# Jurnalul Oficial L 118/2016

| | ISSN 1977-0782 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 118 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 594 mai 2016 |

ISSN 1977-0782

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 118

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 594 mai 2016

---

| Cuprins | | II   Acte fără caracter legislativ | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAMENTE |
| | | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/686 al Comisiei din 3 mai 2016 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume | 1 |
| | | DECIZII |
| | * | Decizia de punere în aplicare (UE) 2016/687 a Comisiei din 28 aprilie 2016 privind armonizarea benzii de frecvențe de 694-790 MHz pentru sistemele terestre capabile să furnizeze servicii de comunicații electronice pe suport radio în bandă largă și pentru o utilizare națională flexibilă în Uniune
  [notificată cu numărul C(2016) 2268]

   (
  1
  ) | 4 |
| | | RECOMANDĂRI |
| | * | Recomandarea (UE) 2016/688 a Comisiei din 2 mai 2016 privind monitorizarea și gestionarea prezenței dioxinelor și a PCB-urilor în peștele și în produsele pescărești din regiunea baltică (
  1
  ) | 16 |
| | | ACTE ADOPTATE DE ORGANISME CREATE PRIN ACORDURI INTERNAŢIONALE |
| | * | Decizia nr. 1/2016 a Comitetului mixt pentru transport aerian Uniunea Europeană-Elveția instituit în temeiul Acordului dintre Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană privind transportul aerian din 11 aprilie 2016 de înlocuire a anexei la Acordul dintre Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană privind transportul aerian [2016/689] | 24 |

Cuprins

II   Acte fără caracter legislativ

Pagina

REGULAMENTE

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/686 al Comisiei din 3 mai 2016 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

1

DECIZII

*

Decizia de punere în aplicare (UE) 2016/687 a Comisiei din 28 aprilie 2016 privind armonizarea benzii de frecvențe de 694-790 MHz pentru sistemele terestre capabile să furnizeze servicii de comunicații electronice pe suport radio în bandă largă și pentru o utilizare națională flexibilă în Uniune
  [notificată cu numărul C(2016) 2268]

   (
  1
  )

[notificată cu numărul C(2016) 2268]

1

4

RECOMANDĂRI

*

Recomandarea (UE) 2016/688 a Comisiei din 2 mai 2016 privind monitorizarea și gestionarea prezenței dioxinelor și a PCB-urilor în peștele și în produsele pescărești din regiunea baltică (
  1
  )

1

16

ACTE ADOPTATE DE ORGANISME CREATE PRIN ACORDURI INTERNAŢIONALE

*

Decizia nr. 1/2016 a Comitetului mixt pentru transport aerian Uniunea Europeană-Elveția instituit în temeiul Acordului dintre Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană privind transportul aerian din 11 aprilie 2016 de înlocuire a anexei la Acordul dintre Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană privind transportul aerian [2016/689]

24

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE

1

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

II Acte fără caracter legislativ

REGULAMENTE

| 4.5.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 118/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.5.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 118/1

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2016/686 AL COMISIEI

din 3 mai 2016

de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de instituire a unei organizări comune a piețelor produselor agricole și de abrogare a Regulamentelor (CEE) nr. 922/72, (CEE) nr. 234/79, (CE) nr. 1037/2001 și (CE) nr. 1234/2007 ale Consiliului (1),

având în vedere Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 al Comisiei din 7 iunie 2011 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului în ceea ce privește sectorul fructelor și legumelor și sectorul fructelor și legumelor prelucrate (2), în special articolul 136 alineatul (1),

întrucât:

| (1) | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din cadrul Rundei Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a valorilor forfetare de import din țări terțe pentru produsele și perioadele menționate în partea A din anexa XVI la regulamentul respectiv. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din cadrul Rundei Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a valorilor forfetare de import din țări terțe pentru produsele și perioadele menționate în partea A din anexa XVI la regulamentul respectiv.

| (2) | Valoarea forfetară de import se calculează în fiecare zi lucrătoare, în conformitate cu articolul 136 alineatul (1) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011, ținând seama de datele zilnice variabile. Prin urmare, prezentul regulament trebuie să intre în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, |
| --- | --- |

(2)

Valoarea forfetară de import se calculează în fiecare zi lucrătoare, în conformitate cu articolul 136 alineatul (1) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011, ținând seama de datele zilnice variabile. Prin urmare, prezentul regulament trebuie să intre în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Valorile forfetare de import prevăzute la articolul 136 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 sunt stabilite în anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 3 mai 2016.

Pentru Comisie,

pentru președinte

Jerzy PLEWA

Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

---

(1)  
  JO L 347, 20.12.2013, p. 671.

1

(2)  
  JO L 157, 15.6.2011, p. 1.

2

---

ANEXĂ

Valorile forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Codul NC | Codul țării terțe (1) | Valoarea forfetară de import |
| 0702 00 00 | IL | 203,5 |
| MA | 94,1 |
| SN | 225,9 |
| TR | 84,9 |
| ZZ | 152,1 |
| 0707 00 05 | MA | 83,2 |
| TR | 137,2 |
| ZZ | 110,2 |
| 0709 93 10 | MA | 95,4 |
| TR | 133,6 |
| ZZ | 114,5 |
| 0805 10 20 | EG | 51,1 |
| IL | 84,3 |
| MA | 61,6 |
| TR | 37,1 |
| ZZ | 58,5 |
| 0805 50 10 | BR | 116,1 |
| MA | 135,4 |
| TR | 130,3 |
| ZA | 143,4 |
| ZZ | 131,3 |
| 0808 10 80 | AR | 111,2 |
| BR | 96,0 |
| CL | 114,8 |
| CN | 73,3 |
| NZ | 135,2 |
| US | 225,3 |
| ZA | 97,6 |
| ZZ | 121,9 |

(EUR/100 kg)

Codul NC

Codul țării terțe (1)

Valoarea forfetară de import

0702 00 00

IL

203,5

MA

94,1

SN

225,9

TR

84,9

ZZ

152,1

0707 00 05

MA

83,2

TR

137,2

ZZ

110,2

0709 93 10

MA

95,4

TR

133,6

ZZ

114,5

0805 10 20

EG

51,1

IL

84,3

MA

61,6

TR

37,1

ZZ

58,5

0805 50 10

BR

116,1

MA

135,4

TR

130,3

ZA

143,4

ZZ

131,3

0808 10 80

AR

111,2

BR

96,0

CL

114,8

CN

73,3

NZ

135,2

US

225,3

ZA

97,6

ZZ

121,9

---

(1)  Nomenclatura țărilor stabilită prin Regulamentul (UE) nr. 1106/2012 al Comisiei din 27 noiembrie 2012 de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 471/2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind statisticile comunitare privind comerțul exterior cu țările terțe, în ceea ce privește actualizarea nomenclatorului țărilor și teritoriilor (JO L 328, 28.11.2012, p. 7). Codul „ZZ” desemnează „alte origini”.

---

DECIZII

| 4.5.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 118/4 |
| --- | --- | --- | --- |

4.5.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 118/4

---

DECIZIA DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2016/687 A COMISIEI

din 28 aprilie 2016

privind armonizarea benzii de frecvențe de 694-790 MHz pentru sistemele terestre capabile să furnizeze servicii de comunicații electronice pe suport radio în bandă largă și pentru o utilizare națională flexibilă în Uniune

[notificată cu numărul C(2016) 2268]

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Decizia nr. 676/2002/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 7 martie 2002 privind cadrul de reglementare pentru politica de gestionare a spectrului de frecvențe radio în Comunitatea Europeană (decizia privind spectrul de frecvențe radio) (1), în special articolul 4 alineatul (3),

întrucât:

| (1) | În programul multianual pentru politica în domeniul spectrului de frecvențe radio (RSPP), adoptat prin Decizia nr. 243/2012/UE (2), Parlamentul European și Consiliul au stabilit obiectivul politic de identificare până în 2015 a unui spectru de frecvențe radio adecvat, de cel puțin 1 200 MHz, pentru a face față cererii tot mai mari din domeniul traficului de date pe suport radio în Uniune (3). În plus, RSPP a împuternicit Comisia și statele membre să asigure, în cooperare, disponibilitatea spectrului radio pentru producția de programe și pentru evenimente speciale (PMSE) (4), pentru dezvoltarea serviciilor de siguranță și a liberei circulații a dispozitivelor aferente, precum și pentru elaborarea de soluții interoperabile inovatoare pentru protecția civilă și intervenția în caz de dezastre (PPDR) (5) și pentru „internetul obiectelor” (6). Grupul pentru politica în domeniul spectrului de frecvențe radio (RSPG) a adoptat un raport referitor la nevoile strategice sectoriale privind spectrul de frecvențe radio, care abordează, printre altele, nevoile privind spectrul de frecvențe radio pentru PPDR, PMSE și internetul obiectelor (7). |
| --- | --- |

(1)

În programul multianual pentru politica în domeniul spectrului de frecvențe radio (RSPP), adoptat prin Decizia nr. 243/2012/UE (2), Parlamentul European și Consiliul au stabilit obiectivul politic de identificare până în 2015 a unui spectru de frecvențe radio adecvat, de cel puțin 1 200 MHz, pentru a face față cererii tot mai mari din domeniul traficului de date pe suport radio în Uniune (3). În plus, RSPP a împuternicit Comisia și statele membre să asigure, în cooperare, disponibilitatea spectrului radio pentru producția de programe și pentru evenimente speciale (PMSE) (4), pentru dezvoltarea serviciilor de siguranță și a liberei circulații a dispozitivelor aferente, precum și pentru elaborarea de soluții interoperabile inovatoare pentru protecția civilă și intervenția în caz de dezastre (PPDR) (5) și pentru „internetul obiectelor” (6). Grupul pentru politica în domeniul spectrului de frecvențe radio (RSPG) a adoptat un raport referitor la nevoile strategice sectoriale privind spectrul de frecvențe radio, care abordează, printre altele, nevoile privind spectrul de frecvențe radio pentru PPDR, PMSE și internetul obiectelor (7).

| (2) | Spectrul din banda de frecvențe de 694-790 MHz (denumită în continuare „banda de 700 MHz”) reprezintă o resursă valoroasă pentru instalarea rețelelor terestre pe suport radio rentabile, cu capacitate ridicată și cu acoperire universală în interior și exterior. Reglementările pentru radiocomunicații ale Uniunii Internaționale a Telecomunicațiilor conțin alocări ale benzii de 700 MHz pentru serviciile de radiodifuziune și serviciile mobile (cu excepția serviciului mobil aeronautic) în mod co-primar și identificări ale acestei benzi pentru telecomunicațiile mobile internaționale (TMI). Această bandă de frecvențe este utilizată în prezent în Uniune pentru televiziunea digitală terestră (TDT) și echipamentele PMSE audio pe suport radio. |
| --- | --- |

(2)

Spectrul din banda de frecvențe de 694-790 MHz (denumită în continuare „banda de 700 MHz”) reprezintă o resursă valoroasă pentru instalarea rețelelor terestre pe suport radio rentabile, cu capacitate ridicată și cu acoperire universală în interior și exterior. Reglementările pentru radiocomunicații ale Uniunii Internaționale a Telecomunicațiilor conțin alocări ale benzii de 700 MHz pentru serviciile de radiodifuziune și serviciile mobile (cu excepția serviciului mobil aeronautic) în mod co-primar și identificări ale acestei benzi pentru telecomunicațiile mobile internaționale (TMI). Această bandă de frecvențe este utilizată în prezent în Uniune pentru televiziunea digitală terestră (TDT) și echipamentele PMSE audio pe suport radio.

| (3) | Strategia Comisiei pentru piața unică digitală (8) subliniază importanța benzii de 700 MHz pentru asigurarea furnizării de servicii de bandă largă în zonele rurale și evidențiază necesitatea unei eliberări coordonate a acestei benzi, răspunzând în același timp nevoilor specifice de distribuție a serviciilor mass-media audiovizuale, pentru a încuraja investițiile în rețele de bandă largă de mare viteză și a facilita dezvoltarea serviciilor digitale avansate. |
| --- | --- |

(3)

Strategia Comisiei pentru piața unică digitală (8) subliniază importanța benzii de 700 MHz pentru asigurarea furnizării de servicii de bandă largă în zonele rurale și evidențiază necesitatea unei eliberări coordonate a acestei benzi, răspunzând în același timp nevoilor specifice de distribuție a serviciilor mass-media audiovizuale, pentru a încuraja investițiile în rețele de bandă largă de mare viteză și a facilita dezvoltarea serviciilor digitale avansate.

| (4) | În avizul său privind strategia pe termen lung pentru banda de frecvențe 470790 MHz (9), RSPG recomandă o abordare coordonată pentru reafectarea benzii de 700 MHz pentru serviciile de comunicații electronice pe suport radio în bandă largă și asigurarea disponibilității acestei benzi în Uniune în condiții tehnice armonizate. |
| --- | --- |

(4)

În avizul său privind strategia pe termen lung pentru banda de frecvențe 470790 MHz (9), RSPG recomandă o abordare coordonată pentru reafectarea benzii de 700 MHz pentru serviciile de comunicații electronice pe suport radio în bandă largă și asigurarea disponibilității acestei benzi în Uniune în condiții tehnice armonizate.

| (5) | La 11 martie 2013, în temeiul articolului 4 alineatul (2) din Decizia privind spectrul de frecvențe radio, Comisia a acordat Conferinței Europene a Administrațiilor de Poștă și Telecomunicații (CEPT) mandatul de a elabora condiții tehnice armonizate pentru banda de 700 MHz în Uniune, în vederea furnizării de servicii de comunicații electronice pe suport radio în bandă largă și pentru alte utilizări în sprijinul priorităților politicii Uniunii în domeniul spectrului de frecvențe radio. |
| --- | --- |

(5)

La 11 martie 2013, în temeiul articolului 4 alineatul (2) din Decizia privind spectrul de frecvențe radio, Comisia a acordat Conferinței Europene a Administrațiilor de Poștă și Telecomunicații (CEPT) mandatul de a elabora condiții tehnice armonizate pentru banda de 700 MHz în Uniune, în vederea furnizării de servicii de comunicații electronice pe suport radio în bandă largă și pentru alte utilizări în sprijinul priorităților politicii Uniunii în domeniul spectrului de frecvențe radio.

| (6) | La 28 noiembrie 2014 și la 1 martie 2016, ca răspuns la acest mandat, CEPT a emis rapoartele sale nr. 53 (10) și nr. 60 (11). Acestea reprezintă baza pentru armonizarea tehnică a benzii de 700 MHz pentru serviciile de comunicații electronice terestre pe suport radio în bandă largă, care permite realizarea unor economii de scară în ceea ce privește echipamentele, în concordanță cu evoluțiile înregistrate pe plan internațional în această bandă. |
| --- | --- |

(6)

La 28 noiembrie 2014 și la 1 martie 2016, ca răspuns la acest mandat, CEPT a emis rapoartele sale nr. 53 (10) și nr. 60 (11). Acestea reprezintă baza pentru armonizarea tehnică a benzii de 700 MHz pentru serviciile de comunicații electronice terestre pe suport radio în bandă largă, care permite realizarea unor economii de scară în ceea ce privește echipamentele, în concordanță cu evoluțiile înregistrate pe plan internațional în această bandă.

| (7) | Rapoartele nr. 53 și nr. 60 ale CEPT prezintă, de asemenea, unele opțiuni pentru utilizarea unor porțiuni din banda de 700 MHz (așa-numitele ecarturi duplex și/sau benzi de gardă), care rămân la latitudinea statului membru („opțiuni naționale”). O opțiune națională este legătura descendentă suplimentară (SDL), respectiv transmisia exclusiv prin legătură descendentă (adică unidirecțională) de la stația de bază pentru furnizarea de servicii de comunicații electronice terestre pe suport radio în bandă largă, care soluționează problema asimetriei traficului de date prin creșterea capacității de legătură descendentă a acestor servicii. Alte opțiuni naționale sunt PPDR, PMSE și comunicațiile M2M, bazate pe sisteme terestre capabile să furnizeze servicii de comunicații electronice. |
| --- | --- |

(7)

Rapoartele nr. 53 și nr. 60 ale CEPT prezintă, de asemenea, unele opțiuni pentru utilizarea unor porțiuni din banda de 700 MHz (așa-numitele ecarturi duplex și/sau benzi de gardă), care rămân la latitudinea statului membru („opțiuni naționale”). O opțiune națională este legătura descendentă suplimentară (SDL), respectiv transmisia exclusiv prin legătură descendentă (adică unidirecțională) de la stația de bază pentru furnizarea de servicii de comunicații electronice terestre pe suport radio în bandă largă, care soluționează problema asimetriei traficului de date prin creșterea capacității de legătură descendentă a acestor servicii. Alte opțiuni naționale sunt PPDR, PMSE și comunicațiile M2M, bazate pe sisteme terestre capabile să furnizeze servicii de comunicații electronice.

| (8) | Condițiile tehnice armonizate vor asigura adoptarea benzii de 700 MHz pentru servicii de comunicații electronice terestre pe suport radio în bandă largă de mare viteză și pentru alte utilizări în conformitate cu prioritățile politicii Uniunii în domeniul spectrului de frecvențe radio, vor stimula piața unică, vor atenua interferențele prejudiciabile și vor facilita coordonarea frecvențelor. |
| --- | --- |

(8)

Condițiile tehnice armonizate vor asigura adoptarea benzii de 700 MHz pentru servicii de comunicații electronice terestre pe suport radio în bandă largă de mare viteză și pentru alte utilizări în conformitate cu prioritățile politicii Uniunii în domeniul spectrului de frecvențe radio, vor stimula piața unică, vor atenua interferențele prejudiciabile și vor facilita coordonarea frecvențelor.

| (9) | Banda de 700 MHz ar trebui, prin urmare, să fie utilizată pentru furnizarea de servicii de comunicații electronice terestre pe suport radio în bandă largă pe baza unor dispoziții armonizate privind canalele (denumite în continuare „dispoziții de bază”) și a unor condiții tehnice comune cât mai puțin restrictive, ori de câte ori statele membre desemnează această bandă pentru alte utilizări decât rețelele de radiodifuziune de mare putere. Statele membre pot, în mod excepțional și provizoriu, să utilizeze porțiuni din banda de 700 MHz pentru servicii de TDT în afara domeniului de aplicare a dispozițiilor de bază, pentru a facilita tranziția rapidă de la televiziunea terestră în bandă, în funcție de circumstanțele naționale legate, de exemplu, de modificarea drepturilor de utilizare a spectrului de frecvențe pentru serviciile de TDT sau a acordurilor de difuzare simultană (simulcast), în conformitate cu acordurile dintre statele membre învecinate privind gestionarea riscurilor de interferențe transfrontaliere. |
| --- | --- |

(9)

Banda de 700 MHz ar trebui, prin urmare, să fie utilizată pentru furnizarea de servicii de comunicații electronice terestre pe suport radio în bandă largă pe baza unor dispoziții armonizate privind canalele (denumite în continuare „dispoziții de bază”) și a unor condiții tehnice comune cât mai puțin restrictive, ori de câte ori statele membre desemnează această bandă pentru alte utilizări decât rețelele de radiodifuziune de mare putere. Statele membre pot, în mod excepțional și provizoriu, să utilizeze porțiuni din banda de 700 MHz pentru servicii de TDT în afara domeniului de aplicare a dispozițiilor de bază, pentru a facilita tranziția rapidă de la televiziunea terestră în bandă, în funcție de circumstanțele naționale legate, de exemplu, de modificarea drepturilor de utilizare a spectrului de frecvențe pentru serviciile de TDT sau a acordurilor de difuzare simultană (simulcast), în conformitate cu acordurile dintre statele membre învecinate privind gestionarea riscurilor de interferențe transfrontaliere.

| (10) | Statele membre ar trebui să aibă flexibilitatea de a utiliza porțiuni din banda de 700 MHz ca răspuns la nevoi naționale specifice. Pe lângă serviciile de comunicații electronice terestre pe suport radio în bandă largă, acestea ar putea include, de asemenea, utilizarea în conformitate cu prioritățile sectoriale ale politicii Uniunii în domeniul spectrului de frecvențe radio, în special pentru PMSE, PPDR și internetul obiectelor, cu scopul de a asigura utilizarea eficientă a spectrului. În această privință, banda de frecvențe 790-791 MHz poate fi folosită, de asemenea, fără a aduce atingere Deciziei 2010/267/UE a Comisiei (12). O armonizare flexibilă a disponibilității spectrului de frecvențe radio în banda de 700 MHz pentru a răspunde acestor necesități naționale pe baza unui set limitat de opțiuni naționale ar contribui la realizarea de economii de scară în ceea ce privește echipamentele, precum și la coordonarea transfrontalieră, și ar trebui să se limiteze la gamele de frecvență disponibile și, după caz, la o metodă duplex conexă și la dispoziții armonizate privind canalele. Statele membre ar trebui să decidă cu privire la aplicarea opțiunilor naționale, precum și cu privire la combinația adecvată de opțiuni naționale și să asigure coexistența acestora. Utilizarea spectrului de frecvențe pentru opțiuni naționale ar trebui să asigure, de asemenea, coexistența cu serviciile de comunicații electronice terestre pe suport radio în bandă largă care sunt conforme dispozițiilor de bază. |
| --- | --- |

(10)

Statele membre ar trebui să aibă flexibilitatea de a utiliza porțiuni din banda de 700 MHz ca răspuns la nevoi naționale specifice. Pe lângă serviciile de comunicații electronice terestre pe suport radio în bandă largă, acestea ar putea include, de asemenea, utilizarea în conformitate cu prioritățile sectoriale ale politicii Uniunii în domeniul spectrului de frecvențe radio, în special pentru PMSE, PPDR și internetul obiectelor, cu scopul de a asigura utilizarea eficientă a spectrului. În această privință, banda de frecvențe 790-791 MHz poate fi folosită, de asemenea, fără a aduce atingere Deciziei 2010/267/UE a Comisiei (12). O armonizare flexibilă a disponibilității spectrului de frecvențe radio în banda de 700 MHz pentru a răspunde acestor necesități naționale pe baza unui set limitat de opțiuni naționale ar contribui la realizarea de economii de scară în ceea ce privește echipamentele, precum și la coordonarea transfrontalieră, și ar trebui să se limiteze la gamele de frecvență disponibile și, după caz, la o metodă duplex conexă și la dispoziții armonizate privind canalele. Statele membre ar trebui să decidă cu privire la aplicarea opțiunilor naționale, precum și cu privire la combinația adecvată de opțiuni naționale și să asigure coexistența acestora. Utilizarea spectrului de frecvențe pentru opțiuni naționale ar trebui să asigure, de asemenea, coexistența cu serviciile de comunicații electronice terestre pe suport radio în bandă largă care sunt conforme dispozițiilor de bază.

| (11) | Serviciile de comunicații electronice terestre pe suport radio în bandă largă și opțiunile naționale în banda de 700 MHz ar trebui să garanteze o protecție adecvată a serviciilor de televiziune digitală terestră existente și a echipamentelor PMSE audio pe suport radio în benzile sub 694 MHz, în conformitate cu statutul lor de reglementare. Ar putea fi necesară aplicarea unor măsuri suplimentare la nivel național pentru a gestiona interferențele reciproce dintre serviciile de comunicații electronice pe suport radio în bandă largă și serviciile TDT, de exemplu de la emițătoarele stației de bază a serviciilor de comunicații electronice pe suport radio în bandă largă la receptoarele de TDT sau de la emițătoarele de TDT la receptoarele stației de bază a serviciilor de comunicații electronice pe suport radio în bandă largă, prin utilizarea unor tehnici de atenuare adecvate, care pot fi aplicate de către operatorii de servicii mobile de la caz la caz. |
| --- | --- |

(11)

Serviciile de comunicații electronice terestre pe suport radio în bandă largă și opțiunile naționale în banda de 700 MHz ar trebui să garanteze o protecție adecvată a serviciilor de televiziune digitală terestră existente și a echipamentelor PMSE audio pe suport radio în benzile sub 694 MHz, în conformitate cu statutul lor de reglementare. Ar putea fi necesară aplicarea unor măsuri suplimentare la nivel național pentru a gestiona interferențele reciproce dintre serviciile de comunicații electronice pe suport radio în bandă largă și serviciile TDT, de exemplu de la emițătoarele stației de bază a serviciilor de comunicații electronice pe suport radio în bandă largă la receptoarele de TDT sau de la emițătoarele de TDT la receptoarele stației de bază a serviciilor de comunicații electronice pe suport radio în bandă largă, prin utilizarea unor tehnici de atenuare adecvate, care pot fi aplicate de către operatorii de servicii mobile de la caz la caz.

