# Den Europæiske Unions L 210/2009

| | ISSN 1725-2520
  doi:10.3000/17252520.L_2009.210.dan |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 210 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 52. årgang14. august 2009 |

ISSN 1725-2520

doi:10.3000/17252520.L_2009.210.dan

Den Europæiske Unions

Tidende

L 210

Dansk udgave

Retsforskrifter

52. årgang14. august 2009

---

| Indhold | | I   Retsakter vedtaget i henhold til traktaterne om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab/Euratom, hvis offentliggørelse er obligatorisk | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FORORDNINGER |
| | | Kommissionens forordning (EF) nr. 741/2009 af 13. august 2009 om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager | 1 |
| | * | Kommissionens forordning (EF) nr. 742/2009 af 13. august 2009 om ændring af forordning (EF) nr. 1296/2008 om gennemførelsesbestemmelser for toldkontingenter for indførsel af henholdsvis majs og sorghum til Spanien og af majs til Portugal | 3 |

Indhold

I   Retsakter vedtaget i henhold til traktaterne om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab/Euratom, hvis offentliggørelse er obligatorisk

Side

FORORDNINGER

Kommissionens forordning (EF) nr. 741/2009 af 13. august 2009 om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

1

*

Kommissionens forordning (EF) nr. 742/2009 af 13. august 2009 om ændring af forordning (EF) nr. 1296/2008 om gennemførelsesbestemmelser for toldkontingenter for indførsel af henholdsvis majs og sorghum til Spanien og af majs til Portugal

3

| | | II   Retsakter vedtaget i henhold til traktaterne om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab/Euratom, hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk |
| --- | --- | --- |
| | | AFGØRELSER OG BESLUTNINGER |
| | | Kommissionen |
| | | 2009/612/EF |
| | * | Kommissionens beslutning af 10. marts 2009 om støtteforanstaltning C 5/2000 (ex NN 118/97) iværksat af Spanien til fordel for virksomheden SNIACE SA, beliggende i Torrelavega, Cantabrien, og om ændring af beslutning 1999/395/EF
  (meddelt under nummer K(2009) 1479)

   (
  1
  ) | 4 |
| | | 2009/613/EF |
| | * | Kommissionens beslutning af 8. april 2009 om Det Forenede Kongeriges foranstaltninger C 7/07 (ex NN 82/06 og NN 83/06) til fordel for Royal Mail
  (meddelt under nummer K(2009) 2486)

   (
  1
  ) | 16 |
| | | 2009/614/EF |
| | * | Kommissionens beslutning af 23. juli 2009 om ændring af beslutning 2008/458/EF om gennemførelsesbestemmelser til Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. 575/2007/EF om oprettelse af Den Europæiske Tilbagesendelsesfond for perioden 2008-2013 som en del af det generelle program om solidaritet og forvaltning af migrationsstrømme, hvad angår medlemsstaternes forvaltnings- og kontrolsystemer, reglerne for administrativ og finansiel forvaltning og støtteberettigelsen for udgifter til projekter, der samfinansieres af fonden
  (meddelt under nummer K(2009) 5453) | 36 |

II   Retsakter vedtaget i henhold til traktaterne om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab/Euratom, hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk

AFGØRELSER OG BESLUTNINGER

Kommissionen

2009/612/EF

*

Kommissionens beslutning af 10. marts 2009 om støtteforanstaltning C 5/2000 (ex NN 118/97) iværksat af Spanien til fordel for virksomheden SNIACE SA, beliggende i Torrelavega, Cantabrien, og om ændring af beslutning 1999/395/EF
  (meddelt under nummer K(2009) 1479)

   (
  1
  )

(meddelt under nummer K(2009) 1479)

1

4

2009/613/EF

*

Kommissionens beslutning af 8. april 2009 om Det Forenede Kongeriges foranstaltninger C 7/07 (ex NN 82/06 og NN 83/06) til fordel for Royal Mail
  (meddelt under nummer K(2009) 2486)

   (
  1
  )

(meddelt under nummer K(2009) 2486)

1

16

2009/614/EF

*

Kommissionens beslutning af 23. juli 2009 om ændring af beslutning 2008/458/EF om gennemførelsesbestemmelser til Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. 575/2007/EF om oprettelse af Den Europæiske Tilbagesendelsesfond for perioden 2008-2013 som en del af det generelle program om solidaritet og forvaltning af migrationsstrømme, hvad angår medlemsstaternes forvaltnings- og kontrolsystemer, reglerne for administrativ og finansiel forvaltning og støtteberettigelsen for udgifter til projekter, der samfinansieres af fonden
  (meddelt under nummer K(2009) 5453)

(meddelt under nummer K(2009) 5453)

36

| | | III   Retsakter vedtaget i henhold til traktaten om Den Europæiske Union |
| --- | --- | --- |
| | | RETSAKTER VEDTAGET I HENHOLD TIL AFSNIT V I EU-TRAKTATEN |
| | * | Rådets fælles holdning 2009/615/FUSP af 13. august 2009 om ændring af fælles holdning 2006/318/FUSP om forlængelse af de restriktive foranstaltninger over for Burma/Myanmar | 38 |

III   Retsakter vedtaget i henhold til traktaten om Den Europæiske Union

RETSAKTER VEDTAGET I HENHOLD TIL AFSNIT V I EU-TRAKTATEN

*

Rådets fælles holdning 2009/615/FUSP af 13. august 2009 om ændring af fælles holdning 2006/318/FUSP om forlængelse af de restriktive foranstaltninger over for Burma/Myanmar

38

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst |

---

(1)   EØS-relevant tekst

1

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

I Retsakter vedtaget i henhold til traktaterne om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab/Euratom, hvis offentliggørelse er obligatorisk

FORORDNINGER

| 14.8.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 210/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.8.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 210/1

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 741/2009

af 13. august 2009

om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 af 22. oktober 2007 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om særlige bestemmelser for visse landbrugsprodukter (fusionsmarkedsordningen) (1),

under henvisning til Kommissionens forordning (EF) nr. 1580/2007 af 21. december 2007 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 2200/96, (EF) nr. 2201/96 og (EF) nr. 1182/2007 vedrørende frugt og grøntsager (2), og

ud fra følgende betragtning:

Ved forordning (EF) nr. 1580/2007 fastsættes der, på basis af resultatet af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguay-runden, kriterier for Kommissionens fastsættelse af faste importværdier for tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i del A i bilag XV til nævnte forordning —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

De faste importværdier som omhandlet i artikel 138 i forordning (EF) nr. 1580/2007 fastsættes i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft den 14. august 2009.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 13. august 2009.

På Kommissionens vegne

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter

---

(1)  EUT L 299 af 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 350 af 31.12.2007, s. 1.

2

---

BILAG

Faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kode | Tredjelandskode (1) | Fast importværdi |
| 0702 00 00 | MK | 25,6 |
| XS | 21,6 |
| ZZ | 23,6 |
| 0707 00 05 | MK | 23,0 |
| TR | 101,7 |
| ZZ | 62,4 |
| 0709 90 70 | TR | 103,3 |
| ZZ | 103,3 |
| 0805 50 10 | AR | 65,9 |
| NZ | 63,1 |
| UY | 61,0 |
| ZA | 67,1 |
| ZZ | 64,3 |
| 0806 10 10 | EG | 159,0 |
| MA | 141,6 |
| TR | 141,4 |
| US | 223,1 |
| ZA | 142,5 |
| ZZ | 161,5 |
| 0808 10 80 | AR | 124,5 |
| BR | 70,9 |
| CL | 82,7 |
| NZ | 81,9 |
| US | 87,1 |
| ZA | 78,2 |
| ZZ | 87,6 |
| 0808 20 50 | AR | 104,5 |
| CL | 101,7 |
| CN | 60,2 |
| TR | 139,7 |
| ZA | 89,7 |
| ZZ | 99,2 |
| 0809 30 | TR | 132,3 |
| ZZ | 132,3 |
| 0809 40 05 | IL | 123,6 |
| ZZ | 123,6 |

(EUR/100 kg)

KN-kode

Tredjelandskode (1)

Fast importværdi

0702 00 00

MK

25,6

XS

21,6

ZZ

23,6

0707 00 05

MK

23,0

TR

101,7

ZZ

62,4

0709 90 70

TR

103,3

ZZ

103,3

0805 50 10

AR

65,9

NZ

63,1

UY

61,0

ZA

67,1

ZZ

64,3

0806 10 10

EG

159,0

MA

141,6

TR

141,4

US

223,1

ZA

142,5

ZZ

161,5

0808 10 80

AR

124,5

BR

70,9

CL

82,7

NZ

81,9

US

87,1

ZA

78,2

ZZ

87,6

0808 20 50

AR

104,5

CL

101,7

CN

60,2

TR

139,7

ZA

89,7

ZZ

99,2

0809 30

TR

132,3

ZZ

132,3

0809 40 05

IL

123,6

ZZ

123,6

---

(1)  Landefortegnelse fastsat ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1833/2006 (EUT L 354 af 14.12.2006, s. 19). Koden »ZZ« = »anden oprindelse«.

---

| 14.8.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 210/3 |
| --- | --- | --- | --- |

14.8.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 210/3

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 742/2009

af 13. august 2009

om ændring af forordning (EF) nr. 1296/2008 om gennemførelsesbestemmelser for toldkontingenter for indførsel af henholdsvis majs og sorghum til Spanien og af majs til Portugal

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 af 22. oktober 2007 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om særlige bestemmelser for visse landbrugsprodukter (fusionsmarkedsordningen) (1), særlig artikel 144, stk. 1, sammenholdt med artikel 4, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Kommissionens forordning (EF) nr. 1296/2008 (2) fastsætter gennemførelsesbestemmelser for toldkontingenter for indførsel af henholdsvis majs og sorghum til Spanien og af majs til Portugal. |
| --- | --- |

(1)

Kommissionens forordning (EF) nr. 1296/2008 (2) fastsætter gennemførelsesbestemmelser for toldkontingenter for indførsel af henholdsvis majs og sorghum til Spanien og af majs til Portugal.

| (2) | I medfør af de aftaler, der er indgået i forbindelse med de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguay-runden, har Fællesskabet forpligtet sig til fra produktionsåret 1995/96 at indføre kontingenter for dels 500 000 tons majs til Portugal, dels 2 mio. tons majs og 300 000 tons sorghum til Spanien og om nødvendigt åbne licitationer til nedsat sats. |
| --- | --- |

(2)

I medfør af de aftaler, der er indgået i forbindelse med de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguay-runden, har Fællesskabet forpligtet sig til fra produktionsåret 1995/96 at indføre kontingenter for dels 500 000 tons majs til Portugal, dels 2 mio. tons majs og 300 000 tons sorghum til Spanien og om nødvendigt åbne licitationer til nedsat sats.

| (3) | Det bør præciseres, at gennemførelsen af disse kontingenter ikke kræver iværksættelse af en licitation. |
| --- | --- |

(3)

Det bør præciseres, at gennemførelsen af disse kontingenter ikke kræver iværksættelse af en licitation.

| (4) | Forordning (EF) nr. 1296/2008 bør ændres i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

(4)

Forordning (EF) nr. 1296/2008 bør ændres i overensstemmelse hermed.

| (5) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for den Fælles Markedsordning for Landbrugsprodukter — |
| --- | --- |

(5)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for den Fælles Markedsordning for Landbrugsprodukter —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

Artikel 1, stk. 1 og 2, i forordning (EF) nr. 1296/2008 affattes således:

»1.   Der anses hvert år den 1. januar på årsbasis at være åbnet to kontingenter for indførsel fra tredjelande af en maksimal mængde på henholdsvis 2 mio. tons majs og 0,3 mio. tons sorghum med henblik på overgang til fri omsætning i Spanien. Indførsel under disse kontingenter sker på betingelserne i nærværende forordning.

2.   Der anses hvert år den 1. januar på årsbasis at være åbnet et kontingent for indførsel fra tredjelande af højst 0,5 mio. tons majs bestemt til fri omsætning i Portugal. Indførsel under dette kontingent sker på betingelserne i nærværende forordning.«

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den Europæiske Unions Tidende

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 13. august 2009.

På Kommissionens vegne

Mariann FISCHER BOEL

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EUT L 299 af 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 340 af 19.12.2008, s. 57.

