# Eiropas Savienības L 181/2009

| | ISSN 1725-5112
  doi:10.3000/17255112.L_2009.181.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 181 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 52. sējums2009. gada 14. jūlijs |

ISSN 1725-5112

doi:10.3000/17255112.L_2009.181.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 181

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

52. sējums2009. gada 14. jūlijs

---

| Saturs | | I   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Padomes Regula (EK) Nr. 613/2009 (2009. gada 6. jūlijs), ar ko nosaka korekcijas koeficientus, kurus no 2008. gada 1. jūlija piemēro trešās valstīs strādājošu Eiropas Kopienu ierēdņu, pagaidu darbinieku un līgumdarbinieku atalgojumam | 1 |
| | * | Padomes Regula (EK) Nr. 614/2009 (2009. gada 7. jūlijs) par vienotu sistēmu ovalbumīna un laktalbumīna tirdzniecībai (Kodificēta versija) | 8 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 615/2009 (2009. gada 13. jūlijs), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 14 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 616/2009 (2009. gada 13. jūlijs), ar kuru īsteno Padomes Direktīvu 2005/94/EK attiecībā uz mājputnu nodalījumu un citu nebrīvē turētu putnu nodalījumu apstiprināšanu, kas attiecas uz putnu gripu un preventīviem bioloģiskās drošības papildu pasākumiem šādos nodalījumos (
  1
  ) | 16 |

Saturs

I   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta

Lappuse

REGULAS

*

Padomes Regula (EK) Nr. 613/2009 (2009. gada 6. jūlijs), ar ko nosaka korekcijas koeficientus, kurus no 2008. gada 1. jūlija piemēro trešās valstīs strādājošu Eiropas Kopienu ierēdņu, pagaidu darbinieku un līgumdarbinieku atalgojumam

1

*

Padomes Regula (EK) Nr. 614/2009 (2009. gada 7. jūlijs) par vienotu sistēmu ovalbumīna un laktalbumīna tirdzniecībai (Kodificēta versija)

8

Komisijas Regula (EK) Nr. 615/2009 (2009. gada 13. jūlijs), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

14

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 616/2009 (2009. gada 13. jūlijs), ar kuru īsteno Padomes Direktīvu 2005/94/EK attiecībā uz mājputnu nodalījumu un citu nebrīvē turētu putnu nodalījumu apstiprināšanu, kas attiecas uz putnu gripu un preventīviem bioloģiskās drošības papildu pasākumiem šādos nodalījumos (
  1
  )

1

16

| | | II   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta |
| --- | --- | --- |
| | | LĒMUMI |
| | | Dalībvalstu valdību pārstāvju konference |
| | | 2009/541/EK, Euratom |
| | * | Dalībvalstu valdību pārstāvju Lēmums (2009. gada 8. jūlijs), ar ko ieceļ amatā Eiropas Kopienu Pirmās instances tiesas tiesnesi | 25 |
| | | 2009/542/EK, Euratom |
| | * | Dalībvalstu valdību pārstāvju Lēmums (2009. gada 8. jūlijs), ar ko ieceļ amatā Eiropas Kopienu Tiesas tiesnesi | 26 |
| | | Komisija |
| | | 2009/543/EK |
| | * | Komisijas Lēmums (2008. gada 13. augusts) par ekoloģiskajiem kritērijiem Kopienas ekomarķējuma piešķiršanai āra apdares darbiem paredzētajām krāsām un lakām
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2008) 4452)

   (
  1
  ) | 27 |
| | | 2009/544/EK |
| | * | Komisijas Lēmums (2008. gada 13. augusts) par ekoloģiskajiem kritērijiem Kopienas ekomarķējuma piešķiršanai iekštelpu krāsām un lakām
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2008) 4453)

   (
  1
  ) | 39 |
| | | 2009/545/EK |
| | * | Komisijas Lēmums (2009. gada 7. jūlijs), ar ko nosaka 69. panta 2.a punktā Padomes Regulā (EK) Nr. 1698/2005 par atbalstu lauku attīstībai minētās summas gada sadalījumu pa dalībvalstīm un groza Komisijas Lēmumu 2006/636/EK
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2009) 5307) | 49 |
| | | 2009/546/EK |
| | * | Komisijas Lēmums (2009. gada 8. jūlijs), ar kuru naftas un gāzes izpētei un izmantošanai Nīderlandē piemēro atbrīvojumu no Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2004/17/EK, ar ko koordinē iepirkuma procedūras, kuras piemēro subjekti, kas darbojas ūdensapgādes, enerģētikas, transporta un pasta pakalpojumu nozarēs
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2009) 5381)

   (
  1
  ) | 53 |
| | | 2009/547/EK |
| | * | Komisijas Lēmums (2009. gada 10. jūlijs), ar ko groza Lēmumu 2000/57/EK par agrās brīdināšanas un reaģēšanas sistēmu infekcijas slimību profilaksei un kontrolei saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 2119/98/EK
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2009) 5515)

   (
  1
  ) | 57 |

II   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta

LĒMUMI

Dalībvalstu valdību pārstāvju konference

2009/541/EK, Euratom

*

Dalībvalstu valdību pārstāvju Lēmums (2009. gada 8. jūlijs), ar ko ieceļ amatā Eiropas Kopienu Pirmās instances tiesas tiesnesi

25

2009/542/EK, Euratom

*

Dalībvalstu valdību pārstāvju Lēmums (2009. gada 8. jūlijs), ar ko ieceļ amatā Eiropas Kopienu Tiesas tiesnesi

26

Komisija

2009/543/EK

*

Komisijas Lēmums (2008. gada 13. augusts) par ekoloģiskajiem kritērijiem Kopienas ekomarķējuma piešķiršanai āra apdares darbiem paredzētajām krāsām un lakām
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2008) 4452)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2008) 4452)

1

27

2009/544/EK

*

Komisijas Lēmums (2008. gada 13. augusts) par ekoloģiskajiem kritērijiem Kopienas ekomarķējuma piešķiršanai iekštelpu krāsām un lakām
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2008) 4453)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2008) 4453)

1

39

2009/545/EK

*

Komisijas Lēmums (2009. gada 7. jūlijs), ar ko nosaka 69. panta 2.a punktā Padomes Regulā (EK) Nr. 1698/2005 par atbalstu lauku attīstībai minētās summas gada sadalījumu pa dalībvalstīm un groza Komisijas Lēmumu 2006/636/EK
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2009) 5307)

(izziņots ar dokumenta numuru C(2009) 5307)

49

2009/546/EK

*

Komisijas Lēmums (2009. gada 8. jūlijs), ar kuru naftas un gāzes izpētei un izmantošanai Nīderlandē piemēro atbrīvojumu no Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2004/17/EK, ar ko koordinē iepirkuma procedūras, kuras piemēro subjekti, kas darbojas ūdensapgādes, enerģētikas, transporta un pasta pakalpojumu nozarēs
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2009) 5381)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2009) 5381)

1

53

2009/547/EK

*

Komisijas Lēmums (2009. gada 10. jūlijs), ar ko groza Lēmumu 2000/57/EK par agrās brīdināšanas un reaģēšanas sistēmu infekcijas slimību profilaksei un kontrolei saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 2119/98/EK
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2009) 5515)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2009) 5515)

1

57

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta

REGULAS

| 14.7.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 181/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 181/1

---

PADOMES REGULA (EK) Nr. 613/2009

(2009. gada 6. jūlijs),

ar ko nosaka korekcijas koeficientus, kurus no 2008. gada 1. jūlija piemēro trešās valstīs strādājošu Eiropas Kopienu ierēdņu, pagaidu darbinieku un līgumdarbinieku atalgojumam

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumus un Kopienu Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību, kuri noteikti ar Regulu (EEK, Euratom, EOTK) Nr. 259/68 (1), un jo īpaši Civildienesta noteikumu X pielikuma 13. panta pirmo daļu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Jāņem vērā dzīves dārdzības izmaiņas ārpuskopienas valstīs un no 2008. gada 1. jūlija attiecīgi jānosaka korekcijas koeficienti trešās valstīs strādājošu Eiropas Kopienu ierēdņu, pagaidu darbinieku un līgumdarbinieku atalgojumam, ko izmaksā darba vietas valsts valūtā. |
| --- | --- |

(1)

Jāņem vērā dzīves dārdzības izmaiņas ārpuskopienas valstīs un no 2008. gada 1. jūlija attiecīgi jānosaka korekcijas koeficienti trešās valstīs strādājošu Eiropas Kopienu ierēdņu, pagaidu darbinieku un līgumdarbinieku atalgojumam, ko izmaksā darba vietas valsts valūtā.

| (2) | Korekcijas koeficienti, ko piemēro maksājumiem, pamatojoties uz Regulu (EK) Nr. 624/2008 (2), var palielināt vai samazināt atalgojumu ar atpakaļejošu datumu. |
| --- | --- |

(2)

Korekcijas koeficienti, ko piemēro maksājumiem, pamatojoties uz Regulu (EK) Nr. 624/2008 (2), var palielināt vai samazināt atalgojumu ar atpakaļejošu datumu.

| (3) | Ja jaunie korekcijas koeficienti palielina atalgojumu, jāparedz izmaksas ar atpakaļejošu spēku. |
| --- | --- |

(3)

Ja jaunie korekcijas koeficienti palielina atalgojumu, jāparedz izmaksas ar atpakaļejošu spēku.

| (4) | Ja jaunie korekcijas koeficienti samazina atalgojumu, jāparedz pārmaksātās summas atgūšana par laikposmu no 2008. gada 1. jūlija līdz šīs regulas spēkā stāšanās dienai. |
| --- | --- |

(4)

Ja jaunie korekcijas koeficienti samazina atalgojumu, jāparedz pārmaksātās summas atgūšana par laikposmu no 2008. gada 1. jūlija līdz šīs regulas spēkā stāšanās dienai.

| (5) | Jāparedz, ka iespējamo pārmaksas atgūšanu var attiecināt ne vairāk kā uz sešu mēnešu laikposmu pirms šīs regulas spēkā stāšanās dienas un ka pārmaksu var atgūt ne ilgāk kā divpadsmit mēnešos no šīs regulas spēkā stāšanās dienas, līdzīgi kā attiecībā uz korekcijas koeficientiem, ko Kopienā piemēro Eiropas Kopienu ierēdņu un citu darbinieku atalgojumam un pensijām, |
| --- | --- |

(5)

Jāparedz, ka iespējamo pārmaksas atgūšanu var attiecināt ne vairāk kā uz sešu mēnešu laikposmu pirms šīs regulas spēkā stāšanās dienas un ka pārmaksu var atgūt ne ilgāk kā divpadsmit mēnešos no šīs regulas spēkā stāšanās dienas, līdzīgi kā attiecībā uz korekcijas koeficientiem, ko Kopienā piemēro Eiropas Kopienu ierēdņu un citu darbinieku atalgojumam un pensijām,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Korekcijas koeficienti, kurus no 2008. gada 1. jūlija piemēro trešās valstīs strādājošu Eiropas Kopienu ierēdņu, pagaidu darbinieku un līgumdarbinieku atalgojumam, kuru izmaksā darba vietas valsts valūtā, ir noteikti šīs regulas pielikumā.

Atalgojuma aprēķināšanā izmantoto valūtas maiņas kursu nosaka saskaņā ar Finanšu regulas īstenošanas kārtību, un tas atbilst maiņas kursam, kas ir spēkā šā panta pirmajā daļā minētajā dienā.

2. pants

1.   Ja pielikumā noteiktie korekcijas koeficienti palielina atalgojumu, iestādes veic maksājumus ar atpakaļejošu spēku.

2.   Ja pielikumā noteiktie korekcijas koeficienti samazina atalgojumu, iestādes ar atpakaļejošu spēku samazina atalgojumu laikposmā no 2008. gada 1. jūlija līdz šīs regulas spēkā stāšanās dienai.

Korekcijas ar atpakaļejošu spēku, lai atgūtu pārmaksātās summas, piemēro laikposmā, kas nepārsniedz sešus mēnešus pirms šīs regulas spēkā stāšanās dienas. Pārmaksu atgūst ne ilgāk kā divpadsmit mēnešos no tās pašas dienas.

3. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2009. gada 6. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

C. BILDT

---

(1)  OV L 56, 4.3.1968., 1. lpp.

1

(2)  OV L 172, 2.7.2008., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

| | DARBA VIETA | Korekcijas koeficienti
  2008. gada jūlijs |
| --- | --- | --- |
| (1) | Afganistāna | 0 |
| | Dienvidāfrika | 46,9 |
| | Albānija | 78,5 |
| | Alžīrija | 87,5 |
| | Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika | 71,1 |
| | Angola | 112,8 |
| | Saūda Arābija | 79,1 |
| | Argentīna | 54,7 |
| | Armēnija | 71,1 |
| | Austrālija | 108,5 |
| | Azerbaidžāna | 72,9 |
| | Bangladeša | 45,4 |
| | Barbadosa | 105,5 |
| | Baltkrievija | 62,7 |
| | Benina | 92,9 |
| | Bolīvija | 49,5 |
| | Bosnija un Hercegovina (Sarajeva) | 78,6 |
| | Bosnija un Hercegovina (Banja Luka) | 62,7 |
| | Botsvāna | 46 |
| | Brazīlija | 95,5 |
| | Burkinafaso | 96,5 |
| (1) | Burundi | 0 |
| | Kambodža | 62,7 |
| | Kamerūna | 109,7 |
| | Kanāda | 78,9 |
| | Kaboverde | 74,4 |
| | Čīle | 57,7 |
| | Ķīna | 74,6 |
| | Jordānas Rietumkrasts – Gazas josla | 103,1 |
| | Kolumbija | 79,2 |
| | Kongo (Brazavilla) | 129,1 |
| | Dienvidkoreja | 90,7 |
| | Kostarika | 68,7 |
| | Kotdivuāra | 99,9 |
| | Horvātija | 106,3 |
| | Kuba | 73,5 |
| | Džibutija | 85,4 |
| | Ēģipte | 33,8 |
| | Salvadora | 63,6 |
| | Ekvadora | 57,9 |
| | Eritreja | 41,9 |
| | ASV (Ņujorka) | 91,5 |
| | ASV (Vašingtona) | 85 |
| | Etiopija | 77,8 |
| | Gabona | 110,4 |
| | Gambija | 70,3 |
| | Gruzija | 99,7 |
| | Gana | 54,3 |
| | Gvatemala | 70,7 |
| | Gvineja (Konakri) | 55,7 |
| | Gvineja-Bisava | 114,6 |
| | Gajāna | 53,5 |
| | Haiti | 104,2 |
| | Hondurasa | 60,3 |
| | Honkonga | 83,4 |
| | Fidži salas | 72,2 |
| | Zālamana salas | 85,6 |
| | Indija | 50,9 |
| | Indonēzija (Banda Ačeha) | 49,5 |
| | Indonēzija (Džakarta) | 69,1 |
| (1) | Irāka | 0 |
| | Izraēla | 118,9 |
| | Jamaika | 86,1 |
| | Japāna (Tokija) | 105 |
| | Jordānija | 70 |
| | Kazahstāna (Almati) | 75,6 |
| | Kazahstāna (Astana) | 71 |
| | Kenija | 73,8 |
| | Kirgizstāna | 86,7 |
| | Kosova (Priština) | 57,5 |
| | Laosa | 77,6 |
| | Lesoto | 47,3 |
| | Libāna | 80 |
| (1) | Libērija | 0 |
| | Madagaskara | 84,2 |
| | Malaizija | 65,8 |
| | Malāvija | 63,6 |
| | Mali | 83,5 |
| | Maroka | 86,9 |
| | Mauritānija | 72,6 |
| | Maurīcija | 61,2 |
| | Meksika | 69,7 |
| | Moldova | 67,1 |
| | Melnkalne | 68,9 |
| | Mozambika | 71,9 |
| | Namībija | 57,5 |
| | Nepāla | 66 |
| | Nikaragva | 46,2 |
| | Nigēra | 85,7 |
| | Nigērija | 93 |
| | Norvēģija | 131,2 |
| | Jaunkaledonija | 140,4 |
| | Jaunzēlande | 89,8 |
| | Uganda | 69,9 |
| | Uzbekistāna | 45,4 |
| | Pakistāna | 43,9 |
| | Panama | 52,2 |
| | Papua-Jaungvineja | 73,5 |
| | Paragvaja | 83,6 |
| | Peru | 67,4 |
| | Filipīnas | 61 |
| | Centrālāfrikas Republika | 113,1 |
| | Kongo Demokrātiskā Republika (Kinšasa) | 112,3 |
| | Dominikāna | 58,2 |
| | Krievija | 121,8 |
| | Ruanda | 82,7 |
| | Samoa | 65,5 |
| | Senegāla | 88,1 |
| | Serbija (Belgrada) | 73,9 |
| | Sjerraleone | 68,9 |
| | Singapūra | 95,8 |
| | Sudāna | 50 |
| | Šrilanka | 58,1 |
| | Dienvidsudāna (Džuba) | 87,6 |
| | Šveice (Ženēva) | 112,2 |
| | Šveice (Berne) | 108 |
| | Surinama | 39,7 |
| | Svazilenda | 46,4 |
| | Sīrija | 66,8 |
| | Tadžikistāna | 61,2 |
| | Taivāna | 77,3 |
| | Tanzānija | 61,4 |
| | Čada | 129,3 |
| | Taizeme | 52,4 |
| | Austrumtimora | 56,6 |
| | Togo | 87 |
| | Tonga | 85 |
| | Trinidāda un Tobāgo | 61,6 |
| | Tunisija | 68,7 |
| | Turcija | 80,7 |
| | Ukraina | 109,4 |
| | Urugvaja | 73,2 |
| | Vanuatu | 105,6 |
| | Venecuēla | 61 |
| | Vjetnama | 40,2 |
| | Jemena | 57 |
| | Zambija | 63,2 |
| (1) | Zimbabve | 0 |

DARBA VIETA

Korekcijas koeficienti

2008. gada jūlijs

(1)

Afganistāna

0

Dienvidāfrika

46,9

Albānija

78,5

Alžīrija

87,5

Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika

71,1

Angola

112,8

Saūda Arābija

79,1

Argentīna

54,7

Armēnija

71,1

Austrālija

108,5

Azerbaidžāna

72,9

Bangladeša

45,4

Barbadosa

105,5

Baltkrievija

62,7

Benina

92,9

Bolīvija

49,5

Bosnija un Hercegovina (Sarajeva)

78,6

Bosnija un Hercegovina (Banja Luka)

62,7

Botsvāna

46

Brazīlija

95,5

Burkinafaso

96,5

(1)

Burundi

0

Kambodža

62,7

Kamerūna

109,7

Kanāda

78,9

Kaboverde

74,4

Čīle

57,7

Ķīna

74,6

Jordānas Rietumkrasts – Gazas josla

103,1

Kolumbija

79,2

Kongo (Brazavilla)

129,1

Dienvidkoreja

90,7

Kostarika

68,7

Kotdivuāra

99,9

Horvātija

106,3

Kuba

73,5

Džibutija

85,4

Ēģipte

33,8

Salvadora

63,6

Ekvadora

57,9

Eritreja

41,9

ASV (Ņujorka)

91,5

ASV (Vašingtona)

85

Etiopija

77,8

Gabona

110,4

Gambija

70,3

Gruzija

99,7

Gana

54,3

Gvatemala

70,7

Gvineja (Konakri)

55,7

Gvineja-Bisava

114,6

Gajāna

53,5

Haiti

104,2

Hondurasa

60,3

Honkonga

83,4

Fidži salas

72,2

Zālamana salas

85,6

Indija

50,9

Indonēzija (Banda Ačeha)

49,5

Indonēzija (Džakarta)

69,1

(1)

Irāka

0

Izraēla

118,9

Jamaika

86,1

Japāna (Tokija)

105

Jordānija

70

Kazahstāna (Almati)

75,6

Kazahstāna (Astana)

71

Kenija

73,8

Kirgizstāna

86,7

Kosova (Priština)

57,5

Laosa

77,6

Lesoto

47,3

Libāna

80

(1)

Libērija

0

Madagaskara

84,2

Malaizija

65,8

Malāvija

63,6

Mali

83,5

Maroka

86,9

Mauritānija

72,6

Maurīcija

61,2

Meksika

69,7

Moldova

67,1

Melnkalne

68,9

Mozambika

71,9

Namībija

57,5

Nepāla

66

Nikaragva

46,2

Nigēra

85,7

Nigērija

93

Norvēģija

131,2

Jaunkaledonija

140,4

Jaunzēlande

89,8

Uganda

69,9

Uzbekistāna

45,4

Pakistāna

43,9

Panama

52,2

Papua-Jaungvineja

73,5

Paragvaja

83,6

Peru

67,4

Filipīnas

61

Centrālāfrikas Republika

113,1

Kongo Demokrātiskā Republika (Kinšasa)

112,3

Dominikāna

58,2

Krievija

121,8

Ruanda

82,7

Samoa

65,5

Senegāla

88,1

Serbija (Belgrada)

73,9

Sjerraleone

68,9

Singapūra

95,8

Sudāna

50

Šrilanka

58,1

Dienvidsudāna (Džuba)

87,6

Šveice (Ženēva)

112,2

Šveice (Berne)

108

Surinama

39,7

Svazilenda

46,4

Sīrija

66,8

Tadžikistāna

61,2

Taivāna

77,3

Tanzānija

61,4

Čada

129,3

Taizeme

52,4

Austrumtimora

56,6

Togo

87

Tonga

85

Trinidāda un Tobāgo

61,6

Tunisija

68,7

Turcija

80,7

Ukraina

109,4

Urugvaja

73,2

Vanuatu

105,6

Venecuēla

61

Vjetnama

40,2

Jemena

57

Zambija

63,2

(1)

Zimbabve

0

---

(1)  Nav pieejams.

---

| 14.7.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 181/8 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 181/8

---

PADOMES REGULA (EK) Nr. 614/2009

(2009. gada 7. jūlijs)

par vienotu sistēmu ovalbumīna un laktalbumīna tirdzniecībai

(Kodificēta versija)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 26., 87., 88., 89., 132., 133. un 308. pantu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu (1),

tā kā:

| (1) | Padomes Regula (EEK) Nr. 2783/75 (1975. gada 29. oktobris) par vienotu sistēmu tirdzniecībai ar ovalbumīnu un laktalbumīnu (2) ir vairākkārt būtiski grozīta (3). Skaidrības un praktisku iemeslu dēļ minētā regula būtu jākodificē. |
| --- | --- |

(1)

Padomes Regula (EEK) Nr. 2783/75 (1975. gada 29. oktobris) par vienotu sistēmu tirdzniecībai ar ovalbumīnu un laktalbumīnu (2) ir vairākkārt būtiski grozīta (3). Skaidrības un praktisku iemeslu dēļ minētā regula būtu jākodificē.

| (2) | Uz ovalbumīnu, kas nav iekļauts Līguma I pielikumā, neattiecas Līguma noteikumi par lauksaimniecību, bet uz olu dzeltenumu tie attiecas. |
| --- | --- |

(2)

Uz ovalbumīnu, kas nav iekļauts Līguma I pielikumā, neattiecas Līguma noteikumi par lauksaimniecību, bet uz olu dzeltenumu tie attiecas.

| (3) | Šajā sakarā veidojas situācija, kas var nelabvēlīgi ietekmēt kopējās lauksaimniecības politikas efektivitāti olu nozarē. |
| --- | --- |

(3)

Šajā sakarā veidojas situācija, kas var nelabvēlīgi ietekmēt kopējās lauksaimniecības politikas efektivitāti olu nozarē.

| (4) | Līdzsvarota risinājuma panākšanai būtu jāizveido tāda vienota sistēma ovalbumīna tirdzniecībai, kura atbilstu jau izveidotajai olu tirdzniecības sistēmai. Ir jāpaplašina šīs sistēmas piemērošana, to attiecinot arī uz laktalbumīnu, kas daudzos gadījumos izmantojams kā ovalbumīna aizstājējs. |
| --- | --- |

(4)

Līdzsvarota risinājuma panākšanai būtu jāizveido tāda vienota sistēma ovalbumīna tirdzniecībai, kura atbilstu jau izveidotajai olu tirdzniecības sistēmai. Ir jāpaplašina šīs sistēmas piemērošana, to attiecinot arī uz laktalbumīnu, kas daudzos gadījumos izmantojams kā ovalbumīna aizstājējs.

| (5) | Saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1234/2007 (2007. gada 22. oktobris), ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (4), Kopienā izveidota olu tirgus kopīga organizācija. |
| --- | --- |

(5)

Saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1234/2007 (2007. gada 22. oktobris), ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (4), Kopienā izveidota olu tirgus kopīga organizācija.

| (6) | Ņemot vērā albumīnu saistību ar olām, arī albumīnu tirdzniecības sistēmai būtu jāatbilst spēkā esošajai sistēmai attiecībā uz olām. |
| --- | --- |

(6)

Ņemot vērā albumīnu saistību ar olām, arī albumīnu tirdzniecības sistēmai būtu jāatbilst spēkā esošajai sistēmai attiecībā uz olām.

| (7) | Daudzpusējo tirdzniecības sarunu Urugvajas kārtā Kopiena ir risinājusi sarunas par dažādiem nolīgumiem. Vairāki no šiem nolīgumiem skar lauksaimniecību, jo īpaši Lauksaimniecības nolīgums (5). |
| --- | --- |

(7)

Daudzpusējo tirdzniecības sarunu Urugvajas kārtā Kopiena ir risinājusi sarunas par dažādiem nolīgumiem. Vairāki no šiem nolīgumiem skar lauksaimniecību, jo īpaši Lauksaimniecības nolīgums (5).

| (8) | Lauksaimniecības nolīgums prasa aizliegt mainīgo ievedmuitu, kā arī pārējos pasākumus un importa maksājumus. Muitas nodokļu likmes, kas ir piemērojamas lauksaimniecības produktiem saskaņā ar Lauksaimniecības nolīgumu, būtu jāietver kopējā muitas tarifā. |
| --- | --- |

(8)

Lauksaimniecības nolīgums prasa aizliegt mainīgo ievedmuitu, kā arī pārējos pasākumus un importa maksājumus. Muitas nodokļu likmes, kas ir piemērojamas lauksaimniecības produktiem saskaņā ar Lauksaimniecības nolīgumu, būtu jāietver kopējā muitas tarifā.

| (9) | Ovalbumīna cenas parasti mainās tāpat kā olu cenas, kas Kopienas tirgū un pasaules tirgū ir atšķirīgas. Olu cena un pārstrādes izmaksas nav vienīgie faktori, kas nosaka albumīna cenu pasaules tirgū. Lai nodrošinātu nepieciešamā līmenī aizsardzību pret tarifikācijas nelabvēlīgo ietekmi uz tirgu, Lauksaimniecības nolīgums ļauj piemērot papildu ievedmuitu strikti noteiktos apstākļos, bet tikai produktiem, uz kuriem attiecas tarifikācija. |
| --- | --- |

(9)

Ovalbumīna cenas parasti mainās tāpat kā olu cenas, kas Kopienas tirgū un pasaules tirgū ir atšķirīgas. Olu cena un pārstrādes izmaksas nav vienīgie faktori, kas nosaka albumīna cenu pasaules tirgū. Lai nodrošinātu nepieciešamā līmenī aizsardzību pret tarifikācijas nelabvēlīgo ietekmi uz tirgu, Lauksaimniecības nolīgums ļauj piemērot papildu ievedmuitu strikti noteiktos apstākļos, bet tikai produktiem, uz kuriem attiecas tarifikācija.

| (10) | Lauksaimniecības nolīgums paredz virkni tarifu kvotu saskaņā ar vienošanos par tūlītēju un obligātu pieejamību. Nosacījumi, ar kādiem piemērojamas šādas kvotas, ir izklāstīti Lauksaimniecības nolīgumā. Ņemot vērā kvotu lielo daudzumu un lai nodrošinātu to, ka tās piešķir pēc iespējas efektīvi, Komisijas pienākums būtu tās atvērt un pārvaldīt saskaņā ar vadības procedūru. |
| --- | --- |

(10)

Lauksaimniecības nolīgums paredz virkni tarifu kvotu saskaņā ar vienošanos par tūlītēju un obligātu pieejamību. Nosacījumi, ar kādiem piemērojamas šādas kvotas, ir izklāstīti Lauksaimniecības nolīgumā. Ņemot vērā kvotu lielo daudzumu un lai nodrošinātu to, ka tās piešķir pēc iespējas efektīvi, Komisijas pienākums būtu tās atvērt un pārvaldīt saskaņā ar vadības procedūru.

| (11) | Ciešās ekonomiskās saistības dēļ starp dažādiem olu produktiem ovalbumīnam un laktalbumīnam jānosaka tirdzniecības standarti, kas iespējami tuvu atbilst Regulas (EK) Nr. 1234/2007 1. panta 1. punkta s) apakšpunktā minētajiem produktu tirdzniecības standartiem. |
| --- | --- |

(11)

Ciešās ekonomiskās saistības dēļ starp dažādiem olu produktiem ovalbumīnam un laktalbumīnam jānosaka tirdzniecības standarti, kas iespējami tuvu atbilst Regulas (EK) Nr. 1234/2007 1. panta 1. punkta s) apakšpunktā minētajiem produktu tirdzniecības standartiem.

| (12) | Saskaņā ar olu tirgus kopīgo organizāciju vienīgi Padomes kompetencē ir neatļaut izmantot muitas režīmu “ievešana pārstrādei”. Ekonomiskajos apstākļos, kas izriet no Lauksaimniecības nolīguma, var rasties vajadzība strauji reaģēt uz tirgus problēmām, kuras var radīt iepriekšminētā režīma piemērošana. Šajā sakarā Komisijai būtu jāuzliek par pienākumu veikt neatliekamus pasākumus, kas ierobežoti laikā, |
| --- | --- |

(12)

Saskaņā ar olu tirgus kopīgo organizāciju vienīgi Padomes kompetencē ir neatļaut izmantot muitas režīmu “ievešana pārstrādei”. Ekonomiskajos apstākļos, kas izriet no Lauksaimniecības nolīguma, var rasties vajadzība strauji reaģēt uz tirgus problēmām, kuras var radīt iepriekšminētā režīma piemērošana. Šajā sakarā Komisijai būtu jāuzliek par pienākumu veikt neatliekamus pasākumus, kas ierobežoti laikā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

I   NODAĻA

PIEMĒROŠANAS JOMA

1. pants

Ja vien šajā regulā nav noteikts citādi, Kopējo muitas tarifu nodevu likmes attiecas uz šādiem produktiem:

| KN kods | Apraksts |
| --- | --- |
| 3502 | Albumīni (tostarp divu vai vairāku sūkalu proteīnu koncentrāti, kas satur vairāk nekā 80 svara % sūkalu proteīnu, rēķinot sausnā), albumināti un citi albumīna atvasinājumi: |
| – olu albumīns: |
| ex 3502 11 | – – žāvēts: |
| 3502 11 90 | – – – pārējais (izņemot nederīgu vai tādu, kas tiks padarīts nederīgs, cilvēku pārtikai) |
| ex 3502 19 | – – pārējais: |
| 3502 19 90 | – – – pārējais (izņemot nederīgu vai tādu, kas tiks padarīts nederīgs, cilvēku pārtikai) |
| ex 3502 20 | – piena albumīns, tostarp divu vai vairāku sūkalu proteīnu koncentrāti: |
| – – pārējais (izņemot nederīgu vai tādu, kas tiks padarīts nederīgs, cilvēku pārtikai) |
| 3502 20 91 | – – – žāvēts (piemēram, plātnītēs, zvīņās, pārslās, pulverī) |
| 3502 20 99 | – – – pārējais |

KN kods

Apraksts

3502

Albumīni (tostarp divu vai vairāku sūkalu proteīnu koncentrāti, kas satur vairāk nekā 80 svara % sūkalu proteīnu, rēķinot sausnā), albumināti un citi albumīna atvasinājumi:

– olu albumīns:

ex 3502 11

– – žāvēts:

3502 11 90

– – – pārējais (izņemot nederīgu vai tādu, kas tiks padarīts nederīgs, cilvēku pārtikai)

ex 3502 19

– – pārējais:

3502 19 90

– – – pārējais (izņemot nederīgu vai tādu, kas tiks padarīts nederīgs, cilvēku pārtikai)

ex 3502 20

– piena albumīns, tostarp divu vai vairāku sūkalu proteīnu koncentrāti:

– – pārējais (izņemot nederīgu vai tādu, kas tiks padarīts nederīgs, cilvēku pārtikai)

3502 20 91

– – – žāvēts (piemēram, plātnītēs, zvīņās, pārslās, pulverī)

3502 20 99

– – – pārējais

II   NODAĻA

TIRDZNIECĪBA AR TREŠĀM VALSTĪM

2. pants

1.   Importējot Kopienā kādu no 1. pantā uzskaitītajiem produktiem, var prasīt uzrādīt importa licenci.

2.   Dalībvalstis izsniedz importa licences jebkuram pretendentam neatkarīgi no tā, kurā vietā Kopienā tas veic uzņēmējdarbību, un neierobežojot pasākumus, ko veic 4. panta piemērošanai.

3.   Importa licences ir derīgas visā Kopienā. Šādu licenču izsniegšana ir atkarīga no nodrošinājuma iemaksas, kas garantē produktu importēšanu licences derīguma termiņā; izņemot force majeure gadījumus, nodrošinājumu pilnībā vai daļēji atsavina, ja minētajā termiņā importu neveic vai ja to veic tikai daļēji.

4.   Importa licenču derīguma termiņu un pārējos sīki izstrādātos noteikumus 1. punkta piemērošanai pieņem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1234/2007 195. panta 2. punktā minēto procedūru.

3. pants

1.   Lai nepieļautu vai novērstu nelabvēlīgu ietekmi uz Kopienas tirgu, kas var rasties dažu 1. pantā uzskaitīto produktu importa rezultātā, importējot vienu vai vairākus šādus produktus ar kopējā muitas tarifā noteikto nodokļu likmi, maksā papildu ievedmuitu, ja ir izpildīti Lauksaimniecības nolīguma 5. pantā izklāstītie nosacījumi, izņemot gadījumu, kad nepastāv varbūtība, ka šāds imports var radīt traucējumus Kopienas tirgū vai ka sekas būtu nesamērojamas ar izvirzīto mērķi.

2.   Sprūda cenas, zem kurām drīkst uzlikt papildu ievedmuitu, ir tās, kuras Kopiena nosūtījusi Pasaules Tirdzniecības organizācijai.

Sprūda daudzumus, kas jāpārsniedz, lai tiktu uzlikta papildu ievedmuita, nosaka, jo īpaši pamatojoties uz preču importu Kopienā iepriekšējos trīs gados pirms tā gada, kad sākusi izpausties vai var sākt izpausties 1. punktā minētā nelabvēlīgā ietekme.

3.   Importa cenas, kas jāņem vērā, uzliekot papildu ievedmuitu, nosaka, pamatojoties uz attiecīgā preču sūtījuma importa CIF cenu.

Šāda iemesla dēļ importa CIF cenas salīdzina ar šā produkta reprezentatīvajām cenām pasaules tirgū vai šā produkta importa tirgū Kopienā.

4.   Komisija saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1234/2007 195. panta 2. punktā minēto procedūru pieņem sīki izstrādātus noteikumus 1., 2. un 3. punkta piemērošanai. Šādi sīki izstrādāti noteikumi jo īpaši precizē:

| a) | produktus, kuriem saskaņā ar Lauksaimniecības nolīguma 5. pantu uzliek papildu ievedmuitu; |
| --- | --- |

a)

produktus, kuriem saskaņā ar Lauksaimniecības nolīguma 5. pantu uzliek papildu ievedmuitu;

| b) | pārējos kritērijus, kas nepieciešami, lai nodrošinātu 1. punkta piemērošanu saskaņā ar Lauksaimniecības nolīguma 5. pantu. |
| --- | --- |

b)

pārējos kritērijus, kas nepieciešami, lai nodrošinātu 1. punkta piemērošanu saskaņā ar Lauksaimniecības nolīguma 5. pantu.

4. pants

1.   Tarifu kvotas 1. pantā uzskaitītajiem produktiem, kuras izriet no nolīgumiem, kas noslēgti tirdzniecības sarunu Urugvajas kārtā, atver un piešķir saskaņā ar sīki izstrādātiem noteikumiem, kurus pieņem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1234/2007 195. panta 2. punktā minēto procedūru.

2.   Kvotas piešķir, izmantojot vienu no šādām metodēm vai to apvienojumu:

| a) | metode, kas balstās uz hronoloģisko secību, kādā saņemti pieteikumi (“rindas kārtības” princips); |
| --- | --- |

a)

metode, kas balstās uz hronoloģisko secību, kādā saņemti pieteikumi (“rindas kārtības” princips);

| b) | metode, pēc kuras kvotas piešķir proporcionāli pieprasītajiem daudzumiem pieteikumu iesniegšanas brīdī (izmantojot “vienlaicīgās izskatīšanas” metodi); |
| --- | --- |

b)

metode, pēc kuras kvotas piešķir proporcionāli pieprasītajiem daudzumiem pieteikumu iesniegšanas brīdī (izmantojot “vienlaicīgās izskatīšanas” metodi);

| c) | metode, kas balstās uz tradicionālo tirdzniecības praksi (izmantojot “tradicionālo klientu/jauno pienācēju” metodi). |
| --- | --- |

c)

metode, kas balstās uz tradicionālo tirdzniecības praksi (izmantojot “tradicionālo klientu/jauno pienācēju” metodi).

Var paredzēt citas piemērotas metodes.

Tajās jāizvairās no jebkādas diskriminācijas attiecībā uz ieinteresētajiem uzņēmējiem.

3.   Vajadzības gadījumā pārvaldības metode ņem vērā Kopienas tirgus pieprasījuma vajadzības un nepieciešamību saglabāt tā līdzsvaru, un tās pamatā var būt metodes, kas iepriekš lietotas kvotām, kuras līdzīgas 1. punktā minētajām kvotām, neierobežojot tiesības, kuras rodas saskaņā ar daudzpusējo tirdzniecības sarunu Urugvajas kārtā noslēgtajiem nolīgumiem.

4.   Šā panta 1. punktā minētajos sīki izstrādātajos noteikumos paredz ikgadējas kvotas, kuras vajadzības gadījumā tiek attiecīgi sadalītas gada garumā, un – attiecīgā gadījumā:

| a) | garantijas, kas skar produkta pamatīpašības un izcelsmi; |
| --- | --- |

a)

garantijas, kas skar produkta pamatīpašības un izcelsmi;

| b) | atzīšanas procedūru dokumentam, kuru izmanto a) apakšpunktā minēto garantiju apliecināšanai; un |
| --- | --- |

b)

atzīšanas procedūru dokumentam, kuru izmanto a) apakšpunktā minēto garantiju apliecināšanai; un

| c) | nosacījumus, ar kādiem izsniedz importa licences, un to derīguma termiņu. |
| --- | --- |

c)

nosacījumus, ar kādiem izsniedz importa licences, un to derīguma termiņu.

5. pants

Ja cenas Kopienas tirgū ievērojami pieaug un ja šis stāvolis varētu turpināties, tādējādi radot traucējumus vai traucējumu draudus šajā tirgū, drīkst veikt attiecīgus pasākumus.

Padome pēc Komisijas priekšlikuma saskaņā ar Līguma 37. panta 2. punktā noteikto procedūru vajadzības gadījumā pieņem vispārīgus noteikumus šā panta pirmās daļas piemērošanai.

6. pants

Attiecībā uz 1. pantā uzskaitītajiem produktiem var pieņemt tirdzniecības standartus, kas, ievērojot vajadzību ņemt vērā šo produktu īpašības, atbilst Regulas (EK) Nr. 1234/2007 116. pantā noteiktajiem tirdzniecības standartiem tiem produktiem, kuri uzskaitīti minētās regulas I pielikuma XIX daļā. Standartus jo īpaši var saistīt ar iedalījumu šķirās pēc kvalitātes, iesaiņojuma, glabāšanas veida, transportēšanas veida, noformējuma un marķējuma.

Standartus, to darbības jomu, kā arī vispārīgus to piemērošanas noteikumus pēc Komisijas priekšlikuma pieņem Padome ar kvalificētu balsu vairākumu.

7. pants

1.   Tiktāl, ciktāl pastāv vajadzība nodrošināt olu tirgus kopīgās organizācijas un šīs regulas pienācīgu darbību, Padome pēc Komisijas priekšlikuma saskaņā ar Līguma 37. panta 2. punktā noteikto balsošanas procedūru var atsevišķos gadījumos pilnīgi vai daļēji aizliegt režīmu “ievešana pārstrādei” attiecībā uz produktiem, kas uzskaitīti šīs regulas 1. pantā un paredzēti minētajā pantā uzskaitīto produktu ražošanai.

2.   Atkāpjoties no 1. punkta, ja rodas 1. punktā minētais stāvoklis ar ārkārtēju steidzamību un Kopienas tirgus pārdzīvo traucējumus vai tam var draudēt traucējumi sakarā ar preču ievešanu pārstrādei, Komisija pēc dalībvalsts lūguma vai pēc savas ierosmes lemj par vajadzīgajiem pasākumiem. Padomi un dalībvalstis informē par šādiem pasākumiem, kas ir spēkā ne ilgāk kā sešus mēnešus un ir piemērojami nekavējoties. Ja Komisija saņem lūgumu no dalībvalsts, tā pieņem šajā sakarā lēmumu nedēļas laikā pēc lūguma saņemšanas.

3.   Jebkura dalībvalsts var nedēļas laikā pēc paziņojuma saņemšanas Komisijas lēmumu nodot izskatīšanai Padomē. Padome ar kvalificētu vairākumu var apstiprināt, grozīt vai atcelt Komisijas lēmumu. Ja Padome trīs mēnešos nepieņem lēmumu, Komisijas lēmumu uzskata par atceltu.

8. pants

1.   Vispārīgos noteikumus kombinētās nomenklatūras interpretēšanai un īpašos noteikumus tās piemērošanai piemēro to produktu klasifikācijai, uz kuriem attiecas šī regula. Tarifu nomenklatūru, kas izriet no šīs regulas piemērošanas, iekļauj kopējā muitas tarifā.