| (12) | Deși măsurile adoptate în temeiul Deciziei privind spectrul de frecvențe radio nu aduc atingere drepturilor statelor membre de a organiza și utiliza spectrul de frecvențe radio în scopuri legate de ordinea publică și siguranța publică (PPDR) (13), ar fi în avantajul unei astfel de utilizări să se dispună de o gamă de frecvențe comună, pentru a asigura libera circulație a dispozitivelor și serviciilor interoperabile în conformitate cu obiectivul de politică RSPP privind disponibilitatea spectrului de frecvențe radio. Existența unor condiții tehnice armonizate pentru serviciile de comunicații electronice terestre pe suport radio în bandă largă ar permite, de asemenea, dacă este necesar și adecvat în cadrul dispozițiilor de bază, instalarea serviciilor PPDR în bandă largă care pot utiliza aceste condiții tehnice, pe baza ipotezei conform căreia rețeaua PPDR are aceleași caracteristici de coexistență ca și rețelele terestre de comunicații electronice pe suport radio în bandă largă. Atunci când desemnează servicii de comunicații electronice în mod neexclusiv, statele membre pot să instaleze și servicii de PPDR, dacă este necesar. În această privință, raportul RSPG referitor la nevoile strategice sectoriale în materie de spectru recunoaște că nevoile de spectru pentru serviciile PPDR în bandă largă diferă de la un stat membru la altul și că soluțiile naționale depind de deciziile politice, inclusiv în ceea ce privește metoda de desfășurare a misiunilor de asigurare a siguranței publice și rolul aferent al autorităților naționale sau al operatorilor publici. |
| --- | --- |

(12)

Deși măsurile adoptate în temeiul Deciziei privind spectrul de frecvențe radio nu aduc atingere drepturilor statelor membre de a organiza și utiliza spectrul de frecvențe radio în scopuri legate de ordinea publică și siguranța publică (PPDR) (13), ar fi în avantajul unei astfel de utilizări să se dispună de o gamă de frecvențe comună, pentru a asigura libera circulație a dispozitivelor și serviciilor interoperabile în conformitate cu obiectivul de politică RSPP privind disponibilitatea spectrului de frecvențe radio. Existența unor condiții tehnice armonizate pentru serviciile de comunicații electronice terestre pe suport radio în bandă largă ar permite, de asemenea, dacă este necesar și adecvat în cadrul dispozițiilor de bază, instalarea serviciilor PPDR în bandă largă care pot utiliza aceste condiții tehnice, pe baza ipotezei conform căreia rețeaua PPDR are aceleași caracteristici de coexistență ca și rețelele terestre de comunicații electronice pe suport radio în bandă largă. Atunci când desemnează servicii de comunicații electronice în mod neexclusiv, statele membre pot să instaleze și servicii de PPDR, dacă este necesar. În această privință, raportul RSPG referitor la nevoile strategice sectoriale în materie de spectru recunoaște că nevoile de spectru pentru serviciile PPDR în bandă largă diferă de la un stat membru la altul și că soluțiile naționale depind de deciziile politice, inclusiv în ceea ce privește metoda de desfășurare a misiunilor de asigurare a siguranței publice și rolul aferent al autorităților naționale sau al operatorilor publici.

| (13) | Rapoartele nr. 53 și nr. 60 ale CEPT evidențiază necesitatea unei proceduri pentru configurarea echipamentelor PMSE audio, pentru a asigura funcționarea fără interferențe la nivelul solicitat de calitate a serviciului. Pentru a îmbunătăți coexistența echipamentelor PMSE audio pe suport radio utilizate în interior cu rețelele de comunicații electronice mobile care folosesc benzi de frecvență adiacente, statele membre ar trebui să încurajeze, în cazurile în care este posibil și necesar, recurgerea la soluții de atenuare a interferențelor, cum ar fi cele menționate în Decizia de punere în aplicare 2014/641/UE a Comisiei (14). |
| --- | --- |

(13)

Rapoartele nr. 53 și nr. 60 ale CEPT evidențiază necesitatea unei proceduri pentru configurarea echipamentelor PMSE audio, pentru a asigura funcționarea fără interferențe la nivelul solicitat de calitate a serviciului. Pentru a îmbunătăți coexistența echipamentelor PMSE audio pe suport radio utilizate în interior cu rețelele de comunicații electronice mobile care folosesc benzi de frecvență adiacente, statele membre ar trebui să încurajeze, în cazurile în care este posibil și necesar, recurgerea la soluții de atenuare a interferențelor, cum ar fi cele menționate în Decizia de punere în aplicare 2014/641/UE a Comisiei (14).

| (14) | Statele membre ar trebui să încheie acorduri transfrontaliere bilaterale relevante cu alte state membre și cu țări din afara UE. Astfel de acorduri între statele membre și țările din afara UE ar putea fi necesare în părțile relevante din teritoriul statelor membre pentru a asigura punerea în aplicare a parametrilor armonizați, evitarea interferențelor prejudiciabile și utilizarea mai eficientă a spectrului. Raportul RSPG privind abordarea coordonată a utilizării spectrului pentru servicii de radiodifuziune în cazul realocării benzii de 700 MHz (15) stabilește condiții tehnice și principii pentru coordonarea transfrontalieră între serviciile de comunicații electronice terestre pe suport radio în bandă largă și televiziunea digitală terestră, inclusiv cu țări din afara UE. |
| --- | --- |

(14)

Statele membre ar trebui să încheie acorduri transfrontaliere bilaterale relevante cu alte state membre și cu țări din afara UE. Astfel de acorduri între statele membre și țările din afara UE ar putea fi necesare în părțile relevante din teritoriul statelor membre pentru a asigura punerea în aplicare a parametrilor armonizați, evitarea interferențelor prejudiciabile și utilizarea mai eficientă a spectrului. Raportul RSPG privind abordarea coordonată a utilizării spectrului pentru servicii de radiodifuziune în cazul realocării benzii de 700 MHz (15) stabilește condiții tehnice și principii pentru coordonarea transfrontalieră între serviciile de comunicații electronice terestre pe suport radio în bandă largă și televiziunea digitală terestră, inclusiv cu țări din afara UE.

| (15) | Statele membre ar trebui să prezinte Comisiei rapoarte privind punerea în aplicare a prezentei decizii și privind utilizarea benzii de 700 MHz, în special în vederea adaptării sale la evoluțiile viitoare ale sistemelor pe suport radio (de exemplu, în contextul 5G sau al internetului obiectelor), care ar putea afecta utilizarea sa pentru serviciile de comunicații electronice terestre pe suport radio în bandă largă și opțiunile naționale. Acest lucru va facilita evaluarea impactului său la nivelul UE, precum și revizuirea sa în timp util, dacă și atunci când este necesar. |
| --- | --- |

(15)

Statele membre ar trebui să prezinte Comisiei rapoarte privind punerea în aplicare a prezentei decizii și privind utilizarea benzii de 700 MHz, în special în vederea adaptării sale la evoluțiile viitoare ale sistemelor pe suport radio (de exemplu, în contextul 5G sau al internetului obiectelor), care ar putea afecta utilizarea sa pentru serviciile de comunicații electronice terestre pe suport radio în bandă largă și opțiunile naționale. Acest lucru va facilita evaluarea impactului său la nivelul UE, precum și revizuirea sa în timp util, dacă și atunci când este necesar.

| (16) | Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului pentru spectrul de frecvențe radio, |
| --- | --- |

(16)

Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului pentru spectrul de frecvențe radio,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Prezenta decizie armonizează condițiile tehnice pentru disponibilitatea și utilizarea eficientă a benzii de frecvențe de 694-790 MHz („banda de 700 MHz”) în Uniune pentru sistemele terestre capabile să furnizeze servicii de comunicații electronice pe suport radio în bandă largă. Aceasta urmărește, de asemenea, să faciliteze o utilizare națională flexibilă, pentru a răspunde nevoilor naționale specifice în conformitate cu prioritățile politicii în domeniul spectrului de frecvențe prevăzute de RSPP. Condițiile armonizate pentru banda de frecvențe de 790-791 MHz prevăzute de prezenta decizie se aplică fără a aduce atingere dispozițiilor din Decizia 2010/267/UE.

Articolul 2

În sensul prezentei decizii, se aplică următoarele definiții:

| 1. | „echipamente PMSE audio pe suport radio” înseamnă echipamentele radio utilizate pentru transmiterea semnalelor audio analogice sau digitale între un număr limitat de emițătoare și receptoare, cum ar fi microfoanele fără fir, sistemele „in-ear monitor” sau legăturile audio, utilizate în principal pentru producția de programe radiodifuzate sau pentru evenimente sociale sau culturale, private sau publice; |
| --- | --- |

1.

„echipamente PMSE audio pe suport radio” înseamnă echipamentele radio utilizate pentru transmiterea semnalelor audio analogice sau digitale între un număr limitat de emițătoare și receptoare, cum ar fi microfoanele fără fir, sistemele „in-ear monitor” sau legăturile audio, utilizate în principal pentru producția de programe radiodifuzate sau pentru evenimente sociale sau culturale, private sau publice;

| 2. | „radiocomunicații pentru protecția civilă și intervenția în caz de dezastre (PPDR)” înseamnă aplicații radio utilizate în scopuri de siguranță publică, securitate și apărare de către autoritățile naționale sau operatorii relevanți, care răspund nevoilor naționale relevante în materie de siguranță și securitate publică, inclusiv în situații de urgență; |
| --- | --- |

2.

„radiocomunicații pentru protecția civilă și intervenția în caz de dezastre (PPDR)” înseamnă aplicații radio utilizate în scopuri de siguranță publică, securitate și apărare de către autoritățile naționale sau operatorii relevanți, care răspund nevoilor naționale relevante în materie de siguranță și securitate publică, inclusiv în situații de urgență;

| 3. | „radiocomunicații de la mașină la mașină (M2M)” înseamnă legături radio în scopul transmiterii de informații între entități fizice sau virtuale care instituie un ecosistem complex, inclusiv internetul obiectelor; astfel de legături radio pot fi realizate prin intermediul serviciilor de comunicații electronice (de exemplu, bazate pe tehnologii celulare) sau al altor servicii, bazate pe utilizarea cu sau fără licență a spectrului. |
| --- | --- |

3.

„radiocomunicații de la mașină la mașină (M2M)” înseamnă legături radio în scopul transmiterii de informații între entități fizice sau virtuale care instituie un ecosistem complex, inclusiv internetul obiectelor; astfel de legături radio pot fi realizate prin intermediul serviciilor de comunicații electronice (de exemplu, bazate pe tehnologii celulare) sau al altor servicii, bazate pe utilizarea cu sau fără licență a spectrului.

Articolul 3

(1)   Atunci când statele membre desemnează și pun la dispoziție banda de 700 MHz pentru alte utilizări decât rețelele de radiodifuziune de mare putere, acestea trebuie:

| (a) | să desemneze și să pună la dispoziție benzile de frecvențe de 703-733 MHz și 758-788 MHz, în mod neexclusiv, pentru sistemele terestre capabile să furnizeze servicii de comunicații electronice pe suport radio de bandă largă, în conformitate cu parametrii prevăzuți în secțiunea A punctul 1 și în secțiunile B și C din anexă; |
| --- | --- |

(a)

să desemneze și să pună la dispoziție benzile de frecvențe de 703-733 MHz și 758-788 MHz, în mod neexclusiv, pentru sistemele terestre capabile să furnizeze servicii de comunicații electronice pe suport radio de bandă largă, în conformitate cu parametrii prevăzuți în secțiunea A punctul 1 și în secțiunile B și C din anexă;

| (b) | sub rezerva deciziilor luate la nivel național, să desemneze și să pună la dispoziție porțiuni din banda de 700 MHz, altele decât cele menționate la alineatul (1) litera (a), pentru o utilizare în conformitate cu parametrii prevăzuți în secțiunea A punctele 2-5 din anexă. |
| --- | --- |

(b)

sub rezerva deciziilor luate la nivel național, să desemneze și să pună la dispoziție porțiuni din banda de 700 MHz, altele decât cele menționate la alineatul (1) litera (a), pentru o utilizare în conformitate cu parametrii prevăzuți în secțiunea A punctele 2-5 din anexă.

(2)   Statele membre facilitează coexistența diferitelor utilizări menționate la alineatul (1).

Articolul 4

Statele membre se asigură că sistemele menționate la articolul 3 alineatul (1) literele (a) și (b) oferă o protecție adecvată sistemelor existente în banda de frecvențe de 470-694 MHz adiacentă, și anume serviciile de televiziune digitală terestră și echipamentele PMSE audio pe suport radio, în conformitate cu statutul lor de reglementare.

Articolul 5

Statele membre facilitează încheierea unor acorduri de coordonare transfrontalieră, cu scopul de a permite funcționarea sistemelor menționate la articolul 3 alineatul (1) litera (a) și, după caz, a celor menționate la articolul 3 alineatul (1) litera (b), ținând cont de procedurile de reglementare și de drepturile existente, precum și de acordurile internaționale relevante.

Articolul 6

Statele membre monitorizează utilizarea benzii de 700 MHz și raportează constatările lor Comisiei, la cerere sau din proprie inițiativă, pentru a permite revizuirea în timp util a prezentei decizii, dacă este cazul.

Articolul 7

Prezenta decizie se adresează statelor membre.

Adoptată la Bruxelles, 28 aprilie 2016.

Pentru Comisie

Günther OETTINGER

Membru al Comisiei

---

(1)  
  JO L 108, 24.4.2002, p. 1.

1

(2)  Decizia nr. 243/2012/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 14 martie 2012 de instituire a unui program multianual pentru politica în domeniul spectrului de frecvențe radio (JO L 81, 21.3.2012, p. 7).

2

(3)  Articolul 3 litera (b) din RSPP.

3

(4)  Articolul 8 alineatul (5) din RSPP.

4

(5)  Articolul 8 alineatul (3) din RSPP.

5

(6)  Articolul 8 alineatul (6) din RSPP.

6

(7)  Documentul RSPG13-540rev2.

7

(8)  A se vedea: http://ec.europa.eu/priorities/digital-single-market_ro

8

(9)  Documentul RSPG 15-595 final; link: http://rspg-spectrum.eu/wp-content/uploads/2013/05/RSPG15-595_final-RSPG_opinion_UHF.pdf

9

(10)  Link către raportul nr. 53 al CEPT: http://www.erodocdb.dk/Docs/doc98/official/pdf/CEPTREP053.PDF

10

(11)  Link către raportul nr. 60 al CEPT: http://www.erodocdb.dk/Docs/doc98/official/pdf/CEPTREP060.PDF

11

(12)  Decizia 2010/267/UE a Comisiei din 6 mai 2010 privind condițiile tehnice armonizate de utilizare a benzii de frecvențe 790-862 MHz pentru sistemele terestre capabile să furnizeze servicii de comunicații electronice în Uniunea Europeană (JO L 117, 11.5.2010, p. 95).

12

(13)  Articolul 1 alineatul (4) din Decizia privind spectrul de frecvențe radio.

13

(14)  Decizia de punere în aplicare 2014/641/UE a Comisiei din 1 septembrie 2014 privind condițiile tehnice armonizate de utilizare a spectrului de frecvențe radio de către echipamentele audio pe suport radio utilizate pentru producția de programe și pentru evenimente speciale în Uniune (JO L 263, 3.9.2014, p. 29).

14

(15)  Documentul RSPG13-524 rev1; link: https://circabc.europa.eu/d/a/workspace/SpacesStore/614d3daf-76a0-402d-8133-77d2d3dd2518/RSPG13-524%20rev1%20Report_700MHz_reallocation_REV.pdf

15

---

ANEXĂ

PARAMETRII MENȚIONAȚI LA ARTICOLUL 3

A.   Parametri generali

| 1. | În temeiul articolului 3 alineatul (1) litera (a), aranjamentul de frecvențe în benzile de 703-733 MHz și 758-788 MHz este următorul:






  (a) | lărgimile blocurilor alocate sunt multipli de 5 MHz (1); |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

lărgimile blocurilor alocate sunt multipli de 5 MHz (1);

| (b) | modul de operare este duplex cu diviziune în frecvență (frequency division duplex – FDD); ecartul duplex este de 55 MHz, pentru emisia stației terminale (legătura ascendentă FDD) se utilizează banda inferioară de 703-733 MHz, iar pentru emisia stației de bază (legătura descendentă FDD) se utilizează banda superioară de 758-788 MHz; |
| --- | --- |

(b)

modul de operare este duplex cu diviziune în frecvență (frequency division duplex – FDD); ecartul duplex este de 55 MHz, pentru emisia stației terminale (legătura ascendentă FDD) se utilizează banda inferioară de 703-733 MHz, iar pentru emisia stației de bază (legătura descendentă FDD) se utilizează banda superioară de 758-788 MHz;

| (c) | frecvența limită inferioară a unui bloc alocat este aliniată cu extremitatea benzii de 703 MHz sau se află la o distanță reprezentând un multiplu de 5 MHz de această extremitate. |
| --- | --- |

(c)

frecvența limită inferioară a unui bloc alocat este aliniată cu extremitatea benzii de 703 MHz sau se află la o distanță reprezentând un multiplu de 5 MHz de această extremitate.

Fără a aduce atingere dreptului statelor membre de a-și organiza și utiliza spectrul de frecvențe radio în scopuri legate de siguranța publică, securitatea publică și apărare, dacă aceste benzi sunt folosite și pentru radiocomunicații PPDR, trebuie utilizate condițiile tehnice pentru serviciile de comunicații electronice pe suport radio în bandă largă menționate în prezenta anexă.

| 2. | În temeiul articolului 3 alineatul (1) litera (b), aranjamentul de frecvențe în banda de 738-758 MHz în vederea utilizării sale în întregime sau parțial pentru sistemele terestre capabile să furnizeze servicii de comunicații electronice pe suport radio în bandă largă, este următorul:






  (a) | extremitatea superioară a benzii desemnate este fie 758 MHz, fie 753 MHz; aceasta din urmă este aplicabilă numai în coroborare cu aranjamentul de frecvențe prevăzut la secțiunea A punctul 3 începând de la 753 MHz; |
| --- | --- | --- |

2.

(a)

extremitatea superioară a benzii desemnate este fie 758 MHz, fie 753 MHz; aceasta din urmă este aplicabilă numai în coroborare cu aranjamentul de frecvențe prevăzut la secțiunea A punctul 3 începând de la 753 MHz;

| (b) | extremitatea inferioară a benzii desemnate este una dintre următoarele valori: 738 MHz, 743 MHz, 748 MHz sau 753 MHz; |
| --- | --- |

(b)

extremitatea inferioară a benzii desemnate este una dintre următoarele valori: 738 MHz, 743 MHz, 748 MHz sau 753 MHz;

| (c) | modul de operare este limitat la emisia stației de bază („exclusiv legătură descendentă”), în conformitate cu parametrii tehnici din secțiunea B; |
| --- | --- |

(c)

modul de operare este limitat la emisia stației de bază („exclusiv legătură descendentă”), în conformitate cu parametrii tehnici din secțiunea B;

| (d) | lărgimile blocurilor alocate în cadrul benzii desemnate sunt multipli de 5 MHz (1); frecvența limită superioară a unui bloc alocat este aliniată cu extremitatea superioară a benzii sau se află la o distanță reprezentând un multiplu de 5 MHz de această extremitate. |
| --- | --- |

(d)

lărgimile blocurilor alocate în cadrul benzii desemnate sunt multipli de 5 MHz (1); frecvența limită superioară a unui bloc alocat este aliniată cu extremitatea superioară a benzii sau se află la o distanță reprezentând un multiplu de 5 MHz de această extremitate.

| 3. | În temeiul articolului 3 alineatul (1) litera (b), aranjamentul de frecvențe în benzile de 698-703 MHz, 733-736 MHz, 753-758 MHz și 788-791 MHz, în vederea utilizării lor în întregime sau parțial pentru radiocomunicații PPDR este următorul: modul de operare este duplex cu diviziune în frecvență; ecartul duplex este de 55 MHz, pentru emisia stației terminale (legătura ascendentă PPDR) se utilizează una dintre benzile de 698-703 MHz și 733-736 MHz sau ambele, iar pentru emisia stației de bază (legătura descendentă PPDR) se utilizează una dintre benzile de 753-758 MHz și 788-791 MHz sau ambele.
  Benzile de 703-733 MHz și 758-788 MHz, sau o parte a acestora, pot fi, de asemenea, utilizate pentru radiocomunicații PPDR. O astfel de utilizare este descrisă în secțiunea A punctul 1 |
| --- | --- |

3.

Benzile de 703-733 MHz și 758-788 MHz, sau o parte a acestora, pot fi, de asemenea, utilizate pentru radiocomunicații PPDR. O astfel de utilizare este descrisă în secțiunea A punctul 1

| 4. | În temeiul articolului 3 alineatul (1) litera (b), aranjamentul de frecvențe în benzile de 733-736 MHz și 788-791 MHz, în vederea utilizării lor pentru radiocomunicațiile M2M este următorul: modul de operare este duplex cu diviziune în frecvență; ecartul duplex este de 55 MHz, pentru emisia stației terminale (legătura ascendentă M2M) se utilizează banda de 733-736 MHz, iar pentru emisia stației de bază (legătura descendentă M2M) se utilizează banda de 788-791 MHz; |
| --- | --- |

4.

| 5. | În temeiul articolului 3 alineatul (1) litera (b), statele membre decid cu privire la aranjamentul de frecvențe în benzile de 694-703 MHz și 733-758 MHz, în vederea utilizării lor în întregime sau parțial pentru echipamentele PMSE audio pe suport radio. Pentru a îmbunătăți coexistența echipamentelor PMSE audio pe suport radio utilizate în interior în benzile de 694-703 MHz și/sau 733-758 MHz cu rețelele de comunicații electronice mobile, statele membre încurajează, dacă este posibil și necesar, aplicarea de soluții de atenuare a interferențelor. |
| --- | --- |

5.

B.   Condiții tehnice pentru stațiile de bază ale sistemelor terestre capabile să furnizeze servicii de comunicații electronice în banda de 738-788 MHz

Următorii parametri tehnici pentru stațiile de bază, denumiți „mască de spectru la marginea blocului” (Block Edge Mask – BEM), se utilizează pentru a asigura coexistența rețelelor învecinate și protecția altor servicii și aplicații din benzile adiacente. Se pot utiliza și parametri tehnici mai puțin stricți, în cazul în care există un acord în acest sens între operatorii sau administrațiile implicate, dacă acești parametri respectă condițiile tehnice aplicabile pentru protecția altor servicii sau aplicații, inclusiv a celor din benzile adiacente sau a celor care fac obiectul unor obligații transfrontaliere.

BEM (2) este o mască de emisie care se definește ca o funcție de frecvență în raport cu „extremitatea unui bloc”, aceasta din urmă fiind frecvența limită a unui bloc de frecvențe pentru care sunt acordate drepturi de utilizare unui operator. BEM este formată din mai multe elemente care sunt definite pentru anumite lărgimi de bandă. „Extremitatea benzii” înseamnă frecvența limită a unei benzi desemnate pentru o anumită utilizare.

BEM pentru stațiile de bază indicate mai jos au fost stabilite pentru echipamentele utilizate în rețelele mobile. Aceeași BEM pentru stații de bază se aplică atât în cazul utilizării legăturii descendente FDD în banda de 758-788 MHz (astfel cum se precizează în secțiunea A punctul 1), cât și în cazul în care se utilizează facultativ numai legătura descendentă în banda de 738-758 MHz (astfel cum se precizează în secțiunea A punctul 2). BEM au rolul de a proteja alte blocuri de frecvențe utilizate pentru servicii de comunicații electronice (inclusiv în mod „exclusiv legătură descendentă”), precum și alte servicii și aplicații din benzile adiacente. La nivel național, pot fi aplicate măsuri suplimentare care nu limitează economiile de scară în ceea ce privește echipamentele, pentru a facilita coexistența serviciilor de comunicații electronice cu alte utilizări în banda de 700 MHz.