2

---

II Retsakter vedtaget i henhold til traktaterne om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab/Euratom, hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk

AFGØRELSER OG BESLUTNINGER

Kommissionen

| 14.8.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 210/4 |
| --- | --- | --- | --- |

14.8.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 210/4

---

KOMMISSIONENS BESLUTNING

af 10. marts 2009

om støtteforanstaltning C 5/2000 (ex NN 118/97) iværksat af Spanien til fordel for virksomheden SNIACE SA, beliggende i Torrelavega, Cantabrien, og om ændring af beslutning 1999/395/EF

(meddelt under nummer K(2009) 1479)

(Kun den spanske udgave er autentisk)

(EØS-relevant tekst)

(2009/612/EF)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 88, stk. 2, første afsnit,

under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, særlig artikel 62, stk. 1, litra a),

efter at have opfordret interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger i overensstemmelse med disse artikler (1), og under hensyntagen til disse bemærkninger, og

ud fra følgende betragtninger:

1.   SAGSFORLØB

| (1) | Ved brev af 17. april 1997 blev Kommissionen af en østrigsk virksomhed, Lenzing AG, Fællesskabets største producent af viskosefibre, gjort bekendt med en række foranstaltninger til fordel for virksomhedens spanske konkurrent, Sociedad Nacional de Industrias y Aplicaciones de Celulosa Española SA (i det følgende benævnt »SNIACE«). |
| --- | --- |

(1)

Ved brev af 17. april 1997 blev Kommissionen af en østrigsk virksomhed, Lenzing AG, Fællesskabets største producent af viskosefibre, gjort bekendt med en række foranstaltninger til fordel for virksomhedens spanske konkurrent, Sociedad Nacional de Industrias y Aplicaciones de Celulosa Española SA (i det følgende benævnt »SNIACE«).

| (2) | Ved brev af 7. november 1997 underrettede Kommissionen de spanske myndigheder om sin beslutning om at indlede proceduren efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2, vedrørende ovennævnte foranstaltninger. |
| --- | --- |

(2)

Ved brev af 7. november 1997 underrettede Kommissionen de spanske myndigheder om sin beslutning om at indlede proceduren efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2, vedrørende ovennævnte foranstaltninger.

| (3) | I beslutning 1999/395/EF (2) (i det følgende benævnt »1998-beslutningen«) erklærede Kommissionen den støtte, der var ydet gennem de spanske lønmodtageres garantifond, Fondo de Garantía Salarial (i det følgende benævnt »FOGASA«), og gennem den spanske socialsikringshovedkasse, Tesorería General de la Seguridad Social (i det følgende benævnt »TGSS«) til fordel for SNIACE for ulovlig og uforenelig med fællesmarkedet, idet de aftaler om tilbagebetaling af gæld indgået mellem SNIACE og FOGASA og aftalen om gældsomlægning indgået mellem SNIACE og TGSS ikke var indgået på markedsvilkår, idet aftalernes rentesatser var lavere end markedsrenten. Nævnte negativbeslutning pålagde de spanske myndigheder at tilbagesøge den anfægtede støtte fra støttemodtageren. |
| --- | --- |

(3)

I beslutning 1999/395/EF (2) (i det følgende benævnt »1998-beslutningen«) erklærede Kommissionen den støtte, der var ydet gennem de spanske lønmodtageres garantifond, Fondo de Garantía Salarial (i det følgende benævnt »FOGASA«), og gennem den spanske socialsikringshovedkasse, Tesorería General de la Seguridad Social (i det følgende benævnt »TGSS«) til fordel for SNIACE for ulovlig og uforenelig med fællesmarkedet, idet de aftaler om tilbagebetaling af gæld indgået mellem SNIACE og FOGASA og aftalen om gældsomlægning indgået mellem SNIACE og TGSS ikke var indgået på markedsvilkår, idet aftalernes rentesatser var lavere end markedsrenten. Nævnte negativbeslutning pålagde de spanske myndigheder at tilbagesøge den anfægtede støtte fra støttemodtageren.

| (4) | I sin dom afsagt den 29. april 1999 i sag C-342/96 Spanien mod Kommissionen (i det følgende benævnt »Tubacex-dommen«) (3) anlagde EF-Domstolen den betragtning, at aftaler om gældsomlægning indgået af TGSS og FOGASA ikke udgør statsstøtte, da de pågældende offentlige institutioner havde udvist samme adfærd, som en kreditor under normale markedsvilkår ville have udvist for at få tilbagebetalt en del af sine udestående fordringer, forudsat at rentesatsen mindst svarede til den rentesats, som en privat kreditor ville have anvendt (4), og at aftalen om gældsomlægning ikke ville føre til kumulering af ny gæld. |
| --- | --- |

(4)

I sin dom afsagt den 29. april 1999 i sag C-342/96 Spanien mod Kommissionen (i det følgende benævnt »Tubacex-dommen«) (3) anlagde EF-Domstolen den betragtning, at aftaler om gældsomlægning indgået af TGSS og FOGASA ikke udgør statsstøtte, da de pågældende offentlige institutioner havde udvist samme adfærd, som en kreditor under normale markedsvilkår ville have udvist for at få tilbagebetalt en del af sine udestående fordringer, forudsat at rentesatsen mindst svarede til den rentesats, som en privat kreditor ville have anvendt (4), og at aftalen om gældsomlægning ikke ville føre til kumulering af ny gæld.

| (5) | Efter Tubacex-dommen besluttede Kommissionen at tage 1998-beslutningen op til fornyet vurdering, da konklusionerne på tilsvarende vis syntes at kunne anvendes på SNIACE-sagen. Ved brev af 16. februar 2000 til de spanske myndigheder besluttede Kommissionen således at indlede den formelle undersøgelsesprocedure (5) efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2, første afsnit, med det formål delvis at annullere 1998-beslutningen (i det følgende benævnt »anden procedureindledning«). |
| --- | --- |

(5)

Efter Tubacex-dommen besluttede Kommissionen at tage 1998-beslutningen op til fornyet vurdering, da konklusionerne på tilsvarende vis syntes at kunne anvendes på SNIACE-sagen. Ved brev af 16. februar 2000 til de spanske myndigheder besluttede Kommissionen således at indlede den formelle undersøgelsesprocedure (5) efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2, første afsnit, med det formål delvis at annullere 1998-beslutningen (i det følgende benævnt »anden procedureindledning«).

| (6) | Ved brev af 21. marts 2000 fremsendte de spanske myndigheder deres bemærkninger til Kommissionen vedrørende anden procedureindledning. |
| --- | --- |

(6)

Ved brev af 21. marts 2000 fremsendte de spanske myndigheder deres bemærkninger til Kommissionen vedrørende anden procedureindledning.

| (7) | I betragtning af de spanske myndigheders og andre interesserede parters bemærkninger modtaget efter anden procedureindledning afsluttede Kommissionen den formelle undersøgelsesprocedure den 20. september 2000 med beslutning 2001/43/EF (6) (i det følgende benævnt »2000-beslutningen«) og konkluderede, at foranstaltningerne til fordel for SNIACE ikke udgjorde statsstøtte under henvisning til Tubacex-dommen. Med 2000-beslutningen ændredes 1998-beslutningen delvis, idet stk. 1 i artikel 1 blev affattet anderledes, og artikel 2 udgik. |
| --- | --- |

(7)

I betragtning af de spanske myndigheders og andre interesserede parters bemærkninger modtaget efter anden procedureindledning afsluttede Kommissionen den formelle undersøgelsesprocedure den 20. september 2000 med beslutning 2001/43/EF (6) (i det følgende benævnt »2000-beslutningen«) og konkluderede, at foranstaltningerne til fordel for SNIACE ikke udgjorde statsstøtte under henvisning til Tubacex-dommen. Med 2000-beslutningen ændredes 1998-beslutningen delvis, idet stk. 1 i artikel 1 blev affattet anderledes, og artikel 2 udgik.

| (8) | Kommissionen anlagde i sin 2000-beslutning den betragtning, at de offentlige kreditorer ved at anvende den lovbestemte mindstesats havde søgt at forøge deres muligheder for at få tilbagebetalt deres tilgodehavender mest muligt uden at lide økonomiske tab. Kommissionen mente, at »Kongeriget Spanien [handlede], som en hypotetisk privat kreditor i samme position i forhold til SNIACE ville have handlet« (7). |
| --- | --- |

(8)

Kommissionen anlagde i sin 2000-beslutning den betragtning, at de offentlige kreditorer ved at anvende den lovbestemte mindstesats havde søgt at forøge deres muligheder for at få tilbagebetalt deres tilgodehavender mest muligt uden at lide økonomiske tab. Kommissionen mente, at »Kongeriget Spanien [handlede], som en hypotetisk privat kreditor i samme position i forhold til SNIACE ville have handlet« (7).

| (9) | Efter 2000-beslutningen indbragte Lenzing et annullationssøgsmål over for 2000-beslutning ved Retten i Første Instans. |
| --- | --- |

(9)

Efter 2000-beslutningen indbragte Lenzing et annullationssøgsmål over for 2000-beslutning ved Retten i Første Instans.

| (10) | Retten i Første Instans annullerede i sin dom afsagt den 21. oktober i sag T-36/99 (8) 2000-beslutningen grundet i en åbenlys skønsfejl begået af Kommissionen ved at anvende kriteriet med den private kreditor. EF-Domstolen bekræftede dommen afsagt af Retten i Første Instans (9). |
| --- | --- |

(10)

Retten i Første Instans annullerede i sin dom afsagt den 21. oktober i sag T-36/99 (8) 2000-beslutningen grundet i en åbenlys skønsfejl begået af Kommissionen ved at anvende kriteriet med den private kreditor. EF-Domstolen bekræftede dommen afsagt af Retten i Første Instans (9).

| (11) | Grundet denne annullering er den anden formelle undersøgelsesprocedure således endnu ikke afsluttet. |
| --- | --- |

(11)

Grundet denne annullering er den anden formelle undersøgelsesprocedure således endnu ikke afsluttet.

| (12) | Ved breve af 3. december 2004, 13. maj 2005,18. juli 2005 og 7. august 2008 anmodede Kommissionen de spanske myndigheder om yderligere oplysninger, og disse oplysninger blev fremsendt ved breve af 28. februar 2005, 4. juli 2005,29. september 2005,10. september 2008 og 15. september 2008. |
| --- | --- |

(12)

Ved breve af 3. december 2004, 13. maj 2005,18. juli 2005 og 7. august 2008 anmodede Kommissionen de spanske myndigheder om yderligere oplysninger, og disse oplysninger blev fremsendt ved breve af 28. februar 2005, 4. juli 2005,29. september 2005,10. september 2008 og 15. september 2008.

2.   BESKRIVELSE AF FORANSTALTNINGEN

| (13) | Støttemodtageren er SNIACE, en virksomhed grundlagt i 1939. Virksomheden fremstiller cellulose, papir, viskosefibre og natriumsulfat. SNIACE havde i 2007 en omsætning på 15 mio. EUR. |
| --- | --- |

(13)

Støttemodtageren er SNIACE, en virksomhed grundlagt i 1939. Virksomheden fremstiller cellulose, papir, viskosefibre og natriumsulfat. SNIACE havde i 2007 en omsætning på 15 mio. EUR.

| (14) | FOGASA og TGSS har med SNIACE indgået de aftaler om tilbagebetaling og omlægning af gæld, som er nærmere beskrevet i betragtning 15-21. |
| --- | --- |

(14)

FOGASA og TGSS har med SNIACE indgået de aftaler om tilbagebetaling og omlægning af gæld, som er nærmere beskrevet i betragtning 15-21.

| (15) | FOGASA er en selvejende institution under det spanske Arbejds- og Indvandringsministerium og finansieres gennem bidrag fra erhvervslivet. Ifølge artikel 33, stk. 1, første afsnit, i den spanske arbejdstagervedtægt er fondens hovedopgave »at lægge ud for løn til lønmodtagere, der ikke er blevet betalt på grund af arbejdsgiverens insolvens eller konkurs«. Ifølge artikel 33, stk. 4, er FOGASA forpligtet til at indtræde i lønmodtagernes rettigheder og søgsmål for at opnå tilbagebetaling af de udlagte beløb. |
| --- | --- |

(15)

FOGASA er en selvejende institution under det spanske Arbejds- og Indvandringsministerium og finansieres gennem bidrag fra erhvervslivet. Ifølge artikel 33, stk. 1, første afsnit, i den spanske arbejdstagervedtægt er fondens hovedopgave »at lægge ud for løn til lønmodtagere, der ikke er blevet betalt på grund af arbejdsgiverens insolvens eller konkurs«. Ifølge artikel 33, stk. 4, er FOGASA forpligtet til at indtræde i lønmodtagernes rettigheder og søgsmål for at opnå tilbagebetaling af de udlagte beløb.

| (16) | Det er i kongeligt dekret nr. 505/85 af 6. marts 1985 (10) fastlagt, at FOGASA kan indgå aftaler om tilbagebetaling af udlagte beløb til betaling af lønninger og tillæg til arbejdstagerne, så det bliver lettere at få de skyldige beløb tilbagebetalt, med påløbne renter til den lovbestemte mindstesats. |
| --- | --- |

(16)

Det er i kongeligt dekret nr. 505/85 af 6. marts 1985 (10) fastlagt, at FOGASA kan indgå aftaler om tilbagebetaling af udlagte beløb til betaling af lønninger og tillæg til arbejdstagerne, så det bliver lettere at få de skyldige beløb tilbagebetalt, med påløbne renter til den lovbestemte mindstesats.

| (17) | FOGASA indgik henholdsvis den 5. november 1993 og den 31. oktober 1995 aftaler med SNIACE om tilbagebetaling af gæld. I det første tilfælde beløb gælden sig til 1 362 708 700 ESP (inkl. renter) og i det andet tilfælde 339 459 878 ESP (inkl. renter). |
| --- | --- |

(17)

FOGASA indgik henholdsvis den 5. november 1993 og den 31. oktober 1995 aftaler med SNIACE om tilbagebetaling af gæld. I det første tilfælde beløb gælden sig til 1 362 708 700 ESP (inkl. renter) og i det andet tilfælde 339 459 878 ESP (inkl. renter).

| (18) | Den første aftale af 5. november 1993 (i det følgende benævnt »FOGASA I-aftalen«) vedrørte de beløb, som FOGASA havde udlagt til betaling af gæld i form af lønninger og tillæg, som SNIACE havde over for sine medarbejdere. Gælden beløb sig til 897 652 759 ESP, hvortil kom renter til en rentesats på 10 % på 465 055 911 ESP, i alt 1 362 708 700 ESP. Gælden var sikret ved pant i SNIACE's aktiver og skulle tilbagebetales i overensstemmelse med en tidsplan, som blev genforhandlet den 18. marts 1999, med følgende afdrag (i ESP):

