ante

| (378) | Komise se za druhé domnívá, že situace spolkové země nebyla stejná jako situace akcionářů společnosti Fraport. Tabulka 22 ukazuje, že spolková země Porýní-Falc měla v období 2005–2009 podle očekávání vložit částku ve výši [...] milionů EUR (celkem [...] milionů EUR), předpokládalo se však, že dividendy či jinou odměnu za svou účast získá teprve od roku 2025. Akcionáři společnosti Fraport však měli podle očekávání vložit částku ve výši [...] milionů EUR a předpokládali, že po záporných výsledcích v prvních čtyřech letech obdrží výplatu dividend. Čistá současná hodnota očekávaných dividend za období do roku 2025 činila [...] milionů EUR s vnitřní mírou návratnosti (IRR) ve výši [...] %. |
| --- | --- |

(378)

Komise se za druhé domnívá, že situace spolkové země nebyla stejná jako situace akcionářů společnosti Fraport. Tabulka 22 ukazuje, že spolková země Porýní-Falc měla v období 2005–2009 podle očekávání vložit částku ve výši [...] milionů EUR (celkem [...] milionů EUR), předpokládalo se však, že dividendy či jinou odměnu za svou účast získá teprve od roku 2025. Akcionáři společnosti Fraport však měli podle očekávání vložit částku ve výši [...] milionů EUR a předpokládali, že po záporných výsledcích v prvních čtyřech letech obdrží výplatu dividend. Čistá současná hodnota očekávaných dividend za období do roku 2025 činila [...] milionů EUR s vnitřní mírou návratnosti (IRR) ve výši [...] %.

| (379) | Za třetí, vzhledem k dlouhému plánovacímu horizontu a skutečnosti, že spolková země Porýní-Falc již do společnosti FFHG několikrát neúspěšně investovala, se Komise domnívá, že by se obezřetný soukromý investor na místě spolkové země nerozhodl vložit do společnosti FFHG další kapitál, aniž by provedl posouzení citlivosti ex ante.

  Tabulka 22


  Posouzení ziskovosti navýšení kapitálu v roce 2004 spolkovou zemí Porýní-Falc

  (...)







  Zdroj: | Zpráva společnosti PwC: Porýní-Falc, 24. října 2008, s. 21. |
| --- | --- | --- |

(379)

Za třetí, vzhledem k dlouhému plánovacímu horizontu a skutečnosti, že spolková země Porýní-Falc již do společnosti FFHG několikrát neúspěšně investovala, se Komise domnívá, že by se obezřetný soukromý investor na místě spolkové země nerozhodl vložit do společnosti FFHG další kapitál, aniž by provedl posouzení citlivosti ex ante.

ex ante

Tabulka 22

Tabulka 22

Posouzení ziskovosti navýšení kapitálu v roce 2004 spolkovou zemí Porýní-Falc

Posouzení ziskovosti navýšení kapitálu v roce 2004 spolkovou zemí Porýní-Falc

(...)

Zdroj:

Zdroj:

| (380) | Posouzení kritéria tržně jednajícího hospodářského subjektu u navýšení kapitálu v roce 2004 a smlouvy o převodu zisků a ztrát z roku 2004 mimoto vychází z předpokladů značného růstu, co se týká ročních finančních výsledků společnosti FFHG (viz Tabulka 23). Tyto předpoklady týkající se růstu, na nichž bylo posouzení kritéria tržně jednajícího hospodářského subjektu založeno, jsou mimoto podstatně vyšší než předpoklady, které byly použity při posouzení kritéria tržně jednajícího hospodářského subjektu u navýšení kapitálu v roce 2001. Mimoto vykazují značné výkyvy, které například v roce 2009 činily více než 300 %.

  Tabulka 23


  Porovnání odhadovaných ročních výsledků společnosti FFHG uvedených v obchodním plánu, které společnost PwC použila k posouzení kritéria tržně jednajícího hospodářského subjektu u navýšení kapitálu v roce 2001 a navýšení kapitálu v roce 2004


















  V tis. EUR | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Navýšení kapitálu v roce 2004 | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Navýšení kapitálu v roce 2004 – meziroční změna v % | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Navýšení kapitálu v roce 2001 | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Navýšení kapitálu v roce 2001 – meziroční změna v % | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| |
| V tis. EUR | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 | |
| Navýšení kapitálu v roce 2004 | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Navýšení kapitálu v roce 2004 – meziroční změna v % | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Navýšení kapitálu v roce 2001 | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Navýšení kapitálu v roce 2001 – meziroční změna v % | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |

(380)

Posouzení kritéria tržně jednajícího hospodářského subjektu u navýšení kapitálu v roce 2004 a smlouvy o převodu zisků a ztrát z roku 2004 mimoto vychází z předpokladů značného růstu, co se týká ročních finančních výsledků společnosti FFHG (viz Tabulka 23). Tyto předpoklady týkající se růstu, na nichž bylo posouzení kritéria tržně jednajícího hospodářského subjektu založeno, jsou mimoto podstatně vyšší než předpoklady, které byly použity při posouzení kritéria tržně jednajícího hospodářského subjektu u navýšení kapitálu v roce 2001. Mimoto vykazují značné výkyvy, které například v roce 2009 činily více než 300 %.

Tabulka 23

Tabulka 23

Porovnání odhadovaných ročních výsledků společnosti FFHG uvedených v obchodním plánu, které společnost PwC použila k posouzení kritéria tržně jednajícího hospodářského subjektu u navýšení kapitálu v roce 2001 a navýšení kapitálu v roce 2004

Porovnání odhadovaných ročních výsledků společnosti FFHG uvedených v obchodním plánu, které společnost PwC použila k posouzení kritéria tržně jednajícího hospodářského subjektu u navýšení kapitálu v roce 2001 a navýšení kapitálu v roce 2004

V tis. EUR

V tis. EUR

2004

2004

2005

2005

2006

2006

2007

2007

2008

2008

2009

2009

2010

2010

2011

2011

2012

2012

2013

2013

2014

2014

Navýšení kapitálu v roce 2004

Navýšení kapitálu v roce 2004

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Navýšení kapitálu v roce 2004 – meziroční změna v %

Navýšení kapitálu v roce 2004 – meziroční změna v %

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Navýšení kapitálu v roce 2001

Navýšení kapitálu v roce 2001

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Navýšení kapitálu v roce 2001 – meziroční změna v %

Navýšení kapitálu v roce 2001 – meziroční změna v %

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

V tis. EUR

V tis. EUR

2015

2015

2016

2016

2017

2017

2018

2018

2019

2019

2020

2020

2021

2021

2022

2022

2023

2023

2024

2024

Navýšení kapitálu v roce 2004

Navýšení kapitálu v roce 2004

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Navýšení kapitálu v roce 2004 – meziroční změna v %

Navýšení kapitálu v roce 2004 – meziroční změna v %

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Navýšení kapitálu v roce 2001

Navýšení kapitálu v roce 2001

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Navýšení kapitálu v roce 2001 – meziroční změna v %

Navýšení kapitálu v roce 2001 – meziroční změna v %

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

| Zdroj: | PWC Report, 24 October 2008, p. 45 and Commission's assessment (97) |
| --- | --- |

Zdroj:

Zdroj:

97

| (381) | Podle zpráv o investicích, které byly určeny spolkové zemi Porýní-Falc, bylo důvodem investic spolkové země do letiště Frankfurt-Hahn dosažení významných cílů sociální a strukturální politiky, jako je tvorba pracovních příležitostí a splnění cílů dopravní politiky, a nikoli aspekty ziskovosti. Při použití kritéria tržně jednajícího hospodářského subjektu však nelze aspekty sociální nebo regionální politiky zohlednit. |
| --- | --- |

(381)

Podle zpráv o investicích, které byly určeny spolkové zemi Porýní-Falc, bylo důvodem investic spolkové země do letiště Frankfurt-Hahn dosažení významných cílů sociální a strukturální politiky, jako je tvorba pracovních příležitostí a splnění cílů dopravní politiky, a nikoli aspekty ziskovosti. Při použití kritéria tržně jednajícího hospodářského subjektu však nelze aspekty sociální nebo regionální politiky zohlednit.

| (382) | Vzhledem k těmto zvláštním faktorům týkajícím se rozhodnutí spolkové země Porýní-Falc o vložení dalšího kapitálu do společnosti FFHG (376.– 380. bod odůvodnění) se Komise domnívá, že navýšení kapitálu v roce 2004 ze strany spolkové země Porýní-Falc nebylo v souladu s kritériem tržně jednajícího hospodářského subjektu a společnost FFHG zvýhodnilo. |
| --- | --- |

(382)

Vzhledem k těmto zvláštním faktorům týkajícím se rozhodnutí spolkové země Porýní-Falc o vložení dalšího kapitálu do společnosti FFHG (376.– 380. bod odůvodnění) se Komise domnívá, že navýšení kapitálu v roce 2004 ze strany spolkové země Porýní-Falc nebylo v souladu s kritériem tržně jednajícího hospodářského subjektu a společnost FFHG zvýhodnilo.

Použití kritéria tržně jednajícího hospodářského subjektu – spolková země Hesensko

Použití kritéria tržně jednajícího hospodářského subjektu – spolková země Hesensko

| (383) | S ohledem na chování spolkové země Hesensko Německo tvrdilo, že omezené možnosti růstu letiště Frankfurt nad Mohanem vyplývající mimo jiné ze zákazu nočních letů znamenaly, že pro spolkovou zemi Hesensko byl další rozvoj letiště Frankfurt-Hahn nezbytný. Německo uvedlo, že tento rozvoj umožnil využít plně existující možnosti růstu v rámci povolení k nepřetržitému provozu na letišti Frankfurt-Hahn spolu s plánovaným zavedením letištního systému letiště Frankfurt nad Mohanem/letiště Frankfurt-Hahn. Prostřednictvím účasti na navýšení kapitálu v roce 2004 mohla mimoto spolková země Hesensko dále podporovat rozvoj letecké dopravy v oblasti Rýn-Mohan. |
| --- | --- |

(383)

S ohledem na chování spolkové země Hesensko Německo tvrdilo, že omezené možnosti růstu letiště Frankfurt nad Mohanem vyplývající mimo jiné ze zákazu nočních letů znamenaly, že pro spolkovou zemi Hesensko byl další rozvoj letiště Frankfurt-Hahn nezbytný. Německo uvedlo, že tento rozvoj umožnil využít plně existující možnosti růstu v rámci povolení k nepřetržitému provozu na letišti Frankfurt-Hahn spolu s plánovaným zavedením letištního systému letiště Frankfurt nad Mohanem/letiště Frankfurt-Hahn. Prostřednictvím účasti na navýšení kapitálu v roce 2004 mohla mimoto spolková země Hesensko dále podporovat rozvoj letecké dopravy v oblasti Rýn-Mohan.

| (384) | Komise za prvé podotýká, že spolková země Hesensko nevyhotovila výpočet ziskovosti ex ante. Za druhé, podobně jako v případě spolkové země Porýní-Falc se i v případě Hesenska očekávalo, že dividendy budou vypláceny teprve od roku 2025. Za třetí, navzdory dlouhému plánovacímu horizontu nebylo provedeno posouzení citlivosti předpokladů. Navíc důvod investic spolkové země do letiště Frankfurt-Hahn, jako je rozvoj letecké dopravy v oblasti Rýn-Mohan či jiné důležité aspekty sociální či strukturální politiky, nelze při posuzování kritéria tržně jednajícího hospodářského subjektu vzít v úvahu. |
| --- | --- |

(384)

Komise za prvé podotýká, že spolková země Hesensko nevyhotovila výpočet ziskovosti ex ante. Za druhé, podobně jako v případě spolkové země Porýní-Falc se i v případě Hesenska očekávalo, že dividendy budou vypláceny teprve od roku 2025. Za třetí, navzdory dlouhému plánovacímu horizontu nebylo provedeno posouzení citlivosti předpokladů. Navíc důvod investic spolkové země do letiště Frankfurt-Hahn, jako je rozvoj letecké dopravy v oblasti Rýn-Mohan či jiné důležité aspekty sociální či strukturální politiky, nelze při posuzování kritéria tržně jednajícího hospodářského subjektu vzít v úvahu.

ex ante

| (385) | Vzhledem k těmto zvláštním faktorům týkajícím se rozhodnutí spolkové země stát se společníkem ve společnosti FFHG (viz 383. a 384. bod odůvodnění) se Komise domnívá, že navýšení kapitálu v roce 2004 ze strany spolkové země Hesenska nebylo v souladu s kritériem tržně jednajícího hospodářského subjektu a společnost FFHG zvýhodnilo. |
| --- | --- |

(385)

Vzhledem k těmto zvláštním faktorům týkajícím se rozhodnutí spolkové země stát se společníkem ve společnosti FFHG (viz 383. a 384. bod odůvodnění) se Komise domnívá, že navýšení kapitálu v roce 2004 ze strany spolkové země Hesenska nebylo v souladu s kritériem tržně jednajícího hospodářského subjektu a společnost FFHG zvýhodnilo.

Závěr

Závěr

| (386) | Vzhledem k výše uvedeným úvahám vyvozuje Komise závěr, že navýšení kapitálu v roce 2004 ze strany spolkových zemí Porýní-Falc a Hesensko společnost FFHG zvýhodnilo. |
| --- | --- |

(386)

Vzhledem k výše uvedeným úvahám vyvozuje Komise závěr, že navýšení kapitálu v roce 2004 ze strany spolkových zemí Porýní-Falc a Hesensko společnost FFHG zvýhodnilo.

8.1.3.4.   
  Selektivita

Selektivita

| (387) | Jelikož z navýšení kapitálu v roce 2004 ze strany spolkových zemí Porýní-Falc a Hesensko měla prospěch pouze společnost FFHG, jsou tato opatření z podstaty věci selektivní ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. |
| --- | --- |

(387)

Jelikož z navýšení kapitálu v roce 2004 ze strany spolkových zemí Porýní-Falc a Hesensko měla prospěch pouze společnost FFHG, jsou tato opatření z podstaty věci selektivní ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.

8.1.3.5.   
  Narušení hospodářské soutěže a ovlivnění obchodu

Narušení hospodářské soutěže a ovlivnění obchodu

| (388) | Z týchž důvodů, jaké byly uvedeny v 360. bodě odůvodnění a následujících bodech odůvodnění, se Komise domnívá, že selektivní hospodářská výhoda, která byla poskytnuta společnosti FFHG, může narušit hospodářskou soutěž a ovlivnit obchod mezi členskými státy. |
| --- | --- |

(388)

Z týchž důvodů, jaké byly uvedeny v 360. bodě odůvodnění a následujících bodech odůvodnění, se Komise domnívá, že selektivní hospodářská výhoda, která byla poskytnuta společnosti FFHG, může narušit hospodářskou soutěž a ovlivnit obchod mezi členskými státy.

8.1.3.6.   
  Závěr

Závěr

| (389) | Navýšení kapitálu v roce 2004, které spolkové země Porýní-Falc a Hesensko provedly ve prospěch společnosti FFHG, představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. |
| --- | --- |

(389)

Navýšení kapitálu v roce 2004, které spolkové země Porýní-Falc a Hesensko provedly ve prospěch společnosti FFHG, představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.

| (390) | Smlouva o převodu zisků a ztrát z roku 2004, podle níž převzala společnost Fraport veškeré ztráty, které společnosti FFHG vznikly mezi roky 2004 a 2009, a navýšení kapitálu v roce 2004 ze strany společnosti Fraport nelze přičíst státu. Jelikož není splněno jedno z kumulativních kritérií stanovených v čl. 107 odst. 1 Smlouvy, má Komise za to, že smlouva o převodu zisků a ztrát z roku 2004 a navýšení kapitálu v roce 2004 ze strany společnosti Fraport nepředstavují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. |
| --- | --- |

(390)

Smlouva o převodu zisků a ztrát z roku 2004, podle níž převzala společnost Fraport veškeré ztráty, které společnosti FFHG vznikly mezi roky 2004 a 2009, a navýšení kapitálu v roce 2004 ze strany společnosti Fraport nelze přičíst státu. Jelikož není splněno jedno z kumulativních kritérií stanovených v čl. 107 odst. 1 Smlouvy, má Komise za to, že smlouva o převodu zisků a ztrát z roku 2004 a navýšení kapitálu v roce 2004 ze strany společnosti Fraport nepředstavují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.

| (391) | I v případě, že by smlouva o převodu zisků a ztrát z roku 2004 a navýšení kapitálu v roce 2004 představovaly státní podporu, byla by tato podpora slučitelná na základě úvah uvedených v oddíle 0. |
| --- | --- |

(391)

I v případě, že by smlouva o převodu zisků a ztrát z roku 2004 a navýšení kapitálu v roce 2004 představovaly státní podporu, byla by tato podpora slučitelná na základě úvah uvedených v oddíle 0.

8.1.4.   OPATŘENÍ Č. 5: VYROVNÁVACÍ PLATBA PRO SPOLEČNOST FFHG ZA BEZPEČNOSTNÍ KONTROLY

8.1.4.1.   
  Pojmy podnik a hospodářská činnost

Pojmy podnik a hospodářská činnost

| (392) | Jak bylo uvedeno v 293. bodě odůvodnění, ačkoli je nutno společnost FFHG považovat pro účely čl. 107 odst. 1 Smlouvy za podnik, je třeba připomenout, že ne všechny činnosti vlastníka a provozovatele letiště mají nutně hospodářskou povahu (98). |
| --- | --- |

(392)

Jak bylo uvedeno v 293. bodě odůvodnění, ačkoli je nutno společnost FFHG považovat pro účely čl. 107 odst. 1 Smlouvy za podnik, je třeba připomenout, že ne všechny činnosti vlastníka a provozovatele letiště mají nutně hospodářskou povahu (98).

98

| (393) | Soudní dvůr (99) uvádí, že činnosti, které obvykle spadají do odpovědnosti státu při výkonu jeho pravomocí jakožto veřejného orgánu, nejsou hospodářské povahy a obecně nespadají do oblasti působnosti pravidel o státní podpoře. K takovým činnostem může patřit například činnost související s bezpečností, kontrola leteckého provozu, policie, celní služby atd. Financování se musí omezit pouze na nezbytné minimum nutné pro náhradu nákladů vzniklých na základě této činnosti a nelze je využít na pokrytí nákladů souvisejících s prováděním jiného typu hospodářské činnosti (100). |
| --- | --- |

(393)

Soudní dvůr (99) uvádí, že činnosti, které obvykle spadají do odpovědnosti státu při výkonu jeho pravomocí jakožto veřejného orgánu, nejsou hospodářské povahy a obecně nespadají do oblasti působnosti pravidel o státní podpoře. K takovým činnostem může patřit například činnost související s bezpečností, kontrola leteckého provozu, policie, celní služby atd. Financování se musí omezit pouze na nezbytné minimum nutné pro náhradu nákladů vzniklých na základě této činnosti a nelze je využít na pokrytí nákladů souvisejících s prováděním jiného typu hospodářské činnosti (100).

99

100

| (394) | Proto financování činností, které spadají do výkonu veřejné správy, nebo financování infrastruktury přímo související s těmito činnostmi nepředstavují státní podporu (101). V kontextu letiště se má obecně za to, že činnosti jako řízení letového provozu, policie, celní odbavení, hasičská záchranná služba, činnosti nezbytné k ochraně civilního letectví před protiprávními činy a investice do infrastruktury a vybavení potřebných k výkonu těchto činností jsou neekonomické povahy (102). |
| --- | --- |

(394)

Proto financování činností, které spadají do výkonu veřejné správy, nebo financování infrastruktury přímo související s těmito činnostmi nepředstavují státní podporu (101). V kontextu letiště se má obecně za to, že činnosti jako řízení letového provozu, policie, celní odbavení, hasičská záchranná služba, činnosti nezbytné k ochraně civilního letectví před protiprávními činy a investice do infrastruktury a vybavení potřebných k výkonu těchto činností jsou neekonomické povahy (102).

101

102

| (395) | Veřejné financování činnosti, která nemá hospodářský charakter a úzce souvisí s prováděním hospodářské činnosti, však nemůže vést k neoprávněné diskriminaci mezi leteckými společnostmi a provozovateli letišť. Podle ustálené judikatury se považuje za výhodu, pokud orgány veřejné moci osvobodí podnik od nákladů, které neoddělitelně souvisejí s jeho hospodářskou činností (103). Pokud je tedy podle právního řádu běžnou praxí, že letecké společnosti nebo provozovatelé letišť nesou náklady na jisté služby, ale některé letecké společnosti nebo provozovatelé letišť, kteří poskytují stejné služby jménem stejných veřejných orgánů, tyto náklady nést nemusí, existuje možnost, že druhým jmenovaným vzniká výhoda, i když se samotné dané služby nepovažují za činnost hospodářského charakteru. Je tedy nutné provést analýzu právního rámce, který je platný pro daného provozovatele letiště, aby bylo možné posoudit, zda daný právní rámec zavazuje provozovatele letiště či leteckou společnost nést náklady na provozování některých typů činností, které by samy o sobě mohly být uznány za činnosti nehospodářského charakteru, které však neoddělitelně souvisejí s realizací činnosti hospodářského charakteru. |
| --- | --- |

(395)

Veřejné financování činnosti, která nemá hospodářský charakter a úzce souvisí s prováděním hospodářské činnosti, však nemůže vést k neoprávněné diskriminaci mezi leteckými společnostmi a provozovateli letišť. Podle ustálené judikatury se považuje za výhodu, pokud orgány veřejné moci osvobodí podnik od nákladů, které neoddělitelně souvisejí s jeho hospodářskou činností (103). Pokud je tedy podle právního řádu běžnou praxí, že letecké společnosti nebo provozovatelé letišť nesou náklady na jisté služby, ale některé letecké společnosti nebo provozovatelé letišť, kteří poskytují stejné služby jménem stejných veřejných orgánů, tyto náklady nést nemusí, existuje možnost, že druhým jmenovaným vzniká výhoda, i když se samotné dané služby nepovažují za činnost hospodářského charakteru. Je tedy nutné provést analýzu právního rámce, který je platný pro daného provozovatele letiště, aby bylo možné posoudit, zda daný právní rámec zavazuje provozovatele letiště či leteckou společnost nést náklady na provozování některých typů činností, které by samy o sobě mohly být uznány za činnosti nehospodářského charakteru, které však neoddělitelně souvisejí s realizací činnosti hospodářského charakteru.

103

| (396) | Německo uvedlo, že náklady související s bezpečnostními kontrolami podle § 8 zákona o bezpečnosti vzdušného prostoru (Luftsicherheitsgesetz, dále jen „LuftSiG“) je nutno pokládat za náklady spadající do výkonu veřejné správy. |
| --- | --- |

(396)

Německo uvedlo, že náklady související s bezpečnostními kontrolami podle § 8 zákona o bezpečnosti vzdušného prostoru (Luftsicherheitsgesetz, dále jen „LuftSiG“) je nutno pokládat za náklady spadající do výkonu veřejné správy.

Luftsicherheitsgesetz

| (397) | Komise souhlasí s tím, že opatření podle § 8 zákona LuftSiG lze v zásadě považovat za činnosti, které spadají do výkonu veřejné správy. |
| --- | --- |

(397)

Komise souhlasí s tím, že opatření podle § 8 zákona LuftSiG lze v zásadě považovat za činnosti, které spadají do výkonu veřejné správy.

| (398) | Co se týká nákladů na provádění těchto opatření, zdá se, že podle Německa budou veškeré tyto náhrady hrazeny příslušnými orgány veřejné moci. Komise však podotýká, že podle § 8 odst. 3 zákona LuftSiG lze uhradit pouze náklady související s poskytnutím a údržbou prostor nezbytných pro vykonávání činností uvedených v § 5 zákona LuftSiG. Veškeré ostatní náklady, zejména včetně nákladů na bezpečnostní kontroly, musí nést provozovatel letiště. Pokud veřejné financování poskytnuté společnosti FFHG osvobodilo tento podnik od nákladů, které musí nést s ohledem na limity stanovené v § 8 odst. 3 zákona LuftSiG, není toto veřejné financování vyňato z kontroly podle pravidel EU pro státní podporu. |
| --- | --- |

(398)

Co se týká nákladů na provádění těchto opatření, zdá se, že podle Německa budou veškeré tyto náhrady hrazeny příslušnými orgány veřejné moci. Komise však podotýká, že podle § 8 odst. 3 zákona LuftSiG lze uhradit pouze náklady související s poskytnutím a údržbou prostor nezbytných pro vykonávání činností uvedených v § 5 zákona LuftSiG. Veškeré ostatní náklady, zejména včetně nákladů na bezpečnostní kontroly, musí nést provozovatel letiště. Pokud veřejné financování poskytnuté společnosti FFHG osvobodilo tento podnik od nákladů, které musí nést s ohledem na limity stanovené v § 8 odst. 3 zákona LuftSiG, není toto veřejné financování vyňato z kontroly podle pravidel EU pro státní podporu.

8.1.4.2.   
  Státní prostředky a přičitatelnost státu

Státní prostředky a přičitatelnost státu

| (399) | Pokud v daném případě převáděla spolková země na společnost FFHG nejen příjmy plynoucí od leteckých společností za bezpečnostní kontroly, byly dotyčné finanční prostředky poskytnuty z rozpočtu spolkové země Porýní-Falc. |
| --- | --- |

(399)

Pokud v daném případě převáděla spolková země na společnost FFHG nejen příjmy plynoucí od leteckých společností za bezpečnostní kontroly, byly dotyčné finanční prostředky poskytnuty z rozpočtu spolkové země Porýní-Falc.

| (400) | Komise se tudíž domnívá, že tato opatření jsou financována ze státních prostředků a lze je přičíst státu. |
| --- | --- |

(400)

Komise se tudíž domnívá, že tato opatření jsou financována ze státních prostředků a lze je přičíst státu.

8.1.4.3.   
  Hospodářská výhoda

Hospodářská výhoda

| (401) | Komise podotýká, že dotyčná opatření hradila část nákladů, které společnost FFHG vynaložila v rámci své hospodářské činnosti. Provozovatel letiště musí obvyklé nést veškeré náklady spojené s výstavbou a provozováním letiště (s výjimkou nákladů spadajících do výkonu veřejné správy, které provozovatel letiště nemusí podle platného právního rámce zpravidla hradit). Pokrytí části těchto nákladů proto společnost FFHG osvobozuje od zátěže, kterou by musela obvykle nést, poskytuje tudíž této společnosti hospodářskou výhodu. |
| --- | --- |

(401)

Komise podotýká, že dotyčná opatření hradila část nákladů, které společnost FFHG vynaložila v rámci své hospodářské činnosti. Provozovatel letiště musí obvyklé nést veškeré náklady spojené s výstavbou a provozováním letiště (s výjimkou nákladů spadajících do výkonu veřejné správy, které provozovatel letiště nemusí podle platného právního rámce zpravidla hradit). Pokrytí části těchto nákladů proto společnost FFHG osvobozuje od zátěže, kterou by musela obvykle nést, poskytuje tudíž této společnosti hospodářskou výhodu.

8.1.4.4.   
  Selektivita

Selektivita

| (402) | Jelikož byla dotyčná opatření provedena pouze ve prospěch společnosti FFHG, je nutno je pokládat za selektivní. |
| --- | --- |

(402)

Jelikož byla dotyčná opatření provedena pouze ve prospěch společnosti FFHG, je nutno je pokládat za selektivní.

8.1.4.5.   
  Narušení hospodářské soutěže

Narušení hospodářské soutěže

| (403) | Z týchž důvodů, jaké byly uvedeny v 360. bodě odůvodnění a následujících bodech odůvodnění, se Komise domnívá, že selektivní hospodářská výhoda, která byla poskytnuta společnosti FFHG, může narušit hospodářskou soutěž a ovlivnit obchod mezi členskými státy. |
| --- | --- |

(403)

Z týchž důvodů, jaké byly uvedeny v 360. bodě odůvodnění a následujících bodech odůvodnění, se Komise domnívá, že selektivní hospodářská výhoda, která byla poskytnuta společnosti FFHG, může narušit hospodářskou soutěž a ovlivnit obchod mezi členskými státy.

8.1.4.6.   
  Závěr

Závěr

Vzhledem k úvahám uvedeným v 392. bodě odůvodnění a následujících bodech odůvodnění se Komise domnívá, že veřejné financování, které bylo poskytnuto společnosti FFHG, představuje v míře, v jaké platby spolkové země Porýní-Falc za bezpečnostní kontroly převyšovaly příjmy získané od leteckých společností, státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.

8.1.5.   OPATŘENÍ Č. 6: PŘÍMÉ GRANTY POSKYTNUTÉ SPOLKOVOU ZEMÍ PORÝNÍ-FALC

8.1.5.1.   
  Použitelnost pravidel státní podpory na granty z veřejných zdrojů, o nichž bylo rozhodnuto před rokem 2000, a pojem podnik

Použitelnost pravidel státní podpory na granty z veřejných zdrojů, o nichž bylo rozhodnuto před rokem 2000, a pojem podnik

| (404) | Z důvodů uvedených v 293. bodě odůvodnění a následujících bodech odůvodnění je ode dne 12. prosince 2000 pro účely čl. 107 odst. 1 Smlouvy nutno považovat společnost FFHG za podnik. |
| --- | --- |

(404)

Z důvodů uvedených v 293. bodě odůvodnění a následujících bodech odůvodnění je ode dne 12. prosince 2000 pro účely čl. 107 odst. 1 Smlouvy nutno považovat společnost FFHG za podnik.

| (405) | Německo objasnilo, že v roce 2001 poskytla spolková země Porýní-Falc společnosti FFHG částku ve výši [...] EUR na podporu některých jejích investic do infrastruktury. Podle Německa se však tyto granty zakládaly na rozhodnutí, které bylo přijato již v roce 1999. |
| --- | --- |

(405)

Německo objasnilo, že v roce 2001 poskytla spolková země Porýní-Falc společnosti FFHG částku ve výši [...] EUR na podporu některých jejích investic do infrastruktury. Podle Německa se však tyto granty zakládaly na rozhodnutí, které bylo přijato již v roce 1999.

| (406) | Z týchž důvodů, jaké byly uvedeny v 293. bodě odůvodnění a následujících bodech odůvodnění, má Komise za to, že v případě grantů (jako je grant popsaný v 405. bodě odůvodnění), o nichž bylo rozhodnuto před vynesením rozsudku ve věci Aéroports de Paris, mohly orgány veřejné moci legitimně předpokládat, že financování nepředstavuje státní podporu, a nemusí být proto oznámeno Komisi. Z toho vyplývá, že Komise nemůže takové granty zpochybnit podle pravidel státní podpory. |
| --- | --- |

(406)

Z týchž důvodů, jaké byly uvedeny v 293. bodě odůvodnění a následujících bodech odůvodnění, má Komise za to, že v případě grantů (jako je grant popsaný v 405. bodě odůvodnění), o nichž bylo rozhodnuto před vynesením rozsudku ve věci Aéroports de Paris, mohly orgány veřejné moci legitimně předpokládat, že financování nepředstavuje státní podporu, a nemusí být proto oznámeno Komisi. Z toho vyplývá, že Komise nemůže takové granty zpochybnit podle pravidel státní podpory.

Aéroports de Paris

| (407) | Německo mimoto uvedlo, že spolková země Porýní-Falc financovala částečně personální náklady na bezpečnostní kontroly, a to v letech 2001 ([...] % celkových nákladů), 2002 ([...] %), 2003 ([...] %) a 2004 ([...] %). |
| --- | --- |

(407)

Německo mimoto uvedlo, že spolková země Porýní-Falc financovala částečně personální náklady na bezpečnostní kontroly, a to v letech 2001 ([...] % celkových nákladů), 2002 ([...] %), 2003 ([...] %) a 2004 ([...] %).

| (408) | Jak bylo posouzeno v 397. bodě odůvodnění a následujících bodech odůvodnění, provádění bezpečnostních kontrol (podle § 8 zákona LuftSiG) lze v zásadě považovat za činnosti, které spadají do výkonu veřejné správy. Podle § 8 odst. 3 zákona LuftSiG však lze uhradit pouze náklady související s poskytnutím a údržbou prostor nezbytných pro vykonávání činností uvedených v § 5 zákona LuftSiG. V daném případě však spolková země Porýní-Falc převzala náklady na bezpečnostní kontroly, které musí nést provozovatel letiště. Veřejná podpora, která byla společnosti FFHG poskytnuta prostřednictvím financování personálních nákladů na bezpečnostní kontroly, proto není vyňata z kontroly podle pravidel EU pro státní podporu. |
| --- | --- |

(408)

Jak bylo posouzeno v 397. bodě odůvodnění a následujících bodech odůvodnění, provádění bezpečnostních kontrol (podle § 8 zákona LuftSiG) lze v zásadě považovat za činnosti, které spadají do výkonu veřejné správy. Podle § 8 odst. 3 zákona LuftSiG však lze uhradit pouze náklady související s poskytnutím a údržbou prostor nezbytných pro vykonávání činností uvedených v § 5 zákona LuftSiG. V daném případě však spolková země Porýní-Falc převzala náklady na bezpečnostní kontroly, které musí nést provozovatel letiště. Veřejná podpora, která byla společnosti FFHG poskytnuta prostřednictvím financování personálních nákladů na bezpečnostní kontroly, proto není vyňata z kontroly podle pravidel EU pro státní podporu.

8.1.5.2.   
  Státní prostředky a přičitatelnost státu

Státní prostředky a přičitatelnost státu

| (409) | Komise se domnívá, že přímé granty jsou financované ze státních prostředků a lze je přičíst státu. |
| --- | --- |

(409)

Komise se domnívá, že přímé granty jsou financované ze státních prostředků a lze je přičíst státu.

8.1.5.3.   
  Hospodářská výhoda

Hospodářská výhoda

| (410) | Komise podotýká, že dotyčná opatření hradila část nákladů, které společnost FFHG vynaložila v rámci své hospodářské činnosti. Provozovatel letiště musí obvyklé nést veškeré náklady spojené s výstavbou a provozováním letiště, včetně nákladů na bezpečnostní kontroly, takže uhrazení části těchto nákladů společnost FFHG osvobozuje od zátěže, kterou by musela obvykle nést, poskytuje tudíž této společnosti hospodářskou výhodu, kterou by za běžných tržních podmínek nezískala. |
| --- | --- |

(410)

Komise podotýká, že dotyčná opatření hradila část nákladů, které společnost FFHG vynaložila v rámci své hospodářské činnosti. Provozovatel letiště musí obvyklé nést veškeré náklady spojené s výstavbou a provozováním letiště, včetně nákladů na bezpečnostní kontroly, takže uhrazení části těchto nákladů společnost FFHG osvobozuje od zátěže, kterou by musela obvykle nést, poskytuje tudíž této společnosti hospodářskou výhodu, kterou by za běžných tržních podmínek nezískala.

| (411) | Dotyčná opatření měla mimoto nevratnou povahu a nezajišťovala návratnost investice. Německo nepředložilo žádné důkazy, že přímé granty byly společnosti FFHG poskytnuty za tržních podmínek. Německo mimoto neuplatnilo zásadu tržně jednajícího hospodářského subjektu. Komise proto konstatuje, že dotyčná opatření, která spolková země provedla ve prospěch společnosti FFHG ode dne 12. prosince 2000, poskytla zmíněné společnosti hospodářskou výhodu. |
| --- | --- |

(411)

Dotyčná opatření měla mimoto nevratnou povahu a nezajišťovala návratnost investice. Německo nepředložilo žádné důkazy, že přímé granty byly společnosti FFHG poskytnuty za tržních podmínek. Německo mimoto neuplatnilo zásadu tržně jednajícího hospodářského subjektu. Komise proto konstatuje, že dotyčná opatření, která spolková země provedla ve prospěch společnosti FFHG ode dne 12. prosince 2000, poskytla zmíněné společnosti hospodářskou výhodu.

8.1.5.4.   
  Selektivita

Selektivita

| (412) | Jelikož dotyčná opatření byla provedena pouze ve prospěch společnosti FFHG, je nutno je pokládat za selektivní. |
| --- | --- |

(412)

Jelikož dotyčná opatření byla provedena pouze ve prospěch společnosti FFHG, je nutno je pokládat za selektivní.

8.1.5.5.   
  Narušení hospodářské soutěže a ovlivnění obchodu

Narušení hospodářské soutěže a ovlivnění obchodu

| (413) | Z týchž důvodů, jaké byly uvedeny v 360. bodě odůvodnění a následujících bodech odůvodnění, se Komise domnívá, že selektivní hospodářská výhoda, která byla poskytnuta společnosti FFHG, může narušit hospodářskou soutěž a ovlivnit obchod mezi členskými státy. |
| --- | --- |

(413)

Z týchž důvodů, jaké byly uvedeny v 360. bodě odůvodnění a následujících bodech odůvodnění, se Komise domnívá, že selektivní hospodářská výhoda, která byla poskytnuta společnosti FFHG, může narušit hospodářskou soutěž a ovlivnit obchod mezi členskými státy.

8.1.5.6.   
  Závěr

Závěr

| (414) | Vzhledem k úvahám uvedeným v 392. bodě odůvodnění a následujících bodech odůvodnění vyvozuje Komise závěr, že v případě přímých grantů ve výši [...] milionů EUR (v letech 1997–2000) a [...] milionů EUR (vyplaceno v roce 2001), o nichž orgány veřejné moci neodvolatelně rozhodly před vynesením rozsudku ve věci Aéroports de Paris, mohly tyto orgány legitimně předpokládat, že nepředstavují státní podporu. |
| --- | --- |

(414)

Vzhledem k úvahám uvedeným v 392. bodě odůvodnění a následujících bodech odůvodnění vyvozuje Komise závěr, že v případě přímých grantů ve výši [...] milionů EUR (v letech 1997–2000) a [...] milionů EUR (vyplaceno v roce 2001), o nichž orgány veřejné moci neodvolatelně rozhodly před vynesením rozsudku ve věci Aéroports de Paris, mohly tyto orgány legitimně předpokládat, že nepředstavují státní podporu.

| (415) | Komise se domnívá, že veřejné financování ve výši 1,93 milionu EUR poskytnuté společnosti FFHG (v období 2001–2004) představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. |
| --- | --- |

(415)

Komise se domnívá, že veřejné financování ve výši 1,93 milionu EUR poskytnuté společnosti FFHG (v období 2001–2004) představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.

8.1.6.   OPATŘENÍ Č. 12: NAVÝŠENÍ VLASTNÍHO KAPITÁLU VE VÝŠI [...] MILIONŮ EUR

8.1.6.1.   
  Vztah mezi navýšením kapitálu a ujednáními o financování, která již byla ve prospěch společnosti FFHG zavedena

Vztah mezi navýšením kapitálu a ujednáními o financování, která již byla ve prospěch společnosti FFHG zavedena

| (416) | Před posouzením, zda navýšení kapitálu o [...] milionů EUR ve prospěch společnosti FFHG představuje státní podporu, je nutné určit, zda je nutno toto navýšení kapitálu a ujednání o financování, která již byla ve prospěch společnosti FFHG zavedena, považovat za samostatná opatření, nebo za jedno opatření. |
| --- | --- |

(416)

Před posouzením, zda navýšení kapitálu o [...] milionů EUR ve prospěch společnosti FFHG představuje státní podporu, je nutné určit, zda je nutno toto navýšení kapitálu a ujednání o financování, která již byla ve prospěch společnosti FFHG zavedena, považovat za samostatná opatření, nebo za jedno opatření.

| (417) | Německo uvedlo, že navýšení kapitálu bylo určeno k refinancování půjček vztahujících se na investice do infrastruktury, k jejichž financování nebo refinancování se veřejný akcionář neodvolatelně zavázal mezi roky 1997 a 2012, dosud však nebyly vyplaceny. |
| --- | --- |

(417)

Německo uvedlo, že navýšení kapitálu bylo určeno k refinancování půjček vztahujících se na investice do infrastruktury, k jejichž financování nebo refinancování se veřejný akcionář neodvolatelně zavázal mezi roky 1997 a 2012, dosud však nebyly vyplaceny.

| (418) | Vzhledem k důkazům, které Německo předložilo, Komise usuzuje, že kapitálová injekce má refinancovat půjčky, které mezi roky 1997 a 2012 financovaly zdokonalení infrastruktury na letišti Frankfurt-Hahn. Podle Německa měla společnost FFHG na základě rozhodnutí o uskutečnění těchto investic nárok na obdržení těchto finančních prostředků. Komise se proto domnívá, že kapitálovou injekci ve výši [...] milionů EUR je nutno posoudit v rámci předchozích závazků veřejných akcionářů v době, kdy bylo o těchto investicích rozhodnuto. |
| --- | --- |

(418)

Vzhledem k důkazům, které Německo předložilo, Komise usuzuje, že kapitálová injekce má refinancovat půjčky, které mezi roky 1997 a 2012 financovaly zdokonalení infrastruktury na letišti Frankfurt-Hahn. Podle Německa měla společnost FFHG na základě rozhodnutí o uskutečnění těchto investic nárok na obdržení těchto finančních prostředků. Komise se proto domnívá, že kapitálovou injekci ve výši [...] milionů EUR je nutno posoudit v rámci předchozích závazků veřejných akcionářů v době, kdy bylo o těchto investicích rozhodnuto.

8.1.6.2.   
  Závěr

Závěr

| (419) | Vzhledem k úvahám uvedeným v oddíle 8.1.1 vyvozuje Komise závěr, že společnost FFHG vykonávala ode dne vynesení rozsudku ve věci Aéroports de Paris (12. prosince 2000) hospodářskou činnost a představuje podnik ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. |
| --- | --- |

(419)

Vzhledem k úvahám uvedeným v oddíle 8.1.1 vyvozuje Komise závěr, že společnost FFHG vykonávala ode dne vynesení rozsudku ve věci Aéroports de Paris (12. prosince 2000) hospodářskou činnost a představuje podnik ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.

| (420) | V souladu s úvahami uvedenými v oddílech 8.1.1, 8.1.3 a 8.1.4, které se vztahují i na toto opatření, se Komise domnívá, že kapitálová injekce představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy, jelikož zahrnuje státní prostředky, lze ji přičíst státu a poskytuje společnosti FFHG hospodářskou výhodu, která narušuje nebo může narušit hospodářskou soutěž a obchod mezi členskými státy. |
| --- | --- |

(420)

V souladu s úvahami uvedenými v oddílech 8.1.1, 8.1.3 a 8.1.4, které se vztahují i na toto opatření, se Komise domnívá, že kapitálová injekce představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy, jelikož zahrnuje státní prostředky, lze ji přičíst státu a poskytuje společnosti FFHG hospodářskou výhodu, která narušuje nebo může narušit hospodářskou soutěž a obchod mezi členskými státy.

8.2.   HODNOCENÍ OPATŘENÍ TÝKAJÍCÍCH SE SPOLEČNOSTI RYANAIR A OSTATNÍCH LETECKÝCH SPOLEČNOSTÍ VYUŽÍVAJÍCÍCH LETIŠTĚ JAKO PODPORY

HODNOCENÍ OPATŘENÍ TÝKAJÍCÍCH SE SPOLEČNOSTI RYANAIR A OSTATNÍCH LETECKÝCH SPOLEČNOSTÍ VYUŽÍVAJÍCÍCH LETIŠTĚ JAKO PODPORY

8.2.1.   OBECNÉ ÚVAHY TÝKAJÍCÍ SE POUŽITÍ ZÁSADY TRŽNĚ JEDNAJÍCÍHO HOSPODÁŘSKÉHO SUBJEKTU

| (421) | Za účelem posouzení, zda dohoda mezi letištěm ve veřejném vlastnictví a leteckou společností poskytuje této společnosti hospodářskou výhodu, je nutno analyzovat, zda je tato dohoda v souladu se zásadou tržně jednajícího hospodářského subjektu. Při použití kritéria tržně jednajícího hospodářského subjektu na dohodu mezi letištěm a leteckou společností je třeba posoudit, zda by ke dni uzavření dohody obezřetný, tržně jednající hospodářský subjekt očekával, že tato dohoda povede k vyššímu zisku, než jakého by bylo jinak dosaženo. Tento vyšší zisk je vyčíslen rozdílem mezi inkrementálními příjmy, jež mají být podle očekávání vytvořeny na základě smlouvy (tj. rozdíl mezi příjmy, jichž by bylo dosaženo, pokud by byla smlouva uzavřena, a příjmy, jichž by bylo dosaženo, pokud by žádná smlouva neexistovala) a inkrementálními náklady vyplývajícími pravděpodobně ze smlouvy (tj. rozdíl mezi náklady, které by vznikly, pokud by byla smlouva uzavřena, a náklady, které by vznikly, pokud by žádná smlouva neexistovala), přičemž výsledné peněžní toky jsou diskontovány pomocí příslušné diskontní sazby. |
| --- | --- |

(421)

Za účelem posouzení, zda dohoda mezi letištěm ve veřejném vlastnictví a leteckou společností poskytuje této společnosti hospodářskou výhodu, je nutno analyzovat, zda je tato dohoda v souladu se zásadou tržně jednajícího hospodářského subjektu. Při použití kritéria tržně jednajícího hospodářského subjektu na dohodu mezi letištěm a leteckou společností je třeba posoudit, zda by ke dni uzavření dohody obezřetný, tržně jednající hospodářský subjekt očekával, že tato dohoda povede k vyššímu zisku, než jakého by bylo jinak dosaženo. Tento vyšší zisk je vyčíslen rozdílem mezi inkrementálními příjmy, jež mají být podle očekávání vytvořeny na základě smlouvy (tj. rozdíl mezi příjmy, jichž by bylo dosaženo, pokud by byla smlouva uzavřena, a příjmy, jichž by bylo dosaženo, pokud by žádná smlouva neexistovala) a inkrementálními náklady vyplývajícími pravděpodobně ze smlouvy (tj. rozdíl mezi náklady, které by vznikly, pokud by byla smlouva uzavřena, a náklady, které by vznikly, pokud by žádná smlouva neexistovala), přičemž výsledné peněžní toky jsou diskontovány pomocí příslušné diskontní sazby.

| (422) | V této analýze je nutno zohlednit veškeré příslušné inkrementální příjmy a náklady související se smlouvou. Jednotlivé prvky (slevy z letištních poplatků, marketingové příspěvky, jiné finanční pobídky) nelze posuzovat zvlášť. Jak je uvedeno v rozsudku ve věci Charleroi: „Přitom je nezbytné v rámci použití kritéria soukromého investora posuzovat obchodní transakci jako celek, aby se ověřilo, zda státní entita a entita jí ovládaná se společně chovaly jako hospodárné subjekty v tržním hospodářství. Komise má totiž povinnost při hodnocení sporných opatření zohlednit všechny relevantní skutečnosti a jejich kontext [...].“ (104) |
| --- | --- |

(422)

V této analýze je nutno zohlednit veškeré příslušné inkrementální příjmy a náklady související se smlouvou. Jednotlivé prvky (slevy z letištních poplatků, marketingové příspěvky, jiné finanční pobídky) nelze posuzovat zvlášť. Jak je uvedeno v rozsudku ve věci Charleroi: „Přitom je nezbytné v rámci použití kritéria soukromého investora posuzovat obchodní transakci jako celek, aby se ověřilo, zda státní entita a entita jí ovládaná se společně chovaly jako hospodárné subjekty v tržním hospodářství. Komise má totiž povinnost při hodnocení sporných opatření zohlednit všechny relevantní skutečnosti a jejich kontext [...].“ (104)

104

| (423) | Očekávané inkrementální příjmy musí zahrnovat zejména příjmy z letištních poplatků s přihlédnutím ke slevám a další dopravě očekávané na základě dohody, jakož i předpokládané příjmy z jiných než leteckých činností, jichž je dosahováno prostřednictvím další dopravy. Očekávané inkrementální náklady musí zahrnovat zejména všechny inkrementální provozní a investiční náklady, které by nevznikly, kdyby nebyla dohoda uzavřena, a rovněž náklady na marketingové příspěvky a další finanční pobídky. |
| --- | --- |

(423)

Očekávané inkrementální příjmy musí zahrnovat zejména příjmy z letištních poplatků s přihlédnutím ke slevám a další dopravě očekávané na základě dohody, jakož i předpokládané příjmy z jiných než leteckých činností, jichž je dosahováno prostřednictvím další dopravy. Očekávané inkrementální náklady musí zahrnovat zejména všechny inkrementální provozní a investiční náklady, které by nevznikly, kdyby nebyla dohoda uzavřena, a rovněž náklady na marketingové příspěvky a další finanční pobídky.

| (424) | Komise v této souvislosti rovněž uvádí, že cenová diferenciace (včetně marketingové podpory a jiných pobídek) je běžným obchodním postupem. Politiky diferencovaných cen by však měly být obchodně odůvodněné (105). |
| --- | --- |

(424)

Komise v této souvislosti rovněž uvádí, že cenová diferenciace (včetně marketingové podpory a jiných pobídek) je běžným obchodním postupem. Politiky diferencovaných cen by však měly být obchodně odůvodněné (105).

105

| (425) | Ve svém rozsudku ve věci Stardust Marine Soudní dvůr totiž prohlásil, že „[...] pro zjištění, zda se stát choval jako investor v tržním hospodářství, je třeba vrátit se do kontextu období, v němž byla přijata opatření finanční podpory, aby bylo možno posoudit hospodářskou racionálnost chování státu, a je tedy třeba zdržet se jakéhokoli posuzování založeného na pozdější situaci“ (106). |
| --- | --- |

(425)

Ve svém rozsudku ve věci Stardust Marine Soudní dvůr totiž prohlásil, že „[...] pro zjištění, zda se stát choval jako investor v tržním hospodářství, je třeba vrátit se do kontextu období, v němž byla přijata opatření finanční podpory, aby bylo možno posoudit hospodářskou racionálnost chování státu, a je tedy třeba zdržet se jakéhokoli posuzování založeného na pozdější situaci“ (106).

106

| (426) | Aby bylo možno použít zásadu tržně jednajícího hospodářského subjektu, musí se Komise vrátit do kontextu období, v němž byly příslušné dohody mezi společnostmi FFHG a Ryanair uzavřeny. Komise musí proto v zásadě vycházet z informací, které měl provozovatel letiště k dispozici v době podpisu nebo zavedení příslušných smluv, jakož i přiměřených předpokladů, které mohl v té době vzít v úvahu. |
| --- | --- |

(426)

Aby bylo možno použít zásadu tržně jednajícího hospodářského subjektu, musí se Komise vrátit do kontextu období, v němž byly příslušné dohody mezi společnostmi FFHG a Ryanair uzavřeny. Komise musí proto v zásadě vycházet z informací, které měl provozovatel letiště k dispozici v době podpisu nebo zavedení příslušných smluv, jakož i přiměřených předpokladů, které mohl v té době vzít v úvahu.

| (427) | Podle bodu 63 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014 lze u ujednání uzavřených mezi leteckými společnostmi a letištěm mít za to, že splňují kritérium tržně jednajícího hospodářského subjektu, pokud z hlediska ex ante inkrementálně přispívají k ziskovosti letiště. Ačkoli toto kritérium zohledňuje logiku kritéria tržně jednajícího hospodářského subjektu, bylo zformulováno teprve nedávno a vztahuje se spíše na jednotlivá ujednání než na celkovou činnost, což je při používání kritéria tržně jednajícího hospodářského subjektu mnohem častější případ. Komise proto uznává, že pro příslušný členský stát a dotyčné hospodářské subjekty může být obtížné poskytnout úplné současné důkazy ohledně ujednání, která byla uzavřena před mnoha lety, a vezme tuto skutečnost v úvahu při použití dotyčného kritéria v daném případě. |
| --- | --- |

(427)

Podle bodu 63 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014 lze u ujednání uzavřených mezi leteckými společnostmi a letištěm mít za to, že splňují kritérium tržně jednajícího hospodářského subjektu, pokud z hlediska ex ante inkrementálně přispívají k ziskovosti letiště. Ačkoli toto kritérium zohledňuje logiku kritéria tržně jednajícího hospodářského subjektu, bylo zformulováno teprve nedávno a vztahuje se spíše na jednotlivá ujednání než na celkovou činnost, což je při používání kritéria tržně jednajícího hospodářského subjektu mnohem častější případ. Komise proto uznává, že pro příslušný členský stát a dotyčné hospodářské subjekty může být obtížné poskytnout úplné současné důkazy ohledně ujednání, která byla uzavřena před mnoha lety, a vezme tuto skutečnost v úvahu při použití dotyčného kritéria v daném případě.

ex ante

8.2.1.1.   
  Možnost srovnání letiště Frankfurt-Hahn s jinými evropskými letišti

Možnost srovnání letiště Frankfurt-Hahn s jinými evropskými letišti

| (428) | Podle pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014 lze v zásadě vyloučit existenci podpory ve prospěch letecké společnosti, která letiště využívá, pokud cena účtovaná za letištní služby odpovídá tržní ceně nebo lze-li analýzou ex ante, to znamená analýzou založenou na informacích dostupných v okamžiku poskytnutí opatření a na vývojích předvídatelných v oné době, prokázat, že ujednání mezi letištěm a leteckou společností bude mít kladný inkrementální přínos k zisku letiště (107). |
| --- | --- |

(428)

Podle pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014 lze v zásadě vyloučit existenci podpory ve prospěch letecké společnosti, která letiště využívá, pokud cena účtovaná za letištní služby odpovídá tržní ceně nebo lze-li analýzou ex ante, to znamená analýzou založenou na informacích dostupných v okamžiku poskytnutí opatření a na vývojích předvídatelných v oné době, prokázat, že ujednání mezi letištěm a leteckou společností bude mít kladný inkrementální přínos k zisku letiště (107).

ex ante

107

| (429) | Komise má v této souvislosti za to, že nejvhodnějším kritériem pro posouzení ujednání, která letiště uzavřela s jednotlivými leteckými společnostmi, je analýza inkrementální ziskovosti ex ante (108). Důvodem je skutečnost, že v současnosti je sporné, zda je možné určit příslušnou referenční hodnotu, která by ukázala skutečnou tržní cenu služeb, jež letiště poskytují. Obecně může být použití zásady tržně jednajícího hospodářského subjektu na základě průměrné ceny na jiných podobných trzích užitečné, pokud lze tuto cenu přiměřeně určit nebo ji odvodit z jiných tržních ukazatelů. V případě letištních služeb však není tato metoda relevantní, jelikož se struktura nákladů a příjmů mezi jednotlivými letišti obvykle velmi liší. Důvodem je skutečnost, že náklady a příjmy závisejí na stupni rozvoje letiště, na počtu leteckých společností, které letiště využívají, na jeho kapacitě, pokud jde o objem osobní přepravy, na stavu infrastruktury a souvisejících investicích, na regulačním rámci, který se může mezi jednotlivými členskými státy lišit, a na dluzích či jiných závazcích, jež letiště přijalo v minulosti (109). |
| --- | --- |

(429)

Komise má v této souvislosti za to, že nejvhodnějším kritériem pro posouzení ujednání, která letiště uzavřela s jednotlivými leteckými společnostmi, je analýza inkrementální ziskovosti ex ante (108). Důvodem je skutečnost, že v současnosti je sporné, zda je možné určit příslušnou referenční hodnotu, která by ukázala skutečnou tržní cenu služeb, jež letiště poskytují. Obecně může být použití zásady tržně jednajícího hospodářského subjektu na základě průměrné ceny na jiných podobných trzích užitečné, pokud lze tuto cenu přiměřeně určit nebo ji odvodit z jiných tržních ukazatelů. V případě letištních služeb však není tato metoda relevantní, jelikož se struktura nákladů a příjmů mezi jednotlivými letišti obvykle velmi liší. Důvodem je skutečnost, že náklady a příjmy závisejí na stupni rozvoje letiště, na počtu leteckých společností, které letiště využívají, na jeho kapacitě, pokud jde o objem osobní přepravy, na stavu infrastruktury a souvisejících investicích, na regulačním rámci, který se může mezi jednotlivými členskými státy lišit, a na dluzích či jiných závazcích, jež letiště přijalo v minulosti (109).

ex ante

108

109

| (430) | Liberalizace trhu letecké dopravy navíc činí z každé výlučně srovnávací analýzy velmi složitou záležitost. Jak je patrné v daném případě, obchodní vztahy mezi letišti a leteckými společnostmi nejsou založeny vždy výhradně na zveřejněném ceníku poplatků. Tyto obchodní vztahy jsou spíše velmi rozmanité. Zahrnují sdílení rizik v oblasti používání letiště a souvztažných finančních a obchodních odpovědností, všeobecné rozšíření podněcujících mechanismů a proměnlivé rozdělení rizik na dobu trvání smluv. Jednu transakci proto nelze porovnat s jinou transakcí na základě ceny obrátky nebo ceny stanovené za cestujícího. |
| --- | --- |

(430)

Liberalizace trhu letecké dopravy navíc činí z každé výlučně srovnávací analýzy velmi složitou záležitost. Jak je patrné v daném případě, obchodní vztahy mezi letišti a leteckými společnostmi nejsou založeny vždy výhradně na zveřejněném ceníku poplatků. Tyto obchodní vztahy jsou spíše velmi rozmanité. Zahrnují sdílení rizik v oblasti používání letiště a souvztažných finančních a obchodních odpovědností, všeobecné rozšíření podněcujících mechanismů a proměnlivé rozdělení rizik na dobu trvání smluv. Jednu transakci proto nelze porovnat s jinou transakcí na základě ceny obrátky nebo ceny stanovené za cestujícího.

| (431) | I za předpokladu, že by na základě přesvědčivé srovnávací analýzy bylo možno zjistit, že „ceny“ v rámci různých transakcí, které jsou předmětem posouzení, odpovídají „tržním cenám“ nebo jsou vyšší než „tržní ceny“ zjištěné prostřednictvím srovnávacího vzorku transakcí, nemohla by Komise vyvodit závěr, že tyto transakce jsou v souladu se zásadou tržně jednajícího hospodářského subjektu, jestliže se ukáže, že v době, kdy byly uzavřeny, provozovatel letiště očekával, že vytvoří vyšší inkrementální náklady než inkrementální příjmy. Důvodem je skutečnost, že tržně jednající hospodářský subjekt nemá pobídku k nabízení zboží nebo služeb za „tržní cenu“, pokud by to vedlo k inkrementální ztrátě. |
| --- | --- |

(431)

I za předpokladu, že by na základě přesvědčivé srovnávací analýzy bylo možno zjistit, že „ceny“ v rámci různých transakcí, které jsou předmětem posouzení, odpovídají „tržním cenám“ nebo jsou vyšší než „tržní ceny“ zjištěné prostřednictvím srovnávacího vzorku transakcí, nemohla by Komise vyvodit závěr, že tyto transakce jsou v souladu se zásadou tržně jednajícího hospodářského subjektu, jestliže se ukáže, že v době, kdy byly uzavřeny, provozovatel letiště očekával, že vytvoří vyšší inkrementální náklady než inkrementální příjmy. Důvodem je skutečnost, že tržně jednající hospodářský subjekt nemá pobídku k nabízení zboží nebo služeb za „tržní cenu“, pokud by to vedlo k inkrementální ztrátě.

ceny

tržní cenu

| (432) | Za těchto okolností Komise soudí, že při zohlednění všech prvků, které má k dispozici, není důvod odchýlit se od přístupu doporučovaného v pokynech pro leteckou dopravu z roku 2014 při uplatňování zásady tržně jednajícího hospodářského subjektu na vztahy mezi letišti a leteckými společnostmi, tj. analýzy ex ante inkrementální ziskovosti. |
| --- | --- |

(432)

Za těchto okolností Komise soudí, že při zohlednění všech prvků, které má k dispozici, není důvod odchýlit se od přístupu doporučovaného v pokynech pro leteckou dopravu z roku 2014 při uplatňování zásady tržně jednajícího hospodářského subjektu na vztahy mezi letišti a leteckými společnostmi, tj. analýzy ex ante inkrementální ziskovosti.

ex ante

8.2.1.2.   
  Posouzení inkrementálních nákladů a příjmů

Posouzení inkrementálních nákladů a příjmů

| (433) | Komise je toho názoru, že cenová diferenciace je běžným obchodním postupem, pokud splňuje všechny ostatní příslušné soutěžní a odvětvové právní předpisy. Ke splnění kritéria tržně jednajícího hospodářského subjektu by však tyto politiky diferencovaných cen měly být obchodně odůvodněné. |
| --- | --- |

(433)

Komise je toho názoru, že cenová diferenciace je běžným obchodním postupem, pokud splňuje všechny ostatní příslušné soutěžní a odvětvové právní předpisy. Ke splnění kritéria tržně jednajícího hospodářského subjektu by však tyto politiky diferencovaných cen měly být obchodně odůvodněné.

| (434) | Podle názoru Komise lze u ujednání uzavřených mezi leteckými společnostmi a letištěm mít za to, že splňují kritérium tržně jednajícího hospodářského subjektu, pokud z hlediska ex ante inkrementálně přispívají k ziskovosti letiště. Letiště by v době uzavírání ujednání s leteckou společností (například ve formě individuální smlouvy nebo obecného systému letištních poplatků) mělo prokázat, že po dobu trvání daného ujednání dokáže veškeré náklady plynoucí z tohoto ujednání pokrýt s přiměřeným ziskovým rozpětím na základě dobrých vyhlídek. |
| --- | --- |

(434)

Podle názoru Komise lze u ujednání uzavřených mezi leteckými společnostmi a letištěm mít za to, že splňují kritérium tržně jednajícího hospodářského subjektu, pokud z hlediska ex ante inkrementálně přispívají k ziskovosti letiště. Letiště by v době uzavírání ujednání s leteckou společností (například ve formě individuální smlouvy nebo obecného systému letištních poplatků) mělo prokázat, že po dobu trvání daného ujednání dokáže veškeré náklady plynoucí z tohoto ujednání pokrýt s přiměřeným ziskovým rozpětím na základě dobrých vyhlídek.

ex ante

| (435) | K posouzení toho, zda ujednání, které letiště uzavřelo s leteckou společností, splňuje kritérium tržně jednajícího hospodářského subjektu, by se měly spolu s letištními poplatky, po odečtení případných slev, marketingové podpory nebo systémů pobídek, vzít v úvahu i očekávané příjmy z jiných než leteckých činností, které pocházejí z činnosti letecké společnosti. Podobně by měly být zohledněny veškeré očekávané náklady, které letišti v souvislosti s činností letecké společnosti na letišti inkrementálně vznikly. Tyto inkrementální náklady mohou zahrnovat všechny kategorie výdajů nebo investic, jako například inkrementální náklady na personál, na vybavení a na investice vyvolané přítomností letecké společnosti na letišti. Pokud například letiště potřebuje rozšířit nebo postavit nový terminál nebo jiné zařízení především proto, aby uspokojilo potřeby konkrétní letecké společnosti, vezmou se příslušné náklady při výpočtu inkrementálních nákladů v úvahu. Naproti tomu náklady, které by letišti vznikly nezávisle na ujednání s leteckou společností, by pro účely kritéria tržně jednajícího hospodářského subjektu neměly být brány v potaz. |
| --- | --- |

(435)

K posouzení toho, zda ujednání, které letiště uzavřelo s leteckou společností, splňuje kritérium tržně jednajícího hospodářského subjektu, by se měly spolu s letištními poplatky, po odečtení případných slev, marketingové podpory nebo systémů pobídek, vzít v úvahu i očekávané příjmy z jiných než leteckých činností, které pocházejí z činnosti letecké společnosti. Podobně by měly být zohledněny veškeré očekávané náklady, které letišti v souvislosti s činností letecké společnosti na letišti inkrementálně vznikly. Tyto inkrementální náklady mohou zahrnovat všechny kategorie výdajů nebo investic, jako například inkrementální náklady na personál, na vybavení a na investice vyvolané přítomností letecké společnosti na letišti. Pokud například letiště potřebuje rozšířit nebo postavit nový terminál nebo jiné zařízení především proto, aby uspokojilo potřeby konkrétní letecké společnosti, vezmou se příslušné náklady při výpočtu inkrementálních nákladů v úvahu. Naproti tomu náklady, které by letišti vznikly nezávisle na ujednání s leteckou společností, by pro účely kritéria tržně jednajícího hospodářského subjektu neměly být brány v potaz.

| (436) | Při rozhodování o uzavření či neuzavření dohody o poskytování letištních služeb a/nebo dohody o poskytování marketingových služeb zvolí tržně jednající hospodářský subjekt pro své posouzení časový rámec podle doby trvání dotyčných smluv. Řečeno jinými slovy, vyhodnotí inkrementální náklady a příjmy za dobu platnosti smluv. |
| --- | --- |

(436)

Při rozhodování o uzavření či neuzavření dohody o poskytování letištních služeb a/nebo dohody o poskytování marketingových služeb zvolí tržně jednající hospodářský subjekt pro své posouzení časový rámec podle doby trvání dotyčných smluv. Řečeno jinými slovy, vyhodnotí inkrementální náklady a příjmy za dobu platnosti smluv.

| (437) | Zvolit delší období se nejeví jako odůvodněné. Ke dni podpisu smluv se obezřetný, tržně jednající hospodářský subjekt nespoléhá na to, že smlouvy budou po skončení platnosti obnoveny, a to za stejných nebo nových podmínek. Obezřetný hospodářský subjekt by si mimoto byl vědom skutečnosti, že o nízkonákladových leteckých společnostech, jako je společnost Ryanair, vždy bylo a je známo, že reagují velmi citlivě na podmínky na trhu, a to při otevírání i uzavírání tras a zvyšování nebo snižování počtu letů. |
| --- | --- |

(437)

Zvolit delší období se nejeví jako odůvodněné. Ke dni podpisu smluv se obezřetný, tržně jednající hospodářský subjekt nespoléhá na to, že smlouvy budou po skončení platnosti obnoveny, a to za stejných nebo nových podmínek. Obezřetný hospodářský subjekt by si mimoto byl vědom skutečnosti, že o nízkonákladových leteckých společnostech, jako je společnost Ryanair, vždy bylo a je známo, že reagují velmi citlivě na podmínky na trhu, a to při otevírání i uzavírání tras a zvyšování nebo snižování počtu letů.