BEM a stației de bază constă în limite de putere în interiorul și în afara blocului. Limita de putere în interiorul blocului se aplică pentru un bloc alocat unui operator. Limitele de putere în afara blocului se aplică pentru spectrul din interiorul sau din afara benzii de 700 MHz, care nu este inclus în blocul alocat. Tabelul 1 prezintă diferitele elemente de spectru ale BEM a stației de bază, toate elementele BEM, cu excepția celor „din interiorul blocului”, fiind asociate cu limite de putere în afara blocului. Limitele de putere în interiorul blocului opționale sunt prezentate în tabelul 2. Limitele de putere în afara blocului pentru diferitele elemente ale BEM sunt prezentate în tabelele 3-8.

În scopul de a obține BEM a stației de bază pentru un bloc specific utilizat pentru legătura descendentă FDD sau situat în banda de 738-758 MHz, atunci când aceasta este utilizată facultativ numai pentru legătura descendentă, elementele BEM se utilizează după cum urmează:

limita de putere în interiorul blocului se utilizează pentru blocul alocat operatorului;

| — | se determină regiunile de tranziție și se utilizează limitele de putere corespunzătoare. Regiunile de tranziție se pot suprapune peste benzile de gardă, benzile adiacente și ecartul duplex, caz în care se utilizează limite de putere de tranziție; |
| --- | --- |

—

se determină regiunile de tranziție și se utilizează limitele de putere corespunzătoare. Regiunile de tranziție se pot suprapune peste benzile de gardă, benzile adiacente și ecartul duplex, caz în care se utilizează limite de putere de tranziție;

| — | pentru restul spectrului alocat care constituie baza de referință (definit în tabelul 1), se utilizează limite de putere de referință; |
| --- | --- |

—

pentru restul spectrului alocat care constituie baza de referință (definit în tabelul 1), se utilizează limite de putere de referință;

| — | pentru restul spectrului din benzile de gardă (respectiv, care nu este acoperit de regiuni de tranziție sau nu este utilizat pentru radiocomunicații PPDR sau M2M), se utilizează limitele de putere ale benzilor de gardă; |
| --- | --- |

—

pentru restul spectrului din benzile de gardă (respectiv, care nu este acoperit de regiuni de tranziție sau nu este utilizat pentru radiocomunicații PPDR sau M2M), se utilizează limitele de putere ale benzilor de gardă;

| — | pentru spectrul din banda de 733-758 MHz, care nu este utilizat în mod exclusiv pentru legătura descendentă sau nu este utilizat pentru radiocomunicații PPDR sau M2M, se aplică limitele de putere ale ecartului duplex. |
| --- | --- |

—

pentru spectrul din banda de 733-758 MHz, care nu este utilizat în mod exclusiv pentru legătura descendentă sau nu este utilizat pentru radiocomunicații PPDR sau M2M, se aplică limitele de putere ale ecartului duplex.

Tabelul 1

Definirea elementelor BEM pentru blocuri în conformitate cu secțiunea A punctele 1 și 2

| Element BEM | Definire |
| --- | --- |
| În interiorul blocului | Se referă la blocul pentru care se stabilește BEM. |
| Spectrul de referință | Spectrul utilizat în benzile de 703-733 MHz (și anume, legătura ascendentă FDD) și 758-788 MHz (și anume, legătura descendentă FDD), precum și în banda de 738-758 MHz în mod „exclusiv legătură descendentă” (dacă este cazul), pentru televiziunea digitală terestră sub extremitatea benzii de 694 MHz, pentru sistemele terestre capabile să furnizeze servicii de comunicații electronice peste 790 MHz (atât legătură ascendentă, cât și legătură descendentă), pentru radiocomunicații PPDR în banda de 700 MHz (atât legătură ascendentă, cât și legătură descendentă), precum și pentru radiocomunicații M2M în banda de 700 MHz (atât legătura ascendentă, cât și legătura descendentă). |
| Regiunea de tranziție | Spectrul cuprins între 0 și 10 MHz sub blocul alocat unui operator și între 0 și 10 MHz peste blocul alocat unui operator; într-o gamă de frecvențe în care regiunile de tranziție și spectrul utilizat pentru legătura ascendentă FDD, legătura ascendentă PPDR sau legătura ascendentă M2M se suprapun, nu se aplică limite de putere de tranziție. |
| Benzile de gardă | (a) | Spectrul cuprins între extremitatea inferioară a benzii de 700 MHz și extremitatea inferioară a legăturii ascendente FDD (și anume, 694703 MHz); |

Element BEM

Definire

În interiorul blocului

Se referă la blocul pentru care se stabilește BEM.

Spectrul de referință

Spectrul utilizat în benzile de 703-733 MHz (și anume, legătura ascendentă FDD) și 758-788 MHz (și anume, legătura descendentă FDD), precum și în banda de 738-758 MHz în mod „exclusiv legătură descendentă” (dacă este cazul), pentru televiziunea digitală terestră sub extremitatea benzii de 694 MHz, pentru sistemele terestre capabile să furnizeze servicii de comunicații electronice peste 790 MHz (atât legătură ascendentă, cât și legătură descendentă), pentru radiocomunicații PPDR în banda de 700 MHz (atât legătură ascendentă, cât și legătură descendentă), precum și pentru radiocomunicații M2M în banda de 700 MHz (atât legătura ascendentă, cât și legătura descendentă).

Regiunea de tranziție

Spectrul cuprins între 0 și 10 MHz sub blocul alocat unui operator și între 0 și 10 MHz peste blocul alocat unui operator; într-o gamă de frecvențe în care regiunile de tranziție și spectrul utilizat pentru legătura ascendentă FDD, legătura ascendentă PPDR sau legătura ascendentă M2M se suprapun, nu se aplică limite de putere de tranziție.

Benzile de gardă

(a)

Spectrul cuprins între extremitatea inferioară a benzii de 700 MHz și extremitatea inferioară a legăturii ascendente FDD (și anume, 694703 MHz);

| (b) | Spectrul cuprins între extremitatea superioară a legăturii descendente FDD (și anume, 788 MHz) și extremitatea inferioară a legăturii descendente FDD, în conformitate cu Decizia 2010/267/UE (și anume, 791 MHz). |
| --- | --- |

(b)

Spectrul cuprins între extremitatea superioară a legăturii descendente FDD (și anume, 788 MHz) și extremitatea inferioară a legăturii descendente FDD, în conformitate cu Decizia 2010/267/UE (și anume, 791 MHz).

În cazul suprapunerii unei regiuni de tranziție peste o bandă de gardă, se utilizează limitele de putere de tranziție. Dacă spectrul este utilizat pentru radiocomunicații PPDR sau M2M, se utilizează limitele de putere de referință sau de tranziție.

Ecartul duplex

Spectrul din banda de 733-758 MHz.

În cazul suprapunerii unei regiuni de tranziție peste partea din ecartul duplex care nu se utilizează exclusiv pentru legătura descendentă sau nu se utilizează pentru radiocomunicații PPDR sau M2M se utilizează limitele de putere de tranziție.

Cerințe aplicabile în interiorul blocului

Tabelul 2

Limita de putere în interiorul blocului a stației de bază

| Gama de frecvențe | Valoarea maximă a EIRP medie (3) | Lărgimea de bandă |
| --- | --- | --- |
| Blocul alocat operatorului | Nu este obligatorie.
  Dacă o administrație dorește să stabilească o limită superioară, se poate aplica o valoare care să nu depășească 64 dBm/5 MHz per antenă. | 5 MHz |

Gama de frecvențe

Valoarea maximă a EIRP medie (3)

Lărgimea de bandă

Blocul alocat operatorului

Nu este obligatorie.

Dacă o administrație dorește să stabilească o limită superioară, se poate aplica o valoare care să nu depășească 64 dBm/5 MHz per antenă.

5 MHz

Cerințe aplicabile în afara blocului

Tabelul 3

Limita de putere de referință a stației de bază

| Gama de frecvențe | Lărgimea de bandă a blocului protejat | Valoarea maximă a EIRP medie | Lărgimea de bandă |
| --- | --- | --- | --- |
| Frecvențe de legătură ascendentă în banda de 698-736 MHz (4) | ≥ 5 MHz | – 50 dBm per celulă (5) | 5 MHz |
| 3 MHz | – 52 dBm per celulă (5) | 3 MHz (4) |
| ≤ 3 MHz | – 64 dBm per celulă (5) | 200 kHz (4) |
| Frecvențele de legătură ascendentă FDD, definite în Decizia 2010/267/UE (și anume, 832-862 MHz) | ≥ 5 MHz | – 49 dBm per celulă (5) | 5 MHz |
| Frecvențe de legătură descendentă în banda de 738791 MHz | ≥ 5 MHz | 16 dBm per antenă | 5 MHz |
| 3 MHz | 14 dBm per antenă | 3 MHz |
| < 3 MHz | 2 dBm per antenă | 200 kHz |
| Frecvențele de legătură descendentă FDD, definite în Decizia 2010/267/UE (și anume, 791-821 MHz) | ≥ 5 MHz | 16 dBm per antenă | 5 MHz |

Gama de frecvențe

Lărgimea de bandă a blocului protejat

Valoarea maximă a EIRP medie

Lărgimea de bandă

Frecvențe de legătură ascendentă în banda de 698-736 MHz (4)

≥ 5 MHz

– 50 dBm per celulă (5)

5 MHz

3 MHz

– 52 dBm per celulă (5)

3 MHz (4)

≤ 3 MHz

– 64 dBm per celulă (5)

200 kHz (4)

Frecvențele de legătură ascendentă FDD, definite în Decizia 2010/267/UE (și anume, 832-862 MHz)

≥ 5 MHz

– 49 dBm per celulă (5)

5 MHz

Frecvențe de legătură descendentă în banda de 738791 MHz

≥ 5 MHz

16 dBm per antenă

5 MHz

3 MHz

14 dBm per antenă

3 MHz

< 3 MHz

2 dBm per antenă

200 kHz

Frecvențele de legătură descendentă FDD, definite în Decizia 2010/267/UE (și anume, 791-821 MHz)

≥ 5 MHz

16 dBm per antenă

5 MHz

Tabelul 4

Limitele de putere de tranziție ale stației de bază în banda de 733-788 MHz

| Gama de frecvențe | Valoarea maximă a EIRP medie | Lărgimea de bandă |
| --- | --- | --- |
| – 10 până la – 5 MHz față de extremitatea inferioară a blocului | 18 dBm per antenă | 5 MHz |
| – 5 până la 0 MHz față de extremitatea inferioară a blocului | 22 dBm per antenă | 5 MHz |
| 0 până la + 5 MHz față de extremitatea superioară a blocului | 22 dBm per antenă | 5 MHz |
| + 5 până la + 10 MHz față de extremitatea superioară a blocului | 18 dBm per antenă | 5 MHz |

Gama de frecvențe

Valoarea maximă a EIRP medie

Lărgimea de bandă

– 10 până la – 5 MHz față de extremitatea inferioară a blocului

18 dBm per antenă

5 MHz

– 5 până la 0 MHz față de extremitatea inferioară a blocului

22 dBm per antenă

5 MHz

0 până la + 5 MHz față de extremitatea superioară a blocului

22 dBm per antenă

5 MHz

- 5 până la + 10 MHz față de extremitatea superioară a blocului

18 dBm per antenă

5 MHz

Tabelul 5

Limitele de putere de tranziție ale stației de bază peste 788 MHz

| Gama de frecvențe | Valoarea maximă a EIRP medie | Lărgimea de bandă |
| --- | --- | --- |
| 788-791 MHz pentru un bloc a cărui extremitate superioară este 788 MHz | 21 dBm per antenă | 3 MHz |
| 788-791 MHz pentru un bloc a cărui extremitate superioară este 783 MHz | 16 dBm per antenă | 3 MHz |
| 788-791 MHz pentru un bloc a cărui extremitate superioară este 788 MHz, pentru protecția sistemelor cu lărgime de bandă < 3 MHz | 11 dBm per antenă | 200 kHz |
| 788-791 MHz pentru un bloc a cărui extremitate superioară este 783 MHz, pentru protecția sistemelor cu lărgime de bandă < 3 MHz | 4 dBm per antenă | 200 kHz |
| 791-796 MHz pentru un bloc a cărui extremitate superioară este 788 MHz | 19 dBm per antenă | 5 MHz |
| 791-796 MHz pentru un bloc a cărui extremitate superioară este 783 MHz | 17 dBm per antenă | 5 MHz |
| 796-801 MHz pentru un bloc a cărui extremitate superioară este 788 MHz | 17 dBm per antenă | 5 MHz |

Gama de frecvențe

Valoarea maximă a EIRP medie

Lărgimea de bandă

788-791 MHz pentru un bloc a cărui extremitate superioară este 788 MHz

21 dBm per antenă

3 MHz

788-791 MHz pentru un bloc a cărui extremitate superioară este 783 MHz

16 dBm per antenă

3 MHz

788-791 MHz pentru un bloc a cărui extremitate superioară este 788 MHz, pentru protecția sistemelor cu lărgime de bandă < 3 MHz

11 dBm per antenă

200 kHz

788-791 MHz pentru un bloc a cărui extremitate superioară este 783 MHz, pentru protecția sistemelor cu lărgime de bandă < 3 MHz

4 dBm per antenă

200 kHz

791-796 MHz pentru un bloc a cărui extremitate superioară este 788 MHz

19 dBm per antenă

5 MHz

791-796 MHz pentru un bloc a cărui extremitate superioară este 783 MHz

17 dBm per antenă

5 MHz

796-801 MHz pentru un bloc a cărui extremitate superioară este 788 MHz

17 dBm per antenă

5 MHz

Tabelul 6

Limitele de putere ale stației de bază pentru partea din ecartul duplex care nu se utilizează exclusiv pentru legătura descendentă sau nu se utilizează pentru radiocomunicații PPDR sau M2M

| Gama de frecvențe | Valoarea maximă a EIRP medie | Lărgimea de bandă |
| --- | --- | --- |
| Decalaj de – 10 până la 0 MHz față de extremitatea inferioară a legăturii descendente FDD sau față de extremitatea inferioară a blocului utilizat exclusiv pentru legătura descendentă și situat cel mai jos, însă peste extremitatea superioară a legăturii ascendente FDD | 16 dBm per antenă | 5 MHz |
| Decalaj de peste 10 MHz față de extremitatea inferioară a legăturii descendente FDD sau față de extremitatea inferioară a blocului utilizat exclusiv pentru legătura descendentă și situat cel mai jos, însă peste extremitatea superioară a legăturii ascendente FDD | – 4 dBm per antenă | 5 MHz |

Gama de frecvențe

Valoarea maximă a EIRP medie

Lărgimea de bandă

Decalaj de – 10 până la 0 MHz față de extremitatea inferioară a legăturii descendente FDD sau față de extremitatea inferioară a blocului utilizat exclusiv pentru legătura descendentă și situat cel mai jos, însă peste extremitatea superioară a legăturii ascendente FDD

16 dBm per antenă

5 MHz

Decalaj de peste 10 MHz față de extremitatea inferioară a legăturii descendente FDD sau față de extremitatea inferioară a blocului utilizat exclusiv pentru legătura descendentă și situat cel mai jos, însă peste extremitatea superioară a legăturii ascendente FDD

– 4 dBm per antenă

5 MHz

Tabelul 7

Limitele de putere ale stației de bază pentru partea din benzile de gardă care nu se utilizează pentru radiocomunicații PPDR sau M2M

| Gama de frecvențe | Valoarea maximă a EIRP medie | Lărgimea de bandă |
| --- | --- | --- |
| Spectru cuprins între extremitatea inferioară a benzii de frecvență de 700 MHz și extremitatea inferioară a legăturii ascendente FDD (și anume 694703 MHz); | – 32 dBm per celulă (6) | 1 MHz |
| Spectru cuprins între extremitatea superioară a legăturii descendente FDD și extremitatea inferioară a legăturii descendente FDD, astfel cum sunt definite în Decizia 2010/267/UE (și anume 788-791 MHz); | 14 dBm per antenă | 3 MHz |

Gama de frecvențe

Valoarea maximă a EIRP medie

Lărgimea de bandă

Spectru cuprins între extremitatea inferioară a benzii de frecvență de 700 MHz și extremitatea inferioară a legăturii ascendente FDD (și anume 694703 MHz);

– 32 dBm per celulă (6)

1 MHz

Spectru cuprins între extremitatea superioară a legăturii descendente FDD și extremitatea inferioară a legăturii descendente FDD, astfel cum sunt definite în Decizia 2010/267/UE (și anume 788-791 MHz);

14 dBm per antenă

3 MHz

Tabelul 8

Limitele de putere de referință suplimentare ale stației de bază pentru spectrul sub 694 MHz

| Gama de frecvențe | Valoarea maximă a EIRP medie | Lărgimea de bandă |
| --- | --- | --- |
| Frecvențe sub 694 MHz în cazurile în care televiziunea digitală terestră este protejată | – 23 dBm per celulă (7) | 8 MHz |

Gama de frecvențe

Valoarea maximă a EIRP medie

Lărgimea de bandă

Frecvențe sub 694 MHz în cazurile în care televiziunea digitală terestră este protejată

– 23 dBm per celulă (7)

8 MHz

C.   Condiții tehnice pentru stațiile terminale ale serviciilor de comunicații electronice în banda de 703-733 MHz

BEM pentru stațiile terminale menționate de mai jos au fost elaborate pentru echipamentele utilizate în rețelele mobile.

BEM a stației terminale constă în limite de putere în interiorul blocului și în afara lui. Limita de putere în interiorul blocului se aplică unui bloc alocat unui operator. Limitele de putere în afara blocului se aplică următoarelor elemente ale spectrului: ecartul duplex dintre legătura ascendentă FDD și legătura descendentă FDD (inclusiv spectrul exclusiv legătură descendentă, după caz), banda de gardă dintre limita superioară a spectrului de frecvențe utilizate pentru televiziune (694 MHz) și legătura ascendentă FDD (și anume 694-703 MHz), precum și spectrul de frecvențe utilizat pentru televiziune (și anume, sub 694 MHz).

Cerințele BEM pentru stațiile terminale sunt prezentate în tabelele 9-12 (8). Limitele de putere sunt exprimate ca putere echivalentă radiată izotrop (EIRP) pentru stațiile terminale concepute pentru a fi fixate sau instalate și ca putere totală radiată (PTR) (9) pentru stațiile terminale concepute pentru a fi mobile sau nomade.

Administrațiile pot relaxa limita de putere în interiorul blocului în anumite situații, de exemplu pentru stații terminale fixe în regiunile rurale, cu condiția ca protejarea altor servicii, rețele și aplicații să nu fie compromisă, iar obligațiile transfrontaliere să fie îndeplinite.

Cerințe aplicabile în interiorul blocului

Tabelul 9

Limita de putere în interiorul blocului a stației terminale

| Puterea medie maximă | 23 dBm (10) |
| --- | --- |

Puterea medie maximă

23 dBm (10)

Cerințe aplicabile în afara blocului

Tabelul 10

Limitele de putere ale stației terminale pentru banda de gardă 694-703 MHz

| Gama de frecvențe | Valoarea maximă a EIRP medie în afara blocului | Lărgimea de bandă |
| --- | --- | --- |
| 694-698 MHz | – 7 dBm | 4 MHz |
| 698-703 MHz | 2 dBm | 5 MHz |

Gama de frecvențe

Valoarea maximă a EIRP medie în afara blocului

Lărgimea de bandă

694-698 MHz

– 7 dBm

4 MHz

698-703 MHz

2 dBm

5 MHz

Tabelul 11 (facultativ)

Limitele de putere ale stației terminale pentru ecartul duplex

| Gama de frecvențe | Valoarea maximă a EIRP medie în afara blocului | Lărgimea de bandă |
| --- | --- | --- |
| 733-738 MHz | 2 dBm | 5 MHz |
| 738-753 MHz | – 6 dBm | 5 MHz |
| 753-758 MHz | – 18 dBm | 5 MHz |

Gama de frecvențe

Valoarea maximă a EIRP medie în afara blocului

Lărgimea de bandă

733-738 MHz

2 dBm

5 MHz

738-753 MHz

– 6 dBm

5 MHz

753-758 MHz

– 18 dBm

5 MHz

Notă explicativă la tabelul 11

Limitele de putere au fost stabilite pe baza măștii de emisie a spectrului specificate în clauza 4.2.3 din ETSI EN 301 908-13 v6.2.1, ceea ce înseamnă că echipamentele LTE vor respecta în mod inerent limitele de emisii indicate în tabelul 11. Nu este necesară nicio procedură de încercare suplimentară pentru a asigura conformitatea acestor echipamente cu limitele de putere menționate mai sus.

Tabelul 12

Limitele de putere ale stației terminale pentru frecvențele sub 694 MHz utilizate pentru radiodifuziune terestră (emisii nedorite)

| Gama de frecvențe | Valoarea maximă a puterii medii în afara blocului | Lărgimea de bandă |
| --- | --- | --- |
| 470-694 MHz | – 42 dBm | 8 MHz |

Gama de frecvențe

Valoarea maximă a puterii medii în afara blocului

Lărgimea de bandă

470-694 MHz

– 42 dBm

8 MHz

Note explicative la tabelul 12

| 1. | Calculul limitei emisiilor nedorite se bazează pe radiodifuziunea TDT pe baza DVBT2 și a unui sistem WBB cu o lărgime de bandă de 10 MHz pentru o separare la nivelul frecvențelor centrale între radiodifuziunea TDT și WBB de 18 MHz (presupunând un canal TV de 8 MHz, o bandă de gardă de 9 MHz și o lărgime de bandă a sistemului WBB de 10 MHz). În cazul în care statele membre doresc să autorizeze introducerea sistemelor WBB la nivel național cu o lățime de bandă mai mare de 10 MHz și în cazul în care în banda de frecvență sub 694 MHz este generată o putere în afara blocului de emisii nedorite mai mare de – 42 dBm/8 MHz, acestea trebuie să ia în considerare:






  (a) | punerea în aplicare a unei lărgimi de bandă mai mari pentru sistemul WBB începând de la o frecvență superioară valorii de 703 MHz, astfel încât să se respecte în continuare limita impusă pentru puterea în afara blocului; |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

punerea în aplicare a unei lărgimi de bandă mai mari pentru sistemul WBB începând de la o frecvență superioară valorii de 703 MHz, astfel încât să se respecte în continuare limita impusă pentru puterea în afara blocului;

| (b) | și/sau aplicarea unor tehnici de atenuare în conformitate cu nota 3. |
| --- | --- |

(b)

și/sau aplicarea unor tehnici de atenuare în conformitate cu nota 3.

| 2. | Valoarea limitei emisiilor nedorite în afara blocului se calculează în funcție de recepția fixă a TDT. Statele membre care doresc să ia în considerare recepția portabilă în interior a TDT ar putea avea nevoie, de la caz la caz, să pună în aplicare măsuri suplimentare la nivel național/local (a se vedea nota de subsol 3). |
| --- | --- |

2.

| 3. | Exemple de posibile tehnici de atenuare care pot fi luate în considerare de statele membre includ filtrarea suplimentară a TDT, reducerea puterii în interiorul blocului a stației terminale, reducerea lărgimii de bandă a transmisiilor stației terminale sau utilizarea tehnicilor cuprinse în lista neexhaustivă de tehnici de atenuare potențiale prezentată în Raportul 30 al CEPT. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Considerații suplimentare privind coexistența între sistemele WBB și radiodifuziunea TDT: în vederea atenuării riscului de blocare a receptorului de TDT cauzat de transmisia stației de bază, ar putea fi aplicată o filtrare externă suplimentară la intrarea lanțului de receptoare de TDT la nivel național, în special pentru a evita saturarea prin supraîncărcarea la nivelul amplificatoarelor de antenă; în plus, pot apărea interferențe de la emițătoare de radiodifuziune către receptoarele stației de bază, cauzate fie de puterea emițătoarelor în interiorul benzii, fie de emisiile nedorite. În astfel de cazuri, se pot aplica tehnici de atenuare corespunzătoare, de la caz la caz, la nivel național. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  5 MHz sau mai mult, ceea ce nu exclude existența în interiorul unui bloc alocat a unor canale cu lărgimea benzii mai mică.

(2)  BEM se bazează pe analize și simulări ale pierderii minime la cuplare (minimum coupling loss – MCL); elementele BEM sunt definite pentru fiecare celulă sau fiecare antenă, în funcție de scenariul de coexistență pentru care au fost stabilite.

(3)  Puterea echivalentă radiată izotrop (EIRP) este puterea totală radiată în orice direcție, într-un singur loc, independent de configurația stației de bază.

(4)  Administrațiile pot alege o lărgime de bandă de 3 MHz sau de 200 kHz pentru protecția unui bloc de 3 MHz, în funcție de opțiunile naționale aplicate.