  Tabel 1


  FOGASA I-aftalen








  (ESP) |
| --- | --- |
| | Oprindelig aftale af 5. november 1993 | Genforhandlet aftale af 18. marts 1999 |
| 1994 | 20 000 000 | 20 000 000 |
| 1995 | 55 000 000 | 55 000 000 |
| 1996 | 90 000 000 | 40 000 000 |
| 1997 | 110 000 000 | 50 000 000 |
| 1998 | 160 000 000 | 80 000 000 |
| 1999 | 160 000 000 | 80 000 000 |
| 2000 | 392 527 956 | 259 427 000 |
| 2001 | 375 180 746 | 259 427 000 |
| 2002 | | 259 427 000 |
| 2003 | | 259 427 000 |
| I alt | 1 362 708 702 | 1 362 708 000 |

(18)

Den første aftale af 5. november 1993 (i det følgende benævnt »FOGASA I-aftalen«) vedrørte de beløb, som FOGASA havde udlagt til betaling af gæld i form af lønninger og tillæg, som SNIACE havde over for sine medarbejdere. Gælden beløb sig til 897 652 759 ESP, hvortil kom renter til en rentesats på 10 % på 465 055 911 ESP, i alt 1 362 708 700 ESP. Gælden var sikret ved pant i SNIACE's aktiver og skulle tilbagebetales i overensstemmelse med en tidsplan, som blev genforhandlet den 18. marts 1999, med følgende afdrag (i ESP):

Tabel 1

FOGASA I-aftalen

(ESP)

Oprindelig aftale af 5. november 1993

Genforhandlet aftale af 18. marts 1999

1994

20 000 000

20 000 000

1995

55 000 000

55 000 000

1996

90 000 000

40 000 000

1997

110 000 000

50 000 000

1998

160 000 000

80 000 000

1999

160 000 000

80 000 000

2000

392 527 956

259 427 000

2001

375 180 746

259 427 000

2002

259 427 000

2003

259 427 000

I alt

1 362 708 702

1 362 708 000

| (19) | Den anden aftale af 31. oktober 1995 (i det følgende benævnt »FOGASA II-aftalen«) vedrørte de beløb, som FOGASA fortsat havde udlagt i medfør af aftalen af 5. november 1993 til betaling af den gæld i form af lønninger og tillæg, som SNIACE havde over for sine medarbejdere. Den nye gæld beløb sig til 229 424 860 ESP, hvortil kom renter til en rentesats på 9 % på 110 035 018 ESP, i alt 339 459 878 ESP. Gælden var sikret ved pant i SNIACE's aktiver og skulle tilbagebetales i overensstemmelse med en tidsplan, som blev genforhandlet den 18. marts 1999, med følgende afdrag (i ESP):

  Tabel 2


  FOGASA II-aftalen








  (ESP) |
| --- | --- |
| | Oprindelig aftale af 31. oktober 1995 | Genforhandlet aftale af 18. marts 1999 |
| 1995 | | 5 000 000 |
| 1996 | 20 000 000 | 10 000 000 |
| 1997 | 20 000 000 | 10 000 000 |
| 1998 | 20 000 000 | 10 000 000 |
| 1999 | 30 000 000 | 20 000 000 |
| 2000 | 30 000 000 | 20 000 000 |
| 2001 | 30 000 000 | 20 000 000 |
| 2002 | 40 000 000 | 50 000 000 |
| 2003 | 149 459 878 | 156 262 000 |
| I alt | 339 459 878 | 301 262 000 |

(19)

Den anden aftale af 31. oktober 1995 (i det følgende benævnt »FOGASA II-aftalen«) vedrørte de beløb, som FOGASA fortsat havde udlagt i medfør af aftalen af 5. november 1993 til betaling af den gæld i form af lønninger og tillæg, som SNIACE havde over for sine medarbejdere. Den nye gæld beløb sig til 229 424 860 ESP, hvortil kom renter til en rentesats på 9 % på 110 035 018 ESP, i alt 339 459 878 ESP. Gælden var sikret ved pant i SNIACE's aktiver og skulle tilbagebetales i overensstemmelse med en tidsplan, som blev genforhandlet den 18. marts 1999, med følgende afdrag (i ESP):

Tabel 2

FOGASA II-aftalen

(ESP)

Oprindelig aftale af 31. oktober 1995

Genforhandlet aftale af 18. marts 1999

1995

5 000 000

1996

20 000 000

10 000 000

1997

20 000 000

10 000 000

1998

20 000 000

10 000 000

1999

30 000 000

20 000 000

2000

30 000 000

20 000 000

2001

30 000 000

20 000 000

2002

40 000 000

50 000 000

2003

149 459 878

156 262 000

I alt

339 459 878

301 262 000

| (20) | TGSS kan i medfør af artikel 20 i den spanske generelle lov om social sikring, Ley General de la Seguridad Social (11), bevilge afdragsordning eller ratemæssig betaling af skyldige socialsikringsbidrag med påløbne renter. Lovens artikel 27 fastlægger, at renter for sen indbetaling skal lægges til den gæld, der skal afdrages. |
| --- | --- |

(20)

TGSS kan i medfør af artikel 20 i den spanske generelle lov om social sikring, Ley General de la Seguridad Social (11), bevilge afdragsordning eller ratemæssig betaling af skyldige socialsikringsbidrag med påløbne renter. Lovens artikel 27 fastlægger, at renter for sen indbetaling skal lægges til den gæld, der skal afdrages.

| (21) | Aftalen af 8. marts 1996, som ændret ved aftalerne af henholdsvis 7. maj 1996 og 30. september 1997, vedrørte omlægning af gældsbetalingen for et samlet beløb på 3 510 387 323 ESP, hvortil kom påløbne renter til en rentesats på 7,5 % på 615 056 349 ESP. Hovedstolen bestod i manglende indbetalinger af socialsikringsbidrag fra februar 1991 til februar 1997. Betalingen skulle finde sted i 120 månedlige rater, i de første to år udelukkende tilbagebetaling af renter til den lovbestemte mindstesats på 7,5 %, hvorimod hovedstolen og renter fra tredje til tiende år skulle tilbagebetales med en årlig rente på 5 % (fra oktober 1999 til september 2001), på 10 % (fra oktober 2001 til september 2003), på 15 % (fra oktober 2003 til september 2005) og på 20 % (fra oktober 2005 til september 2007). |
| --- | --- |

(21)

Aftalen af 8. marts 1996, som ændret ved aftalerne af henholdsvis 7. maj 1996 og 30. september 1997, vedrørte omlægning af gældsbetalingen for et samlet beløb på 3 510 387 323 ESP, hvortil kom påløbne renter til en rentesats på 7,5 % på 615 056 349 ESP. Hovedstolen bestod i manglende indbetalinger af socialsikringsbidrag fra februar 1991 til februar 1997. Betalingen skulle finde sted i 120 månedlige rater, i de første to år udelukkende tilbagebetaling af renter til den lovbestemte mindstesats på 7,5 %, hvorimod hovedstolen og renter fra tredje til tiende år skulle tilbagebetales med en årlig rente på 5 % (fra oktober 1999 til september 2001), på 10 % (fra oktober 2001 til september 2003), på 15 % (fra oktober 2003 til september 2005) og på 20 % (fra oktober 2005 til september 2007).

3.   BEGRUNDELSE FOR INDLEDNING AF PROCEDUREN

| (22) | Kommissionen anlagde i sin beslutning om at indlede proceduren den betragtning, at EF-Domstolens analyse i Tubacex-sagen kunne finde tilsvarende anvendelse på de foranstaltninger, der var omhandlet i 1998-beslutningen, hvorfor denne beslutning delvis burde annulleres og aftalerne indgået mellem SNIACE og de offentlige kreditorer på ny vurderes. |
| --- | --- |

(22)

Kommissionen anlagde i sin beslutning om at indlede proceduren den betragtning, at EF-Domstolens analyse i Tubacex-sagen kunne finde tilsvarende anvendelse på de foranstaltninger, der var omhandlet i 1998-beslutningen, hvorfor denne beslutning delvis burde annulleres og aftalerne indgået mellem SNIACE og de offentlige kreditorer på ny vurderes.

| (23) | Med henvisning til Tubacex-dommen gav Kommissionen udtryk for nogen tvivl med hensyn til de foranstaltninger, som de offentlige kreditorer havde sat i værk:






  — | for det første vedrørende forekomsten af statsstøtte i de foranstaltninger, der i 1998-beslutningen blev anset for at være uforenelige, og i fald det drejede sig om statsstøtte, dennes forenelighed og |
| --- | --- | --- |

(23)

Med henvisning til Tubacex-dommen gav Kommissionen udtryk for nogen tvivl med hensyn til de foranstaltninger, som de offentlige kreditorer havde sat i værk:

—

for det første vedrørende forekomsten af statsstøtte i de foranstaltninger, der i 1998-beslutningen blev anset for at være uforenelige, og i fald det drejede sig om statsstøtte, dennes forenelighed og

| — | for det andet vedrørende en privat kreditors adfærd under samme omstændigheder, som ville have krævet en højere rentesats end tilfældet var for de offentlige kreditorer. |
| --- | --- |

—

for det andet vedrørende en privat kreditors adfærd under samme omstændigheder, som ville have krævet en højere rentesats end tilfældet var for de offentlige kreditorer.

4.   BEMÆRKNINGER FRA INTERESSEREDE PARTER

| (24) | Kommissionen har ikke modtaget bemærkninger fra interesserede parter. |
| --- | --- |

(24)

Kommissionen har ikke modtaget bemærkninger fra interesserede parter.

5.   BEMÆRKNINGER FRA KONGERIGET SPANIEN

| (25) | De spanske myndigheder fremsendte ved brev af 21. marts 2000 deres bemærkninger. |
| --- | --- |

(25)

De spanske myndigheder fremsendte ved brev af 21. marts 2000 deres bemærkninger.

| (26) | De spanske myndigheder er uenige i Kommissionens beslutning om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure, i og med at proceduren efter deres mening ikke var nødvendig for at foretage den påtænkte delvise annullering af 1998-beslutningen. |
| --- | --- |

(26)

De spanske myndigheder er uenige i Kommissionens beslutning om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure, i og med at proceduren efter deres mening ikke var nødvendig for at foretage den påtænkte delvise annullering af 1998-beslutningen.

| (27) | Med hensyn til gældsomlægningsaftalen mellem SNIACE og TGSS støtter de spanske myndigheder ikke Kommissionens synspunkt, at »det forekommer [...] sandsynligt, at kreditor i forbindelse med en frivillig akkord, der indebærer omlægning af eksisterende gæld, rent logisk vil søge at opnå en morarentesats, som er højere end den lovbestemte, som kompensation for ikke at søge gælden inddrevet ad rettens vej.« Tværtimod hævder de, at en frivillig akkord, på grund af virksomhedens finansielle situation såvel som udgifter, langsommelighed og usikkerhed i forbindelse med retslige procedurer, ofte ville føre til en rentesats, der er lavere end den lovbestemte mindstesats. |
| --- | --- |

(27)

Med hensyn til gældsomlægningsaftalen mellem SNIACE og TGSS støtter de spanske myndigheder ikke Kommissionens synspunkt, at »det forekommer [...] sandsynligt, at kreditor i forbindelse med en frivillig akkord, der indebærer omlægning af eksisterende gæld, rent logisk vil søge at opnå en morarentesats, som er højere end den lovbestemte, som kompensation for ikke at søge gælden inddrevet ad rettens vej.« Tværtimod hævder de, at en frivillig akkord, på grund af virksomhedens finansielle situation såvel som udgifter, langsommelighed og usikkerhed i forbindelse med retslige procedurer, ofte ville føre til en rentesats, der er lavere end den lovbestemte mindstesats.

| (28) | Således gentager de spanske myndigheder deres påstand, at bevilling af henstand med anvendelse af de lovbestemte mindstesatser beskytter socialsikringssystemets interesser med hensyn til betaling af restancer bedre end noget andet initiativ, en privat kreditor kunne have truffet. |
| --- | --- |

(28)

Således gentager de spanske myndigheder deres påstand, at bevilling af henstand med anvendelse af de lovbestemte mindstesatser beskytter socialsikringssystemets interesser med hensyn til betaling af restancer bedre end noget andet initiativ, en privat kreditor kunne have truffet.

| (29) | Endvidere minder de spanske myndigheder om, at mens en privat kreditor kan indgå aftale om en hvilken som helst rentesats med debitor, er socialsikringsmyndighederne bundet af artikel 20 i den generelle lov om social sikring, der fastsætter, at den lovbestemte mindstesats skal anvendes ved gældsomlægningsaftaler. |
| --- | --- |

(29)

Endvidere minder de spanske myndigheder om, at mens en privat kreditor kan indgå aftale om en hvilken som helst rentesats med debitor, er socialsikringsmyndighederne bundet af artikel 20 i den generelle lov om social sikring, der fastsætter, at den lovbestemte mindstesats skal anvendes ved gældsomlægningsaftaler.

| (30) | I beslutningen om at indlede proceduren fremsatte Kommissionen den betragtning, at sammenligningen af de betingelser, der er indeholdt i den private kreditoraftale fra oktober 1996, med betingelserne for gældsomlægningsaftalen mellem socialsikringen og SNIACE muligvis ikke udgør en korrekt anvendelse af kriteriet om den »private kreditor« som defineret af Domstolen. I denne henseende erklærede de spanske myndigheder, at offentlige kreditorers forhold, på grund af offentlige myndigheders lovmæssige begrænsninger, faktisk ikke kan sammenlignes med private kreditorers. De spanske myndigheder understregede imidlertid, at på trods af de forskellige vilkår og betingelser i aftalerne indgået mellem dels socialsikringen og SNIACE, dels FOGASA og SNIACE, var vilkårene strengere end vilkårene i aftalen indgået med private kreditorer. |
| --- | --- |

(30)

I beslutningen om at indlede proceduren fremsatte Kommissionen den betragtning, at sammenligningen af de betingelser, der er indeholdt i den private kreditoraftale fra oktober 1996, med betingelserne for gældsomlægningsaftalen mellem socialsikringen og SNIACE muligvis ikke udgør en korrekt anvendelse af kriteriet om den »private kreditor« som defineret af Domstolen. I denne henseende erklærede de spanske myndigheder, at offentlige kreditorers forhold, på grund af offentlige myndigheders lovmæssige begrænsninger, faktisk ikke kan sammenlignes med private kreditorers. De spanske myndigheder understregede imidlertid, at på trods af de forskellige vilkår og betingelser i aftalerne indgået mellem dels socialsikringen og SNIACE, dels FOGASA og SNIACE, var vilkårene strengere end vilkårene i aftalen indgået med private kreditorer.

| (31) | De spanske myndigheder erindrede endvidere om de synspunkter, som de allerede havde givet udtryk for under den procedure, som blev afsluttet med 1998-beslutningen. |
| --- | --- |

(31)

De spanske myndigheder erindrede endvidere om de synspunkter, som de allerede havde givet udtryk for under den procedure, som blev afsluttet med 1998-beslutningen.