2.   Ja šī regula vai saskaņā ar to pieņemtie noteikumi neparedz citādi, tirdzniecībā ar trešām valstīm ir aizliegts:

| a) | iekasēt jebkādu maksu, kas ir līdzvērtīga muitas nodoklim; |
| --- | --- |

a)

iekasēt jebkādu maksu, kas ir līdzvērtīga muitas nodoklim;

| b) | ieviest jebkādu kvantitatīvu ierobežojumu vai veikt jebkādu pasākumu, kam ir līdzvērtīgas sekas. |
| --- | --- |

b)

ieviest jebkādu kvantitatīvu ierobežojumu vai veikt jebkādu pasākumu, kam ir līdzvērtīgas sekas.

III   NODAĻA

VISPĀRĪGIE NOTEIKUMI

9. pants

Šīs regulas 1. pantā minētos produktus, kas ražoti vai iegūti no produktiem, uz kuriem neattiecas Līguma 23. panta 2. punkts un 24. pants, neļauj laist brīvā apgrozībā Kopienas teritorijā.

10. pants

Dalībvalstis un Komisija apmainās ar šīs regulas īstenošanai nepieciešamo informāciju. Šīs informācijas apmaiņas un izplatīšanas noteikumus pieņem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1234/2007 195. panta 2. punktā minēto procedūru.

11. pants

Regulu (EEK) Nr. 2783/75 atceļ.

Atsauces uz atcelto regulu uzskata par atsaucēm uz šo regulu, un tās lasa saskaņā ar atbilstības tabulu II pielikumā.

12. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2009. gada 7. jūlijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

A. BORG

---

(1)  2009. gada 13. janvāra Atzinums (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

1

Oficiālajā Vēstnesī

(2)  OV L 282, 1.11.1975., 104. lpp.

2

(3)  Sk. I pielikumu.

3

(4)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

4

(5)  OV L 336, 23.12.1994., 22. lpp.

5

---

I PIELIKUMS

ATCELTĀ REGULA AR TĀS TURPMĀKO GROZĪJUMU SARAKSTU

| Padomes Regula (EEK) Nr. 2783/75
  (OV L 282, 1.11.1975., 104. lpp). | |
| --- | --- |
| Komisijas Regula (EEK) Nr. 4001/87
  (OV L 377, 31.12.1987., 44. lpp). | |
| Padomes Regula (EK) Nr. 3290/94
  (OV L 349, 31.12.1994., 105. lpp). | tikai XII pielikuma B punkts |
| Komisijas Regula (EK) Nr. 2916/95
  (OV L 305, 19.12.1995., 49. lpp). | tikai 1. panta 6. punkts |

Padomes Regula (EEK) Nr. 2783/75

(OV L 282, 1.11.1975., 104. lpp).

Komisijas Regula (EEK) Nr. 4001/87

(OV L 377, 31.12.1987., 44. lpp).

Padomes Regula (EK) Nr. 3290/94

(OV L 349, 31.12.1994., 105. lpp).

tikai XII pielikuma B punkts

Komisijas Regula (EK) Nr. 2916/95

(OV L 305, 19.12.1995., 49. lpp).

tikai 1. panta 6. punkts

---

II PIELIKUMS

ATBILSTĪBAS TABULA

| Regula (EEK) Nr. 2783/75 | Šī regula |
| --- | --- |
| 1. pants | 1. pants |
| 2. panta 1. punkta pirmā daļa | 2. panta 1. punkts |
| 2. panta 1. punkta otrā daļa | 2. panta 2. punkts |
| 2. panta 1. punkta trešā daļa | 2. panta 3. punkts |
| 2. panta 2. punkts | 2. panta 4. punkts |
| 3. pants | 3. pants |
| 4. panta 1. punkts | 4. panta 1. punkts |
| 4. panta 2. punkta ievadfrāze | 4. panta 2. punkta ievadfrāze |
| 4. panta 2. punkta pirmais, otrais un trešais ievilkums | 4. panta 2. punkta a), b) un c) apakšpunkts |
| 4. panta 3. un 4. punkts | 4. panta 3. un 4. punkts |
| 5. līdz 7. pants | 5. līdz 7. pants |
| 8. panta 1. punkts | 8. panta 1. punkts |
| 8. panta 2. punkta ievadfrāze | 8. panta 2. punkts ievadfrāze |
| 8. panta 2. punkta pirmais un otrais ievilkums | 8. panta 2. punkta a) un b) apakšpunkts |
| 9. un 10. punkts | 9. un 10. punkts |
| 11. pants | — |
| 12. pants | — |
| — | 11. pants |
| — | 12. pants |
| Pielikums | — |
| — | I pielikums |
| — | II pielikums |

Regula (EEK) Nr. 2783/75

Šī regula

1. pants

1. pants

2. panta 1. punkta pirmā daļa

2. panta 1. punkts

2. panta 1. punkta otrā daļa

2. panta 2. punkts

2. panta 1. punkta trešā daļa

2. panta 3. punkts

2. panta 2. punkts

2. panta 4. punkts

3. pants

3. pants

4. panta 1. punkts

4. panta 1. punkts

4. panta 2. punkta ievadfrāze

4. panta 2. punkta ievadfrāze

4. panta 2. punkta pirmais, otrais un trešais ievilkums

4. panta 2. punkta a), b) un c) apakšpunkts

4. panta 3. un 4. punkts

4. panta 3. un 4. punkts

5. līdz 7. pants

5. līdz 7. pants

8. panta 1. punkts

8. panta 1. punkts

8. panta 2. punkta ievadfrāze

8. panta 2. punkts ievadfrāze

8. panta 2. punkta pirmais un otrais ievilkums

8. panta 2. punkta a) un b) apakšpunkts

9. un 10. punkts

9. un 10. punkts

11. pants

—

12. pants

—

—

11. pants

—

12. pants

Pielikums

—

—

I pielikums

—

II pielikums

---

| 14.7.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 181/14 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 181/14

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 615/2009

(2009. gada 13. jūlijs),

ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2007. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 1580/2007, ar ko nosaka Regulu (EK) Nr. 2200/96, (EK) Nr. 2201/96 un (EK) Nr. 1182/2007 īstenošanas noteikumus augļu un dārzeņu nozarē (2), un jo īpaši tās 138. panta 1. punktu,

tā kā:

Regulā (EK) Nr. 1580/2007, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XV pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 1580/2007 138. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2009. gada 14. jūlijā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2009. gada 13. jūlijā

Komisijas vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 350, 31.12.2007., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta ievešanas vērtība |
| 0702 00 00 | MK | 35,0 |
| ZZ | 35,0 |
| 0707 00 05 | TR | 102,6 |
| ZZ | 102,6 |
| 0709 90 70 | TR | 103,0 |
| ZZ | 103,0 |
| 0805 50 10 | AR | 61,1 |
| TR | 53,0 |
| ZA | 66,7 |
| ZZ | 60,3 |
| 0808 10 80 | AR | 80,2 |
| BR | 76,0 |
| CL | 83,0 |
| CN | 91,0 |
| NZ | 97,1 |
| US | 99,3 |
| ZA | 83,8 |
| ZZ | 87,2 |
| 0808 20 50 | AR | 74,9 |
| CL | 85,2 |
| NZ | 87,2 |
| ZA | 104,7 |
| ZZ | 88,0 |
| 0809 10 00 | HR | 90,0 |
| TR | 200,7 |
| XS | 103,5 |
| ZZ | 131,4 |
| 0809 20 95 | TR | 276,4 |
| ZZ | 276,4 |
| 0809 30 | TR | 134,2 |
| ZZ | 134,2 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta ievešanas vērtība

0702 00 00

MK

35,0

ZZ

35,0

0707 00 05

TR

102,6

ZZ

102,6

0709 90 70

TR

103,0

ZZ

103,0

0805 50 10

AR

61,1

TR

53,0

ZA

66,7

ZZ

60,3

0808 10 80

AR

80,2

BR

76,0

CL

83,0

CN

91,0

NZ

97,1

US

99,3

ZA

83,8

ZZ

87,2

0808 20 50

AR

74,9

CL

85,2

NZ

87,2

ZA

104,7

ZZ

88,0

0809 10 00

HR

90,0

TR

200,7

XS

103,5

ZZ

131,4

0809 20 95

TR

276,4

ZZ

276,4

0809 30

TR

134,2

ZZ

134,2

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.

---

| 14.7.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 181/16 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 181/16

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 616/2009

(2009. gada 13. jūlijs),

ar kuru īsteno Padomes Direktīvu 2005/94/EK attiecībā uz mājputnu nodalījumu un citu nebrīvē turētu putnu nodalījumu apstiprināšanu, kas attiecas uz putnu gripu un preventīviem bioloģiskās drošības papildu pasākumiem šādos nodalījumos

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2005. gada 20. decembra Direktīvu 2005/94/EK, ar ko paredz Kopienas pasākumus putnu gripas kontrolei un atceļ Direktīvu 92/40/EEK (1), un jo īpaši tās 3. pantu, 34. panta 4. punktu un 63. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Pasaules Dzīvnieku veselības organizācija (OIE) 2004. gadā ieviesa nodalījumu jēdzienu tās Sauszemes dzīvnieku veselības kodeksa (2) (“kodekss”) nodaļā par zonēšanu un reģionalizāciju. |
| --- | --- |

(1)

Pasaules Dzīvnieku veselības organizācija (OIE) 2004. gadā ieviesa nodalījumu jēdzienu tās Sauszemes dzīvnieku veselības kodeksa (2) (“kodekss”) nodaļā par zonēšanu un reģionalizāciju.

| (2) | Kodeksa 4.3. nodaļā zonu noteikšana un nodalīšana aprakstītas kā “procedūras, ko valsts īsteno saskaņā ar šīs nodaļas noteikumiem, lai savas valsts teritorijā definētu dažādu dzīvnieku veselības statusu apakšpopulācijas, slimību kontrolei un/vai starptautiskās tirdzniecības nolūkos”. Lai gan telpiskiem apsvērumiem un labai pārvaldībai ir svarīga nozīme abu jēdzienu piemērošanā, zonējums attiecas uz dzīvnieku apakšpopulāciju, ko galvenokārt definē pēc ģeogrāfiskā principa (izmantojot dabas, mākslīgās vai juridiskās robežas), bet nodalījums attiecas uz dzīvnieku apakšpopulāciju, ko galvenokārt definē ar bioloģisko drošību saistīta vadības un lopkopības prakse. |
| --- | --- |

(2)

Kodeksa 4.3. nodaļā zonu noteikšana un nodalīšana aprakstītas kā “procedūras, ko valsts īsteno saskaņā ar šīs nodaļas noteikumiem, lai savas valsts teritorijā definētu dažādu dzīvnieku veselības statusu apakšpopulācijas, slimību kontrolei un/vai starptautiskās tirdzniecības nolūkos”. Lai gan telpiskiem apsvērumiem un labai pārvaldībai ir svarīga nozīme abu jēdzienu piemērošanā, zonējums attiecas uz dzīvnieku apakšpopulāciju, ko galvenokārt definē pēc ģeogrāfiskā principa (izmantojot dabas, mākslīgās vai juridiskās robežas), bet nodalījums attiecas uz dzīvnieku apakšpopulāciju, ko galvenokārt definē ar bioloģisko drošību saistīta vadības un lopkopības prakse.

| (3) | Turklāt 4.4. nodaļā par nodalījumu izmantošanu paredzēta strukturēta sistēma un nodalījumu atzīšana valstu iekšienē. Nodalījumu var veidot vairāki uzņēmumi, un to var apstiprināt noteiktai dzīvnieku slimībai(-ām), kas balstās uz detalizētu un dokumentētu bioloģiskās drošības plānu, kas sagatavots un īstenots attiecīgajai(-ām) slimībai(-ām). Sākotnējo nodalījuma apstiprināšanu vēlams veikt no slimības brīvā valstī, teritorijā vai zonā, pirms konkrētas(-u) slimības(-u) uzliesmojuma. Tas ir īpaši svarīgi ļoti lipīgu slimību gadījumā kā, piemēram, augsti patogēnā putnu gripa. Uzliesmojuma gadījumā nodalījumus var izmantot, lai atvieglotu tirdzniecību. |
| --- | --- |

(3)

Turklāt 4.4. nodaļā par nodalījumu izmantošanu paredzēta strukturēta sistēma un nodalījumu atzīšana valstu iekšienē. Nodalījumu var veidot vairāki uzņēmumi, un to var apstiprināt noteiktai dzīvnieku slimībai(-ām), kas balstās uz detalizētu un dokumentētu bioloģiskās drošības plānu, kas sagatavots un īstenots attiecīgajai(-ām) slimībai(-ām). Sākotnējo nodalījuma apstiprināšanu vēlams veikt no slimības brīvā valstī, teritorijā vai zonā, pirms konkrētas(-u) slimības(-u) uzliesmojuma. Tas ir īpaši svarīgi ļoti lipīgu slimību gadījumā kā, piemēram, augsti patogēnā putnu gripa. Uzliesmojuma gadījumā nodalījumus var izmantot, lai atvieglotu tirdzniecību.

| (4) | Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par jaunu stratēģiju dzīvnieku veselības jomā Eiropas Savienībā 2007.–2013. gadam saskaņā ar principu “Profilakse ir labāka nekā ārstēšana” (3) (“Jaunā stratēģija dzīvnieku veselības jomā”) nosaka dzīvnieku veselības politikas virzienu laikposmam no 2007. līdz 2013. gadam. Jaunās dzīvnieku veselības stratēģijas mērķis ir vairāk koncentrēties uz profilakses pasākumiem, slimību uzraudzību, kontroli un pētījumiem, lai samazinātu saslimstību ar dzīvnieku slimībām un mazinātu uzliesmojumu ietekmi, kad tie notiek. |
| --- | --- |

(4)

Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par jaunu stratēģiju dzīvnieku veselības jomā Eiropas Savienībā 2007.–2013. gadam saskaņā ar principu “Profilakse ir labāka nekā ārstēšana” (3) (“Jaunā stratēģija dzīvnieku veselības jomā”) nosaka dzīvnieku veselības politikas virzienu laikposmam no 2007. līdz 2013. gadam. Jaunās dzīvnieku veselības stratēģijas mērķis ir vairāk koncentrēties uz profilakses pasākumiem, slimību uzraudzību, kontroli un pētījumiem, lai samazinātu saslimstību ar dzīvnieku slimībām un mazinātu uzliesmojumu ietekmi, kad tie notiek.

| (5) | Bioloģiskajai drošībai ir svarīga loma jaunajā dzīvnieku veselības stratēģijā. Bez tam nodalījumi rosinās Kopienas lauksaimniekus piemērot bioloģiskās drošības pasākumus, jo nodalījumi veicinās drošu tirdzniecību un dos skaidras priekšrocības lauksaimniekiem, vienlaikus ļaujot novērst dzīvnieku slimības. |
| --- | --- |

(5)

Bioloģiskajai drošībai ir svarīga loma jaunajā dzīvnieku veselības stratēģijā. Bez tam nodalījumi rosinās Kopienas lauksaimniekus piemērot bioloģiskās drošības pasākumus, jo nodalījumi veicinās drošu tirdzniecību un dos skaidras priekšrocības lauksaimniekiem, vienlaikus ļaujot novērst dzīvnieku slimības.

| (6) | Tāpēc šajā regulā jāparedz noteikumi nodalījumu apstiprināšanai, apturēšanai un apstiprināšanas atsaukšanai attiecībā uz putnu gripu. Šādos noteikumos jāņem vērā kodekss, lai putnu gripas apkarošanā īstenotu vienotu pieeju, vienlaikus ņemot vērā apstiprināto nodalījumu noteikto veselības statusu. |
| --- | --- |

(6)

Tāpēc šajā regulā jāparedz noteikumi nodalījumu apstiprināšanai, apturēšanai un apstiprināšanas atsaukšanai attiecībā uz putnu gripu. Šādos noteikumos jāņem vērā kodekss, lai putnu gripas apkarošanā īstenotu vienotu pieeju, vienlaikus ņemot vērā apstiprināto nodalījumu noteikto veselības statusu.

| (7) | Direktīvā 2005/94/EK paredzēti konkrēti profilaktiski pasākumi, kas saistīti ar putnu gripas uzraudzību un savlaicīgu noteikšanu, un obligātie kontroles pasākumi un pārvietošanas ierobežojumi, kas piemērojami minētās slimības uzliesmojuma gadījumā starp mājputniem vai citiem nebrīvē turētiem putniem. Daži no šiem pasākumiem piemērojami mājputnu nodalījumos vai citu nebrīvē turētu putnu nodalījumos, kā tas noteikts minētajā Direktīvā. |
| --- | --- |

(7)

Direktīvā 2005/94/EK paredzēti konkrēti profilaktiski pasākumi, kas saistīti ar putnu gripas uzraudzību un savlaicīgu noteikšanu, un obligātie kontroles pasākumi un pārvietošanas ierobežojumi, kas piemērojami minētās slimības uzliesmojuma gadījumā starp mājputniem vai citiem nebrīvē turētiem putniem. Daži no šiem pasākumiem piemērojami mājputnu nodalījumos vai citu nebrīvē turētu putnu nodalījumos, kā tas noteikts minētajā Direktīvā.

| (8) | Direktīva 2005/94/EK sniedz mājputnu nodalījumu un citu nebrīvē turētu putnu nodalījumu definīciju un arī paredz, ka šajos nodalījumos var piemērot papildu bioloģiskās drošības pasākumus, lai novērstu putnu gripas izplatīšanos. |
| --- | --- |

(8)

Direktīva 2005/94/EK sniedz mājputnu nodalījumu un citu nebrīvē turētu putnu nodalījumu definīciju un arī paredz, ka šajos nodalījumos var piemērot papildu bioloģiskās drošības pasākumus, lai novērstu putnu gripas izplatīšanos.

| (9) | Direktīva 2005/94/EK paredz, ka dalībvalstis īsteno uzraudzības programmas, lai noteiktu infekcijas ar putnu gripas vīrusa apakštipiem H5 un H7 izplatību dažādu sugu mājputniem. Šajā nolūkā dalībvalstīs katru gadu apstiprina obligātas putnu gripas uzraudzības programmas. Tādēļ nodalījumu apstiprināšanai dalībvalstī jābūt pakļautai attiecīgās dalībvalsts valsts uzraudzības programmai. |
| --- | --- |

(9)

Direktīva 2005/94/EK paredz, ka dalībvalstis īsteno uzraudzības programmas, lai noteiktu infekcijas ar putnu gripas vīrusa apakštipiem H5 un H7 izplatību dažādu sugu mājputniem. Šajā nolūkā dalībvalstīs katru gadu apstiprina obligātas putnu gripas uzraudzības programmas. Tādēļ nodalījumu apstiprināšanai dalībvalstī jābūt pakļautai attiecīgās dalībvalsts valsts uzraudzības programmai.

| (10) | Komisijas 2006. gada 4. augusta Lēmums 2006/437/EK, ar ko apstiprina Padomes Direktīvā 2005/94/EK paredzēto putnu gripas diagnostikas rokasgrāmatu (4), nosaka diagnostikas procedūras, paraugu ņemšanas metodes un kritērijus laboratorijas testu rezultātu novērtēšanai, lai apstiprinātu putnu gripas uzliesmojumu. Lai nodrošinātu Kopienas tiesību aktu konsekvenci šajā jomā, šīs procedūras un metodes jāievēro saistībā ar nodalījumu. |
| --- | --- |

(10)

Komisijas 2006. gada 4. augusta Lēmums 2006/437/EK, ar ko apstiprina Padomes Direktīvā 2005/94/EK paredzēto putnu gripas diagnostikas rokasgrāmatu (4), nosaka diagnostikas procedūras, paraugu ņemšanas metodes un kritērijus laboratorijas testu rezultātu novērtēšanai, lai apstiprinātu putnu gripas uzliesmojumu. Lai nodrošinātu Kopienas tiesību aktu konsekvenci šajā jomā, šīs procedūras un metodes jāievēro saistībā ar nodalījumu.

| (11) | Lai atvieglotu procedūru izmantošanu elektroniskā veidā starp dalībvalstīm un lai nodrošinātu pārredzamību un saprotamību, ir svarīgi, ka informācija par apstiprinātajiem nodalījumiem, kā arī par katru piešķiršanu, apturēšanu vai anulēšanu visefektīvākajā veidā ir pieejama visā Kopienā. Tādēļ dalībvalstīm jāizveido internetā izvietojamas informācijas lapas, kas satur šādu informāciju, un Komisijas tīmekļa vietnē jābūt saitēm uz šīm lapām. |
| --- | --- |

(11)

Lai atvieglotu procedūru izmantošanu elektroniskā veidā starp dalībvalstīm un lai nodrošinātu pārredzamību un saprotamību, ir svarīgi, ka informācija par apstiprinātajiem nodalījumiem, kā arī par katru piešķiršanu, apturēšanu vai anulēšanu visefektīvākajā veidā ir pieejama visā Kopienā. Tādēļ dalībvalstīm jāizveido internetā izvietojamas informācijas lapas, kas satur šādu informāciju, un Komisijas tīmekļa vietnē jābūt saitēm uz šīm lapām.

| (12) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(12)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

I   NODAĻA

PRIEKŠMETS, DARBĪBAS JOMA UN DEFINĪCIJAS

1. pants

Priekšmets un darbības joma

Šī regula paredz noteikumus, ko dalībvalstis apstiprina mājputnu nodalījumiem un citu nebrīvē turētu putnu nodalījumiem attiecībā uz putnu gripu (turpmāk tekstā “nodalījumi”) un paredz papildu profilaktiskos bioloģiskās drošības pasākumus, kas tiks īstenoti šajos nodalījumos, lai tiem piešķirtu noteiktu veselības statusu saistībā ar putnu gripu.

2. pants

Definīcijas

Šajā regulā ir spēkā šādas definīcijas:

| 1) | “bioloģiskās drošības plāns” ir visi bioloģiskās drošības pasākumi, ko īsteno saimniecību līmenī; |
| --- | --- |

1)

“bioloģiskās drošības plāns” ir visi bioloģiskās drošības pasākumi, ko īsteno saimniecību līmenī;

| 2) | “kopēja bioloģiskās drošības vadības sistēma” ir:






  a) | nodalījuma darbības kopējie noteikumi un |
| --- | --- | --- |

2)

“kopēja bioloģiskās drošības vadības sistēma” ir:

a)

nodalījuma darbības kopējie noteikumi un

| b) | visās nodalījumu veidojošās saimniecībās veiktie vispārējās bioloģiskās drošības pasākumi saskaņā ar bioloģiskās drošības plānu; |
| --- | --- |

b)

visās nodalījumu veidojošās saimniecībās veiktie vispārējās bioloģiskās drošības pasākumi saskaņā ar bioloģiskās drošības plānu;

| 3) | “nodalījuma vadītājs” ir persona, kura ir atbildīga par nodalījumu, īpaši saistībā ar 3., 4. un 5. pantu, un šī persona:






  a) | uzrauga visas darbības, ko veic nodalījumā saistībā ar kopējo bioloģiskās drošības vadības sistēmu, jo īpaši attiecībā uz šīs sistēmas īstenošanu un uzraudzību; |
| --- | --- | --- |

3)

“nodalījuma vadītājs” ir persona, kura ir atbildīga par nodalījumu, īpaši saistībā ar 3., 4. un 5. pantu, un šī persona:

a)

uzrauga visas darbības, ko veic nodalījumā saistībā ar kopējo bioloģiskās drošības vadības sistēmu, jo īpaši attiecībā uz šīs sistēmas īstenošanu un uzraudzību;

| b) | uzrauga bioloģiskās drošības plānu īstenošanu saimniecībās, ko veic mājputnu vai citu nebrīvē turētu putnu īpašnieki vai turētāji; un |
| --- | --- |

b)

uzrauga bioloģiskās drošības plānu īstenošanu saimniecībās, ko veic mājputnu vai citu nebrīvē turētu putnu īpašnieki vai turētāji; un

| c) | sadarbojas ar kompetento iestādi; |
| --- | --- |

c)

sadarbojas ar kompetento iestādi;

| 4) | “izejas saimniecība” ir saimniecība, no kuras mājputnus vai citus nebrīvē turētus putnus vai to dienu vecus cāļus vai inkubējamas vai galda olas (turpmāk “preces”) ir paredzēts pārvietot ārpus nodalījuma; |
| --- | --- |

4)

“izejas saimniecība” ir saimniecība, no kuras mājputnus vai citus nebrīvē turētus putnus vai to dienu vecus cāļus vai inkubējamas vai galda olas (turpmāk “preces”) ir paredzēts pārvietot ārpus nodalījuma;

| 5) | “piegādātāja saimniecība” ir saimniecība, no kuras preces ir paredzētas izejas saimniecībai vai jebkurai citai saimniecībai nodalījumā; |
| --- | --- |

5)

“piegādātāja saimniecība” ir saimniecība, no kuras preces ir paredzētas izejas saimniecībai vai jebkurai citai saimniecībai nodalījumā;

| 6) | “visas iesaistītās puses” ir nodalījuma vadītāji, uzņēmēji, tostarp pārtikas un barības nozares uzņēmēji, kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 178/2002 (5) 3. panta 3. un 6. punktā, dzīvnieku īpašnieki un turētāji, zāļu ražotāji, vai citas nozares, kas nodalījumā piegādā preces vai sniedz pakalpojumus. |
| --- | --- |

6)

“visas iesaistītās puses” ir nodalījuma vadītāji, uzņēmēji, tostarp pārtikas un barības nozares uzņēmēji, kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 178/2002 (5) 3. panta 3. un 6. punktā, dzīvnieku īpašnieki un turētāji, zāļu ražotāji, vai citas nozares, kas nodalījumā piegādā preces vai sniedz pakalpojumus.

II   NODAĻA

NODALĪJUMU APSTIPRINĀŠANA

3. pants

Nodalījumu apstiprināšanas pieteikumi

1.   Brīvprātīgus pieteikumus nodalījumu apstiprināšanai (turpmāk “pieteikumi”) kompetentajai iestādei iesniedz nodalījuma vadītājs.

2.   Pieteikumā jāietver šāda informācija:

| a) | nodalījuma vadītāja vārds, viņa vai viņas kvalifikācija un darba vieta, kontaktinformācija un nodalījuma adrese; |
| --- | --- |

a)

nodalījuma vadītāja vārds, viņa vai viņas kvalifikācija un darba vieta, kontaktinformācija un nodalījuma adrese;

| b) | nodalījuma detalizēts apraksts, kā noteikts pielikuma 1. daļā; |
| --- | --- |

b)

nodalījuma detalizēts apraksts, kā noteikts pielikuma 1. daļā;

| c) | kopējās bioloģiskās drošības pārvaldības sistēmas apraksts un bioloģiskās drošības plāns nodalījuma saimniecībās, kā noteikts pielikuma 2. daļā; |
| --- | --- |

c)

kopējās bioloģiskās drošības pārvaldības sistēmas apraksts un bioloģiskās drošības plāns nodalījuma saimniecībās, kā noteikts pielikuma 2. daļā;

| d) | detalizēta informācija par īpašiem pasākumiem, kritērijiem un prasībām attiecībā uz slimību uzraudzību, konkrēti – par īpašu aizsardzību un uzraudzību attiecībā uz putnu gripu, kā noteikts pielikuma 3. daļā. |
| --- | --- |

d)

detalizēta informācija par īpašiem pasākumiem, kritērijiem un prasībām attiecībā uz slimību uzraudzību, konkrēti – par īpašu aizsardzību un uzraudzību attiecībā uz putnu gripu, kā noteikts pielikuma 3. daļā.

4. pants

Nodalījumu apstiprinājuma piešķiršana

1.   Sākotnējo nodalījuma apstiprinājumu piešķir kompetentā iestāde tikai tiem nodalījumiem, kas atrodas teritorijā vai dalībvalsts teritorijas daļā, kur saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem nepiemēro ierobežojumus attiecībā uz putnu gripu.

Sākotnējo nodalījuma apstiprinājumu piešķir tikai dalībvalstī, kurai ir apstiprināta valsts uzraudzības programma putnu gripas vīrusa apakštipu H5 un H7 infekcijas izplatības noteikšanai dažādu sugu mājputniem.

2.   Pirms nodalījuma apstiprinājuma piešķiršanas kompetentā iestāde nodrošina, ka nodalījumā:

| a) | vismaz sešus mēnešus pirms pieteikuma iesniegšanas dienas ir veikta īpaša aizsardzība un uzraudzība attiecībā uz putnu gripu, kā noteikts pielikuma 3. daļā (ieskaitot vismaz vienu pārbaudes procedūru, kā prasīts pielikuma 3. daļas 4. punktā), un šajā laikā putnu gripas klātbūtne nav konstatēta nevienā no nodalījuma saimniecībām; |
| --- | --- |

a)

vismaz sešus mēnešus pirms pieteikuma iesniegšanas dienas ir veikta īpaša aizsardzība un uzraudzība attiecībā uz putnu gripu, kā noteikts pielikuma 3. daļā (ieskaitot vismaz vienu pārbaudes procedūru, kā prasīts pielikuma 3. daļas 4. punktā), un šajā laikā putnu gripas klātbūtne nav konstatēta nevienā no nodalījuma saimniecībām;

| b) | ja nepieciešams, saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem tiek īstenoti vakcinācijas plāni; |
| --- | --- |

b)

ja nepieciešams, saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem tiek īstenoti vakcinācijas plāni;

| c) | saskaņā ar 3. panta 2. punktu iesniegtā informācija ir pilnīga un precīza; |
| --- | --- |

c)

saskaņā ar 3. panta 2. punktu iesniegtā informācija ir pilnīga un precīza;

| d) | kopējā bioloģiskās drošības vadības sistēma, kā norādīts pielikuma 2. daļas 1. punktā, ir īstenota, un ir pierādīts, ka tā ir pietiekama, lai nodalījuma mājputniem vai citu nebrīvē turētu putnu populācijām nodrošinātu noteiktu veselības statusu attiecībā uz putnu gripu; |
| --- | --- |

d)

kopējā bioloģiskās drošības vadības sistēma, kā norādīts pielikuma 2. daļas 1. punktā, ir īstenota, un ir pierādīts, ka tā ir pietiekama, lai nodalījuma mājputniem vai citu nebrīvē turētu putnu populācijām nodrošinātu noteiktu veselības statusu attiecībā uz putnu gripu;

| e) | attiecībā uz a) līdz d) apakšpunktu uz vietas ir veikta oficiāla kontrole ar labvēlīgiem rezultātiem. |
| --- | --- |

e)

attiecībā uz a) līdz d) apakšpunktu uz vietas ir veikta oficiāla kontrole ar labvēlīgiem rezultātiem.

3.   Nodalījumam ir tikai viens nosaukums, un tam piešķir tikai vienu apstiprinājuma numuru.

4.   Kompetentā iestāde nodrošina, ka pēc nodalījuma apstiprinājuma piešķiršanas to nekavējoties ieraksta apstiprināto nodalījumu sarakstā tīmeklī izvietojamā informācijas lapā, kura paredzēta 9. panta 1. punktā un kurā dota detalizēta informācija par nodalījumu veidojošo saimniecību atrašanās vietu un vai tās ir izejas vai piegādātājas saimniecības (“apstiprināto nodalījumu saraksts”).

III   NODAĻA

NOSACĪJUMI NODALĪJUMA APSTIPRINĀJUMA SAGLABĀŠANAI

5. pants

Nodalījuma vadītāja atbildība un pienākumi

Pēc nodalījuma apstiprinājuma piešķiršanas nodalījuma vadītājs:

| 1) | uzrauga un kontrolē nodalījumu, lai nodrošinātu, ka tas joprojām atbilst informācijai, kas iesniegta saskaņā ar 3. panta 2. punktu, un pielikumā izklāstītajiem kritērijiem un prasībām, jo īpaši šādai informācijai jābūt atjauninātai un pēc pieprasījuma pieejamai kompetentajai iestādei; |
| --- | --- |

1)

uzrauga un kontrolē nodalījumu, lai nodrošinātu, ka tas joprojām atbilst informācijai, kas iesniegta saskaņā ar 3. panta 2. punktu, un pielikumā izklāstītajiem kritērijiem un prasībām, jo īpaši šādai informācijai jābūt atjauninātai un pēc pieprasījuma pieejamai kompetentajai iestādei;

| 2) | nodrošina, ka slimības uzraudzības pasākumi, jo īpaši uzraudzība attiecībā uz putnu gripu, tiek veikti saskaņā ar kopējo bioloģiskās drošības vadības sistēmu un katras nodalījuma saimniecības bioloģiskās drošības plānu un ka:






  a) | pastāv agrīnā brīdinājuma sistēma putnu gripas klātbūtnes noteikšanai un paraugu ņemšanas un diagnostikas pārbaudes veic saskaņā ar Lēmumu 2006/437/EK un šīs regulas pielikuma 3. daļu; |
| --- | --- | --- |

2)

nodrošina, ka slimības uzraudzības pasākumi, jo īpaši uzraudzība attiecībā uz putnu gripu, tiek veikti saskaņā ar kopējo bioloģiskās drošības vadības sistēmu un katras nodalījuma saimniecības bioloģiskās drošības plānu un ka:

a)

pastāv agrīnā brīdinājuma sistēma putnu gripas klātbūtnes noteikšanai un paraugu ņemšanas un diagnostikas pārbaudes veic saskaņā ar Lēmumu 2006/437/EK un šīs regulas pielikuma 3. daļu;

| b) | uzraudzības plāni tiek atjaunināti attiecībā uz putnu gripas pārnešanas paaugstināta riska identifikāciju, kā noteikts pielikuma 3. daļas 4. punktā; |
| --- | --- |

b)

uzraudzības plāni tiek atjaunināti attiecībā uz putnu gripas pārnešanas paaugstināta riska identifikāciju, kā noteikts pielikuma 3. daļas 4. punktā;

| c) | visas putnu gripas diagnostikas pārbaudes veic laboratorijās, kuras šim nolūkam oficiāli apstiprinājusi kompetentā iestāde, informācija par uzraudzību un rezultāti ir pieejami kompetentajai iestādei; |
| --- | --- |

c)

visas putnu gripas diagnostikas pārbaudes veic laboratorijās, kuras šim nolūkam oficiāli apstiprinājusi kompetentā iestāde, informācija par uzraudzību un rezultāti ir pieejami kompetentajai iestādei;

| d) | jebkurš nepārliecinošs vai pozitīvs pārraudzības rezultāts nodalījumā nekavējoties tiek paziņots kompetentajai iestādei, lai saistītos paraugus attiecībā uz putnu gripu var nosūtīt apstiprinājumam uz valsts references laboratoriju vai Kopienas putnu gripas references laboratoriju; |
| --- | --- |

d)

jebkurš nepārliecinošs vai pozitīvs pārraudzības rezultāts nodalījumā nekavējoties tiek paziņots kompetentajai iestādei, lai saistītos paraugus attiecībā uz putnu gripu var nosūtīt apstiprinājumam uz valsts references laboratoriju vai Kopienas putnu gripas references laboratoriju;

| 3) | nodrošina, ka jebkuru vakcināciju veic saskaņā ar kopējo bioloģiskās drošības vadības sistēmu un bioloģiskās drošības plānu katrā nodalījuma saimniecībā un ka vakcinācijas plāns un procedūras pēc pieprasījuma ir pieejamas kompetentajai iestādei; |
| --- | --- |

3)

nodrošina, ka jebkuru vakcināciju veic saskaņā ar kopējo bioloģiskās drošības vadības sistēmu un bioloģiskās drošības plānu katrā nodalījuma saimniecībā un ka vakcinācijas plāns un procedūras pēc pieprasījuma ir pieejamas kompetentajai iestādei;

| 4) | organizē regulāras iekšējās vai ārējās revīzijas, lai nodrošinātu, ka visi bioloģiskās drošības pasākumi, uzraudzības darbības un izsekojamības sistēma nodalījumā tiek efektīvi īstenoti un glabā šādu revīziju rezultātus, tostarp tādu, kuras veiktas saistībā ar kvalitātes nodrošināšanas sistēmu, lai tie pēc pieprasījuma būtu pieejami kompetentajai iestādei; |
| --- | --- |

4)

organizē regulāras iekšējās vai ārējās revīzijas, lai nodrošinātu, ka visi bioloģiskās drošības pasākumi, uzraudzības darbības un izsekojamības sistēma nodalījumā tiek efektīvi īstenoti un glabā šādu revīziju rezultātus, tostarp tādu, kuras veiktas saistībā ar kvalitātes nodrošināšanas sistēmu, lai tie pēc pieprasījuma būtu pieejami kompetentajai iestādei;

| 5) | nekavējoties informē kompetento iestādi, ja:






  a) | nodalījums vairs neatbilst informācijai, kas iesniegta saskaņā ar 3. panta 2. punktu vai kritērijiem un prasībām, kas izklāstītas pielikumā; |
| --- | --- | --- |

5)

nekavējoties informē kompetento iestādi, ja:

a)

nodalījums vairs neatbilst informācijai, kas iesniegta saskaņā ar 3. panta 2. punktu vai kritērijiem un prasībām, kas izklāstītas pielikumā;

| b) | kopējā bioloģiskās drošības vadības sistēma vai bioloģiskās drošības plāns ir grozīts vai pielāgots epidemioloģiskajai situācijai, tostarp gadījumos, ja saimniecība ir pievienota vai izņemta no nodalījuma. |
| --- | --- |

b)

kopējā bioloģiskās drošības vadības sistēma vai bioloģiskās drošības plāns ir grozīts vai pielāgots epidemioloģiskajai situācijai, tostarp gadījumos, ja saimniecība ir pievienota vai izņemta no nodalījuma.

6. pants

Kompetentās iestādes atbildība un pienākumi

1.   Kompetentā iestāde nodrošina, ka nodalījumos veic oficiālas kontroles attiecībā uz vietējo risku, lai pārbaudītu, vai tie joprojām atbilst informācijai, kas iesniegta saskaņā ar 3. panta 2. punktu un kritērijiem un prasībām, kas izklāstītas pielikumā (“kontrole”).

2.   Kontroli veic intervālos, ko nosaka, pamatojoties uz:

| a) | epidemioloģisko situāciju nodalījumā un ārpus tā, jo īpaši attiecībā uz putnu gripu; |
| --- | --- |

a)

epidemioloģisko situāciju nodalījumā un ārpus tā, jo īpaši attiecībā uz putnu gripu;

| b) | svītro nodalījuma nosaukumu no apstiprināto nodalījumu saraksta. |
| --- | --- |

b)

svītro nodalījuma nosaukumu no apstiprināto nodalījumu saraksta.

3.   Kompetentā iestāde ir atbildīga par jebkuru sertifikāciju, kura apliecina, ka preces nāk no apstiprināta nodalījuma.

IV   NODAĻA

NODALĪJUMU APSTIPRINĀJUMU APTURĒŠANA VAI ATSAUKŠANA

7. pants

Nodalījumu apstiprinājumu apturēšana

1.   Ja ar nodalījumu saistītā kontroles vai epidemioloģiskā informācija liecina, ka tas vairs neatbilst informācijai, kas iesniegta saskaņā ar 3. panta 2. punktu vai pielikumā izklāstītajiem kritērijiem un prasībām, tad kompetentā iestāde nekavējoties aptur nodalījuma apstiprinājumu un nodalījuma vadītājs nodrošina, ka nekavējoties tiek novērstas jebkuras šādas neatbilstības.

2.   Pēc nodalījuma apstiprinājuma apturēšanas kompetentā iestāde aptur jebkuru sertifikāciju, kas apliecina, ka preces nāk no apstiprināta nodalījuma.

3.   Ja nodalījuma apstiprinājums ir apturēts, kompetentā iestāde neatceļ apturēšanu līdz brīdim, kad tā ir pārliecinājusies, ka koriģējošā darbība tika uzsākta 30 dienu laikā no apturēšanas dienas, un turpmākā kontrole ir ar labvēlīgiem rezultātiem.

8. pants

Nodalījumu apstiprinājumu atsaukšana

1.   Kompetentā iestāde atsauc nodalījuma apstiprinājumu, ja pēc nodalījuma apturēšanas saskaņā ar 7. panta 1. punktu turpmākā kontrole saskaņā ar 7. panta 3. punktu parāda, ka:

| a) | nodalījums joprojām neatbilst informācijai, kas iesniegta saskaņā ar 3. panta 2. punktu vai kritērijiem un prasībām, kas izklāstītas pielikumā; vai |
| --- | --- |

a)

nodalījums joprojām neatbilst informācijai, kas iesniegta saskaņā ar 3. panta 2. punktu vai kritērijiem un prasībām, kas izklāstītas pielikumā; vai

| b) | nodalījumā ir putnu gripas uzliesmojums. |
| --- | --- |

b)

nodalījumā ir putnu gripas uzliesmojums.

2.   Pēc nodalījuma apstiprinājuma atsaukšanas kompetentā iestāde:

| a) | aptur jebkuru sertifikāciju, kas apliecina, ka preces nāk no apstiprināta nodalījuma; |
| --- | --- |

a)

aptur jebkuru sertifikāciju, kas apliecina, ka preces nāk no apstiprināta nodalījuma;

| b) | svītro nodalījuma nosaukumu no apstiprināto nodalījumu saraksta. |
| --- | --- |

b)

svītro nodalījuma nosaukumu no apstiprināto nodalījumu saraksta.

3.   Pēc nodalījuma nosaukuma svītrošanas no apstiprināto nodalījumu saraksta to var atjaunot tikai ar jaunu pieteikumu saskaņā ar II nodaļu.

V   NODAĻA

INTERNETĀ IZVIETOJAMĀ INFORMĀCIJAS LAPA UN NOBEIGUMA NOTEIKUMI

9. pants

Internetā izvietojamā informācijas lapa

1.   Dalībvalstis:

| a) | izveido apstiprināto nodalījumu sarakstu, iekļaujot informāciju, kas prasīta 4. panta 3. un 4. punktā; |
| --- | --- |

a)

izveido apstiprināto nodalījumu sarakstu, iekļaujot informāciju, kas prasīta 4. panta 3. un 4. punktā;

| b) | izveido internetā izvietojamu informācijas lapu, lai apstiprināto nodalījumu sarakstu padarītu pieejamu elektroniski; |
| --- | --- |

b)

izveido internetā izvietojamu informācijas lapu, lai apstiprināto nodalījumu sarakstu padarītu pieejamu elektroniski;

| c) | paziņo Komisijai internetā izvietojamās informācijas lapas interneta adresi; |
| --- | --- |

c)

paziņo Komisijai internetā izvietojamās informācijas lapas interneta adresi;

| d) | atjaunina savu internetā izvietojamo informācijas vietni, lai bez kavēšanās ņemtu vērā jebkuru jaunu nodalījumu apstiprinājumu vai apstiprinājuma atsaukumu. |
| --- | --- |

d)

atjaunina savu internetā izvietojamo informācijas vietni, lai bez kavēšanās ņemtu vērā jebkuru jaunu nodalījumu apstiprinājumu vai apstiprinājuma atsaukumu.