8.2.2.   OPATŘENÍ Č. 7: SMLOUVA SE SPOLEČNOSTÍ RYANAIR Z ROKU 1999

| (438) | Německo uvedlo, že před uzavřením jakékoli individuální smlouvy se společností Ryanair provedla společnost FFHG posouzení inkrementální ziskovosti ex ante. Německo tudíž tvrdilo, že při uzavření smlouvy se společností Ryanair z roku 1999 jednala společnost FFHG jako racionální investor. |
| --- | --- |

(438)

Německo uvedlo, že před uzavřením jakékoli individuální smlouvy se společností Ryanair provedla společnost FFHG posouzení inkrementální ziskovosti ex ante. Německo tudíž tvrdilo, že při uzavření smlouvy se společností Ryanair z roku 1999 jednala společnost FFHG jako racionální investor.

ex ante

| (439) | Komise podotýká, že společnost FFHG skutečně vypracovala přibližně v době, kdy navázala obchodní vztah se společností Ryanair, řadu obchodních plánů a výpočtů. Výpočty ziskovosti společnosti FFHG zohledňovaly veškeré příjmy (z leteckých i jiných než leteckých činností), jež společnost Ryanair na letišti pravděpodobně vytvoří, a veškeré náklady vyvolané přítomností letecké společnosti. |
| --- | --- |

(439)

Komise podotýká, že společnost FFHG skutečně vypracovala přibližně v době, kdy navázala obchodní vztah se společností Ryanair, řadu obchodních plánů a výpočtů. Výpočty ziskovosti společnosti FFHG zohledňovaly veškeré příjmy (z leteckých i jiných než leteckých činností), jež společnost Ryanair na letišti pravděpodobně vytvoří, a veškeré náklady vyvolané přítomností letecké společnosti.

První posouzení ziskovosti smlouvy se společností Ryanair z roku 1999 ze strany společnosti FFHG

První posouzení ziskovosti smlouvy se společností Ryanair z roku 1999 ze strany společnosti FFHG

| (440) | Tabulka 24 shrnuje výpočet inkrementální ziskovosti smlouvy se společností Ryanair z roku 1999, který provedla společnost FFHG pro rok 1999, a to na základě očekávaných příjmů plynoucích ze smlouvy, očekávaných příjmů z jiných než leteckých činností plynoucích z bezcelního prodeje v obchodech na letišti a očekávaných inkrementálních nákladů souvisejících se smlouvou.

  Tabulka 24


  Inkrementální ziskovost ex ante u smlouvy se společností Ryanair z roku 1999 (rok 1999)

  (...)







  Zdroj: | výpočet inkrementální ziskovosti provedený společností FFHG, 4. března 1999 |
| --- | --- | --- |

(440)

Tabulka 24 shrnuje výpočet inkrementální ziskovosti smlouvy se společností Ryanair z roku 1999, který provedla společnost FFHG pro rok 1999, a to na základě očekávaných příjmů plynoucích ze smlouvy, očekávaných příjmů z jiných než leteckých činností plynoucích z bezcelního prodeje v obchodech na letišti a očekávaných inkrementálních nákladů souvisejících se smlouvou.

Tabulka 24

Tabulka 24

Inkrementální ziskovost ex ante u smlouvy se společností Ryanair z roku 1999 (rok 1999)

Inkrementální ziskovost ex ante

(...)

Zdroj:

Zdroj:

| (441) | Ačkoli analýza ex ante ze dne 4. března 1999, kterou provedla společnost FFHG a kterou předložilo Německo, nezahrnuje odhad za celé období, jehož se smlouva týkala, bylo zřejmé, že se očekávalo, že smlouva bude zisková od prvního roku činnosti společnosti Ryanair. Ačkoli by tržně jednající hospodářský subjekt obvykle obchodní plán vypracoval pro celou dobu trvání smlouvy, očekávalo se, že smlouva bude pro letiště znamenat od počátku kladný inkrementální přínos. Důvodem je zejména skutečnost, že první rok po zahájení činnosti letecké společnosti na neověřeném letišti je nejrizikovějším obdobím. V daném případě se zdá, že odhady objemu přepravy byly založeny na obezřetných předpokladech a byly potvrzeny i skutečným vývojem objemu přepravy na letišti (viz tabulka 1). I kdyby po dobu trvání smlouvy zůstal objem osobní přepravy na stejné úrovni (což však bylo velmi nepravděpodobné), mohlo letiště přesto přiměřeně očekávat, že smlouva kladně přispěje k celkové ziskovosti společnosti FFHG. |
| --- | --- |

(441)

Ačkoli analýza ex ante ze dne 4. března 1999, kterou provedla společnost FFHG a kterou předložilo Německo, nezahrnuje odhad za celé období, jehož se smlouva týkala, bylo zřejmé, že se očekávalo, že smlouva bude zisková od prvního roku činnosti společnosti Ryanair. Ačkoli by tržně jednající hospodářský subjekt obvykle obchodní plán vypracoval pro celou dobu trvání smlouvy, očekávalo se, že smlouva bude pro letiště znamenat od počátku kladný inkrementální přínos. Důvodem je zejména skutečnost, že první rok po zahájení činnosti letecké společnosti na neověřeném letišti je nejrizikovějším obdobím. V daném případě se zdá, že odhady objemu přepravy byly založeny na obezřetných předpokladech a byly potvrzeny i skutečným vývojem objemu přepravy na letišti (viz tabulka 1). I kdyby po dobu trvání smlouvy zůstal objem osobní přepravy na stejné úrovni (což však bylo velmi nepravděpodobné), mohlo letiště přesto přiměřeně očekávat, že smlouva kladně přispěje k celkové ziskovosti společnosti FFHG.

ex ante

| (442) | K inkrementálním příjmům, které jsou při výpočtu inkrementální ziskovosti zohledněny, patří příjmy z leteckých a jiných než leteckých činností (např. příjmy z prodeje letenek), jak bylo dohodnuto ve smlouvě se společností Ryanair z roku 1999, jakož i příjmy z bezcelního prodeje. Klíčovým faktorem s ohledem na předpokládané příjmy byl očekávaný objem osobní přepravy. Co se týká odhadu počtu cestujících, společnost FFHG očekávala, že v roce 1999 odbaví přibližně [...] cestujících společnosti Ryanair (110). Tento odhad objemu přepravy potvrdil skutečný vývoj počtu cestujících na letišti (viz tabulka 1). |
| --- | --- |

(442)

K inkrementálním příjmům, které jsou při výpočtu inkrementální ziskovosti zohledněny, patří příjmy z leteckých a jiných než leteckých činností (např. příjmy z prodeje letenek), jak bylo dohodnuto ve smlouvě se společností Ryanair z roku 1999, jakož i příjmy z bezcelního prodeje. Klíčovým faktorem s ohledem na předpokládané příjmy byl očekávaný objem osobní přepravy. Co se týká odhadu počtu cestujících, společnost FFHG očekávala, že v roce 1999 odbaví přibližně [...] cestujících společnosti Ryanair (110). Tento odhad objemu přepravy potvrdil skutečný vývoj počtu cestujících na letišti (viz tabulka 1).

110

| (443) | Inkrementální náklady, které je nutno vzít v úvahu, zahrnují náklady na pozemní odbavování zajišťované externí společností, náklady na pohonné hmoty, náklady na dodatečné zaměstnance, které je nutno přijmout (dalších osm zaměstnanců), jakož i náklady na marketing, středisko telefonických služeb a bezpečnostní kontroly. V úvahu byly vzaty i odpisy a náklady na financování investic přímo vyvolaných společností Ryanair. Tyto investice činily podle odhadů přibližně [...] milionů DM a týkaly se zejména obecného vybavení letiště. |
| --- | --- |

(443)

Inkrementální náklady, které je nutno vzít v úvahu, zahrnují náklady na pozemní odbavování zajišťované externí společností, náklady na pohonné hmoty, náklady na dodatečné zaměstnance, které je nutno přijmout (dalších osm zaměstnanců), jakož i náklady na marketing, středisko telefonických služeb a bezpečnostní kontroly. V úvahu byly vzaty i odpisy a náklady na financování investic přímo vyvolaných společností Ryanair. Tyto investice činily podle odhadů přibližně [...] milionů DM a týkaly se zejména obecného vybavení letiště.

| (444) | Německo uvedlo, že investiční náklady na nový terminál pro cestující ve výši [...] milionů DM nesouvisely se společností Ryanair. Německo v této souvislosti objasnilo, že do doby vybudování nového terminálu nedisponovalo letiště vhodným terminálem pro cestující. Podle Německa byla proto výstavba nového terminálu předpokladem strategie letiště týkající se rozšíření pravidelné osobní letecké dopravy. Letiště uskutečnilo řadu investic, které nesouvisely s konkrétní leteckou společností, i v souvislosti se strategií společnosti FFHG týkající se rozšíření nákladní dopravy. Jelikož by tyto náklady vznikly bez ohledu na přítomnost společností Ryanair na letišti, nebylo podle Německa nutné vzít tyto náklady při výpočtu inkrementální ziskovosti v úvahu. |
| --- | --- |

(444)

Německo uvedlo, že investiční náklady na nový terminál pro cestující ve výši [...] milionů DM nesouvisely se společností Ryanair. Německo v této souvislosti objasnilo, že do doby vybudování nového terminálu nedisponovalo letiště vhodným terminálem pro cestující. Podle Německa byla proto výstavba nového terminálu předpokladem strategie letiště týkající se rozšíření pravidelné osobní letecké dopravy. Letiště uskutečnilo řadu investic, které nesouvisely s konkrétní leteckou společností, i v souvislosti se strategií společnosti FFHG týkající se rozšíření nákladní dopravy. Jelikož by tyto náklady vznikly bez ohledu na přítomnost společností Ryanair na letišti, nebylo podle Německa nutné vzít tyto náklady při výpočtu inkrementální ziskovosti v úvahu.

| (445) | Komise za prvé uvádí, že podle obchodního plánu společnosti FFHG ze dne 16. listopadu 1998 pro rok 1999 již byla výstavba nového terminálu pro cestující zahájena (tj. před sjednáním jakékoli smlouvy se společností Ryanair). |
| --- | --- |

(445)

Komise za prvé uvádí, že podle obchodního plánu společnosti FFHG ze dne 16. listopadu 1998 pro rok 1999 již byla výstavba nového terminálu pro cestující zahájena (tj. před sjednáním jakékoli smlouvy se společností Ryanair).

| (446) | Za druhé, autentické, předem vypracované obchodní plány, které Německo předložilo, prokazují, že výstavba terminálu a jiná opatření týkající se infrastruktury byly součástí přeměny bývalé americké vojenské základny na plně funkční letiště pro civilní leteckou dopravu (s obecnějším cílem týkajícím se rozvoje letiště jakožto prostředku k lepšímu propojení regionu) a nebyly omezeny na smlouvu se společností Ryanair z roku 1999. |
| --- | --- |

(446)

Za druhé, autentické, předem vypracované obchodní plány, které Německo předložilo, prokazují, že výstavba terminálu a jiná opatření týkající se infrastruktury byly součástí přeměny bývalé americké vojenské základny na plně funkční letiště pro civilní leteckou dopravu (s obecnějším cílem týkajícím se rozvoje letiště jakožto prostředku k lepšímu propojení regionu) a nebyly omezeny na smlouvu se společností Ryanair z roku 1999.

| (447) | Vzhledem k výše uvedeným úvahám se Komise domnívá, že výpočty ex ante, které provedla společnost FFHG, byly založeny na realistických předpokladech a správně nezohledňovaly náklady na infrastrukturu. Ačkoli se výpočet ziskovosti ex ante nevztahoval na celé období, bylo zjištěno, že smlouva se společností Ryanair z roku 1999 přispěje od prvního roku kladně k zisku letiště. |
| --- | --- |

(447)

Vzhledem k výše uvedeným úvahám se Komise domnívá, že výpočty ex ante, které provedla společnost FFHG, byly založeny na realistických předpokladech a správně nezohledňovaly náklady na infrastrukturu. Ačkoli se výpočet ziskovosti ex ante nevztahoval na celé období, bylo zjištěno, že smlouva se společností Ryanair z roku 1999 přispěje od prvního roku kladně k zisku letiště.

ex ante

ex ante

Druhé posouzení ziskovosti smlouvy se společností Ryanair z roku 1999 ze strany společnosti FFHG

Druhé posouzení ziskovosti smlouvy se společností Ryanair z roku 1999 ze strany společnosti FFHG

| (448) | Druhé posouzení ziskovosti ex ante u smlouvy se společností Ryanair z roku 1999 vztahující se na období 1999–2003 bylo provedeno v rámci diskusí v dozorčí radě společnosti FFHG ohledně získání nových zákazníků (Ryanair) (111), jak je shrnuto v tabulce 25. Komise poznamenává, že rovněž toto posouzení vychází z výpočtu inkrementální ziskovosti a zásad popsaných v 442. až 444. bodě odůvodnění. Ačkoli bylo toto posouzení založeno na vyšších odhadech počtu cestujících než předchozí výpočet, byly i tyto odhady potvrzeny skutečným vývojem počtu cestujících na letišti (viz tabulka 1).

  Tabulka 25


  Posouzení inkrementální ziskovosti smlouvy se společností Ryanair z roku 1999 pro období 1999–2003

  (...)







  Zdroj: | Zpráva o letištních poplatcích – letiště Frankfurt-Hahn, 1999 a posouzení provedené Komisí. |
| --- | --- | --- |

(448)

Druhé posouzení ziskovosti ex ante u smlouvy se společností Ryanair z roku 1999 vztahující se na období 1999–2003 bylo provedeno v rámci diskusí v dozorčí radě společnosti FFHG ohledně získání nových zákazníků (Ryanair) (111), jak je shrnuto v tabulce 25. Komise poznamenává, že rovněž toto posouzení vychází z výpočtu inkrementální ziskovosti a zásad popsaných v 442. až 444. bodě odůvodnění. Ačkoli bylo toto posouzení založeno na vyšších odhadech počtu cestujících než předchozí výpočet, byly i tyto odhady potvrzeny skutečným vývojem počtu cestujících na letišti (viz tabulka 1).

ex ante

111

Tabulka 25

Tabulka 25

Posouzení inkrementální ziskovosti smlouvy se společností Ryanair z roku 1999 pro období 1999–2003

Posouzení inkrementální ziskovosti smlouvy se společností Ryanair z roku 1999 pro období 1999–2003

(...)

Zdroj:

Zdroj:

| (449) | Ačkoli analýza ex ante, kterou provedla společnost FFHG a kterou předložilo Německo, nediskontovala budoucí platby ke dni uzavření smlouvy, je zřejmé, že se předpokládalo, že smlouva bude zisková. Komise se domnívá, že tento předpoklad byl vzhledem k převládajícím tržním podmínkám v době uzavření smlouvy se společností Ryanair z roku 1999 realistický. Odhady objemu přepravy, které byly hlavním faktorem příjmů z leteckých činností, se zakládaly na obezřetných předpokladech a byly potvrzeny skutečným vývojem počtu cestujících na letišti. Mimoto se očekávalo, že vyvolané inkrementální náklady budou od roku 2000 do roku 2003 stálé, jelikož se předpokládalo jen zanedbatelné zvýšení četností letů nabízených společností Ryanair. Rovněž odhady příjmů z jiných než leteckých činností byly založeny na realistických předpokladech, poněvadž se očekávalo, že každý cestující utratí na letišti přibližně [...] EUR. |
| --- | --- |

(449)

Ačkoli analýza ex ante, kterou provedla společnost FFHG a kterou předložilo Německo, nediskontovala budoucí platby ke dni uzavření smlouvy, je zřejmé, že se předpokládalo, že smlouva bude zisková. Komise se domnívá, že tento předpoklad byl vzhledem k převládajícím tržním podmínkám v době uzavření smlouvy se společností Ryanair z roku 1999 realistický. Odhady objemu přepravy, které byly hlavním faktorem příjmů z leteckých činností, se zakládaly na obezřetných předpokladech a byly potvrzeny skutečným vývojem počtu cestujících na letišti. Mimoto se očekávalo, že vyvolané inkrementální náklady budou od roku 2000 do roku 2003 stálé, jelikož se předpokládalo jen zanedbatelné zvýšení četností letů nabízených společností Ryanair. Rovněž odhady příjmů z jiných než leteckých činností byly založeny na realistických předpokladech, poněvadž se očekávalo, že každý cestující utratí na letišti přibližně [...] EUR.

ex ante

| (450) | Komise podotýká, že vedení společnosti FFHG s přihlédnutím k veškerým inkrementálním nákladům a příjmům plynoucím z činnosti společnosti Ryanair na letišti očekávalo, že smlouva se společností Ryanair z roku 1999 nejenže pokryje veškeré inkrementální náklady, nýbrž během doby platnosti přispěje kladně k ziskovosti letiště Frankfurt-Hahn, a to se současnou čistou hodnotou, která činí [...] milionů DM (diskontní sazba = [...] %). Vzhledem k očekávanému kladnému přínosu se očekávalo, že i celková činnost letiště Frankfurt-Hahn bude po dobu trvání smlouvy se společností Ryanair z roku 1999 ziskovější. |
| --- | --- |

(450)

Komise podotýká, že vedení společnosti FFHG s přihlédnutím k veškerým inkrementálním nákladům a příjmům plynoucím z činnosti společnosti Ryanair na letišti očekávalo, že smlouva se společností Ryanair z roku 1999 nejenže pokryje veškeré inkrementální náklady, nýbrž během doby platnosti přispěje kladně k ziskovosti letiště Frankfurt-Hahn, a to se současnou čistou hodnotou, která činí [...] milionů DM (diskontní sazba = [...] %). Vzhledem k očekávanému kladnému přínosu se očekávalo, že i celková činnost letiště Frankfurt-Hahn bude po dobu trvání smlouvy se společností Ryanair z roku 1999 ziskovější.

| (451) | Ačkoli ke splnění kritéria tržně jednajícího hospodářského subjektu postačuje prokázat, že očekávané příjmy plynoucí ze smlouvy s letištěm mohou pokrýt jeho očekávané inkrementální náklady, provedla Komise i analýzu citlivosti zahrnující do výpočtu ziskovosti i náklady na amortizaci nového terminálu pro cestující (viz tabulka 26).

  Tabulka 26


  Posouzení inkrementální ziskovosti smlouvy se společností Ryanair z roku 1999 v období 1999–2003 (včetně ročních odpisů u nového terminálu pro cestující ve výši [...] DM
   (112)
  )

  (...)







  Zdroj: | Zpráva o letištních poplatcích – letiště Frankfurt-Hahn, 1999 a posouzení provedené Komisí. |
| --- | --- | --- |

(451)

Ačkoli ke splnění kritéria tržně jednajícího hospodářského subjektu postačuje prokázat, že očekávané příjmy plynoucí ze smlouvy s letištěm mohou pokrýt jeho očekávané inkrementální náklady, provedla Komise i analýzu citlivosti zahrnující do výpočtu ziskovosti i náklady na amortizaci nového terminálu pro cestující (viz tabulka 26).

Tabulka 26

Tabulka 26

Posouzení inkrementální ziskovosti smlouvy se společností Ryanair z roku 1999 v období 1999–2003 (včetně ročních odpisů u nového terminálu pro cestující ve výši [...] DM
   (112)
  )

Posouzení inkrementální ziskovosti smlouvy se společností Ryanair z roku 1999 v období 1999–2003 (včetně ročních odpisů u nového terminálu pro cestující ve výši [...] DM

112

)

(...)

Zdroj:

Zdroj:

| (452) | I po zohlednění nákladů na amortizaci nového terminálu pro cestující v plné výši bylo možno přiměřeně očekávat, že smlouva se společností Ryanair z roku 1999 vytvoří kladnou čistou současnou hodnotu ve výši přibližně [...] milionů DM (diskontní sazba = [...] %). |
| --- | --- |

(452)

I po zohlednění nákladů na amortizaci nového terminálu pro cestující v plné výši bylo možno přiměřeně očekávat, že smlouva se společností Ryanair z roku 1999 vytvoří kladnou čistou současnou hodnotu ve výši přibližně [...] milionů DM (diskontní sazba = [...] %).

Posouzení ziskovosti smlouvy se společností Ryanair z roku 1999, které provedla společnost Oxera

Posouzení ziskovosti smlouvy se společností Ryanair z roku 1999, které provedla společnost Oxera

| (453) | Společnost Ryanair předložila rovněž posouzení ziskovosti, které provedla společnost Oxera, a to na základě informací dostupných v době uzavření smlouvy se společností Ryanair z roku 1999, které poskytlo letiště a společnost Ryanair. Výsledky tohoto výpočtu jsou shrnuty v tabulce 16. I posouzení provedené společností Oxera prokazuje, že v případě smlouvy se společností Ryanair z roku 1999 mohlo letiště očekávat kladnou čistou současnou hodnotu. |
| --- | --- |

(453)

Společnost Ryanair předložila rovněž posouzení ziskovosti, které provedla společnost Oxera, a to na základě informací dostupných v době uzavření smlouvy se společností Ryanair z roku 1999, které poskytlo letiště a společnost Ryanair. Výsledky tohoto výpočtu jsou shrnuty v tabulce 16. I posouzení provedené společností Oxera prokazuje, že v případě smlouvy se společností Ryanair z roku 1999 mohlo letiště očekávat kladnou čistou současnou hodnotu.

| (454) | Na základě informací, které jsou k dispozici, pokládá Komise za přesvědčivé také tvrzení Německa, že možnost dosáhnout dodatečného objemu přepravy v důsledku smluv se společností Ryanair společnosti FFHG umožnila přilákat zákazníky s růstovým potenciálem, zlepšit celkové využití letiště a snížit ztráty. |
| --- | --- |

(454)

Na základě informací, které jsou k dispozici, pokládá Komise za přesvědčivé také tvrzení Německa, že možnost dosáhnout dodatečného objemu přepravy v důsledku smluv se společností Ryanair společnosti FFHG umožnila přilákat zákazníky s růstovým potenciálem, zlepšit celkové využití letiště a snížit ztráty.

Závěr

Závěr

| (455) | Po analýze příslušné smlouvy a očekávání společnosti FFHG v době uzavření smlouvy se společností Ryanair v roce 1999 se Komise přesvědčila, že smlouva přispěla k ziskovosti letiště Frankfurt-Hahn, neboť očekávané inkrementální příjmy byly vyšší než očekávané inkrementální náklady. Jelikož smlouva je tudíž v souladu se zásadou tržně jednajícího hospodářského subjektu, neposkytla společnosti Ryanair žádnou výhodu. |
| --- | --- |

(455)

Po analýze příslušné smlouvy a očekávání společnosti FFHG v době uzavření smlouvy se společností Ryanair v roce 1999 se Komise přesvědčila, že smlouva přispěla k ziskovosti letiště Frankfurt-Hahn, neboť očekávané inkrementální příjmy byly vyšší než očekávané inkrementální náklady. Jelikož smlouva je tudíž v souladu se zásadou tržně jednajícího hospodářského subjektu, neposkytla společnosti Ryanair žádnou výhodu.

| (456) | Jelikož není splněno jedno z kumulativních kritérií stanovených v čl. 107 odst. 1 Smlouvy, má Komise za to, že smlouva se společností Ryanair z roku 1999 uzavřená mezi letištěm Frankfurt-Hahn a společností Ryanair nepředstavuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. |
| --- | --- |

(456)

Jelikož není splněno jedno z kumulativních kritérií stanovených v čl. 107 odst. 1 Smlouvy, má Komise za to, že smlouva se společností Ryanair z roku 1999 uzavřená mezi letištěm Frankfurt-Hahn a společností Ryanair nepředstavuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.

8.2.3.   OPATŘENÍ Č. 8: CENÍK LETIŠTNÍCH POPLATKŮ Z ROKU 2001

| (457) | Komise podotýká, že ceník letištních poplatků z roku 2001 vstoupil v platnost dne 1. října 2001. V té době byla společnost Ryanair hlavní leteckou společností zajištující přepravu cestujících, která na letišti Frankfurt-Hahn působila, jelikož společnosti Volare a Air Polonia začaly provozovat činnost z letiště teprve v roce 2003 a společnosti Wizzair a Iceland Express teprve v roce 2005. |
| --- | --- |

(457)

Komise podotýká, že ceník letištních poplatků z roku 2001 vstoupil v platnost dne 1. října 2001. V té době byla společnost Ryanair hlavní leteckou společností zajištující přepravu cestujících, která na letišti Frankfurt-Hahn působila, jelikož společnosti Volare a Air Polonia začaly provozovat činnost z letiště teprve v roce 2003 a společnosti Wizzair a Iceland Express teprve v roce 2005.

| (458) | Ceník letištních poplatků z roku 2001 se vztahoval na všechny letecké společnosti využívající letiště Frankfurt-Hahn a umožňoval poskytovat pohyblivou a pevně stanovenou marketingovou podporu pro nové letecké společnosti, nové destinace a vyšší počty cestujících. |
| --- | --- |

(458)

Ceník letištních poplatků z roku 2001 se vztahoval na všechny letecké společnosti využívající letiště Frankfurt-Hahn a umožňoval poskytovat pohyblivou a pevně stanovenou marketingovou podporu pro nové letecké společnosti, nové destinace a vyšší počty cestujících.

| (459) | Ceník letištních poplatků z roku 2001 byl zaveden s cílem zvýšit konkurenceschopnost letiště Frankfurt-Hahn a podpořit strategii růstu letiště v té době. |
| --- | --- |

(459)

Ceník letištních poplatků z roku 2001 byl zaveden s cílem zvýšit konkurenceschopnost letiště Frankfurt-Hahn a podpořit strategii růstu letiště v té době.

| (460) | V tomto kontextu Německo uvedlo, že ceník letištních poplatků z roku 2001 neposkytoval žádnou výhodu, a souhlasilo s Komisí, že jako měřítko mohou sloužit výsledky posouzení kritéria tržně jednajícího hospodářského subjektu u smlouvy se společností Ryanair z roku 2002, která je založena na ceníku letištních poplatků z roku 2001 a zavádí dodatečnou marketingovou podporu (viz oddíl 8.2.4). |
| --- | --- |

(460)

V tomto kontextu Německo uvedlo, že ceník letištních poplatků z roku 2001 neposkytoval žádnou výhodu, a souhlasilo s Komisí, že jako měřítko mohou sloužit výsledky posouzení kritéria tržně jednajícího hospodářského subjektu u smlouvy se společností Ryanair z roku 2002, která je založena na ceníku letištních poplatků z roku 2001 a zavádí dodatečnou marketingovou podporu (viz oddíl 8.2.4).

| (461) | Komise souhlasí s tím, že smlouva se společností Ryanair z roku 2002 může v případě ceníku letištních poplatků z roku 2001 sloužit jako měřítko, zejména s ohledem na skutečnost, že v době zavedení ceníku letištních poplatků z roku 2001 byla společnost Ryanair hlavní leteckou společností na letišti a že poplatky sjednané ve smlouvě se společností Ryanair z roku 2002 odpovídají poplatkům stanoveným v ceníku z roku 2001. |
| --- | --- |

(461)

Komise souhlasí s tím, že smlouva se společností Ryanair z roku 2002 může v případě ceníku letištních poplatků z roku 2001 sloužit jako měřítko, zejména s ohledem na skutečnost, že v době zavedení ceníku letištních poplatků z roku 2001 byla společnost Ryanair hlavní leteckou společností na letišti a že poplatky sjednané ve smlouvě se společností Ryanair z roku 2002 odpovídají poplatkům stanoveným v ceníku z roku 2001.

Závěr

Závěr

| (462) | Vzhledem k výpočtu inkrementální ziskovosti, který byl proveden v souvislosti se smlouvou se společností Ryanair z roku 2002, jež byla založena na ceníku letištních poplatků z roku 2001, vyvozuje Komise závěr, že i zavedení ceníku letištních poplatků z roku 2001 bylo v souladu se zásadou tržně jednajícího hospodářského subjektu, jelikož z hlediska ex ante inkrementálně přispělo k ziskovosti letiště. |
| --- | --- |

(462)

Vzhledem k výpočtu inkrementální ziskovosti, který byl proveden v souvislosti se smlouvou se společností Ryanair z roku 2002, jež byla založena na ceníku letištních poplatků z roku 2001, vyvozuje Komise závěr, že i zavedení ceníku letištních poplatků z roku 2001 bylo v souladu se zásadou tržně jednajícího hospodářského subjektu, jelikož z hlediska ex ante inkrementálně přispělo k ziskovosti letiště.

ex ante

| (463) | Jelikož není splněno nejméně jedno z kumulativních kritérií stanovených v čl. 107 odst. 1 Smlouvy, má Komise za to, že ceník letištních poplatků z roku 2001 nepředstavuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. |
| --- | --- |

(463)

Jelikož není splněno nejméně jedno z kumulativních kritérií stanovených v čl. 107 odst. 1 Smlouvy, má Komise za to, že ceník letištních poplatků z roku 2001 nepředstavuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.

8.2.4.   OPATŘENÍ Č. 9: SMLOUVA SE SPOLEČNOSTÍ RYANAIR Z ROKU 2002

| (464) | Smlouva se společností Ryanair z roku 1999 byla nahrazena smlouvou se společností Ryanair z roku 2002, která vstoupila v platnost dne 14. února 2002. Smlouva se společností Ryanair z roku 2002 byla uzavřena na dobu [...] let (tj. do [...]). Společnost Ryanair měla možnost smlouvu prodloužit za podobných podmínek do [...]. |
| --- | --- |

(464)

Smlouva se společností Ryanair z roku 1999 byla nahrazena smlouvou se společností Ryanair z roku 2002, která vstoupila v platnost dne 14. února 2002. Smlouva se společností Ryanair z roku 2002 byla uzavřena na dobu [...] let (tj. do [...]). Společnost Ryanair měla možnost smlouvu prodloužit za podobných podmínek do [...].

| (465) | Před přijetím rozhodnutí o smlouvě se společností Ryanair z roku 2002 provedla společnost FFHG dne 21. května 2001 povšechné posouzení ziskovosti (viz tabulka 27).

  Tabulka 27


  Posouzení ziskovosti smlouvy se společností Ryanair z roku 2002









  Tržby za let
  (132,30 cestujících na let) | Jednotka | Částka na let | Náklady/tržby na let v DM |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Příjmy z prodeje letenek | Let | (...) | (...) |
| Poplatek za cestujícího (minus marketingová podpora ve výši 3,52 DM) (113) | Cest. | (...) | (...) |
| Bezpečnostní poplatek | Cest. | (...) | (...) |
| Palivo | m3 | (...) | (...) |
| Tržby z jiných než leteckých činností (základní rok 2000) | Cest. | (...) | (...) |
| Parkování | Cest. | (...) | (...) |
| Celkové tržby na let | | | (...) |
| Variabilní náklady na let | | | |
| Mzdy |
| OPS | Počet hodin | (...) | (...) |
| Manipulace na rampě | Počet hodin | (...) | (...) |
| Zařízení pro odbavení (114) |
| — | celkové provozní náklady na dodávky |

(465)

Před přijetím rozhodnutí o smlouvě se společností Ryanair z roku 2002 provedla společnost FFHG dne 21. května 2001 povšechné posouzení ziskovosti (viz tabulka 27).

Tabulka 27

Tabulka 27

Posouzení ziskovosti smlouvy se společností Ryanair z roku 2002

Posouzení ziskovosti smlouvy se společností Ryanair z roku 2002

Tržby za let

(132,30 cestujících na let)

Jednotka

Částka na let

Náklady/tržby na let v DM

Příjmy z prodeje letenek

Let

(...)

(...)

Poplatek za cestujícího (minus marketingová podpora ve výši 3,52 DM) (113)

113

Cest.

(...)

(...)

Bezpečnostní poplatek

Cest.

(...)

(...)

Palivo

m3

3

(...)

(...)

Tržby z jiných než leteckých činností (základní rok 2000)

Cest.

(...)

(...)

Parkování

Cest.

(...)

(...)

Celkové tržby na let

Celkové tržby na let

(...)

Variabilní náklady na let

Variabilní náklady na let

Mzdy

OPS

Počet hodin

(...)

(...)

Manipulace na rampě

Počet hodin

(...)

(...)

Zařízení pro odbavení (114)

114

—

celkové provozní náklady na dodávky

Let

(...)

(...)

| — | 1 vozidlo pro navádění letadel |
| --- | --- |

—

1 vozidlo pro navádění letadel

Let

(...)

(...)

| — | 1 vozidlo pro přepravu zavazadel |
| --- | --- |

—

1 vozidlo pro přepravu zavazadel

Let

(...)

(...)

| — | 1 vozidlo na čištění odpadů |
| --- | --- |

—

1 vozidlo na čištění odpadů

Let

(...)

(...)

| — | 1 automobilová cisterna |
| --- | --- |

—

1 automobilová cisterna

Let

(...)

(...)

| — | 1 pozemní zdroj energie |
| --- | --- |

—

1 pozemní zdroj energie

Let

(...)

(...)

| — | 1 zařízení pro tažení a tlačení letadla |
| --- | --- |

—

1 zařízení pro tažení a tlačení letadla

Let

(...)

(...)

Odbavení cestujících a zavazadel

| — | odbavení cestujících (paušální částka za odbavení) |
| --- | --- |

—

odbavení cestujících (paušální částka za odbavení)

Let

(...)

(...)

| — | odbavení zavazadel (paušální částka) |
| --- | --- |

—

odbavení zavazadel (paušální částka)

Let

(...)

(...)

| — | kontrola cestujících |
| --- | --- |

—

kontrola cestujících

Cest.

(...)

(...)

Celkové variabilní náklady na let

Celkové variabilní náklady na let

(...)

Deckungsbeitrag I na let

Deckungsbeitrag

(...)

Deckungsbeitrag

  I ročně
   (115)

Deckungsbeitrag

I ročně

115

(...)

Podpora na novou trasu (116)

116

(...)

Odpisy investic vyvolaných společností Ryanair (117)

117

(...)

Náklady na financování výše uvedených investic (úroková sazba: 5 %)

(...)

Inkrementální přínos k zisku ročně

Inkrementální přínos k zisku ročně

(...)

| Zdroj: | Zpráva společnosti PwC z roku 2006, s. 34 a posouzení ziskovosti smlouvy se společností Ryanair z roku 2002, které provedla společnost FFHG, 21. května 2001 |
| --- | --- |

Zdroj:

Zdroj:

Zpráva společnosti PwC z roku 2006, s. 34 a posouzení ziskovosti smlouvy se společností Ryanair z roku 2002, které provedla společnost FFHG, 21. května 2001

| (466) | Ačkoli posouzení ziskovosti provedené společností FFHG, které předložilo Německo, nezahrnovalo odhad za celé období, jehož se smlouva se společností Ryanair z roku 2002 týkala, bylo zřejmě, že smlouva se společností Ryanair z roku 2002 bude podle očekávání od prvního roku činnosti společnosti Ryanair zisková. Ačkoli by tržně jednající hospodářský subjekt obvykle výpočet provedl pro celou dobu trvání smlouvy, mohla společnost FFHG v daném případě vzhledem ke skutečnosti, že se od prvního roku očekával kladný inkrementální přínos smlouvy, a to i v případě, že by počet cestujících a očekávané příjmy byly stálé (ačkoli se ve skutečnosti očekával růst), přiměřeně předpokládat, že smlouva kladně přispěje k její ziskovosti (viz 471. bod odůvodnění). |
| --- | --- |

(466)

Ačkoli posouzení ziskovosti provedené společností FFHG, které předložilo Německo, nezahrnovalo odhad za celé období, jehož se smlouva se společností Ryanair z roku 2002 týkala, bylo zřejmě, že smlouva se společností Ryanair z roku 2002 bude podle očekávání od prvního roku činnosti společnosti Ryanair zisková. Ačkoli by tržně jednající hospodářský subjekt obvykle výpočet provedl pro celou dobu trvání smlouvy, mohla společnost FFHG v daném případě vzhledem ke skutečnosti, že se od prvního roku očekával kladný inkrementální přínos smlouvy, a to i v případě, že by počet cestujících a očekávané příjmy byly stálé (ačkoli se ve skutečnosti očekával růst), přiměřeně předpokládat, že smlouva kladně přispěje k její ziskovosti (viz 471. bod odůvodnění).

| (467) | K inkrementálním příjmům, které jsou při výpočtu inkrementální ziskovosti zohledněny, patří příjmy z leteckých a jiných než leteckých činností, jak bylo stanoveno ve smlouvě se společností Ryanair z roku 2002, jakož i příjmy z bezcelního prodeje. Klíčovým faktorem s ohledem na předpokládané příjmy byl očekávaný objem osobní přepravy. Co se týká odhadu počtu cestujících, společnost FFHG očekávala, že v roce 2002 odbaví přibližně 392 137 cestujících společnosti Ryanair (118). Tento odhad objemu přepravy potvrdil skutečný vývoj počtu cestujících na letišti (viz tabulka 1). |
| --- | --- |

(467)

K inkrementálním příjmům, které jsou při výpočtu inkrementální ziskovosti zohledněny, patří příjmy z leteckých a jiných než leteckých činností, jak bylo stanoveno ve smlouvě se společností Ryanair z roku 2002, jakož i příjmy z bezcelního prodeje. Klíčovým faktorem s ohledem na předpokládané příjmy byl očekávaný objem osobní přepravy. Co se týká odhadu počtu cestujících, společnost FFHG očekávala, že v roce 2002 odbaví přibližně 392 137 cestujících společnosti Ryanair (118). Tento odhad objemu přepravy potvrdil skutečný vývoj počtu cestujících na letišti (viz tabulka 1).

118

| (468) | I v případě, že by byla v posouzení ziskovosti provedeném společností FFHG podpora na novou trasu podhodnocena, jak tvrdila společnost Lufthansa, byla by vyšší marketingová podpora vyrovnána vyššími příjmy z leteckých a jiných než leteckých činností v důsledku vyššího počtu cestujících. |
| --- | --- |

(468)

I v případě, že by byla v posouzení ziskovosti provedeném společností FFHG podpora na novou trasu podhodnocena, jak tvrdila společnost Lufthansa, byla by vyšší marketingová podpora vyrovnána vyššími příjmy z leteckých a jiných než leteckých činností v důsledku vyššího počtu cestujících.

| (469) | Inkrementální náklady, které je nutno vzít v úvahu, zahrnují náklady na pozemní odbavování zajišťované externí společností, náklady na dodatečné zaměstnance, které je nutno přijmout, náklady na marketing a rozvoj nových tras a bezpečnostní kontroly. V úvahu byly vzaty i odpisy a náklady na financování investic přímo vyvolaných společností Ryanair. Tyto investice činily podle odhadů přibližně [...] milionů DM a týkaly se rozšíření terminálu pro cestující. Ačkoli se nemělo za to, že terminál souvisel se společností Ryanair, byly ve výpočtu společnosti FFHG vzaty v úvahu i očekávané dodatečné investiční náklady na terminál. |
| --- | --- |

(469)

Inkrementální náklady, které je nutno vzít v úvahu, zahrnují náklady na pozemní odbavování zajišťované externí společností, náklady na dodatečné zaměstnance, které je nutno přijmout, náklady na marketing a rozvoj nových tras a bezpečnostní kontroly. V úvahu byly vzaty i odpisy a náklady na financování investic přímo vyvolaných společností Ryanair. Tyto investice činily podle odhadů přibližně [...] milionů DM a týkaly se rozšíření terminálu pro cestující. Ačkoli se nemělo za to, že terminál souvisel se společností Ryanair, byly ve výpočtu společnosti FFHG vzaty v úvahu i očekávané dodatečné investiční náklady na terminál.

| (470) | Ačkoli posouzení ziskovosti, které provedla společnost FFHG a které předložilo Německo, nediskontuje budoucí platby ke dni, k němuž byla smlouva se společností Ryanair z roku 2002 uzavřena, je zřejmé, že se předpokládalo, že smlouva bude zisková. Komise podotýká, že předpoklady, z nichž vycházel výpočet ex ante, zohledňovaly převládající tržní podmínky v době, kdy byl výpočet prováděn, a byly přiměřené. Skutečný počet cestujících na letišti dokonce překročil očekávaný objem osobní přepravy na letišti (viz tabulka 1) a vedl k vyšším příjmům z leteckých a jiných leteckých činností. |
| --- | --- |

(470)

Ačkoli posouzení ziskovosti, které provedla společnost FFHG a které předložilo Německo, nediskontuje budoucí platby ke dni, k němuž byla smlouva se společností Ryanair z roku 2002 uzavřena, je zřejmé, že se předpokládalo, že smlouva bude zisková. Komise podotýká, že předpoklady, z nichž vycházel výpočet ex ante, zohledňovaly převládající tržní podmínky v době, kdy byl výpočet prováděn, a byly přiměřené. Skutečný počet cestujících na letišti dokonce překročil očekávaný objem osobní přepravy na letišti (viz tabulka 1) a vedl k vyšším příjmům z leteckých a jiných leteckých činností.

ex ante

| (471) | Komise uvádí, že vedení společnosti FFHG s přihlédnutím k veškerým inkrementálním nákladům a příjmům plynoucím z činnosti společnosti Ryanair na letišti očekávalo, že smlouva se společností Ryanair z roku 2002 přispěje během doby trvání kladně k ziskovosti letiště Frankfurt-Hahn, a to s čistou současnou hodnotou ve výši nejméně [...] milionů DM (diskontní sazba = [...] %) (119). Komise podotýká, že vzhledem ke skutečnému počtu cestujících na letišti Frankfurt-Hahn se zdá, že čistá současná hodnota vypočítaná na základě smlouvy se společností Ryanair z roku 2002 skutečnou inkrementální ziskovost smlouvy podhodnocuje. |
| --- | --- |

(471)

Komise uvádí, že vedení společnosti FFHG s přihlédnutím k veškerým inkrementálním nákladům a příjmům plynoucím z činnosti společnosti Ryanair na letišti očekávalo, že smlouva se společností Ryanair z roku 2002 přispěje během doby trvání kladně k ziskovosti letiště Frankfurt-Hahn, a to s čistou současnou hodnotou ve výši nejméně [...] milionů DM (diskontní sazba = [...] %) (119). Komise podotýká, že vzhledem ke skutečnému počtu cestujících na letišti Frankfurt-Hahn se zdá, že čistá současná hodnota vypočítaná na základě smlouvy se společností Ryanair z roku 2002 skutečnou inkrementální ziskovost smlouvy podhodnocuje.

119

| (472) | Jelikož se očekávalo, že smlouva se společností Ryanair z roku 2002 (nejenže pokryje veškeré inkrementální náklady, nýbrž také) přispěje kladně k ziskovosti společnosti FFHG, předpokládalo se, že během doby trvání smlouvy se společností Ryanair z roku 2002 bude ziskovější i celková činnost letiště Frankfurt-Hahn. |
| --- | --- |

(472)

Jelikož se očekávalo, že smlouva se společností Ryanair z roku 2002 (nejenže pokryje veškeré inkrementální náklady, nýbrž také) přispěje kladně k ziskovosti společnosti FFHG, předpokládalo se, že během doby trvání smlouvy se společností Ryanair z roku 2002 bude ziskovější i celková činnost letiště Frankfurt-Hahn.

Posouzení ziskovosti smlouvy se společností Ryanair z roku 2002 provedené společností Oxera

Posouzení ziskovosti smlouvy se společností Ryanair z roku 2002 provedené společností Oxera

| (473) | Společnost Ryanair předložila rovněž posouzení ziskovosti, které provedla společnost Oxera, a to na základě informací dostupných v době uzavření smlouvy se společností Ryanair z roku 2002 (které poskytlo letiště a společnost Ryanair). Výsledky tohoto výpočtu jsou shrnuty v tabulce 17. Na základě posouzení kritéria tržně jednajícího hospodářského subjektu u smlouvy se společností Ryanair z roku 2002, jež uskutečnila společnost Oxera, provedla Komise analýzu citlivosti s ohledem na příjmy z jiných než leteckých činností, jež byly v posouzení zohledněny. |
| --- | --- |

(473)

Společnost Ryanair předložila rovněž posouzení ziskovosti, které provedla společnost Oxera, a to na základě informací dostupných v době uzavření smlouvy se společností Ryanair z roku 2002 (které poskytlo letiště a společnost Ryanair). Výsledky tohoto výpočtu jsou shrnuty v tabulce 17. Na základě posouzení kritéria tržně jednajícího hospodářského subjektu u smlouvy se společností Ryanair z roku 2002, jež uskutečnila společnost Oxera, provedla Komise analýzu citlivosti s ohledem na příjmy z jiných než leteckých činností, jež byly v posouzení zohledněny.

| (474) | I kdyby se příjmy z jiných než leteckých činností snížily v průměru o 20 % (za účelem posouzení citlivosti předpokládaných příjmů z jiných než leteckých činností), činila by čistá současná hodnota smlouvy se společností Ryanair z roku 2002 [...] milionů EUR, pokud se všechny ostatní předpoklady nezmění (viz tabulka 28).

  Tabulka 28


  Upravené posouzení ziskovosti smlouvy se společností Ryanair z roku 2002 provedené společností Oxera (snížení příjmů z jiných než leteckých činností o 20 %)

  (...) |
| --- | --- |

(474)

I kdyby se příjmy z jiných než leteckých činností snížily v průměru o 20 % (za účelem posouzení citlivosti předpokládaných příjmů z jiných než leteckých činností), činila by čistá současná hodnota smlouvy se společností Ryanair z roku 2002 [...] milionů EUR, pokud se všechny ostatní předpoklady nezmění (viz tabulka 28).

Tabulka 28

Tabulka 28

Upravené posouzení ziskovosti smlouvy se společností Ryanair z roku 2002 provedené společností Oxera (snížení příjmů z jiných než leteckých činností o 20 %)

Upravené posouzení ziskovosti smlouvy se společností Ryanair z roku 2002 provedené společností Oxera (snížení příjmů z jiných než leteckých činností o 20 %)

(...)

Závěr

Závěr

| (475) | Po analýze posouzení ziskovosti smlouvy se společností Ryanair z roku 2002, které provedla společnost Oxera, a očekávání společnosti FFHG v době uzavření zmíněné smlouvy se Komise přesvědčila, že bylo možno přiměřeně očekávat, že smlouva přispěje k zisku letiště Frankfurt-Hahn (s přihlédnutím k převládajícím tržním podmínkám v té době), poněvadž očekávané inkrementální příjmy byly vyšší než očekávané inkrementální náklady. Jelikož je tudíž smlouva se společností Ryanair z roku 2002 v souladu se zásadou tržně jednajícího hospodářského subjektu, neposkytla společnosti Ryanair žádnou výhodu. |
| --- | --- |

(475)

Po analýze posouzení ziskovosti smlouvy se společností Ryanair z roku 2002, které provedla společnost Oxera, a očekávání společnosti FFHG v době uzavření zmíněné smlouvy se Komise přesvědčila, že bylo možno přiměřeně očekávat, že smlouva přispěje k zisku letiště Frankfurt-Hahn (s přihlédnutím k převládajícím tržním podmínkám v té době), poněvadž očekávané inkrementální příjmy byly vyšší než očekávané inkrementální náklady. Jelikož je tudíž smlouva se společností Ryanair z roku 2002 v souladu se zásadou tržně jednajícího hospodářského subjektu, neposkytla společnosti Ryanair žádnou výhodu.

| (476) | Jelikož není splněno jedno z kumulativních kritérií stanovených v čl. 107 odst. 1 Smlouvy, má Komise za to, že smlouva se společností Ryanair z roku 2002 nepředstavuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. |
| --- | --- |

(476)

Jelikož není splněno jedno z kumulativních kritérií stanovených v čl. 107 odst. 1 Smlouvy, má Komise za to, že smlouva se společností Ryanair z roku 2002 nepředstavuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.

8.2.5.   OPATŘENÍ Č. 10: SMLOUVA SE SPOLEČNOSTÍ RYANAIR Z ROKU 2005

| (477) | Dne 4. listopadu 2005 byla sjednána změna smlouvy se společností Ryanair z roku 2002, a to „smlouva Ryanair/Flughafen Frankfurt-Hahn GmbH – dodání letadel 6 až 18 – rok 2005 až rok 2012“. Uzavření smlouvy se společností Ryanair z roku 2005 schválila dozorčí rada společnosti FFHG dne 18. listopadu 2005. Smlouva se společností Ryanair z roku 2005 platí do [...]. |
| --- | --- |

(477)

Dne 4. listopadu 2005 byla sjednána změna smlouvy se společností Ryanair z roku 2002, a to „smlouva Ryanair/Flughafen Frankfurt-Hahn GmbH – dodání letadel 6 až 18 – rok 2005 až rok 2012“. Uzavření smlouvy se společností Ryanair z roku 2005 schválila dozorčí rada společnosti FFHG dne 18. listopadu 2005. Smlouva se společností Ryanair z roku 2005 platí do [...].

smlouva Ryanair/Flughafen Frankfurt-Hahn GmbH – dodání letadel 6 až 18 – rok 2005 až rok 2012

| (478) | Německo uvedlo, že smlouva se společností Ryanair z roku 2005 je v souladu se zásadou tržně jednajícího hospodářského subjektu. K doložení tohoto tvrzení předložilo Německo posouzení kritéria tržně jednajícího hospodářského subjektu, které provedla společnost PwC. Posouzení, které provedla společnost PwC, porovnává dva scénáře s cílem určit inkrementální dopad smlouvy se společností Ryanair z roku 2005: i) předem vypracovaný obchodní plán společnosti FFHG s účastí společnosti Ryanair a ii) alternativní scénář s předem vypracovaným obchodním plánem společnosti FFHG bez účasti společnosti Ryanair. Inkrementální peněžní tok je vypočítán jako rozdíl mezi oběma scénáři (jak je shrnuto v tabulce 29).

  Tabulka 29


  Posouzení kritéria tržně jednajícího hospodářského subjektu u smlouvy se společností Ryanair z roku 2005

  (...)







  Zdroj: | Zpráva společnosti PwC z roku 2006, s. 88 a 89 |
| --- | --- | --- |

(478)

Německo uvedlo, že smlouva se společností Ryanair z roku 2005 je v souladu se zásadou tržně jednajícího hospodářského subjektu. K doložení tohoto tvrzení předložilo Německo posouzení kritéria tržně jednajícího hospodářského subjektu, které provedla společnost PwC. Posouzení, které provedla společnost PwC, porovnává dva scénáře s cílem určit inkrementální dopad smlouvy se společností Ryanair z roku 2005: i) předem vypracovaný obchodní plán společnosti FFHG s účastí společnosti Ryanair a ii) alternativní scénář s předem vypracovaným obchodním plánem společnosti FFHG bez účasti společnosti Ryanair. Inkrementální peněžní tok je vypočítán jako rozdíl mezi oběma scénáři (jak je shrnuto v tabulce 29).

Tabulka 29

Tabulka 29

Posouzení kritéria tržně jednajícího hospodářského subjektu u smlouvy se společností Ryanair z roku 2005

Posouzení kritéria tržně jednajícího hospodářského subjektu u smlouvy se společností Ryanair z roku 2005

(...)

Zdroj:

Zdroj:

| (479) | Komise se domnívá, že inkrementální peněžní tok určený jako rozdíl mezi oběma scénáři zohledňuje veškeré inkrementální náklady a příjmy vyvolané přítomností společnosti Ryanair na letišti. Tento výpočet ziskovosti bere v úvahu i investice vyvolané přítomností společnosti Ryanair na letišti. Podle doplňkového posouzení kritéria tržně jednajícího hospodářského subjektu, které společnost PwC provedla po vydání rozhodnutí o zahájení řízení z roku 2008, lze společnosti Ryanair přidělit investice v celkové výši [...] milionů EUR, zatímco zbývající částka ve výši [...] milionů EUR se týká rozvoje letištní infrastruktury pro nákladní dopravu (celkem [...] milionů EUR). |
| --- | --- |

(479)

Komise se domnívá, že inkrementální peněžní tok určený jako rozdíl mezi oběma scénáři zohledňuje veškeré inkrementální náklady a příjmy vyvolané přítomností společnosti Ryanair na letišti. Tento výpočet ziskovosti bere v úvahu i investice vyvolané přítomností společnosti Ryanair na letišti. Podle doplňkového posouzení kritéria tržně jednajícího hospodářského subjektu, které společnost PwC provedla po vydání rozhodnutí o zahájení řízení z roku 2008, lze společnosti Ryanair přidělit investice v celkové výši [...] milionů EUR, zatímco zbývající částka ve výši [...] milionů EUR se týká rozvoje letištní infrastruktury pro nákladní dopravu (celkem [...] milionů EUR).

| (480) | Komise podotýká, že vedení společnosti FFHG s přihlédnutím k veškerým inkrementálním nákladům a příjmům plynoucím z činnosti společnosti Ryanair na letišti očekávalo, že smlouva se společností Ryanair z roku 2005 bude mít po celou dobu trvání kladný přínos k zisku letiště Frankfurt-Hahn, a to s čistou současnou hodnotou ve výši nejméně [...] milionů EUR (diskontní sazba = [...] %) (120). |
| --- | --- |

(480)

Komise podotýká, že vedení společnosti FFHG s přihlédnutím k veškerým inkrementálním nákladům a příjmům plynoucím z činnosti společnosti Ryanair na letišti očekávalo, že smlouva se společností Ryanair z roku 2005 bude mít po celou dobu trvání kladný přínos k zisku letiště Frankfurt-Hahn, a to s čistou současnou hodnotou ve výši nejméně [...] milionů EUR (diskontní sazba = [...] %) (120).

120

| (481) | Komise v této souvislosti poznamenává, že s ohledem na převládající tržní podmínky a významný růst nízkonákladových dopravců od roku 2000 se předpoklady, z nichž předem vypracovaný obchodní plán vychází, jeví jako realistické. Vzhledem k dlouhému plánovacímu horizontu ohledně vývoje osobní přepravy na letišti Frankfurt-Hahn však čistá současná hodnota vypočítaná na základě diskontní sazby ve výši [...] % nemusela náležitě zohledňovat rizika, která mohla příslušné předpoklady ovlivnit. |
| --- | --- |

(481)

Komise v této souvislosti poznamenává, že s ohledem na převládající tržní podmínky a významný růst nízkonákladových dopravců od roku 2000 se předpoklady, z nichž předem vypracovaný obchodní plán vychází, jeví jako realistické. Vzhledem k dlouhému plánovacímu horizontu ohledně vývoje osobní přepravy na letišti Frankfurt-Hahn však čistá současná hodnota vypočítaná na základě diskontní sazby ve výši [...] % nemusela náležitě zohledňovat rizika, která mohla příslušné předpoklady ovlivnit.

| (482) | Komise proto provedla posouzení citlivosti diskontní sazby (viz tabulka 30). Při použití diskontní sazby ve výši [...] % činí čistá současná hodnota [...] milionů EUR. Pokud by se však usuzovalo, že diskontní sazba ve výši [...] % neumožňuje odstranit případnou nejistotu ohledně dlouhodobých odhadů objemu osobní přepravy, je třeba vzít v úvahu, že se předpokládalo, že smlouva přispěje kladně k ziskovosti společnosti FFHG od prvního roku, a že se zdálo, že vzhledem k celkovému vývoji trhu neexistuje žádný přesvědčivý důvod pro to, aby společnost FFHG očekávala v dalších letech pokles.

  Tabulka 30


  Posouzení kritéria tržně jednajícího hospodářského subjektu u smlouvy se společností Ryanair z roku 2005 – posouzení citlivosti diskontní sazby

  (...) |
| --- | --- |

(482)

Komise proto provedla posouzení citlivosti diskontní sazby (viz tabulka 30). Při použití diskontní sazby ve výši [...] % činí čistá současná hodnota [...] milionů EUR. Pokud by se však usuzovalo, že diskontní sazba ve výši [...] % neumožňuje odstranit případnou nejistotu ohledně dlouhodobých odhadů objemu osobní přepravy, je třeba vzít v úvahu, že se předpokládalo, že smlouva přispěje kladně k ziskovosti společnosti FFHG od prvního roku, a že se zdálo, že vzhledem k celkovému vývoji trhu neexistuje žádný přesvědčivý důvod pro to, aby společnost FFHG očekávala v dalších letech pokles.

Tabulka 30

Tabulka 30

Posouzení kritéria tržně jednajícího hospodářského subjektu u smlouvy se společností Ryanair z roku 2005 – posouzení citlivosti diskontní sazby

Posouzení kritéria tržně jednajícího hospodářského subjektu u smlouvy se společností Ryanair z roku 2005 – posouzení citlivosti diskontní sazby

(...)

Závěr

Závěr

| (483) | Vzhledem k provedené analýze inkrementální ziskovosti vyvozuje Komise závěr, že smlouva se společností Ryanair z roku 2005 byla v souladu se zásadou tržně jednajícího hospodářského subjektu, jelikož z hlediska ex ante a s přihlédnutím k převládajícím tržním podmínkám přispěla kladně k ziskovosti správce letiště. Komise proto vyvozuje závěr, že rozhodnutí společnosti FFHG o uzavření smlouvy se společností Ryanair z roku 2005 neposkytlo zmíněné letecké společnosti žádnou hospodářskou výhodu, kterou by nezískala za běžných tržních podmínek. |
| --- | --- |

(483)

Vzhledem k provedené analýze inkrementální ziskovosti vyvozuje Komise závěr, že smlouva se společností Ryanair z roku 2005 byla v souladu se zásadou tržně jednajícího hospodářského subjektu, jelikož z hlediska ex ante a s přihlédnutím k převládajícím tržním podmínkám přispěla kladně k ziskovosti správce letiště. Komise proto vyvozuje závěr, že rozhodnutí společnosti FFHG o uzavření smlouvy se společností Ryanair z roku 2005 neposkytlo zmíněné letecké společnosti žádnou hospodářskou výhodu, kterou by nezískala za běžných tržních podmínek.

ex ante

| (484) | Jelikož není splněno jedno z kumulativních kritérií stanovených v čl. 107 odst. 1 Smlouvy, má Komise za to, že smlouva se společností Ryanair z roku 2005 uzavřená mezi letištěm Frankfurt-Hahn a společností Ryanair nepředstavuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy (121). |
| --- | --- |

(484)

Jelikož není splněno jedno z kumulativních kritérií stanovených v čl. 107 odst. 1 Smlouvy, má Komise za to, že smlouva se společností Ryanair z roku 2005 uzavřená mezi letištěm Frankfurt-Hahn a společností Ryanair nepředstavuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy (121).

121

8.2.6.   OPATŘENÍ Č. 11: CENÍK LETIŠTNÍCH POPLATKŮ Z ROKU 2006

| (485) | Ceník letištních poplatků z roku 2006 vstoupil v platnost dne 1. června 2006 a nahradil ceník letištních poplatků z roku 2001. Uplatňoval však stejné základní zásady jako ceník letištních poplatků z roku 2001. Změny v porovnání s ceníkem z roku 2001 se týkají vzletových a přistávacích poplatků, poplatku za cestujícího a marketingové podpory na zahájení provozu na nové trase a vytvořený objem přepravy v závislosti na celkovém počtu cestujících (odletoví a příletoví cestující, které letecká společnost přepraví). |
| --- | --- |

(485)

Ceník letištních poplatků z roku 2006 vstoupil v platnost dne 1. června 2006 a nahradil ceník letištních poplatků z roku 2001. Uplatňoval však stejné základní zásady jako ceník letištních poplatků z roku 2001. Změny v porovnání s ceníkem z roku 2001 se týkají vzletových a přistávacích poplatků, poplatku za cestujícího a marketingové podpory na zahájení provozu na nové trase a vytvořený objem přepravy v závislosti na celkovém počtu cestujících (odletoví a příletoví cestující, které letecká společnost přepraví).

| (486) | Německo tvrdilo, že ceník letištních poplatků z roku 2006 společnost Ryanair nezvýhodňoval. Německo odůvodnilo rozdílné poplatky za cestující za prvé tím, že byly stanoveny s cílem poskytnout pobídku ostatním nízkonákladovým dopravcům, přičemž jsou současně pokryty provozní náklady letiště. Snížení poplatků podle počtu cestujících představuje podle Německa na vnitrostátních a mezinárodních letištích běžné chování. Jelikož byla prahová hodnota pro získání slev velmi nízká, a to 100 000 cestujících ročně, byly tyto slevy dostupné i pro menší letecké společnosti. |
| --- | --- |

(486)

Německo tvrdilo, že ceník letištních poplatků z roku 2006 společnost Ryanair nezvýhodňoval. Německo odůvodnilo rozdílné poplatky za cestující za prvé tím, že byly stanoveny s cílem poskytnout pobídku ostatním nízkonákladovým dopravcům, přičemž jsou současně pokryty provozní náklady letiště. Snížení poplatků podle počtu cestujících představuje podle Německa na vnitrostátních a mezinárodních letištích běžné chování. Jelikož byla prahová hodnota pro získání slev velmi nízká, a to 100 000 cestujících ročně, byly tyto slevy dostupné i pro menší letecké společnosti.

| (487) | K doložení tohoto tvrzení předložilo Německo posouzení ziskovosti ex ante, které porovnávalo scénář spočívající v zavedení ceníku letištních poplatků z roku 2006 se scénářem, podle něhož není tento ceník zaveden, jak je shrnuto v tabulce 31. Komise se domnívá, že vzhledem k převládajícím tržním podmínkám a skutečným provozním výsledkům společnosti FFHG v té době byl výpočet ziskovosti založen na realistických předpokladech.

  Tabulka 31


  Posouzení ziskovosti ceníku letištních poplatků z roku 2006













  V tis. EUR | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EBITDA s ceníkem letištních poplatků z roku 2006 | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| EBITDA bez ceníku letištních poplatků z roku 2006 | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Inkrementální dopad ceníku letištních poplatků z roku 2006 | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Zdroj: Zpráva společnosti PwC z roku 2006, s. 57 |

(487)

K doložení tohoto tvrzení předložilo Německo posouzení ziskovosti ex ante, které porovnávalo scénář spočívající v zavedení ceníku letištních poplatků z roku 2006 se scénářem, podle něhož není tento ceník zaveden, jak je shrnuto v tabulce 31. Komise se domnívá, že vzhledem k převládajícím tržním podmínkám a skutečným provozním výsledkům společnosti FFHG v té době byl výpočet ziskovosti založen na realistických předpokladech.

ex ante

Tabulka 31

Tabulka 31

Posouzení ziskovosti ceníku letištních poplatků z roku 2006

Posouzení ziskovosti ceníku letištních poplatků z roku 2006

V tis. EUR

V tis. EUR

2006

2006

2007

2007

2008

2008

2009

2009

2010

2010

2011

2011

EBITDA s ceníkem letištních poplatků z roku 2006

EBITDA s ceníkem letištních poplatků z roku 2006

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

EBITDA bez ceníku letištních poplatků z roku 2006

EBITDA bez ceníku letištních poplatků z roku 2006

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Inkrementální dopad ceníku letištních poplatků z roku 2006

Inkrementální dopad ceníku letištních poplatků z roku 2006

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Zdroj: Zpráva společnosti PwC z roku 2006, s. 57

Zdroj:

| (488) | Jak bylo uvedeno v oddíle 8.2.1, u ujednání uzavřených mezi leteckými společnostmi a letištěm lze mít za to, že splňují kritérium tržně jednajícího hospodářského subjektu, pokud z hlediska ex ante inkrementálně přispívají k ziskovosti letiště. Letiště by v době uzavírání ujednání s leteckou společností (například ve formě individuální smlouvy nebo obecného systému letištních poplatků) mělo prokázat, že po dobu trvání daného ujednání dokáže veškeré náklady plynoucí z tohoto ujednání pokrýt s přiměřeným ziskovým rozpětím na základě dobrých střednědobých vyhlídek. |
| --- | --- |

(488)

Jak bylo uvedeno v oddíle 8.2.1, u ujednání uzavřených mezi leteckými společnostmi a letištěm lze mít za to, že splňují kritérium tržně jednajícího hospodářského subjektu, pokud z hlediska ex ante inkrementálně přispívají k ziskovosti letiště. Letiště by v době uzavírání ujednání s leteckou společností (například ve formě individuální smlouvy nebo obecného systému letištních poplatků) mělo prokázat, že po dobu trvání daného ujednání dokáže veškeré náklady plynoucí z tohoto ujednání pokrýt s přiměřeným ziskovým rozpětím na základě dobrých střednědobých vyhlídek.

ex ante

| (489) | K posouzení toho, zda ujednání, které letiště uzavřelo s leteckou společností, splňuje kritérium tržně jednajícího hospodářského subjektu, by se měly spolu s letištními poplatky, po odečtení případných slev, marketingové podpory nebo systému pobídek, vzít v úvahu i očekávané příjmy z jiných než leteckých činností, které pocházejí z činnosti letecké společnosti. Podobně by měly být zohledněny veškeré očekávané náklady, které letišti v souvislosti s činností letecké společnosti na letišti inkrementálně vznikly. Tyto inkrementální náklady mohou zahrnovat všechny kategorie výdajů nebo investic, jako například inkrementální náklady na personál, na vybavení a na investice vyvolané přítomností letecké společnosti na letišti. Pokud například letiště potřebuje rozšířit nebo postavit nový terminál nebo jiné zařízení především proto, aby uspokojilo potřeby konkrétní letecké společnosti, vezmou se příslušné náklady při výpočtu inkrementálních nákladů v úvahu. Naproti tomu náklady, které by letišti vznikly nezávisle na ujednání s leteckou společností, by pro účely kritéria tržně jednajícího hospodářského subjektu neměly být brány v potaz. |
| --- | --- |

(489)

K posouzení toho, zda ujednání, které letiště uzavřelo s leteckou společností, splňuje kritérium tržně jednajícího hospodářského subjektu, by se měly spolu s letištními poplatky, po odečtení případných slev, marketingové podpory nebo systému pobídek, vzít v úvahu i očekávané příjmy z jiných než leteckých činností, které pocházejí z činnosti letecké společnosti. Podobně by měly být zohledněny veškeré očekávané náklady, které letišti v souvislosti s činností letecké společnosti na letišti inkrementálně vznikly. Tyto inkrementální náklady mohou zahrnovat všechny kategorie výdajů nebo investic, jako například inkrementální náklady na personál, na vybavení a na investice vyvolané přítomností letecké společnosti na letišti. Pokud například letiště potřebuje rozšířit nebo postavit nový terminál nebo jiné zařízení především proto, aby uspokojilo potřeby konkrétní letecké společnosti, vezmou se příslušné náklady při výpočtu inkrementálních nákladů v úvahu. Naproti tomu náklady, které by letišti vznikly nezávisle na ujednání s leteckou společností, by pro účely kritéria tržně jednajícího hospodářského subjektu neměly být brány v potaz.

| (490) | Co se týká posouzení ziskovosti, které společnost FFHG provedla před zavedením ceníku letištních poplatků z roku 2006, Komise se domnívá, že byly zohledněny veškeré inkrementální náklady a příjmy vyvolané zavedením tohoto ceníku a že vzhledem k převládajícím tržním podmínkám a skutečným výsledkům společnosti FFHG vycházely z přiměřených předpokladů. Ceník letištních poplatků z roku 2006 nebyl časově omezený, proto postačovalo, aby provozovatel letiště vypočetl celkovou ziskovost ceníku letištních poplatků z roku 2006 pro několik po sobě jdoucích let. Společnost FFHG mohla mimoto ceník letištních poplatků kdykoli změnit, pokud by se ukázalo, že vytvořené příjmy nepostačují k uhrazení inkrementálních nákladů vyvolaných leteckými společnostmi, které tento ceník využívají. Jelikož společnost Ryanair uzavřela individuální smlouvu, ceník se na hlavní leteckou společnost (s podílem cestujících ve výši přibližně 90 %) nevztahoval, platil však pro ostatní letecké společnosti s podílem cestujících ve výši přibližně 10 %. Inkrementální náklady ceníku letištních poplatků z roku 2006 byly proto omezené a společnost FFHG očekávala, že bude schopna lépe využívat své zdroje. |
| --- | --- |

(490)

Co se týká posouzení ziskovosti, které společnost FFHG provedla před zavedením ceníku letištních poplatků z roku 2006, Komise se domnívá, že byly zohledněny veškeré inkrementální náklady a příjmy vyvolané zavedením tohoto ceníku a že vzhledem k převládajícím tržním podmínkám a skutečným výsledkům společnosti FFHG vycházely z přiměřených předpokladů. Ceník letištních poplatků z roku 2006 nebyl časově omezený, proto postačovalo, aby provozovatel letiště vypočetl celkovou ziskovost ceníku letištních poplatků z roku 2006 pro několik po sobě jdoucích let. Společnost FFHG mohla mimoto ceník letištních poplatků kdykoli změnit, pokud by se ukázalo, že vytvořené příjmy nepostačují k uhrazení inkrementálních nákladů vyvolaných leteckými společnostmi, které tento ceník využívají. Jelikož společnost Ryanair uzavřela individuální smlouvu, ceník se na hlavní leteckou společnost (s podílem cestujících ve výši přibližně 90 %) nevztahoval, platil však pro ostatní letecké společnosti s podílem cestujících ve výši přibližně 10 %. Inkrementální náklady ceníku letištních poplatků z roku 2006 byly proto omezené a společnost FFHG očekávala, že bude schopna lépe využívat své zdroje.

| (491) | Ačkoli analýza ex ante provedená společností FFHG, kterou Německo předložilo, nediskontovala budoucí platby ke dni, k němuž ceník letištních poplatků z roku 2006 vstoupil v platnost, je zřejmé, že se očekávalo, že ceník bude od prvního roku ziskový. |
| --- | --- |

(491)

Ačkoli analýza ex ante provedená společností FFHG, kterou Německo předložilo, nediskontovala budoucí platby ke dni, k němuž ceník letištních poplatků z roku 2006 vstoupil v platnost, je zřejmé, že se očekávalo, že ceník bude od prvního roku ziskový.

ex ante

| (492) | Vzhledem k vysokým fixním nákladům a velmi omezeným inkrementálním nákladům souvisejícím s poskytováním služeb podle ceníku letištních poplatků z roku 2006 nebyly tyto odhady citlivé na předpoklady týkající se celkového vývoje objemu přepravy. |
| --- | --- |

(492)

Vzhledem k vysokým fixním nákladům a velmi omezeným inkrementálním nákladům souvisejícím s poskytováním služeb podle ceníku letištních poplatků z roku 2006 nebyly tyto odhady citlivé na předpoklady týkající se celkového vývoje objemu přepravy.