6.   VURDERING AF FORANSTALTNINGERNE

6.1.   VEDRØRENDE BEGRUNDELSEN FOR DEN ANDEN PROCEDUREINDLEDNING

| (32) | De spanske myndigheder gør gældende, at indledning af en ny formel undersøgelsesprocedure ikke var nødvendig for at finde en løsning på sagen, og at overholdelsen af de interesserede parters rettigheder ikke var tilstrækkelig begrundelse for at indlede en ny procedure. |
| --- | --- |

(32)

De spanske myndigheder gør gældende, at indledning af en ny formel undersøgelsesprocedure ikke var nødvendig for at finde en løsning på sagen, og at overholdelsen af de interesserede parters rettigheder ikke var tilstrækkelig begrundelse for at indlede en ny procedure.

| (33) | Kommissionen mener for sin del, at Tubacex-dommen udgjorde et element, der var tilstrækkeligt vigtigt til at bringe det til de spanske myndigheders og andre interesserede parters kendskab. Dommen ville nemlig kunne ændre de kriterier, der lå til grund for vurderingen, der førte til beslutningen om at indlede proceduren den 7. november 1997. |
| --- | --- |

(33)

Kommissionen mener for sin del, at Tubacex-dommen udgjorde et element, der var tilstrækkeligt vigtigt til at bringe det til de spanske myndigheders og andre interesserede parters kendskab. Dommen ville nemlig kunne ændre de kriterier, der lå til grund for vurderingen, der førte til beslutningen om at indlede proceduren den 7. november 1997.

6.2.   FOREKOMSTEN AF STATSSTØTTE SOM OMHANDLET I TRAKTATENS ARTIKEL 87, STK. 1

| (34) | Kommissionen stillede sig i den anden procedureindledning det spørgsmål, om der var tale om statsstøtte i forbindelse med aftalerne indgået mellem SNIACE og virksomhedens offentlige kreditorer, og, i bekræftende fald, om sådan statsstøtte kunne erklæres forenelig. |
| --- | --- |

(34)

Kommissionen stillede sig i den anden procedureindledning det spørgsmål, om der var tale om statsstøtte i forbindelse med aftalerne indgået mellem SNIACE og virksomhedens offentlige kreditorer, og, i bekræftende fald, om sådan statsstøtte kunne erklæres forenelig.

| (35) | Tubacex-dommen tillader, at offentlig indgriben i form af en gældsomlægning ikke udgør statsstøtte, hvis den opfylder de kriterier, der er indeholdt i dommen (jf. betragtning 4). |
| --- | --- |

(35)

Tubacex-dommen tillader, at offentlig indgriben i form af en gældsomlægning ikke udgør statsstøtte, hvis den opfylder de kriterier, der er indeholdt i dommen (jf. betragtning 4).

| (36) | I dommen i sag T-36/99, som annullerede 2000-beslutningen, afviste Retten i Første Instans begrundelsen for, at Kommissionen valgte at anse TGSS og FOGASA for at have udvist en adfærd, som tilsvarer en privat kreditors adfærd. Med henblik herpå og under hensyntagen til dommen afsagt af Retten i Første Instans bør følgende undersøges nøje:






  a) | de offentlige kreditorers forhold sammenlignet med de private kreditorers |
| --- | --- | --- |

(36)

I dommen i sag T-36/99, som annullerede 2000-beslutningen, afviste Retten i Første Instans begrundelsen for, at Kommissionen valgte at anse TGSS og FOGASA for at have udvist en adfærd, som tilsvarer en privat kreditors adfærd. Med henblik herpå og under hensyntagen til dommen afsagt af Retten i Første Instans bør følgende undersøges nøje:

a)

de offentlige kreditorers forhold sammenlignet med de private kreditorers

| b) | Banco Español de Crédito (i det følgende benævnt »Banesto«), en privat kreditors forhold sammenlignet med TGSS og FOGASA's |
| --- | --- |

b)

Banco Español de Crédito (i det følgende benævnt »Banesto«), en privat kreditors forhold sammenlignet med TGSS og FOGASA's

| c) | TGSS og FOGASA's mulighed for at inddrive det samlede gældsbeløb uden at lide økonomiske tab, og |
| --- | --- |

c)

TGSS og FOGASA's mulighed for at inddrive det samlede gældsbeløb uden at lide økonomiske tab, og

| d) | udsigterne for SNIACE's fremtidige rentabilitet og levedygtighed. |
| --- | --- |

d)

udsigterne for SNIACE's fremtidige rentabilitet og levedygtighed.

| (37) | De kriterier, der er indeholdt i Tubacex-dommen og i dommen afsagt af Retten i Første Instans i sag T-36/99, kan kumuleres. Hvis ikke de vilkår, som de offentlige kreditorer har fastlagt, mindst svarer til et af kriterierne, bør Kommissionen se bort fra princippet om en privat kreditor. |
| --- | --- |

(37)

De kriterier, der er indeholdt i Tubacex-dommen og i dommen afsagt af Retten i Første Instans i sag T-36/99, kan kumuleres. Hvis ikke de vilkår, som de offentlige kreditorer har fastlagt, mindst svarer til et af kriterierne, bør Kommissionen se bort fra princippet om en privat kreditor.

6.2.1.   AFTALER INDGÅET MED FOGASA

| (38) | I modsætning til de forhold, der lå til grund for Tubacex-dommen, blev de to aftaler med FOGASA indgået med ca. to års mellemrum og vedrørte forskellig gæld. Kommissionen mener, at det ikke drejer sig om en og samme aftale. FOGASA forsøgte heller ikke på tidspunktet for indgåelse af den anden aftale at sammenlægge de to med henblik på at få en enkelt aftale vedrørende samtlige gældsbeløb. FOGASA samlede først den resterende gæld ved aftalen af 18. marts 1999 (12), dvs. fire år efter indgåelse af den anden aftale mellem FOGASA og SNIACE. |
| --- | --- |

(38)

I modsætning til de forhold, der lå til grund for Tubacex-dommen, blev de to aftaler med FOGASA indgået med ca. to års mellemrum og vedrørte forskellig gæld. Kommissionen mener, at det ikke drejer sig om en og samme aftale. FOGASA forsøgte heller ikke på tidspunktet for indgåelse af den anden aftale at sammenlægge de to med henblik på at få en enkelt aftale vedrørende samtlige gældsbeløb. FOGASA samlede først den resterende gæld ved aftalen af 18. marts 1999 (12), dvs. fire år efter indgåelse af den anden aftale mellem FOGASA og SNIACE.

| (39) | I sin vurdering vil Kommissionen først analysere FOGASA I-aftalen og dernæst FOGASA II-aftalen under hensyntagen til de fastlagte kriterier for en privat kreditor. |
| --- | --- |

(39)

I sin vurdering vil Kommissionen først analysere FOGASA I-aftalen og dernæst FOGASA II-aftalen under hensyntagen til de fastlagte kriterier for en privat kreditor.

| (40) | SNIACE og FOGASA indgik en første aftale om gældsomlægning den 5. november 1993 for et beløb på 1 362 708 700 ESP (inkl. renter). Aftalen blev indgået, efter at FOGASA havde udbetalt forfaldne lønninger og tillæg, som SNIACE skyldte medarbejderne. |
| --- | --- |

(40)

SNIACE og FOGASA indgik en første aftale om gældsomlægning den 5. november 1993 for et beløb på 1 362 708 700 ESP (inkl. renter). Aftalen blev indgået, efter at FOGASA havde udbetalt forfaldne lønninger og tillæg, som SNIACE skyldte medarbejderne.

| (41) | Kommissionen bør i sin analyse skelne mellem tidspunktet for aftalens indgåelse (ex-ante) og tidspunktet for aftalens iværksættelse (ex-post). Det kan forekomme, at det, efter at have analyseret en aftale i forhold til aftalens vilkår på tidspunktet for indgåelsen, konkluderes, at den ikke indeholder statsstøtteelementer, og at aftalens iværksættelse, under omstændigheder der kan være anderledes end oprindeligt forudset, ændrer denne vurdering, således at der må konkluderes, at aftalen indeholder statsstøtte. |
| --- | --- |

(41)

Kommissionen bør i sin analyse skelne mellem tidspunktet for aftalens indgåelse (ex-ante) og tidspunktet for aftalens iværksættelse (ex-post). Det kan forekomme, at det, efter at have analyseret en aftale i forhold til aftalens vilkår på tidspunktet for indgåelsen, konkluderes, at den ikke indeholder statsstøtteelementer, og at aftalens iværksættelse, under omstændigheder der kan være anderledes end oprindeligt forudset, ændrer denne vurdering, således at der må konkluderes, at aftalen indeholder statsstøtte.

| (42) | Kommissionen bemærker sig, at den første aftale om gældsomlægning med FOGASA er fra den 5. november 1993, dvs. næsten otte måneder efter at den spanske førsteinstansret erklærede SNIACE i betalingsstandsning den 25. marts 1993, hvilket var årsagen til, at FOGASA skulle betale SNIACE's ansatte. FOGASA skaffede sig på dette tidspunkt sikkerhed for i det mindste en del af sin fordring i form af pant i SNIACE's aktiver. FOGASA's rentesats var på 10 %, som var lovbestemt på tidspunktet for aftalens indgåelse. |
| --- | --- |

(42)

Kommissionen bemærker sig, at den første aftale om gældsomlægning med FOGASA er fra den 5. november 1993, dvs. næsten otte måneder efter at den spanske førsteinstansret erklærede SNIACE i betalingsstandsning den 25. marts 1993, hvilket var årsagen til, at FOGASA skulle betale SNIACE's ansatte. FOGASA skaffede sig på dette tidspunkt sikkerhed for i det mindste en del af sin fordring i form af pant i SNIACE's aktiver. FOGASA's rentesats var på 10 %, som var lovbestemt på tidspunktet for aftalens indgåelse.

| (43) | Banesto havde for sin del i 1987 og igen i 1991, dvs. mange år før indgåelsen af FOGASA I-aftalen, ydet nogle hypoteklån til SNIACE til en rentesats på henholdsvis 16 % og 18 % (svarende til markedsrenten på det tidspunkt). |
| --- | --- |

(43)

Banesto havde for sin del i 1987 og igen i 1991, dvs. mange år før indgåelsen af FOGASA I-aftalen, ydet nogle hypoteklån til SNIACE til en rentesats på henholdsvis 16 % og 18 % (svarende til markedsrenten på det tidspunkt).

| (44) | Det kan således konstateres, at SNIACE, da virksomheden blev erklæret i betalingsstandsning i 1992, mindst havde to kreditorer: FOGASA, for forfaldne lønudbetalinger, som SNIACE ikke havde kunnet betale til sine ansatte, og Banesto, for lån, der endnu ikke var fuldt ud tilbagebetalte. |
| --- | --- |

(44)

Det kan således konstateres, at SNIACE, da virksomheden blev erklæret i betalingsstandsning i 1992, mindst havde to kreditorer: FOGASA, for forfaldne lønudbetalinger, som SNIACE ikke havde kunnet betale til sine ansatte, og Banesto, for lån, der endnu ikke var fuldt ud tilbagebetalte.

| (45) | Banesto ville efter bekendtgørelsen af betalingsstandsningen kunne have gjort sine rettigheder gældende som privilegeret hypotekkreditor for SNIACE. Det var imidlertid først i medfør af aftalen af 26. september 1996, dvs. tre år efter indgåelsen af FOGASA I-aftalen, at SNIACE, som betaling for en del af sin gæld, afstod de aktier, SNIACE besad i virksomheden Inquitex, og en række grunde, der var omfattet af pantet, til Banesto. |
| --- | --- |

(45)

Banesto ville efter bekendtgørelsen af betalingsstandsningen kunne have gjort sine rettigheder gældende som privilegeret hypotekkreditor for SNIACE. Det var imidlertid først i medfør af aftalen af 26. september 1996, dvs. tre år efter indgåelsen af FOGASA I-aftalen, at SNIACE, som betaling for en del af sin gæld, afstod de aktier, SNIACE besad i virksomheden Inquitex, og en række grunde, der var omfattet af pantet, til Banesto.

