# Jurnalul Oficial L 91/2016

| | ISSN 1977-0782 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 91 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 597 aprilie 2016 |

ISSN 1977-0782

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 91

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 597 aprilie 2016

---

| Cuprins | | II   Acte fără caracter legislativ | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAMENTE |
| | * | Regulamentul (UE) 2016/539 al Comisiei din 6 aprilie 2016 de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1178/2011 în ceea ce privește pregătirea, testarea și verificarea periodică a piloților pentru navigația bazată pe performanțe (
  1
  ) | 1 |
| | | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/540 al Comisiei din 6 aprilie 2016 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume | 16 |
| | | DECIZII |
| | * | Decizia (UE) 2016/541 a Consiliului din 15 februarie 2016 de notificare a Greciei în vederea adoptării unor măsuri de reducere a deficitului considerate necesare pentru remedierea situației de deficit excesiv (2015/1410) | 18 |
| | * | Decizia de punere în aplicare (UE) 2016/542 a Consiliului din 15 februarie 2016 privind acordarea de asistență financiară pe termen scurt din partea Uniunii pentru Grecia (2015/1181) | 22 |
| | * | Decizia de punere în aplicare (UE) 2016/543 a Consiliului din 15 februarie 2016 de aprobare a programului de ajustare al Greciei (2015/1182) | 26 |
| | * | Decizia de punere în aplicare (UE) 2016/544 a Consiliului din 15 februarie 2016 privind aprobarea programului de ajustare macroeconomică pentru Grecia (2015/1411) | 27 |

Cuprins

II   Acte fără caracter legislativ

Pagina

REGULAMENTE

*

Regulamentul (UE) 2016/539 al Comisiei din 6 aprilie 2016 de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1178/2011 în ceea ce privește pregătirea, testarea și verificarea periodică a piloților pentru navigația bazată pe performanțe (
  1
  )

1

1

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/540 al Comisiei din 6 aprilie 2016 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

16

DECIZII

*

Decizia (UE) 2016/541 a Consiliului din 15 februarie 2016 de notificare a Greciei în vederea adoptării unor măsuri de reducere a deficitului considerate necesare pentru remedierea situației de deficit excesiv (2015/1410)

18

*

Decizia de punere în aplicare (UE) 2016/542 a Consiliului din 15 februarie 2016 privind acordarea de asistență financiară pe termen scurt din partea Uniunii pentru Grecia (2015/1181)

22

*

Decizia de punere în aplicare (UE) 2016/543 a Consiliului din 15 februarie 2016 de aprobare a programului de ajustare al Greciei (2015/1182)

26

*

Decizia de punere în aplicare (UE) 2016/544 a Consiliului din 15 februarie 2016 privind aprobarea programului de ajustare macroeconomică pentru Grecia (2015/1411)

27

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE

1

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

II Acte fără caracter legislativ

REGULAMENTE

| 7.4.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 91/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 91/1

---

REGULAMENTUL (UE) 2016/539 AL COMISIEI

din 6 aprilie 2016

de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1178/2011 în ceea ce privește pregătirea, testarea și verificarea periodică a piloților pentru navigația bazată pe performanțe

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 216/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 februarie 2008 privind normele comune în domeniul aviației civile și instituirea unei Agenții Europene de Siguranță a Aviației și de abrogare a Directivei 91/670/CEE a Consiliului, a Regulamentului (CE) nr. 1592/2002 și a Directivei 2004/36/CE (1), în special articolul 7 alineatul (6),

întrucât:

| (1) | Regulamentul (UE) nr. 1178/2011 al Comisiei (2) stabilește condiții pentru piloții a căror activitate presupune operarea anumitor aeronave și echipamente de pregătire sintetică pentru zbor, precum și pentru persoanele și organizațiile implicate în pregătirea, testarea și verificarea acestor piloți. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (UE) nr. 1178/2011 al Comisiei (2) stabilește condiții pentru piloții a căror activitate presupune operarea anumitor aeronave și echipamente de pregătire sintetică pentru zbor, precum și pentru persoanele și organizațiile implicate în pregătirea, testarea și verificarea acestor piloți.

| (2) | Este necesară includerea în respectivul regulament a unor cerințe suplimentare pentru pregătirea, testarea și verificarea periodică a piloților care execută zboruri în conformitate cu procedurile de navigație bazată pe performanțe („PBN”) și, prin urmare, au nevoie de înscrierea de privilegii PBN pe calificarea lor de zbor instrumental („IR”). Autorizarea PBN nu ar trebui să genereze o sarcină administrativă suplimentară pentru autoritatea competentă. |
| --- | --- |

(2)

Este necesară includerea în respectivul regulament a unor cerințe suplimentare pentru pregătirea, testarea și verificarea periodică a piloților care execută zboruri în conformitate cu procedurile de navigație bazată pe performanțe („PBN”) și, prin urmare, au nevoie de înscrierea de privilegii PBN pe calificarea lor de zbor instrumental („IR”). Autorizarea PBN nu ar trebui să genereze o sarcină administrativă suplimentară pentru autoritatea competentă.

| (3) | Piloții deținători ai unei IR care au obținut, pe baza cerințelor aplicabile ale legislației naționale sau în alt fel, cunoștințe teoretice și competențe practice privind operațiunile PBN înainte de data de aplicare a prezentului regulament ar trebui să fie considerați ca îndeplinind cerințele suplimentare, în cazul în care pot demonstra, într-un mod satisfăcător pentru autoritatea competentă, că cunoștințele și competențele astfel obținute sunt echivalente cu cele obținute prin intermediul cursurilor și al pregătirii obligatorii în temeiul prezentului regulament. Autoritățile competente ar trebui să își bazeze deciziile privind echivalența unor astfel de cunoștințe și competențe pe informații și criterii obiective. |
| --- | --- |

(3)

Piloții deținători ai unei IR care au obținut, pe baza cerințelor aplicabile ale legislației naționale sau în alt fel, cunoștințe teoretice și competențe practice privind operațiunile PBN înainte de data de aplicare a prezentului regulament ar trebui să fie considerați ca îndeplinind cerințele suplimentare, în cazul în care pot demonstra, într-un mod satisfăcător pentru autoritatea competentă, că cunoștințele și competențele astfel obținute sunt echivalente cu cele obținute prin intermediul cursurilor și al pregătirii obligatorii în temeiul prezentului regulament. Autoritățile competente ar trebui să își bazeze deciziile privind echivalența unor astfel de cunoștințe și competențe pe informații și criterii obiective.

| (4) | Nu toți piloții, în special în cadrul aviației generale, execută zboruri în conformitate cu procedurile PBN deoarece, de exemplu, este posibil ca aeronavele lor sau aerodromul local să nu dispună de echipamentul adecvat certificat în acest scop. Prin urmare, este posibil ca în prezent acești piloți să nu aibă nevoie de pregătire și de verificări suplimentare legate de PBN. Având în vedere rata de implementare a echipamentelor și a procedurilor PBN în întreaga Uniune, prezentul regulament ar trebui să prevadă o perioadă rezonabilă de timp după care cerințele suplimentare pentru pregătirea, testarea și verificarea periodică a piloților în ceea ce privește PBN vor deveni aplicabile în cazul piloților respectivi. |
| --- | --- |

(4)

Nu toți piloții, în special în cadrul aviației generale, execută zboruri în conformitate cu procedurile PBN deoarece, de exemplu, este posibil ca aeronavele lor sau aerodromul local să nu dispună de echipamentul adecvat certificat în acest scop. Prin urmare, este posibil ca în prezent acești piloți să nu aibă nevoie de pregătire și de verificări suplimentare legate de PBN. Având în vedere rata de implementare a echipamentelor și a procedurilor PBN în întreaga Uniune, prezentul regulament ar trebui să prevadă o perioadă rezonabilă de timp după care cerințele suplimentare pentru pregătirea, testarea și verificarea periodică a piloților în ceea ce privește PBN vor deveni aplicabile în cazul piloților respectivi.

| (5) | Perioada în care statele membre au posibilitatea de a decide să nu aplice dispozițiile Regulamentului (UE) nr. 1178/2011 pe teritoriul lor în cazul piloților care dețin o licență și un certificat medical asociat eliberate de o țară terță și care sunt implicați în operarea necomercială a anumitor aeronave ar trebui să fie prelungită, ca urmare a negocierilor în curs ale Uniunii cu anumite țări terțe, vizând facilitarea conversiei unor astfel de licențe și de certificate medicale. Ar trebui clarificat faptul că, în cazul în care un stat membru ia sau a luat o astfel de decizie, acesta ar trebui să publice respectiva decizie într-un mod adecvat care să permită tuturor părților interesate să ia act de ea, precum și să se asigure că cerințele privind transparența și certitudinea juridică sunt îndeplinite. |
| --- | --- |

(5)

Perioada în care statele membre au posibilitatea de a decide să nu aplice dispozițiile Regulamentului (UE) nr. 1178/2011 pe teritoriul lor în cazul piloților care dețin o licență și un certificat medical asociat eliberate de o țară terță și care sunt implicați în operarea necomercială a anumitor aeronave ar trebui să fie prelungită, ca urmare a negocierilor în curs ale Uniunii cu anumite țări terțe, vizând facilitarea conversiei unor astfel de licențe și de certificate medicale. Ar trebui clarificat faptul că, în cazul în care un stat membru ia sau a luat o astfel de decizie, acesta ar trebui să publice respectiva decizie într-un mod adecvat care să permită tuturor părților interesate să ia act de ea, precum și să se asigure că cerințele privind transparența și certitudinea juridică sunt îndeplinite.

| (6) | De asemenea, în Regulamentul (UE) nr. 1178/2011 ar trebui incluse cerințe suplimentare privind privilegiile piloților de încercare, pentru a le permite acestor piloți să opereze o aeronavă pentru anumite zboruri fără respectarea cerinței de a deține calificarea de clasă sau de tip corespunzătoare. |
| --- | --- |

(6)

De asemenea, în Regulamentul (UE) nr. 1178/2011 ar trebui incluse cerințe suplimentare privind privilegiile piloților de încercare, pentru a le permite acestor piloți să opereze o aeronavă pentru anumite zboruri fără respectarea cerinței de a deține calificarea de clasă sau de tip corespunzătoare.

| (7) | Conform prevederilor Regulamentului (UE) nr. 1178/2011, cursul de pregătire pentru licențe multipilot („MPL”) trebuie să fie furnizat numai de o organizație de pregătire aprobată care face parte dintr-un operator de transport aerian. În plus, regulamentul respectiv prevede că, cu excepția cazului în care titularul unei MPL a absolvit cursul de conversie al aceluiași operator, el nu poate exercita privilegiile asociate MPL. Există cazuri în care, din vina operatorului, unii titulari de MPL nu pot absolvi cursul de conversie al operatorului respectiv și, în consecință, nu sunt în măsură să lucreze nici pentru operatorul în cauză, nici pentru alt operator. Restricția privind exercitarea privilegiilor MPL în altă parte reprezintă un dezavantaj pentru titularii de MPL respectivi, fără ca ea să fie justificată de motive de siguranță. Piloții care trec la alt operator trebuie să termine cursul de conversie al noului operator, în pofida faptului că au urmat deja un curs de conversie la operatorul anterior. În plus, cursul de conversie al oricărui operator trebuie să țină seama pe deplin de nivelul de experiență al piloților care trec la operatorul respectiv. Prin urmare, este necesar să se elimine această restricție. Astfel, cerințele privind MPL devin de asemenea conforme cu standardele OACI. |
| --- | --- |

(7)

Conform prevederilor Regulamentului (UE) nr. 1178/2011, cursul de pregătire pentru licențe multipilot („MPL”) trebuie să fie furnizat numai de o organizație de pregătire aprobată care face parte dintr-un operator de transport aerian. În plus, regulamentul respectiv prevede că, cu excepția cazului în care titularul unei MPL a absolvit cursul de conversie al aceluiași operator, el nu poate exercita privilegiile asociate MPL. Există cazuri în care, din vina operatorului, unii titulari de MPL nu pot absolvi cursul de conversie al operatorului respectiv și, în consecință, nu sunt în măsură să lucreze nici pentru operatorul în cauză, nici pentru alt operator. Restricția privind exercitarea privilegiilor MPL în altă parte reprezintă un dezavantaj pentru titularii de MPL respectivi, fără ca ea să fie justificată de motive de siguranță. Piloții care trec la alt operator trebuie să termine cursul de conversie al noului operator, în pofida faptului că au urmat deja un curs de conversie la operatorul anterior. În plus, cursul de conversie al oricărui operator trebuie să țină seama pe deplin de nivelul de experiență al piloților care trec la operatorul respectiv. Prin urmare, este necesar să se elimine această restricție. Astfel, cerințele privind MPL devin de asemenea conforme cu standardele OACI.

| (8) | Prin urmare, Regulamentul (UE) nr. 1178/2011 ar trebui modificat în consecință. |
| --- | --- |

(8)

Prin urmare, Regulamentul (UE) nr. 1178/2011 ar trebui modificat în consecință.

| (9) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament se bazează pe avizul (3) Agenției Europene de Siguranță a Aviației, emis în conformitate cu articolul 17 alineatul (2) litera (b) și cu articolul 19 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 216/2008. |
| --- | --- |

(9)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament se bazează pe avizul (3) Agenției Europene de Siguranță a Aviației, emis în conformitate cu articolul 17 alineatul (2) litera (b) și cu articolul 19 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 216/2008.

| (10) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul comitetului instituit prin articolul 65 din Regulamentul (CE) nr. 216/2008, |
| --- | --- |

(10)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul comitetului instituit prin articolul 65 din Regulamentul (CE) nr. 216/2008,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Regulamentul (UE) nr. 1178/2011 al Comisiei se modifică după cum urmează:

| 1. | Se introduce următorul articol 4a:

  „Articolul 4a
  Privilegii de navigație bazată pe performanțe pentru calificarea de zbor instrumental

  (1)   Piloții pot zbura în conformitate cu procedurile de navigație bazată pe performanțe («PBN») numai după ce le-au fost înscrise privilegii PBN pe calificarea de zbor instrumental («IR»).


  (2)   Unui pilot i se acordă privilegii PBN atunci când îndeplinește toate cerințele de mai jos:






  (a) | pilotul a absolvit un curs de cunoștințe teoretice incluzând PBN, în conformitate cu FCL.615 din anexa I (partea FLC); |
| --- | --- | --- |

1.

Se introduce următorul articol 4a:

„Articolul 4a

Privilegii de navigație bazată pe performanțe pentru calificarea de zbor instrumental

(1)   Piloții pot zbura în conformitate cu procedurile de navigație bazată pe performanțe («PBN») numai după ce le-au fost înscrise privilegii PBN pe calificarea de zbor instrumental («IR»).

(2)   Unui pilot i se acordă privilegii PBN atunci când îndeplinește toate cerințele de mai jos:

(a)

pilotul a absolvit un curs de cunoștințe teoretice incluzând PBN, în conformitate cu FCL.615 din anexa I (partea FLC);

| (b) | pilotul a absolvit un curs de pregătire practică de zbor incluzând PBN, în conformitate cu FCL.615 din anexa I (partea FLC); |
| --- | --- |

(b)

pilotul a absolvit un curs de pregătire practică de zbor incluzând PBN, în conformitate cu FCL.615 din anexa I (partea FLC);

| (c) | pilotul a absolvit fie un test de îndemânare în conformitate cu apendicele 7 la anexa I (partea FCL), fie un test de îndemânare sau o verificare a competenței în conformitate cu apendicele 9 la anexa I (partea FCL). |
| --- | --- |

(c)

pilotul a absolvit fie un test de îndemânare în conformitate cu apendicele 7 la anexa I (partea FCL), fie un test de îndemânare sau o verificare a competenței în conformitate cu apendicele 9 la anexa I (partea FCL).

(3)   Cerințele de la alineatul (2) literele (a) și (b) sunt considerate ca fiind îndeplinite atunci când autoritatea competentă consideră că competențele dobândite, fie prin pregătire, fie prin familiarizarea cu operațiunile PBN, sunt echivalente cu competențele dobândite în urma cursurilor menționate la alineatul (2) literele (a) și (b), iar pilotul face dovada acestor competențe într-un mod considerat satisfăcător de către examinator în cadrul testului de îndemânare sau al verificării competenței menționate la alineatul (2) litera (c).

(4)   La finalizarea testului de îndemânare sau a verificării competenței menționate la alineatul (2) litera (c), se consemnează demonstrarea cu succes a competenței PBN în carnetul de zbor al pilotului sau într-un document echivalent și se semnează de către examinatorul care a efectuat testul sau verificarea.

(5)   Piloții cu calificări IR care nu dețin privilegii PBN pot efectua zboruri numai pe rute și pot efectua numai apropieri care nu necesită privilegii PBN, iar pentru reînnoirea calificărilor IR ale acestora nu trebuie să fie necesar niciun element PBN, până la 25 august 2020; după această dată, pentru fiecare calificare IR vor fi necesare privilegii PBN.”

| 2. | La articolul 10a, se adaugă următorul alineat (5):

  „(5)   Organizațiile de pregătire a piloților trebuie să se asigure că cursul de pregătire IR pe care îl furnizează include pregătirea pentru privilegiile PBN în conformitate cu cerințele din anexa I (partea FCL), până la 25 august 2020 cel târziu.” |
| --- | --- |

2.

La articolul 10a, se adaugă următorul alineat (5):

„(5)   Organizațiile de pregătire a piloților trebuie să se asigure că cursul de pregătire IR pe care îl furnizează include pregătirea pentru privilegiile PBN în conformitate cu cerințele din anexa I (partea FCL), până la 25 august 2020 cel târziu.”

| 3. | Articolul 12 alineatul (4) se înlocuiește cu următorul text:

  „(4)   Prin derogare de la alineatul (1), statele membre pot decide să nu aplice dispozițiile prezentului regulament până la 8 aprilie 2017 în cazul piloților care dețin o licență și un certificat medical asociat eliberate de o țară terță și care sunt implicați în operarea necomercială a aeronavelor menționate la articolul 4 alineatul (1) litera (b) sau (c) din Regulamentul (CE) nr. 216/2008. Statele membre fac publice aceste decizii.” |
| --- | --- |

3.

Articolul 12 alineatul (4) se înlocuiește cu următorul text:

„(4)   Prin derogare de la alineatul (1), statele membre pot decide să nu aplice dispozițiile prezentului regulament până la 8 aprilie 2017 în cazul piloților care dețin o licență și un certificat medical asociat eliberate de o țară terță și care sunt implicați în operarea necomercială a aeronavelor menționate la articolul 4 alineatul (1) litera (b) sau (c) din Regulamentul (CE) nr. 216/2008. Statele membre fac publice aceste decizii.”

| 4. | Anexele I și VII se modifică în conformitate cu anexa la prezentul regulament. |
| --- | --- |

4.

Anexele I și VII se modifică în conformitate cu anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Se aplică de la 8 aprilie 2016.

Cu toate acestea, punctele 1, 2 și 4 de la articolul 1 se aplică de la 25 august 2018, cu excepția punctului 1 litera (g) din anexă, care se aplică de la 8 aprilie 2016.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 6 aprilie 2016.

Pentru Comisie

Președintele

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  JO L 79, 13.3.2008, p. 1.

1

(2)  Regulamentul (UE) nr. 1178/2011 al Comisiei din 3 noiembrie 2011 de stabilire a cerințelor tehnice și a procedurilor administrative referitoare la personalul navigant din aviația civilă în temeiul Regulamentului (CE) nr. 216/2008 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 311, 25.11.2011, p. 1).

2

(3)  Avizul nr. 03/2015 al Agenției Europene de Siguranță a Aviației din 31.3.2015 privind un regulament al Comisiei de revizuire a criteriilor de aprobare operaționale pentru navigația bazată pe performanțe (PBN).