Závěr

Závěr

| (493) | Vzhledem k provedenému výpočtu inkrementální ziskovosti vyvozuje Komise závěr, že zavedení ceníku letištních poplatků z roku 2006 bylo v souladu se zásadou tržně jednajícího hospodářského subjektu, jelikož z hlediska ex ante inkrementálně přispívalo k ziskovosti letiště. Veškeré náklady letiště vyplývající ze zavedení ceníku letištních poplatků z roku 2006 byly pokryty příjmy (z leteckých a jiných než leteckých činností) plynoucích ze zavedení tohoto ceníku s přiměřeným ziskovým rozpětím. Náklady, které lze přímo přičíst individuálním smlouvám s konkrétními leteckými společnostmi, byly podle přiměřených očekávání nižší než příjmy, které lze přičíst přítomnosti těchto leteckých společností (viz oddíl 8.2.5). Lze proto přiměřeně očekávat, že ceník letištních poplatků z roku 2006 (s přihlédnutím k převládajícím tržním podmínkám v době jeho zavedení) přispěje k celkové ziskovosti letiště z dlouhodobého hlediska. |
| --- | --- |

(493)

Vzhledem k provedenému výpočtu inkrementální ziskovosti vyvozuje Komise závěr, že zavedení ceníku letištních poplatků z roku 2006 bylo v souladu se zásadou tržně jednajícího hospodářského subjektu, jelikož z hlediska ex ante inkrementálně přispívalo k ziskovosti letiště. Veškeré náklady letiště vyplývající ze zavedení ceníku letištních poplatků z roku 2006 byly pokryty příjmy (z leteckých a jiných než leteckých činností) plynoucích ze zavedení tohoto ceníku s přiměřeným ziskovým rozpětím. Náklady, které lze přímo přičíst individuálním smlouvám s konkrétními leteckými společnostmi, byly podle přiměřených očekávání nižší než příjmy, které lze přičíst přítomnosti těchto leteckých společností (viz oddíl 8.2.5). Lze proto přiměřeně očekávat, že ceník letištních poplatků z roku 2006 (s přihlédnutím k převládajícím tržním podmínkám v době jeho zavedení) přispěje k celkové ziskovosti letiště z dlouhodobého hlediska.

ex ante

| (494) | Komise proto vyvozuje závěr, že ceník letištních poplatků z roku 2006 neposkytl leteckým společnostem hospodářskou výhodu, kterou by nezískaly za běžných tržních podmínek. Ceník byl mimoto pro všechny potenciální uživatele letiště dostupný transparentním a nediskriminačním způsobem. Ceník letištních poplatků z roku 2006 tudíž nepředstavuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. |
| --- | --- |

(494)

Komise proto vyvozuje závěr, že ceník letištních poplatků z roku 2006 neposkytl leteckým společnostem hospodářskou výhodu, kterou by nezískaly za běžných tržních podmínek. Ceník byl mimoto pro všechny potenciální uživatele letiště dostupný transparentním a nediskriminačním způsobem. Ceník letištních poplatků z roku 2006 tudíž nepředstavuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.

9.   ZÁKONNOST PODPORY

ZÁKONNOST PODPORY

| (495) | Podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy musí členské státy informovat o svých záměrech poskytnout nebo upravit podpory a nesmí provést zamýšlená opatření, dokud není v tomto řízení přijato konečné rozhodnutí. |
| --- | --- |

(495)

Podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy musí členské státy informovat o svých záměrech poskytnout nebo upravit podpory a nesmí provést zamýšlená opatření, dokud není v tomto řízení přijato konečné rozhodnutí.

| (496) | Jelikož opatření č. 1, 2, 3, 4, 5, 6 a 12 již byla ve prospěch společnosti FFHG provedena nebo společnosti FFHG přiznala neodvolatelně nárok na získání příslušných finančních prostředků, má Komise za to, že Německo zákaz stanovený v čl. 108 odst. 3 Smlouvy nedodrželo (122). |
| --- | --- |

(496)

Jelikož opatření č. 1, 2, 3, 4, 5, 6 a 12 již byla ve prospěch společnosti FFHG provedena nebo společnosti FFHG přiznala neodvolatelně nárok na získání příslušných finančních prostředků, má Komise za to, že Německo zákaz stanovený v čl. 108 odst. 3 Smlouvy nedodrželo (122).

122

10.   PRÁVNÍ POSOUZENÍ – SLUČITELNOST PODPORY

PRÁVNÍ POSOUZENÍ – SLUČITELNOST PODPORY

10.1.   POUŽITELNOST POKYNŮ PRO LETECKOU DOPRAVU Z ROKU 2014 A 2005

POUŽITELNOST POKYNŮ PRO LETECKOU DOPRAVU Z ROKU 2014 A 2005

| (497) | V čl. 107 odst. 3 Smlouvy jsou povoleny určité výjimky z obecného pravidla stanoveného v čl. 107 odst. 1 Smlouvy, že státní podpory nejsou slučitelné s vnitřním trhem. V čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy je konkrétně stanoveno, že za slučitelné s vnitřním trhem mohou být považovány „podpory, které mají usnadnit rozvoj určitých hospodářských činností nebo hospodářských oblastí, pokud nemění podmínky obchodu v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem“. |
| --- | --- |

(497)

V čl. 107 odst. 3 Smlouvy jsou povoleny určité výjimky z obecného pravidla stanoveného v čl. 107 odst. 1 Smlouvy, že státní podpory nejsou slučitelné s vnitřním trhem. V čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy je konkrétně stanoveno, že za slučitelné s vnitřním trhem mohou být považovány „podpory, které mají usnadnit rozvoj určitých hospodářských činností nebo hospodářských oblastí, pokud nemění podmínky obchodu v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem“.

| (498) | V tomto ohledu stanoví příslušný rámec pro posouzení, zda lze podporu letišť prohlásit za slučitelnou podle čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy, pokyny pro leteckou dopravu z roku 2014. |
| --- | --- |

(498)

V tomto ohledu stanoví příslušný rámec pro posouzení, zda lze podporu letišť prohlásit za slučitelnou podle čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy, pokyny pro leteckou dopravu z roku 2014.

| (499) | Podle pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014 má Komise za to, že by se na protiprávní investiční podpory letišť mělo použít její sdělení o stanovení použitelných pravidel pro posuzování protiprávní státní podpory (123). Pokud byla protiprávní investiční podpora poskytnuta přede dnem 4. dubna 2014, bude Komise uplatňovat pravidla slučitelnosti platná v době poskytnutí protiprávní investiční podpory. Komise proto na případy týkající se protiprávní investiční podpory poskytnuté letištím přede dnem 4. dubna 2014 uplatní zásady obsažené v pokynech pro leteckou dopravu z roku 2005 (124). |
| --- | --- |

(499)

Podle pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014 má Komise za to, že by se na protiprávní investiční podpory letišť mělo použít její sdělení o stanovení použitelných pravidel pro posuzování protiprávní státní podpory (123). Pokud byla protiprávní investiční podpora poskytnuta přede dnem 4. dubna 2014, bude Komise uplatňovat pravidla slučitelnosti platná v době poskytnutí protiprávní investiční podpory. Komise proto na případy týkající se protiprávní investiční podpory poskytnuté letištím přede dnem 4. dubna 2014 uplatní zásady obsažené v pokynech pro leteckou dopravu z roku 2005 (124).

123

124

| (500) | Podle pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014 má Komise rovněž za to, že by se ustanovení jejího sdělení o stanovení použitelných pravidel pro posuzování protiprávní státní podpory neměla použít na projednávané případy protiprávních provozních podpor poskytnutých letištím ještě přede dnem 4. dubna 2014. Komise bude naproti tomu uplatňovat zásady obsažené v pokynech pro leteckou dopravu z roku 2014 na všechny případy týkající se provozní podpory (podaná oznámení a protiprávní neoznámená podpora) letištím, přestože byla podpora poskytnuta přede dnem 4. dubna 2014 a začátkem přechodného období (125). |
| --- | --- |

(500)

Podle pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014 má Komise rovněž za to, že by se ustanovení jejího sdělení o stanovení použitelných pravidel pro posuzování protiprávní státní podpory neměla použít na projednávané případy protiprávních provozních podpor poskytnutých letištím ještě přede dnem 4. dubna 2014. Komise bude naproti tomu uplatňovat zásady obsažené v pokynech pro leteckou dopravu z roku 2014 na všechny případy týkající se provozní podpory (podaná oznámení a protiprávní neoznámená podpora) letištím, přestože byla podpora poskytnuta přede dnem 4. dubna 2014 a začátkem přechodného období (125).

125

| (501) | Komise již 496. bodě odůvodnění dospěla k závěru, že předmětná opatření představují protiprávní státní podporu, která byla poskytnuta přede dnem 4. dubna 2014. |
| --- | --- |

(501)

Komise již 496. bodě odůvodnění dospěla k závěru, že předmětná opatření představují protiprávní státní podporu, která byla poskytnuta přede dnem 4. dubna 2014.

10.2.   ROZDÍL MEZI INVESTIČNÍ A PROVOZNÍ PODPOROU

ROZDÍL MEZI INVESTIČNÍ A PROVOZNÍ PODPOROU

| (502) | Vzhledem k ustanovením pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014 zmíněným v 499. a 500. bodě odůvodnění musí Komise určit, zda dotyčná opatření představují protiprávní investiční nebo provozní podporu. |
| --- | --- |

(502)

Vzhledem k ustanovením pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014 zmíněným v 499. a 500. bodě odůvodnění musí Komise určit, zda dotyčná opatření představují protiprávní investiční nebo provozní podporu.

| (503) | Podle bodu 25 podbodu 18 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014 je investiční podpora definována jako „podpora na financování investičního majetku, konkrétně na pokrytí schodku financování kapitálových nákladů“. Podle tohoto ustanovení se může investiční podpora vztahovat jak na předem vyplacenou částku podpory (tj. částku určenou k pokrytí investičních nákladů), tak na podporu ve formě pravidelných splátek (k pokrytí kapitálových nákladů, pokud jde o roční odpisy a náklady na financování). |
| --- | --- |

(503)

Podle bodu 25 podbodu 18 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014 je investiční podpora definována jako „podpora na financování investičního majetku, konkrétně na pokrytí schodku financování kapitálových nákladů“. Podle tohoto ustanovení se může investiční podpora vztahovat jak na předem vyplacenou částku podpory (tj. částku určenou k pokrytí investičních nákladů), tak na podporu ve formě pravidelných splátek (k pokrytí kapitálových nákladů, pokud jde o roční odpisy a náklady na financování).

| (504) | Provozní podpora na druhou stranu souvisí s pokrytím všech nebo části provozních nákladů letiště, které jsou definovány jako „výchozí náklady letiště na poskytování provozních služeb, včetně kategorií nákladů, jako jsou náklady na zaměstnance, smluvně sjednané služby, komunikaci, odpady, energii, údržbu, nájem a správu, ovšem vyjma kapitálových nákladů, marketingové podpory nebo jakýchkoli dalších pobídek, které letiště poskytuje leteckým společnostem, a nákladů spadajících do výkonu veřejné správy“ (126). |
| --- | --- |

(504)

Provozní podpora na druhou stranu souvisí s pokrytím všech nebo části provozních nákladů letiště, které jsou definovány jako „výchozí náklady letiště na poskytování provozních služeb, včetně kategorií nákladů, jako jsou náklady na zaměstnance, smluvně sjednané služby, komunikaci, odpady, energii, údržbu, nájem a správu, ovšem vyjma kapitálových nákladů, marketingové podpory nebo jakýchkoli dalších pobídek, které letiště poskytuje leteckým společnostem, a nákladů spadajících do výkonu veřejné správy“ (126).

126

| (505) | Na základě těchto definic se lze domnívat, že navýšení kapitálu a přímé granty, které souvisely s investičními projekty, představují investiční podporu ve prospěch společnosti FFHG. |
| --- | --- |

(505)

Na základě těchto definic se lze domnívat, že navýšení kapitálu a přímé granty, které souvisely s investičními projekty, představují investiční podporu ve prospěch společnosti FFHG.

| (506) | Naopak část každoročních převodů použitých k uhrazení ročních provozních ztrát (127) společnosti FFHG, po odečtení nákladů zahrnutých v EBITDA, jež spadají do výkonu veřejné správy (jak bylo uvedeno v oddíle 8.1.4.1), představuje provozní podporu pro společnost FFHG. |
| --- | --- |

(506)

Naopak část každoročních převodů použitých k uhrazení ročních provozních ztrát (127) společnosti FFHG, po odečtení nákladů zahrnutých v EBITDA, jež spadají do výkonu veřejné správy (jak bylo uvedeno v oddíle 8.1.4.1), představuje provozní podporu pro společnost FFHG.

127

| (507) | Část každoročních převodů k uhrazení ztrát společnosti FFHG, jež nejsou zahrnuty v EBITDA (tj. roční odpisy majetku, náklady na financování atd.), po odečtení nákladů spadajících do výkonu veřejné správy (jak bylo stanoveno v oddíle 8.1.4.1), představuje investiční podporu. |
| --- | --- |

(507)

Část každoročních převodů k uhrazení ztrát společnosti FFHG, jež nejsou zahrnuty v EBITDA (tj. roční odpisy majetku, náklady na financování atd.), po odečtení nákladů spadajících do výkonu veřejné správy (jak bylo stanoveno v oddíle 8.1.4.1), představuje investiční podporu.

| (508) | Jak bylo objasněno výše, ve všech případech se vezme v úvahu pouze podpora, která byla poskytnuta po vynesení rozsudku ve věci Aéroports de Paris dne 12. prosince 2000. |
| --- | --- |

(508)

Jak bylo objasněno výše, ve všech případech se vezme v úvahu pouze podpora, která byla poskytnuta po vynesení rozsudku ve věci Aéroports de Paris dne 12. prosince 2000.

10.3.   SLUČITELNOST INVESTIČNÍ PODPORY PODLE POKYNŮ PRO LETECKOU DOPRAVU Z ROKU 2005

SLUČITELNOST INVESTIČNÍ PODPORY PODLE POKYNŮ PRO LETECKOU DOPRAVU Z ROKU 2005

| (509) | Podle bodu 61 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005 musí Komise posoudit, zda jsou splněny tyto kumulativní podmínky:






  a) | výstavba a využití infrastruktury odpovídají jasně stanovenému cíli obecného zájmu (regionální rozvoj, přístupnost ...); |
| --- | --- | --- |

(509)

Podle bodu 61 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005 musí Komise posoudit, zda jsou splněny tyto kumulativní podmínky:

a)

výstavba a využití infrastruktury odpovídají jasně stanovenému cíli obecného zájmu (regionální rozvoj, přístupnost ...);

| b) | infrastruktura je nutná a úměrná stanovenému cíli; |
| --- | --- |

b)

infrastruktura je nutná a úměrná stanovenému cíli;

| c) | infrastruktura nabízí dostatečné perspektivy střednědobého používání, zejména s ohledem na využití stávajících infrastruktur; |
| --- | --- |

c)

infrastruktura nabízí dostatečné perspektivy střednědobého používání, zejména s ohledem na využití stávajících infrastruktur;

| d) | přístup k infrastruktuře je otevřený všem potenciálním uživatelům stejně a nediskriminačně; |
| --- | --- |

d)

přístup k infrastruktuře je otevřený všem potenciálním uživatelům stejně a nediskriminačně;

| e) | rozvoj obchodu není dotčen v míře, která by byla v rozporu se společným zájmem Unie. |
| --- | --- |

e)

rozvoj obchodu není dotčen v míře, která by byla v rozporu se společným zájmem Unie.

| (510) | Státní podpora letišť musí mít mimoto stejně jako jakékoli jiné opatření státní podpory motivační účinek a měla by být nezbytná a přiměřená sledovanému legitimnímu cíli, aby byla slučitelná. |
| --- | --- |

(510)

Státní podpora letišť musí mít mimoto stejně jako jakékoli jiné opatření státní podpory motivační účinek a měla by být nezbytná a přiměřená sledovanému legitimnímu cíli, aby byla slučitelná.

| (511) | Německo uvedlo, že investiční podpora ve prospěch společnosti FFHG splňuje všechna kritéria slučitelnosti obsažená v pokynech pro leteckou dopravu z roku 2005. |
| --- | --- |

(511)

Německo uvedlo, že investiční podpora ve prospěch společnosti FFHG splňuje všechna kritéria slučitelnosti obsažená v pokynech pro leteckou dopravu z roku 2005.

a)   
  Podpora přispívá k dosažení jasně vymezeného cíle společného zájmu

Podpora přispívá k dosažení jasně vymezeného cíle společného zájmu

| (512) | Investiční podpora ve prospěch společnosti FFHG byla určena na financování další přeměny bývalé americké vojenské základny na civilní letiště a významný rozvoj infrastruktury na letišti. Tato opatření významně přispěla k regionálnímu rozvoji a propojení regionu Hunsrück a vytváření nových pracovních příležitostí v oblasti, která byla ekonomicky postižena uzavřením americké vojenské základny, jakož i k snížení přetížení na letišti Frankfurt nad Mohanem. |
| --- | --- |

(512)

Investiční podpora ve prospěch společnosti FFHG byla určena na financování další přeměny bývalé americké vojenské základny na civilní letiště a významný rozvoj infrastruktury na letišti. Tato opatření významně přispěla k regionálnímu rozvoji a propojení regionu Hunsrück a vytváření nových pracovních příležitostí v oblasti, která byla ekonomicky postižena uzavřením americké vojenské základny, jakož i k snížení přetížení na letišti Frankfurt nad Mohanem.

| (513) | Jak uvedlo Německo, region Hunsrück je obklopen řadou oblastí (jako je okres Birkenfeld), které byly označeny jako regiony vyžadující podporu v rámci „Gemeinschaftsaufgabe Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur“. V posuzovaném období se okres Birkenfeld skutečně přinejmenším částečně považoval za region s hrubým domácím produktem (HDP) nižším než průměr v Unii (128). |
| --- | --- |

(513)

Jak uvedlo Německo, region Hunsrück je obklopen řadou oblastí (jako je okres Birkenfeld), které byly označeny jako regiony vyžadující podporu v rámci „Gemeinschaftsaufgabe Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur“. V posuzovaném období se okres Birkenfeld skutečně přinejmenším částečně považoval za region s hrubým domácím produktem (HDP) nižším než průměr v Unii (128).

Gemeinschaftsaufgabe Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur

128

| (514) | Komise se domnívá, že rozvoj letiště Frankfurt-Hahn významně přispěl rovněž k vytváření nových pracovních příležitostí v regionu Hunsrück. Jak Německo prokázalo, při zohlednění všech částí činností letiště vytvořilo letiště Frankfurt-Hahn v roce 2012 v regionu Hunsrück 3 063 pracovních míst, z toho 74 % pracovních míst na plný úvazek, a 90 % těchto zaměstnanců také žije v daném regionu. |
| --- | --- |

(514)

Komise se domnívá, že rozvoj letiště Frankfurt-Hahn významně přispěl rovněž k vytváření nových pracovních příležitostí v regionu Hunsrück. Jak Německo prokázalo, při zohlednění všech částí činností letiště vytvořilo letiště Frankfurt-Hahn v roce 2012 v regionu Hunsrück 3 063 pracovních míst, z toho 74 % pracovních míst na plný úvazek, a 90 % těchto zaměstnanců také žije v daném regionu.

| (515) | Rozvoj letiště Frankfurt-Hahn měl mimoto rovněž pozitivní nepřímé, vyvolané a stimulující účinky na vytváření pracovních příležitostí v regionu i na regionální rozvoj obecně, a to prostřednictvím rostoucího počtu hospodářských a turistických činností. Podle informací poskytnutých Německem přispívá letiště Frankfurt-Hahn významně k rozvoji příchozího (~33 % cestujících, což odpovídá přibližně 1 milionu cestujících v roce 2005) a odchozího cestovního ruchu (~67 % cestujících) ve spolkové zemi Porýní-Falc. Jak uvedlo Německo, 88 % příletových cestujících stráví v regionu nejméně jednu noc a v roce 2005 tito cestující uskutečnili přibližně 5,7 milionu přenocování. Jelikož 88 % příchozích turistů z letiště Frankfurt-Hahn zde stráví nejméně jednu noc a více než 80 % jich dokonce pobývá v daném regionu po dobu dvou až deseti dnů, vytvářejí celkový obrat ve výši přibližně 133,7 milionu EUR ročně. Příchozí cestovní ruch mimoto vytvořil ve spolkové zemi Porýní-Falc přibližně 11 000 pracovních míst. |
| --- | --- |

(515)

Rozvoj letiště Frankfurt-Hahn měl mimoto rovněž pozitivní nepřímé, vyvolané a stimulující účinky na vytváření pracovních příležitostí v regionu i na regionální rozvoj obecně, a to prostřednictvím rostoucího počtu hospodářských a turistických činností. Podle informací poskytnutých Německem přispívá letiště Frankfurt-Hahn významně k rozvoji příchozího (~33 % cestujících, což odpovídá přibližně 1 milionu cestujících v roce 2005) a odchozího cestovního ruchu (~67 % cestujících) ve spolkové zemi Porýní-Falc. Jak uvedlo Německo, 88 % příletových cestujících stráví v regionu nejméně jednu noc a v roce 2005 tito cestující uskutečnili přibližně 5,7 milionu přenocování. Jelikož 88 % příchozích turistů z letiště Frankfurt-Hahn zde stráví nejméně jednu noc a více než 80 % jich dokonce pobývá v daném regionu po dobu dvou až deseti dnů, vytvářejí celkový obrat ve výši přibližně 133,7 milionu EUR ročně. Příchozí cestovní ruch mimoto vytvořil ve spolkové zemi Porýní-Falc přibližně 11 000 pracovních míst.

| (516) | Dotyčné podpořené investice pomohly zlepšit rovněž přístupnost této oblasti. Duplikace neziskových letišť (nebo vytváření další nadbytečné kapacity) však nepřispívá k cíli společného zájmu. V daném případě zastává Komise názor, že investiční podpora nevede k duplikaci, která by omezila perspektivy střednědobého používání existující infrastruktury na jiných, sousedních letištích. Do vzdálenosti 100 km nebo 60 minut cestovní doby od letiště Frankfurt-Hahn se nenacházejí žádná jiná letiště. Nejblíže letišti Frankfurt-Hahn jsou letiště Frankfurt nad Mohanem, které se nachází ve vzdálenosti 115 km nebo 1 hodiny 15 minut doby strávené na cestě autem, a letiště Lucemburk, které se nachází ve vzdálenosti 1 hodiny 30 minut cestovní doby (111 km). |
| --- | --- |

(516)

Dotyčné podpořené investice pomohly zlepšit rovněž přístupnost této oblasti. Duplikace neziskových letišť (nebo vytváření další nadbytečné kapacity) však nepřispívá k cíli společného zájmu. V daném případě zastává Komise názor, že investiční podpora nevede k duplikaci, která by omezila perspektivy střednědobého používání existující infrastruktury na jiných, sousedních letištích. Do vzdálenosti 100 km nebo 60 minut cestovní doby od letiště Frankfurt-Hahn se nenacházejí žádná jiná letiště. Nejblíže letišti Frankfurt-Hahn jsou letiště Frankfurt nad Mohanem, které se nachází ve vzdálenosti 115 km nebo 1 hodiny 15 minut doby strávené na cestě autem, a letiště Lucemburk, které se nachází ve vzdálenosti 1 hodiny 30 minut cestovní doby (111 km).

| (517) | Letiště Frankfurt nad Mohanem je mezinárodní letištní uzel s širokou škálou destinací, který obsluhují převážně síťoví dopravci, kteří nabízejí návaznou dopravu, zatímco letiště Frankfurt-Hahn zajišťuje nízkonákladové lety z bodu do bodu. Objem přepravy na letišti Frankfurt nad Mohanem od roku 2000 trvale roste, a to z 49,4 milionu cestujících v roce 2000 na přibližně 58 milionů v roce 2012. Růst však byl v tomto období nepříznivě ovlivněn problémy souvisejícími s přetížením a kapacitními omezeními. Jak uvedlo Německo, kapacitní limity na letišti Frankfurt nad Mohanem jsou trvale překračovány. Podle Německa proto letiště Frankfurt-Hahn hraje zejména s ohledem na povolení k nepřetržitému provozu důležitou úlohu při poskytování dodatečné kapacity v zájmu snížení přetížení na letišti Frankfurt nad Mohanem. Do roku 2009 byla společnost Fraport většinovým vlastníkem společnosti FFHG, provozovatele letiště Frankfurt-Hahn (2,7 milionu cestujících v roce 2013, přibližně 4 miliony cestujících v roce 2007, kdy bylo dosaženo nejvyššího počtu), a provozovatelem letiště Frankfurt nad Mohanem (58 milionů cestujících a 2,1 milionu t nákladu) a jako taková sledovala strategii diverzifikace. |
| --- | --- |

(517)

Letiště Frankfurt nad Mohanem je mezinárodní letištní uzel s širokou škálou destinací, který obsluhují převážně síťoví dopravci, kteří nabízejí návaznou dopravu, zatímco letiště Frankfurt-Hahn zajišťuje nízkonákladové lety z bodu do bodu. Objem přepravy na letišti Frankfurt nad Mohanem od roku 2000 trvale roste, a to z 49,4 milionu cestujících v roce 2000 na přibližně 58 milionů v roce 2012. Růst však byl v tomto období nepříznivě ovlivněn problémy souvisejícími s přetížením a kapacitními omezeními. Jak uvedlo Německo, kapacitní limity na letišti Frankfurt nad Mohanem jsou trvale překračovány. Podle Německa proto letiště Frankfurt-Hahn hraje zejména s ohledem na povolení k nepřetržitému provozu důležitou úlohu při poskytování dodatečné kapacity v zájmu snížení přetížení na letišti Frankfurt nad Mohanem. Do roku 2009 byla společnost Fraport většinovým vlastníkem společnosti FFHG, provozovatele letiště Frankfurt-Hahn (2,7 milionu cestujících v roce 2013, přibližně 4 miliony cestujících v roce 2007, kdy bylo dosaženo nejvyššího počtu), a provozovatelem letiště Frankfurt nad Mohanem (58 milionů cestujících a 2,1 milionu t nákladu) a jako taková sledovala strategii diverzifikace.

| (518) | Letiště Lucemburk, které je letišti Frankfurt-Hahn nejblíže, se však nachází ve vzdálenosti přibližně 111 km nebo 1 hodiny 30 minut doby strávené na cestě autem a v roce 2008 mělo zhruba 1,7 milionu cestujících a očekávalo rychlý růst na 2,2 milionu v roce 2013. Ačkoli je letiště Lucemburk o něco menší než letiště Frankfurt-Hahn, pokud jde o objem osobní přepravy, jeho činnost v oblasti nákladní dopravy je podstatně větší, s 674 000 t v roce 2013. Letiště nabízí rozmanité pravidelné lety do evropských hlavních měst a charterové lety do prázdninových destinací. Volba destinací odpovídá do značné míry potřebám zaměstnanců finančních a mezinárodních institucí, které se v Lucemburku nacházejí. |
| --- | --- |

(518)

Letiště Lucemburk, které je letišti Frankfurt-Hahn nejblíže, se však nachází ve vzdálenosti přibližně 111 km nebo 1 hodiny 30 minut doby strávené na cestě autem a v roce 2008 mělo zhruba 1,7 milionu cestujících a očekávalo rychlý růst na 2,2 milionu v roce 2013. Ačkoli je letiště Lucemburk o něco menší než letiště Frankfurt-Hahn, pokud jde o objem osobní přepravy, jeho činnost v oblasti nákladní dopravy je podstatně větší, s 674 000 t v roce 2013. Letiště nabízí rozmanité pravidelné lety do evropských hlavních měst a charterové lety do prázdninových destinací. Volba destinací odpovídá do značné míry potřebám zaměstnanců finančních a mezinárodních institucí, které se v Lucemburku nacházejí.

| (519) | Letiště Saarbrücken se od letiště Frankfurt-Hahn nachází ve vzdálenosti přibližně 128 km, což představuje více než dvě hodiny doby strávené na cestě autem. Na letišti Frankfurt-Hahn mimoto působí především nízkonákladoví letečtí dopravci (Ryanair) a poměrně důležitý prvek jeho obchodního modelu představuje nákladní doprava, zatímco letiště Saarbrücken nabízí především pravidelné lety do německých destinací a nákladní letecká doprava je na tomto letišti omezená. |
| --- | --- |

(519)

Letiště Saarbrücken se od letiště Frankfurt-Hahn nachází ve vzdálenosti přibližně 128 km, což představuje více než dvě hodiny doby strávené na cestě autem. Na letišti Frankfurt-Hahn mimoto působí především nízkonákladoví letečtí dopravci (Ryanair) a poměrně důležitý prvek jeho obchodního modelu představuje nákladní doprava, zatímco letiště Saarbrücken nabízí především pravidelné lety do německých destinací a nákladní letecká doprava je na tomto letišti omezená.

| (520) | Co se týká letiště Zweibrücken, Německo zdůraznilo, že vzdálenost 127 km od letiště Frankfurt-Hahn znamená 1 hodinu 27 minut doby strávené na cestě autem nebo přibližně 4 hodiny při cestě vlakem. Německo mimoto uvedlo, že s ohledem na objem osobní a nákladní letecké dopravy mezi roky 2005 a 2012 nelze odvodit žádný substituční vztah mezi oběma letišti. |
| --- | --- |

(520)

Co se týká letiště Zweibrücken, Německo zdůraznilo, že vzdálenost 127 km od letiště Frankfurt-Hahn znamená 1 hodinu 27 minut doby strávené na cestě autem nebo přibližně 4 hodiny při cestě vlakem. Německo mimoto uvedlo, že s ohledem na objem osobní a nákladní letecké dopravy mezi roky 2005 a 2012 nelze odvodit žádný substituční vztah mezi oběma letišti.

| (521) | Komise podotýká, mezi činnostmi letišť Frankfurt-Hahn a Zweibrücken existuje určité překrývání, jelikož letiště Zweibrücken působí rovněž v oblasti nákladní letecké dopravy a destinacemi, které obsluhuje letiště Zweibrücken, jsou převážně destinace pro charterovou dopravu. Komise v této souvislosti podotýká, že nákladní doprava je obvykle mobilnější než osobní doprava (129). Obecně se předpokládá, že spádová oblast nákladních letišť je v okruhu nejméně 200 km a dvou hodin cestovní doby. Z připomínek odvětví vyplývá, že pro nákladní dopravce je při přepravě jejich zboží obecně přijatelná doba dopravy na nákladních vozidlech až půl dne (tj. dvanáct hodin doby strávené na cestě nákladními vozy) (130). U charterové dopravy je mimoto čas méně důležitý a přijatelná doba strávená na cestě autem může činit až dvě hodiny. |
| --- | --- |

(521)

Komise podotýká, mezi činnostmi letišť Frankfurt-Hahn a Zweibrücken existuje určité překrývání, jelikož letiště Zweibrücken působí rovněž v oblasti nákladní letecké dopravy a destinacemi, které obsluhuje letiště Zweibrücken, jsou převážně destinace pro charterovou dopravu. Komise v této souvislosti podotýká, že nákladní doprava je obvykle mobilnější než osobní doprava (129). Obecně se předpokládá, že spádová oblast nákladních letišť je v okruhu nejméně 200 km a dvou hodin cestovní doby. Z připomínek odvětví vyplývá, že pro nákladní dopravce je při přepravě jejich zboží obecně přijatelná doba dopravy na nákladních vozidlech až půl dne (tj. dvanáct hodin doby strávené na cestě nákladními vozy) (130). U charterové dopravy je mimoto čas méně důležitý a přijatelná doba strávená na cestě autem může činit až dvě hodiny.

129

130

| (522) | Současně je třeba uvést, že před vstupem letiště Zweibrücken na trh v roce 2006 již bylo letiště Frankfurt-Hahn dobře zavedeným letištěm s více než 3 miliony cestujících a 123 000 t odbaveného nákladu. Vzhledem k historickému vývoji obou letišť, jejich geografické poloze a volné kapacitě, která byla na letišti Frankfurt-Hahn k dispozici v době vstupu letiště Zweibrücken na trh komerční letecké dopravy v roce 2006, vyvozuje Komise závěr, že zbytečnou duplikaci infrastruktury představovalo spíše otevření letiště Zweibrücken. |
| --- | --- |

(522)

Současně je třeba uvést, že před vstupem letiště Zweibrücken na trh v roce 2006 již bylo letiště Frankfurt-Hahn dobře zavedeným letištěm s více než 3 miliony cestujících a 123 000 t odbaveného nákladu. Vzhledem k historickému vývoji obou letišť, jejich geografické poloze a volné kapacitě, která byla na letišti Frankfurt-Hahn k dispozici v době vstupu letiště Zweibrücken na trh komerční letecké dopravy v roce 2006, vyvozuje Komise závěr, že zbytečnou duplikaci infrastruktury představovalo spíše otevření letiště Zweibrücken.

| (523) | Komise proto vyvozuje závěr, že investice do letiště Frankfurt-Hahn nepředstavovaly duplikaci existující neziskové infrastruktury. Letiště Frankfurt-Hahn hraje naopak důležitou úlohu při snižování přetížení na letišti Frankfurt nad Mohanem, aniž by omezovalo plány tohoto letiště na rozšíření činnosti. Bez investic do letiště Frankfurt-Hahn by ve skutečnosti hrozilo, že by v regionu nebyla zajištěna dostatečná obslužnost z hlediska jeho potřeb v oblasti dopravy. |
| --- | --- |

(523)

Komise proto vyvozuje závěr, že investice do letiště Frankfurt-Hahn nepředstavovaly duplikaci existující neziskové infrastruktury. Letiště Frankfurt-Hahn hraje naopak důležitou úlohu při snižování přetížení na letišti Frankfurt nad Mohanem, aniž by omezovalo plány tohoto letiště na rozšíření činnosti. Bez investic do letiště Frankfurt-Hahn by ve skutečnosti hrozilo, že by v regionu nebyla zajištěna dostatečná obslužnost z hlediska jeho potřeb v oblasti dopravy.

| (524) | Vzhledem k úvahám uvedeným v 512. až 523. bodě odůvodnění proto Komise vyvozuje závěr, že investiční podpora určená na výstavbu a provozování infrastruktury na letišti Frankfurt-Hahn splňuje jasně stanovený cíl společného zájmu, a to regionální hospodářský rozvoj, vytváření pracovních příležitostí a zlepšení přístupnosti regionu. |
| --- | --- |

(524)

Vzhledem k úvahám uvedeným v 512. až 523. bodě odůvodnění proto Komise vyvozuje závěr, že investiční podpora určená na výstavbu a provozování infrastruktury na letišti Frankfurt-Hahn splňuje jasně stanovený cíl společného zájmu, a to regionální hospodářský rozvoj, vytváření pracovních příležitostí a zlepšení přístupnosti regionu.

b)   
  Infrastruktura je nutná a úměrná stanovenému cíli

Infrastruktura je nutná a úměrná stanovenému cíli

| (525) | Podle Německa se investice uskutečnily v souladu s potřebami (a byly tudíž úměrné) a vybudovaná infrastruktura byla pro letiště nezbytná k zajištění propojení, rozvoji regionu a snížení přetížení na letišti Frankfurt nad Mohanem. |
| --- | --- |

(525)

Podle Německa se investice uskutečnily v souladu s potřebami (a byly tudíž úměrné) a vybudovaná infrastruktura byla pro letiště nezbytná k zajištění propojení, rozvoji regionu a snížení přetížení na letišti Frankfurt nad Mohanem.

| (526) | Na základě informací, které Německo poskytlo, souhlasí Komise s tím, že financované investice byly nutné a úměrné stanovenému cíli společného zájmu. Bez těchto investic by nebyla možná přeměna bývalé americké základny na plně funkční letiště pro civilní leteckou dopravu. Výstavba zařízení pro osobní a nákladní přepravu, odbavovacích ploch a modernizace pojezdových drah byla nezbytná pro další rozvoj činnosti v oblasti civilní letecké dopravy. Vybudovaná infrastruktura byla tudíž pro letiště nezbytná, aby bylo možno zajistit propojení a rozvoj regionu. |
| --- | --- |

(526)

Na základě informací, které Německo poskytlo, souhlasí Komise s tím, že financované investice byly nutné a úměrné stanovenému cíli společného zájmu. Bez těchto investic by nebyla možná přeměna bývalé americké základny na plně funkční letiště pro civilní leteckou dopravu. Výstavba zařízení pro osobní a nákladní přepravu, odbavovacích ploch a modernizace pojezdových drah byla nezbytná pro další rozvoj činnosti v oblasti civilní letecké dopravy. Vybudovaná infrastruktura byla tudíž pro letiště nezbytná, aby bylo možno zajistit propojení a rozvoj regionu.

| (527) | Projekt týkající se infrastruktury byl realizován pouze v míře nezbytné k dosažení stanovených cílů: zatímco infrastruktura byla vybudována pro maximální objem osobní přepravy ve výši přibližně 4 až 5 milionů cestujících a objem nákladní přepravy ve výši 500 000 t, statistické údaje o dopravě uvedené v tabulce 1 a tabulce 2 ukazují, že objem osobní přepravy trvale rostl až do roku 2007, kdy dosáhl rekordního počtu 4 milionů cestujících (načež v roce 2013 následoval pokles na 2,7 milionu, a to z důvodů uvedených v 532. bodě odůvodnění), a že objem nákladní dopravy v roce 2011 vzrostl na více než 500 000 t. To znamená, že očekávaná poptávka po letecké dopravě do značné míry odpovídala skutečné poptávce a investice nebyly neúměrně vysoké. |
| --- | --- |

(527)

Projekt týkající se infrastruktury byl realizován pouze v míře nezbytné k dosažení stanovených cílů: zatímco infrastruktura byla vybudována pro maximální objem osobní přepravy ve výši přibližně 4 až 5 milionů cestujících a objem nákladní přepravy ve výši 500 000 t, statistické údaje o dopravě uvedené v tabulce 1 a tabulce 2 ukazují, že objem osobní přepravy trvale rostl až do roku 2007, kdy dosáhl rekordního počtu 4 milionů cestujících (načež v roce 2013 následoval pokles na 2,7 milionu, a to z důvodů uvedených v 532. bodě odůvodnění), a že objem nákladní dopravy v roce 2011 vzrostl na více než 500 000 t. To znamená, že očekávaná poptávka po letecké dopravě do značné míry odpovídala skutečné poptávce a investice nebyly neúměrně vysoké.

| (528) | Ačkoli je důležité zabránit tomu, aby investice představovala duplikaci existující neziskové infrastruktury, v daném případě tomu tak nebylo. Jak bylo objasněno v 516. až 523. bodě odůvodnění, do vzdálenosti 100 km a 60 minut cestovní doby se nenacházejí žádná jiná letiště, a žádné duplikace by se nevyskytly ani v případě, že by se vzala v úvahu větší spádová oblast. Nejbližším letištěm je letiště Frankfurt nad Mohanem, přičemž letiště Frankfurt-Hahn mělo snížit přetížení na tomto letišti. |
| --- | --- |

(528)

Ačkoli je důležité zabránit tomu, aby investice představovala duplikaci existující neziskové infrastruktury, v daném případě tomu tak nebylo. Jak bylo objasněno v 516. až 523. bodě odůvodnění, do vzdálenosti 100 km a 60 minut cestovní doby se nenacházejí žádná jiná letiště, a žádné duplikace by se nevyskytly ani v případě, že by se vzala v úvahu větší spádová oblast. Nejbližším letištěm je letiště Frankfurt nad Mohanem, přičemž letiště Frankfurt-Hahn mělo snížit přetížení na tomto letišti.

| (529) | Vzhledem k těmto úvahám se Komise domnívá, že tato podmínka slučitelnosti je splněna. |
| --- | --- |

(529)

Vzhledem k těmto úvahám se Komise domnívá, že tato podmínka slučitelnosti je splněna.

c)   
  Infrastruktura nabízí dostatečné perspektivy střednědobého používání

Infrastruktura nabízí dostatečné perspektivy střednědobého používání

| (530) | Německo uvedlo, že před rozhodnutím o dalším rozšíření letištní infrastruktury provedli externí odborníci studie za účelem odhadu objemu dopravy s cílem určit pro letiště Frankfurt-Hahn dopravní potenciál. |
| --- | --- |

(530)

Německo uvedlo, že před rozhodnutím o dalším rozšíření letištní infrastruktury provedli externí odborníci studie za účelem odhadu objemu dopravy s cílem určit pro letiště Frankfurt-Hahn dopravní potenciál.

| (531) | Z předložených informací vyplývá, že v té době odhadovali externí odborníci významný nárůst z 0,3 milionu cestujících v roce 2000 na 3,8 milionu cestujících do roku 2010 (viz obr. 2, obr. 3 a obr. 4). Co se týká rozvoje nákladní dopravy, odborníci předpokládali vývoj z 151 000 t v roce 2001 na 386 000 t v roce 2010 (viz obr. 5) s nárůstem objemu nákladní dopravy mezi roky 2006 a 2010 vyplývajícím z odklonu nákladních letů z letiště Frankfurt nad Mohanem kvůli časovému omezení provozu. Tyto prognózy však bylo možno naplnit pouze v případě, že se investice uskuteční v plánovaném rozsahu. |
| --- | --- |

(531)

Z předložených informací vyplývá, že v té době odhadovali externí odborníci významný nárůst z 0,3 milionu cestujících v roce 2000 na 3,8 milionu cestujících do roku 2010 (viz obr. 2, obr. 3 a obr. 4). Co se týká rozvoje nákladní dopravy, odborníci předpokládali vývoj z 151 000 t v roce 2001 na 386 000 t v roce 2010 (viz obr. 5) s nárůstem objemu nákladní dopravy mezi roky 2006 a 2010 vyplývajícím z odklonu nákladních letů z letiště Frankfurt nad Mohanem kvůli časovému omezení provozu. Tyto prognózy však bylo možno naplnit pouze v případě, že se investice uskuteční v plánovaném rozsahu.

| (532) | Komise podotýká, že tyto prognózy týkající se dopravy (viz 531. bod odůvodnění) potvrdil skutečný vývoj objemu přepravy na letišti Frankfurt-Hahn (viz tabulka 1 a tabulka 2). V roce 2007 odbavilo letiště Frankfurt-Hahn přibližně 4 miliony cestujících. Po období značného růstu byla letecká doprava v Německu a v Unii v posledních letech nepříznivě ovlivněna hospodářskou a finanční krizí v letech 2008/2009, která měla za následek snížení objemu osobní letecké dopravy v Německu v roce 2009. Na vývoj objemu osobní přepravy na letišti Frankfurt-Hahn mělo negativní dopad i zavedení daně za cestující v letecké dopravě v Německu v roce 2011. Letiště Frankfurt-Hahn v současnosti odbaví přibližně 2,7 milionu cestujících ročně. Co se týká nákladní dopravy, v roce 2011 odbavilo toto letiště 565 000 t nákladu. Kvůli úpadku jednoho z jeho zákazníků odbavilo letiště v roce 2013 pouze 447 000 t. |
| --- | --- |

(532)

Komise podotýká, že tyto prognózy týkající se dopravy (viz 531. bod odůvodnění) potvrdil skutečný vývoj objemu přepravy na letišti Frankfurt-Hahn (viz tabulka 1 a tabulka 2). V roce 2007 odbavilo letiště Frankfurt-Hahn přibližně 4 miliony cestujících. Po období značného růstu byla letecká doprava v Německu a v Unii v posledních letech nepříznivě ovlivněna hospodářskou a finanční krizí v letech 2008/2009, která měla za následek snížení objemu osobní letecké dopravy v Německu v roce 2009. Na vývoj objemu osobní přepravy na letišti Frankfurt-Hahn mělo negativní dopad i zavedení daně za cestující v letecké dopravě v Německu v roce 2011. Letiště Frankfurt-Hahn v současnosti odbaví přibližně 2,7 milionu cestujících ročně. Co se týká nákladní dopravy, v roce 2011 odbavilo toto letiště 565 000 t nákladu. Kvůli úpadku jednoho z jeho zákazníků odbavilo letiště v roce 2013 pouze 447 000 t.

| (533) | Vzhledem k těmto úvahám lze proto vyvodit závěr, že letiště Frankfurt-Hahn již využívá většinu své kapacity a že perspektivy střednědobého používání kapacity jsou dostatečné. |
| --- | --- |

(533)

Vzhledem k těmto úvahám lze proto vyvodit závěr, že letiště Frankfurt-Hahn již využívá většinu své kapacity a že perspektivy střednědobého používání kapacity jsou dostatečné.

d)   
  Stejný a nediskriminační přístup k infrastruktuře

Stejný a nediskriminační přístup k infrastruktuře

| (534) | Přístup k infrastruktuře je otevřený všem potenciálním uživatelům stejně a nediskriminačně. Seznam letištních poplatků uplatňovaných na letišti Frankfurt-Hahn je veřejně dostupný a je k dispozici všem potenciálním i stávajícím uživatelům letiště transparentním a nediskriminačním způsobem. Případné rozdíly v letištních poplatcích, které jsou skutečně hrazeny za používání infrastruktury, byly založeny na rozlišení, jež bylo z obchodního hlediska odůvodněné (131). |
| --- | --- |

(534)

Přístup k infrastruktuře je otevřený všem potenciálním uživatelům stejně a nediskriminačně. Seznam letištních poplatků uplatňovaných na letišti Frankfurt-Hahn je veřejně dostupný a je k dispozici všem potenciálním i stávajícím uživatelům letiště transparentním a nediskriminačním způsobem. Případné rozdíly v letištních poplatcích, které jsou skutečně hrazeny za používání infrastruktury, byly založeny na rozlišení, jež bylo z obchodního hlediska odůvodněné (131).

131

| (535) | Komise se proto domnívá, že tato podmínka je splněna. |
| --- | --- |

(535)

Komise se proto domnívá, že tato podmínka je splněna.

e)   
  Obchod není dotčen v rozporu se společným zájmem

Obchod není dotčen v rozporu se společným zájmem

| (536) | Podle bodu 39 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005 mohou kategorie letišť poskytnout informace o tom, do jaké míry jsou letiště mezi sebou v hospodářské soutěži, a tedy do jaké míry může mít veřejné financování poskytnuté letišti vliv na narušení hospodářské soutěže. |
| --- | --- |

(536)

Podle bodu 39 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005 mohou kategorie letišť poskytnout informace o tom, do jaké míry jsou letiště mezi sebou v hospodářské soutěži, a tedy do jaké míry může mít veřejné financování poskytnuté letišti vliv na narušení hospodářské soutěže.

| (537) | Ve standardní spádové oblasti letiště Frankfurt Hahn (1 hodina doby strávené na cestě autem nebo 100 km) se nenacházejí žádná jiná komerčně využívaná letiště. Komise se domnívá, že i v případě rozšíření spádové oblasti nevytváří podpora nežádoucí negativní účinky na hospodářskou soutěž a obchod mezi členskými státy. |
| --- | --- |

(537)

Ve standardní spádové oblasti letiště Frankfurt Hahn (1 hodina doby strávené na cestě autem nebo 100 km) se nenacházejí žádná jiná komerčně využívaná letiště. Komise se domnívá, že i v případě rozšíření spádové oblasti nevytváří podpora nežádoucí negativní účinky na hospodářskou soutěž a obchod mezi členskými státy.

| (538) | Co se týká letiště Frankfurt nad Mohanem (nejbližší letiště ve vzdálenosti přibližně 115 km a 1 hodiny 15 minut cestovní doby), investice na letišti Frankfurt-Hahn neměly za následek negativní substituční účinky. Společnost Fraport před usazením se na letišti Frankfurt-Hahn již provozovala letiště Frankfurt nad Mohanem, investovala však do letiště Frankfurt-Hahn se záměrem snížit přetížení na letišti Frankfurt nad Mohanem, jelikož bylo možno předvídat budoucí přetížení kapacit tohoto letištního uzlu. Jedním z hlavních faktorů, který se bral v potaz, byl zejména zákaz nočních letů na letišti Frankfurt nad Mohanem, jelikož letiště Frankfurt-Hahn mělo povolení k nepřetržitému provozu. |
| --- | --- |

(538)

Co se týká letiště Frankfurt nad Mohanem (nejbližší letiště ve vzdálenosti přibližně 115 km a 1 hodiny 15 minut cestovní doby), investice na letišti Frankfurt-Hahn neměly za následek negativní substituční účinky. Společnost Fraport před usazením se na letišti Frankfurt-Hahn již provozovala letiště Frankfurt nad Mohanem, investovala však do letiště Frankfurt-Hahn se záměrem snížit přetížení na letišti Frankfurt nad Mohanem, jelikož bylo možno předvídat budoucí přetížení kapacit tohoto letištního uzlu. Jedním z hlavních faktorů, který se bral v potaz, byl zejména zákaz nočních letů na letišti Frankfurt nad Mohanem, jelikož letiště Frankfurt-Hahn mělo povolení k nepřetržitému provozu.

| (539) | Ačkoli letiště Frankfurt-Hahn zaznamenalo v období od roku 2000 do roku 2007 značný růst, tabulka 1 a tabulka 2 ukazuje, že v porovnání s letištěm Frankfurt nad Mohanem byl jeho podíl na přepravě velmi omezený. Mezi roky 2000 a 2003 zaznamenávalo letiště Frankfurt nad Mohanem trvalý růst počtu cestujících, a to z 48 milionů v roce 2000 na 54,2 milionu v roce 2007. Kvůli hospodářské krizi došlo na letišti Frankfurt nad Mohanem v roce 2009 k mírnému poklesu na 50,9 milionu, načež následoval rychlý růst na 58 milionů. Co se týká nákladní dopravy, letiště Frankfurt nad Mohanem vykazovalo trvalý růst z 1,6 milionu na 2,2 milionu t v roce 2013. |
| --- | --- |

(539)

Ačkoli letiště Frankfurt-Hahn zaznamenalo v období od roku 2000 do roku 2007 značný růst, tabulka 1 a tabulka 2 ukazuje, že v porovnání s letištěm Frankfurt nad Mohanem byl jeho podíl na přepravě velmi omezený. Mezi roky 2000 a 2003 zaznamenávalo letiště Frankfurt nad Mohanem trvalý růst počtu cestujících, a to z 48 milionů v roce 2000 na 54,2 milionu v roce 2007. Kvůli hospodářské krizi došlo na letišti Frankfurt nad Mohanem v roce 2009 k mírnému poklesu na 50,9 milionu, načež následoval rychlý růst na 58 milionů. Co se týká nákladní dopravy, letiště Frankfurt nad Mohanem vykazovalo trvalý růst z 1,6 milionu na 2,2 milionu t v roce 2013.

| (540) | Co se týká ostatních letišť, Komise již objasnila, že investice na letišti Frankfurt-Hahn neměly významný dopad na hospodářskou soutěž a obchod mezi členskými státy (132). To platí rovněž pro letiště Zweibrücken, jelikož zbytečnou duplikaci infrastruktury představuje spíše toto letiště (a odpovídalo by tudíž za případné narušení hospodářské soutěže). |
| --- | --- |

(540)

Co se týká ostatních letišť, Komise již objasnila, že investice na letišti Frankfurt-Hahn neměly významný dopad na hospodářskou soutěž a obchod mezi členskými státy (132). To platí rovněž pro letiště Zweibrücken, jelikož zbytečnou duplikaci infrastruktury představuje spíše toto letiště (a odpovídalo by tudíž za případné narušení hospodářské soutěže).

132

| (541) | Na rozdíl od letišť Frankfurt nad Mohanem a Lucemburk nemá letiště Frankfurt-Hahn železniční spojení. Celkově nelze očekávat žádné substituční účinky na železniční dopravu. |
| --- | --- |

(541)

Na rozdíl od letišť Frankfurt nad Mohanem a Lucemburk nemá letiště Frankfurt-Hahn železniční spojení. Celkově nelze očekávat žádné substituční účinky na železniční dopravu.

| (542) | Vzhledem k úvahám uvedeným v 536. až 541. bodě odůvodnění se Komise domnívá, že případné nežádoucí negativní účinky na hospodářskou soutěž a obchod mezi členskými státy jsou omezeny na minimum. |
| --- | --- |

(542)

Vzhledem k úvahám uvedeným v 536. až 541. bodě odůvodnění se Komise domnívá, že případné nežádoucí negativní účinky na hospodářskou soutěž a obchod mezi členskými státy jsou omezeny na minimum.

f)   
  Motivační účinek, nezbytnost a přiměřenost

Motivační účinek, nezbytnost a přiměřenost

| (543) | Komise musí zjistit, zda státní podpora, která byla poskytnuta letišti Frankfurt-Hahn, změnila jednání příjemce, takže ten se podílel na činnosti přispívající k dosažení cíle společného zájmu, která by i) se bez podpory neuskutečnila, nebo ii) by se uskutečnila v omezenějším či jiném rozsahu. Podpora se mimoto považuje za přiměřenou pouze tehdy, nelze-li téhož výsledku dosáhnout s nižší podporou, která hospodářskou soutěž narušuje v menší míře. To znamená, že výše a intenzita podpory musí být omezeny na minimum potřebné k provedení podporované činnosti. |
| --- | --- |

(543)

Komise musí zjistit, zda státní podpora, která byla poskytnuta letišti Frankfurt-Hahn, změnila jednání příjemce, takže ten se podílel na činnosti přispívající k dosažení cíle společného zájmu, která by i) se bez podpory neuskutečnila, nebo ii) by se uskutečnila v omezenějším či jiném rozsahu. Podpora se mimoto považuje za přiměřenou pouze tehdy, nelze-li téhož výsledku dosáhnout s nižší podporou, která hospodářskou soutěž narušuje v menší míře. To znamená, že výše a intenzita podpory musí být omezeny na minimum potřebné k provedení podporované činnosti.

| (544) | Podle informací poskytnutých Německem by se bez podpory investice neuskutečnila. Německo uvedlo, že podpora byla nezbytná, jelikož pouze vyrovnala náklady na financování a nižší částka by vedla k nižšímu objemu investic. |
| --- | --- |

(544)

Podle informací poskytnutých Německem by se bez podpory investice neuskutečnila. Německo uvedlo, že podpora byla nezbytná, jelikož pouze vyrovnala náklady na financování a nižší částka by vedla k nižšímu objemu investic.

| (545) | Podle finančních výsledků, které jsou shrnuty v tabulce 3 a tabulce 4, je letiště dosud ztrátové a není schopno financovat investiční náklady. Lze proto vyvodit závěr, že podpora byla nezbytná k realizaci investic s cílem snížit přetížení letištní infrastruktury a uspokojit stávající požadavky na moderní letištní infrastrukturu. Bez podpory by letiště Frankfurt-Hahn nebylo schopno uspokojit očekávanou poptávku leteckých společností, cestujících a nákladních dopravců a objem hospodářské činnosti letiště by se snížil. |
| --- | --- |

(545)

Podle finančních výsledků, které jsou shrnuty v tabulce 3 a tabulce 4, je letiště dosud ztrátové a není schopno financovat investiční náklady. Lze proto vyvodit závěr, že podpora byla nezbytná k realizaci investic s cílem snížit přetížení letištní infrastruktury a uspokojit stávající požadavky na moderní letištní infrastrukturu. Bez podpory by letiště Frankfurt-Hahn nebylo schopno uspokojit očekávanou poptávku leteckých společností, cestujících a nákladních dopravců a objem hospodářské činnosti letiště by se snížil.

| (546) | Je třeba rovněž uvést, že veřejná podpora byla poskytnuta v období, kdy společnost FFHG uskutečňovala velmi významné investice do infrastruktury (v období 2001–2012 více než 220 milionů EUR). Z toho vyplývá, že investiční podpora pokrývá pouze zlomek celkových investičních nákladů. |
| --- | --- |

(546)

Je třeba rovněž uvést, že veřejná podpora byla poskytnuta v období, kdy společnost FFHG uskutečňovala velmi významné investice do infrastruktury (v období 2001–2012 více než 220 milionů EUR). Z toho vyplývá, že investiční podpora pokrývá pouze zlomek celkových investičních nákladů.

| (547) | Komise se proto domnívá, že dotyčné opatření podpory má motivační účinek a že výše podpory je omezená na minimum potřebné k provedení podporované činnosti, je tudíž přiměřená. |
| --- | --- |

(547)

Komise se proto domnívá, že dotyčné opatření podpory má motivační účinek a že výše podpory je omezená na minimum potřebné k provedení podporované činnosti, je tudíž přiměřená.

Závěr

Závěr

| (548) | Na základě výše uvedených skutečností vyvozuje Komise závěr, že investiční podpora poskytnutá letišti Frankfurt-Hahn je slučitelná s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy, jelikož splňuje podmínky slučitelnosti stanovené v bodě 61 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005. |
| --- | --- |

(548)

Na základě výše uvedených skutečností vyvozuje Komise závěr, že investiční podpora poskytnutá letišti Frankfurt-Hahn je slučitelná s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy, jelikož splňuje podmínky slučitelnosti stanovené v bodě 61 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005.