2.   Komisija palīdz dalībvalstīm padarīt šo informāciju pieejamu sabiedrībai, norādot minēto interneta adresi savā tīmekļa vietnē, kur dotas norādes uz valstu internetā izvietojamajām informācijas lapām.

10. pants

Spēkā stāšanās

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2009. gada 1. oktobra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2009. gada 13. jūlijā

Komisijas vārdā –

Komisijas locekle

Androulla VASSILIOU

---

(1)  OV L 10, 14.1.2006., 16. lpp.

1

(2)  http://www.oie.int/eng/normes/mcode/en_sommaire.htm (Terrestrial Animal Health Code 2008).

2

Terrestrial Animal Health Code 2008

(3)  COM 539(2007), galīgā redakcija.

3

(4)  OV L 237, 31.8.2006., 1. lpp.

4

(5)  OV L 31, 1.2.2002., 1. lpp.

5

---

PIELIKUMS

KRITĒRIJI UN PRASĪBAS NODALĪJUMIEM

1.   DAĻA

Nodalījuma apraksts saskaņā ar 3. panta 2. punkta b) apakšpunktu

Nodalījuma apraksts saskaņā ar 3. panta 2. punkta b) apakšpunktu pamatojas uz nodalījuma karti(-ēm), kur redzamas tā robežas, norādīta visu tā daļu precīza atrašanās vieta, tostarp saimniecības un to ēkas un visas saistītās funkcionālās vienības, piemēram, barības pārstrādes vai uzglabāšanas telpas un citu materiālu noliktavas.

Pieteikumā jāiekļauj pietiekama informācija, lai sniegtu nodalījuma detalizētu aprakstu, jo īpaši:

| 1. | Informācija par infrastruktūras faktoriem un to nozīmi epidemioloģiskajā dalījumā starp nodalījuma mājputniem un citiem nebrīvē turētiem putniem un dzīvnieku populācijām, kurām ir cits veselības statuss, tostarp:






  a) | darbības veida un nodalījumā saražoto preču apraksts, tostarp pilnīga telpu ietilpība un mājputnu vai citu nebrīvē turētu putnu skaits; |
| --- | --- | --- |

1.

Informācija par infrastruktūras faktoriem un to nozīmi epidemioloģiskajā dalījumā starp nodalījuma mājputniem un citiem nebrīvē turētiem putniem un dzīvnieku populācijām, kurām ir cits veselības statuss, tostarp:

a)

darbības veida un nodalījumā saražoto preču apraksts, tostarp pilnīga telpu ietilpība un mājputnu vai citu nebrīvē turētu putnu skaits;

| b) | plūsmas diagramma, kurā skaidri norādītas visas nodalījumā veicamās darbības, un visu iesaistīto personu pienākumi, uzdevumi un mijiedarbība; |
| --- | --- |

b)

plūsmas diagramma, kurā skaidri norādītas visas nodalījumā veicamās darbības, un visu iesaistīto personu pienākumi, uzdevumi un mijiedarbība;

| c) | funkcionālās mijiedarbības starp nodalījuma saimniecībām apraksts, tostarp visu telpu shēma, parādot to savstarpējo saistību; |
| --- | --- |

c)

funkcionālās mijiedarbības starp nodalījuma saimniecībām apraksts, tostarp visu telpu shēma, parādot to savstarpējo saistību;

| d) | dzīvnieku un dzīvnieku izcelsmes produktu transporta līdzekļu, to parasto maršrutu, kā arī tīrīšanas un stāvvietu apraksts. |
| --- | --- |

d)

dzīvnieku un dzīvnieku izcelsmes produktu transporta līdzekļu, to parasto maršrutu, kā arī tīrīšanas un stāvvietu apraksts.

| 2. | Informācija par epidemioloģisko stāvokli attiecībā uz putnu gripu un par riska faktoriem, tostarp par šādiem elementiem:






  a) | nodalījuma saimniecību epidemioloģiskā vēsture, un jo īpaši to veselības statuss un jebkura informācija attiecībā uz putnu gripu; |
| --- | --- | --- |

2.

Informācija par epidemioloģisko stāvokli attiecībā uz putnu gripu un par riska faktoriem, tostarp par šādiem elementiem:

a)

nodalījuma saimniecību epidemioloģiskā vēsture, un jo īpaši to veselības statuss un jebkura informācija attiecībā uz putnu gripu;

| b) | pārvietošana uz, no vai pašā nodalījumā (“ievešana, izvešana”), piemēram, personu, preču, citu dzīvnieku, dzīvnieku izcelsmes produktu vai citu produktu, kas nonāk saskarē ar dzīvnieku, transporta līdzekļu, iekārtu, barības kustība, ūdens apgāde un kanalizācija; |
| --- | --- |

b)

pārvietošana uz, no vai pašā nodalījumā (“ievešana, izvešana”), piemēram, personu, preču, citu dzīvnieku, dzīvnieku izcelsmes produktu vai citu produktu, kas nonāk saskarē ar dzīvnieku, transporta līdzekļu, iekārtu, barības kustība, ūdens apgāde un kanalizācija;

| c) | citu mājputnu un citu nebrīvē turētu putnu saimniecību klātbūtne netālu no nodalījuma, ieskaitot blīvumu (piemēram, vaislas vai nobarošanas saimniecības, piemājas saimniecības, tirgi, savākšanas centri, kautuves, zooloģiskie dārzi); |
| --- | --- |

c)

citu mājputnu un citu nebrīvē turētu putnu saimniecību klātbūtne netālu no nodalījuma, ieskaitot blīvumu (piemēram, vaislas vai nobarošanas saimniecības, piemājas saimniecības, tirgi, savākšanas centri, kautuves, zooloģiskie dārzi);

| d) | vides riska faktori, piemēram, ūdensceļi, savvaļas dzīvnieku atpūtas un pulcēšanās vietas (ieskaitot savvaļas putnu migrācijas ceļus), grauzēju klātbūtne, putnu gripas izraisītāja vēsturiskā klātbūtne vidē; |
| --- | --- |

d)

vides riska faktori, piemēram, ūdensceļi, savvaļas dzīvnieku atpūtas un pulcēšanās vietas (ieskaitot savvaļas putnu migrācijas ceļus), grauzēju klātbūtne, putnu gripas izraisītāja vēsturiskā klātbūtne vidē;

| e) | riska faktori un potenciālie putnu gripas iekļuves nodalījumā un tās izplatīšanās ceļi saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem un/vai Pasaules Dzīvnieku veselības organizācijas (OIE) standartiem un pamatnostādnēm; |
| --- | --- |

e)

riska faktori un potenciālie putnu gripas iekļuves nodalījumā un tās izplatīšanās ceļi saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem un/vai Pasaules Dzīvnieku veselības organizācijas (OIE) standartiem un pamatnostādnēm;

| f) | agrīnās brīdināšanas sistēmas, kas informē kompetento iestādi par visiem konstatētajiem riska faktoriem un e) apakšpunktā minētajiem potenciālajiem ceļiem. |
| --- | --- |

f)

agrīnās brīdināšanas sistēmas, kas informē kompetento iestādi par visiem konstatētajiem riska faktoriem un e) apakšpunktā minētajiem potenciālajiem ceļiem.

2.   DAĻA

Kopējās bioloģiskās drošības vadības sistēmas un bioloģiskās drošības plānu apraksts saskaņā ar 3. panta 2. punkta c) apakšpunktu

| 1. | Kopējā bioloģiskās drošības vadības sistēmā jāietver vismaz šādi elementi:






  a) | laba dzīvnieku higiēnas prakse; |
| --- | --- | --- |

1.

Kopējā bioloģiskās drošības vadības sistēmā jāietver vismaz šādi elementi:

a)

laba dzīvnieku higiēnas prakse;

| b) | visas kustības starp nodalījuma saimniecībām izsekojamības sistēma attiecībā uz visu ievešanu un izvešanu, izsekojamības sistēmai jābūt nepārtraukti dokumentētai un jebkurā laikā pieejamai kompetentajai iestādei; |
| --- | --- |

b)

visas kustības starp nodalījuma saimniecībām izsekojamības sistēma attiecībā uz visu ievešanu un izvešanu, izsekojamības sistēmai jābūt nepārtraukti dokumentētai un jebkurā laikā pieejamai kompetentajai iestādei;

| c) | kopīgs riska analīzes un kritisko kontroles punktu plāns (HACCP plāns); |
| --- | --- |

c)

kopīgs riska analīzes un kritisko kontroles punktu plāns (HACCP plāns);

| d) | nodalījuma saimniecību bioloģiskās drošības plāns(-i) un to efektivitātes vērtējums saskaņā ar noteiktu riska līmeni. |
| --- | --- |

d)

nodalījuma saimniecību bioloģiskās drošības plāns(-i) un to efektivitātes vērtējums saskaņā ar noteiktu riska līmeni.

| 2. | Saimniecību bioloģiskās drošības plānos saskaņā ar kopējo bioloģiskās drošības vadības sistēmu jāietver vismaz šādi elementi:






  a) | personāla higiēnas plāna dokumentēta ieviešanas sistēma, ieskaitot vispārējo un īpašo higiēnas praksi, vispārēju pastāvīgo un pagaidu darbinieku specializētu apmācību, higiēnas plānu kontroles procedūra, ieskaitot noteikumu, ka darbinieki i) netur personiskos mājputnus vai citus putnus un ii) nav ciešā kontaktā ar mājputniem vai citiem putniem, izņemot nodalījumā esošos, vismaz 72 stundas pirms ierašanās saimniecībā. Ja steidzami vajadzīgs īpašs darbinieks, var noteikt īsāku periodu, bet nekādā gadījumā ne mazāk par 24 stundām, un riska mazināšanas procedūra jāapraksta bioloģiskās drošības plānā; |
| --- | --- | --- |

2.

Saimniecību bioloģiskās drošības plānos saskaņā ar kopējo bioloģiskās drošības vadības sistēmu jāietver vismaz šādi elementi:

a)

personāla higiēnas plāna dokumentēta ieviešanas sistēma, ieskaitot vispārējo un īpašo higiēnas praksi, vispārēju pastāvīgo un pagaidu darbinieku specializētu apmācību, higiēnas plānu kontroles procedūra, ieskaitot noteikumu, ka darbinieki i) netur personiskos mājputnus vai citus putnus un ii) nav ciešā kontaktā ar mājputniem vai citiem putniem, izņemot nodalījumā esošos, vismaz 72 stundas pirms ierašanās saimniecībā. Ja steidzami vajadzīgs īpašs darbinieks, var noteikt īsāku periodu, bet nekādā gadījumā ne mazāk par 24 stundām, un riska mazināšanas procedūra jāapraksta bioloģiskās drošības plānā;

| b) | visu saimniecības telpu, produktu un personāla plūsmas, kas diagrammā apzīmētas ar bioloģiskās drošības līmeņu krāsu kodiem; jābūt higiēnas barjerai ar pārģērbšanās zonu, ja nepieciešams, ar dušām, ar atsevišķām tīrajām un netīrajām zonām pie visām ieejām telpās; |
| --- | --- |

b)

visu saimniecības telpu, produktu un personāla plūsmas, kas diagrammā apzīmētas ar bioloģiskās drošības līmeņu krāsu kodiem; jābūt higiēnas barjerai ar pārģērbšanās zonu, ja nepieciešams, ar dušām, ar atsevišķām tīrajām un netīrajām zonām pie visām ieejām telpās;

| c) | visu to personu kustības regulēšanas plāns, kas ierodas vai atstāj saimniecību, atsevišķi nodalot darbiniekus un nepiederošās personas vai apmeklētājus, ieskaitot fiziskās barjeras (piemēram, žogi, sētas, vai cits šķērslis, kas skaidri norāda saimniecības robežas), zīmes, slēgtu vārtu un ieejas ēkās aprakstu. Ārējiem apmeklētājiem (ieskaitot revidentus vai inspektorus) pieprasa, lai tiem nav bijis kontakts ar mājputniem vai citiem putniem vismaz 72 stundas pirms ierašanās saimniecībā; var būt nepieciešams ilgāks periods atkarībā no riska faktoriem (piemēram, apmeklētāji nāk no aizsardzības vai uzraudzības zonas), var noteikt īsāku periodu pilnvarotam veterinārārstam vai gadījumā, ja nepieciešama īpaša ārēja iejaukšanās (piemēram, konsultants vai veterinārārsts), bet nekādā gadījumā ne mazāk par 24 stundām, un riska mazināšanas procedūra jāapraksta bioloģiskās drošības plānā; |
| --- | --- |

c)

visu to personu kustības regulēšanas plāns, kas ierodas vai atstāj saimniecību, atsevišķi nodalot darbiniekus un nepiederošās personas vai apmeklētājus, ieskaitot fiziskās barjeras (piemēram, žogi, sētas, vai cits šķērslis, kas skaidri norāda saimniecības robežas), zīmes, slēgtu vārtu un ieejas ēkās aprakstu. Ārējiem apmeklētājiem (ieskaitot revidentus vai inspektorus) pieprasa, lai tiem nav bijis kontakts ar mājputniem vai citiem putniem vismaz 72 stundas pirms ierašanās saimniecībā; var būt nepieciešams ilgāks periods atkarībā no riska faktoriem (piemēram, apmeklētāji nāk no aizsardzības vai uzraudzības zonas), var noteikt īsāku periodu pilnvarotam veterinārārstam vai gadījumā, ja nepieciešama īpaša ārēja iejaukšanās (piemēram, konsultants vai veterinārārsts), bet nekādā gadījumā ne mazāk par 24 stundām, un riska mazināšanas procedūra jāapraksta bioloģiskās drošības plānā;

| d) | transportlīdzekļu kustības regulēšanas un uzskaites plāns uz, no vai starp saimniecībām, tai skaitā privāto un piegādes transportlīdzekļu kustības plāns (piemēram, barības, dzīvnieku vai citas piegādes); jābūt pieejamiem reģistram par visu transportlīdzekļu kustību; |
| --- | --- |

d)

transportlīdzekļu kustības regulēšanas un uzskaites plāns uz, no vai starp saimniecībām, tai skaitā privāto un piegādes transportlīdzekļu kustības plāns (piemēram, barības, dzīvnieku vai citas piegādes); jābūt pieejamiem reģistram par visu transportlīdzekļu kustību;

| e) | dzīvnieku un produktu izsekojamības sistēma, kas ļauj izsekot visiem pārvadājumiem uz, no vai starp saimniecībām (ievešana, izvešana); |
| --- | --- |

e)

dzīvnieku un produktu izsekojamības sistēma, kas ļauj izsekot visiem pārvadājumiem uz, no vai starp saimniecībām (ievešana, izvešana);

| f) | piesārņojuma novēršanas protokols, tostarp piesārņojuma, ko rada piegāde, transportēšana, uzglabāšana, piegāde un apglabāšana:






  i) | iepakošanas materiāli (piemēram, jaunu vai dezinficētu iepakošanas materiālu izmantošana); |
| --- | --- | --- |

f)

piesārņojuma novēršanas protokols, tostarp piesārņojuma, ko rada piegāde, transportēšana, uzglabāšana, piegāde un apglabāšana:

i)

iepakošanas materiāli (piemēram, jaunu vai dezinficētu iepakošanas materiālu izmantošana);

| ii) | pakaišu materiāli (piemēram, atbilstīgs uzglabāšanas karantīnas laiks vai pakaišu materiālu dezinfekcija); |
| --- | --- |

ii)

pakaišu materiāli (piemēram, atbilstīgs uzglabāšanas karantīnas laiks vai pakaišu materiālu dezinfekcija);

| iii) | barība (piemēram, noslēgtu barošanas sistēmu izmantošana); |
| --- | --- |

iii)

barība (piemēram, noslēgtu barošanas sistēmu izmantošana);

| iv) | ūdens (piemēram, ūdens iekšējā attīrīšanas sistēma); |
| --- | --- |

iv)

ūdens (piemēram, ūdens iekšējā attīrīšanas sistēma);

| v) | dzīvnieku izcelsmes blakusprodukti, piemēram, liemeņi, mēsli, netīrās/ieplīsušās olas vai čaumalās nedzīvas olas; |
| --- | --- |

v)

dzīvnieku izcelsmes blakusprodukti, piemēram, liemeņi, mēsli, netīrās/ieplīsušās olas vai čaumalās nedzīvas olas;

| g) | tīrīšanas un dezinfekcijas plāns saimniecībā, tās aprīkojums un izmantojamie materiāli; jābūt pieejamam īpašam protokolam par transportlīdzekļu tīrīšanu un dezinfekciju; |
| --- | --- |

g)

tīrīšanas un dezinfekcijas plāns saimniecībā, tās aprīkojums un izmantojamie materiāli; jābūt pieejamam īpašam protokolam par transportlīdzekļu tīrīšanu un dezinfekciju;

| h) | kaitēkļu, tostarp grauzēju un citu savvaļas dzīvnieku, kontroles plāns, kurā paredz fizisko barjeru un pasākumus, ja konstatē kaitēkļu klātbūtni; |
| --- | --- |

h)

kaitēkļu, tostarp grauzēju un citu savvaļas dzīvnieku, kontroles plāns, kurā paredz fizisko barjeru un pasākumus, ja konstatē kaitēkļu klātbūtni;

| i) | HACCP plāns, kas attiecas uz putnu gripu, izstrādāts ar septiņām pakāpēm (proti apdraudējumu analīze, saraksts, kritiskie kontroles punkti (CCP), kritiskās robežas, monitoringa procedūras, koriģējoši pasākumi, pārbaude un uzskaite) un kas ietver vismaz šādus elementus:






  i) | dati par mājputnu vai citu nebrīvē turētu putnu produkciju, kā arī citi dati saistībā ar noteiktajiem periodiem (saslimstības un mirstības vēsture, ziņas par izmantotajiem medikamentiem, putniem, kas izšķīlušies, dati par barības un ūdens patēriņu); |
| --- | --- | --- |

i)

HACCP plāns, kas attiecas uz putnu gripu, izstrādāts ar septiņām pakāpēm (proti apdraudējumu analīze, saraksts, kritiskie kontroles punkti (CCP), kritiskās robežas, monitoringa procedūras, koriģējoši pasākumi, pārbaude un uzskaite) un kas ietver vismaz šādus elementus:

i)

dati par mājputnu vai citu nebrīvē turētu putnu produkciju, kā arī citi dati saistībā ar noteiktajiem periodiem (saslimstības un mirstības vēsture, ziņas par izmantotajiem medikamentiem, putniem, kas izšķīlušies, dati par barības un ūdens patēriņu);

| ii) | informācija, kas attiecas uz klīniskajām pārbaudēm un aktīvās un pasīvās uzraudzības paraugu ņemšanas plāniem un skrīninga analīzēm (biežums, metodes, rezultāti); |
| --- | --- |

ii)

informācija, kas attiecas uz klīniskajām pārbaudēm un aktīvās un pasīvās uzraudzības paraugu ņemšanas plāniem un skrīninga analīzēm (biežums, metodes, rezultāti);

| iii) | saimniecības apmeklētāju reģistrs, pietiekami detalizēts, lai varētu izsekot un sazināties ar katru apmeklētāju; |
| --- | --- |

iii)

saimniecības apmeklētāju reģistrs, pietiekami detalizēts, lai varētu izsekot un sazināties ar katru apmeklētāju;

| iv) | informācija par visām īstenotajām vakcinācijas programmām, ieskaitot lietoto vakcīnu tipu un biežumu un lietošanas datumus; |
| --- | --- |

iv)

informācija par visām īstenotajām vakcinācijas programmām, ieskaitot lietoto vakcīnu tipu un biežumu un lietošanas datumus;

| v) | detalizēta informācija par veiktajiem koriģējošajiem pasākumiem un saistītajiem kritiskajiem kontroles punktiem, kas nav izpildīti. |
| --- | --- |

v)

detalizēta informācija par veiktajiem koriģējošajiem pasākumiem un saistītajiem kritiskajiem kontroles punktiem, kas nav izpildīti.

Visas iesaistītās puses ir pilnībā informētas un ievēro HACCP plāna noteikumus, kas ir nodalījuma vadības līdzeklis, kurš nodrošina bioloģiskās drošības pasākumus un vadības praksi.

HACCP plānā ņem vērā apdraudējumu un iepriekš noteikto ceļu sarakstu. Tam jābūt pielāgojamam riska līmenim, un tajā jāietver aprakstītās darbības, kas jāveic palielināta riska gadījumā, piemēram, paraugu ņemšanas biežums.

| 3. | Koriģējošie pasākumi un atjauninājumi
  Kopējā bioloģiskās drošības pārvaldības sistēma un bioloģiskās drošības plāni apraksta to, vai konkrētais pārkāpums ir uzskatāms par nenozīmīgu vai lielu pārkāpumu, un koriģējošus pasākumus, kas jāveic.
  Bioloģiskās drošības plāni jāatjaunina atbilstoši riska līmenim, jo īpaši, ja ir oficiālas aizdomas vai apstiprinājums par putnu gripas uzliesmojumu dalībvalstī vai reģionā, vai zonā, kurā nodalījums atrodas (piemēram, nosaka ierobežojumus transportlīdzekļiem, materiāliem, dzīvnieku un/vai personāla pārvietošanai vai īsteno papildu dezinfekcijas procedūras). |
| --- | --- |

3.

Koriģējošie pasākumi un atjauninājumi

Kopējā bioloģiskās drošības pārvaldības sistēma un bioloģiskās drošības plāni apraksta to, vai konkrētais pārkāpums ir uzskatāms par nenozīmīgu vai lielu pārkāpumu, un koriģējošus pasākumus, kas jāveic.

Bioloģiskās drošības plāni jāatjaunina atbilstoši riska līmenim, jo īpaši, ja ir oficiālas aizdomas vai apstiprinājums par putnu gripas uzliesmojumu dalībvalstī vai reģionā, vai zonā, kurā nodalījums atrodas (piemēram, nosaka ierobežojumus transportlīdzekļiem, materiāliem, dzīvnieku un/vai personāla pārvietošanai vai īsteno papildu dezinfekcijas procedūras).

3.   DAĻA

Specifiskā aizsardzība un putnu gripas uzraudzība

| 1. | Saimniecībā jābūt atbilstošai putnu kontroles sistēmai, lai novērstu kontaktu ar savvaļas putniem un lai novērstu jebkādu barības, ūdens un pakaišu piesārņojumu. Tiešā saimniecības apkārtne nedrīkst būt pievilcīga savvaļas putniem. |
| --- | --- |

1.

Saimniecībā jābūt atbilstošai putnu kontroles sistēmai, lai novērstu kontaktu ar savvaļas putniem un lai novērstu jebkādu barības, ūdens un pakaišu piesārņojumu. Tiešā saimniecības apkārtne nedrīkst būt pievilcīga savvaļas putniem.

| 2. | Ievešanas un izvešanas kontrole:






  a) | diagrammā, kas minēta 1. daļas 1. punkta a) apakšpunktā, norāda visu veidu mājputnu vai citu nebrīvē turētu putnu atrašanās vietas, tostarp tīršķirnes vaislas putnu, cilts vecvecāku, cilts vecāku, dējējvistu, kā arī saimju, inkubatoru, ligzdošanas vietu, dēšanas vietu, izpētes veikšanas vietu, olu glabātuvju atrašanās vietas un visas vietas, kur olas vai putni tiek turēti. Jānorāda preču plūsmas starp šīm vietām; |
| --- | --- | --- |

2.

Ievešanas un izvešanas kontrole:

a)

diagrammā, kas minēta 1. daļas 1. punkta a) apakšpunktā, norāda visu veidu mājputnu vai citu nebrīvē turētu putnu atrašanās vietas, tostarp tīršķirnes vaislas putnu, cilts vecvecāku, cilts vecāku, dējējvistu, kā arī saimju, inkubatoru, ligzdošanas vietu, dēšanas vietu, izpētes veikšanas vietu, olu glabātuvju atrašanās vietas un visas vietas, kur olas vai putni tiek turēti. Jānorāda preču plūsmas starp šīm vietām;

| b) | detalizētā protokolā reglamentē mājputnu vai citu nebrīvē turētu putnu, to olu un citu saistīto produktu pārvietošanu. Mājputniem vai citiem nebrīvē turētiem putniem, to olām un citiem saistītiem produktiem, ko ieved jebkurā nodalījuma saimniecībā, jānāk no saimniecības, kam ir tāds pats veselības statuss attiecībā uz putnu gripu, un/vai tie jāpārbauda, lai nodrošinātu, ka tie nerada putnu gripas risku; |
| --- | --- |

b)

detalizētā protokolā reglamentē mājputnu vai citu nebrīvē turētu putnu, to olu un citu saistīto produktu pārvietošanu. Mājputniem vai citiem nebrīvē turētiem putniem, to olām un citiem saistītiem produktiem, ko ieved jebkurā nodalījuma saimniecībā, jānāk no saimniecības, kam ir tāds pats veselības statuss attiecībā uz putnu gripu, un/vai tie jāpārbauda, lai nodrošinātu, ka tie nerada putnu gripas risku;

| c) | mājputnu vai citu nebrīvē turētu putnu un inkubējamu olu ievešanu nodalījumā vai pārvietošanu nodalījuma robežās identificē, lai to vēsturi var revidēt. Saimēm un/vai olām ir atbilstoši dokumentēta identifikācija; |
| --- | --- |

c)

mājputnu vai citu nebrīvē turētu putnu un inkubējamu olu ievešanu nodalījumā vai pārvietošanu nodalījuma robežās identificē, lai to vēsturi var revidēt. Saimēm un/vai olām ir atbilstoši dokumentēta identifikācija;

| d) | gadījumā, ja vienā vietā tur dažāda vecuma putnus, mājputnu vai citu nebrīvē turētu putnu ievešanu un izvešanu regulē rakstisks protokols, tai skaitā būru mazgāšanu un dezinfekciju. |
| --- | --- |

d)

gadījumā, ja vienā vietā tur dažāda vecuma putnus, mājputnu vai citu nebrīvē turētu putnu ievešanu un izvešanu regulē rakstisks protokols, tai skaitā būru mazgāšanu un dezinfekciju.

| 3. | Vienā nodalījumā nevar būt mājputnu saimniecības un saimniecības ar citiem nebrīvē turētiem putniem. Vienā saimniecībā nevar turēt dažādas putnu sugas, izņemot inkubatoros. |
| --- | --- |

3.

Vienā nodalījumā nevar būt mājputnu saimniecības un saimniecības ar citiem nebrīvē turētiem putniem. Vienā saimniecībā nevar turēt dažādas putnu sugas, izņemot inkubatoros.

| 4. | Nodalījuma uzraudzības plānā, par ko atbild nodalījuma vadītājs, ietver nepārtrauktu aktīvu uzraudzību, kad seroloģiskās pārbaudes attiecībā uz putnu gripu veic 20 no vienas ražošanas vienības mājputniem vai citiem nebrīvē turētiem putnu izlases veidā ņemtiem asins paraugiem:






  a) | vismaz reizi sešos mēnešos audzēšanas laikā, kad mājputnu vai citu nebrīvē turētu putnu ļoti patogēnās putnu gripas (APPG) uzliesmojumi iepriekšējos sešos mēnešos attiecīgās dalībvalsts teritorijā nav apstiprināti; |
| --- | --- | --- |

4.

Nodalījuma uzraudzības plānā, par ko atbild nodalījuma vadītājs, ietver nepārtrauktu aktīvu uzraudzību, kad seroloģiskās pārbaudes attiecībā uz putnu gripu veic 20 no vienas ražošanas vienības mājputniem vai citiem nebrīvē turētiem putnu izlases veidā ņemtiem asins paraugiem:

a)

vismaz reizi sešos mēnešos audzēšanas laikā, kad mājputnu vai citu nebrīvē turētu putnu ļoti patogēnās putnu gripas (APPG) uzliesmojumi iepriekšējos sešos mēnešos attiecīgās dalībvalsts teritorijā nav apstiprināti;

| b) | vismaz reizi trīs mēnešos, ja ir apstiprināts APPG uzliesmojums mājputnu vai citu nebrīvē turētu putnu vidū iepriekšējo sešu mēnešu laikā attiecīgās dalībvalsts teritorijā; |
| --- | --- |

b)

vismaz reizi trīs mēnešos, ja ir apstiprināts APPG uzliesmojums mājputnu vai citu nebrīvē turētu putnu vidū iepriekšējo sešu mēnešu laikā attiecīgās dalībvalsts teritorijā;

| c) | ja nodalījums atrodas zonā ar pārvietošanas ierobežojumiem putnu gripas uzliesmojuma dēļ saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem vienas nedēļas laikā pēc uzliesmojuma un vismaz ik pēc 21 dienas. Turklāt un neskarot īpašus Kopienas tiesību aktu noteikumus, uzraudzības plāns jāatjaunina un tajā jāietver uzlabota klīniskā uzraudzība un aktīva virusoloģiskā uzraudzība, kas jāveic vienas nedēļas laikā pēc uzliesmojuma un vismaz ik pēc 21 dienas, izmantojot:






  i) | 20 trahejas/orofaringālas uztriepju paraugus un 20 kloākas uztriepju paraugus, kas izlases veidā ņemti no mājputniem vai citiem nebrīvē turētiem putniem vienā ražošanas vienībā; un |
| --- | --- | --- |

c)

ja nodalījums atrodas zonā ar pārvietošanas ierobežojumiem putnu gripas uzliesmojuma dēļ saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem vienas nedēļas laikā pēc uzliesmojuma un vismaz ik pēc 21 dienas. Turklāt un neskarot īpašus Kopienas tiesību aktu noteikumus, uzraudzības plāns jāatjaunina un tajā jāietver uzlabota klīniskā uzraudzība un aktīva virusoloģiskā uzraudzība, kas jāveic vienas nedēļas laikā pēc uzliesmojuma un vismaz ik pēc 21 dienas, izmantojot:

i)

20 trahejas/orofaringālas uztriepju paraugus un 20 kloākas uztriepju paraugus, kas izlases veidā ņemti no mājputniem vai citiem nebrīvē turētiem putniem vienā ražošanas vienībā; un

| ii) | paraugus, kas ņemti no pieciem slimiem vai mirušiem putniem, ja tādus atrod. |
| --- | --- |

ii)

paraugus, kas ņemti no pieciem slimiem vai mirušiem putniem, ja tādus atrod.

| 5. | Agrīnā brīdināšanas sistēma, kas paredzēta 5. panta 2. punkta a) apakšpunktā pamatojas uz rakstisku protokolu, kas nosaka ziņošanas procedūras. Tā jo īpaši ir pielāgota dažādu sugu mājputniem vai citiem nebrīvē turētiem putniem un to attiecīgajai jutībai pret putnu gripu, un tā:






  a) | nosaka darbības līmeņus, piemēram, mirstība ir vienāda ar vai lielāka nekā noteiktais slieksnis, ievērojami samazināts barības un/vai ūdens patēriņš un/vai olu ražošana, uzvedības izmaiņas vai citi attiecīgie rādītāji; |
| --- | --- | --- |

5.

Agrīnā brīdināšanas sistēma, kas paredzēta 5. panta 2. punkta a) apakšpunktā pamatojas uz rakstisku protokolu, kas nosaka ziņošanas procedūras. Tā jo īpaši ir pielāgota dažādu sugu mājputniem vai citiem nebrīvē turētiem putniem un to attiecīgajai jutībai pret putnu gripu, un tā:

a)

nosaka darbības līmeņus, piemēram, mirstība ir vienāda ar vai lielāka nekā noteiktais slieksnis, ievērojami samazināts barības un/vai ūdens patēriņš un/vai olu ražošana, uzvedības izmaiņas vai citi attiecīgie rādītāji;

| b) | apraksta veicamās darbības; |
| --- | --- |

b)

apraksta veicamās darbības;

| c) | ietver atbildīgo darbinieku sarakstu, kuriem ir jāpaziņo. |
| --- | --- |

c)

ietver atbildīgo darbinieku sarakstu, kuriem ir jāpaziņo.

---

II Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta

LĒMUMI

Dalībvalstu valdību pārstāvju konference

| 14.7.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 181/25 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 181/25

---

DALĪBVALSTU VALDĪBU PĀRSTĀVJU LĒMUMS

(2009. gada 8. jūlijs),

ar ko ieceļ amatā Eiropas Kopienu Pirmās instances tiesas tiesnesi

(2009/541/EK, Euratom)

EIROPAS KOPIENU DALĪBVALSTU VALDĪBU PĀRSTĀVJI,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 224. pantu,

ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 140. pantu,

tā kā saskaņā ar Protokola par Tiesas statūtiem 5. un 7. pantu saistībā ar tā 47. pantu un pēc Daniel ŠVÁBY kunga atkāpšanās no amata būtu jāieceļ amatā Eiropas Kopienu Pirmās instances tiesas tiesnesis uz Daniel ŠVÁBY kunga atlikušo pilnvaru laiku, proti, līdz 2010. gada 31. augustam,

IR NOLĒMUŠI ŠĀDI.

1. pants

Ar šo Juraj SCHWARCZ kungs tiek iecelts Eiropas Kopienu Pirmās instances tiesas tiesneša amatā laikposmam no 2009. gada 7. oktobra līdz 2010. gada 31. augustam.

2. pants

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2009. gada 8. jūlijā

Priekšsēdētājs

C. DANIELSSON

---

| 14.7.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 181/26 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 181/26

---

DALĪBVALSTU VALDĪBU PĀRSTĀVJU LĒMUMS

(2009. gada 8. jūlijs),

ar ko ieceļ amatā Eiropas Kopienu Tiesas tiesnesi

(2009/542/EK, Euratom)

EIROPAS KOPIENU DALĪBVALSTU VALDĪBU PĀRSTĀVJI,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 223. pantu,

ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 139. pantu,

tā kā saskaņā ar Protokola par Tiesas statūtiem 5. un 7. pantu un pēc Peter JANN kunga atkāpšanās no amata būtu jāieceļ amatā Eiropas Kopienu Tiesas tiesnesis uz Peter JANN kunga atlikušo pilnvaru laiku, proti, līdz 2012. gada 6. oktobrim,

IR NOLĒMUŠI ŠĀDI.

1. pants

Ar šo Maria BERGER kundze tiek iecelta Eiropas Kopienu Tiesas tiesneses amatā laikposmam no 2009. gada 7. oktobra līdz 2012. gada 6. oktobrim.

2. pants

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2009. gada 8. jūlijā

Priekšsēdētājs

C. DANIELSSON

---

Komisija

| 14.7.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 181/27 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 181/27

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2008. gada 13. augusts)

par ekoloģiskajiem kritērijiem Kopienas ekomarķējuma piešķiršanai āra apdares darbiem paredzētajām krāsām un lakām

(izziņots ar dokumenta numuru C(2008) 4452)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2009/543/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 17. jūlija Regulu (EK) Nr. 1980/2000 par pārskatīto Kopienas ekoetiķetes piešķiršanas programmu (1) un jo īpaši tās 6. panta 1. punkta otro daļu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1980/2000 Kopienas ekomarķējumu var piešķirt ražojumiem ar tādām īpašībām, kuras var nodrošināt būtisku uzlabojumu saistībā ar galvenajiem vides aspektiem. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1980/2000 Kopienas ekomarķējumu var piešķirt ražojumiem ar tādām īpašībām, kuras var nodrošināt būtisku uzlabojumu saistībā ar galvenajiem vides aspektiem.

| (2) | Regulā (EK) Nr. 1980/2000 paredzēts ražojumu grupām noteikt attiecīgus ekomarķējuma kritērijus. |
| --- | --- |

(2)

Regulā (EK) Nr. 1980/2000 paredzēts ražojumu grupām noteikt attiecīgus ekomarķējuma kritērijus.

| (3) | Par ekoloģiskajiem kritērijiem Kopienas ekomarķējuma piešķiršanai āra apdares darbiem paredzētajām krāsām un lakām jāpieņem jauns lēmums. |
| --- | --- |

(3)

Par ekoloģiskajiem kritērijiem Kopienas ekomarķējuma piešķiršanai āra apdares darbiem paredzētajām krāsām un lakām jāpieņem jauns lēmums.

| (4) | Ekoloģiskajiem kritērijiem un ar tiem saistītajām vērtēšanas un verifikācijas prasībām jāpaliek spēkā četrus gadus. |
| --- | --- |

(4)

Ekoloģiskajiem kritērijiem un ar tiem saistītajām vērtēšanas un verifikācijas prasībām jāpaliek spēkā četrus gadus.

| (5) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi izstrādāti, pamatojoties uz kritēriju projektu, ko sagatavojusi Eiropas Savienības Ekomarķējuma komiteja, kura izveidota saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1980/2000 13. pantu. |
| --- | --- |

(5)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi izstrādāti, pamatojoties uz kritēriju projektu, ko sagatavojusi Eiropas Savienības Ekomarķējuma komiteja, kura izveidota saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1980/2000 13. pantu.

| (6) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi komiteja, kura izveidota, pamatojoties uz Regulas (EK) Nr. 1980/2000 17. pantu, |
| --- | --- |

(6)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi komiteja, kura izveidota, pamatojoties uz Regulas (EK) Nr. 1980/2000 17. pantu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

1.   Pie ražojumu grupas “krāsas un lakas āra apdares darbiem” saskaņā ar šā panta 2. punktu pieskaitāmas ēku fasāžu, āra mēbeļu, grīdu un žogu dekoratīvās apdares un aizsargpārklājumu krāsas un lakas, koksnes aizsargpārklājumi un līdzīgi neprofesionāliem un profesionāliem lietotājiem domāti produkti, kuri galvenokārt paredzēti izmantošanai āra darbiem un kurus pārdod šādiem nolūkiem.

Ražojumu grupā, inter alia, ietilpst grīdas segumi un grīdas krāsas, tonēti produkti, kurus pēc neprofesionālu vai profesionālu lietotāju pasūtījuma tonējuši to izplatītāji, tonēšanas sistēmas, dekoratīvās apdares krāsas šķidrumu vai pastu veidā, kuras, ievērojot patērētāju vajadzības, ražotājs iepriekš sagatavojis, tonējis vai pagatavojis, arī krāsas kokam, koksnes un koka virsmu aizsargpārklājumiem, mūra un metāla virsmu pārklājumiem (izņemot pretkorozijas apdares krāsas un gruntskrāsas), kā arī šo produktu sistēmu gruntskrāsas (un pamatnes krāsas).

2.   “Krāsa” ir pārklājuma materiāls ar pigmentu šķidruma, pastas vai pulvera veidā, kas uz substrāta veido necaurspīdīgu aizsargpārklājumu, dekoratīvu pārklājumu vai pārklājumu ar kādām konkrētām tehniskām īpašībām.

“Laka” ir caurspīdīgs pārklājuma materiāls, kas uz substrāta veido caurspīdīgu aizsargpārklājumu, dekoratīvu pārklājumu vai pārklājumu ar kādām konkrētām tehniskām īpašībām.

Pēc uzklāšanas krāsas un lakas izžūst, veidojot cietu, ar substrāta virsmu saistījušos aizsargpārklājumu.

Dekoratīvās krāsas un lakas ir tādas krāsas un lakas, kuras izmanto ēku, to rotājumu un konstrukcijas elementu, kā arī āra mēbeļu, grīdas segumu un žogu dekoratīvajai apdarei un aizsargpārklājumiem. Tās klāj tieši uz vietas. Tās izmanto dekoratīvai apdarei, lai gan tām ir arī aizsardzības funkcija.

Koksnes aizsargpārklājumi (lazūras) ir pārklājuma materiāli, kas veido caurspīdīgu vai daļēji caurspīdīgu pārklājumu, ko izmanto koka virsmu dekoratīvajai apdarei un koksnes aizsardzībai pret atmosfēras iedarbību, tādējādi atvieglojot to uzturēšanu.

Mūra virsmu pārklājuma materiāli veido dekoratīvās apdares aizsargpārklājumus izmantošanai uz betona, (krāsojamām) ķieģeļu, bloku, apmetuma, kalcija silikāta vai šķiedrbetona virsmām. Tie paredzēti galvenokārt āra darbiem, bet tos var izmantot arī iekštelpās vai uz leju vērstu būvdetaļu virsmu un balkonu griestu apdarei.

“Tonēšanas sistēmas” ir tonētu krāsu pagatavošanas metode, “bāzi” sajaucot ar krāsvielām.

3.   Ražojumu grupā nav iekļauti šādi izstrādājumi:

| a) | pretkorozijas pārklājumi; |
| --- | --- |

a)

pretkorozijas pārklājumi;

| b) | zemūdens daļu pretapauguma pārklājumi; |
| --- | --- |

b)

zemūdens daļu pretapauguma pārklājumi;

| c) | koksnes aizsardzības līdzekļi; |
| --- | --- |

c)

koksnes aizsardzības līdzekļi;

| d) | pārklājumi, kas tiek izmantoti īpašiem rūpnieciskiem vai profesionāliem mērķiem, tostarp īpaši izturīgi pārklājumi; |
| --- | --- |

d)

pārklājumi, kas tiek izmantoti īpašiem rūpnieciskiem vai profesionāliem mērķiem, tostarp īpaši izturīgi pārklājumi;

| e) | produkti, kuri galvenokārt paredzēti izmantošanai iekštelpās un kurus pārdod šādiem nolūkiem. |
| --- | --- |

e)

produkti, kuri galvenokārt paredzēti izmantošanai iekštelpās un kurus pārdod šādiem nolūkiem.

2. pants

1.   Lai krāsām un lakām, saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1980/2000 un ievērojot šā panta 2. un 3. punkta noteikumus, piešķirtu Kopienas ekomarķējumu, tām jāietilpst 1. pantā noteiktajā ražojumu grupā “krāsas un lakas āra apdares darbiem” un tām jāatbilst šā lēmuma pielikumā izklāstītajiem ekoloģiskajiem kritērijiem.