(5)  Într-un sit multisectorial, valoarea per „celulă” corespunde valorii pentru unul dintre sectoare.

(6)  Într-un sit multisectorial, valoarea per „celulă” corespunde valorii pentru unul dintre sectoare.

(7)  Într-un sit multisectorial, valoarea per „celulă” corespunde valorii pentru unul dintre sectoare.

(8)  ETSI poate lua în considerare cerințe suplimentare în standardele armonizate.

(9)  Puterea totală radiată (PTR) este o măsură a puterii radiate în mod real de antenă. PTR se definește ca fiind integrala puterii emise, în diferite direcții, în întreaga sferă de radiație.

(10)  Această valoare este supusă unei toleranțe de până la + 2 dB, pentru a ține cont de operarea în condiții de mediu extreme și de dispersia producției.

---

RECOMANDĂRI

| 4.5.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 118/16 |
| --- | --- | --- | --- |

4.5.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 118/16

---

RECOMANDAREA (UE) 2016/688 A COMISIEI

din 2 mai 2016

privind monitorizarea și gestionarea prezenței dioxinelor și a PCB-urilor în peștele și în produsele pescărești din regiunea baltică

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 292,

întrucât:

| (1) | Regulamentul (CE) nr. 1881/2006 al Comisiei (1) stabilește niveluri maxime pentru dioxine, sumă de dioxine, PCB-uri de tipul dioxinelor și PCB-uri care nu sunt de tipul dioxinelor în pește și în produsele pescărești. În regulamentul respectiv sunt prevăzute derogări pentru Finlanda, Suedia și Letonia referitoare la introducerea pe piața lor internă și consumarea pe teritoriul lor a somonului sălbatic capturat, a heringului sălbatic capturat mai mare de 17 cm, a păstrăvului de lac sălbatic capturat, a țiparului de râu sălbatic capturat, a păstrăvului sălbatic capturat și a produselor derivate din acești de pești, provenind din regiunea baltică și în cazul cărora nivelurile maxime sunt depășite. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (CE) nr. 1881/2006 al Comisiei (1) stabilește niveluri maxime pentru dioxine, sumă de dioxine, PCB-uri de tipul dioxinelor și PCB-uri care nu sunt de tipul dioxinelor în pește și în produsele pescărești. În regulamentul respectiv sunt prevăzute derogări pentru Finlanda, Suedia și Letonia referitoare la introducerea pe piața lor internă și consumarea pe teritoriul lor a somonului sălbatic capturat, a heringului sălbatic capturat mai mare de 17 cm, a păstrăvului de lac sălbatic capturat, a țiparului de râu sălbatic capturat, a păstrăvului sălbatic capturat și a produselor derivate din acești de pești, provenind din regiunea baltică și în cazul cărora nivelurile maxime sunt depășite.

| (2) | Anumite specii de pești și anumite produse pescărești originare din regiunea baltică depășesc în mod regulat nivelurile maxime. Nu este posibil să se controleze fiecare lot de pește și de produse pescărești pentru a se stabili conformitatea cu nivelurile maxime. Prin urmare, pentru a se asigura că pe piață se introduc numai pești și produse pescărești în conformitate cu legislația UE, a fost stabilită o listă cu pești din regiunea baltică cu privire la care se poate preconiza că sunt neconformi. Această listă a fost stabilită pe baza datelor disponibile și trebuie să fie actualizată cu regularitate. Pentru peștele și produsele pescărești provenind din regiunea baltică cu privire la care conformitatea nu poate fi asigurată pe baza datelor disponibile referitoare la ocurență au fost determinate măsuri specifice de gestionare a riscurilor, pentru a se asigura că pe piață se introduc numai pești și produse pescărești care sunt în conformitate cu legislația UE. |
| --- | --- |

(2)

Anumite specii de pești și anumite produse pescărești originare din regiunea baltică depășesc în mod regulat nivelurile maxime. Nu este posibil să se controleze fiecare lot de pește și de produse pescărești pentru a se stabili conformitatea cu nivelurile maxime. Prin urmare, pentru a se asigura că pe piață se introduc numai pești și produse pescărești în conformitate cu legislația UE, a fost stabilită o listă cu pești din regiunea baltică cu privire la care se poate preconiza că sunt neconformi. Această listă a fost stabilită pe baza datelor disponibile și trebuie să fie actualizată cu regularitate. Pentru peștele și produsele pescărești provenind din regiunea baltică cu privire la care conformitatea nu poate fi asigurată pe baza datelor disponibile referitoare la ocurență au fost determinate măsuri specifice de gestionare a riscurilor, pentru a se asigura că pe piață se introduc numai pești și produse pescărești care sunt în conformitate cu legislația UE.

| (3) | Este necesar să se continue monitorizarea prezenței dioxinelor și a PCB-urilor în peștii și în produsele pescărești din regiunea baltică. Este adecvat să se recomande un număr minim de eșantioane de pește și de produse pescărești care să fie analizate în mod coordonat, pe baza cantităților corespunzătoare capturilor, |
| --- | --- |

(3)

Este necesar să se continue monitorizarea prezenței dioxinelor și a PCB-urilor în peștii și în produsele pescărești din regiunea baltică. Este adecvat să se recomande un număr minim de eșantioane de pește și de produse pescărești care să fie analizate în mod coordonat, pe baza cantităților corespunzătoare capturilor,

ADOPTĂ PREZENTA RECOMANDARE:

| 1. | Ar trebui ca Danemarca, Germania, Polonia, Letonia, Estonia, Lituania, Finlanda și Suedia, cu implicarea activă a operatorilor din sectorul alimentar, să monitorizeze prezența dioxinelor, a PCB-urilor de tipul dioxinelor și a PCB-urilor care nu sunt de tipul dioxinelor în pește și în produsele pescărești, precum ficatul provenind din regiunea baltică, în conformitate cu anexa I la prezenta recomandare. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Pentru a se asigura că eșantioanele sunt reprezentative pentru lotul din care au fost prelevate, ar trebui ca statele membre și operatorii economici din sectorul alimentar să respecte procedurile de prelevare de eșantioane prevăzute în Regulamentul (UE) nr. 589/2014 al Comisiei (2). |
| --- | --- |

2.

| 3. | Metoda de analiză utilizată pentru monitorizarea prezenței dioxinelor, a PCB-urilor de tipul dioxinelor și a PCB-urilor care nu sunt de tipul dioxinelor trebuie să respecte criteriile prevăzute în Regulamentul (UE) nr. 589/2014. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Ar trebui ca statele membre să se asigure că rezultatele analizelor sunt transmise cu regularitate la EFSA (la fiecare șase luni) în formatul de transmitere a datelor al EFSA, în conformitate cu cerințele Orientărilor EFSA privind descrierea standardizată a eșantioanelor (Standard Sample Description – SSD) pentru produse alimentare și hrană pentru animale (3) și cu cerințele specifice suplimentare de raportare ale EFSA.






  — | Eșantioanele pot fi pești individuali sau eșantioane grupate, dar, în cazul eșantioanelor grupate, peștii trebuie să fie de aceeași mărime și să fie capturați în aceeași zonă/regiune ICES. |
| --- | --- | --- |

4.

—

Eșantioanele pot fi pești individuali sau eșantioane grupate, dar, în cazul eșantioanelor grupate, peștii trebuie să fie de aceeași mărime și să fie capturați în aceeași zonă/regiune ICES.

Pentru heringul, somonul, păstrăvul (de mare) și șprotul baltici se aplică cerințe de raportare suplimentare specifice (în măsura în care nu sunt încă prevăzute în mod explicit în formularul de raportare utilizat în mod obișnuit):

| — | Zona de captură, de preferință zona ICES (o altă indicație cum ar fi zona FAO sau denumirea părții din Marea Baltică este acceptabilă în măsura în care zona ICES nu este disponibilă). În cazul peștilor din lacuri sau râuri, se menționează denumirea lacului sau a râului.
  Se pot furniza date fără o indicație precisă cu privire la zona în care au fost capturați, dar cu o indicație cât se poate de precisă cu privire la locul unde au fost capturați. |
| --- | --- |

—

Zona de captură, de preferință zona ICES (o altă indicație cum ar fi zona FAO sau denumirea părții din Marea Baltică este acceptabilă în măsura în care zona ICES nu este disponibilă). În cazul peștilor din lacuri sau râuri, se menționează denumirea lacului sau a râului.

Se pot furniza date fără o indicație precisă cu privire la zona în care au fost capturați, dar cu o indicație cât se poate de precisă cu privire la locul unde au fost capturați.

| — | Data capturării |
| --- | --- |

—

Data capturării

| — | Mărimea peștilor/vârsta peștilor/greutatea peștilor






  — | Măsurarea mărimii peștilor se efectuează în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 2187/2005 al Comisiei (4). Mărimea și greutatea sunt cei mai importanți parametri. Vârsta poate fi precizată dacă este cunoscută. |
| --- | --- | --- |

—

Mărimea peștilor/vârsta peștilor/greutatea peștilor

—

Măsurarea mărimii peștilor se efectuează în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 2187/2005 al Comisiei (4). Mărimea și greutatea sunt cei mai importanți parametri. Vârsta poate fi precizată dacă este cunoscută.

| — | Informații privind matricea analizată (mușchi, ficat, ...) |
| --- | --- |

—

Informații privind matricea analizată (mușchi, ficat, ...)

| — | Conținut de grăsime a peștelui/peștilor din eșantion |
| --- | --- |

—

Conținut de grăsime a peștelui/peștilor din eșantion

| — | Informații privind prelucrarea (curățare, afumare sau altfel de prelucrare) |
| --- | --- |

—

Informații privind prelucrarea (curățare, afumare sau altfel de prelucrare)

| — | Orice alte informații relevante (de exemplu, cu privire la natura eșantionului în cazul în care coloanele obișnuite nu oferă suficiente detalii: de exemplu, rezultatul pentru un singur pește). |
| --- | --- |

—

Orice alte informații relevante (de exemplu, cu privire la natura eșantionului în cazul în care coloanele obișnuite nu oferă suficiente detalii: de exemplu, rezultatul pentru un singur pește).

| 5. | Ar trebui ca datele disponibile referitoare la eșantioanele prelevate începând cu anul 2009, și care nu au fost încă transmise la baza de date a EFSA, să fie transmise la EFSA în formatul de transmitere a datelor al EFSA, în măsura în care este posibil. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Pe baza datelor disponibile în prezent, informațiile cu privire la prezența dioxinelor, a PCB-urilor de tipul dioxinelor și a PCB-urilor care nu sunt de tipul dioxinelor în anumite specii de pești de o anumită vârstă, mărime și dintr-o anumită regiune geografică (zonă ICES), în special în ceea ce privește conformitatea lor cu nivelul maxim stabilit în Regulamentul (CE) nr. 1881/2006, sunt prezentate în anexa II. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Pentru a se asigura că pe piața UE se introduc numai pești și produse pescărești care sunt în conformitate cu legislația UE, se recomandă ca în ceea ce privește peștii din regiunea baltică să se aplice măsuri de gestionare a riscurilor, astfel cum se descrie în anexa III. Statele membre menționate la punctul 1 pot lua măsuri la nivel național pentru a pune în aplicare măsurile de gestionare a riscurilor recomandate în anexa III. |
| --- | --- |

7.

Adoptată la Bruxelles, 2 mai 2016.

Pentru Comisie

Vytenis ANDRIUKAITIS

Membru al Comisiei

---

(1)  Regulamentul (CE) nr. 1881/2006 al Comisiei din 19 decembrie 2006 de stabilire a nivelurilor maxime pentru anumiți contaminanți din produsele alimentare (JO L 364, 20.12.2006, p. 5).

1

(2)  Regulamentul (UE) nr. 589/2014 al Comisiei din 2 iunie 2014 de stabilire a metodelor de prelevare de probe și a metodelor de analiză pentru controlul nivelurilor de dioxine, de PCB-uri de tipul dioxinelor și de PCB-uri care nu sunt de tipul dioxinelor în anumite produse alimentare și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 252/2012 (JO L 164, 3.6.2014, p. 18).

2

(3)  http://www.efsa.europa.eu/en/datex/datexsubmitdata.htm

3

(4)  Regulamentul (CE) nr. 2187/2005 al Consiliului din 21 decembrie 2005 pentru conservarea, prin măsuri tehnice, a resurselor halieutice din Marea Baltică și strâmtorile Belts și Sound, de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1434/98 și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 88/98 (JO L 349, 31.12.2005, p. 1).

4

---

ANEXA I

1.

| | DE | DK | EE | FIN | LT | LV | PL | SE | Tot |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hering | 7 | 5 | 7 | 20 | 4 | 4 | 9 | 14 | 70 |

DE

DK

EE

FIN

LT

LV

PL

SE

Tot

Hering

7

5

7

20

4

4

9

14

70

2.

| | DE | DK | EE | FIN | LT | LV | PL | SE | Tot |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Șprot | 5 | 8 | 8 | 5 | 5 | 9 | 18 | 12 | 70 |

DE

DK

EE

FIN

LT

LV

PL

SE

Tot

Șprot

5

8

8

5

5

9

18

12

70

3.

| | DE | DK | EE | FIN | LT | LV | PL | SE | Tot |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Somon/păstrăv | 5 | 12 | 5 | 15 | 5 | 5 | 11 | 12 | 70 |

DE

DK

EE

FIN

LT

LV

PL

SE

Tot

Somon/păstrăv

5

12

5

15

5

5

11

12

70

4.

| | DE | DK | EE | FIN | LT | LV | PL | SE | Tot |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Mai multe specii de pești (*1) | 10 | 10 | 10 | 10 | 10 | 10 | 10 | 10 | 80 |

DE

DK

EE

FIN

LT

LV

PL

SE

Tot

Mai multe specii de pești (*1)

10

10

10

10

10

10

10

10

80

---

(*1)  Cod de Atlantic (Gadus morhua), cambulă de Baltică (Pleuronectes platessa), țipar de râu european (Lampetra fluviatilis), păstrăv de lac (Salvelinus sp.) plătică albă (Blicca bjoerkna), anghilă europeană (Anguilla Anguilla), plătică de apă dulce (Abramis brama), cambulă (Platichthys flesus), biban (Perca fluviatilis), știucă (Esox lucius), șalău (Sander lucioperca), babușcă (Rutilus rutilus), păstrăv argintiu (Coregonus Albula), zărgan (Belone belone), stint (Osmerus eperlanus), calcan (Psetta maxima), morunaș (Vimba vimba), specii de coregoni (Coregonus sp.) și merlan (Merlangius merlangus).

*1

Gadus morhua

Pleuronectes platessa

Lampetra fluviatilis

Salvelinus

Blicca bjoerkna

Anguilla Anguilla

Abramis brama

Platichthys flesus

Perca fluviatilis

Esox lucius

Sander lucioperca

Rutilus rutilus

Coregonus Albula

Belone belone

Osmerus eperlanus

Psetta maxima

Vimba vimba

Coregonus

Merlangius merlangus

---

ANEXA II

Informații cu privire la prezența dioxinelor, a PCB-urilor de tipul dioxinelor și a PCB-urilor care nu sunt de tipul dioxinelor în anumite specii de pești de o anumită vârstă, dimensiune și dintr-o anumită regiune geografică (zonă ICES), în special în ceea ce privește conformitatea lor cu nivelurile maxime stabilite în Regulamentul (CE) nr. 1881/2006

1.   Dimensiunea peștilor

Dimensiunea oricărui pește menționat în prezenta anexă se măsoară, după cum se arată în figura de mai jos, de la vârful botului până la capătul cozii.

2.   Dimensiunile minime ale anumitor specii de pești care pot fi capturați în regiunea baltică din motive de sustenabilitate [Regulamentul (CE) nr. 2187/2005]

| — | Somon (Salmo salar) (întreaga regiune baltică cu excepția ICES 31): dimensiunea minimă este de 60 cm (prin urmare, nu este permisă capturarea peștilor < de 2 kg). |
| --- | --- |

—

Somon (Salmo salar) (întreaga regiune baltică cu excepția ICES 31): dimensiunea minimă este de 60 cm (prin urmare, nu este permisă capturarea peștilor < de 2 kg).

| — | Somon (Salmo salar) (ICES 31): dimensiunea minimă este de 50 cm (prin urmare, nu este permisă capturarea peștilor < de 2 kg). |
| --- | --- |

—

Somon (Salmo salar) (ICES 31): dimensiunea minimă este de 50 cm (prin urmare, nu este permisă capturarea peștilor < de 2 kg).

| — | Păstrăv de mare (Salmo trutta) (ICES 22, 23, 24 și 25 și ICES 29, 30, 31 și 32): dimensiunea minimă este de 40 cm (prin urmare, nu este permisă capturarea peștilor < de 2 kg). |
| --- | --- |

—

Păstrăv de mare (Salmo trutta) (ICES 22, 23, 24 și 25 și ICES 29, 30, 31 și 32): dimensiunea minimă este de 40 cm (prin urmare, nu este permisă capturarea peștilor < de 2 kg).

| — | Păstrăv de mare (Salmo trutta) (ICES 26, 27 și 28): dimensiunea minimă este de 50 cm (prin urmare, nu este permisă capturarea peștilor < de 2 kg). |
| --- | --- |

—

Păstrăv de mare (Salmo trutta) (ICES 26, 27 și 28): dimensiunea minimă este de 50 cm (prin urmare, nu este permisă capturarea peștilor < de 2 kg).

3.   Informații cu privire la prezența dioxinelor, a PCB-urilor de tipul dioxinelor și a PCB-urilor care nu sunt de tipul dioxinelor în anumite specii de pești de o anumită vârstă, dimensiune și dintr-o anumită regiune geografică (zonă ICES)

3.1.   Hering baltic

În ICES 22, 23, 24, 25, 26 și 27: Heringul baltic, indiferent de dimensiunea presupusă a fi conformă cu nivelul maxim.

În ICES 28-1, 29, 30, 31 și 32: Heringul baltic ≤ 17 cm presupus a fi conform și hering baltic > 17 cm suspectat a fi neconform.

În ICES 28-2: Heringul baltic ≤ 21 cm presupus a fi conform și hering baltic > 21 cm suspectat a fi neconform.

3.2.   Somon

Somonul din ICES 22 și 23 provine din Atlanticul de Nord, și nu din regiunea baltică și, prin urmare, nu face obiectul acestor concluzii în ceea ce privește prezența dioxinelor și a PCB-urilor și a măsurilor comune de gestionare a riscurilor.

Somonul < 2 kg presupus conform [dar a cărui capturare nu este permisă din motive de sustenabilitate – în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 2187/2005; dimensiunea minimă de 60 cm și pentru ICES 31: 50 cm].

În ICES 24, 25, 26:

| — | somonul de peste 2 kg și până la 5,5 kg: conform după curățare (curățarea generează o reducere de aproximativ 30 % a conținutului de dioxine/PCB-uri de tipul dioxinelor – experiență numai în zonele ICES 24, 25, 26); |
| --- | --- |

—

somonul de peste 2 kg și până la 5,5 kg: conform după curățare (curățarea generează o reducere de aproximativ 30 % a conținutului de dioxine/PCB-uri de tipul dioxinelor – experiență numai în zonele ICES 24, 25, 26);

| — | somonul cu greutate mai mică (2-4 kg) necurățat: suspiciune de neconformitate, deși majoritatea somonului este conform; |
| --- | --- |

—

somonul cu greutate mai mică (2-4 kg) necurățat: suspiciune de neconformitate, deși majoritatea somonului este conform;

| — | somonul cu greutate mai mare (4-5,5 kg): suspiciune de neconformitate pentru majoritatea somonilor; |
| --- | --- |

—

somonul cu greutate mai mare (4-5,5 kg): suspiciune de neconformitate pentru majoritatea somonilor;

| — | somonul curățat < 5,5 kg: conform; |
| --- | --- |

—

somonul curățat < 5,5 kg: conform;

| — | somonul curățat cu partea ventrală îndepărtată < 7,9 kg: conform. |
| --- | --- |

—

somonul curățat cu partea ventrală îndepărtată < 7,9 kg: conform.

În ICES 27, 28, 29, 30, 31 și 32:

| — | somonul > 2 kg (cu dimensiune mai mare de 60 cm): suspectat a fi neconform. |
| --- | --- |

—

somonul > 2 kg (cu dimensiune mai mare de 60 cm): suspectat a fi neconform.

3.3.   Păstrăv

Păstrăvul (de mare) < 2 kg presupus conform [dar a cărui capturare nu este permisă din motive de sustenabilitate în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 2187/2005; dimensiune minimă pentru ICES 22, 23, 24, 25, 29, 30, 31 și 32: 40 cm și pentru ICES 26, 27 și 28: 50 cm].

În ICES 22, 23, 24, 25, 26:

| — | păstrăvul (de mare) de peste 2 kg și până la 4,5 kg: conform după curățare și îndepărtarea părții ventrale; |
| --- | --- |

—

păstrăvul (de mare) de peste 2 kg și până la 4,5 kg: conform după curățare și îndepărtarea părții ventrale;

| — | păstrăvul (de mare) cu greutate mai mică (2-4 kg): suspiciune de neconformitate, deși majoritatea păstrăvului (de mare) este conform; |
| --- | --- |

—

păstrăvul (de mare) cu greutate mai mică (2-4 kg): suspiciune de neconformitate, deși majoritatea păstrăvului (de mare) este conform;

| — | păstrăvul (de mare) cu greutate mai mare: suspiciune de neconformitate pentru majoritatea păstrăvilor (de mare). |
| --- | --- |

—

păstrăvul (de mare) cu greutate mai mare: suspiciune de neconformitate pentru majoritatea păstrăvilor (de mare).

În ICES 27, 28, 29, 30, 31 și 32:

| — | toți păstrăvii de mare > 2 kg (mai mari de 40/50 cm) suspectați a fi neconformi. |
| --- | --- |

—

toți păstrăvii de mare > 2 kg (mai mari de 40/50 cm) suspectați a fi neconformi.

3.4.   Șprot

În zonele ICES 22, 23, 24, 25, 26, 27 și 28: presupus a fi conform.

În zonele ICES 29, 30, 31 și 32: în cazul în care șprotul este sub 12,5 cm și vârsta mai mică de 5 ani, atunci se presupune a fi conform. În cazul în care este peste 12,5 cm, este suspectat a fi neconform.

3.5.   Ficat de cod

Se suspectează neconformitatea.

3.6.   Țiparul de râu

În ICES 28: se suspectează neconformitatea.

În ICES 32: presupus a fi conform.

3.7.   Alte specii de pești

Păstrăvul de lac nu este comercializat, iar capturile locale intră sub incidența derogării (Suedia/Finlanda).

Alte specii de pești sunt presupuse a fi conforme.