3

---

ANEXĂ

Anexele I și VII la Regulamentul (UE) nr. 1178/2011 se modifică după cum urmează:

| 1. | Anexa I se modifică după cum urmează:






  (a) | la punctul FCL.010 se introduc următoarele definiții: | „
  «Operațiune unghiulară» înseamnă o operațiune de apropiere instrumentală în cadrul căreia abaterea/deviația maximă tolerabilă de la drumul obligat este exprimată în devierea acelor pe indicatorul abaterii de la curs (CDI) sau pe un afișaj echivalent din carlingă. |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Anexa I se modifică după cum urmează:

(a)

la punctul FCL.010 se introduc următoarele definiții:

„
  «Operațiune unghiulară» înseamnă o operațiune de apropiere instrumentală în cadrul căreia abaterea/deviația maximă tolerabilă de la drumul obligat este exprimată în devierea acelor pe indicatorul abaterii de la curs (CDI) sau pe un afișaj echivalent din carlingă.

| | «Operațiune liniară» înseamnă o operațiune de apropiere instrumentală în cadrul căreia abaterea/deviația maximă tolerabilă de la drumul obligat este exprimată în unități de lungime, de exemplu mile nautice, pentru deviația laterală transversală. |
| --- | --- |

«Operațiune liniară» înseamnă o operațiune de apropiere instrumentală în cadrul căreia abaterea/deviația maximă tolerabilă de la drumul obligat este exprimată în unități de lungime, de exemplu mile nautice, pentru deviația laterală transversală.

| | «LNAV» înseamnă navigație laterală. |
| --- | --- |

«LNAV» înseamnă navigație laterală.

| | «LPV» înseamnă performanța localizatorului cu ghidare verticală. |
| --- | --- |

«LPV» înseamnă performanța localizatorului cu ghidare verticală.

| | «Navigația bazată pe performanțe (PBN)» înseamnă navigație de suprafață bazată pe cerințe de performanță pentru aeronavele care operează de-a lungul unei rute ATS, pe o procedură de apropiere instrumentală sau într-un spațiu aerian desemnat. |
| --- | --- |

«Navigația bazată pe performanțe (PBN)» înseamnă navigație de suprafață bazată pe cerințe de performanță pentru aeronavele care operează de-a lungul unei rute ATS, pe o procedură de apropiere instrumentală sau într-un spațiu aerian desemnat.

| | «RNP APCH» înseamnă o specificație PBN utilizată pentru operațiunile de apropiere instrumentală. |
| --- | --- |

«RNP APCH» înseamnă o specificație PBN utilizată pentru operațiunile de apropiere instrumentală.

| | «Operațiune RNP APCH până la minimele LNAV» înseamnă o operațiune de apropiere instrumentală 2D pentru care ghidarea laterală se bazează pe poziționarea GNSS. |
| --- | --- |

«Operațiune RNP APCH până la minimele LNAV» înseamnă o operațiune de apropiere instrumentală 2D pentru care ghidarea laterală se bazează pe poziționarea GNSS.

| | «Operațiune RNP APCH până la minimele LNAV/VNAV» înseamnă o operațiune de apropiere instrumentală 3D pentru care ghidarea laterală se bazează pe poziționarea GNSS, iar ghidarea verticală este indicată fie de funcția VNAV barometrică, fie de poziționarea GNSS, inclusiv sistemul de augmentare cu ajutorul sateliților (SBAS). |
| --- | --- |

«Operațiune RNP APCH până la minimele LNAV/VNAV» înseamnă o operațiune de apropiere instrumentală 3D pentru care ghidarea laterală se bazează pe poziționarea GNSS, iar ghidarea verticală este indicată fie de funcția VNAV barometrică, fie de poziționarea GNSS, inclusiv sistemul de augmentare cu ajutorul sateliților (SBAS).

| | «Operațiune RNP APCH până la minimele LPV» înseamnă o operațiune de apropiere instrumentală 3D pentru care atât ghidarea laterală, cât și cea verticală se bazează pe poziționarea GNSS, inclusiv pe SBAS. |
| --- | --- |

«Operațiune RNP APCH până la minimele LPV» înseamnă o operațiune de apropiere instrumentală 3D pentru care atât ghidarea laterală, cât și cea verticală se bazează pe poziționarea GNSS, inclusiv pe SBAS.

| | «RNP AR APCH» înseamnă o specificație de navigație utilizată pentru operațiunile de apropiere instrumentală care necesită o aprobare specifică. |
| --- | --- |

«RNP AR APCH» înseamnă o specificație de navigație utilizată pentru operațiunile de apropiere instrumentală care necesită o aprobare specifică.

| | «Operațiune de apropiere instrumentală tridimensională (3D)» înseamnă o operațiune de apropiere instrumentală care utilizează ghidarea atât laterală, cât și verticală. |
| --- | --- |

«Operațiune de apropiere instrumentală tridimensională (3D)» înseamnă o operațiune de apropiere instrumentală care utilizează ghidarea atât laterală, cât și verticală.

| | «Operațiune de apropiere instrumentală bidimensională (2D)» înseamnă o operațiune de apropiere instrumentală care utilizează doar ghidarea laterală. |
| --- | --- |

«Operațiune de apropiere instrumentală bidimensională (2D)» înseamnă o operațiune de apropiere instrumentală care utilizează doar ghidarea laterală.

| | «VNAV» înseamnă navigație verticală.”; |
| --- | --- |

«VNAV» înseamnă navigație verticală.”;

| (b) | textul de la punctul FCL.600.IR se înlocuiește cu următorul text:

  „Cu excepția dispozițiilor de la punctul FCL.825, operațiunile în condiții IFR pe un avion, pe un elicopter, pe un dirijabil sau pe o aeronavă cu decolare-aterizare verticală se efectuează numai de către:






  (a) | titularii unei PPL, CPL, MPL și ATPL; și |
| --- | --- | --- |

(b)

textul de la punctul FCL.600.IR se înlocuiește cu următorul text:

„Cu excepția dispozițiilor de la punctul FCL.825, operațiunile în condiții IFR pe un avion, pe un elicopter, pe un dirijabil sau pe o aeronavă cu decolare-aterizare verticală se efectuează numai de către:

(a)

titularii unei PPL, CPL, MPL și ATPL; și

| (b) | cu excepția cazului în care susțin teste de îndemânare ori verificări ale competenței sau în care beneficiază de o instruire în dublă comandă, titularii unei IR cu privilegii corespunzătoare cerințelor spațiului aerian aplicabil și categoriei de aeronave.”; |
| --- | --- |

(b)

cu excepția cazului în care susțin teste de îndemânare ori verificări ale competenței sau în care beneficiază de o instruire în dublă comandă, titularii unei IR cu privilegii corespunzătoare cerințelor spațiului aerian aplicabil și categoriei de aeronave.”;

| (c) | la punctul FCL.605.IR litera (a) se înlocuiește cu următorul text:






  „(a) | Privilegiile titularului unei IR îi conferă acestuia dreptul de a efectua zboruri cu o aeronavă în condiții IFR, inclusiv operațiuni PBN, cu o înălțime minimă de decizie de 200 ft (60 m).”; |
| --- | --- | --- |

(c)

la punctul FCL.605.IR litera (a) se înlocuiește cu următorul text:

„(a)

| (d) | la punctul FCL.700, litera (a) se înlocuiește cu următorul text:






  „(a) | Titularii unei licențe de pilot nu acționează în nicio situație ca piloți ai unei aeronave decât dacă dețin o calificare de clasă sau de tip valabilă și corespunzătoare, cu excepția următoarelor cazuri:






  (i) | în cazul unei LAPL, al unei SPL și al unei BPL; |
| --- | --- | --- | --- |

(d)

la punctul FCL.700, litera (a) se înlocuiește cu următorul text:

„(a)

(i)

în cazul unei LAPL, al unei SPL și al unei BPL;

| (ii) | atunci când susțin teste de îndemânare sau verificări ale competenței pentru reînnoirea calificărilor de clasă sau de tip; |
| --- | --- |

(ii)

atunci când susțin teste de îndemânare sau verificări ale competenței pentru reînnoirea calificărilor de clasă sau de tip;

| (iii) | atunci când urmează cursuri de instruire practică de zbor; |
| --- | --- |

(iii)

atunci când urmează cursuri de instruire practică de zbor;

| (iv) | atunci când dețin o calificare de pilot de încercare eliberată în conformitate cu punctul FCL.820.”; |
| --- | --- |

(iv)

atunci când dețin o calificare de pilot de încercare eliberată în conformitate cu punctul FCL.820.”;

| (e) | la punctul FCL.700, litera (c) se elimină; |
| --- | --- |

(e)

la punctul FCL.700, litera (c) se elimină;

| (f) | la punctul FCL.820 litera (c), punctul 3 se înlocuiește cu următorul text:






  „3. | de a executa zboruri fără o calificare de tip sau de clasă, conform definiției din subpartea H, cu excepția faptului că nu se utilizează calificarea de pilot de încercare în cazul operațiunilor de transport aerian comercial.”; |
| --- | --- | --- |

(f)

la punctul FCL.820 litera (c), punctul 3 se înlocuiește cu următorul text:

„3.

| (g) | în apendicele 5, punctul 2 se înlocuiește cu următorul text:






  „2. | Aprobarea pentru un curs de pregătire MPL se acordă numai unei ATO care face parte dintr-un operator de transport aerian comercial certificat în conformitate cu partea ORO sau care are un acord specific cu un astfel de operator.” |
| --- | --- | --- |

(g)

în apendicele 5, punctul 2 se înlocuiește cu următorul text:

„2.

| (h) | apendicele 7 se modifică după cum urmează:






  (i) | punctul 1 se înlocuiește cu următorul text:






  „1. | O persoană care solicită o IR trebuie să fi beneficiat de instruire pe aceeași clasă sau același tip de aeronave ca cele care urmează să fie folosite pentru test și care trebuie să fie echipate în mod corespunzător pentru operațiuni de pregătire și testare.”; |
| --- | --- | --- | --- |

(h)

apendicele 7 se modifică după cum urmează:

(i)

punctul 1 se înlocuiește cu următorul text:

„1.

| (ii) | punctul 11 se înlocuiește cu următorul text:






  „11. | Se aplică următoarele limite, corectate astfel încât să țină cont de condițiile de turbulență și de manevrabilitatea și performanțele aeronavei utilizate:






  Înălțime |
| --- | --- | --- |
| În general | ± 100 ft |
| Începerea ratării la înălțimea/altitudinea de decizie | + 50 ft/– 0 ft |
| Înălțime minimă de coborâre/MAP/altitudine | + 50 ft/– 0 ft |
| Urmărirea traiectului |
| după mijloace de radionavigație | ± 5° |
| Pentru deviații unghiulare | deviație jumătate de scală, azimut și pantă de coborâre (de exemplu LPV, ILS, MLS, GLS) |
| deviații laterale „liniare” 2D (LNAV) și 3D (LNAV/VNAV) | abaterea/deviația de la drumul obligat se limitează în mod normal la ±



  din valoarea RNP asociată procedurii. Sunt permise deviații scurte de la acest standard până la maximum 1 dată valoarea RNP. |
| deviații verticale liniare 3D [de exemplu RNP APCH (LNAV/VNAV) utilizând funcția VNAV barometrică)] | maximum –75 ft sub profilul vertical în orice moment și maximum +75 ft peste profilul vertical la maximum 1 000 ft deasupra nivelului aerodromului. |
| Cap |
| cu toate motoarele în funcțiune | ± 5° |
| cu simularea defectării unui motor | ± 10° |
| Viteză |
| cu toate motoarele în funcțiune | ± 5 noduri |
| cu simularea defectării unui motor | + 10 noduri/– 5 noduri |

(ii)

punctul 11 se înlocuiește cu următorul text:

„11.

Înălțime

În general

± 100 ft

Începerea ratării la înălțimea/altitudinea de decizie

+ 50 ft/– 0 ft

Înălțime minimă de coborâre/MAP/altitudine

+ 50 ft/– 0 ft

Urmărirea traiectului

după mijloace de radionavigație

± 5°

Pentru deviații unghiulare

deviație jumătate de scală, azimut și pantă de coborâre (de exemplu LPV, ILS, MLS, GLS)

deviații laterale „liniare” 2D (LNAV) și 3D (LNAV/VNAV)

Formula

deviații verticale liniare 3D [de exemplu RNP APCH (LNAV/VNAV) utilizând funcția VNAV barometrică)]

maximum –75 ft sub profilul vertical în orice moment și maximum +75 ft peste profilul vertical la maximum 1 000 ft deasupra nivelului aerodromului.

Cap

cu toate motoarele în funcțiune

± 5°

cu simularea defectării unui motor

± 10°

Viteză

cu toate motoarele în funcțiune

± 5 noduri

cu simularea defectării unui motor

+ 10 noduri/– 5 noduri

CONȚINUTUL TESTULUI

Avioane

| SECȚIUNEA 1 – PROCEDURI ÎNAINTE DE ZBOR ȘI PLECARE |
| --- |
| Folosirea listei de verificare, a abilităților de zbor, a procedurilor anti-givrare/de degivrare etc. se aplică tuturor secțiunilor |
| a | Utilizarea manualului de zbor (sau a unui document echivalent), în special calculul performanțelor avionului, masa și centrajul |
| b | Utilizarea documentelor serviciilor de trafic aerian și a buletinului meteorologic |
| c | Pregătirea planului de zbor ATC, a planului/jurnalului de zbor IFR |
| d | Identificarea mijloacelor de navigație necesare pentru procedurile de plecare, de sosire și de apropiere |
| e | Inspecția înainte de zbor |
| f | Minimele meteorologice |
| g | Rulare la sol |
| h | Plecare PBN (dacă este cazul):






  — | se verifică dacă procedura corectă a fost încărcată în sistemul de navigație; și |

SECȚIUNEA 1 – PROCEDURI ÎNAINTE DE ZBOR ȘI PLECARE

Folosirea listei de verificare, a abilităților de zbor, a procedurilor anti-givrare/de degivrare etc. se aplică tuturor secțiunilor

a

Utilizarea manualului de zbor (sau a unui document echivalent), în special calculul performanțelor avionului, masa și centrajul

b

Utilizarea documentelor serviciilor de trafic aerian și a buletinului meteorologic

c

Pregătirea planului de zbor ATC, a planului/jurnalului de zbor IFR

d

Identificarea mijloacelor de navigație necesare pentru procedurile de plecare, de sosire și de apropiere

e

Inspecția înainte de zbor

f

Minimele meteorologice

g

Rulare la sol

h

Plecare PBN (dacă este cazul):

—

se verifică dacă procedura corectă a fost încărcată în sistemul de navigație; și

| — | se efectuează verificări încrucișate între afișajul sistemului de navigație și diagrama de plecare. |
| --- | --- |

—

se efectuează verificări încrucișate între afișajul sistemului de navigație și diagrama de plecare.

i

Informare înainte de decolare, decolare

j (1)

Trecerea la zborul instrumental

k (1)

Proceduri de plecare instrumentală, inclusiv plecări PBN, și calarea altimetrului

l (1)

Legătura cu ATC – conformare, proceduri R/T

SECȚIUNEA 2 – MANEVRE GENERALE (1)

a

Controlul avionului numai cu ajutorul instrumentelor, inclusiv: zbor orizontal la diferite viteze, compensare

b

Viraje în urcare și în coborâre cu menținerea ratei 1 de viraj

c

Reveniri din atitudini neobișnuite, inclusiv menținerea în viraj cu înclinare de 45° și viraje strânse în coborâre

d (*1)

Revenire din apropiere de angajare în zbor orizontal, în viraje în urcare/coborâre și în configurație de aterizare – aplicabile doar avioanelor

e

Panou redus de instrumente de bord: urcare sau coborâre stabilizată, viraje orizontale cu rata 1 spre capuri date, revenirea din atitudini neobișnuite – aplicabile doar avioanelor

SECȚIUNEA 3 – PROCEDURI IFR PE RUTĂ (1)

a

Urmărirea traiectului, inclusiv interceptarea, de exemplu NDB, VOR, sau a traiectoriei între puncte intermediare

b

Utilizarea sistemului de navigație și a mijloacelor de radionavigație

c

Zbor orizontal, menținerea capului, a altitudinii și a vitezei față de aer, alegerea regimurilor motoarelor, tehnica de compensare

d

Calarea altimetrului

e

Previzionarea și revizuirea orelor estimate de sosire (așteptare pe rută, dacă este necesar)

f

Monitorizarea desfășurării zborului, jurnalul de bord, consumul de combustibil, gestionarea sistemelor

g

Proceduri de protecție contra givrării, simulate dacă este necesar

h

Legătura cu ATC – conformare, proceduri R/T

SECȚIUNEA 3a – PROCEDURI DE SOSIRE

a

Setarea și verificarea mijloacelor de navigație, dacă este cazul

b

Proceduri de sosire, verificarea altimetrului

c

Limite de altitudine și de viteză, dacă este cazul

d

Sosire PBN (dacă este cazul):

| — | se verifică dacă procedura corectă a fost încărcată în sistemul de navigație; și |
| --- | --- |

—

se verifică dacă procedura corectă a fost încărcată în sistemul de navigație; și

| — | se efectuează verificări încrucișate între afișajul sistemului de navigație și diagrama de sosire. |
| --- | --- |

—

se efectuează verificări încrucișate între afișajul sistemului de navigație și diagrama de sosire.