2.   Īpašiem lietojumiem paredzētajiem ķīmiski cietējošiem divkomponentu speciālajiem pārklājumiem jāatbilst šādām prasībām:

| a) | to abiem komponentiem katram atsevišķi jāatbilst pielikumā noteiktajiem ekoloģiskajiem kritērijiem (izņemot kritēriju par gaistošiem organiskajiem savienojumiem, GOS), |
| --- | --- |

a)

to abiem komponentiem katram atsevišķi jāatbilst pielikumā noteiktajiem ekoloģiskajiem kritērijiem (izņemot kritēriju par gaistošiem organiskajiem savienojumiem, GOS),

| b) | tiem jābūt pievienotai informācijai par to, ka sastāvdaļas nedrīkst izmantot atsevišķi vai maisījumos ar citiem produktiem, |
| --- | --- |

b)

tiem jābūt pievienotai informācijai par to, ka sastāvdaļas nedrīkst izmantot atsevišķi vai maisījumos ar citiem produktiem,

| c) | produktam arī lietošanai sagatavotā veidā jāatbilst ekoloģiskajiem kritērijiem, tostarp par GOS noteiktajam kritērijam. |
| --- | --- |

c)

produktam arī lietošanai sagatavotā veidā jāatbilst ekoloģiskajiem kritērijiem, tostarp par GOS noteiktajam kritērijam.

3.   Pārklājumu materiāliem, kurus pārdod izmantošanai iekštelpās un arī āra apdares darbiem, jāatbilst gan šajā lēmumā āra apdares darbiem paredzētajām krāsām un lakām noteiktajiem kritērijiem, gan kritērijiem, kas iekštelpu krāsām un lakām noteikti Komisijas Lēmumā 2009/544/EK (2).

3. pants

Ražojumu grupai “krāsas un lakas āra apdares darbiem” noteiktie ekoloģiskie kritēriji un ar tiem saistītās vērtēšanas un verifikācijas prasības ir spēkā četrus gadus no šā lēmuma spēkā stāšanās dienas.

4. pants

Administratīviem mērķiem ražojumu grupai “krāsas un lakas āra apdares darbiem” piešķir kodu “33”.

5. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2008. gada 13. augustā

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Olli REHN

---

(1)  OV L 237, 21.9.2000., 1. lpp.

1

(2)  Skatīt šā Oficiālā Vēstneša 39. lpp.

2

Oficiālā Vēstneša

---

PIELIKUMS

A.   PAMATPRINCIPI

Kritēriju noteikšanas mērķi

Šo kritēriju mērķis ir:

| — | veicināt produktu efektīvu izmantošanu un līdz minimumam samazināt atkritumu rašanos, |
| --- | --- |

—

veicināt produktu efektīvu izmantošanu un līdz minimumam samazināt atkritumu rašanos,

| — | samazināt videi radīto risku un citus riskus (piemēram, troposfēras ozona uzkrāšanos), samazinot šķīdinātāju emisijas, |
| --- | --- |

—

samazināt videi radīto risku un citus riskus (piemēram, troposfēras ozona uzkrāšanos), samazinot šķīdinātāju emisijas,

| — | samazināt toksisku vai citādu piesārņojošu vielu izplūdes ūdeņos. Kritēriji ir noteikti līmeņos, kas veicina to, ka tiek marķētas tādas krāsas un lakas āra apdares darbiem, kuru ietekme uz vidi ir neliela. |
| --- | --- |

—

samazināt toksisku vai citādu piesārņojošu vielu izplūdes ūdeņos. Kritēriji ir noteikti līmeņos, kas veicina to, ka tiek marķētas tādas krāsas un lakas āra apdares darbiem, kuru ietekme uz vidi ir neliela.

Vērtēšanas un verifikācijas prasības

Konkrētas novērtēšanas un verifikācijas prasības norādītas katram kritērijam atsevišķi.

Gadījumos, kad pieteikuma iesniedzējam jāiesniedz deklarācijas, dokumentācija, analīžu rezultāti, testēšanas pārskati vai citas liecības par kritēriju ievērošanu, tos var izdot pats pieteikuma iesniedzējs un/vai tā piegādātāji, un/vai attiecīgi piegādātāju piegādātāji u. c.

Attiecīgos gadījumos var izmantot citas, konkrētajam kritērijam nenorādītas testēšanas metodes, ja tās kā līdzvērtīgas ir akceptējusi kompetentā iestāde, kas izskata pieteikumu.

Attiecīgos gadījumos kompetentās iestādes var pieprasīt papildus iesniegt apstiprinošus dokumentus un var veikt neatkarīgas pārbaudes.

Kompetentajām iestādēm, izskatot pieteikumus un uzraugot atbilstību kritērijiem, ir ieteicams ņemt vērā atzītu vides vadības sistēmu, piemēram, EMAS vai EN ISO 14001 īstenošanu (piezīme: šādas vadības sistēmas ieviest nav obligāti).

Ja kritērijos minētas sastāvdaļas, ar tām saprot vielas un preparātus. Attiecīgās vielu un preparātu definīcijas noteiktas REACH regulā (Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1907/2006 (1)).

Kompetentajai iestādei pieteikuma iesniedzējs par visām izmantojamajām vielām sniedz precīzas ziņas par attiecīgo produktu sastāvu. Ja kritērijā nav norādīta zemāka koncentrācija, jāsniedz ziņas par visām vielām un piemaisījumiem, kuru masas koncentrācija ir lielāka par 0,01 %.

B.   EOLOĢISKIE KRITĒRIJI

Visi kritēriji attiecas uz krāsām un lakām iepakojumā, izņemot 3. kritēriju par GOS pieļaujamajām koncentrācijām. Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2004/42/EK (2) maksimāli pieļaujamās GOS koncentrācijas attiecas uz lietošanai gatavu produktu, un tāpēc maksimālais GOS saturs jāaprēķina, ņemot vērā iespējamās piedevas, piemēram, krāsvielas vai atšķaidītājus. Šiem aprēķiniem vajadzīgi izejvielu piegādātāju dati par cietvielu un GOS saturu produktā, kā arī tā blīvumu.

1. un 2. kritērijs attiecas tikai uz baltām krāsām un krāsām gaišos toņos (tostarp apdares krāsām, gruntskrāsām, pamatnes krāsām un/vai starpproduktiem).

Tonēšanas sistēmām 1. un 2. kritērijs attiecas tikai uz balto krāsu (kuras bāze satur galvenokārt TiO2). Gadījumos, kad baltas krāsas bāzei nav iespējams panākt prasības ievērošanu par 98 % necaurredzamību pie viena litra segtspējas vismaz 6 m2 saskaņā ar 7. kritērija a) punktu, atbilstība šim kritērijam jāpanāk ar tonēšanu līdz standartkrāsai RAL 9010.

1. un 2. kritērijs neattiecas uz caurspīdīgiem pārklājumiem.

1.   Baltie pigmenti

Baltā pigmenta saturs (baltie neorganiskie pigmenti ar refrakcijas koeficientu, lielāku par 1,8). Krāsu baltā pigmenta saturam jābūt mazākam par vai vienādam ar 38 g/m2 izžuvušā pārklājumā ar 98 % necaurredzamību. Šī prasība neattiecas uz lakām un koksnes aizsargpārklājumu materiāliem.

Novērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējs iesniedz deklarāciju par to, ka balto pigmentu neizmanto, vai informāciju par baltā pigmenta saturu krāsā un tās segtspēju, pievienojot precīzus aprēķinus, kuri liecina par šā kritērija ievērošanu.

2.   Titāna dioksīds

Titāna dioksīds. Titāna dioksīda pigmenta ražošanas atkritumu emisijas un izplūdes nedrīkst pārsniegt šādas vērtības (saskaņā ar Atsauces dokumentu par labākajiem pieejamajiem tehniskajiem paņēmieniem lieltonnāžas neorganisko vielu ražošanai (2007. g. augusts)):

| — | SOx emisijas (izsakot SO2) – 266 mg/m2 izžuvuša pārklājuma (98 % necaurredzamība), |
| --- | --- |

—

SOx emisijas (izsakot SO2) – 266 mg/m2 izžuvuša pārklājuma (98 % necaurredzamība),

| — | sulfātu atkritumi – 19 g/m2 izžuvuša pārklājuma (98 % necaurredzamība), |
| --- | --- |

—

sulfātu atkritumi – 19 g/m2 izžuvuša pārklājuma (98 % necaurredzamība),

| — | hlorīdu atkritumi – 3,9, 6,8 un 12,5 g/m2 izžuvuša pārklājuma (98 % necaurredzamība) attiecīgi dabīgajam rutilam, sintētiskajam rutilam un rutila rūdām. |
| --- | --- |

—

hlorīdu atkritumi – 3,9, 6,8 un 12,5 g/m2 izžuvuša pārklājuma (98 % necaurredzamība) attiecīgi dabīgajam rutilam, sintētiskajam rutilam un rutila rūdām.

Novērtēšana un verifikācija: Pieteikuma iesniedzējs iesniedz deklarāciju par to, ka titāna dioksīdu neizmanto, vai dokumentāciju, kurā šiem parametriem norādīti attiecīgie atkritumu emisiju un izplūžu līmeņi, titāna dioksīda saturs produktā un tā segtspēja, pievienojot precīzus aprēķinus, kuri liecina par šā kritērija ievērošanu.

3.   Gaistoši organiskie savienojumi (GOS)

GOS saturs nedrīkst būt augstāks par:

| Produkta klasifikācija (Direktīva 2004/42/EK) | GOS satura robežvērtības
  (g/l, tostarp ūdenī) |
| --- | --- |
| Pārklājumi ārsienām no minerāla substrāta | 40 |
| Ēku ārējo rotājumu un apšuvuma krāsas kokam un metālam, ieskaitot pamatnes krāsas | 90 |
| Ārējo rotājumu lakas un koksnes aizsardzības līdzekļi, ieskaitot necaurspīdīgus aizsargpārklājumu materiālus | 90 |
| Plānu pārklājuma plēvīti veidojoši koksnes aizsardzības līdzekļi āra darbiem | 75 |
| Gruntskrāsas (āra darbiem) | 15 |
| Saistošās gruntskrāsas (āra darbiem) | 15 |
| Vienkomponenta speciālie pārklājumi | 100 |
| Divkomponentu ķīmiski cietējoši speciālie pārklājumi tādiem lietojumiem kā grīdas | 100 |

Produkta klasifikācija (Direktīva 2004/42/EK)

GOS satura robežvērtības

(g/l, tostarp ūdenī)

Pārklājumi ārsienām no minerāla substrāta

40

Ēku ārējo rotājumu un apšuvuma krāsas kokam un metālam, ieskaitot pamatnes krāsas

90

Ārējo rotājumu lakas un koksnes aizsardzības līdzekļi, ieskaitot necaurspīdīgus aizsargpārklājumu materiālus

90

Plānu pārklājuma plēvīti veidojoši koksnes aizsardzības līdzekļi āra darbiem

75

Gruntskrāsas (āra darbiem)

15

Saistošās gruntskrāsas (āra darbiem)

15

Vienkomponenta speciālie pārklājumi

100

Divkomponentu ķīmiski cietējoši speciālie pārklājumi tādiem lietojumiem kā grīdas

100

Šajā kontekstā saskaņā ar Direktīvu 2004/42/EK gaistoši organiskie savienojumi (GOS) ir visas vielas, kuru vārīšanās sākuma temperatūra standartapstākļos pie 101,3 kPa spiediena ir mazāka par vai vienāda ar 250 °C. Nosakot GOS satura robežvērtības, izmantotas direktīvā minētās krāsu un laku apakškategorijas. Šeit norādīti tikai āra darbiem izmantojamo pārklājumu materiālu veidi.

Novērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējs iesniedz deklarāciju par atbilstību šim kritērijam. Pieteikuma iesniedzējs visiem produktiem norāda GOS saturu.

4.   Gaistoši aromātiskie ogļūdeņraži (GAO)

Produktiem nedrīkst tieši pievienot gaistošus aromātiskos ogļūdeņražus pirms tonēšanas vai to tonēšanas laikā (ja to veic), tomēr var pievienot GAO saturošas sastāvdaļas tādā daudzumā, lai GAO masas daļa gatavajā produktā nepārsniegtu 0,1 %.

Šajā kontekstā saskaņā ar Direktīvu 2004/42/EK gaistoši aromātiskie ogļūdeņraži (GAO) ir organiskie savienojumi, kuru vārīšanās sākuma temperatūra standartapstākļos pie 101,3 kPa spiediena ir mazāka par vai vienāda ar 250 °C un kuru molekulu struktūrā ietilpst vismaz viens aromātiskais cikls.

Novērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējs iesniedz deklarāciju par atbilstību šim kritērijam, kurā paziņots, ka GAO nav pievienots citādi kā tos saturošu pusfabrikātu sastāvdaļu veidā, un attiecīgos gadījumos arī sastāvdaļu piegādātāju deklarācijas, kurās apstiprināts šo sastāvdaļu GAO saturs.

5.   Smagie metāli

Par produktu vai tonēšanas krāsvielu (attiecīgos gadījumos) sastāvdaļu nedrīkst izmantot šādus smagos metālus vai to savienojumus (kā individuālas vielas vai kāda lietotā preparāta sastāvdaļas): kadmiju, svinu, hromu(VI), dzīvsudrabu, arsēnu, bāriju (izņemot bārija sulfātu), selēnu, antimonu.

Kā sastāvdaļu nedrīkst pievienot arī kobaltu, izņemot kobalta sāļus, kurus izmanto par sikatīviem alkīdkrāsu sastāvā. Tos var lietot koncentrācijās, kas gatavajā produktā nav augstākas par 0,05 % (masas), izsakot metāliska kobalta veidā. Šī prasība neattiecas arī uz pigmentu sastāvā esošo kobaltu.

Pieļaujams, ka sastāvdaļas šos metālus satur zīmju veidā līdz 0,01 % (masas) kā piemaisījumus no izejvielām.

Novērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējs iesniedz deklarāciju par atbilstību šim kritērijam un (vajadzības gadījumā) arī sastāvdaļu piegādātāju deklarācijas.

6.   Bīstamas vielas

| a) | Produkts. Produkts nevar būt klasificēts kā ļoti toksisks, toksisks, videi bīstams, reprodukcijai toksisks, kaitīgs, kodīgs, mutagēns vai kairinošs (tikai gadījumos, kad tas saistīts ar sastāvdaļām, kuras marķētas ar R43) saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 1999/45/EK (3) pirms tonēšanas vai pēc tās (ja vajadzīgs).

  Novērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējam jāiesniedz deklarācija par šā kritērija ievērošanu un produkta drošības datu lapa, kas atbilst REACH regulas II pielikumā noteiktajām prasībām. |
| --- | --- |

a)

Produkts. Produkts nevar būt klasificēts kā ļoti toksisks, toksisks, videi bīstams, reprodukcijai toksisks, kaitīgs, kodīgs, mutagēns vai kairinošs (tikai gadījumos, kad tas saistīts ar sastāvdaļām, kuras marķētas ar R43) saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 1999/45/EK (3) pirms tonēšanas vai pēc tās (ja vajadzīgs).

Novērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējam jāiesniedz deklarācija par šā kritērija ievērošanu un produkta drošības datu lapa, kas atbilst REACH regulas II pielikumā noteiktajām prasībām.

| b) | Sastāvdaļas (ļoti toksiskas, toksiskas, kancerogēnas, mutagēnas, reprodukcijai toksiskas). Nevar būt izmantotas sastāvdaļas, arī tonēšanai (ja vajadzīgs), kuru lietošanai pieteikuma iesniegšanas laikā piešķirtas vai var tikt piešķirtas šādas riska frāzes (vai to kombinācijas):






  — | R23 (toksisks ieelpojot), |
| --- | --- | --- |

b)

Sastāvdaļas (ļoti toksiskas, toksiskas, kancerogēnas, mutagēnas, reprodukcijai toksiskas). Nevar būt izmantotas sastāvdaļas, arī tonēšanai (ja vajadzīgs), kuru lietošanai pieteikuma iesniegšanas laikā piešķirtas vai var tikt piešķirtas šādas riska frāzes (vai to kombinācijas):

—

R23 (toksisks ieelpojot),

| — | R24 (toksisks, nonākot saskarē ar ādu), |
| --- | --- |

—

R24 (toksisks, nonākot saskarē ar ādu),

| — | R25 (toksisks norijot), |
| --- | --- |

—

R25 (toksisks norijot),

| — | R26 (ļoti toksisks ieelpojot), |
| --- | --- |

—

R26 (ļoti toksisks ieelpojot),

| — | R27 (ļoti toksisks, nonākot saskarē ar ādu), |
| --- | --- |

—

R27 (ļoti toksisks, nonākot saskarē ar ādu),

| — | R28 (ļoti toksisks norijot), |
| --- | --- |

—

R28 (ļoti toksisks norijot),

| — | R33 (kaitīgas kumulatīvas ietekmes draudi), |
| --- | --- |

—

R33 (kaitīgas kumulatīvas ietekmes draudi),

| — | R39 (būtiski neatgriezeniskas iedarbības draudi), |
| --- | --- |

—

R39 (būtiski neatgriezeniskas iedarbības draudi),

| — | R40 (kancerogenitāte daļēji pierādīta), |
| --- | --- |

—

R40 (kancerogenitāte daļēji pierādīta),

| — | R42 (ieelpojot var izraisīt paaugstinātu jutīgumu), |
| --- | --- |

—

R42 (ieelpojot var izraisīt paaugstinātu jutīgumu),

| — | R45 (kancerogēna viela), |
| --- | --- |

—

R45 (kancerogēna viela),

| — | R46 (var radīt mantojamus ģenētiskus defektus), |
| --- | --- |

—

R46 (var radīt mantojamus ģenētiskus defektus),

| — | R48 (iespējams nopietns kaitējums veselībai pēc ilgstošas saskares), |
| --- | --- |

—

R48 (iespējams nopietns kaitējums veselībai pēc ilgstošas saskares),

| — | R49 (ieelpojot var izraisīt ļaundabīgus audzējus), |
| --- | --- |

—

R49 (ieelpojot var izraisīt ļaundabīgus audzējus),

| — | R60 (var kaitēt reproduktīvajām spējām), |
| --- | --- |

—

R60 (var kaitēt reproduktīvajām spējām),

| — | R61 (var kaitēt augļa attīstībai), |
| --- | --- |

—

R61 (var kaitēt augļa attīstībai),

| — | R62 (iespējams kaitējuma risks reproduktīvajām spējām), |
| --- | --- |

—

R62 (iespējams kaitējuma risks reproduktīvajām spējām),

| — | R63 (iespējams kaitējuma risks augļa attīstībai), |
| --- | --- |

—

R63 (iespējams kaitējuma risks augļa attīstībai),

| — | R68 (iespējams neatgriezeniskas iedarbības risks), |
| --- | --- |

—

R68 (iespējams neatgriezeniskas iedarbības risks),

saskaņā ar Padomes Direktīvu 67/548/EEK (4) un tās turpmākiem grozījumiem vai saskaņā ar Direktīvu 1999/45/EK un tās turpmākiem grozījumiem. Tomēr par konservantiem ierobežotā daudzumā līdz 0,1 % no kopējās masas krāsas sastāvā var būt izmantotas aktīvās sastāvdaļas, kurām piešķirts riska apzīmējums R23, R24, R25, R26, R27, R28, R39, R40 vai R48 (vai to kombinācijas).

Otra alternatīva ir izmantot klasifikācijas globāli harmonizēto sistēmu (GHS) (5). Tādā gadījumā nevar būt izmantotas sastāvdaļas, arī tonēšanai (ja vajadzīgs), kuru klasifikācija (vai tās kombinācijas) ir šādas:

| — | akūta toksicitāte (orāli) – I, II, III kat., |
| --- | --- |

—

akūta toksicitāte (orāli) – I, II, III kat.,

| — | akūta toksicitāte (caur ādu) – I, II, III kat., |
| --- | --- |

—

akūta toksicitāte (caur ādu) – I, II, III kat.,

| — | akūta toksicitāte (ieelpojot) – I, II, III kat., |
| --- | --- |

—

akūta toksicitāte (ieelpojot) – I, II, III kat.,

| — | elpceļu sensibilizācija – I kat., |
| --- | --- |

—

elpceļu sensibilizācija – I kat.,

| — | mutagēnas vielas – I, II kat., |
| --- | --- |

—

mutagēnas vielas – I, II kat.,

| — | kancerogēnas vielas – I, II kat., |
| --- | --- |

—

kancerogēnas vielas – I, II kat.,

| — | reprodukcijai toksiskas vielas – I, II kat., |
| --- | --- |

—

reprodukcijai toksiskas vielas – I, II kat.,

| — | sistēmiska toksicitāte mērķorgāniem (vienreizēja iedarbība) – I, II kat., |
| --- | --- |

—

sistēmiska toksicitāte mērķorgāniem (vienreizēja iedarbība) – I, II kat.,

| — | sistēmiska toksicitāte mērķorgāniem (atkārtota iedarbība) – I, II kat., |
| --- | --- |

—

sistēmiska toksicitāte mērķorgāniem (atkārtota iedarbība) – I, II kat.,

kas noteikta ar Ķīmisko vielu klasifikācijas un marķēšanas globāli harmonizētās sistēmas ST/SG/AC.10/30 (6) un pārskatīta ST/SG/AC.10/34/Add.3. Tomēr par konservantiem ierobežotā daudzumā līdz 0,1 % no kopējās masas krāsas sastāvā var būt izmantotas aktīvās sastāvdaļas, kurām piešķirtas

| — | akūta toksicitāte (orāli, caur ādu, ieelpojot) – I, II, III kat. (tikai orāli un caur ādu), |
| --- | --- |

—

akūta toksicitāte (orāli, caur ādu, ieelpojot) – I, II, III kat. (tikai orāli un caur ādu),

| — | sistēmiska toksicitāte mērķorgāniem (vienreizēja un/vai atkārtota iedarbība) – I, II kat. (vai to kombinācijas), |
| --- | --- |

—

sistēmiska toksicitāte mērķorgāniem (vienreizēja un/vai atkārtota iedarbība) – I, II kat. (vai to kombinācijas),

| — | kancerogenitāte – II kat. |
| --- | --- |

—

kancerogenitāte – II kat.

Alkīdkrāsu sastāvā līdz 0,3 % no kopējās masas var būt izmantots metiletilketoksīms.

Novērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējam jāiesniedz deklarācija par šā kritērija ievērošanu un produkta drošības datu lapa, kas atbilst REACH regulas II pielikumā noteiktajām prasībām.

| c) | Sastāvdaļas (kas bīstamas videi). Nav izmantotas sastāvdaļas, arī tonēšanai (ja vajadzīgs), vairāk par 2 % no kopējās masas, kuru lietošanai pieteikuma iesniegšanas laikā piešķirtas vai var tikt piešķirtas šādas riska frāzes (vai to kombinācijas):






  — | N R50 (ļoti toksisks ūdens organismiem), |
| --- | --- | --- |

c)

Sastāvdaļas (kas bīstamas videi). Nav izmantotas sastāvdaļas, arī tonēšanai (ja vajadzīgs), vairāk par 2 % no kopējās masas, kuru lietošanai pieteikuma iesniegšanas laikā piešķirtas vai var tikt piešķirtas šādas riska frāzes (vai to kombinācijas):

—

N R50 (ļoti toksisks ūdens organismiem),

| — | N R50/53 (ļoti toksisks ūdens organismiem, var radīt ilgtermiņa nevēlamu ietekmi ūdens vidē), |
| --- | --- |

—

N R50/53 (ļoti toksisks ūdens organismiem, var radīt ilgtermiņa nevēlamu ietekmi ūdens vidē),

| — | N R51/53 (ļoti toksisks ūdens organismiem, var radīt ilglaicīgu negatīvu ietekmi ūdens vidē), |
| --- | --- |

—

N R51/53 (ļoti toksisks ūdens organismiem, var radīt ilglaicīgu negatīvu ietekmi ūdens vidē),

| — | N R52/53 (bīstams ūdens organismiem, var radīt ilglaicīgu negatīvu ietekmi ūdens vidē), |
| --- | --- |

—

N R52/53 (bīstams ūdens organismiem, var radīt ilglaicīgu negatīvu ietekmi ūdens vidē),

| — | R51 (toksisks ūdens organismiem), |
| --- | --- |

—

R51 (toksisks ūdens organismiem),

| — | R52 (kaitīgs ūdens organismiem), |
| --- | --- |

—

R52 (kaitīgs ūdens organismiem),

| — | R53 (var izraisīt ilglaicīgu negatīvu ietekmi ūdens vidē), |
| --- | --- |

—

R53 (var izraisīt ilglaicīgu negatīvu ietekmi ūdens vidē),

saskaņā ar Direktīvu 67/548/EEK vai Direktīvu 1999/45/EK.

Otra alternatīva ir klasifikācijai izmantot globāli harmonizēto sistēmu (GHS) (7). Tādā gadījumā vairāk par 2 % no kopējās masas nevar būt izmantotas sastāvdaļas, arī tonēšanai (ja vajadzīgs), kuru lietošanai piešķirtas šādas klasifikācijas kategorijas.

Toksicitāte ūdens videi (un šo kategoriju kombinācijas):

| — | akūta – I, II, III kat., |
| --- | --- |

—

akūta – I, II, III kat.,

| — | hroniska – I, II, III, IV kat., |
| --- | --- |

—

hroniska – I, II, III, IV kat.,

kas noteikta Ķīmisko vielu klasifikācijas un marķēšanas globāli harmonizētās sistēmas ST/SG/AC.10/30 un pārskatīta ST/SG/AC.10/34/Add.3.

Jebkurā gadījumā visu to sastāvdaļu kopējais saturs, kuru lietošanai piešķirtas riska frāzes (vai to kombinācijas) vai GHS klasifikācijas kategorijas, nevar būt augstāks par 4 % masas.

Šī prasība neattiecas uz amonjaku, alkilamoniju.

Šī prasība neskar iepriekš 6. kritērija a) punktā noteiktās prasības ievērošanu.

Novērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējam jāiesniedz deklarācija par šā kritērija ievērošanu un par katru sastāvdaļu produkta drošības datu lapa, kas atbilst REACH regulas II pielikumā noteiktajām prasībām.

| d) | Alkilfenoletoksilāti (AFEO). Produkta sastāvā nevar būt izmantoti APEO pirms tonēšanas (ja vajadzīgs) vai tās laikā.

  Novērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējs iesniedz deklarāciju par atbilstību šim kritērijam. |
| --- | --- |

d)

Alkilfenoletoksilāti (AFEO). Produkta sastāvā nevar būt izmantoti APEO pirms tonēšanas (ja vajadzīgs) vai tās laikā.

Novērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējs iesniedz deklarāciju par atbilstību šim kritērijam.

| e) | Izotiazolinona savienojumi. Pirms tonēšanas (ja vajadzīgs) vai tās laikā izotiazolinona savienojumu saturs nevar būt augstāks par 0,05 % produkta masas. Koka virsmu pārklājumiem paredzētajos produktos izotiazolinona savienojumu saturs nevar būt lielāks par 0,2 % to masas. Savukārt 5-hlor-2-metil-2H-izotiazol-3-ona (EK Nr. 247-500-7) un 2-metil-2H-izotiazol-3-ona (EK Nr. 220-239-6) maisījuma (3:1) saturs nevar būt lielāks par 0,0015 % produkta masas.

  Novērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējs iesniedz deklarāciju par atbilstību šim kritērijam, norādot attiecīgos daudzumus (ja šīs vielas ir izmantotas). |
| --- | --- |

e)

Izotiazolinona savienojumi. Pirms tonēšanas (ja vajadzīgs) vai tās laikā izotiazolinona savienojumu saturs nevar būt augstāks par 0,05 % produkta masas. Koka virsmu pārklājumiem paredzētajos produktos izotiazolinona savienojumu saturs nevar būt lielāks par 0,2 % to masas. Savukārt 5-hlor-2-metil-2H-izotiazol-3-ona (EK Nr. 247-500-7) un 2-metil-2H-izotiazol-3-ona (EK Nr. 220-239-6) maisījuma (3:1) saturs nevar būt lielāks par 0,0015 % produkta masas.

Novērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējs iesniedz deklarāciju par atbilstību šim kritērijam, norādot attiecīgos daudzumus (ja šīs vielas ir izmantotas).

| f) | Produkta sastāvā nevar būt perfluoralkilsulfonātu (PFAS), perfluorkarbonskābju (PFKS), tostarp arī perfluoroktānskābe (PFOS) un tām līdzīgas vielas, kuras ESAO iekļāvusi to vielu sākotnējos sarakstos, kas var noārdīties līdz perfluorkarbonskābēm (PFKS) – Preliminary lists of PFOS, PFAS, PFOA, PFCA, related compounds and chemicals that may degrade to PFCA (as revised in 2007). ESAO saraksts pievienots šā kritēriju dokumenta pielikumā.

  Novērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējs iesniedz deklarāciju par atbilstību šim kritērijam. |
| --- | --- |

f)

Produkta sastāvā nevar būt perfluoralkilsulfonātu (PFAS), perfluorkarbonskābju (PFKS), tostarp arī perfluoroktānskābe (PFOS) un tām līdzīgas vielas, kuras ESAO iekļāvusi to vielu sākotnējos sarakstos, kas var noārdīties līdz perfluorkarbonskābēm (PFKS) – Preliminary lists of PFOS, PFAS, PFOA, PFCA, related compounds and chemicals that may degrade to PFCA (as revised in 2007). ESAO saraksts pievienots šā kritēriju dokumenta pielikumā.

Novērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējs iesniedz deklarāciju par atbilstību šim kritērijam.

| g) | Formaldehīds. Nevar būt izmantotas brīva formaldehīda piedevas. Piedevas, kas izdala formaldehīdu, var būt pievienotas produktā tādā daudzumā, lai nodrošinātu, ka kopējais brīva formaldehīda kopējais saturs pēc tonēšanas (ja vajadzīgs), nepārsniedz 0,001 % tā masas.

  Novērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējs iesniedz deklarāciju par atbilstību šim kritērijam. Pieteikuma iesniedzējam papildus jāiesniedz piegādātāju iesniegtie izejvielu sastāva analīžu rezultāti, kas iegūti, izmantojot VdL-RL 03 testēšanas metodi (VdL Guide-line03) “Formaldehīda koncentrācijas noteikšana gatavajā produkcijā pēc acetilacetona metodes”, kā arī aprēķinus, izmantojot gatavā produkta analīžu datus, kuri liecina, ka formaldehīdu izdalošo vielu radītā formaldehīda iespējamā maksimālā koncentrācija nepārsniedz 0,001 % tā masas. Otra iespēja, kā noteikt formaldehīdu izdalošo vielu radītā formaldehīda koncentrāciju gatavajā produktā, ir augstas izšķirtspējas šķidrumu hromatogrāfija (HPLC) pēc valsts standarta metodes vai pēc metodes, kas validēta saskaņā ar standartu ISO/IEC 17025. |
| --- | --- |

g)

Formaldehīds. Nevar būt izmantotas brīva formaldehīda piedevas. Piedevas, kas izdala formaldehīdu, var būt pievienotas produktā tādā daudzumā, lai nodrošinātu, ka kopējais brīva formaldehīda kopējais saturs pēc tonēšanas (ja vajadzīgs), nepārsniedz 0,001 % tā masas.

Novērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējs iesniedz deklarāciju par atbilstību šim kritērijam. Pieteikuma iesniedzējam papildus jāiesniedz piegādātāju iesniegtie izejvielu sastāva analīžu rezultāti, kas iegūti, izmantojot VdL-RL 03 testēšanas metodi (VdL Guide-line03) “Formaldehīda koncentrācijas noteikšana gatavajā produkcijā pēc acetilacetona metodes”, kā arī aprēķinus, izmantojot gatavā produkta analīžu datus, kuri liecina, ka formaldehīdu izdalošo vielu radītā formaldehīda iespējamā maksimālā koncentrācija nepārsniedz 0,001 % tā masas. Otra iespēja, kā noteikt formaldehīdu izdalošo vielu radītā formaldehīda koncentrāciju gatavajā produktā, ir augstas izšķirtspējas šķidrumu hromatogrāfija (HPLC) pēc valsts standarta metodes vai pēc metodes, kas validēta saskaņā ar standartu ISO/IEC 17025.

| h) | Halogēnus saturoši organiskie šķīdinātāji. Neskarot 6. kritērija a), b) un c) punktā noteikto, produkta sastāvā pirms tonēšanas vai tās laikā (ja vajadzīgs) var būt izmantoti tikai tādi halogēnus saturoši savienojumi ar novērtētu lietošanas risku, kas saskaņā ar Direktīvām 67/548/EEK un 1999/45/EK netiek klasificēti ar šādām riska frāzēm (vai to kombinācijām): R26/27, R45, R48/20/22, R50, R51, R52, R53, R50/53, R51/53, R52/53 un R59.

  Novērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējs iesniedz deklarāciju par atbilstību šim kritērijam. |
| --- | --- |

h)

Halogēnus saturoši organiskie šķīdinātāji. Neskarot 6. kritērija a), b) un c) punktā noteikto, produkta sastāvā pirms tonēšanas vai tās laikā (ja vajadzīgs) var būt izmantoti tikai tādi halogēnus saturoši savienojumi ar novērtētu lietošanas risku, kas saskaņā ar Direktīvām 67/548/EEK un 1999/45/EK netiek klasificēti ar šādām riska frāzēm (vai to kombinācijām): R26/27, R45, R48/20/22, R50, R51, R52, R53, R50/53, R51/53, R52/53 un R59.

Novērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējs iesniedz deklarāciju par atbilstību šim kritērijam.

| i) | Ftalāti. Neskarot 6. kritērija a), b) un c) punktā noteikto, produkta sastāvā pirms tonēšanas vai tās laikā (ja vajadzīgs) var būt izmantoti tikai tādi ftalāti ar novērtētu lietošanas risku, kas saskaņā ar Direktīvu 67/548/EEK un tās grozījumiem netiek klasificēti ar šādām riska frāzēm (vai to kombinācijām): R60, R61, R62, R50, R51, R52, R53, R50/53, R51/53, R52/53. Bez tam produkta sastāvā nevar būt izmantots di-n-oktilftalāts (DNOF), diizononilftalāts (DINF), diizodecilftalāts (DIDF).

  Novērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējs iesniedz deklarāciju par atbilstību šim kritērijam. |
| --- | --- |

i)

Ftalāti. Neskarot 6. kritērija a), b) un c) punktā noteikto, produkta sastāvā pirms tonēšanas vai tās laikā (ja vajadzīgs) var būt izmantoti tikai tādi ftalāti ar novērtētu lietošanas risku, kas saskaņā ar Direktīvu 67/548/EEK un tās grozījumiem netiek klasificēti ar šādām riska frāzēm (vai to kombinācijām): R60, R61, R62, R50, R51, R52, R53, R50/53, R51/53, R52/53. Bez tam produkta sastāvā nevar būt izmantots di-n-oktilftalāts (DNOF), diizononilftalāts (DINF), diizodecilftalāts (DIDF).

Novērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējs iesniedz deklarāciju par atbilstību šim kritērijam.

7.   Lietošanas īpašības

| a) | Segtspēja. Balto krāsu un gaišu toņu krāsu (arī apdares krāsu, gruntskrāsu, pamatnes krāsu un/vai starpproduktu) necaurredzamībai jābūt vismaz 98 % ar viena litra segtspēju vismaz 6 m2

  Tonēšanas sistēmām šis kritērijs attiecas tikai uz balto krāsu (kuras bāze satur galvenokārt TiO2). Gadījumos, kad baltas krāsas bāzei nav iespējams panākt prasības ievērošanu par 98 % necaurredzamību pie viena litra segtspējas vismaz 6 m2, atbilstība šim kritērijam jāpanāk ar šīs baltās bāzes krāsas tonēšanu līdz standartkrāsai RAL 9010. Uz visām pārējām bāzes krāsām, ko izmanto tonētu produktu iegūšanai, šis kritērijs neattiecas, jo to TiO2 saturs parasti ir zemāks, un tāpēc tām nevar panākt atbilstību prasībai par 98 % necaurredzamību pie viena litra segtspējas vismaz 6 m2. Par krāsām, kuras ir tonēšanas sistēmas daļa, pieteikuma iesniedzējam uz produkta iepakojuma un/vai tirdzniecības vietās jānorāda lietotājam, kurš tonis vai gruntskrāsa/pamatnes krāsa (ja iespējams, ar Eiropas ekomarķējumu) jāizmanto pamatnei pirms tumšāka toņa lietošanas.
  Izolējošām/hermetizējošām, penetrējošām/saistošām gruntskrāsām un speciālām adhezīvām gruntskrāsām alumīnija un galvanisko pārklājumu virsmu gruntēšanai jābūt ar necaurredzamību vismaz 98 % pie viena litra segtspējas vismaz 6 m2.
  Elastomēru krāsām jābūt ar necaurredzamību vismaz 98 % pie to viena litra segtspējas vismaz 4 m2.
  Šī prasība neattiecas uz lakām, koksnes aizsargpārklājumu materiāliem, grīdas segumiem, grīdas krāsām, pamatnes krāsām, citām adhēzijas gruntskrāsām un pārējiem caurspīdīgu pārklājumu materiāliem.

  Novērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējs iesniedz testēšanas pārskatu, kas sagatavots, izmantojot ISO 6504/1 metodi (Krāsas un lakas. Segtspējas noteikšana. 1. daļa: Kubelkas-Munka metode baltajai un gaišo toņu krāsām) vai ISO 6504/3 metodi (3. daļa: kontrastainuma koeficienta noteikšana gaišo toņu krāsām pie norādītā krāsas patēriņa), vai (krāsām, kas ir īpaši paredzētas trīsdimensiju dekoratīva efekta radīšanai un no kurām parasti veido ļoti biezu pārklājumu) NF T 30 073 metodi (vai tai ekvivalentu metodi). Par bāzēm, kuras izmanto tonētu produktu iegūšanai un kuras pēc iepriekšminētajām prasībām nav novērtētas, pieteikuma iesniedzējam jāiesniedz liecības, ka lietotājam ir doti norādījumi par to, ka pirms produkta lietošanas jāizmanto gruntskrāsa un/vai pelēkas (vai citas atbilstošas krāsas) pamatnes krāsa. |
| --- | --- |

a)

Segtspēja. Balto krāsu un gaišu toņu krāsu (arī apdares krāsu, gruntskrāsu, pamatnes krāsu un/vai starpproduktu) necaurredzamībai jābūt vismaz 98 % ar viena litra segtspēju vismaz 6 m2

Tonēšanas sistēmām šis kritērijs attiecas tikai uz balto krāsu (kuras bāze satur galvenokārt TiO2). Gadījumos, kad baltas krāsas bāzei nav iespējams panākt prasības ievērošanu par 98 % necaurredzamību pie viena litra segtspējas vismaz 6 m2, atbilstība šim kritērijam jāpanāk ar šīs baltās bāzes krāsas tonēšanu līdz standartkrāsai RAL 9010. Uz visām pārējām bāzes krāsām, ko izmanto tonētu produktu iegūšanai, šis kritērijs neattiecas, jo to TiO2 saturs parasti ir zemāks, un tāpēc tām nevar panākt atbilstību prasībai par 98 % necaurredzamību pie viena litra segtspējas vismaz 6 m2. Par krāsām, kuras ir tonēšanas sistēmas daļa, pieteikuma iesniedzējam uz produkta iepakojuma un/vai tirdzniecības vietās jānorāda lietotājam, kurš tonis vai gruntskrāsa/pamatnes krāsa (ja iespējams, ar Eiropas ekomarķējumu) jāizmanto pamatnei pirms tumšāka toņa lietošanas.

Izolējošām/hermetizējošām, penetrējošām/saistošām gruntskrāsām un speciālām adhezīvām gruntskrāsām alumīnija un galvanisko pārklājumu virsmu gruntēšanai jābūt ar necaurredzamību vismaz 98 % pie viena litra segtspējas vismaz 6 m2.

Elastomēru krāsām jābūt ar necaurredzamību vismaz 98 % pie to viena litra segtspējas vismaz 4 m2.

Šī prasība neattiecas uz lakām, koksnes aizsargpārklājumu materiāliem, grīdas segumiem, grīdas krāsām, pamatnes krāsām, citām adhēzijas gruntskrāsām un pārējiem caurspīdīgu pārklājumu materiāliem.

Novērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējs iesniedz testēšanas pārskatu, kas sagatavots, izmantojot ISO 6504/1 metodi (Krāsas un lakas. Segtspējas noteikšana. 1. daļa: Kubelkas-Munka metode baltajai un gaišo toņu krāsām) vai ISO 6504/3 metodi (3. daļa: kontrastainuma koeficienta noteikšana gaišo toņu krāsām pie norādītā krāsas patēriņa), vai (krāsām, kas ir īpaši paredzētas trīsdimensiju dekoratīva efekta radīšanai un no kurām parasti veido ļoti biezu pārklājumu) NF T 30 073 metodi (vai tai ekvivalentu metodi). Par bāzēm, kuras izmanto tonētu produktu iegūšanai un kuras pēc iepriekšminētajām prasībām nav novērtētas, pieteikuma iesniedzējam jāiesniedz liecības, ka lietotājam ir doti norādījumi par to, ka pirms produkta lietošanas jāizmanto gruntskrāsa un/vai pelēkas (vai citas atbilstošas krāsas) pamatnes krāsa.

| b) | Ūdensizturība. Lakām, grīdas segumu un grīdas krāsu ūdensizturībai, ko nosaka pēc standarta ISO 2812-3 metodes, jābūt tādai, lai pēc 24 stundu ilgas ūdens iedarbības un 16 stundu žūšanas nenotiek krāsas atstarošanas spīduma vai toņa izmaiņas.

  Novērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējs iesniedz testēšanas pārskatu par testēšanas rezultātiem, izmantojot standarta ISO 2812/3 metodi (Krāsas un lakas. Izturības pret šķidrumu iedarbību noteikšana. 3. daļa: Metode ar piesūcināta materiāla uzlikšanu). |
| --- | --- |

b)

Ūdensizturība. Lakām, grīdas segumu un grīdas krāsu ūdensizturībai, ko nosaka pēc standarta ISO 2812-3 metodes, jābūt tādai, lai pēc 24 stundu ilgas ūdens iedarbības un 16 stundu žūšanas nenotiek krāsas atstarošanas spīduma vai toņa izmaiņas.

Novērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējs iesniedz testēšanas pārskatu par testēšanas rezultātiem, izmantojot standarta ISO 2812/3 metodi (Krāsas un lakas. Izturības pret šķidrumu iedarbību noteikšana. 3. daļa: Metode ar piesūcināta materiāla uzlikšanu).

| c) | Adhēzija. Mūra virsmām paredzētajām krāsām (izņemot caurspīdīgas gruntskrāsas) jāiztur atraušanas tests adhēzijas noteikšanai pēc standarta EN 24624 (ISO 4624) metodes, bet grīdas segumu, grīdas krāsu un pamatnes krāsu betona, koka un metāla pārklājumu adhēzijai, kas noteikta pēc režģveida šķēluma metodes saskaņā ar standartu EN 2409, jābūt vismaz 2. Veicot noteikšanu pēc standarta EN 24624, ja substrāta kohēzijas spēks ir mazāks par krāsas adhēzijas spēku, uzskata, ka tests ir izturēts, pārējos gadījumos izmērītajai krāsas adhēzijas spēka vērtībai jābūt lielākai par 1,5 MPa.
  Pieteikuma iesniedzējam jānovērtē gruntskrāsa un/vai apdares krāsa katra atsevišķi vai kopā kā sistēmas daļa (sistēmā testēšanai jāiekļauj, ja tas ir iespējams, produkti, kuriem ir Eiropas ekomarķējums. (Izņēmums ir metāla virsmām paredzētās sistēmas.) Apdares krāsas atsevišķa testēšana adhēzijas ziņā uzskatāma sliktāko variantu.

  Novērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējs iesniedz testēšanas pārskatu par rezultātiem, kas iegūti attiecīgi pēc standartā EN ISO 2409 vai EN 24624 (ISO 4624) noteiktās metodes. |
| --- | --- |

c)

Adhēzija. Mūra virsmām paredzētajām krāsām (izņemot caurspīdīgas gruntskrāsas) jāiztur atraušanas tests adhēzijas noteikšanai pēc standarta EN 24624 (ISO 4624) metodes, bet grīdas segumu, grīdas krāsu un pamatnes krāsu betona, koka un metāla pārklājumu adhēzijai, kas noteikta pēc režģveida šķēluma metodes saskaņā ar standartu EN 2409, jābūt vismaz 2. Veicot noteikšanu pēc standarta EN 24624, ja substrāta kohēzijas spēks ir mazāks par krāsas adhēzijas spēku, uzskata, ka tests ir izturēts, pārējos gadījumos izmērītajai krāsas adhēzijas spēka vērtībai jābūt lielākai par 1,5 MPa.

Pieteikuma iesniedzējam jānovērtē gruntskrāsa un/vai apdares krāsa katra atsevišķi vai kopā kā sistēmas daļa (sistēmā testēšanai jāiekļauj, ja tas ir iespējams, produkti, kuriem ir Eiropas ekomarķējums. (Izņēmums ir metāla virsmām paredzētās sistēmas.) Apdares krāsas atsevišķa testēšana adhēzijas ziņā uzskatāma sliktāko variantu.

Novērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējs iesniedz testēšanas pārskatu par rezultātiem, kas iegūti attiecīgi pēc standartā EN ISO 2409 vai EN 24624 (ISO 4624) noteiktās metodes.

| d) | Dilumizturība. Grīdas segumu un grīdas krāsu dilumizturība ir ne lielāka par 70 mg masas zudumu pēc 1 000 testēšanas cikliem ar 1 000 g slodzi un CS10 disku saskaņā ar standartu EN ISO 7784-2:2006.

  Novērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējs iesniedz testēšanas pārskatu, kas liecina par šā kritērija ievērošanu, izmantojot standartā EN ISO 7784-2:2006 noteikto metodi. |
| --- | --- |

d)

Dilumizturība. Grīdas segumu un grīdas krāsu dilumizturība ir ne lielāka par 70 mg masas zudumu pēc 1 000 testēšanas cikliem ar 1 000 g slodzi un CS10 disku saskaņā ar standartu EN ISO 7784-2:2006.

Novērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējs iesniedz testēšanas pārskatu, kas liecina par šā kritērija ievērošanu, izmantojot standartā EN ISO 7784-2:2006 noteikto metodi.

| e) | Izturība pret laika apstākļu iedarbību. Jānosaka mūra, koka un metāla virsmu apdares krāsu un laku pārklājumu izturība pret laika apstākļu iedarbību, izmantojot mākslīgā klimata kameras ar UV luminiscences lampām un ūdens kondensāciju vai strūklu saskaņā ar ISO 11507:2007. Krāsas mūra virsmām jānovērtē pēc pārklājuma 1 000 h mākslīgas novecināšanas testēšanas apstākļos, bet koka un metāla virsmu apdares krāsas (un lakas) – pēc 500 h mākslīgas novecināšanas testēšanas apstākļos. Testēšanas apstākļi: UVA 4 h/60 °C + mitrums 4 h/50 °C.
  Otra iespēja ir koka apdares krāsu un laku pārklājumu izturību pret laika apstākļu iedarbību testēt pēc 500 h mākslīgas novecināšanas klimata kamerā ar QUV paātrinātāju, tos pakļaujot cikliskai UV(A) starojuma un ūdens iedarbībai saskaņā ar EN 927-6.
  Iedarbībai pakļauto paraugu krāsas izmaiņas nedrīkst būt lielākas par ΔΕ * = 4, bet spīduma samazināšanās lakām nedrīkst pārsniegt 30 % no tā sākotnējās vērtības. Spīdums jānosaka pēc standarta ISO 2813. Kritēriju par krāsas maiņu neizmanto caurspīdīgām lakām un bāzēm.
  Mūra, koka un metāla virsmu apdares krāsu pārklājumu plēvītes bojātība jātestē saskaņā ar standartu EN ISO 4628-6:2007 pēc paraugu ekspozīcijas klimata kamerā. Pārklājumiem šajā testā jāiegūst novērtējums vismaz 1,5 vai labāks (0,5 vai 1,0). Standartā iekļauti attēli salīdzināšanai.
  Mūra, koka un metāla virsmu apdares krāsām pēc paraugu ekspozīcijas klimata kamerā jānosaka arī šādi parametri:






  — | atlobītība pēc ISO 4628-5:2003, defektu blīvums 2, defektu lielums 2 vai mazāk, |
| --- | --- | --- |

e)

Izturība pret laika apstākļu iedarbību. Jānosaka mūra, koka un metāla virsmu apdares krāsu un laku pārklājumu izturība pret laika apstākļu iedarbību, izmantojot mākslīgā klimata kameras ar UV luminiscences lampām un ūdens kondensāciju vai strūklu saskaņā ar ISO 11507:2007. Krāsas mūra virsmām jānovērtē pēc pārklājuma 1 000 h mākslīgas novecināšanas testēšanas apstākļos, bet koka un metāla virsmu apdares krāsas (un lakas) – pēc 500 h mākslīgas novecināšanas testēšanas apstākļos. Testēšanas apstākļi: UVA 4 h/60 °C + mitrums 4 h/50 °C.

Otra iespēja ir koka apdares krāsu un laku pārklājumu izturību pret laika apstākļu iedarbību testēt pēc 500 h mākslīgas novecināšanas klimata kamerā ar QUV paātrinātāju, tos pakļaujot cikliskai UV(A) starojuma un ūdens iedarbībai saskaņā ar EN 927-6.

Iedarbībai pakļauto paraugu krāsas izmaiņas nedrīkst būt lielākas par ΔΕ * = 4, bet spīduma samazināšanās lakām nedrīkst pārsniegt 30 % no tā sākotnējās vērtības. Spīdums jānosaka pēc standarta ISO 2813. Kritēriju par krāsas maiņu neizmanto caurspīdīgām lakām un bāzēm.

Mūra, koka un metāla virsmu apdares krāsu pārklājumu plēvītes bojātība jātestē saskaņā ar standartu EN ISO 4628-6:2007 pēc paraugu ekspozīcijas klimata kamerā. Pārklājumiem šajā testā jāiegūst novērtējums vismaz 1,5 vai labāks (0,5 vai 1,0). Standartā iekļauti attēli salīdzināšanai.

Mūra, koka un metāla virsmu apdares krāsām pēc paraugu ekspozīcijas klimata kamerā jānosaka arī šādi parametri:

—

atlobītība pēc ISO 4628-5:2003, defektu blīvums 2, defektu lielums 2 vai mazāk,

| — | plaisainums pēc ISO 4628-4:2003, defektu daudzums 2 vai mazāk, defektu lielums 3 vai mazāk, |
| --- | --- |

—

plaisainums pēc ISO 4628-4:2003, defektu daudzums 2 vai mazāk, defektu lielums 3 vai mazāk,

| — | pūšļainība pēc ISO 4628-2:2003, defektu blīvums 3 vai mazāk, defektu lielums 3 vai mazāk. |
| --- | --- |

—

pūšļainība pēc ISO 4628-2:2003, defektu blīvums 3 vai mazāk, defektu lielums 3 vai mazāk.

Ņemot vērā tonēšanai izmantojamo krāsu lielo dažādību, šādi jātestē tikai lietotā bāzes krāsa.

Novērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējs iesniedz testēšanas pārskatu par testēšanas rezultātiem, norādītos parametrus nosakot pēc standarta ISO 11507:2007 vai EN 927-6 metodes, vai arī tām abām. Attiecīgos gadījumos pieteikuma iesniedzējs iesniedz arī testēšanas pārskatus par noteikšanas rezultātiem saskaņā ar EN ISO 4628-2, 4, 5, 6. Pieteikuma iesniedzējs iesniedz arī deklarāciju par to, ka pārklājuma krāsas izmaiņas (ja tās konstatē) ir šajā dokumentā norādīto vērtību robežās.

| f) | Ūdens tvaiku caurlaidība. Ja tiek apgalvots, ka āra darbiem paredzētās mūra un betona virsmu krāsas elpo, attiecīgā krāsa jāklasificē II klasē (vidēja ūdens tvaiku caurlaidība) vai augstāk saskaņā ar testēšanas rezultātiem pēc standartā EN ISO 7783-2 noteiktās metodes. Ņemot vērā tonēšanai izmantojamo krāsu lielo dažādību, šādi jātestē tikai lietotā bāzes krāsa; šī prasība neattiecas uz caurspīdīgām gruntskrāsām.

  Novērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējs iesniedz testēšanas pārskatu par rezultātiem, kas iegūti pēc standartā EN ISO 7783-2 noteiktās testēšanas metodes. |
| --- | --- |

f)

Ūdens tvaiku caurlaidība. Ja tiek apgalvots, ka āra darbiem paredzētās mūra un betona virsmu krāsas elpo, attiecīgā krāsa jāklasificē II klasē (vidēja ūdens tvaiku caurlaidība) vai augstāk saskaņā ar testēšanas rezultātiem pēc standartā EN ISO 7783-2 noteiktās metodes. Ņemot vērā tonēšanai izmantojamo krāsu lielo dažādību, šādi jātestē tikai lietotā bāzes krāsa; šī prasība neattiecas uz caurspīdīgām gruntskrāsām.

Novērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējs iesniedz testēšanas pārskatu par rezultātiem, kas iegūti pēc standartā EN ISO 7783-2 noteiktās testēšanas metodes.

| g) | Ūdens caurlaidība. Ja tiek apgalvots, ka āra darbiem paredzētā mūra un betona virsmu krāsa nelaiž cauri ūdeni vai ir elastomērs, tā jāklasificē III klasē (zema šķidrumu caurlaidība) saskaņā ar testēšanas rezultātiem pēc standartā DIN EN 1062-3:1999 noteiktās metodes. Ņemot vērā tonēšanai izmantojamo krāsu lielo dažādību, šādi jātestē tikai lietotā bāzes krāsa. Visas pārējās krāsas mūra virsmām jāklasificē II klasē (vidēja šķidrumu caurlaidība) vai augstāk saskaņā ar testēšanas rezultātiem pēc standartā DIN EN 1062-3:1999 noteiktās metodes.

  Novērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējs iesniedz testēšanas pārskatu par rezultātiem, kas iegūti pēc standartā DIN EN 1062-3:1999 noteiktās testēšanas metodes. |
| --- | --- |

g)

Ūdens caurlaidība. Ja tiek apgalvots, ka āra darbiem paredzētā mūra un betona virsmu krāsa nelaiž cauri ūdeni vai ir elastomērs, tā jāklasificē III klasē (zema šķidrumu caurlaidība) saskaņā ar testēšanas rezultātiem pēc standartā DIN EN 1062-3:1999 noteiktās metodes. Ņemot vērā tonēšanai izmantojamo krāsu lielo dažādību, šādi jātestē tikai lietotā bāzes krāsa. Visas pārējās krāsas mūra virsmām jāklasificē II klasē (vidēja šķidrumu caurlaidība) vai augstāk saskaņā ar testēšanas rezultātiem pēc standartā DIN EN 1062-3:1999 noteiktās metodes.

Novērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējs iesniedz testēšanas pārskatu par rezultātiem, kas iegūti pēc standartā DIN EN 1062-3:1999 noteiktās testēšanas metodes.

| h) | Sēnīšizturība. Ja tiek apgalvots, ka āra darbiem paredzētās mūra virsmu apdares krāsas ir noturīgas pret sēnīšu iedarbību, pārklājuma kvalitātei, ko nosaka pēc standarta BS 3900:G6, jābūt 2 un augstākai (sēnīšu izplatība mazāka par 10 %). Ņemot vērā tonēšanai izmantojamo krāsu lielo dažādību, šādi jātestē tikai lietotā bāzes krāsa.

  Novērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējs iesniedz testēšanas pārskatu par rezultātiem, kas iegūti pēc standartā BS 3900:G6 noteiktās testēšanas metodes. |
| --- | --- |

h)

Sēnīšizturība. Ja tiek apgalvots, ka āra darbiem paredzētās mūra virsmu apdares krāsas ir noturīgas pret sēnīšu iedarbību, pārklājuma kvalitātei, ko nosaka pēc standarta BS 3900:G6, jābūt 2 un augstākai (sēnīšu izplatība mazāka par 10 %). Ņemot vērā tonēšanai izmantojamo krāsu lielo dažādību, šādi jātestē tikai lietotā bāzes krāsa.

Novērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējs iesniedz testēšanas pārskatu par rezultātiem, kas iegūti pēc standartā BS 3900:G6 noteiktās testēšanas metodes.

| i) | Plaisāšana. Ja tiek apgalvots, ka mūra (vai betona) virsmu krāsa ir elastomērs, attiecīgā krāsa jāklasificē A1 klasē pie 23 °C saskaņā ar testēšanas rezultātiem pēc standartā DIN EN 1062-7:2004 noteiktās metodes. Ņemot vērā tonēšanai izmantojamo krāsu lielo dažādību, šādi jātestē tikai lietotā bāzes krāsa.

  Novērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējs iesniedz testēšanas pārskatu par rezultātiem, kas iegūti pēc standartā DIN EN 1062-7:2004 noteiktās testēšanas metodes. |
| --- | --- |

i)

Plaisāšana. Ja tiek apgalvots, ka mūra (vai betona) virsmu krāsa ir elastomērs, attiecīgā krāsa jāklasificē A1 klasē pie 23 °C saskaņā ar testēšanas rezultātiem pēc standartā DIN EN 1062-7:2004 noteiktās metodes. Ņemot vērā tonēšanai izmantojamo krāsu lielo dažādību, šādi jātestē tikai lietotā bāzes krāsa.

Novērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējs iesniedz testēšanas pārskatu par rezultātiem, kas iegūti pēc standartā DIN EN 1062-7:2004 noteiktās testēšanas metodes.

| j) | Izturība pret sārmiem. Mūra virsmu krāsas un gruntskrāsas ir izturīgas pret sārmu iedarbību, ja pārklājums 24 h iztur 10 % NaOH šķīduma iedarbību pēc standartā ISO 2812-4:2007 noteiktās metodes. Novērtē pēc 24 h žāvēšanas.

  Novērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējs iesniedz testēšanas pārskatu par rezultātiem, kas iegūti pēc standartā ISO EN 2812-4:2007 noteiktās testēšanas metodes. |
| --- | --- |

j)

Izturība pret sārmiem. Mūra virsmu krāsas un gruntskrāsas ir izturīgas pret sārmu iedarbību, ja pārklājums 24 h iztur 10 % NaOH šķīduma iedarbību pēc standartā ISO 2812-4:2007 noteiktās metodes. Novērtē pēc 24 h žāvēšanas.

Novērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējs iesniedz testēšanas pārskatu par rezultātiem, kas iegūti pēc standartā ISO EN 2812-4:2007 noteiktās testēšanas metodes.

8.   Patērētāju informēšana

Uz iepakojuma jābūt norādītai vai tam pievienotai šādai informācijai:

| — | lietošana, substrāts un lietošanas nosacījumi, kuriem attiecīgais produkts ir paredzēts. Pie tiem pieder arī norādījumi par sagatavošanas u. c. tādiem darbiem kā pareiza substrāta virsmas sagatavošana, ieteikumi par izmantošanu āra darbiem (attiecīgos gadījumos) vai par ieteicamo temperatūru, |
| --- | --- |

—

lietošana, substrāts un lietošanas nosacījumi, kuriem attiecīgais produkts ir paredzēts. Pie tiem pieder arī norādījumi par sagatavošanas u. c. tādiem darbiem kā pareiza substrāta virsmas sagatavošana, ieteikumi par izmantošanu āra darbiem (attiecīgos gadījumos) vai par ieteicamo temperatūru,

| — | ieteikumi par izmantojamajiem tīrīšanas līdzekļiem un par atkritumu pareizu apsaimniekošanu (ūdens piesārņojuma ierobežošanai). Šiem ieteikumiem ir jābūt konkrētajam produktam un lietojumam atbilstošiem, un šim nolūkam var izmantot arī attiecīgas piktogrammas, |
| --- | --- |

—

ieteikumi par izmantojamajiem tīrīšanas līdzekļiem un par atkritumu pareizu apsaimniekošanu (ūdens piesārņojuma ierobežošanai). Šiem ieteikumiem ir jābūt konkrētajam produktam un lietojumam atbilstošiem, un šim nolūkam var izmantot arī attiecīgas piktogrammas,

| — | ieteikumi par produkta glabāšanas apstākļiem pēc iepakojuma atvēršanas (lai samazinātu cieto atkritumu rašanos), ja vajadzīgs, norādot arī attiecīgus drošības pasākumus, |
| --- | --- |

—

ieteikumi par produkta glabāšanas apstākļiem pēc iepakojuma atvēršanas (lai samazinātu cieto atkritumu rašanos), ja vajadzīgs, norādot arī attiecīgus drošības pasākumus,

| — | par pārklājumiem tumšākos toņos, uz kuriem neattiecas 7. kritērija a) punkts, norādījumi par gruntskrāsas vai bāzes krāsas pareizu izvēli un lietošanu (ja iespējams, ar Eiropas ekomarķējumu), |
| --- | --- |

—

par pārklājumiem tumšākos toņos, uz kuriem neattiecas 7. kritērija a) punkts, norādījumi par gruntskrāsas vai bāzes krāsas pareizu izvēli un lietošanu (ja iespējams, ar Eiropas ekomarķējumu),

| — | paziņojums, ka ar neizlietoto krāsu jārīkojas tā, lai nepiesārņotu vidi, un tāpēc to nevar izmest sadzīves atkritumos vai izliet. No vietējām iestādēm jābūt saņemtiem norādījumiem par šādu atkritumu savākšanu un apsaimniekošanu, |
| --- | --- |

—

paziņojums, ka ar neizlietoto krāsu jārīkojas tā, lai nepiesārņotu vidi, un tāpēc to nevar izmest sadzīves atkritumos vai izliet. No vietējām iestādēm jābūt saņemtiem norādījumiem par šādu atkritumu savākšanu un apsaimniekošanu,

| — | ieteikumi par krāsotāja individuālās aizsardzības pasākumiem. Uz iepakojuma jābūt vai iepakojumam jāpievieno šāds (vai līdzīgs) uzraksts:
  “Sīkāk par to, kāpēc tieši šim ražojumam piešķirta “ekopuķīte”, varat uzzināt tīmekļa vietnē: http://ec.europa.eu/environment/ecolabel.” |
| --- | --- |

—

ieteikumi par krāsotāja individuālās aizsardzības pasākumiem. Uz iepakojuma jābūt vai iepakojumam jāpievieno šāds (vai līdzīgs) uzraksts:

“Sīkāk par to, kāpēc tieši šim ražojumam piešķirta “ekopuķīte”, varat uzzināt tīmekļa vietnē: http://ec.europa.eu/environment/ecolabel.”

Novērtēšana un verifikācija. Kopā ar pieteikumu jāiesniedz produkta iepakojuma paraugs un attiecīga deklarācija par atbilstību šiem kritērijiem.

9.   Ekomarķējumā norādāmā informācija

Ekomarķējuma 2. ailē jābūt šādam tekstam:

| — | ļoti piemērots izmantošanai āra darbiem, |
| --- | --- |

—

ļoti piemērots izmantošanai āra darbiem,

| — | bīstamas vielas satur ierobežotā daudzumā, |
| --- | --- |

—

bīstamas vielas satur ierobežotā daudzumā,

| — | zems šķīdinātāju saturs. |
| --- | --- |

—

zems šķīdinātāju saturs.

Novērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējs iesniedz ražojuma iepakojuma paraugu, uz kura ir attiecīgais marķējums, kā arī deklarāciju par atbilstību šim kritērijam.

---

(1)  OV L 396, 30.12.2006., 1. lpp.

(2)  OV L 143, 30.4.2004., 87. lpp.

(3)  OV L 200, 30.7.1999., 1. lpp.

(4)  OV 196, 16.8.1967., 1. lpp.

(5)  Eiropas Komisija 2007. gada 27. jūnijā pieņēmusi priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par vielu un maisījumu klasificēšanu, marķēšanu un iepakošanu un ar ko groza Direktīvu 67/548/EEK un Regulu (EK) Nr. 1907/2006 (COM(2007) 355, galīgā redakcija). Sīkāk par esošās sistēmas un klasifikācijas GHS sistēmas pārklāšanos sk. pieņemtā priekšlikuma VII pielikumu III sējumā: http://ec.europa.eu/enterprise/reach/docs/ghs/ghs_prop_vol_iii_en.pdf

(6)  Apvienoto Nāciju Organizācijas Bīstamo kravu transporta un ķīmisko vielu klasifikācijas un marķējuma globāli harmonizētās sistēmas ekspertu komiteja: http://www.unece.org/trans/main/dgdb/dgcomm/ac10rep.html

(7)  Skatīt 5. zemsvītras piezīmi.

---

| 14.7.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 181/39 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 181/39

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2008. gada 13. augusts)

par ekoloģiskajiem kritērijiem Kopienas ekomarķējuma piešķiršanai iekštelpu krāsām un lakām

(izziņots ar dokumenta numuru C(2008) 4453)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2009/544/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 17. jūlija Regulu (EK) Nr. 1980/2000 par pārskatīto Kopienas ekoetiķetes piešķiršanas programmu (1) un jo īpaši tās 6. panta 1. punkta otro daļu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1980/2000 Kopienas ekomarķējumu var piešķirt ražojumiem ar tādām īpašībām, kuras var nodrošināt būtisku uzlabojumu saistībā ar galvenajiem vides aspektiem. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1980/2000 Kopienas ekomarķējumu var piešķirt ražojumiem ar tādām īpašībām, kuras var nodrošināt būtisku uzlabojumu saistībā ar galvenajiem vides aspektiem.

| (2) | Regulā (EK) Nr. 1980/2000 paredzēts atbilstīgi ražojumu grupām noteikt īpašus ekomarķējuma kritērijus, kuru projektu izstrādā Eiropas Savienības Ekomarķējuma komiteja. |
| --- | --- |

(2)

Regulā (EK) Nr. 1980/2000 paredzēts atbilstīgi ražojumu grupām noteikt īpašus ekomarķējuma kritērijus, kuru projektu izstrādā Eiropas Savienības Ekomarķējuma komiteja.

| (3) | Tajā arī paredzēts, ka ekomarķējuma kritēriji, kā arī ar tiem saistītās vērtēšanas un verifikācijas prasības ir laikus jāpārskata pirms katrai ražojumu grupai noteikto kritēriju spēkā esības termiņa beigām. |
| --- | --- |

(3)

Tajā arī paredzēts, ka ekomarķējuma kritēriji, kā arī ar tiem saistītās vērtēšanas un verifikācijas prasības ir laikus jāpārskata pirms katrai ražojumu grupai noteikto kritēriju spēkā esības termiņa beigām.

| (4) | Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1980/2000 ir laikus pārskatīti ekoloģiskie kritēriji un ar tiem saistītās attiecīgās novērtēšanas un verifikācijas prasības, kas paredzētas Komisijas 2002. gada 3. septembra Lēmumā 2002/739/EK ar ko nosaka pārskatītus ekoloģiskos kritērijus Kopienas ekomarķējuma piešķiršanai iekštelpu krāsām un lakām un groza Lēmumu 1999/10/EK (2). Šie ekoloģiskie kritēriji un attiecīgās novērtēšanas un verifikācijas prasības ir spēkā līdz 2009. gada 28. februārim. |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1980/2000 ir laikus pārskatīti ekoloģiskie kritēriji un ar tiem saistītās attiecīgās novērtēšanas un verifikācijas prasības, kas paredzētas Komisijas 2002. gada 3. septembra Lēmumā 2002/739/EK ar ko nosaka pārskatītus ekoloģiskos kritērijus Kopienas ekomarķējuma piešķiršanai iekštelpu krāsām un lakām un groza Lēmumu 1999/10/EK (2). Šie ekoloģiskie kritēriji un attiecīgās novērtēšanas un verifikācijas prasības ir spēkā līdz 2009. gada 28. februārim.

| (5) | Ņemot vērā pārskatīšanas rezultātus, zinātnes atziņu attīstības un tirgus norišu dēļ ir lietderīgi grozīt ražojumu grupas definīciju un noteikt jaunus ekoloģiskos kritērijus. |
| --- | --- |

(5)

Ņemot vērā pārskatīšanas rezultātus, zinātnes atziņu attīstības un tirgus norišu dēļ ir lietderīgi grozīt ražojumu grupas definīciju un noteikt jaunus ekoloģiskos kritērijus.

| (6) | Tāpēc Lēmums 2002/739/EK ir jāatceļ. |
| --- | --- |

(6)

Tāpēc Lēmums 2002/739/EK ir jāatceļ.

| (7) | Šiem ekoloģiskajiem kritērijiem un ar tiem saistītajām vērtēšanas un verifikācijas prasībām jāpaliek spēkā līdz četriem gadiem no šā lēmuma paziņošanas dienas. |
| --- | --- |

(7)

Šiem ekoloģiskajiem kritērijiem un ar tiem saistītajām vērtēšanas un verifikācijas prasībām jāpaliek spēkā līdz četriem gadiem no šā lēmuma paziņošanas dienas.

| (8) | Lai ražotājiem, kuru iekštelpu krāsām un lakām piešķirts ekomarķējums pirms 2008. gada 18. augusta vai kuri iesnieguši pieteikumu tā saņemšanai pirms 2008. gada 18. augusta, dotu pietiekamu laiku savas produkcijas pielāgošanai pārskatītajiem kritērijiem un prasībām, ir jānosaka pārejas periods. Juridiskās noteiktības labad līdz 2009. gada 28. februārim ražotājiem jādod iespēja iesniegt pieteikumus saskaņā ar kritērijiem, kas noteikti Lēmumā 2002/739/EK, vai saskaņā ar kritērijiem, kas noteikti šajā lēmumā. Pēc šā datuma ir spēkā tikai šajā lēmumā noteiktie kritēriji. |
| --- | --- |

(8)

Lai ražotājiem, kuru iekštelpu krāsām un lakām piešķirts ekomarķējums pirms 2008. gada 18. augusta vai kuri iesnieguši pieteikumu tā saņemšanai pirms 2008. gada 18. augusta, dotu pietiekamu laiku savas produkcijas pielāgošanai pārskatītajiem kritērijiem un prasībām, ir jānosaka pārejas periods. Juridiskās noteiktības labad līdz 2009. gada 28. februārim ražotājiem jādod iespēja iesniegt pieteikumus saskaņā ar kritērijiem, kas noteikti Lēmumā 2002/739/EK, vai saskaņā ar kritērijiem, kas noteikti šajā lēmumā. Pēc šā datuma ir spēkā tikai šajā lēmumā noteiktie kritēriji.

| (9) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi komiteja, kura izveidota ar Regulas (EK) Nr. 1980/2000 17. pantu, |
| --- | --- |

(9)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi komiteja, kura izveidota ar Regulas (EK) Nr. 1980/2000 17. pantu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

1.   Saskaņā ar 2. punktu ražojumu grupā “iekštelpu krāsas un lakas” ietilpst iekštelpu dekoratīvās apdares krāsas un lakas, koksnes aizsargpārklājumu materiāli un līdzīgi produkti, kas paredzēti gan neprofesionāliem, gan profesionāliem lietotājiem.

Ražojumu grupā, inter alia, ietilpst grīdas segumi un grīdas krāsas, tonēti produkti, kurus pēc neprofesionālu vai profesionālu lietotāju pasūtījuma tonējuši to izplatītāji, tonēšanas sistēmas, dekoratīvās apdares krāsas šķidrumu vai pastu veidā, kuras, ievērojot patērētāju vajadzības, ražotājs iepriekš sagatavojis, tonējis vai pagatavojis, kā arī gruntskrāsas un pamatnes krāsas šo produktu sistēmām.

2.   “Krāsa” ir pārklājuma materiāls ar pigmentu šķidruma, pastas vai pulvera veidā, kas uz substrāta veido necaurspīdīgu aizsargpārklājumu, dekoratīvu pārklājumu vai pārklājumu ar kādām konkrētām tehniskām īpašībām.

“Laka” ir caurspīdīgs pārklājuma materiāls, kas uz substrāta veido caurspīdīgu aizsargpārklājumu, dekoratīvu pārklājumu vai pārklājumu ar kādām konkrētām tehniskām īpašībām.

“Dekoratīvās apdares krāsas un lakas” ir tādas krāsas un lakas, kuras izmanto ēku, to rotājumu un konstrukcijas elementu dekoratīvajai apdarei un aizsargpārklājumiem. Tās klāj tieši uz vietas. Tās galvenokārt izmanto dekoratīvai apdarei, lai gan tām ir arī aizsardzības funkcija.

“Koksnes aizsargpārklājumi” (lazūras) ir pārklājuma materiāli, kas veido caurspīdīgu vai daļēji caurspīdīgu pārklājumu, ko izmanto koka virsmu dekoratīvajai apdarei un koksnes aizsardzībai pret atmosfēras iedarbību, tādējādi atvieglojot to uzturēšanu.

“Tonēšanas sistēmas” ir tonētu krāsu pagatavošanas metode, “bāzi” sajaucot ar krāsvielām.

3.   Ražojumu grupā nav iekļauti šādi izstrādājumi:

| a) | pretkorozijas pārklājumi; |
| --- | --- |

a)

pretkorozijas pārklājumi;

| b) | zemūdens daļu pretapauguma pārklājumi; |
| --- | --- |

b)

zemūdens daļu pretapauguma pārklājumi;

| c) | koksnes aizsardzības līdzekļi; |
| --- | --- |

c)

koksnes aizsardzības līdzekļi;

| d) | pārklājumi, kas tiek izmantoti īpašiem rūpnieciskiem vai profesionāliem mērķiem, tostarp īpaši izturīgi pārklājumi; |
| --- | --- |

d)

pārklājumi, kas tiek izmantoti īpašiem rūpnieciskiem vai profesionāliem mērķiem, tostarp īpaši izturīgi pārklājumi;

| e) | fasāžu pārklājumi; |
| --- | --- |

e)

fasāžu pārklājumi;

| f) | produkti, kuri galvenokārt paredzēti izmantošanai āra darbiem un kurus pārdod šādiem nolūkiem. |
| --- | --- |

f)

produkti, kuri galvenokārt paredzēti izmantošanai āra darbiem un kurus pārdod šādiem nolūkiem.

2. pants

1.   Lai krāsām un lakām, saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1980/2000 un ievērojot šā panta 2. un 3. punkta noteikumus, piešķirtu Kopienas ekomarķējumu, tām jāietilpst 1. pantā noteiktajā ražojumu grupā “iekštelpu krāsas un lakas” un tām jāatbilst šā lēmuma pielikumā izklāstītajiem ekoloģiskajiem kritērijiem.

2.   Īpašiem lietojumiem paredzētajiem ķīmiski cietējošiem divkomponentu speciālajiem pārklājumiem jāatbilst šādām prasībām:

| a) | to abiem komponentiem katram atsevišķi jāatbilst pielikumā noteiktajiem ekoloģiskajiem kritērijiem (izņemot kritēriju par gaistošiem organiskajiem savienojumiem, GOS); |
| --- | --- |

a)

to abiem komponentiem katram atsevišķi jāatbilst pielikumā noteiktajiem ekoloģiskajiem kritērijiem (izņemot kritēriju par gaistošiem organiskajiem savienojumiem, GOS);

| b) | tiem jābūt pievienotai informācijai par to, ka sastāvdaļas nedrīkst izmantot atsevišķi vai maisījumos ar citiem produktiem; |
| --- | --- |

b)

tiem jābūt pievienotai informācijai par to, ka sastāvdaļas nedrīkst izmantot atsevišķi vai maisījumos ar citiem produktiem;

| c) | produktam jāatbilst ekoloģiskajiem kritērijiem arī lietošanai sagatavotā veidā, tostarp par GOS noteiktajam kritērijam. |
| --- | --- |

c)

produktam jāatbilst ekoloģiskajiem kritērijiem arī lietošanai sagatavotā veidā, tostarp par GOS noteiktajam kritērijam.

3.   Pārklājumu materiāliem, kurus pārdod izmantošanai iekštelpās un arī āra apdares darbiem, jāatbilst gan šajā lēmumā iekštelpu krāsām un lakām noteiktajiem kritērijiem, gan kritērijiem, kas āra apdares darbiem paredzētajām krāsām un lakām noteikti Komisijas Lēmumā 2009/543/EK (3).

3. pants

Ražojumu grupai “iekštelpu krāsas un lakas” noteiktie ekoloģiskie kritēriji un ar tiem saistītās vērtēšanas un verifikācijas prasības ir spēkā četrus gadus no šā lēmuma spēkā stāšanās dienas.

4. pants

Administratīviem mērķiem ražojumu grupai “iekštelpu krāsas un lakas” piešķir kodu “07”.

5. pants

Lēmums 2002/739/EK ir atcelts.

6. pants

1.   Līdz 2009. gada 28. februārim var turpināt izmantot ekomarķējumu, kas produktiem, kuri pieskaitāmi pie ražojumu grupas “iekštelpu krāsas un lakas”, piešķirts līdz 2008. gada 18. augustam.

2.   Pie ražojumu grupas “iekštelpu krāsas un lakas” pieskaitāmajiem produktiem, par kuriem pieteikumi ekomarķējuma saņemšanai iesniegti līdz 2008. gada 18. augustam, ekomarķējumu piešķir saskaņā ar Lēmumu 2002/739/EK. Šādos gadījumos šo ekomarķējumu var lietot līdz 2009. gada 28. februārim.

3.   Pie ražojumu grupas “iekštelpu krāsas un lakas” pieskaitāmajiem produktiem, par kuriem pieteikumus ekomarķējuma saņemšanai iesniedz laikā no 2008. gada 18. augustam līdz 2009. gada 1. martam, ekomarķējumu var piešķirt pēc Lēmumā 2002/739/EK paredzētajiem kritērijiem vai kritērijiem, kuri noteikti šajā lēmumā.

Ja pieteikums iesniegts saskaņā ar Lēmumā 2002/739/EK paredzētajiem kritērijiem, ekomarķējumu var izmantot līdz 2009. gada 28. februārim.

7. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2008. gada 13. augustā

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Olli REHN

---

(1)  OV L 237, 21.9.2000., 1. lpp.

1

(2)  OV L 236, 4.9.2002., 4. lpp.

2

(3)  Skatīt šā Oficiālā Vēstneša 27. lpp.

3

Oficiālā Vēstneša

---

PIELIKUMS

A.   PAMATPRINCIPI

Kritēriju noteikšanas mērķi

Šo kritēriju mērķis ir:

| — | veicināt produktu efektīvu izmantošanu un iespējami samazināt atkritumu rašanos, |
| --- | --- |

—

veicināt produktu efektīvu izmantošanu un iespējami samazināt atkritumu rašanos,

| — | samazināt videi radīto risku un citus riskus (piemēram, troposfēras ozona uzkrāšanos), samazinot šķīdinātāju emisijas, |
| --- | --- |

—

samazināt videi radīto risku un citus riskus (piemēram, troposfēras ozona uzkrāšanos), samazinot šķīdinātāju emisijas,

| — | samazināt toksisku vai citādu piesārņojošu vielu izplūdes ūdeņos. Kritēriji ir noteikti līmeņos, kas veicina to, ka tiek marķētas tādas iekštelpu krāsas un lakas, kuru ietekme uz vidi ir neliela. |
| --- | --- |

—

samazināt toksisku vai citādu piesārņojošu vielu izplūdes ūdeņos. Kritēriji ir noteikti līmeņos, kas veicina to, ka tiek marķētas tādas iekštelpu krāsas un lakas, kuru ietekme uz vidi ir neliela.

Vērtēšanas un verifikācijas prasības

Konkrētas novērtēšanas un verifikācijas prasības norādītas katram kritērijam atsevišķi.

Gadījumos, kad pieteikuma iesniedzējam jāiesniedz deklarācijas, dokumentācija, analīžu rezultāti, testēšanas pārskati vai citas liecības par kritēriju ievērošanu, tos var izdot pats pieteikuma iesniedzējs un/vai tā piegādātāji, un/vai attiecīgi piegādātāju piegādātāji u. c.

Attiecīgos gadījumos var izmantot citas, konkrētajam kritērijam nenorādītas testēšanas metodes, ja tās kā līdzvērtīgas ir akceptējusi kompetentā iestāde, kas izskata pieteikumu.

Attiecīgos gadījumos kompetentās iestādes var pieprasīt papildus iesniegt apstiprinošus dokumentus un var veikt neatkarīgas pārbaudes.

Kompetentajām iestādēm, izskatot pieteikumus un uzraugot atbilstību kritērijiem, ir ieteicams ņemt vērā atzītu vides vadības sistēmu, piemēram, EMAS vai EN ISO 14001 īstenošanu (piezīme: šādas vadības sistēmas ieviest nav obligāti).

Ja kritērijos minētas sastāvdaļas, ar tām saprot vielas un preparātus. Attiecīgās vielu un preparātu definīcijas noteiktas REACH regulā (Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1907/2006 (1)).

Kompetentajai iestādei pieteikuma iesniedzējs par visām izmantojamajām vielām sniedz precīzas ziņas par attiecīgo produktu sastāvu. Ja kritērijā nav norādīta attiecīgi zemāka koncentrācija, jāsniedz ziņas par visām vielām un piemaisījumiem, kuru masas koncentrācija ir lielāka par 0,01 %.

B.   EKOLOĢISKIE KRITĒRIJI

Visi kritēriji attiecas uz krāsām un lakām iepakojumā, izņemot 3. kritēriju par GOS pieļaujamajām koncentrācijām. Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2004/42/EK (2) maksimāli pieļaujamās GOS koncentrācijas attiecas uz lietošanai gatavu produktu, un tāpēc maksimālais GOS saturs jāaprēķina, ņemot vērā iespējamās piedevas, piemēram, krāsvielas vai atšķaidītājus. Šiem aprēķiniem vajadzīgi izejvielu piegādātāju dati par cietvielu un GOS saturu produktā, kā arī tā blīvumu.

1. un 2. kritērijs attiecas tikai uz baltajām krāsām un krāsām gaišos toņos (tostarp apdares krāsām, gruntskrāsām, pamatnes krāsām un/vai starpproduktiem).

Tonēšanas sistēmām 1. un 2. kritērijs attiecas tikai uz balto bāzes krāsu (bāzi, kas satur galvenokārt TiO2). Gadījumos, kad baltas krāsas bāzei nav iespējams panākt prasības ievērošanu par 98 % necaurredzamību pie viena litra segtspējas vismaz 8 m2 saskaņā ar 7. kritērija a) punktu, atbilstība šim kritērijam jāpanāk ar tonēšanu līdz standartkrāsai RAL 9010.

1. un 2. kritērijs neattiecas uz caurspīdīgiem pārklājumiem.

1.   Baltie pigmenti

Baltā pigmenta saturs (baltie neorganiskie pigmenti ar refrakcijas koeficientu, lielāku par 1,8). Krāsu baltā pigmenta saturam jābūt mazākam par vai vienādam ar 36 g/m2 izžuvušā pārklājumā ar 98 % necaurredzamību. Šī prasība neattiecas uz lakām un koksnes aizsargpārklājumu materiāliem.

Novērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējs iesniedz deklarāciju par to, ka balto pigmentu neizmanto, vai dokumentāciju par baltā pigmenta saturu krāsā un tās segtspēju, pievienojot precīzus aprēķinus, kuri liecina par šā kritērija ievērošanu.

