# Uradni list L 204/2009

| | ISSN 1725-5155
  doi:10.3000/17255155.L_2009.204.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 204 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 526. avgust 2009 |

ISSN 1725-5155

doi:10.3000/17255155.L_2009.204.slv

Uradni list

Evropske unije

L 204

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 526. avgust 2009

---

| Vsebina | | I   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 706/2009 z dne 5. avgusta 2009 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 1 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 707/2009 z dne 5. avgusta 2009 o spremembi Uredbe (ES) št. 184/2005 Evropskega parlamenta in Sveta o statistiki Skupnosti glede plačilne bilance, mednarodne trgovine s storitvami in neposrednih tujih naložb v zvezi s posodobitvijo zahtev za podatke | 3 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 708/2009 z dne 5. avgusta 2009 o odstopanju od Uredbe (EGS) št. 1915/83 glede obdobja za pošiljanje poročil kmetij za obračunsko leto 2008 italijanskega organa za zvezo | 11 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 709/2009 z dne 5. avgusta 2009 o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 43/2009 glede omejitve ulova za norveškega moliča v coni ICES IIIa ter vodah ES con ICES IIa in IV | 12 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 710/2009 z dne 5. avgusta 2009 o spremembi Uredbe (ES) št. 889/2008 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 834/2007 v zvezi z določitvijo podrobnih pravil o ekološkem gojenju živali iz ribogojstva in ekološki pridelavi morskih alg | 15 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 711/2009 z dne 4. avgusta 2009 o prepovedi ribolova na tabinje v vodah Skupnosti in vodah, ki niso pod suverenostjo ali jurisdikcijo tretjih držav na območjih VIII in IX, s plovili, ki plujejo pod zastavo Portugalske | 35 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 712/2009 z dne 5. avgusta 2009 o spremembi reprezentativnih cen in dodatnih uvoznih dajatev za nekatere proizvode v sektorju sladkorja, določenih z Uredbo (ES) št. 945/2008, za tržno leto 2008/2009 | 37 |

Vsebina

I   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna

Stran

UREDBE

Uredba Komisije (ES) št. 706/2009 z dne 5. avgusta 2009 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

1

*

Uredba Komisije (ES) št. 707/2009 z dne 5. avgusta 2009 o spremembi Uredbe (ES) št. 184/2005 Evropskega parlamenta in Sveta o statistiki Skupnosti glede plačilne bilance, mednarodne trgovine s storitvami in neposrednih tujih naložb v zvezi s posodobitvijo zahtev za podatke

3

*

Uredba Komisije (ES) št. 708/2009 z dne 5. avgusta 2009 o odstopanju od Uredbe (EGS) št. 1915/83 glede obdobja za pošiljanje poročil kmetij za obračunsko leto 2008 italijanskega organa za zvezo

11

*

Uredba Komisije (ES) št. 709/2009 z dne 5. avgusta 2009 o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 43/2009 glede omejitve ulova za norveškega moliča v coni ICES IIIa ter vodah ES con ICES IIa in IV

12

*

Uredba Komisije (ES) št. 710/2009 z dne 5. avgusta 2009 o spremembi Uredbe (ES) št. 889/2008 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 834/2007 v zvezi z določitvijo podrobnih pravil o ekološkem gojenju živali iz ribogojstva in ekološki pridelavi morskih alg

15

*

Uredba Komisije (ES) št. 711/2009 z dne 4. avgusta 2009 o prepovedi ribolova na tabinje v vodah Skupnosti in vodah, ki niso pod suverenostjo ali jurisdikcijo tretjih držav na območjih VIII in IX, s plovili, ki plujejo pod zastavo Portugalske

35

Uredba Komisije (ES) št. 712/2009 z dne 5. avgusta 2009 o spremembi reprezentativnih cen in dodatnih uvoznih dajatev za nekatere proizvode v sektorju sladkorja, določenih z Uredbo (ES) št. 945/2008, za tržno leto 2008/2009

37

| | | II   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna |
| --- | --- | --- |
| | | ODLOČBE/SKLEPI |
| | | Komisija |
| | | 2009/600/ES |
| | * | Odločba Komisije z dne 5. avgusta 2009 o spremembi Odločbe 2003/467/ES o priznanju nekaterih držav članic in njihovih regij kot uradno prostih goveje bruceloze
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 6086)

   (
  1
  ) | 39 |
| | | 2009/601/ES |
| | * | Odločba Komisije z dne 5. avgusta 2009 o spremembi Priloge I k Odločbi 2004/233/ES glede vnosa za Nemčijo na seznam laboratorijev, pooblaščenih za preverjanje učinkovitosti cepljenja proti steklini pri nekaterih domačih mesojedih živalih
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 6105)

   (
  1
  ) | 43 |

II   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna

ODLOČBE/SKLEPI

Komisija

2009/600/ES

*

Odločba Komisije z dne 5. avgusta 2009 o spremembi Odločbe 2003/467/ES o priznanju nekaterih držav članic in njihovih regij kot uradno prostih goveje bruceloze
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 6086)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 6086)

1

39

2009/601/ES

*

Odločba Komisije z dne 5. avgusta 2009 o spremembi Priloge I k Odločbi 2004/233/ES glede vnosa za Nemčijo na seznam laboratorijev, pooblaščenih za preverjanje učinkovitosti cepljenja proti steklini pri nekaterih domačih mesojedih živalih
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 6105)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 6105)

1

43

| | | Popravki |
| --- | --- | --- |
| | * | Popravek Uredbe Komisije (ES) št. 649/2009 z dne 23. julija 2009 o sprejetju določenih ribolovnih kvot za leto 2009 v okviru upravljanja ribolovnih kvot iz leta v leto (UL L 192, 24.7.2009) | 44 |

Popravki

*

Popravek Uredbe Komisije (ES) št. 649/2009 z dne 23. julija 2009 o sprejetju določenih ribolovnih kvot za leto 2009 v okviru upravljanja ribolovnih kvot iz leta v leto (UL L 192, 24.7.2009)

UL L 192, 24.7.2009

44

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna

UREDBE

| 6.8.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 204/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 204/1

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 706/2009

z dne 5. avgusta 2009

o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1580/2007 z dne 21. decembra 2007 o določitvi izvedbenih pravil za uredbe Sveta (ES) št. 2200/96, (ES) št. 2201/96 in (ES) št. 1182/2007 v sektorju sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 138(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

Uredba (ES) št. 1580/2007 ob uporabi rezultatov večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, v skladu s katerimi Komisija določi pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XV k tej uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Pavšalne uvozne vrednosti iz člena 138 Uredbe (ES) št. 1580/2007 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 6. avgusta 2009.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 5. avgusta 2009

Za Komisijo

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 350, 31.12.2007, str. 1.

2

---

PRILOGA

Pavšalne uvozne vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka tretjih držav (1) | Pavšalna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | MK | 29,6 |
| XS | 22,4 |
| ZZ | 26,0 |
| 0707 00 05 | MK | 23,0 |
| TR | 111,0 |
| ZZ | 67,0 |
| 0709 90 70 | TR | 105,5 |
| ZZ | 105,5 |
| 0805 50 10 | AR | 65,3 |
| UY | 64,9 |
| ZA | 66,2 |
| ZZ | 65,5 |
| 0806 10 10 | EG | 154,0 |
| MA | 134,3 |
| TR | 148,9 |
| ZA | 127,3 |
| ZZ | 141,1 |
| 0808 10 80 | AR | 109,4 |
| BR | 62,0 |
| CL | 83,4 |
| CN | 96,2 |
| NZ | 92,0 |
| US | 93,5 |
| ZA | 80,8 |
| ZZ | 88,2 |
| 0808 20 50 | AR | 79,7 |
| AU | 112,1 |
| CL | 74,1 |
| TR | 143,1 |
| ZA | 88,5 |
| ZZ | 99,5 |
| 0809 20 95 | TR | 309,1 |
| US | 368,0 |
| ZZ | 338,6 |
| 0809 30 | TR | 141,9 |
| ZZ | 141,9 |
| 0809 40 05 | BA | 39,5 |
| IL | 142,4 |
| ZZ | 91,0 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka tretjih držav (1)

Pavšalna uvozna vrednost

0702 00 00

MK

29,6

XS

22,4

ZZ

26,0

0707 00 05

MK

23,0

TR

111,0

ZZ

67,0

0709 90 70

TR

105,5

ZZ

105,5

0805 50 10

AR

65,3

UY

64,9

ZA

66,2

ZZ

65,5

0806 10 10

EG

154,0

MA

134,3

TR

148,9

ZA

127,3

ZZ

141,1

0808 10 80

AR

109,4

BR

62,0

CL

83,4

CN

96,2

NZ

92,0

US

93,5

ZA

80,8

ZZ

88,2

0808 20 50

AR

79,7

AU

112,1

CL

74,1

TR

143,1

ZA

88,5

ZZ

99,5

0809 20 95

TR

309,1

US

368,0

ZZ

338,6

0809 30

TR

141,9

ZZ

141,9

0809 40 05

BA

39,5

IL

142,4

ZZ

91,0

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (ES) št. 1833/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---

| 6.8.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 204/3 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 204/3

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 707/2009

z dne 5. avgusta 2009

o spremembi Uredbe (ES) št. 184/2005 Evropskega parlamenta in Sveta o statistiki Skupnosti glede plačilne bilance, mednarodne trgovine s storitvami in neposrednih tujih naložb v zvezi s posodobitvijo zahtev za podatke

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 184/2005 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. januarja 2005 o statistiki Skupnosti glede plačilne bilance, mednarodne trgovine s storitvami in neposrednih tujih naložb (1) ter zlasti člena 10 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 184/2005 vzpostavlja skupni okvir za sistematično izdelavo statistike Skupnosti o plačilni bilanci, mednarodni trgovini s storitvami in neposrednih tujih naložbah. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 184/2005 vzpostavlja skupni okvir za sistematično izdelavo statistike Skupnosti o plačilni bilanci, mednarodni trgovini s storitvami in neposrednih tujih naložbah.

| (2) | Zaradi gospodarskega in tehničnega razvoja na področju plačilnih bilanc je treba redno posodabljati zahteve za podatke in prilagajati raven razčlenitve iz Uredbe (ES) št. 184/2005. |
| --- | --- |

(2)

Zaradi gospodarskega in tehničnega razvoja na področju plačilnih bilanc je treba redno posodabljati zahteve za podatke in prilagajati raven razčlenitve iz Uredbe (ES) št. 184/2005.

| (3) | Zaradi sprejetja Uredbe (ES) št. 1161/2005 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. julija 2005 o sestavljanju četrtletnih nefinančnih računov po institucionalnih sektorjih (2) je potrebna dodatna statistika plačilne bilance. |
| --- | --- |

(3)

Zaradi sprejetja Uredbe (ES) št. 1161/2005 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. julija 2005 o sestavljanju četrtletnih nefinančnih računov po institucionalnih sektorjih (2) je potrebna dodatna statistika plačilne bilance.

| (4) | Za izboljšanje točnosti agregatov za dohodek in tekoči račun na ravni Skupnosti, za zagotovitev usklajenosti metode agregacije dohodkov iz portfeljskih naložb (tekoči račun) in tokov portfeljskih naložb (finančni račun) ter za zagotovitev usklajenosti izračunov Evropske komisije (Eurostata) in izračunov Evropske centralne banke (ECB) je treba uvesti nekatere spremembe zahtev za podatke v tabeli 1 „Kazalniki plačilne bilance v eurih“ in tabeli 2 „Četrtletna statistika plačilne bilance“ Priloge I k Uredbi (ES) št. 184/2005. |
| --- | --- |

(4)

Za izboljšanje točnosti agregatov za dohodek in tekoči račun na ravni Skupnosti, za zagotovitev usklajenosti metode agregacije dohodkov iz portfeljskih naložb (tekoči račun) in tokov portfeljskih naložb (finančni račun) ter za zagotovitev usklajenosti izračunov Evropske komisije (Eurostata) in izračunov Evropske centralne banke (ECB) je treba uvesti nekatere spremembe zahtev za podatke v tabeli 1 „Kazalniki plačilne bilance v eurih“ in tabeli 2 „Četrtletna statistika plačilne bilance“ Priloge I k Uredbi (ES) št. 184/2005.

| (5) | Pristop Bolgarije in Romunije k Evropski uniji ter sprejetje eura v Sloveniji, na Cipru, Malti in Slovaškem zahtevajo ustrezne spremembe v tabeli 6 „Ravni geografske razčlenitve“ Priloge I k Uredbi (ES) št. 184/2005. |
| --- | --- |

(5)

Pristop Bolgarije in Romunije k Evropski uniji ter sprejetje eura v Sloveniji, na Cipru, Malti in Slovaškem zahtevajo ustrezne spremembe v tabeli 6 „Ravni geografske razčlenitve“ Priloge I k Uredbi (ES) št. 184/2005.

| (6) | Po sprejetju Uredbe (ES) št. 1893/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o uvedbi statistične klasifikacije gospodarskih dejavnosti NACE Revizija 2 in o spremembi Uredbe Sveta (EGS) št. 3037/90 kakor tudi nekaterih uredb ES o posebnih statističnih področjih (3) je treba prilagoditi stopnje razčlenitve dejavnosti v tabeli 7 „Ravni razčlenitve po dejavnosti“ Priloge I k Uredbi (ES) št. 184/2005. |
| --- | --- |

(6)

Po sprejetju Uredbe (ES) št. 1893/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o uvedbi statistične klasifikacije gospodarskih dejavnosti NACE Revizija 2 in o spremembi Uredbe Sveta (EGS) št. 3037/90 kakor tudi nekaterih uredb ES o posebnih statističnih področjih (3) je treba prilagoditi stopnje razčlenitve dejavnosti v tabeli 7 „Ravni razčlenitve po dejavnosti“ Priloge I k Uredbi (ES) št. 184/2005.

| (7) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Odbora za plačilno bilanco, ustanovljenim z Uredbo (ES) št. 184/2005 – |
| --- | --- |

(7)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Odbora za plačilno bilanco, ustanovljenim z Uredbo (ES) št. 184/2005 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Priloga I k Uredbi (ES) št. 184/2005 se spremeni, kakor je določeno v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 5. avgusta 2009

Za Komisijo

Joaquín ALMUNIA

Član Komisije

---

(1)  UL L 35, 8.2.2005, str. 23.

1

(2)  UL L 191, 22.7.2005, str. 22.

2

(3)  UL L 393, 30.12.2006, str. 1.

3

---

PRILOGA

Priloga I k Uredbi (ES) št. 184/2005 se spremeni:

| 1. | S prvim referenčnim obdobjem v letu 2009 se točka 1 nadomesti z naslednjim:
  „1.   Kazalniki plačilne bilance v eurih









  Plačilna bilanca v EUR
  kazalniki eura | Rok: t + 2 meseca (1)

  Pogostost: četrtletje
  Prvo referenčno obdobje: prvo četrtletje 2009 |
| --- | --- | --- |
| Pritoki | Odtoki | Neto |
| Tekoči račun |
| Blago | zunaj EU | zunaj EU | zunaj EU |
| Storitve | zunaj EU | zunaj EU | zunaj EU |
| Prihodki |
| — | Sredstva za zaposlene |

1.

S prvim referenčnim obdobjem v letu 2009 se točka 1 nadomesti z naslednjim:

„1.   Kazalniki plačilne bilance v eurih

Plačilna bilanca v EUR

kazalniki eura

Rok: t + 2 meseca (1)

Pogostost: četrtletje

Prvo referenčno obdobje: prvo četrtletje 2009

Pritoki

Odtoki

Neto

Tekoči račun

Blago

zunaj EU

zunaj EU

zunaj EU

Storitve

zunaj EU

zunaj EU

zunaj EU

Prihodki

—

Sredstva za zaposlene

zunaj EU

zunaj EU

zunaj EU

Dohodki iz naložb

| — | Neposredne naložbe |
| --- | --- |

—

Neposredne naložbe

zunaj EU

zunaj EU

zunaj EU

| — | Portfeljske naložbe |
| --- | --- |

—

Portfeljske naložbe

zunaj EU

Svet

| — | Druge naložbe |
| --- | --- |

—

Druge naložbe

zunaj EU

zunaj EU

zunaj EU

Tekoči transferji

zunaj EU

zunaj EU

zunaj EU

| 2. | S prvim referenčnim obdobjem v letu 2009 se točka 2 nadomesti z naslednjim:
  „2.   Četrtletna statistika plačilne bilance









  BOP Q
  četrtletni podatki | Rok: t + 3 mesece
  Pogostost: četrtletje
  Prvo referenčno obdobje: prvo četrtletje 2009 |
| --- | --- | --- |
| Pritoki | Odtoki | Neto |
| I. | Tekoči račun |

2.

S prvim referenčnim obdobjem v letu 2009 se točka 2 nadomesti z naslednjim:

„2.   Četrtletna statistika plačilne bilance

BOP Q

četrtletni podatki

Rok: t + 3 mesece

Pogostost: četrtletje

Prvo referenčno obdobje: prvo četrtletje 2009

Pritoki

Odtoki

Neto

I.

Svet

Svet

Svet

Blago

Raven 1

Raven 1

Raven 1

Storitve

Raven 1

Raven 1

Raven 1

Transport

Raven 1

Raven 1

Raven 1

Potovanja

Raven 1

Raven 1

Raven 1

Komunikacijske storitve

Raven 1

Raven 1

Raven

Gradbene storitve

Raven 1

Raven 1

Raven 1

Zavarovalniške storitve

Raven 1

Raven 1

Raven 1

Finančne storitve

Raven 1

Raven 1

Raven 1

Računalniške in informacijske storitve

Raven 1

Raven 1

Raven 1

Tantieme in licenčnine

Raven 1

Raven 1

Raven 1

Druge poslovne storitve

Raven 1

Raven 1

Raven 1

Osebne, kulturne in rekreacijske storitve

Raven 1

Raven 1

Raven 1

Javne storitve, ki niso vključene drugje

Raven 1

Raven 1

Raven 1

Dohodki

Svet

Svet

Svet

Sredstva za zaposlene

Raven 1

Raven 1

Raven 1

Dohodki iz naložb

Svet

Svet

Svet

| — | Neposredne naložbe |
| --- | --- |

—

Neposredne naložbe

Raven 1

Raven 1

Raven 1

Dohodki iz lastniškega kapitala

(2)

(2)

(2)

Dividende in razdeljeni dobički

(2)

(2)

(2)

Reinvestirani dobički in nerazdeljeni dobički

(2)

(2)

(2)

Dohodki iz dolgov (obresti)

(2)

(2)

(2)

| — | Portfeljske naložbe |
| --- | --- |

—

Portfeljske naložbe

raven 1

Svet

Dohodki iz lastniškega kapitala

(2)

Svet

Dohodki iz dolgov (obresti)

(2)

Svet

| — | Druge naložbe |
| --- | --- |

—

Druge naložbe

Raven 1

Raven 1

Raven 1

Obresti v skladu z BPM5 (ni prilagojeno za FISIM)

(2)

(2)

(2)

Dohodek, pripisan zavarovancu

(2)

(2)

(2)

Drugo

(2)

(2)

(2)

Pojasnjevalne postavke – dohodek

Dohodek od obresti – obresti v skladu s SNA93 (prilagojeno za PMSFP)

(2)

Svet

Vrednost PMSFP

(2)

(2)

(2)

Dohodek iz naložb – obresti v skladu z BPM5 (neprilagojeno za PMSFP)

(2)

Svet

Dohodek iz naložb – razen obresti

(2)

Svet

Tekoči transferji

Raven 1

Raven 1

Raven 1

Država

(2)

(2)

(2)

Davki na proizvode

(2)

(2)

(2)

Drugi davki na proizvodnjo

(2)

(2)

(2)

Subvencije na proizvode

(2)

(2)

(2)

Druge subvencije na proizvodnjo

(2)

(2)

(2)

Davki na dohodek, premoženje itd.

(2)

(2)

(2)

Socialni prispevki

(2)

(2)

(2)

Socialni prejemki, razen socialnih transferjev v naravi

(2)

(2)

(2)

Drugi tekoči transferji države, d.n.

(2)

(2)

(2)

Drugi sektorji

(2)

(2)

(2)

Nakazila delavcev

(2)

(2)

(2)

Drugi zasebni transferji

(2)

(2)

(2)

Davki na proizvode

(2)

(2)

(2)

Drugi davki na proizvodnjo

(2)

(2)

(2)

Subvencije na proizvode

(2)

(2)

(2)

Druge subvencije na proizvodnjo

(2)

(2)

(2)

Davki na dohodek, premoženje itd.

(2)

(2)

(2)

Socialni prispevki

(2)

(2)

(2)

Socialni prejemki, razen socialnih transferjev v naravi

(2)

(2)

(2)

Neto premije neživljenjskega zavarovanja

(2)

(2)

(2)

Škodni zahtevki iz neživljenjskega zavarovanja

(2)

(2)

(2)

Drugi tekoči transferji drugih sektorjev, d.n.

(2)

(2)

(2)

Popravki za spremembo neto lastniškega kapitala gospodinjstev v rezervah pokojninskih skladov

(2)

(2)

(2)

| II. | Kapitalski račun |
| --- | --- |

II.

Raven 1

Raven 1

Raven 1

Kapitalski transferji

(2)

(2)

(2)

Davki na kapital

(2)

(2)

(2)

Investicijske podpore in drugi kapitalski transferji

(2)

(2)

(2)

Pridobitev/odsvojitev neproizvedenih nefinančnih sredstev

(2)

(2)

(2)

Neto sredstva

Neto obveznosti

Neto

| III. | Finančni račun |
| --- | --- |

III.

Neposredne naložbe

Raven 1

V tujini

Raven 1

| — | Lastniški kapital |
| --- | --- |

—

Lastniški kapital

Raven 1

| — | Reinvestirani dobički |
| --- | --- |

—

Reinvestirani dobički

Raven 1

| — | Drugi kapital |
| --- | --- |

—

Drugi kapital

Raven 1

V gospodarstvu poročevalcu

Raven 1

| — | Lastniški kapital |
| --- | --- |

—

Lastniški kapital

Raven 1

| — | Reinvestirani dobički |
| --- | --- |

—

Reinvestirani dobički

Raven 1

| — | Drugi kapital |
| --- | --- |

—

Drugi kapital

Raven 1

Portfeljske naložbe

Raven 1

Svet

Izvedeni finančni instrumenti

Svet

Druge naložbe

Raven 1

Raven 1

Raven 1

Uradne rezerve

Svet

| IV. | Neto napake in opustitve |
| --- | --- |

IV.