SECȚIUNEA 4 (1) – OPERAȚIUNI 3D (3)

a

Setarea și verificarea mijloacelor de navigație

Verificarea unghiului traiectoriei verticale

Pentru RNP APCH:

| — | se verifică dacă procedura corectă a fost încărcată în sistemul de navigație; și |
| --- | --- |

—

se verifică dacă procedura corectă a fost încărcată în sistemul de navigație; și

| — | se efectuează verificări încrucișate între afișajul sistemului de navigație și diagrama de apropiere. |
| --- | --- |

—

se efectuează verificări încrucișate între afișajul sistemului de navigație și diagrama de apropiere.

b

Informarea pentru apropiere și aterizare, inclusiv verificările de coborâre/apropiere/aterizare și identificarea instalațiilor

c (2)

Procedura de așteptare

d

Conformarea cu procedura de apropiere publicată

e

Cronometrarea procedurii de apropiere

f

Menținerea altitudinii, a vitezei și a capului (apropiere stabilizată)

g (2)

Procedura de ratare

h (2)

Procedura de apropiere întreruptă/aterizare

i

Legătura cu ATC – conformare, proceduri R/T

SECȚIUNEA 5 (1) – OPERAȚIUNI 2D (3)

a

Setarea și verificarea mijloacelor de navigație

Pentru RNP APCH:

| — | se verifică dacă procedura corectă a fost încărcată în sistemul de navigație; și |
| --- | --- |

—

se verifică dacă procedura corectă a fost încărcată în sistemul de navigație; și

| — | se efectuează verificări încrucișate între afișajul sistemului de navigație și diagrama de apropiere. |
| --- | --- |

—

se efectuează verificări încrucișate între afișajul sistemului de navigație și diagrama de apropiere.

b

Informarea pentru apropiere și aterizare, inclusiv verificările de coborâre/apropiere/aterizare și identificarea instalațiilor

c (2)

Procedura de așteptare

d

Conformarea cu procedura de apropiere publicată

e

Cronometrarea procedurii de apropiere

f

Menținerea altitudinii/distanței față de MAPT, a vitezei și a capului (apropiere stabilizată), repere de coborâre gradată (SDF), dacă este cazul

g (2)

Procedura de ratare

h (2)

Procedura de apropiere întreruptă/aterizare

i

Legătura cu ATC – conformare, proceduri R/T

SECȚIUNEA 6 – ZBOR CU UN MOTOR INOPERANT (doar avioane multimotor) (1)

a

Simularea defectării motorului după decolare sau în timpul ratării

b

Apropiere, ratare și procedura de apropiere întreruptă cu un motor inoperant

c

Apropiere și aterizare cu un motor inoperant

d

Legătura cu ATC – conformare, proceduri R/T

Elicoptere

| SECȚIUNEA 1 – PLECARE |
| --- |
| Folosirea listei de verificare, a abilităților de zbor, a procedurilor anti-givrare/de degivrare etc. se aplică tuturor secțiunilor |
| a | Utilizarea manualului de zbor (sau a unui document echivalent), în special calculul performanțelor aeronavei; masa și centrajul |
| b | Utilizarea documentelor serviciilor de trafic aerian și a buletinului meteorologic |
| c | Pregătirea planului de zbor ATC, a planului/jurnalului de zbor IFR |
| d | Identificarea mijloacelor de navigație necesare pentru procedurile de plecare, de sosire și de apropiere |
| e | Inspecția înainte de zbor |
| f | Minimele meteorologice |
| g | Rulare la sol/rulare aeriană conform ATC sau instrucțiunilor unui instructor |
| h | Plecare PBN (dacă este cazul):






  — | se verifică dacă procedura corectă a fost încărcată în sistemul de navigație; și |

SECȚIUNEA 1 – PLECARE

Folosirea listei de verificare, a abilităților de zbor, a procedurilor anti-givrare/de degivrare etc. se aplică tuturor secțiunilor

a

Utilizarea manualului de zbor (sau a unui document echivalent), în special calculul performanțelor aeronavei; masa și centrajul

b

Utilizarea documentelor serviciilor de trafic aerian și a buletinului meteorologic

c

Pregătirea planului de zbor ATC, a planului/jurnalului de zbor IFR

d

Identificarea mijloacelor de navigație necesare pentru procedurile de plecare, de sosire și de apropiere

e

Inspecția înainte de zbor

f

Minimele meteorologice

g

Rulare la sol/rulare aeriană conform ATC sau instrucțiunilor unui instructor

h

Plecare PBN (dacă este cazul):

—

se verifică dacă procedura corectă a fost încărcată în sistemul de navigație; și

| — | se efectuează verificări încrucișate între afișajul sistemului de navigație și diagrama de plecare. |
| --- | --- |

—

se efectuează verificări încrucișate între afișajul sistemului de navigație și diagrama de plecare.

i

Informare înainte de decolare, proceduri și verificări

j

Trecerea la zborul instrumental

k

Proceduri de plecare instrumentală, inclusiv proceduri PBN

SECȚIUNEA 2 – MANEVRE GENERALE

a

Controlul elicopterului numai cu ajutorul instrumentelor, inclusiv:

b

Viraje în urcare și în coborâre cu menținerea ratei 1 de viraj

c

Reveniri din atitudini neobișnuite, inclusiv menținerea în viraj cu înclinare de 30° și viraje strânse în coborâre

SECȚIUNEA 3 – PROCEDURI IFR PE RUTĂ

a

Urmărirea traiectului, inclusiv interceptarea, de exemplu NDB, VOR, RNAV

b

Utilizarea mijloacelor de radionavigație

c

Zbor orizontal, menținerea capului, a altitudinii și a vitezei față de aer, alegerea regimurilor motoarelor

d

Calarea altimetrului

e

Previzionarea și revizuirea orelor estimate de sosire

f

Monitorizarea desfășurării zborului, jurnalul de bord, consumul de combustibil, gestionarea sistemelor

g

Proceduri de protecție contra givrării, simulate dacă este necesar și dacă este cazul

h

Legătura cu ATC – conformare, proceduri R/T

SECȚIUNEA 3a – PROCEDURI DE SOSIRE

a

Setarea și verificarea mijloacelor de navigație, dacă este cazul

b

Proceduri de sosire, verificarea altimetrului

c

Limite de altitudine și de viteză, dacă este cazul

d

Sosire PBN (dacă este cazul)

| — | se verifică dacă procedura corectă a fost încărcată în sistemul de navigație; și |
| --- | --- |

—

se verifică dacă procedura corectă a fost încărcată în sistemul de navigație; și

| — | se efectuează verificări încrucișate între afișajul sistemului de navigație și diagrama de sosire. |
| --- | --- |

—

se efectuează verificări încrucișate între afișajul sistemului de navigație și diagrama de sosire.

SECȚIUNEA 4 – OPERAȚIUNI 3D (4)

a

Setarea și verificarea mijloacelor de navigație

Verificarea unghiului traiectoriei verticale pentru RNP APCH:

| (a) | se verifică dacă procedura corectă a fost încărcată în sistemul de navigație; și |
| --- | --- |

(a)

se verifică dacă procedura corectă a fost încărcată în sistemul de navigație; și

| (b) | se efectuează verificări încrucișate între afișajul sistemului de navigație și diagrama de apropiere. |
| --- | --- |

(b)

se efectuează verificări încrucișate între afișajul sistemului de navigație și diagrama de apropiere.

b

Informarea pentru apropiere și aterizare, inclusiv verificările de coborâre/apropiere/aterizare

c (*2)

Procedura de așteptare

d

Conformarea cu procedura de apropiere publicată

e

Cronometrarea procedurii de apropiere

f

Menținerea altitudinii, a vitezei și a capului (apropiere stabilizată)

g (*2)

Procedura de ratare

h (*2)

Procedura de apropiere întreruptă/aterizare

i

Legătura cu ATC – conformare, proceduri R/T

SECȚIUNEA 5 – OPERAȚIUNI 2D (4)

a

Setarea și verificarea mijloacelor de navigație

Pentru RNP APCH:

| — | se verifică dacă procedura corectă a fost încărcată în sistemul de navigație; și |
| --- | --- |

—

se verifică dacă procedura corectă a fost încărcată în sistemul de navigație; și

| — | se efectuează verificări încrucișate între afișajul sistemului de navigație și diagrama de apropiere. |
| --- | --- |

—

se efectuează verificări încrucișate între afișajul sistemului de navigație și diagrama de apropiere.

b

Informarea pentru apropiere și aterizare, inclusiv verificările de coborâre/apropiere/aterizare și identificarea instalațiilor

c (*2)

Procedura de așteptare

d

Conformarea cu procedura de apropiere publicată

e

Cronometrarea procedurii de apropiere

f

Menținerea altitudinii, a vitezei și a capului (apropiere stabilizată)

g (*2)

Procedura de ratare

h (*2)

Procedura de apropiere întreruptă (*2)/aterizare

i

Legătura cu ATC – conformare, proceduri R/T

SECȚIUNEA 6 – PROCEDURI ANORMALE ȘI DE URGENȚĂ

Prezenta secțiune poate fi combinată cu secțiunile 1-5. Testul trebuie să aibă în vedere controlul elicopterului, identificarea motorului care s-a defectat, măsuri imediate (exerciții practice), acțiuni și verificări subsecvente și acuratețea zborului, în următoarele situații:

a

Simularea defectării unui motor după decolare și la apropiere/în timpul apropierii (*3) (la o altitudine de siguranță, cu excepția cazului în care se efectuează într-un FFS sau FNPT II/III, FTD 2,3)

b

Defectarea dispozitivelor de creștere a stabilității/sistemului hidraulic (dacă este cazul)

c

Panou redus de instrumente de bord

d

Autorotație și revenirea la o altitudine preselectată

e

Operațiuni 3D manuale fără sistem director de zbor (*4)

Operațiuni 3D manuale cu sistem director de zbor (*4)

| (i) | apendicele 8 se modifică după cum urmează:






  (i) | nota de subsol la tabelul din secțiunea A se înlocuiește cu următorul text:






  „(*) | Cu condiția ca, în intervalul precedent de 12 luni, solicitantul să fi efectuat cel puțin trei proceduri de plecare și de apropiere în condiții IFR cu exercitarea privilegiilor PBN, inclusiv o procedură de apropiere RNP APCH pe un avion de clasă sau de tip SP în operațiuni SP sau, pentru avioanele multimotor, altele decât cele HP complexe, solicitantul să fi promovat secțiunea 6 a testului de îndemânare pentru alte avioane SP decât cele HP complexe pilotate numai cu ajutorul instrumentelor în operațiuni SP.”; |
| --- | --- | --- | --- |

(i)

apendicele 8 se modifică după cum urmează:

(i)

nota de subsol la tabelul din secțiunea A se înlocuiește cu următorul text:

„(*)

| (ii) | nota de subsol la tabelul din secțiunea B se înlocuiește cu următorul text:






  „(*) | Cu condiția ca, în intervalul precedent de 12 luni, să se fi efectuat cel puțin trei proceduri de plecare și de apropiere în condiții IFR cu exercitarea privilegiilor PBN, inclusiv o procedură de apropiere RNP APCH [ar putea fi o apropiere de un punct în spațiu (PinS)] pe un elicopter de tip SP în operațiuni SP.”; |
| --- | --- | --- |

(ii)

nota de subsol la tabelul din secțiunea B se înlocuiește cu următorul text:

„(*)

| (j) | apendicele 9 se modifică după cum urmează:






  (i) | punctul 4 din secțiunea B se înlocuiește cu următorul text:






  „4. | Se aplică următoarele limite, corectate astfel încât să țină cont de condițiile de turbulență și de manevrabilitatea și performanțele avionului utilizat:






  Înălțime |
| --- | --- | --- | --- |
| În general | ± 100 ft |
| Începerea ratării la înălțimea de decizie | + 50 ft/– 0 ft |
| Înălțime/altitudine minimă de coborâre | + 50 ft/– 0 ft |
| Urmărirea traiectului |
| după mijloace de radionavigație | ± 5° |
| Pentru deviații „unghiulare” | deviație jumătate de scală, azimut și pantă de coborâre (de exemplu LPV, ILS, MLS, GLS). |
| deviații „liniare” 2D (LNAV) și 3D (LNAV/VNAV) | Abaterea/deviația de la drumul obligat se limitează în mod normal la ±



  din valoarea RNP asociată procedurii. Sunt permise deviații scurte de la acest standard până la maximum 1 dată valoarea RNP. |
| deviații verticale liniare 3D [de exemplu RNP APCH (LNAV/VNAV) utilizând funcția VNAV barometrică)] | maximum – 75 ft sub profilul vertical în orice moment și maximum + 75 ft peste profilul vertical la maximum 1 000 ft deasupra nivelului aerodromului. |
| Cap |
| cu toate motoarele în funcțiune | ± 5° |
| cu simularea defectării unui motor | ± 10 ° |
| Viteză |
| cu toate motoarele în funcțiune | ± 5 noduri |
| cu simularea defectării unui motor | + 10 noduri/– 5 noduri”; |

(j)

apendicele 9 se modifică după cum urmează:

(i)

punctul 4 din secțiunea B se înlocuiește cu următorul text:

„4.

Înălțime

În general

± 100 ft

Începerea ratării la înălțimea de decizie

+ 50 ft/– 0 ft

Înălțime/altitudine minimă de coborâre

+ 50 ft/– 0 ft

Urmărirea traiectului

după mijloace de radionavigație

± 5°

Pentru deviații „unghiulare”

deviație jumătate de scală, azimut și pantă de coborâre (de exemplu LPV, ILS, MLS, GLS).

deviații „liniare” 2D (LNAV) și 3D (LNAV/VNAV)

Formula

deviații verticale liniare 3D [de exemplu RNP APCH (LNAV/VNAV) utilizând funcția VNAV barometrică)]

maximum – 75 ft sub profilul vertical în orice moment și maximum + 75 ft peste profilul vertical la maximum 1 000 ft deasupra nivelului aerodromului.

Cap

cu toate motoarele în funcțiune

± 5°

cu simularea defectării unui motor

± 10 °

Viteză

cu toate motoarele în funcțiune

± 5 noduri

cu simularea defectării unui motor

+ 10 noduri/– 5 noduri”;

| (ii) | la punctul 5 din secțiunea B se introduce următoarea literă:






  „(h) | Pentru a obține sau a menține privilegii PBN, una dintre apropieri trebuie să fie o RNP APCH. Atunci când o RNP APCH nu este posibilă din punct de vedere practic, aceasta se efectuează într-un FSTD echipat în mod corespunzător.”; |
| --- | --- | --- |

(ii)

la punctul 5 din secțiunea B se introduce următoarea literă:

„(h)

| (iii) | rândurile 3B.4 și 3B.5 din tabelul de la punctul 5 din secțiunea B se înlocuiesc cu următorul text:












  „3B.4.* | Operațiuni 3D până la DH/A de 200 ft (60 m) sau până la valori minime mai mari, dacă acest lucru este impus de procedura de apropiere (pilotul automat poate fi folosit la interceptarea traiectoriei verticale a segmentului de apropiere finală) | | P---> | ——> | | M | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 3B.5.* | Operațiuni 2D până la MDH/A | | P---> | ——> | | M”; | |

(iii)

rândurile 3B.4 și 3B.5 din tabelul de la punctul 5 din secțiunea B se înlocuiesc cu următorul text:

„3B.4.*

Operațiuni 3D până la DH/A de 200 ft (60 m) sau până la valori minime mai mari, dacă acest lucru este impus de procedura de apropiere (pilotul automat poate fi folosit la interceptarea traiectoriei verticale a segmentului de apropiere finală)

P--->

——>

M

3B.5.*

Operațiuni 2D până la MDH/A

P--->

——>

M”;

| (iv) | la punctul 6 din secțiunea B se introduce următoarea literă (j):






  „(j) | Pentru a obține sau a menține privilegii PBN, una dintre apropieri trebuie să fie o RNP APCH. Atunci când o RNP APCH nu este posibilă din punct de vedere practic, aceasta se efectuează într-un FSTD echipat în mod corespunzător.”; |
| --- | --- | --- |

(iv)

la punctul 6 din secțiunea B se introduce următoarea literă (j):

„(j)

| (v) | rândul 3.9.3 din tabelul de la punctul 6 din secțiunea B se înlocuiește cu următorul text:


















  „3.9.3.* | Operațiuni 3D până la DH/A de 200 ft (60 m) sau până la valori minime mai mari, dacă acest lucru este impus de procedura de apropiere |
| --- | --- | --- |

(v)

rândul 3.9.3 din tabelul de la punctul 6 din secțiunea B se înlocuiește cu următorul text:

„3.9.3.*

Operațiuni 3D până la DH/A de 200 ft (60 m) sau până la valori minime mai mari, dacă acest lucru este impus de procedura de apropiere

| Observație: | Conform AFM, este posibil ca procedurile RNP APCH să necesite utilizarea pilotului automat sau a sistemului director de zbor. Procedura care urmează să fie efectuată manual trebuie aleasă având în vedere respectivele limitări (de exemplu, se alege o procedură ILS pentru 3.9.3.1 în cazul unei astfel de limitări prevăzute în AFM).”; |
| --- | --- |

Observație:

Conform AFM, este posibil ca procedurile RNP APCH să necesite utilizarea pilotului automat sau a sistemului director de zbor. Procedura care urmează să fie efectuată manual trebuie aleasă având în vedere respectivele limitări (de exemplu, se alege o procedură ILS pentru 3.9.3.1 în cazul unei astfel de limitări prevăzute în AFM).”;

| (vi) | rândurile 3.9.3.4 și 3.9.4 din tabelul de la punctul 6 din secțiunea B se înlocuiesc cu următorul text:


















  „3.9.3.4.* | Manual, cu un motor simulat inoperant; defectarea motorului trebuie simulată în timpul apropierii finale, înainte de a depăși 1 000 ft deasupra nivelului aerodromului, până la atingerea pistei sau până la încheierea procedurii de apropiere întreruptă
  Pentru avioanele care nu au fost certificate ca avioane din categoria de transport (JAR/FAR 25) sau ca avioane din categoria commuter (SFAR 23), apropierea în condițiile simulării defectării unui motor și procedura subsecventă de ratare se inițiază împreună cu apropierea de neprecizie conform descrierii de la punctul 3.9.4 Procedura de ratare se inițiază în momentul atingerii înălțimii publicate de trecere peste obstacole (OCH/A), dar nu mai târziu de momentul atingerii unei înălțimi/altitudini minime de coborâre (MDH/A) de 500 ft deasupra pragului pistei. Pentru avioanele care au aceleași performanțe ca avioanele din categoria de transport în ceea ce privește masa la decolare și altitudinea densimetrică, instructorul poate simula defectarea unui motor în conformitate cu 3.9.3.4. |
| --- | --- | --- |

(vi)

rândurile 3.9.3.4 și 3.9.4 din tabelul de la punctul 6 din secțiunea B se înlocuiesc cu următorul text:

„3.9.3.4.*

Manual, cu un motor simulat inoperant; defectarea motorului trebuie simulată în timpul apropierii finale, înainte de a depăși 1 000 ft deasupra nivelului aerodromului, până la atingerea pistei sau până la încheierea procedurii de apropiere întreruptă

Pentru avioanele care nu au fost certificate ca avioane din categoria de transport (JAR/FAR 25) sau ca avioane din categoria commuter (SFAR 23), apropierea în condițiile simulării defectării unui motor și procedura subsecventă de ratare se inițiază împreună cu apropierea de neprecizie conform descrierii de la punctul 3.9.4 Procedura de ratare se inițiază în momentul atingerii înălțimii publicate de trecere peste obstacole (OCH/A), dar nu mai târziu de momentul atingerii unei înălțimi/altitudini minime de coborâre (MDH/A) de 500 ft deasupra pragului pistei. Pentru avioanele care au aceleași performanțe ca avioanele din categoria de transport în ceea ce privește masa la decolare și altitudinea densimetrică, instructorul poate simula defectarea unui motor în conformitate cu 3.9.3.4.

P—–>

—–>

M

| 3.9.4.* | Operațiuni 2D până la MDH/A |
| --- | --- |

3.9.4.*

Operațiuni 2D până la MDH/A

P*—>

—–>

M”;

| (vii) | rândul 4.1 din tabelul de la punctul 6 din secțiunea B se înlocuiește cu următorul text:


















  „4.1. | Procedura de ratare cu toate motoarele în funcțiune* în timpul unei operațiuni 3D la atingerea înălțimii de decizie |
| --- | --- | --- |

(vii)

rândul 4.1 din tabelul de la punctul 6 din secțiunea B se înlocuiește cu următorul text:

„4.1.

Procedura de ratare cu toate motoarele în funcțiune* în timpul unei operațiuni 3D la atingerea înălțimii de decizie

P*—>

—–>”;

| (viii) | rândul 5.1 din tabelul de la punctul 6 din secțiunea B se înlocuiește cu următorul text:


















  „5.1. | Aterizări normale* cu stabilirea reperelor vizuale la atingerea DA/H în urma unei proceduri de apropiere instrumentală |
| --- | --- | --- |

(viii)

rândul 5.1 din tabelul de la punctul 6 din secțiunea B se înlocuiește cu următorul text:

„5.1.

Aterizări normale* cu stabilirea reperelor vizuale la atingerea DA/H în urma unei proceduri de apropiere instrumentală

P”;

| (ix) | în rândul 6.2 din tabelul de la punctul 6 din secțiunea B, cuvântul „ILS” se înlocuiește cu următorul text: „CAT II/III”; |
| --- | --- |

(ix)

în rândul 6.2 din tabelul de la punctul 6 din secțiunea B, cuvântul „ILS” se înlocuiește cu următorul text: „CAT II/III”;

| (x) | punctul 4 litera (a) din secțiunea C se înlocuiește cu următorul text:






  „(a) | limite de zbor în condiții IFR.