| (46) | FOGASA var for sin del lovmæssigt forpligtet til at betale lønningerne i tilfælde af betalingsstandsning. Fra og med det tidspunkt, hvor FOGASA skulle betale lønningerne til SNIACE's ansatte, indledte FOGASA forhandlinger om en gældsomlægningsaftale med henblik på at få tilbagebetalt sin fordring. Det forhold, at Banesto ikke fuldbyrdede sine hypoteklån over for SNIACE, viser også, at FOGASA handlede med forsigtighed og klogskab ved at indgå aftalen om gældsomlægning og skaffe sig sikkerhed fra og med det øjeblik, hvor SNIACE blev erklæret i betalingsstandsning, i modsætning til den private kreditor Banesto. |
| --- | --- |

(46)

FOGASA var for sin del lovmæssigt forpligtet til at betale lønningerne i tilfælde af betalingsstandsning. Fra og med det tidspunkt, hvor FOGASA skulle betale lønningerne til SNIACE's ansatte, indledte FOGASA forhandlinger om en gældsomlægningsaftale med henblik på at få tilbagebetalt sin fordring. Det forhold, at Banesto ikke fuldbyrdede sine hypoteklån over for SNIACE, viser også, at FOGASA handlede med forsigtighed og klogskab ved at indgå aftalen om gældsomlægning og skaffe sig sikkerhed fra og med det øjeblik, hvor SNIACE blev erklæret i betalingsstandsning, i modsætning til den private kreditor Banesto.

| (47) | Derfor kunne FOGASA og SNIACE hurtigt indlede forhandlinger, som viste begge parters vilje til at nå til en mindelig løsning. |
| --- | --- |

(47)

Derfor kunne FOGASA og SNIACE hurtigt indlede forhandlinger, som viste begge parters vilje til at nå til en mindelig løsning.

| (48) | Efter at have godkendt ansøgningen fra SNIACE's arbejdstagere om godtgørelse af deres tilgodehavender i form af løn og tillæg som følge af betalingsstandsningen indgik FOGASA en aftale om gældsomlægning med det formål, at SNIACE med tiden skulle tilbagebetale de pågældende beløb. FOGASA anvendte den lovbestemte mindstesats, dvs. 10 % på tidspunktet for parternes indgåelse af aftalen. |
| --- | --- |

(48)

Efter at have godkendt ansøgningen fra SNIACE's arbejdstagere om godtgørelse af deres tilgodehavender i form af løn og tillæg som følge af betalingsstandsningen indgik FOGASA en aftale om gældsomlægning med det formål, at SNIACE med tiden skulle tilbagebetale de pågældende beløb. FOGASA anvendte den lovbestemte mindstesats, dvs. 10 % på tidspunktet for parternes indgåelse af aftalen.

| (49) | Kommissionen indtager det synspunkt, at ved at tilbyde SNIACE en omlægning af afdragene bragte FOGASA princippet fra Tubacex-dommen i anvendelse, dvs. princippet om, at »en kreditor således ikke søger at opnå en ekstraordinær gevinst af det beløb, der skyldes ham, men ønsker blot at opnå fuld dækning for de beløb, han har udlagt, uden at lide økonomisk tab. Når han med henblik herpå accepterer en omlægning af sit tilgodehavende for at opnå denne tilbagebetaling, kræver han yderligere betaling af en rente, som skal kompensere ham den forventelige værdiforringelse, der følger af omlægningen« (13). |
| --- | --- |

(49)

Kommissionen indtager det synspunkt, at ved at tilbyde SNIACE en omlægning af afdragene bragte FOGASA princippet fra Tubacex-dommen i anvendelse, dvs. princippet om, at »en kreditor således ikke søger at opnå en ekstraordinær gevinst af det beløb, der skyldes ham, men ønsker blot at opnå fuld dækning for de beløb, han har udlagt, uden at lide økonomisk tab. Når han med henblik herpå accepterer en omlægning af sit tilgodehavende for at opnå denne tilbagebetaling, kræver han yderligere betaling af en rente, som skal kompensere ham den forventelige værdiforringelse, der følger af omlægningen« (13).

| (50) | På det tidspunkt, hvor aftalen blev indgået, var FOGASA bekendt med den krise, som havde ramt SNIACE, hvorfor FOGASA greb ind til fordel for arbejdstagerne, så disse kunne få de lønninger og andre beløb, som SNIACE ikke kunne betale dem på grund af betalingsstandsningen. |
| --- | --- |

(50)

På det tidspunkt, hvor aftalen blev indgået, var FOGASA bekendt med den krise, som havde ramt SNIACE, hvorfor FOGASA greb ind til fordel for arbejdstagerne, så disse kunne få de lønninger og andre beløb, som SNIACE ikke kunne betale dem på grund af betalingsstandsningen.

| (51) | Det kan hævdes, at på daværende tidspunkt var den eneste plan for genopretning af rentabiliteten, som kunne komme i nærheden af en sådan betegnelse, den plan for gældsomlægning, som SNIACE forelagde FOGASA. Efter den alvorlige krise, som virksomheden gennemgik i 1992, kom der imidlertid lidt efter lidt gang i aktiviteterne igen, så der kunne skimtes en fremtidig rentabilitet, selv om virksomheden fortsat ville befinde sig i en sårbar situation. |
| --- | --- |

(51)

Det kan hævdes, at på daværende tidspunkt var den eneste plan for genopretning af rentabiliteten, som kunne komme i nærheden af en sådan betegnelse, den plan for gældsomlægning, som SNIACE forelagde FOGASA. Efter den alvorlige krise, som virksomheden gennemgik i 1992, kom der imidlertid lidt efter lidt gang i aktiviteterne igen, så der kunne skimtes en fremtidig rentabilitet, selv om virksomheden fortsat ville befinde sig i en sårbar situation.

| (52) | Fraværet af en aftale med de private kreditorer samt det forhold, at disse ikke havde gennempresset afvikling af gælden efter 1993, viser med al tydelighed, at udsigterne til genopretning var begrundede, hvorfor det ikke var tilrådeligt at fremprovokere en afslutning på virksomhedens aktiviteter. |
| --- | --- |

(52)

Fraværet af en aftale med de private kreditorer samt det forhold, at disse ikke havde gennempresset afvikling af gælden efter 1993, viser med al tydelighed, at udsigterne til genopretning var begrundede, hvorfor det ikke var tilrådeligt at fremprovokere en afslutning på virksomhedens aktiviteter.

| (53) | Kommissionen er af den opfattelse, at FOGASA I-aftalen på tidspunktet for aftalens indgåelse ikke udgjorde statsstøtte. |
| --- | --- |

(53)

Kommissionen er af den opfattelse, at FOGASA I-aftalen på tidspunktet for aftalens indgåelse ikke udgjorde statsstøtte.

| (54) | Mellem den 5. november 1993 og den 18. marts 1999, hvor FOGASA indgik en ny aftale om gældsomlægning, hvorved fristen for betalingen af gælden blev forlænget med to år, havde SNIACE kun tilbagebetalt ca. 50 % af sin gæld. |
| --- | --- |

(54)

Mellem den 5. november 1993 og den 18. marts 1999, hvor FOGASA indgik en ny aftale om gældsomlægning, hvorved fristen for betalingen af gælden blev forlænget med to år, havde SNIACE kun tilbagebetalt ca. 50 % af sin gæld.

| (55) | I stedet for at fuldbyrde de garantier og den pantsikkerhed, den havde i medfør af aftalen fra 1993, foretrak FOGASA at ændre aftalen om gældsomlægning med henblik på at forøge mulighederne for at kunne inddrive sit tilgodehavende. Til gengæld bemærker Kommissionen sig, at Banesto den 26. september 1996 som betaling for en del af SNIACE's gæld accepterede nogle af de grunde, som virksomheden ejede, samt de aktier, som SNIACE besad i virksomheden Inquitex. |
| --- | --- |

(55)

I stedet for at fuldbyrde de garantier og den pantsikkerhed, den havde i medfør af aftalen fra 1993, foretrak FOGASA at ændre aftalen om gældsomlægning med henblik på at forøge mulighederne for at kunne inddrive sit tilgodehavende. Til gengæld bemærker Kommissionen sig, at Banesto den 26. september 1996 som betaling for en del af SNIACE's gæld accepterede nogle af de grunde, som virksomheden ejede, samt de aktier, som SNIACE besad i virksomheden Inquitex.

| (56) | Kommissionen mener, at FOGASA's adfærd ikke kan sammenlignes med Banestos adfærd, idet sidstnævnte forsøgte at sikre en del af sit tilgodehavende ved at indgå aftalen fra 1996 i modsætning til FOGASA, som på ingen måde forsøgte at inddrive sit tilgodehavende i medfør af den aftale, der var indgået med SNIACE. |
| --- | --- |

(56)

Kommissionen mener, at FOGASA's adfærd ikke kan sammenlignes med Banestos adfærd, idet sidstnævnte forsøgte at sikre en del af sit tilgodehavende ved at indgå aftalen fra 1996 i modsætning til FOGASA, som på ingen måde forsøgte at inddrive sit tilgodehavende i medfør af den aftale, der var indgået med SNIACE.

| (57) | Kommissionen gør opmærksom på, at på tidspunktet for aftalens genforhandling stillede FOGASA ikke krav om yderligere renter, idet det samlede skyldige beløb forblev det samme på trods af, at løbetiden blev forlænget med to år (14). Endvidere mener Kommissionen, at de spanske myndigheders argument (15) om, at de ville beskytte deres investering mod inflation, bør afvises. |
| --- | --- |

(57)

Kommissionen gør opmærksom på, at på tidspunktet for aftalens genforhandling stillede FOGASA ikke krav om yderligere renter, idet det samlede skyldige beløb forblev det samme på trods af, at løbetiden blev forlænget med to år (14). Endvidere mener Kommissionen, at de spanske myndigheders argument (15) om, at de ville beskytte deres investering mod inflation, bør afvises.

| (58) | Kommissionen konstaterer på grundlag af tabel 3, som viser det videre forløb, at virksomheden på tidspunktet for indgåelsen af aftalen af 18. marts 1999, som ændrede aftalen af 5. november 1993, kunne se frem til yderligere gældsætning, gentagne tab og negativ egenkapital, hvilket rejste tvivl om udsigten til at få tilbagebetalt det skyldige beløb:

  Tabel 3
















  (i mio. EUR) |
| --- | --- |
| | 1991 | 1992 | 1993 | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 |
| Salg | 69,3 | 43,0 | 4,8 | 39,3 | 65,9 | 34,5 | 33,6 | 56,6 | 57,5 | 82,0 |
| Resultat | –24,8 | –27,9 | –22,8 | –10,7 | 0,9 | –11,7 | –3,0 | –9,6 | –7,4 | 1,7 |
| Likviditet | –15,3 | –19,8 | –20,0 | –6,0 | 6,4 | –8,8 | 2,2 | –2,2 | –0,6 | 8,7 |
| Samlet gæld | 84,1 | 82,8 | 95,4 | 112,6 | 116,5 | 108,2 | 104,9 | 106,1 | 112,8 | 121,8 |

(58)

Kommissionen konstaterer på grundlag af tabel 3, som viser det videre forløb, at virksomheden på tidspunktet for indgåelsen af aftalen af 18. marts 1999, som ændrede aftalen af 5. november 1993, kunne se frem til yderligere gældsætning, gentagne tab og negativ egenkapital, hvilket rejste tvivl om udsigten til at få tilbagebetalt det skyldige beløb:

Tabel 3

(i mio. EUR)

1991

1992

1993

1994

1995

1996

1997

1998

1999

2000

Salg

69,3

43,0

4,8

39,3

65,9

34,5

33,6

56,6

57,5

82,0

Resultat

–24,8

–27,9

–22,8

–10,7

0,9

–11,7

–3,0

–9,6

–7,4

1,7

Likviditet

–15,3

–19,8

–20,0

–6,0

6,4

–8,8

2,2

–2,2

–0,6

8,7

Samlet gæld

84,1

82,8

95,4

112,6

116,5

108,2

104,9

106,1

112,8

121,8

| (59) | På trods af at virksomheden dog opnåede et lettere positivt resultat i 1995, må det indrømmes, at dens finansielle forhold medførte en usikker udsigt til rentabilitet. |
| --- | --- |

(59)

På trods af at virksomheden dog opnåede et lettere positivt resultat i 1995, må det indrømmes, at dens finansielle forhold medførte en usikker udsigt til rentabilitet.

| (60) | Kommissionen er nået til den konklusion, at FOGASA ikke udviste en adfærd, der svarer til en privat kreditors:






  a) | idet FOGASA ikke forsøgte som delvis betaling af gælden at tilegne sig de aktiver, som FOGASA havde ret til som følge af aftalen fra 1993 |
| --- | --- | --- |

(60)

Kommissionen er nået til den konklusion, at FOGASA ikke udviste en adfærd, der svarer til en privat kreditors:

a)

idet FOGASA ikke forsøgte som delvis betaling af gælden at tilegne sig de aktiver, som FOGASA havde ret til som følge af aftalen fra 1993

| b) | idet udsigterne til rentabilitet var så usikre på grund af den stadige forværring af de finansielle forhold |
| --- | --- |

b)

idet udsigterne til rentabilitet var så usikre på grund af den stadige forværring af de finansielle forhold

| c) | idet FOGASA ikke stillede krav om en tillægsrente ved forhandlingerne om gældsomlægningsaftalen i 1999 og ikke bragte aftalens bestemmelse om morarenter for misligholdte indbetalinger i anvendelse. |
| --- | --- |

c)

idet FOGASA ikke stillede krav om en tillægsrente ved forhandlingerne om gældsomlægningsaftalen i 1999 og ikke bragte aftalens bestemmelse om morarenter for misligholdte indbetalinger i anvendelse.