Svet

| 3. | Točka 6 se spremeni:






  (a) | v tabeli se stolpec „raven 1“ spremeni:






  (i) | vnos „D3 EU-25 (v EU-25)“ se nadomesti z vnosom „V1 EU-27 (v EU-27)“; |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Točka 6 se spremeni:

(a)

v tabeli se stolpec „raven 1“ spremeni:

(i)

vnos „D3 EU-25 (v EU-25)“ se nadomesti z vnosom „V1 EU-27 (v EU-27)“;

| (ii) | vnos „D5 zunaj EU-25“ se nadomesti z vnosom „V2 zunaj EU-27“; |
| --- | --- |

(ii)

vnos „D5 zunaj EU-25“ se nadomesti z vnosom „V2 zunaj EU-27“;

| (iii) | vnos „Z8 zunaj EU-25 nerazporejeno“ se nadomesti z vnosom „Z8 zunaj EU-27 nerazporejeno“; |
| --- | --- |

(iii)

vnos „Z8 zunaj EU-25 nerazporejeno“ se nadomesti z vnosom „Z8 zunaj EU-27 nerazporejeno“;

| (b) | v tabeli se stolpec „raven 2“ spremeni:






  (i) | vnos „D3 EU-25 (v EU-25)“ se nadomesti z vnosom „V1 EU-27 (v EU-27)“; |
| --- | --- | --- |

(b)

v tabeli se stolpec „raven 2“ spremeni:

(i)

vnos „D3 EU-25 (v EU-25)“ se nadomesti z vnosom „V1 EU-27 (v EU-27)“;

| (ii) | vnos „D5 zunaj EU-25“ se nadomesti z vnosom „V2 zunaj EU-27“; |
| --- | --- |

(ii)

vnos „D5 zunaj EU-25“ se nadomesti z vnosom „V2 zunaj EU-27“;

| (iii) | vnos „BG Bolgarija“ se črta; |
| --- | --- |

(iii)

vnos „BG Bolgarija“ se črta;

| (iv) | vnos „RO Romunija“ se črta; |
| --- | --- |

(iv)

vnos „RO Romunija“ se črta;

| (v) | vnos „Z8 zunaj EU-25 nerazporejeno“ se nadomesti z vnosom „Z8 zunaj EU-27 nerazporejeno“; |
| --- | --- |

(v)

vnos „Z8 zunaj EU-25 nerazporejeno“ se nadomesti z vnosom „Z8 zunaj EU-27 nerazporejeno“;

| (c) | v tabeli se stolpec „raven 3“ spremeni:






  (i) | vnos „CS Srbija in Črna gora“ se črta; |
| --- | --- | --- |

(c)

v tabeli se stolpec „raven 3“ spremeni:

(i)

vnos „CS Srbija in Črna gora“ se črta;

| (ii) | vnos „ME Črna gora“ se vstavi za vnosom „MD Moldova, Republika“; |
| --- | --- |

(ii)

vnos „ME Črna gora“ se vstavi za vnosom „MD Moldova, Republika“;

| (iii) | vnos „RS Srbija“ se vstavi za vnosom „QA Katar“. |
| --- | --- |

(iii)

vnos „RS Srbija“ se vstavi za vnosom „QA Katar“.

| 4. | Z začetkom z letnim pošiljanjem v letu 2011 se točka 7 nadomesti z naslednjim:
  „7.   Ravni razčlenitve po dejavnosti








  Raven 1 | Raven 2 | NACE rev. 2 |
| --- | --- | --- | --- |
| | KMETIJSTVO IN LOV, GOZDARSTVO, RIBIŠTVO | Področje A |
| RUDARSTVO | RUDARSTVO | Področje B |
| | Pridobivanje surove nafte, zemeljskega plina in storitve za rudarstvo | Oddelka 06, 09 |
| PREDELOVALNE DEJAVNOSTI | PREDELOVALNE DEJAVNOSTI | Področje C |
| | Proizvodnja živil, pijač in tobačnih izdelkov | Oddelki 10, 11, 12 |
| | SKUPAJ tekstilne in lesne dejavnosti | Oddelki 13, 14, 16, 17, 18 |
| | Proizvodnja tekstilij in oblačil | Oddelka 13, 14 |
| | Obdelava in predelava lesa, proizvodnja papirja, tiskarstvo in razmnoževanje | Oddelki 16, 17, 18 |
| Proizvodnja nafte, kemikalij, farmacevtskih izdelkov, izdelkov iz gume in plastičnih mas | SKUPAJ proizvodnja nafte, kemikalij, farmacevtskih izdelkov, izdelkov iz gume in plastičnih mas | Oddelki 19, 20, 21, 22 |
| | Proizvodnja koksa in naftnih derivatov | Oddelek 19 |
| | Proizvodnja kemikalij, kemičnih izdelkov | Oddelek 20 |
| | Proizvodnja izdelkov iz gume in plastičnih mas | Oddelek 22 |
| | SKUPAJ proizvodnja kovin, kovinskih izdelkov, strojev in naprav | Oddelki 24, 25, 26, 28 |
| | Proizvodnja kovin in kovinskih izdelkov | Oddelka 24, 25 |
| Proizvodnja računalnikov, elektronskih in optičnih izdelkov | Proizvodnja računalnikov, elektronskih in optičnih izdelkov | Oddelek 26 |
| | Proizvodnja drugih strojev in naprav | Oddelek 28 |
| Proizvodnja motornih vozil ter drugih vozil in plovil | SKUPAJ proizvodnja motornih vozil ter drugih vozil in plovil | Oddelka 29, 30 |
| | Proizvodnja motornih vozil, prikolic in polprikolic | Oddelek 29 |
| | Proizvodnja drugih vozil in plovil | Oddelek 30 |
| | SKUPAJ druge raznovrstne predelovalne dejavnosti | Oddelki 15, 23, 27, 31, 32, 33 |
| OSKRBA Z ELEKTRIČNO ENERGIJO, PLINOM IN PARO | OSKRBA Z ELEKTRIČNO ENERGIJO, PLINOM IN PARO | Področje D |
| OSKRBA Z VODO; RAVNANJE Z ODPLAKAMI IN ODPADKI; SANIRANJE OKOLJA | OSKRBA Z VODO; RAVNANJE Z ODPLAKAMI IN ODPADKI; SANIRANJE OKOLJA | Področje E |
| | Zbiranje, prečiščevanje in distribucija vode | Oddelek 36 |
| | Ravnanje z odplakami in odpadki; saniranje okolja | Oddelki 37, 38, 39 |
| GRADBENIŠTVO | GRADBENIŠTVO | Področje F |
| SKUPAJ STORITVE | SKUPAJ STORITVE | Področja G, H, I, J, K, L, M, N, O, P, Q, R, S, T, U |
| TRGOVINA; VZDRŽEVANJE IN POPRAVILA MOTORNIH VOZIL | TRGOVINA; VZDRŽEVANJE IN POPRAVILA MOTORNIH VOZIL | Področje G |
| | Trgovina z motornimi vozili in popravila motornih vozil | Oddelek 45 |
| | Posredništvo in trgovina na debelo, razen z motornimi vozili | Oddelek 46 |
| | Trgovina na drobno, razen z motornimi vozili | Oddelek 47 |
| PROMET IN SKLADIŠČENJE | PROMET IN SKLADIŠČENJE | Področje H |
| | SKUPAJ promet in skladiščenje | Oddelki 49, 50, 51, 52 |
| | Kopenski promet; cevovodni transport | Oddelek 49 |
| | Vodni promet | Oddelek 50 |
| | Zračni promet | Oddelek 51 |
| | Skladiščenje in spremljajoče prometne dejavnosti | Oddelek 52 |
| | Poštna in kurirska dejavnost | Oddelek 53 |
| GOSTINSTVO | GOSTINSTVO | Področje I |
| INFORMACIJSKE IN KOMUNIKACIJSKE DEJAVNOSTI | INFORMACIJSKE IN KOMUNIKACIJSKE DEJAVNOSTI | Področje J |
| | Dejavnosti v zvezi s filmi, video- in zvočnimi zapisi, druge razvedrilne dejavnosti | Oddelka 59, 60 |
| | Telekomunikacijske dejavnosti | Oddelek 61 |
| | Druge informacijske in komunikacijske dejavnosti | Oddelki 58, 62, 63 |
| FINANČNE IN ZAVAROVALNIŠKE DEJAVNOSTI | FINANČNE IN ZAVAROVALNIŠKE DEJAVNOSTI | Področje K |
| | Finančno posredništvo, razen zavarovalništva in dejavnosti pokojninskih skladov | Oddelek 64 |
| | Dejavnost holdingov | Skupina 64.2 |
| | Dejavnost zavarovanja, pozavarovanja in pokojninskih skladov, razen obvezne socialne varnosti | Oddelek 65 |
| | Druge finančne dejavnosti | Oddelek 66 |
| | POSLOVANJE Z NEPREMIČNINAMI | Področje L |
| STROKOVNE, ZNANSTVENE IN TEHNIČNE DEJAVNOSTI | STROKOVNE, ZNANSTVENE IN TEHNIČNE DEJAVNOSTI | Področje M |
| | Pravne in računovodske dejavnosti | Oddelek 69 |
| | Pravne dejavnosti | Skupina 69.1 |
| | Računovodske, knjigovodske in revizijske dejavnosti; davčno svetovanje | Skupina 69.2 |
| | Dejavnost uprav podjetij; podjetniško in poslovno svetovanje | Oddelek 70 |
| | Dejavnost uprav podjetij | Skupina 70.1 |
| | Podjetniško in poslovno svetovanje | Skupina 70.2 |
| | Arhitekturno in tehnično projektiranje; tehnično preizkušanje in analiziranje | Oddelek 71 |
| Znanstvena raziskovalna in razvojna dejavnost | Znanstvena raziskovalna in razvojna dejavnost | Oddelek 72 |
| | Oglaševanje in raziskovanje trga | Oddelek 73 |
| | Oglaševanje | Skupina 73.1 |
| | Raziskovanje trga in javnega mnenja | Skupina 73.2 |
| | Druge strokovne in tehnične dejavnosti, veterinarstvo | Oddelka 74, 75 |
| | DRUGE RAZNOVRSTNE POSLOVNE DEJAVNOSTI | Področje N |
| | Dajanje v najem in zakup | Oddelek 77 |
| | Druge raznovrstne poslovne dejavnosti | Oddelki 78, 79, 80, 81, 82 |
| | IZOBRAŽEVANJE | Področje P |
| | ZDRAVSTVO IN SOCIALNO VARSTVO | Področje Q |
| KULTURNE, RAZVEDRILNE IN REKREACIJSKE DEJAVNOSTI | KULTURNE, RAZVEDRILNE IN REKREACIJSKE DEJAVNOSTI | KULTURNE, RAZVEDRILNE IN REKREACIJSKE DEJAVNOSTI |
| | Kulturne in razvedrilne dejavnosti | Oddelek 90 |
| | Dejavnost knjižnic, arhivov, muzejev in druge kulturne dejavnosti | Oddelek 91 |
| | Športne in druge dejavnosti za prosti čas; prirejanje iger na srečo | Oddelka 92, 93 |
| | DRUGE DEJAVNOSTI | Področje S |
| | Dejavnost članskih organizacij | Oddelek 94 |
| | Popravila računalnikov in izdelkov za široko rabo, druge storitvene dejavnosti | Oddelka 95, 96 |
| | Nerazporejeno | |
| | Zasebni nakupi in prodaja nepremičnin“ | |

4.

Z začetkom z letnim pošiljanjem v letu 2011 se točka 7 nadomesti z naslednjim:

„7.   Ravni razčlenitve po dejavnosti

Raven 1

Raven 2

NACE rev. 2

KMETIJSTVO IN LOV, GOZDARSTVO, RIBIŠTVO

Področje A

RUDARSTVO

RUDARSTVO

Področje B

Pridobivanje surove nafte, zemeljskega plina in storitve za rudarstvo

Oddelka 06, 09

PREDELOVALNE DEJAVNOSTI

PREDELOVALNE DEJAVNOSTI

Področje C

Proizvodnja živil, pijač in tobačnih izdelkov

Oddelki 10, 11, 12

SKUPAJ tekstilne in lesne dejavnosti

Oddelki 13, 14, 16, 17, 18

Proizvodnja tekstilij in oblačil

Oddelka 13, 14

Obdelava in predelava lesa, proizvodnja papirja, tiskarstvo in razmnoževanje

Oddelki 16, 17, 18

Proizvodnja nafte, kemikalij, farmacevtskih izdelkov, izdelkov iz gume in plastičnih mas

SKUPAJ proizvodnja nafte, kemikalij, farmacevtskih izdelkov, izdelkov iz gume in plastičnih mas

Oddelki 19, 20, 21, 22

Proizvodnja koksa in naftnih derivatov

Oddelek 19

Proizvodnja kemikalij, kemičnih izdelkov

Oddelek 20

Proizvodnja izdelkov iz gume in plastičnih mas

Oddelek 22

SKUPAJ proizvodnja kovin, kovinskih izdelkov, strojev in naprav

Oddelki 24, 25, 26, 28

Proizvodnja kovin in kovinskih izdelkov

Oddelka 24, 25

Proizvodnja računalnikov, elektronskih in optičnih izdelkov

Proizvodnja računalnikov, elektronskih in optičnih izdelkov

Oddelek 26

Proizvodnja drugih strojev in naprav

Oddelek 28

Proizvodnja motornih vozil ter drugih vozil in plovil

SKUPAJ proizvodnja motornih vozil ter drugih vozil in plovil

Oddelka 29, 30

Proizvodnja motornih vozil, prikolic in polprikolic

Oddelek 29

Proizvodnja drugih vozil in plovil

Oddelek 30

SKUPAJ druge raznovrstne predelovalne dejavnosti

Oddelki 15, 23, 27, 31, 32, 33

OSKRBA Z ELEKTRIČNO ENERGIJO, PLINOM IN PARO

OSKRBA Z ELEKTRIČNO ENERGIJO, PLINOM IN PARO

Področje D

OSKRBA Z VODO; RAVNANJE Z ODPLAKAMI IN ODPADKI; SANIRANJE OKOLJA

OSKRBA Z VODO; RAVNANJE Z ODPLAKAMI IN ODPADKI; SANIRANJE OKOLJA

Področje E

Zbiranje, prečiščevanje in distribucija vode

Oddelek 36

Ravnanje z odplakami in odpadki; saniranje okolja

Oddelki 37, 38, 39

GRADBENIŠTVO

GRADBENIŠTVO

Področje F

SKUPAJ STORITVE

SKUPAJ STORITVE

Področja G, H, I, J, K, L, M, N, O, P, Q, R, S, T, U

TRGOVINA; VZDRŽEVANJE IN POPRAVILA MOTORNIH VOZIL

TRGOVINA; VZDRŽEVANJE IN POPRAVILA MOTORNIH VOZIL

Področje G

Trgovina z motornimi vozili in popravila motornih vozil

Oddelek 45

Posredništvo in trgovina na debelo, razen z motornimi vozili

Oddelek 46

Trgovina na drobno, razen z motornimi vozili

Oddelek 47

PROMET IN SKLADIŠČENJE

PROMET IN SKLADIŠČENJE

Področje H

SKUPAJ promet in skladiščenje

Oddelki 49, 50, 51, 52

Kopenski promet; cevovodni transport

Oddelek 49

Vodni promet

Oddelek 50

Zračni promet

Oddelek 51

Skladiščenje in spremljajoče prometne dejavnosti

Oddelek 52

Poštna in kurirska dejavnost

Oddelek 53

GOSTINSTVO

GOSTINSTVO

Področje I

INFORMACIJSKE IN KOMUNIKACIJSKE DEJAVNOSTI

INFORMACIJSKE IN KOMUNIKACIJSKE DEJAVNOSTI

Področje J

Dejavnosti v zvezi s filmi, video- in zvočnimi zapisi, druge razvedrilne dejavnosti

Oddelka 59, 60

Telekomunikacijske dejavnosti

Oddelek 61

Druge informacijske in komunikacijske dejavnosti

Oddelki 58, 62, 63

FINANČNE IN ZAVAROVALNIŠKE DEJAVNOSTI

FINANČNE IN ZAVAROVALNIŠKE DEJAVNOSTI

Področje K

Finančno posredništvo, razen zavarovalništva in dejavnosti pokojninskih skladov

Oddelek 64

Dejavnost holdingov

Skupina 64.2

Dejavnost zavarovanja, pozavarovanja in pokojninskih skladov, razen obvezne socialne varnosti

Oddelek 65

Druge finančne dejavnosti

Oddelek 66

POSLOVANJE Z NEPREMIČNINAMI

Področje L

STROKOVNE, ZNANSTVENE IN TEHNIČNE DEJAVNOSTI

STROKOVNE, ZNANSTVENE IN TEHNIČNE DEJAVNOSTI

Področje M

Pravne in računovodske dejavnosti

Oddelek 69

Pravne dejavnosti

Skupina 69.1

Računovodske, knjigovodske in revizijske dejavnosti; davčno svetovanje

Skupina 69.2

Dejavnost uprav podjetij; podjetniško in poslovno svetovanje

Oddelek 70

Dejavnost uprav podjetij

Skupina 70.1

Podjetniško in poslovno svetovanje

Skupina 70.2

Arhitekturno in tehnično projektiranje; tehnično preizkušanje in analiziranje

Oddelek 71

Znanstvena raziskovalna in razvojna dejavnost

Znanstvena raziskovalna in razvojna dejavnost

Oddelek 72

Oglaševanje in raziskovanje trga

Oddelek 73

Oglaševanje

Skupina 73.1

Raziskovanje trga in javnega mnenja

Skupina 73.2

Druge strokovne in tehnične dejavnosti, veterinarstvo

Oddelka 74, 75

DRUGE RAZNOVRSTNE POSLOVNE DEJAVNOSTI

Področje N

Dajanje v najem in zakup

Oddelek 77

Druge raznovrstne poslovne dejavnosti

Oddelki 78, 79, 80, 81, 82

IZOBRAŽEVANJE

Področje P

ZDRAVSTVO IN SOCIALNO VARSTVO

Področje Q

KULTURNE, RAZVEDRILNE IN REKREACIJSKE DEJAVNOSTI

KULTURNE, RAZVEDRILNE IN REKREACIJSKE DEJAVNOSTI

KULTURNE, RAZVEDRILNE IN REKREACIJSKE DEJAVNOSTI

Kulturne in razvedrilne dejavnosti

Oddelek 90

Dejavnost knjižnic, arhivov, muzejev in druge kulturne dejavnosti

Oddelek 91

Športne in druge dejavnosti za prosti čas; prirejanje iger na srečo

Oddelka 92, 93

DRUGE DEJAVNOSTI

Področje S

Dejavnost članskih organizacij

Oddelek 94

Popravila računalnikov in izdelkov za široko rabo, druge storitvene dejavnosti

Oddelka 95, 96

Nerazporejeno

Zasebni nakupi in prodaja nepremičnin“

---

(1)

| t | = | referenčno obdobje (leto ali četrtletje).“ |
| --- | --- | --- |

t

=

referenčno obdobje (leto ali četrtletje).“

(2)  Svet, v EU, zunaj EU, znotraj euroobmočja, zunaj euroobmočja, institucije EU.“

---

| 6.8.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 204/11 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 204/11

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 708/2009

z dne 5. avgusta 2009

o odstopanju od Uredbe (EGS) št. 1915/83 glede obdobja za pošiljanje poročil kmetij za obračunsko leto 2008 italijanskega organa za zvezo

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 79/65 z dne 15. junija 1965 o vzpostavitvi mreže za zbiranje računovodskih podatkov o dohodkih in poslovanju kmetijskih gospodarstev v Evropski gospodarski skupnosti (1) ter zlasti člena 6(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Tretji odstavek člena 3 Uredbe Komisije (EGS) št. 1915/83 z dne 13. julija 1983 o nekaterih podrobnih pravilih glede vodenja knjigovodstva za določitev dohodkov kmetijskih gospodarstev (2) določa, da mora od obračunskega leta 2005 organ za zvezo Komisiji poslati poročila kmetij najpozneje v 12 mesecih po koncu obračunskega leta, na katerega se nanašajo. |
| --- | --- |

(1)

Tretji odstavek člena 3 Uredbe Komisije (EGS) št. 1915/83 z dne 13. julija 1983 o nekaterih podrobnih pravilih glede vodenja knjigovodstva za določitev dohodkov kmetijskih gospodarstev (2) določa, da mora od obračunskega leta 2005 organ za zvezo Komisiji poslati poročila kmetij najpozneje v 12 mesecih po koncu obračunskega leta, na katerega se nanašajo.

| (2) | Kot izjemen ukrep za obračunsko leto 2008 je primerno, da se Italiji določi daljše obdobje za oddajo podatkov, da se ji omogoči dokončati prenovo sistema IT za obdelavo računovodskih podatkov, ki so bili zbrani za določitev dohodkov kmetijskih gospodarstev. |
| --- | --- |

(2)

Kot izjemen ukrep za obračunsko leto 2008 je primerno, da se Italiji določi daljše obdobje za oddajo podatkov, da se ji omogoči dokončati prenovo sistema IT za obdelavo računovodskih podatkov, ki so bili zbrani za določitev dohodkov kmetijskih gospodarstev.

| (3) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Odbora Skupnosti za mrežo računovodskih podatkov s kmetij – |
| --- | --- |

(3)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Odbora Skupnosti za mrežo računovodskih podatkov s kmetij –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Z odstopanjem od tretjega odstavka člena 3 Uredbe (EGS) št. 1915/83 pošlje italijanski organ za zvezo Komisiji poročila kmetij za obračunsko leto 2008 najpozneje v 15 mesecih po koncu navedenega obračunskega leta.

Člen 2

Ta uredba začne veljati sedmi dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 5. avgusta 2009

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL 109, 23.6.1965, str. 1859/65.

1

(2)  UL L 190, 14.7.1983, str. 25.

2

---

| 6.8.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 204/12 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 204/12

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 709/2009

z dne 5. avgusta 2009

o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 43/2009 glede omejitve ulova za norveškega moliča v coni ICES IIIa ter vodah ES con ICES IIa in IV

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 43/2009 z dne 16. januarja 2009 o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2009 in s tem povezanih pogojev za nekatere staleže rib in skupine staležev rib, ki se uporabljajo v vodah Skupnosti, in za plovila Skupnosti v vodah, kjer so potrebne omejitve ulova (1), in zlasti člena 5(5) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Predhodne omejitve ulova za stalež norveškega moliča v coni ICES IIIa in vodah ES con ICES IIa in IV so določene s Prilogo IA k Uredbi (ES) št. 43/2009. |
| --- | --- |

(1)

Predhodne omejitve ulova za stalež norveškega moliča v coni ICES IIIa in vodah ES con ICES IIa in IV so določene s Prilogo IA k Uredbi (ES) št. 43/2009.

| (2) | V skladu s členom 5(5) navedene uredbe lahko Komisija ponovno prouči omejitve ulova ob upoštevanju znanstvenih podatkov, zbranih v prvi polovici leta 2009. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 5(5) navedene uredbe lahko Komisija ponovno prouči omejitve ulova ob upoštevanju znanstvenih podatkov, zbranih v prvi polovici leta 2009.

| (3) | Ob upoštevanju podatkov, zbranih v prvi polovici leta 2009, je treba določiti omejitve ulova za norveškega moliča v zadevnih conah. |
| --- | --- |

(3)

Ob upoštevanju podatkov, zbranih v prvi polovici leta 2009, je treba določiti omejitve ulova za norveškega moliča v zadevnih conah.

| (4) | Znanstveni, tehnični in gospodarski odbor za ribištvo priporoča, da ulov za leto 2009, ki znaša največ 157 000 ton v coni ICES IIIa ter vodah ES con ICES IIa in IV, upošteva ribolovno smrtnost 0,6 in da omogoča vzdrževanje staleža nad previdnostno omejitvijo. |
| --- | --- |

(4)

Znanstveni, tehnični in gospodarski odbor za ribištvo priporoča, da ulov za leto 2009, ki znaša največ 157 000 ton v coni ICES IIIa ter vodah ES con ICES IIa in IV, upošteva ribolovno smrtnost 0,6 in da omogoča vzdrževanje staleža nad previdnostno omejitvijo.

| (5) | Norveški molič je severnomorski stalež, ki se deli z Norveško, vendar z njim trenutno ne upravljata obe pogodbenici skupaj. Ukrepi, predvideni s to uredbo, morajo biti v skladu s posvetovanji z Norveško po določbah potrjenega zapisnika o sklepih pogajanj o ribištvu med Evropsko skupnostjo in Norveško z dne 10. decembra 2008. |
| --- | --- |

(5)

Norveški molič je severnomorski stalež, ki se deli z Norveško, vendar z njim trenutno ne upravljata obe pogodbenici skupaj. Ukrepi, predvideni s to uredbo, morajo biti v skladu s posvetovanji z Norveško po določbah potrjenega zapisnika o sklepih pogajanj o ribištvu med Evropsko skupnostjo in Norveško z dne 10. decembra 2008.

| (6) | Zato je treba delež Skupnosti celotnega dovoljenega ulova (TAC) norveškega moliča v coni ICES IIIa in vodah ES con ICES IIa in IV določiti na 75 % od 157 000 ton. |
| --- | --- |

(6)

Zato je treba delež Skupnosti celotnega dovoljenega ulova (TAC) norveškega moliča v coni ICES IIIa in vodah ES con ICES IIa in IV določiti na 75 % od 157 000 ton.

| (7) | V skladu s členom 5(7) Uredbe (ES) št. 43/2009 lahko Komisija revidira omejitve ulova za stalež mola v coni ICES IIIa, stalež mola v coni ICES IV in vodah ES cone ICES IIa, stalež vahnje v coni ICES IIIa in vodah ES con ICES IIIb, IIIc in IIId ter stalež vahnje v coni ICES IV in vodah ES cone ICES IIa zaradi revizije omejitev ulova za stalež norveškega moliča, s čimer bi se upošteval industrijski prilov navedenih staležev pri ribolovu norveškega moliča. Taka revizija pa bi zmanjšala količino vahenj in mola, ki se iztovarja za prehrano ljudi, in povečala količino, ki se iztovarja za industrijske namene. Zato je priporočljivo, da omejitve ulova za navedene staleže ostanejo nespremenjene, ribolov norveškega moliča pa se ustavi, ko je dosežena trenutna predvidena raven prilova vahenj in mola. |
| --- | --- |

(7)

V skladu s členom 5(7) Uredbe (ES) št. 43/2009 lahko Komisija revidira omejitve ulova za stalež mola v coni ICES IIIa, stalež mola v coni ICES IV in vodah ES cone ICES IIa, stalež vahnje v coni ICES IIIa in vodah ES con ICES IIIb, IIIc in IIId ter stalež vahnje v coni ICES IV in vodah ES cone ICES IIa zaradi revizije omejitev ulova za stalež norveškega moliča, s čimer bi se upošteval industrijski prilov navedenih staležev pri ribolovu norveškega moliča. Taka revizija pa bi zmanjšala količino vahenj in mola, ki se iztovarja za prehrano ljudi, in povečala količino, ki se iztovarja za industrijske namene. Zato je priporočljivo, da omejitve ulova za navedene staleže ostanejo nespremenjene, ribolov norveškega moliča pa se ustavi, ko je dosežena trenutna predvidena raven prilova vahenj in mola.

| (8) | Ob upoštevanju omejitev ribolova norveškega moliča v navedenih conah ter, ker ni novih napovedi prilova vahnje in mola drugih industrijskih ribolovnih subjektov v navedenih conah, morajo omejitve ulova za staleže mola in vahenj v coni ICES IIIa in vodah ES con ICES IIIb, IIIc in IIId do konca leta 2009 ostati nespremenjene. |
| --- | --- |

(8)

Ob upoštevanju omejitev ribolova norveškega moliča v navedenih conah ter, ker ni novih napovedi prilova vahnje in mola drugih industrijskih ribolovnih subjektov v navedenih conah, morajo omejitve ulova za staleže mola in vahenj v coni ICES IIIa in vodah ES con ICES IIIb, IIIc in IIId do konca leta 2009 ostati nespremenjene.

| (9) | Norveški molič je kratkoživa vrsta. Da se zagotovi nadaljnji ribolov, je nove omejitve ulova treba začeti izvajati čim prej. |
| --- | --- |

(9)

Norveški molič je kratkoživa vrsta. Da se zagotovi nadaljnji ribolov, je nove omejitve ulova treba začeti izvajati čim prej.

| (10) | Prilogo IA k Uredbi št. 43/2009 je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(10)

Prilogo IA k Uredbi št. 43/2009 je zato treba ustrezno spremeniti.

| (11) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Odbora za ribištvo in ribogojstvo – |
| --- | --- |

(11)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Odbora za ribištvo in ribogojstvo –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Priloga IA k Uredbi (ES) št. 43/2009 se spremeni v skladu s Prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 5. avgusta 2009

Za Komisijo

Joe BORG

Član Komisije

---

(1)  UL L 22, 26.1.2009, str. 1.