---

ANEXA III

Măsurile de gestionare a riscurilor recomandate pentru a fi luate de către autoritățile competente pentru a se asigura că peștele provenind din regiunea baltică introdus pe piața UE respectă nivelurile maxime stabilite în Regulamentul (CE) nr. 1881/2006

1.   Măsuri de gestionare a riscurilor general recomandate

| — | Trasabilitatea este de importanță majoră. |
| --- | --- |

—

Trasabilitatea este de importanță majoră.

| — | Pentru comercializarea heringului, somonului, păstrăvului de mare și a șprotului în alte state membre ale UE sau pe piața internă care nu intră sub incidența unei derogări, ar trebui ca zona ICES în care peștele a fost capturat să fie menționată pe documentele însoțitoare. Dacă este necesar, ar trebui să fie menționat în mod clar faptul că lotul a fost supus eșantionării și analizat din punctul de vedere al dioxinelor, sumei dioxinelor, PCB-urilor de tipul dioxinelor și PCB-urilor care nu sunt de tipul dioxinelor, în conformitate cu legislația UE, iar lotul a fost considerat conform cu legislația UE. Buletinul de analiză poate fi inclus sau ar trebui să fie pus la dispoziție la cerere. |
| --- | --- |

—

Pentru comercializarea heringului, somonului, păstrăvului de mare și a șprotului în alte state membre ale UE sau pe piața internă care nu intră sub incidența unei derogări, ar trebui ca zona ICES în care peștele a fost capturat să fie menționată pe documentele însoțitoare. Dacă este necesar, ar trebui să fie menționat în mod clar faptul că lotul a fost supus eșantionării și analizat din punctul de vedere al dioxinelor, sumei dioxinelor, PCB-urilor de tipul dioxinelor și PCB-urilor care nu sunt de tipul dioxinelor, în conformitate cu legislația UE, iar lotul a fost considerat conform cu legislația UE. Buletinul de analiză poate fi inclus sau ar trebui să fie pus la dispoziție la cerere.

| — | În cazul în care nu este posibil să se furnizeze informații precise cu privire la zona ICES în care peștele a fost capturat, pentru comercializarea heringului > 17 cm, a somonului, a păstrăvului de mare și a șprotului > 12,5 cm în alte state membre ale UE sau pentru comercializarea pe piața internă care nu intră sub incidența unei derogări, lotul de pești trebuie întotdeauna să fie supus eșantionării și analizat din punctul de vedere al dioxinelor, al sumei dioxinelor, al PCB-urilor de tipul dioxinelor și al PCB-urilor care nu sunt de tipul dioxinelor în conformitate cu legislația UE, pentru a se verifica conformitatea cu legislația UE. Acest fapt ar trebui să fie menționat în mod clar în documentele de însoțire. Buletinul de analiză poate fi inclus sau ar trebui să fie pus la dispoziție la cerere. |
| --- | --- |

—

În cazul în care nu este posibil să se furnizeze informații precise cu privire la zona ICES în care peștele a fost capturat, pentru comercializarea heringului > 17 cm, a somonului, a păstrăvului de mare și a șprotului > 12,5 cm în alte state membre ale UE sau pentru comercializarea pe piața internă care nu intră sub incidența unei derogări, lotul de pești trebuie întotdeauna să fie supus eșantionării și analizat din punctul de vedere al dioxinelor, al sumei dioxinelor, al PCB-urilor de tipul dioxinelor și al PCB-urilor care nu sunt de tipul dioxinelor în conformitate cu legislația UE, pentru a se verifica conformitatea cu legislația UE. Acest fapt ar trebui să fie menționat în mod clar în documentele de însoțire. Buletinul de analiză poate fi inclus sau ar trebui să fie pus la dispoziție la cerere.

| — | Autoritatea din portul de debarcare este responsabilă de efectuarea controalelor necesare pentru a se asigura conformitatea. |
| --- | --- |

—

Autoritatea din portul de debarcare este responsabilă de efectuarea controalelor necesare pentru a se asigura conformitatea.

| — | Trebuie să existe la dispoziție dovezi documentate în ceea ce privește soarta peștelui care nu poate fi comercializat în vederea consumului uman. |
| --- | --- |

—

Trebuie să existe la dispoziție dovezi documentate în ceea ce privește soarta peștelui care nu poate fi comercializat în vederea consumului uman.

2.   Măsuri de gestionare a riscurilor specific recomandate

2.1.   Hering baltic

| — | Heringul baltic din ICES 22, 23, 24, 25, 26 și 27 → poate fi comercializat în vederea consumului uman. |
| --- | --- |

—

Heringul baltic din ICES 22, 23, 24, 25, 26 și 27 → poate fi comercializat în vederea consumului uman.

| — | Heringul baltic din ICES 28-1, 29, 30, 31 și 32:






  — | Suedia și Finlanda:






  — | Fără sortare, heringul baltic poate fi comercializat numai pe piața internă. |
| --- | --- | --- | --- |

—

Heringul baltic din ICES 28-1, 29, 30, 31 și 32:

—

Suedia și Finlanda:

—

Fără sortare, heringul baltic poate fi comercializat numai pe piața internă.

| — | Pentru comercializare în alte state membre ale UE: sortare obligatorie a heringului pe dimensiuni ≤ 17 cm și > 17 cm înainte de introducerea pe piață (deoarece sortarea este realizată în funcție de lățime, ea este aproximativă, însă ea nu reprezintă o problemă):






  — | heringul baltic ≤ 17 cm poate fi comercializat în vederea consumului uman; |
| --- | --- | --- |

—

Pentru comercializare în alte state membre ale UE: sortare obligatorie a heringului pe dimensiuni ≤ 17 cm și > 17 cm înainte de introducerea pe piață (deoarece sortarea este realizată în funcție de lățime, ea este aproximativă, însă ea nu reprezintă o problemă):

—

heringul baltic ≤ 17 cm poate fi comercializat în vederea consumului uman;

| — | heringul baltic > 17 cm poate fi comercializat sau prelucrat în vederea consumului uman numai pe piața internă sau poate fi comercializat în afara pieței interne numai în cazul în care analiza loturilor individuale a demonstrat conformitatea. |
| --- | --- |

—

heringul baltic > 17 cm poate fi comercializat sau prelucrat în vederea consumului uman numai pe piața internă sau poate fi comercializat în afara pieței interne numai în cazul în care analiza loturilor individuale a demonstrat conformitatea.

| — | Germania, Danemarca, Estonia, Letonia, Lituania și Polonia:






  — | sortare obligatorie a heringului baltic pe dimensiuni ≤ 17 cm și > 17 cm înainte de introducerea pe piață (deoarece sortarea este realizată în funcție de lățime, ea este aproximativă, însă ea nu reprezintă o problemă):






  — | heringul baltic ≤ 17 cm poate fi comercializat în vederea consumului uman; |
| --- | --- | --- | --- |

—

Germania, Danemarca, Estonia, Letonia, Lituania și Polonia:

—

sortare obligatorie a heringului baltic pe dimensiuni ≤ 17 cm și > 17 cm înainte de introducerea pe piață (deoarece sortarea este realizată în funcție de lățime, ea este aproximativă, însă ea nu reprezintă o problemă):

—

heringul baltic ≤ 17 cm poate fi comercializat în vederea consumului uman;

| — | heringul baltic > 17 cm nu poate fi comercializat sau prelucrat în vederea consumului uman, cu excepția cazului în care analiza loturilor individuale a demonstrat conformitatea. |
| --- | --- |

—

heringul baltic > 17 cm nu poate fi comercializat sau prelucrat în vederea consumului uman, cu excepția cazului în care analiza loturilor individuale a demonstrat conformitatea.

| — | Heringul baltic din ICES 28-2:






  — | Suedia și Finlanda:






  — | Fără sortare, heringul baltic poate fi comercializat numai pe piața internă. |
| --- | --- | --- | --- |

—

Heringul baltic din ICES 28-2:

—

Suedia și Finlanda:

—

Fără sortare, heringul baltic poate fi comercializat numai pe piața internă.

| — | Pentru comercializare în alte state membre ale UE: sortare obligatorie a heringului baltic pe dimensiuni ≤ 21 cm și > 21 cm (deoarece sortarea este realizată în funcție de lățime, ea este aproximativă, însă ea nu reprezintă o problemă):






  — | heringul baltic ≤ 21 cm poate fi comercializat sau prelucrat în vederea consumului uman; |
| --- | --- | --- |

—

Pentru comercializare în alte state membre ale UE: sortare obligatorie a heringului baltic pe dimensiuni ≤ 21 cm și > 21 cm (deoarece sortarea este realizată în funcție de lățime, ea este aproximativă, însă ea nu reprezintă o problemă):

—

heringul baltic ≤ 21 cm poate fi comercializat sau prelucrat în vederea consumului uman;

| — | heringul baltic > 21 cm poate fi comercializat sau prelucrat în vederea consumului uman numai pe piața internă sau poate fi comercializat în afara pieței interne numai în cazul în care analiza loturilor individuale a demonstrat conformitatea. |
| --- | --- |

—

heringul baltic > 21 cm poate fi comercializat sau prelucrat în vederea consumului uman numai pe piața internă sau poate fi comercializat în afara pieței interne numai în cazul în care analiza loturilor individuale a demonstrat conformitatea.

| — | Germania, Danemarca, Estonia, Letonia, Lituania și Polonia:






  — | Sortare obligatorie a heringului baltic pe dimensiuni ≤ 21 cm și > 21 cm înainte de introducerea pe piață (deoarece sortarea este realizată în funcție de lățime, ea este aproximativă, însă ea nu reprezintă o problemă):






  — | heringul baltic ≤ 21 cm poate fi comercializat în vederea consumului uman; |
| --- | --- | --- | --- |

—

Germania, Danemarca, Estonia, Letonia, Lituania și Polonia:

—

Sortare obligatorie a heringului baltic pe dimensiuni ≤ 21 cm și > 21 cm înainte de introducerea pe piață (deoarece sortarea este realizată în funcție de lățime, ea este aproximativă, însă ea nu reprezintă o problemă):

—

heringul baltic ≤ 21 cm poate fi comercializat în vederea consumului uman;

| — | heringul baltic > 21 cm nu poate fi comercializat sau prelucrat în vederea consumului uman, cu excepția cazului în care analiza loturilor individuale a demonstrat conformitatea. |
| --- | --- |

—

heringul baltic > 21 cm nu poate fi comercializat sau prelucrat în vederea consumului uman, cu excepția cazului în care analiza loturilor individuale a demonstrat conformitatea.

2.2.   Somon

| — | Somonul din ICES 24, 25 și 26:






  — | Suedia, Finlanda și Letonia:






  — | Somonul poate fi comercializat pentru piața internă (derogare); |
| --- | --- | --- | --- |

—

Somonul din ICES 24, 25 și 26:

—

Suedia, Finlanda și Letonia:

—

Somonul poate fi comercializat pentru piața internă (derogare);

| — | comercializare în alte state membre ale UE: posibilă numai în cazul în care analiza loturilor individuale a demonstrat conformitatea cu legislația UE. |
| --- | --- |

—

comercializare în alte state membre ale UE: posibilă numai în cazul în care analiza loturilor individuale a demonstrat conformitatea cu legislația UE.

| — | Germania, Danemarca, Estonia, Letonia și Polonia:






  — | Somonul mai greu de 2 kg poate fi comercializat în vederea consumului uman numai în cazul în care analiza loturilor individuale a demonstrat conformitatea cu legislația UE. |
| --- | --- | --- |

—

Germania, Danemarca, Estonia, Letonia și Polonia:

—

Somonul mai greu de 2 kg poate fi comercializat în vederea consumului uman numai în cazul în care analiza loturilor individuale a demonstrat conformitatea cu legislația UE.

| — | Somonul care cântărește mai puțin de 5,5 kg este conform după curățare (procedură aplicată în Danemarca și Polonia numai pentru ICES 24, 25 și 26), iar somonul de peste 5,5 kg și până la 7,9 kg este conform după curățarea și eliminarea părții ventrale (procedură aplicată în Polonia pentru ICES 24, 25 și 26). |
| --- | --- |

—

Somonul care cântărește mai puțin de 5,5 kg este conform după curățare (procedură aplicată în Danemarca și Polonia numai pentru ICES 24, 25 și 26), iar somonul de peste 5,5 kg și până la 7,9 kg este conform după curățarea și eliminarea părții ventrale (procedură aplicată în Polonia pentru ICES 24, 25 și 26).

| — | Somonul curățat > 5,5 kg și somonul curățat cu partea ventrală eliminată > 7,9 kg poate fi comercializat în vederea consumului uman numai în cazul în care analiza loturilor individuale a demonstrat conformitatea cu legislația UE. |
| --- | --- |

—

Somonul curățat > 5,5 kg și somonul curățat cu partea ventrală eliminată > 7,9 kg poate fi comercializat în vederea consumului uman numai în cazul în care analiza loturilor individuale a demonstrat conformitatea cu legislația UE.

| — | Somonul din ICES 27, 28, 29, 30, 31 și 32:






  — | Suedia, Finlanda și Letonia:






  — | Somonul poate fi comercializat pentru piața internă (derogare). |
| --- | --- | --- | --- |

—

Somonul din ICES 27, 28, 29, 30, 31 și 32:

—

Suedia, Finlanda și Letonia:

—

Somonul poate fi comercializat pentru piața internă (derogare).

| — | Comercializare în alte state membre ale UE: numai în cazul în care analiza loturilor individuale a demonstrat conformitatea cu legislația UE. |
| --- | --- |

—

Comercializare în alte state membre ale UE: numai în cazul în care analiza loturilor individuale a demonstrat conformitatea cu legislația UE.

| — | Germania, Danemarca, Estonia, Letonia și Polonia:






  — | Somonul poate fi comercializat în vederea consumului uman numai în cazul în care analiza loturilor individuale a demonstrat conformitatea cu legislația UE. |
| --- | --- | --- |

—

Germania, Danemarca, Estonia, Letonia și Polonia:

—

Somonul poate fi comercializat în vederea consumului uman numai în cazul în care analiza loturilor individuale a demonstrat conformitatea cu legislația UE.

2.3.   Păstrăv (de mare)

| — | Păstrăvul (de mare) din ICES 22, 23, 24, 25 și 26:






  — | Suedia și Finlanda:






  — | păstrăvul (de mare) poate fi comercializat pe piața internă (derogare); |
| --- | --- | --- | --- |

—

Păstrăvul (de mare) din ICES 22, 23, 24, 25 și 26:

—

Suedia și Finlanda:

—

păstrăvul (de mare) poate fi comercializat pe piața internă (derogare);

| — | comercializare în alte state membre ale UE: posibilă numai în cazul în care analiza loturilor individuale a demonstrat conformitatea cu legislația UE. |
| --- | --- |

—

comercializare în alte state membre ale UE: posibilă numai în cazul în care analiza loturilor individuale a demonstrat conformitatea cu legislația UE.

| — | Germania, Danemarca, Estonia, Letonia, Lituania și Polonia:






  — | păstrăvul (de mare) mai greu de 2 kg: păstrăvul poate fi comercializat în vederea consumului uman numai în cazul în care analiza loturilor individuale a demonstrat conformitatea cu legislația UE; |
| --- | --- | --- |

—

Germania, Danemarca, Estonia, Letonia, Lituania și Polonia:

—

păstrăvul (de mare) mai greu de 2 kg: păstrăvul poate fi comercializat în vederea consumului uman numai în cazul în care analiza loturilor individuale a demonstrat conformitatea cu legislația UE;

| — | păstrăvul (de mare) curățat cu partea ventrală îndepărtată < 4,5 kg: conform (procedura aplicată în Polonia pentru ICES 22-23-24-25-26); |
| --- | --- |

—

păstrăvul (de mare) curățat cu partea ventrală îndepărtată < 4,5 kg: conform (procedura aplicată în Polonia pentru ICES 22-23-24-25-26);

| — | păstrăvul (de mare) curățat cu partea ventrală eliminată > 4,5 kg poate fi comercializat în vederea consumului uman numai în cazul în care analiza loturilor individuale a demonstrat conformitatea cu legislația UE. |
| --- | --- |

—

păstrăvul (de mare) curățat cu partea ventrală eliminată > 4,5 kg poate fi comercializat în vederea consumului uman numai în cazul în care analiza loturilor individuale a demonstrat conformitatea cu legislația UE.

| — | Păstrăvul (de mare) din ICES 27, 28, 29, 30, 31 și 32:






  — | Suedia și Finlanda:






  — | păstrăvul (de mare) poate fi comercializat pe piața internă (derogare); |
| --- | --- | --- | --- |

—

Păstrăvul (de mare) din ICES 27, 28, 29, 30, 31 și 32:

—

Suedia și Finlanda:

—

păstrăvul (de mare) poate fi comercializat pe piața internă (derogare);

| — | comercializare în alte state membre ale UE: posibilă numai în cazul în care analiza loturilor individuale a demonstrat conformitatea cu legislația UE. |
| --- | --- |

—

comercializare în alte state membre ale UE: posibilă numai în cazul în care analiza loturilor individuale a demonstrat conformitatea cu legislația UE.

| — | Germania, Danemarca, Estonia, Letonia, Lituania și Polonia:






  — | păstrăvul (de mare) poate fi comercializat în vederea consumului uman numai în cazul în care analiza loturilor individuale a demonstrat conformitatea cu legislația UE. |
| --- | --- | --- |

—

Germania, Danemarca, Estonia, Letonia, Lituania și Polonia:

—

păstrăvul (de mare) poate fi comercializat în vederea consumului uman numai în cazul în care analiza loturilor individuale a demonstrat conformitatea cu legislația UE.

2.4.   Șprot

| — | Șprotul din ICES 22, 23, 24, 25, 26, 27, 28 poate fi comercializat în vederea consumului uman. |
| --- | --- |

—

Șprotul din ICES 22, 23, 24, 25, 26, 27, 28 poate fi comercializat în vederea consumului uman.

| — | Șprotul din ICES 29, 30, 31 și 32:






  — | sortare obligatorie în cazul șprotului ≤ 12,5 cm și a șprotului > 12,5 cm;
  șprotul ≤ 12,5 cm poate fi comercializat în vederea consumului uman;
  șprotul > 12,5 cm nu poate fi comercializat sau prelucrat în vederea consumului uman, cu excepția cazului în care analiza loturilor individuale a demonstrat conformitatea. |
| --- | --- | --- |

—

Șprotul din ICES 29, 30, 31 și 32:

—

sortare obligatorie în cazul șprotului ≤ 12,5 cm și a șprotului > 12,5 cm;

șprotul ≤ 12,5 cm poate fi comercializat în vederea consumului uman;

șprotul > 12,5 cm nu poate fi comercializat sau prelucrat în vederea consumului uman, cu excepția cazului în care analiza loturilor individuale a demonstrat conformitatea.

2.5.   Ficat de cod

Ficatul de cod din codul capturat în regiunea baltică este suspectat că nu este conform și, prin urmare, fiecare lot trebuie analizat pentru a se demonstra conformitatea înainte de a fi introdus pe piața UE.

---

ACTE ADOPTATE DE ORGANISME CREATE PRIN ACORDURI INTERNAŢIONALE

| 4.5.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 118/24 |
| --- | --- | --- | --- |

4.5.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 118/24

---

DECIZIA NR. 1/2016 A COMITETULUI MIXT PENTRU TRANSPORT AERIAN UNIUNEA EUROPEANĂ-ELVEȚIA INSTITUIT ÎN TEMEIUL ACORDULUI DINTRE COMUNITATEA EUROPEANĂ ȘI CONFEDERAȚIA ELVEȚIANĂ PRIVIND TRANSPORTUL AERIAN

din 11 aprilie 2016

de înlocuire a anexei la Acordul dintre Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană privind transportul aerian [2016/689]

COMITETUL PENTRU TRANSPORT AERIAN UNIUNEA EUROPEANĂ-ELVEȚIA,

având în vedere Acordul dintre Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană privind transportul aerian, denumit în continuare „acordul”, în special articolul 23 alineatul (4),

DECIDE:

Articol unic

Anexa la prezenta decizie înlocuiește anexa la acord, începând de la 15 mai 2016.

Adoptată la Bruxelles, 11 aprilie 2016.

Pentru Comitetul mixt

Șeful delegației Uniunii Europene

Filip CORNELIS

Șeful delegației elvețiene

Christian HEGNER

---

ANEXĂ

În sensul prezentului acord:

| — | în temeiul Tratatului de la Lisabona, intrat în vigoare la 1 decembrie 2009, Uniunea Europeană înlocuiește Comunitatea Europeană și îi succedă acesteia; |
| --- | --- |

—

în temeiul Tratatului de la Lisabona, intrat în vigoare la 1 decembrie 2009, Uniunea Europeană înlocuiește Comunitatea Europeană și îi succedă acesteia;

| — | în toate cazurile în care actele indicate în prezenta anexă fac trimitere fie la state membre ale Comunității Europene, înlocuită de Uniunea Europeană, fie la o cerință de legătură cu aceasta din urmă, respectivele trimiteri se interpretează, în sensul prezentului acord, ca aplicându-se în egală măsură Elveției sau cerinței de legătură cu Elveția; |
| --- | --- |

—

în toate cazurile în care actele indicate în prezenta anexă fac trimitere fie la state membre ale Comunității Europene, înlocuită de Uniunea Europeană, fie la o cerință de legătură cu aceasta din urmă, respectivele trimiteri se interpretează, în sensul prezentului acord, ca aplicându-se în egală măsură Elveției sau cerinței de legătură cu Elveția;

| — | trimiterile la Regulamentele (CEE) nr. 2407/92 și (CEE) nr. 2408/92 ale Consiliului, făcute la articolele 4, 15, 18, 27 și 35 din acord, se interpretează ca trimiteri la Regulamentul (CE) nr. 1008/2008 al Parlamentului European și al Consiliului; |
| --- | --- |

—

trimiterile la Regulamentele (CEE) nr. 2407/92 și (CEE) nr. 2408/92 ale Consiliului, făcute la articolele 4, 15, 18, 27 și 35 din acord, se interpretează ca trimiteri la Regulamentul (CE) nr. 1008/2008 al Parlamentului European și al Consiliului;

| — | fără a aduce atingere articolului 15 din prezentul acord, termenul „operator de transport aerian comunitar” sau „transportator aerian comunitar” prevăzut în directivele și regulamentele comunitare menționate în continuare se aplică și transportatorilor aerieni care sunt autorizați, au locul principal de desfășurare a activității și, dacă este cazul, își au sediul social în Elveția, în conformitate cu dispozițiile Regulamentului (CE) nr. 1008/2008. Trimiterile la Regulamentul (CEE) nr. 2407/92 se interpretează ca trimiteri la Regulamentul (CE) nr. 1008/2008; |
| --- | --- |

—

fără a aduce atingere articolului 15 din prezentul acord, termenul „operator de transport aerian comunitar” sau „transportator aerian comunitar” prevăzut în directivele și regulamentele comunitare menționate în continuare se aplică și transportatorilor aerieni care sunt autorizați, au locul principal de desfășurare a activității și, dacă este cazul, își au sediul social în Elveția, în conformitate cu dispozițiile Regulamentului (CE) nr. 1008/2008. Trimiterile la Regulamentul (CEE) nr. 2407/92 se interpretează ca trimiteri la Regulamentul (CE) nr. 1008/2008;

| — | în textele următoare, orice trimitere la articolele 81 și 82 din tratat sau la articolele 101 și 102 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene se interpretează ca trimitere la articolele 8 și 9 din prezentul acord. |
| --- | --- |

—

în textele următoare, orice trimitere la articolele 81 și 82 din tratat sau la articolele 101 și 102 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene se interpretează ca trimitere la articolele 8 și 9 din prezentul acord.

1.   Liberalizarea aviației și alte norme aplicabile aviației civile

Nr. 1008/2008

Regulamentul Parlamentului European și al Consiliului din 24 septembrie 2008 privind normele comune pentru operarea serviciilor aeriene în Comunitate

Nr. 2000/79

Directiva Consiliului din 27 noiembrie 2000 privind punerea în aplicare a Acordului european privind organizarea timpului de lucru al personalului mobil din aviația civilă, încheiat de Asociația companiilor europene de navigație aeriană (AEA), Federația europeană a lucrătorilor din transporturi (ETF), Asociația europeană a personalului tehnic navigant (ECA), Asociația europeană a companiilor aviatice din regiunile Europei (ERA) și Asociația internațională a liniilor aeriene rezervate în sistem charter (AICA)

Nr. 93/104

Directiva Consiliului din 23 noiembrie 1993 privind anumite aspecte ale organizării timpului de lucru, astfel cum a fost modificată de:

| — | Directiva 2000/34/CE |
| --- | --- |

—

Directiva 2000/34/CE

Nr. 437/2003

Regulamentul Parlamentului European și al Consiliului din 27 februarie 2003 privind rapoartele statistice referitoare la transportul aerian de pasageri, mărfuri și poștă

Nr. 1358/2003

Regulamentul Comisiei din 31 iulie 2003 de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 437/2003 al Parlamentului European și al Consiliului privind rapoartele statistice referitoare la transportul aerian de pasageri, mărfuri și poștă și de modificare a anexelor I și II la acesta

Nr. 785/2004

Regulamentul Parlamentului European și al Consiliului din 21 aprilie 2004 privind cerințele de asigurare a operatorilor de transport aerian și a operatorilor de aeronave, astfel cum a fost modificat de:

| — | Regulamentul (UE) nr. 285/2010 al Comisiei |
| --- | --- |

—

Regulamentul (UE) nr. 285/2010 al Comisiei

Nr. 95/93

Regulamentul Consiliului din 18 ianuarie 1993 privind normele comune de alocare a sloturilor orare pe aeroporturile comunitare (articolele 1-12), astfel cum a fost modificat de:

| — | Regulamentul (CE) nr. 793/2004 |
| --- | --- |

—

Regulamentul (CE) nr. 793/2004

Nr. 2009/12

Directiva Parlamentului European și a Consiliului din 11 martie 2009 privind tarifele de aeroport

Nr. 96/67

Directiva Consiliului din 15 octombrie 1996 privind accesul la piața serviciilor de handling la sol în aeroporturile Comunității

(articolele 1-9, 11-23 și 25)

Nr. 80/2009

Regulamentul Parlamentului European și al Consiliului din 14 ianuarie 2009 privind un cod de conduită pentru sistemele informatizate de rezervare și de abrogare a Regulamentului (CEE) nr. 2299/89 al Consiliului.