10.4.   SLUČITELNOST PROVOZNÍ PODPORY PODLE POKYNŮ PRO LETECKOU DOPRAVU Z ROKU 2014

SLUČITELNOST PROVOZNÍ PODPORY PODLE POKYNŮ PRO LETECKOU DOPRAVU Z ROKU 2014

| (549) | V oddíle 5.1 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014 jsou stanovena kritéria, která bude Komise používat při posouzení slučitelnosti provozní podpory s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy. Podle bodu 172 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014 bude Komise uplatňovat tato kritéria na všechny případy týkající se provozní podpory letiště, včetně podaných oznámení a protiprávní neoznámené podpory. |
| --- | --- |

(549)

V oddíle 5.1 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014 jsou stanovena kritéria, která bude Komise používat při posouzení slučitelnosti provozní podpory s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy. Podle bodu 172 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014 bude Komise uplatňovat tato kritéria na všechny případy týkající se provozní podpory letiště, včetně podaných oznámení a protiprávní neoznámené podpory.

| (550) | Podle bodu 137 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014 může být protiprávní provozní podpora poskytnutá před zveřejněním pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014 prohlášena za slučitelnou do plné výše nepokrytých provozních nákladů, pokud jsou splněny tyto kumulativní podmínky:






  a) | příspěvek k dosažení jasně vymezeného cíle společného zájmu: tato podmínka je splněna mimo jiné tehdy, pokud podpora zvyšuje mobilitu občanů Unie a propojení regionů nebo napomáhá regionálnímu rozvoji (133); |
| --- | --- | --- |

(550)

Podle bodu 137 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014 může být protiprávní provozní podpora poskytnutá před zveřejněním pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014 prohlášena za slučitelnou do plné výše nepokrytých provozních nákladů, pokud jsou splněny tyto kumulativní podmínky:

a)

příspěvek k dosažení jasně vymezeného cíle společného zájmu: tato podmínka je splněna mimo jiné tehdy, pokud podpora zvyšuje mobilitu občanů Unie a propojení regionů nebo napomáhá regionálnímu rozvoji (133);

příspěvek k dosažení jasně vymezeného cíle společného zájmu

133

| b) | potřeba státního zásahu: podpora musí být zaměřena na situace, v nichž může přinést materiální zlepšení, které trh sám není schopen poskytnout (134); |
| --- | --- |

b)

potřeba státního zásahu: podpora musí být zaměřena na situace, v nichž může přinést materiální zlepšení, které trh sám není schopen poskytnout (134);

potřeba státního zásahu

134

| c) | existence motivačního účinku: tato podmínka je splněna, je-li pravděpodobné, že by se při neexistenci provozní podpory a s ohledem na možné poskytnutí investiční podpory a objem přepravy výrazně snížil objem činnosti dotyčného letiště (135); |
| --- | --- |

c)

existence motivačního účinku: tato podmínka je splněna, je-li pravděpodobné, že by se při neexistenci provozní podpory a s ohledem na možné poskytnutí investiční podpory a objem přepravy výrazně snížil objem činnosti dotyčného letiště (135);

existence motivačního účinku

135

| d) | přiměřenost výše podpory (podpora omezená na nezbytné minimum): aby byla provozní podpora letištím přiměřená, musí být omezena na minimum potřebné k uskutečnění podporované činnosti (136); |
| --- | --- |

d)

přiměřenost výše podpory (podpora omezená na nezbytné minimum): aby byla provozní podpora letištím přiměřená, musí být omezena na minimum potřebné k uskutečnění podporované činnosti (136);

přiměřenost výše podpory (podpora omezená na nezbytné minimum)

136

| e) | zamezení nežádoucím negativním účinkům na hospodářskou soutěž a obchod (137). |
| --- | --- |

e)

zamezení nežádoucím negativním účinkům na hospodářskou soutěž a obchod (137).

zamezení nežádoucím negativním účinkům na hospodářskou soutěž a obchod

137

a)   
  Příspěvek k dosažení jasně vymezeného cíle společného zájmu

Příspěvek k dosažení jasně vymezeného cíle společného zájmu

| (551) | V oddíle 5.1.2 písm. a) pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014 je uvedeno, že aby se letištím poskytl čas k adaptaci na novou situaci na trhu a aby se zabránilo narušení letového provozu a propojení regionů, bude provozní podpora letištím považována za podporu, která přispívá k dosažení cíle společného zájmu, pokud: i) zvyšuje mobilitu občanů Unie a propojení regionů budováním přístupových bodů pro lety v rámci Unie; ii) bojuje proti přetížení letecké dopravy na hlavních letištních uzlech Unie nebo iii) napomáhá regionálnímu rozvoji. |
| --- | --- |

(551)

V oddíle 5.1.2 písm. a) pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014 je uvedeno, že aby se letištím poskytl čas k adaptaci na novou situaci na trhu a aby se zabránilo narušení letového provozu a propojení regionů, bude provozní podpora letištím považována za podporu, která přispívá k dosažení cíle společného zájmu, pokud: i) zvyšuje mobilitu občanů Unie a propojení regionů budováním přístupových bodů pro lety v rámci Unie; ii) bojuje proti přetížení letecké dopravy na hlavních letištních uzlech Unie nebo iii) napomáhá regionálnímu rozvoji.

| (552) | Vzhledem k úvahám uvedeným v 512. až 519. bodě odůvodnění se Komise domnívá, že zachování provozu na letišti Frankfurt-Hahn zvýšilo mobilitu občanů Unie a propojení regionů vybudováním přístupového bodu pro lety v rámci Unie v regionu Hunsrück. Další provozování letiště mimoto napomohlo rozvoji regionu Hunsrück a vytváření pracovních příležitostí. Provozování a rozvoj letiště Frankfurt-Hahn sloužily rovněž k snížení přetížení na letišti Frankfurt nad Mohanem. |
| --- | --- |

(552)

Vzhledem k úvahám uvedeným v 512. až 519. bodě odůvodnění se Komise domnívá, že zachování provozu na letišti Frankfurt-Hahn zvýšilo mobilitu občanů Unie a propojení regionů vybudováním přístupového bodu pro lety v rámci Unie v regionu Hunsrück. Další provozování letiště mimoto napomohlo rozvoji regionu Hunsrück a vytváření pracovních příležitostí. Provozování a rozvoj letiště Frankfurt-Hahn sloužily rovněž k snížení přetížení na letišti Frankfurt nad Mohanem.

| (553) | Komise proto vyvozuje závěr, že dotyčné opatření odpovídá jasně vymezenému cíli společného zájmu. |
| --- | --- |

(553)

Komise proto vyvozuje závěr, že dotyčné opatření odpovídá jasně vymezenému cíli společného zájmu.

b)   
  Potřeba státního zásahu

Potřeba státního zásahu

| (554) | V oddíle 5.1.2 písm. b) pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014 je uvedeno, že v zájmu posouzení, zda je státní podpora účinná při dosahování cíle společného zájmu, je nezbytné určit problém, který se má řešit. Státní podpora by se měla v tomto ohledu zaměřovat na situace, v nichž může přinést materiální zlepšení, které trh sám není schopen poskytnout. |
| --- | --- |

(554)

V oddíle 5.1.2 písm. b) pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014 je uvedeno, že v zájmu posouzení, zda je státní podpora účinná při dosahování cíle společného zájmu, je nezbytné určit problém, který se má řešit. Státní podpora by se měla v tomto ohledu zaměřovat na situace, v nichž může přinést materiální zlepšení, které trh sám není schopen poskytnout.

| (555) | Komise bere na vědomí, že letiště Frankfurt-Hahn je regionální letiště s přibližně 2,7 miliony cestujících ročně, které v období, které je předmětem šetření, zaznamenalo značný růst počtu cestujících (viz tabulka 1). Má vysoké fixní provozní náklady a za současných tržních podmínek není schopno pokrýt své provozní náklady. Je proto zapotřebí zásah státu (viz bod 89 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014). |
| --- | --- |

(555)

Komise bere na vědomí, že letiště Frankfurt-Hahn je regionální letiště s přibližně 2,7 miliony cestujících ročně, které v období, které je předmětem šetření, zaznamenalo značný růst počtu cestujících (viz tabulka 1). Má vysoké fixní provozní náklady a za současných tržních podmínek není schopno pokrýt své provozní náklady. Je proto zapotřebí zásah státu (viz bod 89 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014).

c)   
  Vhodnost opatření podpory

Vhodnost opatření podpory

| (556) | Podle oddílu 5.1.2 písm. c) pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014 musí být opatření podpory letiště vhodným nástrojem politiky pro dosažení cíle společného zájmu. Členský stát musí proto prokázat, že by stejného cíle nemohly dosáhnout jiné nástroje politiky nebo podpory, které by méně narušily hospodářskou soutěž. |
| --- | --- |

(556)

Podle oddílu 5.1.2 písm. c) pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014 musí být opatření podpory letiště vhodným nástrojem politiky pro dosažení cíle společného zájmu. Členský stát musí proto prokázat, že by stejného cíle nemohly dosáhnout jiné nástroje politiky nebo podpory, které by méně narušily hospodářskou soutěž.

| (557) | Podle Německa jsou dotyčná opatření podpory vhodná pro dosažení zamýšleného cíle společného zájmu, jehož by nebylo možno dosáhnout pomocí jiného nástroje politiky, který by méně narušil hospodářskou soutěž. |
| --- | --- |

(557)

Podle Německa jsou dotyčná opatření podpory vhodná pro dosažení zamýšleného cíle společného zájmu, jehož by nebylo možno dosáhnout pomocí jiného nástroje politiky, který by méně narušil hospodářskou soutěž.

| (558) | V daném případě odpovídala výše podpory neuhrazeným provozním ztrátám (viz tabulka 4), které skutečně vznikly, a byla omezena na nezbytné minimum, jelikož byla poskytnuta pouze ve výši skutečně vzniklých provozních ztrát. Žádné jiné opatření politiky by letišti neumožnilo pokračovat v provozu. Vyrovnání ztrát je proto omezeno na minimum a neposkytuje žádný zisk. |
| --- | --- |

(558)

V daném případě odpovídala výše podpory neuhrazeným provozním ztrátám (viz tabulka 4), které skutečně vznikly, a byla omezena na nezbytné minimum, jelikož byla poskytnuta pouze ve výši skutečně vzniklých provozních ztrát. Žádné jiné opatření politiky by letišti neumožnilo pokračovat v provozu. Vyrovnání ztrát je proto omezeno na minimum a neposkytuje žádný zisk.

| (559) | Vzhledem k 557. a 558. bodu odůvodnění se Komise domnívá, že dotyčná opatření byla vhodná pro dosažení zamýšleného cíle společného zájmu. |
| --- | --- |

(559)

Vzhledem k 557. a 558. bodu odůvodnění se Komise domnívá, že dotyčná opatření byla vhodná pro dosažení zamýšleného cíle společného zájmu.

d)   
  Existence motivačního účinku

Existence motivačního účinku

| (560) | Podle oddílu 5.1.2 písm. d) pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014 má provozní podpora motivační účinek v případě, je-li pravděpodobné, že při neexistenci podpory by se úroveň hospodářské činnosti letiště výrazně snížila. Při tomto posouzení je nutno vzít v úvahu existenci investiční podpory a objem přepravy na letišti. |
| --- | --- |

(560)

Podle oddílu 5.1.2 písm. d) pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014 má provozní podpora motivační účinek v případě, je-li pravděpodobné, že při neexistenci podpory by se úroveň hospodářské činnosti letiště výrazně snížila. Při tomto posouzení je nutno vzít v úvahu existenci investiční podpory a objem přepravy na letišti.

| (561) | Bez podpory by byl rozsah činností na letišti Frankfurt-Hahn významně dotčen a omezen, což by nakonec vedlo k odchodu letiště z trhu kvůli neuhrazeným provozním ztrátám. |
| --- | --- |

(561)

Bez podpory by byl rozsah činností na letišti Frankfurt-Hahn významně dotčen a omezen, což by nakonec vedlo k odchodu letiště z trhu kvůli neuhrazeným provozním ztrátám.

| (562) | Komise se proto domnívá, že dotyčná opatření podpory mají motivační účinek. |
| --- | --- |

(562)

Komise se proto domnívá, že dotyčná opatření podpory mají motivační účinek.

e)   
  Přiměřenost výše podpory (podpora omezená na minimum)

Přiměřenost výše podpory (podpora omezená na minimum)

| (563) | V oddíle 5.1.2 písm. e) pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014 je uvedeno, že aby byla provozní podpora letištím přiměřená, musí být omezena na minimum potřebné k uskutečnění podporované činnosti. |
| --- | --- |

(563)

V oddíle 5.1.2 písm. e) pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014 je uvedeno, že aby byla provozní podpora letištím přiměřená, musí být omezena na minimum potřebné k uskutečnění podporované činnosti.

| (564) | V daném případě byla výše podpory omezena na částku nepokrytých provozních ztrát, jelikož pouze vyrovnala skutečně vynaložené náklady. |
| --- | --- |

(564)

V daném případě byla výše podpory omezena na částku nepokrytých provozních ztrát, jelikož pouze vyrovnala skutečně vynaložené náklady.

| (565) | Komise se tudíž domnívá, že výše provozní podpory byla v daném případě přiměřená a je omezena na minimum potřebné k uskutečnění podporované činnosti. |
| --- | --- |

(565)

Komise se tudíž domnívá, že výše provozní podpory byla v daném případě přiměřená a je omezena na minimum potřebné k uskutečnění podporované činnosti.

f)   
  Zamezení nežádoucím negativním účinkům na hospodářskou soutěž a obchod mezi členskými státy

Zamezení nežádoucím negativním účinkům na hospodářskou soutěž a obchod mezi členskými státy

| (566) | Podle oddílu 5.1.2 písm. f) pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014 zohlední Komise při posuzování slučitelnosti provozní podpory narušení hospodářské soutěže a účinky na obchod. |
| --- | --- |

(566)

Podle oddílu 5.1.2 písm. f) pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014 zohlední Komise při posuzování slučitelnosti provozní podpory narušení hospodářské soutěže a účinky na obchod.

| (567) | Ve standardní spádové oblasti letiště Frankfurt Hahn (1 hodina doby strávené na cestě autem nebo 100 km) se nenacházejí žádná komerčně využívaná letiště. I v případě rozšíření této standardní spádové oblasti na jiná letiště v blízkosti letiště Frankfurt-Hahn by neexistovaly (jak bylo prokázáno v 537. a 541. bodě odůvodnění) žádné nežádoucí negativní účinky na hospodářskou soutěž mezi letišti nacházejícími se v blízkosti letiště Frankfurt-Hahn (tj. letiště Frankfurt nad Mohanem, Lucemburk a Saarbrücken). |
| --- | --- |

(567)

Ve standardní spádové oblasti letiště Frankfurt Hahn (1 hodina doby strávené na cestě autem nebo 100 km) se nenacházejí žádná komerčně využívaná letiště. I v případě rozšíření této standardní spádové oblasti na jiná letiště v blízkosti letiště Frankfurt-Hahn by neexistovaly (jak bylo prokázáno v 537. a 541. bodě odůvodnění) žádné nežádoucí negativní účinky na hospodářskou soutěž mezi letišti nacházejícími se v blízkosti letiště Frankfurt-Hahn (tj. letiště Frankfurt nad Mohanem, Lucemburk a Saarbrücken).

| (568) | Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se Komise domnívá, že případné nežádoucí negativní účinky na hospodářskou soutěž a obchod mezi členskými státy způsobené provozní podporou, která byla poskytnuta ve prospěch společnosti FFHG, jsou omezeny na minimum. |
| --- | --- |

(568)

Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se Komise domnívá, že případné nežádoucí negativní účinky na hospodářskou soutěž a obchod mezi členskými státy způsobené provozní podporou, která byla poskytnuta ve prospěch společnosti FFHG, jsou omezeny na minimum.

Závěr

Závěr

| (569) | Vzhledem k úvahám uvedeným v 551. až 568. bodě odůvodnění vyvozuje Komise závěr, že opatření jsou slučitelná s vnitřním trhem na základě čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy. |
| --- | --- |

(569)

Vzhledem k úvahám uvedeným v 551. až 568. bodě odůvodnění vyvozuje Komise závěr, že opatření jsou slučitelná s vnitřním trhem na základě čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy.

11.   ZÁVĚR

ZÁVĚR

11.1.   FINANCOVÁNÍ LETIŠTĚ

FINANCOVÁNÍ LETIŠTĚ

| (570) | Opatření č. 1: Smlouva o převodu zisků a ztrát z roku 2001:
  Vzhledem k úvahám uvedeným v 291. až 302. bodě odůvodnění vyvozuje Komise závěr, že v době zavedení smlouvy o převodu zisků a ztrát z roku 2001 mohly orgány veřejné moci legitimně předpokládat, že smlouva o převodu zisků a ztrát k úhradě ročních ztrát společnosti FFHG nepředstavuje státní podporu. |
| --- | --- |

(570)

Opatření č. 1: Smlouva o převodu zisků a ztrát z roku 2001:
  Vzhledem k úvahám uvedeným v 291. až 302. bodě odůvodnění vyvozuje Komise závěr, že v době zavedení smlouvy o převodu zisků a ztrát z roku 2001 mohly orgány veřejné moci legitimně předpokládat, že smlouva o převodu zisků a ztrát k úhradě ročních ztrát společnosti FFHG nepředstavuje státní podporu.

Opatření č. 1: Smlouva o převodu zisků a ztrát z roku 2001:

| (571) | Opatření č. 2: Navýšení kapitálu v roce 2001:
  Navýšení kapitálu v roce 2001 o 27 milionů EUR ze strany společnosti Fraport a spolkové země Porýní-Falc představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. |
| --- | --- |

(571)

Opatření č. 2: Navýšení kapitálu v roce 2001:
  Navýšení kapitálu v roce 2001 o 27 milionů EUR ze strany společnosti Fraport a spolkové země Porýní-Falc představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.

Opatření č. 2: Navýšení kapitálu v roce 2001:

| (572) | Opatření č. 3: Navýšení kapitálu v roce 2004 a opatření č. 4: Smlouva o převodu zisků a ztrát z roku 2004:
  Navýšení kapitálu v roce 2004, které provedla společnost Fraport, a smlouva o převodu zisků a ztrát z roku 2004 nepředstavují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. I v případě, že by představovaly státní podporu, lze tuto podporu pokládat za slučitelnou na základě čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy. |
| --- | --- |

(572)

Opatření č. 3: Navýšení kapitálu v roce 2004 a opatření č. 4: Smlouva o převodu zisků a ztrát z roku 2004:
  Navýšení kapitálu v roce 2004, které provedla společnost Fraport, a smlouva o převodu zisků a ztrát z roku 2004 nepředstavují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. I v případě, že by představovaly státní podporu, lze tuto podporu pokládat za slučitelnou na základě čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy.

Opatření č. 3: Navýšení kapitálu v roce 2004 a opatření č. 4: Smlouva o převodu zisků a ztrát z roku 2004:

| (573) | Navýšení kapitálu v roce 2004 ze strany spolkových zemí Porýní-Falc a Hesensko ve prospěch společnosti FFHG představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. |
| --- | --- |

(573)

Navýšení kapitálu v roce 2004 ze strany spolkových zemí Porýní-Falc a Hesensko ve prospěch společnosti FFHG představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.

| (574) | Opatření č. 5: Vyrovnávací platba pro společnost FFHG za úkoly spadající do výkonu veřejné správy (bezpečnostní kontroly) a opatření č. 6: Přímé granty poskytnuté spolkovou zemí Porýní-Falc:
  Komise se domnívá, že veřejné financování, které bylo společnosti FFHG poskytnuto ve formě přímých grantů ode dne 12. prosince 2000, představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. |
| --- | --- |

(574)

Opatření č. 5: Vyrovnávací platba pro společnost FFHG za úkoly spadající do výkonu veřejné správy (bezpečnostní kontroly) a opatření č. 6: Přímé granty poskytnuté spolkovou zemí Porýní-Falc:
  Komise se domnívá, že veřejné financování, které bylo společnosti FFHG poskytnuto ve formě přímých grantů ode dne 12. prosince 2000, představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.

Opatření č. 5: Vyrovnávací platba pro společnost FFHG za úkoly spadající do výkonu veřejné správy (bezpečnostní kontroly) a opatření č. 6: Přímé granty poskytnuté spolkovou zemí Porýní-Falc:

| (575) | Opatření č. 12: Navýšení vlastního kapitálu:
  Jelikož navýšení vlastního kapitálu bylo určeno na financování opatření týkajících se infrastruktury, s ohledem na něž Německo uvedlo, že na základě rozhodnutí o provedení těchto investic přijatého orgány veřejné moci měla společnost FFHG na tyto finanční prostředky nárok, má Komise za to, že navýšení vlastního kapitálu je nutno posoudit v kontextu veřejné podpory společnosti FFHG. V této souvislosti vyvozuje Komise s ohledem na úvahy uvedené v oddíle 8.1.1 závěr, že společnost FFHG vykonávala ode dne vynesení rozsudku ve věci Aéroports de Paris (12. prosince 2000) hospodářskou činnost a představuje podnik ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. |
| --- | --- |

(575)

Opatření č. 12: Navýšení vlastního kapitálu:
  Jelikož navýšení vlastního kapitálu bylo určeno na financování opatření týkajících se infrastruktury, s ohledem na něž Německo uvedlo, že na základě rozhodnutí o provedení těchto investic přijatého orgány veřejné moci měla společnost FFHG na tyto finanční prostředky nárok, má Komise za to, že navýšení vlastního kapitálu je nutno posoudit v kontextu veřejné podpory společnosti FFHG. V této souvislosti vyvozuje Komise s ohledem na úvahy uvedené v oddíle 8.1.1 závěr, že společnost FFHG vykonávala ode dne vynesení rozsudku ve věci Aéroports de Paris (12. prosince 2000) hospodářskou činnost a představuje podnik ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.

Opatření č. 12: Navýšení vlastního kapitálu:

| (576) | V souladu s úvahami uvedenými v oddílech 8.1.1, 8.1.3 a 8.1.4, které se vztahují i na toto opatření, má Komise za to, že kapitálová injekce představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy, jelikož zahrnuje státní prostředky, lze ji přičíst státu a poskytuje společnosti FFHG selektivní hospodářskou výhodu, která narušuje nebo může narušit hospodářskou soutěž a obchod mezi členskými státy. |
| --- | --- |

(576)

V souladu s úvahami uvedenými v oddílech 8.1.1, 8.1.3 a 8.1.4, které se vztahují i na toto opatření, má Komise za to, že kapitálová injekce představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy, jelikož zahrnuje státní prostředky, lze ji přičíst státu a poskytuje společnosti FFHG selektivní hospodářskou výhodu, která narušuje nebo může narušit hospodářskou soutěž a obchod mezi členskými státy.

| (577) | Jelikož tato opatření již byla ve prospěch společnosti FFHG provedena nebo společnosti FFHG neodvolatelně přiznala nárok na obdržení těchto finančních prostředků, má Komise za to, že Německo nedodrželo zákaz stanovený v čl. 108 odst. 3 Smlouvy. |
| --- | --- |

(577)

Jelikož tato opatření již byla ve prospěch společnosti FFHG provedena nebo společnosti FFHG neodvolatelně přiznala nárok na obdržení těchto finančních prostředků, má Komise za to, že Německo nedodrželo zákaz stanovený v čl. 108 odst. 3 Smlouvy.

| (578) | Vzhledem k úvahám uvedeným v 512. až 545. bodě odůvodnění vyvozuje Komise závěr, že investiční podpora poskytnutá letišti Frankfurt-Hahn je slučitelná s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy, jelikož splňuje podmínky slučitelnosti stanovené v bodě 61 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005. |
| --- | --- |

(578)

Vzhledem k úvahám uvedeným v 512. až 545. bodě odůvodnění vyvozuje Komise závěr, že investiční podpora poskytnutá letišti Frankfurt-Hahn je slučitelná s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy, jelikož splňuje podmínky slučitelnosti stanovené v bodě 61 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005.

| (579) | Vzhledem k úvahám uvedeným v 551. až 568. bodě odůvodnění vyvozuje Komise závěr, že opatření jsou slučitelná s vnitřním trhem na základě čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy. |
| --- | --- |

(579)

Vzhledem k úvahám uvedeným v 551. až 568. bodě odůvodnění vyvozuje Komise závěr, že opatření jsou slučitelná s vnitřním trhem na základě čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy.

11.2.   SMLOUVY SE SPOLEČNOSTÍ RYANAIR A CENÍK LETIŠTNÍCH POPLATKŮ

SMLOUVY SE SPOLEČNOSTÍ RYANAIR A CENÍK LETIŠTNÍCH POPLATKŮ

| (580) | Opatření č. 7, 9 a 10: Smlouva se společností Ryanair z roku 1999, 2002 a 2005:
  Po analýze příslušných smluv a informací, které měla společnost FFHG k dispozici v době uzavření těchto smluv, se Komise přesvědčila, že společnost FFHG mohla přiměřeně očekávat, že smlouvy přispějí k ziskovosti letiště Frankfurt-Hahn, neboť očekávané inkrementální příjmy byly vyšší než očekávané inkrementální náklady. Jelikož byly smlouvy tudíž v souladu se zásadou tržně jednajícího hospodářského subjektu, neposkytly společnosti Ryanair žádnou výhodu. |
| --- | --- |

(580)

Opatření č. 7, 9 a 10: Smlouva se společností Ryanair z roku 1999, 2002 a 2005:
  Po analýze příslušných smluv a informací, které měla společnost FFHG k dispozici v době uzavření těchto smluv, se Komise přesvědčila, že společnost FFHG mohla přiměřeně očekávat, že smlouvy přispějí k ziskovosti letiště Frankfurt-Hahn, neboť očekávané inkrementální příjmy byly vyšší než očekávané inkrementální náklady. Jelikož byly smlouvy tudíž v souladu se zásadou tržně jednajícího hospodářského subjektu, neposkytly společnosti Ryanair žádnou výhodu.

Opatření č. 7, 9 a 10: Smlouva se společností Ryanair z roku 1999, 2002 a 2005:

| (581) | Opatření č. 8 a 11: Ceník letištních poplatků z roku 2001 a 2006:
  Vzhledem k analýze ziskovosti ex ante, kterou provedla společnost FFHG, se Komise domnívá, že ceníky letištních poplatků z roku 2001 a 2006 neposkytly leteckým společnostem hospodářskou výhodu, kterou by nezískaly za běžných tržních podmínek. |
| --- | --- |

(581)

Opatření č. 8 a 11: Ceník letištních poplatků z roku 2001 a 2006:
  Vzhledem k analýze ziskovosti ex ante, kterou provedla společnost FFHG, se Komise domnívá, že ceníky letištních poplatků z roku 2001 a 2006 neposkytly leteckým společnostem hospodářskou výhodu, kterou by nezískaly za běžných tržních podmínek.

Opatření č. 8 a 11: Ceník letištních poplatků z roku 2001 a 2006:

ex ante

| (582) | Jelikož není splněno jedno z kumulativních kritérií stanovených v čl. 107 odst. 1 Smlouvy, má Komise za to, že smlouvy se společností Ryanair z roku 1999, 2002 a 2005 uzavřené mezi letištěm Frankfurt-Hahn a společností Ryanair a ceníky letištních poplatků z roku 2001 a 2006 nepředstavují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. |
| --- | --- |

(582)

Jelikož není splněno jedno z kumulativních kritérií stanovených v čl. 107 odst. 1 Smlouvy, má Komise za to, že smlouvy se společností Ryanair z roku 1999, 2002 a 2005 uzavřené mezi letištěm Frankfurt-Hahn a společností Ryanair a ceníky letištních poplatků z roku 2001 a 2006 nepředstavují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.

| (583) | Komise bere na vědomí, že Německo souhlasilo s přijetím tohoto rozhodnutí pouze v angličtině, |
| --- | --- |

(583)

Komise bere na vědomí, že Německo souhlasilo s přijetím tohoto rozhodnutí pouze v angličtině,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

1.   Státní podpora, kterou Německo poskytlo protiprávně v rozporu s čl. 108 odst. 3 Smlouvy společnosti Flughafen Frankfurt Hahn GmbH v období od roku 2001 do roku 2012 prostřednictvím navýšení kapitálu v roce 2001 ve výši 27 milionů EUR, navýšení kapitálu v roce 2004 ve výši 22 milionů EUR a přímých grantů poskytnutých spolkovou zemí Porýní-Falc (nakolik tyto granty nesouvisely čistě s činnostmi spadajícími do výkonu veřejné správy a nevztahovaly se na investice, o nichž bylo neodvolatelně rozhodnuto přede dnem 12. prosince 2000), je slučitelná s vnitřním trhem.

2.   Navýšení kapitálu v roce 2004 ze strany společnosti Fraport AG a smlouva o převodu zisků a ztrát z roku 2004 nepředstavují podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.

Článek 2

1.   Smlouva mezi společnostmi Ryanair a Flughafen Frankfurt Hahn GmbH, která vstoupila v platnost dne 1. dubna 1999, nepředstavuje podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.

2.   Smlouva mezi společnostmi Ryanair a Flughafen Frankfurt Hahn GmbH ze dne 14. února 2002 nepředstavuje podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.

3.   „Smlouva Ryanair/Flughafen Frankfurt-Hahn GmbH – dodání letadel 6 až 18 – rok 2005 až rok 2012“ ze dne 4. listopadu 2005 nepředstavuje podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.

Článek 3

Ceníky letištních poplatků, které vstoupily v platnost dne 1. října 2001 a 1. června 2006, nepředstavují podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.

Článek 4

Toto rozhodnutí je určeno Spolkové republice Německo.

V Bruselu dne 1. října 2014.

Za Komisi

Joaquín ALMUNIA

místopředseda

---

(1)  S účinností od 1. prosince 2009 se články 87 a 88 Smlouvy o ES stávají články 107 a 108 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva“). Oba soubory ustanovení jsou v zásadě totožné. Pro účely tohoto rozhodnutí je v případě potřeby nutné odkazy na články 107 a 108 Smlouvy chápat jako odkazy na články 87 a 88 Smlouvy o ES. Smlouva zavedla rovněž některé změny v terminologii, například nahrazení slova „Společenství“ slovem „Unie“ nebo výrazu „společný trh“ výrazem „vnitřní trh“. V tomto rozhodnutí se používá terminologie Smlouvy.

1

(2)  
  Úř. věst. C 12, 17.1.2009, s. 6.

2

(3)  
  Ryanair je irská letecká společnost a člen Evropského sdružení nízkonákladových leteckých společností. Podnikání této letecké společnosti je spojeno s vedlejšími, regionálními letišti. Letecká společnost v současnosti provozuje lety do přibližně 160 evropských destinací. Společnost Ryanair má homogenní letecký park sestávající z letadel typu Boeing 737-800 se 189 sedadly.

3

Ryanair

(4)  Viz poznámka pod čarou 2.

4

(5)  Nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 108 Smlouvy o fungování Evropské unie (Úř. věst. L 83, 27.3.1999, s. 1).

5

(6)  
  Úř. věst. C 216, 21.7.2012, s. 1.

6

(7)  Sdělení Komise – Pokyny ke státní podpoře letišť a leteckých společností (Úř. věst. C 99, 4.4.2014, s. 3).

7

(8)  Použití článků 92 a 93 Smlouvy o ES a článku 61 Dohody o EHP na státní podpory v odvětví letecké dopravy (Úř. věst. C 350, 10.12.1994, s. 5).

8

(9)  Pokyny Společenství pro financování letišť a pro státní podpory na zahájení činnosti pro letecké společnosti s odletem z regionálních letišť (Úř. věst. C 312, 9.12.2005, s. 1).

9

(10)  
  Úř. věst. C 113, 15.4.2014, s. 30.

10

(11)  Dále v tomto rozhodnutí se pojem „Fraport“ používá jak k označení společnosti „FAG“ před změnou obchodního jména, tak i společnosti „Fraport AG“ posléze.

11

(*1)  
  Důvěrné údaje

*1

Důvěrné údaje

(12)  Podle čl. 7 odst. 3 kupní smlouvy se tato část kupní ceny mohla snížit, například v případě, že by náklady společnosti FFHG na protihlukovou ochranu překročily určitý strop.

12

(13)  Spolková země Hesensko měla ve společnosti Fraport 45,24 % podíl, společnost Stadtwerke Frankfurt am Main Holding GmbH (která byla zcela ve vlastnictví města Frankfurt nad Mohanem) vlastnila 28,89 % podíl a Spolková republika Německo pak 25,87 % podíl.

13

(14)  
  Wizz Air je maďarská letecká společnost a člen Evropského sdružení nízkonákladových leteckých společností. Skupina Wizz Air se skládá ze tří provozních společností, a to Wizz Air Hungary, Wizz Air Bulgaria a Wizz Air Ukraine. Obchodní model této letecké společnosti je spojen s vedlejšími, regionálními letišti. Letecká společnost v současnosti provozuje lety do přibližně 150 evropských destinací. Společnost Wizz Air má homogenní letecký park, jehož průměrné stáří činí méně než tři roky a který sestává z 34 letadel typu Airbus A 320 se 180 sedadly.

14

Wizz Air

(15)  Notářská listina vyhotovená notářem Jürgenem Scherzerem (svazek listin č. 268/2000) dne 24. listopadu 2000.

15

(16)  Usnesení valné hromady ze dne 3. května 2000.

16

(17)  Výbor pro holding společnosti Fraport je výbor zřízený dozorčí radou, který sleduje hospodářský rozvoj holdingů Fraport.

17

(18)  Nebo jinými slovy koeficient zadluženosti ve výši 96 %.

18

(19)  Výroční zprávy holdingových společností spolkové země Porýní-Falc za roky 1999, 2001, 2003, 2004.

19

(20)  Roční poplatek za obrátky, který má společnost Ryanair hradit v případě až šesti letů denně, byl omezen stropem ve výši [...] EUR.

20

(21)  Spis č. V/21-1011/1.

21

(22)  Příloha 3: Společnost FFHG obdržela [...] % provizi za každou prodanou letenku (hotovost nebo kreditní karta) nebo letenku vystavenou prodejní přepážkou společnosti FFHG, [...] % provizi za poplatky za nadměrné zavazadlo účtované společností FFHG, částku ve výši [...] EUR za každou předplacenou letenku, kterou zpracovala společnost Ryanair, a [...] % provizi za každé pronajaté auto, které bylo zarezervováno prostřednictvím společnosti FFHG.

22

(23)  To vyplývá rovněž z bodu 68 zprávy o posouzení kritéria tržně jednajícího hospodářského subjektu, kterou jménem spolkové země Porýní-Falc předložila společnost PwC.

23

(24)  [...].

24

(25)  Spis č. V/20-1011/1.

25

(26)  Rozsudek Soudního dvora ve věci Francie v. Komise (dále jen rozsudek ve věci „
  Stardust- Marine
  “), Sb. rozh. 2002, s. I-04397, bod 51 a následující body.

26

Stardust- Marine

(27)  Rozsudek ve věci Stardust- Marine, bod 51 a následující body.

27

Stardust- Marine

(28)  Viz sdělení Komise o prvcích státní podpory při prodejích pozemků a staveb orgány veřejné moci, bod II.2.

28

(29)  Bod 33 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005.

29

(30)  Rozsudek ve věci Aéroports de Paris v. Komise, T-128/89, Recueil 2000, s. II-3929, potvrzený rozsudkem ve věci Aéroports de Paris v. Komise, C-82/01P, Recueil 2002, s. I-9297.

30

Aéroports de Paris v. Komise

Aéroports de Paris v. Komise

(31)  Rozsudek ve spojených věcech Mitteldeutsche Flughafen AG a Flughafen Leipzig Halle GmbH v. Komise, T-443/08 a T-455/08 (dále jen „rozsudek ve věci Leipzig/Halle“), Sb. rozh. 2011, s. II-1311, zejména body 93 a 94; potvrzený rozsudkem ve věci Mitteldeutsche Flughafen a Flughafen Leipzig/Halle v. Komise, C-288/11 P, Sb. rozh. 2012, dosud nezveřejněno.

31

Mitteldeutsche Flughafen AG a Flughafen Leipzig Halle GmbH v. Komise

Mitteldeutsche Flughafen a Flughafen Leipzig/Halle v. Komise

(32)  Věc Stadtwerke Brixen AG, C-458/03, Sb. rozh. 2005, s. I-08585, bod 67.

32

Stadtwerke Brixen AG

(33)  Věc Carbotermo, C-340/04, Sb. rozh. 2006, s. I-04137, bod 36 a následující body.

33

Carbotermo

(34)  Nařízení Rady (EHS) č. 2408/92 ze dne 23. července 1992 o přístupu leteckých dopravců Společenství na letecké trasy uvnitř Společenství (Úř. věst. L 240, 24.8.1992, s. 8).

34

(35)  Rozsudek Soudního dvora ve věci Preussen-Elektra, C-379/98, Recueil 2001, s. I-02099, bod 58.

35

Preussen-Elektra

(36)  
  Gemeinschaftsaufgabe
  „
  Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur (GRW) Gesetz
  “ ze dne 6. října 1969 (BGBl. I, s. 1861), naposledy pozměněno § 8 zákona ze dne 7. září 2007 (BGBl. I, s. 2246).

36

Gemeinschaftsaufgabe

Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur (GRW) Gesetz

(37)  
  Flughafen Frankfurt Hahn – Regionaloekonomische Effekte, ZFL Studie, 3/2007.

37

Flughafen Frankfurt Hahn – Regionaloekonomische Effekte, ZFL Studie

(38)  Podání Německa, září 2014.

38

(39)  Společnost Oxera, „Jak by se mělo zacházet s dohodami se společností AMS v rámci analýzy ziskovosti jako součásti kritéria tržně jednajícího hospodářského subjektu? – Uplatňování v praxi“ (How should AMS agreements be treated within the profitability analysis as part of the market economy operator test? – Practical application), 31. ledna 2014, vyhotoveno pro společnost Ryanair.

39

How should AMS agreements be treated within the profitability analysis as part of the market economy operator test? – Practical application)

(40)  Podle společnosti Oxera nebyly odpisy zahrnuty, jelikož smlouva se společností Ryanair z roku 1999 byla podepsána před vynesením rozsudku ve věci Aéroports de Paris dne 12. prosince 2000. Společnost Oxera rovněž uvedla, že údaje jsou uvedeny v nominálních hodnotách. Společnost Oxera objasnila, že odhady předložené pro roky 1999 a 2004 byly upraveny s cílem zohlednit počáteční a konečné datum platnosti smlouvy z roku 1999 v dubnu 1999, resp. březnu 2004.

40

(41)  Společnost Oxera objasnila, že odpisy byly modelovány způsobem, který byl z hlediska čisté současné hodnoty neutrální. Podle společnosti Oxera tento přístup zajistil, aby se celková diskontovaná současná hodnota odpisů po dobu životnosti aktiva rovnala původní výši kapitálových nákladů. Společnost Oxera uvedla, že údaje jsou uvedeny v nominálních hodnotách. Společnost Oxera rovněž objasnila, že odhady předložené pro roky 2002 a 2017 byly upraveny s cílem zohlednit počáteční a konečné datum platnosti smlouvy se společností Ryanair z roku 2002 v únoru 2002 resp. únoru 2017.

41

(42)  Věc Westdeutsche Landesbank Girozentrale v. Komise, T-228 a 233/99, Recueil 2003, s. II-00435, bod 314.

42

Westdeutsche Landesbank Girozentrale v. Komise

(43)  Rozsudek ve věci Stardust Marine, body 33 a 34.

43

Stardust Marine

(44)  42 Směrnice Komise 2006/111/ES ze dne 16. listopadu 2006 o zprůhlednění finančních vztahů mezi členskými státy a veřejnými podniky a o finanční průhlednosti uvnitř jednotlivých podniků (Úř. věst. L 318, 17.11.2006, s. 17).

44

(45)  Věc Ryanair v. Komise, T-196/04 (dále jen „rozsudek ve věci Charleroi
  “), Sb. rozh. 2008, s. II-3643.

45

Ryanair v. Komise

Charleroi

(46)  Na marketingovou dohodu z roku 2005 se nevztahovalo ani rozhodnutí o zahájení řízení z roku 2011.

46

(47)  Věc Aéroports de Paris v. Komise, T-128/89, Recueil 2000, s. II-3929, (potvrzeno rozsudkem Soudního dvora ve věci C-82/01 P, Recueil 2002, s. I-9297, bod 75 s dalšími odkazy).

47

Aéroports de Paris v. Komise

(48)  Věc Flughafen Leipzig-Halle GmbH a Mitteldeutsche Flughafen AG v. Komise, T-455/08, Sb. rozh. 2011, s. II-01311, zejména body 105 a 106.

48

Flughafen Leipzig-Halle GmbH a Mitteldeutsche Flughafen AG v. Komise

(49)  Viz zejména rozhodnutí Komise ze dne 17. června 2008 ve věci C-29/08, Letiště Frankfurt Hahn – Možná podpora ve prospěch letiště a ujednání s podnikem Ryanair (Úř. věst. C 12, 17.1.2009, s. 6), 204.–208. bod odůvodnění; rozhodnutí Komise ze dne 21. března 2012 ve věci C 76/2002, Letiště Charleroi – Možná podpora ve prospěch letiště a letecké společnosti Ryanair (Úř. věst. C 248, 17.8.2012, s. 1).

49

Letiště Frankfurt Hahn – Možná podpora ve prospěch letiště a ujednání s podnikem Ryanair

Letiště Charleroi – Možná podpora ve prospěch letiště a letecké společnosti Ryanair

(50)  V čl. 1 písm. d) nařízení (ES) č. 659/1999 je stanoveno, že se „
  „režimem podpory“ rozumí jakýkoliv akt, na jehož základě může být bez dalších prováděcích opatření poskytnuta jednotlivá podpora pro podniky definované aktem obecným nebo abstraktním způsobem, a dále akt, na jehož základě může být na neurčitou dobu a/nebo na neurčitou částku poskytnuta pro jeden nebo několik podniků podpora, která není spojena se zvláštním projektem“.

50

(51)  Zpráva o stavu společnosti FFHG z roku 2002, s. 5.

51

(52)  Věc Francie v. Komise („
  Stardust Marine
  “), C-482/99, Recueil 2002, s. I-4397.

52

Francie v. Komise

Stardust Marine

(53)  Spojené věci Nord-Pas-de-Calais, T-267/08 a T-279/08, Sb. rozh. 2011, dosud nezveřejněno, bod 108.

53

Nord-Pas-de-Calais

(54)  Viz např. rozhodnutí Komise ve věci C 41/2005, Uvízlé náklady Maďarsko (Úř. věst. C 324, 21.12.2005, s. 12), s dalšími odkazy.

54

(55)  Věc Stardust Marine, body 52 a 57.

55

Stardust Marine

(56)  Spolková země Hesensko měla ve společnosti Fraport 45,24 % podíl, společnost Stadtwerke Frankfurt am Main Holding GmbH (která byla zcela ve vlastnictví města Frankfurt nad Mohanem) vlastnila 28,89 % podíl a Spolková republika Německo pak 25,87 % podíl.

56

(57)  Věc Stardust Marine, body 52 a 57.

57

Stardust Marine

(58)  Věc Stardust Marine, body 55 a 56.

58

Stardust Marine

(59)  Věc Stadtwerke Brixen AG, C-458/03, Sb. rozh. 2005, s. I-08585, bod 67.

59

Stadtwerke Brixen AG

(60)  Věc SIC – Sociedade Independente de Comunicação v. Komise, T-442/03, Sb. rozh. 2008, s. II-01161, bod 100.

60

Sociedade Independente de Comunicação v. Komise

(61)  Rozhodnutí Komise 2014/273/EU ze dne 19. září 2012 o opatřeních ve prospěch společnosti ELAN d.o.o., SA.26379 (C 13/10) (ex NN 17/10), které provedlo Slovinsko (Úř. věst. L 144, 15.5.2014, s. 1), 99. bod odůvodnění.

61

(62)  
  Urteil vom 3.3.1999, Az. 2StR 437-98, NJW 1999, 2378.

62

Urteil vom 3.3.1999, Az. 2StR 437-98, NJW 1999, 2378

(63)  Podle § 11 I No. 2 lit. c Strafgesetzbuch.

63

Strafgesetzbuch

(64)  
  Urteil vom 3.7.2008, Az. I ZR 145/05, WRP 2008, 1182, 1186.

64

Urteil vom 3.7.2008, Az. I ZR 145/05, WRP 2008, 1182, 1186

(65)  Věc Stadtwerke Brixen AG, C-458/03, Sb. rozh. 2005, s. I-08585, bod 67.

65

Stadtwerke Brixen AG

(66)  Viz výroční finanční zprávy (Geschäftsbericht) společnosti Fraport v období 2001–2006, zveřejněné na internetových stránkách http://www.fraport.de/de/investor-relations/termine-und-publikationen/publikationen.html Viz zejména Geschäftsbericht 2001, s. 46; Geschäftsbericht 2002, s. 66; Geschäftsbericht 2003, s. 54; Geschäftsbericht 2004, s. 80; Geschäftsbericht 2005, s. 64; Geschäftsbericht 2006, s. 72.

66

Geschäftsbericht)

Geschäftsbericht

Geschäftsbericht

Geschäftsbericht

Geschäftsbericht

Geschäftsbericht

Geschäftsbericht

(67)  Základní dohoda mezi společností Fraport a spolkovou zemí Porýní-Falc ze dne 31. srpna 1999.

67

(68)  Uzavření základní dohody schválila dozorčí rada na zasedání dne 1. října 1999.

68

(69)  Základní dohoda mezi společností Fraport a spolkovou zemí Porýní-Falc ze dne 31. srpna 1999, viz body 4 a 5.

69

(70)  § 13 stanov společnosti FFHG ze dne 29. listopadu 2001 nazvaný „
  Verfügung über Geschäftsanteile
  “ (tj. dispozice s podíly).

70

Verfügung über Geschäftsanteile

(71)  Zápis ze zasedání výboru dozorčí rady pro akvizice dne 30. května 2001.

71

(72)  Dokumenty předložené představenstvu („
  Vorstandsvorlage
  “) týkající se hospodářského rozvoje společnosti ze dne 14. května 2001; viz rovněž zápis ze zasedání výboru dozorčí rady pro akvizice ze dne 30. května 2001; viz také analýza potenciálu společnosti FFHG, kterou provedla společnost BCG, ze dne 14. února 2001, s. 10.

72

Vorstandsvorlage

(73)  Navrhované usnesení pro dozorčí radu společnosti Fraport ze dne 23. listopadu 2001.

73

(74)  Věc Syndicat français de l'Express international (SFEI) a další v. La Poste a další, C-39/94, Recueil 1996, s. I-3547, bod 60, a věc Španělské království v. Komise Evropských společenství, C-342/96, Recueil 1999, s. I-2459, bod 41.

74

Syndicat français de l'Express international (SFEI) a další v. La Poste a další

Španělské království v. Komise Evropských společenství

(75)  Věc Italská republika v. Komise Evropských společenství, 173/73, Recueil 1974, s. 709, bod 13.

75

Italská republika v. Komise Evropských společenství

(76)  Věc Francie v. Komise („
  Stardust Marine
  “), C-482/99, Recueil 2002, s. I-4397, bod 69.

76

Francie v. Komise

Stardust Marine

(77)  Věc Itálie v. Komise („
  ALFA Romeo
  “), C-305/89, Recueil 1991, s. I-1603, bod 23; věc Alitalia v. Komise, T-296/97, Recueil 2000, s. II-03871, bod 84.

77

Itálie v. Komise

ALFA Romeo

Alitalia v. Komise

(78)  Věc Belgie v. Komise, 40/85, Recueil 1986, s. I-2321.

78

Belgie v. Komise

(79)  Věc Stardust Marine, bod 71.

79

Stardust Marine

(80)  Věc Evropská komise v. Électricité de France (EDF), C-124/10P, Sb. rozh. 2012, dosud nezveřejněno, bod 85.

80

Evropská komise v. Électricité de France

(81)  Interplan byla poradenská společnost, kterou si společnost Fraport najala za účelem analýzy dopravního potenciálu na letišti Frankfurt-Hahn.

81

(82)  Zápis ze zasedání výboru dozorčí rady společnosti FFHG pro akvizice dne 30. května 2001.

82

(83)  Posouzení ziskovosti, společnost BCG, 14. února 2001.

83

(84)  Diskontní sazba při výpočtu současné čisté hodnoty se předpokládala ve výši [...] %.

84

(85)  Čistá současná hodnota uvádí, zda je příjem z daného projektu vyšší než (oportunitní) náklady na kapitál. Projekt se považuje za ekonomicky výhodnou investici, pokud generuje kladnou čistou současnou hodnotu. Investice, u nichž je příjem nižší než (oportunitní) náklady na kapitál, nejsou ekonomicky výhodné. (Oportunitní) náklady na kapitál jsou vyjádřeny v diskontní sazbě.

85

(86)  SH&E: Study of traffic potential of Frankfurt-Hahn Airport, 18. července 2001.

86

Study of traffic potential of Frankfurt-Hahn Airport

(87)  Scénáře „zachování stávající situace“, „alternativa č. 1“ a „alternativa č. 2“ vycházejí z údajů uvedených ve zprávě společnosti PwC ze dne 24. října 2008, s. 39; diskontní sazba byla určena v „posouzení potenciálu“ provedeném společností BCG ze dne 14. února 2010.

87

(88)  Komise vypočítala čistou současnou hodnotu pomocí diskontní sazby ve výši [...] %, která byla uvedena v posouzení ziskovosti provedeném společností BCG. Komise mimoto určila další možnost, tj. zachování stávající situace (hrazení ztrát do roku 2005).

88

(89)  Diskontní sazba stanovená ve zprávě společnosti PwC ze dne 24. října 2008, s. 33.

89

(90)  Komise vypočítala čistou současnou hodnotu pomocí diskontní sazby uvedené ve zprávě společnosti PwC.

90

(91)  Věc Het Vlaamse Gewest v. Komise, T-214/95, Recueil 1998, s. II-717.

91

Het Vlaamse Gewest v. Komise

(92)  Viz oddíl 2.2.

92

(93)  Letiště Leipzig/Halle například soutěžilo s letištěm Vatry (Francie) s ohledem na zřízení evropského leteckého uzlu DHL. Viz rozsudek ve věci letiště Lipsko/Halle, bod 93.

93

Lipsko/Halle

(94)  Letiště Leipzig/Halle například soutěžilo s letištěm Vatry (Francie) s ohledem na zřízení evropského leteckého uzlu DHL. Viz rozsudek ve věci letiště Lipsko/Halle, bod 93.

94

Lipsko/Halle

(95)  Reakce letiště Liège na veřejné konzultace k pokynům pro leteckou dopravu z roku 2014.

95

(96)  § 293 odst. 1 zákona AktG.

96

AktG

(97)  Komise vypočítala tempa růstu na základě odhadovaných ročních výsledků.

97

(98)  Věc SAT Fluggesellschaft v. Eurocontrol, C-364/92, Sb. rozh. 1994, s. I-43.

98

SAT Fluggesellschaft v. Eurocontrol

(99)  Věc Komise v. Itálie, C-118/85, Recueil 1987, s. 2599, body 7 a 8 a věc Bodson/Pompes funèbres des régions libérées, C-30/87, Recueil 1988, s. 2479, bod 18.

99

Komise v. Itálie

Bodson/Pompes funèbres des régions libérées

(100)  Věc Cali & Figli v. Servizi ecologici porto di Genova, C-343/95, Recueil 1997, s. I-1547; rozhodnutí Komise ze dne 19. března 2003 ve věci N309/2002; rozhodnutí Komise ze dne 16. října 2002 ve věci N438/02, Subvence správ přístavů na výkon úkolů podřízených veřejné moci.

100

Cali & Figli v. Servizi ecologici porto di Genova

(101)  Rozhodnutí Komise ze dne 19. března 2003 ve věci N309/2002.

101

(102)  Viz zejména věc SAT Fluggesellschaft v. Eurocontrol, C-364/92, Recueil 1994, s. I-43, bod 30 a věc Selex Sistemi Integrati v. Komise, C-113/07 P, Sb. rozh. 2009, s. I-2207, bod 71.

102

SAT Fluggesellschaft v. Eurocontrol

Selex Sistemi Integrati v. Komise

(103)  Viz mj. věc Wolfgang Heiser v. Finanzamt Innsbruck, C-172/03, Sb. rozh. 2005, s. I-01627, bod 36 a citovaná judikatura.

103

Wolfgang Heiser v. Finanzamt Innsbruck

(104)  Věc Ryanair v. Komise, T-196/04, Sb. rozh. 2008, s. II-3643, bod 59.

104

Ryanair v. Komise

(105)  Viz rozhodnutí Komise 2011/60/EU ze dne 27. ledna 2010 o státní podpoře C 12/08 (ex NN 74/07) – Slovensko – Dohoda mezi letištěm Bratislava a společností Ryanair (Úř. věst. L 27, 1.2.2011, s. 24).

105

(106)  Rozsudek ve věci Francie v. Komise, C-482/99, Recueil 2002, s. I-04397, bod 71 („
  Stardust Marine
  “).

106

Francie v. Komise

Stardust Marine

(107)  Viz bod 53 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014.

107

(108)  Viz body 59 a 61 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014.

108

(109)  Rozhodnutí 2011/60/EU.

109

(110)  To se zakládá na následujícím výpočtu: [...] letů v roce 1999 x [...] cestujících na let = [...] počet cestujících společnosti Ryanair.

110

(111)  Zpráva o letištních poplatcích – letiště Frankfurt-Hahnt, 1999.

111

(112)  Investiční náklady nového terminálu ve výši [...] milionů DM/očekávané hospodářské využívání terminálu po dobu dvaceti let = odpisy ve výši [...] DM ročně.

112

(113)  Společnost FFHG založila svá očekávání týkající se příjmů z poplatků za cestující na předpokladu, že společnost Ryanair bude na letišti HHN bázovat tři letadla, proto byl poplatek za cestujícího snížen o marketingovou podporu ve výši [...] EUR za cestujícího.

113

(114)  Náklady odpovídají nájemnému účtovanému za zařízení pro odbavení s připočtením provozních nákladů na materiál („provozní náklady na dodávky“).

114

(115)  Na základě [...] letů ročně.

115

(116)  Společnost FFHG předpokládala, že společnost Ryanair otevře tři nové trasy, za něž bude hradit [...] DM.

116

(117)  Odpisy se týkají rozšíření terminálu pro cestující, které si vyžádalo investici ve výši [...] EUR ([...] EUR plus [...] EUR s ohledem na očekávanou další poptávku) plus náklady na financování. Tyto investiční náklady lze společnosti Ryanair přidělit podle jejího podílu na počtu cestujících na letišti HHN ve výši [...] %. Doba odepisování: [...] let. Ačkoli se původní investiční náklady na terminál nepokládaly za náklady vyvolané společností Ryanair, výpočet společnosti FFHG bral v úvahu očekávané dodatečné investiční náklady na terminál.

117

(118)  To se zakládá na následujícím výpočtu: [...] letů v roce 2002 x [...] cestujících na let = 392 137 cestujících společnosti Ryanair. Tento předpoklad vycházel z počtu přibližně [...] letů denně provozovaných společností Ryanair.

118

(119)  Posouzení ziskovosti na základě přínosu smlouvy se společností Ryanair z roku 2002 k zisku:

119

(...)

(120)  Komise zjistila, že spolková země Porýní-Falc uzavřela se společností Ryanair i marketingové dohody. Tyto dohody však nebyly zahrnuty v opatřeních, s ohledem na něž Komise v roce 2008 zahájila formální vyšetřovací řízení, a nejsou proto v analýze v tomto rozhodnutí obsaženy, čímž nejsou dotčena případná budoucí opatření, která může Komise s ohledem na tyto dohody přijmout.

120

(121)  Komise zjistila, že spolková země Porýní-Falc uzavřela se společností Ryanair i marketingové dohody. Tyto dohody však nebyly zahrnuty v opatřeních, s ohledem na něž Komise zahájila v roce 2008 formální vyšetřovací řízení, a nejsou proto v analýze v tomto rozhodnutí obsaženy, čímž nejsou dotčena případná budoucí opatření, která může Komise s ohledem na tyto dohody přijmout.

121

(122)  Věc Fleuren Compost v. Komise, T-109/01, Sb. roz. 2004, s. II-127.

122

Fleuren Compost v. Komise

(123)  
  Úř. věst. C 119, 22.5.2002, s. 22.

123

(124)  Bod 173 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014.

124

(125)  Bod 172 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014.

125

(126)  Bod 25 podbod 22 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014.

126

(127)  Vyjádřeno jako hospodářský výsledek před úroky, zdaněním a odpisy („EBITDA“).

127

(128)  Rozhodnutí Komise ze dne 8. listopadu 2006 o státní podpoře N459/2006 – Německo – Pokyny k regionální podpoře na období 2007–2013 – Mapa regionální podpory: Německo (Úř. věst. C 295, 5.12.2006, s. 6).

128

(129)  Letiště Leipzig/Halle například soutěžilo s letištěm Vatry (Francie) s ohledem na zřízení evropského leteckého uzlu DHL. Viz rozsudek ve věci letiště Lipsko/Halle, bod 93.

129

Lipsko/Halle

(130)  Reakce letiště Liège na veřejné konzultace k pokynům pro leteckou dopravu z roku 2014.

130

(131)  Viz rozhodnutí Komise ze dne 1. října 2014 ve věci státní podpory SA.21211 – Německo – Letiště Frankfurt-Hahn a společnost Ryanair, dosud nezveřejněno v Úř. věst.

131

(132)  Co se týká letišť Frankfurt nad Mohanem a Lucemburk, Komise rovněž podotýká, že na těchto letištích zaujímá významný podíl na trhu segment obchodních cestujících, přičemž na letišti Frankfurt-Hahn představuje pouze poměrně omezený podíl.

132

(133)  Body 137, 113 a 114 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014.

133

(134)  Body 137 a 116 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014.

134

(135)  Body 137 a 124 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014.

135

(136)  Body 137 a 125 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014.

136

(137)  Body 137 a 131 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014.

137

---

| 24.5.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 134/135 |
| --- | --- | --- | --- |

24.5.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 134/135

---

ROZHODNUTÍ KOMISE V PŘENESENÉ PRAVOMOCI (EU) 2016/790

ze dne 13. ledna 2016,

kterým se mění příloha V směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/36/ES, pokud jde o doklady o dosažené kvalifikaci a názvy oborů odborné přípravy

(oznámeno pod číslem C(2016) 1)

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2005/36/ES ze dne 7. září 2005 o uznávání odborných kvalifikací (1), a zejména na čl. 21a odst. 4 uvedené směrnice,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Příloha V směrnice 2005/36/ES obsahuje seznamy dokladů o dosažené kvalifikaci lékařů, zdravotních sester a ošetřovatelů odpovědných za všeobecnou péči, zubních lékařů, veterinárních lékařů, porodních asistentek, farmaceutů a architektů. |
| --- | --- |

(1)

Příloha V směrnice 2005/36/ES obsahuje seznamy dokladů o dosažené kvalifikaci lékařů, zdravotních sester a ošetřovatelů odpovědných za všeobecnou péči, zubních lékařů, veterinárních lékařů, porodních asistentek, farmaceutů a architektů.

| (2) | Některé členské státy uvědomily Komisi o aktualizaci právních a správních předpisů, pokud jde o vydávání dokladů o dosažené kvalifikaci lékařů, zdravotních sester a ošetřovatelů odpovědných za všeobecnou péči, zubních lékařů, veterinárních lékařů, porodních asistentek, farmaceutů a architektů. Komise dospěla k závěru, že oznámené právní a správní předpisy jsou v souladu s podmínkami stanovenými v kapitole III hlavy III směrnice 2005/36/ES. Přílohu V směrnice 2005/36/ES je proto třeba aktualizovat. |
| --- | --- |

(2)

Některé členské státy uvědomily Komisi o aktualizaci právních a správních předpisů, pokud jde o vydávání dokladů o dosažené kvalifikaci lékařů, zdravotních sester a ošetřovatelů odpovědných za všeobecnou péči, zubních lékařů, veterinárních lékařů, porodních asistentek, farmaceutů a architektů. Komise dospěla k závěru, že oznámené právní a správní předpisy jsou v souladu s podmínkami stanovenými v kapitole III hlavy III směrnice 2005/36/ES. Přílohu V směrnice 2005/36/ES je proto třeba aktualizovat.

| (3) | Z důvodu srozumitelnosti a právní jistoty je nezbytné nahradit všechny odpovídající body přílohy V směrnice 2005/36/ES týkající se dokladů o dosažené kvalifikaci a názvů oborů odborné přípravy. |
| --- | --- |

(3)

Z důvodu srozumitelnosti a právní jistoty je nezbytné nahradit všechny odpovídající body přílohy V směrnice 2005/36/ES týkající se dokladů o dosažené kvalifikaci a názvů oborů odborné přípravy.

| (4) | Směrnice 2005/36/ES by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna, |
| --- | --- |

(4)

Směrnice 2005/36/ES by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Příloha V směrnice 2005/36/ES se mění v souladu s přílohou tohoto rozhodnutí.

Článek 2

Toto rozhodnutí je určeno členským státům.

V Bruselu dne 13. ledna 2016.

Za Komisi

Elżbieta BIEŃKOWSKA

členka Komise

---

(1)  
  Úř. věst. L 255, 30.9.2005, s. 22.

1

---

PŘÍLOHA

Příloha V směrnice 2005/36/ES se mění takto:

| 1. | Body 5.1.1 až 5.1.4 se nahrazují tímto:
  „5.1.1   Doklady o dosažené kvalifikaci v oblasti základní lékařské odborné přípravy










  Země | Doklad o dosažené kvalifikaci | Subjekt vydávající doklad o dosažené kvalifikaci | Osvědčení doplňující doklad | Referenční den |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| België/Belgique/Belgien | Diplôme de „médecin“/Master in de geneeskunde | — | Les universités/De universiteiten |

1.

Body 5.1.1 až 5.1.4 se nahrazují tímto:

„5.1.1   Doklady o dosažené kvalifikaci v oblasti základní lékařské odborné přípravy

Země

Doklad o dosažené kvalifikaci

Subjekt vydávající doklad o dosažené kvalifikaci

Osvědčení doplňující doklad

Referenční den

België/Belgique/Belgien

Diplôme de „médecin“/Master in de geneeskunde

—

Les universités/De universiteiten

| — | Le Jury compétent d'enseignement de la Communauté française/De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap |
| --- | --- |

—

Le Jury compétent d'enseignement de la Communauté française/De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap

20. prosinec 1976

България

Диплома за висше образование на образователно-квалификационна степен „магистър“ по „Медицина“ и професионална квалификация „Магистър-лекар“

Университет

1. leden 2007

Česká republika

Diplom o ukončení studia ve studijním programu všeobecné lékařství (doktor medicíny, MUDr.)

Lékářská fakulta univerzity v České republice

1. květen 2004

Danmark

Bevis for kandidatuddannelsen i medicin (cand.med.)

Universitet

| — | Autorisation som læge, udstedt af Sundhedsstyrelsen og |
| --- | --- |

—

Autorisation som læge, udstedt af Sundhedsstyrelsen og

| — | Tilladelse til selvstændigt virke som læge (dokumentation for gennemført praktisk uddannelse), udstedt af Sundhedsstyrelsen |
| --- | --- |

—

Tilladelse til selvstændigt virke som læge (dokumentation for gennemført praktisk uddannelse), udstedt af Sundhedsstyrelsen

20. prosinec 1976

Deutschland

| — | Zeugnis über die Ärztliche Prüfung |
| --- | --- |

—

Zeugnis über die Ärztliche Prüfung

| — | Zeugnis über die Ärztliche Staatsprüfung und Zeugnis über die Vorbereitungszeit als Medizinalassistent, soweit diese nach den deutschen Rechtsvorschriften noch für den Abschluss der ärztlichen Ausbildung vorgesehen war |
| --- | --- |

—

Zeugnis über die Ärztliche Staatsprüfung und Zeugnis über die Vorbereitungszeit als Medizinalassistent, soweit diese nach den deutschen Rechtsvorschriften noch für den Abschluss der ärztlichen Ausbildung vorgesehen war

Zuständige Behörden

20. prosinec 1976

Eesti

Arstikraad

Degree in Medicine (MD)

Diplom arstiteaduse õppekava läbimise kohta

Tartu Ülikool

1. květen 2004

Ελλάς

Πτυχίο Ιατρικής

| — | Ιατρική Σχολή Πανεπιστημίου, |
| --- | --- |

—

Ιατρική Σχολή Πανεπιστημίου,

| — | Σχολή Επιστημών Υγείας, Τμήμα Ιατρικής Πανεπιστημίου |
| --- | --- |

—

Σχολή Επιστημών Υγείας, Τμήμα Ιατρικής Πανεπιστημίου

1. leden 1981

España

Título de Licenciado en Medicina y Cirugía

| — | Ministerio de Educación y Cultura |
| --- | --- |

—

Ministerio de Educación y Cultura

1. leden 1986

Título de Graduado/a en Medicina

| — | El rector de una Universidad |
| --- | --- |

—

El rector de una Universidad

| — | El rector de una Universidad |
| --- | --- |

—

El rector de una Universidad

1. leden 1986

France

Diplôme de fin de deuxième cycle des études médicales

Universités

20. prosinec 1976

Hrvatska

Diploma „doktor medicine/doktorica medicine“

Medicinski fakulteti sveučilišta u Republici Hrvatskoj

1. červenec 2013

Ireland

Primary qualification

Competent examining body

Certificate of experience

20. prosinec 1976

Italia

Diploma di laurea in medicina e chirurgia

Università

Diploma di abilitazione all'esercizio della medicina e chirurgia

20. prosinec 1976

Κύπρος

Πιστοποιητικό Εγγραφής Ιατρού

Ιατρικό Συμβούλιο

1. květen 2004

Latvija

ārsta diploms

Universitātes tipa augstskola

1. květen 2004

Lietuva

| 1. | Aukštojo mokslo diplomas, nurodantis suteiktą gydytojo kvalifikaciją |
| --- | --- |

1.

Aukštojo mokslo diplomas, nurodantis suteiktą gydytojo kvalifikaciją

Universitetas

| 1. | Internatūros pažymėjimas, nurodantis suteiktą medicinos gydytojo profesinę kvalifikaciją |
| --- | --- |

1.

Internatūros pažymėjimas, nurodantis suteiktą medicinos gydytojo profesinę kvalifikaciją

1. květen 2004

| 2. | Magistro diplomas (medicinos magistro kvalifikacinis laipsnis ir gydytojo kvalifikacija) |
| --- | --- |

2.

Magistro diplomas (medicinos magistro kvalifikacinis laipsnis ir gydytojo kvalifikacija)

| 2. | Internatūros pažymėjimas (medicinos gydytojo profesinė kvalifikacija) |
| --- | --- |

2.

Internatūros pažymėjimas (medicinos gydytojo profesinė kvalifikacija)

Luxembourg

Diplôme d'Etat de docteur en médecine, chirurgie et accouchements

Jury d'examen d'Etat

Certificat de stage

20. prosinec 1976

Magyarország

Okleveles orvosdoktor oklevél (dr. med)

Egyetem

1. květen 2004

Malta

Lawrja ta' Tabib tal-Mediċina u l-Kirurġija

Universita` ta' Malta

Ċertifikat ta' reġistrazzjoni maħruġ mill-Kunsill Mediku

1. květen 2004

Nederland

Getuigschrift van met goed gevolg afgelegd artsexamen

Faculteit Geneeskunde

20. prosinec 1976

Österreich

Urkunde über die Verleihung des akademischen Grades Doktor der gesamten Heilkunde (bzw. Doctor medicinae universae, Dr.med.univ.)

Medizinische Fakultät einer Universität, bzw Medizinische Universität

1. leden 1994

Polska

Dyplom ukończenia studiów wyższych na kierunku lekarskim z tytułem „lekarza“

szkoły wyższe

Świadectwo złożenia Lekarskiego Egzaminu Państwowego (1)
   (3)/Świadectwo złożenia Lekarskiego Egzaminu Końcowego (2)
   (3)

1. květen 2004

Portugal

Carta de Curso de licenciatura em medicina

Universidades

Certificado emitido pela Ordem dos Médicos

1. leden 1986

România

Diplomă de licenţă de doctor medic

Universităţi

1. leden 2007

Slovenija

Diploma, s katero se podeljuje strokovni naslov „doktor medicine/doktorica medicine“

Univerza

Potrdilo o Opravljenem Strokovnem Izpitu za Poklic Zdravnik/Zdravnica

1. květen 2004

Slovensko

DIPLOM

všeobecné lekárstvo

doktor všeobecného lekárstva („MUDr.“)

Univerzita

1. květen 2004

Suomi/Finland

Lääketieteen lisensiaatin tutkinto/Medicine licentiatexamen

Yliopisto

1. leden 1994

Sverige

Läkarexamen

Universitet eller högskola

Bevis om legitimation som läkare, utfärdat av Socialstyrelsen

1. leden 1994

United Kingdom

Primary qualification

Competent examining body

Certificate of experience

20. prosinec 1976

5.1.2   Doklady o dosažené kvalifikaci specializovaného lékaře

| Země | Doklad o dosažené kvalifikaci | Subjekt vydávající doklad o dosažené kvalifikaci | Referenční den |
| --- | --- | --- | --- |
| België/Belgique/Belgie | Bijzondere beroepstitel van geneesheer-specialist/Titre professionnel particulier de médecin spécialiste | Minister bevoegd voor Volksgezondheid/Ministre de la Santé publique | 20. prosinec 1976 |
| България | Свидетелство за призната специалност | Университет | 1. leden 2007 |
| Česká republika | Diplom o specializaci | Ministerstvo zdravotnictví | 1. květen 2004 |
| Danmark | Bevis for tilladelse til at betegne sig som speciallæge | Sundhedsstyrelsen | 20. prosinec 1976 |
| Deutschland | Fachärztliche Anerkennung | Landesärztekammer | 20. prosinec 1976 |
| Eesti | Residentuuri lõpetamist tõendav tunnistus
  Residentuuri lõputunnistus eriarstiabi erialal | Tartu Ülikool | 1. květen 2004 |
| Ελλάς | Τίτλος Ιατρικής Ειδικότητας | 1. | Περιφέρεια |

Země

Doklad o dosažené kvalifikaci

Subjekt vydávající doklad o dosažené kvalifikaci

Referenční den

België/Belgique/Belgie

Bijzondere beroepstitel van geneesheer-specialist/Titre professionnel particulier de médecin spécialiste

Minister bevoegd voor Volksgezondheid/Ministre de la Santé publique

20. prosinec 1976

България

Свидетелство за призната специалност

Университет

1. leden 2007

Česká republika

Diplom o specializaci

Ministerstvo zdravotnictví

1. květen 2004

Danmark

Bevis for tilladelse til at betegne sig som speciallæge

Sundhedsstyrelsen

20. prosinec 1976

Deutschland

Fachärztliche Anerkennung

Landesärztekammer

20. prosinec 1976

Eesti

Residentuuri lõpetamist tõendav tunnistus

Residentuuri lõputunnistus eriarstiabi erialal

Tartu Ülikool

1. květen 2004

Ελλάς

Τίτλος Ιατρικής Ειδικότητας

1.

Περιφέρεια

| 2. | Νομαρχιακή Αυτοδιοίκηση |
| --- | --- |

2.