1

---

PRILOGA

V Prilogi IA k Uredbi (ES) št. 43/2009 se vpis v zvezi s staležem norveškega moliča v coni ICES IIIa in vodah ES con ICES IIa in IV nadomesti z naslednjim:

| „Vrsta | : | Norveški molič

  Trisopterus esmarki |
| --- | --- | --- |

„Vrsta

:

Norveški molič

Trisopterus esmarki

| Cona | : | IIIa; Vode ES con IIa in IV
  NOP/2A3A4. |
| --- | --- | --- |

Cona

:

IIIa; Vode ES con IIa in IV

NOP/2A3A4.

Danska

116 642 (1)

Analitski TAC

Člen 3 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja.

Člen 4 Uredbe (ES) št. 847/96 se ne uporablja.

Uporablja se člen 5(2) Uredbe (ES) št. 847/96.

Nemčija

22 (1)
   (2)

Nizozemska

86 (1)
   (2)

ES

116 750

Norveška

1 000 (3)

TAC

Ni pomembno

---

(1)  Ta kvota se lahko lovi le, če prilov mola v coni ICES IIIa, mola v coni ICES IV in vodah ES cone ICES IIa, vahenj v coni ICES IIIa in vodah ES con ICES IIIb, IIIc in IIId ter vahenj v coni ICES IV in vodah ES cone ICES IIa ne presega predvidene količine industrijskega prilova, kot je navedeno v opombah k tabelam o omejitvi ulova navedenih staležev.

1

(2)  Ta kvota se lahko lovi le v vodah ES cone ICES IIa, IIIa in IV.

2

(3)  Ta kvota se lahko lovi v coni ICES IV in VIa severno od 56°30′ S.“

3

---

| 6.8.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 204/15 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 204/15

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 710/2009

z dne 5. avgusta 2009

o spremembi Uredbe (ES) št. 889/2008 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 834/2007 v zvezi z določitvijo podrobnih pravil o ekološkem gojenju živali iz ribogojstva in ekološki pridelavi morskih alg

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 834/2007 z dne 28. junija 2007 o ekološki pridelavi in označevanju ekoloških proizvodov in razveljavitvi Uredbe (EGS) št. 2092/91 (1) ter zlasti členov 11, 13(3), 15(2), 16(1), 16(3)(a) in (c), 17(2), 18(5), drugega pododstavka člena 19(3), členov 22(1), 28(6), 38(a), (b) in (c) ter člena 40 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 834/2007 in zlasti naslov III Uredbe določata osnovne zahteve v zvezi z gojenjem živali iz ribogojstva in pridelavo morskih alg. Podrobna pravila za izvajanje teh zahtev je treba določiti na podlagi spremembe Uredbe Komisije (ES) št. 889/2008 (2), ki določa podrobna pravila za izvajanje Uredbe (ES) št. 834/2007. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 834/2007 in zlasti naslov III Uredbe določata osnovne zahteve v zvezi z gojenjem živali iz ribogojstva in pridelavo morskih alg. Podrobna pravila za izvajanje teh zahtev je treba določiti na podlagi spremembe Uredbe Komisije (ES) št. 889/2008 (2), ki določa podrobna pravila za izvajanje Uredbe (ES) št. 834/2007.

| (2) | V Sporočilu Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu o strategiji za trajnostni razvoj evropskega ribogojstva (3) je določena vizija za razvoj tega sektorja v obdobju desetih let, da se zagotovi stabilna industrija na podeželju in obalnih območjih, kar bi omogočilo nadomestne možnosti za ribiško industrijo v zvezi s proizvodi in zaposlovanjem. V Sporočilu je bila poudarjena možnost razvoja ekološkega ribogojstva ter potreba po vzpostavitvi norm in meril. |
| --- | --- |

(2)

V Sporočilu Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu o strategiji za trajnostni razvoj evropskega ribogojstva (3) je določena vizija za razvoj tega sektorja v obdobju desetih let, da se zagotovi stabilna industrija na podeželju in obalnih območjih, kar bi omogočilo nadomestne možnosti za ribiško industrijo v zvezi s proizvodi in zaposlovanjem. V Sporočilu je bila poudarjena možnost razvoja ekološkega ribogojstva ter potreba po vzpostavitvi norm in meril.

| (3) | Za zagotavljanje splošnega razumevanja je treba opredelitve iz člena 2 Uredbe (ES) št. 889/2008 dopolniti in popraviti, da se preprečijo dvoumnosti ter zagotovi enotna uporaba pravil za ekološko gojenje živali iz ribogojstva in ekološko pridelavo morskih alg. |
| --- | --- |

(3)

Za zagotavljanje splošnega razumevanja je treba opredelitve iz člena 2 Uredbe (ES) št. 889/2008 dopolniti in popraviti, da se preprečijo dvoumnosti ter zagotovi enotna uporaba pravil za ekološko gojenje živali iz ribogojstva in ekološko pridelavo morskih alg.

| (4) | Vodno gojitveno območje za ekološke morske alge in živali iz ribogojstva je zelo pomembno pri gojenju varnih in visokokakovostnih proizvodov z najmanjšim vplivom na vodno okolje. Zakonodaja Skupnosti o kakovosti voda in onesnaževalih v hrani, vključno z Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta 2000/60/ES z dne 23. oktobra 2000 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju vodne politike (4), Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta 2008/56/ES z dne 17. junija 2008 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju politike morskega okolja (Okvirna direktiva o morski strategiji) (5), Uredbo Komisije (ES) št. 1881/2006 z dne 19. decembra 2006 o določitvi mejnih vrednosti nekaterih onesnaževal v živilih (6) ter uredbami Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 852/2004 (7), (ES) št. 853/2004 (8) in (ES) št. 854/2004 (9), določa okoljske cilje za vodo in zagotavlja visoko kakovost hrane. Zato je primerno pripraviti načrt za trajnostno upravljanje za pridelavo morskih alg in živali iz ribogojstva ter določiti ukrepe, kot je zmanjševanje količine odpadkov. |
| --- | --- |

(4)

Vodno gojitveno območje za ekološke morske alge in živali iz ribogojstva je zelo pomembno pri gojenju varnih in visokokakovostnih proizvodov z najmanjšim vplivom na vodno okolje. Zakonodaja Skupnosti o kakovosti voda in onesnaževalih v hrani, vključno z Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta 2000/60/ES z dne 23. oktobra 2000 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju vodne politike (4), Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta 2008/56/ES z dne 17. junija 2008 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju politike morskega okolja (Okvirna direktiva o morski strategiji) (5), Uredbo Komisije (ES) št. 1881/2006 z dne 19. decembra 2006 o določitvi mejnih vrednosti nekaterih onesnaževal v živilih (6) ter uredbami Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 852/2004 (7), (ES) št. 853/2004 (8) in (ES) št. 854/2004 (9), določa okoljske cilje za vodo in zagotavlja visoko kakovost hrane. Zato je primerno pripraviti načrt za trajnostno upravljanje za pridelavo morskih alg in živali iz ribogojstva ter določiti ukrepe, kot je zmanjševanje količine odpadkov.

| (5) | Z Direktivo Sveta 85/337/EGS z dne 27. junija 1985 o presoji vplivov nekaterih javnih in zasebnih projektov na okolje (10), Direktivo Sveta 92/43/EGS z dne 21. maja 1992 o ohranjanju naravnih habitatov ter prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst (11) ter Direktivo Sveta 79/409/EGS z dne 2. aprila 1979 o ohranjanju prosto živečih ptic (12) se mora zagotoviti ustrezna povezanost z okoljem ter hkrati upoštevati vpliv teh dejavnosti na okoljske cilje za vodo iz direktiv 2000/60/ES in 2008/56/ES. Sprejeti je treba določbe za pripravo okoljske presoje, ki zajema najboljšo prilagoditev okolice in ublažitev mogočih negativnih učinkov. S takimi ocenami je treba zagotoviti, da ekološka pridelava morskih alg in živali iz ribogojstva, ki je v primerjavi z ekološkim kmetijstvom relativno nova dejavnost, ni samo okoljsko sprejemljiva, temveč je glede na druge možnosti najbolj v skladu s širšim javnim interesom ter okoljsko primerna in trajnostna. |
| --- | --- |

(5)

Z Direktivo Sveta 85/337/EGS z dne 27. junija 1985 o presoji vplivov nekaterih javnih in zasebnih projektov na okolje (10), Direktivo Sveta 92/43/EGS z dne 21. maja 1992 o ohranjanju naravnih habitatov ter prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst (11) ter Direktivo Sveta 79/409/EGS z dne 2. aprila 1979 o ohranjanju prosto živečih ptic (12) se mora zagotoviti ustrezna povezanost z okoljem ter hkrati upoštevati vpliv teh dejavnosti na okoljske cilje za vodo iz direktiv 2000/60/ES in 2008/56/ES. Sprejeti je treba določbe za pripravo okoljske presoje, ki zajema najboljšo prilagoditev okolice in ublažitev mogočih negativnih učinkov. S takimi ocenami je treba zagotoviti, da ekološka pridelava morskih alg in živali iz ribogojstva, ki je v primerjavi z ekološkim kmetijstvom relativno nova dejavnost, ni samo okoljsko sprejemljiva, temveč je glede na druge možnosti najbolj v skladu s širšim javnim interesom ter okoljsko primerna in trajnostna.

| (6) | Voda kot posebno topilo zahteva ustrezno ločevanje enot ekološkega in neekološkega ribogojstva, zato je treba določiti primerne ukrepe za ločevanje. Zaradi raznolikosti sladkovodnih in morskih okolij v Skupnosti je priporočljivo, da se ustrezne razdalje pri ločevanju določijo na ravni držav članic, saj so države članice glede na heterogenost takšnih vodnih okolij najprimernejše za obravnavo vprašanja ločevanja. |
| --- | --- |

(6)

Voda kot posebno topilo zahteva ustrezno ločevanje enot ekološkega in neekološkega ribogojstva, zato je treba določiti primerne ukrepe za ločevanje. Zaradi raznolikosti sladkovodnih in morskih okolij v Skupnosti je priporočljivo, da se ustrezne razdalje pri ločevanju določijo na ravni držav članic, saj so države članice glede na heterogenost takšnih vodnih okolij najprimernejše za obravnavo vprašanja ločevanja.

| (7) | Gojenje morskih alg lahko koristno vpliva npr. na odstranjevanje hranilnih snovi in lahko spodbuja polikulturo. Paziti je treba, da se prostorastoče morske alge ne pobirajo prekomerno, tako da se lahko obnovijo in da se prepreči znaten vpliv pridelave na stanje vodnega okolja. |
| --- | --- |

(7)

Gojenje morskih alg lahko koristno vpliva npr. na odstranjevanje hranilnih snovi in lahko spodbuja polikulturo. Paziti je treba, da se prostorastoče morske alge ne pobirajo prekomerno, tako da se lahko obnovijo in da se prepreči znaten vpliv pridelave na stanje vodnega okolja.

| (8) | Države članice se spopadajo z vse večjim pomanjkanjem zalog ekoloških beljakovinskih pridelkov. Hkrati pa uvoz ekološke beljakovinske krme ne zadostuje za zadovoljitev povpraševanja. Skupna obdelovalna površina za ekološke beljakovinske pridelke ni dovolj velika za zadovoljitev potreb po ekološko pridelanih beljakovinah, zato je pod določenimi pogoji treba dovoliti uporabo beljakovinske krme, pridobljene z zemljišč v prvem letu preusmeritve. |
| --- | --- |

(8)

Države članice se spopadajo z vse večjim pomanjkanjem zalog ekoloških beljakovinskih pridelkov. Hkrati pa uvoz ekološke beljakovinske krme ne zadostuje za zadovoljitev povpraševanja. Skupna obdelovalna površina za ekološke beljakovinske pridelke ni dovolj velika za zadovoljitev potreb po ekološko pridelanih beljakovinah, zato je pod določenimi pogoji treba dovoliti uporabo beljakovinske krme, pridobljene z zemljišč v prvem letu preusmeritve.

| (9) | Ob upoštevanju zgodnje faze ekološkega gojenja živali iz ribogojstva količina ekoloških plemenskih jat ne zadostuje. Sprejeti je treba določbe o uvedbi neekoloških plemenskih jat in nedoraslih organizmov pod nekaterimi pogoji. |
| --- | --- |

(9)

Ob upoštevanju zgodnje faze ekološkega gojenja živali iz ribogojstva količina ekoloških plemenskih jat ne zadostuje. Sprejeti je treba določbe o uvedbi neekoloških plemenskih jat in nedoraslih organizmov pod nekaterimi pogoji.

| (10) | Pri ekološkem gojenju živali iz ribogojstva mora biti zagotovljeno, da so izpolnjene specifične potrebe živali glede na njihovo vrsto. V skladu s tem morajo gojitvene prakse, sistemi upravljanja in zaprti sistemi zagotoviti dobro počutje živali. Pripraviti je treba določbe o ustrezni gradnji kletk in mrežnih ograd na morju ter o sistemih gojenja na kopnem. Za čim večje zmanjšanje števila škodljivcev in parazitov ter zagotavljanje visoke ravni dobrega počutja in zdravja živali je treba določiti največjo gostoto živali. Ob upoštevanju velike raznolikosti vrst s posebnimi potrebami je treba določiti posebne določbe. |
| --- | --- |

(10)

Pri ekološkem gojenju živali iz ribogojstva mora biti zagotovljeno, da so izpolnjene specifične potrebe živali glede na njihovo vrsto. V skladu s tem morajo gojitvene prakse, sistemi upravljanja in zaprti sistemi zagotoviti dobro počutje živali. Pripraviti je treba določbe o ustrezni gradnji kletk in mrežnih ograd na morju ter o sistemih gojenja na kopnem. Za čim večje zmanjšanje števila škodljivcev in parazitov ter zagotavljanje visoke ravni dobrega počutja in zdravja živali je treba določiti največjo gostoto živali. Ob upoštevanju velike raznolikosti vrst s posebnimi potrebami je treba določiti posebne določbe.

| (11) | Nedavni tehnični razvoj je prispeval k vedno večji uporabi zaprtih sistemov ponovnega kroženja vode za ribogojstvo, pri čemer so ti sistemi odvisni od zunanjih vnosov snovi in visoke porabe energije, kljub temu pa omogočajo zmanjševanje količine odpadkov in preprečevanje pobegov. Ob upoštevanju načela, da mora biti ekološka pridelava čim bolj prijazna naravi, je treba prepovedati uporabo teh sistemov za ekološko pridelavo, dokler ne bodo na voljo dodatna spoznanja. Omogočena bi morala biti izjemna uporaba teh sistemov, in sicer le za posebne pridelovalne razmere v drstiščih in vzgajališčih. |
| --- | --- |

(11)

Nedavni tehnični razvoj je prispeval k vedno večji uporabi zaprtih sistemov ponovnega kroženja vode za ribogojstvo, pri čemer so ti sistemi odvisni od zunanjih vnosov snovi in visoke porabe energije, kljub temu pa omogočajo zmanjševanje količine odpadkov in preprečevanje pobegov. Ob upoštevanju načela, da mora biti ekološka pridelava čim bolj prijazna naravi, je treba prepovedati uporabo teh sistemov za ekološko pridelavo, dokler ne bodo na voljo dodatna spoznanja. Omogočena bi morala biti izjemna uporaba teh sistemov, in sicer le za posebne pridelovalne razmere v drstiščih in vzgajališčih.

| (12) | Splošna načela ekološke pridelave iz členov 4 in 5 Uredbe (ES) št. 834/2007 temeljijo na ustreznem oblikovanju in upravljanju bioloških postopkov, osnovanih na ekoloških sistemih, pri katerih se uporabljajo naravni viri iz teh sistemov, s postopki, zlasti za ribogojstvo, ki so v skladu z načelom trajnostnega izkoriščanja ribolovnih virov. Prav tako zagotavljajo načela ohranjanja biotske raznovrstnosti naravnih vodnih ekosistemov v ribogojstvu. Ta načela drugače temeljijo na oceni tveganja ter po potrebi na uporabi previdnostnih in preventivnih ukrepov. V ta namen je treba pojasniti, da umetna indukcija s hormoni in njihovimi derivati pri razmnoževanju živali iz ribogojstva ni združljiva s konceptom ekološke pridelave in potrošnikovem pojmovanju ekoloških proizvodov iz ribogojstva, zato se take snovi ne smejo uporabljati pri ekološkem ribogojstvu. |
| --- | --- |

(12)

Splošna načela ekološke pridelave iz členov 4 in 5 Uredbe (ES) št. 834/2007 temeljijo na ustreznem oblikovanju in upravljanju bioloških postopkov, osnovanih na ekoloških sistemih, pri katerih se uporabljajo naravni viri iz teh sistemov, s postopki, zlasti za ribogojstvo, ki so v skladu z načelom trajnostnega izkoriščanja ribolovnih virov. Prav tako zagotavljajo načela ohranjanja biotske raznovrstnosti naravnih vodnih ekosistemov v ribogojstvu. Ta načela drugače temeljijo na oceni tveganja ter po potrebi na uporabi previdnostnih in preventivnih ukrepov. V ta namen je treba pojasniti, da umetna indukcija s hormoni in njihovimi derivati pri razmnoževanju živali iz ribogojstva ni združljiva s konceptom ekološke pridelave in potrošnikovem pojmovanju ekoloških proizvodov iz ribogojstva, zato se take snovi ne smejo uporabljati pri ekološkem ribogojstvu.

| (13) | Krma za živali iz ribogojstva mora izpolnjevati prehranske potrebe in zahtevo v zvezi z zdravstvenim varstvom živali, v skladu s katero se krma, ki izvira iz določene vrste, ne sme uporabljati za krmljenje istih vrst, kot določa Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 999/2001 z dne 22. maja 2001 o določitvi predpisov za preprečevanje, nadzor in izkoreninjenje nekaterih transmisivnih spongiformnih encefalopatij (13). Zato je treba sprejeti posebne določbe za mesojede in nemesojede živali iz ribogojstva. |
| --- | --- |

(13)

Krma za živali iz ribogojstva mora izpolnjevati prehranske potrebe in zahtevo v zvezi z zdravstvenim varstvom živali, v skladu s katero se krma, ki izvira iz določene vrste, ne sme uporabljati za krmljenje istih vrst, kot določa Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 999/2001 z dne 22. maja 2001 o določitvi predpisov za preprečevanje, nadzor in izkoreninjenje nekaterih transmisivnih spongiformnih encefalopatij (13). Zato je treba sprejeti posebne določbe za mesojede in nemesojede živali iz ribogojstva.

| (14) | Priporočljivo je, da surovine za krmljenje ekoloških mesojedih rib in rakov izvirajo iz trajnostnega izkoriščanja ribolovnih virov, kot je navedeno v členu 5(o) Uredbe št. 834/2007 ter opredeljeno v členu 3(e) Uredbe Sveta (ES) št. 2371/2002 z dne 20. decembra 2002 o ohranjevanju in trajnostnem izkoriščanju ribolovnih virov v okviru skupne ribiške politike (14), ali iz ekološke krme, ki izvira iz ekološkega ribogojstva. Ob upoštevanju zgodnje faze ekološkega ribogojstva in trajnostnih ribolovnih virov obstaja možnost pomanjkanja ekološke krme ali krme iz trajnostnih ribolovnih virov, zato je treba pripraviti določbe za uporabo neekološke krme v skladu z Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1774/2002 (15), ki določa zdravstvene predpise za snovi ribjega izvora, ki se lahko uporabljajo v ribogojstvu, in prepoveduje krmljenje gojenih rib z nekaterimi snovmi, pridobljenih iz gojenih rib iste vrste. |
| --- | --- |

(14)

Priporočljivo je, da surovine za krmljenje ekoloških mesojedih rib in rakov izvirajo iz trajnostnega izkoriščanja ribolovnih virov, kot je navedeno v členu 5(o) Uredbe št. 834/2007 ter opredeljeno v členu 3(e) Uredbe Sveta (ES) št. 2371/2002 z dne 20. decembra 2002 o ohranjevanju in trajnostnem izkoriščanju ribolovnih virov v okviru skupne ribiške politike (14), ali iz ekološke krme, ki izvira iz ekološkega ribogojstva. Ob upoštevanju zgodnje faze ekološkega ribogojstva in trajnostnih ribolovnih virov obstaja možnost pomanjkanja ekološke krme ali krme iz trajnostnih ribolovnih virov, zato je treba pripraviti določbe za uporabo neekološke krme v skladu z Uredbo Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1774/2002 (15), ki določa zdravstvene predpise za snovi ribjega izvora, ki se lahko uporabljajo v ribogojstvu, in prepoveduje krmljenje gojenih rib z nekaterimi snovmi, pridobljenih iz gojenih rib iste vrste.

| (15) | Za namen ekološkega gojenja živali iz ribogojstva in ekološke pridelave morskih alg je uporaba nekaterih neekoloških krmil, krmnih dodatkov in predelovalnih pripomočkov dovoljena pod natančno določenimi pogoji. Nove zadevne surovine je treba odobriti v skladu s členom 16(1) Uredbe (ES) št. 834/2007. Na podlagi priporočila začasne strokovne skupine (16) o krmi za ribe ter o čistilih v ekološkem ribogojstvu, v katerem je bilo ugotovljeno, da je treba snovi, ki so že navedene v prilogah V in VI k Uredbi (ES) št. 889/2008 in odobrene za ekološko živinorejo, dovoliti tudi za ekološko ribogojstvo ter da so nekatere snovi bistvene za posamezne vrste rib, vključiti v Prilogo VI k navedeni uredbi. |
| --- | --- |

(15)

Za namen ekološkega gojenja živali iz ribogojstva in ekološke pridelave morskih alg je uporaba nekaterih neekoloških krmil, krmnih dodatkov in predelovalnih pripomočkov dovoljena pod natančno določenimi pogoji. Nove zadevne surovine je treba odobriti v skladu s členom 16(1) Uredbe (ES) št. 834/2007. Na podlagi priporočila začasne strokovne skupine (16) o krmi za ribe ter o čistilih v ekološkem ribogojstvu, v katerem je bilo ugotovljeno, da je treba snovi, ki so že navedene v prilogah V in VI k Uredbi (ES) št. 889/2008 in odobrene za ekološko živinorejo, dovoliti tudi za ekološko ribogojstvo ter da so nekatere snovi bistvene za posamezne vrste rib, vključiti v Prilogo VI k navedeni uredbi.

| (16) | Gojenje školjk, ki se hranijo s precejanjem vode, lahko zaradi odstranjevanja hranilnih snovi koristno vpliva na kakovost obalne vode, pri čemer lahko njihova uporaba spodbuja tudi polikulturo. Določiti je treba posebna pravila za školjke ob upoštevanju, da dodatno hranjenje ni potrebno in da bi bil zaradi tega v skladu s tem vpliv na okolje morda manjši kot na drugih področjih ribogojstva. |
| --- | --- |