  Înălțime |
| --- | --- | --- |
| În general | ± 100 ft |
| Începerea ratării la înălțimea/altitudinea de decizie | + 50 ft/– 0 ft |
| Înălțime/altitudine minimă de coborâre | + 50 ft/– 0 ft |
| Urmărirea traiectului |
| după mijloace de radionavigație | ± 5° |
| deviații „unghiulare” 3D | deviație jumătate de scală, azimut și pantă de coborâre (de exemplu LPV, ILS, MLS, GLS). |
| deviație „liniară” 2D (LNAV) și 3D (LNAV/VNAV): | abaterea/deviația de la drumul obligat se limitează în mod normal la ±



  din valoarea RNP asociată procedurii. Sunt permise deviații scurte de la acest standard până la maximum 1 dată valoarea RNP. |
| deviații verticale liniare 3D [de exemplu RNP APCH (LNAV/VNAV) utilizând funcția VNAV barometrică)]: | maximum – 75 ft sub profilul vertical în orice moment și maximum + 75 ft peste profilul vertical la maximum 1 000 ft deasupra nivelului aerodromului. |
| Cap |
| Operațiuni normale | ± 5° |
| Operațiuni anormale/de urgență | ± 10° |
| Viteză |
| În general | ± 10 noduri |
| Cu simularea defectării unui motor | + 10 noduri/– 5 noduri”; |

(x)

punctul 4 litera (a) din secțiunea C se înlocuiește cu următorul text:

„(a)

Înălțime

În general

± 100 ft

Începerea ratării la înălțimea/altitudinea de decizie

+ 50 ft/– 0 ft

Înălțime/altitudine minimă de coborâre

+ 50 ft/– 0 ft

Urmărirea traiectului

după mijloace de radionavigație

± 5°

deviații „unghiulare” 3D

deviație jumătate de scală, azimut și pantă de coborâre (de exemplu LPV, ILS, MLS, GLS).

deviație „liniară” 2D (LNAV) și 3D (LNAV/VNAV):

Formula

deviații verticale liniare 3D [de exemplu RNP APCH (LNAV/VNAV) utilizând funcția VNAV barometrică)]:

maximum – 75 ft sub profilul vertical în orice moment și maximum + 75 ft peste profilul vertical la maximum 1 000 ft deasupra nivelului aerodromului.

Cap

Operațiuni normale

± 5°

Operațiuni anormale/de urgență

± 10°

Viteză

În general

± 10 noduri

Cu simularea defectării unui motor

+ 10 noduri/– 5 noduri”;

| (xi) | rândurile 5.4, 5.4.1 și 5.4.2 din tabelul de la punctul 12 din secțiunea C se înlocuiesc cu următorul text:

















  „5.4. | Operațiuni 3D până la DH/A de 200 ft (60 m) sau până la valori minime mai mari, dacă acest lucru este impus de procedura de apropiere |
| --- | --- | --- |

(xi)

rândurile 5.4, 5.4.1 și 5.4.2 din tabelul de la punctul 12 din secțiunea C se înlocuiesc cu următorul text:

„5.4.

Operațiuni 3D până la DH/A de 200 ft (60 m) sau până la valori minime mai mari, dacă acest lucru este impus de procedura de apropiere

P*

—>*

—>*

| 5.4.1. | Manual, fără sistemul director de zbor

  Observație: Conform AFM, este posibil ca procedurile RNP APCH să necesite utilizarea pilotului automat sau a sistemului director de zbor. Procedura care urmează să fie efectuată manual trebuie aleasă având în vedere respectivele limitări (de exemplu, se alege o procedură ILS pentru 5.4.1 în cazul unei astfel de limitări prevăzute în AFM). |
| --- | --- |

5.4.1.

Manual, fără sistemul director de zbor

Observație: Conform AFM, este posibil ca procedurile RNP APCH să necesite utilizarea pilotului automat sau a sistemului director de zbor. Procedura care urmează să fie efectuată manual trebuie aleasă având în vedere respectivele limitări (de exemplu, se alege o procedură ILS pentru 5.4.1 în cazul unei astfel de limitări prevăzute în AFM).

P*

—>*

—>*

M*

| 5.4.2. | Manual, cu sistemul director de zbor |
| --- | --- |

5.4.2.

Manual, cu sistemul director de zbor

P*

—>*

—>*

M*”;

| (xii) | rândurile 5.4.4 și 5.5 din tabelul de la punctul 12 din secțiunea C se înlocuiesc cu următorul text:

















  „5.4.4. | Manual, cu un motor simulat inoperant; defectarea motorului trebuie simulată în timpul apropierii finale, înainte de a depăși 1 000 ft deasupra nivelului aerodromului, până la atingerea pistei sau până la încheierea procedurii de apropiere întreruptă |
| --- | --- | --- |

(xii)

rândurile 5.4.4 și 5.5 din tabelul de la punctul 12 din secțiunea C se înlocuiesc cu următorul text:

„5.4.4.

Manual, cu un motor simulat inoperant; defectarea motorului trebuie simulată în timpul apropierii finale, înainte de a depăși 1 000 ft deasupra nivelului aerodromului, până la atingerea pistei sau până la încheierea procedurii de apropiere întreruptă

P*

—>*

—>*

M*

| 5.5. | Operațiuni 2D până la altitudinea/înălțimea minimă de coborâre MDA/H |
| --- | --- |

5.5.

Operațiuni 2D până la altitudinea/înălțimea minimă de coborâre MDA/H

P*

—>*

—>*

M*”.

| 2. | În anexa VII, litera (a) de la punctul ORA.ATO.135 se înlocuiește cu următorul text:






  „(a) | ATO utilizează o flotă adecvată de aeronave de pregătire sau FSTD echipate în mod corespunzător pentru cursurile de pregătire furnizate.” |
| --- | --- | --- |

2.

În anexa VII, litera (a) de la punctul ORA.ATO.135 se înlocuiește cu următorul text:

„(a)

---

(1)

| (°) | Trebuie efectuat numai cu ajutorul instrumentelor. |
| --- | --- |

(°)

(*1)  Se poate efectua într-un FFS, FTD2/3 sau FNPT II.

(2)

| (+) | Se poate efectua fie în secțiunea 5, fie în secțiunea 6. |
| --- | --- |

(+)

(3)

| (++) | Pentru a obține sau a menține privilegii PBN, o apropiere fie din secțiunea 4, fie din secțiunea 5 trebuie să fie o RNP APCH. Atunci când o RNP APCH nu este posibilă din punct de vedere practic, aceasta se efectuează într-un FSTD echipat în mod corespunzător. |
| --- | --- |

(++)

(4)

| (+) | Pentru a obține sau a menține privilegii PBN, o apropiere fie din secțiunea 4, fie din secțiunea 5 trebuie să fie o RNP APCH. Atunci când o RNP APCH nu este posibilă din punct de vedere practic, aceasta se efectuează într-un FSTD echipat în mod corespunzător. |
| --- | --- |

(+)

(*2)  A se efectua fie în secțiunea 4, fie în secțiunea 5.

(*3)  Numai pentru elicoptere multimotor.

(*4)  Se testează numai unul dintre elemente.”;

---

| 7.4.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 91/16 |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 91/16

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2016/540 AL COMISIEI

din 6 aprilie 2016

de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de instituire a unei organizări comune a piețelor produselor agricole și de abrogare a Regulamentelor (CEE) nr. 922/72, (CEE) nr. 234/79, (CE) nr. 1037/2001 și (CE) nr. 1234/2007 ale Consiliului (1),

având în vedere Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 al Comisiei din 7 iunie 2011 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului în ceea ce privește sectorul fructelor și legumelor și sectorul fructelor și legumelor prelucrate (2), în special articolul 136 alineatul (1),

întrucât:

| (1) | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din cadrul Rundei Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a valorilor forfetare de import din țări terțe pentru produsele și perioadele menționate în partea A din anexa XVI la regulamentul respectiv. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din cadrul Rundei Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a valorilor forfetare de import din țări terțe pentru produsele și perioadele menționate în partea A din anexa XVI la regulamentul respectiv.

| (2) | Valoarea forfetară de import se calculează în fiecare zi lucrătoare, în conformitate cu articolul 136 alineatul (1) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011, ținând seama de datele zilnice variabile. Prin urmare, prezentul regulament trebuie să intre în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, |
| --- | --- |

(2)

Valoarea forfetară de import se calculează în fiecare zi lucrătoare, în conformitate cu articolul 136 alineatul (1) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011, ținând seama de datele zilnice variabile. Prin urmare, prezentul regulament trebuie să intre în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Valorile forfetare de import prevăzute la articolul 136 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 sunt stabilite în anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 6 aprilie 2016.

Pentru Comisie,

pentru președinte

Jerzy PLEWA

Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

---

(1)  
  JO L 347, 20.12.2013, p. 671.

1

(2)  
  JO L 157, 15.6.2011, p. 1.

2

---

ANEXĂ

Valorile forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Codul NC | Codul țării terțe (1) | Valoarea forfetară de import |
| 0702 00 00 | IL | 268,0 |
| MA | 93,1 |
| SN | 164,2 |
| TR | 102,8 |
| ZZ | 157,0 |
| 0707 00 05 | MA | 80,7 |
| TR | 127,6 |
| ZZ | 104,2 |
| 0709 93 10 | MA | 87,0 |
| TR | 145,3 |
| ZZ | 116,2 |
| 0805 10 20 | EG | 45,8 |
| IL | 76,9 |
| MA | 56,3 |
| TN | 71,4 |
| TR | 72,9 |
| ZA | 51,4 |
| ZZ | 62,5 |
| 0805 50 10 | MA | 91,9 |
| TR | 105,4 |
| ZZ | 98,7 |
| 0808 10 80 | AR | 86,1 |
| BR | 110,1 |
| CL | 116,3 |
| CN | 124,1 |
| US | 158,2 |
| ZA | 86,9 |
| ZZ | 113,6 |
| 0808 30 90 | AR | 139,5 |
| CL | 136,4 |
| CN | 66,8 |
| ZA | 103,2 |
| ZZ | 111,5 |

(EUR/100 kg)

Codul NC

Codul țării terțe (1)

Valoarea forfetară de import

0702 00 00

IL

268,0

MA

93,1

SN

164,2

TR

102,8

ZZ

157,0

0707 00 05

MA

80,7

TR

127,6

ZZ

104,2

0709 93 10

MA

87,0

TR

145,3

ZZ

116,2

0805 10 20

EG

45,8

IL

76,9

MA

56,3

TN

71,4

TR

72,9

ZA

51,4

ZZ

62,5

0805 50 10

MA

91,9

TR

105,4

ZZ

98,7

0808 10 80

AR

86,1

BR

110,1

CL

116,3

CN

124,1

US

158,2

ZA

86,9

ZZ

113,6

0808 30 90

AR

139,5

CL

136,4

CN

66,8

ZA

103,2

ZZ

111,5

---

(1)  Nomenclatura țărilor stabilită prin Regulamentul (UE) nr. 1106/2012 al Comisiei din 27 noiembrie 2012 de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 471/2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind statisticile comunitare privind comerțul exterior cu țările terțe, în ceea ce privește actualizarea nomenclatorului țărilor și teritoriilor (JO L 328, 28.11.2012, p. 7). Codul „ZZ” desemnează „alte origini”.

---

DECIZII

| 7.4.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 91/18 |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 91/18

---

DECIZIA (UE) 2016/541 A CONSILIULUI

din 15 februarie 2016

de notificare a Greciei în vederea adoptării unor măsuri de reducere a deficitului considerate necesare pentru remedierea situației de deficit excesiv (2015/1410) (1)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 126 alineatul (9),

având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

întrucât:

| (1) | Articolul 126 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) precizează că statele membre trebuie să evite deficitele publice excesive și stabilește, în acest scop, procedura de deficit excesiv. Pactul de stabilitate și creștere, care, conform componentei sale corective, pune în aplicare procedura de deficit excesiv, constituie cadrul care sprijină politicile guvernamentale pentru o revenire rapidă la poziții bugetare solide, ținând cont de situația economică. |
| --- | --- |

(1)

Articolul 126 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) precizează că statele membre trebuie să evite deficitele publice excesive și stabilește, în acest scop, procedura de deficit excesiv. Pactul de stabilitate și creștere, care, conform componentei sale corective, pune în aplicare procedura de deficit excesiv, constituie cadrul care sprijină politicile guvernamentale pentru o revenire rapidă la poziții bugetare solide, ținând cont de situația economică.

| (2) | La 27 aprilie 2009, Consiliul a decis, în conformitate cu articolul 104 alineatul (6) din Tratatul de instituire a Comunității Europene, că în Grecia exista un deficit excesiv. |
| --- | --- |

(2)

La 27 aprilie 2009, Consiliul a decis, în conformitate cu articolul 104 alineatul (6) din Tratatul de instituire a Comunității Europene, că în Grecia exista un deficit excesiv.

| (3) | La 10 mai 2010, Consiliul a adoptat Decizia 2010/320/UE (2) adresată Greciei în temeiul articolului 126 alineatul (9) și al articolului 136 din TFUE în vederea consolidării și a aprofundării supravegherii fiscale și de notificare a Greciei în vederea adoptării unor măsuri de reducere a deficitului considerate necesare pentru remedierea situației de deficit excesiv până la termenul limită, și anume 2014. Consiliul a stabilit anul 2014 ca termen limită pentru corectarea situației de deficit excesiv și ținte anuale pentru deficitul public. |
| --- | --- |

(3)

La 10 mai 2010, Consiliul a adoptat Decizia 2010/320/UE (2) adresată Greciei în temeiul articolului 126 alineatul (9) și al articolului 136 din TFUE în vederea consolidării și a aprofundării supravegherii fiscale și de notificare a Greciei în vederea adoptării unor măsuri de reducere a deficitului considerate necesare pentru remedierea situației de deficit excesiv până la termenul limită, și anume 2014. Consiliul a stabilit anul 2014 ca termen limită pentru corectarea situației de deficit excesiv și ținte anuale pentru deficitul public.

| (4) | Decizia 2010/320/UE a Consiliului a fost modificată în mod substanțial de mai multe ori. Întrucât trebuiau aduse noi modificări, decizia a fost reformată, la 12 iulie 2011, prin Decizia 2011/734/UE a Consiliului (3), din motive de claritate. Ulterior, respectiva decizie a fost modificată în mod semnificativ în mai multe rânduri în perioada cuprinsă între 8 iulie 2011 și decembrie 2012 (4). |
| --- | --- |

(4)

Decizia 2010/320/UE a Consiliului a fost modificată în mod substanțial de mai multe ori. Întrucât trebuiau aduse noi modificări, decizia a fost reformată, la 12 iulie 2011, prin Decizia 2011/734/UE a Consiliului (3), din motive de claritate. Ulterior, respectiva decizie a fost modificată în mod semnificativ în mai multe rânduri în perioada cuprinsă între 8 iulie 2011 și decembrie 2012 (4).

| (5) | Deteriorarea foarte gravă a situației financiare a Greciei a determinat statele membre din zona euro să decidă acordarea unui sprijin pentru stabilitate Greciei, cu scopul de a proteja stabilitatea financiară a zonei euro în ansamblu, la care se adaugă și asistența multilaterală acordată de Fondul Monetar Internațional. În perioada cuprinsă între luna mai 2010 și luna iunie 2015, sprijinul acordat de statele membre din zona euro a luat forma atât a unui Mecanism de împrumut bilateral pentru Grecia, cât și a unui împrumut din partea Fondului european de stabilitate financiară (FESF). Sprijinul creditorilor a fost însoțit de o condiționalitate politică extinsă, inclusiv în ceea ce privește respectarea de către Grecia a Deciziei 2011/734/UE a Consiliului și a modificărilor ulterioare ale acesteia. |
| --- | --- |

(5)

Deteriorarea foarte gravă a situației financiare a Greciei a determinat statele membre din zona euro să decidă acordarea unui sprijin pentru stabilitate Greciei, cu scopul de a proteja stabilitatea financiară a zonei euro în ansamblu, la care se adaugă și asistența multilaterală acordată de Fondul Monetar Internațional. În perioada cuprinsă între luna mai 2010 și luna iunie 2015, sprijinul acordat de statele membre din zona euro a luat forma atât a unui Mecanism de împrumut bilateral pentru Grecia, cât și a unui împrumut din partea Fondului european de stabilitate financiară (FESF). Sprijinul creditorilor a fost însoțit de o condiționalitate politică extinsă, inclusiv în ceea ce privește respectarea de către Grecia a Deciziei 2011/734/UE a Consiliului și a modificărilor ulterioare ale acesteia.

| (6) | La 8 iulie 2015, Grecia a solicitat asistență financiară din partea Mecanismului european de stabilitate (MES), sub forma unui împrumut pe trei ani, iar la 12 iulie 2015 s-a ajuns la un acord de principiu cu privire la acordarea unui împrumut în valoare de până la 86 000 de milioane EUR pentru Grecia. La 17 iulie, Consiliul guvernatorilor MES a încredințat Comisiei Europene, în colaborare cu Banca Centrală Europeană și cu Fondul Monetar Internațional, negocierea unui memorandum de înțelegere (denumit în continuare „memorandumul de înțelegere”), care precizează condiționalitățile în materie de politici pentru un mecanism de asistență financiară care să acopere perioada 2015-2018, în conformitate cu articolul 13 alineatul (3) din Tratatul privind MES. |
| --- | --- |

(6)

La 8 iulie 2015, Grecia a solicitat asistență financiară din partea Mecanismului european de stabilitate (MES), sub forma unui împrumut pe trei ani, iar la 12 iulie 2015 s-a ajuns la un acord de principiu cu privire la acordarea unui împrumut în valoare de până la 86 000 de milioane EUR pentru Grecia. La 17 iulie, Consiliul guvernatorilor MES a încredințat Comisiei Europene, în colaborare cu Banca Centrală Europeană și cu Fondul Monetar Internațional, negocierea unui memorandum de înțelegere (denumit în continuare „memorandumul de înțelegere”), care precizează condiționalitățile în materie de politici pentru un mecanism de asistență financiară care să acopere perioada 2015-2018, în conformitate cu articolul 13 alineatul (3) din Tratatul privind MES.

| (7) | În conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 472/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 mai 2013 privind consolidarea supravegherii economice și bugetare a statelor membre din zona euro care întâmpină sau care sunt amenințate de dificultăți grave în ceea ce privește stabilitatea lor financiară (5), în special articolul 7, un stat membru care solicită asistență financiară din partea MES trebuie să pregătească un program de ajustare macroeconomică (denumit în continuare „programul”), în vederea aprobării de către Consiliu. Un astfel de program ar trebui să asigure adoptarea unui set de reforme necesare pentru a îmbunătăți sustenabilitatea finanțelor publice și cadrul de reglementare. |
| --- | --- |

(7)

În conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 472/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 mai 2013 privind consolidarea supravegherii economice și bugetare a statelor membre din zona euro care întâmpină sau care sunt amenințate de dificultăți grave în ceea ce privește stabilitatea lor financiară (5), în special articolul 7, un stat membru care solicită asistență financiară din partea MES trebuie să pregătească un program de ajustare macroeconomică (denumit în continuare „programul”), în vederea aprobării de către Consiliu. Un astfel de program ar trebui să asigure adoptarea unui set de reforme necesare pentru a îmbunătăți sustenabilitatea finanțelor publice și cadrul de reglementare.

| (8) | Programul elaborat de Grecia a fost aprobat prin Decizia de punere în aplicare (UE) 2016/544 a Consiliului (6). |
| --- | --- |

(8)

Programul elaborat de Grecia a fost aprobat prin Decizia de punere în aplicare (UE) 2016/544 a Consiliului (6).

| (9) | Articolul 10 alineatul (2) litera (b) din Regulamentul (UE) nr. 472/2013 stabilește, de asemenea, că, în cazul în care un stat membru care face obiectul unui program de ajustare macroeconomică în temeiul articolului 7 din regulamentul respectiv face, de asemenea, obiectul unei decizii în temeiul articolului 126 alineatul (9) din TFUE pentru corectarea deficitului său excesiv, obiectivele bugetare anuale din programul său de ajustare macroeconomică sunt integrate în decizia de notificare în temeiul articolului 5 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 din 7 iulie 1997 privind accelerarea și clarificarea aplicării procedurii de deficit excesiv (7); în plus, măsurile menite să contribuie la îndeplinirea obiectivelor respective din programul de ajustare macroeconomică vor fi, de asemenea, integrate în decizia de notificare, în conformitate cu articolul 5 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97. Articolul 10 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 472/2013 stabilește, de asemenea, că statul membru este scutit de la obligația de a trimite rapoartele întocmite în temeiul articolului 5 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97. În sfârșit, articolul 10 alineatul (2) litera (c) din Regulamentul (UE) nr. 472/2013 stabilește faptul că monitorizarea este efectuată astfel cum se prevede la articolul 7 alineatul (4) din regulamentul respectiv și că statul membru este scutit de monitorizare în temeiul articolului 10 alineatul (1) și al articolului 10a din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 și de monitorizarea pe care se bazează luarea deciziilor în temeiul articolului 6 alineatul (2) din respectivul regulament. |
| --- | --- |