2.   Titāna dioksīds

Titāna dioksīds. Titāna dioksīda pigmenta ražošanas atkritumu emisijas un izplūdes nedrīkst pārsniegt šādas vērtības (saskaņā ar Atsauces dokumentu par labākajiem pieejamajiem tehniskajiem paņēmieniem lieltonnāžas neorganisko vielu ražošanai (2007. g. augusts)):

| — | SOx emisijas (izsakot SO2) – 252 mg/m2 izžuvuša pārklājuma (98 % necaurredzamība), |
| --- | --- |

—

SOx emisijas (izsakot SO2) – 252 mg/m2 izžuvuša pārklājuma (98 % necaurredzamība),

| — | sulfātu atkritumi – 18 g/m2 izžuvuša pārklājuma (98 % necaurredzamība), |
| --- | --- |

—

sulfātu atkritumi – 18 g/m2 izžuvuša pārklājuma (98 % necaurredzamība),

| — | hlorīdu atkritumi – 3,7 g/m2, 6,4 g/m2 un 11,9 g/m2 izžuvuša pārklājuma (98 % necaurredzamība) attiecīgi dabīgajam rutilam, sintētiskajam rutilam un rutila rūdām. |
| --- | --- |

—

hlorīdu atkritumi – 3,7 g/m2, 6,4 g/m2 un 11,9 g/m2 izžuvuša pārklājuma (98 % necaurredzamība) attiecīgi dabīgajam rutilam, sintētiskajam rutilam un rutila rūdām.

Novērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējs iesniedz deklarāciju par to, ka titāna dioksīdu neizmanto, vai dokumentāciju, kurā šiem parametriem norādīti attiecīgie atkritumu emisiju un izplūžu līmeņi, titāna dioksīda saturs produktā un tā segtspēja, pievienojot precīzus aprēķinus, kuri liecina par šā kritērija ievērošanu.

3.   Gaistoši organiskie savienojumi (GOS)

GOS saturs nedrīkst būt augstāks par:

| Produkta klasifikācija (Direktīva 2004/42/EK) | GOS satura robežvērtības (g/l, tostarp ūdenī) |
| --- | --- |
| Matēta krāsa (sienām/griestiem) (Atstarošanas spīdums < 25@60 °) | 15 |
| Krāsa ar spīdumu (sienām/griestiem) (Atstarošanas spīdums > 25@60 °) | 60 |
| Ēku iekšējā rotājuma un apšuvuma krāsas kokam un metālam, ieskaitot pamatnes krāsas | 90 |
| Iekšējo rotājumu lakas un koksnes aizsardzības līdzekļi, ieskaitot necaurspīdīgus aizsargpārklājumu materiālus | 75 |
| Plānu pārklājuma plēvīti veidojoši koksnes aizsardzības līdzekļi iekšējās apdares darbiem | 75 |
| Gruntskrāsas | 15 |
| Saistošās gruntskrāsas | 15 |
| Vienkomponenta speciālie pārklājumi | 100 |
| Divkomponentu ķīmiski cietējoši speciālie pārklājumi tādiem lietojumiem kā grīdas | 100 |
| Dekoratīvie pārklājumi | 90 |

Produkta klasifikācija (Direktīva 2004/42/EK)

GOS satura robežvērtības (g/l, tostarp ūdenī)

Matēta krāsa (sienām/griestiem) (Atstarošanas spīdums < 25@60 °)

15

Krāsa ar spīdumu (sienām/griestiem) (Atstarošanas spīdums > 25@60 °)

60

Ēku iekšējā rotājuma un apšuvuma krāsas kokam un metālam, ieskaitot pamatnes krāsas

90

Iekšējo rotājumu lakas un koksnes aizsardzības līdzekļi, ieskaitot necaurspīdīgus aizsargpārklājumu materiālus

75

Plānu pārklājuma plēvīti veidojoši koksnes aizsardzības līdzekļi iekšējās apdares darbiem

75

Gruntskrāsas

15

Saistošās gruntskrāsas

15

Vienkomponenta speciālie pārklājumi

100

Divkomponentu ķīmiski cietējoši speciālie pārklājumi tādiem lietojumiem kā grīdas

100

Dekoratīvie pārklājumi

90

Šajā kontekstā saskaņā ar Direktīvu 2004/42/EK gaistoši organiskie savienojumi (GOS) ir visas vielas, kuru vārīšanās sākuma temperatūra standartapstākļos pie 101,3 kPa spiediena ir mazāka par vai vienāda ar 250 °C. Nosakot GOS satura robežvērtības, izmantotas direktīvā minētās krāsu un laku apakškategorijas. Šeit norādīti tikai iekštelpās izmantojamo pārklājumu materiālu veidi.

Novērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējs iesniedz deklarāciju par atbilstību šim kritērijam. Pieteikuma iesniedzējs visiem produktiem norāda GOS saturu.

4.   Gaistošie aromātiskie ogļūdeņraži (GAO)

Produktiem nedrīkst tieši pievienot gaistošus aromātiskos ogļūdeņražus pirms tonēšanas vai to tonēšanas laikā (ja to veic), tomēr var pievienot GAO saturošas sastāvdaļas tādā daudzumā, lai GAO masas daļa gatavajā produktā nepārsniegtu 0,1 %.

Šajā kontekstā saskaņā ar Direktīvu 2004/42/EK gaistoši aromātiskie ogļūdeņraži (GAO) ir gaistošie organiskie savienojumi, kuru vārīšanās sākuma temperatūra standartapstākļos pie 101,3 kPa spiediena ir mazāka par vai vienāda ar 250 °C un kuru molekulu struktūrā ietilpst vismaz viens aromātiskais cikls.

Novērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējs iesniedz deklarāciju par atbilstību šim kritērijam, kurā paziņots, ka GAO nav pievienots citādi kā tos saturošu pusfabrikātu sastāvdaļu veidā, un attiecīgos gadījumos arī sastāvdaļu piegādātāju deklarācijas, kurās apstiprināts šo sastāvdaļu GAO saturs.

5.   Smagie metāli

Par produktu vai tonēšanas krāsvielu (attiecīgos gadījumos) sastāvdaļu nedrīkst izmantot šādus smagos metālus vai to savienojumus (kā individuālas vielas vai kāda lietotā preparāta sastāvdaļas): kadmijs, svins, hroms(VI), dzīvsudrabs, arsēns, bārijs (izņemot bārija sulfātu), selēns, antimons.

Kā sastāvdaļu nedrīkst pievienot arī kobaltu, izņemot kobalta sāļus, kurus izmanto par sikatīviem alkīdkrāsu sastāvā. Tos var lietot koncentrācijās, kas gatavajā produktā nav augstākas par 0,05 % (masas), izsakot metāliska kobalta veidā. Šī prasība neattiecas arī uz pigmentu sastāvā esošo kobaltu.

Pieļaujams, ka sastāvdaļas šos metālus satur zīmju veidā līdz 0,01 % (masas) kā piemaisījumus no izejvielām.

Novērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējs iesniedz deklarāciju par atbilstību šim kritērijam un (vajadzības gadījumā) arī sastāvdaļu piegādātāju deklarācijas.

6.   Bīstamas vielas

| a) | Produkts. Produkts nevar būt klasificēts kā ļoti toksisks, toksisks, videi bīstams, reprodukcijai toksisks, kaitīgs, kodīgs, mutagēns vai kairinošs (tikai gadījumos, kad tas saistīts ar sastāvdaļām, kuras marķētas ar R43) saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 1999/45/EK (3) pirms tonēšanas vai pēc tās (ja vajadzīgs).

  Novērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējam jāiesniedz deklarācija par šā kritērija ievērošanu un produkta drošības datu lapa, kas atbilst REACH regulas II pielikumā noteiktajām prasībām. |
| --- | --- |

a)

Produkts. Produkts nevar būt klasificēts kā ļoti toksisks, toksisks, videi bīstams, reprodukcijai toksisks, kaitīgs, kodīgs, mutagēns vai kairinošs (tikai gadījumos, kad tas saistīts ar sastāvdaļām, kuras marķētas ar R43) saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 1999/45/EK (3) pirms tonēšanas vai pēc tās (ja vajadzīgs).

Novērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējam jāiesniedz deklarācija par šā kritērija ievērošanu un produkta drošības datu lapa, kas atbilst REACH regulas II pielikumā noteiktajām prasībām.

| b) | Sastāvdaļas (ļoti toksiskas, toksiskas, kancerogēnas, mutagēnas, reprodukcijai toksiskas). Nevar izmantot sastāvdaļas, arī tonēšanai (ja vajadzīgs), kuras pieteikuma iesniegšanas laikā atbilst klasifikācijas kritērijiem šādām riska frāzēm (vai to kombinācijām):






  — | R23 (toksisks ieelpojot), |
| --- | --- | --- |

b)

Sastāvdaļas (ļoti toksiskas, toksiskas, kancerogēnas, mutagēnas, reprodukcijai toksiskas). Nevar izmantot sastāvdaļas, arī tonēšanai (ja vajadzīgs), kuras pieteikuma iesniegšanas laikā atbilst klasifikācijas kritērijiem šādām riska frāzēm (vai to kombinācijām):

—

R23 (toksisks ieelpojot),

| — | R24 (toksisks, nonākot saskarē ar ādu), |
| --- | --- |

—

R24 (toksisks, nonākot saskarē ar ādu),

| — | R25 (toksisks norijot), |
| --- | --- |

—

R25 (toksisks norijot),

| — | R26 (ļoti toksisks ieelpojot), |
| --- | --- |

—

R26 (ļoti toksisks ieelpojot),

| — | R27 (ļoti toksisks, nonākot saskarē ar ādu), |
| --- | --- |

—

R27 (ļoti toksisks, nonākot saskarē ar ādu),

| — | R28 (ļoti toksisks norijot), |
| --- | --- |

—

R28 (ļoti toksisks norijot),

| — | R33 (kaitīgas kumulatīvas ietekmes draudi), |
| --- | --- |

—

R33 (kaitīgas kumulatīvas ietekmes draudi),

| — | R39 (būtiski neatgriezeniskas iedarbības draudi), |
| --- | --- |

—

R39 (būtiski neatgriezeniskas iedarbības draudi),

| — | R40 (kancerogenitāte daļēji pierādīta), |
| --- | --- |

—

R40 (kancerogenitāte daļēji pierādīta),

| — | R42 (ieelpojot var izraisīt paaugstinātu jutīgumu), |
| --- | --- |

—

R42 (ieelpojot var izraisīt paaugstinātu jutīgumu),

| — | R45 (kancerogēna viela), |
| --- | --- |

—

R45 (kancerogēna viela),

| — | R46 (var radīt mantojamus ģenētiskus defektus), |
| --- | --- |

—

R46 (var radīt mantojamus ģenētiskus defektus),

| — | R48 (iespējams nopietns kaitējums veselībai pēc ilgstošas saskares), |
| --- | --- |

—

R48 (iespējams nopietns kaitējums veselībai pēc ilgstošas saskares),

| — | R49 (ieelpojot var izraisīt ļaundabīgus audzējus), |
| --- | --- |

—

R49 (ieelpojot var izraisīt ļaundabīgus audzējus),

| — | R60 (var kaitēt reproduktīvajām spējām), |
| --- | --- |

—

R60 (var kaitēt reproduktīvajām spējām),

| — | R61 (var kaitēt augļa attīstībai), |
| --- | --- |

—

R61 (var kaitēt augļa attīstībai),

| — | R62 (iespējams kaitējuma risks reproduktīvajām spējām), |
| --- | --- |

—

R62 (iespējams kaitējuma risks reproduktīvajām spējām),

| — | R63 (iespējams kaitējuma risks augļa attīstībai), |
| --- | --- |

—

R63 (iespējams kaitējuma risks augļa attīstībai),

| — | R68 (iespējams neatgriezeniskas iedarbības risks), |
| --- | --- |

—

R68 (iespējams neatgriezeniskas iedarbības risks),

saskaņā ar Padomes Direktīvu 67/548/EEK (4) vai Direktīvu 1999/45/EK. Tomēr par konservantiem ierobežotā daudzumā līdz 0,1 % no kopējās masas krāsas sastāvā var būt izmantotas aktīvās sastāvdaļas, kurām piešķirts riska apzīmējums R23, R24, R25, R26, R27, R28, R39, R40 vai R48 (vai to kombinācijas).

Otra alternatīva ir klasifikācijai izmantot globāli harmonizēto sistēmu (GHS) (5). Tādā gadījumā nevar būt izmantotas sastāvdaļas, arī tonēšanai (ja vajadzīgs), kuru klasifikācija (vai tās kombinācijas) ir šādas:

| — | akūta toksicitāte (orāli) – I, II, III kat., |
| --- | --- |

—

akūta toksicitāte (orāli) – I, II, III kat.,

| — | akūta toksicitāte (caur ādu) – I, II, III kat., |
| --- | --- |

—

akūta toksicitāte (caur ādu) – I, II, III kat.,

| — | akūta toksicitāte (ieelpojot) – I, II, III kat., |
| --- | --- |

—

akūta toksicitāte (ieelpojot) – I, II, III kat.,

| — | elpceļu sensibilizācija – I kat., |
| --- | --- |

—

elpceļu sensibilizācija – I kat.,

| — | mutagēnas vielas – I, II kat., |
| --- | --- |

—

mutagēnas vielas – I, II kat.,

| — | kancerogēnas vielas – I, II kat., |
| --- | --- |

—

kancerogēnas vielas – I, II kat.,

| — | reprodukcijai toksiskas vielas – I, II kat., |
| --- | --- |

—

reprodukcijai toksiskas vielas – I, II kat.,

| — | sistēmiska toksicitāte mērķorgāniem (vienreizēja iedarbība) – I, II kat., |
| --- | --- |

—

sistēmiska toksicitāte mērķorgāniem (vienreizēja iedarbība) – I, II kat.,

| — | sistēmiska toksicitāte mērķorgāniem (atkārtota iedarbība) – I, II kat., |
| --- | --- |

—

sistēmiska toksicitāte mērķorgāniem (atkārtota iedarbība) – I, II kat.,

kas noteikta Ķīmisko vielu klasifikācijas un marķēšanas globāli harmonizētās sistēmas ST/SG/AC.10/30 (6) un pārskatīta ST/SG/AC.10/34/Add.3. Tomēr par konservantiem ierobežotā daudzumā līdz 0,1 % no kopējās masas krāsas sastāvā var būt izmantotas aktīvās sastāvdaļas, kurām piešķirtas šādas GHS klasifikācijas kategorijas:

| — | akūta toksicitāte (orāli, caur ādu, ieelpojot) – I, II, III kat. (tikai orāli un caur ādu), |
| --- | --- |

—

akūta toksicitāte (orāli, caur ādu, ieelpojot) – I, II, III kat. (tikai orāli un caur ādu),

| — | sistēmiska toksicitāte mērķorgāniem (vienreizēja un/vai atkārtota iedarbība) – I, II kat. (vai to kombinācijas), |
| --- | --- |

—

sistēmiska toksicitāte mērķorgāniem (vienreizēja un/vai atkārtota iedarbība) – I, II kat. (vai to kombinācijas),

| — | kancerogenitāte – II kat. |
| --- | --- |

—

kancerogenitāte – II kat.

Alkīdkrāsu sastāvā līdz 0,3 % no kopējās masas var būt izmantots metiletilketoksīms.

Novērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējam jāiesniedz deklarācija par šā kritērija ievērošanu un produkta drošības datu lapa, kas atbilst REACH regulas II pielikumā noteiktajām prasībām.

| c) | Sastāvdaļas (kas bīstamas videi). Nevar izmantot sastāvdaļas, arī tonēšanai (ja vajadzīgs), vairāk par 2 % no kopējās masas, kuras pieteikuma iesniegšanas laikā atbilst klasifikācijas kritērijiem šādām riska frāzēm (vai to kombinācijām):






  — | N R50 (ļoti toksisks ūdens organismiem), |
| --- | --- | --- |

c)

Sastāvdaļas (kas bīstamas videi). Nevar izmantot sastāvdaļas, arī tonēšanai (ja vajadzīgs), vairāk par 2 % no kopējās masas, kuras pieteikuma iesniegšanas laikā atbilst klasifikācijas kritērijiem šādām riska frāzēm (vai to kombinācijām):

—

N R50 (ļoti toksisks ūdens organismiem),

| — | N R50/53 (ļoti toksisks ūdens organismiem, var radīt ilgtermiņa nevēlamu ietekmi ūdens vidē), |
| --- | --- |

—

N R50/53 (ļoti toksisks ūdens organismiem, var radīt ilgtermiņa nevēlamu ietekmi ūdens vidē),

| — | N R51/53 (ļoti toksisks ūdens organismiem, var radīt ilglaicīgu negatīvu ietekmi ūdens vidē), |
| --- | --- |

—

N R51/53 (ļoti toksisks ūdens organismiem, var radīt ilglaicīgu negatīvu ietekmi ūdens vidē),

| — | N R52/53 (bīstams ūdens organismiem, var radīt ilglaicīgu negatīvu ietekmi ūdens vidē), |
| --- | --- |

—

N R52/53 (bīstams ūdens organismiem, var radīt ilglaicīgu negatīvu ietekmi ūdens vidē),

| — | R51 (toksisks ūdens organismiem), |
| --- | --- |

—

R51 (toksisks ūdens organismiem),

| — | R52 (kaitīgs ūdens organismiem), |
| --- | --- |

—

R52 (kaitīgs ūdens organismiem),

| — | R53 (var izraisīt ilglaicīgu negatīvu ietekmi ūdens vidē), |
| --- | --- |

—

R53 (var izraisīt ilglaicīgu negatīvu ietekmi ūdens vidē),

saskaņā ar Direktīvu 67/548/EEK vai Direktīvu 1999/45/EK.

Otra alternatīva ir klasifikācijai izmantot globāli harmonizēto sistēmu (GHS) (7). Tādā gadījumā vairāk par 2 % no kopējās masas nevar būt izmantotas sastāvdaļas, arī tonēšanai (ja vajadzīgs), kuru lietošanai piešķirtas šādas klasifikācijas kategorijas.

Toksicitāte ūdens videi (un šo kategoriju kombinācijas):

| — | akūta – I, II, III kat., |
| --- | --- |

—

akūta – I, II, III kat.,

| — | hroniska – I, II, III, IV kat., |
| --- | --- |

—

hroniska – I, II, III, IV kat.,

kas noteikta Ķīmisko vielu klasifikācijas un marķēšanas globāli harmonizētās sistēmas ST/SG/AC.10/30 un pārskatīta ST/SG/AC.10/34/Add.3.

Jebkurā gadījumā visu to sastāvdaļu kopējais saturs, kuru lietošanai piešķirtas riska frāzes (vai to kombinācijas) vai GHS klasifikācijas kategorijas, nevar būt augstāks par 4 % masas.

Šī prasība neattiecas uz amonjaku un alkilamoniju.

Šī prasība neskar iepriekš 6. kritērija a) punktā noteiktās prasības ievērošanu.

Novērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējam jāiesniedz deklarācija par šā kritērija ievērošanu un par katru sastāvdaļu produkta drošības datu lapa, kas atbilst REACH regulas II pielikumā noteiktajām prasībām.

| d) | Alkilfenoletoksilāti (AFEO). Produkta sastāvā nevar būt izmantoti APEO pirms tonēšanas (ja vajadzīgs) vai tās laikā.

  Novērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējs iesniedz deklarāciju par atbilstību šim kritērijam. |
| --- | --- |

d)

Alkilfenoletoksilāti (AFEO). Produkta sastāvā nevar būt izmantoti APEO pirms tonēšanas (ja vajadzīgs) vai tās laikā.

Novērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējs iesniedz deklarāciju par atbilstību šim kritērijam.

| e) | Izotiazolinona savienojumi. Pirms tonēšanas (ja vajadzīgs) vai tās laikā izotiazolinona savienojumu saturs nevar būt augstāks par 0,05 % produkta masas. Savukārt 5-hlor-2-metil-2H-izotiazol-3-ona (EK Nr. 247-500-7) un 2-metil-2H-izotiazol-3-ona (EK Nr. 220-239-6) maisījuma (3:1) saturs nevar būt lielāks par 0,0015 % produkta masas.

  Novērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējs iesniedz deklarāciju par atbilstību šim kritērijam, norādot attiecīgos daudzumus (ja šīs vielas ir izmantotas). |
| --- | --- |

e)

Izotiazolinona savienojumi. Pirms tonēšanas (ja vajadzīgs) vai tās laikā izotiazolinona savienojumu saturs nevar būt augstāks par 0,05 % produkta masas. Savukārt 5-hlor-2-metil-2H-izotiazol-3-ona (EK Nr. 247-500-7) un 2-metil-2H-izotiazol-3-ona (EK Nr. 220-239-6) maisījuma (3:1) saturs nevar būt lielāks par 0,0015 % produkta masas.

Novērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējs iesniedz deklarāciju par atbilstību šim kritērijam, norādot attiecīgos daudzumus (ja šīs vielas ir izmantotas).

| f) | Produkta sastāvā nevar būt perfluoralkilsulfonātu (PFAS), perfluorkarbonskābju (PFKS), tostarp arī perfluoroktānskābes (PFOS) un tām līdzīgu vielu, kuras ESAO iekļāvusi to vielu sākotnējos sarakstos, kas var noārdīties līdz perfluorkarbonskābēm (PFKS), – Preliminary lists of PFOS, PFAS, PFOA, PFCA, related compounds and chemicals that may degrade to PFCA (as revised in 2007). ESAO saraksts pievienots šā kritēriju dokumenta pielikumā.

  Novērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējs iesniedz deklarāciju par atbilstību šim kritērijam. |
| --- | --- |

f)

Produkta sastāvā nevar būt perfluoralkilsulfonātu (PFAS), perfluorkarbonskābju (PFKS), tostarp arī perfluoroktānskābes (PFOS) un tām līdzīgu vielu, kuras ESAO iekļāvusi to vielu sākotnējos sarakstos, kas var noārdīties līdz perfluorkarbonskābēm (PFKS), – Preliminary lists of PFOS, PFAS, PFOA, PFCA, related compounds and chemicals that may degrade to PFCA (as revised in 2007). ESAO saraksts pievienots šā kritēriju dokumenta pielikumā.

Novērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējs iesniedz deklarāciju par atbilstību šim kritērijam.

| g) | Formaldehīds. Nevar būt izmantotas brīva formaldehīda piedevas. Piedevas, kas izdala formaldehīdu, var būt pievienotas produktā tādā daudzumā, lai nodrošinātu, ka kopējais brīva formaldehīda kopējais saturs pēc tonēšanas (ja vajadzīgs), nepārsniedz 0,001 % tā masas.

  Novērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējs iesniedz deklarāciju par atbilstību šim kritērijam. Pieteikuma iesniedzējam papildus jāiesniedz piegādātāju iesniegtie izejvielu sastāva analīžu rezultāti, kas iegūti, izmantojot VdL-RL 03 testēšanas metodi (VdL Guide-line03) “Formaldehīda koncentrācijas noteikšana gatavajā produkcijā pēc acetilacetona metodes” (In-can concentration of formaldehyde determined by the acetyl-acetone method), kā arī aprēķinus, izmantojot gatavā produkta analīžu datus, kuri liecina, ka formaldehīdu izdalošo vielu radītā formaldehīda iespējamā maksimālā koncentrācija nepārsniedz 0,001 % tā masas. Otra iespēja, kā noteikt formaldehīdu izdalošo vielu radītā formaldehīda koncentrāciju gatavajā produktā, ir izmantot kādu augstas izšķirtspējas šķidrumu hromatogrāfijas (HPLC) standartmetodi. |
| --- | --- |

g)

Formaldehīds. Nevar būt izmantotas brīva formaldehīda piedevas. Piedevas, kas izdala formaldehīdu, var būt pievienotas produktā tādā daudzumā, lai nodrošinātu, ka kopējais brīva formaldehīda kopējais saturs pēc tonēšanas (ja vajadzīgs), nepārsniedz 0,001 % tā masas.

Novērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējs iesniedz deklarāciju par atbilstību šim kritērijam. Pieteikuma iesniedzējam papildus jāiesniedz piegādātāju iesniegtie izejvielu sastāva analīžu rezultāti, kas iegūti, izmantojot VdL-RL 03 testēšanas metodi (VdL Guide-line03) “Formaldehīda koncentrācijas noteikšana gatavajā produkcijā pēc acetilacetona metodes” (In-can concentration of formaldehyde determined by the acetyl-acetone method), kā arī aprēķinus, izmantojot gatavā produkta analīžu datus, kuri liecina, ka formaldehīdu izdalošo vielu radītā formaldehīda iespējamā maksimālā koncentrācija nepārsniedz 0,001 % tā masas. Otra iespēja, kā noteikt formaldehīdu izdalošo vielu radītā formaldehīda koncentrāciju gatavajā produktā, ir izmantot kādu augstas izšķirtspējas šķidrumu hromatogrāfijas (HPLC) standartmetodi.

| h) | Halogēnus saturoši organiskie šķīdinātāji. Neskarot 6. kritērija a), b) un c) punktā noteikto, produkta sastāvā pirms tonēšanas vai tās laikā (ja vajadzīgs) var būt izmantoti tikai tādi halogēnus saturoši savienojumi ar novērtētu lietošanas risku, kas saskaņā ar Direktīvām 67/548/EEK un 1999/45/EK netiek klasificēti ar šādām riska frāzēm (vai to kombinācijām): R26/27, R45, R48/20/22, R50, R51, R52, R53, R50/53, R51/53, R52/53 un R59.

  Novērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējs iesniedz deklarāciju par atbilstību šim kritērijam. |
| --- | --- |

h)

Halogēnus saturoši organiskie šķīdinātāji. Neskarot 6. kritērija a), b) un c) punktā noteikto, produkta sastāvā pirms tonēšanas vai tās laikā (ja vajadzīgs) var būt izmantoti tikai tādi halogēnus saturoši savienojumi ar novērtētu lietošanas risku, kas saskaņā ar Direktīvām 67/548/EEK un 1999/45/EK netiek klasificēti ar šādām riska frāzēm (vai to kombinācijām): R26/27, R45, R48/20/22, R50, R51, R52, R53, R50/53, R51/53, R52/53 un R59.

Novērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējs iesniedz deklarāciju par atbilstību šim kritērijam.

| i) | Ftalāti. Neskarot 6. kritērija a), b) un c) punktā noteikto, produkta sastāvā pirms tonēšanas vai tās laikā (ja vajadzīgs) var būt izmantoti tikai tādi ftalāti ar novērtētu lietošanas risku, kas saskaņā ar Direktīvu 67/548/EEK un tās grozījumiem netiek klasificēti ar šādām riska frāzēm (vai to kombinācijām): R60, R61, R62, R50, R51, R52, R53, R50/53, R51/53, R52/53. Bez tam produkta sastāvā nevar būt izmantots di-n-oktilftalāts (DNOF), diizononilftalāts (DINF), diizodecilftalāts (DIDF).

  Novērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējs iesniedz deklarāciju par atbilstību šim kritērijam. |
| --- | --- |

i)

Ftalāti. Neskarot 6. kritērija a), b) un c) punktā noteikto, produkta sastāvā pirms tonēšanas vai tās laikā (ja vajadzīgs) var būt izmantoti tikai tādi ftalāti ar novērtētu lietošanas risku, kas saskaņā ar Direktīvu 67/548/EEK un tās grozījumiem netiek klasificēti ar šādām riska frāzēm (vai to kombinācijām): R60, R61, R62, R50, R51, R52, R53, R50/53, R51/53, R52/53. Bez tam produkta sastāvā nevar būt izmantots di-n-oktilftalāts (DNOF), diizononilftalāts (DINF), diizodecilftalāts (DIDF).

Novērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējs iesniedz deklarāciju par atbilstību šim kritērijam.

7.   Lietošanas īpašības

| a) | Segtspēja. Balto krāsu un gaišu toņu krāsu (arī apdares krāsu, gruntskrāsu, pamatnes krāsu un/vai starpproduktu) necaurredzamībai jābūt vismaz 98 % pie viena litra segtspējas vismaz 8 m2.
  Tonēšanas sistēmām šis kritērijs attiecas tikai uz balto krāsu (kuras bāze satur galvenokārt TiO2). Gadījumos, kad baltas krāsas bāzei nav iespējams panākt prasības ievērošanu par 98 % necaurredzamību pie viena litra segtspējas vismaz 8 m2, atbilstība šim kritērijam jāpanāk ar šīs baltās bāzes krāsas tonēšanu līdz standartkrāsai RAL 9010. Uz visām pārējām bāzes krāsām, ko izmanto tonētu produktu iegūšanai, šis kritērijs neattiecas, jo to TiO2 saturs parasti ir zemāks, un tāpēc tām nevar panākt atbilstību prasībai par 98 % necaurredzamību pie viena litra segtspējas vismaz 8 m2. Par krāsām, kuras ir tonēšanas sistēmas daļa, pieteikuma iesniedzējam uz produkta iepakojuma un/vai tirdzniecības vietās jānorāda lietotājam, kurš tonis vai gruntskrāsa/pamatnes krāsa (ja iespējams, ar Eiropas ekomarķējumu) jāizmanto pamatnei pirms tumšāka toņa lietošanas.
  Izolējošām/hermetizējošām, penetrējošām/saistošām gruntskrāsām un speciālām adhezīvām gruntskrāsām alumīnija un galvanisko pārklājumu virsmu gruntēšanai jābūt ar necaurredzamību vismaz 98 % pie viena litra segtspējas vismaz 6 m2.
  Biezu dekoratīvu pārklājumu (krāsu, kuras ir īpaši paredzētas trīsdimensiju dekoratīva efekta radīšanai un kurām tāpēc raksturīga ļoti biezs pārklājuma slānis) segtspēja var būt 1 m2/kg produkta.
  Šī prasība neattiecas uz lakām, koksnes aizsargpārklājumu materiāliem, grīdas segumiem, grīdas krāsām, pamatnes krāsām, adhēzijas gruntskrāsām un citiem caurspīdīgu pārklājumu materiāliem.

  Novērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējs iesniedz testēšanas pārskatu, kas sagatavots, izmantojot ISO 6504/1 metodi (Krāsas un lakas. Segtspējas noteikšana. 1. daļa: Kubelkas-Munka metode baltajai un gaišo toņu krāsām) vai ISO 6504/3 metodi (3. daļa: kontrastainuma koeficienta noteikšana gaišo toņu krāsām pie norādītā krāsas patēriņa), vai (krāsām, kuras ir īpaši paredzētas trīsdimensiju dekoratīva efekta radīšanai un no kurām parasti veido ļoti biezu pārklājumu) NF T 30073 metodi (vai tai ekvivalentu metodi). Par bāzēm, kuras izmanto tonētu produktu iegūšanai un kuras pēc iepriekšminētajām prasībām nav novērtētas, pieteikuma iesniedzējam jāiesniedz liecības, ka lietotājam ir doti norādījumi par to, ka pirms produkta lietošanas jāizmanto gruntskrāsa un/vai pelēkas (vai citas atbilstošas krāsas) pamatnes krāsa. |
| --- | --- |

a)

Segtspēja. Balto krāsu un gaišu toņu krāsu (arī apdares krāsu, gruntskrāsu, pamatnes krāsu un/vai starpproduktu) necaurredzamībai jābūt vismaz 98 % pie viena litra segtspējas vismaz 8 m2.

Tonēšanas sistēmām šis kritērijs attiecas tikai uz balto krāsu (kuras bāze satur galvenokārt TiO2). Gadījumos, kad baltas krāsas bāzei nav iespējams panākt prasības ievērošanu par 98 % necaurredzamību pie viena litra segtspējas vismaz 8 m2, atbilstība šim kritērijam jāpanāk ar šīs baltās bāzes krāsas tonēšanu līdz standartkrāsai RAL 9010. Uz visām pārējām bāzes krāsām, ko izmanto tonētu produktu iegūšanai, šis kritērijs neattiecas, jo to TiO2 saturs parasti ir zemāks, un tāpēc tām nevar panākt atbilstību prasībai par 98 % necaurredzamību pie viena litra segtspējas vismaz 8 m2. Par krāsām, kuras ir tonēšanas sistēmas daļa, pieteikuma iesniedzējam uz produkta iepakojuma un/vai tirdzniecības vietās jānorāda lietotājam, kurš tonis vai gruntskrāsa/pamatnes krāsa (ja iespējams, ar Eiropas ekomarķējumu) jāizmanto pamatnei pirms tumšāka toņa lietošanas.

Izolējošām/hermetizējošām, penetrējošām/saistošām gruntskrāsām un speciālām adhezīvām gruntskrāsām alumīnija un galvanisko pārklājumu virsmu gruntēšanai jābūt ar necaurredzamību vismaz 98 % pie viena litra segtspējas vismaz 6 m2.

Biezu dekoratīvu pārklājumu (krāsu, kuras ir īpaši paredzētas trīsdimensiju dekoratīva efekta radīšanai un kurām tāpēc raksturīga ļoti biezs pārklājuma slānis) segtspēja var būt 1 m2/kg produkta.

Šī prasība neattiecas uz lakām, koksnes aizsargpārklājumu materiāliem, grīdas segumiem, grīdas krāsām, pamatnes krāsām, adhēzijas gruntskrāsām un citiem caurspīdīgu pārklājumu materiāliem.

Novērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējs iesniedz testēšanas pārskatu, kas sagatavots, izmantojot ISO 6504/1 metodi (Krāsas un lakas. Segtspējas noteikšana. 1. daļa: Kubelkas-Munka metode baltajai un gaišo toņu krāsām) vai ISO 6504/3 metodi (3. daļa: kontrastainuma koeficienta noteikšana gaišo toņu krāsām pie norādītā krāsas patēriņa), vai (krāsām, kuras ir īpaši paredzētas trīsdimensiju dekoratīva efekta radīšanai un no kurām parasti veido ļoti biezu pārklājumu) NF T 30073 metodi (vai tai ekvivalentu metodi). Par bāzēm, kuras izmanto tonētu produktu iegūšanai un kuras pēc iepriekšminētajām prasībām nav novērtētas, pieteikuma iesniedzējam jāiesniedz liecības, ka lietotājam ir doti norādījumi par to, ka pirms produkta lietošanas jāizmanto gruntskrāsa un/vai pelēkas (vai citas atbilstošas krāsas) pamatnes krāsa.

| b) | Izturība pret mitro tīrīšanu. Sienu krāsām (saskaņā ar standartu EN 13300), par kurām tiek apgalvots (paziņojums uz paša produkta vai mārketinga materiālos), ka tās ir mazgājamas, tīrāmas vai beržamas, jābūt 2. mitrās tīrīšanas izturības klasei vai augstākai (ne vairāk par 20 mikroniem pēc 200 cikliem), nosakot pēc standarta NE 13300 un EN ISO 11998.
  Ņemot vērā tonēšanai izmantojamo krāsu lielo dažādību, šis kritērijs attiecas tikai uz tonējamo bāzes krāsu testēšanu.

  Novērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējs iesniedz testēšanas pārskatu, saskaņā ar EN 13300 izmantojot standartā EN ISO 11998 noteikto metodi (Slapjas beršanas radīta nodilumizturības un attīrīšanas spējas noteikšana) un liecības (produkta iepakojuma parauga vai attiecīga mārketinga materiāla veidā) par to, ka lietotājs ir informēts, ka griestu krāsām netiek noteikta izturība pret mitro tīrīšanu. |
| --- | --- |

b)

Izturība pret mitro tīrīšanu. Sienu krāsām (saskaņā ar standartu EN 13300), par kurām tiek apgalvots (paziņojums uz paša produkta vai mārketinga materiālos), ka tās ir mazgājamas, tīrāmas vai beržamas, jābūt 2. mitrās tīrīšanas izturības klasei vai augstākai (ne vairāk par 20 mikroniem pēc 200 cikliem), nosakot pēc standarta NE 13300 un EN ISO 11998.

Ņemot vērā tonēšanai izmantojamo krāsu lielo dažādību, šis kritērijs attiecas tikai uz tonējamo bāzes krāsu testēšanu.

Novērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējs iesniedz testēšanas pārskatu, saskaņā ar EN 13300 izmantojot standartā EN ISO 11998 noteikto metodi (Slapjas beršanas radīta nodilumizturības un attīrīšanas spējas noteikšana) un liecības (produkta iepakojuma parauga vai attiecīga mārketinga materiāla veidā) par to, ka lietotājs ir informēts, ka griestu krāsām netiek noteikta izturība pret mitro tīrīšanu.

| c) | Ūdensizturība. Lakām, grīdas segumu un grīdas krāsu ūdensizturībai, ko nosaka pēc standarta ISO 2812-3 metodes, jābūt tādai, lai pēc 24 stundu ilgas ūdens iedarbības un 16 stundu žūšanas nenotiek krāsas atstarošanas spīduma vai toņa izmaiņas.

  Novērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējs iesniedz testēšanas pārskatu par testēšanas rezultātiem, izmantojot standarta ISO 2812/3 metodi (Krāsas un lakas. Izturības pret šķidrumu iedarbību noteikšana. 3. daļa: metode ar piesūcināta materiāla uzlikšanu). |
| --- | --- |

c)

Ūdensizturība. Lakām, grīdas segumu un grīdas krāsu ūdensizturībai, ko nosaka pēc standarta ISO 2812-3 metodes, jābūt tādai, lai pēc 24 stundu ilgas ūdens iedarbības un 16 stundu žūšanas nenotiek krāsas atstarošanas spīduma vai toņa izmaiņas.

Novērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējs iesniedz testēšanas pārskatu par testēšanas rezultātiem, izmantojot standarta ISO 2812/3 metodi (Krāsas un lakas. Izturības pret šķidrumu iedarbību noteikšana. 3. daļa: metode ar piesūcināta materiāla uzlikšanu).

| d) | Adhēzija. Grīdas segumu, grīdas krāsas un grīdas pamatnes krāsas, metāla un koka virsmu pamatnes krāsu adhēzijai, nosakot pēc standarta EN 2409, jābūt vismaz 2. Pigmentus saturošas krāsas mūra virsmām iztur atraušanas testu pēc standarta EN 24624 (ISO 4624), ja substrāta kohēzijas spēks ir mazāks par krāsas adhēzijas spēku, pārējos gadījumos krāsas adhēzijas spēkam jābūt lielākam par 1,5 MPa.
  Šī prasība neattiecas uz caurspīdīgām gruntskrāsām.

  Novērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējs iesniedz testēšanas pārskatu par rezultātiem, kas iegūti attiecīgi pēc standartā EN ISO 2409 vai EN 24624 (ISO 4624) noteiktās metodes. |
| --- | --- |

d)

Adhēzija. Grīdas segumu, grīdas krāsas un grīdas pamatnes krāsas, metāla un koka virsmu pamatnes krāsu adhēzijai, nosakot pēc standarta EN 2409, jābūt vismaz 2. Pigmentus saturošas krāsas mūra virsmām iztur atraušanas testu pēc standarta EN 24624 (ISO 4624), ja substrāta kohēzijas spēks ir mazāks par krāsas adhēzijas spēku, pārējos gadījumos krāsas adhēzijas spēkam jābūt lielākam par 1,5 MPa.

Šī prasība neattiecas uz caurspīdīgām gruntskrāsām.

Novērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējs iesniedz testēšanas pārskatu par rezultātiem, kas iegūti attiecīgi pēc standartā EN ISO 2409 vai EN 24624 (ISO 4624) noteiktās metodes.

| e) | Dilumizturība. Grīdas segumu un grīdas krāsu dilumizturība ir ne lielāka par 70 mg masas zuduma pēc 1 000 testēšanas cikliem ar 1 000 g slodzi un CS10 disku saskaņā ar standartu EN ISO 7784-2:2006.

  Novērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējs iesniedz testēšanas pārskatu, kas liecina par šā kritērija ievērošanu, izmantojot standartā EN ISO 7784-2:2006 noteikto metodi. |
| --- | --- |

e)

Dilumizturība. Grīdas segumu un grīdas krāsu dilumizturība ir ne lielāka par 70 mg masas zuduma pēc 1 000 testēšanas cikliem ar 1 000 g slodzi un CS10 disku saskaņā ar standartu EN ISO 7784-2:2006.

Novērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējs iesniedz testēšanas pārskatu, kas liecina par šā kritērija ievērošanu, izmantojot standartā EN ISO 7784-2:2006 noteikto metodi.

8.   Patērētāju informēšana

Uz iepakojuma jābūt norādītai vai tam pievienotai šādai informācijai:

| — | lietošana, substrāts un lietošanas nosacījumi, kuriem attiecīgais produkts ir paredzēts. Pie tiem pieder arī norādījumi par sagatavošanas u. c. tādiem darbiem kā pareiza substrāta virsmas sagatavošana, ieteikumi par izmantošanu iekštelpās (attiecīgos gadījumos) vai par ieteicamo temperatūru, |
| --- | --- |

—

lietošana, substrāts un lietošanas nosacījumi, kuriem attiecīgais produkts ir paredzēts. Pie tiem pieder arī norādījumi par sagatavošanas u. c. tādiem darbiem kā pareiza substrāta virsmas sagatavošana, ieteikumi par izmantošanu iekštelpās (attiecīgos gadījumos) vai par ieteicamo temperatūru,

| — | ieteikumi par izmantojamajiem tīrīšanas līdzekļiem un par atkritumu pareizu apsaimniekošanu (ūdens piesārņojuma ierobežošanai). Šiem ieteikumiem ir jābūt konkrētajam produktam un lietojumam atbilstošiem, un šim nolūkam var izmantot arī attiecīgas piktogrammas, |
| --- | --- |

—

ieteikumi par izmantojamajiem tīrīšanas līdzekļiem un par atkritumu pareizu apsaimniekošanu (ūdens piesārņojuma ierobežošanai). Šiem ieteikumiem ir jābūt konkrētajam produktam un lietojumam atbilstošiem, un šim nolūkam var izmantot arī attiecīgas piktogrammas,

| — | ieteikumi par produkta glabāšanas apstākļiem pēc iepakojuma atvēršanas (lai samazinātu cieto atkritumu rašanos), ja vajadzīgs, norādot arī attiecīgus drošības pasākumus, |
| --- | --- |

—

ieteikumi par produkta glabāšanas apstākļiem pēc iepakojuma atvēršanas (lai samazinātu cieto atkritumu rašanos), ja vajadzīgs, norādot arī attiecīgus drošības pasākumus,

| — | par pārklājumiem tumšākos toņos, uz kuriem neattiecas 7. kritērija a) punkts, norādījumi par gruntskrāsas vai bāzes krāsas pareizu izvēli un lietošanu (ja iespējams, ar Kopienas ekomarķējumu), |
| --- | --- |

—

par pārklājumiem tumšākos toņos, uz kuriem neattiecas 7. kritērija a) punkts, norādījumi par gruntskrāsas vai bāzes krāsas pareizu izvēli un lietošanu (ja iespējams, ar Kopienas ekomarķējumu),

| — | par dekoratīviem pārklājumiem uzraksts, ka tās ir krāsas, kuras īpaši paredzētas telpiska trīsdimensiju efekta iegūšanai, |
| --- | --- |

—

par dekoratīviem pārklājumiem uzraksts, ka tās ir krāsas, kuras īpaši paredzētas telpiska trīsdimensiju efekta iegūšanai,

| — | paziņojums, ka ar neizlietoto krāsu jārīkojas tā, lai nepiesārņotu vidi, un tāpēc to nevar izmest sadzīves atkritumos vai izliet. No vietējām iestādēm jābūt saņemtiem norādījumiem par šādu atkritumu savākšanu un apsaimniekošanu, |
| --- | --- |

—

paziņojums, ka ar neizlietoto krāsu jārīkojas tā, lai nepiesārņotu vidi, un tāpēc to nevar izmest sadzīves atkritumos vai izliet. No vietējām iestādēm jābūt saņemtiem norādījumiem par šādu atkritumu savākšanu un apsaimniekošanu,

| — | ieteikumi par krāsotāja individuālās aizsardzības pasākumiem. Uz iepakojuma jābūt vai iepakojumam jāpievieno šāds (vai tam līdzīgs) uzraksts:
  “Sīkāk par to, kāpēc tieši šim ražojumam piešķirta “ekopuķīte”, varat uzzināt tīmekļa vietnē: http://ec.europa.eu/environment/ecolabel.” |
| --- | --- |

—

ieteikumi par krāsotāja individuālās aizsardzības pasākumiem. Uz iepakojuma jābūt vai iepakojumam jāpievieno šāds (vai tam līdzīgs) uzraksts:

“Sīkāk par to, kāpēc tieši šim ražojumam piešķirta “ekopuķīte”, varat uzzināt tīmekļa vietnē: http://ec.europa.eu/environment/ecolabel.”