(16)

Gojenje školjk, ki se hranijo s precejanjem vode, lahko zaradi odstranjevanja hranilnih snovi koristno vpliva na kakovost obalne vode, pri čemer lahko njihova uporaba spodbuja tudi polikulturo. Določiti je treba posebna pravila za školjke ob upoštevanju, da dodatno hranjenje ni potrebno in da bi bil zaradi tega v skladu s tem vpliv na okolje morda manjši kot na drugih področjih ribogojstva.

| (17) | Skrb za zdravstveno varstvo živali mora temeljiti zlasti na preprečevanju bolezni. Ukrepi iz te uredbe v primeru veterinarskega zdravljenja ne smejo posegati v Direktivo Sveta 2006/88/ES z dne 24. oktobra 2006 o zahtevah za zdravstveno varstvo živali in proizvodov iz ribogojstva ter o preprečevanju in nadzoru nekaterih bolezni pri vodnih živalih (17). Nekatere snovi za čiščenje, preprečevanje obraščanja organizmov ter razkuževanje opreme in objektov za pridelavo je treba dovoliti pod določenimi pogoji. Ob prisotnosti živih živali je treba pri uporabi snovi za razkuževanje ravnati zelo previdno in zagotoviti, da uporaba teh snovi ni škodljiva. Te snovi je treba odobriti v skladu s členom 16(1) Uredbe (ES) št. 834/2007. Na podlagi priporočil začasne strokovne skupine je treba te snovi navesti v Prilogi. |
| --- | --- |

(17)

Skrb za zdravstveno varstvo živali mora temeljiti zlasti na preprečevanju bolezni. Ukrepi iz te uredbe v primeru veterinarskega zdravljenja ne smejo posegati v Direktivo Sveta 2006/88/ES z dne 24. oktobra 2006 o zahtevah za zdravstveno varstvo živali in proizvodov iz ribogojstva ter o preprečevanju in nadzoru nekaterih bolezni pri vodnih živalih (17). Nekatere snovi za čiščenje, preprečevanje obraščanja organizmov ter razkuževanje opreme in objektov za pridelavo je treba dovoliti pod določenimi pogoji. Ob prisotnosti živih živali je treba pri uporabi snovi za razkuževanje ravnati zelo previdno in zagotoviti, da uporaba teh snovi ni škodljiva. Te snovi je treba odobriti v skladu s členom 16(1) Uredbe (ES) št. 834/2007. Na podlagi priporočil začasne strokovne skupine je treba te snovi navesti v Prilogi.

| (18) | Določiti je treba posebna pravila za veterinarsko zdravljenje glede na razvrstitev različnih vrst zdravljenja in omejiti pogostost uporabe v primeru alopatskega zdravljenja. |
| --- | --- |

(18)

Določiti je treba posebna pravila za veterinarsko zdravljenje glede na razvrstitev različnih vrst zdravljenja in omejiti pogostost uporabe v primeru alopatskega zdravljenja.

| (19) | Potrebna je previdnost pri ravnanju z živimi ribami in med njihovim prevozom, tako da se izpolnijo fiziološke potrebe rib. |
| --- | --- |

(19)

Potrebna je previdnost pri ravnanju z živimi ribami in med njihovim prevozom, tako da se izpolnijo fiziološke potrebe rib.

| (20) | Za preusmeritev v postopek ekološke pridelave je potrebno določeno obdobje prilagajanja vseh sredstev. Glede na predhodne sisteme pridelave je treba določiti posebna obdobja preusmeritve. |
| --- | --- |

(20)

Za preusmeritev v postopek ekološke pridelave je potrebno določeno obdobje prilagajanja vseh sredstev. Glede na predhodne sisteme pridelave je treba določiti posebna obdobja preusmeritve.

| (21) | Videti je, da so v nekaterih prilogah k Uredbi (ES) št. 889/2007 napake. Treba je sprejeti ukrepe za popravo teh napak. |
| --- | --- |

(21)

Videti je, da so v nekaterih prilogah k Uredbi (ES) št. 889/2007 napake. Treba je sprejeti ukrepe za popravo teh napak.

| (22) | Določiti je treba določbe za posebne zahteve za nadzor, ki upoštevajo posebnosti ribogojstva. |
| --- | --- |

(22)

Določiti je treba določbe za posebne zahteve za nadzor, ki upoštevajo posebnosti ribogojstva.

| (23) | Da bi se kmetijska gospodarstva, ki se v skladu z nacionalnimi ali zasebnimi standardi že ukvarjajo z ekološko pridelavo, lažje preusmerila na nove predpise Skupnosti, je treba določiti nekatere prehodne ukrepe. |
| --- | --- |

(23)

Da bi se kmetijska gospodarstva, ki se v skladu z nacionalnimi ali zasebnimi standardi že ukvarjajo z ekološko pridelavo, lažje preusmerila na nove predpise Skupnosti, je treba določiti nekatere prehodne ukrepe.

| (24) | Ekološko ribogojstvo je v primerjavi z ekološkim kmetijstvom z dolgoletnimi izkušnjami na ravni kmetij razmeroma novo področje ekološke pridelave. Zaradi vse večjega zanimanja potrošnikov za ekološke proizvode iz ribogojstva se bo verjetno vse več ribogojnic preusmerilo v ekološko pridelavo. Tako se bo kmalu povečal obseg izkušenj in strokovnega znanja. Poleg tega se pričakuje, da se bo z načrtovanimi raziskavami pridobilo novo znanje, zlasti o zaprtih sistemih, potrebnih neekoloških sestavinah krme ali gostote staleža pri nekaterih vrstah. Novo znanje in tehnični razvoj, s katerima se bo izboljšalo ekološko ribogojstvo, je treba upoštevati v pravilih za pridelavo. Zato je treba sprejeti določbo, ki predvideva, da se sedanja zakonodaja pregleda in po potrebi spremeni. |
| --- | --- |

(24)

Ekološko ribogojstvo je v primerjavi z ekološkim kmetijstvom z dolgoletnimi izkušnjami na ravni kmetij razmeroma novo področje ekološke pridelave. Zaradi vse večjega zanimanja potrošnikov za ekološke proizvode iz ribogojstva se bo verjetno vse več ribogojnic preusmerilo v ekološko pridelavo. Tako se bo kmalu povečal obseg izkušenj in strokovnega znanja. Poleg tega se pričakuje, da se bo z načrtovanimi raziskavami pridobilo novo znanje, zlasti o zaprtih sistemih, potrebnih neekoloških sestavinah krme ali gostote staleža pri nekaterih vrstah. Novo znanje in tehnični razvoj, s katerima se bo izboljšalo ekološko ribogojstvo, je treba upoštevati v pravilih za pridelavo. Zato je treba sprejeti določbo, ki predvideva, da se sedanja zakonodaja pregleda in po potrebi spremeni.

| (25) | Zato je treba Uredbo (ES) št. 889/2008 ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(25)

Zato je treba Uredbo (ES) št. 889/2008 ustrezno spremeniti.

| (26) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem regulativnega odbora za ekološko pridelavo – |
| --- | --- |

(26)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem regulativnega odbora za ekološko pridelavo –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (ES) št. 889/2008 se spremeni:

| 1. | V členu 1 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:
  „2.   Ta uredba se ne uporablja za:






  (a) | živalske vrste, ki niso navedene v členu 7 ter |
| --- | --- | --- |

1.

V členu 1 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:

„2.   Ta uredba se ne uporablja za:

(a)

živalske vrste, ki niso navedene v členu 7 ter

| (b) | živali iz ribogojstva, ki niso navedene v členu 25a. |
| --- | --- |

(b)

živali iz ribogojstva, ki niso navedene v členu 25a.

Naslovi II, III in IV pa se smiselno uporabljajo za te proizvode, dokler se na podlagi Uredbe (ES) št. 834/2007 ne določijo podrobna pravila za pridelavo teh proizvodov.“

| 2. | Člen 2 se spremeni:






  (a) | Točka (f) se nadomesti z naslednjim:






  „(f) | ‚proizvodna enota‘ pomeni vse imetje, ki se uporablja za sektor pridelave, kot so prostori za pridelavo, zemljišča, pašniki, površine na prostem, zgradbe za živali, ribniki, zaprti sistemi za morske alge in živali iz ribogojstva, koncesije za obalo ali morsko dno, prostori za skladiščenje pridelkov, proizvodov rastlinskega izvora, proizvodov iz morskih alg, proizvodov živalskega izvora, surovin in kakršnih koli kmetijskih surovin, pomembnih za ta poseben sektor pridelave;“ |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Člen 2 se spremeni:

(a)

Točka (f) se nadomesti z naslednjim:

„(f)

‚proizvodna enota‘ pomeni vse imetje, ki se uporablja za sektor pridelave, kot so prostori za pridelavo, zemljišča, pašniki, površine na prostem, zgradbe za živali, ribniki, zaprti sistemi za morske alge in živali iz ribogojstva, koncesije za obalo ali morsko dno, prostori za skladiščenje pridelkov, proizvodov rastlinskega izvora, proizvodov iz morskih alg, proizvodov živalskega izvora, surovin in kakršnih koli kmetijskih surovin, pomembnih za ta poseben sektor pridelave;“

| (b) | za točko (i) se dodajo naslednje točke:






  „(j) | ‚objekt z zaprtim sistemom ponovnega kroženja za ribogojstvo‘ pomeni objekt, v katerem ribogojstvo poteka v zaprtem okolju na kopnem ali na plovilu in ki vključuje ponovno kroženje vode ter je odvisen od stalnega zunanjega vira energije, ki stabilizira okolje za živali iz ribogojstva; |
| --- | --- | --- |

(b)

za točko (i) se dodajo naslednje točke:

„(j)

‚objekt z zaprtim sistemom ponovnega kroženja za ribogojstvo‘ pomeni objekt, v katerem ribogojstvo poteka v zaprtem okolju na kopnem ali na plovilu in ki vključuje ponovno kroženje vode ter je odvisen od stalnega zunanjega vira energije, ki stabilizira okolje za živali iz ribogojstva;

| (k) | ‚energija iz obnovljivih virov‘ pomeni obnovljive nefosilne vire energije: veter, sončno energijo, geotermalno energijo, energijo valov, energijo plimovanja, hidroelektrarne, odlagališčni plin, plin iz naprav za čiščenje odplak in biopline; |
| --- | --- |

(k)

‚energija iz obnovljivih virov‘ pomeni obnovljive nefosilne vire energije: veter, sončno energijo, geotermalno energijo, energijo valov, energijo plimovanja, hidroelektrarne, odlagališčni plin, plin iz naprav za čiščenje odplak in biopline;

| (l) | ‚drstišče‘ pomeni prostor za vzrejo, valjenje in gojenje v zgodnjih življenjskih fazah živali iz ribogojstva, zlasti plavutonožcev in lupinarjev; |
| --- | --- |

(l)

‚drstišče‘ pomeni prostor za vzrejo, valjenje in gojenje v zgodnjih življenjskih fazah živali iz ribogojstva, zlasti plavutonožcev in lupinarjev;

| (m) | ‚vzgajališče‘ pomeni prostor, v katerem se uporablja vmesni sistem gojenja, in sicer med fazama drstenja in odraslosti. Faza vzgajanja se konča v prvi tretjini ciklusa gojenja, razen pri vrstah živali, za katere je značilna vrsta fizioloških, morfoloških in biokemičnih sprememb kot priprava na življenje v slani vodi (salmonidi); |
| --- | --- |

(m)

‚vzgajališče‘ pomeni prostor, v katerem se uporablja vmesni sistem gojenja, in sicer med fazama drstenja in odraslosti. Faza vzgajanja se konča v prvi tretjini ciklusa gojenja, razen pri vrstah živali, za katere je značilna vrsta fizioloških, morfoloških in biokemičnih sprememb kot priprava na življenje v slani vodi (salmonidi);

| (n) | ‚onesnaževanje‘ v okviru ribogojstva in pridelave morskih alg pomeni neposredno ali posredno vnašanje snovi ali energije v morsko okolje, kot je določeno v Direktivi Evropskega parlamenta in Sveta 2008/56/ES (18) in Direktivi 2000/60/ES (19), v vodah, za katere veljata ti direktivi; |
| --- | --- |

(n)

‚onesnaževanje‘ v okviru ribogojstva in pridelave morskih alg pomeni neposredno ali posredno vnašanje snovi ali energije v morsko okolje, kot je določeno v Direktivi Evropskega parlamenta in Sveta 2008/56/ES (18) in Direktivi 2000/60/ES (19), v vodah, za katere veljata ti direktivi;

| (o) | ‚polikultura‘ pri ribogojstvu in pridelavi morskih alg pomeni gojenje dveh ali več vrst navadno različnih prehranjevalnih ravni v isti kulturni enoti; |
| --- | --- |

(o)

‚polikultura‘ pri ribogojstvu in pridelavi morskih alg pomeni gojenje dveh ali več vrst navadno različnih prehranjevalnih ravni v isti kulturni enoti;

| (p) | ‚ciklus gojenja‘ v okviru ribogojstva in pridelave morskih alg pomeni življenjsko dobo živali iz ribogojstva ali morske alge od najzgodnejše življenjske faze do odlova; |
| --- | --- |

(p)

‚ciklus gojenja‘ v okviru ribogojstva in pridelave morskih alg pomeni življenjsko dobo živali iz ribogojstva ali morske alge od najzgodnejše življenjske faze do odlova;

| (q) | ‚lokalno gojene vrste‘ v okviru živali iz ribogojstva in pridelave morskih alg pomenijo tiste vrste, ki niso tuje ali lokalno neprisotne v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 708/2007 (20); vrste iz Priloge IV k Uredbi (ES) št. 708/2007 se lahko obravnavajo kot lokalno gojene vrste. |
| --- | --- |

(q)

‚lokalno gojene vrste‘ v okviru živali iz ribogojstva in pridelave morskih alg pomenijo tiste vrste, ki niso tuje ali lokalno neprisotne v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 708/2007 (20); vrste iz Priloge IV k Uredbi (ES) št. 708/2007 se lahko obravnavajo kot lokalno gojene vrste.

| (r) | ‚gostota staleža‘ v okviru ribogojstva pomeni živo težo živali na kubični meter vode kadar koli v fazi odraslosti, v primeru bokoplut in škampov pa teža na kvadratni meter površine. |
| --- | --- |

(r)

‚gostota staleža‘ v okviru ribogojstva pomeni živo težo živali na kubični meter vode kadar koli v fazi odraslosti, v primeru bokoplut in škampov pa teža na kvadratni meter površine.

| 3. | V naslovu II se vstavi naslednje poglavje 1a:

  „POGLAVJE 1a



  Pridelava morskih alg


  Člen 6a
  Področje uporabe
  V tem poglavju so določena podrobna proizvodna pravila za nabiranje in gojenje morskih alg. To poglavje se smiselno uporablja za proizvodnjo vseh mnogoceličnih morskih alg ali fitoplanktona in mikroalg, namenjenih za dodatno uporabo kot krma za živali iz ribogojstva.
  Člen 6b
  Ustreznost vodnega medija in načrt za trajnostno upravljanje
  1.   Dejavnosti se izvajajo na krajih, ki niso izpostavljeni nevarnosti kontaminacije s proizvodi ali snovmi, ki niso odobreni za ekološko pridelavo, ali onesnaževali, ki bi ogrozili ekološki status proizvodov.
  2.   Enote ekološke in neekološke pridelave se ustrezno ločijo. Taki ukrepi ločevanja temeljijo na naravnih razmerah, ločenih sistemih distribucije vode, razdaljah, plimovanju in lokaciji proizvodne enote ekološke pridelave (v smeri proti toku in v smeri toka). Države članice lahko določijo območja, za katera menijo, da niso ustrezna za ekološko ribogojstvo ali pridelavo morskih alg, ter predpišejo najmanjše razdalje pri ločevanju enot ekološke in neekološke pridelave.
  Kadar so določene najmanjše razdalje pri ločevanju, države članice te informacije predložijo izvajalcem, drugim državam članicam in Komisiji.
  3.   Za vse nove dejavnosti v zvezi z ekološko pridelavo in pridelavo več kot 20 ton proizvodov iz ribogojstva na leto se izvede okoljska presoja, ki ustreza proizvodni enoti, da se preverijo pogoji v proizvodni enoti in njenem neposrednem okolju ter možni vplivi njenega delovanja. Izvajalec predloži okoljsko presojo izvajalcu nadzora ali nadzornemu organu. Vsebina okoljske presoje temelji na Prilogi IV k Direktivi Sveta 85/337/EGS (21). Če je bila enota že obravnavana v enakovredni presoji, se dovoli njena uporaba za ta namen.
  4.   Izvajalec predloži načrt za trajnostno upravljanje za ribogojstvo in žetev morskih alg, ki ustreza proizvodni enoti.
  Načrt se posodablja vsako leto in podrobno opisuje vplive dejavnosti na okolje, spremljanje stanja okolja, ki ga je treba izvesti, ter vsebuje seznam ukrepov, ki jih je treba sprejeti za zmanjšanje negativnega vpliva na okoliška vodna in kopenska okolja, vključno z odvajanjem hranilnih snovi v okolje na ciklus gojenja ali na leto, če je to potrebno. V načrtu se evidentirata nadzor in popravilo tehnične opreme.
  5.   Izvajalci dejavnosti na področju ribogojstva in pridelave morskih alg po možnosti uporabljajo obnovljive vire energije in reciklirajo materiale ter v okviru načrta za trajnostno upravljanje pripravijo časovni razpored za zmanjšanje količine odpadkov, ki se izvaja ob začetku delovanja. Kjer je to mogoče, se uporaba odpadne toplote omeji na energijo iz obnovljivih virov.
  6.   Za pridelavo morskih alg se na začetku izvede enkratna ocena biomase.
  Člen 6c
  Trajnostna žetev prostorastočih morskih alg
  1.   V enoti ali prostorih se hranijo dokumentarne evidence, ki izvajalcu omogočajo, da ugotovi, ali so pridelovalci dobavili le prostorastoče morske alge, pridelane v skladu z Uredbo (ES) št. 834/2007, nadzornemu organu ali izvajalcu nadzora pa omogočajo, da to preveri.
  2.   Žetev se izvaja tako, da požete količine nimajo občutnega vpliva na stanje vodnega okolja. Za zagotovitev obnove morskih alg se sprejmejo ukrepi, kot so metoda žetve, najmanjše velikosti in starosti, razmnoževalni ciklusi ali velikost preostalih morskih alg.
  3.   Če so morske alge pridelane na deljenem ali skupnem območju pridelave, se zagotovi dokumentarna evidenca, da je skupna pridelana količina v skladu s to uredbo.
  4.   Ob upoštevanju člena 73b(2)(b) in (c) morajo te evidence vsebovati dokaz o trajnostnem upravljanju in odsotnosti dolgoročnega vpliva na območja pridelave.
  Člen 6d
  Gojenje morskih alg
  1.   Pri gojenju morskih alg na morju se uporabljajo samo hranilne snovi, ki obstajajo v naravni obliki v okolju, ki je po možnosti v bližini kot del polikulturnega sistema, ali pa izvirajo iz ekološkega gojenja živali iz ribogojstva.
  2.   V kopenskih objektih, v katerih se uporabljajo zunanji hranilni viri, so stopnje hranilnih snovi v odplaki iste ali nižje kot v pritoku, kar se lahko tudi preveri. Uporabljajo se lahko le hranilne snovi rastlinskega ali mineralnega izvora iz Priloge I.
  3.   Gostota kulture ali intenzivnost dejavnosti se evidentira ter ohranja neoporečnost vodnega okolja z zagotavljanjem, da se največja količina morskih alg, ki se lahko vzdržuje brez negativnih vplivov na okolje, ne preseže.
  4.   Vrvi in druga oprema, ki se uporabljajo za gojenje morskih alg, se ponovno uporabijo ali reciklirajo, kadar je to mogoče.
  Člen 6e
  Preprečevanje obraščanja ter čiščenje opreme in objektov za pridelavo
  1.   Organizmi, ki se biološko obraščajo, se odstranijo samo fizično ali ročno in se po potrebi vrnejo v morje, stran od gojilnic.
  2.   Čiščenje opreme in objektov se izvaja fizično ali mehansko. Če to ne zadostuje, se lahko uporabijo samo snovi iz oddelka 2 Priloge VII. |
| --- | --- |

3.

V naslovu II se vstavi naslednje poglavje 1a:

„POGLAVJE 1a

Pridelava morskih alg

Člen 6a

Področje uporabe

V tem poglavju so določena podrobna proizvodna pravila za nabiranje in gojenje morskih alg. To poglavje se smiselno uporablja za proizvodnjo vseh mnogoceličnih morskih alg ali fitoplanktona in mikroalg, namenjenih za dodatno uporabo kot krma za živali iz ribogojstva.

Člen 6b

Ustreznost vodnega medija in načrt za trajnostno upravljanje

1.   Dejavnosti se izvajajo na krajih, ki niso izpostavljeni nevarnosti kontaminacije s proizvodi ali snovmi, ki niso odobreni za ekološko pridelavo, ali onesnaževali, ki bi ogrozili ekološki status proizvodov.

2.   Enote ekološke in neekološke pridelave se ustrezno ločijo. Taki ukrepi ločevanja temeljijo na naravnih razmerah, ločenih sistemih distribucije vode, razdaljah, plimovanju in lokaciji proizvodne enote ekološke pridelave (v smeri proti toku in v smeri toka). Države članice lahko določijo območja, za katera menijo, da niso ustrezna za ekološko ribogojstvo ali pridelavo morskih alg, ter predpišejo najmanjše razdalje pri ločevanju enot ekološke in neekološke pridelave.

Kadar so določene najmanjše razdalje pri ločevanju, države članice te informacije predložijo izvajalcem, drugim državam članicam in Komisiji.

3.   Za vse nove dejavnosti v zvezi z ekološko pridelavo in pridelavo več kot 20 ton proizvodov iz ribogojstva na leto se izvede okoljska presoja, ki ustreza proizvodni enoti, da se preverijo pogoji v proizvodni enoti in njenem neposrednem okolju ter možni vplivi njenega delovanja. Izvajalec predloži okoljsko presojo izvajalcu nadzora ali nadzornemu organu. Vsebina okoljske presoje temelji na Prilogi IV k Direktivi Sveta 85/337/EGS (21). Če je bila enota že obravnavana v enakovredni presoji, se dovoli njena uporaba za ta namen.

4.   Izvajalec predloži načrt za trajnostno upravljanje za ribogojstvo in žetev morskih alg, ki ustreza proizvodni enoti.

Načrt se posodablja vsako leto in podrobno opisuje vplive dejavnosti na okolje, spremljanje stanja okolja, ki ga je treba izvesti, ter vsebuje seznam ukrepov, ki jih je treba sprejeti za zmanjšanje negativnega vpliva na okoliška vodna in kopenska okolja, vključno z odvajanjem hranilnih snovi v okolje na ciklus gojenja ali na leto, če je to potrebno. V načrtu se evidentirata nadzor in popravilo tehnične opreme.

5.   Izvajalci dejavnosti na področju ribogojstva in pridelave morskih alg po možnosti uporabljajo obnovljive vire energije in reciklirajo materiale ter v okviru načrta za trajnostno upravljanje pripravijo časovni razpored za zmanjšanje količine odpadkov, ki se izvaja ob začetku delovanja. Kjer je to mogoče, se uporaba odpadne toplote omeji na energijo iz obnovljivih virov.

6.   Za pridelavo morskih alg se na začetku izvede enkratna ocena biomase.

Člen 6c

Trajnostna žetev prostorastočih morskih alg

1.   V enoti ali prostorih se hranijo dokumentarne evidence, ki izvajalcu omogočajo, da ugotovi, ali so pridelovalci dobavili le prostorastoče morske alge, pridelane v skladu z Uredbo (ES) št. 834/2007, nadzornemu organu ali izvajalcu nadzora pa omogočajo, da to preveri.

2.   Žetev se izvaja tako, da požete količine nimajo občutnega vpliva na stanje vodnega okolja. Za zagotovitev obnove morskih alg se sprejmejo ukrepi, kot so metoda žetve, najmanjše velikosti in starosti, razmnoževalni ciklusi ali velikost preostalih morskih alg.

3.   Če so morske alge pridelane na deljenem ali skupnem območju pridelave, se zagotovi dokumentarna evidenca, da je skupna pridelana količina v skladu s to uredbo.

4.   Ob upoštevanju člena 73b(2)(b) in (c) morajo te evidence vsebovati dokaz o trajnostnem upravljanju in odsotnosti dolgoročnega vpliva na območja pridelave.