2.   Norme de concurență

Nr. 1/2003

Regulamentul Consiliului din 16 decembrie 2002 privind punerea în aplicare a normelor de concurență prevăzute la articolele 81 și 82 din tratat (articolele 1-13, 15-45)

(În măsura în care acest regulament este relevant pentru aplicarea prezentului acord. Introducerea acestui regulament nu afectează repartizarea sarcinilor în conformitate cu prezentul acord)

Nr. 773/2004

Regulamentul Comisiei din 7 aprilie 2004 privind desfășurarea procedurilor puse în aplicare de Comisie în temeiul articolelor 81 și 82 din Tratatul CE, astfel cum a fost modificat de:

| — | Regulamentul (CE) nr. 1792/2006 al Comisiei, |
| --- | --- |

—

Regulamentul (CE) nr. 1792/2006 al Comisiei,

| — | Regulamentul (CE) nr. 622/2008 al Comisiei |
| --- | --- |

—

Regulamentul (CE) nr. 622/2008 al Comisiei

Nr. 139/2004

Regulamentul Consiliului din 20 ianuarie 2004 privind controlul concentrărilor economice între întreprinderi [Regulamentul (CE) privind concentrările economice]

[articolele 1-18, articolul 19 alineatele (1)-(2) și articolele 20-23]

În legătură cu articolul 4 alineatul (5) din Regulamentul privind concentrările economice, între Comunitatea Europeană și Elveția se aplică următoarele dispoziții:

| (1) | În ceea ce privește o concentrare, astfel cum este definită la articolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004, care nu are dimensiune comunitară în sensul articolului 1 din respectivul regulament și care poate fi examinată în conformitate cu legislațiile naționale privind concurența din cel puțin trei state membre ale CE și din Confederația Elvețiană, persoanele sau întreprinderile la care se face referire la articolul 4 alineatul (2) din regulamentul menționat anterior pot, înainte de a adresa orice notificare autorităților competente, să informeze Comisia Europeană, prin intermediul unei cereri motivate, că respectiva concentrare ar trebui examinată de către Comisie. |
| --- | --- |

(1)

În ceea ce privește o concentrare, astfel cum este definită la articolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004, care nu are dimensiune comunitară în sensul articolului 1 din respectivul regulament și care poate fi examinată în conformitate cu legislațiile naționale privind concurența din cel puțin trei state membre ale CE și din Confederația Elvețiană, persoanele sau întreprinderile la care se face referire la articolul 4 alineatul (2) din regulamentul menționat anterior pot, înainte de a adresa orice notificare autorităților competente, să informeze Comisia Europeană, prin intermediul unei cereri motivate, că respectiva concentrare ar trebui examinată de către Comisie.

| (2) | Comisia Europeană transmite fără întârziere Confederației Elvețiene toate cererile primite în temeiul articolului 4 alineatul (5) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 și al alineatului anterior. |
| --- | --- |

(2)

Comisia Europeană transmite fără întârziere Confederației Elvețiene toate cererile primite în temeiul articolului 4 alineatul (5) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 și al alineatului anterior.

| (3) | În cazul în care Confederația Elvețiană și-a exprimat dezacordul cu privire la cererea de trimitere a cazului, autoritatea elvețiană competentă în domeniul concurenței își menține competența și cazul nu este trimis de Confederația Elvețiană în temeiul prezentului alineat. |
| --- | --- |

(3)

În cazul în care Confederația Elvețiană și-a exprimat dezacordul cu privire la cererea de trimitere a cazului, autoritatea elvețiană competentă în domeniul concurenței își menține competența și cazul nu este trimis de Confederația Elvețiană în temeiul prezentului alineat.

În ceea ce privește termenele menționate la articolul 4 alineatele (4) și (5), articolul 9 alineatele (2) și (6), precum și la articolul 22 alineatul (2) din Regulamentul privind concentrările economice:

| (1) | Comisia Europeană transmite fără întârziere autorității competente elvețiene din domeniul concurenței toate documentele relevante în temeiul articolului 4 alineatele (4) și (5), al articolului 9 alineatele (2) și (6), precum și al articolului 22 alineatul (2). |
| --- | --- |

(1)

Comisia Europeană transmite fără întârziere autorității competente elvețiene din domeniul concurenței toate documentele relevante în temeiul articolului 4 alineatele (4) și (5), al articolului 9 alineatele (2) și (6), precum și al articolului 22 alineatul (2).

| (2) | Pentru Confederația Elvețiană, calcularea termenelor menționate la articolul 4 alineatele (4) și (5), la articolul 9 alineatele (2) și (6), precum și la articolul 22 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004, începe la data primirii documentelor relevante de către autoritatea elvețiană competentă în domeniul concurenței. |
| --- | --- |

(2)

Pentru Confederația Elvețiană, calcularea termenelor menționate la articolul 4 alineatele (4) și (5), la articolul 9 alineatele (2) și (6), precum și la articolul 22 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004, începe la data primirii documentelor relevante de către autoritatea elvețiană competentă în domeniul concurenței.

Nr. 802/2004

Regulamentul Comisiei din 7 aprilie 2004 de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 139/2004 al Consiliului privind controlul concentrărilor economice între întreprinderi (articolele 1-24), astfel cum a fost modificat de:

| — | Regulamentul (CE) nr. 1792/2006 al Comisiei, |
| --- | --- |

—

Regulamentul (CE) nr. 1792/2006 al Comisiei,

| — | Regulamentul (CE) nr. 1033/2008 al Comisiei, |
| --- | --- |

—

Regulamentul (CE) nr. 1033/2008 al Comisiei,

| — | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1269/2013 al Comisiei |
| --- | --- |

—

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1269/2013 al Comisiei

Nr. 2006/111

Directiva Comisiei din 16 noiembrie 2006 privind transparența relațiilor financiare dintre statele membre și întreprinderile publice, precum și transparența relațiilor financiare din cadrul anumitor întreprinderi

Nr. 487/2009

Regulamentul Consiliului din 25 mai 2009 privind aplicarea articolului 81 alineatul (3) din tratat anumitor categorii de acorduri și practici concertate în sectorul transporturilor aeriene

3.   Siguranța aviației

Nr. 216/2008

Regulamentul Parlamentului European și al Consiliului din 20 februarie 2008 privind normele comune în domeniul aviației civile și instituirea unei Agenții Europene de Siguranță a Aviației și de abrogare a Directivei 91/670/CEE a Consiliului, a Regulamentului (CE) nr. 1592/2002 și a Directivei 2004/36/CE, astfel cum a fost modificat de:

| — | Regulamentul (CE) nr. 690/2009 al Comisiei, |
| --- | --- |

—

Regulamentul (CE) nr. 690/2009 al Comisiei,

| — | Regulamentul (CE) nr. 1108/2009, |
| --- | --- |

—

Regulamentul (CE) nr. 1108/2009,

| — | Regulamentul (UE) nr. 6/2013 al Comisiei. |
| --- | --- |

—

Regulamentul (UE) nr. 6/2013 al Comisiei.

Agenția beneficiază și în Elveția de competențele care îi sunt conferite în temeiul dispozițiilor regulamentului.

Comisia beneficiază și în Elveția de competențele decizionale conferite în temeiul articolului 11 alineatul (2), al articolului 14 alineatele (5) și (7), al articolului 24 alineatul (5), al articolului 25 alineatul (1), al articolului 38 alineatul (3) litera (i), al articolului 39 alineatul (1), al articolului 40 alineatul (3), al articolului 41 alineatele (3) și (5), al articolului 42 alineatul (4), al articolului 54 alineatul (1) și al articolului 61 alineatul (3).

Fără a aduce atingere adaptării orizontale prevăzute la a doua liniuță din anexa la Acordul dintre Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană privind transportul aerian, se consideră că trimiterile la „statele membre” prevăzute la articolul 65 din regulament sau în dispozițiile Deciziei 1999/468/CE menționate în dispoziția respectivă nu se aplică Elveției.

Niciun element al acestui regulament nu trebuie interpretat ca fiind de natură să confere AESA competența de a acționa în numele Elveției în cadrul acordurilor internaționale în alt scop decât acela de a ajuta la îndeplinirea obligațiilor care îi revin în temeiul respectivelor acorduri.

În sensul prezentului acord, textul regulamentului se citește cu următoarele adaptări:

| (a) | Articolul 12 se modifică după cum urmează:






  (i) | la alineatul (1), cuvintele „sau Elveția” se inserează după cuvântul „Comunitate”; |
| --- | --- | --- |

(a)

Articolul 12 se modifică după cum urmează:

(i)

la alineatul (1), cuvintele „sau Elveția” se inserează după cuvântul „Comunitate”;

| (ii) | la alineatul (2) litera (a), după cuvântul „Comunitate”, se inserează cuvintele „sau Elveția”; |
| --- | --- |

(ii)

la alineatul (2) litera (a), după cuvântul „Comunitate”, se inserează cuvintele „sau Elveția”;

| (iii) | la alineatul (2), se elimină literele (b) și (c); |
| --- | --- |

(iii)

la alineatul (2), se elimină literele (b) și (c);

| (iv) | se adaugă următorul alineat:

  „(3)   Ori de câte ori negociază cu o țară terță în vederea încheierii unui acord conform căruia un stat membru sau agenția pot elibera certificate pe baza certificatelor emise de autoritățile aeronautice ale respectivei țări terțe, Comunitatea depune toate eforturile necesare în vederea obținerii pentru Elveția a ofertei unui acord similar cu țara terță în cauză. La rândul său, Elveția depune toate eforturile pentru a încheia cu țările terțe acorduri care corespund celor ale Comunității.” |
| --- | --- |

(iv)

se adaugă următorul alineat:

„(3)   Ori de câte ori negociază cu o țară terță în vederea încheierii unui acord conform căruia un stat membru sau agenția pot elibera certificate pe baza certificatelor emise de autoritățile aeronautice ale respectivei țări terțe, Comunitatea depune toate eforturile necesare în vederea obținerii pentru Elveția a ofertei unui acord similar cu țara terță în cauză. La rândul său, Elveția depune toate eforturile pentru a încheia cu țările terțe acorduri care corespund celor ale Comunității.”

| (b) | La articolul 29, se adaugă următorul alineat:

  „(4)   Prin derogare de la articolul 12 alineatul (2) litera (a) din Regimul aplicabil celorlalți agenți ai Comunităților Europene, resortisanții elvețieni care beneficiază de drepturi cetățenești depline pot fi angajați prin contract de către directorul executiv al agenției.” |
| --- | --- |

(b)

La articolul 29, se adaugă următorul alineat:

„(4)   Prin derogare de la articolul 12 alineatul (2) litera (a) din Regimul aplicabil celorlalți agenți ai Comunităților Europene, resortisanții elvețieni care beneficiază de drepturi cetățenești depline pot fi angajați prin contract de către directorul executiv al agenției.”

| (c) | La articolul 30, se adaugă următorul paragraf:
  „Elveția aplică agenției Protocolul privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene, care este prevăzut în anexa A la prezenta anexă, în conformitate cu apendicele la anexa A.” |
| --- | --- |

(c)

La articolul 30, se adaugă următorul paragraf:

„Elveția aplică agenției Protocolul privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene, care este prevăzut în anexa A la prezenta anexă, în conformitate cu apendicele la anexa A.”

| (d) | La articolul 37, se adaugă următorul paragraf:
  „Elveția participă cu drepturi depline în cadrul consiliului de administrație și are aceleași drepturi și obligații ca statele membre ale Uniunii Europene, cu excepția dreptului de vot.” |
| --- | --- |

(d)

La articolul 37, se adaugă următorul paragraf:

„Elveția participă cu drepturi depline în cadrul consiliului de administrație și are aceleași drepturi și obligații ca statele membre ale Uniunii Europene, cu excepția dreptului de vot.”

| (e) | La articolul 59, se adaugă următorul alineat:

  „(12)   Elveția participă la contribuția financiară menționată la alineatul (1) litera (b) conform următoarei formule:





  unde:







  S | = | partea din bugetul agenției care nu este acoperită de taxele și tarifele menționate la alineatul (1) literele (c) și (d) |
| --- | --- | --- | --- |
| a | = | numărul de state asociate |
| b | = | numărul de state membre ale UE |
| c | = | contribuția Elveției la bugetul OACI |
| C | = | contribuția totală la bugetul OACI a statelor membre ale UE și a statelor asociate.” |

(e)

La articolul 59, se adaugă următorul alineat:

„(12)   Elveția participă la contribuția financiară menționată la alineatul (1) litera (b) conform următoarei formule:

Formula

unde:

S

=

partea din bugetul agenției care nu este acoperită de taxele și tarifele menționate la alineatul (1) literele (c) și (d)

a

=

numărul de state asociate

b

=

numărul de state membre ale UE

c

=

contribuția Elveției la bugetul OACI

C

=

contribuția totală la bugetul OACI a statelor membre ale UE și a statelor asociate.”

| (f) | La articolul 61 se adaugă următorul paragraf:
  „Dispozițiile privind controlul financiar exercitat de Comunitate în Elveția în ceea ce privește participanții la activitățile agenției sunt stabilite în anexa B la prezenta anexă.” |
| --- | --- |

(f)

La articolul 61 se adaugă următorul paragraf:

„Dispozițiile privind controlul financiar exercitat de Comunitate în Elveția în ceea ce privește participanții la activitățile agenției sunt stabilite în anexa B la prezenta anexă.”

| (g) | Domeniul de aplicare al anexei II la regulament se extinde pentru a include următoarele aeronave, ca produse care intră sub incidența articolului 2 alineatul (3) litera (a) punctul (ii) din Regulamentul (CE) nr. 1702/2003 al Comisiei din 24 septembrie 2003 de stabilire a normelor de punere în aplicare privind certificarea pentru navigabilitate și mediu a aeronavelor și a produselor, reperelor și dispozitivelor, precum și certificarea întreprinderilor de proiectare și producție (1): | A/c – [HB-IMY, HB-IWY] – tip Gulfstream G-IV |
| --- | --- | --- |

(g)

Domeniul de aplicare al anexei II la regulament se extinde pentru a include următoarele aeronave, ca produse care intră sub incidența articolului 2 alineatul (3) litera (a) punctul (ii) din Regulamentul (CE) nr. 1702/2003 al Comisiei din 24 septembrie 2003 de stabilire a normelor de punere în aplicare privind certificarea pentru navigabilitate și mediu a aeronavelor și a produselor, reperelor și dispozitivelor, precum și certificarea întreprinderilor de proiectare și producție (1):

1

A/c – [HB-IMY, HB-IWY] – tip Gulfstream G-IV

| | A/c – [HB-IMJ, HB-IVZ, HB-JES] – tip Gulfstream G-V |
| --- | --- |

A/c – [HB-IMJ, HB-IVZ, HB-JES] – tip Gulfstream G-V

| | A/c – [HB-ZCW, HB-ZDF] – tip MD900. |
| --- | --- |

A/c – [HB-ZCW, HB-ZDF] – tip MD900.

Nr. 1108/2009

Nr. 1108/2009

Regulamentul Parlamentului European și al Consiliului din 21 octombrie 2009 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 216/2008 în domeniul aerodromurilor, al gestionării traficului aerian și al serviciilor de navigație aeriană și de abrogare a Directivei 2006/23/CE

Nr. 1178/2011

Nr. 1178/2011

Regulamentul Comisiei din 3 noiembrie 2011 de stabilire a cerințelor tehnice și a procedurilor administrative referitoare la personalul navigant din aviația civilă în temeiul Regulamentului (CE) nr. 216/2008 al Parlamentului European și al Consiliului, astfel cum a fost modificat de:

| — | Regulamentul (UE) nr. 290/2012 al Comisiei, |
| --- | --- |

—

Regulamentul (UE) nr. 290/2012 al Comisiei,

| — | Regulamentul (UE) nr. 70/2014 al Comisiei, |
| --- | --- |

—

Regulamentul (UE) nr. 70/2014 al Comisiei,

| — | Regulamentul (UE) nr. 245/2014 al Comisiei, |
| --- | --- |

—

Regulamentul (UE) nr. 245/2014 al Comisiei,

| — | Regulamentul (UE) 2015/445 al Comisiei |
| --- | --- |

—

Regulamentul (UE) 2015/445 al Comisiei

Nr. 3922/91

Nr. 3922/91

Regulamentul Consiliului din 16 decembrie 1991 privind armonizarea cerințelor tehnice și a procedurilor administrative în domeniul aviației civile [articolele 1-3, articolul 4 alineatul (2), articolele 5-11 și articolul 13], astfel cum a fost modificat de:

| — | Regulamentul (CE) nr. 1899/2006, |
| --- | --- |

—

Regulamentul (CE) nr. 1899/2006,

| — | Regulamentul (CE) nr. 1900/2006, |
| --- | --- |

—

Regulamentul (CE) nr. 1900/2006,

| — | Regulamentul (CE) nr. 8/2008 al Comisiei, |
| --- | --- |

—

Regulamentul (CE) nr. 8/2008 al Comisiei,

| — | Regulamentul (CE) nr. 859/2008 al Comisiei |
| --- | --- |

—

Regulamentul (CE) nr. 859/2008 al Comisiei

Nr. 996/2010

Nr. 996/2010

Regulamentul Parlamentului European și al Consiliului din 20 octombrie 2010 privind investigarea și prevenirea accidentelor și incidentelor survenite în aviația civilă și de abrogare a Directivei 94/56/CE, astfel cum a fost modificat de:

| — | Regulamentul (UE) nr. 376/2014 |
| --- | --- |

—

Regulamentul (UE) nr. 376/2014

Nr. 104/2004

Nr. 104/2004

Regulamentul Comisiei din 22 ianuarie 2004 de stabilire a normelor privind organizarea și componența camerei de recurs a Agenției Europene pentru Siguranța Aviației

Nr. 2111/2005

Nr. 2111/2005

Regulamentul Parlamentului European și al Consiliului din 14 decembrie 2005 de stabilire a unei liste comunitare a transportatorilor aerieni care se supun unei interdicții de exploatare pe teritoriul Comunității și de informare a pasagerilor transportului aerian cu privire la identitatea transportatorului aerian efectiv și de abrogare a articolului 9 din Directiva 2004/36/CE

Nr. 473/2006

Nr. 473/2006

Regulamentul Comisiei din 22 martie 2006 de stabilire a normelor de aplicare pentru lista comunitară a transportatorilor aerieni care se supun unei interdicții de exploatare pe teritoriul Comunității menționate la capitolul II din Regulamentul (CE) nr. 2111/2005 al Parlamentului European și al Consiliului

Nr. 474/2006

Nr. 474/2006

Regulamentul Comisiei din 22 martie 2006 de stabilire a listei comunitare a transportatorilor aerieni care fac obiectul unei interdicții de exploatare pe teritoriul Comunității menționate la capitolul II din Regulamentul (CE) nr. 2111/2005 al Parlamentului European și al Consiliului, astfel cum a fost modificat ultima dată de:

| — | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/2322 al Comisiei |
| --- | --- |

—

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/2322 al Comisiei

Nr. 1332/2011

Nr. 1332/2011

Regulamentul Comisiei din 16 decembrie 2011 de stabilire a unor cerințe comune privind utilizarea spațiului aerian și a unor proceduri comune de operare pentru evitarea coliziunii în zbor

Nr. 646/2012

Nr. 646/2012

Regulamentul de punere în aplicare al Comisiei din 16 iulie 2012 de stabilire a normelor detaliate privind amenzile și daunele cominatorii potrivit Regulamentului (CE) nr. 216/2008 al Parlamentului European și al Consiliului

Nr. 748/2012

Nr. 748/2012

Regulamentul Comisiei din 3 august 2012 de stabilire a normelor de punere în aplicare privind certificarea pentru navigabilitate și mediu a aeronavelor și a produselor, pieselor și echipamentelor aferente, precum și certificarea organizațiilor de proiectare și producție, astfel cum a fost modificat de:

| — | Regulamentul (UE) nr. 7/2013 al Comisiei, |
| --- | --- |

—

Regulamentul (UE) nr. 7/2013 al Comisiei,

| — | Regulamentul (UE) nr. 69/2014 al Comisiei, |
| --- | --- |

—

Regulamentul (UE) nr. 69/2014 al Comisiei,

| — | Regulamentul (UE) 2015/1039 al Comisiei |
| --- | --- |

—

Regulamentul (UE) 2015/1039 al Comisiei

Nr. 965/2012

Nr. 965/2012

Regulamentul Comisiei din 5 octombrie 2012 de stabilire a cerințelor tehnice și a procedurilor administrative referitoare la operațiunile aeriene în temeiul Regulamentului (CE) nr. 216/2008 al Parlamentului European și al Consiliului, astfel cum a fost modificat de:

| — | Regulamentul (UE) nr. 800/2013 al Comisiei, |
| --- | --- |

—

Regulamentul (UE) nr. 800/2013 al Comisiei,

| — | Regulamentul (UE) nr. 71/2014 al Comisiei, |
| --- | --- |

—

Regulamentul (UE) nr. 71/2014 al Comisiei,

| — | Regulamentul (UE) nr. 83/2014 al Comisiei, |
| --- | --- |

—

Regulamentul (UE) nr. 83/2014 al Comisiei,

| — | Regulamentul (UE) nr. 379/2014 al Comisiei, |
| --- | --- |

—

Regulamentul (UE) nr. 379/2014 al Comisiei,

| — | Regulamentul (UE) 2015/140 al Comisiei, |
| --- | --- |

—

Regulamentul (UE) 2015/140 al Comisiei,

| — | Regulamentul (UE) 2015/1329 al Comisiei, |
| --- | --- |

—

Regulamentul (UE) 2015/1329 al Comisiei,

| — | Regulamentul (UE) 2015/640 al Comisiei |
| --- | --- |

—

Regulamentul (UE) 2015/640 al Comisiei

Nr. 2012/780

Nr. 2012/780

Decizia Comisiei din 5 decembrie 2012 privind drepturile de acces la Fișierul european centralizat al recomandărilor privind siguranța și al răspunsurilor la acestea instituit în temeiul articolului 18 alineatul (5) din Regulamentul (UE) nr. 996/2010 al Parlamentului European și al Consiliului privind investigarea și prevenirea accidentelor și incidentelor survenite în aviația civilă și de abrogare a Directivei 94/56/CE

Nr. 628/2013

Nr. 628/2013

Regulamentul de punere în aplicare al Comisiei din 28 iunie 2013 privind metodele de lucru ale Agenției Europene de Siguranță a Aviației pentru efectuarea inspecțiilor de standardizare și pentru monitorizarea aplicării normelor din Regulamentul (CE) nr. 216/2008 al Parlamentului European și al Consiliului și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 736/2006 al Comisiei

Nr. 139/2014

Nr. 139/2014

Regulamentul Comisiei din 12 februarie 2014 de stabilire a cerințelor tehnice și a procedurilor administrative referitoare la aerodromuri în temeiul Regulamentului (CE) nr. 216/2008 al Parlamentului European și al Consiliului

Nr. 319/2014

Nr. 319/2014

Regulamentul Comisiei din 27 martie 2014 privind onorariile și taxele percepute de Agenția Europeană de Siguranță a Aviației și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 593/2007

Nr. 452/2014

Nr. 452/2014

Regulamentul Comisiei din 29 aprilie 2014 de stabilire a cerințelor tehnice și a procedurilor administrative referitoare la operațiunile aeriene ale operatorilor din țări terțe în temeiul Regulamentului (CE) nr. 216/2008 al Parlamentului European și al Consiliului

Nr. 1321/2014

Nr. 1321/2014

Regulamentul Comisiei din 26 noiembrie 2014 privind menținerea navigabilității aeronavelor și a produselor, reperelor și dispozitivelor aeronautice și autorizarea întreprinderilor și a personalului cu atribuții în domeniu, astfel cum a fost modificat de:

| — | Regulamentul (UE) 2015/1088 al Comisiei, |
| --- | --- |

—

Regulamentul (UE) 2015/1088 al Comisiei,

| — | Regulamentul (UE) 2015/1536 al Comisiei |
| --- | --- |

—

Regulamentul (UE) 2015/1536 al Comisiei

Nr. 2015/340

Nr. 2015/340

Regulamentul Comisiei din 20 februarie 2015 de stabilire a cerințelor tehnice și a procedurilor administrative referitoare la licențele și certificatele controlorilor de trafic aerian în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 216/2008 al Parlamentului European și al Consiliului, de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 923/2012 al Comisiei și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 805/2011 al Comisiei