(9)

Articolul 10 alineatul (2) litera (b) din Regulamentul (UE) nr. 472/2013 stabilește, de asemenea, că, în cazul în care un stat membru care face obiectul unui program de ajustare macroeconomică în temeiul articolului 7 din regulamentul respectiv face, de asemenea, obiectul unei decizii în temeiul articolului 126 alineatul (9) din TFUE pentru corectarea deficitului său excesiv, obiectivele bugetare anuale din programul său de ajustare macroeconomică sunt integrate în decizia de notificare în temeiul articolului 5 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 din 7 iulie 1997 privind accelerarea și clarificarea aplicării procedurii de deficit excesiv (7); în plus, măsurile menite să contribuie la îndeplinirea obiectivelor respective din programul de ajustare macroeconomică vor fi, de asemenea, integrate în decizia de notificare, în conformitate cu articolul 5 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97. Articolul 10 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 472/2013 stabilește, de asemenea, că statul membru este scutit de la obligația de a trimite rapoartele întocmite în temeiul articolului 5 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1467/97. În sfârșit, articolul 10 alineatul (2) litera (c) din Regulamentul (UE) nr. 472/2013 stabilește faptul că monitorizarea este efectuată astfel cum se prevede la articolul 7 alineatul (4) din regulamentul respectiv și că statul membru este scutit de monitorizare în temeiul articolului 10 alineatul (1) și al articolului 10a din Regulamentul (CE) nr. 1467/97 și de monitorizarea pe care se bazează luarea deciziilor în temeiul articolului 6 alineatul (2) din respectivul regulament.

| (10) | Se preconizează, în prezent, că activitatea economică din Grecia înregistrează rezultate mult mai slabe decât s-a estimat la momentul adoptării celei mai recente modificări a Deciziei 2011/734/UE a Consiliului în decembrie 2012. Se preconizează ca atât PIB-ul real cât și cel nominal să fie la niveluri mult mai scăzute în 2015 și 2016 decât s-a estimat în previziunile din primăvara anului 2015 ale Comisiei, din cauza incertitudinii politice, a neaplicării reformelor, a scăderii veniturilor publice, a zilelor nelucrate precum și a impunerii de controale asupra mișcărilor de capital. Comisia și-a actualizat previziunile privind creșterea PIB-ului în august 2015, pentru a sprijini negocierile referitoare la Memorandumul de înțelegere necesar unui program MES. Conform acestor previziuni, în 2015-2016, PIB-ul real se va contracta cu 2,3 % și, respectiv, 1,3 % (comparativ cu o creștere pozitivă de 0,5 % și 2,9 % în previziunile din primăvara anului 2015 pentru anii respectivi), înainte de a crește cu 2,7 % în 2017 și cu 3,1 % în 2018. Această înrăutățire accentuată a scenariului economic în 2015-2016 implică o deteriorare corespunzătoare a perspectivelor privind finanțele publice, în ipoteza menținerii politicilor actuale. |
| --- | --- |

(10)

Se preconizează, în prezent, că activitatea economică din Grecia înregistrează rezultate mult mai slabe decât s-a estimat la momentul adoptării celei mai recente modificări a Deciziei 2011/734/UE a Consiliului în decembrie 2012. Se preconizează ca atât PIB-ul real cât și cel nominal să fie la niveluri mult mai scăzute în 2015 și 2016 decât s-a estimat în previziunile din primăvara anului 2015 ale Comisiei, din cauza incertitudinii politice, a neaplicării reformelor, a scăderii veniturilor publice, a zilelor nelucrate precum și a impunerii de controale asupra mișcărilor de capital. Comisia și-a actualizat previziunile privind creșterea PIB-ului în august 2015, pentru a sprijini negocierile referitoare la Memorandumul de înțelegere necesar unui program MES. Conform acestor previziuni, în 2015-2016, PIB-ul real se va contracta cu 2,3 % și, respectiv, 1,3 % (comparativ cu o creștere pozitivă de 0,5 % și 2,9 % în previziunile din primăvara anului 2015 pentru anii respectivi), înainte de a crește cu 2,7 % în 2017 și cu 3,1 % în 2018. Această înrăutățire accentuată a scenariului economic în 2015-2016 implică o deteriorare corespunzătoare a perspectivelor privind finanțele publice, în ipoteza menținerii politicilor actuale.

| (11) | Se estimează că Grecia și-a îmbunătățit deficitul structural cu 16 puncte procentuale din PIB, ajungând de la un deficit de 15,2 % în 2009 la un excedent estimat de 1 % în 2014, asigurând astfel o îmbunătățire a soldului structural în 2009-2014 semnificativ mai mare decât cerința de cel puțin 10 puncte procentuale din PIB recomandată de Consiliu pentru perioada respectivă. deficitul public a atins, în 2014, 3,5 % din PIB, situându-se în limitele plafonului de deficit public pe 2014 de 4,5 % din PIB (în termeni ESA2010), stabilit prin decizia Consiliului. Cu toate acestea, soldul primar rezultat de 0,4 % din PIB a fost în mod semnificativ mai slab decât se preconizase și nu a atins obiectivul stabilit la 1,5 % din PIB din cauza unei combinații de factori, inclusiv schimbarea ciclului economic și impactul negativ al acesteia asupra veniturilor bugetare, o relaxare a politicii fiscale și o nesiguranță economică sporită. Cu toate acestea, deteriorarea mediului macroeconomic, însoțită de măsurile fiscale temporare, care expiră în 2015, au împiedicat realizarea soldului primar țintă de 3 % din PIB în 2015 preconizat în cadrul ultimei modificări a Deciziei 2011/734/UE, adoptată în decembrie 2012. Obiectivele bugetare au fost, în consecință, reduse în mod substanțial, ținând seama de circumstanțele macroeconomice și de situația fiscală curentă, pentru a se evita înăsprirea excesivă a politicii fiscale pe termen scurt. |
| --- | --- |

(11)

Se estimează că Grecia și-a îmbunătățit deficitul structural cu 16 puncte procentuale din PIB, ajungând de la un deficit de 15,2 % în 2009 la un excedent estimat de 1 % în 2014, asigurând astfel o îmbunătățire a soldului structural în 2009-2014 semnificativ mai mare decât cerința de cel puțin 10 puncte procentuale din PIB recomandată de Consiliu pentru perioada respectivă. deficitul public a atins, în 2014, 3,5 % din PIB, situându-se în limitele plafonului de deficit public pe 2014 de 4,5 % din PIB (în termeni ESA2010), stabilit prin decizia Consiliului. Cu toate acestea, soldul primar rezultat de 0,4 % din PIB a fost în mod semnificativ mai slab decât se preconizase și nu a atins obiectivul stabilit la 1,5 % din PIB din cauza unei combinații de factori, inclusiv schimbarea ciclului economic și impactul negativ al acesteia asupra veniturilor bugetare, o relaxare a politicii fiscale și o nesiguranță economică sporită. Cu toate acestea, deteriorarea mediului macroeconomic, însoțită de măsurile fiscale temporare, care expiră în 2015, au împiedicat realizarea soldului primar țintă de 3 % din PIB în 2015 preconizat în cadrul ultimei modificări a Deciziei 2011/734/UE, adoptată în decembrie 2012. Obiectivele bugetare au fost, în consecință, reduse în mod substanțial, ținând seama de circumstanțele macroeconomice și de situația fiscală curentă, pentru a se evita înăsprirea excesivă a politicii fiscale pe termen scurt.

| (12) | Grecia va urma, în consecință, o nouă strategie fiscală, bazată pe obiective de excedent primar de – 0,25 %, 0,5 %, 1,75 %, și 3,5 % din PIB în 2015, 2016, 2017 și 2018 și ulterior. Traiectoria obiectivelor fiscale este coerentă cu rata de creștere preconizată a economiei Greciei, pe măsură ce aceasta se redresează după cea mai gravă recesiune înregistrată. Traiectoria revizuită înseamnă o scădere a deficitului bugetului public general sub 3 % din PIB în 2017. |
| --- | --- |

(12)

Grecia va urma, în consecință, o nouă strategie fiscală, bazată pe obiective de excedent primar de – 0,25 %, 0,5 %, 1,75 %, și 3,5 % din PIB în 2015, 2016, 2017 și 2018 și ulterior. Traiectoria obiectivelor fiscale este coerentă cu rata de creștere preconizată a economiei Greciei, pe măsură ce aceasta se redresează după cea mai gravă recesiune înregistrată. Traiectoria revizuită înseamnă o scădere a deficitului bugetului public general sub 3 % din PIB în 2017.

| (13) | Conform previziunilor actualizate ale serviciilor Comisiei în ceea ce privește creșterea PIB-ului nominal, se preconizează că soldul primar al bugetului general va atinge un deficit de 7 631 de milioane EUR (4,4 % din PIB) în 2015, de 6 166 de milioane EUR (3,6 % din PIB) în 2016, de 4 089 de milioane EUR (2,3 % din PIB) în 2017 și de 753 de milioane EUR (0,4 % din PIB) în 2018. |
| --- | --- |

(13)

Conform previziunilor actualizate ale serviciilor Comisiei în ceea ce privește creșterea PIB-ului nominal, se preconizează că soldul primar al bugetului general va atinge un deficit de 7 631 de milioane EUR (4,4 % din PIB) în 2015, de 6 166 de milioane EUR (3,6 % din PIB) în 2016, de 4 089 de milioane EUR (2,3 % din PIB) în 2017 și de 753 de milioane EUR (0,4 % din PIB) în 2018.

| (14) | Bugetul pentru 2016 care urmează a fi adoptat de Parlamentul Greciei face parte din strategia bugetară pe termen mediu (SBTM) pentru perioada 2016-2019, cu scopul de a se obține o consolidare fiscală importantă și concentrată la începutul perioadei, ceea ce presupune economii în valoare de peste 6 900 milioane EUR, aproape 4 % din PIB. |
| --- | --- |

(14)

Bugetul pentru 2016 care urmează a fi adoptat de Parlamentul Greciei face parte din strategia bugetară pe termen mediu (SBTM) pentru perioada 2016-2019, cu scopul de a se obține o consolidare fiscală importantă și concentrată la începutul perioadei, ceea ce presupune economii în valoare de peste 6 900 milioane EUR, aproape 4 % din PIB.

| (15) | Nerealizarea revizuirii finale a programului FESF, întreruperea plăților aferente serviciului datoriei, expirarea programului FESF și introducerea controalelor asupra circulației capitalurilor au creat noi circumstanțe care au condus la o deteriorare puternică suplimentară a sustenabilității datoriei. Acest lucru se datorează unor estimări de creștere mai mici, unei revizuiri descendente a obiectivelor privind excedentul primar, unei revizuiri descendente a veniturilor din privatizări, unei puternice deteriorări a necesităților de finanțare ale sectorului bancar ca urmare a impunerii de controale asupra mișcărilor de capital, creșterii arieratelor de plată ca urmare a lipsei de lichidități cu care se confruntă guvernul și efectelor evaluării din cauza deprecierii monedei euro față de DST. Ca rezultat al acestor evoluții, se preconizează că ponderea datoriei guvernamentale în PIB va atinge 198,3 % în 2016, înainte de scădea la 169,3 % în 2020, 154,5 % în 2022 și 115,9 % în 2030 în cadrul scenariului de bază. |
| --- | --- |

(15)

Nerealizarea revizuirii finale a programului FESF, întreruperea plăților aferente serviciului datoriei, expirarea programului FESF și introducerea controalelor asupra circulației capitalurilor au creat noi circumstanțe care au condus la o deteriorare puternică suplimentară a sustenabilității datoriei. Acest lucru se datorează unor estimări de creștere mai mici, unei revizuiri descendente a obiectivelor privind excedentul primar, unei revizuiri descendente a veniturilor din privatizări, unei puternice deteriorări a necesităților de finanțare ale sectorului bancar ca urmare a impunerii de controale asupra mișcărilor de capital, creșterii arieratelor de plată ca urmare a lipsei de lichidități cu care se confruntă guvernul și efectelor evaluării din cauza deprecierii monedei euro față de DST. Ca rezultat al acestor evoluții, se preconizează că ponderea datoriei guvernamentale în PIB va atinge 198,3 % în 2016, înainte de scădea la 169,3 % în 2020, 154,5 % în 2022 și 115,9 % în 2030 în cadrul scenariului de bază.

| (16) | Ținând seama de aceste evoluțiile menționate, traiectoria de ajustare în direcția corectării deficitului excesiv necesită o actualizare. Angajamentul asumat de Grecia vizează nu numai măsurile de consolidare fiscală, ci și măsurile necesare pentru consolidarea caracterului favorabil creșterii și pentru reducerea la minimum a oricărui impact social negativ. |
| --- | --- |

(16)

Ținând seama de aceste evoluțiile menționate, traiectoria de ajustare în direcția corectării deficitului excesiv necesită o actualizare. Angajamentul asumat de Grecia vizează nu numai măsurile de consolidare fiscală, ci și măsurile necesare pentru consolidarea caracterului favorabil creșterii și pentru reducerea la minimum a oricărui impact social negativ.

| (17) | Fiecare măsură impusă prin Decizia de punere în aplicare (UE) 2016/544 a Consiliului este utilă pentru obținerea ajustării bugetare necesare. Unele măsuri au un impact direct asupra situației bugetare a Greciei, în timp ce altele sunt măsuri structurale care vor duce la o guvernanță fiscală mai bună și la o situație bugetară mai solidă pe termen mediu. |
| --- | --- |

(17)

Fiecare măsură impusă prin Decizia de punere în aplicare (UE) 2016/544 a Consiliului este utilă pentru obținerea ajustării bugetare necesare. Unele măsuri au un impact direct asupra situației bugetare a Greciei, în timp ce altele sunt măsuri structurale care vor duce la o guvernanță fiscală mai bună și la o situație bugetară mai solidă pe termen mediu.

| (18) | Având în vedere considerațiile de mai sus, este necesar să se revizuiască obiectivele bugetare anuale anterioare, precum și măsurile menite să contribuie la îndeplinirea obiectivelor respective. Noile obiective bugetare anuale și măsurile menite să contribuie la îndeplinirea obiectivelor respective sunt cele stabilite în Decizia de punere în aplicare (UE) 2016/544 a Consiliului, |
| --- | --- |

(18)

Având în vedere considerațiile de mai sus, este necesar să se revizuiască obiectivele bugetare anuale anterioare, precum și măsurile menite să contribuie la îndeplinirea obiectivelor respective. Noile obiective bugetare anuale și măsurile menite să contribuie la îndeplinirea obiectivelor respective sunt cele stabilite în Decizia de punere în aplicare (UE) 2016/544 a Consiliului,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

(1)   Grecia trebuie să pună capăt situației actuale de deficit excesiv cât mai rapid posibil și cel târziu până în 2017.

(2)   Traiectoria de ajustare în direcția corectării deficitului excesiv vizează atingerea obiectivelor anuale privind deficitul public (general, astfel cum sunt prevăzute în Decizia de punere în aplicare (UE) 2016/544 a Consiliului și se va baza pe obiectivele privind excedentul primar de – 0,25 %, 0,5 %, 1,75 %, și 3,5 % din PIB în 2015, 2016, 2017 și 2018 și ulterior, după caz. Calea obiectivelor bugetare este coerentă cu rata de creștere preconizată a economiei Greciei, întrucât aceasta se redresează după cea mai gravă recesiune înregistrată. Calea revizuită înseamnă o scădere a deficitului bugetului public general sub 3 % din PIB în 2017.

(3)   Grecia adoptă și pune în aplicare integral toate măsurile fiscale, economice și de ajustare structurală incluse în programul de ajustare economică și financiară, astfel cum au fost aprobate prin Decizia de punere în aplicare (UE) 2016/544 a Consiliului.

(4)   Grecia trebuie să fie pregătită să adopte măsuri suplimentare, în cazul în care riscurile la adresa planurilor bugetare se materializează. Măsurile de consolidare bugetară ar trebui să asigure o îmbunătățire durabilă a soldului structural al bugetului general într-o manieră favorabilă creșterii.

Articolul 2

Prezenta decizie intră în vigoare la data notificării sale.

Articolul 3

Prezenta decizie se adresează Republicii Elene.

Adoptată la Bruxelles, 15 februarie 2016.

Pentru Consiliu

Președintele

M.H.P. VAN DAM

---

(1)  Prezentul act a fost adoptat inițial doar în engleză și publicat în JO L 219, 20.8.2015, p. 8.

1

(2)  
  JO L 145, 11.6.2010, p. 6.

2

(3)  
  JO L 296, 15.11.2011, p. 38.

3

(4)  Decizia 2011/791/UE a Consiliului din 8 noiembrie 2011 (JO L 320, 3.12.2011, p. 28); Decizia 2012/211/UE a Consiliului din 13 martie 2012 (JO L 113, 25.4.2012, p. 8); Decizia 2013/6/UE a Consiliului din 4 decembrie 2012 (JO L 4, 9.1.2013, p. 40).

4

(5)  
  JO L 140, 27.5.2013, p. 1.

5

(6)  A se vedea pagina 27 din prezentul Jurnal Oficial.

6

(7)  
  JO L 209, 2.8.1997, p. 6.