Člen 6d

Gojenje morskih alg

1.   Pri gojenju morskih alg na morju se uporabljajo samo hranilne snovi, ki obstajajo v naravni obliki v okolju, ki je po možnosti v bližini kot del polikulturnega sistema, ali pa izvirajo iz ekološkega gojenja živali iz ribogojstva.

2.   V kopenskih objektih, v katerih se uporabljajo zunanji hranilni viri, so stopnje hranilnih snovi v odplaki iste ali nižje kot v pritoku, kar se lahko tudi preveri. Uporabljajo se lahko le hranilne snovi rastlinskega ali mineralnega izvora iz Priloge I.

3.   Gostota kulture ali intenzivnost dejavnosti se evidentira ter ohranja neoporečnost vodnega okolja z zagotavljanjem, da se največja količina morskih alg, ki se lahko vzdržuje brez negativnih vplivov na okolje, ne preseže.

4.   Vrvi in druga oprema, ki se uporabljajo za gojenje morskih alg, se ponovno uporabijo ali reciklirajo, kadar je to mogoče.

Člen 6e

Preprečevanje obraščanja ter čiščenje opreme in objektov za pridelavo

1.   Organizmi, ki se biološko obraščajo, se odstranijo samo fizično ali ročno in se po potrebi vrnejo v morje, stran od gojilnic.

2.   Čiščenje opreme in objektov se izvaja fizično ali mehansko. Če to ne zadostuje, se lahko uporabijo samo snovi iz oddelka 2 Priloge VII.

| 4. | V členu 21 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:
  „2.   Do 20 % povprečne skupne količine krmil za živali lahko izvira s paše ali je pridobljenih s trajnih pašnikov oz. z zemljišč s trajnimi krmnimi rastlinami ali beljakovinskimi pridelki, posejanimi v okviru ekološkega upravljanja v prvem letu preusmeritve, če so te površine del domačega kmetijskega gospodarstva in v zadnjih petih letih niso bile del ekološke proizvodne enote navedenega kmetijskega gospodarstva. Če se uporabljajo krmila iz obdobja preusmeritve in krmila, pridobljena z zemljišč v prvem letu preusmeritve, skupni delež takšne krme ne sme presegati največjega možnega deleža iz odstavka 1.“ |
| --- | --- |

4.

V členu 21 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:

„2.   Do 20 % povprečne skupne količine krmil za živali lahko izvira s paše ali je pridobljenih s trajnih pašnikov oz. z zemljišč s trajnimi krmnimi rastlinami ali beljakovinskimi pridelki, posejanimi v okviru ekološkega upravljanja v prvem letu preusmeritve, če so te površine del domačega kmetijskega gospodarstva in v zadnjih petih letih niso bile del ekološke proizvodne enote navedenega kmetijskega gospodarstva. Če se uporabljajo krmila iz obdobja preusmeritve in krmila, pridobljena z zemljišč v prvem letu preusmeritve, skupni delež takšne krme ne sme presegati največjega možnega deleža iz odstavka 1.“

| 5. | V naslovu II se vstavi naslednje poglavje 2a:

  „POGLAVJE 2a



  Gojenje živali iz ribogojstva



  Oddelek 1



  Splošna pravila


  Člen 25a
  Področje uporabe
  To poglavje določa podrobna pravila za gojenje vrst rib, rakov, iglokožcev in školjk, ki jih zajema Priloga XIIIa.
  To poglavje se smiselno uporablja za zooplankton, nižje rake, kotačnike, črve in druge vodne živali, ki se uporabljajo za krmo.
  Člen 25b
  Ustreznost vodnega medija in načrt za trajnostno upravljanje
  1.   Za to poglavje se uporabljajo določbe člena 6b(1)–(5).
  2.   V načrtu za trajnostno upravljanje se evidentirajo obrambni in preprečevalni ukrepi proti plenilcem v skladu z Direktivo Sveta 92/43/EGS (22) in nacionalnimi predpisi.
  3.   Po potrebi se sosednji izvajalci pri pripravi načrtov za upravljanje medsebojno usklajujejo, kar se lahko tudi preveri.
  4.   Za gojenje živali iz ribogojstva v ribnikih, bazenih ali kanalih so gojilnice opremljene z naravnim filtrom, tj. z gojitvenimi ribniki, z biološkim ali mehanskim filtrom za zbiranje hranilnih snovi v odplaki ali pa se uporabljajo morske alge in/ali živali (školjke in alge), ki prispevajo k izboljšanju kakovosti odplake. Po potrebi se spremljanje odplake izvaja v rednih intervalih.
  Člen 25c
  Sočasno ekološko in neekološko gojenje živali iz ribogojstva
  1.   Pristojni organ lahko dovoli, da se v drstiščih in vzgajališčih na istem kmetijskem gospodarstvu izvaja ekološko in neekološko gojenje nedoraslih organizmov, če so med sabo jasno ločeni in so vzpostavljeni ločeni odtočni sistemi distribucije vode.
  2.   V primeru gojenja odraslih živali lahko pristojni organ dovoli, da so na istem kmetijskem gospodarstvu proizvodne enote za ekološko in neekološko gojenje, če se upošteva člen 6b(2) te uredbe in kadar gre za različne faze gojenja in različne faze ravnanja z živalmi iz ribogojstva.
  3.   Izvajalci vodijo dokumentarno evidenco o uporabi določb iz tega člena.

  Oddelek 2



  Izvor živali iz ribogojstva


  Člen 25d
  Izvor ekološko vzrejenih živali iz ribogojstva
  1.   Uporabljajo se lokalno gojene vrste, pri čemer je cilj gojenja, da se vrstam, ki so bolj prilagojene pogojem gojenja, zagotovi dobro zdravje in dobro izkoriščenost virov krme. Izvajalcu nadzora ali nadzornemu organu se predloži dokumentarna evidenca o izvoru vrst in ravnanju z njimi.
  2.   Izberejo se tiste vrste, katerih gojenje ne povzroča občutne škode staležu divjih organizmov.
  Člen 25e
  Izvor in upravljanje neekološko gojenih živali iz ribogojstva
  1.   Za namene gojenja ali izboljšanja genetskega staleža in kadar ekološko gojenih živali iz ribogojstva ni na voljo, se lahko na kmetijsko gospodarstvo pripeljejo prostoživeče ali neekološko gojene živali iz ribogojstva. Te živali se v okviru ekološkega upravljanja vzdržujejo vsaj tri mesece, preden se lahko uporabijo za gojenje.
  2.   Za namene nadaljnjega gojenja in kadar ekološko gojenih nedoraslih organizmov iz ribogojstva ni na voljo, se lahko na kmetijsko gospodarstvo pripeljejo neekološko gojeni nedorasli organizmi iz ribogojstva. Vsaj zadnji dve tretjini ciklusa gojenja morata potekati v okviru ekološkega upravljanja.
  3.   Najvišji delež neekološko gojenih nedoraslih organizmov iz ribogojstva, ki se pripeljejo na kmetijsko gospodarstvo, je: 80 % do 31. decembra 2011, 50 % do 31. decembra 2013 in 0 % do 31. decembra 2015.
  4.   Za namene nadaljnjega gojenja je zbiranje prostorastočih nedoraslih organizmov iz ribogojstva omejeno na naslednje posebne primere:






  (a) | naravno povečanje števila ličink rib ali rakov in nedoraslih organizmov pri polnjenju ribnikov, zaprtih sistemov ali ograjenih prostorov; |
| --- | --- | --- |

5.

V naslovu II se vstavi naslednje poglavje 2a:

„POGLAVJE 2a

Gojenje živali iz ribogojstva

Oddelek 1

Splošna pravila

Člen 25a

Področje uporabe

To poglavje določa podrobna pravila za gojenje vrst rib, rakov, iglokožcev in školjk, ki jih zajema Priloga XIIIa.

To poglavje se smiselno uporablja za zooplankton, nižje rake, kotačnike, črve in druge vodne živali, ki se uporabljajo za krmo.

Člen 25b

Ustreznost vodnega medija in načrt za trajnostno upravljanje

1.   Za to poglavje se uporabljajo določbe člena 6b(1)–(5).

2.   V načrtu za trajnostno upravljanje se evidentirajo obrambni in preprečevalni ukrepi proti plenilcem v skladu z Direktivo Sveta 92/43/EGS (22) in nacionalnimi predpisi.

3.   Po potrebi se sosednji izvajalci pri pripravi načrtov za upravljanje medsebojno usklajujejo, kar se lahko tudi preveri.

4.   Za gojenje živali iz ribogojstva v ribnikih, bazenih ali kanalih so gojilnice opremljene z naravnim filtrom, tj. z gojitvenimi ribniki, z biološkim ali mehanskim filtrom za zbiranje hranilnih snovi v odplaki ali pa se uporabljajo morske alge in/ali živali (školjke in alge), ki prispevajo k izboljšanju kakovosti odplake. Po potrebi se spremljanje odplake izvaja v rednih intervalih.

Člen 25c

Sočasno ekološko in neekološko gojenje živali iz ribogojstva

1.   Pristojni organ lahko dovoli, da se v drstiščih in vzgajališčih na istem kmetijskem gospodarstvu izvaja ekološko in neekološko gojenje nedoraslih organizmov, če so med sabo jasno ločeni in so vzpostavljeni ločeni odtočni sistemi distribucije vode.

2.   V primeru gojenja odraslih živali lahko pristojni organ dovoli, da so na istem kmetijskem gospodarstvu proizvodne enote za ekološko in neekološko gojenje, če se upošteva člen 6b(2) te uredbe in kadar gre za različne faze gojenja in različne faze ravnanja z živalmi iz ribogojstva.

3.   Izvajalci vodijo dokumentarno evidenco o uporabi določb iz tega člena.

Oddelek 2

Izvor živali iz ribogojstva

Člen 25d

Izvor ekološko vzrejenih živali iz ribogojstva

1.   Uporabljajo se lokalno gojene vrste, pri čemer je cilj gojenja, da se vrstam, ki so bolj prilagojene pogojem gojenja, zagotovi dobro zdravje in dobro izkoriščenost virov krme. Izvajalcu nadzora ali nadzornemu organu se predloži dokumentarna evidenca o izvoru vrst in ravnanju z njimi.

2.   Izberejo se tiste vrste, katerih gojenje ne povzroča občutne škode staležu divjih organizmov.

Člen 25e

Izvor in upravljanje neekološko gojenih živali iz ribogojstva

1.   Za namene gojenja ali izboljšanja genetskega staleža in kadar ekološko gojenih živali iz ribogojstva ni na voljo, se lahko na kmetijsko gospodarstvo pripeljejo prostoživeče ali neekološko gojene živali iz ribogojstva. Te živali se v okviru ekološkega upravljanja vzdržujejo vsaj tri mesece, preden se lahko uporabijo za gojenje.

2.   Za namene nadaljnjega gojenja in kadar ekološko gojenih nedoraslih organizmov iz ribogojstva ni na voljo, se lahko na kmetijsko gospodarstvo pripeljejo neekološko gojeni nedorasli organizmi iz ribogojstva. Vsaj zadnji dve tretjini ciklusa gojenja morata potekati v okviru ekološkega upravljanja.

3.   Najvišji delež neekološko gojenih nedoraslih organizmov iz ribogojstva, ki se pripeljejo na kmetijsko gospodarstvo, je: 80 % do 31. decembra 2011, 50 % do 31. decembra 2013 in 0 % do 31. decembra 2015.

4.   Za namene nadaljnjega gojenja je zbiranje prostorastočih nedoraslih organizmov iz ribogojstva omejeno na naslednje posebne primere:

(a)

naravno povečanje števila ličink rib ali rakov in nedoraslih organizmov pri polnjenju ribnikov, zaprtih sistemov ali ograjenih prostorov;

| (b) | mlade jegulje, pod pogojem, da je zagotovljen odobren načrt v zvezi z lokacijo in da vprašanje umetnega razmnoževanja ostaja nerešeno. |
| --- | --- |

(b)

mlade jegulje, pod pogojem, da je zagotovljen odobren načrt v zvezi z lokacijo in da vprašanje umetnega razmnoževanja ostaja nerešeno.

Oddelek 3

Gojitvene prakse v ribogojstvu

Člen 25f

Splošna pravila za gojenje v ribogojstvu

1.   Gojitveno okolje živali iz ribogojstva je urejeno na način, ki v skladu s posebnimi potrebami živalim iz ribogojstva glede na njihovo vrsto omogoča, da:

| (a) | imajo dovolj prostora za dobro počutje; |
| --- | --- |

(a)

imajo dovolj prostora za dobro počutje;

| (b) | živijo v vodi dobre kakovosti in z ustreznimi ravnmi kisika ter |
| --- | --- |

(b)

živijo v vodi dobre kakovosti in z ustreznimi ravnmi kisika ter

| (c) | živijo pri temperaturi in svetlobi v skladu z zahtevami vrste in ob upoštevanju geografske lokacije; |
| --- | --- |

(c)

živijo pri temperaturi in svetlobi v skladu z zahtevami vrste in ob upoštevanju geografske lokacije;

| (d) | v primeru sladkovodnih rib je dno čim bolj podobno naravnim pogojem; |
| --- | --- |

(d)

v primeru sladkovodnih rib je dno čim bolj podobno naravnim pogojem;

| (e) | v primeru krapov je dno naravna zemlja. |
| --- | --- |

(e)

v primeru krapov je dno naravna zemlja.

2.   Gostota živali je določena v Prilogi XIIIa, in sicer za vsako vrsto ali skupino vrst. Pri preučevanju vplivov gostote živali na dobro počutje gojenih rib se spremlja stanje rib (kot so: poškodbe plavuti in druge poškodbe, stopnja rasti, vedenje ter splošno zdravje) in kakovost vode.

3.   Z obliko in konstrukcijo zaprtih vodnih sistemov se zagotavljajo pretok vode in fiziokemični parametri, ki varujejo zdravje in dobro počutje živali ter omogočajo zadostitev njihovih vedenjskih potreb.

4.   Oblika, lokacija in upravljanje zaprtih sistemov zmanjšujejo nevarnost pobega živali.

5.   V primeru pobega rib ali rakov je treba sprejeti ustrezne ukrepe za zmanjšanje vpliva na lokalni ekosistem, vključno s ponovnim ulovom, kadar je to ustrezno. Vodi se dokumentarna evidenca.

Člen 25g

Posebna pravila za zaprte vodne sisteme

1.   Objekti z zaprtim sistemom ponovnega kroženja za gojenje živali iz ribogojstva so prepovedani, razen drstišč in vzgajališč ali za gojenje vrst, ki se uporabljajo kot ekološko gojeni organizmi za krmo.

2.   Enote gojenja na kopnem morajo izpolnjevati naslednje pogoje:

| (a) | za pretočne sisteme je mogoče spremljati in nadzirati pretok ter kakovost vode, ki priteka in odteka; |
| --- | --- |

(a)

za pretočne sisteme je mogoče spremljati in nadzirati pretok ter kakovost vode, ki priteka in odteka;

| (b) | vsaj pet odstotkov območja gojenja (med kopnim in vodo) je pokritih z naravno vegetacijo. |
| --- | --- |

(b)

vsaj pet odstotkov območja gojenja (med kopnim in vodo) je pokritih z naravno vegetacijo.

3.   Zaprti sistemi na morju:

| (a) | se morajo nahajati na območju, na katerem so pretok vode, globina in hitrost izmenjave vode v vodnem telesu primerni za zmanjšanje vpliva na morsko dno in obdajajoče vodno telo; |
| --- | --- |

(a)

se morajo nahajati na območju, na katerem so pretok vode, globina in hitrost izmenjave vode v vodnem telesu primerni za zmanjšanje vpliva na morsko dno in obdajajoče vodno telo;

| (b) | morajo imeti kletke primerne oblike, konstrukcije in sistem vzdrževanja, ob upoštevanju njihove izpostavljenosti okolju delovanja. |
| --- | --- |

(b)

morajo imeti kletke primerne oblike, konstrukcije in sistem vzdrževanja, ob upoštevanju njihove izpostavljenosti okolju delovanja.

4.   Umetno segrevanje ali hlajenje vode je dovoljeno samo v drstiščih in vzgajališčih. Voda iz naravnih vrtin se lahko uporablja za segrevanje ali hlajenje vode v vseh fazah gojenja.

Člen 25h

Upravljanje živali iz ribogojstva

1.   Ravnanje z živalmi iz ribogojstva se čim bolj omeji ter se z veliko previdnostjo izvaja z ustrezno opremo in na podlagi protokolov, ki se uporabljajo za preprečevanje stresa in fizičnih poškodb, povezanih s postopki ravnanja. S plemenskimi jatami se ravna tako, da se čim bolj omejijo fizične poškodbe in stres, ter v anesteziji, kadar je to potrebno. Dejavnosti v zvezi z razvrščanjem je čim manj in toliko, kot se zahteva, da se zagotovi dobro počutje rib.

2.   Pri uporabi umetne svetlobe veljajo naslednje omejitve:

| (a) | podaljšanje naravne dolžine dneva z uporabo umetne svetlobe ne sme presegati največje dolžine, ki upošteva etološke potrebe, geografske pogoje in splošno zdravje gojenih živali, pri čemer ta največja dolžina ne presega 16 ur na dan, razen za namene razmnoževanja; |
| --- | --- |

(a)

podaljšanje naravne dolžine dneva z uporabo umetne svetlobe ne sme presegati največje dolžine, ki upošteva etološke potrebe, geografske pogoje in splošno zdravje gojenih živali, pri čemer ta največja dolžina ne presega 16 ur na dan, razen za namene razmnoževanja;

| (b) | nenadne spremembe intenzivnosti svetlobe pri prehodu se preprečijo z uporabo zasenčenih luči ali osvetlitvijo ozadja. |
| --- | --- |

(b)

nenadne spremembe intenzivnosti svetlobe pri prehodu se preprečijo z uporabo zasenčenih luči ali osvetlitvijo ozadja.

3.   Prezračevanje je dovoljeno za zagotovitev dobrega počutja in zdravja živali, pod pogojem, da mehanske prezračevalnike po možnosti poganjajo obnovljivi viri energije.

Vse vrste uporabe se zapišejo v evidenco o ribogojstvu.

4.   Uporaba kisika je dovoljena le za uporabe, ki so povezane z zahtevami glede zdravstvenega varstva živali ter kritičnimi obdobji gojenja ali prevoza, in sicer v naslednjih primerih:

| (a) | v izjemnih primerih povišanja temperature, zmanjšanja atmosferskega tlaka ali naključnega onesnaževanja; |
| --- | --- |

(a)

v izjemnih primerih povišanja temperature, zmanjšanja atmosferskega tlaka ali naključnega onesnaževanja;

| (b) | pri občasnih postopkih upravljanja staleža, kot sta vzorčenje in razvrščanje; |
| --- | --- |

(b)

pri občasnih postopkih upravljanja staleža, kot sta vzorčenje in razvrščanje;

| (c) | za zagotavljanje preživetja gojenega staleža. |
| --- | --- |

(c)

za zagotavljanje preživetja gojenega staleža.

Vodi se dokumentarna evidenca.

5.   Tehnike usmrtitve so takšne, da zagotovijo takojšnjo nezavest rib in njihovo neobčutljivost za bolečine. Pri določanju najboljših metod usmrtitve se upoštevajo razlike v gojenih vrstah, njihovih velikostih in območjih gojenja.

Oddelek 4

Gojenje

Člen 25i

Prepoved hormonov

Uporaba hormonov in njihovih derivatov je prepovedana.

Oddelek 5

Krma za ribe, rake in iglokožce

Člen 25j

Splošna pravila za krmo

Ureditve krmljenja se vzpostavijo ob upoštevanju naslednjih prednostnih nalog:

| (a) | zdravstveno varstvo živali; |
| --- | --- |

(a)

zdravstveno varstvo živali;

| (b) | visoka kakovost proizvodov, vključno s hranilno sestavo, ki zagotavlja visoko kakovost končnih užitnih proizvodov; |
| --- | --- |

(b)

visoka kakovost proizvodov, vključno s hranilno sestavo, ki zagotavlja visoko kakovost končnih užitnih proizvodov;

| (c) | majhen vpliv na okolje. |
| --- | --- |

(c)

majhen vpliv na okolje.

Člen 25k

Posebna pravila o krmi za mesojede živali iz ribogojstva

1.   Krma za mesojede živali iz ribogojstva se pridobiva iz naslednjih virov:

| (a) | ekološki krmni proizvodi z izvorom iz ribogojstva; |
| --- | --- |

(a)

ekološki krmni proizvodi z izvorom iz ribogojstva;

| (b) | ribja moka in ribje olje iz ostankov iz ekološkega ribogojstva; |
| --- | --- |

(b)

ribja moka in ribje olje iz ostankov iz ekološkega ribogojstva;

| (c) | ribja moka in ribje olje ter sestavine ribjega izvora iz ostankov rib, ki so bile v trajnostnem ribolovu že ujete za prehrano ljudi; |
| --- | --- |

(c)

ribja moka in ribje olje ter sestavine ribjega izvora iz ostankov rib, ki so bile v trajnostnem ribolovu že ujete za prehrano ljudi;

| (d) | ekološka posamična krmila rastlinskega in živalskega izvora iz Priloge V ter upoštevanje omejitev iz te priloge. |
| --- | --- |

(d)

ekološka posamična krmila rastlinskega in živalskega izvora iz Priloge V ter upoštevanje omejitev iz te priloge.

2.   Če krma iz odstavka 1 ni na voljo, se lahko ribja moka in ribje olje iz ostankov iz neekološkega ribogojstva ali ostankov rib, ujetih za prehrano ljudi, uporabljata za prehodno obdobje do 31. decembra 2014. Ta posamična krmila ne presegajo 30 % dnevnega obroka.

3.   Krmni obrok lahko vsebuje največ 60 % proizvodov iz ekološko pridelanih rastlin.

4.   Astaksantin, ki izvira iz organskih virov, kot je lupina rakov, se lahko uporablja v krmnih obrokih za losose in postrvi v mejah njihovih fizioloških potreb. Če organski viri niso na voljo, se lahko uporabijo naravni viri astaksantina (kot so kvasovke Phaffia).

Člen 25l

Posebna pravila o krmi za nekatere živali iz ribogojstva

1.   Živali iz ribogojstva iz oddelkov 6, 7 in 9 Priloge XIIIa se krmijo s krmo, ki je na voljo v naravni obliki v ribnikih in jezerih.

2.   Kadar naravni viri krme niso na voljo v zadostnih količinah, kot so navedene v odstavku 1, se lahko uporablja ekološka krma rastlinskega izvora, po možnosti gojena v gojilnici sami, ali morske alge. Izvajalci vodijo evidenco o nujni uporabi dodatne krme.

3.   Pri dopolnitvi naravne krme v skladu z odstavkom 2 lahko krmni obrok za vrste iz oddelka 7 in vitke some (Pangasius sp.) iz oddelka 9 vsebuje največ 10 % ribje moke ali ribjega olja iz trajnostnega ribolova.

Člen 25m

Proizvodi in snovi iz člena 15(1)(d)(iii) Uredbe (ES) št. 834/2007

1.   V ekološkem ribogojstvu se lahko uporabljajo samo krmila živalskega in mineralnega izvora iz Priloge V.

2.   Krmni dodatki, nekateri proizvodi, ki se uporabljajo v prehrani živali, in predelovalni pripomočki se lahko uporabljajo le, če so navedeni v Prilogi VI ter izpolnjujejo omejitve iz te priloge.

Oddelek 6

Posebna pravila za mehkužce

Člen 25n

Gojitveno območje

1.   Gojenje školjk lahko poteka v istem vodnem območju, v katerem se gojijo ekološki plavutonožci in morske alge v polikulturnem sistemu, ki ga je treba dokumentirati v načrtu za trajnostno upravljanje. Školjke lahko v polikulturi rastejo tudi skupaj s polži, kot so breženke.

2.   Ekološko gojenje školjk poteka v območjih, ki so označena s stebri, plovci ali drugimi jasnimi označevalci ter omejena z mrežastimi vrečami, kletkami ali drugimi umetnimi sredstvi.

3.   Z ekološkimi gojilnicami lupinarjev se zmanjša tveganje pri vrstah, ki jih je treba ohranjati. Če se uporabljajo mreže za zaščito pred plenilci, morajo biti oblikovane tako, da ne poškodujejo ptic, ki se potapljajo.

Člen 25o

Izvor jajčec

1.   Če ni velike škode za okolje in če lokalna zakonodaja to dovoljuje, se jajčeca školjk, ki nastanejo zunaj gojitvene enote, lahko uporabijo, če izvirajo iz:

| (a) | gojilnic, v katerih jajčeca verjetno ne bodo preživela zimskih razmer ali je teh preveč; ali |
| --- | --- |

(a)

gojilnic, v katerih jajčeca verjetno ne bodo preživela zimskih razmer ali je teh preveč; ali

| (b) | naravne gojilnice jajčec lupinarjev v območju nabiranja. |
| --- | --- |

(b)

naravne gojilnice jajčec lupinarjev v območju nabiranja.