| (61) | SNIACE og FOGASA indgik en anden aftale om gældsomlægning den 31. oktober 1995 for et beløb på 339 459 878 ESP (inkl. renter). Aftalen blev indgået, efter at FOGASA på ny havde lagt ud for forfaldne lønninger og erstatninger, som SNIACE skyldte medarbejderne. |
| --- | --- |

(61)

SNIACE og FOGASA indgik en anden aftale om gældsomlægning den 31. oktober 1995 for et beløb på 339 459 878 ESP (inkl. renter). Aftalen blev indgået, efter at FOGASA på ny havde lagt ud for forfaldne lønninger og erstatninger, som SNIACE skyldte medarbejderne.

| (62) | I lighed med sin konklusion vedrørende iværksættelsen af FOGASA I-aftalen mener Kommissionen, at FOGASA's adfærd ikke kan sammenlignes med Banestos, som ved indgåelsen af aftalen i 1996 søgte at beskytte en del af sin fordring, hvorimod FOGASA, som kun havde kunnet inddrive en del af den gæld, der var omfattet af aftalen fra 1993, indgik en ny aftale i 1995 vedrørende ny gæld. |
| --- | --- |

(62)

I lighed med sin konklusion vedrørende iværksættelsen af FOGASA I-aftalen mener Kommissionen, at FOGASA's adfærd ikke kan sammenlignes med Banestos, som ved indgåelsen af aftalen i 1996 søgte at beskytte en del af sin fordring, hvorimod FOGASA, som kun havde kunnet inddrive en del af den gæld, der var omfattet af aftalen fra 1993, indgik en ny aftale i 1995 vedrørende ny gæld.

| (63) | Den nye aftale blev indgået på trods af følgende:






  i) | aftalen af 5. november 1993 var delvis misligholdt |
| --- | --- | --- |

(63)

Den nye aftale blev indgået på trods af følgende:

i)

aftalen af 5. november 1993 var delvis misligholdt

| ii) | den nye aftale vedrørte ny gæld i forhold til FOGASA, som endnu en gang havde efterkommet ansøgninger fra SNIACE's medarbejdere om udbetaling af deres løn og |
| --- | --- |

ii)

den nye aftale vedrørte ny gæld i forhold til FOGASA, som endnu en gang havde efterkommet ansøgninger fra SNIACE's medarbejdere om udbetaling af deres løn og

| iii) | det var en kendt sag, at SNIACE havde finansielle svagheder, at det var en virksomhed i krise på grund af gentagne tab i mange år, med en negativ egenkapital og en stor gæld, som det fremgår af tabellen i betragtning 59. |
| --- | --- |

iii)

det var en kendt sag, at SNIACE havde finansielle svagheder, at det var en virksomhed i krise på grund af gentagne tab i mange år, med en negativ egenkapital og en stor gæld, som det fremgår af tabellen i betragtning 59.

| (64) | Det er tillige klart, at FOGASA ikke overvejede muligheden for at tvangsfuldbyrde gælden ved indløsning af sit pantebrev. En tvangsfuldbyrdelse ville godt nok kunne have betydet en nedlukning af virksomheden, men der hersker ikke den mindste tvivl om, at FOGASA ved en afvikling af SNIACE's aktiver ville kunne have inddrevet hele eller dele af gælden. |
| --- | --- |

(64)

Det er tillige klart, at FOGASA ikke overvejede muligheden for at tvangsfuldbyrde gælden ved indløsning af sit pantebrev. En tvangsfuldbyrdelse ville godt nok kunne have betydet en nedlukning af virksomheden, men der hersker ikke den mindste tvivl om, at FOGASA ved en afvikling af SNIACE's aktiver ville kunne have inddrevet hele eller dele af gælden.

| (65) | Kommissionen gør her navnlig opmærksom på, at de spanske myndigheder gentagne gange har fremført, at det ikke var muligt at anslå virksomhedens værdi med henblik på at beregne det beløb, der kunne inddrives, og at værdien af virksomhedens aktiver under alle omstændigheder i tilfælde af en afvikling ville kunne vise sig at have tabt væsentligt i værdi (16). Det er derfor klart, at FOGASA afviste muligheden af en afvikling af SNIACE og i stedet foretrak en løsning i form af gældsomlægning. |
| --- | --- |

(65)

Kommissionen gør her navnlig opmærksom på, at de spanske myndigheder gentagne gange har fremført, at det ikke var muligt at anslå virksomhedens værdi med henblik på at beregne det beløb, der kunne inddrives, og at værdien af virksomhedens aktiver under alle omstændigheder i tilfælde af en afvikling ville kunne vise sig at have tabt væsentligt i værdi (16). Det er derfor klart, at FOGASA afviste muligheden af en afvikling af SNIACE og i stedet foretrak en løsning i form af gældsomlægning.

| (66) | De spanske myndigheder tilføjede i deres svar af 29. september 2005, at »hvis [FOGASA] på det tidspunkt havde afvist at indgå en aftale om inddrivelse af gælden uden yderligere begrundelse, ville det have været en overtrædelse af forskrifterne for institutionens virke og udtryk for vilkårlig handling«. Kommissionen udleder af de spanske myndigheders erklæring, at FOGASA ikke ville kunne begrunde en eventuel afvisning af gældsomlægningen. Det blotte forhold at ville inddrive den samlede gæld, herunder eventuelt gennem en afvikling af SNIACE, er ikke tilstrækkeligt for de spanske myndigheder (17). |
| --- | --- |

(66)

De spanske myndigheder tilføjede i deres svar af 29. september 2005, at »hvis [FOGASA] på det tidspunkt havde afvist at indgå en aftale om inddrivelse af gælden uden yderligere begrundelse, ville det have været en overtrædelse af forskrifterne for institutionens virke og udtryk for vilkårlig handling«. Kommissionen udleder af de spanske myndigheders erklæring, at FOGASA ikke ville kunne begrunde en eventuel afvisning af gældsomlægningen. Det blotte forhold at ville inddrive den samlede gæld, herunder eventuelt gennem en afvikling af SNIACE, er ikke tilstrækkeligt for de spanske myndigheder (17).

| (67) | Kommissionen er nået til den konklusion, at FOGASA ikke udviste en adfærd, der svarer til en privat kreditors:






  a) | idet FOGASA ikke krævede betaling af gælden i medfør af aftalen fra 1993 i overensstemmelse med den tidsplan, der var fastlagt i aftalen |
| --- | --- | --- |

(67)

Kommissionen er nået til den konklusion, at FOGASA ikke udviste en adfærd, der svarer til en privat kreditors:

a)

idet FOGASA ikke krævede betaling af gælden i medfør af aftalen fra 1993 i overensstemmelse med den tidsplan, der var fastlagt i aftalen

| b) | idet udsigterne til rentabilitet var så usikre på grund af den stadige forværring af de finansielle forhold |
| --- | --- |

b)

idet udsigterne til rentabilitet var så usikre på grund af den stadige forværring af de finansielle forhold

| c) | idet FOGASA indvilligede i indgåelse af en ny aftale vedrørende ny gæld. |
| --- | --- |

c)

idet FOGASA indvilligede i indgåelse af en ny aftale vedrørende ny gæld.

6.2.2.   TGSS-AFTALEN

| (68) | Som nævnt i betragtning 21 indgik TGSS en aftale med SNIACE den 8. marts 1996, idet aftalen senere blev ændret henholdsvis den 7. maj 1996 og den 30. september 1997. Selv om den sidste aftale blev indgået ca. 18 måneder efter indgåelsen af den første aftale, vedrører den den samme gæld. Kommissionen mener derfor, at det drejer sig om en og samme aftale med senere ændringer. |
| --- | --- |

(68)

Som nævnt i betragtning 21 indgik TGSS en aftale med SNIACE den 8. marts 1996, idet aftalen senere blev ændret henholdsvis den 7. maj 1996 og den 30. september 1997. Selv om den sidste aftale blev indgået ca. 18 måneder efter indgåelsen af den første aftale, vedrører den den samme gæld. Kommissionen mener derfor, at det drejer sig om en og samme aftale med senere ændringer.

| (69) | På tidspunktet for indgåelsen af den første aftale mellem TGSS og SNIACE, nemlig den 8. marts 1996, samt på tidspunktet for den første ændring, dvs. den 7. maj 1996, havde de private kreditorer endnu ikke indgået nogen aftale. Først fra og med tidspunktet for den anden ændring af aftalen, dvs. den 30. september 1997, kan TGSS's stilling sammenholdes med de private kreditorers. |
| --- | --- |

(69)

På tidspunktet for indgåelsen af den første aftale mellem TGSS og SNIACE, nemlig den 8. marts 1996, samt på tidspunktet for den første ændring, dvs. den 7. maj 1996, havde de private kreditorer endnu ikke indgået nogen aftale. Først fra og med tidspunktet for den anden ændring af aftalen, dvs. den 30. september 1997, kan TGSS's stilling sammenholdes med de private kreditorers.

| (70) | Det kan derfor for indeværende godtages, at TGSS gik videre end de private kreditorer ved at indgå en aftale med det formål at øge chancerne for at inddrive sine fordringer mest muligt. |
| --- | --- |

(70)

Det kan derfor for indeværende godtages, at TGSS gik videre end de private kreditorer ved at indgå en aftale med det formål at øge chancerne for at inddrive sine fordringer mest muligt.

| (71) | TGSS kan i overensstemmelse med spansk lovgivning indgå aftaler om omlægning af gæld, såfremt det sker til den lovbestemte mindsterente på tidspunktet for aftalens indgåelse. |
| --- | --- |

(71)

TGSS kan i overensstemmelse med spansk lovgivning indgå aftaler om omlægning af gæld, såfremt det sker til den lovbestemte mindsterente på tidspunktet for aftalens indgåelse.

| (72) | TGSS forsøgte således at beskytte sin fordring uden at lide økonomiske tab, jf. Tubacex-dommen. |
| --- | --- |

(72)

TGSS forsøgte således at beskytte sin fordring uden at lide økonomiske tab, jf. Tubacex-dommen.

| (73) | Som allerede nævnt i betragtning 63, nr. iii), var SNIACE på tidspunktet for indgåelsen af denne aftale en kriseramt virksomhed på grund af de gentagne tab over mange år, en negativ egenkapital og en stor gæld. |
| --- | --- |

(73)

Som allerede nævnt i betragtning 63, nr. iii), var SNIACE på tidspunktet for indgåelsen af denne aftale en kriseramt virksomhed på grund af de gentagne tab over mange år, en negativ egenkapital og en stor gæld.

| (74) | Hertil kommer, at de spanske myndigheder ikke har kunnet imødekomme Kommissionens anmodning (brev af 7. august 2008 D/53117) om at få tilsendt referater af de møder, som fandt sted mellem TGSS og SNIACE i 1994 (18). Sådanne mødereferater ville have gjort Kommissionen bekendt med konteksten for forhandlingerne, så den kunne vurdere TGSS's holdning, for så vidt angår SNIACE's faktiske muligheder for at efterleve sine forpligtelser, såvel eksisterende som kommende. De spanske myndigheder bekræftede derimod i deres svar af 10. september 2008, at de ikke var i besiddelse af sådanne dokumenter. |
| --- | --- |

(74)

Hertil kommer, at de spanske myndigheder ikke har kunnet imødekomme Kommissionens anmodning (brev af 7. august 2008 D/53117) om at få tilsendt referater af de møder, som fandt sted mellem TGSS og SNIACE i 1994 (18). Sådanne mødereferater ville have gjort Kommissionen bekendt med konteksten for forhandlingerne, så den kunne vurdere TGSS's holdning, for så vidt angår SNIACE's faktiske muligheder for at efterleve sine forpligtelser, såvel eksisterende som kommende. De spanske myndigheder bekræftede derimod i deres svar af 10. september 2008, at de ikke var i besiddelse af sådanne dokumenter.

| (75) | Det står således klart, at TGSS kendte til SNIACE's finansielle forhold og navnlig misligholdelsen af aftalerne med FOGASA. Da aftalen blev indgået i 1996, ville TGSS på grundlag af virksomhedens regnskaber kunne have efterprøvet, at SNIACE kun delvis have efterlevet aftalen fra 1993 og endvidere havde indgået en ny aftale med FOGASA i 1995 (dvs. ca. seks måneder før aftalen med TGSS), som omhandlede ny gæld. |
| --- | --- |

(75)

Det står således klart, at TGSS kendte til SNIACE's finansielle forhold og navnlig misligholdelsen af aftalerne med FOGASA. Da aftalen blev indgået i 1996, ville TGSS på grundlag af virksomhedens regnskaber kunne have efterprøvet, at SNIACE kun delvis have efterlevet aftalen fra 1993 og endvidere havde indgået en ny aftale med FOGASA i 1995 (dvs. ca. seks måneder før aftalen med TGSS), som omhandlede ny gæld.

| (76) | Kommissionen er nået til den konklusion, at TGSS ikke udviste en adfærd, der svarer til en privat kreditors:






  a) | idet SNIACE misligholdte sin tilbagebetaling til en anden offentlig kreditor (FOGASA), som ydermere havde accepteret en kumulering af gæld, og |
| --- | --- | --- |

(76)

Kommissionen er nået til den konklusion, at TGSS ikke udviste en adfærd, der svarer til en privat kreditors:

a)

idet SNIACE misligholdte sin tilbagebetaling til en anden offentlig kreditor (FOGASA), som ydermere havde accepteret en kumulering af gæld, og

| b) | idet udsigterne til rentabilitet var så usikre på grund af de til stadighed forværrede finansielle forhold. |
| --- | --- |

b)

idet udsigterne til rentabilitet var så usikre på grund af de til stadighed forværrede finansielle forhold.