7

---

| 7.4.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 91/22 |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 91/22

---

DECIZIA DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2016/542 A CONSILIULUI

din 15 februarie 2016

privind acordarea de asistență financiară pe termen scurt din partea Uniunii pentru Grecia (2015/1181) (1)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 407/2010 al Consiliului din 11 mai 2010 de instituire a unui mecanism european de stabilizare financiară (2), în special articolul 3 alineatul (2),

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

întrucât:

| (1) | Grecia a solicitat din nou asistență financiară din partea Mecanismului european de stabilitate (MES) și există un acord de principiu privind acordarea asistenței solicitate. |
| --- | --- |

(1)

Grecia a solicitat din nou asistență financiară din partea Mecanismului european de stabilitate (MES) și există un acord de principiu privind acordarea asistenței solicitate.

| (2) | Cu toate acestea, pentru a menține integritatea zonei euro, a menține stabilitatea financiară și a se evita orice nouă nerespectare a obligațiilor de rambursare care îi revin, Grecia are nevoie de finanțare provizorie până la punerea în aplicare a acestei asistențe. Având în vedere perturbările economice și financiare grave cauzate de circumstanțe excepționale care nu puteau fi controlate de guvern, Grecia a solicitat oficial, la 15 iulie 2015, asistență financiară urgentă din partea Uniunii, cu scopul de a garanta stabilitatea financiară în Grecia, în zona euro și în Uniune. Asistența care urmează să fie acordată Greciei prin MES va fi folosită pentru a rambursa împrumutul primit de Grecia în cadrul Mecanismului european de stabilizare financiară (MESF). |
| --- | --- |

(2)

Cu toate acestea, pentru a menține integritatea zonei euro, a menține stabilitatea financiară și a se evita orice nouă nerespectare a obligațiilor de rambursare care îi revin, Grecia are nevoie de finanțare provizorie până la punerea în aplicare a acestei asistențe. Având în vedere perturbările economice și financiare grave cauzate de circumstanțe excepționale care nu puteau fi controlate de guvern, Grecia a solicitat oficial, la 15 iulie 2015, asistență financiară urgentă din partea Uniunii, cu scopul de a garanta stabilitatea financiară în Grecia, în zona euro și în Uniune. Asistența care urmează să fie acordată Greciei prin MES va fi folosită pentru a rambursa împrumutul primit de Grecia în cadrul Mecanismului european de stabilizare financiară (MESF).

| (3) | Proiectul programului de ajustare economică și financiară (denumit în continuare „programul”) prezentat de Grecia Comisiei și Consiliului vizează să asigure adoptarea unui set de reforme necesare pentru a îmbunătăți sustenabilitatea finanțelor publice și cadrul de reglementare. |
| --- | --- |

(3)

Proiectul programului de ajustare economică și financiară (denumit în continuare „programul”) prezentat de Grecia Comisiei și Consiliului vizează să asigure adoptarea unui set de reforme necesare pentru a îmbunătăți sustenabilitatea finanțelor publice și cadrul de reglementare.

| (4) | Potrivit evaluării realizate de Comisie în colaborare cu Banca Centrală Europeană (BCE), Grecia are nevoie de finanțare totală în valoare de 7 160 de milioane EUR pentru luna iulie 2015. Condițiile financiare detaliate ar trebui să fie stabilite într-un acord de împrumut. |
| --- | --- |

(4)

Potrivit evaluării realizate de Comisie în colaborare cu Banca Centrală Europeană (BCE), Grecia are nevoie de finanțare totală în valoare de 7 160 de milioane EUR pentru luna iulie 2015. Condițiile financiare detaliate ar trebui să fie stabilite într-un acord de împrumut.

| (5) | Asistența financiară a Uniunii ar trebui să fie gestionată de către Comisie. |
| --- | --- |

(5)

Asistența financiară a Uniunii ar trebui să fie gestionată de către Comisie.

| (6) | Grecia a prezentat Comisiei și Consiliului programul care vizează să garanteze adoptarea unui set de reforme necesare pentru a îmbunătăți sustenabilitatea finanțelor publice și cadrul de reglementare. La 15 iulie 2015, guvernul și Comisia au ajuns la un acord la nivel de servicii în legătură cu programul, acord care urmează să fie integrat într-un Memorandum de înțelegere privind condițiile specifice de politică economică (denumit în continuare „memorandumul de înțelegere”). |
| --- | --- |

(6)

Grecia a prezentat Comisiei și Consiliului programul care vizează să garanteze adoptarea unui set de reforme necesare pentru a îmbunătăți sustenabilitatea finanțelor publice și cadrul de reglementare. La 15 iulie 2015, guvernul și Comisia au ajuns la un acord la nivel de servicii în legătură cu programul, acord care urmează să fie integrat într-un Memorandum de înțelegere privind condițiile specifice de politică economică (denumit în continuare „memorandumul de înțelegere”).

| (7) | Comisia ar trebui să verifice, periodic, prin intermediul unor misiuni și al rapoartelor periodice ale autorităților elene, dacă sunt îndeplinite condițiile de politică economică de care depinde asistența. |
| --- | --- |

(7)

Comisia ar trebui să verifice, periodic, prin intermediul unor misiuni și al rapoartelor periodice ale autorităților elene, dacă sunt îndeplinite condițiile de politică economică de care depinde asistența.

| (8) | Asistența ar trebui să se acorde cu scopul de a sprijini punerea în aplicare cu succes a programului. |
| --- | --- |

(8)

Asistența ar trebui să se acorde cu scopul de a sprijini punerea în aplicare cu succes a programului.

| (9) | Statele membre din zona euro au comunicat angajamentul lor de a rambursa în comun și în cel mai scurt timp, printr-un acord specific, fiecărui stat membru care nu face parte din zona euro suma pe care statul membru care nu face parte din zona euro a plătit-o din resursele proprii corespunzător utilizării bugetului general al Uniunii în cazuri de pierderi generate de o asistență financiară din partea Uniunii acordată unui stat membru din zona euro în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 407/2010. Vor fi instituite, de asemenea, acorduri adecvate pentru a garanta absența supracompensării statelor membre care nu fac parte din zona euro, atunci când vor fi activate instrumente de protejare a bugetului general al Uniunii, inclusiv în ceea ce privește recuperarea datoriilor, dacă este necesar prin compensarea creanțelor și a plăților în timp. |
| --- | --- |

(9)

Statele membre din zona euro au comunicat angajamentul lor de a rambursa în comun și în cel mai scurt timp, printr-un acord specific, fiecărui stat membru care nu face parte din zona euro suma pe care statul membru care nu face parte din zona euro a plătit-o din resursele proprii corespunzător utilizării bugetului general al Uniunii în cazuri de pierderi generate de o asistență financiară din partea Uniunii acordată unui stat membru din zona euro în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 407/2010. Vor fi instituite, de asemenea, acorduri adecvate pentru a garanta absența supracompensării statelor membre care nu fac parte din zona euro, atunci când vor fi activate instrumente de protejare a bugetului general al Uniunii, inclusiv în ceea ce privește recuperarea datoriilor, dacă este necesar prin compensarea creanțelor și a plăților în timp.

| (10) | Împrumutul MESF este garantat de bugetul general al Uniunii. În cazul neîndeplinirii obligațiilor în cadrul acestui împrumut, Comisia poate solicita fonduri suplimentare în plus față de activele Uniunii, luând în considerare orice excedent de solduri de numerar, pentru a asigura serviciul datoriei Uniunii. Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012 al Parlamentului European și al Consiliului (3) („regulamentul financiar”) aplicabil bugetului general al Uniunii și normele sale detaliate prevăd instrumente de protejare a bugetului Uniunii, inclusiv în ceea ce privește recuperarea datoriilor, dacă este necesar prin compensarea creanțelor și a plăților în timp. Comisia va aplica aceste instrumente, |
| --- | --- |

(10)

Împrumutul MESF este garantat de bugetul general al Uniunii. În cazul neîndeplinirii obligațiilor în cadrul acestui împrumut, Comisia poate solicita fonduri suplimentare în plus față de activele Uniunii, luând în considerare orice excedent de solduri de numerar, pentru a asigura serviciul datoriei Uniunii. Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012 al Parlamentului European și al Consiliului (3) („regulamentul financiar”) aplicabil bugetului general al Uniunii și normele sale detaliate prevăd instrumente de protejare a bugetului Uniunii, inclusiv în ceea ce privește recuperarea datoriilor, dacă este necesar prin compensarea creanțelor și a plăților în timp. Comisia va aplica aceste instrumente,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

(1)   Uniunea pune la dispoziția Greciei un împrumut în valoare de maximum 7 160 de milioane EUR, cu o scadență maximă de trei luni.

(2)   Asistența financiară din partea Uniunii în temeiul prezentei decizii se pune la dispoziție numai dacă statelor membre a căror monedă nu este euro le-au fost acordate, în temeiul unor acorduri cu forță juridică obligatorie, garanții lichide corespunzător expunerii lor, care să poată fi plătite imediat, în măsura în care este necesar pentru a acoperi orice răspundere care le-ar putea reveni ca rezultat al nerambursării de către Grecia a asistenței financiare în conformitate cu termenii acesteia.

(3)   Asistența financiară se pune la dispoziție imediat după intrarea în vigoare a prezentei decizii.

(4)   Comisia pune la dispoziția Greciei asistența financiară din partea Uniunii în până la două tranșe.

(5)   Tranșele se plătesc sub rezerva intrării în vigoare a acordului de împrumut și a memorandumului de înțelegere, precum și a respectării de către Grecia a condițiilor specifice de politică, în conformitate cu articolul 3.

(6)   Plata costurilor aferente finanțării acordate de Uniune îi revine Greciei, cu un adaos de zece puncte de bază.

(7)   Grecia suportă costurile menționate la articolul 7 din Regulamentul (UE) nr. 407/2010.

(8)   Dacă este necesar, în vederea finanțării la timp a împrumutului, Comisia este autorizată să se împrumute prin intermediul unui plasament privat de obligațiuni sau al oricărui alt acord financiar adecvat care îi permite strângerea de fonduri pe termen foarte scurt.

Articolul 2

(1)   Asistența este administrată de Comisie într-un mod compatibil cu angajamentele asumate de Grecia.

(2)   Comisia, în consultare cu BCE, convine împreună cu autoritățile elene asupra condițiilor specifice de politică economică de care depinde asistența financiară, astfel cum se prevede la articolul 3. Aceste condiții se integrează în memorandumul de înțelegere, care este semnat de Comisie și de autoritățile elene în conformitate cu angajamentele menționate la alineatul (1) din prezentul articol. Condițiile financiare detaliate se stabilesc într-un acord de împrumut care urmează să fie încheiat cu Comisia.

(3)   Comisia verifică, la intervale regulate, dacă sunt îndeplinite condițiile de politică economică de care depinde asistența financiară și transmite rapoarte în acest sens Comitetului economic și financiar. În acest scop, autoritățile elene cooperează pe deplin cu Comisia și cu BCE, punând la dispoziția acestora toate informațiile necesare. Comisia informează Comitetul economic și financiar cu privire la toate evoluțiile relevante.

Articolul 3

(1)   Prin prezenta decizie se aprobă programul de ajustare economică și financiară (denumit în continuare „programul”) elaborat de autoritățile elene.

(2)   Asistența financiară se plătește cu condiția ca Grecia:

| (i) | să adopte măsurile menționate în program al căror termen-limită de adoptare este 15 iulie 2015; |
| --- | --- |

(i)

să adopte măsurile menționate în program al căror termen-limită de adoptare este 15 iulie 2015;

| (ii) | să ia măsuri clare pentru a pregăti punerea în aplicare a celorlalte condiții de politică enumerate în program; și |
| --- | --- |

(ii)

să ia măsuri clare pentru a pregăti punerea în aplicare a celorlalte condiții de politică enumerate în program; și

| (iii) | să obțină din partea membrilor MES, în temeiul articolului 13 alineatul (2) din Tratatul privind Mecanismul european de stabilitate, acordul de principiu pentru acordarea de asistență financiară Greciei. |
| --- | --- |

(iii)

să obțină din partea membrilor MES, în temeiul articolului 13 alineatul (2) din Tratatul privind Mecanismul european de stabilitate, acordul de principiu pentru acordarea de asistență financiară Greciei.

(3)   Grecia adoptă în timp util măsurile indicate mai jos:

| | Sistemul TVA






  — | adoptarea, până la 15 iulie 2015, a unei legislații vizând reformarea sistemului TVA. Reforma vizează obținerea unui câștig net în materie de venituri de 1 % din PIB pe an, ca urmare a modificării unor parametri. Noul sistem TVA: (i) unifică cotele de TVA la cota standard de 23 %, care urmează să includă restaurantele și serviciile de catering, o cotă redusă de 13 % pentru produsele alimentare de bază, energie, hoteluri și apă (cu excepția apelor uzate), precum și o cotă extrem de redusă de 6 % pentru produsele farmaceutice, cărți și teatru; (ii) raționalizează scutirile pentru a lărgi baza de impozitare și majorează impozitul pe asigurări; și (iii) suprimă reducerile de pe insule, începând cu insulele cu venituri mai mari și care sunt cele mai populare destinații turistice, cu excepția celor mai îndepărtate. Reforma este finalizată până la sfârșitul anului 2016, pe măsură ce sunt stabilite măsuri adecvate specifice, neutre din punct de vedere fiscal, pentru a oferi compensații locuitorilor care au cea mai mare nevoie. Noile cote de TVA pentru hoteluri și insule sunt puse în aplicare începând cu 1 octombrie 2015. |
| --- | --- | --- |

Sistemul TVA

—

adoptarea, până la 15 iulie 2015, a unei legislații vizând reformarea sistemului TVA. Reforma vizează obținerea unui câștig net în materie de venituri de 1 % din PIB pe an, ca urmare a modificării unor parametri. Noul sistem TVA: (i) unifică cotele de TVA la cota standard de 23 %, care urmează să includă restaurantele și serviciile de catering, o cotă redusă de 13 % pentru produsele alimentare de bază, energie, hoteluri și apă (cu excepția apelor uzate), precum și o cotă extrem de redusă de 6 % pentru produsele farmaceutice, cărți și teatru; (ii) raționalizează scutirile pentru a lărgi baza de impozitare și majorează impozitul pe asigurări; și (iii) suprimă reducerile de pe insule, începând cu insulele cu venituri mai mari și care sunt cele mai populare destinații turistice, cu excepția celor mai îndepărtate. Reforma este finalizată până la sfârșitul anului 2016, pe măsură ce sunt stabilite măsuri adecvate specifice, neutre din punct de vedere fiscal, pentru a oferi compensații locuitorilor care au cea mai mare nevoie. Noile cote de TVA pentru hoteluri și insule sunt puse în aplicare începând cu 1 octombrie 2015.

| | Pensii






  — | adoptarea legislației necesare pentru înghețarea, până în 2021, în termeni nominali, a pragurilor lunare ale pensiilor contributive garantate; |
| --- | --- | --- |

Pensii

—

adoptarea legislației necesare pentru înghețarea, până în 2021, în termeni nominali, a pragurilor lunare ale pensiilor contributive garantate;

| — | adoptarea legislației necesare pentru a acorda persoanelor care se pensionează după intrarea în vigoare a legislației elene relevante pensiile de bază, pensiile contributive garantate și pensiile calculate pe baza unei evaluări a condițiilor de trai numai la atingerea vârstei legale de pensionare, stabilită în prezent la 67 de ani; |
| --- | --- |

—

adoptarea legislației necesare pentru a acorda persoanelor care se pensionează după intrarea în vigoare a legislației elene relevante pensiile de bază, pensiile contributive garantate și pensiile calculate pe baza unei evaluări a condițiilor de trai numai la atingerea vârstei legale de pensionare, stabilită în prezent la 67 de ani;

| — | adoptarea de măsuri legislative vizând creșterea de la 4 % la 6 %, în medie, a contribuțiilor pensionarilor la asigurările de sănătate și aplicarea aceluiași procent și în cazul pensiilor suplimentare; |
| --- | --- |

—

adoptarea de măsuri legislative vizând creșterea de la 4 % la 6 %, în medie, a contribuțiilor pensionarilor la asigurările de sănătate și aplicarea aceluiași procent și în cazul pensiilor suplimentare;

| — | adoptarea instrumentului juridic adecvat pentru a solicita tuturor fondurilor de pensii să pună pe deplin în aplicare Legea 3863/2010 în ceea ce privește noile cereri de pensie depuse începând de la 1 ianuarie 2015. |
| --- | --- |

—

adoptarea instrumentului juridic adecvat pentru a solicita tuturor fondurilor de pensii să pună pe deplin în aplicare Legea 3863/2010 în ceea ce privește noile cereri de pensie depuse începând de la 1 ianuarie 2015.

| | Guvernanța statistică






  — | adoptarea unei legislații menite să consolideze guvernanța Autorității elene pentru statistică (ELSTAT). Respectiva legislație reglementează (i) rolul și structura organismelor consultative din cadrul Sistemului Statistic Elen, inclusiv transformarea Consiliului ELSS (Sistemul Statistic Elen) în comitet consultativ, precum și rolul GPAC (Comitetul consultativ pentru bune practici); (ii) procedura de recrutare a președintelui ELSTAT, pentru a garanta alegerea unui președinte de înaltă ținută profesională, pe baza unor proceduri și criterii de selecție transparente; (iii) participarea ELSTAT, după caz, la orice propunere legislativă sau juridică cu privire la chestiuni statistice; (iv) alte aspecte care au un impact asupra independenței ELSTAT, inclusiv autonomia financiară, abilitarea ELSTAT să realoce posturile permanente existente și să angajeze personal acolo unde este necesar, în special personal științific specializat, precum și clasificarea instituției ca organism bugetar în Legea 4270/2014 recentă; alinierea rolului și a competențelor Băncii Greciei în domeniul statistic la legislația Uniunii. |
| --- | --- | --- |

Guvernanța statistică

—

adoptarea unei legislații menite să consolideze guvernanța Autorității elene pentru statistică (ELSTAT). Respectiva legislație reglementează (i) rolul și structura organismelor consultative din cadrul Sistemului Statistic Elen, inclusiv transformarea Consiliului ELSS (Sistemul Statistic Elen) în comitet consultativ, precum și rolul GPAC (Comitetul consultativ pentru bune practici); (ii) procedura de recrutare a președintelui ELSTAT, pentru a garanta alegerea unui președinte de înaltă ținută profesională, pe baza unor proceduri și criterii de selecție transparente; (iii) participarea ELSTAT, după caz, la orice propunere legislativă sau juridică cu privire la chestiuni statistice; (iv) alte aspecte care au un impact asupra independenței ELSTAT, inclusiv autonomia financiară, abilitarea ELSTAT să realoce posturile permanente existente și să angajeze personal acolo unde este necesar, în special personal științific specializat, precum și clasificarea instituției ca organism bugetar în Legea 4270/2014 recentă; alinierea rolului și a competențelor Băncii Greciei în domeniul statistic la legislația Uniunii.

| | Punerea în aplicare a Tratatului privind stabilitatea, coordonarea și guvernanța (TSCG) în cadrul uniunii economice și monetare (UEM)






  — | Grecia pune în aplicare, până la 15 iulie 2015, dispozițiile relevante din TSCG. |
| --- | --- | --- |

Punerea în aplicare a Tratatului privind stabilitatea, coordonarea și guvernanța (TSCG) în cadrul uniunii economice și monetare (UEM)

—

Grecia pune în aplicare, până la 15 iulie 2015, dispozițiile relevante din TSCG.

Articolul 4

Grecia deschide un cont special la Banca Greciei în vederea gestionării asistenței financiare din partea Uniunii.

Articolul 5

Prezenta decizie produce efecte de la data notificării sale.

Articolul 6

Prezenta decizie se adresează Republicii Elene.

Articolul 7

Prezenta decizie se publică în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Adoptată la Bruxelles, 15 februarie 2016.

Pentru Consiliu

Președintele

M.H.P. VAN DAM

---

(1)  Prezentul act a fost adoptat inițial doar în engleză și publicat în JO L 192, 18.7.2015, p. 15.

1

(2)  
  JO L 118, 12.5.2010, p. 1.

2

(3)  Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2012 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii și de abrogare a Regulamentului (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului (JO L 298, 26.10.2012, p. 1).

3

---

| 7.4.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 91/26 |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 91/26

---

DECIZIA DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2016/543 A CONSILIULUI

din 15 februarie 2016

de aprobare a programului de ajustare al Greciei (2015/1182) (1)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 472/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 mai 2013 privind consolidarea supravegherii economice și bugetare a statelor membre din zona euro care întâmpină sau care sunt amenințate de dificultăți grave în ceea ce privește stabilitatea lor financiară (2), în special articolul 7 alineatul (2),

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

întrucât:

| (1) | Regulamentul (UE) nr. 472/2013 stabilește normele de aprobare a unui program de ajustare macroeconomică pentru statele membre care beneficiază de asistență financiară, inclusiv prin Mecanismul european de stabilizare financiară (MESF). Aceste norme trebuie să fie coerente cu dispozițiile Regulamentului (UE) nr. 407/2010 al Consiliului (3) de instituire a MESF. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (UE) nr. 472/2013 stabilește normele de aprobare a unui program de ajustare macroeconomică pentru statele membre care beneficiază de asistență financiară, inclusiv prin Mecanismul european de stabilizare financiară (MESF). Aceste norme trebuie să fie coerente cu dispozițiile Regulamentului (UE) nr. 407/2010 al Consiliului (3) de instituire a MESF.

| (2) | Greciei i s-a acordat asistență financiară din MESF prin Decizia de punere în aplicare (UE) 2016/542 a Consiliului (4) privind acordarea de asistență financiară pe termen scurt din partea Uniunii pentru Grecia. |
| --- | --- |

(2)

Greciei i s-a acordat asistență financiară din MESF prin Decizia de punere în aplicare (UE) 2016/542 a Consiliului (4) privind acordarea de asistență financiară pe termen scurt din partea Uniunii pentru Grecia.

| (3) | Din motive de coerență, aprobarea programului de ajustare macroeconomică al Greciei în temeiul Regulamentului (UE) nr. 472/2013 ar trebui să se facă respectându-se dispozițiile pertinente din Decizia de punere în aplicare (UE) 2016/542, |
| --- | --- |

(3)

Din motive de coerență, aprobarea programului de ajustare macroeconomică al Greciei în temeiul Regulamentului (UE) nr. 472/2013 ar trebui să se facă respectându-se dispozițiile pertinente din Decizia de punere în aplicare (UE) 2016/542,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Se aprobă măsurile precizate la articolul 3 alineatul (3) din Decizia de punere în aplicare (UE) 2016/542, măsuri care urmează să fie adoptate de Grecia în cadrul programului său de ajustare.