Voditi je treba evidence o tem, na kakšen način, kje in kdaj so bila prostorastoča jajčeca nabrana, da se omogoči sledljivost jajčec do območja nabiranja.

Jajčeca školjk, ki nastanejo v neekološkem drstišču, pa se v ekoloških proizvodnih enotah lahko uporabijo v naslednjih največjih možnih deležih: 80 % do 31. decembra 2011, 50 % do 31. decembra 2013 in 0 % do 31. decembra 2015.

2.   Pri japonskih ostrigah, Crassostrea gigas, ima prednost stalež, ki se vzgaja selektivno, da se omeji drstenje v divjini.

Člen 25p

Upravljanje

1.   Pri gojenju se uporablja gostota živali, ki ne presega gostote, ki se uporablja za neekološko gojene lupinarje v zadevnem območju. Prilagoditve glede sortiranja, redčenja in gostote se opravijo ob upoštevanju biomase ter za zagotovitev dobrega počutja živali in visoke kakovosti proizvodov.

2.   Organizmi, ki se biološko obraščajo, se odstranijo mehansko ali ročno in se vrnejo v morje stran od gojilnic lupinarjev, če je to primerno. Lupinarji se med ciklusom gojenja enkrat obdelajo z raztopino apna, s čimer se nadzirajo organizmi, ki se obraščajo in so med sabo konkurenčni.

Člen 25q

Pravila za gojenje

1.   Gojenje klapavic na vrveh in druge metode iz oddelka 8 Priloge XIIIa se lahko izvajajo v okviru ekološkega gojenja.

2.   Pridneno gojenje mehkužcev je dovoljeno le, kadar ni bistvenega vpliva na okolje v območju nabiranja in gojenja. Dokaz o minimalnem vplivu na okolje se podpre z raziskavo in poročilom o območju izkoriščanja, ki ju mora izvajalcu nadzora ali nadzornemu organu predložiti izvajalec. Poročilo se k načrtu za trajnostno upravljanje doda kot ločeno poglavje.

Člen 25r

Posebna pravila za gojenje ostrig

Dovoljeno je gojenje v vrečah na opornih stebrih. Navedene ali druge strukture za gojenje ostrig je treba postaviti tako, da ne ovirajo dostopa do obrežja. Stalež se previdno namesti v gojilnico glede na plimovanje, tako da je gojenje čim bolj učinkovito. Gojenje mora izpolnjevati pogoje iz oddelka 8 Poglavja XIIIa.

Oddelek 7

Preprečevanje bolezni in veterinarsko zdravljenje

Člen 25s

Splošna pravila o preprečevanju bolezni

1.   Načrt za upravljanje zdravstvenega varstva živali v skladu s členom 9 Direktive 2006/88/ES podrobneje določa prakse za biološko varnost in preprečevanje bolezni, vključno s pisnim sporazumom za zdravstveno posvetovanje, ki ustreza proizvodni enoti, s kvalificiranimi službami za zdravje živali iz ribogojstva, ki obiščejo gojišče najmanj enkrat letno in najmanj enkrat na dve leti v primeru lupinarjev.

2.   Podporni sistemi, oprema in pripomočki morajo biti primerno očiščeni in razkuženi. Uporabijo se lahko le proizvodi iz oddelkov 2.1 in 2.2 Priloge VII.

3.   Glede prekinitve gojenja:

| (a) | pristojni organ odloči, ali je prekinitev gojenja potrebna, in določi ustrezno trajanje prekinitve gojenja, ki se izvede in dokumentira po vsakem ciklusu gojenja v zaprtih sistemih odprtih voda na morju. Prekinitev gojenja se priporoča tudi za druge metode gojenja, pri katerih se uporabljajo bazeni, ribniki in kletke; |
| --- | --- |

(a)

pristojni organ odloči, ali je prekinitev gojenja potrebna, in določi ustrezno trajanje prekinitve gojenja, ki se izvede in dokumentira po vsakem ciklusu gojenja v zaprtih sistemih odprtih voda na morju. Prekinitev gojenja se priporoča tudi za druge metode gojenja, pri katerih se uporabljajo bazeni, ribniki in kletke;

| (b) | ni obvezna za gojenje školjk; |
| --- | --- |

(b)

ni obvezna za gojenje školjk;

| (c) | v času prekinitve gojenja je potrebno kletko ali drugo obliko za gojenje živali iz ribogojstva izprazniti in razkužiti ter pustiti prazno do naslednje uporabe. |
| --- | --- |

(c)

v času prekinitve gojenja je potrebno kletko ali drugo obliko za gojenje živali iz ribogojstva izprazniti in razkužiti ter pustiti prazno do naslednje uporabe.

4.   Po potrebi se nezaužita krma za ribe, iztrebki in mrtve živali takoj odstranijo zaradi preprečevanja tveganja za veliko okoljsko škodo v zvezi s kakovostjo vode, zmanjševanjem tveganja za bolezni in preprečevanjem privabljanja žuželk ali glodavcev.

5.   Ultravijolična svetloba in ozon se lahko uporabljata samo v drstiščih in vzgajališčih.

6.   Pri biološkem obvladovanju ektoparazitov imajo prednost ribe čistilke.

Člen 25t

Veterinarsko zdravljenje

1.   Kadar se kljub preventivnim ukrepom za zagotovitev zdravja živali v skladu s členom 15(1)(f)(i) Uredbe 834/2007 pojavijo zdravstvene težave, se veterinarsko zdravljenje izvaja po naslednjem vrstnem redu:

| (a) | snovi rastlinskega, živalskega ali mineralnega izvora v homeopatski razredčini; |
| --- | --- |

(a)

snovi rastlinskega, živalskega ali mineralnega izvora v homeopatski razredčini;

| (b) | rastline in njihovi izvlečki, ki nimajo anestetičnih učinkov; |
| --- | --- |

(b)

rastline in njihovi izvlečki, ki nimajo anestetičnih učinkov;

| (c) | snovi, kot so: elementi v sledovih, kovine, naravni imunostimulanti ali dovoljeni probiotiki. |
| --- | --- |

(c)

snovi, kot so: elementi v sledovih, kovine, naravni imunostimulanti ali dovoljeni probiotiki.

2.   Alopatsko zdravljenje je omejeno na dva cikla zdravljenja letno z izjemo cepljenj in obveznih programov za zatiranje bolezni. Vendar pa v primeru, če ciklus gojenja traja manj kot leto, velja omejitev na eno alopatsko zdravljenje. Če se te omejitve alopatskega zdravljenja presežejo, se zadevne živali iz ribogojstva ne smejo prodajati kot ekološki proizvodi.

3.   Zdravljenje zaradi zajedavcev, ki ne vključuje obveznih nadzornih programov, ki jih izvajajo države članice, je omejeno na dvakrat letno ali enkrat letno, če traja ciklus gojenja manj kot 18 mesecev.

4.   Karenca za alopatsko veterinarsko zdravljenje in zdravljenje zaradi zajedavcev v skladu z odstavkom 3, vključno z zdravljenjem iz obveznih programov za nadzor in izkoreninjenje bolezni, traja dvakrat dlje od zakonitega obdobja karence iz člena 11 Direktive 2001/82/ES ali 48 ur, če to obdobje ni določeno.

5.   Kadar koli se uporabljajo veterinarska zdravila, je treba tako uporabo prijaviti izvajalcu nadzora ali nadzornemu organu, preden se živali tržijo kot ekološke. Stalež, ki se zdravi, mora biti jasno prepoznaven.

| 6. | V poglavju 3 naslova II se za členom 29 vstavi naslednji člen 29a:
  „Člen 29a
  Posebne določbe za morske alge
  1.   Če so končni proizvod sveže morske alge, se za izpiranje sveže nabranih morskih alg uporablja morska voda.
  Če so končni proizvod dehidrirane morske alge, se za njihovo izpiranje lahko uporablja tudi pitna voda. Sol se lahko uporabi za preprečitev vlažnosti.
  2.   Uporaba neposrednega ognja, ki je v neposrednem stiku z morskimi algami, je pri sušenju prepovedana. Če se pri procesu sušenja uporabljajo vrvi ali druga oprema, se zanje ne smejo uporabiti sredstva proti obraščanju ter snovi za čiščenje ali razkuževanje, razen če je proizvod za tako uporabo naveden v Prilogi VII.“ |
| --- | --- |

6.

V poglavju 3 naslova II se za členom 29 vstavi naslednji člen 29a:

„Člen 29a

Posebne določbe za morske alge

1.   Če so končni proizvod sveže morske alge, se za izpiranje sveže nabranih morskih alg uporablja morska voda.

Če so končni proizvod dehidrirane morske alge, se za njihovo izpiranje lahko uporablja tudi pitna voda. Sol se lahko uporabi za preprečitev vlažnosti.

2.   Uporaba neposrednega ognja, ki je v neposrednem stiku z morskimi algami, je pri sušenju prepovedana. Če se pri procesu sušenja uporabljajo vrvi ali druga oprema, se zanje ne smejo uporabiti sredstva proti obraščanju ter snovi za čiščenje ali razkuževanje, razen če je proizvod za tako uporabo naveden v Prilogi VII.“

| 7. | V poglavju 4 naslova II se vstavi naslednji člen 32a:
  „Člen 32a
  Prevoz živih rib
  1.   Prevoz živih rib se lahko opravi v ustreznih posodah s čisto vodo, ki izpolnjujejo fiziološke potrebe rib glede temperature in raztopljenega kisika.
  2.   Pred prevozom ekološko gojenih rib in ribjih proizvodov je treba posode temeljito očistiti, razkužiti in izprati.
  3.   Sprejeti je treba previdnostne ukrepe za zmanjšanje stresa. Med prevozom gostota ne sme doseči stopnje, ki škoduje vrstam.
  4.   Dokazila se shranijo za namene odstavkov 1–3.“ |
| --- | --- |

7.

V poglavju 4 naslova II se vstavi naslednji člen 32a:

„Člen 32a

Prevoz živih rib

1.   Prevoz živih rib se lahko opravi v ustreznih posodah s čisto vodo, ki izpolnjujejo fiziološke potrebe rib glede temperature in raztopljenega kisika.

2.   Pred prevozom ekološko gojenih rib in ribjih proizvodov je treba posode temeljito očistiti, razkužiti in izprati.

3.   Sprejeti je treba previdnostne ukrepe za zmanjšanje stresa. Med prevozom gostota ne sme doseči stopnje, ki škoduje vrstam.

4.   Dokazila se shranijo za namene odstavkov 1–3.“

| 8. | V členu 35 se odstavka 2 in 3 nadomestita z naslednjim:
  „2.   V enotah za ekološko pridelavo rastlin, morskih alg, vzrejo živali in ribogojstvo je prepovedano skladiščenje kmetijskih surovin, razen tistih, ki so dovoljene s to uredbo.
  3.   Na kmetijskih gospodarstvih je dovoljeno shranjevanje alopatskih veterinarskih zdravil in antibiotikov, če jih je predpisal veterinar za zdravljenje iz člena 14(1)(e)(ii) ali člena 15(1)(f)(ii) Uredbe (ES) št. 834/2007, če se shranjujejo na nadzorovanem mestu in če se vpišejo v evidence rejnih živali iz člena 76 te uredbe ali, če je ustrezno, v evidence o ribogojstvu iz člena 79b te uredbe.“ |
| --- | --- |

8.

V členu 35 se odstavka 2 in 3 nadomestita z naslednjim:

„2.   V enotah za ekološko pridelavo rastlin, morskih alg, vzrejo živali in ribogojstvo je prepovedano skladiščenje kmetijskih surovin, razen tistih, ki so dovoljene s to uredbo.

3.   Na kmetijskih gospodarstvih je dovoljeno shranjevanje alopatskih veterinarskih zdravil in antibiotikov, če jih je predpisal veterinar za zdravljenje iz člena 14(1)(e)(ii) ali člena 15(1)(f)(ii) Uredbe (ES) št. 834/2007, če se shranjujejo na nadzorovanem mestu in če se vpišejo v evidence rejnih živali iz člena 76 te uredbe ali, če je ustrezno, v evidence o ribogojstvu iz člena 79b te uredbe.“

| 9. | V poglavju 5 naslova II se vstavi naslednji člen 36a:
  „Člen 36a
  Morske alge
  1.   Obdobje preusmeritve za nabiranje morskih alg traja šest mesecev.
  2.   Obdobje preusmeritve za enoto gojenja morskih alg traja dlje kot šest mesecev ali en celoten ciklus gojenja.“ |
| --- | --- |

9.

V poglavju 5 naslova II se vstavi naslednji člen 36a:

„Člen 36a

Morske alge

1.   Obdobje preusmeritve za nabiranje morskih alg traja šest mesecev.

2.   Obdobje preusmeritve za enoto gojenja morskih alg traja dlje kot šest mesecev ali en celoten ciklus gojenja.“

| 10. | V poglavju 5 naslova II se za členom 38 vstavi naslednji člen 38a:
  „Člen 38a
  Gojenje živali iz ribogojstva
  1.   Za naslednje vrste obratov v ribogojstvu veljajo naslednja obdobja preusmeritve za proizvodne enote ribogojstva, vključno z obstoječimi živali iz ribogojstva:






  (a) | 24 mesecev za obrate, ki jih ni mogoče izsušiti, očistiti in razkužiti; |
| --- | --- | --- |

10.

V poglavju 5 naslova II se za členom 38 vstavi naslednji člen 38a:

„Člen 38a

Gojenje živali iz ribogojstva

1.   Za naslednje vrste obratov v ribogojstvu veljajo naslednja obdobja preusmeritve za proizvodne enote ribogojstva, vključno z obstoječimi živali iz ribogojstva:

(a)

24 mesecev za obrate, ki jih ni mogoče izsušiti, očistiti in razkužiti;

| (b) | 12 mesecev za obrate, ki so se izsušili ali so prekinili gojenje; |
| --- | --- |

(b)

12 mesecev za obrate, ki so se izsušili ali so prekinili gojenje;

| (c) | šest mesecev za obrate, ki so se izsušili, očistili in razkužili; |
| --- | --- |

(c)

šest mesecev za obrate, ki so se izsušili, očistili in razkužili;

| (d) | tri mesece za obrate v odprtih vodah, vključno z gojilnicami školjk. |
| --- | --- |

(d)

tri mesece za obrate v odprtih vodah, vključno z gojilnicami školjk.

2.   Pristojni organ se lahko odloči, da kot del obdobja preusmeritve retroaktivno prizna katero koli predhodno dokumentirano obdobje, v katerem objekti niso bili obdelani s proizvodi, ki niso dovoljeni pri ekološki pridelavi, ali izpostavljeni tem proizvodom.“

| 11. | Naslov člena 43 se nadomesti z naslednjim:

  „Uporaba neekološke krme rastlinskega in kmetijskega izvora za rejne živali“; |
| --- | --- |

11.

Naslov člena 43 se nadomesti z naslednjim:

„Uporaba neekološke krme rastlinskega in kmetijskega izvora za rejne živali“;

| 12. | Odstavek 1 člena 59 se nadomesti z naslednjim:
  „To poglavje se ne uporablja za hrano za hišne živali in hrano za kožuharje.“ |
| --- | --- |

12.

Odstavek 1 člena 59 se nadomesti z naslednjim:

„To poglavje se ne uporablja za hrano za hišne živali in hrano za kožuharje.“

| 13. | V členu 60 se odstavek 1(a) nadomesti z naslednjim:






  „(a) | predelana krma je v skladu z določbami Uredbe (ES) št. 834/2007 ter zlasti s členom 14(1)(d)(iv) in (v) za živino ali členom 15(1)(d) za živali iz ribogojstva in členom 18 Uredbe;“ |
| --- | --- | --- |

13.

V členu 60 se odstavek 1(a) nadomesti z naslednjim:

„(a)

predelana krma je v skladu z določbami Uredbe (ES) št. 834/2007 ter zlasti s členom 14(1)(d)(iv) in (v) za živino ali členom 15(1)(d) za živali iz ribogojstva in členom 18 Uredbe;“

| 14. | V naslovu IV se vstavi naslednje poglavje 2a:

  „POGLAVJE 2a



  Posebne zahteve za nadzor morskih alg


  Člen 73a
  Nadzorni sistem za morske alge
  Ob prvem izvajanju nadzornega sistema, ki velja posebej za morske alge, mora popoln opis lokacije iz člena 63(1)(a) vključevati:






  (a) | popoln opis obratov na kopnem in morju; |
| --- | --- | --- |

14.

V naslovu IV se vstavi naslednje poglavje 2a:

„POGLAVJE 2a

Posebne zahteve za nadzor morskih alg

Člen 73a

Nadzorni sistem za morske alge

Ob prvem izvajanju nadzornega sistema, ki velja posebej za morske alge, mora popoln opis lokacije iz člena 63(1)(a) vključevati:

(a)

popoln opis obratov na kopnem in morju;

| (b) | po potrebi okoljsko presojo, kot je opisana v členu 6b(3); |
| --- | --- |

(b)

po potrebi okoljsko presojo, kot je opisana v členu 6b(3);

| (c) | po potrebi načrt trajnostnega upravljanja, kot je opisan v členu 6b(4); |
| --- | --- |

(c)

po potrebi načrt trajnostnega upravljanja, kot je opisan v členu 6b(4);

| (d) | kar zadeva prostorastoče morske alge, pripravo popolnega opisa, načrta obalnih območij in morskih območij nabiranja ter kopenskih območij, kjer se izvajajo dejavnosti naknadnega nabiranja. |
| --- | --- |

(d)

kar zadeva prostorastoče morske alge, pripravo popolnega opisa, načrta obalnih območij in morskih območij nabiranja ter kopenskih območij, kjer se izvajajo dejavnosti naknadnega nabiranja.

Člen 73b

Evidence pridelave morskih alg

1.   Evidence pridelave morskih alg se morajo voditi v obliki registra izvajalca in morajo biti vedno dostopne nadzornim organom ali izvajalcem nadzora v prostorih kmetijskega gospodarstva. Zagotavljati morajo najmanj naslednje informacije:

| (a) | seznam vrst, datum in pridelano količino; |
| --- | --- |

(a)

seznam vrst, datum in pridelano količino;

| (b) | datum uporabe, vrsto in količino uporabljenega gnojila. |
| --- | --- |

(b)

datum uporabe, vrsto in količino uporabljenega gnojila.

2.   V zvezi z nabiranjem prostorastočih morskih alg mora register vsebovati tudi:

| (a) | podatke o pridelovanju posameznih vrst v imenovanih gojilnicah za pretekla obdobja; |
| --- | --- |

(a)

podatke o pridelovanju posameznih vrst v imenovanih gojilnicah za pretekla obdobja;

| (b) | oceno pridelka (količina) na sezono; |
| --- | --- |

(b)

oceno pridelka (količina) na sezono;

| (c) | vire mogočega onesnaženja za pridelovalne gojilnice; |
| --- | --- |

(c)

vire mogočega onesnaženja za pridelovalne gojilnice;

| (d) | trajnostni letni pridelek za vsako gojilnico.“ |
| --- | --- |

(d)

trajnostni letni pridelek za vsako gojilnico.“

| 15. | V naslovu IV se vstavi naslednje poglavje 3a:

  „POGLAVJE 3a



  Posebne zahteve za nadzor gojenja živali iz ribogojstva


  Člen 79a
  Nadzorni sistem za gojenje živali iz ribogojstva
  Ob prvem izvajanju nadzornega sistema, ki velja posebej za gojenje živali iz ribogojstva, mora popoln opis enote iz člena 63(1)(a) vključevati:






  (a) | popoln opis obratov na kopnem in morju; |
| --- | --- | --- |

15.

V naslovu IV se vstavi naslednje poglavje 3a:

„POGLAVJE 3a

Posebne zahteve za nadzor gojenja živali iz ribogojstva

Člen 79a

Nadzorni sistem za gojenje živali iz ribogojstva

Ob prvem izvajanju nadzornega sistema, ki velja posebej za gojenje živali iz ribogojstva, mora popoln opis enote iz člena 63(1)(a) vključevati:

(a)

popoln opis obratov na kopnem in morju;

| (b) | po potrebi okoljsko presojo, kot je opisana v členu 6b(3); |
| --- | --- |

(b)

po potrebi okoljsko presojo, kot je opisana v členu 6b(3);

| (c) | po potrebi načrt trajnostnega upravljanja, kot je opisan v členu 6b(4); |
| --- | --- |

(c)

po potrebi načrt trajnostnega upravljanja, kot je opisan v členu 6b(4);

| (d) | kar zadeva mehkužce, povzetek posebnega poglavja načrta trajnostne presoje, kot zahteva člen 25q(2). |
| --- | --- |

(d)

kar zadeva mehkužce, povzetek posebnega poglavja načrta trajnostne presoje, kot zahteva člen 25q(2).

Člen 79b

Evidenca gojenja živali iz ribogojstva

Izvajalec mora v obliki registra, ki ga je treba posodabljati in mora biti vedno dostopen nadzornim organom ali izvajalcem nadzora v prostorih kmetijskega gospodarstva, zagotoviti naslednje informacije:

| (a) | izvor, datum prihoda in obdobje preusmeritve živali, ki pridejo na kmetijsko gospodarstvo; |
| --- | --- |

(a)

izvor, datum prihoda in obdobje preusmeritve živali, ki pridejo na kmetijsko gospodarstvo;

| (b) | število pošiljk, starost, teža in namembni kraj živali, ki zapuščajo kmetijsko gospodarstvo; |
| --- | --- |

(b)

število pošiljk, starost, teža in namembni kraj živali, ki zapuščajo kmetijsko gospodarstvo;

| (c) | evidenco pobegov rib; |
| --- | --- |

(c)

evidenco pobegov rib;

| (d) | v zvezi z ribami, vrsto in količino krme, v primeru krapov in drugih podobnih vrst pa evidenco o uporabi dodatne krme; |
| --- | --- |

(d)

v zvezi z ribami, vrsto in količino krme, v primeru krapov in drugih podobnih vrst pa evidenco o uporabi dodatne krme;

| (e) | veterinarsko zdravljenje z navedenimi podrobnostmi o namenu, datumu uporabe, metodi uporabe, vrsti zdravila in karenci; |
| --- | --- |

(e)

veterinarsko zdravljenje z navedenimi podrobnostmi o namenu, datumu uporabe, metodi uporabe, vrsti zdravila in karenci;

| (f) | ukrepi za preprečevanje bolezni z navedbo podrobnosti o prekinitvi, čiščenju in obdelavi vode. |
| --- | --- |

(f)

ukrepi za preprečevanje bolezni z navedbo podrobnosti o prekinitvi, čiščenju in obdelavi vode.

Člen 79c

Posebni nadzorni obiski za školjke

Pri gojenju školjk se nadzorni obiski opravijo pred in med največjo proizvodnjo biomase.

Člen 79d

Več pridelovalnih enot, ki jih vodi isti izvajalec

Kadar izvajalec vodi več pridelovalnih enot, kot je določeno v členu 25c, se tudi za enote, kjer poteka neekološka vzreja živali iz ribogojstva, uporablja nadzorni sistem iz poglavja 1 in tega poglavja.“

| 16. | Naslov poglavja 4 pod naslovom IV se nadomesti z naslednjim: |
| --- | --- |

16.

Naslov poglavja 4 pod naslovom IV se nadomesti z naslednjim:

| 17. | Naslov poglavja 5 pod naslovom IV se nadomesti z naslednjim: |
| --- | --- |

17.

Naslov poglavja 5 pod naslovom IV se nadomesti z naslednjim:

| 18. | V odstavku 2 člena 93 se dodajo naslednje točke:






  „(e) | število enot za ekološko gojenje živali iz ribogojstva; |
| --- | --- | --- |

18.

V odstavku 2 člena 93 se dodajo naslednje točke:

„(e)

število enot za ekološko gojenje živali iz ribogojstva;

| (f) | obseg proizvodnje ekološkega gojenja živali iz ribogojstva; |
| --- | --- |

(f)

obseg proizvodnje ekološkega gojenja živali iz ribogojstva;

| (g) | število enot ekoloških morskih alg in obseg pridelave morskih alg (neobvezno).“ |
| --- | --- |

(g)

število enot ekoloških morskih alg in obseg pridelave morskih alg (neobvezno).“

| 19. | V členu 95 se odstavek 6 nadomesti z naslednjim:
  „6.   Za namene člena 12(1)(j) Uredbe (ES) št. 834/2007 in do vključitve posebnih snovi v skladu s členom 16(1)(f) navedene uredbe se lahko uporabljajo samo proizvodi, ki jih odobri pristojni organ.“ |
| --- | --- |

19.