6.2.3.   KONKLUSION OM FOREKOMSTEN AF STATSSTØTTE

| (77) | Det er Kommissionens synspunkt, at kun den foranstaltning, der førte til aftalen af 5. november 1993 mellem FOGASA og SNIACE, kan anses for at opfylde kriteriet om den private kreditor. Den pågældende foranstaltning påfører imidlertid ikke SNIACE nogen fordel. |
| --- | --- |

(77)

Det er Kommissionens synspunkt, at kun den foranstaltning, der førte til aftalen af 5. november 1993 mellem FOGASA og SNIACE, kan anses for at opfylde kriteriet om den private kreditor. Den pågældende foranstaltning påfører imidlertid ikke SNIACE nogen fordel.

| (78) | I lyset af ovenstående mener Kommissionen derimod, at iværksættelsen af FOGASA I-aftalen, som ændret den 18. marts 1999, af FOGASA II-aftalen og af TGSS-aftalen påfører SNIACE fordele som omhandlet i traktatens artikel 87, stk. 1. Disse foranstaltninger giver SNIACE en fordel, da de sætter virksomheden i stand til at udsætte sine lovmæssige forpligtelser i forhold til indbetaling af socialsikringsbidrag og tilbagebetaling af gæld til FOGASA, forpligtelser, som SNIACE normalt ville skulle have båret, hvis kreditorerne havde været private kreditorer. |
| --- | --- |

(78)

I lyset af ovenstående mener Kommissionen derimod, at iværksættelsen af FOGASA I-aftalen, som ændret den 18. marts 1999, af FOGASA II-aftalen og af TGSS-aftalen påfører SNIACE fordele som omhandlet i traktatens artikel 87, stk. 1. Disse foranstaltninger giver SNIACE en fordel, da de sætter virksomheden i stand til at udsætte sine lovmæssige forpligtelser i forhold til indbetaling af socialsikringsbidrag og tilbagebetaling af gæld til FOGASA, forpligtelser, som SNIACE normalt ville skulle have båret, hvis kreditorerne havde været private kreditorer.

| (79) | For så vidt angår de øvrige kriterier, mener Kommissionen for det første, at foranstaltningerne blev finansieret over statslige midler, idet både FOGASA og TGSS er offentlige institutioner, hvis midler hidrører fra indbetalingen af lovpligtige bidrag. |
| --- | --- |

(79)

For så vidt angår de øvrige kriterier, mener Kommissionen for det første, at foranstaltningerne blev finansieret over statslige midler, idet både FOGASA og TGSS er offentlige institutioner, hvis midler hidrører fra indbetalingen af lovpligtige bidrag.

| (80) | For det andet er de pågældende foranstaltninger selektive, idet de udelukkende finder anvendelse på SNIACE. |
| --- | --- |

(80)

For det andet er de pågældende foranstaltninger selektive, idet de udelukkende finder anvendelse på SNIACE.

| (81) | For det tredje er der på de markeder, hvor SNIACE er aktiv, en høj grad af samhandel mellem medlemsstaterne. SNIACE afsætter en del af sin produktion i Europa i konkurrence med andre virksomheder. Støtten til SNIACE kan dermed påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne. Foranstaltningerne truer deslige med at fordreje konkurrencen mellem producenter af tekstilvarer. |
| --- | --- |

(81)

For det tredje er der på de markeder, hvor SNIACE er aktiv, en høj grad af samhandel mellem medlemsstaterne. SNIACE afsætter en del af sin produktion i Europa i konkurrence med andre virksomheder. Støtten til SNIACE kan dermed påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne. Foranstaltningerne truer deslige med at fordreje konkurrencen mellem producenter af tekstilvarer.

| (82) | Kommissionen mener således, at foranstaltningerne i tilknytning til iværksættelsen af FOGASA I-aftalen, FOGASA II-aftalen og TGSS-aftalen udgør statsstøtte som omhandlet i traktatens artikel 87, stk. 1. |
| --- | --- |

(82)

Kommissionen mener således, at foranstaltningerne i tilknytning til iværksættelsen af FOGASA I-aftalen, FOGASA II-aftalen og TGSS-aftalen udgør statsstøtte som omhandlet i traktatens artikel 87, stk. 1.

6.3.   UNDERSØGELSE AF STØTTENS FORENELIGHED MED FÆLLESMARKEDET

| (83) | Foreneligheden af foranstaltninger, der udgør statsstøtte som omhandlet i traktatens artikel 87, stk. 1, skal vurderes i forhold til de undtagelsesbestemmelser, der er indeholdt i stk. 2 og 3 i samme artikel. |
| --- | --- |

(83)

Foreneligheden af foranstaltninger, der udgør statsstøtte som omhandlet i traktatens artikel 87, stk. 1, skal vurderes i forhold til de undtagelsesbestemmelser, der er indeholdt i stk. 2 og 3 i samme artikel.

| (84) | Undtagelsesbestemmelsen i artikel 87, stk. 2, og i artikel 87, stk. 3, litra b), d) og e), kan under ingen omstændigheder bringes i anvendelse, da foranstaltningerne ikke skulle fremme virkeliggørelsen af et projekt af fælleseuropæisk interesse eller afhjælpe alvorlige forstyrrelser i en medlemsstats økonomi, ej heller fremme kulturen eller bevare kulturarven. Det drejer sig heller ikke om en anden form for støtte, hvorom Rådet på forslag af Kommissionen træffer beslutning med kvalificeret flertal. |
| --- | --- |

(84)

Undtagelsesbestemmelsen i artikel 87, stk. 2, og i artikel 87, stk. 3, litra b), d) og e), kan under ingen omstændigheder bringes i anvendelse, da foranstaltningerne ikke skulle fremme virkeliggørelsen af et projekt af fælleseuropæisk interesse eller afhjælpe alvorlige forstyrrelser i en medlemsstats økonomi, ej heller fremme kulturen eller bevare kulturarven. Det drejer sig heller ikke om en anden form for støtte, hvorom Rådet på forslag af Kommissionen træffer beslutning med kvalificeret flertal.

| (85) | Det drejer sig derfor om at vurdere undtagelsesbestemmelserne vedrørende udviklingen i visse regioner eller af visse erhvervsgrene omhandlet i artikel 87, stk. 3, litra a) og c). |
| --- | --- |

(85)

Det drejer sig derfor om at vurdere undtagelsesbestemmelserne vedrørende udviklingen i visse regioner eller af visse erhvervsgrene omhandlet i artikel 87, stk. 3, litra a) og c).

| (86) | Når det drejer sig om støtte til at fremme udviklingen af visse erhvervsgrene, og under hensyntagen til de her omhandlede foranstaltningers karakter, er de eneste relevante kriterier dem, der finder anvendelse på rednings- og omstruktureringsstøtte til kriseramte virksomheder. |
| --- | --- |

(86)

Når det drejer sig om støtte til at fremme udviklingen af visse erhvervsgrene, og under hensyntagen til de her omhandlede foranstaltningers karakter, er de eneste relevante kriterier dem, der finder anvendelse på rednings- og omstruktureringsstøtte til kriseramte virksomheder.

| (87) | Når det drejer sig om støtte til fremme af udviklingen i visse regioner, gør Kommissionen opmærksom på, at den region, hvor SNIACE er beliggende, siden september måned 1995 er berettiget til støtte med regionalt sigte som omhandlet i artikel 87, stk. 3, litra a), og at regionen forud herfor var berettiget til støtte med regionalt sigte som omhandlet i artikel 87, stk. 3, litra c). |
| --- | --- |

(87)

Når det drejer sig om støtte til fremme af udviklingen i visse regioner, gør Kommissionen opmærksom på, at den region, hvor SNIACE er beliggende, siden september måned 1995 er berettiget til støtte med regionalt sigte som omhandlet i artikel 87, stk. 3, litra a), og at regionen forud herfor var berettiget til støtte med regionalt sigte som omhandlet i artikel 87, stk. 3, litra c).

| (88) | Det påhviler således Kommissionen at vurdere foranstaltningerne på grundlag af Fællesskabets rammebestemmelser for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder og Fællesskabets retningslinjer for statsstøtte med regionalt sigte. I overensstemmelse med Kommissionens meddelelse om fastlæggelse af reglerne for vurdering af ulovlig statsstøtte (19) skal foranstaltningerne vurderes i forhold til de retningslinjer og rammebestemmelser, der var gældende på tidspunktet for støttens tildeling. |
| --- | --- |

(88)

Det påhviler således Kommissionen at vurdere foranstaltningerne på grundlag af Fællesskabets rammebestemmelser for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder og Fællesskabets retningslinjer for statsstøtte med regionalt sigte. I overensstemmelse med Kommissionens meddelelse om fastlæggelse af reglerne for vurdering af ulovlig statsstøtte (19) skal foranstaltningerne vurderes i forhold til de retningslinjer og rammebestemmelser, der var gældende på tidspunktet for støttens tildeling.

| (89) | For så vidt angår reglerne for støtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder, er der ingen tvivl om, at Kommissionen siden offentliggørelsen af den Ottende Beretning om Konkurrencepolitikken i 1979 og i alle efterfølgende rammebestemmelser stiller krav om fremlæggelse af en omstruktureringsplan, der gør det muligt at genoprette rentabiliteten for de kriseramte virksomheder (20). |
| --- | --- |

(89)

For så vidt angår reglerne for støtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder, er der ingen tvivl om, at Kommissionen siden offentliggørelsen af den Ottende Beretning om Konkurrencepolitikken i 1979 og i alle efterfølgende rammebestemmelser stiller krav om fremlæggelse af en omstruktureringsplan, der gør det muligt at genoprette rentabiliteten for de kriseramte virksomheder (20).

| (90) | I nærværende sag har de spanske myndigheder aldrig gjort gældende, at foranstaltningerne skulle være rednings- eller omstruktureringsstøtte. De har heller ikke forsøgt at påvise, at det drejede sig om en omstruktureringsplan med henvisning til de gældende regler på tidspunktet for tildelingen af den pågældende støtte. En sådan plan skal bl.a. indeholde interne reorganiseringsforanstaltninger og udligningsforanstaltninger som omhandlet i Kommissionens Ottende Beretning om Konkurrencepolitikken i 1979 (punkt 227 og 228) og i rammebestemmelserne vedtaget fra og med 1994 (21). Fraværet af en omstruktureringsplan bekræfter, at støttens eneste formål var at opretholde virksomhedens aktivitet uden at kræve nogen modydelse i form af en omstrukturering. |
| --- | --- |

(90)

I nærværende sag har de spanske myndigheder aldrig gjort gældende, at foranstaltningerne skulle være rednings- eller omstruktureringsstøtte. De har heller ikke forsøgt at påvise, at det drejede sig om en omstruktureringsplan med henvisning til de gældende regler på tidspunktet for tildelingen af den pågældende støtte. En sådan plan skal bl.a. indeholde interne reorganiseringsforanstaltninger og udligningsforanstaltninger som omhandlet i Kommissionens Ottende Beretning om Konkurrencepolitikken i 1979 (punkt 227 og 228) og i rammebestemmelserne vedtaget fra og med 1994 (21). Fraværet af en omstruktureringsplan bekræfter, at støttens eneste formål var at opretholde virksomhedens aktivitet uden at kræve nogen modydelse i form af en omstrukturering.

| (91) | For så vidt angår den rentabilitetsplan, som blev forelagt Kommissionen inden procedurens indledning, begrænsede de spanske myndigheder sig til at gøre gældende, navnlig i brevet af 30. juni 1997 som svar på Kommissionens brev af 16. maj 1997, at ekspertens konklusion om, at »SNIACE's levedygtighed udelukkende skyldtes, at virksomheden modtog subsidier, der muliggjorde investeringsprojekter og omlægning af gæld« var en rent personlig vurdering, udtrykt i en privat undersøgelse, og at den ikke nødvendigvis afspejlede de spanske myndigheders synspunkt (22). |
| --- | --- |

(91)

For så vidt angår den rentabilitetsplan, som blev forelagt Kommissionen inden procedurens indledning, begrænsede de spanske myndigheder sig til at gøre gældende, navnlig i brevet af 30. juni 1997 som svar på Kommissionens brev af 16. maj 1997, at ekspertens konklusion om, at »SNIACE's levedygtighed udelukkende skyldtes, at virksomheden modtog subsidier, der muliggjorde investeringsprojekter og omlægning af gæld« var en rent personlig vurdering, udtrykt i en privat undersøgelse, og at den ikke nødvendigvis afspejlede de spanske myndigheders synspunkt (22).

| (92) | Da der således ikke foreligger nogen omstruktureringsplan, kan de foranstaltninger, der vedtoges i tilknytning til iværksættelsen af FOGASA II-aftalerne, TGSS-aftalen og FOGASA I-aftalen således ikke begrundes i Kommissionens Ottende Beretning om Konkurrencepolitikken eller Fællesskabets rammebestemmelser om statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder fra 1994, 1999 eller 2004. |
| --- | --- |

(92)