Articolul 2

Prezenta decizie produce efecte de la data notificării.

Articolul 3

Prezenta decizie se adresează Republicii Elene.

Articolul 4

Prezenta decizie se publică în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Adoptată la Bruxelles, 15 februarie 2016.

Pentru Consiliu

Președintele

M.H.P. VAN DAM

---

(1)  Prezentul act a fost adoptat inițial doar în engleză și publicat în JO L 192, 18.7.2015, p. 19.

1

(2)  
  JO L 140, 27.5.2013, p. 1.

2

(3)  Regulamentul (UE) nr. 407/2010 al Consiliului din 11 mai 2010 de instituire a unui mecanism european de stabilizare financiară (JO L 118, 12.5.2010, p. 1).

3

(4)  A se vedea pagina 22 din prezentul Jurnal Oficial.

4

---

| 7.4.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 91/27 |
| --- | --- | --- | --- |

7.4.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 91/27

---

DECIZIA DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2016/544 A CONSILIULUI

din 15 februarie 2016

privind aprobarea programului de ajustare macroeconomică pentru Grecia (2015/1411) (1)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 472/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 mai 2013 privind consolidarea supravegherii economice și bugetare a statelor membre din zona euro care întâmpină sau care sunt amenințate de dificultăți grave în ceea ce privește stabilitatea lor financiară (2), în special articolul 7 alineatul (2),

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

întrucât:

| (1) | Articolul 136 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) prevede posibilitatea adoptării unor măsuri specifice statelor membre a căror monedă este euro, cu scopul de a asigura buna funcționare a uniunii economice și monetare. |
| --- | --- |

(1)

Articolul 136 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) prevede posibilitatea adoptării unor măsuri specifice statelor membre a căror monedă este euro, cu scopul de a asigura buna funcționare a uniunii economice și monetare.

| (2) | Începând din 2010, Grecia a beneficiat de asistență financiară din partea statelor membre și a Fondului Monetar Internațional (FMI). Un prim program de ajustare economică pentru Grecia a fost convenit la 2 mai 2010: statele membre din zona euro au convenit să acorde împrumuturi bilaterale, centralizate de Comisia Europeană, în valoare totală de 80 000 de milioane EUR, care urmau să fie plătite în perioada mai 2010-iunie 2013, iar FMI a pus la dispoziție încă 30 000 de milioane EUR în cadrul unui acord stand-by. Un al doilea program de ajustare economică pentru Grecia a fost convenit la 14 martie 2012: statele membre din zona euro și FMI au angajat sumele neplătite din cadrul primului program, plus încă 130 000 de milioane EUR pentru anii 2012-2014. Întrucât finanțarea primului program s-a bazat pe împrumuturi bilaterale, s-a convenit că – în ceea ce privește statele membre din zona euro – al doilea program va fi finanțat de Fondul european de stabilitate financiară (FESF), care este pe deplin funcțional din august 2010. În total, cel de-al doilea program prevedea asistență financiară în valoare de 164 500 milioane EUR până la sfârșitul anului 2014 (termenul a fost prelungit ulterior până la sfârșitul lunii iunie 2015). Din această sumă, fondurile angajate de zona euro se ridică la 144 700 milioane EUR și urmează să fie furnizate prin intermediul FESF, în timp ce FMI a contribuit cu 19 800 milioane EUR ca parte a unui acord în valoare de 28 000 de milioane EUR pentru o perioadă de patru ani, în cadrul mecanismului de finanțare extinsă pentru Grecia aprobat de FMI în martie 2012. |
| --- | --- |

(2)

Începând din 2010, Grecia a beneficiat de asistență financiară din partea statelor membre și a Fondului Monetar Internațional (FMI). Un prim program de ajustare economică pentru Grecia a fost convenit la 2 mai 2010: statele membre din zona euro au convenit să acorde împrumuturi bilaterale, centralizate de Comisia Europeană, în valoare totală de 80 000 de milioane EUR, care urmau să fie plătite în perioada mai 2010-iunie 2013, iar FMI a pus la dispoziție încă 30 000 de milioane EUR în cadrul unui acord stand-by. Un al doilea program de ajustare economică pentru Grecia a fost convenit la 14 martie 2012: statele membre din zona euro și FMI au angajat sumele neplătite din cadrul primului program, plus încă 130 000 de milioane EUR pentru anii 2012-2014. Întrucât finanțarea primului program s-a bazat pe împrumuturi bilaterale, s-a convenit că – în ceea ce privește statele membre din zona euro – al doilea program va fi finanțat de Fondul european de stabilitate financiară (FESF), care este pe deplin funcțional din august 2010. În total, cel de-al doilea program prevedea asistență financiară în valoare de 164 500 milioane EUR până la sfârșitul anului 2014 (termenul a fost prelungit ulterior până la sfârșitul lunii iunie 2015). Din această sumă, fondurile angajate de zona euro se ridică la 144 700 milioane EUR și urmează să fie furnizate prin intermediul FESF, în timp ce FMI a contribuit cu 19 800 milioane EUR ca parte a unui acord în valoare de 28 000 de milioane EUR pentru o perioadă de patru ani, în cadrul mecanismului de finanțare extinsă pentru Grecia aprobat de FMI în martie 2012.

| (3) | La 8 iulie 2015, având în vedere gravele perturbări economice și financiare actuale, autoritățile grecești au solicitat asistență financiară din partea Mecanismului european de stabilitate (MES), pentru a asigura buna funcționare a sistemului bancar din Grecia, pentru a îndeplini obligațiile Greciei în materie de datorii, pentru a sprijini revenirea economiei Greciei la o creștere sustenabilă și pentru a garanta stabilitatea financiară a zonei euro și a statelor sale membre. |
| --- | --- |

(3)

La 8 iulie 2015, având în vedere gravele perturbări economice și financiare actuale, autoritățile grecești au solicitat asistență financiară din partea Mecanismului european de stabilitate (MES), pentru a asigura buna funcționare a sistemului bancar din Grecia, pentru a îndeplini obligațiile Greciei în materie de datorii, pentru a sprijini revenirea economiei Greciei la o creștere sustenabilă și pentru a garanta stabilitatea financiară a zonei euro și a statelor sale membre.

| (4) | La 8 iulie 2015, în temeiul articolului 13 alineatul (1) din Tratatul privind MES și pentru a constitui baza pentru o decizie a Consiliului guvernatorilor MES, în conformitate cu articolul 13 alineatul (2), privind oportunitatea acordării, în principiu, a unui sprijin pentru stabilitate sub formă de împrumuturi în favoarea Greciei, președintele Consiliului guvernatorilor MES a însărcinat Comisia Europeană, în colaborare cu Banca Centrală Europeană (BCE), să evalueze existența unui risc pentru stabilitatea financiară a zonei euro în ansamblu sau a statelor sale membre; să evalueze, împreună cu FMI, dacă datoria publică este sustenabilă; și să estimeze necesitățile de finanțare reale sau potențiale ale Greciei. |
| --- | --- |

(4)

La 8 iulie 2015, în temeiul articolului 13 alineatul (1) din Tratatul privind MES și pentru a constitui baza pentru o decizie a Consiliului guvernatorilor MES, în conformitate cu articolul 13 alineatul (2), privind oportunitatea acordării, în principiu, a unui sprijin pentru stabilitate sub formă de împrumuturi în favoarea Greciei, președintele Consiliului guvernatorilor MES a însărcinat Comisia Europeană, în colaborare cu Banca Centrală Europeană (BCE), să evalueze existența unui risc pentru stabilitatea financiară a zonei euro în ansamblu sau a statelor sale membre; să evalueze, împreună cu FMI, dacă datoria publică este sustenabilă; și să estimeze necesitățile de finanțare reale sau potențiale ale Greciei.

| (5) | În conformitate cu articolul 13 din Tratatul privind MES, Comisia Europeană, în colaborare cu BCE și cu sprijinul personalului FMI, a finalizat respectivele evaluări la 10 iulie 2015, concluzionând că sunt îndeplinite condițiile pentru acordarea sprijinului financiar sub forma unui împrumut MES pentru Grecia. Necesitățile de finanțare au fost estimate la maximum 86 000 de milioane EUR. |
| --- | --- |

(5)

În conformitate cu articolul 13 din Tratatul privind MES, Comisia Europeană, în colaborare cu BCE și cu sprijinul personalului FMI, a finalizat respectivele evaluări la 10 iulie 2015, concluzionând că sunt îndeplinite condițiile pentru acordarea sprijinului financiar sub forma unui împrumut MES pentru Grecia. Necesitățile de finanțare au fost estimate la maximum 86 000 de milioane EUR.

| (6) | La 17 iulie 2015, prin Decizia de punere în aplicare (UE) 2016/542 a Consiliului (3), Grecia a primit asistență financiară pe termen scurt în valoare de 7 160 milioane EUR în cadrul Mecanismului european de stabilizare financiară (MESF), pentru îndeplinirea obligațiilor de rambursare prevăzute pentru luna iulie 2015 și pentru plata arieratelor datorate FMI. Asistența financiară a fost plătită într-o singură tranșă la 20 iulie 2015 și a depins de îndeplinirea unor condiții de politică economică. Asistența MES va fi utilizată, printre altele, pentru a rambursa respectivul credit „punte” pe termen scurt acordat de MESF. |
| --- | --- |

(6)

La 17 iulie 2015, prin Decizia de punere în aplicare (UE) 2016/542 a Consiliului (3), Grecia a primit asistență financiară pe termen scurt în valoare de 7 160 milioane EUR în cadrul Mecanismului european de stabilizare financiară (MESF), pentru îndeplinirea obligațiilor de rambursare prevăzute pentru luna iulie 2015 și pentru plata arieratelor datorate FMI. Asistența financiară a fost plătită într-o singură tranșă la 20 iulie 2015 și a depins de îndeplinirea unor condiții de politică economică. Asistența MES va fi utilizată, printre altele, pentru a rambursa respectivul credit „punte” pe termen scurt acordat de MESF.

| (7) | La 16 iulie 2015, Consiliul guvernatorilor MES a invitat Comisia ca, în colaborare cu BCE, cu MES, cu autoritățile grecești, și, dacă este cazul, cu FMI, să convină asupra unui program de ajustare macroeconomică pentru Grecia. Programul a fost elaborat în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 7 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 472/2013. La 11 august 2015, instituțiile respective au ajuns la un acord la nivel tehnic cu guvernul grec cu privire la un program de ajustare macroeconomică (denumit în continuare „programul”). Programul prezentat de Grecia Comisiei și Consiliului are ca scop să asigure adoptarea unui set de reforme necesare pentru a îmbunătăți sustenabilitatea finanțelor publice, precum și să garanteze stabilitatea financiară și să promoveze creșterea economică, ocuparea forței de muncă și echitatea socială. |
| --- | --- |

(7)

La 16 iulie 2015, Consiliul guvernatorilor MES a invitat Comisia ca, în colaborare cu BCE, cu MES, cu autoritățile grecești, și, dacă este cazul, cu FMI, să convină asupra unui program de ajustare macroeconomică pentru Grecia. Programul a fost elaborat în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 7 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 472/2013. La 11 august 2015, instituțiile respective au ajuns la un acord la nivel tehnic cu guvernul grec cu privire la un program de ajustare macroeconomică (denumit în continuare „programul”). Programul prezentat de Grecia Comisiei și Consiliului are ca scop să asigure adoptarea unui set de reforme necesare pentru a îmbunătăți sustenabilitatea finanțelor publice, precum și să garanteze stabilitatea financiară și să promoveze creșterea economică, ocuparea forței de muncă și echitatea socială.

| (8) | Ca urmare a respectivului acord, Grecia ar trebui să adopte un pachet cuprinzător de politici care să fie pus în aplicare în cadrul unui program de ajustare macroeconomică pe trei ani, care să se deruleze între al 3-lea trimestru al anului 2015 și în al 3-lea trimestru al anului 2018. |
| --- | --- |

(8)

Ca urmare a respectivului acord, Grecia ar trebui să adopte un pachet cuprinzător de politici care să fie pus în aplicare în cadrul unui program de ajustare macroeconomică pe trei ani, care să se deruleze între al 3-lea trimestru al anului 2015 și în al 3-lea trimestru al anului 2018.

| (9) | Pachetul cuprinzător de politici, care urmează a fi inclus într-un memorandum de înțelegere MES privind condițiile specifice de politică economică (denumit în continuare „memorandumul de înțelegere”), ar trebui să aibă drept scop restabilirea încrederii pe piețele financiare, restabilirea unor echilibre macroeconomice solide și crearea condițiilor necesare pentru revenirea economiei la o creștere sustenabilă. Pachetul ar trebui să fie structurat pe patru piloni: restabilirea sustenabilității bugetare, asigurarea stabilității financiare, creșterea competitivității și consolidarea creșterii economice și modernizarea statului și a administrației publice. |
| --- | --- |

(9)

Pachetul cuprinzător de politici, care urmează a fi inclus într-un memorandum de înțelegere MES privind condițiile specifice de politică economică (denumit în continuare „memorandumul de înțelegere”), ar trebui să aibă drept scop restabilirea încrederii pe piețele financiare, restabilirea unor echilibre macroeconomice solide și crearea condițiilor necesare pentru revenirea economiei la o creștere sustenabilă. Pachetul ar trebui să fie structurat pe patru piloni: restabilirea sustenabilității bugetare, asigurarea stabilității financiare, creșterea competitivității și consolidarea creșterii economice și modernizarea statului și a administrației publice.

| (10) | Serviciile Comisiei și-au actualizat previziunile privind creșterea PIB-ului nominal în august 2015, acest lucru fiind necesar pentru a sprijini negocierile privind programul MES. Conform acestor previziuni, centrate în jurul unei rate de creștere a PIB-ului nominal de – 3,2 % în 2015, – 0,7 % în 2016, 3,4 % în 2017, 4,1 % în 2018 și 4,2 % în 2019, ponderea datoriei în PIB ar fi de 196,3 % în 2015, 200,9 % în 2016, 198,6 % în 2017, 190,7 % în 2018 și 182,3 % în 2019. Prin urmare, ponderea datoriei în PIB ar urma să crească până în 2016, după care ar urma să adopte o traiectorie descendentă, ajungând, potrivit estimărilor, la 174,5 % în 2020, dinamica datoriei fiind afectată de mai multe operațiuni în afara bugetului. Conform previziunilor actualizate ale serviciilor Comisiei cu privire la creșterea PIB-ului nominal, se preconizează că soldul primar al bugetului general va atinge un deficit de 7 631 de milioane EUR (4,4 % din PIB) în 2015, un deficit de 6 166 de milioane EUR (3,6 % din PIB) în 2016, un deficit de 4 089 de milioane EUR (2,3 % din PIB) în 2017 și un deficit de 753 de milioane EUR (0,4 % din PIB) în 2018. |
| --- | --- |

(10)

Serviciile Comisiei și-au actualizat previziunile privind creșterea PIB-ului nominal în august 2015, acest lucru fiind necesar pentru a sprijini negocierile privind programul MES. Conform acestor previziuni, centrate în jurul unei rate de creștere a PIB-ului nominal de – 3,2 % în 2015, – 0,7 % în 2016, 3,4 % în 2017, 4,1 % în 2018 și 4,2 % în 2019, ponderea datoriei în PIB ar fi de 196,3 % în 2015, 200,9 % în 2016, 198,6 % în 2017, 190,7 % în 2018 și 182,3 % în 2019. Prin urmare, ponderea datoriei în PIB ar urma să crească până în 2016, după care ar urma să adopte o traiectorie descendentă, ajungând, potrivit estimărilor, la 174,5 % în 2020, dinamica datoriei fiind afectată de mai multe operațiuni în afara bugetului. Conform previziunilor actualizate ale serviciilor Comisiei cu privire la creșterea PIB-ului nominal, se preconizează că soldul primar al bugetului general va atinge un deficit de 7 631 de milioane EUR (4,4 % din PIB) în 2015, un deficit de 6 166 de milioane EUR (3,6 % din PIB) în 2016, un deficit de 4 089 de milioane EUR (2,3 % din PIB) în 2017 și un deficit de 753 de milioane EUR (0,4 % din PIB) în 2018.

| (11) | Autoritățile vor urmări o nouă traiectorie bugetară, bazată pe obiective privind excedentul primar de – 0,25 %, 0,5 %, 1,75 %, și 3,5 % din PIB în 2015, 2016, 2017 și respectiv 2018 și ulterior. Traiectoria obiectivelor bugetare este în concordanță cu ratele de creștere preconizate ale economiei Greciei, pe măsură ce aceasta se redresează după cea mai gravă recesiune înregistrată vreodată. |
| --- | --- |

(11)

Autoritățile vor urmări o nouă traiectorie bugetară, bazată pe obiective privind excedentul primar de – 0,25 %, 0,5 %, 1,75 %, și 3,5 % din PIB în 2015, 2016, 2017 și respectiv 2018 și ulterior. Traiectoria obiectivelor bugetare este în concordanță cu ratele de creștere preconizate ale economiei Greciei, pe măsură ce aceasta se redresează după cea mai gravă recesiune înregistrată vreodată.

| (12) | Creșterea rezilienței pe termen lung a sectorului bancar grec este esențială pentru reinstaurarea stabilității financiare în Grecia și pentru menținerea stabilității financiare a zonei euro în ansamblu. Pentru a menține lichiditatea sectorului bancar grec, au fost impuse măsuri administrative temporare, inclusiv controale asupra capitalului. |
| --- | --- |

(12)

Creșterea rezilienței pe termen lung a sectorului bancar grec este esențială pentru reinstaurarea stabilității financiare în Grecia și pentru menținerea stabilității financiare a zonei euro în ansamblu. Pentru a menține lichiditatea sectorului bancar grec, au fost impuse măsuri administrative temporare, inclusiv controale asupra capitalului.

| (13) | Punerea în aplicare a unor reforme cuprinzătoare și ambițioase în domeniile financiar, bugetar și structural ar trebui să asigure sustenabilitatea pe termen mediu a datoriei publice a Greciei. |
| --- | --- |

(13)

Punerea în aplicare a unor reforme cuprinzătoare și ambițioase în domeniile financiar, bugetar și structural ar trebui să asigure sustenabilitatea pe termen mediu a datoriei publice a Greciei.

| (14) | Comisia Europeană, în colaborare cu BCE și, dacă este cazul, cu FMI, ar trebui să verifice, la intervale regulate, punerea în aplicare riguroasă a programului de ajustare macroeconomică pentru Grecia prin intermediul unor misiuni și rapoarte periodice trimestriale ale autorităților grecești. |
| --- | --- |

(14)

Comisia Europeană, în colaborare cu BCE și, dacă este cazul, cu FMI, ar trebui să verifice, la intervale regulate, punerea în aplicare riguroasă a programului de ajustare macroeconomică pentru Grecia prin intermediul unor misiuni și rapoarte periodice trimestriale ale autorităților grecești.

| (15) | Pe toată durata punerii în aplicare de către Grecia a pachetului cuprinzător de politici, Comisia ar trebui să furnizeze consiliere strategică suplimentară și asistență tehnică în domenii specifice. |
| --- | --- |

(15)

Pe toată durata punerii în aplicare de către Grecia a pachetului cuprinzător de politici, Comisia ar trebui să furnizeze consiliere strategică suplimentară și asistență tehnică în domenii specifice.

| (16) | Autoritățile grecești ar trebui să implice, în conformitate cu normele și practicile naționale în vigoare, partenerii sociali și organizațiile societății civile în pregătirea, punerea în aplicare, monitorizarea și evaluarea programului de ajustare macroeconomică. |
| --- | --- |

(16)

Autoritățile grecești ar trebui să implice, în conformitate cu normele și practicile naționale în vigoare, partenerii sociali și organizațiile societății civile în pregătirea, punerea în aplicare, monitorizarea și evaluarea programului de ajustare macroeconomică.

| (17) | Orice formă de asistență financiară primită de Grecia în sprijinul implementării politicilor din cadrul programului său de ajustare macroeconomică ar trebui să respecte normele juridice și politicile Uniunii, în special cadrul de guvernanță economică al acesteia. Orice intervenție în sprijinul instituțiilor financiare ar trebui să se desfășoare în conformitate cu normele Uniunii în materie de concurență. Comisia ar trebui să se asigure că toate măsurile stabilite printr-un memorandum de înțelegere în contextul asistenței financiare solicitate prin intermediul MES sunt în deplină concordanță cu prezenta decizie, |
| --- | --- |

(17)

Orice formă de asistență financiară primită de Grecia în sprijinul implementării politicilor din cadrul programului său de ajustare macroeconomică ar trebui să respecte normele juridice și politicile Uniunii, în special cadrul de guvernanță economică al acesteia. Orice intervenție în sprijinul instituțiilor financiare ar trebui să se desfășoare în conformitate cu normele Uniunii în materie de concurență. Comisia ar trebui să se asigure că toate măsurile stabilite printr-un memorandum de înțelegere în contextul asistenței financiare solicitate prin intermediul MES sunt în deplină concordanță cu prezenta decizie,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

(1)   Pentru a facilita revenirea economiei grecești la o traiectorie de creștere sustenabilă și la o stare de stabilitate bugetară și financiară, Grecia trebuie să pună în aplicare, în mod riguros, programul, ale cărui elemente principale sunt prevăzute la articolul 2 din prezenta decizie. Programul abordează riscurile specifice generate de Grecia în privința stabilității financiare a zonei euro și urmărește restabilirea rapidă a unei situații economice și financiare solide și sustenabile în Grecia, precum și restabilirea capacității acestei țări de a se finanța integral pe piețele financiare internaționale. Programul ține seama în mod corespunzător de recomandările Consiliului adresate Greciei în temeiul articolelor 121, 126, 136 și 148 din TFUE, precum și de acțiunile întreprinse de Grecia în vederea respectării acestora, vizând în același timp extinderea, consolidarea și aprofundarea măsurilor de politică necesare.