V členu 95 se odstavek 6 nadomesti z naslednjim:

„6.   Za namene člena 12(1)(j) Uredbe (ES) št. 834/2007 in do vključitve posebnih snovi v skladu s členom 16(1)(f) navedene uredbe se lahko uporabljajo samo proizvodi, ki jih odobri pristojni organ.“

| 20. | Členu 95 se doda naslednji odstavek:
  „11.   Tistim enotam za ribogojstvo in pridelavo morskih alg, ki so ustanovljene in katerih proizvodnja poteka v skladu z nacionalno sprejetimi pravili za ekološko proizvodnjo pred začetkom veljavnosti te uredbe, lahko pristojni za prehodno obdobje, ki se izteče 1. julija 2013, dovoli, da ohranijo ekološki status med prilagajanjem na pravila te uredbe, če ni neupravičenega onesnaževanja voda s snovmi, ki pri ekološki proizvodnji niso dovoljene. Izvajalci, ki imajo koristi od tega ukrepa, pristojni organ obvestijo o zadevnih objektih, ribnikih, kletkah ali serijah morskih alg.“ |
| --- | --- |

20.

Členu 95 se doda naslednji odstavek:

„11.   Tistim enotam za ribogojstvo in pridelavo morskih alg, ki so ustanovljene in katerih proizvodnja poteka v skladu z nacionalno sprejetimi pravili za ekološko proizvodnjo pred začetkom veljavnosti te uredbe, lahko pristojni za prehodno obdobje, ki se izteče 1. julija 2013, dovoli, da ohranijo ekološki status med prilagajanjem na pravila te uredbe, če ni neupravičenega onesnaževanja voda s snovmi, ki pri ekološki proizvodnji niso dovoljene. Izvajalci, ki imajo koristi od tega ukrepa, pristojni organ obvestijo o zadevnih objektih, ribnikih, kletkah ali serijah morskih alg.“

| 21. | Priloge se spremenijo v skladu s Prilogo k tej uredbi. |
| --- | --- |

21.

Priloge se spremenijo v skladu s Prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. julija 2010, z naslednjimi izjemami:

| (a) | člen 1(4) se uporablja od dneva začetka veljavnosti te uredbe; |
| --- | --- |

(a)

člen 1(4) se uporablja od dneva začetka veljavnosti te uredbe;

| (b) | korektivni ukrepi iz točke 19 člena 1 ter točk 1(b) in 1(c) Priloge se uporabljajo od začetka uporabe Uredbe (ES) št. 889/2008. |
| --- | --- |

(b)

korektivni ukrepi iz točke 19 člena 1 ter točk 1(b) in 1(c) Priloge se uporabljajo od začetka uporabe Uredbe (ES) št. 889/2008.

Ta uredba se lahko po 1. juliju 2013 na podlagi zadevnih in ustrezno utemeljenih razlogov držav članic pregleda in po potrebi spremeni.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 5. avgusta 2009

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 189, 20.7.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 250, 18.9.2008, str. 1.

2

(3)  COM(2002) 511, 19.9.2002.

3

(4)  UL L 327, 22.12.2000, str. 1.

4

(5)  UL L 164, 25.6.2008, str. 19.

5

(6)  UL L 364, 20.12.2006, str. 5.

6

(7)  UL L 139, 30.4.2004, str. 1.

7

(8)  UL L 139, 30.4.2004, str. 55.

8

(9)  UL L 139, 30.4.2004, str. 206.

9

(10)  UL L 175, 5.7.1985, str. 40.

10

(11)  UL L 206, 22.7.1992, str. 7.

11

(12)  UL L 103, 25.4.1979, str. 1.

12

(13)  UL L 147, 31.5.2001, str. 1.

13

(14)  UL L 358, 31.12.2002, str. 59.

14

(15)  UL L 273, 10.10.2002, str. 1.

15

(16)  Priporočila začasne strokovne skupine z naslovom „Krma za ribe ter čistila v ekološki pridelavi morskih alg in ribogojstvu“, 20.11.2008; http://www.organic-farming.europa.eu

16

(17)  UL L 328, 24.11.2006, str. 14.

17

(18)  UL L 164, 25.6.2008, str. 19.

18

(19)  UL L 327, 22.12.2000, str. 1.

19

(20)  UL L 168, 28.6.2007, str. 1.“

20

(21)  UL L 175, 5.7.1985, str. 40.“

21

(22)  UL L 206, 22.7.1992, str. 7.“

22

---

PRILOGA

Priloge k Uredbi (ES) št. 889/2008 se spremenijo:

| (1) | Priloga I se spremeni:






  (a) | Naslov se nadomesti z naslednjim:

  „Gnojila, dodatki za izboljšanje tal in hranilne snovi iz člena 3(1) in člena 6d(2)“ |
| --- | --- | --- |

(1)

Priloga I se spremeni:

(a)

Naslov se nadomesti z naslednjim:

„Gnojila, dodatki za izboljšanje tal in hranilne snovi iz člena 3(1) in člena 6d(2)“

| (b) | Naslov in prva vrstica tabele se nadomestita z naslednjim:







  Dovoljenje | Ime
  sestavljeni proizvodi ali proizvodi, ki vsebujejo samo materiale, naštete v tej prilogi | Opis, zahteve glede sestave, pogoji uporabe |
| --- | --- | --- | --- |
| A | hlevski gnoj | Proizvodi, ki so sestavljeni iz mešanice živalskih iztrebkov in rastlinskega materiala (hlevska stelja)
  Prepovedano, če izvira iz industrijskega kmetijstva. |

(b)

Naslov in prva vrstica tabele se nadomestita z naslednjim:

Dovoljenje

Ime

sestavljeni proizvodi ali proizvodi, ki vsebujejo samo materiale, naštete v tej prilogi

Opis, zahteve glede sestave, pogoji uporabe

A

hlevski gnoj

Proizvodi, ki so sestavljeni iz mešanice živalskih iztrebkov in rastlinskega materiala (hlevska stelja)

Prepovedano, če izvira iz industrijskega kmetijstva.

| (c) | V 11. vrstici tabele se zadnje polje nadomesti z naslednjim:
  „Za krzno: najvišja koncentracija kroma (VI) v mg/kg suhe snovi: 0“ |
| --- | --- |

(c)

V 11. vrstici tabele se zadnje polje nadomesti z naslednjim:

„Za krzno: najvišja koncentracija kroma (VI) v mg/kg suhe snovi: 0“

| (2) | Priloga III se spremeni:
  V oddelku 1 se za pitovne prašiče v šesto vrstico vstavi četrta podvrstica:







  „Nad 110 kg | 1,5 | 1,2“ |
| --- | --- | --- | --- |

(2)

Priloga III se spremeni:

V oddelku 1 se za pitovne prašiče v šesto vrstico vstavi četrta podvrstica:

„Nad 110 kg

1,5

1,2“

| (3) | Priloga V se spremeni:






  (a) | Naslov se nadomesti z naslednjim:

  „Posamična krmila iz člena 22(1), (2) in (3) ter člena 25k(1)(d) in člena 25m(1).“ |
| --- | --- | --- |

(3)

Priloga V se spremeni:

(a)

Naslov se nadomesti z naslednjim:

„Posamična krmila iz člena 22(1), (2) in (3) ter člena 25k(1)(d) in člena 25m(1).“

| (b) | V oddelku 2.2 se četrta alinea nadomesti z naslednjim:






  „— | hidrolizati in proteozilati, pridobljeni z encimsko reakcijo, v topni ali netopni obliki, namenjeno izključno živalim iz ribogojstva in mladim živalim.“ |
| --- | --- | --- |

(b)

V oddelku 2.2 se četrta alinea nadomesti z naslednjim:

„—

hidrolizati in proteozilati, pridobljeni z encimsko reakcijo, v topni ali netopni obliki, namenjeno izključno živalim iz ribogojstva in mladim živalim.“

| (c) | V oddelku 2.2 se doda naslednja alinea:






  „— | moka iz rakov“ |
| --- | --- | --- |

(c)

V oddelku 2.2 se doda naslednja alinea:

„—

moka iz rakov“

| (4) | Priloga VI se spremeni:






  (a) | Naslov se nadomesti z naslednjim:

  „Krmni dodatki in nekatere snovi, ki se uporabljajo v prehrani živali iz člena 22(4) in člena 25m(2).“ |
| --- | --- | --- |

(4)

Priloga VI se spremeni:

(a)

Naslov se nadomesti z naslednjim:

„Krmni dodatki in nekatere snovi, ki se uporabljajo v prehrani živali iz člena 22(4) in člena 25m(2).“

| (b) | V oddelku 1.1(a) se druga alinea nadomesti z naslednjim:






  „— | sintetični vitamini, ki so identični naravnim vitaminom za monogastrične živali in živali iz ribogojstva;“ |
| --- | --- | --- |

(b)

V oddelku 1.1(a) se druga alinea nadomesti z naslednjim:

„—

sintetični vitamini, ki so identični naravnim vitaminom za monogastrične živali in živali iz ribogojstva;“

| (c) | Oddelek 1.3 se spremeni:






  (i) | točka (b) se nadomesti z naslednjim:
  „(b)   Sredstva proti oksidaciji







  E306 | — | Ekstrakti naravnega izvora, bogati s tokoferolom, ki se uporabljajo kot sredstvo proti oksidaciji |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(c)

Oddelek 1.3 se spremeni:

(i)

točka (b) se nadomesti z naslednjim:

„(b)   Sredstva proti oksidaciji

E306

—

Ekstrakti naravnega izvora, bogati s tokoferolom, ki se uporabljajo kot sredstvo proti oksidaciji

| — | Naravna sredstva proti oksidaciji (uporaba omejena na krmo za ribogojstvo)“ |
| --- | --- |

—

Naravna sredstva proti oksidaciji (uporaba omejena na krmo za ribogojstvo)“

| (ii) | za točko (d) se doda naslednja točka:
  „(e)   emulgatorji in stabilizatorji:

  lecitin iz organskih virov (uporaba omejena na krmo za ribogojstvo).“ |
| --- | --- |

(ii)

za točko (d) se doda naslednja točka:

„(e)   emulgatorji in stabilizatorji:

lecitin iz organskih virov (uporaba omejena na krmo za ribogojstvo).“

| (5) | Priloga VII se nadomesti z naslednjim:

  „PRILOGA VII

  Proizvodi za čiščenje in razkuževanje







  1. | Proizvodi za čiščenje in razkuževanje zgradb in napeljav za živalsko proizvodnjo iz člena 23(4):






  — | kalijevo in natrijevo milo, |
| --- | --- | --- | --- |

(5)

Priloga VII se nadomesti z naslednjim:

„PRILOGA VII

Proizvodi za čiščenje in razkuževanje

1.

Proizvodi za čiščenje in razkuževanje zgradb in napeljav za živalsko proizvodnjo iz člena 23(4):

—

kalijevo in natrijevo milo,

| — | voda in para, |
| --- | --- |

—

voda in para,

| — | apneno mleko, |
| --- | --- |

—

apneno mleko,

| — | apno, |
| --- | --- |

—

apno,

| — | živo apno, |
| --- | --- |

—

živo apno,

| — | natrijev hipoklorit (npr. kot tekoče belilo), |
| --- | --- |

—

natrijev hipoklorit (npr. kot tekoče belilo),

| — | kavstična soda, |
| --- | --- |

—

kavstična soda,

| — | jedek kalijev karbonat, |
| --- | --- |

—

jedek kalijev karbonat,

| — | vodikov peroksid, |
| --- | --- |

—

vodikov peroksid,

| — | naravne rastlinske esence, |
| --- | --- |

—

naravne rastlinske esence,

| — | citronska, perocetna, mravljična, mlečna, oksalna in ocetna kislina, |
| --- | --- |

—

citronska, perocetna, mravljična, mlečna, oksalna in ocetna kislina,

| — | alkohol, |
| --- | --- |

—

alkohol,

| — | dušikova kislina (za mlekarsko opremo), |
| --- | --- |

—

dušikova kislina (za mlekarsko opremo),

| — | fosforna kislina (za mlekarsko opremo), |
| --- | --- |

—

fosforna kislina (za mlekarsko opremo),

| — | formaldehid, |
| --- | --- |

—

formaldehid,

| — | proizvodi za čiščenje in razkuževanje seskov in pripomočkov za molžo, |
| --- | --- |

—

proizvodi za čiščenje in razkuževanje seskov in pripomočkov za molžo,

| — | natrijev karbonat. |
| --- | --- |

—

natrijev karbonat.

| 2. | Proizvodi za čiščenje in razkuževanje pri gojenju živali iz ribogojstva in pridelavi morskih alg iz člena 6e(2), člena 25s(2) in člena 29a. |
| --- | --- |

2.

Proizvodi za čiščenje in razkuževanje pri gojenju živali iz ribogojstva in pridelavi morskih alg iz člena 6e(2), člena 25s(2) in člena 29a.

| 2.1 | Sredstva za čiščenje in razkuževanje opreme in objektov, kadar v njih ni živali iz ribogojstva:






  — | ozon, |
| --- | --- | --- |

2.1

Sredstva za čiščenje in razkuževanje opreme in objektov, kadar v njih ni živali iz ribogojstva:

—

ozon,

| — | natrijev klorid, |
| --- | --- |

—

natrijev klorid,

| — | natrijev hipoklorit, |
| --- | --- |

—

natrijev hipoklorit,

| — | kalcijev hipoklorit, |
| --- | --- |

—

kalcijev hipoklorit,

| — | apno (CaO, kalcijev oksid), |
| --- | --- |

—

apno (CaO, kalcijev oksid),

| — | kavstična soda, |
| --- | --- |

—

kavstična soda,

| — | alkohol, |
| --- | --- |

—

alkohol,

| — | vodikov peroksid, |
| --- | --- |

—

vodikov peroksid,

| — | organske kisline (ocetna kislina, mlečna kislina, citronska kislina), |
| --- | --- |

—

organske kisline (ocetna kislina, mlečna kislina, citronska kislina),

| — | huminska kislina, |
| --- | --- |

—

huminska kislina,

| — | peroksiocetne kisline, |
| --- | --- |

—

peroksiocetne kisline,

| — | jodofori, |
| --- | --- |

—

jodofori,

| — | bakrov sulfat: samo do 31. decembra 2015 |
| --- | --- |

—

bakrov sulfat: samo do 31. decembra 2015

| — | kalijev permanganat, |
| --- | --- |

—

kalijev permanganat,

| — | perocetna in peroktanojska kislina, |
| --- | --- |

—

perocetna in peroktanojska kislina,

| — | tropine semen čajevca iz naravnih semen kamelije (uporaba omejena na gojenje škampov). |
| --- | --- |

—

tropine semen čajevca iz naravnih semen kamelije (uporaba omejena na gojenje škampov).

| 2.2 | Omejen seznam snovi za uporabo v prisotnosti živali iz ribogojstva:






  — | apnenec (kalcijev karbonat) za nadzor pH |
| --- | --- | --- |

2.2

Omejen seznam snovi za uporabo v prisotnosti živali iz ribogojstva:

—

apnenec (kalcijev karbonat) za nadzor pH

| — | dolomit za popravo pH vrednosti (uporaba omejena na gojenje škampov).“ |
| --- | --- |

—

dolomit za popravo pH vrednosti (uporaba omejena na gojenje škampov).“

| (6) | Tabela v oddelku A v Prilogi VIII se spremeni:






  (a) | Za četrto vrstico se vstavi naslednja vrstica:










  „B | E 223 | natrijev metabisulfit | | x | raki (2)“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

(6)

Tabela v oddelku A v Prilogi VIII se spremeni:

(a)

Za četrto vrstico se vstavi naslednja vrstica:

„B

E 223

natrijev metabisulfit

x

raki (2)“

2

| (b) | Za 14. vrstico se vstavi naslednja vrstica:










  „B | E 330 | citronska kislina | | x | raki in mehkužci (2)“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

(b)

Za 14. vrstico se vstavi naslednja vrstica:

„B

E 330

citronska kislina

x

raki in mehkužci (2)“

2

| (7) | Priloga XII se nadomesti z naslednjim:

  „PRILOGA XII

  Vzorec dokazila za izvajalce na podlagi člena 29(1) Uredbe (ES) št. 834/2007 iz člena 68 te uredbe |
| --- | --- |

(7)

Priloga XII se nadomesti z naslednjim:

„PRILOGA XII

Vzorec dokazila za izvajalce na podlagi člena 29(1) Uredbe (ES) št. 834/2007 iz člena 68 te uredbe

Image

| (8) | Za Prilogo XIII se vstavi naslednja Priloga XIIIa:

  „PRILOGA XIIIa

  Oddelek 1

  Ekološko gojenje salmonidov v sladki vodi:
  Potočna postrv (Salmo trutta) – šarenka/ameriška postrv (Oncorhynchus mykiss) – severno ameriška potočna postrv (Salvelinus fontinalis) – losos (Salmo salar) – zlatovčica (Salvelinus alpinus) – lipan (Thymallus thymallus) – ameriška jezerska zlatovčica (Salvelinus namaycush) – donavski losos (Hucho hucho)






  Sistem gojenja | Sistemi ribogojnic za nadaljnje gojenje se morajo vzdrževati na podlagi odprtih sistemov. Hitrost pretoka mora staležu zagotavljati najmanj 60 % nasičenost s kisikom, tako da se stalež dobro počuti in da se odpravijo odplake ribogojstva. |
| --- | --- | --- |
| Največja gostota staleža (kg rib na kubični meter vode) | Salmonidne vrste, ki niso navedene, pod 15 kg/m3

  Losos 20 kg/m3

  Postrv in šarenka/ameriška postrv 25 kg/m3

  Jezerska zlatovčica 20 kg/m3 |

(8)

Za Prilogo XIII se vstavi naslednja Priloga XIIIa:

„PRILOGA XIIIa

Oddelek 1

Ekološko gojenje salmonidov v sladki vodi:

Potočna postrv (Salmo trutta) – šarenka/ameriška postrv (Oncorhynchus mykiss) – severno ameriška potočna postrv (Salvelinus fontinalis) – losos (Salmo salar) – zlatovčica (Salvelinus alpinus) – lipan (Thymallus thymallus) – ameriška jezerska zlatovčica (Salvelinus namaycush) – donavski losos (Hucho hucho)

Sistem gojenja

Sistemi ribogojnic za nadaljnje gojenje se morajo vzdrževati na podlagi odprtih sistemov. Hitrost pretoka mora staležu zagotavljati najmanj 60 % nasičenost s kisikom, tako da se stalež dobro počuti in da se odpravijo odplake ribogojstva.

Največja gostota staleža (kg rib na kubični meter vode)

Salmonidne vrste, ki niso navedene, pod 15 kg/m3

Losos 20 kg/m3

Postrv in šarenka/ameriška postrv 25 kg/m3

Jezerska zlatovčica 20 kg/m3

Oddelek 2

Ekološko gojenje salmonidov v morski vodi:

Losos (Salmo salar), postrv (Salmo trutta) – šarenka/ameriška postrv (Oncorhynchus mykiss)

| Največja gostota staleža | 10 kg/m3 v mrežnih ogradah |
| --- | --- |

Največja gostota staleža

10 kg/m3 v mrežnih ogradah

Oddelek 3

Ekološko gojenje trsk (Gadus morhua) in drugih vrst Gadidae, brancinov (Dicentrarchus labrax), šparov (Sparus aurata), grb (Argyrosomus regius), velikih rombov (Psetta maxima [= Scopthalmus maximux]), pagarjev (Pagrus pagrus [= Sparus pagrus]), rdeča grba (Sciaenops ocellatus) in drugih šparov ter morskih zajcev (Siganus spp)

| Sistem gojenja | V zaprtih sistemih odprtih voda (mrežne ograde/kletke) z najmanjšo hitrostjo morskega toka za zagotovitev najboljšega počutja rib ali v odprtih sistemih na kopnem. |
| --- | --- |
| Največja gostota staleža | Za ribe, razen za velike rombe: 15kg/m3

  Za velike rombe: 25 kg/m2 |

Sistem gojenja

V zaprtih sistemih odprtih voda (mrežne ograde/kletke) z najmanjšo hitrostjo morskega toka za zagotovitev najboljšega počutja rib ali v odprtih sistemih na kopnem.

Največja gostota staleža

Za ribe, razen za velike rombe: 15kg/m3

Za velike rombe: 25 kg/m2

Oddelek 4

Ekološko gojenje brancinov, šparov, grb, cipljev (Liza, Mugil) in jegulj (Anguilla spp) v kopenskih ribnikih na območju plimovanja in obalnih lagunah

| Zaprt sistem | Tradicionalni solni bazeni, preurejeni v enote za ribogojstvo, in podobni kopenski ribniki na območju plimovanja |
| --- | --- |
| Sistem gojenja | Obnavljanje vode mora biti zadostno, da se zagotovi dobro počutje vrst.
  Najmanj 50 % nasipov mora imeti rastlinski pokrov.
  Potrebni so ribniki, ki se čistijo po principu mokrišč. |
| Največja gostota staleža | 4 kg/m3 |

Zaprt sistem

Tradicionalni solni bazeni, preurejeni v enote za ribogojstvo, in podobni kopenski ribniki na območju plimovanja

Sistem gojenja

Obnavljanje vode mora biti zadostno, da se zagotovi dobro počutje vrst.

Najmanj 50 % nasipov mora imeti rastlinski pokrov.

Potrebni so ribniki, ki se čistijo po principu mokrišč.

Največja gostota staleža

4 kg/m3

Oddelek 5

Ekološko gojenje jesetrov v sladki vodi

Zadevne vrste: družina Acipenser

| Sistem gojenja | Vodni pretok v vsaki gojitveni enoti mora biti dovolj močan, da zagotavlja dobro počutje živali
  Količina odpadne vode mora biti enaka količini sveže vode. |
| --- | --- |
| Največja gostota staleža | 30 kg/m3 |

Sistem gojenja

Vodni pretok v vsaki gojitveni enoti mora biti dovolj močan, da zagotavlja dobro počutje živali

Količina odpadne vode mora biti enaka količini sveže vode.

Največja gostota staleža

30 kg/m3

Oddelek 6

Ekološko gojenje rib v celinskih vodah

Zadevne vrste: družina krapov (Cyprinidae) in druge sorodne vrste v smislu polikulture, vključno z ostrižem, ščuko, atlantskim ostrigarjem, ozimico in jesetrom.

| Sistem gojenja | V ribnikih, ki se redno v celoti izsušujejo, in v jezerih. Jezera morajo biti namenjena izključno za ekološko gojenje, vključno z gojenjem posevkov na suhih območjih.
  Zajezitveno območje, namenjeno ribogojstvu, mora imeti dotok sveže vode in biti take velikosti, da zagotavlja optimalno počutje rib. Po odlovu se ribe hranijo v čisti vodi.
  Uporaba organskih in mineralnih gnojil v ribnikih in jezerih se izvaja v skladu s Prilogo I k Uredbi 889/2008, pri čemer se uporabi največ 20 kg dušika/ha.
  Zdravljenje, ki vključuje sintetične kemikalije za nadzor nad hidrofiti in rastlinskim pokrovom, prisotnim v vodi za gojenje, je prepovedano.
  Območja naravne vegetacije se ohranjajo okrog enot celinskih voda kot varovalni pas za zunanja kopenska območja, ki niso vključena v dejavnost gojenja v skladu s pravili ekološkega ribogojstva.
  Odrasla „polikultura“ se uporablja pod pogojem, da se merila, določena v teh specifikacijah za druge vrste jezerskih rib, ustrezno upoštevajo. |
| --- | --- |
| Količina vzgojenih rib | Skupna količina vzgojenih vrst je omejena na 1 500 kg rib na hektar letno. |

Sistem gojenja

V ribnikih, ki se redno v celoti izsušujejo, in v jezerih. Jezera morajo biti namenjena izključno za ekološko gojenje, vključno z gojenjem posevkov na suhih območjih.

Zajezitveno območje, namenjeno ribogojstvu, mora imeti dotok sveže vode in biti take velikosti, da zagotavlja optimalno počutje rib. Po odlovu se ribe hranijo v čisti vodi.

Uporaba organskih in mineralnih gnojil v ribnikih in jezerih se izvaja v skladu s Prilogo I k Uredbi 889/2008, pri čemer se uporabi največ 20 kg dušika/ha.

Zdravljenje, ki vključuje sintetične kemikalije za nadzor nad hidrofiti in rastlinskim pokrovom, prisotnim v vodi za gojenje, je prepovedano.

Območja naravne vegetacije se ohranjajo okrog enot celinskih voda kot varovalni pas za zunanja kopenska območja, ki niso vključena v dejavnost gojenja v skladu s pravili ekološkega ribogojstva.

Odrasla „polikultura“ se uporablja pod pogojem, da se merila, določena v teh specifikacijah za druge vrste jezerskih rib, ustrezno upoštevajo.