Nr. 2015/640

Nr. 2015/640

Regulamentul Comisiei din 23 aprilie 2015 privind specificații de navigabilitate suplimentare pentru un anumit tip de operațiuni și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 965/2012

Nr. 2015/1018

Nr. 2015/1018

Regulamentul de punere în aplicare al Comisiei din 29 iunie 2015 de stabilire a unei liste de clasificare a evenimentelor de aviație civilă care trebuie raportate în mod obligatoriu în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 376/2014 al Parlamentului European și al Consiliului

4.   Securitatea aviației

Securitatea aviației

Nr. 300/2008

Nr. 300/2008

Regulamentul Parlamentului European și al Consiliului din 11 martie 2008 privind norme comune în domeniul securității aviației civile și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 2320/2002

Nr. 272/2009

Nr. 272/2009

Regulamentul Comisiei din 2 aprilie 2009 de completare a standardelor de bază comune în domeniul securității aviației civile prevăzute în anexa la Regulamentul (CE) nr. 300/2008 al Parlamentului European și al Consiliului, astfel cum a fost modificat de:

| — | Regulamentul (UE) nr. 297/2010 al Comisiei, |
| --- | --- |

—

Regulamentul (UE) nr. 297/2010 al Comisiei,

| — | Regulamentul (UE) nr. 720/2011 al Comisiei, |
| --- | --- |

—

Regulamentul (UE) nr. 720/2011 al Comisiei,

| — | Regulamentul (UE) nr. 1141/2011 al Comisiei, |
| --- | --- |

—

Regulamentul (UE) nr. 1141/2011 al Comisiei,

| — | Regulamentul (UE) nr. 245/2013 al Comisiei |
| --- | --- |

—

Regulamentul (UE) nr. 245/2013 al Comisiei

Nr. 1254/2009

Nr. 1254/2009

Regulamentul Comisiei din 18 decembrie 2009 de stabilire a criteriilor care să permită statelor membre să deroge de la standardele de bază comune privind securitatea aviației civile și să adopte măsuri de securitate alternative

Nr. 18/2010

Nr. 18/2010

Regulamentul Comisiei din 8 ianuarie 2010 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 300/2008 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește specificațiile pentru programele naționale de control al calității în domeniul securității aviației civile

Nr. 72/2010

Nr. 72/2010

Regulamentul Comisiei din 26 ianuarie 2010 de stabilire a procedurilor de efectuare a inspecțiilor Comisiei în domeniul securității aeronautice

Nr. 2015/1998

Nr. 2015/1998

Regulamentul de punere în aplicare al Comisiei din 5 noiembrie 2015 de stabilire a măsurilor detaliate de implementare a standardelor de bază comune în domeniul securității aviației, astfel cum a fost modificat de:

| — | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/2426 al Comisiei |
| --- | --- |

—

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/2426 al Comisiei

Nr. 2015/8005

Nr. 2015/8005

Decizia de punere în aplicare a Comisiei din 16 noiembrie 2015 de stabilire a măsurilor detaliate de implementare a standardelor de bază comune privind securitatea aviației care conțin informațiile menționate la articolul 18 litera (a) din Regulamentul (CE) nr. 300/2008

5.   Managementul traficului aerian

Managementul traficului aerian

Nr. 549/2004

Nr. 549/2004

Regulamentul Parlamentului European și al Consiliului din 10 martie 2004 de stabilire a cadrului pentru crearea cerului unic european (regulament-cadru), astfel cum a fost modificat de:

| — | Regulamentul (CE) nr. 1070/2009 |
| --- | --- |

—

Regulamentul (CE) nr. 1070/2009

În Elveția, Comisia beneficiază de competențele care îi sunt conferite în temeiul articolelor 6, 8, 10, 11 și 12.

Articolul 10 se modifică după cum urmează:

La alineatul (2), cuvintele „la nivel comunitar” se înlocuiesc cu cuvintele „la nivel comunitar, cu participarea Elveției”.

Fără a aduce atingere adaptării orizontale menționate la a doua liniuță din anexa la Acordul dintre Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană privind transportul aerian, se consideră că trimiterile la „statele membre” prevăzute la articolul 5 din Regulamentul (CE) nr. 549/2004 sau în dispozițiile Deciziei 1999/468/CE menționate în dispoziția respectivă nu se aplică Elveției.

Nr. 550/2004

Nr. 550/2004

Regulamentul Parlamentului European și al Consiliului din 10 martie 2004 privind prestarea de servicii de navigație aeriană în cerul unic european (regulament privind prestarea de servicii), astfel cum a fost modificat de:

| — | Regulamentul (CE) nr. 1070/2009 |
| --- | --- |

—

Regulamentul (CE) nr. 1070/2009

În Elveția, Comisia beneficiază de competențele care îi sunt conferite în temeiul articolelor 9a, 9b, 15, 15a, 16 și 17.

În sensul prezentului acord, dispozițiile regulamentului se modifică după cum urmează:

| (a) | Articolul 3 se modifică după cum urmează:
  la alineatul (2), după cuvântul „Comunitate”, se inserează cuvintele „și în Elveția”. |
| --- | --- |

(a)

Articolul 3 se modifică după cum urmează:

la alineatul (2), după cuvântul „Comunitate”, se inserează cuvintele „și în Elveția”.

| (b) | Articolul 7 se modifică după cum urmează:
  la alineatul (1) și la alineatul (6), după cuvântul „Comunității” se inserează cuvintele „și al Elveției”. |
| --- | --- |

(b)

Articolul 7 se modifică după cum urmează:

la alineatul (1) și la alineatul (6), după cuvântul „Comunității” se inserează cuvintele „și al Elveției”.

| (c) | Articolul 8 se modifică după cum urmează:
  la alineatul (1), după cuvântul „Comunitate”, se inserează cuvintele „și în Elveția”. |
| --- | --- |

(c)

Articolul 8 se modifică după cum urmează:

la alineatul (1), după cuvântul „Comunitate”, se inserează cuvintele „și în Elveția”.

| (d) | Articolul 10 se modifică după cum urmează:
  la alineatul (1), după cuvântul „Comunitate”, se inserează cuvintele „și în Elveția”. |
| --- | --- |

(d)

Articolul 10 se modifică după cum urmează:

la alineatul (1), după cuvântul „Comunitate”, se inserează cuvintele „și în Elveția”.

| (e) | Articolul 16 alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text:

  „(3)   Comisia notifică decizia sa statelor membre și informează prestatorul de servicii cu privire la aceasta, în măsura în care prestatorul este implicat legal.” |
| --- | --- |

(e)

Articolul 16 alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text:

„(3)   Comisia notifică decizia sa statelor membre și informează prestatorul de servicii cu privire la aceasta, în măsura în care prestatorul este implicat legal.”

Nr. 551/2004

Nr. 551/2004

Regulamentul Parlamentului European și al Consiliului din 10 martie 2004 privind organizarea și utilizarea spațiului aerian în cerul unic european (regulament privind spațiul aerian), astfel cum a fost modificat de:

| — | Regulamentul (CE) nr. 1070/2009 |
| --- | --- |

—

Regulamentul (CE) nr. 1070/2009

În Elveția, Comisia beneficiază de competențele care îi sunt conferite în temeiul articolelor 3a, 6 și 10.

Nr. 552/2004

Nr. 552/2004

Regulamentul Parlamentului European și al Consiliului din 10 martie 2004 privind interoperabilitatea rețelei europene de gestionare a traficului aerian (regulament privind interoperabilitatea), astfel cum a fost modificat de:

| — | Regulamentul (CE) nr. 1070/2009 |
| --- | --- |

—

Regulamentul (CE) nr. 1070/2009

În Elveția, Comisia beneficiază de competențele care îi sunt conferite în temeiul articolului 4, al articolului 7 și al articolului 10 alineatul (3).

În sensul prezentului acord, dispozițiile regulamentului se modifică după cum urmează:

| (a) | Articolul 5 se modifică după cum urmează:
  la alineatul (2), după cuvântul „Comunitate” se inserează cuvintele „sau în Elveția”. |
| --- | --- |

(a)

Articolul 5 se modifică după cum urmează:

la alineatul (2), după cuvântul „Comunitate” se inserează cuvintele „sau în Elveția”.

| (b) | Articolul 7 se modifică după cum urmează:
  la alineatul (4), după cuvântul „Comunitate” se inserează cuvintele „sau în Elveția”. |
| --- | --- |

(b)

Articolul 7 se modifică după cum urmează:

la alineatul (4), după cuvântul „Comunitate” se inserează cuvintele „sau în Elveția”.

| (c) | Anexa III se modifică după cum urmează:
  la secțiunea 3, la a doua și la ultima liniuță, după cuvintele „în Comunitate” se inserează cuvintele „sau în Elveția”. |
| --- | --- |

(c)

Anexa III se modifică după cum urmează:

la secțiunea 3, la a doua și la ultima liniuță, după cuvintele „în Comunitate” se inserează cuvintele „sau în Elveția”.

Nr. 2150/2005

Nr. 2150/2005

Regulamentul Comisiei din 23 decembrie 2005 de stabilire a unor norme comune pentru utilizarea flexibilă a spațiului aerian

Nr. 1033/2006

Nr. 1033/2006

Regulamentul Comisiei din 4 iulie 2006 de stabilire a cerințelor privind procedurile pentru planurile de zbor în faza premergătoare zborului pentru cerul unic european, astfel cum a fost modificat de:

| — | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 923/2012 al Comisiei |
| --- | --- |

—

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 923/2012 al Comisiei

| — | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 428/2013 al Comisiei |
| --- | --- |

—

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 428/2013 al Comisiei

Nr. 1032/2006

Nr. 1032/2006

Regulamentul Comisiei din 6 iulie 2006 de stabilire a cerințelor aplicabile sistemelor automate pentru schimbul datelor de zbor în scopul notificării, al coordonării și al transferului zborurilor între unități de control al traficului aerian, astfel cum a fost modificat de:

| — | Regulamentul (CE) nr. 30/2009 al Comisiei |
| --- | --- |

—

Regulamentul (CE) nr. 30/2009 al Comisiei

Nr. 730/2006

Nr. 730/2006

Regulamentul Comisiei din 11 mai 2006 privind clasificarea spațiului aerian și accesul zborurilor efectuate în conformitate cu regulile de zbor la vedere deasupra nivelului de zbor 195, astfel cum a fost modificat de:

| — | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 923/2012 al Comisiei |
| --- | --- |

—

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 923/2012 al Comisiei

Nr. 219/2007

Nr. 219/2007

Regulamentul Consiliului din 27 februarie 2007 privind înființarea unei întreprinderi comune pentru realizarea sistemului european de nouă generație pentru gestionarea traficului aerian (SESAR), astfel cum a fost modificat de:

| — | Regulamentul (CE) nr. 1361/2008 al Consiliului, |
| --- | --- |

—

Regulamentul (CE) nr. 1361/2008 al Consiliului,

| — | Regulamentul (UE) nr. 721/2014 al Consiliului |
| --- | --- |

—

Regulamentul (UE) nr. 721/2014 al Consiliului

Nr. 633/2007

Nr. 633/2007

Regulamentul Comisiei din 7 iunie 2007 de stabilire a cerințelor pentru aplicarea unui protocol de transfer al mesajelor de zbor folosit în scopul notificării, al coordonării și al transferului zborurilor între unitățile de control al traficului aerian, astfel cum a fost modificat de:

| — | Regulamentul (UE) nr. 283/2011 al Comisiei |
| --- | --- |

—

Regulamentul (UE) nr. 283/2011 al Comisiei

Nr. 482/2008

Nr. 482/2008

Regulamentul Comisiei din 30 mai 2008 de stabilire a unui sistem de asigurare a siguranței software care urmează să fie pus în aplicare de către furnizorii de servicii de navigație aeriană și de modificare a anexei II la Regulamentul (CE) nr. 2096/2005

Nr. 29/2009

Nr. 29/2009

Regulamentul Comisiei din 16 ianuarie 2009 de stabilire a cerințelor privind serviciile de legături de date pentru cerul unic european, astfel cum a fost modificat de:

| — | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/310 al Comisiei. |
| --- | --- |

—

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/310 al Comisiei.

În sensul prezentului acord, textul regulamentului se citește cu următoarea adaptare:

În anexa I partea A, se adaugă cuvintele „Switzerland UIR”.

Nr. 262/2009

Nr. 262/2009

Regulamentul Comisiei din 30 martie 2009 de stabilire a cerințelor pentru alocarea și utilizarea coordonată a codurilor de interogator în mod S pentru Cerul unic european

Nr. 73/2010

Nr. 73/2010

Regulamentul Comisiei din 26 ianuarie 2010 de stabilire a cerințelor de calitate a datelor aeronautice și informațiilor aeronautice pentru Cerul unic european, astfel cum a fost modificat de:

| — | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1029/2014 al Comisiei |
| --- | --- |

—

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1029/2014 al Comisiei

Nr. 255/2010

Nr. 255/2010

Regulamentul Comisiei din 25 martie 2010 de stabilire a unor norme comune privind managementul fluxului de trafic aerian, astfel cum a fost modificat de:

| — | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 923/2012 al Comisiei |
| --- | --- |

—

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 923/2012 al Comisiei

Nr. C(2010) 5134

Nr. C(2010) 5134

Decizia Comisiei din 29 iulie 2010 privind desemnarea organismului de evaluare a performanțelor cerului unic european

Nr. 2014/672

Nr. 2014/672

Decizia de punere în aplicare a Comisiei din 24 septembrie 2014 privind prelungirea desemnării organismului de evaluare a performanțelor cerului unic european

Nr. 176/2011

Nr. 176/2011

Regulamentul Comisiei din 24 februarie 2011 privind informațiile care trebuie furnizate înainte de instituirea și modificarea unui bloc funcțional de spațiu aerian

Nr. 677/2011

Nr. 677/2011

Regulamentul Comisiei din 7 iulie 2011 de stabilire a normelor de aplicare a funcțiilor rețelei de management al traficului aerian (ATM) și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 691/2010, astfel cum a fost modificat de:

| — | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 970/2014 al Comisiei |
| --- | --- |

—

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 970/2014 al Comisiei

Nr. 2011/4130

Nr. 2011/4130

Decizia Comisiei din 7 iulie 2011 de numire a administratorului rețelei pentru funcțiile rețelei de management al traficului aerian (ATM) a cerului unic european

Nr. 1034/2011

Nr. 1034/2011

Regulamentul de punere în aplicare al Comisiei din 17 octombrie 2011 privind supravegherea siguranței în managementul traficului aerian și serviciile de navigație aeriană și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 691/2010

Nr. 1035/2011

Nr. 1035/2011

Regulamentul de punere în aplicare al Comisiei din 17 octombrie 2011 de stabilire a cerințelor comune pentru furnizarea de servicii de navigație aeriană și de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 482/2008 și (UE) nr. 691/2010, astfel cum a fost modificat de:

| — | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 923/2012 al Comisiei, |
| --- | --- |

—

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 923/2012 al Comisiei,

| — | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 448/2014 al Comisiei |
| --- | --- |

—

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 448/2014 al Comisiei

Nr. 1206/2011

Nr. 1206/2011

Regulamentul de punere în aplicare al Comisiei din 22 noiembrie 2011 de stabilire a cerințelor privind identificarea aeronavelor în scopul supravegherii pentru cerul unic european

În sensul prezentului acord, textul regulamentului se citește cu următoarea adaptare:

În anexa I se adaugă cuvintele „UIR Elveția”.

Nr. 1207/2011

Nr. 1207/2011

Regulamentul de punere în aplicare al Comisiei din 22 noiembrie 2011 de stabilire a cerințelor pentru performanța și interoperabilitatea funcției de supraveghere în cadrul Cerului unic european, astfel cum a fost modificat de:

| — | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1028/2014 al Comisiei |
| --- | --- |

—

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1028/2014 al Comisiei

Nr. 923/2012

Nr. 923/2012

Regulamentul de punere în aplicare al Comisiei din 26 septembrie 2012 de stabilire a regulilor comune ale aerului și a dispozițiilor operaționale privind serviciile și procedurile din navigația aeriană și de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 1035/2011 și a Regulamentelor (CE) nr. 1265/2007, (CE) nr. 1794/2006, (CE) nr. 730/2006, (CE) nr. 1033/2006 și (UE) nr. 255/2010, astfel cum a fost modificat de:

| — | Regulamentul (UE) 2015/340 al Comisiei |
| --- | --- |

—

Regulamentul (UE) 2015/340 al Comisiei

Nr. 1079/2012

Nr. 1079/2012

Regulamentul de punere în aplicare al Comisiei din 16 noiembrie 2012 de stabilire a cerințelor privind ecartul dintre canalele de voce pentru cerul unic european, astfel cum a fost modificat de:

| — | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 657/2013 al Comisiei |
| --- | --- |

—

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 657/2013 al Comisiei

Nr. 390/2013

Nr. 390/2013

Regulamentul de punere în aplicare al Comisiei din 3 mai 2013 de instituire a unui sistem de performanță pentru serviciile de navigație aeriană și pentru funcțiile de rețea

Nr. 391/2013

Nr. 391/2013

Regulamentul de punere în aplicare al Comisiei din 3 mai 2013 de stabilire a unei scheme comune de tarifare pentru serviciile de navigație aeriană

Nr. 409/2013

Nr. 409/2013

Regulamentul de punere în aplicare al Comisiei din 3 mai 2013 privind definirea proiectelor comune, instituirea guvernanței și identificarea stimulentelor pentru sprijinirea implementării Planului general european de management al traficului aerian

Nr. 2014/132

Nr. 2014/132

Decizia de punere în aplicare a Comisiei din 11 martie 2014 de stabilire a obiectivelor de performanță la nivelul Uniunii pentru rețeaua de management al traficului aerian și a pragurilor de alertă pentru a doua perioadă de referință 2015-2019

Nr. 716/2014

Nr. 716/2014

Regulamentul de punere în aplicare al Comisiei din 27 iunie 2014 privind instituirea proiectului comun pilot de sprijinire a punerii în aplicare a Planului general european de management al traficului aerian

6.   Mediu și zgomot

Mediu și zgomot

Nr. 2002/30

Nr. 2002/30

Directiva Parlamentului European și a Consiliului din 26 martie 2002 privind stabilirea normelor și a procedurilor cu privire la introducerea restricțiilor de exploatare referitoare la zgomot pe aeroporturile comunitare (articolele 1-12 și 14-18)

[Se aplică modificările anexei I, care decurg din anexa II capitolul 8 (Politica în domeniul transporturilor) secțiunea G (Transportul aerian) punctul 2 din Actul privind condițiile de aderare a Republicii Cehe, Republicii Estonia, Republicii Cipru, Republicii Letonia, Republicii Lituania, Republicii Ungare, Republicii Malta, Republicii Polone, Republicii Slovenia și Republicii Slovace și adaptările tratatelor pe care se întemeiază Uniunea Europeană.]

Nr. 89/629

Nr. 89/629

Directiva Consiliului din 4 decembrie 1989 privind limitarea emisiilor sonore produse de avioanele civile subsonice cu reacție

(articolele 1-8)

Nr. 2006/93

Nr. 2006/93

Directiva Parlamentului European și a Consiliului din 12 decembrie 2006 privind reglementarea exploatării avioanelor care intră sub incidența părții a II-a, capitolul 3, volumul 1 din anexa 16 la Convenția privind aviația civilă internațională, a doua ediție (1988).

7.   Protecția consumatorilor

Protecția consumatorilor

Nr. 90/314

Nr. 90/314

Directiva Consiliului din 13 iunie 1990 privind pachetele de servicii pentru călătorii, vacanțe și circuite

(articolele 1-10)

Nr. 93/13

Nr. 93/13

Directiva Consiliului din 5 aprilie 1993 privind clauzele abuzive în contractele încheiate cu consumatorii

(articolele 1-11)

Nr. 2027/97

Nr. 2027/97

Regulamentul Consiliului din 9 octombrie 1997 privind răspunderea operatorilor de transport aerian în caz de accidente (articolele 1-8), astfel cum a fost modificat de:

| — | Regulamentul (CE) nr. 889/2002 |
| --- | --- |

—

Regulamentul (CE) nr. 889/2002

Nr. 261/2004

Nr. 261/2004

Regulamentul Parlamentului European și al Consiliului din 11 februarie 2004 de stabilire a unor norme comune în materie de compensare și de asistență a pasagerilor în eventualitatea refuzului la îmbarcare și anulării sau întârzierii prelungite a zborurilor și de abrogare a Regulamentului (CEE) nr. 295/91

(articolele 1-18)

Nr. 1107/2006

Nr. 1107/2006

Regulamentul Parlamentului European și al Consiliului din 5 iulie 2006 privind drepturile persoanelor cu handicap și ale persoanelor cu mobilitate redusă pe durata călătoriei pe calea aerului

8.   Diverse

Diverse

Nr. 2003/96

Nr. 2003/96

Directiva Consiliului din 27 octombrie 2003 privind restructurarea cadrului comunitar de impozitare a produselor energetice și a electricității

[articolul 14 alineatul (1) litera (b) și articolul 14 alineatul (2)].

9.   Anexe

Anexe

| A | : | Protocol privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene |
| --- | --- | --- |
| B | : | Dispoziții privind controlul financiar pe care îl exercită Uniunea Europeană în privința participanților elvețieni la activitățile AESA |

A

:

Protocol privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene

B

:

Dispoziții privind controlul financiar pe care îl exercită Uniunea Europeană în privința participanților elvețieni la activitățile AESA

---

(1)  
  JO L 243, 27.9.2003, p. 6.

1

ANEXA A

PROTOCOL PRIVIND PRIVILEGIILE ȘI IMUNITĂȚILE UNIUNII EUROPENE

ÎNALTELE PĂRȚI CONTRACTANTE,

ÎNTRUCÂT, în conformitate cu articolul 343 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și cu articolul 191 din Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice („CEEA”), Uniunea Europeană și CEEA beneficiază pe teritoriile statelor membre de privilegiile și de imunitățile necesare pentru îndeplinirea misiunilor lor,

AU CONVENIT asupra următoarelor dispoziții, care vor fi anexate la Tratatul privind Uniunea Europeană, la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și la Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice:

CAPITOLUL I

PROPRIETĂȚI, FONDURI, ACTIVE ȘI OPERAȚIUNI ALE UNIUNII EUROPENE

Articolul 1

Sediile și clădirile Uniunii sunt inviolabile. Acestea sunt exceptate de la percheziție, rechiziție, confiscare sau expropriere. Patrimoniul și activele Uniunii nu pot face obiectul niciunei măsuri administrative sau judiciare de constrângere fără autorizație din partea Curții de Justiție.

Articolul 2

Arhivele Uniunii sunt inviolabile.

Articolul 3

Uniunea, activele, veniturile și celelalte proprietăți ale acesteia sunt scutite de orice impozite directe.

Ori de câte ori este posibil, guvernele statelor membre adoptă dispozițiile necesare pentru a restitui sau a rambursa valoarea impozitelor indirecte sau a taxelor la vânzare care sunt incluse în prețul bunurilor mobile sau imobile, în cazul în care Uniunea, pentru uz oficial, face achiziții substanțiale al căror preț cuprinde impozite și taxe de acest tip. Totuși, aplicarea acestor dispoziții nu trebuie să aibă drept efect denaturarea concurenței în cadrul Uniunii.

Nu se acordă nicio scutire cu privire la impozitele, taxele și impunerile care nu constituie decât simpla remunerare a serviciilor de utilitate publică.

Articolul 4

Uniunea este scutită de orice taxe vamale, interdicții și restricții la importul și exportul articolelor destinate uzului său oficial: articolele astfel importate nu se cedează contra cost sau gratuit pe teritoriul țării în care sunt introduse, decât în condiții permise de guvernul acelei țări.

Uniunea este, de asemenea, scutită de orice taxe vamale, interdicții și restricții la importul și exportul publicațiilor sale.

CAPITOLUL II

COMUNICAȚIILE ȘI PERMISELE DE LIBERĂ TRECERE

COMUNICAȚIILE ȘI PERMISELE DE LIBERĂ TRECERE

Articolul 5

În ceea ce privește comunicațiile lor oficiale și transmiterea tuturor documentelor lor, instituțiile Uniunii beneficiază, pe teritoriul fiecărui stat membru, de regimul acordat de către statul respectiv misiunilor diplomatice.