(2)   Comisia, în colaborare cu BCE și, dacă este cazul, cu FMI, monitorizează progresele Greciei în ceea ce privește punerea în aplicare a programului. Grecia cooperează pe deplin cu Comisia și cu BCE. În special, Grecia trebuie să furnizeze acestor instituții toate informațiile pe care acestea le consideră necesare pentru monitorizarea programului.

(3)   Comisia, în colaborare cu BCE și, dacă este cazul, cu FMI, examinează împreună cu autoritățile grecești orice modificări și actualizări ale programului care ar putea fi necesare pentru a se ține seama în mod corespunzător, printre altele, de orice diferențe semnificative între previziunile macroeconomice și bugetare și rezultatele efective, de efectele colaterale negative, precum și de șocurile macroeconomice și financiare.

Pentru a asigura o punere în aplicare fără probleme a programului și pentru a contribui la corectarea dezechilibrelor într-un mod sustenabil, Comisia furnizează în mod constant îndrumări și consiliere cu privire la reformele bugetare, structurale și ale pieței financiare.

Comisia evaluează la intervale regulate impactul economic al programului și recomandă corecțiile necesare pentru impulsionarea creșterii și a creării de locuri de muncă, pentru asigurarea consolidării bugetare necesare și pentru reducerea la minimum a efectelor sociale nocive.

Articolul 2

(1)   Obiectivele-cheie ale programului sunt: restabilirea sustenabilității bugetare, asigurarea stabilității financiare, creșterea competitivității și consolidarea creșterii economice, precum și modernizarea statului și a administrației publice.

(2)   Grecia continuă consolidarea bugetară prin intermediul unor măsuri permanente de înaltă calitate, reducând în același timp la minimum impactul asupra populației vulnerabile. Autoritățile grecești se angajează să asigure sustenabilitatea finanțelor publice și să realizeze excedente primare considerabile și sustenabile pe termen mediu, care să reducă în mod constant ponderea datoriei în PIB. Autoritățile urmăresc, în consecință, o nouă traiectorie bugetară, bazată pe obiective privind excedentul primar de – 0,25 %, 0,5 %, 1,75 %, și 3,5 % din PIB în 2015, 2016, 2017 și respectiv 2018 și ulterior. Grecia urmărește realizarea unui excedent primar pe termen mediu de 3,5 % din PIB printr-o combinație de reforme inițiale ale parametrilor bugetari, inclusiv în ceea ce privește sistemul de TVA și de pensii, sprijinite de un program ambițios care vizează consolidarea conformității fiscale și a gestionării finanțelor publice, precum și combaterea evaziunii fiscale, asigurând în același timp o protecție adecvată a grupurilor vulnerabile. Pe lângă măsurile menționate mai sus, autoritățile se angajează să adopte prin lege, în octombrie 2015, măsuri structurale credibile care să permită generarea a cel puțin 0,75 % din PIB în 2017 și 0,25 % din PIB în 2018, pentru a sprijini realizarea obiectivului pe termen mediu privind soldul primar de 3,5 % din PIB. Autoritățile se angajează să ia măsuri structurale suplimentare în octombrie 2016, dacă este necesar, pentru a asigura îndeplinirea obiectivelor pentru 2017 și 2018. Respectivele măsuri ar include limitarea cheltuielilor pentru apărare, reforma planificată a impozitului pe venitul persoanelor fizice și înghețarea cheltuielilor obligatorii. Măsurile privind parametrii bugetari vor fi susținute printr-o gamă largă de măsuri administrative menite să abordeze deficiențele în materie de colectare fiscală și de aplicare a măsurilor fiscale. Guvernul grec monitorizează riscurile bugetare, inclusiv hotărârile judecătorești, și ia măsuri de compensare necesare pentru atingerea obiectivelor bugetare. Autoritățile intenționează să transfere cel puțin 30 % din eventualele excedente în contul separat dedicat reducerii datoriilor. În plus, un alt procent de 30 % din aceste excedente ar urma să fie utilizat pentru onorarea obligațiilor neplătite de guvern în trecut.

(3)   Grecia adoptă măsurile menționate în continuare:

| (i) | măsuri pe termen scurt vizând creșterea veniturilor și limitarea cheltuielilor. Printre măsurile privind creșterea veniturilor se numără eliminarea în mod treptat a rambursării accizelor la motorină pentru fermieri și mărirea impozitului pe tonaj. Autoritățile trebuie să ia măsuri pentru a lansa, în 2015, exercițiul privind impozitul pe bunuri imobiliare (ENFIA), pentru ca declarațiile de impunere să fie emise în octombrie 2015, iar ultima tranșă să fie plătită în februarie 2016. De asemenea, autoritățile grecești trebuie să soluționeze problemele identificate legate de măsurile privind veniturile puse recent în aplicare. Autoritățile s-au angajat, de asemenea, să vizeze limitarea cheltuielilor prin reducerea costurilor aferente serviciilor de asistență medicală și prin lansarea unei revizuiri exhaustive a sistemului de protecție socială. Pachetul include și alte măsuri cu impact bugetar, cum ar fi reforme privind administrația publică, reforme care să abordeze deficiențele în materie de colectare fiscală și de aplicare a măsurilor fiscale, precum și alte măsuri legate de parametri; |
| --- | --- |

(i)

măsuri pe termen scurt vizând creșterea veniturilor și limitarea cheltuielilor. Printre măsurile privind creșterea veniturilor se numără eliminarea în mod treptat a rambursării accizelor la motorină pentru fermieri și mărirea impozitului pe tonaj. Autoritățile trebuie să ia măsuri pentru a lansa, în 2015, exercițiul privind impozitul pe bunuri imobiliare (ENFIA), pentru ca declarațiile de impunere să fie emise în octombrie 2015, iar ultima tranșă să fie plătită în februarie 2016. De asemenea, autoritățile grecești trebuie să soluționeze problemele identificate legate de măsurile privind veniturile puse recent în aplicare. Autoritățile s-au angajat, de asemenea, să vizeze limitarea cheltuielilor prin reducerea costurilor aferente serviciilor de asistență medicală și prin lansarea unei revizuiri exhaustive a sistemului de protecție socială. Pachetul include și alte măsuri cu impact bugetar, cum ar fi reforme privind administrația publică, reforme care să abordeze deficiențele în materie de colectare fiscală și de aplicare a măsurilor fiscale, precum și alte măsuri legate de parametri;

| (ii) | pentru a-și demonstra angajamentul de a pune în aplicare politici bugetare credibile, adoptă, în octombrie 2015, un buget suplimentar pentru 2015, dacă este necesar, proiectul de buget pentru 2016 și o strategie bugetară pe termen mediu pentru perioada 2016-2019, susținută de un pachet semnificativ și credibil de măsuri parametrice și de reforme bugetare structurale; |
| --- | --- |

(ii)

pentru a-și demonstra angajamentul de a pune în aplicare politici bugetare credibile, adoptă, în octombrie 2015, un buget suplimentar pentru 2015, dacă este necesar, proiectul de buget pentru 2016 și o strategie bugetară pe termen mediu pentru perioada 2016-2019, susținută de un pachet semnificativ și credibil de măsuri parametrice și de reforme bugetare structurale;

| (iii) | pune în aplicare reforme ale fiscalității atât directe, cât și indirecte pentru a îmbunătăți eficiența și capacitatea de colectare, precum și pentru a impulsiona oferta de forță de muncă. Pentru a pune capăt practicilor din trecut și a ameliora cultura plătirii impozitelor și a asigurărilor sociale, guvernul ia măsuri categorice pentru a îmbunătăți colectarea și să nu introducă noi modalități de plată în tranșe sau alte sisteme de amnistie sau de decontare și nici să nu perpetueze sistemele existente; |
| --- | --- |

(iii)

pune în aplicare reforme ale fiscalității atât directe, cât și indirecte pentru a îmbunătăți eficiența și capacitatea de colectare, precum și pentru a impulsiona oferta de forță de muncă. Pentru a pune capăt practicilor din trecut și a ameliora cultura plătirii impozitelor și a asigurărilor sociale, guvernul ia măsuri categorice pentru a îmbunătăți colectarea și să nu introducă noi modalități de plată în tranșe sau alte sisteme de amnistie sau de decontare și nici să nu perpetueze sistemele existente;

| (iv) | continuă reformele care vizează îmbunătățirea procesului bugetar și a controalelor cheltuielilor, plătirea arieratelor și consolidarea raportării bugetare și a gestiunii numerarului. Guvernul grec s-a angajat să facă operațional consiliul bugetar; |
| --- | --- |

(iv)

continuă reformele care vizează îmbunătățirea procesului bugetar și a controalelor cheltuielilor, plătirea arieratelor și consolidarea raportării bugetare și a gestiunii numerarului. Guvernul grec s-a angajat să facă operațional consiliul bugetar;

| (v) | adoptă măsuri suplimentare în domeniul achizițiilor publice pentru a spori eficiența și transparența sistemului de achiziții publice din Grecia, pentru a preveni abuzurile și a asigura un nivel mai ridicat de responsabilitate și control. Se va ajunge la un acord în ceea ce privește politicile cu Comisia Europeană, care oferă asistență pentru punerea în aplicare a unui plan de acțiune; |
| --- | --- |

(v)

adoptă măsuri suplimentare în domeniul achizițiilor publice pentru a spori eficiența și transparența sistemului de achiziții publice din Grecia, pentru a preveni abuzurile și a asigura un nivel mai ridicat de responsabilitate și control. Se va ajunge la un acord în ceea ce privește politicile cu Comisia Europeană, care oferă asistență pentru punerea în aplicare a unui plan de acțiune;

| (vi) | pune în aplicare integral reformele existente și demarează, de asemenea, reforme suplimentare pentru a consolida sustenabilitatea pe termen lung, urmărind să realizeze economii de aproximativ 0,25 % din PIB în 2015 și de aproximativ 1 % din PIB până în 2016. Pachetul vizează, printre altele, să creeze factori de descurajare puternici pentru pensionarea anticipată prin majorarea sancțiunilor aplicate în caz de pensionare anticipată și prin eliminarea treptată a posibilității de a păstra dreptul de pensionare înainte de vârsta legală; |
| --- | --- |

(vi)

pune în aplicare integral reformele existente și demarează, de asemenea, reforme suplimentare pentru a consolida sustenabilitatea pe termen lung, urmărind să realizeze economii de aproximativ 0,25 % din PIB în 2015 și de aproximativ 1 % din PIB până în 2016. Pachetul vizează, printre altele, să creeze factori de descurajare puternici pentru pensionarea anticipată prin majorarea sancțiunilor aplicate în caz de pensionare anticipată și prin eliminarea treptată a posibilității de a păstra dreptul de pensionare înainte de vârsta legală;

| (vii) | continuă reforma sectorului sănătății, controlul cheltuielilor publice și gestionarea prețurilor produselor farmaceutice, să îmbunătățească administrarea spitalelor, să centralizeze tot mai mult sistemul de achiziții de bunuri destinate spitalelor, să gestioneze cererea de produse farmaceutice și de asistență medicală prin protocoale de rețete electronice bazate pe dovezi, să selecționeze furnizorii de servicii de sănătate din sectorul privat într-un mod eficient din punctul de vedere al costurilor, să modernizeze sistemele informatice, dezvoltând un nou sistem electronic de trimiteri pentru îngrijirea primară și secundară, care să permită găsirea unor noi filiere de asistență medicală pentru pacienți; |
| --- | --- |

(vii)

continuă reforma sectorului sănătății, controlul cheltuielilor publice și gestionarea prețurilor produselor farmaceutice, să îmbunătățească administrarea spitalelor, să centralizeze tot mai mult sistemul de achiziții de bunuri destinate spitalelor, să gestioneze cererea de produse farmaceutice și de asistență medicală prin protocoale de rețete electronice bazate pe dovezi, să selecționeze furnizorii de servicii de sănătate din sectorul privat într-un mod eficient din punctul de vedere al costurilor, să modernizeze sistemele informatice, dezvoltând un nou sistem electronic de trimiteri pentru îngrijirea primară și secundară, care să permită găsirea unor noi filiere de asistență medicală pentru pacienți;

| (viii) | adoptă, până în martie 2016, o nouă serie de scheme garantate de asistență pentru ocuparea forței de muncă, cu măsuri active individualizate pe piața muncii pentru participanți, recurgând la parteneriate locale, implicând sectorul privat și sectorul economiei sociale și asigurând utilizarea eficientă și eficace a resurselor disponibile.
  Pentru ca societatea să devină mai echitabilă, Grecia trebuie să amelioreze structura sistemului său de protecție socială, astfel încât să creeze o veritabilă plasă de siguranță socială care să concentreze resursele limitate asupra grupurilor celor mai defavorizate. Autoritățile intenționează să facă uz de asistența tehnică pusă la dispoziție de organizațiile internaționale pentru revizuirea sistemului de protecție socială și pentru punerea în aplicare a venitului minim garantat. |
| --- | --- |

(viii)

adoptă, până în martie 2016, o nouă serie de scheme garantate de asistență pentru ocuparea forței de muncă, cu măsuri active individualizate pe piața muncii pentru participanți, recurgând la parteneriate locale, implicând sectorul privat și sectorul economiei sociale și asigurând utilizarea eficientă și eficace a resurselor disponibile.

Pentru ca societatea să devină mai echitabilă, Grecia trebuie să amelioreze structura sistemului său de protecție socială, astfel încât să creeze o veritabilă plasă de siguranță socială care să concentreze resursele limitate asupra grupurilor celor mai defavorizate. Autoritățile intenționează să facă uz de asistența tehnică pusă la dispoziție de organizațiile internaționale pentru revizuirea sistemului de protecție socială și pentru punerea în aplicare a venitului minim garantat.

(4)   Pentru a asigura stabilitatea financiară, Grecia trebuie să adopte imediat măsuri pentru abordarea creditelor neperformante și pentru refacerea lichidității și a capitalului în sistemul bancar. Înainte de sfârșitul anului 2015, ar trebui finalizat procesul de recapitalizare a băncilor, care trebuie să fie însoțit de măsuri concomitente de consolidare a guvernanței Fondului elen de stabilitate financiară („HFSF”) și a băncilor. Printre măsurile suplimentare se numără rezoluția creditelor neperformante și a guvernanța HFSF și a băncilor.

(5)   Pentru promovarea creșterii, a competitivității și a investițiilor, Grecia trebuie să elaboreze și să pună în aplicare o gamă largă de reforme pe piețele forței de muncă și pe piețele produselor (inclusiv energetice), care nu numai să asigure respectarea deplină a cerințelor Uniunii Europene, ci și să urmărească adoptarea celor mai bune practici europene. O deschidere mai mare a piețelor este esențială pentru a crea oportunități economice și pentru a îmbunătăți echitatea socială, prin combaterea comportamentelor monopoliste și a celor orientate spre câștiguri necuvenite, care au determinat creșterea prețurilor și scăderea nivelului de trai. În conformitate cu strategia lor de creștere, autoritățile trebuie să își intensifice eforturile de fructificare a principalelor inițiative și propuneri de reformă, precum și să propună noi reforme ambițioase care să sprijine revenirea țării la o creștere economică durabilă, să atragă investiții și să creeze locuri de muncă.

(6)   Piețele energetice ale Greciei necesită reforme ample care să le pună în conformitate cu legislația și politicile Uniunii, să le facă mai moderne și mai competitive, să reducă chiriile cu caracter de monopol și ineficiențele, să promoveze inovarea, să favorizeze introducerea pe scară mai largă a surselor regenerabile de energie și a gazelor naturale și să asigure transferul beneficiilor tuturor acestor schimbări către consumatori. Autoritățile trebuie să adopte reforma pieței gazelor naturale și foaia de parcurs specifică aferentă, cu scopul, printre altele, de a garanta că, până în 2018, toți clienții vor beneficia pe deplin de dreptul de a schimba furnizorul precum și să notifice Comisiei sistemul reformat de remunerare a capacităților (inclusiv un mecanism permanent și unul temporar) și noua organizare a piețelor produselor energetice. În orice caz, până în 2020, niciunei întreprindere nu i se va permite să producă sau să importe, în mod direct sau indirect, mai mult de 50 % din totalul energiei electrice produse și importate în Grecia.

(7)   Trebuie elaborat un program și politici de privatizare ambițioase, care să sprijine investițiile. Guvernul se angajează să faciliteze procesul de privatizare și să finalizeze toate acțiunile necesare pentru desfășurarea cu succes a licitațiilor. În acest sens, guvernul trebuie să finalizeze toate acțiunile necesare convenite, pe o bază trimestrială, între Fondul de dezvoltare a activelor Republicii Elene (HRADF), instituții și guvern. Lista acțiunilor în curs ale guvernului a fost aprobată de Consiliul de administrație al HRADF. În conformitate cu declarația reuniunii la nivel înalt a zonei euro din 12 iulie 2015, se înființează un nou fond independent (denumit în continuare „fondul”), posesor al unor active grecești valoroase. Obiectivul general al fondului este de a gestiona activele grecești valoroase și de a proteja, de a crea și, în ultimă instanță, de a maximiza valoarea acestora, pe care o va monetiza prin intermediul privatizărilor și prin alte mijloace.

(8)   O prioritate cheie a programului va fi modernizarea statului și a administrației publice. Se acordă o atenție specială creșterii eficienței sectorului public în ceea ce privește furnizarea de bunuri și servicii publice de bază. Trebuie luate măsuri pentru a spori eficiența sistemului judiciar și pentru a intensifica lupta împotriva corupției. Reformele trebuie să consolideze independența instituțională și operațională a instituțiilor-cheie, cum sunt administrația fiscală și institutul de statistică (ELSTAT).

Articolul 3

Prezenta decizie se adresează Republicii Elene.

Adoptată la Bruxelles, 15 februarie 2016.

Pentru Consiliu

Președintele

M.H.P. VAN DAM

---

(1)  Prezentul act a fost adoptat inițial doar în engleză și publicat în JO L 219, 20.8.2015, p. 12.

1

(2)  
  JO L 140, 27.5.2013, p. 1

2

(3)  A se vedea pagina 22 din prezentul Jurnal Oficial.

3

---