Količina vzgojenih rib

Skupna količina vzgojenih vrst je omejena na 1 500 kg rib na hektar letno.

Oddelek 7

Ekološko gojenje škampov Penaeidae in sladkovodnih kozic (Macrobrachium sp.)

| Vzpostavitev gojitvenih enot | Lokacija mora biti v nerodovitnih glinenih območjih, da se čim bolj zmanjša vpliv grajenja ribnika na okolje. Ribniki se gradijo z naravno glino, ki se nahaja na lokaciji. Uničenje mangrov je prepovedano. |
| --- | --- |
| Čas preusmeritve | Šest mesecev za posamezen ribnik, kot ustreza običajni življenjski dobi gojenih škampov. |
| Izvor plemenske jate | Najmanj polovica plemenske jate mora biti po treh letih sestavljena iz udomačenih živali/jate. Preostalo so patogene prosto živeče plemenske jate, ki izvirajo iz trajnostnega ribištva. Obvezno presejanje je treba izvesti pri prvi in drugi generaciji, preden se vnesejo v gojilnico. |
| Odstranitev tipalke z očesom | Je prepovedano |
| Največja gostota staleža in omejitve gojenja | Število: največ 22 mladih živali/m2

  Največja trenutna biomasa: 240 g/m2 |

Vzpostavitev gojitvenih enot

Lokacija mora biti v nerodovitnih glinenih območjih, da se čim bolj zmanjša vpliv grajenja ribnika na okolje. Ribniki se gradijo z naravno glino, ki se nahaja na lokaciji. Uničenje mangrov je prepovedano.

Čas preusmeritve

Šest mesecev za posamezen ribnik, kot ustreza običajni življenjski dobi gojenih škampov.

Izvor plemenske jate

Najmanj polovica plemenske jate mora biti po treh letih sestavljena iz udomačenih živali/jate. Preostalo so patogene prosto živeče plemenske jate, ki izvirajo iz trajnostnega ribištva. Obvezno presejanje je treba izvesti pri prvi in drugi generaciji, preden se vnesejo v gojilnico.

Odstranitev tipalke z očesom

Je prepovedano

Največja gostota staleža in omejitve gojenja

Število: največ 22 mladih živali/m2

Največja trenutna biomasa: 240 g/m2

Oddelek 8

Mehkužci in iglokožci

| Sistemi gojenja | Parangali, splavi, pridneno gojenje, mrežaste vreče, kletke, plošče, mreže in drugi zaprti sistemi.
  Pri gojenju školjk na splavih je lahko na kvadratni meter površine le ena vrv, ki je spuščena v vodo. Dolžina teh vrvi ne sme presegati 20 metrov. Med ciklusom gojenja se ne sme redčiti vrvi, lahko pa se razdelijo, če se s tem ne poveča začetna gostota staleža. |
| --- | --- |

Sistemi gojenja

Parangali, splavi, pridneno gojenje, mrežaste vreče, kletke, plošče, mreže in drugi zaprti sistemi.

Pri gojenju školjk na splavih je lahko na kvadratni meter površine le ena vrv, ki je spuščena v vodo. Dolžina teh vrvi ne sme presegati 20 metrov. Med ciklusom gojenja se ne sme redčiti vrvi, lahko pa se razdelijo, če se s tem ne poveča začetna gostota staleža.

Oddelek 9

Tropske sladkovodne ribe: mlečnica (Chanos chanos), pisani ostriži (Oreochromis sp.), vitki somi (Pangasius sp.)

| Sistemi gojenja | Ribniki in mrežne kletke |
| --- | --- |
| Največja gostota staleža | Pangasius: 10 kg/m3


  Oreochromis: 20 kg/m3 |

Sistemi gojenja

Ribniki in mrežne kletke

Največja gostota staleža

Pangasius: 10 kg/m3

Oreochromis: 20 kg/m3

Oddelek 10

Druge vrste živali iz ribogojstva: jih ni.“

---

| 6.8.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 204/35 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 204/35

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 711/2009

z dne 4. avgusta 2009

o prepovedi ribolova na tabinje v vodah Skupnosti in vodah, ki niso pod suverenostjo ali jurisdikcijo tretjih držav na območjih VIII in IX, s plovili, ki plujejo pod zastavo Portugalske

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2371/2002 z dne 20. decembra 2002 o ohranjevanju in trajnostnem izkoriščanju ribolovnih virov v okviru skupne ribiške politike (1) in zlasti člena 26(4) Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 2847/93 z dne 12. oktobra 1993 o oblikovanju nadzornega sistema na področju skupne ribiške politike (2) in zlasti člena 21(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Sveta (ES) št. 1359/2008 z dne 28. novembra 2008 o določitvi ribolovnih možnosti za ribiška plovila Skupnosti za določene staleže globokomorskih rib za leti 2009 in 2010 (3) določa kvote za leti 2009 in 2010. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Sveta (ES) št. 1359/2008 z dne 28. novembra 2008 o določitvi ribolovnih možnosti za ribiška plovila Skupnosti za določene staleže globokomorskih rib za leti 2009 in 2010 (3) določa kvote za leti 2009 in 2010.

| (2) | Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, se je z ulovi staleža iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge, ali so v njej registrirana, izčrpala dodeljena kvota za leto 2009. |
| --- | --- |

(2)

Po podatkih, ki jih je prejela Komisija, se je z ulovi staleža iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge, ali so v njej registrirana, izčrpala dodeljena kvota za leto 2009.

| (3) | Zato je treba prepovedati ribolov na navedeni stalež ter njegovo obdržanje na krovu, pretovarjanje in iztovarjanje – |
| --- | --- |

(3)

Zato je treba prepovedati ribolov na navedeni stalež ter njegovo obdržanje na krovu, pretovarjanje in iztovarjanje –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Izčrpanje kvote

Ribolovna kvota za stalež iz Priloge k tej uredbi, ki je bila za leto 2009 dodeljena državi članici iz Priloge, velja od datuma iz navedene priloge za izčrpano.

Člen 2

Prepovedi

Ribolov na stalež iz Priloge k tej uredbi s plovili, ki plujejo pod zastavo države članice iz Priloge ali so v njej registrirana, je prepovedan od datuma iz Priloge. Po tem datumu je prepovedano obdržati na krovu, pretovarjati ali iztovarjati navedeni stalež, ki ga ulovijo navedena plovila.

Člen 3

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 4. avgusta 2009

Za Komisijo

Fokion FOTIADIS

Generalni direktor za pomorske zadeve in ribištvo

---

(1)  UL L 358, 31.12.2002, str. 59.

1

(2)  UL L 261, 20.10.1993, str. 1.

2

(3)  UL L 352, 31.12.2008, str. 1.

3

---

PRILOGA

| Št. | 1/DSS |
| --- | --- |
| Država članica | PRT |
| Stalež | GFB/89- |
| Vrsta | Tabinje (Phycis blennoides) |
| Cona | Vode Skupnosti in vode, ki niso pod suverenostjo ali jurisdikcijo tretjih držav na območjih VIII in IX |
| Datum | 15. julija 2009 |

Št.

1/DSS

Država članica

PRT

Stalež

GFB/89-

Vrsta

Tabinje (Phycis blennoides)

Cona

Vode Skupnosti in vode, ki niso pod suverenostjo ali jurisdikcijo tretjih držav na območjih VIII in IX

Datum

15. julija 2009

---

| 6.8.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 204/37 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 204/37

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 712/2009

z dne 5. avgusta 2009

o spremembi reprezentativnih cen in dodatnih uvoznih dajatev za nekatere proizvode v sektorju sladkorja, določenih z Uredbo (ES) št. 945/2008, za tržno leto 2008/2009

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 951/2006 z dne 30. junija 2006 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 318/2006 glede trgovine s tretjimi državami v sektorju sladkorja (2) in zlasti drugega stavka drugega pododstavka člena 36(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Reprezentativne cene in dodatne uvozne dajatve za beli in surovi sladkor ter nekatere sirupe za tržno leto 2008/2009 so bile določene z Uredbo Komisije (ES) št. 945/2008 (3). Navedene cene in dolžnosti so bile nazadnje spremenjene z Uredbo Komisije (ES) št. 685/2009 (4). |
| --- | --- |

(1)

Reprezentativne cene in dodatne uvozne dajatve za beli in surovi sladkor ter nekatere sirupe za tržno leto 2008/2009 so bile določene z Uredbo Komisije (ES) št. 945/2008 (3). Navedene cene in dolžnosti so bile nazadnje spremenjene z Uredbo Komisije (ES) št. 685/2009 (4).

| (2) | Glede na podatke, ki so trenutno na voljo Komisiji, je treba navedene cene in dajatve spremeniti v skladu s pravili in postopki iz Uredbe (ES) št. 951/2006 – |
| --- | --- |

(2)

Glede na podatke, ki so trenutno na voljo Komisiji, je treba navedene cene in dajatve spremeniti v skladu s pravili in postopki iz Uredbe (ES) št. 951/2006 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Reprezentativne cene in dodatne uvozne dajatve za proizvode iz člena 36 Uredbe (ES) št. 951/2006, določene z Uredbo (ES) št. 945/2008 za tržno leto 2008/2009, se spremenijo v skladu s Prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 6. avgusta 2009.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 5. avgusta 2009

Za Komisijo

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 178, 1.7.2006, str. 24.

2

(3)  UL L 258, 26.9.2008, str. 56.

3

(4)  UL L 197, 29.7.2009, str. 65.

4

---

PRILOGA

Spremenjene reprezentativne cene in dodatne uvozne dajatve za beli in surovi sladkor ter proizvode z oznako KN 1702 90 95, ki se uporabljajo od 6. avgusta 2009

| (EUR) |
| --- |
| Oznaka KN | Reprezentativna cena na 100 kg neto zadevnega proizvoda | Dodatna uvozna dajatev na 100 kg neto zadevnega proizvoda |
| 1701 11 10 (1) | 32,58 | 1,51 |
| 1701 11 90 (1) | 32,58 | 5,24 |
| 1701 12 10 (1) | 32,58 | 1,38 |
| 1701 12 90 (1) | 32,58 | 4,83 |
| 1701 91 00 (2) | 35,60 | 7,43 |
| 1701 99 10 (2) | 35,60 | 3,66 |
| 1701 99 90 (2) | 35,60 | 3,66 |
| 1702 90 95 (3) | 0,36 | 0,31 |

(EUR)

Oznaka KN

Reprezentativna cena na 100 kg neto zadevnega proizvoda

Dodatna uvozna dajatev na 100 kg neto zadevnega proizvoda

1701 11 10 (1)

32,58

1,51

1701 11 90 (1)

32,58

5,24

1701 12 10 (1)

32,58

1,38

1701 12 90 (1)

32,58

4,83

1701 91 00 (2)

35,60

7,43

1701 99 10 (2)

35,60

3,66

1701 99 90 (2)

35,60

3,66

1702 90 95 (3)

0,36

0,31

---

(1)  Določitev za standardno kakovost, kot je določena v točki III Priloge IV k Uredbi (ES) št. 1234/2007.

(2)  Določitev za standardno kakovost, kot je določena v točki II Priloge IV k Uredbi (ES) št. 1234/2007.

(3)  Določitev na 1 % vsebnosti saharoze.

---

II Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna

ODLOČBE/SKLEPI

Komisija

| 6.8.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 204/39 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 204/39

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 5. avgusta 2009

o spremembi Odločbe 2003/467/ES o priznanju nekaterih držav članic in njihovih regij kot uradno prostih goveje bruceloze

(notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 6086)

(Besedilo velja za EGP)

(2009/600/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Direktive Sveta 64/432/EGS z dne 26. junija 1964 o problemih v zvezi z zdravstvenim varstvom živali, ki vplivajo na trgovino z govedom in prašiči znotraj Skupnosti, (1) in zlasti Priloge A(II)(7) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Direktiva 64/432/EGS določa, da se lahko države članice ali njihovi deli priznajo kot uradno prosti goveje bruceloze za črede goveda, če so izpolnjeni nekateri pogoji iz navedene direktive. |
| --- | --- |

(1)

Direktiva 64/432/EGS določa, da se lahko države članice ali njihovi deli priznajo kot uradno prosti goveje bruceloze za črede goveda, če so izpolnjeni nekateri pogoji iz navedene direktive.

| (2) | Seznami držav članic in njihovih regij, razglašenih za proste goveje bruceloze, so navedeni v Odločbi Komisije 2003/467/ES z dne 23. junija 2003 o uvedbi statusa nekaterih držav članic in regij držav članic, uradno prostih tuberkuloze, bruceloze in enzootske goveje levkoze glede čred goveda (2). |
| --- | --- |

(2)

Seznami držav članic in njihovih regij, razglašenih za proste goveje bruceloze, so navedeni v Odločbi Komisije 2003/467/ES z dne 23. junija 2003 o uvedbi statusa nekaterih držav članic in regij držav članic, uradno prostih tuberkuloze, bruceloze in enzootske goveje levkoze glede čred goveda (2).

| (3) | Irska in Poljska sta Komisiji predložili dokumentacijo, ki dokazuje skladnost z ustreznimi pogoji iz Direktive 64/432/EGS glede njunega celotnega ozemlja, tako da se navedeni državi članici lahko štejeta kot državi članici, uradno prosti goveje bruceloze. |
| --- | --- |

(3)

Irska in Poljska sta Komisiji predložili dokumentacijo, ki dokazuje skladnost z ustreznimi pogoji iz Direktive 64/432/EGS glede njunega celotnega ozemlja, tako da se navedeni državi članici lahko štejeta kot državi članici, uradno prosti goveje bruceloze.

| (4) | Po pregledu dokumentacije, ki sta jo predložili Irska in Poljska, je treba celotno ozemlje navedenih držav priznati kot uradno prosto goveje bruceloze. |
| --- | --- |

(4)

Po pregledu dokumentacije, ki sta jo predložili Irska in Poljska, je treba celotno ozemlje navedenih držav priznati kot uradno prosto goveje bruceloze.

| (5) | Portugalska je Komisiji predložila dokumentacijo, ki dokazuje skladnost z ustreznimi pogoji iz Direktive 64/432/EGS glede otokov Faial in Santa Maria v avtonomni pokrajini Azori, tako da se navedena otoka na Portugalskem lahko štejeta kot uradno prosta goveje bruceloze. |
| --- | --- |

(5)

Portugalska je Komisiji predložila dokumentacijo, ki dokazuje skladnost z ustreznimi pogoji iz Direktive 64/432/EGS glede otokov Faial in Santa Maria v avtonomni pokrajini Azori, tako da se navedena otoka na Portugalskem lahko štejeta kot uradno prosta goveje bruceloze.

| (6) | Poleg tega je Španija Komisiji predložila dokumentacijo, ki dokazuje skladnost z ustreznimi pogoji iz Direktive 64/432/EGS glede pokrajin Santa Cruz de Tenerife in Las Palmas v Španiji, tako da se navedeni pokrajini v Španiji lahko štejeta kot uradno prosti goveje bruceloze. |
| --- | --- |

(6)

Poleg tega je Španija Komisiji predložila dokumentacijo, ki dokazuje skladnost z ustreznimi pogoji iz Direktive 64/432/EGS glede pokrajin Santa Cruz de Tenerife in Las Palmas v Španiji, tako da se navedeni pokrajini v Španiji lahko štejeta kot uradno prosti goveje bruceloze.

| (7) | Po pregledu dokumentacije, ki sta jo predložili Portugalska in Španija, je treba zadevna otoka in pokrajini navedenih držav priznati kot uradno proste goveje bruceloze. |
| --- | --- |

(7)

Po pregledu dokumentacije, ki sta jo predložili Portugalska in Španija, je treba zadevna otoka in pokrajini navedenih držav priznati kot uradno proste goveje bruceloze.

| (8) | Odločbo 2003/467/ES je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(8)

Odločbo 2003/467/ES je zato treba ustrezno spremeniti.

| (9) | Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(9)

Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Priloga II k Odločbi 2003/467/ES se spremeni v skladu s Prilogo k tej odločbi.

Člen 2

Ta odločba je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 5. avgusta 2009

Za Komisijo

Androulla VASSILIOU

Članica Komisije

---

(1)  UL 121, 29.7.1964, str. 1977/64.

1

(2)  UL L 156, 25.6.2003, str. 74.

2

---

PRILOGA

Priloga II k Odločbi 2003/467/ES se nadomesti z naslednjim:

„PRILOGA II

POGLAVJE 1

Države članice, uradno proste bruceloze

| Oznaka ISO | Država članica |
| --- | --- |
| BE | Belgija |
| CZ | Češka |
| DK | Danska |
| DE | Nemčija |
| IE | Irska |
| FR | Francija |
| LU | Luksemburg |
| NL | Nizozemska |
| AT | Avstrija |
| PL | Poljska |
| SI | Slovenija |
| SK | Slovaška |
| FI | Finska |
| SE | Švedska |

Oznaka ISO

Država članica

BE

Belgija

CZ

Češka

DK

Danska

DE

Nemčija

IE

Irska

FR

Francija

LU

Luksemburg

NL

Nizozemska

AT

Avstrija

PL

Poljska

SI

Slovenija

SK

Slovaška

FI

Finska

SE

Švedska

POGLAVJE 2

Regije držav članic, uradno proste bruceloze

V Italiji:

| — | dežela Abruci: pokrajina Pescara, |
| --- | --- |

—

dežela Abruci: pokrajina Pescara,

| — | dežela Emilija - Romanja: pokrajine Bologna, Ferrara, Forli-Cesena, Modena, Parma, Piacenza, Ravena, Reggio Emilija, Rimini, |
| --- | --- |

—

dežela Emilija - Romanja: pokrajine Bologna, Ferrara, Forli-Cesena, Modena, Parma, Piacenza, Ravena, Reggio Emilija, Rimini,

| — | dežela Furlanija - Julijska krajina, |
| --- | --- |

—

dežela Furlanija - Julijska krajina,

| — | dežela Lacij: pokrajina Rieti, |
| --- | --- |

—

dežela Lacij: pokrajina Rieti,

| — | dežela Ligurija: pokrajini Imperia, Savona, |
| --- | --- |

—

dežela Ligurija: pokrajini Imperia, Savona,

| — | dežela Lombardija: pokrajine Bergamo, Brescia, Como, Cremona, Lecco, Lodi, Mantova, Milano, Pavia, Sondrio, Varese, |
| --- | --- |

—

dežela Lombardija: pokrajine Bergamo, Brescia, Como, Cremona, Lecco, Lodi, Mantova, Milano, Pavia, Sondrio, Varese,

| — | dežela Marke, |
| --- | --- |

—

dežela Marke,

| — | dežela Piemont, |
| --- | --- |

—

dežela Piemont,

| — | dežela Apulija: pokrajina Brindisi, |
| --- | --- |

—

dežela Apulija: pokrajina Brindisi,

| — | dežela Sardinija: pokrajine Cagliari, Nuoro, Oristano, Sassari, |
| --- | --- |

—

dežela Sardinija: pokrajine Cagliari, Nuoro, Oristano, Sassari,

| — | dežela Toskana, |
| --- | --- |

—

dežela Toskana,

| — | dežela Trentino - Zgornje Poadižje: pokrajini Bolzano, Trento, |
| --- | --- |

—

dežela Trentino - Zgornje Poadižje: pokrajini Bolzano, Trento,

| — | dežela Umbrija: pokrajini Perugia, Terni, |
| --- | --- |

—

dežela Umbrija: pokrajini Perugia, Terni,

| — | dežela Benečija. |
| --- | --- |

—

dežela Benečija.

Na Portugalskem:

| — | avtonomna pokrajina Azori: otoki Corvo, Faial, Flores, Graciosa, Pico, Santa Maria. |
| --- | --- |

—

avtonomna pokrajina Azori: otoki Corvo, Faial, Flores, Graciosa, Pico, Santa Maria.

V Španiji:

| — | pokrajina Santa Cruz de Tenerife, |
| --- | --- |

—

pokrajina Santa Cruz de Tenerife,

| — | pokrajina Las Palmas. |
| --- | --- |

—

pokrajina Las Palmas.

V Združenem kraljestvu:

| — | Velika Britanija: Anglija, Škotska, Wales.“ |
| --- | --- |

—

Velika Britanija: Anglija, Škotska, Wales.“

---

| 6.8.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 204/43 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 204/43

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 5. avgusta 2009

o spremembi Priloge I k Odločbi 2004/233/ES glede vnosa za Nemčijo na seznam laboratorijev, pooblaščenih za preverjanje učinkovitosti cepljenja proti steklini pri nekaterih domačih mesojedih živalih

(notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 6105)

(Besedilo velja za EGP)

(2009/601/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Odločbe Sveta 2000/258/ES z dne 20. marca 2000 o imenovanju posebnega inštituta, pristojnega za uvajanje meril, ki so potrebna za standardizacijo seroloških testov za nadzorovanje učinkovitosti cepiva proti steklini (1), in zlasti člena 3 Odločbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Odločba Sveta 2000/258/ES razglaša laboratorij Agence Française de Sécurité Sanitaire des Aliments de Nancy (laboratorij AFSSA iz Nancyja) iz Francije za pristojni inštitut za uvajanje meril, ki so potrebna za standardizacijo seroloških testov za nadzorovanje učinkovitosti cepiva proti steklini. |
| --- | --- |

(1)

Odločba Sveta 2000/258/ES razglaša laboratorij Agence Française de Sécurité Sanitaire des Aliments de Nancy (laboratorij AFSSA iz Nancyja) iz Francije za pristojni inštitut za uvajanje meril, ki so potrebna za standardizacijo seroloških testov za nadzorovanje učinkovitosti cepiva proti steklini.

| (2) | Ta odločba določa, da laboratorij AFSSA iz Nancyja pošlje Komisiji seznam laboratorijev Skupnosti, ki se pooblastijo za opravljanje teh seroloških testov. Skladno s tem laboratorij AFSSA iz Nancyja izvaja uveljavljen postopek testiranja ustreznosti za oceno laboratorijev, predlaganih za pooblastitev za izvajanje seroloških testov. |
| --- | --- |

(2)

Ta odločba določa, da laboratorij AFSSA iz Nancyja pošlje Komisiji seznam laboratorijev Skupnosti, ki se pooblastijo za opravljanje teh seroloških testov. Skladno s tem laboratorij AFSSA iz Nancyja izvaja uveljavljen postopek testiranja ustreznosti za oceno laboratorijev, predlaganih za pooblastitev za izvajanje seroloških testov.

| (3) | Odločba Komisije 2004/233/ES z dne 4. marca 2004 o odobritvi laboratorijev za preverjanje učinkovitosti cepljenja proti steklini pri nekaterih domačih mesojedih živalih (2) uvaja seznam odobrenih laboratorijev v državah članicah na podlagi rezultatov testiranja ustreznosti, ki jih je posredoval laboratorij AFSSA iz Nancyja. |
| --- | --- |

(3)

Odločba Komisije 2004/233/ES z dne 4. marca 2004 o odobritvi laboratorijev za preverjanje učinkovitosti cepljenja proti steklini pri nekaterih domačih mesojedih živalih (2) uvaja seznam odobrenih laboratorijev v državah članicah na podlagi rezultatov testiranja ustreznosti, ki jih je posredoval laboratorij AFSSA iz Nancyja.

| (4) | Nemčija je zahtevala, da se en laboratorij črta s seznama pooblaščenih laboratorijev iz Priloge I k Odločbi 2004/233/ES v zvezi z vnosom za to državo članico. |
| --- | --- |

(4)

Nemčija je zahtevala, da se en laboratorij črta s seznama pooblaščenih laboratorijev iz Priloge I k Odločbi 2004/233/ES v zvezi z vnosom za to državo članico.

| (5) | Prilogo I k Odločbi 2004/233/ES je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(5)

Prilogo I k Odločbi 2004/233/ES je zato treba ustrezno spremeniti.

| (6) | Ukrepi, določeni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(6)

Ukrepi, določeni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

V Prilogi I k Odločbi 2004/233/ES se črta vnos 3 za Nemčijo.

Člen 2

Ta odločba je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 5. avgusta 2009

Za Komisijo

Androulla VASSILIOU

Članica Komisije

---

(1)  UL L 79, 30.3.2000, str. 40.

1

(2)  UL L 71, 10.3.2004, str. 30.

2

---

Popravki

| 6.8.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 204/44 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 204/44

---

Popravek Uredbe Komisije (ES) št. 649/2009 z dne 23. julija 2009 o sprejetju določenih ribolovnih kvot za leto 2009 v okviru upravljanja ribolovnih kvot iz leta v leto

(
  Uradni list Evropske unije L 192 z dne 24. julija 2009
  )

Stran 22, Priloga, vrstica ESP, ALF/3X14- sluzoglavke, stolpec „Nova kvota 2009“:

besedilo:

„74“

se glasi:

„76“.

---