Νομαρχιακή Αυτοδιοίκηση

| 3. | Νομαρχία |
| --- | --- |

3.

Νομαρχία

1. leden 1981

España

Título de Especialista

Ministerio de Educación y Cultura

1. leden 1986

France

| 1. | Certificat d'études spéciales de médecine accompagné du diplôme d'Etat de docteur en médecine |
| --- | --- |

1.

Certificat d'études spéciales de médecine accompagné du diplôme d'Etat de docteur en médecine

| 1. | Universités |
| --- | --- |

1.

Universités

20. prosinec 1976

| 2. | Attestation de médecin spécialiste qualifié accompagnée du diplôme d'Etat de docteur en médecine |
| --- | --- |

2.

Attestation de médecin spécialiste qualifié accompagnée du diplôme d'Etat de docteur en médecine

| 2. | Conseil de l'Ordre des médecins |
| --- | --- |

2.

Conseil de l'Ordre des médecins

| 3. | Diplôme d'études spécialisées ou diplôme d'études spécialisées complémentaires qualifiant de médecine accompagné du diplôme d'Etat de docteur en médecine |
| --- | --- |

3.

Diplôme d'études spécialisées ou diplôme d'études spécialisées complémentaires qualifiant de médecine accompagné du diplôme d'Etat de docteur en médecine

| 3. | Universités |
| --- | --- |

3.

Universités

Hrvatska

Diploma o specijalističkom usavršavanju

Ministarstvo nadležno za zdravstvo

1. červenec 2013

Ireland

Certificate of Specialist doctor

Competent authority

20. prosinec 1976

Italia

Diploma di medico specialista

Università

20. prosinec 1976

Κύπρος

Πιστοποιητικό Αναγνώρισης Ειδικότητας

Ιατρικό Συμβούλιο

1. květen 2004

Latvija

„Sertifikāts“kompetentu iestāžu izsniegts dokuments, kas apliecina, ka persona ir nokārtojusi sertifikācijas eksāmenu specialitātē

Latvijas Ārstu biedrība

Latvijas Ārstniecības personu profesionālo organizāciju savienība

1. květen 2004

Lietuva

| 1. | Rezidentūros pažymėjimas, nurodantis suteiktą gydytojo specialisto profesinę kvalifikaciją |
| --- | --- |

1.

Rezidentūros pažymėjimas, nurodantis suteiktą gydytojo specialisto profesinę kvalifikaciją

| 2. | Rezidentūros pažymėjimas (gydytojo specialisto profesinė kvalifikacija) |
| --- | --- |

2.

Rezidentūros pažymėjimas (gydytojo specialisto profesinė kvalifikacija)

Universitetas

1. květen 2004

Luxembourg

Certificat de médecin spécialiste

Ministre de la Santé publique

20. prosinec 1976

Magyarország

Szakorvosi bizonyítvány

Nemzeti Vizsgabizottság

1. květen 2004

Malta

Ċertifikat ta' Speċjalista Mediku

Kumitat ta' Approvazzjoni dwar Speċjalisti

1. květen 2004

Nederland

Bewijs van inschrijving in een Specialistenregister

| — | Medische Specialisten Registratie Commissie (MSRC) van de Koninklijke Nederlandsche Maatschappij tot bevordering der Geneeskunst |
| --- | --- |

—

Medische Specialisten Registratie Commissie (MSRC) van de Koninklijke Nederlandsche Maatschappij tot bevordering der Geneeskunst

| — | Sociaal-Geneeskundigen Registratie Commissie (SGRC) van de Koninklijke Nederlandsche Maatschappij tot Bevordering der Geneeskunst |
| --- | --- |

—

Sociaal-Geneeskundigen Registratie Commissie (SGRC) van de Koninklijke Nederlandsche Maatschappij tot Bevordering der Geneeskunst

20. prosinec 1976

Diploma geneeskundig specialist

| — | Registratiecommissie Geneeskundig Specialisten (RGS) van de Koninklijke Nederlandsche Maatschappij tot Bevordering der Geneeskunst (4) |
| --- | --- |

—

Registratiecommissie Geneeskundig Specialisten (RGS) van de Koninklijke Nederlandsche Maatschappij tot Bevordering der Geneeskunst (4)

Österreich

Facharztdiplom

Österreichische Ärztekammer

1. leden 1994

Polska

Dyplom uzyskania tytułu specjalisty

Centrum Egzaminów Medycznych

1. květen 2004

Portugal

Titulo de especialista

Ordem dos Médicos

1. leden 1986

România

Certificat de medic specialist

Ministerul Sănătăţii

1. leden 2007

Slovenija

Potrdilo o opravljenem specialističnem izpitu

| 1. | Ministrstvo za zdravje |
| --- | --- |

1.

Ministrstvo za zdravje

| 2. | Zdravniška zbornica Slovenije |
| --- | --- |

2.

Zdravniška zbornica Slovenije

1. květen 2004

Slovensko

Diplom o špecializácii

| 1. | Slovenská zdravotnícka univerzita |
| --- | --- |

1.

Slovenská zdravotnícka univerzita

| 2. | Univerzita Komenského v Bratislave |
| --- | --- |

2.

Univerzita Komenského v Bratislave

| 3. | Univerzita Pavla Jozefa Šafárika v Košiciach |
| --- | --- |

3.

Univerzita Pavla Jozefa Šafárika v Košiciach

1. květen 2004

Suomi/Finland

Erikoislääkärin tutkinto/Specialläkarexamen

Yliopisto

1. leden 1994

Sverige

Bevis om specialkompetens som läkare, utfärdat av Socialstyrelsen

Socialstyrelsen

1. leden 1994

United Kingdom

Certificate of Completion of training

Postgraduate Medical Education and Training Board

20. prosinec 1976

General Medical Council

1. duben 2010

5.1.3   Názvy oborů odborné přípravy specializovaných lékařů

| | Anesteziologie | Chirurgie |
| --- | --- | --- |
| | Minimální délka oboru odborné přípravy: 3 roky | Minimální délka oboru odborné přípravy: 5 let |
| Země | Název | Název |
| Belgique/België/Belgien | Anesthésie-réanimation/Anesthesie-reanimatie | Chirurgie/Heelkunde |
| България | Анестезиология и интензивно лечение | Хирургия |
| Česká republika | Anesteziologie a intenzivní medicína | Chirurgie |
| Danmark | Anæstesiologi | Kirurgi |
| Deutschland | Anästhesiologie | (Allgemeine) Chirurgie |
| Eesti | Anestesioloogia | Üldkirurgia |
| Ελλάς | Αναισθησιολογία | Χειρουργική |
| España | Anestesiología y Reanimación | Cirugía general y del aparato digestivo |
| France | Anesthésie-réanimation | Chirurgie générale |
| Hrvatska | Anesteziologija, reanimatologija i intenzivna medicina | Opća kirurgija |
| Ireland | Anaesthesia | General surgery |
| Italia | Anestesia, rianimazione e terapia intensiva | Chirurgia generale |
| Κύπρος | Αναισθησιολογία | Γενική Χειρουργική |
| Latvija | Anestezioloģija un reanimatoloģija | Ķirurģija |
| Lietuva | Anesteziologija reanimatologija | Chirurgija |
| Luxembourg | Anesthésie-réanimation | Chirurgie générale |
| Magyarország | Aneszteziológia és intenzív terápia | Sebészet |
| Malta | Anesteżija u Kura Intensiva | Kirurġija Ġenerali |
| Nederland | Anesthesiologie | Heelkunde |
| Österreich | Anästhesiologie und Intensivmedizin | — | Chirurgie |

Anesteziologie

Chirurgie

Minimální délka oboru odborné přípravy: 3 roky

Minimální délka oboru odborné přípravy: 5 let

Země

Název

Název

Belgique/België/Belgien

Anesthésie-réanimation/Anesthesie-reanimatie

Chirurgie/Heelkunde

България

Анестезиология и интензивно лечение

Хирургия

Česká republika

Anesteziologie a intenzivní medicína

Chirurgie

Danmark

Anæstesiologi

Kirurgi

Deutschland

Anästhesiologie

(Allgemeine) Chirurgie

Eesti

Anestesioloogia

Üldkirurgia

Ελλάς

Αναισθησιολογία

Χειρουργική

España

Anestesiología y Reanimación

Cirugía general y del aparato digestivo

France

Anesthésie-réanimation

Chirurgie générale

Hrvatska

Anesteziologija, reanimatologija i intenzivna medicina

Opća kirurgija

Ireland

Anaesthesia

General surgery

Italia

Anestesia, rianimazione e terapia intensiva

Chirurgia generale

Κύπρος

Αναισθησιολογία

Γενική Χειρουργική

Latvija

Anestezioloģija un reanimatoloģija

Ķirurģija

Lietuva

Anesteziologija reanimatologija

Chirurgija

Luxembourg

Anesthésie-réanimation

Chirurgie générale

Magyarország

Aneszteziológia és intenzív terápia

Sebészet

Malta

Anesteżija u Kura Intensiva

Kirurġija Ġenerali

Nederland

Anesthesiologie

Heelkunde

Österreich

Anästhesiologie und Intensivmedizin

—

Chirurgie

| — | Allgemeinchirurgie und Viszeralchirurgie (5) |
| --- | --- |

—

Allgemeinchirurgie und Viszeralchirurgie (5)

Polska

Anestezjologia i intensywna terapia

Chirurgia ogólna

Portugal

Anestesiologia

Cirurgia geral

România

Anestezie şi terapie intensivă

Chirurgie generală

Slovenija

Anesteziologija, reanimatologija in perioperativna intenzivna medicina

Splošna kirurgija

Slovensko

Anestéziológia a intenzívna medicína

Chirurgia

Suomi/Finland

Anestesiologia ja tehohoito/Anestesiologi och intensivvård

Yleiskirurgia/Allmän kirurgi

Sverige

Anestesi och intensivvård

Kirurgi

United Kingdom

Anaesthetics

General surgery

| | Neurochirurgie | Gynekologie a porodnictví |
| --- | --- | --- |
| | Minimální délka oboru odborné přípravy: 5 let | Minimální délka oboru odborné přípravy: 4 roky |
| Země | Název | Název |
| Belgique/België/Belgien | Neurochirurgie | Gynécologie – obstétrique/Gynaecologie – verloskunde |
| България | Неврохирургия | Акушерство и гинекология |
| Česká republika | Neurochirurgie | Gynekologie a porodnictví |
| Danmark | Neurokirurgi | Gynækologi og obstetrik |
| Deutschland | Neurochirurgie | Frauenheilkunde und Geburtshilfe |
| Eesti | Neurokirurgia | Sünnitusabi ja günekoloogia |
| Ελλάς | Νευροχειρουργική | Μαιευτική-Γυναικολογία |
| España | Neurocirugía | Obstetricia y ginecología |
| France | Neurochirurgie | Gynécologie – obstétrique |
| Hrvatska | Neurokirurgija | Ginekologija i opstetricija |
| Ireland | Neurosurgery | Obstetrics and gynaecology |
| Italia | Neurochirurgia | Ginecologia e ostetricia |
| Κύπρος | Νευροχειρουργική | Μαιευτική – Γυναικολογία |
| Latvija | Neiroķirurģija | Ginekoloģija un dzemdniecība |
| Lietuva | Neurochirurgija | Akušerija ginekologija |
| Luxembourg | Neurochirurgie | Gynécologie – obstétrique |
| Magyarország | Idegsebészet | Szülészet-nőgyógyászat |
| Malta | Newrokirurġija | Ostetriċja u Ġinekoloġija |
| Nederland | Neurochirurgie | Obstetrie en Gynaecologie |
| Österreich | Neurochirurgie | Frauenheilkunde und Geburtshilfe |
| Polska | Neurochirurgia | Położnictwo i ginekologia |
| Portugal | Neurocirurgia | Ginecologia e obstetricia |
| România | Neurochirurgie | Obstetrică-ginecologie |
| Slovenija | Nevrokirurgija | Ginekologija in porodništvo |
| Slovensko | Neurochirurgia | Gynekológia a pôrodníctvo |
| Suomi/Finland | Neurokirurgia/Neurokirurgi | Naistentaudit ja synnytykset/Kvinnosjukdomar och förlossningar |
| Sverige | Neurokirurgi | Obstetrik och gynekologi |
| United Kingdom | Neurosurgery | Obstetrics and gynaecology |

Neurochirurgie

Gynekologie a porodnictví

Minimální délka oboru odborné přípravy: 5 let

Minimální délka oboru odborné přípravy: 4 roky

Země

Název

Název

Belgique/België/Belgien

Neurochirurgie

Gynécologie – obstétrique/Gynaecologie – verloskunde

България

Неврохирургия

Акушерство и гинекология

Česká republika

Neurochirurgie

Gynekologie a porodnictví

Danmark

Neurokirurgi

Gynækologi og obstetrik

Deutschland

Neurochirurgie

Frauenheilkunde und Geburtshilfe

Eesti

Neurokirurgia

Sünnitusabi ja günekoloogia

Ελλάς

Νευροχειρουργική

Μαιευτική-Γυναικολογία

España

Neurocirugía

Obstetricia y ginecología

France

Neurochirurgie

Gynécologie – obstétrique

Hrvatska

Neurokirurgija

Ginekologija i opstetricija

Ireland

Neurosurgery

Obstetrics and gynaecology

Italia

Neurochirurgia

Ginecologia e ostetricia

Κύπρος

Νευροχειρουργική

Μαιευτική – Γυναικολογία

Latvija

Neiroķirurģija

Ginekoloģija un dzemdniecība

Lietuva

Neurochirurgija

Akušerija ginekologija

Luxembourg

Neurochirurgie

Gynécologie – obstétrique

Magyarország

Idegsebészet

Szülészet-nőgyógyászat

Malta

Newrokirurġija

Ostetriċja u Ġinekoloġija

Nederland

Neurochirurgie

Obstetrie en Gynaecologie

Österreich

Neurochirurgie

Frauenheilkunde und Geburtshilfe

Polska

Neurochirurgia

Położnictwo i ginekologia

Portugal

Neurocirurgia

Ginecologia e obstetricia

România

Neurochirurgie

Obstetrică-ginecologie

Slovenija

Nevrokirurgija

Ginekologija in porodništvo

Slovensko

Neurochirurgia

Gynekológia a pôrodníctvo

Suomi/Finland

Neurokirurgia/Neurokirurgi

Naistentaudit ja synnytykset/Kvinnosjukdomar och förlossningar

Sverige

Neurokirurgi

Obstetrik och gynekologi

United Kingdom

Neurosurgery

Obstetrics and gynaecology

| | Vnitřní lékařství | Oftalmologie |
| --- | --- | --- |
| | Minimální délka oboru odborné přípravy: 5 let | Minimální délka oboru odborné přípravy: 3 roky |
| Země | Název | Název |
| Belgique/België/Belgien | Médecine interne/Inwendige geneeskunde | Ophtalmologie/Oftalmologie |
| България | Вътрешни болести | Очни болести |
| Česká republika | Vnitřní lékařství | Oftalmologie |
| Danmark | | Oftalmologi |
| Deutschland | Innere Medizin | Augenheilkunde |
| Eesti | Sisehaigused | Oftalmoloogia |
| Ελλάς | Παθολογία | Οφθαλμολογία |
| España | Medicina interna | Oftalmología |
| France | Médecine interne | Ophtalmologie |
| Hrvatska | Opća interna medicina | Oftalmologija i optometrija |
| Ireland | General (Internal) Medicine | Ophthalmic surgery
  Ophthalmology (6) |
| Italia | Medicina interna | Oftalmologia |
| Κύπρος | Παθολογία | Οφθαλμολογία |
| Latvija | Internā medicīna | Oftalmoloģija |
| Lietuva | Vidaus ligos | Oftalmologija |
| Luxembourg | Médecine interne | Ophtalmologie |
| Magyarország | Belgyógyászat | Szemészet |
| Malta | Mediċina Interna | Oftalmoloġija |
| Nederland | Interne geneeskunde | Oogheelkunde |
| Österreich | Innere Medizin | Augenheilkunde und Optometrie |
| Polska | Choroby wewnętrzne | Okulistyka |
| Portugal | Medicina interna | Oftalmologia |
| România | Medicină internă | Oftalmologie |
| Slovenija | Interna medicina | Oftalmologija |
| Slovensko | Vnútorné lekárstvo | Oftalmológia |
| Suomi/Finland | Sisätaudit/Inre medicin | Silmätaudit/Ögonsjukdomar |
| Sverige | Internmedicine | Ögonsjukdomar (oftalmologi) |
| United Kingdom | General (internal) medicine | Ophthalmology |

Vnitřní lékařství

Oftalmologie

Minimální délka oboru odborné přípravy: 5 let

Minimální délka oboru odborné přípravy: 3 roky

Země

Název

Název

Belgique/België/Belgien

Médecine interne/Inwendige geneeskunde

Ophtalmologie/Oftalmologie

България

Вътрешни болести

Очни болести

Česká republika

Vnitřní lékařství

Oftalmologie

Danmark

Oftalmologi

Deutschland

Innere Medizin

Augenheilkunde

Eesti

Sisehaigused

Oftalmoloogia

Ελλάς

Παθολογία

Οφθαλμολογία

España

Medicina interna

Oftalmología

France

Médecine interne

Ophtalmologie

Hrvatska

Opća interna medicina

Oftalmologija i optometrija

Ireland

General (Internal) Medicine

Ophthalmic surgery

Ophthalmology (6)

Italia

Medicina interna

Oftalmologia

Κύπρος

Παθολογία

Οφθαλμολογία

Latvija

Internā medicīna

Oftalmoloģija

Lietuva

Vidaus ligos

Oftalmologija

Luxembourg

Médecine interne

Ophtalmologie

Magyarország

Belgyógyászat

Szemészet

Malta

Mediċina Interna

Oftalmoloġija

Nederland

Interne geneeskunde

Oogheelkunde

Österreich

Innere Medizin

Augenheilkunde und Optometrie

Polska

Choroby wewnętrzne

Okulistyka

Portugal

Medicina interna

Oftalmologia

România

Medicină internă

Oftalmologie

Slovenija

Interna medicina

Oftalmologija

Slovensko

Vnútorné lekárstvo

Oftalmológia

Suomi/Finland

Sisätaudit/Inre medicin

Silmätaudit/Ögonsjukdomar

Sverige

Internmedicine

Ögonsjukdomar (oftalmologi)

United Kingdom

General (internal) medicine

Ophthalmology

| | Otorinolaryngologie | Dětské lékařství |
| --- | --- | --- |
| | Minimální délka oboru odborné přípravy: 3 roky | Minimální délka oboru odborné přípravy: 4 roky |
| Země | Název | Název |
| Belgique/België/Belgien | Oto-rhino-laryngologie/Otorhinolaryngologie | Pédiatrie/Pediatrie |
| България | Ушно-носно-гърлени болести | Педиатрия |
| Česká republika | Otorinolaryngologie | Dětské lékařství |
| Danmark | Oto-rhino-laryngologi | Pædiatri |
| Deutschland | Hals-Nasen-Ohrenheilkunde | Kinder- und Jugendmedizin |
| Eesti | Otorinolarüngoloogia | Pediaatria |
| Ελλάς | Ωτορινολαρυγγολογία | Παιδιατρική |
| España | Otorrinolaringología | Pediatría y sus áreas especificas |
| France | Oto-rhino-laryngologie et chirurgie cervico-faciale | Pédiatrie |
| Hrvatska | Otorinolaringologija | Pedijatrija |
| Ireland | Otolaryngology | Paediatrics |
| Italia | Otorinolaringoiatria | Pediatria |
| Κύπρος | Ωτορινολαρυγγολογία | Παιδιατρική |
| Latvija | Otolaringoloģija | Pediatrija |
| Lietuva | Otorinolaringologija | Vaikų ligos |
| Luxembourg | Oto-rhino-laryngologie | Pédiatrie |
| Magyarország | Fül-orr-gégegyógyászat | Csecsemő- és gyermekgyógyászat |
| Malta | Otorinolaringoloġija | Pedjatrija |
| Nederland | Keel-, neus- en oorheelkunde | Kindergeneeskunde |
| Österreich | — | Hals-, Nasen- und Ohrenkrankheiten |

Otorinolaryngologie

Dětské lékařství

Minimální délka oboru odborné přípravy: 3 roky

Minimální délka oboru odborné přípravy: 4 roky

Země

Název

Název

Belgique/België/Belgien

Oto-rhino-laryngologie/Otorhinolaryngologie

Pédiatrie/Pediatrie

България

Ушно-носно-гърлени болести

Педиатрия

Česká republika

Otorinolaryngologie

Dětské lékařství

Danmark

Oto-rhino-laryngologi

Pædiatri

Deutschland

Hals-Nasen-Ohrenheilkunde

Kinder- und Jugendmedizin

Eesti

Otorinolarüngoloogia

Pediaatria

Ελλάς

Ωτορινολαρυγγολογία

Παιδιατρική

España

Otorrinolaringología

Pediatría y sus áreas especificas

France

Oto-rhino-laryngologie et chirurgie cervico-faciale

Pédiatrie

Hrvatska

Otorinolaringologija

Pedijatrija

Ireland

Otolaryngology

Paediatrics

Italia

Otorinolaringoiatria

Pediatria

Κύπρος

Ωτορινολαρυγγολογία

Παιδιατρική

Latvija

Otolaringoloģija

Pediatrija

Lietuva

Otorinolaringologija

Vaikų ligos

Luxembourg

Oto-rhino-laryngologie

Pédiatrie

Magyarország

Fül-orr-gégegyógyászat

Csecsemő- és gyermekgyógyászat

Malta

Otorinolaringoloġija

Pedjatrija

Nederland

Keel-, neus- en oorheelkunde

Kindergeneeskunde

Österreich

—

Hals-, Nasen- und Ohrenkrankheiten

| — | Hals-, Nasen- und Ohrenheilkunde (7) |
| --- | --- |

—

Hals-, Nasen- und Ohrenheilkunde (7)

Kinder- und Jugendheilkunde

Polska

Otorynolaryngologia

Pediatria

Portugal

Otorrinolaringologia

Pediatria

România

Otorinolaringologie

Pediatrie

Slovenija

Otorinolaringológija

Pediatrija

Slovensko

Otorinolaryngológia

Pediatria

Suomi/Finland

Korva-, nenä- ja kurkkutaudit/Öron-, näs- och halssjukdomar

Lastentaudit/Barnsjukdomar

Sverige

Öron-, näs- och halssjukdomar (oto-rhino-laryngologi)

Barn- och ungdomsmedicin

United Kingdom

Otolaryngology

Paediatrics

| | Pneumologie a ftizeologie | Urologie |
| --- | --- | --- |
| | Minimální délka oboru odborné přípravy: 4 roky | Minimální délka oboru odborné přípravy: 5 let |
| Země | Název | Název |
| Belgique/België/Belgien | Pneumologie | Urologie |
| България | Пневмология и фтизиатрия | Урология |
| Česká republika | Pneumologie a ftizeologie | Urologie |
| Danmark | Intern medicin: lungesygdomme | Urologi |
| Deutschland | — | Pneumologie |

Pneumologie a ftizeologie

Urologie

Minimální délka oboru odborné přípravy: 4 roky

Minimální délka oboru odborné přípravy: 5 let

Země

Název

Název

Belgique/België/Belgien

Pneumologie

Urologie

България

Пневмология и фтизиатрия

Урология

Česká republika

Pneumologie a ftizeologie

Urologie

Danmark

Intern medicin: lungesygdomme

Urologi

Deutschland

—

Pneumologie

| — | Innere Medizin und Pneumologie (8) |
| --- | --- |

—

Innere Medizin und Pneumologie (8)

Urologie

Eesti

Pulmonoloogia

Uroloogia

Ελλάς

Φυματιολογία- Πνευμοvολογία

Ουρολογία

España

Neumología

Urología

France

Pneumologie

Chirurgie urologique

Hrvatska

Pulmologija

Urologija

Ireland

Respiratory medicine

Urology

Italia

Malattie dell'apparato respiratorio

Urologia

Κύπρος

Πνευμονολογία – Φυματιολογία

Ουρολογία

Latvija

Ftiziopneimonoloģija

Uroloģija

Lietuva

Pulmonologija

Urologija

Luxembourg

Pneumologie

Urologie

Magyarország

Tüdőgyógyászat

Urológia

Malta

Mediċina Respiratorja

Uroloġija

Nederland

Longziekten en tuberculose

Urologie

Österreich

| — | Lungenkrankheiten |
| --- | --- |

—

Lungenkrankheiten

| — | Innere Medizin und Pneumologie (9) |
| --- | --- |

—

Innere Medizin und Pneumologie (9)

Urologie

Polska

Choroby płuc

Urologia

Portugal

Pneumologia

Urologia

România

Pneumologie

Urologie

Slovenija

Pnevmologija

Urologija

Slovensko

Pneumológia a ftizeológia

Urológia

Suomi/Finland

Keuhkosairaudet ja allergologia/Lungsjukdomar och allergologi

Urologia/Urologi

Sverige

Lungsjukdomar (pneumologi)

Urologi

United Kingdom

Respiratory medicine

Urology

| | Ortopedie | Patologie |
| --- | --- | --- |
| | Minimální délka oboru odborné přípravy: 5 let | Minimální délka oboru odborné přípravy: 4 roky |
| Země | Název | Název |
| Belgique/België/Belgien | Chirurgie orthopédique/Orthopedische heelkunde | Anatomie pathologique/Pathologische anatomie |
| България | Ортопедия и травматология | Обща и клинична патология |
| Česká republika | Ortopedie | Patologie |
| Danmark | Ortopædisk kirurgi | Patologisk anatomi og cytology |
| Deutschland | — | Orthopädie (und Unfallchirurgie) |

Ortopedie

Patologie

Minimální délka oboru odborné přípravy: 5 let

Minimální délka oboru odborné přípravy: 4 roky

Země

Název

Název

Belgique/België/Belgien

Chirurgie orthopédique/Orthopedische heelkunde

Anatomie pathologique/Pathologische anatomie

България

Ортопедия и травматология

Обща и клинична патология

Česká republika

Ortopedie

Patologie

Danmark

Ortopædisk kirurgi

Patologisk anatomi og cytology

Deutschland

—

Orthopädie (und Unfallchirurgie)

| — | Orthopädie und Unfallchirurgie (10) |
| --- | --- |

—

Orthopädie und Unfallchirurgie (10)

Pathologie

Eesti

Ortopeedia

Patoloogia

Ελλάς

Ορθοπεδική

Παθολογική Ανατομική

España

Cirugía ortopédica y traumatología

Anatomía patológica

France

Chirurgie orthopédique et traumatologie

Anatomie et cytologie pathologiques

Hrvatska

Ortopedija i traumatologija

Patologija

Ireland

Trauma and orthopaedic surgery

Histopathology

Italia

Ortopedia e traumatologia

Anatomia patologica

Κύπρος

Ορθοπεδική

Παθολογοανατομία – Ιστολογία

Latvija

Traumatoloģija un ortopēdija

Patoloģija

Lietuva

Ortopedija traumatologija

Patologija

Luxembourg

Orthopédie

Anatomie pathologique

Magyarország

Ortopédia és traumatológia

Patológia

Malta

Kirurġija Ortopedika

Istopatoloġija

Nederland

Orthopedie

Pathologie

Österreich

| — | Orthopädie und Orthopädische Chirurgie |
| --- | --- |

—

Orthopädie und Orthopädische Chirurgie

| — | Orthopädie und Traumatologie (11) |
| --- | --- |

—

Orthopädie und Traumatologie (11)

| — | Pathologie |
| --- | --- |

—

Pathologie

| — | Klinische Pathologie und Molekularpathologie (11) |
| --- | --- |

—

Klinische Pathologie und Molekularpathologie (11)

| — | Klinische Pathologie und Neuropathologie |
| --- | --- |

—

Klinische Pathologie und Neuropathologie

Polska

Ortopedia i traumatologia narządu ruchu

Patomorfologia

Portugal

Ortopedia

Anatomia patologica

România

Ortopedie şi traumatologie

Anatomie patologică

Slovenija

Ortopedska kirurgija; Travmatologija

Patologija

Slovensko

Ortopédia

Patologická anatómia

Suomi/Finland

Ortopedia ja traumatologia/Ortopedi och traumatologi

Patologia/Patologi

Sverige

Ortopedi

Klinisk patologi

United Kingdom

Trauma and orthopaedic surgery

Histopathology

| | Neurologie | Psychiatrie |
| --- | --- | --- |
| | Minimální délka oboru odborné přípravy: 4 roky | Minimální délka oboru odborné přípravy: 4 roky |
| Země | Název | Název |
| Belgique/België/Belgien | Neurologie | Psychiatrie, particulièrement de l'adulte/Psychiatrie, meer bepaald in de volwassenpsychiatrie |
| България | Нервни болести | Психиатрия |
| Česká republika | Neurologie | Psychiatrie |
| Danmark | Neurologi | Psykiatri |
| Deutschland | Neurologie | Psychiatrie und Psychotherapie |
| Eesti | Neuroloogia | Psühhiaatria |
| Ελλάς | Νευρολογία | Ψυχιατρική |
| España | Neurología | Psiquiatría |
| France | Neurologie | Psychiatrie |
| Hrvatska | Neurologija | Psihijatrija |
| Ireland | Neurology | Psychiatry |
| Italia | Neurologia | Psichiatria |
| Κύπρος | Νευρολογία | Ψυχιατρική |
| Latvija | Neiroloģija | Psihiatrija |
| Lietuva | Neurologija | Psichiatrija |
| Luxembourg | Neurologie | Psychiatrie |
| Magyarország | Neurológia | Pszichiátria |
| Malta | Newroloġija | Psikjatrija |
| Nederland | Neurologie | Psychiatrie |
| Österreich | Neurologie | Psychiatrie und Psychotherapeutische Medizin |
| Polska | Neurologia | Psychiatria |
| Portugal | Neurologia | Psiquiatria |
| România | Neurologie | Psihiatrie |
| Slovenija | Nevrologija | Psihiatrija |
| Slovensko | Neurológia | Psychiatria |
| Suomi/Finland | Neurologia/Neurologi | Psykiatria/Psykiatri |
| Sverige | Neurologi | Psykiatri |
| United Kingdom | Neurology | General psychiatry |

Neurologie

Psychiatrie

Minimální délka oboru odborné přípravy: 4 roky

Minimální délka oboru odborné přípravy: 4 roky

Země

Název

Název

Belgique/België/Belgien

Neurologie

Psychiatrie, particulièrement de l'adulte/Psychiatrie, meer bepaald in de volwassenpsychiatrie

България

Нервни болести

Психиатрия

Česká republika

Neurologie

Psychiatrie

Danmark

Neurologi

Psykiatri

Deutschland

Neurologie

Psychiatrie und Psychotherapie

Eesti

Neuroloogia

Psühhiaatria

Ελλάς

Νευρολογία

Ψυχιατρική

España

Neurología

Psiquiatría

France

Neurologie

Psychiatrie

Hrvatska

Neurologija

Psihijatrija

Ireland

Neurology

Psychiatry

Italia

Neurologia

Psichiatria

Κύπρος

Νευρολογία

Ψυχιατρική

Latvija

Neiroloģija

Psihiatrija

Lietuva

Neurologija

Psichiatrija

Luxembourg

Neurologie

Psychiatrie

Magyarország

Neurológia

Pszichiátria

Malta

Newroloġija

Psikjatrija

Nederland

Neurologie

Psychiatrie

Österreich

Neurologie

Psychiatrie und Psychotherapeutische Medizin

Polska

Neurologia

Psychiatria

Portugal

Neurologia

Psiquiatria

România

Neurologie

Psihiatrie

Slovenija

Nevrologija

Psihiatrija

Slovensko

Neurológia

Psychiatria

Suomi/Finland

Neurologia/Neurologi

Psykiatria/Psykiatri

Sverige

Neurologi

Psykiatri

United Kingdom

Neurology

General psychiatry

| | Radiologie a zobrazovací metody | Radiační onkologie |
| --- | --- | --- |
| | Minimální délka oboru odborné přípravy: 4 roky | Minimální délka oboru odborné přípravy: 4 roky |
| Země | Název | Název |
| Belgique/België/Belgien | Radiodiagnostic/Röntgendiagnose | Radiothérapie-oncologie/Radiotherapie-oncologie |
| България | Образна диагностика | Лъчелечение |
| Česká republika | Radiologie a zobrazovací metody | Radiační onkologie |
| Danmark | Radiologi | Klinisk Onkologi |
| Deutschland | (Diagnostische) Radiologie | Strahlentherapie |
| Eesti | Radioloogia | Onkoloogia |
| Ελλάς | Ακτινοδιαγνωστική | Ακτινοθεραπευτική – Ογκολογία |
| España | Radiodiagnóstico | Oncología radioterápica |
| France | Radiodiagnostic et imagerie médicale | Oncologie option oncologie radiothérapique |
| Hrvatska | Klinička radiologija | Onkologija i radioterapija |
| Ireland | Radiology | Radiation oncology |
| Italia | Radiodiagnostica | Radioterapia |
| Κύπρος | Ακτινολογία | Ακτινοθεραπευτική Ογκολογία |
| Latvija | Diagnostiskā radioloģija | Terapeitiskā radioloģija |
| Lietuva | Radiologija | Onkologija radioterapija |
| Luxembourg | Radiodiagnostic | Radiothérapie |
| Magyarország | Radiológia | Sugárterápia |
| Malta | Radjoloġija | Onkoloġija u Radjoterapija |
| Nederland | Radiologie | Radiotherapie |
| Österreich | Radiologie | Strahlentherapie-Radioonkologie |
| Polska | Radiologia i diagnostyka obrazowa | Radioterapia onkologiczna |
| Portugal | Radiodiagnóstico | Radioterapia |
| România | Radiologie-imagistică medicală | Radioterapie |
| Slovenija | Radiologija | Radioterapija in onkologija |
| Slovensko | Rádiológia | Radiačná onkológia |
| Suomi/Finland | Radiologia/Radiologi | Syöpätaudit/Cancersjukdomar |
| Sverige | Medicinsk radiologi | Tumörsjukdomar (allmän onkologi) |
| United Kingdom | Clinical radiology | Clinical oncology |

Radiologie a zobrazovací metody

Radiační onkologie

Minimální délka oboru odborné přípravy: 4 roky

Minimální délka oboru odborné přípravy: 4 roky

Země

Název

Název

Belgique/België/Belgien

Radiodiagnostic/Röntgendiagnose

Radiothérapie-oncologie/Radiotherapie-oncologie

България

Образна диагностика

Лъчелечение

Česká republika

Radiologie a zobrazovací metody

Radiační onkologie

Danmark

Radiologi

Klinisk Onkologi

Deutschland

(Diagnostische) Radiologie

Strahlentherapie

Eesti

Radioloogia

Onkoloogia

Ελλάς

Ακτινοδιαγνωστική

Ακτινοθεραπευτική – Ογκολογία

España

Radiodiagnóstico

Oncología radioterápica

France

Radiodiagnostic et imagerie médicale

Oncologie option oncologie radiothérapique

Hrvatska

Klinička radiologija

Onkologija i radioterapija

Ireland

Radiology

Radiation oncology

Italia

Radiodiagnostica

Radioterapia

Κύπρος

Ακτινολογία

Ακτινοθεραπευτική Ογκολογία

Latvija

Diagnostiskā radioloģija

Terapeitiskā radioloģija

Lietuva

Radiologija

Onkologija radioterapija

Luxembourg

Radiodiagnostic

Radiothérapie

Magyarország

Radiológia

Sugárterápia

Malta

Radjoloġija

Onkoloġija u Radjoterapija

Nederland

Radiologie

Radiotherapie

Österreich

Radiologie

Strahlentherapie-Radioonkologie

Polska

Radiologia i diagnostyka obrazowa

Radioterapia onkologiczna

Portugal

Radiodiagnóstico

Radioterapia

România

Radiologie-imagistică medicală

Radioterapie

Slovenija

Radiologija

Radioterapija in onkologija

Slovensko

Rádiológia

Radiačná onkológia

Suomi/Finland

Radiologia/Radiologi

Syöpätaudit/Cancersjukdomar

Sverige

Medicinsk radiologi

Tumörsjukdomar (allmän onkologi)

United Kingdom

Clinical radiology

Clinical oncology

| | Plastická chirurgie | Klinická biologie |
| --- | --- | --- |
| | Minimální délka oboru odborné přípravy: 5 let | Minimální délka oboru odborné přípravy: 4 roky |
| Země | Název | Název |
| Belgique/België/Belgien | Chirurgie plastique, reconstructrice et esthétique/Plastische, reconstructieve en esthetische heelkunde | Biologie clinique/Klinische biologie |
| България | Пластично-възстановителна и естетична хирургия | Клинична лаборатория |
| Česká republika | Plastická chirurgie | |
| Danmark | Plastikkirurgi | |
| Deutschland | — | Plastische (und Ästhetische) Chirurgie |

Plastická chirurgie

Klinická biologie

Minimální délka oboru odborné přípravy: 5 let

Minimální délka oboru odborné přípravy: 4 roky

Země

Název

Název

Belgique/België/Belgien

Chirurgie plastique, reconstructrice et esthétique/Plastische, reconstructieve en esthetische heelkunde

Biologie clinique/Klinische biologie

България

Пластично-възстановителна и естетична хирургия

Клинична лаборатория

Česká republika

Plastická chirurgie

Danmark

Plastikkirurgi

Deutschland

—

Plastische (und Ästhetische) Chirurgie

| — | Plastische und Ästhetische Chirurgie (12) |
| --- | --- |

—

Plastische und Ästhetische Chirurgie (12)

Laboratoriumsmedizin (13)

Eesti

Plastika- ja rekonstruktiivkirurgia

Laborimeditsiin

Ελλάς

Πλαστική Χειρουργική

España

Cirugía plástica, estética y reparadora

Análisis clínicos

France

Chirurgie plastique, reconstructrice et esthétique

Biologie médicale

Hrvatska

Plastična, rekonstrukcijska i estetska kirurgija

Ireland

Plastic, reconstructive and aesthetic surgery

Italia

Chirurgia plastica, ricostruttiva ed estetica

Patologia clinica

Κύπρος

Πλαστική Χειρουργική

Latvija

Plastiskā ķirurģija

Lietuva

Plastinė ir rekonstrukcinė chirurgija

Laboratorinė medicina

Luxembourg

Chirurgie plastique

Biologie clinique

Magyarország

Plasztikai (égési) sebészet

Orvosi laboratóriumi diagnosztika

Malta

Kirurġija Plastika

Nederland

Plastische chirurgie

Österreich

Plastische, Ästhetische und Rekonstruktive Chirurgie

Plastische, Rekonstruktive und Ästhetische Chirurgie (14)

Medizinische Biologie

Polska

Chirurgia plastyczna

Diagnostyka laboratoryjna

Portugal

Cirurgia plástica, estética e reconstrutiva

Patologia clínica

România

Chirurgie plastică, estetică şi microchirurgie reconstructivă

Medicină de laborator

Slovenija

Plastična, rekonstrukcijska in estetska kirurgija

Slovensko

Plastická chirurgia

Laboratórna medicína

Suomi/Finland

Plastiikkakirurgia/Plastikkirurgi

Sverige

Plastikkirurgi

United Kingdom

Plastic surgery

| | Lékařská mikrobiologie | Klinická biochemie |
| --- | --- | --- |
| | Minimální délka oboru odborné přípravy: 4 roky | Minimální délka oboru odborné přípravy: 4 roky |
| Země | Název | Název |
| Belgique/België/Belgien | | |
| България | Микробиология | Биохимия |
| Česká republika | Lékařská mikrobiologie | Klinická biochemie |
| Danmark | Klinisk mikrobiologi | Klinisk biokemi |
| Deutschland | — | Mikrobiologie (Virologie) und Infektionsepidemiologie |

Lékařská mikrobiologie

Klinická biochemie

Minimální délka oboru odborné přípravy: 4 roky

Minimální délka oboru odborné přípravy: 4 roky

Země

Název

Název

Belgique/België/Belgien

България

Микробиология

Биохимия

Česká republika

Lékařská mikrobiologie

Klinická biochemie

Danmark

Klinisk mikrobiologi

Klinisk biokemi

Deutschland

—

Mikrobiologie (Virologie) und Infektionsepidemiologie

| — | Mikrobiologie, Virologie und Infektionsepidemiologie (17) |
| --- | --- |

—

Mikrobiologie, Virologie und Infektionsepidemiologie (17)

Laboratoriumsmedizin (15)

Eesti

Ελλάς

| — | Ιατρική Βιοπαθολογία |
| --- | --- |

—

Ιατρική Βιοπαθολογία

| — | Μικροβιολογία |
| --- | --- |

—

Μικροβιολογία

España

Microbiología y parasitología

Bioquímica clínica

France

Hrvatska

Klinička mikrobiologija

Ireland

Microbiology

Chemical pathology

Italia

Microbiologia e virologia

Biochimica clinica

Κύπρος

Μικροβιολογία

Latvija

Mikrobioloģija

Lietuva

Luxembourg

Microbiologie

Chimie biologique

Magyarország

Orvosi mikrobiológia

Malta

Mikrobijoloġija

Patoloġija Kimika

Nederland

Medische microbiologie

Klinische chemie (16)

Österreich

| — | Hygiene und Mikrobiologie |
| --- | --- |

—

Hygiene und Mikrobiologie

| — | Klinische Mikrobiologie und Hygiene (18) |
| --- | --- |

—

Klinische Mikrobiologie und Hygiene (18)

| — | Klinische Mikrobiologie und Virologie (18) |
| --- | --- |

—

Klinische Mikrobiologie und Virologie (18)

Medizinische und Chemische Labordiagnostik

Polska

Mikrobiologia lekarska

Portugal

România

Slovenija

Klinična mikrobiologija

Medicinska biokemija

Slovensko

Klinická mikrobiológia

Klinická biochémia

Suomi/Finland

Kliininen mikrobiologia/Klinisk mikrobiologi

Kliininen kemia/Klinisk kemi

Sverige

Klinisk bakteriologi

Klinisk kemi

United Kingdom

Medical microbiology and virology

Chemical pathology

| | Alergologie a klinická imunologie | Hrudní chirurgie |
| --- | --- | --- |
| | Minimální délka oboru odborné přípravy: 4 roky | Minimální délka oboru odborné přípravy: 5 let |
| Země | Název | Název |
| Belgique/België/Belgien | | Chirurgie thoracique/Heelkunde op de thorax (19) |
| България | Клинична имунология | Гръдна хирургия Кардиохирургия |
| Česká republika | Alergologie a klinická imunologie | Hrudní chirurgie |
| Danmark | Klinisk immunologi | Thoraxkirurgi |
| Deutschland | | Thoraxchirurgie |
| Eesti | | Torakaalkirurgia |
| Ελλάς | | Χειρουργική Θώρακος |
| España | Inmunología | — | Cirugía torácica |

Alergologie a klinická imunologie

Hrudní chirurgie

Minimální délka oboru odborné přípravy: 4 roky

Minimální délka oboru odborné přípravy: 5 let

Země

Název

Název

Belgique/België/Belgien

Chirurgie thoracique/Heelkunde op de thorax (19)

България

Клинична имунология

Гръдна хирургия Кардиохирургия

Česká republika

Alergologie a klinická imunologie

Hrudní chirurgie

Danmark

Klinisk immunologi

Thoraxkirurgi

Deutschland

Thoraxchirurgie

Eesti

Torakaalkirurgia

Ελλάς

Χειρουργική Θώρακος

España

Inmunología

—

Cirugía torácica

| — | Cirugía cardiovascular |
| --- | --- |

—

Cirugía cardiovascular

France

Chirurgie thoracique et cardiovasculaire

Hrvatska

Alergologija i klinička imunologija

Ireland

Immunology (clinical and laboratory)

Cardiothoracic surgery

Italia

| — | Chirurgia toracica |
| --- | --- |

—

Chirurgia toracica

| — | Cardiochirurgia |
| --- | --- |

—

Cardiochirurgia

Κύπρος

Ανοσολογία

Χειρουργική Θώρακος

Latvija

Imunoloģija

Torakālā ķirurģija

Lietuva

Krūtinės chirurgija

Luxembourg

Immunologie

Chirurgie thoracique

Magyarország

Allergológia és klinikai immunológia

Mellkassebészet

Malta

Immunoloġija

Kirurġija Kardjo-Toraċika

Nederland

Cardio-thoracale chirurgie

Österreich

| — | Immunologie |
| --- | --- |

—

Immunologie

| — | Klinische Immunologie (20) |
| --- | --- |

—

Klinische Immunologie (20)

Thoraxchirurgie

Polska

Immunologia kliniczna

Chirurgia klatki piersiowej

Portugal

Cirurgia cardiotorácica

România

Chirurgie toracică

Slovenija

Torakalna kirurgija

Slovensko

Klinická imunológia a alergológia

Hrudníková chirurgia

Suomi/Finland

Sydän-ja rintaelinkirurgia/Hjärt- och thoraxkirurgi

Sverige

Klinisk immunologi

Thoraxkirurgi

United Kingdom

Immunology

Cardo-thoracic surgery

| | Dětská chirurgie | Cévní chirurgie |
| --- | --- | --- |
| | Minimální délka oboru odborné přípravy: 5 let | Minimální délka oboru odborné přípravy: 5 let |
| Země | Název | Název |
| Belgique/België/Belgien | | Chirurgie des vaisseaux/Bloedvatenheelkunde (21) |
| България | Детска хирургия | Съдова хирургия |
| Česká republika | Dětská chirurgie | Cévní chirurgie |
| Danmark | | Karkirurgi |
| Deutschland | Kinderchirurgie | Gefäßchirurgie |
| Eesti | Lastekirurgia | Kardiovaskulaarkirurgia |
| Ελλάς | Χειρουργική Παίδων | Αγγειοχειρουργική |
| España | Cirugía pediátrica | Angiología y cirugía vascular |
| France | Chirurgie infantile | Chirurgie vasculaire |
| Hrvatska | Dječja kirurgija | Vaskularna kirurgija |
| Ireland | Paediatric surgery | |
| Italia | Chirurgia pediatrica | Chirurgia vascolare |
| Κύπρος | Χειρουργική Παίδων | Χειρουργική Αγγείων |
| Latvija | Bērnu ķirurģija | Asinsvadu ķirurģija |
| Lietuva | Vaikų chirurgija | Kraujagyslių chirurgija |
| Luxembourg | Chirurgie pédiatrique | Chirurgie vasculaire |
| Magyarország | Gyermeksebészet | Érsebészet |
| Malta | Kirurgija Pedjatrika | Kirurġija Vaskolari |
| Nederland | | |
| Österreich | Kinder- und Jugendchirurgie | Allgemeinchirurgie und Gefäßchirurgie |
| Polska | Chirurgia dziecięca | Chirurgia naczyniowa |
| Portugal | Cirurgia pediátrica | Angologia/Cirurgia vascular |
| România | Chirurgie pediatrică | Chirurgie vasculară |
| Slovenija | | Kardiovaskularna kirurgija |
| Slovensko | Detská chirurgia | Cievna chirurgia |
| Suomi/Finland | Lastenkirurgia/Barnkirurgi | Verisuonikirurgia/Kärlkirurgi |
| Sverige | Barn- och ungdomskirurgi | |
| United Kingdom | Paediatric surgery | Vascular surgery |

Dětská chirurgie

Cévní chirurgie

Minimální délka oboru odborné přípravy: 5 let

Minimální délka oboru odborné přípravy: 5 let

Země

Název

Název

Belgique/België/Belgien

Chirurgie des vaisseaux/Bloedvatenheelkunde (21)

България

Детска хирургия

Съдова хирургия

Česká republika

Dětská chirurgie

Cévní chirurgie

Danmark

Karkirurgi

Deutschland

Kinderchirurgie

Gefäßchirurgie

Eesti

Lastekirurgia

Kardiovaskulaarkirurgia

Ελλάς

Χειρουργική Παίδων

Αγγειοχειρουργική

España

Cirugía pediátrica

Angiología y cirugía vascular

France

Chirurgie infantile

Chirurgie vasculaire

Hrvatska

Dječja kirurgija

Vaskularna kirurgija

Ireland

Paediatric surgery

Italia

Chirurgia pediatrica

Chirurgia vascolare

Κύπρος

Χειρουργική Παίδων

Χειρουργική Αγγείων

Latvija

Bērnu ķirurģija

Asinsvadu ķirurģija

Lietuva

Vaikų chirurgija

Kraujagyslių chirurgija

Luxembourg

Chirurgie pédiatrique

Chirurgie vasculaire

Magyarország

Gyermeksebészet

Érsebészet

Malta

Kirurgija Pedjatrika

Kirurġija Vaskolari

Nederland

Österreich

Kinder- und Jugendchirurgie

Allgemeinchirurgie und Gefäßchirurgie

Polska

Chirurgia dziecięca

Chirurgia naczyniowa

Portugal

Cirurgia pediátrica

Angologia/Cirurgia vascular

România

Chirurgie pediatrică

Chirurgie vasculară

Slovenija

Kardiovaskularna kirurgija

Slovensko

Detská chirurgia

Cievna chirurgia

Suomi/Finland

Lastenkirurgia/Barnkirurgi

Verisuonikirurgia/Kärlkirurgi

Sverige

Barn- och ungdomskirurgi

United Kingdom

Paediatric surgery

Vascular surgery

| | Kardiologie | Gastroenterologie |
| --- | --- | --- |
| | Minimální délka oboru odborné přípravy: 4 roky | Minimální délka oboru odborné přípravy: 4 roky |
| Země | Název | Název |
| Belgique/België/Belgien | Cardiologie | Gastro-entérologie/Gastro-enterologie |
| България | Кардиология | Гастроентерология (22) |
| Česká republika | Kardiologie | Gastroenterologie |
| Danmark | Intern medicin: kardiologi | Intern medicin: gastroenterology og hepatologi |
| Deutschland | — | Innere Medizin und Schwerpunkt Kardiologie |

Kardiologie

Gastroenterologie

Minimální délka oboru odborné přípravy: 4 roky

Minimální délka oboru odborné přípravy: 4 roky

Země

Název

Název

Belgique/België/Belgien

Cardiologie

Gastro-entérologie/Gastro-enterologie

България

Кардиология

Гастроентерология (22)

Česká republika

Kardiologie

Gastroenterologie

Danmark

Intern medicin: kardiologi

Intern medicin: gastroenterology og hepatologi

Deutschland

—

Innere Medizin und Schwerpunkt Kardiologie

| — | Innere Medizin und Kardiologie (23) |
| --- | --- |

—

Innere Medizin und Kardiologie (23)

| — | Innere Medizin und Schwerpunkt Gastroenterologie |
| --- | --- |

—

Innere Medizin und Schwerpunkt Gastroenterologie

| — | Innere Medizin und Gastroenterologie (23) |
| --- | --- |

—

Innere Medizin und Gastroenterologie (23)

Eesti

Kardioloogia

Gastroenteroloogia

Ελλάς

Καρδιολογία

Γαστρεντερολογία

España

Cardiología

Aparato digestivo

France

Cardiologie et maladies vasculaires

Gastro-entérologie et hépatologie

Hrvatska

Kardiologija

Gastroenterologija

Ireland

Cardiology

Gastro-enterology

Italia

Malattie dell'apparato cardiovascolare

Gastroenterologia

Κύπρος

Καρδιολογία

Γαστρεντερολογία

Latvija

Kardioloģija

Gastroenteroloģija

Lietuva

Kardiologija

Gastroenterologija

Luxembourg

Cardiologie et angiologie

Gastro-enterologie

Magyarország

Kardiológia

Gasztroenterológia

Malta

Kardjoloġija

Gastroenteroloġija

Nederland

Cardiologie

Maag-darm-leverziekten

Österreich

Innere Medizin und Kardiologie

Innere Medizin und Gastroenterologie und Hepatologie

Polska

Kardiologia

Gastrenterologia

Portugal

Cardiologia

Gastrenterologia

România

Cardiologie

Gastroenterologie

Slovenija

Kardiologija in vaskularna medicina

Gastroenterologija

Slovensko

Kardiológia

Gastroenterológia

Suomi/Finland

Kardiologia/Kardiologi

Gastroenterologia/Gastroenterologi

Sverige

Kardiologi

Medicinsk gastroenterologi och hepatologi

United Kingdom

Cardiology

Gastroenterology

| | Revmatologie | Hematologie a transfúzní lékařství |
| --- | --- | --- |
| | Minimální délka oboru odborné přípravy: 4 roky | Minimální délka oboru odborné přípravy: 3 roky |
| Země | Název | Název |
| Belgique/België/Belgien | Rhumathologie/reumatologie | |
| България | Ревматология | Клинична хематология |
| Česká republika | Revmatologie | Hematologie a transfúzní lékařství |
| Danmark | Intern medicin: reumatologi | Intern medicin: hæmatologi |
| Deutschland | — | Innere Medizin und Schwerpunkt Rheumatologie |

Revmatologie

Hematologie a transfúzní lékařství

Minimální délka oboru odborné přípravy: 4 roky

Minimální délka oboru odborné přípravy: 3 roky

Země

Název

Název

Belgique/België/Belgien

Rhumathologie/reumatologie

България

Ревматология

Клинична хематология

Česká republika

Revmatologie

Hematologie a transfúzní lékařství

Danmark

Intern medicin: reumatologi

Intern medicin: hæmatologi

Deutschland

—

Innere Medizin und Schwerpunkt Rheumatologie

| — | Innere Medizin und Rheumatologie (24) |
| --- | --- |

—

Innere Medizin und Rheumatologie (24)

| — | Innere Medizin und Schwerpunkt Hämatologie und Onkologie |
| --- | --- |

—

Innere Medizin und Schwerpunkt Hämatologie und Onkologie

| — | Innere Medizin und Hämatologie und Onkologie (24) |
| --- | --- |

—

Innere Medizin und Hämatologie und Onkologie (24)

Eesti

Reumatoloogia

Hematoloogia

Ελλάς

Ρευματολογία

Αιματολογία

España

Reumatología

Hematología y hemoterapia

France

Rhumatologie

Hrvatska

Reumatologija

Hematologija

Ireland

Rheumatology

Haematology (clinical and laboratory)

Italia

Reumatologia

Ematologia

Κύπρος

Ρευματολογία

Αιματολογία

Latvija

Reimatoloģija

Hematoloģija

Lietuva

Reumatologija

Hematologija

Luxembourg

Rhumatologie

Hématologie

Magyarország

Reumatológia

Hematológia

Malta

Rewmatoloġija

Ematoloġija

Nederland

Reumatologie

Österreich

Innere Medizin und Rheumatologie

Innere Medizin und Hämatologie und internistische Onkologie

Polska

Reumatologia

Hematologia

Portugal

Reumatologia

Imuno-hemoterapia

România

Reumatologie

Hematologie

Slovenija

Revmatologija

Hematologija

Slovensko

Reumatológia

Hematológia a transfúziológia

Suomi/Finland

Reumatologia/Reumatologi

Kliininen hematologia/Klinisk hematologi

Sverige

Reumatologi

Hematologi

United Kingdom

Rheumatology

Haematology

| | Endokrinologie | Rehabilitační a fyzikální medicína |
| --- | --- | --- |
| | Minimální délka oboru odborné přípravy: 3 roky | Minimální délka oboru odborné přípravy: 3 roky |
| Země | Název | Název |
| Belgique/België/Belgien | | Médecine physique et réadaptation/Fysische geneeskunde en revalidatie |
| България | Ендокринология и болести на обмяната | Физикална и рехабилитационна медицина |
| Česká republika | Diabelotologie a endokrinologie | Rehabilitační a fyzikální medicína |
| Danmark | Intern medicin: endokrinologi | |
| Deutschland | — | Innere Medizin und Schwerpunkt Endokrinologie und Diabetologie |

Endokrinologie

Rehabilitační a fyzikální medicína

Minimální délka oboru odborné přípravy: 3 roky

Minimální délka oboru odborné přípravy: 3 roky

Země

Název

Název

Belgique/België/Belgien

Médecine physique et réadaptation/Fysische geneeskunde en revalidatie

България

Ендокринология и болести на обмяната

Физикална и рехабилитационна медицина

Česká republika

Diabelotologie a endokrinologie

Rehabilitační a fyzikální medicína

Danmark

Intern medicin: endokrinologi

Deutschland

—

Innere Medizin und Schwerpunkt Endokrinologie und Diabetologie

| — | Innere Medizin und Endokrinologie und Diabetologie (25) |
| --- | --- |

—

Innere Medizin und Endokrinologie und Diabetologie (25)

Physikalische und Rehabilitative Medizin

Eesti

Endokrinoloogia

Taastusravi ja füsiaatria

Ελλάς

Ενδοκρινολογία

Φυσική Ιατρική και Αποκατάσταση

España

Endocrinología y nutrición

Medicina física y rehabilitación

France

Endocrinologie – diabète – maladies métaboliques

Médecine physique et de réadaptation

Hrvatska

Endokrinologija i dijabetologija

Fizikalna medicina i rehabilitacija

Ireland

Endocrinology and diabetes mellitus

Italia

Endocrinologia e malattie del ricambio

Medicina fisica e riabilitazione

Κύπρος

Ενδοκρινολογία

Φυσική Ιατρική και Αποκατάσταση

Latvija

Endokrinoloģija

Rehabilitoloģija Fiziskā rehabilitācija

Fizikālā medicīna

Lietuva

Endokrinologija

Fizinė medicina ir reabilitacija

Luxembourg

Endocrinologie, maladies du métabolisme et de la nutrition

Rééducation et réadaptation fonctionnelles

Magyarország

Endokrinológia

Fizikális medicina és rehabilitációs orvoslás

Malta

Endokrinoloġija u Dijabete

Nederland

Revalidatiegeneeskunde

Österreich

Innere Medizin und Endokrinologie und Diabetologie

Physikalische Medizin und Allgemeine Rehabilitation

Polska

Endokrynologia

Rehabilitacja medyczna

Portugal

Endocrinologia/Nutrição

Medicina física e de reabilitação

România

Endocrinologie

Reabilitare Medicală

Slovenija

Fizikalna in rehabilitacijska medicina

Slovensko

Endokrinológia

Fyziatria, balneológia a liečebná rehabilitácia

Suomi/Finland

Endokrinologia/Endokrinologi

Fysiatria/Fysiatri

Sverige

Endokrina sjukdomar

Rehabiliteringsmedicin

United Kingdom

Endocrinology and diabetes mellitus

| | Neuropsychiatrie | Dermatovenerologie |
| --- | --- | --- |
| | Minimální délka oboru odborné přípravy: 5 let | Minimální délka oboru odborné přípravy: 3 roky |
| Země | Název | Název |
| Belgique/België/Belgien | Neuropsychiatrie (26) | Dermato-vénéréologie/Dermato-venereologie |
| България | | Кожни и венерически болести |
| Česká republika | | Dermatovenerologie |
| Danmark | | Dermato-venerologi |
| Deutschland | Nervenheilkunde (Neurologie und Psychiatrie) | Haut – und Geschlechtskrankheiten |
| Eesti | | Dermatoveneroloogia |
| Ελλάς | Νευρολογία – Ψυχιατρική | Δερματολογία – Αφροδισιολογία |
| España | | Dermatología médico-quirúrgica y venereología |
| France | Neuropsychiatrie (27) | Dermatologie et vénéréologie |
| Hrvatska | | Dermatologija i venerologija |
| Ireland | | |
| Italia | Neuropsichiatria (28) | Dermatologia e venerologia |
| Κύπρος | Νευρολογία – Ψυχιατρική | Δερματολογία – Αφροδισιολογία |
| Latvija | | Dermatoloģija un veneroloģija |
| Lietuva | | Dermatovenerologija |
| Luxembourg | Neuropsychiatrie (29) | Dermato-vénéréologie |
| Magyarország | | Bőrgyógyászat |
| Malta | | Dermato-venerejoloġija |
| Nederland | Zenuw – en zielsziekten (30) | Dermatologie en venerologie |
| Österreich | Neurologie und Psychiatrie (31) | Haut- und Geschlechtskrankheiten |
| Polska | | Dermatologia i wenerologia |
| Portugal | | Dermatovenereologia |
| România | | Dermatovenerologie |
| Slovenija | | Dermatovenerologija |
| Slovensko | Neuropsychiatria | Dermatovenerológia |
| Suomi/Finland | | Ihotaudit ja allergologia/Hudsjukdomar och allergologi |
| Sverige | | Hud- och könssjukdomar |
| United Kingdom | | |

Neuropsychiatrie

Dermatovenerologie

Minimální délka oboru odborné přípravy: 5 let

Minimální délka oboru odborné přípravy: 3 roky

Země

Název

Název

Belgique/België/Belgien

Neuropsychiatrie (26)

Dermato-vénéréologie/Dermato-venereologie

България

Кожни и венерически болести

Česká republika

Dermatovenerologie

Danmark

Dermato-venerologi

Deutschland

Nervenheilkunde (Neurologie und Psychiatrie)

Haut – und Geschlechtskrankheiten

Eesti

Dermatoveneroloogia

Ελλάς

Νευρολογία – Ψυχιατρική

Δερματολογία – Αφροδισιολογία

España

Dermatología médico-quirúrgica y venereología

France

Neuropsychiatrie (27)

Dermatologie et vénéréologie

Hrvatska

Dermatologija i venerologija

Ireland

Italia

Neuropsichiatria (28)

Dermatologia e venerologia

Κύπρος

Νευρολογία – Ψυχιατρική

Δερματολογία – Αφροδισιολογία

Latvija

Dermatoloģija un veneroloģija

Lietuva

Dermatovenerologija

Luxembourg

Neuropsychiatrie (29)

Dermato-vénéréologie

Magyarország

Bőrgyógyászat

Malta

Dermato-venerejoloġija

Nederland

Zenuw – en zielsziekten (30)

Dermatologie en venerologie

Österreich

Neurologie und Psychiatrie (31)

Haut- und Geschlechtskrankheiten

Polska

Dermatologia i wenerologia

Portugal

Dermatovenereologia

România

Dermatovenerologie

Slovenija

Dermatovenerologija

Slovensko

Neuropsychiatria

Dermatovenerológia

Suomi/Finland

Ihotaudit ja allergologia/Hudsjukdomar och allergologi

Sverige

Hud- och könssjukdomar

United Kingdom

| | Radiologie | Dětská a dorostová psychiatrie |
| --- | --- | --- |
| | Minimální délka oboru odborné přípravy: 4 roky | Minimální délka oboru odborné přípravy: 4 roky |
| Země | Název | Název |
| Belgique/België/Belgien | | Psychiatrie, particulièrement en psychiatrie infanto-juvénile/Psychiatrie, meer bepaald in de kinder- en jeugdpsychiatrie |
| България | Радиобиология | Детска психиатрия |
| Česká republika | | Dětská a dorostová psychiatrie |
| Danmark | | Børne- og ungdomspsykiatri |
| Deutschland | Radiologie | Kinder – und Jugendpsychiatrie und –psychotherapie |
| Eesti | | |
| Ελλάς | Ακτινολογία – Ραδιολογία | Παιδοψυχιατρική |
| España | Electroradiología (32) | |
| France | Electro-radiologie (33) | Pédopsychiatrie (38) |
| Hrvatska | Klinička radiologija | Dječja i adolescentna psihijatrija |
| Ireland | | Child and adolescent psychiatry |
| Italia | Radiologia (34) | Neuropsichiatria infantile |
| Κύπρος | | Παιδοψυχιατρική |
| Latvija | | Bērnu psihiatrija |
| Lietuva | | Vaikų ir paauglių psichiatrija |
| Luxembourg | Électroradiologie (35) | Psychiatrie infantile |
| Magyarország | Radiológia | Gyermek- és ifjúsági pszichiátria |
| Malta | | |
| Nederland | Radiologie (36) | |
| Österreich | Radiologie (37) | — | - Kinder- und Jugendpsychiatrie |

Radiologie

Dětská a dorostová psychiatrie

Minimální délka oboru odborné přípravy: 4 roky

Minimální délka oboru odborné přípravy: 4 roky

Země

Název

Název

Belgique/België/Belgien

Psychiatrie, particulièrement en psychiatrie infanto-juvénile/Psychiatrie, meer bepaald in de kinder- en jeugdpsychiatrie

България

Радиобиология

Детска психиатрия

Česká republika

Dětská a dorostová psychiatrie

Danmark

Børne- og ungdomspsykiatri

Deutschland

Radiologie

Kinder – und Jugendpsychiatrie und –psychotherapie

Eesti

Ελλάς

Ακτινολογία – Ραδιολογία

Παιδοψυχιατρική

España

Electroradiología (32)

France

Electro-radiologie (33)

Pédopsychiatrie (38)

Hrvatska

Klinička radiologija

Dječja i adolescentna psihijatrija

Ireland

Child and adolescent psychiatry

Italia

Radiologia (34)

Neuropsichiatria infantile

Κύπρος

Παιδοψυχιατρική

Latvija

Bērnu psihiatrija

Lietuva

Vaikų ir paauglių psichiatrija

Luxembourg

Électroradiologie (35)

Psychiatrie infantile

Magyarország

Radiológia

Gyermek- és ifjúsági pszichiátria

Malta

Nederland

Radiologie (36)

Österreich

Radiologie (37)

—

- Kinder- und Jugendpsychiatrie

| — | Kinder- und Jugendpsychiatrie und Psychotherapeutische Medizin (39) |
| --- | --- |

—

Kinder- und Jugendpsychiatrie und Psychotherapeutische Medizin (39)

Polska

Psychiatria dzieci i młodzieży

Portugal

Radiologia

Psiquiatria da infância e da adolescência

România

Psihiatrie pediatrică

Slovenija

Radiologija

Otroška in mladostniška psihiatrija

Slovensko

Detská psychiatria

Suomi/Finland

Lastenpsykiatria/Barnpsykiatri

Sverige

Barn- och ungdomspsykiatri

United Kingdom

Child and adolescent psychiatry

| | Geriatrie | Nefrologie |
| --- | --- | --- |
| | Minimální délka oboru odborné přípravy: 4 roky | Minimální délka oboru odborné přípravy: 4 roky |
| Země | Název | Název |
| Belgique/België/Belgien | Gériatrie/Geriatrie | |
| България | Гериатрична медицина | Нефрология |
| Česká republika | Geriatrie | Nefrologie |
| Danmark | Intern medicin: geriatric | Intern medicin: nefrologi |
| Deutschland | | — | Innere Medizin und Schwerpunkt Nephrologie |