Novērtēšana un verifikācija. Kopā ar pieteikumu jāiesniedz produkta iepakojuma paraugs un attiecīga deklarācija par atbilstību šim kritērijam.

9.   Ekomarķējumā norādāmā informācija

Ekomarķējuma 2. ailē jābūt šādam tekstam:

| — | ļoti piemērots izmantošanai iekštelpu darbiem, |
| --- | --- |

—

ļoti piemērots izmantošanai iekštelpu darbiem,

| — | bīstamas vielas satur ierobežotā daudzumā, |
| --- | --- |

—

bīstamas vielas satur ierobežotā daudzumā,

| — | zems šķīdinātāju saturs. |
| --- | --- |

—

zems šķīdinātāju saturs.

Novērtēšana un verifikācija. Pieteikuma iesniedzējs iesniedz ražojuma iepakojuma paraugu, uz kura ir attiecīgais marķējums, kā arī deklarāciju par atbilstību šim kritērijam.

---

(1)  OV L 396, 30.12.2006., 1. lpp.

(2)  OV L 143, 30.4.2004., 87. lpp.

(3)  OV L 200, 30.7.1999., 1. lpp.

(4)  OV 196, 16.8.1967., 1. lpp.

(5)  Eiropas Komisija 2007. gada 27. jūnijā pieņēmusi priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par vielu un maisījumu klasificēšanu, marķēšanu un iepakošanu un ar ko groza Direktīvu 67/548/EEK un Regulu (EK) Nr. 1907/2006 (COM(2007) 355, galīgā redakcija). Sīkāk par esošās sistēmas un klasifikācijas GHS sistēmas pārklāšanos sk. pieņemtā priekšlikuma VII pielikumu III sējumā: http://ec.europa.eu/enterprise/reach/docs/ghs/ghs_prop_vol_iii_en.pdf

(6)  Apvienoto Nāciju Organizācijas Bīstamo kravu transporta un ķīmisko vielu klasifikācijas un marķējuma globāli harmonizētās sistēmas ekspertu komiteja: http://www.unece.org/trans/main/dgdb/dgcomm/ac10rep.html

(7)  Skatīt 5. zemsvītras piezīmi.

---

| 14.7.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 181/49 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 181/49

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2009. gada 7. jūlijs),

ar ko nosaka 69. panta 2.a punktā Padomes Regulā (EK) Nr. 1698/2005 par atbalstu lauku attīstībai minētās summas gada sadalījumu pa dalībvalstīm un groza Komisijas Lēmumu 2006/636/EK

(izziņots ar dokumenta numuru C(2009) 5307)

(2009/545/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2005. gada 20. septembra Regulu (EK) Nr. 1698/2005 par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) (1) un jo īpaši tās 69. panta 4. punktu,

tā kā:

| (1) | Ņemot vērā jauno modulācijas noteikumu ieviešanu, kas noteikti Padomes 2009. gada 19. janvāra Regulā (EK) Nr. 73/2009, ar ko paredz kopējus noteikumus tiešā atbalsta shēmām saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku un izveido dažas atbalsta shēmas lauksaimniekiem (2), Komisijas Lēmumu 2006/410/EK (3) aizstāja ar Komisijas 2009. gada 11. maija Lēmumu 2009/379/EK, ar ko nosaka summas, kuras saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1782/2003, (EK) Nr. 378/2007, (EK) Nr. 479/2008 un (EK) Nr. 73/2009 piešķir ELFLA, un summas ELGF izmaksu finansēšanai (4). |
| --- | --- |

(1)

Ņemot vērā jauno modulācijas noteikumu ieviešanu, kas noteikti Padomes 2009. gada 19. janvāra Regulā (EK) Nr. 73/2009, ar ko paredz kopējus noteikumus tiešā atbalsta shēmām saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku un izveido dažas atbalsta shēmas lauksaimniekiem (2), Komisijas Lēmumu 2006/410/EK (3) aizstāja ar Komisijas 2009. gada 11. maija Lēmumu 2009/379/EK, ar ko nosaka summas, kuras saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1782/2003, (EK) Nr. 378/2007, (EK) Nr. 479/2008 un (EK) Nr. 73/2009 piešķir ELFLA, un summas ELGF izmaksu finansēšanai (4).

| (2) | Ņemot vērā saistību apropriāciju kopējās summas palielināšanos par EUR 600 miljoniem un EUR 420 miljoniem attiecīgi par 2009. un 2010. gadu, kā tika nolemts saistībā ar vienošanos par Eiropas Ekonomikas atveseļošanas plānu (EEAP), ar Padomes Lēmumu 2009/434/EK (5) tika grozīts Padomes Lēmums 2006/493/EK (6). Lai nodrošinātu saskanību, šo summu sadalījums dalībvalstīm jāveic, ievērojot spēkā esošos sadalīšanas kritērijus. |
| --- | --- |

(2)

Ņemot vērā saistību apropriāciju kopējās summas palielināšanos par EUR 600 miljoniem un EUR 420 miljoniem attiecīgi par 2009. un 2010. gadu, kā tika nolemts saistībā ar vienošanos par Eiropas Ekonomikas atveseļošanas plānu (EEAP), ar Padomes Lēmumu 2009/434/EK (5) tika grozīts Padomes Lēmums 2006/493/EK (6). Lai nodrošinātu saskanību, šo summu sadalījums dalībvalstīm jāveic, ievērojot spēkā esošos sadalīšanas kritērijus.

| (3) | Pēc Lēmuma 2009/379/EK un Lēmuma 2009/434/EK pieņemšanas ir jāpielāgo summas, kuras piešķir ELFLA, un jāpieskaita tās Kopienas atbalsta lauku attīstībai gada sadalījuma summām. |
| --- | --- |

(3)

Pēc Lēmuma 2009/379/EK un Lēmuma 2009/434/EK pieņemšanas ir jāpielāgo summas, kuras piešķir ELFLA, un jāpieskaita tās Kopienas atbalsta lauku attīstībai gada sadalījuma summām.

| (4) | Tādēļ jāgroza Komisijas 2006. gada 12. septembra Lēmums 2006/636/EK, ar ko nosaka Kopienas atbalsta lauku attīstībai apjoma sadalījumu dalībvalstīm pa gadiem laikposmā no 2007. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim (7), |
| --- | --- |

(4)

Tādēļ jāgroza Komisijas 2006. gada 12. septembra Lēmums 2006/636/EK, ar ko nosaka Kopienas atbalsta lauku attīstībai apjoma sadalījumu dalībvalstīm pa gadiem laikposmā no 2007. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim (7),

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 1698/2005 69. panta 2.a punktā minētā summa sadalījumā pa gadiem un dalībvalstīm norādīta šā lēmuma I pielikumā.

2. pants

Lēmuma 2006/636/EK pielikumu aizstāj ar šā lēmuma II pielikuma tekstu.

3. pants

Šis lēmums ir spēkā no 2009. finanšu gada.

4. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2009. gada 7. jūlijā

Komisijas vārdā –

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 277, 21.10.2005., 1. lpp.

1

(2)  OV L 30, 31.1.2009., 16. lpp.

2

(3)  OV L 163, 15.6.2006., 10. lpp.

3

(4)  OV L 117, 12.5.2009., 10. lpp.

4

(5)  OV L 144, 9.6.2009., 25. lpp.

5

(6)  OV L 195, 15.7.2006., 22. lpp.

6

(7)  OV L 261, 22.9.2006., 32. lpp.

7

---

I PIELIKUMS

Regulas (EK) Nr. 1698/2005 69. panta 2.a punktā minētās summas sadalījums pa dalībvalstīm:

| (pašreizējās cenas, EUR) |
| --- |
| | 2009 | 2010 |
| Beļģija | 2 220 000 | 1 554 000 |
| Bulgārija | 19 500 000 | 13 650 000 |
| Čehija | 21 000 000 | 14 700 000 |
| Dānija | 1 740 000 | 1 218 000 |
| Vācija | 50 340 000 | 35 238 000 |
| Igaunija | 5 340 000 | 3 738 000 |
| Īrija | 15 780 000 | 11 046 000 |
| Grieķija | 24 720 000 | 17 304 000 |
| Spānija | 44 880 000 | 31 416 000 |
| Francija | 35 520 000 | 24 864 000 |
| Itālija | 56 520 000 | 39 564 000 |
| Kipra | 1 200 000 | 840 000 |
| Latvija | 7 800 000 | 5 460 000 |
| Lietuva | 13 020 000 | 9 114 000 |
| Luksemburga | 600 000 | 420 000 |
| Ungārija | 28 440 000 | 19 908 000 |
| Malta | 600 000 | 420 000 |
| Nīderlande | 2 280 000 | 1 596 000 |
| Austrija | 27 180 000 | 19 026 000 |
| Polija | 98 700 000 | 69 090 000 |
| Portugāle | 26 940 000 | 18 858 000 |
| Rumānija | 59 820 000 | 41 874 000 |
| Slovēnija | 6 780 000 | 4 746 000 |
| Slovākija | 14 700 000 | 10 290 000 |
| Somija | 14 580 000 | 10 206 000 |
| Zviedrija | 12 420 000 | 8 694 000 |
| Apvienotā Karaliste | 7 380 000 | 5 166 000 |
| Kopā | 600 000 000 | 420 000 000 |

(pašreizējās cenas, EUR)

2009

2010

Beļģija

2 220 000

1 554 000

Bulgārija

19 500 000

13 650 000

Čehija

21 000 000

14 700 000

Dānija

1 740 000

1 218 000

Vācija

50 340 000

35 238 000

Igaunija

5 340 000

3 738 000

Īrija

15 780 000

11 046 000

Grieķija

24 720 000

17 304 000

Spānija

44 880 000

31 416 000

Francija

35 520 000

24 864 000

Itālija

56 520 000

39 564 000

Kipra

1 200 000

840 000

Latvija

7 800 000

5 460 000

Lietuva

13 020 000

9 114 000

Luksemburga

600 000

420 000

Ungārija

28 440 000

19 908 000

Malta

600 000

420 000

Nīderlande

2 280 000

1 596 000

Austrija

27 180 000

19 026 000

Polija

98 700 000

69 090 000

Portugāle

26 940 000

18 858 000

Rumānija

59 820 000

41 874 000

Slovēnija

6 780 000

4 746 000

Slovākija

14 700 000

10 290 000

Somija

14 580 000

10 206 000

Zviedrija

12 420 000

8 694 000

Apvienotā Karaliste

7 380 000

5 166 000

Kopā

600 000 000

420 000 000

---

II PIELIKUMS

“PIELIKUMS

Kopienas atbalsta lauku attīstībai sadalījums pa dalībvalstīm laikposmā no 2007. gada līdz 2013. gadam

| (pašreizējās cenas, EUR) |
| --- |
| | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | Kopā 2007–2013 | no kura minimālā atbalsta summa reģioniem, kas ir tiesīgi saņemt atbalstu saskaņā ar konverģences mērķi (kopā) |
| Beļģija | 63 991 299 | 63 957 784 | 62 458 083 | 70 637 509 | 73 167 519 | 75 495 480 | 77 776 632 | 487 484 306 | 40 744 223 |
| Bulgārija (1) | 244 055 793 | 337 144 772 | 456 843 751 | 412 748 664 | 398 058 913 | 397 696 922 | 395 699 781 | 2 642 248 596 | 692 192 783 |
| Čehija | 396 623 321 | 392 638 892 | 409 036 387 | 415 632 774 | 406 640 636 | 412 672 094 | 424 262 250 | 2 857 506 354 | 1 635 417 906 |
| Dānija | 62 592 573 | 66 344 571 | 67 411 254 | 85 052 762 | 91 231 467 | 98 797 618 | 106 488 551 | 577 918 796 | 0 |
| Vācija | 1 184 995 564 | 1 186 941 705 | 1 202 865 574 | 1 311 256 553 | 1 322 959 200 | 1 355 761 509 | 1 387 114 950 | 8 951 895 055 | 3 174 037 771 |
| Igaunija | 95 608 462 | 95 569 377 | 101 036 594 | 104 667 353 | 104 639 066 | 108 913 401 | 113 302 602 | 723 736 855 | 387 221 654 |
| Īrija | 373 683 516 | 355 014 220 | 346 851 422 | 363 518 252 | 351 698 528 | 352 271 063 | 351 503 589 | 2 494 540 590 | 0 |
| Grieķija | 461 376 206 | 463 470 078 | 482 113 090 | 492 922 509 | 665 568 186 | 669 030 398 | 671 747 957 | 3 906 228 424 | 1 905 697 195 |
| Spānija | 286 654 092 | 1 277 647 305 | 1 320 830 901 | 1 400 090 047 | 1 227 613 000 | 1 255 978 191 | 1 284 264 263 | 8 053 077 799 | 3 178 127 204 |
| Francija | 931 041 833 | 942 359 146 | 947 341 939 | 1 091 752 155 | 1 169 090 147 | 1 223 917 557 | 1 278 994 332 | 7 584 497 109 | 568 263 981 |
| Itālija | 1 142 143 461 | 1 135 428 298 | 1 183 870 921 | 1 256 577 236 | 1 403 606 589 | 1 422 949 382 | 1 441 205 996 | 8 985 781 883 | 3 341 091 825 |
| Kipra | 26 704 860 | 24 772 842 | 23 949 762 | 23 911 507 | 22 402 714 | 21 783 947 | 21 037 942 | 164 563 574 | 0 |
| Latvija | 152 867 493 | 147 768 241 | 150 342 483 | 153 226 381 | 148 781 700 | 150 188 774 | 151 198 432 | 1 054 373 504 | 327 682 815 |
| Lietuva | 260 974 835 | 248 836 020 | 249 948 998 | 253 855 536 | 248 002 433 | 250 278 098 | 253 898 173 | 1 765 794 093 | 679 189 192 |
| Luksemburga | 14 421 997 | 13 661 411 | 13 255 487 | 13 838 190 | 13 287 289 | 13 281 368 | 13 212 084 | 94 957 826 | 0 |
| Ungārija | 570 811 818 | 537 525 661 | 527 075 432 | 529 160 494 | 547 603 625 | 563 304 619 | 584 609 743 | 3 860 091 392 | 2 496 094 593 |
| Malta | 12 434 359 | 11 527 788 | 11 256 597 | 10 964 212 | 10 347 884 | 10 459 190 | 10 663 325 | 77 653 355 | 18 077 067 |
| Nīderlande | 70 536 869 | 72 638 338 | 73 671 337 | 87 111 293 | 90 406 648 | 96 082 449 | 102 750 233 | 593 197 167 | 0 |
| Austrija | 628 154 610 | 594 709 669 | 580 732 057 | 586 983 505 | 556 070 574 | 545 968 629 | 532 956 948 | 4 025 575 992 | 31 938 190 |
| Polija | 1 989 717 841 | 1 932 933 351 | 1 971 439 817 | 1 935 872 838 | 1 860 573 543 | 1 857 244 519 | 1 851 146 247 | 13 398 928 156 | 6 997 976 121 |
| Portugāle | 560 524 173 | 562 491 944 | 584 180 154 | 625 419 895 | 611 642 601 | 611 692 105 | 610 872 156 | 4 166 823 028 | 2 180 735 857 |
| Rumānija (2) | 0 | 1 146 687 683 | 1 502 691 530 | 1 401 644 651 | 1 357 854 634 | 1 359 146 997 | 1 356 173 250 | 8 124 198 745 | 1 995 991 720 |
| Slovēnija | 149 549 387 | 139 868 094 | 136 508 049 | 134 100 946 | 124 076 091 | 118 858 866 | 113 031 296 | 915 992 729 | 287 815 759 |
| Slovākija | 303 163 265 | 286 531 906 | 282 749 256 | 266 600 239 | 263 028 387 | 275 025 447 | 319 809 578 | 1 996 908 078 | 1 106 011 592 |
| Somija | 335 121 543 | 316 143 440 | 308 265 407 | 313 973 134 | 298 490 092 | 294 408 238 | 288 617 053 | 2 155 018 907 | 0 |
| Zviedrija | 292 133 703 | 277 225 207 | 270 816 031 | 280 491 463 | 269 775 513 | 268 860 755 | 266 759 282 | 1 926 061 954 | 0 |
| Apvienotā Karaliste | 263 996 373 | 645 001 582 | 706 122 271 | 746 326 084 | 748 994 332 | 752 455 626 | 749 224 152 | 4 612 120 420 | 188 337 515 |
| Kopā | 10 873 879 246 | 13 274 839 325 | 13 973 664 584 | 14 368 336 182 | 14 385 611 311 | 14 562 523 242 | 14 758 320 797 | 96 197 174 687 | 31 232 644 963 |

(pašreizējās cenas, EUR)

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

Kopā 2007–2013

no kura minimālā atbalsta summa reģioniem, kas ir tiesīgi saņemt atbalstu saskaņā ar konverģences mērķi (kopā)

Beļģija

63 991 299

63 957 784

62 458 083

70 637 509

73 167 519

75 495 480

77 776 632

487 484 306

40 744 223

Bulgārija (1)

244 055 793

337 144 772

456 843 751

412 748 664

398 058 913

397 696 922

395 699 781

2 642 248 596

692 192 783

Čehija

396 623 321

392 638 892

409 036 387

415 632 774

406 640 636

412 672 094

424 262 250

2 857 506 354

1 635 417 906

Dānija

62 592 573

66 344 571

67 411 254

85 052 762

91 231 467

98 797 618

106 488 551

577 918 796

0

Vācija

1 184 995 564

1 186 941 705

1 202 865 574

1 311 256 553

1 322 959 200

1 355 761 509

1 387 114 950

8 951 895 055

3 174 037 771

Igaunija

95 608 462

95 569 377

101 036 594

104 667 353

104 639 066

108 913 401

113 302 602

723 736 855

387 221 654

Īrija

373 683 516

355 014 220

346 851 422

363 518 252

351 698 528

352 271 063

351 503 589

2 494 540 590

0

Grieķija

461 376 206

463 470 078

482 113 090

492 922 509

665 568 186

669 030 398

671 747 957

3 906 228 424

1 905 697 195

Spānija

286 654 092

1 277 647 305

1 320 830 901

1 400 090 047

1 227 613 000

1 255 978 191

1 284 264 263

8 053 077 799

3 178 127 204

Francija

931 041 833

942 359 146

947 341 939

1 091 752 155

1 169 090 147

1 223 917 557

1 278 994 332

7 584 497 109

568 263 981

Itālija

1 142 143 461

1 135 428 298

1 183 870 921

1 256 577 236

1 403 606 589

1 422 949 382

1 441 205 996

8 985 781 883

3 341 091 825

Kipra

26 704 860

24 772 842

23 949 762

23 911 507

22 402 714

21 783 947

21 037 942

164 563 574

0

Latvija

152 867 493

147 768 241

150 342 483

153 226 381

148 781 700

150 188 774

151 198 432

1 054 373 504

327 682 815

Lietuva

260 974 835

248 836 020

249 948 998

253 855 536

248 002 433

250 278 098

253 898 173

1 765 794 093

679 189 192

Luksemburga

14 421 997

13 661 411

13 255 487

13 838 190

13 287 289

13 281 368

13 212 084

94 957 826

0

Ungārija

570 811 818

537 525 661

527 075 432

529 160 494

547 603 625

563 304 619

584 609 743

3 860 091 392

2 496 094 593

Malta

12 434 359

11 527 788

11 256 597

10 964 212

10 347 884

10 459 190

10 663 325

77 653 355

18 077 067

Nīderlande

70 536 869

72 638 338

73 671 337

87 111 293

90 406 648

96 082 449

102 750 233

593 197 167

0

Austrija

628 154 610

594 709 669

580 732 057

586 983 505

556 070 574

545 968 629

532 956 948

4 025 575 992

31 938 190

Polija

1 989 717 841

1 932 933 351

1 971 439 817

1 935 872 838

1 860 573 543

1 857 244 519

1 851 146 247

13 398 928 156

6 997 976 121

Portugāle

560 524 173

562 491 944

584 180 154

625 419 895

611 642 601

611 692 105

610 872 156

4 166 823 028

2 180 735 857

Rumānija (2)

0

1 146 687 683

1 502 691 530

1 401 644 651

1 357 854 634

1 359 146 997

1 356 173 250

8 124 198 745

1 995 991 720

Slovēnija

149 549 387

139 868 094

136 508 049

134 100 946

124 076 091

118 858 866

113 031 296

915 992 729

287 815 759

Slovākija

303 163 265

286 531 906

282 749 256

266 600 239

263 028 387

275 025 447

319 809 578

1 996 908 078

1 106 011 592

Somija

335 121 543

316 143 440

308 265 407

313 973 134

298 490 092

294 408 238

288 617 053

2 155 018 907

0

Zviedrija

292 133 703

277 225 207

270 816 031

280 491 463

269 775 513

268 860 755

266 759 282

1 926 061 954

0

Apvienotā Karaliste

263 996 373

645 001 582

706 122 271

746 326 084

748 994 332

752 455 626

749 224 152

4 612 120 420

188 337 515

Kopā

10 873 879 246

13 274 839 325

13 973 664 584

14 368 336 182

14 385 611 311

14 562 523 242

14 758 320 797

96 197 174 687

31 232 644 963

---

(1)  2007., 2008. un 2009. gadam apropriāciju apmērs no ELVGF Garantiju nodaļas ir attiecīgi EUR 193 715 561, EUR 263 453 163 un EUR 337 004 104.

1

(2)  2007., 2008. un 2009. gadam apropriāciju apmērs no ELVGF Garantiju nodaļas ir attiecīgi EUR 610 786 223, EUR 831 389 081 un EUR 1 058 369 098.”

2

---

| 14.7.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 181/53 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 181/53

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2009. gada 8. jūlijs),

ar kuru naftas un gāzes izpētei un izmantošanai Nīderlandē piemēro atbrīvojumu no Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2004/17/EK, ar ko koordinē iepirkuma procedūras, kuras piemēro subjekti, kas darbojas ūdensapgādes, enerģētikas, transporta un pasta pakalpojumu nozarēs

(izziņots ar dokumenta numuru C(2009) 5381)

(Autentisks ir tikai teksts holandiešu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2009/546/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 31. marta Direktīvu 2004/17/EK, ar ko koordinē iepirkuma procedūras, kuras piemēro subjekti, kas darbojas ūdensapgādes, enerģētikas, transporta un pasta pakalpojumu nozarēs (1), un jo īpaši tās 30. panta 5. un 6. punktu,

ņemot vērā Nederlandse Aardolie Maatschappij B.V. (turpmāk “NAM”) pieprasījumu, kas iesniegts pa e-pastu 2009. gada 26. februārī,

apspriedusies ar Valsts līgumu padomdevēju komiteju,

tā kā:

I.   FAKTI

| (1) | Saskaņā ar Komisijas Lēmumu 93/676/EEK (2) līgumslēdzēji, kas veica naftas vai gāzes izpēti vai ieguvi Nīderlandē, toreiz spēkā esošajā direktīvā paredzēto noteikumu vietā drīkstēja piemērot īpašu režīmu. Šajā īpašajā režīmā bija paredzēti noteikti statistikas pienākumi, kā arī pienākums attiecībā uz piegāžu, būvdarbu un pakalpojumu līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanu ievērot nediskriminācijas un iepirkumu konkurences principus, jo īpaši attiecībā uz informāciju par iepirkuma nodomiem, ko subjekts dara pieejamu uzņēmējiem. Minētā lēmuma ietekme tika nodrošināta ar iepriekšējo direktīvu aizstājošās Direktīvas 2004/17/EK 27. pantu, neskarot tās 30. panta noteikumus. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Komisijas Lēmumu 93/676/EEK (2) līgumslēdzēji, kas veica naftas vai gāzes izpēti vai ieguvi Nīderlandē, toreiz spēkā esošajā direktīvā paredzēto noteikumu vietā drīkstēja piemērot īpašu režīmu. Šajā īpašajā režīmā bija paredzēti noteikti statistikas pienākumi, kā arī pienākums attiecībā uz piegāžu, būvdarbu un pakalpojumu līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanu ievērot nediskriminācijas un iepirkumu konkurences principus, jo īpaši attiecībā uz informāciju par iepirkuma nodomiem, ko subjekts dara pieejamu uzņēmējiem. Minētā lēmuma ietekme tika nodrošināta ar iepriekšējo direktīvu aizstājošās Direktīvas 2004/17/EK 27. pantu, neskarot tās 30. panta noteikumus.

| (2) | NAM2009. gada 26. februārī pa e-pastu nosūtīja Komisijai pieprasījumu atbilstīgi Direktīvas 2004/17/EK 30. panta 5. punktam. Saskaņā ar 30. panta 5. punkta pirmo daļu Komisija par to informēja Nīderlandes iestādes 2009. gada 5. marta vēstulē, uz kuru Nīderlandes iestādes atbildēja ar 2009. gada 26. marta e-pasta vēstuli. Komisija 2009. gada 9. marta e-pasta vēstulē arī lūdza NAM sniegt papildinformāciju, ko NAM nosūtīja 2009. gada 23. marta e-pasta vēstulē. |
| --- | --- |

(2)

NAM2009. gada 26. februārī pa e-pastu nosūtīja Komisijai pieprasījumu atbilstīgi Direktīvas 2004/17/EK 30. panta 5. punktam. Saskaņā ar 30. panta 5. punkta pirmo daļu Komisija par to informēja Nīderlandes iestādes 2009. gada 5. marta vēstulē, uz kuru Nīderlandes iestādes atbildēja ar 2009. gada 26. marta e-pasta vēstuli. Komisija 2009. gada 9. marta e-pasta vēstulē arī lūdza NAM sniegt papildinformāciju, ko NAM nosūtīja 2009. gada 23. marta e-pasta vēstulē.

| (3) | NAM pieprasījums attiecas uz naftas un gāzes izpēti un izmantošanu Nīderlandē. Atbilstīgi agrākajiem Komisijas lēmumiem par uzņēmumu apvienošanos (3) pieprasījumā aprakstītas trīs atsevišķas darbības, kuras veic NAM:






  a) | naftas un dabasgāzes izpēte; |
| --- | --- | --- |

(3)

NAM pieprasījums attiecas uz naftas un gāzes izpēti un izmantošanu Nīderlandē. Atbilstīgi agrākajiem Komisijas lēmumiem par uzņēmumu apvienošanos (3) pieprasījumā aprakstītas trīs atsevišķas darbības, kuras veic NAM:

a)

naftas un dabasgāzes izpēte;

| b) | naftas ražošana un |
| --- | --- |

b)

naftas ražošana un

| c) | dabasgāzes ražošana. |
| --- | --- |

c)

dabasgāzes ražošana.

Saskaņā ar minētajiem Komisijas lēmumiem šajā lēmumā ar “ražošanu” saprot arī “attīstību”, t. i., atbilstīgas infrastruktūras izveidi turpmākajai ražošanai (naftas platformas, cauruļvadi, termināļi utt.).

II.   TIESISKAIS REGULĒJUMS

| (4) | Direktīvas 2004/17/EK 30. pantā noteikts, ka direktīva neattiecas uz līgumiem, kas paredzēti, lai dotu tiesības veikt kādu no darbībām, uz kurām attiecas minētā direktīva, ja dalībvalstī, kurā attiecīgo darbību veic, uz to attiecas tieša konkurence tirgos, kuriem piekļuve nav ierobežota. To, vai uz darbību attiecas tieša konkurence, novērtē, pamatojoties uz objektīviem kritērijiem un ņemot vērā attiecīgās nozares īpašās iezīmes. Piekļuvi tirgum uzskata par neierobežotu, ja dalībvalsts ir īstenojusi un piemērojusi attiecīgos Kopienas tiesību aktus, kas padara pieejamu konkrēto nozari vai tās daļu. |
| --- | --- |

(4)

Direktīvas 2004/17/EK 30. pantā noteikts, ka direktīva neattiecas uz līgumiem, kas paredzēti, lai dotu tiesības veikt kādu no darbībām, uz kurām attiecas minētā direktīva, ja dalībvalstī, kurā attiecīgo darbību veic, uz to attiecas tieša konkurence tirgos, kuriem piekļuve nav ierobežota. To, vai uz darbību attiecas tieša konkurence, novērtē, pamatojoties uz objektīviem kritērijiem un ņemot vērā attiecīgās nozares īpašās iezīmes. Piekļuvi tirgum uzskata par neierobežotu, ja dalībvalsts ir īstenojusi un piemērojusi attiecīgos Kopienas tiesību aktus, kas padara pieejamu konkrēto nozari vai tās daļu.

| (5) | Tā kā Nīderlande ir īstenojusi un piemērojusi Eiropas Parlamenta un Padomes 1994. gada 30. maija Direktīvu 94/22/EK par atļauju piešķiršanas un izmantošanas noteikumiem ogļūdeņražu meklēšanai, izpētei un ieguvei (4), piekļuve tirgum jāuzskata par neierobežotu Direktīvas 2004/17/EK 30. panta 3. punkta pirmās daļas nozīmē. Savukārt tas, vai konkrētā tirgū uz kādu darbību attiecas tieša konkurence, ir jānovērtē, pamatojoties uz dažādiem rādītājiem, no kuriem per se izšķirīgs nav neviens. |
| --- | --- |

(5)

Tā kā Nīderlande ir īstenojusi un piemērojusi Eiropas Parlamenta un Padomes 1994. gada 30. maija Direktīvu 94/22/EK par atļauju piešķiršanas un izmantošanas noteikumiem ogļūdeņražu meklēšanai, izpētei un ieguvei (4), piekļuve tirgum jāuzskata par neierobežotu Direktīvas 2004/17/EK 30. panta 3. punkta pirmās daļas nozīmē. Savukārt tas, vai konkrētā tirgū uz kādu darbību attiecas tieša konkurence, ir jānovērtē, pamatojoties uz dažādiem rādītājiem, no kuriem per se izšķirīgs nav neviens.

| (6) | Attiecībā uz šajā lēmumā minētajiem tirgiem viens vērā ņemams kritērijs ir galveno dalībnieku tirgus daļa noteiktā tirgū. Otrs kritērijs ir šo tirgu koncentrācijas līmenis. Tā kā šajā lēmumā minētajām darbībām tirgus apstākļi atšķiras, veicot konkurences analīzi, jāņem vērā dažādās situācijas katrā atsevišķajā jomā. |
| --- | --- |

(6)

Attiecībā uz šajā lēmumā minētajiem tirgiem viens vērā ņemams kritērijs ir galveno dalībnieku tirgus daļa noteiktā tirgū. Otrs kritērijs ir šo tirgu koncentrācijas līmenis. Tā kā šajā lēmumā minētajām darbībām tirgus apstākļi atšķiras, veicot konkurences analīzi, jāņem vērā dažādās situācijas katrā atsevišķajā jomā.

| (7) | Šis lēmums neskar konkurences noteikumu piemērošanu. |
| --- | --- |

(7)

Šis lēmums neskar konkurences noteikumu piemērošanu.

III.   NOVĒRTĒJUMS

| (8) | Agrākajos Komisijas lēmumos, kas minēti 3. apsvērumā, tika uzskatīts, ka katra no trim darbībām, uz kurām attiecas minētais pieprasījums (naftas un dabasgāzes izpēte, naftas ražošana un dabasgāzes ražošana), veido atsevišķu produktu tirgu. Tāpēc šīs darbības jāizskata katra atsevišķi. |
| --- | --- |

(8)

Agrākajos Komisijas lēmumos, kas minēti 3. apsvērumā, tika uzskatīts, ka katra no trim darbībām, uz kurām attiecas minētais pieprasījums (naftas un dabasgāzes izpēte, naftas ražošana un dabasgāzes ražošana), veido atsevišķu produktu tirgu. Tāpēc šīs darbības jāizskata katra atsevišķi.

| (9) | Saskaņā ar iedibināto Komisijas praksi (5) naftas un dabasgāzes izpēte veido vienotu produktu tirgu, jo izpētes sākumā nav iespējams noteikt, vai izpētes rezultātā tiks atrasta nafta vai dabasgāze. Turklāt saskaņā ar to pašu ilgstoši piemēroto Komisijas praksi attiecīgais tirgus ģeogrāfiskā ziņā aptver visu pasauli. |
| --- | --- |

(9)

Saskaņā ar iedibināto Komisijas praksi (5) naftas un dabasgāzes izpēte veido vienotu produktu tirgu, jo izpētes sākumā nav iespējams noteikt, vai izpētes rezultātā tiks atrasta nafta vai dabasgāze. Turklāt saskaņā ar to pašu ilgstoši piemēroto Komisijas praksi attiecīgais tirgus ģeogrāfiskā ziņā aptver visu pasauli.

| (10) | Ir trīs iespējas, kā aprēķināt to uzņēmumu tirgus daļas, kuri veic izpēti, – pamatojoties uz kapitālizdevumiem, pierādītajām rezervēm vai gaidāmo ražošanas apjomu. Ir tikusi apsvērta iespēja par parametru izpētes tirgus dalībnieku tirgus daļu novērtēšanai izmantot kapitālizdevumus (6). Tomēr šo metodi atzina par nepiemērotu; viens no iemesliem bija lielās atšķirības starp dažādos ģeogrāfiskajos apgabalos nepieciešamo ieguldījumu apjomiem. Naftas un gāzes izpētei Ziemeļjūrā ir vajadzīgi lielāki ieguldījumi nekā izpētei, piemēram, Tuvajos Austrumos. No otras puses, abi pārējie parametri – pierādīto rezervju daļa un gaidāmais ražošanas apjoms – jau ir tikuši piemēroti uzņēmumu tirgus daļu novērtēšanai šajā nozarē (7). |
| --- | --- |

(10)

Ir trīs iespējas, kā aprēķināt to uzņēmumu tirgus daļas, kuri veic izpēti, – pamatojoties uz kapitālizdevumiem, pierādītajām rezervēm vai gaidāmo ražošanas apjomu. Ir tikusi apsvērta iespēja par parametru izpētes tirgus dalībnieku tirgus daļu novērtēšanai izmantot kapitālizdevumus (6). Tomēr šo metodi atzina par nepiemērotu; viens no iemesliem bija lielās atšķirības starp dažādos ģeogrāfiskajos apgabalos nepieciešamo ieguldījumu apjomiem. Naftas un gāzes izpētei Ziemeļjūrā ir vajadzīgi lielāki ieguldījumi nekā izpētei, piemēram, Tuvajos Austrumos. No otras puses, abi pārējie parametri – pierādīto rezervju daļa un gaidāmais ražošanas apjoms – jau ir tikuši piemēroti uzņēmumu tirgus daļu novērtēšanai šajā nozarē (7).

| (11) | Saskaņā ar pieejamo informāciju (8)2007. gada 31. decembrī naftas un gāzes pierādītās rezerves pasaulē, kopumā ņemot, bija 378,6 miljardi normālkubikmetru naftas ekvivalenta (turpmāk tekstā – nm3 n.e.). Naftas un gāzes kopējās pierādītās rezerves Nīderlandē 2008. gada 1. janvārī bija mazliet vairāk nekā 1,426 miljardi nm3 n.e. (9) jeb mazliet vairāk nekā 3,7 ‰. No tiem NAM daļa ir pat vēl mazāka. Saskaņā ar pieejamo informāciju NAM tirgus daļa būtu jāuzskata par niecīgu arī tad, ja par kritēriju izmantotu gaidāmo ražošanas apjomu. Lai gan sagaidāms, ka, atsākot pilnībā izmantot Schoonebeek naftas atradnes Nīderlandes austrumos, NAM faktiskais naftas ražošanas apjoms no 0,04 miljoniem barelu dienā pieaugs līdz 0,06 miljoniem barelu dienā, tas tomēr būtu jāskata salīdzinājumā ar pasaules naftas ražošanas apjomu 81,533 miljoni barelu dienā un atbilstu aptuveni 0,7 ‰. Ņemot vērā arī koncentrācijas līmeni izpētes tirgū, ko (izņemot valsts uzņēmumus) raksturo trīs starptautisku, vertikāli integrētu privāto uzņēmumu, tā saukto super majors (BP, ExxonMobil un Shell), kā arī noteikta skaita tā saukto majors dalība, šie faktori būtu jāuzskata par norādi, ka uz šo darbību attiecas tieša konkurence. |
| --- | --- |

(11)

Saskaņā ar pieejamo informāciju (8)2007. gada 31. decembrī naftas un gāzes pierādītās rezerves pasaulē, kopumā ņemot, bija 378,6 miljardi normālkubikmetru naftas ekvivalenta (turpmāk tekstā – nm3 n.e.). Naftas un gāzes kopējās pierādītās rezerves Nīderlandē 2008. gada 1. janvārī bija mazliet vairāk nekā 1,426 miljardi nm3 n.e. (9) jeb mazliet vairāk nekā 3,7 ‰. No tiem NAM daļa ir pat vēl mazāka. Saskaņā ar pieejamo informāciju NAM tirgus daļa būtu jāuzskata par niecīgu arī tad, ja par kritēriju izmantotu gaidāmo ražošanas apjomu. Lai gan sagaidāms, ka, atsākot pilnībā izmantot Schoonebeek naftas atradnes Nīderlandes austrumos, NAM faktiskais naftas ražošanas apjoms no 0,04 miljoniem barelu dienā pieaugs līdz 0,06 miljoniem barelu dienā, tas tomēr būtu jāskata salīdzinājumā ar pasaules naftas ražošanas apjomu 81,533 miljoni barelu dienā un atbilstu aptuveni 0,7 ‰. Ņemot vērā arī koncentrācijas līmeni izpētes tirgū, ko (izņemot valsts uzņēmumus) raksturo trīs starptautisku, vertikāli integrētu privāto uzņēmumu, tā saukto super majors (BP, ExxonMobil un Shell), kā arī noteikta skaita tā saukto majors dalība, šie faktori būtu jāuzskata par norādi, ka uz šo darbību attiecas tieša konkurence.

| (12) | Saskaņā ar iedibināto Komisijas praksi (10) naftas (jēlnaftas) izpēte un ražošana ir atsevišķs produktu tirgus, kurš ģeogrāfiskā ziņā aptver visu pasauli. Pieejamā informācija (11) liecina, ka 2007. gadā naftas kopējais dienas ražošanas apjoms pasaulē bija 81,533 miljoni barelu. NAM kopējais ražošanas apjoms tajā pašā gadā bija 0,04 miljoni barelu dienā, kas atbilst 0,49 ‰ tirgus daļai. Ņemot vērā arī koncentrācijas līmeni jēlnaftas ražošanas tirgū, ko (izņemot valsts uzņēmumus) raksturo trīs starptautisku, vertikāli integrētu privāto uzņēmumu, tā saukto super majors (BP, ExxonMobil un Shell), kuru daļa naftas ražošanā 2007. gadā bija attiecīgi 3,08 %, 2,32 % un 2,96 %, kā arī noteikta skaita tā saukto majors
   (12) dalība, šie faktori būtu jāuzskata par norādi, ka uz šo darbību attiecas tieša konkurence. |
| --- | --- |

(12)

Saskaņā ar iedibināto Komisijas praksi (10) naftas (jēlnaftas) izpēte un ražošana ir atsevišķs produktu tirgus, kurš ģeogrāfiskā ziņā aptver visu pasauli. Pieejamā informācija (11) liecina, ka 2007. gadā naftas kopējais dienas ražošanas apjoms pasaulē bija 81,533 miljoni barelu. NAM kopējais ražošanas apjoms tajā pašā gadā bija 0,04 miljoni barelu dienā, kas atbilst 0,49 ‰ tirgus daļai. Ņemot vērā arī koncentrācijas līmeni jēlnaftas ražošanas tirgū, ko (izņemot valsts uzņēmumus) raksturo trīs starptautisku, vertikāli integrētu privāto uzņēmumu, tā saukto super majors (BP, ExxonMobil un Shell), kuru daļa naftas ražošanā 2007. gadā bija attiecīgi 3,08 %, 2,32 % un 2,96 %, kā arī noteikta skaita tā saukto majors
   (12) dalība, šie faktori būtu jāuzskata par norādi, ka uz šo darbību attiecas tieša konkurence.

| (13) | Agrākā Komisijas lēmumā (13), kas attiecas uz gāzes piegādi galapatērētājiem, izšķir zemas kaloritātes gāzi un augstas kaloritātes gāzi. Turklāt Komisija apsvēra, vai būtu atsevišķi jāizšķir sašķidrinātās dabasgāzes piegādes un dabasgāzes piegādes pa cauruļvadiem (14). Tomēr vēlākā Komisijas lēmumā (15), kas attiecas cita starpā uz dabasgāzes ražošanu, paliek neatbildēts jautājums, vai minētā lēmuma piemērošanai uzskatāms, ka pastāv atsevišķi zemas kaloritātes gāzes, augstas kaloritātes gāzes un sašķidrinātās dabasgāzes tirgi, “jo galīgais novērtējums nav atkarīgs no pieņemtās definīcijas”. Arī šajā lēmumā šo jautājumu var atstāt atklātu turpmāk norādīto iemeslu dēļ:






  — | NAM neražo sašķidrināto dabasgāzi, |
| --- | --- | --- |

(13)

Agrākā Komisijas lēmumā (13), kas attiecas uz gāzes piegādi galapatērētājiem, izšķir zemas kaloritātes gāzi un augstas kaloritātes gāzi. Turklāt Komisija apsvēra, vai būtu atsevišķi jāizšķir sašķidrinātās dabasgāzes piegādes un dabasgāzes piegādes pa cauruļvadiem (14). Tomēr vēlākā Komisijas lēmumā (15), kas attiecas cita starpā uz dabasgāzes ražošanu, paliek neatbildēts jautājums, vai minētā lēmuma piemērošanai uzskatāms, ka pastāv atsevišķi zemas kaloritātes gāzes, augstas kaloritātes gāzes un sašķidrinātās dabasgāzes tirgi, “jo galīgais novērtējums nav atkarīgs no pieņemtās definīcijas”. Arī šajā lēmumā šo jautājumu var atstāt atklātu turpmāk norādīto iemeslu dēļ:

—

NAM neražo sašķidrināto dabasgāzi,

| — | NAM darbojas tikai Nīderlandē, kur gāzes aktuāltirgū (tā sauktajā Title Transfer Facility – TTF) kopš 2008. gada 1. jūlija vairs atsevišķi neizšķir zemas kaloritātes gāzes un augstas kaloritātes gāzes tirgu. Turklāt kopš minētā datuma Gas Transport Services (Nīderlandes gāzes tīkla pārvaldnieks) pilnībā kontrolē kvalitātes pārveidi. Tāpēc dabasgāzes piegādātājiem nav jārezervē pārveides jauda. |
| --- | --- |

—

NAM darbojas tikai Nīderlandē, kur gāzes aktuāltirgū (tā sauktajā Title Transfer Facility – TTF) kopš 2008. gada 1. jūlija vairs atsevišķi neizšķir zemas kaloritātes gāzes un augstas kaloritātes gāzes tirgu. Turklāt kopš minētā datuma Gas Transport Services (Nīderlandes gāzes tīkla pārvaldnieks) pilnībā kontrolē kvalitātes pārveidi. Tāpēc dabasgāzes piegādātājiem nav jārezervē pārveides jauda.

| (14) | Tāpēc šā lēmuma piemērošanas nolūkā par attiecīgo produkta tirgu var uzskatīt dabasgāzes ražošanu kopumā, atsevišķi neizšķirot zemas kaloritātes gāzes, augstas kaloritātes gāzes un sašķidrinātās dabasgāzes tirgus. Kas attiecas uz ģeogrāfisko tirgu, agrākos Komisijas lēmumos (16) tika uzskatīts, ka tas aptver Eiropas Ekonomikas zonu (EEZ) un, iespējams, arī Krieviju un Alžīriju. |
| --- | --- |

(14)

Tāpēc šā lēmuma piemērošanas nolūkā par attiecīgo produkta tirgu var uzskatīt dabasgāzes ražošanu kopumā, atsevišķi neizšķirot zemas kaloritātes gāzes, augstas kaloritātes gāzes un sašķidrinātās dabasgāzes tirgus. Kas attiecas uz ģeogrāfisko tirgu, agrākos Komisijas lēmumos (16) tika uzskatīts, ka tas aptver Eiropas Ekonomikas zonu (EEZ) un, iespējams, arī Krieviju un Alžīriju.

| (15) | Saskaņā ar pieejamo informāciju (17) 2007. gadā kopējais gāzes ražošanas apjoms Eiropas Savienībā bija 191,9 miljardi nm3, bet EEZ tas bija 281,6 miljardi nm3. NAM ražošanas apjoms 2007. gadā bija 50 miljardi nm3, kas atbilst 17,76 % tirgus daļai. Krievijas un Alžīrijas ražošanas apjomi 2007. gadā bija attiecīgi 607,4 un 83 miljardi nm3. Tādējādi EEZ, Krievijas un Alžīrijas kopējais ražošanas apjoms bija 972 miljardi nm3, no kuriem NAM daļa bija 5,14 %. Ņemot vērā arī koncentrācijas līmeni dabasgāzes ražošanas tirgū, ko raksturo trīs tā saukto super majors (BP, ExxonMobil un Shell), kā citu lielo uzņēmumu, piemēram, Krievijas Gazprom, dalība, šie faktori būtu jāuzskata par norādi, ka uz šo darbību attiecas tieša konkurence. |
| --- | --- |

(15)

Saskaņā ar pieejamo informāciju (17) 2007. gadā kopējais gāzes ražošanas apjoms Eiropas Savienībā bija 191,9 miljardi nm3, bet EEZ tas bija 281,6 miljardi nm3. NAM ražošanas apjoms 2007. gadā bija 50 miljardi nm3, kas atbilst 17,76 % tirgus daļai. Krievijas un Alžīrijas ražošanas apjomi 2007. gadā bija attiecīgi 607,4 un 83 miljardi nm3. Tādējādi EEZ, Krievijas un Alžīrijas kopējais ražošanas apjoms bija 972 miljardi nm3, no kuriem NAM daļa bija 5,14 %. Ņemot vērā arī koncentrācijas līmeni dabasgāzes ražošanas tirgū, ko raksturo trīs tā saukto super majors (BP, ExxonMobil un Shell), kā citu lielo uzņēmumu, piemēram, Krievijas Gazprom, dalība, šie faktori būtu jāuzskata par norādi, ka uz šo darbību attiecas tieša konkurence.