Corespondența oficială, precum și celelalte comunicații oficiale ale instituțiilor Uniunii nu pot fi cenzurate.

Articolul 6

Președinții instituțiilor Uniunii pot emite pentru membrii și agenții acestor instituții permise de liberă trecere a căror formă este stabilită de către Consiliu, hotărând cu majoritate simplă, și care sunt recunoscute de autoritățile statelor membre ca documente de călătorie valabile. Aceste permise de liberă trecere se eliberează funcționarilor și altor agenți în condițiile prevăzute de Statutul funcționarilor Uniunii și de Regimul aplicabil celorlalți agenți ai Uniunii.

Comisia poate încheia acorduri în vederea recunoașterii acestor permise de liberă trecere ca documente de călătorie valabile pe teritoriile unor state terțe.

CAPITOLUL III

DEPUTAȚII ÎN PARLAMENTUL EUROPEAN

DEPUTAȚII ÎN PARLAMENTUL EUROPEAN

Articolul 7

Nu se impun niciun fel de restricții administrative sau de altă natură în privința liberei circulații a deputaților în Parlamentul European către sau dinspre locul de desfășurare a reuniunii Parlamentului European.

Deputații în Parlamentul European beneficiază, în privința formalităților vamale și a controlului valutar:

| (a) | din partea propriului guvern, de aceleași facilități precum cele acordate înalților funcționari aflați în străinătate în misiune oficială temporară; |
| --- | --- |

(a)

din partea propriului guvern, de aceleași facilități precum cele acordate înalților funcționari aflați în străinătate în misiune oficială temporară;

| (b) | din partea guvernelor celorlalte state membre, de aceleași facilități precum cele acordate reprezentanților guvernelor străine aflați în misiune oficială temporară. |
| --- | --- |

(b)

din partea guvernelor celorlalte state membre, de aceleași facilități precum cele acordate reprezentanților guvernelor străine aflați în misiune oficială temporară.

Articolul 8

Deputații în Parlamentul European nu pot face obiectul niciunui tip de cercetare, reținere sau procedură judiciară ca urmare a opiniilor sau a voturilor exprimate în cadrul exercitării funcțiilor lor.

Articolul 9

Pe durata sesiunilor Parlamentului European, deputații beneficiază:

| (a) | pe teritoriul lor național, de imunitățile recunoscute membrilor parlamentului din propria țară; |
| --- | --- |

(a)

pe teritoriul lor național, de imunitățile recunoscute membrilor parlamentului din propria țară;

| (b) | pe teritoriul oricărui alt stat membru, de imunitate față de orice măsură de detenție și de imunitate de jurisdicție. |
| --- | --- |

(b)

pe teritoriul oricărui alt stat membru, de imunitate față de orice măsură de detenție și de imunitate de jurisdicție.

În mod similar, imunitatea se aplică deputaților și pe parcursul deplasării lor către și dinspre locul de desfășurare a reuniunii Parlamentului European.

Imunitatea nu poate fi invocată atunci când un deputat este prins în flagrant delict și nu poate împiedica Parlamentul European să își exercite dreptul de a ridica imunitatea unuia dintre deputații săi.

CAPITOLUL IV

REPREZENTANȚII STATELOR MEMBRE CARE PARTICIPĂ LA LUCRĂRILE INSTITUȚIILOR UNIUNII EUROPENE

REPREZENTANȚII STATELOR MEMBRE CARE PARTICIPĂ LA LUCRĂRILE INSTITUȚIILOR UNIUNII EUROPENE

Articolul 10

Reprezentanții statelor membre care participă la activitatea instituțiilor Uniunii, consilierii și experții tehnici ai acestora beneficiază, în exercițiul funcțiunii și pe durata deplasărilor lor către și dinspre locul de desfășurare a reuniunii, de privilegiile, imunitățile și facilitățile obișnuite.

Prezentul articol se aplică, de asemenea, membrilor organelor consultative ale Uniunii.

CAPITOLUL V

FUNCȚIONARII ȘI CEILALȚI AGENȚI AI UNIUNII EUROPENE

FUNCȚIONARII ȘI CEILALȚI AGENȚI AI UNIUNII EUROPENE

Articolul 11

Pe teritoriul fiecărui stat membru și indiferent de cetățenia lor, funcționarii și ceilalți agenți ai Uniunii:

| (a) | beneficiază de imunitate de jurisdicție pentru actele îndeplinite în calitatea lor oficială, inclusiv declarațiile verbale sau scrise, sub rezerva aplicării dispozițiilor din tratatele care reglementează, pe de o parte, răspunderea funcționarilor și a celorlalți agenți ai Uniunii față de aceasta și, pe de altă parte, competența Curții de Justiție a Uniunii Europene de a soluționa litigiile dintre Uniune și funcționarii și ceilalți agenți ai Uniunii. Aceștia continuă să beneficieze de imunitate și după încetarea mandatului lor; |
| --- | --- |

(a)

beneficiază de imunitate de jurisdicție pentru actele îndeplinite în calitatea lor oficială, inclusiv declarațiile verbale sau scrise, sub rezerva aplicării dispozițiilor din tratatele care reglementează, pe de o parte, răspunderea funcționarilor și a celorlalți agenți ai Uniunii față de aceasta și, pe de altă parte, competența Curții de Justiție a Uniunii Europene de a soluționa litigiile dintre Uniune și funcționarii și ceilalți agenți ai Uniunii. Aceștia continuă să beneficieze de imunitate și după încetarea mandatului lor;

| (b) | nu sunt supuși, nici ei și nici soții/soțiile sau membrii de familie aflați în întreținerea lor, dispozițiilor privind limitarea imigrației sau formalităților de înregistrare pentru străini; |
| --- | --- |

(b)

nu sunt supuși, nici ei și nici soții/soțiile sau membrii de familie aflați în întreținerea lor, dispozițiilor privind limitarea imigrației sau formalităților de înregistrare pentru străini;

| (c) | beneficiază, cu privire la reglementările monetare sau de schimb, de facilitățile acordate în mod obișnuit funcționarilor organizațiilor internaționale; |
| --- | --- |

(c)

beneficiază, cu privire la reglementările monetare sau de schimb, de facilitățile acordate în mod obișnuit funcționarilor organizațiilor internaționale;

| (d) | beneficiază de dreptul de a importa, fără taxe vamale, mobilierul și bunurile personale cu ocazia preluării pentru prima dată a postului în țara respectivă și de dreptul de a-și reexporta, fără taxe vamale, mobilierul și bunurile personale la încheierea mandatului în acea țară, sub rezerva, în ambele cazuri, a condițiilor considerate ca fiind necesare de guvernul țării în care se exercită acest drept; |
| --- | --- |

(d)

beneficiază de dreptul de a importa, fără taxe vamale, mobilierul și bunurile personale cu ocazia preluării pentru prima dată a postului în țara respectivă și de dreptul de a-și reexporta, fără taxe vamale, mobilierul și bunurile personale la încheierea mandatului în acea țară, sub rezerva, în ambele cazuri, a condițiilor considerate ca fiind necesare de guvernul țării în care se exercită acest drept;

| (e) | beneficiază de dreptul de a importa, fără taxe vamale, un automobil de uz personal, achiziționat fie în țara unde au avut ultima reședință, fie în țara ai căror resortisanți sunt, în condițiile pieței interne din țara respectivă, și de a-l reexporta, fără taxe vamale, sub rezerva, în ambele cazuri, a condițiilor considerate ca fiind necesare de guvernul țării în cauză. |
| --- | --- |

(e)

beneficiază de dreptul de a importa, fără taxe vamale, un automobil de uz personal, achiziționat fie în țara unde au avut ultima reședință, fie în țara ai căror resortisanți sunt, în condițiile pieței interne din țara respectivă, și de a-l reexporta, fără taxe vamale, sub rezerva, în ambele cazuri, a condițiilor considerate ca fiind necesare de guvernul țării în cauză.

Articolul 12

Salariile, retribuțiile și indemnizațiile plătite de Uniune funcționarilor și celorlalți agenți ai Uniunii sunt impozitate în beneficiul Uniunii, în condițiile și cu respectarea procedurii stabilite de Parlamentul European și de Consiliu, hotărând prin regulamente, în conformitate cu procedura legislativă ordinară și după consultarea instituțiilor în cauză.

Salariile, retribuțiile și indemnizațiile plătite de Uniune propriilor funcționari și agenți sunt scutite de impozite naționale.

Articolul 13

La aplicarea impozitului pe venit, a impozitului pe avere și a taxei de succesiune, precum și la aplicarea convențiilor de evitare a dublei impuneri încheiate între statele membre ale Uniunii, funcționarii și ceilalți agenți ai Uniunii care, în scopul exclusiv al exercitării atribuțiilor lor în serviciul Uniunii, își stabilesc reședința pe teritoriul unui stat membru, altul decât țara de domiciliu fiscal la data intrării în serviciul Uniunii, sunt considerați, atât în țara în care își au efectiv reședința, cât și în țara de domiciliu fiscal, ca având în continuare domiciliul în țara din urmă, cu condiția ca aceasta să fie membră a Uniunii. Această dispoziție se aplică, de asemenea, soțului/soției, în măsura în care acesta/aceasta nu desfășoară o activitate lucrativă proprie, precum și copiilor aflați în întreținerea și în grija persoanelor menționate la prezentul articol.

Bunurile mobile care aparțin persoanelor menționate în paragraful anterior și care se află pe teritoriul țării de ședere sunt scutite de impozit pe moștenire în țara respectivă; pentru stabilirea acestei taxe, se consideră că bunurile respective se găsesc în țara de domiciliu fiscal, sub rezerva drepturilor țărilor terțe și a aplicării eventuale a dispozițiilor convențiilor internaționale referitoare la dubla impunere.

Orice domiciliu dobândit exclusiv în scopul exercitării de atribuții în serviciul altor organizații internaționale nu este luat în considerare la aplicarea dispozițiilor prezentului articol.

Articolul 14

Hotărând prin regulamente în conformitate cu procedura legislativă ordinară și după consultarea instituțiilor interesate, Parlamentul European și Consiliul instituie regimul drepturilor de asigurări sociale pentru funcționarii și ceilalți agenți ai Uniunii.

Articolul 15

Hotărând prin regulamente în conformitate cu procedura legislativă ordinară și după consultarea celorlalte instituții interesate, Parlamentul European și Consiliul stabilesc categoriile de funcționari și ceilalți agenți ai Uniunii cărora li se aplică, în totalitate sau în parte, dispozițiile articolului 11, ale articolului 12 al doilea paragraf și ale articolului 13.

Numele, gradele și adresele funcționarilor și ale celorlalți agenți care fac parte din aceste categorii sunt comunicate periodic guvernelor statelor membre.

CAPITOLUL VI

PRIVILEGIILE ȘI IMUNITĂȚILE MISIUNILOR ȚĂRILOR TERȚE ACREDITATE PE LÂNGĂ UNIUNEA EUROPEANĂ

PRIVILEGIILE ȘI IMUNITĂȚILE MISIUNILOR ȚĂRILOR TERȚE ACREDITATE PE LÂNGĂ UNIUNEA EUROPEANĂ

Articolul 16

Statul membru pe teritoriul căruia se află sediul Uniunii acordă misiunilor țărilor terțe acreditate pe lângă Uniunea Europeană imunitățile și privilegiile diplomatice obișnuite.

CAPITOLUL VII

DISPOZIȚII GENERALE

DISPOZIȚII GENERALE

Articolul 17

Privilegiile, imunitățile și facilitățile se acordă funcționarilor și celorlalți agenți ai Uniunii exclusiv în interesul Uniunii.

Fiecare instituție a Uniunii are obligația de a ridica imunitatea acordată unui funcționar sau unui alt agent în toate situațiile în care consideră că o astfel de ridicare a imunității nu contravine intereselor Uniunii.

Articolul 18

În sensul aplicării prezentului protocol, instituțiile Uniunii colaborează cu autoritățile responsabile ale statelor membre vizate.

Articolul 19

Articolele 11-14 și articolul 17 se aplică membrilor Comisiei.

Articolul 20

Articolele 11-14 și articolul 17 se aplică judecătorilor, avocaților generali, grefierilor și raportorilor adjuncți ai Curții de Justiție a Uniunii Europene, fără a aduce atingere dispozițiilor articolului 3 din Protocolul de stabilire a statutului Curții de Justiție a Uniunii Europene cu privire la imunitatea judiciară a judecătorilor și avocaților generali.

Articolul 21

Prezentul protocol se aplică și Băncii Europene de Investiții, membrilor organismelor acesteia, personalului ei și reprezentanților statelor membre care participă la activitățile sale, fără a aduce atingere dispozițiilor protocolului privind statutul acesteia.

Totodată, Banca Europeană de Investiții este scutită de orice impunere fiscală sau de o natură similară cu ocazia majorărilor de capital, precum și de diversele formalități care pot fi necesare în legătură cu aceste operațiuni în statul în care banca își are sediul. De asemenea, eventuala ei dizolvare sau lichidare nu atrage după sine niciun fel de impunere. În fine, activitățile băncii și ale organismelor acesteia, desfășurate în conformitate cu statutul, nu fac obiectul niciunui impozit pe cifra de afaceri.

Articolul 22

Prezentul protocol se aplică, de asemenea, Băncii Centrale Europene, membrilor organismelor sale și personalului său, fără a aduce atingere dispozițiilor Protocolului privind Statutul Sistemului European al Băncilor Centrale și al Băncii Centrale Europene.

Totodată, Banca Centrală Europeană este scutită de orice impunere fiscală sau de o natură similară cu ocazia majorărilor de capital, precum și de diversele formalități care pot fi necesare în legătură cu aceste operațiuni în statul în care banca își are sediul. Activitățile băncii și ale organismelor acesteia, desfășurate în conformitate cu Statutul Sistemului European al Băncilor Centrale și al Băncii Centrale Europene, nu fac obiectul niciunui impozit pe cifra de afaceri.

Apendice

Proceduri de aplicare în Elveția a Protocolului privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene

1.   Extinderea aplicării la Elveția

În Protocolul privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene (denumit în continuare „protocolul”), toate referirile la statele membre trebuie interpretate ca incluzând și Elveția, cu excepția cazului în care se prevede altfel în dispozițiile care urmează.

2.   Scutirea agenției de impozitarea indirectă (inclusiv TVA)

Bunurile și serviciile exportate din Elveția nu fac obiectul taxei elvețiene pe valoarea adăugată (TVA). În cazul bunurilor și serviciilor care îi sunt furnizate în Elveția agenției pentru uzul său oficial, în conformitate cu articolul 3 alineatul (2) din protocol, scutirea de TVA se realizează prin rambursare. Se acordă scutire de TVA în cazul în care prețul efectiv de achiziție a bunurilor și serviciilor menționate în factură sau în documentul echivalent se ridică la cel puțin 100 de franci elvețieni (inclusiv taxele).

Rambursarea TVA se acordă la depunerea la Direcția Principală pentru TVA a Administrației Fiscale Federale a formularelor elvețiene prevăzute în acest scop. De regulă, cererile de rambursare trebuie prelucrate în termen de trei luni de la data la care au fost depuse împreună cu documentele justificative necesare.

3.   Proceduri de aplicare a normelor privind personalul agenției

În ceea ce privește articolul 12 paragraful al doilea din protocol, Elveția scutește, conform principiilor legislației sale interne, funcționarii și alți agenți ai agenției, în sensul articolului 2 din Regulamentul (Euratom, CECO, CEE) nr. 549/69 al Consiliului (1), de la plata impozitelor federale, cantonale și comunale pe salariile, retribuțiile și indemnizațiile plătite acestora de Uniunea Europeană și supuse unui impozit intern în favoarea acesteia.

La aplicarea articolului 13 din protocol, Elveția nu este considerată stat membru în sensul punctului 1 de mai sus.

Funcționarii și ceilalți agenți ai agenției, precum și membrii de familie ai acestora care sunt afiliați la sistemul de asigurări sociale aplicabil funcționarilor și celorlalți agenți ai Uniunii Europene nu sunt obligați să se înscrie în sistemul de asigurări sociale elvețian.

Curtea de Justiție a Uniunii Europene are competență exclusivă pentru toate problemele privind relațiile dintre agenție sau Comisie și personalul său în ceea ce privește aplicarea Regulamentului (CEE, Euratom, CECO) nr. 259/68 al Consiliului (2) și a altor dispoziții din legislația Uniunii Europene privind condițiile de muncă.

---

(1)  Regulamentul (Euratom, CECO, CEE) nr. 549/69 al Consiliului din 25 martie 1969 de stabilire a categoriilor de funcționari și agenți ai Comunităților Europene cărora li se aplică dispozițiile articolului 12, ale articolului 13 al doilea paragraf și ale articolului 14 din Protocolul privind privilegiile și imunitățile Comunităților (JO L 74, 27.3.1969, p. 1).

(2)  Regulamentul (CEE, Euratom, CECO) nr. 259/68 al Consiliului din 29 februarie 1968 de stabilire a statutului funcționarilor și a regimului aplicabil celorlalți agenți ai Comunităților Europene și de instituire a unor măsuri speciale aplicabile temporar funcționarilor Comisiei (regimul aplicabil celorlalți agenți) (JO L 56, 4.3.1968, p. 1).

ANEXA B

CONTROLUL FINANCIAR PRIVIND PARTICIPANȚII ELVEȚIENI LA ACTIVITĂȚILE AGENȚIEI EUROPENE DE SIGURANȚĂ A AVIAȚIEI

Articolul 1

Comunicare directă

Agenția și Comisia comunică direct cu toate persoanele sau entitățile stabilite în Elveția care participă la activitățile agenției în calitate de contractanți, de participanți la programele agenției, de persoane plătite din bugetul agenției sau al Comunității sau de subcontractanți. Aceste persoane pot trimite direct Comisiei și agenției toate informațiile și documentele relevante pe care trebuie să le transmită pe baza instrumentelor menționate în prezenta decizie și pe baza contractelor sau a acordurilor încheiate, precum și pe baza oricăror decizii luate în temeiul acestora.

Articolul 2

Controale

(1)   În conformitate cu Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului din 25 iunie 2002 privind regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităților Europene (1) și cu regulamentul financiar adoptat de către Consiliul de administrație al agenției la 26 martie 2003, cu Regulamentul (CE, Euratom) nr. 2343/2002 al Comisiei din 19 noiembrie 2002 privind regulamentul financiar-cadru pentru organismele menționate la articolul 185 din Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului privind regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităților Europene (2) și cu celelalte instrumente menționate în prezenta decizie, contractele sau acordurile încheiate și deciziile luate împreună cu beneficiarii stabiliți în Elveția pot să prevadă efectuarea, în orice moment, de către funcționarii agenției și de cei ai Comisiei ori de către alte persoane mandatate de agenție și de Comisie a unor audituri științifice, financiare, tehnologice sau de altă natură la sediul beneficiarilor și al subcontractanților acestora.

(2)   Funcționarii agenției și ai Comisiei și alte persoane mandatate de agenție și de Comisie beneficiază de un acces corespunzător la spații, lucrări și documente, precum și la toate informațiile necesare pentru efectuarea auditurilor respective, inclusiv la cele în format electronic. Acest drept de acces este prevăzut explicit în contractele sau acordurile încheiate în vederea implementării instrumentelor menționate în prezenta decizie.

(3)   Curtea de Conturi Europeană beneficiază de aceleași drepturi ca și Comisia.

(4)   Auditurile pot avea loc până la cinci ani după expirarea prezentei decizii sau în condițiile prevăzute de contractele sau acordurile încheiate și de deciziile luate.

(5)   Biroul Federal Elvețian de Audit trebuie informat în prealabil cu privire la auditurile efectuate pe teritoriul elvețian. Această informare nu reprezintă o condiție legală pentru executarea unor astfel de audituri.

Articolul 3

Controale la fața locului

(1)   În temeiul prezentului acord, Comisia (OLAF) este autorizată să efectueze controale și inspecții la fața locului pe teritoriul elvețian, în conformitate cu termenii și condițiile prevăzute de Regulamentul (Euratom, CE) nr. 2185/96 al Consiliului din 11 noiembrie 1996 privind controalele și inspecțiile la fața locului efectuate de Comisie în scopul protejării intereselor financiare ale Comunităților Europene împotriva fraudei și a altor abateri (3).

(2)   Controalele și inspecțiile la fața locului sunt pregătite și întreprinse de către Comisie, în strânsă colaborare cu Biroul Federal Elvețian de Audit sau cu alte autorități elvețiene competente desemnate de către Biroul Federal Elvețian de Audit, care sunt informate în timp util cu privire la obiectul, scopul și temeiul juridic al controalelor și inspecțiilor, pentru a putea furniza întreaga asistență necesară. În acest scop, funcționarii autorităților elvețiene competente pot participa la controalele și la inspecțiile la fața locului.

(3)   În cazul în care autoritățile elvețiene competente în cauză doresc acest lucru, controalele și inspecțiile la fața locului pot fi efectuate împreună de către Comisie și de către autoritățile elvețiene competente.

(4)   În cazul în care participanții la program se împotrivesc unui control sau unei inspecții la fața locului, autoritățile elvețiene, acționând în conformitate cu reglementările naționale, acordă inspectorilor Comisiei asistența necesară pentru a-și putea îndeplini misiunea de control sau de inspecție la fața locului.

(5)   Comisia comunică Biroului Federal Elvețian de Audit, cât mai curând posibil, orice fapt sau suspiciune legată de o neregulă de care a luat cunoștință în cursul controlului sau al inspecției la fața locului. În orice caz, Comisia trebuie să informeze autoritatea sus-menționată cu privire la rezultatul respectivelor controale și inspecții.

Articolul 4

Informare și consultare

(1)   În scopul punerii în aplicare corecte a prezentei anexe, autoritățile competente elvețiene și cele comunitare fac periodic schimb de informații și, la cererea uneia dintre părți, inițiază consultări.

(2)   Autoritățile competente elvețiene informează fără întârziere agenția și Comisia cu privire la orice fapt sau suspiciune de care au luat cunoștință în legătură cu nereguli în încheierea și executarea contractelor sau a acordurilor încheiate în aplicarea instrumentelor menționate în prezenta decizie.

Articolul 5

Confidențialitate

Informațiile comunicate sau obținute sub orice formă în temeiul prezentei anexe vor face obiectul secretului profesional și vor beneficia de protecția acordată informațiilor similare de legislația națională elvețiană și de dispozițiile corespunzătoare aplicabile instituțiilor Comunității. Aceste informații nu pot fi comunicate altor persoane în afara celor care, în cadrul instituțiilor Comunității, în statele membre sau în Elveția, au funcții care impun cunoașterea acestor informații și nu pot fi utilizate în alte scopuri decât pentru asigurarea unei protecții eficace a intereselor financiare ale părților contractante.

Articolul 6

Măsuri și sancțiuni administrative

Fără a aduce atingere aplicării dreptului penal elvețian, agenția sau Comisia poate impune măsuri și sancțiuni administrative în conformitate cu Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002 și cu Regulamentul (CE, Euratom) nr. 2342/2002 al Comisiei din 23 decembrie 2002 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului privind regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităților Europene (4), precum și cu Regulamentul (CE, Euratom) nr. 2988/95 al Consiliului din 18 decembrie 1995 privind protecția intereselor financiare ale Comunităților Europene (5).

Articolul 7

Recuperare și executare

Deciziile adoptate de agenție sau de Comisie care se încadrează în domeniul de aplicare al prezentei decizii și care impun o obligație pecuniară unor alte persoane decât statele au titlu executoriu în Elveția.

Titlul executoriu trebuie emis fără efectuarea niciunui alt control în afară de verificarea autenticității actului de către autoritatea desemnată de guvernul elvețian, care trebuie să informeze cu privire la aceasta agenția sau Comisia. Executarea trebuie să aibă loc în conformitate cu normele de procedură elvețiene. Legalitatea deciziei de executare face obiectul controlului Curții de Justiție a Uniunii Europene.

Hotărârile Curții de Justiție a Uniunii Europene pronunțate în temeiul unei clauze compromisorii sunt executorii în aceleași condiții.

---

(1)  
  JO L 248, 16.9.2002, p. 1.

1

(2)  
  JO L 357, 31.12.2002, p. 72.

2

(3)  
  JO L 292, 15.11.1996, p. 2.

3

(4)  
  JO L 357, 31.12.2002, p. 1.

4

(5)  
  JO L 312, 23.12.1995, p. 1.

5

---