Geriatrie

Nefrologie

Minimální délka oboru odborné přípravy: 4 roky

Minimální délka oboru odborné přípravy: 4 roky

Země

Název

Název

Belgique/België/Belgien

Gériatrie/Geriatrie

България

Гериатрична медицина

Нефрология

Česká republika

Geriatrie

Nefrologie

Danmark

Intern medicin: geriatric

Intern medicin: nefrologi

Deutschland

—

Innere Medizin und Schwerpunkt Nephrologie

| — | Innere Medizin und Nephrologie (40) |
| --- | --- |

—

Innere Medizin und Nephrologie (40)

Eesti

Nefroloogia

Ελλάς

Νεφρολογία

España

Geriatría

Nefrología

France

Néphrologie

Hrvatska

Nefrologija

Ireland

Geriatric medicine

Nephrology

Italia

Geriatria

Nefrologia

Κύπρος

Γηριατρική

Νεφρολογία

Latvija

Nefroloģija

Lietuva

Geriatrija

Nefrologija

Luxembourg

Gériatrie

Néphrologie

Magyarország

Geriátria

Nefrológia

Malta

Ġerjatrija

Nefroloġija

Nederland

Klinische geriatrie

Österreich

Innere Medizin und Nephrologie

Polska

Geriatria

Nefrologia

Portugal

Nefrologia

România

Geriatrie şi gerontologie

Nefrologie

Slovenija

Nefrologija

Slovensko

Geriatria

Nefrológia

Suomi/Finland

Geriatria/Geriatri

Nefrologia/Nefrologi

Sverige

Geriatrik

Medicinska njursjukdomar (nefrologi)

United Kingdom

Geriatric medicine

Renal medicine

| | Infekční lékařství | Hygiena a epidemiologie |
| --- | --- | --- |
| | Minimální délka oboru odborné přípravy: 4 roky | Minimální délka oboru odborné přípravy: 4 roky |
| Země | Název | Název |
| Belgique/België/Belgien | | |
| България | Инфекциозни болести | Социална медицина и здравен мениджмънт комунална хигиена |
| Česká republika | Infekční lékařství | Hygiena a epidemiologie |
| Danmark | Intern medicin: infektionsmedicin | Samfundsmedicin |
| Deutschland | | Öffentliches Gesundheitswesen |
| Eesti | Infektsioonhaigused | |
| Ελλάς | | Κοινωνική Iατρική |
| España | | Medicina preventiva y salud pública |
| France | | Santé publique et médecine sociale |
| Hrvatska | Infektologija | Javnozdravstvena medicina |
| Ireland | Infectious diseases | Public health medicine |
| Italia | Malattie infettive | Igiene e medicina preventiva |
| Κύπρος | Λοιμώδη Νοσήματα | — | Υγειονολογία |

Infekční lékařství

Hygiena a epidemiologie

Minimální délka oboru odborné přípravy: 4 roky

Minimální délka oboru odborné přípravy: 4 roky

Země

Název

Název

Belgique/België/Belgien

България

Инфекциозни болести

Социална медицина и здравен мениджмънт комунална хигиена

Česká republika

Infekční lékařství

Hygiena a epidemiologie

Danmark

Intern medicin: infektionsmedicin

Samfundsmedicin

Deutschland

Öffentliches Gesundheitswesen

Eesti

Infektsioonhaigused

Ελλάς

Κοινωνική Iατρική

España

Medicina preventiva y salud pública

France

Santé publique et médecine sociale

Hrvatska

Infektologija

Javnozdravstvena medicina

Ireland

Infectious diseases

Public health medicine

Italia

Malattie infettive

Igiene e medicina preventiva

Κύπρος

Λοιμώδη Νοσήματα

—

Υγειονολογία

| — | Κοινοτική Ιατρική |
| --- | --- |

—

Κοινοτική Ιατρική

Latvija

Infektoloģija

Lietuva

Infektologija

Luxembourg

Maladies contagieuses

Santé publique

Magyarország

Infektológia

Megelőző orvostan és népegészségtan

Malta

Mard Infettiv

Saħħa Pubblika

Nederland

Maatschappij en gezondheid

Österreich

Innere Medizin und Infektiologie

| — | Sozialmedizin |
| --- | --- |

—

Sozialmedizin

| — | Public Health (41) |
| --- | --- |

—

Public Health (41)

Polska

Choroby zakaźne

Zdrowie publiczne, epidemiologia

Portugal

Doenças infecciosas

Saúde pública

România

Boli infecţioase

Sănătate publică şi management

Slovenija

Infektologija

Javno zdravje

Slovensko

Infektológia

Verejné zdravotníctvo

Suomi/Finland

Infektiosairaudet/Infektionssjukdomar

Terveydenhuolto/Hälsovård

Sverige

Infektionssjukdomar

Socialmedicin

United Kingdom

Infectious diseases

Public health medicine

| | Klinická farmakologie | Pracovní lékařství |
| --- | --- | --- |
| | Minimální délka oboru odborné přípravy: 4 roky | Minimální délka oboru odborné přípravy: 4 roky |
| Země | Název | Název |
| Belgique/België/Belgien | | Médecine du travail/Arbeidsgeneeskunde |
| България | Клинична фармакология и терапия Фармакология | Трудова медицина |
| Česká republika | Klinická farmakologie | Pracovní lékařství |
| Danmark | Klinisk farmakologi | Arbejdsmedicin |
| Deutschland | Pharmakologie und Toxikologie | Arbeitsmedizin |
| Eesti | | |
| Ελλάς | | Ιατρική της Εργασίας |
| España | Farmacología clínica | Medicina del trabajo |
| France | | Médecine du travail |
| Hrvatska | Klinička farmakologija s toksikologijom | Medicina rada i športa |
| Ireland | Clinical pharmacology and therapeutics | Occupational medicine |
| Italia | Farmacologia | Medicina del lavoro |
| Κύπρος | | Ιατρική της Εργασίας |
| Latvija | | Arodslimības |
| Lietuva | | Darbo medicina |
| Luxembourg | | Médecine du travail |
| Magyarország | Klinikai farmakológia | Foglalkozás-orvostan (üzemorvostan) |
| Malta | Farmakoloġija Klinika u t-Terapewtika | Mediċina Okkupazzjonali |
| Nederland | | — | Arbeid en gezondheid, bedrijfsgeneeskunde |

Klinická farmakologie

Pracovní lékařství

Minimální délka oboru odborné přípravy: 4 roky

Minimální délka oboru odborné přípravy: 4 roky

Země

Název

Název

Belgique/België/Belgien

Médecine du travail/Arbeidsgeneeskunde

България

Клинична фармакология и терапия Фармакология

Трудова медицина

Česká republika

Klinická farmakologie

Pracovní lékařství

Danmark

Klinisk farmakologi

Arbejdsmedicin

Deutschland

Pharmakologie und Toxikologie

Arbeitsmedizin

Eesti

Ελλάς

Ιατρική της Εργασίας

España

Farmacología clínica

Medicina del trabajo

France

Médecine du travail

Hrvatska

Klinička farmakologija s toksikologijom

Medicina rada i športa

Ireland

Clinical pharmacology and therapeutics

Occupational medicine

Italia

Farmacologia

Medicina del lavoro

Κύπρος

Ιατρική της Εργασίας

Latvija

Arodslimības

Lietuva

Darbo medicina

Luxembourg

Médecine du travail

Magyarország

Klinikai farmakológia

Foglalkozás-orvostan (üzemorvostan)

Malta

Farmakoloġija Klinika u t-Terapewtika

Mediċina Okkupazzjonali

Nederland

—

Arbeid en gezondheid, bedrijfsgeneeskunde

| — | Arbeid en gezondheid, verzekeringsgeneeskunde |
| --- | --- |

—

Arbeid en gezondheid, verzekeringsgeneeskunde

Österreich

Pharmakologie und Toxikologie

| — | Arbeitsmedizin |
| --- | --- |

—

Arbeitsmedizin

| — | Arbeitsmedizin und angewandte Physiologie (42) |
| --- | --- |

—

Arbeitsmedizin und angewandte Physiologie (42)

Polska

Farmakologia kliniczna

Medycyna pracy

Portugal

Medicina do trabalho

România

Farmacologie clinică

Medicina muncii

Slovenija

Medicina dela, prometa in športa

Slovensko

Klinická farmakológia

Pracovné lekárstvo

Suomi/Finland

Kliininen farmakologia ja lääkehoito/Klinisk farmakologi och läkemedelsbehandling

Työterveyshuolto/Företagshälsovård

Sverige

Klinisk farmakologi

Yrkes- och miljömedicin

United Kingdom

Clinical pharmacology and therapeutics

Occupational medicine

| | Alergologie a klinická imunologie | Nukleární medicína |
| --- | --- | --- |
| | Minimální délka oboru odborné přípravy: 3 roky | Minimální délka oboru odborné přípravy: 4 roky |
| Země | Název | Název |
| Belgique/België/Belgien | | Médecine nucléaire/Nucleaire geneeskunde |
| България | Клинична алергология | Нуклеарна медицина |
| Česká republika | Alergologie a klinická imunologie | Nukleární medicína |
| Danmark | | Klinisk fysiologi og nuklearmedicin |
| Deutschland | | Nuklearmedizin |
| Eesti | | |
| Ελλάς | Αλλεργιολογία | Πυρηνική Ιατρική |
| España | Alergología | Medicina nuclear |
| France | | Médecine nucléaire |
| Hrvatska | Alergologija i klinička imunologija | Nuklearna medicina |
| Ireland | | |
| Italia | Allergologia ed immunologia clinica | Medicina nucleare |
| Κύπρος | Αλλεργιολογία | Πυρηνική Ιατρική |
| Latvija | Alergoloģija | |
| Lietuva | Alergologija ir klinikinė imunologija | |
| Luxembourg | | Médecine nucléaire |
| Magyarország | Allergológia és klinikai immunológia | Nukleáris medicina |
| Malta | | Mediċina Nukleari |
| Nederland | Allergologie (43) | Nucleaire geneeskunde |
| Österreich | | Nuklearmedizin |
| Polska | Alergologia | Medycyna nuklearna |
| Portugal | Imuno-alergologia | Medicina nuclear |
| România | Alergologie şi imunologie clinică | Medicină nucleară |
| Slovenija | | Nuklearna medicina |
| Slovensko | Klinická imunológia a alergológia | Nukleárna medicína |
| Suomi/Finland | | Kliininen fysiologia ja isotooppilääketiede/Klinisk fysiologi och nukleärmedicin |
| Sverige | Allergisjukdomar | Nukleärmedicin |
| United Kingdom | | Nuclear medicine |

Alergologie a klinická imunologie

Nukleární medicína

Minimální délka oboru odborné přípravy: 3 roky

Minimální délka oboru odborné přípravy: 4 roky

Země

Název

Název

Belgique/België/Belgien

Médecine nucléaire/Nucleaire geneeskunde

България

Клинична алергология

Нуклеарна медицина

Česká republika

Alergologie a klinická imunologie

Nukleární medicína

Danmark

Klinisk fysiologi og nuklearmedicin

Deutschland

Nuklearmedizin

Eesti

Ελλάς

Αλλεργιολογία

Πυρηνική Ιατρική

España

Alergología

Medicina nuclear

France

Médecine nucléaire

Hrvatska

Alergologija i klinička imunologija

Nuklearna medicina

Ireland

Italia

Allergologia ed immunologia clinica

Medicina nucleare

Κύπρος

Αλλεργιολογία

Πυρηνική Ιατρική

Latvija

Alergoloģija

Lietuva

Alergologija ir klinikinė imunologija

Luxembourg

Médecine nucléaire

Magyarország

Allergológia és klinikai immunológia

Nukleáris medicina

Malta

Mediċina Nukleari

Nederland

Allergologie (43)

Nucleaire geneeskunde

Österreich

Nuklearmedizin

Polska

Alergologia

Medycyna nuklearna

Portugal

Imuno-alergologia

Medicina nuclear

România

Alergologie şi imunologie clinică

Medicină nucleară

Slovenija

Nuklearna medicina

Slovensko

Klinická imunológia a alergológia

Nukleárna medicína

Suomi/Finland

Kliininen fysiologia ja isotooppilääketiede/Klinisk fysiologi och nukleärmedicin

Sverige

Allergisjukdomar

Nukleärmedicin

United Kingdom

Nuclear medicine

| | Maxilofaciální chirurgie (základní vzdělávání lékařů) | Biologická hematologie |
| --- | --- | --- |
| | Minimální délka oboru odborné přípravy: 5 let | Minimální délka oboru odborné přípravy: 4 roky |
| Země | Název | Název |
| Belgique/België/Belgien | | |
| България | Лицево-челюстна хирургия | Трансфузионна хематология |
| Česká republika | Maxilofaciální chirurgie | |
| Danmark | | |
| Deutschland | | |
| Eesti | | |
| Ελλάς | | |
| España | Cirugía oral y maxilofacial | |
| France | Chirurgie maxillo-faciale et stomatologie | Hématologie |
| Hrvatska | Maksilofacijalna kirurgija | |
| Ireland | | |
| Italia | Chirurgia maxillo-facciale | |
| Κύπρος | | |
| Latvija | Mutes, sejas un žokļu ķirurģija | |
| Lietuva | Veido ir žandikaulių chirurgija | |
| Luxembourg | Chirurgie maxillo-faciale | Hématologie biologique |
| Magyarország | Szájsebészet (44) | |
| Malta | | |
| Nederland | | |
| Österreich | Mund– Kiefer – und Gesichtschirurgie (45) | |
| Polska | Chirurgia szczekowo-twarzowa | |
| Portugal | Cirurgia maxilo-facial | Hematologia clinica |
| România | | |
| Slovenija | Maxilofacialna kirurgija | |
| Slovensko | Maxilofaciálna chirurgia | |
| Suomi/Finland | | |
| Sverige | | |
| United Kingdom | | |

Maxilofaciální chirurgie (základní vzdělávání lékařů)

Biologická hematologie

Minimální délka oboru odborné přípravy: 5 let

Minimální délka oboru odborné přípravy: 4 roky

Země

Název

Název

Belgique/België/Belgien

България

Лицево-челюстна хирургия

Трансфузионна хематология

Česká republika

Maxilofaciální chirurgie

Danmark

Deutschland

Eesti

Ελλάς

España

Cirugía oral y maxilofacial

France

Chirurgie maxillo-faciale et stomatologie

Hématologie

Hrvatska

Maksilofacijalna kirurgija

Ireland

Italia

Chirurgia maxillo-facciale

Κύπρος

Latvija

Mutes, sejas un žokļu ķirurģija

Lietuva

Veido ir žandikaulių chirurgija

Luxembourg

Chirurgie maxillo-faciale

Hématologie biologique

Magyarország

Szájsebészet (44)

Malta

Nederland

Österreich

Mund– Kiefer – und Gesichtschirurgie (45)

Polska

Chirurgia szczekowo-twarzowa

Portugal

Cirurgia maxilo-facial

Hematologia clinica

România

Slovenija

Maxilofacialna kirurgija

Slovensko

Maxilofaciálna chirurgia

Suomi/Finland

Sverige

United Kingdom

| | Stomatologie | Dermatologie |
| --- | --- | --- |
| | Minimální délka oboru odborné přípravy: 3 roky | Minimální délka oboru odborné přípravy: 4 roky |
| Země | Název | Název |
| Belgique/België/Belgien | | |
| България | | |
| Česká republika | | |
| Danmark | | |
| Deutschland | | |
| Eesti | | |
| Ελλάς | | |
| España | Estomatología | |
| France | Stomatologie | |
| Hrvatska | | |
| Ireland | | Dermatology |
| Italia | Odontostomatologia (46) | |
| Κύπρος | | |
| Latvija | | |
| Lietuva | | |
| Luxembourg | Stomatologie | |
| Magyarország | | |
| Malta | | Dermatoloġija |
| Nederland | | |
| Österreich | | |
| Polska | | |
| Portugal | Estomatologia | |
| România | | |
| Slovenija | | |
| Slovensko | | |
| Suomi/Finland | | |
| Sverige | | |
| United Kingdom | | Dermatology |

Stomatologie

Dermatologie

Minimální délka oboru odborné přípravy: 3 roky

Minimální délka oboru odborné přípravy: 4 roky

Země

Název

Název

Belgique/België/Belgien

България

Česká republika

Danmark

Deutschland

Eesti

Ελλάς

España

Estomatología

France

Stomatologie

Hrvatska

Ireland

Dermatology

Italia

Odontostomatologia (46)

Κύπρος

Latvija

Lietuva

Luxembourg

Stomatologie

Magyarország

Malta

Dermatoloġija

Nederland

Österreich

Polska

Portugal

Estomatologia

România

Slovenija

Slovensko

Suomi/Finland

Sverige

United Kingdom

Dermatology

| | Venerologie | Tropická medicína |
| --- | --- | --- |
| | Minimální délka oboru odborné přípravy: 4 roky | Minimální délka oboru odborné přípravy: 4 roky |
| Země | Název | Název |
| Belgique/België/Belgien | | |
| България | | |
| Česká republika | | |
| Danmark | | |
| Deutschland | | |
| Eesti | | |
| Ελλάς | | |
| España | | |
| France | | |
| Hrvatska | | |
| Ireland | Genito-urinary medicine | Tropical medicine |
| Italia | | Medicina tropicale |
| Κύπρος | | |
| Latvija | | |
| Lietuva | | |
| Luxembourg | | |
| Magyarország | | Trópusi betegségek |
| Malta | Mediċina Uro-ġenetali | |
| Nederland | | |
| Österreich | | — | Spezifische Prophylaxe und Tropenmedizin |

Venerologie

Tropická medicína

Minimální délka oboru odborné přípravy: 4 roky

Minimální délka oboru odborné přípravy: 4 roky

Země

Název

Název

Belgique/België/Belgien

България

Česká republika

Danmark

Deutschland

Eesti

Ελλάς

España

France

Hrvatska

Ireland

Genito-urinary medicine

Tropical medicine

Italia

Medicina tropicale

Κύπρος

Latvija

Lietuva

Luxembourg

Magyarország

Trópusi betegségek

Malta

Mediċina Uro-ġenetali

Nederland

Österreich

—

Spezifische Prophylaxe und Tropenmedizin

| — | Klinische Immunologie und Spezifische Prophylaxe und Tropenmedizin (47) |
| --- | --- |

—

Klinische Immunologie und Spezifische Prophylaxe und Tropenmedizin (47)

Polska

Medycyna transportu

Portugal

Medicina tropical

România

Slovenija

Slovensko

Tropická medicína

Suomi/Finland

Sverige

United Kingdom

Genito-urinary medicine

Tropical medicine

| | Gastroenterologická chirurgie | Traumatologie a urgentní medicína |
| --- | --- | --- |
| | Minimální délka oboru odborné přípravy: 5 let | Minimální délka oboru odborné přípravy: 5 let |
| Země | Název | Název |
| Belgique/België/Belgien | Chirurgie abdominale/Heelkunde op het abdomen (48) | |
| България | Гастроентерологична хирургия | Спешна медицина |
| Česká republika | | — | Traumatologie |

Gastroenterologická chirurgie

Traumatologie a urgentní medicína

Minimální délka oboru odborné přípravy: 5 let

Minimální délka oboru odborné přípravy: 5 let

Země

Název

Název

Belgique/België/Belgien

Chirurgie abdominale/Heelkunde op het abdomen (48)

България

Гастроентерологична хирургия

Спешна медицина

Česká republika

—

Traumatologie

| — | Urgentní medicína |
| --- | --- |

—

Urgentní medicína

Danmark

Deutschland

Visceralchirurgie

Eesti

Ελλάς

España

France

Chirurgie viscérale et digestive

Hrvatska

Abdominalna kirurgija

Hitna medicina

Ireland

Emergency medicine

Italia

Chirurgia dell'apparato digerente

Medicina d'emergenza-urgenza (49)

Κύπρος

Latvija

Lietuva

Abdominalinė chirurgija

Luxembourg

Chirurgie gastro-entérologique

Magyarország

Oxyológia és sürgősségi orvostan

Malta

Mediċina tal-Aċċidenti u l-Emerġenza

Nederland

Österreich

Polska

Medycyna ratunkowa

Portugal

România

Medicină de urgenţă

Slovenija

Abdominalna kirurgija

Urgentna medicina

Slovensko

Gastroenterologická chirurgia

| — | Úrazová chirurgia |
| --- | --- |

—

Úrazová chirurgia

| — | Urgentná medicína |
| --- | --- |

—

Urgentná medicína

Suomi/Finland

Gastroenterologinen kirurgia/Gastroenterologisk kirurgi

Akuuttilääketiede/Akutmedicin

Sverige

United Kingdom

Emergency medicine

| | Klinická neurofyziologie | Dentální, orální a maxilofaciální chirurgie (základní vzdělávání lékařů a zubních lékařů) (50) |
| --- | --- | --- |
| | Minimální délka oboru odborné přípravy: 4 roky | Minimální délka oboru odborné přípravy: 4 roky |
| Země | Název | Název |
| Belgique/België/Belgien | | Stomatologie et chirurgie orale et maxillo-faciale/Stomatologie en mond-, kaak- en aangezichtschirurgie |
| България | | Дентална, орална и лицево-челюстна хирургия |
| Česká republika | | |
| Danmark | | |
| Deutschland | | — | Mund-, Kiefer- und Gesichtschirurgie |

Klinická neurofyziologie

Dentální, orální a maxilofaciální chirurgie (základní vzdělávání lékařů a zubních lékařů) (50)

Minimální délka oboru odborné přípravy: 4 roky

Minimální délka oboru odborné přípravy: 4 roky

Země

Název

Název

Belgique/België/Belgien

Stomatologie et chirurgie orale et maxillo-faciale/Stomatologie en mond-, kaak- en aangezichtschirurgie

България

Дентална, орална и лицево-челюстна хирургия

Česká republika

Danmark

Deutschland

—

Mund-, Kiefer- und Gesichtschirurgie

| — | Mund-Kiefer-Gesichtschirurgie (51) |
| --- | --- |

—

Mund-Kiefer-Gesichtschirurgie (51)

Eesti

Ελλάς

Στοματική και Γναθοπροσωπική Χειρουργική (52)

España

Neurofisiologia clínica

France

Hrvatska

Ireland

Clinical neurophysiology

Oral and maxillo-facial surgery

Italia

Κύπρος

Στοματο-Γναθο-Προσωποχειρουργική

Latvija

Lietuva

Luxembourg

Chirurgie dentaire, orale et maxillo-faciale

Magyarország

Arc-állcsont-szájsebészet

Malta

Newrofiżjoloġija Klinika

Kirurġija tal-għadam tal-wiċċ

Nederland

Österreich

Mund-, Kiefer- und Gesichtschirurgie

Polska

Portugal

România

Chirurgie Orală şi Maxilo-facială (53)

Slovenija

Slovensko

Suomi/Finland

Kliininen neurofysiologia/Klinisk neurofysiologi

Suu- ja leukakirurgia/Oral och maxillofacial kirurgi

Sverige

Klinisk neurofysiologi

United Kingdom

Clinical neurophysiology

Oral and maxillo-facial surgery

| | Klinická onkologie | Lékařská genetika |
| --- | --- | --- |
| | Minimální délka oboru odborné přípravy: 5 let | Minimální délka oboru odborné přípravy: 4 roky |
| Země | Název | Název |
| Belgique/België/Belgien | Oncologie médicale/Medische oncologie | |
| България | Медицинска онкология | Медицинска генетика |
| Česká republika | Klinická onkologie | Lékařská genetika |
| Danmark | | Klinisk genetik |
| Deutschland | | Humangenetik |
| Eesti | | Meditsiinigeneetika |
| Ελλάς | Παθολογική Ογκολογία | |
| España | Oncología Médica | |
| France | Oncologie | Génétique médicale |
| Hrvatska | | |
| Ireland | Medical oncology | Clinical genetics |
| Italia | Oncologia medica | Genetica medica |
| Κύπρος | Ακτινοθεραπευτική Ογκολογία | |
| Latvija | Onkoloģija ķīmijterapija | Medicīnas ģenētika |
| Lietuva | Chemoterapinė onkologija | Genetika |
| Luxembourg | Oncologie médicale | Médecine génétique |
| Magyarország | Klinikai onkológia | Klinikai genetika |
| Malta | | |
| Nederland | | Klinische genetica |
| Österreich | | Medizinische Genetik |
| Polska | Onkologia kliniczna | Genetyka kliniczna |
| Portugal | Oncologia médica | Genética médica |
| România | Oncologie medicala | Genetica medicala |
| Slovenija | Internistična onkologija | Klinična genetika |
| Slovensko | Klinická onkológia | Lekárska genetica |
| Suomi/Finland | | Perinnöllisyyslääketiede/Medicinsk genetik |
| Sverige | | |
| United Kingdom | Medical oncology | Clinical genetics |

Klinická onkologie

Lékařská genetika

Minimální délka oboru odborné přípravy: 5 let

Minimální délka oboru odborné přípravy: 4 roky

Země

Název

Název

Belgique/België/Belgien

Oncologie médicale/Medische oncologie

България

Медицинска онкология

Медицинска генетика

Česká republika

Klinická onkologie

Lékařská genetika

Danmark

Klinisk genetik

Deutschland

Humangenetik

Eesti

Meditsiinigeneetika

Ελλάς

Παθολογική Ογκολογία

España

Oncología Médica

France

Oncologie

Génétique médicale

Hrvatska

Ireland

Medical oncology

Clinical genetics

Italia

Oncologia medica

Genetica medica

Κύπρος

Ακτινοθεραπευτική Ογκολογία

Latvija

Onkoloģija ķīmijterapija

Medicīnas ģenētika

Lietuva

Chemoterapinė onkologija

Genetika

Luxembourg

Oncologie médicale

Médecine génétique

Magyarország

Klinikai onkológia

Klinikai genetika

Malta

Nederland

Klinische genetica

Österreich

Medizinische Genetik

Polska

Onkologia kliniczna

Genetyka kliniczna

Portugal

Oncologia médica

Genética médica

România

Oncologie medicala

Genetica medicala

Slovenija

Internistična onkologija

Klinična genetika

Slovensko

Klinická onkológia

Lekárska genetica

Suomi/Finland

Perinnöllisyyslääketiede/Medicinsk genetik

Sverige

United Kingdom

Medical oncology

Clinical genetics

5.1.4   Doklady o dosažené kvalifikaci ve všeobecném lékařství

| Země | Doklad o dosažené kvalifikaci | Profesní označení | Referenční den |
| --- | --- | --- | --- |
| België/Belgique/Belgien | Bijzondere beroepstitel van huisarts/Titre professionnel particulier de médecin généraliste | Huisarts/Médecin généraliste | 31. prosinec 1994 |
| България | Свидетелство за призната специалност по Обща медицина | Лекар-специалист по Обща медицина | 1. leden 2007 |
| Česká republika | Diplom o specializaci všeobecné praktické lékařství | Všeobecný praktický lékař | 1. květen 2004 |
| Danmark | Bevis for tilladelse til at betegne sig som speciallæge i almen medicin | Alment praktiserende læge/Speciallæge i almen medicin | 31. prosinec 1994 |
| Deutschland | Zeugnis über die spezifische Ausbildung in der Allgemeinmedizin | Facharzt/Fachärztin für Allgemeinmedizin | 31. prosinec 1994 |
| Eesti | Residentuuri lõpetamist tõendav tunnistus
  Diplom peremeditsiini erialal | Perearst | 1. květen 2004 |
| Ελλάς | Τίτλος ιατρικής ειδικότητας γενικής ιατρικής | Iατρός με ειδικότητα γενικής ιατρικής | 31. prosinec 1994 |
| España | Título de especialista en medicina familiar y comunitaria | Especialista en medicina familiar y comunitaria | 31. prosinec 1994 |
| France | Diplômes d'études spécialisées de médecine générale accompagnés du diplôme d'Etat de docteur en médecine | Médecin qualifié en médecine générale | 31. prosinec 1994 |
| Hrvatska | Diploma o specijalističkom usavršavanju | specijalist obiteljske medicine | 1. červenec 2013 |
| Ireland | Certificate of specific qualifications in general medical practice | General medical practitioner | 31. prosinec 1994 |
| Italia | — | Attestato di formazione specifica in medicina generale |

Země

Doklad o dosažené kvalifikaci

Profesní označení

Referenční den

België/Belgique/Belgien

Bijzondere beroepstitel van huisarts/Titre professionnel particulier de médecin généraliste

Huisarts/Médecin généraliste

31. prosinec 1994

България

Свидетелство за призната специалност по Обща медицина

Лекар-специалист по Обща медицина

1. leden 2007

Česká republika

Diplom o specializaci všeobecné praktické lékařství

Všeobecný praktický lékař

1. květen 2004

Danmark

Bevis for tilladelse til at betegne sig som speciallæge i almen medicin

Alment praktiserende læge/Speciallæge i almen medicin

31. prosinec 1994

Deutschland

Zeugnis über die spezifische Ausbildung in der Allgemeinmedizin

Facharzt/Fachärztin für Allgemeinmedizin

31. prosinec 1994

Eesti

Residentuuri lõpetamist tõendav tunnistus

Diplom peremeditsiini erialal

Perearst

1. květen 2004

Ελλάς

Τίτλος ιατρικής ειδικότητας γενικής ιατρικής

Iατρός με ειδικότητα γενικής ιατρικής

31. prosinec 1994

España

Título de especialista en medicina familiar y comunitaria

Especialista en medicina familiar y comunitaria

31. prosinec 1994

France

Diplômes d'études spécialisées de médecine générale accompagnés du diplôme d'Etat de docteur en médecine

Médecin qualifié en médecine générale

31. prosinec 1994

Hrvatska

Diploma o specijalističkom usavršavanju

specijalist obiteljske medicine

1. červenec 2013

Ireland

Certificate of specific qualifications in general medical practice

General medical practitioner

31. prosinec 1994

Italia

—

Attestato di formazione specifica in medicina generale

| — | Diploma di formazione specifica in medicina generale |
| --- | --- |

—

Diploma di formazione specifica in medicina generale

Medico di medicina generale

31. prosinec 1994

Κύπρος

Τίτλος Ειδικότητας Γενικής Ιατρικής

Ιατρός Γενικής Ιατρικής

1. květen 2004

Latvija

Ģimenes ārsta sertifikāts

Ģimenes (vispārējās prakses) ārsts

1. květen 2004

Lietuva

| 1. | Šeimos gydytojo rezidentūros pažymėjimas |
| --- | --- |

1.

Šeimos gydytojo rezidentūros pažymėjimas

Šeimos medicinos gydytojas

1. květen 2004

| 2. | Rezidentūros pažymėjimas
  (šeimos gydytojo profesinė kvalifikacija) |
| --- | --- |

2.

Rezidentūros pažymėjimas

(šeimos gydytojo profesinė kvalifikacija)

Šeimos gydytojas

Luxembourg

Diplôme de formation spécifique en medicine générale

Médecin généraliste

31. prosinec 1994

Magyarország

Háziorvostan szakorvosa bizonyítvány

Háziorvostan szakorvosa

1. květen 2004

Malta

Tabib tal-familja

Mediċina tal-familja

1. květen 2004

Nederland

Certificaat van inschrijving in een specialistenregister van huisartsen

Huisarts, Verpleeghuisarts en arts voor verstandelijk gehandicapte Registratie Commissie (HVRC)

31. prosinec 1994

Diploma geneeskundig specialist

Registratiecommissie Geneeskundig Specialisten (RGS) van de Koninklijke Nederlandsche Maatschappij tot Bevordering der Geneeskunst (54)

Österreich

Diplom über die besondere Ausbildung in der Allgemeinmedizin

Arzt für Allgemeinmedizin

31. prosinec 1994

Polska

Dyplom uzyskania tytułu specjalisty w dziedzinie medycyny rodzinnej

Specjalista w dziedzinie medycyny rodzinnej

1. květen 2004

Portugal

Título de especialista em medicina geral e familiar

Especialista em medicina geral e familiar

31. prosinec 1994

România

Certificat de medic specialist medicină de familie

Medic specialist medicină de familie

1. leden 2007

Slovenija

Potrdilo o opravljenem specialističnem izpitu iz

družinske medicine

Specialist družinske medicine/Specialistka družinske medicine

1. květen 2004

Slovensko

Diplom o špecializácii v odbore „všeobecné lekárstvo“

Všeobecný lekár

1. květen 2004

Suomi/Finland

Todistus yleislääketieteen erityiskoulutuksesta/Bevis om särskild allmänläkarutbildning

Yleislääketieteen erityiskoulutuksen suorittanut laillistettu lääkäri/Legitimerad läkare som har fullgjort särskild allmänläkarutbildning

1. leden 1994

Sverige

Bevis om specialistkompetens i allmänmedicin

Specialist i allmänmedicin

31. prosinec 1994

United Kingdom

Certificate of completion of training

General practitioner

31. prosinec 1994

| 2. | Bod 5.2.2 se nahrazuje tímto:
  „5.2.2   Doklady o dosažené kvalifikaci zdravotní sestry odpovědné za všeobecnou péči (ošetřovatele odpovědného za všeobecnou péči)










  Země | Doklad o dosažené kvalifikaci | Subjekt vydávající doklad o dosažené kvalifikaci | Profesní označení | Referenční den |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| België/Belgique/Belgien | — | Diploma gegradueerde verpleger/verpleegster/Diplôme d'infirmier(ère) gradué(e)/Diplom eines (einer) graduierten Krankenpflegers (-pflegerin) |

2.

Bod 5.2.2 se nahrazuje tímto:

„5.2.2   Doklady o dosažené kvalifikaci zdravotní sestry odpovědné za všeobecnou péči (ošetřovatele odpovědného za všeobecnou péči)

Země

Doklad o dosažené kvalifikaci

Subjekt vydávající doklad o dosažené kvalifikaci

Profesní označení

Referenční den

België/Belgique/Belgien

—

Diploma gegradueerde verpleger/verpleegster/Diplôme d'infirmier(ère) gradué(e)/Diplom eines (einer) graduierten Krankenpflegers (-pflegerin)

| — | De erkende opleidingsinstituten/Les établissements d'enseignement reconnus/Die anerkannten Ausbildungsanstalten |
| --- | --- |

—

De erkende opleidingsinstituten/Les établissements d'enseignement reconnus/Die anerkannten Ausbildungsanstalten

| — | Hospitalier(ère)/Verpleegassistent(e) |
| --- | --- |

—

Hospitalier(ère)/Verpleegassistent(e)

29. červen 1979

| — | De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap/Le Jury compétent d'enseignement de la Communauté française/Der zuständige Prüfungsausschuß der Deutschsprachigen Gemeinschaft |
| --- | --- |

—

De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap/Le Jury compétent d'enseignement de la Communauté française/Der zuständige Prüfungsausschuß der Deutschsprachigen Gemeinschaft

| — | Infirmier(ère) hospitalier(ère)/Ziekenhuisverpleger(-verpleegster) |
| --- | --- |

—

Infirmier(ère) hospitalier(ère)/Ziekenhuisverpleger(-verpleegster)

| — | Diploma in de ziekenhuisverpleegkunde/Brevet d'infirmier(ère) hospitalier(ère)/Brevet eines (einer) Krankenpflegers (-pflegerin) |
| --- | --- |

—

Diploma in de ziekenhuisverpleegkunde/Brevet d'infirmier(ère) hospitalier(ère)/Brevet eines (einer) Krankenpflegers (-pflegerin)

| — | Brevet van verpleegassistent(e)/Brevet d'hospitalier(ère)/Brevet einer Pflegeassistentin |
| --- | --- |

—

Brevet van verpleegassistent(e)/Brevet d'hospitalier(ère)/Brevet einer Pflegeassistentin

България

Диплома за висше образование на образователно-квалификационна степен „Бакалавър“ с професионална квалификация „Медицинска сестра“

Университет

Медицинска сестра

1. leden 2007

Česká republika

| 1. | Diplom o ukončení studia ve studijním programu ošetřovatelství ve studijním oboru všeobecná sestra (bakalář, Bc.) |
| --- | --- |

1.

Diplom o ukončení studia ve studijním programu ošetřovatelství ve studijním oboru všeobecná sestra (bakalář, Bc.)

| 1. | Vysoká škola zřízená nebo uznaná státem |
| --- | --- |

1.

Vysoká škola zřízená nebo uznaná státem

| — | Všeobecná sestra |
| --- | --- |

—

Všeobecná sestra

1. květen 2004

| 2. | Diplom o ukončení studia ve studijním oboru diplomovaná všeobecná sestra (diplomovaný specialista, DiS.), doplněný tímto osvědčením: Vysvědčení o absolutoriu |
| --- | --- |

2.

Diplom o ukončení studia ve studijním oboru diplomovaná všeobecná sestra (diplomovaný specialista, DiS.), doplněný tímto osvědčením: Vysvědčení o absolutoriu

| 2. | Vyšší odborná škola zřízená nebo uznaná státem |
| --- | --- |

2.

Vyšší odborná škola zřízená nebo uznaná státem

| — | Všeobecný ošetřovatel |
| --- | --- |

—

Všeobecný ošetřovatel

Danmark

Bevis for uddannelsen til professionsbachelor i sygepleje

Professionshøjskole

Sygeplejerske

29. červen 1979

Deutschland

Zeugnis über die staatliche Prüfung in der Krankenpflege

Staatlicher Prüfungsausschuss

Gesundheits- und Krankenpflegerin/Gesundheits- und Krankenpfleger

29. červen 1979

Eesti

| 1. | Diplom õe erialal |
| --- | --- |

1.

Diplom õe erialal

| 1. | Tallinna Meditsiinikool
  Tartu Meditsiinikool
  Kohtla-Järve Meditsiinikool |
| --- | --- |

1.

Tallinna Meditsiinikool

Tartu Meditsiinikool

Kohtla-Järve Meditsiinikool

õde

1. květen 2004

| 2. | Õe põhikoolituse diplom |
| --- | --- |

2.

Õe põhikoolituse diplom

| 2. | Tallinna Tervishoiu Kõrgkool |
| --- | --- |

2.

Tallinna Tervishoiu Kõrgkool

| 3. | Õe põhiõpe diplom |
| --- | --- |

3.

Õe põhiõpe diplom

| 3. | Tartu Tervishoiu Kõrgkool |
| --- | --- |

3.

Tartu Tervishoiu Kõrgkool

Ελλάς

| 1. | Πτυχίο Νοσηλευτικής Παν/μίου Αθηνών |
| --- | --- |

1.

Πτυχίο Νοσηλευτικής Παν/μίου Αθηνών

| 1. | Πανεπιστήμιο Αθηνών |
| --- | --- |

1.

Πανεπιστήμιο Αθηνών

Διπλωματούχος ή πτυχιούχος νοσοκόμος, νοσηλευτής ή νοσηλεύτρια

1. leden 1981

| 2. | Πτυχίο Νοσηλευτικής Τεχνολογικών Εκπαιδευτικών Ιδρυμάτων (Τ.Ε.Ι.) |
| --- | --- |

2.

Πτυχίο Νοσηλευτικής Τεχνολογικών Εκπαιδευτικών Ιδρυμάτων (Τ.Ε.Ι.)

| 2. | Τεχνολογικά Εκπαιδευτικά Ιδρύματα Υπουργείο Εθνικής Παιδείας και Θρησκευμάτω |
| --- | --- |

2.

Τεχνολογικά Εκπαιδευτικά Ιδρύματα Υπουργείο Εθνικής Παιδείας και Θρησκευμάτω

| 3. | Πτυχίο Αξιωματικών Νοσηλευτικής |
| --- | --- |

3.

Πτυχίο Αξιωματικών Νοσηλευτικής

| 3. | Υπουργείο Εθνικής 'Αμυνας |
| --- | --- |

3.

Υπουργείο Εθνικής 'Αμυνας

| 4. | Πτυχίο Αδελφών Νοσοκόμων πρώην Ανωτέρων Σχολών Υπουργείου Υγείας και Πρόνοιας |
| --- | --- |

4.

Πτυχίο Αδελφών Νοσοκόμων πρώην Ανωτέρων Σχολών Υπουργείου Υγείας και Πρόνοιας

| 4. | Υπουργείο Υγείας και Πρόνοιας |
| --- | --- |

4.

Υπουργείο Υγείας και Πρόνοιας

| 5. | Πτυχίο Αδελφών Νοσοκόμων και Επισκεπτριών πρώην Ανωτέρων Σχολών Υπουργείου Υγείας και Πρόνοιας |
| --- | --- |

5.

Πτυχίο Αδελφών Νοσοκόμων και Επισκεπτριών πρώην Ανωτέρων Σχολών Υπουργείου Υγείας και Πρόνοιας

| 5. | Υπουργείο Υγείας και Πρόνοιας |
| --- | --- |

5.

Υπουργείο Υγείας και Πρόνοιας

| 6. | Πτυχίο Τμήματος Νοσηλευτικής |
| --- | --- |

6.

Πτυχίο Τμήματος Νοσηλευτικής

| 6. | ΚΑΤΕΕ Υπουργείου Εθνικής Παιδείας και Θρησκευμάτων |
| --- | --- |

6.

ΚΑΤΕΕ Υπουργείου Εθνικής Παιδείας και Θρησκευμάτων

| 7. | Πτυχίο Τμήματος Νοσηλευτικής Πανεπιστήμιου Πελοποννήσου |
| --- | --- |

7.

Πτυχίο Τμήματος Νοσηλευτικής Πανεπιστήμιου Πελοποννήσου

| 7. | Πανεπιστήμιο Πελοποννήσου |
| --- | --- |

7.

Πανεπιστήμιο Πελοποννήσου

España

Título de Diplomado universitario en Enfermería

| — | Ministerio de Educación y Cultura |
| --- | --- |

—

Ministerio de Educación y Cultura

| — | El rector de una Universidad |
| --- | --- |

—

El rector de una Universidad

Enfermero/a diplomado/a

1. leden 1986

Titulo de Graduado/a en Enfermería

| — | El rector de una Universidad |
| --- | --- |

—

El rector de una Universidad

Graduado/a en Enfermería

1. leden 1986

France

| — | Diplôme d'Etat d'infirmier(ère) |
| --- | --- |

—

Diplôme d'Etat d'infirmier(ère)

| — | Diplôme d'Etat d'infirmier(ère) délivré en vertu du décret no 99-1147 du 29 décembre 1999 |
| --- | --- |

—

Diplôme d'Etat d'infirmier(ère) délivré en vertu du décret no 99-1147 du 29 décembre 1999

Le ministère de la santé

Infirmier(ère)

29. červen 1979

Hrvatska

| 1. | Svjedodžba „medicinska sestra opće njege/medicinski tehničar opće njege“ |
| --- | --- |

1.

Svjedodžba „medicinska sestra opće njege/medicinski tehničar opće njege“

| 1. | Srednje strukovne škole koje izvode program za stjecanje kvalifikacije „medicinska sestra opće njege/medicinski tehničar opće njege“ |
| --- | --- |

1.

Srednje strukovne škole koje izvode program za stjecanje kvalifikacije „medicinska sestra opće njege/medicinski tehničar opće njege“

| 1. | medicinska sestra opće njege/medicinski tehničar opće njege |
| --- | --- |

1.

medicinska sestra opće njege/medicinski tehničar opće njege

1. červenec 2013

| 2. | Svjedodžba „prvostupnik (baccalaureus) sestrinstva/prvostupnica (baccalaurea) sestrinstva“ |
| --- | --- |

2.

Svjedodžba „prvostupnik (baccalaureus) sestrinstva/prvostupnica (baccalaurea) sestrinstva“

| 2. | Medicinski fakulteti sveučilišta u Republici Hrvatskoj
  Sveučilišta u Republici Hrvatskoj
  Veleučilišta u Republici Hrvatskoj |
| --- | --- |

2.

Medicinski fakulteti sveučilišta u Republici Hrvatskoj

Sveučilišta u Republici Hrvatskoj

Veleučilišta u Republici Hrvatskoj

| 2. | prvostupnik (baccalaureus) sestrinstva/prvostupnica (baccalaurea) sestrinstva |
| --- | --- |

2.

prvostupnik (baccalaureus) sestrinstva/prvostupnica (baccalaurea) sestrinstva

Ireland

| 1. | Certificate of Registered General Nurse (55) |
| --- | --- |

1.

Certificate of Registered General Nurse (55)

| 1. | An Bórd Altranais (The Nursing Board) [up to 1 October 2012];
  Bórd Altranais agus Cnáimhseachais na hEireann (The Nursing and Midwifery Board of Ireland) [from 2 October 2012] |
| --- | --- |

1.

An Bórd Altranais (The Nursing Board) [up to 1 October 2012];

Bórd Altranais agus Cnáimhseachais na hEireann (The Nursing and Midwifery Board of Ireland) [from 2 October 2012]

Registered General Nurse (RGN)

29. červen 1979

| 2. | B.Sc. in Nursing Studies (General) approved by the NMBI (56) |
| --- | --- |

2.

B.Sc. in Nursing Studies (General) approved by the NMBI (56)

| 2. | Third-level Institution delivering the B.Sc. in Nursing Studies approved by the NMBI [as of September 2002] |
| --- | --- |

2.

Third-level Institution delivering the B.Sc. in Nursing Studies approved by the NMBI [as of September 2002]

| 3. | B.Sc. in Children's and General (Integrated) Nursing approved by the NMBI (56) |
| --- | --- |

3.

B.Sc. in Children's and General (Integrated) Nursing approved by the NMBI (56)

| 3. | Third-level Institution delivering the B.Sc. in Children's and General (Integrated) Nursing approved by the NMBI [as of September 2006] |
| --- | --- |

3.

Third-level Institution delivering the B.Sc. in Children's and General (Integrated) Nursing approved by the NMBI [as of September 2006]

Italia

| 1. | Diploma di infermiere professionale |
| --- | --- |

1.

Diploma di infermiere professionale

| 1. | Scuole riconosciute dallo Stato |
| --- | --- |

1.

Scuole riconosciute dallo Stato

| 1. | Infermiere professionale |
| --- | --- |

1.

Infermiere professionale

29. červen 1979

| 2. | Diploma di laurea in infermieristica |
| --- | --- |

2.

Diploma di laurea in infermieristica

| 2. | Università |
| --- | --- |

2.

Università

| 2. | Infermiere |
| --- | --- |

2.

Infermiere

Κΰπρος

Δίπλωμα Γενικής Νοσηλευτικής

Νοσηλευτική Σχολή

Εγγεγραμμένος Νοσηλευτής

1. květen 2004

Πτυχίο Νοσηλευτικής Τεχνολογικού Πανεπιστημίου Κύπρου

Τεχνολογικό Πανεπιστήμιο Κύπρου

Νοσηλευτής(τρια)

Γενικής Νοσηλευτικής

Πτυχίο Νοσηλευτικής Ευρωπαϊκού Πανεπιστημίου Κύπρου

Ευρωπαϊκό Πανεπιστήμιο Κύπρου

Πτυχίο Νοσηλευτικής Πανεπιστημίου Λευκωσίας – BSc in Nursing

Πανεπιστήμιο Λευκωσίας University of Nicosia

Πτυχίο Γενικής Νοσηλευτικής

Σχολή Επιστημών Υγείας, Πανεπιστήμιο Frederick

Latvija

| 1. | Diploms par māsas kvalifikācijas iegūšanu |
| --- | --- |

1.

Diploms par māsas kvalifikācijas iegūšanu

| 1. | Māsu skolas |
| --- | --- |

1.

Māsu skolas

Māsa

1. květen 2004

| 2. | Māsas diploms |
| --- | --- |

2.

Māsas diploms

| 2. | Universitātes tipa augstskola pamatojoties uz Valsts eksāmenu komisijas lēmumu |
| --- | --- |

2.

Universitātes tipa augstskola pamatojoties uz Valsts eksāmenu komisijas lēmumu

Lietuva

| 1. | Aukštojo mokslo diplomas, nurodantis suteiktą bendrosios praktikos slaugytojo profesinę kvalifikaciją |
| --- | --- |

1.

Aukštojo mokslo diplomas, nurodantis suteiktą bendrosios praktikos slaugytojo profesinę kvalifikaciją

| 1. | Universitetas |
| --- | --- |

1.

Universitetas

Bendrosios praktikos slaugytojas

1. květen 2004

| 2. | Aukštojo mokslo diplomas (neuniversitetinės studijos), nurodantis suteiktą bendrosios praktikos slaugytojo profesinę kvalifikaciją |
| --- | --- |

2.

Aukštojo mokslo diplomas (neuniversitetinės studijos), nurodantis suteiktą bendrosios praktikos slaugytojo profesinę kvalifikaciją

| 2. | Kolegija |
| --- | --- |

2.

Kolegija

| 3. | Bakalauro diplomas
  (slaugos bakalauro kvalifikacinis laipsnis ir bendrosios praktikos slaugytojo profesinė kvalifikacija) |
| --- | --- |

3.

Bakalauro diplomas

(slaugos bakalauro kvalifikacinis laipsnis ir bendrosios praktikos slaugytojo profesinė kvalifikacija)

| 3. | Universitetas |
| --- | --- |

3.

Universitetas

| 4. | Profesinio bakalauro diplomas (slaugos profesinio bakalauro kvalifikacinis laipsnis ir bendrosios praktikos slaugytojo profesinė kvalifikacija) |
| --- | --- |

4.

Profesinio bakalauro diplomas (slaugos profesinio bakalauro kvalifikacinis laipsnis ir bendrosios praktikos slaugytojo profesinė kvalifikacija)

| 4. | Kolegija |
| --- | --- |

4.

Kolegija

Luxembourg

| — | Diplôme d'Etat d'infirmier |
| --- | --- |

—

Diplôme d'Etat d'infirmier

| — | Diplôme d'Etat d'infirmier hospitalier gradué |
| --- | --- |

—

Diplôme d'Etat d'infirmier hospitalier gradué

Ministère de l'éducation nationale, de la formation professionnelle et des sports

Infirmier

29. červen 1979

Magyarország

| 1. | Ápoló bizonyítvány |
| --- | --- |

1.

Ápoló bizonyítvány

| 1. | Szakképző iskola |
| --- | --- |

1.

Szakképző iskola

Ápoló

1. květen 2004

| 2. | Ápoló oklevél |
| --- | --- |

2.

Ápoló oklevél

| 2. | Felsőoktatási intézmény |
| --- | --- |

2.

Felsőoktatási intézmény

| 3. | Okleveles ápoló oklevél |
| --- | --- |

3.

Okleveles ápoló oklevél

| 3. | Felsőoktatási intézmény |
| --- | --- |

3.

Felsőoktatási intézmény

Malta

Lawrja jew diploma fl-istudji tal-infermerija

Universita `ta' Malta

Infermier Registrat tal-Ewwel Livell

1. květen 2004

Nederland

| 1. | Diploma's verpleger A, verpleegster A, verpleegkundige A |
| --- | --- |

1.

Diploma's verpleger A, verpleegster A, verpleegkundige A

| 1. | Door een van overheidswege benoemde examencommissie |
| --- | --- |

1.

Door een van overheidswege benoemde examencommissie

Verpleegkundige

29. červen 1979

| 2. | Diploma verpleegkundige MBOV (Middelbare Beroepsopleiding Verpleegkundige) |
| --- | --- |

2.

Diploma verpleegkundige MBOV (Middelbare Beroepsopleiding Verpleegkundige)

| 2. | Door een van overheidswege benoemde examencommissie |
| --- | --- |

2.

Door een van overheidswege benoemde examencommissie

| 3. | Diploma verpleegkundige HBOV (Hogere Beroepsopleiding Verpleegkundige) |
| --- | --- |

3.

Diploma verpleegkundige HBOV (Hogere Beroepsopleiding Verpleegkundige)

| 3. | Door een van overheidswege benoemde examencommissie |
| --- | --- |

3.

Door een van overheidswege benoemde examencommissie

| 4. | Diploma beroepsonderwijs verpleegkundige – Kwalificatieniveau 4 |
| --- | --- |

4.

Diploma beroepsonderwijs verpleegkundige – Kwalificatieniveau 4

| 4. | Door een van overheidswege aangewezen opleidingsinstelling |
| --- | --- |

4.

Door een van overheidswege aangewezen opleidingsinstelling

| 5. | Diploma hogere beroepsopleiding verpleegkundige – Kwalificatieniveau 5 |
| --- | --- |

5.

Diploma hogere beroepsopleiding verpleegkundige – Kwalificatieniveau 5

| 5. | Door een van overheidswege aangewezen opleidingsinstelling |
| --- | --- |

5.

Door een van overheidswege aangewezen opleidingsinstelling

Österreich

| 1. | Diplom über die Ausbildung in der all-gemeinen Gesundheits- und Krankenpflege |
| --- | --- |

1.

Diplom über die Ausbildung in der all-gemeinen Gesundheits- und Krankenpflege

| 1. | Schule für allgemeine Gesundheits- und Krankenpflege |
| --- | --- |

1.

Schule für allgemeine Gesundheits- und Krankenpflege

| — | Diplomierte Gesundheits- und Krankenschwester |
| --- | --- |

—

Diplomierte Gesundheits- und Krankenschwester

1. leden 1994

| 2. | Diplom als „Diplomierte Krankenschwester, Diplomierter Krankenpfleger“ |
| --- | --- |

2.

Diplom als „Diplomierte Krankenschwester, Diplomierter Krankenpfleger“

| 2. | Allgemeine Krankenpflegeschule |
| --- | --- |

2.

Allgemeine Krankenpflegeschule

| — | Diplomierter Gesundheits- und Krankenpfleger |
| --- | --- |

—

Diplomierter Gesundheits- und Krankenpfleger

| 3. | Diplom über den Abschluss des Fachhochschul-Bachelorstudiengangs „Gesundheits- und Krankenpflege“ |
| --- | --- |

3.

Diplom über den Abschluss des Fachhochschul-Bachelorstudiengangs „Gesundheits- und Krankenpflege“

| 3. | Fachhochschulrat/Fachhochschule |
| --- | --- |

3.

Fachhochschulrat/Fachhochschule

Polska

| — | Dyplom ukończenia studiów wyższych na kierunku pielęgniarstwo z tytułem „magister pielęgniarstwa“ |
| --- | --- |

—

Dyplom ukończenia studiów wyższych na kierunku pielęgniarstwo z tytułem „magister pielęgniarstwa“

| — | Dyplom ukończenia studiów wyższych zawodowych na kierunku/specjalności pielęgniarstwo z tytułem „licencjat pielęgniarstwa“ |
| --- | --- |

—

Dyplom ukończenia studiów wyższych zawodowych na kierunku/specjalności pielęgniarstwo z tytułem „licencjat pielęgniarstwa“

Instytucja prowadząca kształcenie na poziomie wyższym uznana przez właściwe władze

Pielegniarka

1. květen 2004

Portugal

| 1. | Diploma do curso de enfermagem geral |
| --- | --- |

1.

Diploma do curso de enfermagem geral

| 1. | Escolas de Enfermagem |
| --- | --- |

1.

Escolas de Enfermagem

Enfermeiro

1. leden 1986

| 2. | Diploma/carta de curso de bacharelato em enfermagem |
| --- | --- |

2.

Diploma/carta de curso de bacharelato em enfermagem

| 2. | Escolas Superiores de Enfermagem |
| --- | --- |

2.

Escolas Superiores de Enfermagem

| 3. | Diploma/Carta de curso de licenciatura em enfermagem |
| --- | --- |

3.

Diploma/Carta de curso de licenciatura em enfermagem

| 3. | Escolas Superiores de Enfermagem; Escolas Superiores de Saúde |
| --- | --- |

3.

Escolas Superiores de Enfermagem; Escolas Superiores de Saúde

România

| 1. | Diplomă de absolvire de asistent medical generalist cu studii superioare de scurtă durată |
| --- | --- |

1.

Diplomă de absolvire de asistent medical generalist cu studii superioare de scurtă durată

| 1. | Universităţi |
| --- | --- |

1.

Universităţi

Asistent medical generalist

1. leden 2007

| 2. | Diplomă de licenţă de asistent medical generalist cu studii superioare de lungă durată |
| --- | --- |

2.

Diplomă de licenţă de asistent medical generalist cu studii superioare de lungă durată

| 2. | Universităţi |
| --- | --- |

2.

Universităţi

| 3. | Certificat de competențe profesionale (de asistent medical generalist) |
| --- | --- |

3.

Certificat de competențe profesionale (de asistent medical generalist)

| 3. | Ministerul Educaţiei Naționale |
| --- | --- |

3.

Ministerul Educaţiei Naționale

Slovenija

Diploma, s katero se podeljuje strokovni naslov „diplomirana medicinska sestra/diplomirani zdravstvenik“

| 1. | Univerza |
| --- | --- |

1.

Univerza

| 2. | Visoka strokovna šola |
| --- | --- |

2.

Visoka strokovna šola

Diplomirana medicinska sestra/Diplomirani zdravstvenik

1. květen 2004

Slovensko

| 1. | DIPLOM
  ošetrovateľstvo
  „magister“ („Mgr.“) |
| --- | --- |

1.

DIPLOM

ošetrovateľstvo

„magister“ („Mgr.“)

| 1. | Vysoká škola/Univerzita |
| --- | --- |

1.

Vysoká škola/Univerzita

Sestra

1. květen 2004

| 2. | DIPLOM
  ošetrovateľstvo
  „bakalá“r („Bc.“) |
| --- | --- |

2.

DIPLOM

ošetrovateľstvo

„bakalá“r („Bc.“)

| 2. | Vysoká škola/Univerzita |
| --- | --- |

2.

Vysoká škola/Univerzita

| 3. | DIPLOM
  diplomovaná všeobecná sestra |
| --- | --- |

3.

DIPLOM

diplomovaná všeobecná sestra

| 3. | Stredná zdravotnícka škola |
| --- | --- |

3.

Stredná zdravotnícka škola

Suomi/Finland

| 1. | Sairaanhoitajan tutkinto/Sjukskötarexamen |
| --- | --- |

1.

Sairaanhoitajan tutkinto/Sjukskötarexamen

| 1. | Terveydenhuolto-oppilaitokset/Hälsovårdsläroanstalter |
| --- | --- |

1.

Terveydenhuolto-oppilaitokset/Hälsovårdsläroanstalter

Sairaanhoitaja/Sjukskötare

1. leden 1994

| 2. | Sosiaali- ja terveysalan ammattikorkeakoulututkinto, sairaanhoitaja (AMK)/Yrkeshögskoleexamen inom hälsovård och det sociala området, sjukskötare (YH) |
| --- | --- |

2.

Sosiaali- ja terveysalan ammattikorkeakoulututkinto, sairaanhoitaja (AMK)/Yrkeshögskoleexamen inom hälsovård och det sociala området, sjukskötare (YH)

| 2. | Ammattikorkeakoulut/Yrkeshögskolor |
| --- | --- |

2.

Ammattikorkeakoulut/Yrkeshögskolor

Sverige

Sjuksköterskeexamen

Universitet eller högskola

Sjuksköterska

1. leden 1994

United Kingdom

A qualification approved by the Nursing and Midwifery Council or one of its predecessor bodies as attesting to the completion of training required for general nurses by article 31 and the standard of proficiency as required for registration as a Registered Nurse – Adult in its register (57)

Education institutions approved by the Nursing and Midwifery Council or one of its predecessor bodies

Registered Nurse – Adult

29. červen 1979

| 3. | Body 5.3.2 a 5.3.3 se nahrazují tímto:
  „5.3.2   Doklady o dosažené kvalifikaci zubních lékařů











  Země | Doklad o dosažené kvalifikaci | Subjekt vydávající doklad o dosažené kvalifikaci | Osvědčení doplňující doklad | Profesní označení | Referenční den |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| België/Belgique/Belgien | Diploma van tandarts/Diplôme licencié en science dentaire | — | De universiteiten/Les universités |

3.

Body 5.3.2 a 5.3.3 se nahrazují tímto:

„5.3.2   Doklady o dosažené kvalifikaci zubních lékařů

Země

Doklad o dosažené kvalifikaci

Subjekt vydávající doklad o dosažené kvalifikaci

Osvědčení doplňující doklad

Profesní označení

Referenční den

België/Belgique/Belgien

Diploma van tandarts/Diplôme licencié en science dentaire

—

De universiteiten/Les universités

| — | De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap/Le Jury compétent d'enseignement de la Communauté française |
| --- | --- |

—

De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap/Le Jury compétent d'enseignement de la Communauté française

Licentiaat in de tandheelkunde/Licencié en science dentaire

28. leden 1980

България

Диплома за висше образование на образователно-квалификационна степен „Магистър“ по „Дентална медицина“ с професионална квалификация „Магистър-лекар по дентална медицина“

Университет

Лекар по дентална медицина

1. leden 2007

Česká republika

Diplom o ukončení studia ve studijním programu zubní lékařství (doktor zubního lékařství, MDDr.)

Lékařská fakulta univerzity v České republice

Zubní lékař

1. květen 2004

Danmark

Bevis for kandidatuddannelsen i odontologi (cand.odont.)

Universitet

| 1. | Autorisation som tandlæge, udstedt af Sundhedsstyrelsen |
| --- | --- |

1.

Autorisation som tandlæge, udstedt af Sundhedsstyrelsen

| 2. | Tilladelse til selvstændig virke som tandlæge |
| --- | --- |

2.

Tilladelse til selvstændig virke som tandlæge

Tandlæge

28. leden 1980

Deutschland

Zeugnis über die Zahnärztliche Prüfung

Zuständige Behörden

Zahnarzt

28. leden 1980

Eesti

Hambaarstikraad

Degree in Dentistry (DD)

Diplom hambaarstiteaduse õppekava läbimise kohta

Tartu Ülikool

Hambaarst

1. květen 2004

Ελλάς

Πτυχίο Οδοντιατρικής

Πανεπιστήμιο

Οδοντίατρος ή χειρούργος οδοντίατρος

1. leden 1981

España

Título de Licenciado en Odontología

El rector de una Universidad

Licenciado en Odontología

1. leden 1986

Título de Graduado/a en Odontología

El rector de una Universidad

Graduado/a en Odontología

1. leden 1986

France

Diplôme d'Etat de docteur en chirurgie dentaire

Universités

Chirurgien-dentiste

28. leden 1980

Hrvatska

Diploma „doktor dentalne medicine/doktorica dentalne medicine“

Fakulteti sveučilišta u Republici Hrvatskoj

doktor dentalne medicine/doktorica dentalne medicine

1. červenec 2013

Ireland

| — | Bachelor in Dental Science (B.Dent.Sc.) |
| --- | --- |

—

Bachelor in Dental Science (B.Dent.Sc.)

| — | Universities |
| --- | --- |

—

Universities

| — | Dentist |
| --- | --- |

—

Dentist

28. leden 1980

| — | Bachelor of Dental Surgery (BDS) |
| --- | --- |

—

Bachelor of Dental Surgery (BDS)

| — | Royal College of Surgeons in Ireland |
| --- | --- |

—

Royal College of Surgeons in Ireland

| — | Dental practitioner |
| --- | --- |

—

Dental practitioner

| — | Licentiate in Dental Surgery (LDS) |
| --- | --- |

—

Licentiate in Dental Surgery (LDS)

| — | Dental surgeon |
| --- | --- |

—

Dental surgeon

Italia

Diploma di laurea in Odontoiatria e Protesi Dentaria

Università

Diploma di abilitazione all'esercizio della professione di odontoiatra

Odontoiatra

28. leden 1980

Κύπρος

Πιστοποιητικό Εγγραφής Οδοντιάτρου

Οδοντιατρικό Συμβούλιο

Οδοντίατρος

1. květen 2004

Latvija

Zobārsta diploms

Universitātes tipa augstskola

Sertifikāts – kompetentas iestādes izsniegts dokuments, kas apliecina, ka persona ir nokārtojusi sertifikācijas eksāmenu zobārstniecībā

Zobārsts

1. květen 2004

Lietuva

| 1 | Aukštojo mokslo diplomas, nurodantis suteiktą gydytojo odontologo kvalifikaciją |
| --- | --- |

1

Aukštojo mokslo diplomas, nurodantis suteiktą gydytojo odontologo kvalifikaciją

Universitetas

| 1. | Internatūros pažymėjimas, nurodantis suteiktą gydytojo odontologo profesinę kvalifikaciją |
| --- | --- |

1.

Internatūros pažymėjimas, nurodantis suteiktą gydytojo odontologo profesinę kvalifikaciją

Gydytojas odontologas

1. květen 2004

| 2. | Magistro diplomas (odontologijos magistro kvalifikacinis laipsnis ir gydytojo odontologo kvalifikacija) |
| --- | --- |

2.

Magistro diplomas (odontologijos magistro kvalifikacinis laipsnis ir gydytojo odontologo kvalifikacija)

| 2. | Internatūros pažymėjimas
  (gydytojo odontologo profesinė kvalifikacija) |
| --- | --- |

2.