IV.   SECINĀJUMI

| (16) | Ņemot vērā 3.–15. apsvērumā izvērtētos faktorus, jāuzskata, ka Direktīvas 2004/17/EK 30. panta 1. punkta nosacījums par tiešu konkurenci Nīderlandē ir izpildīts attiecībā uz šādiem pakalpojumiem:






  a) | naftas un dabasgāzes izpēte; |
| --- | --- | --- |

(16)

Ņemot vērā 3.–15. apsvērumā izvērtētos faktorus, jāuzskata, ka Direktīvas 2004/17/EK 30. panta 1. punkta nosacījums par tiešu konkurenci Nīderlandē ir izpildīts attiecībā uz šādiem pakalpojumiem:

a)

naftas un dabasgāzes izpēte;

| b) | naftas ražošana un |
| --- | --- |

b)

naftas ražošana un

| c) | dabasgāzes ražošana. |
| --- | --- |

c)

dabasgāzes ražošana.

| (17) | Tā kā nosacījums par neierobežotu piekļuvi tirgum uzskatāms par izpildītu, Direktīva 2004/17/EK nav jāpiemēro ne tajos gadījumos, kad līgumslēdzēji piešķir līgumus, kas paredzēti, lai dotu tiesības Nīderlandē sniegt 16. apsvēruma a) līdz c) punktā uzskaitītos pakalpojumus, ne arī tad, kad tiek organizēti projektu konkursi tādas darbības veikšanai Nīderlandē. |
| --- | --- |

(17)

Tā kā nosacījums par neierobežotu piekļuvi tirgum uzskatāms par izpildītu, Direktīva 2004/17/EK nav jāpiemēro ne tajos gadījumos, kad līgumslēdzēji piešķir līgumus, kas paredzēti, lai dotu tiesības Nīderlandē sniegt 16. apsvēruma a) līdz c) punktā uzskaitītos pakalpojumus, ne arī tad, kad tiek organizēti projektu konkursi tādas darbības veikšanai Nīderlandē.

| (18) | Šā lēmuma pamatā ir juridiskā un faktiskā situācija no 2009. gada februāra līdz martam, kā tā ir atspoguļota NAM un Nīderlandes Karalistes iesniegtajā informācijā. Lēmumu var pārskatīt, ja būtiskas juridiskas vai faktiskas izmaiņas norādīs uz to, ka situācija vairs neatbilst Direktīvas 2004/17/EK 30. panta 1. punkta piemērošanas nosacījumiem, |
| --- | --- |

(18)

Šā lēmuma pamatā ir juridiskā un faktiskā situācija no 2009. gada februāra līdz martam, kā tā ir atspoguļota NAM un Nīderlandes Karalistes iesniegtajā informācijā. Lēmumu var pārskatīt, ja būtiskas juridiskas vai faktiskas izmaiņas norādīs uz to, ka situācija vairs neatbilst Direktīvas 2004/17/EK 30. panta 1. punkta piemērošanas nosacījumiem,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Direktīva 2004/17/EK neattiecas uz līgumslēdzēju piešķirtiem līgumiem, kas paredzēti, lai dotu tiesības Nīderlandē sniegt šādus pakalpojumus:

| a) | naftas un dabasgāzes izpēte; |
| --- | --- |

a)

naftas un dabasgāzes izpēte;

| b) | naftas ražošana un |
| --- | --- |

b)

naftas ražošana un

| c) | dabasgāzes ražošana. |
| --- | --- |

c)

dabasgāzes ražošana.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts Nīderlandes Karalistei.

Briselē, 2009. gada 8. jūlijā

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Charlie McCREEVY

---

(1)  OV L 134, 30.4.2004., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas 1993. gada 10. decembra Lēmums 93/676/EK, ar ko nosaka, ka ģeogrāfisku apgabalu izmantošana naftas vai gāzes izpētei vai ieguvei Nīderlandē nav Padomes Direktīvas 90/531/EEK 2. panta 2. punkta b) apakšpunkta i) punktā definētā darbība un ka subjekti, kas veic šādu darbību, Nīderlandē nav uzskatāmi par tādiem, kuri darbojas saskaņā ar īpašām vai ekskluzīvām tiesībām minētās direktīvas 2. panta 3. punkta b) apakšpunkta nozīmē (OV L 316, 17.12.1993., 41. lpp.).

2

(3)  Skatīt jo īpaši Komisijas 1999. gada 29. septembra Lēmumu 2004/284/EK, ar ko koncentrāciju atzīst par saderīgu ar kopējo tirgu un EEZ līgumu (Lieta Nr. IV/M.1383 – Exxon/Mobil), kā arī turpmākos lēmumus, tostarp Komisijas 2007. gada 3. maija Lēmumu, ar ko koncentrāciju atzīst par saderīgu ar kopējo tirgu (Lieta Nr. COMP/M.4545 – STATOIL/HYDRO) saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 139/2004.

3

Exxon/Mobil

STATOIL/HYDRO

(4)  OV L 79, 29.3.1996., 30. lpp.

4

(5)  Skatīt jo īpaši iepriekš minēto lēmumu Exxon/Mobil lietā un nesenāku (2007. gada 19. novembra) Komisijas lēmumu, ar ko koncentrāciju atzīst par saderīgu ar kopējo tirgu (Lieta Nr. COMP/M.4934 – KAZMUNAIGAZ/ROMPETROL) saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 139/2004.

5

Exxon/Mobil

KAZMUNAIGAZ/ROMPETROL

(6)  Skatīt jo īpaši iepriekš minēto lēmumu Exxon/Mobil lietā (23.–24. punkts).

6

Exxon/Mobil

(7)  Skatīt jo īpaši iepriekš minēto lēmumu Exxon/Mobil lietā (25. un 27. punkts).

7

Exxon/Mobil

(8)  Skatīt pieteikuma 5.2.1. punktu, kā arī tajā minētos informācijas avotus, jo īpaši tam pievienoto 2008. gada jūnija pārskatu BP Statistical Review of World Energy.

8

BP Statistical Review of World Energy

(9)  No tiem 1 390 miljardi nm3 gāzes (= 1 390 miljoni nm3 n.e.) un 36,6 miljoni nm3 naftas; kopā 1 426 600 000 nm3.

9

3

3

3

3

(10)  Skatīt jo īpaši iepriekš minēto lēmumu Exxon/Mobil lietā un nesenāku (2007. gada 19. novembra) Komisijas lēmumu, ar ko koncentrāciju atzīst par saderīgu ar kopējo tirgu (Lieta Nr. COMP/M.4934 – KAZMUNAIGAZ/ROMPETROL) saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 139/2004.

10

Exxon/Mobil

KAZMUNAIGAZ/ROMPETROL

(11)  Skatīt 8. lpp. pārskatā BP Statistical Review of World Energy, June 2008, kas pievienots pieprasījumam; turpmāk tekstā – BP Statistics.

11

BP Statistical Review of World Energy, June 2008

BP Statistics

(12)  Šo uzņēmumu tirgus daļas ir mazākas nekā super majors tirgus daļas.

12

super majors

(13)  Komisijas 2006. gada 14. novembra Lēmums 2007/194/EK, ar kuru koncentrāciju atzīst par saderīgu ar kopējo tirgu un EEZ līguma darbību (Lieta Nr. COMP/M.4180 – Gaz de France/Suez) (OV L 88, 29.3.2007., 47. lpp.).

13

Gaz de France/Suez

(14)  Skatīt jo īpaši iepriekš minēto lēmumu Gaz de France/Suez lietā.

14

Gaz de France/Suez

(15)  Iepriekš minētā lieta M4545, 12. punkts.

15

(16)  Skatīt, piemēram, 3. apsvērumā minētos lēmumus.

16

(17)  Skatīt jo īpaši BP Statistics 24. lpp.

17

BP Statistics

---

| 14.7.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 181/57 |
| --- | --- | --- | --- |

14.7.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 181/57

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2009. gada 10. jūlijs),

ar ko groza Lēmumu 2000/57/EK par agrās brīdināšanas un reaģēšanas sistēmu infekcijas slimību profilaksei un kontrolei saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 2119/98/EK

(izziņots ar dokumenta numuru C(2009) 5515)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2009/547/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 1998. gada 24. septembra Lēmumu Nr. 2119/98/EK par epidemioloģiskās uzraudzības un infekcijas slimību kontroles tīkla izveidošanu Kopienā (1) un jo īpaši tā 6. panta 5. punktu,

apspriedusies ar Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāju,

tā kā:

| (1) | Komisijas 1999. gada 22. decembra Lēmumā 2000/57/EK par agrās brīdināšanas un reaģēšanas sistēmu infekcijas slimību profilaksei un kontrolei saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 2119/98/EK (2) ir noteikti atgadījumi saistībā ar infekcijas slimībām, par kuriem dalībvalstu kompetentajām sabiedrības veselības iestādēm ir jāziņo Kopienas tīkla agrās brīdināšanas un reaģēšanas sistēmas (ABRS) sastāvdaļai, un ir noteiktas vispārīgas procedūras informācijas apmaiņai par šiem atgadījumiem, dalībvalstu apspriedēm un pasākumu koordinācijai saziņā ar Komisiju. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas 1999. gada 22. decembra Lēmumā 2000/57/EK par agrās brīdināšanas un reaģēšanas sistēmu infekcijas slimību profilaksei un kontrolei saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 2119/98/EK (2) ir noteikti atgadījumi saistībā ar infekcijas slimībām, par kuriem dalībvalstu kompetentajām sabiedrības veselības iestādēm ir jāziņo Kopienas tīkla agrās brīdināšanas un reaģēšanas sistēmas (ABRS) sastāvdaļai, un ir noteiktas vispārīgas procedūras informācijas apmaiņai par šiem atgadījumiem, dalībvalstu apspriedēm un pasākumu koordinācijai saziņā ar Komisiju.

| (2) | Lēmumā 2000/57/EK arī noteikts, ka katras dalībvalsts kompetentās sabiedrības veselības iestādes apkopo un apmainās ar visu vajadzīgo informāciju par infekcijas slimību atgadījumiem, piemēram, izmantojot vietējo uzraudzības sistēmu, Kopienas tīkla epidemioloģiskās uzraudzības sastāvdaļu vai jebkuru citu Kopienas apkopošanas sistēmu. |
| --- | --- |

(2)

Lēmumā 2000/57/EK arī noteikts, ka katras dalībvalsts kompetentās sabiedrības veselības iestādes apkopo un apmainās ar visu vajadzīgo informāciju par infekcijas slimību atgadījumiem, piemēram, izmantojot vietējo uzraudzības sistēmu, Kopienas tīkla epidemioloģiskās uzraudzības sastāvdaļu vai jebkuru citu Kopienas apkopošanas sistēmu.

| (3) | Infekcijas slimību profilakse un kontrole Lēmumā Nr. 2119/98/EK ir definēta kā pasākumu kopums, tostarp epidemioloģiskā izmeklēšana, ko veic dalībvalstu kompetentās sabiedrības veselības iestādes, lai novērstu un apturētu infekcijas slimību izplatību. Šie pasākumi ietver kontaktu izsekošanas darbības, un par tiem nekavējoties jāinformē visas pārējās dalībvalstis un Komisija, līdztekus sniedzot visu būtisko informāciju, kura ir valsts kompetentās sabiedrības veselības iestādes rīcībā attiecībā uz atgadījumu saistībā ar infekcijas slimībām. Turklāt dalībvalsts, kura plāno veikt pasākumus, faktiski iepriekš informē Kopienas tīklu par šādu pasākumu veidu un darbības jomu, kā arī apspriež un koordinē šīs darbības ar citām dalībvalstīm saziņā ar Komisiju. |
| --- | --- |

(3)

Infekcijas slimību profilakse un kontrole Lēmumā Nr. 2119/98/EK ir definēta kā pasākumu kopums, tostarp epidemioloģiskā izmeklēšana, ko veic dalībvalstu kompetentās sabiedrības veselības iestādes, lai novērstu un apturētu infekcijas slimību izplatību. Šie pasākumi ietver kontaktu izsekošanas darbības, un par tiem nekavējoties jāinformē visas pārējās dalībvalstis un Komisija, līdztekus sniedzot visu būtisko informāciju, kura ir valsts kompetentās sabiedrības veselības iestādes rīcībā attiecībā uz atgadījumu saistībā ar infekcijas slimībām. Turklāt dalībvalsts, kura plāno veikt pasākumus, faktiski iepriekš informē Kopienas tīklu par šādu pasākumu veidu un darbības jomu, kā arī apspriež un koordinē šīs darbības ar citām dalībvalstīm saziņā ar Komisiju.

| (4) | Lēmumā 2000/57/EK ir skaidri jāatspoguļo Lēmuma Nr. 2119/98/EK noteikumi attiecībā uz pasākumiem, kuri ir pieņemti vai kurus plānots pieņemt, lai novērstu un apturētu infekcijas slimību izplatību. |
| --- | --- |

(4)

Lēmumā 2000/57/EK ir skaidri jāatspoguļo Lēmuma Nr. 2119/98/EK noteikumi attiecībā uz pasākumiem, kuri ir pieņemti vai kurus plānots pieņemt, lai novērstu un apturētu infekcijas slimību izplatību.

| (5) | Turklāt Starptautisko veselības aizsardzības noteikumu (2005) stāšanās spēkā uzliek starptautiskajai sabiedrībai pienākumu atbilstoši sabiedrības veselības apdraudējumam un tikai attiecībā uz to, turklāt izvairoties no nevajadzīgas starptautiskās preču aprites un personu kustības kavēšanas, nodrošināt sabiedrības veselības aizsardzības sistēmas spējas reaģēt uz slimību starptautisku izplatīšanos. |
| --- | --- |

(5)

Turklāt Starptautisko veselības aizsardzības noteikumu (2005) stāšanās spēkā uzliek starptautiskajai sabiedrībai pienākumu atbilstoši sabiedrības veselības apdraudējumam un tikai attiecībā uz to, turklāt izvairoties no nevajadzīgas starptautiskās preču aprites un personu kustības kavēšanas, nodrošināt sabiedrības veselības aizsardzības sistēmas spējas reaģēt uz slimību starptautisku izplatīšanos.

| (6) | Notiekot atgadījumam saistībā ar infekcijas slimību, kura, iespējams, varētu izplatīties ES un attiecībā uz kuru nepieciešami kontaktu izsekošanas pasākumi, dalībvalstis ABRS ietvaros savstarpēji sadarbojas saziņā ar Komisiju, lai identificētu inficētās personas un iespējami apdraudētos iedzīvotājus. Šādas sadarbības ietvaros dalībvalstis, uz kurām attiecas kontaktu izsekošanas procedūra, var apmainīties ar sensitīviem personas datiem attiecībā uz apstiprinātajiem vai potenciālajiem cilvēku saslimšanas gadījumiem. |
| --- | --- |

(6)

Notiekot atgadījumam saistībā ar infekcijas slimību, kura, iespējams, varētu izplatīties ES un attiecībā uz kuru nepieciešami kontaktu izsekošanas pasākumi, dalībvalstis ABRS ietvaros savstarpēji sadarbojas saziņā ar Komisiju, lai identificētu inficētās personas un iespējami apdraudētos iedzīvotājus. Šādas sadarbības ietvaros dalībvalstis, uz kurām attiecas kontaktu izsekošanas procedūra, var apmainīties ar sensitīviem personas datiem attiecībā uz apstiprinātajiem vai potenciālajiem cilvēku saslimšanas gadījumiem.

| (7) | Ar veselību saistītu personas datu apstrāde faktiski ir aizliegta ar Eiropas Parlamenta un Padomes 1995. gada 24. oktobra Direktīvu 95/46/EK par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti (3) un ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. decembra Regulu (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (4). Turklāt Lēmuma Nr. 2119/98/EK 11. pantā cita starpā ir noteikts, ka tā noteikumus piemēro, neskarot Direktīvu 95/46/EK. |
| --- | --- |

(7)

Ar veselību saistītu personas datu apstrāde faktiski ir aizliegta ar Eiropas Parlamenta un Padomes 1995. gada 24. oktobra Direktīvu 95/46/EK par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti (3) un ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. decembra Regulu (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (4). Turklāt Lēmuma Nr. 2119/98/EK 11. pantā cita starpā ir noteikts, ka tā noteikumus piemēro, neskarot Direktīvu 95/46/EK.

| (8) | Sabiedrības veselības aizsardzības apsvērumu dēļ uz šādu datu apstrādi attiecas izņēmums saskaņā ar Direktīvas 95/46/EK 8. panta 3. punktu un Regulas (EK) Nr. 45/2001 10. panta 3. punktu, ja tas ir nepieciešams profilaktiskās medicīnas, medicīniskās diagnostikas, aprūpes vai ārstēšanas nodrošināšanas vai veselības aprūpes pakalpojumu pārvaldības nolūkos un ja šos datus apstrādā medicīnas darbinieks, kura pienākums saskaņā ar valsts tiesību aktiem vai valsts kompetento iestāžu ieviestiem noteikumiem ir glabāt dienesta noslēpumu, vai cita persona, kam ir līdzvērtīgs pienākums glabāt noslēpumu. Turklāt Starptautisko veselības aizsardzības noteikumu (2005), kuri stājās spēkā 2007. gada 15. jūnijā, 23. panta 1. punktā ir noteikts, ka Pasaules Veselības organizācijas (PVO) dalībvalstis sabiedrības veselības aizsardzības nolūkā, tostarp kontaktu izsekošanas nolūkā, var pieprasīt atsevišķus datus par ceļotājiem, kas iebrauc valstī vai izbrauc no tās. |
| --- | --- |

(8)

Sabiedrības veselības aizsardzības apsvērumu dēļ uz šādu datu apstrādi attiecas izņēmums saskaņā ar Direktīvas 95/46/EK 8. panta 3. punktu un Regulas (EK) Nr. 45/2001 10. panta 3. punktu, ja tas ir nepieciešams profilaktiskās medicīnas, medicīniskās diagnostikas, aprūpes vai ārstēšanas nodrošināšanas vai veselības aprūpes pakalpojumu pārvaldības nolūkos un ja šos datus apstrādā medicīnas darbinieks, kura pienākums saskaņā ar valsts tiesību aktiem vai valsts kompetento iestāžu ieviestiem noteikumiem ir glabāt dienesta noslēpumu, vai cita persona, kam ir līdzvērtīgs pienākums glabāt noslēpumu. Turklāt Starptautisko veselības aizsardzības noteikumu (2005), kuri stājās spēkā 2007. gada 15. jūnijā, 23. panta 1. punktā ir noteikts, ka Pasaules Veselības organizācijas (PVO) dalībvalstis sabiedrības veselības aizsardzības nolūkā, tostarp kontaktu izsekošanas nolūkā, var pieprasīt atsevišķus datus par ceļotājiem, kas iebrauc valstī vai izbrauc no tās.

| (9) | Turklāt personas datu apstrāde kontaktu izsekošanas vajadzībām ir uzskatāma par likumīgu, ja tas ir nepieciešams, lai aizsargātu datu subjekta būtiskas intereses saskaņā ar Direktīvas 95/46/EK 7. panta d) punktu un Regulas (EK) Nr. 45/2001 5. panta e) punktu, kā arī lai izpildītu uzdevumu, ko veic sabiedrības interesēs saskaņā ar minēto tiesību aktu 7. panta e) punktu un 5. panta a) punktu. |
| --- | --- |

(9)

Turklāt personas datu apstrāde kontaktu izsekošanas vajadzībām ir uzskatāma par likumīgu, ja tas ir nepieciešams, lai aizsargātu datu subjekta būtiskas intereses saskaņā ar Direktīvas 95/46/EK 7. panta d) punktu un Regulas (EK) Nr. 45/2001 5. panta e) punktu, kā arī lai izpildītu uzdevumu, ko veic sabiedrības interesēs saskaņā ar minēto tiesību aktu 7. panta e) punktu un 5. panta a) punktu.

| (10) | Komisija, Eiropas Slimību profilakses un kontroles centrs un dalībvalstis ievieš atbilstīgus aizsardzības pasākumus saistībā ar personas datu apstrādi kontaktu izsekošanas vajadzībām un jo īpaši saistībā ar atkāpi no noteikumiem Direktīvā 95/46/EK un Regulā (EK) Nr. 45/2001, nodrošinot, ka agrās brīdināšanas un reaģēšanas sistēmā personas datu apstrāde notiek atbilstīgi, respektīvi, Regulai (EK) Nr. 45/2001 un Direktīvai 95/46/EK. |
| --- | --- |

(10)

Komisija, Eiropas Slimību profilakses un kontroles centrs un dalībvalstis ievieš atbilstīgus aizsardzības pasākumus saistībā ar personas datu apstrādi kontaktu izsekošanas vajadzībām un jo īpaši saistībā ar atkāpi no noteikumiem Direktīvā 95/46/EK un Regulā (EK) Nr. 45/2001, nodrošinot, ka agrās brīdināšanas un reaģēšanas sistēmā personas datu apstrāde notiek atbilstīgi, respektīvi, Regulai (EK) Nr. 45/2001 un Direktīvai 95/46/EK.

| (11) | Jo īpaši, nosūtot personu datus agrās brīdināšanas un reaģēšanas sistēmā, lai novērstu un apturētu infekcijas slimību izplatību, dalībvalstu kompetentās sabiedrības veselības iestādes un Komisija nodrošina, lai personas dati būtu adekvāti, atbilstīgi un ne pārlieku apjomīgi attiecībā uz konkrēto nolūku, kā arī lai tie netiku apstrādāti citiem mērķiem un lai tie būtu akurāti, pēc vajadzības atjaunināti un netiktu glabāti ilgāk kā nepieciešams konkrētajam nolūkam; ir jānodrošina arī tas, ka personas, uz kurām attiecas kontaktu izsekošana, ir pienācīgi informētas par apstrādes veidu, par apstrādātajiem datiem, par tiesībām piekļūt datiem, kuri attiecas uz šīm personām, un labot tos, ja vien tas nav neiespējami vai neprasa nesamērīgas pūles, kā arī jānodrošina pienācīga konfidencialitāte un drošība ABRS iekšienē, lai aizsargātu šādu datu apstrādi. |
| --- | --- |

(11)

Jo īpaši, nosūtot personu datus agrās brīdināšanas un reaģēšanas sistēmā, lai novērstu un apturētu infekcijas slimību izplatību, dalībvalstu kompetentās sabiedrības veselības iestādes un Komisija nodrošina, lai personas dati būtu adekvāti, atbilstīgi un ne pārlieku apjomīgi attiecībā uz konkrēto nolūku, kā arī lai tie netiku apstrādāti citiem mērķiem un lai tie būtu akurāti, pēc vajadzības atjaunināti un netiktu glabāti ilgāk kā nepieciešams konkrētajam nolūkam; ir jānodrošina arī tas, ka personas, uz kurām attiecas kontaktu izsekošana, ir pienācīgi informētas par apstrādes veidu, par apstrādātajiem datiem, par tiesībām piekļūt datiem, kuri attiecas uz šīm personām, un labot tos, ja vien tas nav neiespējami vai neprasa nesamērīgas pūles, kā arī jānodrošina pienācīga konfidencialitāte un drošība ABRS iekšienē, lai aizsargātu šādu datu apstrādi.

| (12) | 2007. gada ziņojumā (5) par ABRS darbību Komisija uzsvēra nepieciešamību agrās brīdināšanas un reaģēšanas sistēmā ieviest selektīvās ziņošanas rīku, lai garantētu ekskluzīvu saziņas iespēju tikai starp dalībvalstīm, uz kurām attiecas attiecīgie atgadījumi, kas cita starpā saistīti ar kontaktu izsekošanas darbībām. Izmantojot šādu selektīvās ziņošanas rīku, ir paredzēta atbilstīga aizsardzība, nosūtot personu datus agrās brīdināšanas un reaģēšanas sistēmā, un ir jānodrošina, lai šā lēmuma piemērošanas vajadzībām agrās brīdināšanas un reaģēšanas sistēmā cirkulētu tikai adekvāti, atbilstīgi un ne pārlieku apjomīgi personas dati saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 45/2001 4. panta 1. punkta c) apakšpunktu un Direktīvas 95/46/EK 6. panta 1. punkta c) apakšpunktu. Lai ievērotu dalībvalstu saistības saskaņā ar Lēmuma Nr. 2119/98/EK 4., 5. un 6. pantu, šo iemeslu dēļ selektīvās ziņošanas rīks ir jāizmanto tikai paziņojumiem, ar kuriem pārsūta atbilstīgus personu datus. |
| --- | --- |

(12)

2007. gada ziņojumā (5) par ABRS darbību Komisija uzsvēra nepieciešamību agrās brīdināšanas un reaģēšanas sistēmā ieviest selektīvās ziņošanas rīku, lai garantētu ekskluzīvu saziņas iespēju tikai starp dalībvalstīm, uz kurām attiecas attiecīgie atgadījumi, kas cita starpā saistīti ar kontaktu izsekošanas darbībām. Izmantojot šādu selektīvās ziņošanas rīku, ir paredzēta atbilstīga aizsardzība, nosūtot personu datus agrās brīdināšanas un reaģēšanas sistēmā, un ir jānodrošina, lai šā lēmuma piemērošanas vajadzībām agrās brīdināšanas un reaģēšanas sistēmā cirkulētu tikai adekvāti, atbilstīgi un ne pārlieku apjomīgi personas dati saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 45/2001 4. panta 1. punkta c) apakšpunktu un Direktīvas 95/46/EK 6. panta 1. punkta c) apakšpunktu. Lai ievērotu dalībvalstu saistības saskaņā ar Lēmuma Nr. 2119/98/EK 4., 5. un 6. pantu, šo iemeslu dēļ selektīvās ziņošanas rīks ir jāizmanto tikai paziņojumiem, ar kuriem pārsūta atbilstīgus personu datus.

| (13) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi komiteja, kura izveidota ar Lēmuma Nr. 2119/98/EK 7. pantu, |
| --- | --- |

(13)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi komiteja, kura izveidota ar Lēmuma Nr. 2119/98/EK 7. pantu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lēmumu 2000/57/EK groza šādi.

| 1. | Lēmuma 1. panta 2. punktā tekstu “informāciju par šiem atgadījumiem” aizstāj ar tekstu “informāciju par šiem atgadījumiem un pasākumiem, kas plānoti vai pieņemti, reaģējot uz šiem atgadījumiem vai šādu atgadījumu pazīmēm”. |
| --- | --- |

1.

Lēmuma 1. panta 2. punktā tekstu “informāciju par šiem atgadījumiem” aizstāj ar tekstu “informāciju par šiem atgadījumiem un pasākumiem, kas plānoti vai pieņemti, reaģējot uz šiem atgadījumiem vai šādu atgadījumu pazīmēm”.

| 2. | Iekļauj šādu 2.a pantu:
  “2.a pants
  1.   Šo pantu piemēro pasākumiem, kurus īsteno, lai izsekotu personas, kuras ir bijušas pakļautas infekcijas izraisītājiem un kuras var saslimt vai ir saslimušas ar Kopienai būtisku infekcijas slimību atbilstīgi kritērijiem I pielikumā (turpmāk “kontaktu izsekošana”).
  2.   Ja kontaktu izsekošanas nolūkos agrās brīdināšanas un reaģēšanas sistēmā nosūta atbilstīgos personas datus ar nosacījumu, ka šie dati ir nepieciešami un pieejami, dalībvalsts kompetentās sabiedrības veselības iestādes izmanto selektīvās ziņošanas rīku, kas garantē piemērotus datu aizsardzības pasākumus. Šo saziņas līdzekli izmanto tikai dalībvalstis, uz kurām attiecas kontaktu izsekošana.
  3.   Izplatot šo informāciju ar selektīvās ziņošanas rīka palīdzību, attiecīgās dalībvalsts kompetentās sabiedrības veselības iestādes atsaucas uz atgadījumu vai pasākumu, par kuru iepriekš ir ziņots Komisijas tīklā.
  4.   Šā panta 2. punkta vajadzībām III pielikumā ir sniegts indikatīvs personas datu saraksts.
  5.   Nosūtot un izplatot personas datus ar selektīvās ziņošanas rīka palīdzību, dalībvalstu kompetentās sabiedrības veselības iestādes un Komisija ievēro Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 95/46/EK (6) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 45/2001 (7) noteikumus. |
| --- | --- |

2.

Iekļauj šādu 2.a pantu:

“2.a pants

1.   Šo pantu piemēro pasākumiem, kurus īsteno, lai izsekotu personas, kuras ir bijušas pakļautas infekcijas izraisītājiem un kuras var saslimt vai ir saslimušas ar Kopienai būtisku infekcijas slimību atbilstīgi kritērijiem I pielikumā (turpmāk “kontaktu izsekošana”).

2.   Ja kontaktu izsekošanas nolūkos agrās brīdināšanas un reaģēšanas sistēmā nosūta atbilstīgos personas datus ar nosacījumu, ka šie dati ir nepieciešami un pieejami, dalībvalsts kompetentās sabiedrības veselības iestādes izmanto selektīvās ziņošanas rīku, kas garantē piemērotus datu aizsardzības pasākumus. Šo saziņas līdzekli izmanto tikai dalībvalstis, uz kurām attiecas kontaktu izsekošana.

3.   Izplatot šo informāciju ar selektīvās ziņošanas rīka palīdzību, attiecīgās dalībvalsts kompetentās sabiedrības veselības iestādes atsaucas uz atgadījumu vai pasākumu, par kuru iepriekš ir ziņots Komisijas tīklā.

4.   Šā panta 2. punkta vajadzībām III pielikumā ir sniegts indikatīvs personas datu saraksts.

5.   Nosūtot un izplatot personas datus ar selektīvās ziņošanas rīka palīdzību, dalībvalstu kompetentās sabiedrības veselības iestādes un Komisija ievēro Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 95/46/EK (6) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 45/2001 (7) noteikumus.

| 3. | Lēmuma 3. panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  “1.   Dalībvalstu kompetentās iestādes katru gadu līdz 31. martam iesniedz Komisijai analītisku ziņojumu par atgadījumiem, pasākumiem, kuri plānoti vai pieņemti saistībā ar šiem atgadījumiem, un procedūrām, kas piemērotas agrās brīdināšanas un reaģēšanas sistēmā. Turklāt dalībvalstu kompetentās iestādes var savlaicīgi ziņot par īpaši nozīmīgiem atgadījumiem.” |
| --- | --- |

3.

Lēmuma 3. panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“1.   Dalībvalstu kompetentās iestādes katru gadu līdz 31. martam iesniedz Komisijai analītisku ziņojumu par atgadījumiem, pasākumiem, kuri plānoti vai pieņemti saistībā ar šiem atgadījumiem, un procedūrām, kas piemērotas agrās brīdināšanas un reaģēšanas sistēmā. Turklāt dalībvalstu kompetentās iestādes var savlaicīgi ziņot par īpaši nozīmīgiem atgadījumiem.”

| 4. | Šā lēmuma pielikuma tekstu pievieno kā III pielikumu. |
| --- | --- |

4.

Šā lēmuma pielikuma tekstu pievieno kā III pielikumu.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2009. gada 10. jūlijā

Komisijas vārdā –

Komisijas locekle

Androulla VASSILIOU

---

(1)  OV L 268, 3.10.1998., 1. lpp.

1

(2)  OV L 21, 26.1.2000., 32. lpp.

2

(3)  OV L 281, 23.11.1995., 31. lpp.

3

(4)  OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.

4

(5)  Komisijas ziņojums Padomei un Eiropas Parlamentam par Kopienas tīkla agrīnās brīdināšanas un reaģēšanas sistēmas (EWRS) darbību 2004. un 2005. gadā, lai veiktu epidemioloģisko uzraudzību un lipīgo slimību kontroli (Lēmums 2000/57/EK), 2007. gada 20. marts (COM(2007) 121, galīgā redakcija).

5

EWRS

(6)  OV L 281, 23.11.1995., 31. lpp.

6

(7)  OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.”

7

---

PIELIKUMS

Lēmumam 2000/57/EK pievieno šādu III pielikumu:

“III PIELIKUMS

Indikatīvs personas datu saraksts kontaktu izsekošanas vajadzībām

| 1. | PERSONĪGA INFORMĀCIJA






  — | Vārds, uzvārds |
| --- | --- | --- |

1.

PERSONĪGA INFORMĀCIJA

—

Vārds, uzvārds

| — | Pilsonība, dzimšanas datums, dzimums |
| --- | --- |

—

Pilsonība, dzimšanas datums, dzimums

| — | Personu apliecinošā dokumenta veids, numurs un izdevējiestāde |
| --- | --- |

—

Personu apliecinošā dokumenta veids, numurs un izdevējiestāde

| — | Pašreizējā dzīvesvietas adrese (ielas nosaukums un numurs, pilsēta, valsts, pasta indekss) |
| --- | --- |

—

Pašreizējā dzīvesvietas adrese (ielas nosaukums un numurs, pilsēta, valsts, pasta indekss)

| — | Tālruņu numuri (mobilā tālruņa numurs, tālruņa numurs mājās, tālruņa numurs darbā) |
| --- | --- |

—

Tālruņu numuri (mobilā tālruņa numurs, tālruņa numurs mājās, tālruņa numurs darbā)

| — | E-pasts (privātais, darba) |
| --- | --- |

—

E-pasts (privātais, darba)

| 2. | INFORMĀCIJA PAR CEĻOJUMU






  — | Informācija par transporta līdzekli (piemēram, lidojuma numurs, lidojuma datums, kuģa nosaukums, transportlīdzekļa reģistrācijas numurs) |
| --- | --- | --- |

2.

INFORMĀCIJA PAR CEĻOJUMU

—

Informācija par transporta līdzekli (piemēram, lidojuma numurs, lidojuma datums, kuģa nosaukums, transportlīdzekļa reģistrācijas numurs)

| — | Sēdvietas(-u) numurs(-i) |
| --- | --- |

—

Sēdvietas(-u) numurs(-i)

| — | Kajītes(-šu) numurs(-i) |
| --- | --- |

—

Kajītes(-šu) numurs(-i)

| 3. | INFORMĀCIJA PAR APMEKLĒTAJĀM PERSONĀM/VIETĀM






  — | Apmeklēto personu vārdi un uzvārdi/uzturēšanās vietas |
| --- | --- | --- |

3.

INFORMĀCIJA PAR APMEKLĒTAJĀM PERSONĀM/VIETĀM

—

Apmeklēto personu vārdi un uzvārdi/uzturēšanās vietas

| — | Uzturēšanās datumi un uzturēšanās vietu adreses (ielas nosaukums un numurs, pilsēta, valsts, pasta indekss) |
| --- | --- |

—

Uzturēšanās datumi un uzturēšanās vietu adreses (ielas nosaukums un numurs, pilsēta, valsts, pasta indekss)

| — | Tālruņu numuri (mobilā tālruņa numurs, tālruņa numurs mājās, tālruņa numurs darbā) |
| --- | --- |

—

Tālruņu numuri (mobilā tālruņa numurs, tālruņa numurs mājās, tālruņa numurs darbā)

| — | E-pasts (privātais, darba) |
| --- | --- |

—

E-pasts (privātais, darba)

| 4. | INFORMĀCIJA PAR PAVADOŠAJĀM PERSONĀM






  — | Vārds, uzvārds |
| --- | --- | --- |

4.

INFORMĀCIJA PAR PAVADOŠAJĀM PERSONĀM

—

Vārds, uzvārds

| — | Pilsonība |
| --- | --- |

—

Pilsonība

| — | Personīgā informācija saskaņā ar 1. punkta trešo līdz sesto ievilkumu |
| --- | --- |

—

Personīgā informācija saskaņā ar 1. punkta trešo līdz sesto ievilkumu

| 5. | KONTAKTINFORMĀCIJA ĀRKĀRTAS GADĪJUMIEM






  — | Kontaktpersonas vārds un uzvārds |
| --- | --- | --- |

5.

KONTAKTINFORMĀCIJA ĀRKĀRTAS GADĪJUMIEM

—

Kontaktpersonas vārds un uzvārds

| — | Adrese (ielas nosaukums un numurs, pilsēta, valsts, pasta indekss) |
| --- | --- |

—

Adrese (ielas nosaukums un numurs, pilsēta, valsts, pasta indekss)

| — | Tālruņu numuri (mobilā tālruņa numurs, tālruņa numurs mājās, tālruņa numurs darbā) |
| --- | --- |

—

Tālruņu numuri (mobilā tālruņa numurs, tālruņa numurs mājās, tālruņa numurs darbā)

| — | E-pasts (privātais, darba)” |
| --- | --- |

—

E-pasts (privātais, darba)”

---