Internatūros pažymėjimas

(gydytojo odontologo profesinė kvalifikacija)

Luxembourg

Diplôme d'Etat de docteur en médecine dentaire

Jury d'examen d'Etat

Médecin-dentiste

28. leden 1980

Magyarország

Okleveles fogorvos doktor oklevél (doctor medicinae dentariae, dr. med. dent)

Egyetem

Fogorvos

1. květen 2004

Malta

Lawrja fil- Kirurġija Dentali

Universita` ta Malta

Kirurgu Dentali

1. květen 2004

Nederland

Universitair getuigschrift van een met goed gevolg afgelegd tandartsexamen

Faculteit Tandheelkunde

Tandarts

28. leden 1980

Österreich

Bescheid über die Verleihung des akademischen Grades „Doktor der Zahnheilkunde“

| — | Medizinische Universität |
| --- | --- |

—

Medizinische Universität

| — | Medizinische Fakultät der Universität |
| --- | --- |

—

Medizinische Fakultät der Universität

Zahnarzt

1. leden 1994

Polska

Dyplom ukończenia studiów wyższych na kierunku lekarsko-dentystycznym lekarskim z tytułem „lekarz dentysta“

Szkoły wyższe

Świadectwo złożenia Lekarsko – Dentystycznego Egzaminu Państwowego (58)
   (60)/Świadectwo złożenia Lekarsko-Dentystycznego Egzaminu Końcowego (59)
   (60)

Lekarz dentysta

1. květen 2004

Portugal

| — | Carta de curso de licenciatura em medicina dentária |
| --- | --- |

—

Carta de curso de licenciatura em medicina dentária

| — | Faculdades |
| --- | --- |

—

Faculdades

| — | Institutos Superiores |
| --- | --- |

—

Institutos Superiores

Médico dentista

1. leden 1986

| — | Mestrado integrado em medicina dentária |
| --- | --- |

—

Mestrado integrado em medicina dentária

24. březen 2006

România

Diplomă de licenţă de medic dentist

| — | Universităţi |
| --- | --- |

—

Universităţi

Medic dentist

1. říjen 2003

Slovenija

Diploma, s katero se podeljuje strokovni naslov „doktor dentalne medicine/doktorica dentalne medicine“

| — | Univerza |
| --- | --- |

—

Univerza

Potrdilo o opravljenem

strokovnem izpitu za poklic doktor dentalne medicine/doktorica dentalne medicine

Doktor dentalne medicine/Doktorica dentalne medicine

1. květen 2004

Slovensko

DIPLOM

zubné lekárstvo

doktor zubného lekárstva („MDDr.“)

Univerzita

Zubný lekár

1. květen 2004

Suomi/Finland

Hammaslääketieteen lisensiaatin tutkinto/Odontologie licentiatexamen

| — | Helsingin yliopisto/Helsingfors universitet |
| --- | --- |

—

Helsingin yliopisto/Helsingfors universitet

| — | Oulun yliopisto |
| --- | --- |

—

Oulun yliopisto

| — | Itä-Suomen yliopisto |
| --- | --- |

—

Itä-Suomen yliopisto

| — | Turun yliopisto |
| --- | --- |

—

Turun yliopisto

Sosiaali- ja terveysalan lupa- ja valvontaviraston päätös käytännön palvelun hyväksymisestä/Beslut av Tillstånds- och tillsynsverket för social- och hälsovården om godkännande av prakisk tjänstgöring

Hammaslääkäri/Tandläkare

1. leden 1994

Sverige

Tandläkarexamen

Universitet eller högskola

Bevis om legitimation som tandläkare, utfärdat av Socialstyrelsen

Tandläkare

1. leden 1994

United Kingdom

| — | Bachelor of Dental Surgery (BDS or B.Ch.D.) |
| --- | --- |

—

Bachelor of Dental Surgery (BDS or B.Ch.D.)

| — | Universities |
| --- | --- |

—

Universities

| — | Dentist |
| --- | --- |

—

Dentist

28. leden 1980

| — | Licentiate in Dental Surgery |
| --- | --- |

—

Licentiate in Dental Surgery

| — | Royal Colleges |
| --- | --- |

—

Royal Colleges

| — | Dental practitioner |
| --- | --- |

—

Dental practitioner

| — | Dental surgeon |
| --- | --- |

—

Dental surgeon

5.3.3   Doklady o dosažené kvalifikaci specializovaných zubních lékařů

Ústní chirurgie

| Země | Doklad o dosažené kvalifikaci | Subjekt vydávající doklad o dosažené kvalifikaci | Referenční den |
| --- | --- | --- | --- |
| België/ Belgique/ Belgien | | | |
| България | Свидетелство за призната специалност по „Орална хирургия“ | Факултет по дентална медицина към Медицински университет | 1. leden 2007 |
| Česká republika | Diplom o specializaci (v oboru orální a maxilofaciální chirurgie) | 1. | Institut postgraduálního vzdělávání ve zdravotnictví |

Země

Doklad o dosažené kvalifikaci

Subjekt vydávající doklad o dosažené kvalifikaci

Referenční den

België/ Belgique/ Belgien

България

Свидетелство за призната специалност по „Орална хирургия“

Факултет по дентална медицина към Медицински университет

1. leden 2007

Česká republika

Diplom o specializaci (v oboru orální a maxilofaciální chirurgie)

1.

Institut postgraduálního vzdělávání ve zdravotnictví

| 2. | Ministerstvo zdravotnictví |
| --- | --- |

2.

Ministerstvo zdravotnictví

19. červenec 2007

Danmark

Bevis for tilladelse til at betegne sig som specialtandlæge i tand-, mund- og kæbekirurgi

Sundhedsstyrelsen

28. leden 1980

Deutschland

Fachzahnärztliche

Anerkennung für Oralchirurgie/Mundchirurgie

Landeszahnärztekammer

28. leden 1980

Eesti

Ελλάς

Τίτλoς Οδovτιατρικής ειδικότητας της Γvαθoχειρoυργικής (do 31. prosince 2002)

| — | Περιφέρεια |
| --- | --- |

—

Περιφέρεια

| — | Νoμαρχιακή Αυτoδιoίκηση |
| --- | --- |

—

Νoμαρχιακή Αυτoδιoίκηση

| — | Νoμαρχία |
| --- | --- |

—

Νoμαρχία

1. leden 2003

España

France

Hrvatska

Ireland

Certificate of specialist dentist in oral surgery

Competent authority recognised for this purpose by the competent minister

28. leden 1980

Italia

Diploma di specialista in Chirurgia Orale

Università

21. květen 2005

Κύπρος

Πιστοποιητικό Αναγνώρισης του Ειδικού Οδοντιάτρου στην Στοματική Χειρουργική

Οδοντιατρικό Συμβούλιο

1. květen 2004

Latvija

Lietuva

| 1. | Rezidentūros pažymėjimas, nurodantis suteiktą burnos chirurgo profesinę kvalifikaciją |
| --- | --- |

1.

Rezidentūros pažymėjimas, nurodantis suteiktą burnos chirurgo profesinę kvalifikaciją

| 2. | Rezidentūros pažymėjimas (burnos chirurgo profesinė kvalifikacija) |
| --- | --- |

2.

Rezidentūros pažymėjimas (burnos chirurgo profesinė kvalifikacija)

Universitetas

1. květen 2004

Luxembourg

Magyarország

Dento-alveoláris sebészet szakorvosa bizonyítvány

Nemzeti Vizsgabizottság

1. květen 2004

Malta

Ċertifikat ta' speċjalista dentali fil-Kirurġija tal-ħalq

Kumitat ta' Approvazzjoni dwar Speċjalisti

1. květen 2004

Nederland

Bewijs van inschrijving als kaakchirurg in het Specialistenregister

Registratiecommissie Tandheelkundige Specialismen (RTS) van de Koninklijke Nederlandse Maatschappij tot bevordering der Tandheelkunde

28. leden 1980

Österreich

Polska

Dyplom uzyskania tytułu specjalisty w dziedzinie chirurgii stomatologicznej

Centrum Egzaminów Medycznych

1. květen 2004

Portugal

Título de Especialista em Cirurgia Oral

Ordem dos Médicos Dentistas (OMD)

4. červen 2008

România

Certificatul de specialist în Chirurgie dento-alveolară

Ministerul Sănătăţii

17. prosinec 2008

Slovenija

Potrdilo o opravljenem specialističnem izpitu iz oralne kirurgije

| 1. | Ministrstvo za zdravje |
| --- | --- |

1.

Ministrstvo za zdravje

| 2. | Zdravniška zbornica Slovenije |
| --- | --- |

2.

Zdravniška zbornica Slovenije

1. květen 2004

Slovensko

Diplom o špecializácii v špecializačnom odbore maxilofaciálna chirurgia

| — | Slovenská zdravotnícka univerzita |
| --- | --- |

—

Slovenská zdravotnícka univerzita

| — | Univerzita Pavla Jozefa Šafárika v Košiciach |
| --- | --- |

—

Univerzita Pavla Jozefa Šafárika v Košiciach

17. prosinec 2008

Suomi/Finland

Erikoishammaslääkärin tutkinto, suu- ja leukakirurgia / Specialtandläkarexamen, oral och maxillofacial kirurgi

Yliopisto

1. leden 1994

Sverige

Bevis om specialistkompetens i oral kirurgi

Socialstyrelsen

1. leden 1994

United Kingdom

Certificate of completion of specialist training in oral surgery

Competent authority recognised for this purpose

28. leden 1980

Ortodoncie

| Země | Doklad o dosažené kvalifikaci | Subjekt vydávající doklad o dosažené kvalifikaci | Referenční den |
| --- | --- | --- | --- |
| België/ Belgique/ Belgien | Titre professionnel particulier de dentiste spécialiste en orthodontie/ Bijzondere beroepstitel van tandarts specialist in de orthodontie | Ministre de la Santé publique/ Minister bevoegd voor Volksgezondheid | 27. leden 2005 |
| България | Свидетелство за призната специалност по „Ортодонтия“ | Факултет по дентална медицина към Медицински университет | 1. leden 2007 |
| Česká republika | Diplom o specializaci (v oboru ortodoncie) | 1. | Institut postgraduálního vzdělávání ve zdravotnictví |

Země

Doklad o dosažené kvalifikaci

Subjekt vydávající doklad o dosažené kvalifikaci

Referenční den

België/ Belgique/ Belgien

Titre professionnel particulier de dentiste spécialiste en orthodontie/ Bijzondere beroepstitel van tandarts specialist in de orthodontie

Ministre de la Santé publique/ Minister bevoegd voor Volksgezondheid

27. leden 2005

България

Свидетелство за призната специалност по „Ортодонтия“

Факултет по дентална медицина към Медицински университет

1. leden 2007

Česká republika

Diplom o specializaci (v oboru ortodoncie)

1.

Institut postgraduálního vzdělávání ve zdravotnictví

| 2. | Ministerstvo zdravotnictví |
| --- | --- |

2.

Ministerstvo zdravotnictví

19. červenec 2007

Danmark

Bevis for tilladelse til at betegne sig som specialtandlæge i ortodonti

Sundhedsstyrelsen

28. leden 1980

Deutschland

Fachzahnärztliche Anerkennung für Kieferorthopädie

Landeszahnärztekammer

28. leden 1980

Eesti

Residentuuri lõputunnistus ortodontia erialal

Ortodontia residentuuri lõpetamist tõendav tunnistus

Tartu Ülikool

1. květen 2004

Ελλάς

Τίτλoς Οδovτιατρικής ειδικότητας της Ορθoδovτικής

| — | Περιφέρεια |
| --- | --- |

—

Περιφέρεια

| — | Νoμαρχιακή Αυτoδιoίκηση |
| --- | --- |

—

Νoμαρχιακή Αυτoδιoίκηση

| — | Νoμαρχία |
| --- | --- |

—

Νoμαρχία

1. leden 1981

España

France

Titre de spécialiste en orthodontie

Conseil National de l'Ordre des chirurgiens dentistes

28. leden 1980

Hrvatska

Ireland

Certificate of specialist dentist in orthodontics

Competent authority recognised for this purpose by the competent minister

28. leden 1980

Italia

Diploma di specialista in Ortognatodonzia

Università

21. květen 2005

Κύπρος

Πιστοποιητικό Αναγνώρισης του Ειδικού Οδοντιάτρου στην Ορθοδοντική

Οδοντιατρικό Συμβούλιο

1. květen 2004

Latvija

„Sertifikāts“– kompetentas iestādes izsniegts dokuments, kas apliecina, ka persona ir nokārtojusi sertifikācijas eksāmenu ortodontijā

Latvijas Ārstu biedrība

1. květen 2004

Lietuva

| 1. | Rezidentūros pažymėjimas, nurodantis suteiktą gydytojo ortodonto profesinę kvalifikaciją |
| --- | --- |

1.

Rezidentūros pažymėjimas, nurodantis suteiktą gydytojo ortodonto profesinę kvalifikaciją

| 2. | Rezidentūros pažymėjimas (gydytojo ortodonto profesinė kvalifikacija) |
| --- | --- |

2.

Rezidentūros pažymėjimas (gydytojo ortodonto profesinė kvalifikacija)

Universitetas

1. květen 2004

Luxembourg

Magyarország

Fogszabályozás szakorvosa bizonyítvány

Nemzeti Vizsgabizottság

1. květen 2004

Malta

Ċertifikat ta' speċjalista dentali fl-Ortodonzja

Kumitat ta' Approvazzjoni dwar Speċjalisti

1. květen 2004

Nederland

Bewijs van inschrijving als orthodontist in het Specialistenregister

Registratiecommissie Tandheelkundige Specialismen (RTS) van de Koninklijke Nederlandse Maatschappij tot bevordering der Tandheelkunde

28. leden 1980

Österreich

Polska

Dyplom uzyskania tytułu specjalisty w dziedzinie ortodoncji

Centrum Egzaminów Medycznych

1. květen 2004

Portugal

Título de Especialista em Ortodontia

Ordem dos Médicos Dentistas (OMD)

4. červen 2008

România

Certificatul de specialist în Ortodonţie şi Ortopedie dento-facială

Ministerul Sănătăţii

17. prosinec 2008

Slovenija

Potrdilo o opravljenem specialističnem izpitu iz čeljustne in zobne ortopedije

| 1. | Ministrstvo za zdravje |
| --- | --- |

1.

Ministrstvo za zdravje

| 2. | Zdravniška zbornica Slovenije |
| --- | --- |

2.

Zdravniška zbornica Slovenije

1. květen 2004

Slovensko

Diplom o špecializácii v špecializačnom odbore čeľustná ortopédia

Slovenská zdravotnícka univerzita

17. prosinec 2008

Suomi/Finland

Erikoishammaslääkärin tutkinto, hampaiston oikomishoito/ Specialtand-läkarexamen, tandreglering

Yliopisto

1. leden 1994

Sverige

Bevis om specialistkompetens i ortodonti

Socialstyrelsen

1. leden 1994

United Kingdom

Certificate of Completion of specialist training in orthodontics

Competent authority recognised for this purpose

28. leden 1980“

| 4. | Bod 5.4.2 se nahrazuje tímto:
  „5.4.2   Doklady o dosažené kvalifikaci veterinárních lékařů










  Země | Doklad o dosažené kvalifikaci | Subjekt vydávající doklad o dosažené kvalifikaci | Osvědčení doplňující doklad | Referenční den |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| België/Belgique/Belgien | Diploma van dierenarts/Diplôme de docteur en médecine vétérinaire | — | De universiteiten/Les universités |

4.

Bod 5.4.2 se nahrazuje tímto:

„5.4.2   Doklady o dosažené kvalifikaci veterinárních lékařů

Země

Doklad o dosažené kvalifikaci

Subjekt vydávající doklad o dosažené kvalifikaci

Osvědčení doplňující doklad

Referenční den

België/Belgique/Belgien

Diploma van dierenarts/Diplôme de docteur en médecine vétérinaire

—

De universiteiten/Les universités

| — | De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap/Le Jury compétent d'enseignement de la Communauté française |
| --- | --- |

—

De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap/Le Jury compétent d'enseignement de la Communauté française

21. prosinec 1980

България

Диплома за висше образование на образователно-квалификационна

| — | Лесотехнически университет
  София
  Факултет Ветеринарна медицина |
| --- | --- |

—

Лесотехнически университет

София

Факултет Ветеринарна медицина

1. leden 2007

степен магистър по специалност Ветеринарна медицина с професионална квалификация Ветеринарен лекар

| — | Тракийски университет
  Стара Загора, Ветеринарномедицински факултет |
| --- | --- |

—

Тракийски университет

Стара Загора, Ветеринарномедицински факултет

Česká republika

| — | Diplom o ukončení studia ve studijním programu veterinární lékařství (doktor veterinární medicíny, MVDr.) |
| --- | --- |

—

Diplom o ukončení studia ve studijním programu veterinární lékařství (doktor veterinární medicíny, MVDr.)

| — | Diplom o ukončení studia ve studijním programu veterinární hygiena a ekologie (doktor veterinární medicíny, MVDr.) |
| --- | --- |

—

Diplom o ukončení studia ve studijním programu veterinární hygiena a ekologie (doktor veterinární medicíny, MVDr.)

Veterinární fakulta univerzity v České republice

1. květen 2004

Danmark

Bevis for kandidatuddannelsen i veterinærmedicin (cand.med.vet.)

Københavns Universitet

21. prosinec 1980

Deutschland

| — | Zeugnis über das Ergebnis des Dritten Abschnitts der Tierärztlichen Prüfung und das Gesamtergebnis der Tierärztlichen Prüfung |
| --- | --- |

—

Zeugnis über das Ergebnis des Dritten Abschnitts der Tierärztlichen Prüfung und das Gesamtergebnis der Tierärztlichen Prüfung

Der Vorsitzende des Prüfungsausschusses für die Tierärztliche Prüfung einer Universität oder Hochschule

21. prosinec 1980

| — | Zeugnis über das Ergebnis der Tierärztlichen Prüfung und das Gesamtergebnis der Tierärztlichen Prüfung |
| --- | --- |

—

Zeugnis über das Ergebnis der Tierärztlichen Prüfung und das Gesamtergebnis der Tierärztlichen Prüfung

1. leden 2006

Eesti

Diplom: täitnud veterinaarmeditsiini õppekava

Eesti Põllumajandusülikool

1. květen 2004

Loomaarstikraad

Degree in Veterinary Medicine (DVM)

Eesti Maaülikool

Ελλάς

Πτυχίο Κτηνιατρικής

| 1. | Αριστοτέλειο Πανεπιστήμιο Θεσσαλονίκης |
| --- | --- |

1.

Αριστοτέλειο Πανεπιστήμιο Θεσσαλονίκης

| 2. | Πανεπιστήμιο Θεσσαλίας |
| --- | --- |

2.

Πανεπιστήμιο Θεσσαλίας

1. leden 1981

España

Título de Licenciado en Veterinaria

| — | Ministerio de Educación y Cultura |
| --- | --- |

—

Ministerio de Educación y Cultura

| — | El rector de una Universidad |
| --- | --- |

—

El rector de una Universidad

1. leden 1986

Título de Graduado/a en Veterinaria

| — | El rector de una Universidad |
| --- | --- |

—

El rector de una Universidad

1. leden 1986

France

Diplôme d'Etat de docteur vétérinaire

| — | L'Institut d'enseignement supérieur et de recherche en alimentation, santé animale, sciences agronomiques et de l'environnement (Vet Agro Sup) |
| --- | --- |

—

L'Institut d'enseignement supérieur et de recherche en alimentation, santé animale, sciences agronomiques et de l'environnement (Vet Agro Sup)

| — | L'Ecole nationale vétérinaire, agroalimentaire et de l'alimentation, Nantes-Atlantique (ONIRIS) |
| --- | --- |

—

L'Ecole nationale vétérinaire, agroalimentaire et de l'alimentation, Nantes-Atlantique (ONIRIS)

| — | L'Ecole nationale vétérinaire d'Alfort |
| --- | --- |

—

L'Ecole nationale vétérinaire d'Alfort

| — | L'Ecole nationale vétérinaire de Toulouse |
| --- | --- |

—

L'Ecole nationale vétérinaire de Toulouse

21. prosinec 1980

Hrvatska

Diploma „doktor veterinarske medicine/doktorica veterinarske medicine“

Veterinarski fakultet Sveučilišta u Zagrebu

1. červenec 2013

Ireland

| — | Diploma of Bachelor in/of Veterinary Medicine (MVB) |
| --- | --- |

—

Diploma of Bachelor in/of Veterinary Medicine (MVB)

| — | Diploma of Membership of the Royal College of Veterinary Surgeons (MRCVS) |
| --- | --- |

—

Diploma of Membership of the Royal College of Veterinary Surgeons (MRCVS)

21. prosinec 1980

Italia

Diploma di laurea in medicina veterinaria

Università

Diploma di abilitazione all'esercizio della medicina veterinaria

1. leden 1985

Κύπρος

Πιστοποιητικό Εγγραφής Κτηνιάτρου

Κτηνιατρικό Συμβούλιο

1. květen 2004

Latvija

Veterinārārsta diploms

Latvijas Lauksaimniecības Universitāte

1. květen 2004

Lietuva

| 1. | Aukštojo mokslo diplomas (veterinarijos gydytojo (DVM)) |
| --- | --- |

1.

Aukštojo mokslo diplomas (veterinarijos gydytojo (DVM))

| 1. | Lietuvos Veterinarijos Akademija |
| --- | --- |

1.

Lietuvos Veterinarijos Akademija

1. květen 2004

| 2. | Magistro diplomas (veterinarinės medicinos magistro kvalifikacinis laipsnis ir veterinarijos gydytojo profesinė kvalifikacija) |
| --- | --- |

2.

Magistro diplomas (veterinarinės medicinos magistro kvalifikacinis laipsnis ir veterinarijos gydytojo profesinė kvalifikacija)

| 2. | Lietuvos sveikatos mokslų universitetas |
| --- | --- |

2.

Lietuvos sveikatos mokslų universitetas

Luxembourg

Diplôme d'Etat de docteur en médecine vétérinaire

Jury d'examen d'Etat

21. prosinec 1980

Magyarország

Okleveles állatorvos doktor oklevél (dr. vet)

Felsőoktatási intézmény

1. květen 2004

Malta

Liċenzja ta' Kirurgu Veterinarju

Kunsill tal-Kirurġi Veterinarji

1. květen 2004

Nederland

Getuigschrift van met goed gevolg afgelegd diergeneeskundig/veeartsenijkundig examen

21. prosinec 1980

Österreich

| — | Diplom-Tierarzt |
| --- | --- |

—

Diplom-Tierarzt

| — | Magister medicinae veterinariae |
| --- | --- |

—

Magister medicinae veterinariae

Universität

1. leden 1994

Polska

Dyplom lekarza weterynarii

| 1. | Szkoła Główna Gospodarstwa Wiejskiego w Warszawie |
| --- | --- |

1.

Szkoła Główna Gospodarstwa Wiejskiego w Warszawie

| 2. | Akademia Rolnicza we Wrocławiu (61) |
| --- | --- |

2.

Akademia Rolnicza we Wrocławiu (61)

| 3. | Uniwersytet Przyrodniczy we Wrocławiu (62) |
| --- | --- |

3.

Uniwersytet Przyrodniczy we Wrocławiu (62)

| 4. | Akademia Rolnicza w Lublinie (63) |
| --- | --- |

4.

Akademia Rolnicza w Lublinie (63)

| 5. | Uniwersytet Przyrodniczy w Lublinie (64) |
| --- | --- |

5.

Uniwersytet Przyrodniczy w Lublinie (64)

| 6. | Uniwersytet Warmińsko-Mazurski w Olsztynie |
| --- | --- |

6.

Uniwersytet Warmińsko-Mazurski w Olsztynie

1. květen 2004

Portugal

| — | Carta de curso de licenciatura em medicina veterinária |
| --- | --- |

—

Carta de curso de licenciatura em medicina veterinária

| — | Carta de mestrado integrado em medicina veterinária |
| --- | --- |

—

Carta de mestrado integrado em medicina veterinária

Universidade

1. leden 1986

România

Diplomă de licenţă de doctor medic veterinary

Universităţi

1. leden 2007

Slovenija

Diploma, s katero se podeljuje strokovni naslov „doktor veterinarske medicine/doktorica veterinarske medicine“

Univerza

Spričevalo o opravljenem državnem izpitu s področja veterinarstva

1. květen 2004

Slovensko

Vysokoškolský diplom o udelení akademického titulu „doktor veterinárskeho lekárstva“ („MVDr.“)

Univerzita

1. květen 2004

Suomi/Finland

Eläinlääketieteen lisensiaatin tutkinto/Veterinärmedicine licentiatexamen

Yliopisto

1. leden 1994

Sverige

Veterinärexamen

Sveriges Lantbruksuniversitet

1. leden 1994

United Kingdom

| 1. | Bachelor of Veterinary Science (BVSc) |
| --- | --- |

1.

Bachelor of Veterinary Science (BVSc)

| 1. | University of Bristol |
| --- | --- |

1.

University of Bristol

21. prosinec 1980

| 2. | Bachelor of Veterinary Science (BVSc) |
| --- | --- |

2.

Bachelor of Veterinary Science (BVSc)

| 2. | University of Liverpool |
| --- | --- |

2.

University of Liverpool

| 3. | Bachelor of Veterinary Medicine (Vet MB) |
| --- | --- |

3.

Bachelor of Veterinary Medicine (Vet MB)

| 3. | University of Cambridge |
| --- | --- |

3.

University of Cambridge

| 4. | Bachelor of Veterinary Medicine and Surgery (BVM&S) |
| --- | --- |

4.

Bachelor of Veterinary Medicine and Surgery (BVM&S)

| 4. | University of Edinburgh |
| --- | --- |

4.

University of Edinburgh

| 5. | Bachelor of Veterinary Medicine and Surgery (BVMS) |
| --- | --- |

5.

Bachelor of Veterinary Medicine and Surgery (BVMS)

| 5. | University of Glasgow |
| --- | --- |

5.

University of Glasgow

| 6. | Bachelor of Veterinary Medicine (BvetMed) |
| --- | --- |

6.

Bachelor of Veterinary Medicine (BvetMed)

| 6. | University of London |
| --- | --- |

6.

University of London

| 7. | Bachelor of Veterinary Medicine and Bachelor of Veterinary Surgery (B.V.M., B.V.S.) |
| --- | --- |

7.

Bachelor of Veterinary Medicine and Bachelor of Veterinary Surgery (B.V.M., B.V.S.)

| 7. | University of Nottingham |
| --- | --- |

7.

University of Nottingham

| 5. | Bod 5.5.2 se nahrazuje tímto:
  „5.5.2   Doklady o dosažené kvalifikaci porodní asistentky










  Země | Doklad o dosažené kvalifikaci | Subjekt vydávající doklad o dosažené kvalifikaci | Profesní označení | Referenční den |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| België/Belgique/Belgien | Diploma van vroedvrouw/Diplôme d'accoucheuse | — | De erkende opleidingsinstituten/Les établissements d'enseignement |

5.

Bod 5.5.2 se nahrazuje tímto:

„5.5.2   Doklady o dosažené kvalifikaci porodní asistentky

Země

Doklad o dosažené kvalifikaci

Subjekt vydávající doklad o dosažené kvalifikaci

Profesní označení

Referenční den

België/Belgique/Belgien

Diploma van vroedvrouw/Diplôme d'accoucheuse

—

De erkende opleidingsinstituten/Les établissements d'enseignement

| — | De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap/Le Jury compétent d'enseignement de la Communauté française |
| --- | --- |

—

De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap/Le Jury compétent d'enseignement de la Communauté française

Vroedvrouw/Accoucheuse

23. leden 1983

България

Диплома за висше образование на образователно-квалификационна степен „Бакалавър“ с професионална квалификация „Акушерка“

Университет

Акушеркa

1. leden 2007

Česká republika

| 1. | Diplom o ukončení studia ve studijním programu ošetřovatelství ve studijním oboru porodní asistentka (bakalář, Bc.) |
| --- | --- |

1.

Diplom o ukončení studia ve studijním programu ošetřovatelství ve studijním oboru porodní asistentka (bakalář, Bc.)

| 1. | Vysoká škola zřízená nebo uznaná státem |
| --- | --- |

1.

Vysoká škola zřízená nebo uznaná státem

Porodní asistentka/porodní asistent

1. květen 2004

| 2. | Diplom o ukončení studia ve studijním programu porodní asistence ve studijním oboru porodní asistentka (bakalář, Bc.) |
| --- | --- |

2.

Diplom o ukončení studia ve studijním programu porodní asistence ve studijním oboru porodní asistentka (bakalář, Bc.)

| 2. | Vysoká škola zřízená nebo uznaná státem |
| --- | --- |

2.

Vysoká škola zřízená nebo uznaná státem

| 3. | Diplom o ukončení studia ve studijním oboru diplomovaná porodní asistentka (diplomovaný specialista, DiS.) |
| --- | --- |

3.

Diplom o ukončení studia ve studijním oboru diplomovaná porodní asistentka (diplomovaný specialista, DiS.)

| 3. | Vyšší odborná škola zřízená nebo uznaná státem |
| --- | --- |

3.

Vyšší odborná škola zřízená nebo uznaná státem

Danmark

Bevis for uddannelsen til professionsbachelor i jordemoderkundskab

Professionshøjskole

Jordemoder

23. leden 1983

Deutschland

Zeugnis über die staatliche Prüfung für Hebammen und Entbindungspfleger

Staatlicher Prüfungsausschuss

| — | Hebamme |
| --- | --- |

—

Hebamme

| — | Entbindungspfleger |
| --- | --- |

—

Entbindungspfleger

23. leden 1983

Eesti

Diplom ämmaemanda erialal

| — | Tallinna Meditsiinikool |
| --- | --- |

—

Tallinna Meditsiinikool

| — | Tartu Meditsiinikool |
| --- | --- |

—

Tartu Meditsiinikool

Ämmaemand

1. květen 2004

Ämmaemanda diplom

| — | Tallinna Tervishoiu Kõrgkool |
| --- | --- |

—

Tallinna Tervishoiu Kõrgkool

| — | Tartu Tervishoiu Kõrgkool |
| --- | --- |

—

Tartu Tervishoiu Kõrgkool

Ελλάς

| 1. | Πτυχίο Τμήματος Μαιευτικής Τεχνολογικών Εκπαιδευτικών Ιδρυμάτων (Τ.Ε.Ι.) |
| --- | --- |

1.

Πτυχίο Τμήματος Μαιευτικής Τεχνολογικών Εκπαιδευτικών Ιδρυμάτων (Τ.Ε.Ι.)

| 1. | Τεχνολογικά Εκπαιδευτικά Ιδρύματα (Τ.Ε.Ι.) |
| --- | --- |

1.

Τεχνολογικά Εκπαιδευτικά Ιδρύματα (Τ.Ε.Ι.)

Μαία

23. leden 1983

| 2. | Πτυχίο του Τμήματος Μαιών της Ανωτέρας Σχολής Στελεχών Υγείας και Κοινων. Πρόνοιας (ΚΑΤΕΕ) |
| --- | --- |

2.

Πτυχίο του Τμήματος Μαιών της Ανωτέρας Σχολής Στελεχών Υγείας και Κοινων. Πρόνοιας (ΚΑΤΕΕ)

| 2. | ΚΑΤΕΕ Υπουργείου Εθνικής Παιδείας και Θρησκευμάτων |
| --- | --- |

2.

ΚΑΤΕΕ Υπουργείου Εθνικής Παιδείας και Θρησκευμάτων

Μαιευτής

| 3. | Πτυχίο Μαίας Ανωτέρας Σχολής Μαιών |
| --- | --- |

3.

Πτυχίο Μαίας Ανωτέρας Σχολής Μαιών

| 3. | Υπουργείο Υγείας και Πρόνοιας |
| --- | --- |

3.

Υπουργείο Υγείας και Πρόνοιας

España

| — | Título de matrona |
| --- | --- |

—

Título de matrona

| — | Título de asistente obstétrico (matrona) |
| --- | --- |

—

Título de asistente obstétrico (matrona)

| — | Título de enfermería obstétrica-ginecológica |
| --- | --- |

—

Título de enfermería obstétrica-ginecológica

Ministerio de Educación y Cultura

| — | Matrona |
| --- | --- |

—

Matrona

| — | Asistente obstétrico |
| --- | --- |

—

Asistente obstétrico

1. leden 1986

France

Diplôme de sage-femme

L'Etat

Sage-femme

23. leden 1983

Hrvatska

Svjedodžba „prvostupnik (baccalaureus) primaljstva/sveučilišna prvostupnica (baccalaurea) primaljstva“

| — | Medicinski fakulteti sveučilišta u Republici Hrvatskoj |
| --- | --- |

—

Medicinski fakulteti sveučilišta u Republici Hrvatskoj

| — | Sveučilišta u Republici Hrvatskoj |
| --- | --- |

—

Sveučilišta u Republici Hrvatskoj

| — | Veleučilišta i visoke škole u Republici Hrvatskoj |
| --- | --- |

—

Veleučilišta i visoke škole u Republici Hrvatskoj

Prvostupnik (baccalaureus) Primaljstva/Prvostupnica (baccalaurea) primaljstva

1. červenec 2013

Ireland

| 1. | Certificate in Midwifery (65) |
| --- | --- |

1.

Certificate in Midwifery (65)

| 1. | An Bórd Altranais (The Nursing Board) [up to 1 October 2012];
  Bórd Altranais agus Cnáimhseachais na hEireann (The Nursing and Midwifery Board of Ireland, NMBI) [from 2 October 2012]. |
| --- | --- |

1.

An Bórd Altranais (The Nursing Board) [up to 1 October 2012];

Bórd Altranais agus Cnáimhseachais na hEireann (The Nursing and Midwifery Board of Ireland, NMBI) [from 2 October 2012].

Registered Midwife (RM)

23. leden 1983

| 2. | B.Sc. in Midwifery approved by the NMBI (66) |
| --- | --- |

2.

B.Sc. in Midwifery approved by the NMBI (66)

| 2. | A third-level Institution delivering a Midwifery education programmes approved by the NMBI |
| --- | --- |

2.

A third-level Institution delivering a Midwifery education programmes approved by the NMBI

| 3. | Higher/Post-graduate Diploma in Midwifery approved by the NMBI (66) |
| --- | --- |

3.

Higher/Post-graduate Diploma in Midwifery approved by the NMBI (66)

| 3. | third-level Institution delivering Higher/Post-graduate Diploma in Midwifery approved by the NMBI |
| --- | --- |

3.

third-level Institution delivering Higher/Post-graduate Diploma in Midwifery approved by the NMBI

Italia

| 1. | Diploma d'ostetrica |
| --- | --- |

1.

Diploma d'ostetrica

| 1. | Scuole riconosciute dallo Stato |
| --- | --- |

1.

Scuole riconosciute dallo Stato

Ostetrica

23. leden 1983

| 2. | Laurea in ostetricia |
| --- | --- |

2.

Laurea in ostetricia

| 2. | Universita' |
| --- | --- |

2.

Universita'

Κύπρος

Δίπλωμα στο μεταβασικό πρόγραμμα Μαιευτικής

Νοσηλευτική Σχολή

Εγγεγραμμένη Μαία

1. květen 2004

Latvija

Diploms par vecmātes kvalifikācijas iegūšanu

Māsu skolas

Vecmāte

1. květen 2004

Lietuva

| 1. | Aukštojo mokslo diplomas, nurodantis suteiktą bendrosios praktikos slaugytojo profesinę kvalifikaciją, ir profesinės kvalifikacijos pažymėjimas, nurodantis suteiktą akušerio profesinę kvalifikaciją






  — | Pažymėjimas, liudijantis akušerio profesinę praktiką |
| --- | --- | --- |

1.

Aukštojo mokslo diplomas, nurodantis suteiktą bendrosios praktikos slaugytojo profesinę kvalifikaciją, ir profesinės kvalifikacijos pažymėjimas, nurodantis suteiktą akušerio profesinę kvalifikaciją

—

Pažymėjimas, liudijantis akušerio profesinę praktiką

| 1. | Universitetas |
| --- | --- |

1.

Universitetas

Akušeris

1. květen 2004

| 2. | Aukštojo mokslo diplomas (neuniversitetinės studijos), nurodantis suteiktą bendrosios praktikos slaugytojo profesinę kvalifikaciją, ir profesinės kvalifikacijos pažymėjimas, nurodantis suteiktą akušerio profesinę kvalifikaciją






  — | Pažymėjimas, liudijantis akušerio profesinę praktiką |
| --- | --- | --- |

2.

Aukštojo mokslo diplomas (neuniversitetinės studijos), nurodantis suteiktą bendrosios praktikos slaugytojo profesinę kvalifikaciją, ir profesinės kvalifikacijos pažymėjimas, nurodantis suteiktą akušerio profesinę kvalifikaciją

—

Pažymėjimas, liudijantis akušerio profesinę praktiką

| 2. | Kolegija |
| --- | --- |

2.

Kolegija

| 3. | Aukštojo mokslo diplomas (neuniversitetinės studijos), nurodantis suteiktą akušerio profesinę kvalifikaciją |
| --- | --- |

3.

Aukštojo mokslo diplomas (neuniversitetinės studijos), nurodantis suteiktą akušerio profesinę kvalifikaciją

| 3. | Kolegija |
| --- | --- |

3.

Kolegija

| 4. | Bakalauro diplomas (slaugos bakalauro kvalifikacinis laipsnis ir bendrosios praktikos augytojo profesinė kvalifikacija)
  Ir Profesinės kvalifikacijos pažymėjimas (akušerio profesinė kvalifikacija) |
| --- | --- |

4.

Bakalauro diplomas (slaugos bakalauro kvalifikacinis laipsnis ir bendrosios praktikos augytojo profesinė kvalifikacija)

Ir Profesinės kvalifikacijos pažymėjimas (akušerio profesinė kvalifikacija)

| 4. | Universitetas |
| --- | --- |

4.

Universitetas

| 5. | Profesinio bakalauro diplomas (slaugos profesinio bakalauro kvalifikacinis laipsnis ir bendrosios praktikos slaugytojo profesinė kvalifikacija)
  Ir Profesinės kvalifikacijos pažymėjimas (akušerio profesinė kvalifikacija) |
| --- | --- |

5.

Profesinio bakalauro diplomas (slaugos profesinio bakalauro kvalifikacinis laipsnis ir bendrosios praktikos slaugytojo profesinė kvalifikacija)

Ir Profesinės kvalifikacijos pažymėjimas (akušerio profesinė kvalifikacija)

| 5. | Kolegija |
| --- | --- |

5.

Kolegija

| 6. | Profesinio bakalauro diplomas
  (akušerijos profesinio bakalauro kvalifikacinis laipsnis ir akušerio profesinė kvalifikacija) |
| --- | --- |

6.

Profesinio bakalauro diplomas

(akušerijos profesinio bakalauro kvalifikacinis laipsnis ir akušerio profesinė kvalifikacija)

| 6. | Kolegija |
| --- | --- |

6.

Kolegija

Luxembourg

Diplôme de sage-femme

Ministère de l'éducation nationale, de la formation professionnelle et des sports

Sage-femme

23. leden 1983

Magyarország

| 1. | Szülésznő bizonyítvány |
| --- | --- |

1.

Szülésznő bizonyítvány

| 1. | Iskola/főiskola |
| --- | --- |

1.

Iskola/főiskola

Szülésznő

1. květen 2004

| 2. | Szülésznő oklevél |
| --- | --- |

2.

Szülésznő oklevél

| 2. | Felsőoktatási intézmény |
| --- | --- |

2.

Felsőoktatási intézmény

Malta

Lawrja jew diploma fl- Istudji tal-Qwiebel

Universita` ta' Malta

Qabla

1. květen 2004

Nederland

Diploma van verloskundige

Door het Ministerie van Volksgezondheid, Welzijn en Sport erkende opleidings-instellingen

Verloskundige

23. leden 1983

Österreich

| 1. | Hebammen-Diplom |
| --- | --- |

1.

Hebammen-Diplom

| 1. | — | Hebammenakademie |
| --- | --- | --- |

1.

—

Hebammenakademie

| — | Bundeshebammenlehranstalt |
| --- | --- |

—

Bundeshebammenlehranstalt

Hebamme

1. leden 1994

| 2. | Diplom über den Abschluss des Fachhochschul-Bachelorstudiengangs „Hebamme“ |
| --- | --- |

2.

Diplom über den Abschluss des Fachhochschul-Bachelorstudiengangs „Hebamme“

| 2. | Fachhochschulrat |
| --- | --- |

2.

Fachhochschulrat

Polska

| — | Dyplom ukończenia studiów wyższych na kierunku położnictwo z tytułem „magister położnictwa“ |
| --- | --- |

—

Dyplom ukończenia studiów wyższych na kierunku położnictwo z tytułem „magister położnictwa“

| — | Dyplom ukończenia studiów wyższych zawodowych na kierunku/specjalności położnictwo z tytułem „licencjat położnictwa“ |
| --- | --- |

—

Dyplom ukończenia studiów wyższych zawodowych na kierunku/specjalności położnictwo z tytułem „licencjat położnictwa“

Instytucja prowadząca kształcenie na poziomie wyższym uznana przez właściwe władze (Higher education institution recognised by the competent authorities)

Położna

1. květen 2004

Portugal

| 1. | Diploma de enfermeiro especialista em enfermagem de saúde materna e obstétrica |
| --- | --- |

1.

Diploma de enfermeiro especialista em enfermagem de saúde materna e obstétrica

| 1. | Ecolas de Enfermagem |
| --- | --- |

1.

Ecolas de Enfermagem

Enfermeiro especialista em enfermagem de saúde materna e obstétrica

1. leden 1986

| 2. | Diploma/carta de curso de estudos superiores especializados em enfermagem de saúde materna e obstétrica |
| --- | --- |

2.

Diploma/carta de curso de estudos superiores especializados em enfermagem de saúde materna e obstétrica

| 2. | Escolas Superiores de Enfermagem |
| --- | --- |

2.

Escolas Superiores de Enfermagem

| 3. | Diploma (do curso de pós-licenciatura) de especialização em enfermagem de saúde materna e obstétrica |
| --- | --- |

3.

Diploma (do curso de pós-licenciatura) de especialização em enfermagem de saúde materna e obstétrica

| 3. | — | Escolas Superiores de Enfermagem |
| --- | --- | --- |

3.

—

Escolas Superiores de Enfermagem

| — | Escolas Superiores de Saúde |
| --- | --- |

—

Escolas Superiores de Saúde

România

Diplomă de licenţă de moaşă

Universităţi

Moaşă

1. leden 2007

Slovenija

Diploma, s katero se podeljuje strokovni naslov „diplomirana babica/diplomirani babičar“

| 1. | Univerza |
| --- | --- |

1.

Univerza

| 2. | Visoka strokovna šola |
| --- | --- |

2.

Visoka strokovna šola

diplomirana babica/diplomirani babičar

1. květen 2004

Slovensko

| 1. | DIPLOM
  pôrodná asistencia
  „bakalár“ („Bc.“) |
| --- | --- |

1.

DIPLOM

pôrodná asistencia

„bakalár“ („Bc.“)

| 1. | Vysoká škola/Univerzita |
| --- | --- |

1.

Vysoká škola/Univerzita

Pôrodná asistentka

1. květen 2004

| 2. | DIPLOM
  diplomovaná pôrodná asistentka |
| --- | --- |

2.

DIPLOM

diplomovaná pôrodná asistentka

| 2. | Stredná zdravotnícka škola |
| --- | --- |

2.

Stredná zdravotnícka škola

Suomi/Finland

| 1. | Kätilön tutkinto/barnmorskeexamen |
| --- | --- |

1.

Kätilön tutkinto/barnmorskeexamen

| 1. | Terveydenhuoltooppi-laitokset/hälsovårdsläroanstalter |
| --- | --- |

1.

Terveydenhuoltooppi-laitokset/hälsovårdsläroanstalter

Kätilö/Barnmorska

1. leden 1994

| 2. | Sosiaali- ja terveysalan ammattikorkeakoulututkinto, kätilö (AMK)/yrkeshögskoleexamen inom hälsovård och det sociala området, barnmorska (YH) |
| --- | --- |

2.

Sosiaali- ja terveysalan ammattikorkeakoulututkinto, kätilö (AMK)/yrkeshögskoleexamen inom hälsovård och det sociala området, barnmorska (YH)

| 2. | Ammattikorkeakoulut/Yrkeshögskolor |
| --- | --- |

2.

Ammattikorkeakoulut/Yrkeshögskolor

Sverige

Barnmorskeexamen

Universitet eller högskola

Barnmorska

1. leden 1994

United Kingdom

A qualification approved by the Nursing and Midwifery Council or its predecessor bodies as attesting to the completion of training as required for midwives by article 40 and the standard of proficiency as required for registration as a Registered Midwife in its register (67)

Education institution approved by the Nursing and Midwifery Council or its predecessor bodies

Registered Midwife

23. leden 1983

| 6. | Bod 5.6.2 se nahrazuje tímto:
  „5.6.2   Doklady o dosažené kvalifikaci farmaceuta










  Země | Doklad o dosažené kvalifikaci | Subjekt vydávající doklad o dosažené kvalifikaci | Osvědčení doplňující doklad | Referenční den |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| België/ Belgique/ Belgien | Diploma van apotheker / Diplôme de pharmacien | — | De universiteiten/Les universities |

6.

Bod 5.6.2 se nahrazuje tímto:

„5.6.2   Doklady o dosažené kvalifikaci farmaceuta

Země

Doklad o dosažené kvalifikaci

Subjekt vydávající doklad o dosažené kvalifikaci

Osvědčení doplňující doklad

Referenční den

België/ Belgique/ Belgien

Diploma van apotheker / Diplôme de pharmacien

—

De universiteiten/Les universities

| — | De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap/Le Jury compétent d'enseignement de la Communauté française |
| --- | --- |

—

De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap/Le Jury compétent d'enseignement de la Communauté française

1. říjen 1987

България

Диплома за висше образование на образователно-квалификационна степен „Магистър“ по „Фармация“ с професионална квалификация „Магистър-фармацевт“

Университет

1. leden 2007

Česká republika

Diplom o ukončení studia ve studijním programu farmacie (magistr, Mgr.)

Farmaceutická fakulta univerzity v České republice

1. květen 2004

Danmark

Bevis for kandidatuddannelsen i farmaci (cand.pharm.)

Det Farmaceutiske Fakultet, Københavns Universitet

1. říjen 1987

Bevis for kandidatuddannelsen i farmaci (cand.pharm.)

Syddansk Universitet

Deutschland

Zeugnis über die Staatliche Pharmazeutische Prüfung

Zuständige Behörden

1. říjen 1987

Eesti

Diplom proviisori õppekava läbimisest

Farmaatsiamagister

Master of Science in Pharmacy (MSc)

Tartu Ülikool

1. květen 2004

Ελλάς

Άδεια άσκησης φαρμακευτικού επαγγέλματος

| — | Περιφέρεια |
| --- | --- |

—

Περιφέρεια

| — | Νομαρχιακή Αυτοδιοίκηση |
| --- | --- |

—

Νομαρχιακή Αυτοδιοίκηση

1. říjen 1987

España

Título de Licenciado en Farmacia

| — | Ministerio de Educación y Cultura |
| --- | --- |

—

Ministerio de Educación y Cultura

| — | El rector de una universidad |
| --- | --- |

—

El rector de una universidad

1. říjen 1987

Título de Graduado/a en Farmacia

| — | El rector de una Universidad |
| --- | --- |

—

El rector de una Universidad

1. leden 1986

France

| — | Diplôme d'Etat de pharmacien |
| --- | --- |

—

Diplôme d'Etat de pharmacien

| — | Diplôme d'Etat de docteur en pharmacie |
| --- | --- |

—

Diplôme d'Etat de docteur en pharmacie

Universités

1. říjen 1987

Hrvatska

Diploma 'magistar farmacije/magistra farmacije'

| — | Farmaceutsko- biokemijski fakultet Sveučilišta u Zagrebu |
| --- | --- |

—

Farmaceutsko- biokemijski fakultet Sveučilišta u Zagrebu

| — | Medicinski fakultet Sveučilišta u Splitu |
| --- | --- |

—

Medicinski fakultet Sveučilišta u Splitu

| — | Kemijsko- tehnološki fakultet Sveučilišta u Splitu |
| --- | --- |

—

Kemijsko- tehnološki fakultet Sveučilišta u Splitu

1. červenec 2013

Ireland

| 1. | Certificate of Registered Pharmaceutical Chemist (68)

  Certificate of Registration as a Pharmacist (68) |
| --- | --- |

1.

Certificate of Registered Pharmaceutical Chemist (68)

Certificate of Registration as a Pharmacist (68)

| 1. | Cumann Cógaiseoirí na hEireann
  (Pharmaceutical Society of Ireland) |
| --- | --- |

1.

Cumann Cógaiseoirí na hEireann

(Pharmaceutical Society of Ireland)

1. říjen 1987

| 2. | A degree in Pharmacy recognised by the Pharmaceutical Society of Ireland (69) |
| --- | --- |

2.

A degree in Pharmacy recognised by the Pharmaceutical Society of Ireland (69)

| 2. | Universities delivering degrees in pharmacy recognised by the Pharmaceutical Society of Ireland |
| --- | --- |

2.

Universities delivering degrees in pharmacy recognised by the Pharmaceutical Society of Ireland

| 2. | Notification from the Pharmaceutical Society of Ireland that the person named therein is the holder of a qualification appropriate for practicing as pharmacist |
| --- | --- |

2.

Notification from the Pharmaceutical Society of Ireland that the person named therein is the holder of a qualification appropriate for practicing as pharmacist

Italia

Diploma o certificato di abilitazione all'esercizio della professione di farmacista ottenuto in seguito ad un esame di Stato

Università

1. listopad 1993

Κύπρος

Πιστοποιητικό Εγγραφής Φαρμακοποιού

Συμβούλιο Φαρμακευτικής

1. květen 2004

Latvija

Farmaceita diploms

Universitātes tipa augstskola

1. květen 2004

Lietuva

| 1. | Aukštojo mokslo diplomas, nurodantis suteiktą vaistininko profesinę kvalifikaciją |
| --- | --- |

1.

Aukštojo mokslo diplomas, nurodantis suteiktą vaistininko profesinę kvalifikaciją

| 2. | Magistro diplomas (farmacijos magistro kvalifikacinis laipsnis ir vaistininko profesinė kvalifikacija) |
| --- | --- |

2.

Magistro diplomas (farmacijos magistro kvalifikacinis laipsnis ir vaistininko profesinė kvalifikacija)

Universitetas

1. květen 2004

Luxembourg

Diplôme d'Etat de pharmacien

Jury d'examen d'Etat + visa du ministre de l'éducation nationale

1. říjen 1987

Magyarország

Okleveles gyógyszerész oklevél (magister pharmaciae, abbrev: mag. Pharm)

Egyetem

1. květen 2004

Malta

Lawrja fil-farmaċija

Universita` ta' Malta

1. květen 2004

Nederland

Getuigschrift van met goed gevolg afgelegd apothekersexamen

Faculteit Farmacie

1. říjen 1987

Österreich

Staatliches Apothekerdiplom

Österreichische Apothekerkammer

1. říjen 1994

Polska

Dyplom ukończenia studiów wyższych na kierunku farmacja z tytułem magistra

| 1. | Akademia Medyczna |
| --- | --- |

1.

Akademia Medyczna

| 2. | Uniwersytet Medyczny |
| --- | --- |

2.

Uniwersytet Medyczny

| 3. | Collegium Medicum Uniwersytetu Jagiellońskiego |
| --- | --- |

3.

Collegium Medicum Uniwersytetu Jagiellońskiego

1. květen 2004

Portugal

| — | Licenciatura em Farmácia |
| --- | --- |

—

Licenciatura em Farmácia

| — | Carta de curso de licenciatura em Ciências Farmacêuticas |
| --- | --- |

—

Carta de curso de licenciatura em Ciências Farmacêuticas

Instituição de Ensino Superior Universitário

1. říjen 1987

Mestrado Integrado em Ciências Farmacêuticas

1. leden 2007

România

Diplomă de licenţă de farmacist

Universităţi

1. leden 2007

Slovenija

Diploma, s katero se podeljuje strokovni naziv „magister farmacije/magistra farmacije“

Univerza

Potrdilo o opravljenem strokovnem izpitu za poklic magister farmacije/magistra farmacije

1. květen 2004

Slovensko

DIPLOM

farmácia

magister („Mgr.“)

Univerzita

1. květen 2004

Suomi/Finland

Proviisorin tutkinto/Provisorexamen

Yliopisto

1. říjen 1994

Sverige

Apotekarexamen

Universitet och högskolor

1. říjen 1994

United Kingdom

| 1. | Certificate of Registered Pharmacist (70) |
| --- | --- |

1.

Certificate of Registered Pharmacist (70)

1. říjen 1987

| 2. | A degree in pharmacy approved by either the General Pharmaceutical Council (formerly Royal Pharmaceutical Society of Great Britain) or the Pharmaceutical Society of Northern Ireland (71) |
| --- | --- |

2.

A degree in pharmacy approved by either the General Pharmaceutical Council (formerly Royal Pharmaceutical Society of Great Britain) or the Pharmaceutical Society of Northern Ireland (71)

Universities delivering pharmacy degrees approved by the General Pharmaceutical Council (formerly Royal Pharmaceutical Society of Great Britain) or the Pharmaceutical Society of Northern Ireland

Notification from the General Pharmaceutical Council or Pharmaceutical Society of Northern Ireland confirming successful completion of the approved pharmacy degree, 12 months practical training and a pass of the registration assessment.

| 7. | Bod 5.7.1 se nahrazuje tímto:
  „5.7.1   Doklady o dosažené kvalifikaci architekta uznávané podle článku 46










  Země | Doklad o dosažené kvalifikaci | Subjekt vydávající doklad o dosažené kvalifikaci | Osvědčení doplňující doklad | Referenční akademický rok |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| België/Belgique/Belgien | 1. | Architect/Architecte |

7.

Bod 5.7.1 se nahrazuje tímto:

„5.7.1   Doklady o dosažené kvalifikaci architekta uznávané podle článku 46

Země

Doklad o dosažené kvalifikaci

Subjekt vydávající doklad o dosažené kvalifikaci

Osvědčení doplňující doklad

Referenční akademický rok

België/Belgique/Belgien

1.

Architect/Architecte

| 1. | Nationale hogescholen voor architectuur/Ecoles nationales supérieures d'architecture |
| --- | --- |

1.

Nationale hogescholen voor architectuur/Ecoles nationales supérieures d'architecture

1988/1989

| 2. | Architect/Architecte |
| --- | --- |

2.

Architect/Architecte

| 2. | Hogere-architectuur-instituten/Instituts supérieurs d'architecture |
| --- | --- |

2.

Hogere-architectuur-instituten/Instituts supérieurs d'architecture

| 3. | Architect/Architecte |
| --- | --- |

3.

Architect/Architecte

| 3. | Provinciaal Hoger Instituut voor Architectuur te Hasselt/Ecole provinciale supérieure d'architecture de Hasselt |
| --- | --- |

3.

Provinciaal Hoger Instituut voor Architectuur te Hasselt/Ecole provinciale supérieure d'architecture de Hasselt

| 4. | Architect/Architecte |
| --- | --- |

4.

Architect/Architecte

| 4. | Koninklijke Academies voor Schone Kunsten/Académies royales des Beaux-Arts |
| --- | --- |

4.

Koninklijke Academies voor Schone Kunsten/Académies royales des Beaux-Arts

| 5. | Architect/Architecte |
| --- | --- |

5.

Architect/Architecte

| 5. | Sint-Lucasscholen/Ecoles Saint-Luc |
| --- | --- |

5.

Sint-Lucasscholen/Ecoles Saint-Luc

| 6. | Burgerlijke ingenieur-architect |
| --- | --- |

6.

Burgerlijke ingenieur-architect

| 6. | — | Faculteiten Toegepaste Wetenschappen van de Universiteiten/Facultés des sciences appliquées des universités |
| --- | --- | --- |

6.

—

Faculteiten Toegepaste Wetenschappen van de Universiteiten/Facultés des sciences appliquées des universités

| — | „Faculté Polytechnique“ van Mons |
| --- | --- |

—

„Faculté Polytechnique“ van Mons

| 7. | Burgerlijk Ingenieur- Architect (Ir. Arch.) |
| --- | --- |

7.

Burgerlijk Ingenieur- Architect (Ir. Arch.)

| 7. | K.U. Leuven, faculteit ingenieurswetenschappen |
| --- | --- |

7.

K.U. Leuven, faculteit ingenieurswetenschappen

Certificat de stage délivré par l'Ordre des Architectes/Stagegetuigschrift afgeleverd door de Orde van Architecten

2004/2005

| 8. | Burgerlijk Ingenieur- Architect (Ir. Arch.) |
| --- | --- |

8.

Burgerlijk Ingenieur- Architect (Ir. Arch.)

| 8. | Vrije Universiteit Brussel, faculteit ingenieurswetenschappen |
| --- | --- |

8.

Vrije Universiteit Brussel, faculteit ingenieurswetenschappen

Certificat de stage délivré par l'Ordre des Architectes/Stagegetuigschrift afgeleverd door de Orde van Architecten

2004/2005

България

Магистър-Специалност aрхитектура

| — | Университет по архитектура, строителство и геодезия – София, Архитектурен факултет |
| --- | --- |

—

Университет по архитектура, строителство и геодезия – София, Архитектурен факултет

Свидетелство, издадено от компетентната Камара на архитектите, удостоверяващо изпълнението на предпоставките, необходими за регистрация като архитект с пълна проектантска правоспособност в регистъра на архитектите

2010/2011

| — | Варненски свободен университет „Черноризец Храбър“, Варна, Архитектурен факултет |
| --- | --- |

—

Варненски свободен университет „Черноризец Храбър“, Варна, Архитектурен факултет

2007/2008

| — | Висше строително училище „Любен Каравелов“, Архитектурен факултет |
| --- | --- |

—

Висше строително училище „Любен Каравелов“, Архитектурен факултет

2009/2010

Česká republika

Architektura a urbanismus

| — | Fakulta architektury, České vysoké učení technické (ČVUT) v Praze |
| --- | --- |

—

Fakulta architektury, České vysoké učení technické (ČVUT) v Praze

| — | Vysoké učení technické v Brně, Fakulta architektury |
| --- | --- |

—

Vysoké učení technické v Brně, Fakulta architektury

Osvědčení o splnění kvalifikačních požadavků pro samostatný výkon profese architekta vydané Českou komorou architektů

2007/2008

Inženýr architekt (Ing.Arch.)

| — | Technická univerzita v Liberci, Fakulta umění a architektury |
| --- | --- |

—

Technická univerzita v Liberci, Fakulta umění a architektury

Magistr umění v oboru architektura (MgA.)

| — | Vysoká škola uměleckoprůmyslová v Praze |
| --- | --- |

—

Vysoká škola uměleckoprůmyslová v Praze

Magistr umění v oboru Architektonická tvorba, MgA

| — | Akademie výtvarných umění v Praze |
| --- | --- |

—

Akademie výtvarných umění v Praze

2007/2008

Danmark

Bevis for kandidatuddannelsen i arkitektur (cand.arch.)

| — | Kunstakademiets Arkitektskole i København |
| --- | --- |

—

Kunstakademiets Arkitektskole i København

| — | Arkitektskolen i Århus |
| --- | --- |

—

Arkitektskolen i Århus

1988/1989

Deutschland

Diplom-Ingenieur, Diplom-Ingenieur Univ.

| — | Universitäten (Architektur/Hochbau) |
| --- | --- |

—

Universitäten (Architektur/Hochbau)

| — | Technische Hochschulen (Architektur/Hochbau) |
| --- | --- |

—

Technische Hochschulen (Architektur/Hochbau)

| — | Technische Universitäten (Architektur/Hochbau) |
| --- | --- |

—

Technische Universitäten (Architektur/Hochbau)

| — | Universitäten-Gesamthochschulen (Architektur/Hochbau) |
| --- | --- |

—

Universitäten-Gesamthochschulen (Architektur/Hochbau)

| — | Hochschulen für bildende Künste |
| --- | --- |

—

Hochschulen für bildende Künste

| — | Hochschulen für Künste |
| --- | --- |

—

Hochschulen für Künste

Bescheinigung einer zuständigen Architektenkammer über die Erfüllung der Qualifikationsvoraussetzungen im Hinblick auf eine Eintragung in die Architektenliste

1988/1989

Diplom-Ingenieur, Diplom-Ingenieur FH

| — | Fachhochschulen (Architektur/Hochbau) |
| --- | --- |

—

Fachhochschulen (Architektur/Hochbau)

| — | Universitäten-Gesamthochschulen (Architektur/Hochbau) bei entsprechenden Fachhochschulstudiengängen |
| --- | --- |

—

Universitäten-Gesamthochschulen (Architektur/Hochbau) bei entsprechenden Fachhochschulstudiengängen

Master of Arts – M.A.

| — | Hochschule Bremen — University of applied Sciences, Fakultät Architektur, Bau und Umwelt — School of Architecture Bremen |
| --- | --- |

—

Hochschule Bremen — University of applied Sciences, Fakultät Architektur, Bau und Umwelt — School of Architecture Bremen

2003/2004

| — | Fachhochschule Münster (University of Applied Sciences) – Muenster
  School of Architecture |
| --- | --- |

—

Fachhochschule Münster (University of Applied Sciences) – Muenster

School of Architecture

2000/2001

| — | Georg-Simon-Ohm-Hochschule Nürnberg Fakultät Architektur |
| --- | --- |

—

Georg-Simon-Ohm-Hochschule Nürnberg Fakultät Architektur

2005/2006

| — | Hochschule Anhalt (University of Applied Sciences) Fachbereich Architektur, Facility Management und Geoinformation |
| --- | --- |

—

Hochschule Anhalt (University of Applied Sciences) Fachbereich Architektur, Facility Management und Geoinformation

2010/2011

| — | Hochschule Regensburg (University of Applied Sciences), Fakultät für Architektur |
| --- | --- |

—

Hochschule Regensburg (University of Applied Sciences), Fakultät für Architektur

2007/2008

| — | Technische Universität München, Fakultät für Architektur |
| --- | --- |

—

Technische Universität München, Fakultät für Architektur

2009/2010

| — | Hochschule Lausitz, Studiengang Architektur, Fakultät für Bauen
  „seit Juli 2013: Brandenburgische Technische Universität Cottbus-Senftenberg“ |
| --- | --- |

—

Hochschule Lausitz, Studiengang Architektur, Fakultät für Bauen

„seit Juli 2013: Brandenburgische Technische Universität Cottbus-Senftenberg“

2009/2010

| — | Fachhochschule Lübeck, University of Applied Sciences, Fachbereich Bauwesen |
| --- | --- |

—

Fachhochschule Lübeck, University of Applied Sciences, Fachbereich Bauwesen

2004/2005

| — | Fachhochschule für Technik und Wirtschaft Dresden, Fakultät Bauingenieurwesen/Architektur |
| --- | --- |

—

Fachhochschule für Technik und Wirtschaft Dresden, Fakultät Bauingenieurwesen/Architektur

2005/2006

| — | Fachhochschule Erfurt/University of Applied Sciences |
| --- | --- |

—

Fachhochschule Erfurt/University of Applied Sciences

2006/2007

| — | Hochschule Augsburg/Augsburg University of Applied Sciences |
| --- | --- |

—

Hochschule Augsburg/Augsburg University of Applied Sciences

2005/2006

| — | Hochschule Koblenz, Fachbereich Bauwesen |
| --- | --- |

—

Hochschule Koblenz, Fachbereich Bauwesen

2004/2005

| — | Hochschule München/Fakultät für Architektur |
| --- | --- |

—

Hochschule München/Fakultät für Architektur

2005/2006

Master of Arts (in Kombination mit einem Bachelorabschluss in Architektur)

Hochschule Trier Fachbereich Gestaltung – Fachrichtung Architektur

2007/2008

Master of Engineering (in Kombination mit einem Bachelorabschluss in Engineering)

Technische Hochschule Mittelhessen (University of Applied Sciences) Fachbereich Bauwesen

2010/2011

Bachelor of Arts – B.A.

| — | Hochschule Anhalt (University of Applied Sciences) Fachbereich Architektur, Facility Management und Geoinformation |
| --- | --- |

—

Hochschule Anhalt (University of Applied Sciences) Fachbereich Architektur, Facility Management und Geoinformation

2010/2011

| — | Technische Universität München, Fakultät für Architektur |
| --- | --- |

—

Technische Universität München, Fakultät für Architektur

2009/2010

| — | Alanus Hochschule für Kunst und Gesellschaft, Bonn |
| --- | --- |

—

Alanus Hochschule für Kunst und Gesellschaft, Bonn

2007/2008

Bachelor of Sciences (B.Sc.)

Hochschule Bochum, Fachbereich Architektur

2003/2004

Master of Science

Leibniz Universität Hannover, Fakultät für Architektur und Landschaft

2011/2012

Ελλάς

Δίπλωμα αρχιτέκτονα – μηχανικού

| — | Εθνικό Μετσόβιο Πολυτεχνείο (ΕΜΠ), τμήμα αρχιτεκτόνων – μηχανικών |
| --- | --- |

—

Εθνικό Μετσόβιο Πολυτεχνείο (ΕΜΠ), τμήμα αρχιτεκτόνων – μηχανικών

| — | Αριστοτέλειο Πανεπιστήμιο Θεσσαλονίκης (ΑΠΘ), τμήμα αρχιτεκτόνων – μηχανικών της Πολυτεχνικής σχολής |
| --- | --- |

—

Αριστοτέλειο Πανεπιστήμιο Θεσσαλονίκης (ΑΠΘ), τμήμα αρχιτεκτόνων – μηχανικών της Πολυτεχνικής σχολής

Βεβαίωση που χορηγεί το Τεχνικό Επιμελητήριο Ελλάδας (ΤΕΕ) και η οποία επιτρέπει την άσκηση δραστηριοτήτων στον τομέα της αρχιτεκτονικής

1988/1989

Δίπλωμα Αρχιτέκτονα–Μηχανικού

| — | Πανεπιστήμιο Πατρών, τμήμα αρχιτεκτόνων – μηχανικών της Πολυτεχνικής σχολής |
| --- | --- |

—

Πανεπιστήμιο Πατρών, τμήμα αρχιτεκτόνων – μηχανικών της Πολυτεχνικής σχολής

2003/2004

España

Título oficial de arquitecto

Rectores de las universidades enumeradas a continuación:

| — | Universidad politécnica de Cataluña, escuelas técnicas superiores de arquitectura de Barcelona o del Vallès |
| --- | --- |

—

Universidad politécnica de Cataluña, escuelas técnicas superiores de arquitectura de Barcelona o del Vallès

| — | Universidad politécnica de Madrid, escuela técnica superior de arquitectura de Madrid |
| --- | --- |

—

Universidad politécnica de Madrid, escuela técnica superior de arquitectura de Madrid

| — | Escuela de Arquitectura de la Universidad de Las Palmas de Gran Canaria |
| --- | --- |

—

Escuela de Arquitectura de la Universidad de Las Palmas de Gran Canaria

| — | Universidad politécnica de Valencia, escuela técnica superior de arquitectura de Valencia |
| --- | --- |

—

Universidad politécnica de Valencia, escuela técnica superior de arquitectura de Valencia

| — | Universidad de Sevilla, escuela técnica superior de arquitectura de Sevilla |
| --- | --- |

—

Universidad de Sevilla, escuela técnica superior de arquitectura de Sevilla

| — | Universidad de Valladolid, escuela técnica superior de arquitectura de Valladolid |
| --- | --- |

—

Universidad de Valladolid, escuela técnica superior de arquitectura de Valladolid

| — | Universidad de Santiago de Compostela, escuela técnica superior de arquitectura de La Coruña |
| --- | --- |

—

Universidad de Santiago de Compostela, escuela técnica superior de arquitectura de La Coruña

| — | Universidad del País Vasco, escuela técnica superior de arquitectura de San Sebastián |
| --- | --- |

—

Universidad del País Vasco, escuela técnica superior de arquitectura de San Sebastián

| — | Universidad de Navarra, escuela técnica superior de arquitectura de Pamplona |
| --- | --- |

—

Universidad de Navarra, escuela técnica superior de arquitectura de Pamplona

1988/1989

| — | Universidad de A Coruña |
| --- | --- |

—

Universidad de A Coruña

1991/1992

| — | Universidad de Granada, Escuela Técnica Superior de Arquitectura de Granada. |
| --- | --- |

—

Universidad de Granada, Escuela Técnica Superior de Arquitectura de Granada.

1994/1995

| — | Universidad de Alicante, escuela politécnica superior de Alicante |
| --- | --- |

—

Universidad de Alicante, escuela politécnica superior de Alicante

1997/1998

| — | Universidad Europea de Madrid |
| --- | --- |

—

Universidad Europea de Madrid

| — | Universidad Ramón Llull, escuela técnica superior de arquitectura de La Salle |
| --- | --- |

—

Universidad Ramón Llull, escuela técnica superior de arquitectura de La Salle

1998/1999

| — | Universidad de Cataluña, escuela técnica superior de arquitectura de Barcelona |
| --- | --- |

—

Universidad de Cataluña, escuela técnica superior de arquitectura de Barcelona

| — | Universidad Alfonso X El Sabio, centro politécnico superior de Villanueva de la Cañada |
| --- | --- |

—

Universidad Alfonso X El Sabio, centro politécnico superior de Villanueva de la Cañada

| — | Universidad de Alcalá (Escuela de Arquitectura) |
| --- | --- |

—

Universidad de Alcalá (Escuela de Arquitectura)

| — | Universidad Internacional de Cataluña, Escuela Técnica Superior de Arquitectura |
| --- | --- |

—

Universidad Internacional de Cataluña, Escuela Técnica Superior de Arquitectura

| — | Universidad S.E.K. de Segovia, centro de estudios integrados de arquitectura de Segovia |
| --- | --- |

—

Universidad S.E.K. de Segovia, centro de estudios integrados de arquitectura de Segovia

1999/2000

| — | Universidad Camilo José Cela de Madrid |
| --- | --- |

—

Universidad Camilo José Cela de Madrid

2000/2001

| — | Universidad San Pablo CEU |
| --- | --- |

—

Universidad San Pablo CEU

2001/2002

| — | Universidad CEU Cardenal Herrera, Valencia-Escuela Superior de Enseñanzas Técnicas |
| --- | --- |

—

Universidad CEU Cardenal Herrera, Valencia-Escuela Superior de Enseñanzas Técnicas

2002/2003

| — | Universidad Rovira i Virgili |
| --- | --- |

—

Universidad Rovira i Virgili

2005/2006

| — | Universidad Francisco de Vitoria |
| --- | --- |

—

Universidad Francisco de Vitoria

2006/2007

| — | IE Universidad. Escuela Técnica Superior de Estudios Integrados de Arquitectura |
| --- | --- |

—

IE Universidad. Escuela Técnica Superior de Estudios Integrados de Arquitectura

2009/2010

Título de Graduado/a en Arquitectura

| — | IE Universidad, Escuela Técnica Superior de Estudios Integrados de Arquitectura |
| --- | --- |

—

IE Universidad, Escuela Técnica Superior de Estudios Integrados de Arquitectura

2008/2009

| — | Universidad Europea de Madrid |
| --- | --- |

—

Universidad Europea de Madrid

| — | Universitat Internacional de Catalunya |
| --- | --- |

—

Universitat Internacional de Catalunya

| — | Universidad San Jorge (Zaragoza) |
| --- | --- |

—

Universidad San Jorge (Zaragoza)

| — | Universidad de Navarra |
| --- | --- |

—

Universidad de Navarra

2009/2010

| — | Universidad San Pablo CEU – Madrid |
| --- | --- |

—

Universidad San Pablo CEU – Madrid

| — | Universitat Politècnica de València |
| --- | --- |

—

Universitat Politècnica de València

| — | Universidad de A Coruña. Escuela Técnica Superior de Arquitectura de A Coruña |
| --- | --- |

—

Universidad de A Coruña. Escuela Técnica Superior de Arquitectura de A Coruña

| — | Universidad Rovira i Virgili |
| --- | --- |

—

Universidad Rovira i Virgili

| — | Universidad Cardenal Herrera CEU |
| --- | --- |

—

Universidad Cardenal Herrera CEU

| — | Universidad Francisco de Vitoria |
| --- | --- |

—

Universidad Francisco de Vitoria

2010/2011

Graduado en fundamentos de la arquitectura + Máster en Arquitectura

| — | Universidad Politécnica de Madrid. Escuela Técnica Superior de Arquitectura de Madrid |
| --- | --- |

—

Universidad Politécnica de Madrid. Escuela Técnica Superior de Arquitectura de Madrid

2010/2011

| — | Universidad Antonio de Nebrija |
| --- | --- |

—

Universidad Antonio de Nebrija

2011/2012

France

| 1. | Diplôme d'architecte DPLG, y compris dans le cadre de la formation professionnelle continue et de la promotion sociale. |
| --- | --- |

1.

Diplôme d'architecte DPLG, y compris dans le cadre de la formation professionnelle continue et de la promotion sociale.

| 1. | Le ministre chargé de l'architecture |
| --- | --- |

1.

Le ministre chargé de l'architecture

1988/1989

| 2. | Diplôme d'architecte ESA |
| --- | --- |

2.

Diplôme d'architecte ESA

| 2. | Ecole spéciale d'architecture de Paris |
| --- | --- |

2.

Ecole spéciale d'architecture de Paris

| 3. | Diplôme d'architecte ENSAIS |
| --- | --- |

3.

Diplôme d'architecte ENSAIS

| 3. | Ecole nationale supérieure des arts et industries de Strasbourg, section architecture |
| --- | --- |

3.

Ecole nationale supérieure des arts et industries de Strasbourg, section architecture

| 4. | Diplôme d'Etat d'architecte (DEA) |
| --- | --- |

4.

Diplôme d'Etat d'architecte (DEA)

| 4. | Ecole Nationale Supérieure d'Architecture et de Paysage de Bordeaux (Ministère chargé de l'architecture et Ministère chargé de l'enseignement supérieur) |
| --- | --- |

4.

Ecole Nationale Supérieure d'Architecture et de Paysage de Bordeaux (Ministère chargé de l'architecture et Ministère chargé de l'enseignement supérieur)

Habilitation de l'architecte diplômé d'Etat à l'exercice de la maîtrise d'œuvre en son nom propre (HMONP) (Ministère chargé de l'architecture)

2005/2006

Ecole Nationale Supérieure d'Architecture de Bretagne (Ministère chargé de l'architecture et Ministère chargé de l'enseignement supérieur

2005/2006

Ecole nationale supérieure d'architecture de Clermont-Ferrand (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur)

2004/2005

Ecole nationale supérieure d'architecture de Grenoble (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur)

2004/2005

Ecole nationale supérieure d'architecture et de paysage de Lille (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur)

2004/2005

Ecole nationale supérieure d'architecture de Lyon (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur)

2004/2005

Ecole nationale supérieure d'architecture de Marne La Vallée (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur)

2004/2005

Ecole nationale supérieure d'architecture de Marseille (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur)

2005/2006

Ecole nationale supérieure d'architecture de Montpellier (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur)

2004/2005

Ecole nationale supérieure d'architecture de Nancy (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur)

2004/2005

Ecole nationale supérieure d'architecture de Nantes (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur)

2005/2006

Ecole nationale supérieure d'architecture de Normandie (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur)

2004/2005

Ecole nationale supérieure d'architecture de Paris-Belleville (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur)

2005/2006

Ecole nationale supérieure d'architecture de Paris-La Villette (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur)

2006/2007

Ecole nationale supérieure d'architecture de Paris Malaquais (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur)

2005/2006

Ecole nationale supérieure d'architecture de Paris Val-de-Seine (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur)

2004/2005

Ecole nationale supérieure d'architecture de Saint-Etienne (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur)

2004/2005

Ecole nationale supérieure d'architecture de Strasbourg (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur)

2005/2006

Ecole nationale supérieure d'architecture de Toulouse (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur)

2004/2005

Ecole nationale supérieure d'architecture de Versailles (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur)

2004/2005

Diplôme d'Etat d'architecte (DEA), dans le cadre de la formation professionnelle continue

Ecole nationale supérieure d'architecture de Lyon (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur)

2006/2007

Ecole nationale supérieure d'architecture de Marseille (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur)

2006/2007

Ecole nationale supérieure d'architecture de Montpellier (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur)

2006/2007

Ecole nationale supérieure d'architecture de Nantes (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur)

2006/2007

Ecole nationale supérieure d'architecture de Strasbourg (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur)

2006/2007

| 5. | Diplôme d'études de l'école spéciale d'architecture Grade 2 équivalent au diplôme d'Etat d'architecte |
| --- | --- |

5.

Diplôme d'études de l'école spéciale d'architecture Grade 2 équivalent au diplôme d'Etat d'architecte

| 5. | Ecole spéciale d'architecture (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur) |
| --- | --- |

5.

Ecole spéciale d'architecture (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur)

Diplôme d'architecte de l'ESA habilitant à exercer la maitrise d'œuvre en son nom propre, équivalent à l'habilitation de l'architecte diplômé d'Etat à l'exercice de la maîtrise d'œuvre en son nom propre, reconnu par le Ministère chargé de l'architecture

2006/2007

| 6. | Diplôme d'architecte INSA de Strasbourg équivalent au diplôme d'Etat d'architecte conférant le grade de master (parcours architecte) |
| --- | --- |

6.

Diplôme d'architecte INSA de Strasbourg équivalent au diplôme d'Etat d'architecte conférant le grade de master (parcours architecte)

| 6. | Institut national des sciences appliquées de Strasbourg (INSA) (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur) |
| --- | --- |

6.

Institut national des sciences appliquées de Strasbourg (INSA) (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur)

Habilitation de l'architecte de l'INSA à exercer la maîtrise d'œuvre en son nom propre équivalent à l'HMONP, reconnue par le ministère chargé de l'architecture

2005/2006

Diplôme d'architecte INSA de Strasbourg équivalent au diplôme d'Etat d'architecte conférant le grade de master (parcours d'architecte pour ingénieur)

Institut national des sciences appliquées de Strasbourg (INSA) (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur)

Habilitation de l'architecte de l'INSA à exercer la maîtrise d'œuvre en son nom propre équivalent à l'HMONP, délivrée par le ministère chargé de l'architecture

2005/2006

Hrvatska

Ireland

| 1. | Degree of Bachelor of Architecture (B.Arch. NUI) |
| --- | --- |

1.

Degree of Bachelor of Architecture (B.Arch. NUI)

| 1. | National University of Ireland to architecture graduates of University College Dublin |
| --- | --- |

1.

National University of Ireland to architecture graduates of University College Dublin

Certificate of fulfilment of qualifications requirements for professional recognition as an architect in Ireland issued by the Royal Institute of Architects of Ireland (RIAI)

1988/1989

| 2. | Degree of Bachelor of Architecture (B.Arch.)






  — | (Previously, until 2002 – Degree standard diploma in architecture (Dip. Arch)) |
| --- | --- | --- |

2.

Degree of Bachelor of Architecture (B.Arch.)

—

(Previously, until 2002 – Degree standard diploma in architecture (Dip. Arch))

| 2. | Dublin Institute of Technology, Bolton Street, Dublin
  (College of Technology, Bolton Street, Dublin) |
| --- | --- |

2.

Dublin Institute of Technology, Bolton Street, Dublin

(College of Technology, Bolton Street, Dublin)

| 3. | Certificate of associateship (ARIAI) |
| --- | --- |

3.

Certificate of associateship (ARIAI)

| 3. | Royal Institute of Architects of Ireland |
| --- | --- |

3.

Royal Institute of Architects of Ireland

| 4. | Certificate of membership (MRIAI) |
| --- | --- |

4.

Certificate of membership (MRIAI)

| 4. | Royal Institute of Architects of Ireland |
| --- | --- |

4.

Royal Institute of Architects of Ireland

| 5. | Degree of Bachelor of Architecture (Honours) (B.Arch. (Hons) UL) |
| --- | --- |

5.

Degree of Bachelor of Architecture (Honours) (B.Arch. (Hons) UL)

| 5. | University of Limerick |
| --- | --- |

5.

University of Limerick

2005/2006

| 6. | Degree of Bachelor of Architecture (Honours)
  (B.Arch. (Hons) WIT) |
| --- | --- |

6.

Degree of Bachelor of Architecture (Honours)

(B.Arch. (Hons) WIT)

| 6. | Waterford Institute of Technology |
| --- | --- |

6.

Waterford Institute of Technology

2005/2006

Italia (72)

Laurea in architettura

| — | Università di Camerino |
| --- | --- |

—

Università di Camerino

| — | Università di Catania – Sede di Siracusa |
| --- | --- |

—

Università di Catania – Sede di Siracusa

| — | Università di Chieti |
| --- | --- |

—

Università di Chieti

| — | Università di Ferrara |
| --- | --- |

—

Università di Ferrara

| — | Università di Firenze |
| --- | --- |

—

Università di Firenze

| — | Università di Genova |
| --- | --- |

—

Università di Genova

| — | Università di Napoli Federico II |
| --- | --- |

—

Università di Napoli Federico II

| — | Università di Napoli II |
| --- | --- |

—

Università di Napoli II

| — | Università di Palermo |
| --- | --- |

—

Università di Palermo

| — | Università di Parma |
| --- | --- |

—

Università di Parma

| — | Università di Reggio Calabria |
| --- | --- |

—

Università di Reggio Calabria

| — | Università di Roma „La Sapienza“ |
| --- | --- |

—

Università di Roma „La Sapienza“

| — | Università di Roma III |
| --- | --- |

—

Università di Roma III

| — | Università di Trieste |
| --- | --- |

—

Università di Trieste

| — | Politecnico di Bari |
| --- | --- |

—

Politecnico di Bari

| — | Politecnico di Milano |
| --- | --- |

—

Politecnico di Milano

| — | Politecnico di Torino |
| --- | --- |

—

Politecnico di Torino

| — | Istituto universitario di architettura di Venezia |
| --- | --- |

—

Istituto universitario di architettura di Venezia

Diploma di abilitazione all'esercizio indipendente della professione che viene rilasciato dal ministero della Pubblica istruzione (ora Ministero dell'istruzione, dell'università e della ricerca) dopo che il candidato ha sostenuto con esito positivo l'esame di Stato davanti ad una commissione competente

1988/1989

| — | Università degli Studi Mediterranea di Reggio Calabria |
| --- | --- |

—

Università degli Studi Mediterranea di Reggio Calabria

2000/2001

Laurea in ingegneria edile – architettura

| — | Università dell'Aquila |
| --- | --- |

—

Università dell'Aquila

| — | Università di Pavia |
| --- | --- |

—

Università di Pavia

| — | Università di Roma „La Sapienza“ |
| --- | --- |

—

Università di Roma „La Sapienza“

1998/1999

Laurea specialistica in ingegneria edile – architettura

| — | Università dell'Aquila |
| --- | --- |

—

Università dell'Aquila

| — | Università di Pavia |
| --- | --- |

—

Università di Pavia

| — | Università di Roma „La Sapienza“ |
| --- | --- |

—

Università di Roma „La Sapienza“

| — | Università di Ancona |
| --- | --- |

—

Università di Ancona

| — | Università di Basilicata – Potenza |
| --- | --- |

—

Università di Basilicata – Potenza

| — | Università di Pisa |
| --- | --- |

—

Università di Pisa

| — | Università di Bologna |
| --- | --- |

—

Università di Bologna

| — | Università di Catania |
| --- | --- |

—

Università di Catania

| — | Università di Genova |
| --- | --- |

—

Università di Genova

| — | Università di Palermo |
| --- | --- |

—

Università di Palermo

| — | Università di Napoli Federico II |
| --- | --- |

—

Università di Napoli Federico II

| — | Università di Roma – Tor Vergata |
| --- | --- |

—

Università di Roma – Tor Vergata

| — | Università di Trento |
| --- | --- |

—

Università di Trento

| — | Politecnico di Bari |
| --- | --- |

—

Politecnico di Bari

| — | Politecnico di Milano |
| --- | --- |

—

Politecnico di Milano

2000/2001

| — | Università degli studi di Brescia |
| --- | --- |

—

Università degli studi di Brescia

| — | Università degli Studi di Cagliari |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Cagliari

2001/2002

| — | Università Politecnica delle Marche |
| --- | --- |

—

Università Politecnica delle Marche

2002/2003

| — | Università degli studi della Calabria |
| --- | --- |

—

Università degli studi della Calabria

2003/2004

| — | Università degli studi di Salerno |
| --- | --- |

—

Università degli studi di Salerno

2005/2006

Laurea magistrale in ingegneria edile – architettura

| — | Università dell'Aquila |
| --- | --- |

—

Università dell'Aquila

| — | Università di Pavia |
| --- | --- |

—

Università di Pavia

| — | Università di Roma „La Sapienza“ |
| --- | --- |

—

Università di Roma „La Sapienza“

| — | Università di Pisa |
| --- | --- |

—

Università di Pisa

| — | Università di Bologna |
| --- | --- |

—

Università di Bologna

| — | Università di Catania |
| --- | --- |

—

Università di Catania

| — | Università di Genova |
| --- | --- |

—

Università di Genova

| — | Università di Palermo |
| --- | --- |

—

Università di Palermo

| — | Università di Napoli Federico II |
| --- | --- |

—

Università di Napoli Federico II

| — | Università di Roma – Tor Vergata |
| --- | --- |

—

Università di Roma – Tor Vergata

| — | Università di Trento |
| --- | --- |

—

Università di Trento

| — | Politecnico di Bari |
| --- | --- |

—

Politecnico di Bari

| — | Politecnico di Milano |
| --- | --- |

—

Politecnico di Milano

2004/2005

| — | Università degli studi di Salerno |
| --- | --- |

—

Università degli studi di Salerno

2010/2011

| — | Università degli studi della Calabria |
| --- | --- |

—

Università degli studi della Calabria

2004/2005

| — | Università degli studi di Brescia |
| --- | --- |

—

Università degli studi di Brescia

2004/2005

| — | Università Politecnica delle Marche |
| --- | --- |

—

Università Politecnica delle Marche

2004/2005

| — | Università degli Studi di Perugia |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Perugia

2006/2007

| — | Università degli Studi di Padova |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Padova

2008/2009

| — | Università degli Studi di Genova |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Genova

2014/2015

Laurea specialistica quinquennale in Architettura

| — | Prima Facoltà di Architettura dell'Università di Roma „La Sapienza“ |
| --- | --- |

—

Prima Facoltà di Architettura dell'Università di Roma „La Sapienza“

1998/1999

| — | Università di Ferrara |
| --- | --- |

—

Università di Ferrara

| — | Università di Genova |
| --- | --- |

—

Università di Genova

| — | Università di Palermo |
| --- | --- |

—

Università di Palermo

| — | Politecnico di Milano |
| --- | --- |

—

Politecnico di Milano

| — | Politecnico di Bari |
| --- | --- |

—

Politecnico di Bari

1999/2000

| — | Università di Firenze |
| --- | --- |

—

Università di Firenze

2001/2002

Laurea magistrale quinquennale in Architettura

| — | Prima Facoltà di Architettura dell'Università di Roma „La Sapienza“ |
| --- | --- |

—

Prima Facoltà di Architettura dell'Università di Roma „La Sapienza“

| — | Università di Ferrara |
| --- | --- |

—

Università di Ferrara

| — | Università di Genova |
| --- | --- |

—

Università di Genova

| — | Università di Palermo |
| --- | --- |

—

Università di Palermo

| — | Politecnico di Bari |
| --- | --- |

—

Politecnico di Bari

| — | Università di Firenze |
| --- | --- |

—

Università di Firenze

| — | Politecnico di Milano |
| --- | --- |

—

Politecnico di Milano

2004/2005

Laurea specialistica in architettura (Progettazione architettonica)

| — | Università di Roma Tre |
| --- | --- |

—

Università di Roma Tre

2001/2002

Università degli Studi di Napoli „Federico II“

2005/2006

Laurea magistrale in architettura (Progettazione architettonica)

Università di Roma Tre

2004/2005

Laurea specialistica in Architettura

| — | Università di Napoli II |
| --- | --- |

—

Università di Napoli II

| — | Politecnico di Milano II |
| --- | --- |

—

Politecnico di Milano II

| — | Facoltà di architettura dell'Università degli Studi G. D'Annunzio di Chieti-Pescara |
| --- | --- |

—

Facoltà di architettura dell'Università degli Studi G. D'Annunzio di Chieti-Pescara

| — | Facoltà di architettura, Pianificazione e Ambiente del Politecnico di Milano |
| --- | --- |

—

Facoltà di architettura, Pianificazione e Ambiente del Politecnico di Milano

| — | Facoltà di Architettura dell'Università degli studi di Trieste |
| --- | --- |

—

Facoltà di Architettura dell'Università degli studi di Trieste

| — | Facoltà di Architettura di Siracusa, Università di Catania |
| --- | --- |

—

Facoltà di Architettura di Siracusa, Università di Catania

| — | Facoltà di architettura, Università degli Studi di Parma |
| --- | --- |

—

Facoltà di architettura, Università degli Studi di Parma

| — | Facoltà di Architettura, Università di Bologna |
| --- | --- |

—

Facoltà di Architettura, Università di Bologna

| — | Università di Firenze |
| --- | --- |

—

Università di Firenze

2001/2002

| — | Università IUAV di Venezia |
| --- | --- |

—

Università IUAV di Venezia

2002/2003

| — | Facoltà di Architettura Valle Giulia, Università degli Studi di Roma „La Sapienza“ |
| --- | --- |

—

Facoltà di Architettura Valle Giulia, Università degli Studi di Roma „La Sapienza“

| — | Università degli Studi di Camerino |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Camerino

| — | Università di Napoli Federico II |
| --- | --- |

—

Università di Napoli Federico II

2004/2005

Laurea magistrale in Architettura

| — | Politecnico di Milano II |
| --- | --- |

—

Politecnico di Milano II

| — | Università di Napoli II |
| --- | --- |

—

Università di Napoli II

| — | Università di Napoli Federico II |
| --- | --- |

—

Università di Napoli Federico II

| — | Facoltà di architettura dell'Università degli Studi G. D'Annunzio di Chieti-Pescara |
| --- | --- |

—

Facoltà di architettura dell'Università degli Studi G. D'Annunzio di Chieti-Pescara

| — | Facoltà di architettura, Pianificazione e Ambiente del Politecnico di Milano |
| --- | --- |

—

Facoltà di architettura, Pianificazione e Ambiente del Politecnico di Milano

| — | Università IUAV di Venezia |
| --- | --- |

—

Università IUAV di Venezia

| — | Facoltà di Architettura, Università di Bologna |
| --- | --- |

—

Facoltà di Architettura, Università di Bologna

| — | Facoltà di Architettura di Siracusa, Università di Catania |
| --- | --- |

—

Facoltà di Architettura di Siracusa, Università di Catania

| — | Facoltà di architettura, Università degli Studi di Parma |
| --- | --- |

—

Facoltà di architettura, Università degli Studi di Parma

| — | Facoltà di architettura dell'Università degli Studi di Trieste |
| --- | --- |

—

Facoltà di architettura dell'Università degli Studi di Trieste

2004/2005

| — | Università degli Studi di Trieste |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Trieste

2014/2015

| — | Università degli Studi di Camerino |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Camerino

2006/2007

| — | Università degli Studi di Enna „Kore“ |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Enna „Kore“

2004/2005

| — | Università degli Studi di Firenze |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Firenze

| — | Università degli Studi di Cagliari |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Cagliari

2008/2009

| — | Università degli Studi di Udine |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Udine

| — | Università degli Studi Mediterranea di Reggio Calabria |
| --- | --- |

—

Università degli Studi Mediterranea di Reggio Calabria

2009/2010

| — | Università degli Studi di Sassari |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Sassari

| — | Università degli Studi della Basilicata |
| --- | --- |

—

Università degli Studi della Basilicata

2010/2011

| — | Università degli Studi di Genova |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Genova

2014/2015

Laurea specialistica in architettura -progettazione architettonica e urbana

Facoltà „Ludovico Quaroni“ dell'Università degli Studi „La Sapienza“ di Roma

2000/2001

Laurea Magistrale in architettura -progettazione architettonica e urbana

Facoltà „Ludovico Quaroni“ dell'Università degli Studi „La Sapienza“ di Roma

2004/2005

Laurea Specialistica in Architettura (Progettazione Urbana)

Università di Roma Tre

2001/2002

Laurea Magistrale in Architettura (Progettazione Urbana)

Università di Roma Tre

2004/2005

Laurea Specialistica in Architettura (Progettazione urbana e territoriale)

Politecnico di Torino

2002/2003

Laurea Specialistica in architettura (Architettura delle costruzioni)

Politecnico di Milano (Facoltà di Architettura civile)

2001/2002

Laurea magistrale in architettura (Architettura delle costruzioni)

Politecnico di Milano (Facoltà di Architettura civile)

2004/2005

Laurea Specialistica in Architettura (Restauro)

| — | Facoltà di architettura di Valle Giulia dell'Università degli Studi „La Sapienza“ di Roma |
| --- | --- |

—

Facoltà di architettura di Valle Giulia dell'Università degli Studi „La Sapienza“ di Roma

2004/2005

| — | Università degli Studi di Roma Tre – Facoltà di Architettura |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Roma Tre – Facoltà di Architettura

2001/2002

| — | Università degli Studi di Napoli „Federico II“ |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Napoli „Federico II“

2005/2006

Laurea Magistrale in Architettura (Restauro)

| — | Facoltà di architettura di Valle Giulia dell'Università degli Studi „La Sapienza“ di Roma |
| --- | --- |

—

Facoltà di architettura di Valle Giulia dell'Università degli Studi „La Sapienza“ di Roma

| — | Università degli Studi di Roma Tre – Facoltà di Architettura |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Roma Tre – Facoltà di Architettura

2009/2010

| — | Università degli Studi di Napoli „Federico II“ |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Napoli „Federico II“

2004/2005

Laurea Specialista in Architettura (costruzione)

Politecnico di Torino

2002/2003

Laurea Magistrale in Architettura – Progettazione architettonica

Università degli Studi di Napoli „Federico II“

2004/2005

| — | Politecnico di Torino |
| --- | --- |

—

Politecnico di Torino

2013/2014

Laurea Magistrale in Architettura e Città, Valutazione e progetto

Università degli Studi di Napoli „Federico II“

2004/2005

Laurea Specialistica in Architettura e Città, Valutazione e progetto

Università degli Studi di Napoli „Federico II“

2007/2008

Laurea Magistrale in Architettura – Arredamento e Progetto

Università degli Studi di Napoli „Federico II“

2008/2009

Laurea Magistrale in Architettura Manutenzione e Gestione

Università degli Studi di Napoli „Federico II“

2008/2009

Laurea Magistrale in Architettura Costruzione Città

Politecnico di Torino

2010/2011

Laurea Magistrale in Architettura per il Progetto Sostenibile

Politecnico di Torino

2010/2011

Laurea Magistrale in Architettura per il Restauro e la Valorizzazione del Patrimonio

Politecnico di Torino

2010/2011

Laurea Magistrale in Architettura e Culture del Progetto

Università IUAV di Venezia

2013/2014

Laurea Magistrale in Architettura e Innovazione

Università IUAV di Venezia

2013/2014

Laurea Magistrale in Architettura per il Nuovo e l'Antico

Università IUAV di Venezia

2013/2014

Laurea Magistrale in Architettura – Restauro

Università degli Studi Mediterranea di Reggio Calabria

2013/2014

Κύπρος

Διπλωμα αρχιτεκτονα – μηχανικου στην αρχιτεκτονικη

| — | Πανεπιστημιο κυπρου |
| --- | --- |

—

Πανεπιστημιο κυπρου

Βεβαιωση που εκδιδεται απο το επιστημονικο και τεχνικο επιμελητηριο κυπρου (ετεκ) η οποια επιτρεπει την ασκηση δραστηριοτητων στον τομεα τησ αρχιτεκτονικησ

2005/2006

Professional Diploma in Architecture

| — | University of Nicosia |
| --- | --- |

—

University of Nicosia

2006/2007

Δίπλωμα Αρχιτεκτονικής (5 έτη)

| — | Frederick University Σχολή Αρχιτεκτονικής, Καλών και Εφαρμοσμένων Τεχνών του Πανεπιστημίου Frederick |
| --- | --- |

—

Frederick University Σχολή Αρχιτεκτονικής, Καλών και Εφαρμοσμένων Τεχνών του Πανεπιστημίου Frederick

2008/2009

Δίπλωμα Αρχιτέκτονα Μηχανικού (5 ετούς φοίτησης)

| — | Frederick University Σχολή Αρχιτεκτονικής, Καλών και Εφαρμοσμένων Τεχνών του Πανεπιστημίου Frederick |
| --- | --- |

—

Frederick University Σχολή Αρχιτεκτονικής, Καλών και Εφαρμοσμένων Τεχνών του Πανεπιστημίου Frederick

2008/2009

Latvija

Arhitekta diploms

Rīgas Tehniskā universitāte

Latvijas Arhitektu savienības sertificēšanas centra Arhitekta prakses sertifikāts

2007/2008

Lietuva

Bakalauro diplomas (Architektūros bakalauras)

| — | Kauno technologijos universitetas |
| --- | --- |

—

Kauno technologijos universitetas

| — | Vilniaus Gedimino technikos universitetas |
| --- | --- |

—

Vilniaus Gedimino technikos universitetas

| — | Vilniaus dailės akademija |
| --- | --- |

—

Vilniaus dailės akademija

Architekto kvalifikacijos atestatas, suteikiantis teisę užsiimti veikla architektūros srityje (Atestuotas architektas) išduodamas po architektūros bakalauro studijų baigimo ir trejų metų praktinės veiklos atestuoto architekto priežiūroje.

2008/2009

Magistro diplomas (Architektūros magistras)

| — | Kauno technologijos universitetas |
| --- | --- |

—

Kauno technologijos universitetas

| — | Vilniaus Gedimino technikos universitetas |
| --- | --- |

—

Vilniaus Gedimino technikos universitetas

| — | Vilniaus dailės akademija |
| --- | --- |

—

Vilniaus dailės akademija

Magyarország

Okleveles épitészmérnök MSc

| — | Budapesti Müszaki és Gazdaságtudományi Egyetem – Épitészmérnöki Kar |
| --- | --- |

—

Budapesti Müszaki és Gazdaságtudományi Egyetem – Épitészmérnöki Kar

A területi illetékes építészkamara hatósági bizonyítványa a szakmagyakorlási jogosultságról.

2007/2008

Okleveles épitészmérnök

| — | Széchenyi István Egyetem, Györ – Müszaki Tudományi Kar |
| --- | --- |

—

Széchenyi István Egyetem, Györ – Müszaki Tudományi Kar

2007/2008

Okleveles építészmérnök

| — | Pécsi Tudományegyetem – Pollack Mihály Műszaki Kar |
| --- | --- |

—

Pécsi Tudományegyetem – Pollack Mihály Műszaki Kar

2007/2008

Malta

Degree in Bachelor of Engineering and Architecture (Hons)

Universita' ta' Malta

Warrant b'titlu ta' „Perit“ mahrug mill-Bord tal-Warrant

2007/2008

Nederland

| 1. | Het getuigschrift van het met goed gevolg afgelegde doctoraal examen van de studierichting bouwkunde, afstudeerrichting architectuur |
| --- | --- |

1.

Het getuigschrift van het met goed gevolg afgelegde doctoraal examen van de studierichting bouwkunde, afstudeerrichting architectuur

| 1. | Technische Universiteit te Delft |
| --- | --- |

1.

Technische Universiteit te Delft

Verklaring van de Stichting Bureau Architectenregister die bevestigt dat de opleiding voldoet aan de normen van artikel 46.

Od roku 2014/2015:

Verklaring van Bureau Architectenregister die bevestigt dat aan de eisen voor de beroepskwalificatie van architect is voldaan

1988/1989

| 2. | Het getuigschrift van het met goed gevolg afgelegde doctoraal examen van de studierichting bouwkunde, differentiatie architectuur en urbanistiek |
| --- | --- |

2.

Het getuigschrift van het met goed gevolg afgelegde doctoraal examen van de studierichting bouwkunde, differentiatie architectuur en urbanistiek

| 2. | Technische Universiteit te Eindhoven |
| --- | --- |

2.

Technische Universiteit te Eindhoven

| 3. | Het getuigschrift hoger beroepsonderwijs, op grond van het met goed gevolg afgelegde examen verbonden aan de opleiding van de tweede fase voor beroepen op het terrein van de architectuur, afgegeven door de betrokken examencommissies van respectievelijk:






  — | de Amsterdamse Hogeschool voor de Kunsten te Amsterdam |
| --- | --- | --- |

3.

Het getuigschrift hoger beroepsonderwijs, op grond van het met goed gevolg afgelegde examen verbonden aan de opleiding van de tweede fase voor beroepen op het terrein van de architectuur, afgegeven door de betrokken examencommissies van respectievelijk:

—

de Amsterdamse Hogeschool voor de Kunsten te Amsterdam

| — | de Hogeschool Rotterdam en omstreken te Rotterdam |
| --- | --- |

—

de Hogeschool Rotterdam en omstreken te Rotterdam

| — | de Hogeschool Katholieke Leergangen te Tilburg |
| --- | --- |

—

de Hogeschool Katholieke Leergangen te Tilburg

| — | de Hogeschool voor de Kunsten te Arnhem |
| --- | --- |

—

de Hogeschool voor de Kunsten te Arnhem

| — | de Rijkshogeschool Groningen te Groningen |
| --- | --- |

—

de Rijkshogeschool Groningen te Groningen

| — | de Hogeschool Maastricht te Maastricht |
| --- | --- |

—

de Hogeschool Maastricht te Maastricht

1988/1989

| 4. | Master of Science in Architecture, Urbanism & Building Sciences variant Architecture |
| --- | --- |

4.

Master of Science in Architecture, Urbanism & Building Sciences variant Architecture

| 4. | Technische Universiteit Delft Faculteit Bouwkunde |
| --- | --- |

4.

Technische Universiteit Delft Faculteit Bouwkunde

2003/2004

| — | Master of Science in Architecture, Building and Planning (specialisatie: Architecture) |
| --- | --- |

—

Master of Science in Architecture, Building and Planning (specialisatie: Architecture)

Technische Universiteit Eindhoven

2002/2003

Master of Architecture

ArtEZ hogeschool voor de kunsten/ArtEZ Academie van Bouwkunst

2003/2004

Amsterdamse Hogeschool van de Kunsten/Academie van Bouwkunst Amsterdam

2003/2004

Hanze Hogeschool Groningen/Academie van Bouwkunst Groningen

2003/2004

Hogeschool Rotterdam/Rotterdamse Academie van Bouwkunst

2003/2004

Fontys Hogeschool voor de Kunsten/Academie voor Architectuur en Stedenbouw in Tilburg

2003/2004

Österreich

| 1. | Diplom-Ingenieur, Dipl.-Ing. |
| --- | --- |

1.

Diplom-Ingenieur, Dipl.-Ing.

| 1. | Technische Universität Graz (Erzherzog-Johann-Universität Graz) |
| --- | --- |

1.

Technische Universität Graz (Erzherzog-Johann-Universität Graz)

Bescheinigung des Bundesministers für Wissenschaft, Forschung und Wirtschaft über die Erfüllung der Voraussetzung für die Eintragung in die Architektenkammer/Bescheinigung einer Bezirksverwaltungsbehörde über die Ausbildung oder Befähigung, die zur Ausübung des Baumeistergewerbes (Berechtigung für Hochbauplanung) berechtigt

1998/1999

| 2. | Diplom-Ingenieur, Dipl.-Ing. |
| --- | --- |

2.

Diplom-Ingenieur, Dipl.-Ing.

| 2. | Technische Universität Wien |
| --- | --- |

2.

Technische Universität Wien

| 3. | Diplom-Ingenieur, Dipl.-Ing. |
| --- | --- |

3.

Diplom-Ingenieur, Dipl.-Ing.

| 3. | Universität Innsbruck (Leopold-Franzens-Universität Innsbruck) |
| --- | --- |

3.

Universität Innsbruck (Leopold-Franzens-Universität Innsbruck)

| 4. | Magister der Architektur, Magister architecturae, Mag. Arch. |
| --- | --- |

4.

Magister der Architektur, Magister architecturae, Mag. Arch.

| 4. | Universität für Angewandte Kunst in Wien |
| --- | --- |

4.

Universität für Angewandte Kunst in Wien

| 5. | Magister der Architektur, Magister architecturae, Mag. Arch. |
| --- | --- |

5.

Magister der Architektur, Magister architecturae, Mag. Arch.

| 5. | Akademie der Bildenden Künste in Wien |
| --- | --- |

5.

Akademie der Bildenden Künste in Wien

| 6. | Magister der Architektur, Magister architecturae, Mag. Arch. |
| --- | --- |

6.

Magister der Architektur, Magister architecturae, Mag. Arch.

| 6. | Universität für künstlerische und industrielle Gestaltung in Linz |
| --- | --- |

6.

Universität für künstlerische und industrielle Gestaltung in Linz

| 7. | Bachelor of Science in Engineering (BSc) (aufgrund eines Bachelorstudiums), Diplom-Ingenieur/in (Dipl.-Ing. oder DI) für technisch-wissenschaftlich Berufe (aufgrund eines Bachelor- und eines Masterstudiums entspricht MSc) |
| --- | --- |

7.

Bachelor of Science in Engineering (BSc) (aufgrund eines Bachelorstudiums), Diplom-Ingenieur/in (Dipl.-Ing. oder DI) für technisch-wissenschaftlich Berufe (aufgrund eines Bachelor- und eines Masterstudiums entspricht MSc)

| 7. | Fachhochschule Kärnten |
| --- | --- |

7.

Fachhochschule Kärnten

2004/2005

| 8. | Diplom-Ingenieur, Dipl.-Ing. |
| --- | --- |

8.

Diplom-Ingenieur, Dipl.-Ing.

| 8. | Universität Innsbruck (Leopold-Franzens- Universität Innsbruck) |
| --- | --- |

8.

Universität Innsbruck (Leopold-Franzens- Universität Innsbruck)

2008/2009

| 9. | Diplom-Ingenieur, Dipl.-Ing. |
| --- | --- |

9.

Diplom-Ingenieur, Dipl.-Ing.

| 9. | Technische Universität Graz (Erzherzog-Johann- Universität Graz) |
| --- | --- |

9.

Technische Universität Graz (Erzherzog-Johann- Universität Graz)

2008/2009

| 10. | Diplom-Ingenieur, Dipl.-Ing. |
| --- | --- |

10.

Diplom-Ingenieur, Dipl.-Ing.

| 10. | Technische Universität Wien |
| --- | --- |

10.

Technische Universität Wien

2006/2007

| 11. | Master of Architecture (MArch) (aufgrund eines Bachelor- und eines Masterstudiums entspricht MSc) |
| --- | --- |

11.

Master of Architecture (MArch) (aufgrund eines Bachelor- und eines Masterstudiums entspricht MSc)

| 11. | Universität für künstlerische und industrielle Gestaltung Linz |
| --- | --- |

11.

Universität für künstlerische und industrielle Gestaltung Linz

2008/2009

| 11. | Akademie der bildenden Künste Wien |
| --- | --- |

11.

Akademie der bildenden Künste Wien

2008/2009

| 12. | Masterstudium der Architektur |
| --- | --- |

12.

Masterstudium der Architektur

| 12. | Universität für angewandte Kunst Wien |
| --- | --- |

12.

Universität für angewandte Kunst Wien

2011/2012

Polska

magister inżynier architekt (mgr inż. arch.)

| — | Politechnika Białostocka |
| --- | --- |

—

Politechnika Białostocka

| — | Politechnika Gdańska |
| --- | --- |

—

Politechnika Gdańska

| — | Politechnika Łódzka |
| --- | --- |

—

Politechnika Łódzka

| — | Politechnika Śląska |
| --- | --- |

—

Politechnika Śląska

| — | Zachodniopomorski Uniwersytet Technologiczny w Szczecinie |
| --- | --- |

—

Zachodniopomorski Uniwersytet Technologiczny w Szczecinie

| — | Politechnika Warszawska |
| --- | --- |

—

Politechnika Warszawska

| — | Politechnika Krakowska |
| --- | --- |

—

Politechnika Krakowska

| — | Politechnika Wrocławska |
| --- | --- |

—

Politechnika Wrocławska

Zaświadczenie o członkostwie w okręgowej izbie architektów/Zaświadczenie Krajowej Rady Izby Architektów RP potwierdzające posiadanie kwalifikacji do wykonywania zawodu architekta zgodnych z wymaganiami wynikającymi z przepisów prawa Unii Europejskiej osoby nie będącej członkiem Izby

2007/2008

| — | Krakowska Akademia im. Andrzeja Frycza Modrzewskiego |
| --- | --- |

—

Krakowska Akademia im. Andrzeja Frycza Modrzewskiego

2003/2004

dyplom ukończenia studiów wyższych potwierdzający uzyskanie tytułu zawodowego magistra inżyniera architekta

| — | Wyższa Szkoła Ekologii i Zarządzania w Warszawie |
| --- | --- |

—

Wyższa Szkoła Ekologii i Zarządzania w Warszawie

2011/2012

| — | Politechnika Lubelska |
| --- | --- |

—

Politechnika Lubelska

2008/2009

dyplom studiów wyższych potwierdzający uzyskanie tytułu zawodowego magistra inżyniera architekta

Politechnika Świętokrzyska

2012/2013

Portugal

Carta de curso de licenciatura em Arquitectura

| — | Faculdade de Arquitectura da Universidade técnica de Lisboa |
| --- | --- |

—

Faculdade de Arquitectura da Universidade técnica de Lisboa

| — | Faculdade de arquitectura da Universidade do Porto |
| --- | --- |

—

Faculdade de arquitectura da Universidade do Porto

| — | Escola Superior Artística do Porto |
| --- | --- |

—

Escola Superior Artística do Porto

| — | Faculdade de Ciências e Tecnologia da Universidade de Coimbra |
| --- | --- |

—

Faculdade de Ciências e Tecnologia da Universidade de Coimbra

Certificado de cumprimento dos pré-requisitos de qualificação para inscrição na Ordem dos Arquitectos, emitido pela competente Ordem dos Arquitectos

1988/1989

| — | Universidade Lusíada de Lisboa |
| --- | --- |

—

Universidade Lusíada de Lisboa

1986/1987

| — | Faculdade de Arquitectura e Artes da Universidade Lusíada de
  Vila Nova de Famalicão |
| --- | --- |

—

Faculdade de Arquitectura e Artes da Universidade Lusíada de

Vila Nova de Famalicão

1993/1994

| — | Universidade Lusófona de Humanidades e Tecnologia |
| --- | --- |

—

Universidade Lusófona de Humanidades e Tecnologia

1995/1996

| — | Instituto Superior Manuel Teixeira Gomes |
| --- | --- |

—

Instituto Superior Manuel Teixeira Gomes

1997/1998

| — | Universidade do Minho |
| --- | --- |

—

Universidade do Minho

1997/1998

| — | Instituto Superior Técnico da Universidade Técnica de Lisboa |
| --- | --- |

—

Instituto Superior Técnico da Universidade Técnica de Lisboa

1998/1999

| — | ISCTE-Instituto Universitário de Lisboa |
| --- | --- |

—

ISCTE-Instituto Universitário de Lisboa

1998/1999

Carta de Curso de Licenciatura em Arquitectura e Urbanismo

| — | Escola Superior Gallaecia |
| --- | --- |

—

Escola Superior Gallaecia

2002/2003

Para os cursos iniciados a partir do ano académico de 1991/1992

| — | Faculdade de Arquitectura e Artes da Universidade Lusíada do Porto |
| --- | --- |

—

Faculdade de Arquitectura e Artes da Universidade Lusíada do Porto

1991/1992

Mestrado integrado em Arquitectura

| — | Universidade Autónoma de Lisboa |
| --- | --- |

—

Universidade Autónoma de Lisboa

2001/2002

| — | Universidade Técnica de Lisboa (Instituto Superior Técnico) |
| --- | --- |

—

Universidade Técnica de Lisboa (Instituto Superior Técnico)

2001/2002

Carta de curso de Mestrado integrado em Arquitectura

| — | Universidade do Minho |
| --- | --- |

—

Universidade do Minho

1997/1998

| — | ISCTE-Instituto Universitário de Lisboa |
| --- | --- |

—

ISCTE-Instituto Universitário de Lisboa

1999/2000

| — | Universidade Lusíada de Vila Nova de Famalicão |
| --- | --- |

—

Universidade Lusíada de Vila Nova de Famalicão

2006/2007

| — | Universidade Lusófona de Humanidades e Tecnologias |
| --- | --- |

—

Universidade Lusófona de Humanidades e Tecnologias

1995/1996

| — | Faculdade de Arquitectura da Universidade Técnica de Lisboa |
| --- | --- |

—

Faculdade de Arquitectura da Universidade Técnica de Lisboa

2008/2009

| — | Universidade de Évora |
| --- | --- |

—

Universidade de Évora

2007/2008

| — | Escola Superior Artística do Porto (ESAP) |
| --- | --- |

—

Escola Superior Artística do Porto (ESAP)

1988/1989 (Licenciatura)

2007/2008 (Mestrado)

| — | Instituto Superior Manuel Teixeira Gomes |
| --- | --- |

—

Instituto Superior Manuel Teixeira Gomes

2006/2007

Universidade Lusíada do Porto

2006/2007

Carta de curso de Mestrado Integrado em Arquitectura e Urbanismo

| — | Universidade Fernando Pessoa |
| --- | --- |

—

Universidade Fernando Pessoa

2006/2007

| — | ESG/Escola Superior Gallaecia |
| --- | --- |

—

ESG/Escola Superior Gallaecia

2002/2003

Diploma de Mestre em Arquitectura

| — | Universidade Lusíada de Lisboa |
| --- | --- |

—

Universidade Lusíada de Lisboa

1988/1989

Carta de Curso, Grau de Licenciado

| — | Universidade de Évora |
| --- | --- |

—

Universidade de Évora

2001/2002

Carta de curso de mestre em Arquitectura

| — | Universidade do Porto |
| --- | --- |

—

Universidade do Porto

2003/2004

Certidão de Licenciatura em Arquitectura

Universidade Católica Portuguesa Centro Regional das Beiras

2001/2002

Diploma de Mestrado Integrado em Arquitectura

Universidade Católica Portuguesa Centro Regional das Beiras

2001/2002

România

Diploma de arhitect

| — | Universitatea de arhitectură şi urbanism „ION MINCU“ – la propunerea Facultăţii de Arhitectură |
| --- | --- |

—

Universitatea de arhitectură şi urbanism „ION MINCU“ – la propunerea Facultăţii de Arhitectură

Certificat de dobândire a dreptului de semnătură si de înscriere în Tabloul Naţional al Arhitecţilor

2010/2011

| — | Universitatea „Politehnică“ din Timişoara |
| --- | --- |

—

Universitatea „Politehnică“ din Timişoara

Certificat de dobândire a dreptului de semnătură si de înscriere în Tabloul Naţional al Arhitecţilor

2011/2012

| — | Universitatea Tehnică din Cluj–Napoca |
| --- | --- |

—

Universitatea Tehnică din Cluj–Napoca

2010/2011

| — | Universitatea Tehnică „Gheorghe Asachi“ din Iaşi |
| --- | --- |

—

Universitatea Tehnică „Gheorghe Asachi“ din Iaşi

2007/2008

Slovenija

Magister inženir arhitekture/Magistrica inženirka arhitekture

Univerza v Ljubljani, Fakulteta za Arhitekturo

Potrdilo Zbornice za arhitekturo in prostor o usposobljenosti za opravljanje nalog odgovornega projektanta arhitekture

2007/2008

Slovensko

Diplom inžiniera Architekta (titul Ing. arch.)

| — | Slovenská technická univerzita v Bratislave, Fakulta architektúry, študijný odbor 5.1.1 Architektúra a urbanizmus |
| --- | --- |

—

Slovenská technická univerzita v Bratislave, Fakulta architektúry, študijný odbor 5.1.1 Architektúra a urbanizmus

Certifikát vydaný Slovenskou komorou architektov na základe 3-ročnej praxe pod dohľadom a vykonania autorizačnej skúšky

2007/2008

| — | Technická univerzita v Košiciach, Fakulta umení, študijný odbor 5.1.1. Architektúra a urbanizmus |
| --- | --- |

—

Technická univerzita v Košiciach, Fakulta umení, študijný odbor 5.1.1. Architektúra a urbanizmus

2004/2005

Diplom magistra umení (titul Mgr. art.)

| — | Vysoká škola výtvarných umení v Bratislave, študijný odbor 2.2.7 Architektonická tvorba |
| --- | --- |

—

Vysoká škola výtvarných umení v Bratislave, študijný odbor 2.2.7 Architektonická tvorba

2007/2008

Suomi/Finland

Arkkitehdin tutkinto/Arkitektexamen

| — | Teknillinen korkeakoulu/Tekniska högskolan (Helsinki) |
| --- | --- |

—

Teknillinen korkeakoulu/Tekniska högskolan (Helsinki)

| — | Tampereen teknillinen korkeakoulu/Tammerfors tekniska högskola |
| --- | --- |

—

Tampereen teknillinen korkeakoulu/Tammerfors tekniska högskola

| — | Oulun yliopisto/Uleåborgs universitet |
| --- | --- |

—

Oulun yliopisto/Uleåborgs universitet

| — | Aalto-yliopisto/Aalto- universitetet |
| --- | --- |

—

Aalto-yliopisto/Aalto- universitetet

| — | Tampereen teknillinen yliopisto/Tammerfors tekniska universitet |
| --- | --- |

—

Tampereen teknillinen yliopisto/Tammerfors tekniska universitet

1998/1999

| — | Oulun yliopisto |
| --- | --- |

—

Oulun yliopisto

2010/2011

| — | Tampereen teknillinen yliopisto |
| --- | --- |

—

Tampereen teknillinen yliopisto

2010/2011

| — | Aalto-yliopisto/Aalto-universitetet |
| --- | --- |

—

Aalto-yliopisto/Aalto-universitetet

2010/2011

Sverige

Arkitektexamen

| — | Chalmers Tekniska Högskola AB |
| --- | --- |

—

Chalmers Tekniska Högskola AB

| — | Kungliga Tekniska Högskolan |
| --- | --- |

—

Kungliga Tekniska Högskolan

| — | Lunds Universitet |
| --- | --- |

—

Lunds Universitet

1998/1999

| — | Umeå universitet |
| --- | --- |

—

Umeå universitet

2009/2010

United Kingdom

| 1. | Diplomas in architecture |
| --- | --- |

1.

Diplomas in architecture

| 1. | — | Universities |
| --- | --- | --- |

1.

—

Universities

| — | Colleges of Art |
| --- | --- |

—

Colleges of Art

| — | Schools of Art |
| --- | --- |

—

Schools of Art

Certificate of architectural education, issued by the Architects Registration Board.

The diploma and degree courses in architecture of the universities, schools and colleges of art should have met the requisite threshold standards as laid down in Article 46 of this Directive and in Criteria for validation published by the Validation Panel of the Royal Institute of British Architects and the Architects Registration Board.

EU nationals who possess the Royal Institute of British Architects Part I and Part II certificates, which are recognised by ARB as the competent authority, are eligible. Also EU nationals who do not possess the ARB-recognised Part I and Part II certificates will be eligible for the Certificate of Architectural Education if they can satisfy the Board that their standard and length of education has met the requisite threshold standards of Article 46 of this Directive and of the Criteria for validation.

An Architects Registration Board Part 3 Certificate of Architectural Education

1988/1989

| — | Cardiff University |
| --- | --- |

—

Cardiff University

2006/2007

| — | University for the Creative Arts |
| --- | --- |

—

University for the Creative Arts

2008/2009

| — | Birmingham City University |
| --- | --- |

—

Birmingham City University

2008/2009

| — | University of Nottingham |
| --- | --- |

—

University of Nottingham

2008/2009

| 2. | Degrees in architecture |
| --- | --- |

2.

Degrees in architecture

| 2. | Universities |
| --- | --- |

2.

Universities

1988/1989

| 3. | Final examination |
| --- | --- |

3.

Final examination

| 3. | Architectural Association |
| --- | --- |

3.

Architectural Association

| — | Final Examination (ARB/RIBA Part 2) |
| --- | --- |

—

Final Examination (ARB/RIBA Part 2)

| — | Architectural Association |
| --- | --- |

—

Architectural Association

2011/2012

| 4. | Examination in architecture |
| --- | --- |

4.

Examination in architecture

| 4. | Royal College of Art |
| --- | --- |

4.

Royal College of Art

| 5. | Examination Part II |
| --- | --- |

5.

Examination Part II

| 5. | Royal Institute of British Architects |
| --- | --- |

5.

Royal Institute of British Architects

| 6. | Master of Architecture |
| --- | --- |

6.

Master of Architecture

| 6. | — | University of Liverpool |
| --- | --- | --- |

6.

—

University of Liverpool

2006/2007

| — | Cardiff University |
| --- | --- |

—

Cardiff University

2006/2007

| — | University of Plymouth |
| --- | --- |

—

University of Plymouth

2007/2008

| — | Queens University, Belfast |
| --- | --- |

—

Queens University, Belfast

2009/2010

| — | Northumbria University |
| --- | --- |

—

Northumbria University

2009/2010

| — | University of Brighton |
| --- | --- |

—

University of Brighton

2010/2011

| — | Birmingham City University |
| --- | --- |

—

Birmingham City University

2010/2011

| — | University of Kent |
| --- | --- |

—

University of Kent

2006/2007

| — | University of Ulster |
| --- | --- |

—

University of Ulster

2008/2009

| — | University of Edinburgh/Edinburgh School of Architecture and Landscape Architecture |
| --- | --- |

—

University of Edinburgh/Edinburgh School of Architecture and Landscape Architecture

2009/2010

| — | Leeds Metropolitan University |
| --- | --- |

—

Leeds Metropolitan University

2011/2012

| — | University of Newcastle upon Tyne |
| --- | --- |

—

University of Newcastle upon Tyne

2011/2012

| — | University of Lincoln |
| --- | --- |

—

University of Lincoln

2011/2012

| — | University of Huddersfield |
| --- | --- |

—

University of Huddersfield

2012/2013

| — | University of the West of England |
| --- | --- |

—

University of the West of England

2011/2012

| — | University of Westminster |
| --- | --- |

—

University of Westminster

2011/2012

| — | University for the Creative Arts |
| --- | --- |

—

University for the Creative Arts

2013/2014

| 7. | Graduate Diploma in Architecture |
| --- | --- |

7.

Graduate Diploma in Architecture

| 7. | University College London |
| --- | --- |

7.

University College London

2006/2007

| 8. | Professional Diploma in Architecture |
| --- | --- |

8.

Professional Diploma in Architecture

| 8. | University of East London |
| --- | --- |

8.

University of East London

2007/2008

| — | Northumbria University |
| --- | --- |

—

Northumbria University

2008/2009

| 9. | Graduate Diploma in Architecture/MArch Architecture |
| --- | --- |

9.

Graduate Diploma in Architecture/MArch Architecture

| 9. | University College London |
| --- | --- |

9.

University College London

2008/2009

| 10. | Postgraduate Diploma in Architecture |
| --- | --- |

10.

Postgraduate Diploma in Architecture

| 10. | — | Leeds Beckett University (until 2014 Leeds Metropolitan University) |
| --- | --- | --- |

10.

—

Leeds Beckett University (until 2014 Leeds Metropolitan University)

2007/2008

| — | University of Edinburgh |
| --- | --- |

—

University of Edinburgh

2008/2009

| — | Sheffield Hallam University |
| --- | --- |

—

Sheffield Hallam University

2009/2010

| 11. | MArch Architecture (ARB/RIBA Part 2) |
| --- | --- |

11.

MArch Architecture (ARB/RIBA Part 2)

| 11. | University College London |
| --- | --- |

11.

University College London

2011/2012

| — | University of Nottingham |
| --- | --- |

—

University of Nottingham

2013/2014

| — | University of East London |
| --- | --- |

—

University of East London

2013/2014

| 12. | Master of Architecture (MArch) |
| --- | --- |

12.

Master of Architecture (MArch)

| 12. | Liverpool John Moores University |
| --- | --- |

12.

Liverpool John Moores University

2011/2012

| — | De Montfort University |
| --- | --- |

—

De Montfort University

2011/2012

| — | Arts University Bournemouth |
| --- | --- |

—

Arts University Bournemouth

2011/2012

| — | Nottingham Trent University |
| --- | --- |

—

Nottingham Trent University

2012/2013

| — | Sheffield Hallam University |
| --- | --- |

—

Sheffield Hallam University

2013/2014

| 13. | Postgraduate Diploma in Architecture and Architectural Conservation |
| --- | --- |

13.

Postgraduate Diploma in Architecture and Architectural Conservation

| 13. | University of Edinburgh |
| --- | --- |

13.

University of Edinburgh

2008/2009

| 14. | Postgraduate Diploma in Architecture and Urban Design |
| --- | --- |

14.

Postgraduate Diploma in Architecture and Urban Design

| 14. | University of Edinburgh |
| --- | --- |

14.

University of Edinburgh

2008/2009

| 15. | MPhil in Environmental Design in Architecture (Option B) |
| --- | --- |

15.

MPhil in Environmental Design in Architecture (Option B)

| 15. | University of Cambridge |
| --- | --- |

15.

University of Cambridge

2009/2010

| — | MPhil in Architecture and Urban Design |
| --- | --- |

—

MPhil in Architecture and Urban Design

| — | University of Cambridge |
| --- | --- |

—

University of Cambridge

2013/2014

| 16. | Professional Diploma in Architecture: Advanced Environmental and Energy Studies |
| --- | --- |

16.

Professional Diploma in Architecture: Advanced Environmental and Energy Studies

| 16. | University of East London/Centre for Alternative Technology |
| --- | --- |

16.

University of East London/Centre for Alternative Technology

2008/2009

| 17. | MArchD in Applied Design in Architecture |
| --- | --- |

17.

MArchD in Applied Design in Architecture

| 17. | Oxford Brookes University |
| --- | --- |

17.

Oxford Brookes University

2011/2012

| 18. | M'Arch |
| --- | --- |

18.

M'Arch

| 18. | University of Portsmouth |
| --- | --- |

18.

University of Portsmouth

2011/2012

| 19. | Master of Architecture (International) |
| --- | --- |

19.

Master of Architecture (International)

| 19. | University of Huddersfield |
| --- | --- |

19.

University of Huddersfield

2012/2013

| 20. | Master of Architecture with Honours |
| --- | --- |

20.

Master of Architecture with Honours

| 20. | Cardiff University |
| --- | --- |

20.

Cardiff University

2015/2016

| 21. | MArch (Architecture) |
| --- | --- |

21.

MArch (Architecture)

| 21. | Kingston University |
| --- | --- |

21.

Kingston University

2013/2014

| 22. | MArch in Architecture |
| --- | --- |

22.

MArch in Architecture

| 22. | University of Greenwich |
| --- | --- |

22.

University of Greenwich

2013/2014

| 23. | The degree of Master of Architecture in the College of Humanities and Social Science |
| --- | --- |

23.

The degree of Master of Architecture in the College of Humanities and Social Science

| 23. | University of Edinburgh/Edinburgh School of Architecture and Landscape Architecture |
| --- | --- |

23.

University of Edinburgh/Edinburgh School of Architecture and Landscape Architecture

2012/2013

---

(1)  Do roku 2012.

(2)  Od roku 2013.

(3)  Do 1. října 2017 by měl být doklad o dosažené kvalifikaci doplněn též osvědčením o dokončení postgraduální stáže („staż podyplomowy“).

(4)  Od ledna 2013.

(5)  Od června 2015.

(6)  Od roku 1991/1992.

(7)  Od června 2015.

(8)  Od července 2011.

(9)  Od června 2015.

(10)  Od května 2006.

(11)  Od června 2015.

(12)  Od roku 2006.

(13)  Od roku 2012.

(14)  Od června 2015.

(15)  Do roku 2012.

(16)  Datum zrušení ve smyslu čl. 27 odst. 3: 4. duben 2000.

(17)  Od května 2006.

(18)  Od června 2015.

(19)  Datum zrušení ve smyslu čl. 27 odst. 3: 1. leden 1983.

(20)  Od června 2015.

(21)  Datum zrušení ve smyslu čl. 27 odst. 3: 1. leden 1983.

(22)  Do 14. září 2010.

(23)  Od října 2009.

(24)  Od října 2009.

(25)  Od října 2009.

(26)  
  1. srpen 1987, s výjimkou osob, které začaly studovat před uvedeným datem.

(27)  
  31. prosinec 1971.

(28)  
  31. říjen 1999.

(29)  Doklad o dosažené kvalifikaci se již neuděluje u vzdělávacích programů zahájených po 5. březnu 1982.

(30)  
  9. červenec 1984.

(31)  
  31. březen 2004.

(32)  
  1. únor 1984.

(33)  
  3. prosinec 1971.

(34)  
  31. říjen 1993.

(35)  Doklad o dosažené kvalifikaci se již neuděluje u vzdělávacích programů zahájených po 5. březnu 1982.

(36)  
  8. červenec 1984.

(37)  
  31. březen 2004.

(38)  
  1. leden 1991.

(39)  Od června 2015.

(40)  Od října 2009.

(41)  Od června 2015.

(42)  Od června 2015.

(43)  Datum zrušení ve smyslu čl. 27 odst. 3: 12. srpen 1996.

(44)  
  30. září 2007.

(45)  
  28. února 2013.

(46)  Datum zrušení ve smyslu čl. 27 odst. 3: 31. prosinec 1994.

(47)  Od června 2015.

(48)  Datum zrušení ve smyslu čl. 27 odst. 3: 1. leden 1983.

(49)  Od 17. února 2006.

(50)  Vzdělávání završené získáním dokladu o dosažené kvalifikaci specialisty v oblasti dentální, orální a maxilofaciální chirurgie (základní vzdělávání lékařů a zubních lékařů) předpokládá ukončení a potvrzení základního lékařského studijního programu (článek 24) a ukončení a potvrzení základního studijního programu zubních lékařů (článek 34).

(51)  Od roku 2006.

(52)  Od 10. července 2014.

(53)  Od roku 2009.

(54)  Od ledna 2013.“

(55)  (1) Tento doklad o dosažené kvalifikaci dává držiteli právo na automatické uznání, pokud byl vydán státním příslušníkům členských států, kteří získali kvalifikaci v Irsku.

(56)  (2) Tato informace o dosažené kvalifikaci se uvádí, aby se zajistilo, že absolventi vzdělávacích programů v Irsku budou mít právo na automatické uznání kvalifikace, aniž by byla vyžadována registrace v Irsku, jelikož tato registrace není součástí kvalifikačního postupu.

(57)  (3) Tato informace o dosažené kvalifikaci nahrazuje předchozí údaje pro Spojené království, aby se zajistilo, že absolventi vzdělávacích programů ve Spojeném království budou mít právo na automatické uznání kvalifikace, aniž by byla vyžadována registrace, jelikož tato registrace není součástí kvalifikačního postupu.“

(58)  Do roku 2012.

(59)  Od roku 2013.

(60)  Do 1. října 2016 by měl být doklad o dosažené kvalifikaci doplněn též osvědčením o dokončení postgraduální stáže („staż podyplomowy“).

(61)  Platnost do 22. listopadu 2006.

(62)  Od 23. listopadu 2006.

(63)  Platnost do 10. dubna 2008.

(64)  Od 11. dubna 2008.“

(65)  Tento doklad o dosažené kvalifikaci dává držiteli právo na automatické uznání, pokud byl vydán státním příslušníkům členských států, kteří získali kvalifikaci v Irsku.

(66)  Tato informace o dosažené kvalifikaci se uvádí, aby se zajistilo, že absolventi vzdělávacích programů v Irsku budou mít právo na automatické uznání kvalifikace, aniž by byla vyžadována registrace v Irsku, jelikož tato registrace není součástí kvalifikačního postupu.

(67)  Tato informace o dosažené kvalifikaci se uvádí, aby se zajistilo, že absolventi vzdělávacích programů ve Spojeném království budou mít právo na automatické uznání kvalifikace, aniž by byla vyžadována registrace, jelikož tato registrace není součástí kvalifikačního postupu.“

(68)  Tento doklad o dosažené kvalifikaci dává držiteli právo na automatické uznání, pokud byl vydán státním příslušníkům členských států, kteří získali kvalifikaci v Irsku.

(69)  Tato informace o dosažené kvalifikaci se uvádí, aby se zajistilo, že absolventi vzdělávacích programů v Irsku budou mít právo na automatické uznání kvalifikace, aniž by byla vyžadována registrace v Irsku. Osvědčení doplňující doklad v takových případech potvrzuje splnění všech kvalifikačních požadavků.

(70)  Tento doklad o dosažené kvalifikaci dává držiteli právo na automatické uznání, pokud byl vydán státním příslušníkům členských států, kteří získali kvalifikaci ve Spojeném království.

(71)  Tato informace o dosažené kvalifikaci se uvádí, aby se zajistilo, že absolventi vzdělávacích programů ve Spojeném království budou mít právo na automatické uznání kvalifikace, aniž by byla vyžadována registrace. Osvědčení doplňující doklad v takových případech potvrzuje splnění všech kvalifikačních požadavků.“

(72)  Oba názvy „Università degli studi di (město)“ a „Università di (město)“ jsou totožné a označují tutéž univerzitu.“

---