Da der således ikke foreligger nogen omstruktureringsplan, kan de foranstaltninger, der vedtoges i tilknytning til iværksættelsen af FOGASA II-aftalerne, TGSS-aftalen og FOGASA I-aftalen således ikke begrundes i Kommissionens Ottende Beretning om Konkurrencepolitikken eller Fællesskabets rammebestemmelser om statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder fra 1994, 1999 eller 2004.

| (93) | Når det drejer sig om undtagelsesbestemmelserne i artikel 87, stk. 3, litra a) og c), vedrørende støtte til fremme af udviklingen i visse regioner, gør Kommissionen opmærksom på, at den region, hvor SNIACE er beliggende, siden september måned 1995 er berettiget til støtte med regionalt sigte som omhandlet i artikel 87, stk. 3, litra a), og at regionen forud herfor var berettiget til støtte med regionalt sigte som omhandlet i artikel 87, stk. 3, litra c). |
| --- | --- |

(93)

Når det drejer sig om undtagelsesbestemmelserne i artikel 87, stk. 3, litra a) og c), vedrørende støtte til fremme af udviklingen i visse regioner, gør Kommissionen opmærksom på, at den region, hvor SNIACE er beliggende, siden september måned 1995 er berettiget til støtte med regionalt sigte som omhandlet i artikel 87, stk. 3, litra a), og at regionen forud herfor var berettiget til støtte med regionalt sigte som omhandlet i artikel 87, stk. 3, litra c).

| (94) | Støtten til SNIACE udviser imidlertid ingen af de kendetegn, der er nødvendige for at fremme udviklingen i visse regioner som omhandlet i nævnte artikel, da den blev ydet som driftsstøtte, dvs. uden at være betinget af nogen som helst investering eller jobskabelse. |
| --- | --- |

(94)

Støtten til SNIACE udviser imidlertid ingen af de kendetegn, der er nødvendige for at fremme udviklingen i visse regioner som omhandlet i nævnte artikel, da den blev ydet som driftsstøtte, dvs. uden at være betinget af nogen som helst investering eller jobskabelse.

| (95) | Kommission har siden 1979 (23) kun godkendt støtte, der ikke er betinget af initialinvestering eller jobskabelse i regioner, der er berettiget til regionalstøtte, når den pågældende medlemsstat har kunnet påvise regionens særlige ulemper og deres omfang, hvilket ikke har været tilfældet i denne sag. |
| --- | --- |

(95)

Kommission har siden 1979 (23) kun godkendt støtte, der ikke er betinget af initialinvestering eller jobskabelse i regioner, der er berettiget til regionalstøtte, når den pågældende medlemsstat har kunnet påvise regionens særlige ulemper og deres omfang, hvilket ikke har været tilfældet i denne sag.

| (96) | De foranstaltninger, der vedtoges i tilknytning til iværksættelsen af FOGASA II-aftalerne, TGSS-aftalen og FOGASA I-aftalen kan således ikke begrundes i hverken Kommissionens meddelelse fra 1979 eller retningslinjerne for statsstøtte med regionalt sigte fra 1998. |
| --- | --- |

(96)

De foranstaltninger, der vedtoges i tilknytning til iværksættelsen af FOGASA II-aftalerne, TGSS-aftalen og FOGASA I-aftalen kan således ikke begrundes i hverken Kommissionens meddelelse fra 1979 eller retningslinjerne for statsstøtte med regionalt sigte fra 1998.

| (97) | For så vidt angår de regler for kunstfiberindustrien, som var gældende på tidspunktet for aftalernes indgåelse (24), mener Kommissionen, at den eneste støtte, der kunne berettiges, var investeringsstøtte. De pågældende foranstaltninger udviser imidlertid ingen tegn på at være investeringsstøtte. De foranstaltninger, der vedtoges i tilknytning til iværksættelsen af FOGASA II-aftalerne, TGSS-aftalen og FOGASA I-aftalen, kan således ikke begrundes i rammebestemmelserne fra hverken 1992 eller 1996. |
| --- | --- |

(97)

For så vidt angår de regler for kunstfiberindustrien, som var gældende på tidspunktet for aftalernes indgåelse (24), mener Kommissionen, at den eneste støtte, der kunne berettiges, var investeringsstøtte. De pågældende foranstaltninger udviser imidlertid ingen tegn på at være investeringsstøtte. De foranstaltninger, der vedtoges i tilknytning til iværksættelsen af FOGASA II-aftalerne, TGSS-aftalen og FOGASA I-aftalen, kan således ikke begrundes i rammebestemmelserne fra hverken 1992 eller 1996.

| (98) | Kommissionen mener, at de nærmere vilkår i FOGASA I-aftalen, som ændret den 18. marts 1999, samt indgåelsen af FOGASA II-aftalen og TGSS-aftalen ikke kan erklæres forenelige med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

(98)

Kommissionen mener, at de nærmere vilkår i FOGASA I-aftalen, som ændret den 18. marts 1999, samt indgåelsen af FOGASA II-aftalen og TGSS-aftalen ikke kan erklæres forenelige med fællesmarkedet.

7.   PROCEDURE FOR TILBAGEBETALING AF ULOVLIG STØTTE

| (99) | Idet Kommissionen mener, at iværksættelsen af FOGASA I-aftalen, ændret den 18. marts 1999, samt af FOGASA II-aftalen og TGSS-aftalen er uforenelig med traktaten, skal støttemodtageren tilbagebetalte de modtagne beløb. |
| --- | --- |

(99)

Idet Kommissionen mener, at iværksættelsen af FOGASA I-aftalen, ændret den 18. marts 1999, samt af FOGASA II-aftalen og TGSS-aftalen er uforenelig med traktaten, skal støttemodtageren tilbagebetalte de modtagne beløb.

| (100) | De nærmere vilkår for tilbagebetalingen af ulovlig støtte, der er erklæret uforenelig, er fastlagt i meddelelse fra Kommissionen — Mod en effektiv gennemførelse af Kommissionens beslutninger, som pålægger en medlemsstat at tilbagesøge ulovlig og uforenelig statsstøtte (i det følgende benævnt »2007-meddelelsen«) (25). Domstolens retspraksis har fastslået, og dette fremgår også af 2007-meddelelsen i punkt 37, at det ikke påhviler Kommissionen at fastsætte det nøjagtige beløb, der skal tilbagesøges. Beslutningen bør dog indeholde anvisninger, hvorved Spanien selv kan fastslå beløbet. |
| --- | --- |

(100)

De nærmere vilkår for tilbagebetalingen af ulovlig støtte, der er erklæret uforenelig, er fastlagt i meddelelse fra Kommissionen — Mod en effektiv gennemførelse af Kommissionens beslutninger, som pålægger en medlemsstat at tilbagesøge ulovlig og uforenelig statsstøtte (i det følgende benævnt »2007-meddelelsen«) (25). Domstolens retspraksis har fastslået, og dette fremgår også af 2007-meddelelsen i punkt 37, at det ikke påhviler Kommissionen at fastsætte det nøjagtige beløb, der skal tilbagesøges. Beslutningen bør dog indeholde anvisninger, hvorved Spanien selv kan fastslå beløbet.

| (101) | Kommissionens forordning (EF) nr. 794/2004 (26) om gennemførelse af Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 (27) fastlægger, at støtte, der skal tilbagebetales i medfør af en beslutning om tilbagebetaling, skal indeholde renter beregnet på grundlag af en passende sats, der fastsættes af Kommissionen. Renterne betales fra det tidspunkt, hvor den ulovlige støtte var til støttemodtagerens rådighed, og indtil den tilbagebetales. Renten tilskrives med renters rente indtil datoen for tilbagebetalingen af støtten. |
| --- | --- |

(101)

Kommissionens forordning (EF) nr. 794/2004 (26) om gennemførelse af Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 (27) fastlægger, at støtte, der skal tilbagebetales i medfør af en beslutning om tilbagebetaling, skal indeholde renter beregnet på grundlag af en passende sats, der fastsættes af Kommissionen. Renterne betales fra det tidspunkt, hvor den ulovlige støtte var til støttemodtagerens rådighed, og indtil den tilbagebetales. Renten tilskrives med renters rente indtil datoen for tilbagebetalingen af støtten.

| (102) | I tilknytning til metoden for beregning af renter har EF-Domstolen imidlertid i sin afgørelse af 11. december 2008 i sag C-295/07, Kommissionen mod Departementet Loiret og Scout, SA
   (28), bekræftet, at metoden til at ansætte en ulovlig støttes nutidsværdi udgør et materielt, ikke processuelt spørgsmål (29). 2000-beslutningen og beslutningen om anden procedureindledning blev vedtaget lang tid før forordning (EF) nr. 794/2004. |
| --- | --- |

(102)

I tilknytning til metoden for beregning af renter har EF-Domstolen imidlertid i sin afgørelse af 11. december 2008 i sag C-295/07, Kommissionen mod Departementet Loiret og Scout, SA
   (28), bekræftet, at metoden til at ansætte en ulovlig støttes nutidsværdi udgør et materielt, ikke processuelt spørgsmål (29). 2000-beslutningen og beslutningen om anden procedureindledning blev vedtaget lang tid før forordning (EF) nr. 794/2004.

| (103) | Kommissionen mener således, at den beregningsmetode, der skal anvendes i forbindelse med tilbagebetaling af ulovlig støtte, er den gældende metode på tidspunktet for den annullerede beslutning, hvorfor medlemsstaten derfor skal anvende såkaldt almindelig forrentning i sin beregning af det beløb, der skal tilbagebetales. |
| --- | --- |

(103)

Kommissionen mener således, at den beregningsmetode, der skal anvendes i forbindelse med tilbagebetaling af ulovlig støtte, er den gældende metode på tidspunktet for den annullerede beslutning, hvorfor medlemsstaten derfor skal anvende såkaldt almindelig forrentning i sin beregning af det beløb, der skal tilbagebetales.

| (104) | I nærværende sag skelner Kommissionen mellem dels den delvise iværksættelse af FOGASA I-aftalen, dels de uforenelige foranstaltninger forbundet med FOGASA II- og TGSS-aftalerne. |
| --- | --- |

(104)

I nærværende sag skelner Kommissionen mellem dels den delvise iværksættelse af FOGASA I-aftalen, dels de uforenelige foranstaltninger forbundet med FOGASA II- og TGSS-aftalerne.

| (105) | Som angivet i betragtning 77 mener Kommissionen, at aftalen indgået mellem FOGASA og SNIACE den 5. november 1993 opfylder kriteriet om den private kreditor, hvorfor den ikke udgør statsstøtte. |
| --- | --- |

(105)

Som angivet i betragtning 77 mener Kommissionen, at aftalen indgået mellem FOGASA og SNIACE den 5. november 1993 opfylder kriteriet om den private kreditor, hvorfor den ikke udgør statsstøtte.

| (106) | I betragtning af at aftalen kun delvis blev overholdt, mener Kommissionen imidlertid, at FOGASA I-aftalen, som ændret den 18. marts 1999, udgør uforenelig og ulovlig statsstøtte, der skal tilbagebetales. Uforeneligheden vedrører dels de misligholdte beløb i forhold til aftalen indtil den 18. marts 1999, dels det resterende støttebeløb fra og med den dato. |
| --- | --- |

(106)

I betragtning af at aftalen kun delvis blev overholdt, mener Kommissionen imidlertid, at FOGASA I-aftalen, som ændret den 18. marts 1999, udgør uforenelig og ulovlig statsstøtte, der skal tilbagebetales. Uforeneligheden vedrører dels de misligholdte beløb i forhold til aftalen indtil den 18. marts 1999, dels det resterende støttebeløb fra og med den dato.

| (107) | Den støtte, der skal tilbagebetales, er inklusive påløbne renter beregnet efter metoden for almindelig forrentning (jf. betragtning 101). De beløb, der blev tilbagebetalt under overholdelse af FOGASA I-aftalen, før denne blev ændret, udgør, selv om rentesatsen var lavere end Kommissionens referencesats, ikke statsstøtte, hvorfor det ikke er nødvendigt at tilbagebetale dem. Andre betalinger uden relation til aftalerne kan fratrækkes de beløb, der skal tilbagebetales som ulovlig og uforenelig støtte. |
| --- | --- |

(107)

Den støtte, der skal tilbagebetales, er inklusive påløbne renter beregnet efter metoden for almindelig forrentning (jf. betragtning 101). De beløb, der blev tilbagebetalt under overholdelse af FOGASA I-aftalen, før denne blev ændret, udgør, selv om rentesatsen var lavere end Kommissionens referencesats, ikke statsstøtte, hvorfor det ikke er nødvendigt at tilbagebetale dem. Andre betalinger uden relation til aftalerne kan fratrækkes de beløb, der skal tilbagebetales som ulovlig og uforenelig støtte.

| (108) | Som også nævnt ovenfor mener Kommissionen, at Spanien har tildelt ulovlig støtte i form af en aftale om tilbagebetaling af gæld, indgået med FOGASA den 30. oktober 1995, og en aftale om gældsomlægning, indgået med TGSS den 8. marts 1996, i strid med traktatens artikel 88, stk. 3, og at denne støtte er uforenelig med fællesmarkedet og EØS-aftalen. |
| --- | --- |

(108)

Som også nævnt ovenfor mener Kommissionen, at Spanien har tildelt ulovlig støtte i form af en aftale om tilbagebetaling af gæld, indgået med FOGASA den 30. oktober 1995, og en aftale om gældsomlægning, indgået med TGSS den 8. marts 1996, i strid med traktatens artikel 88, stk. 3, og at denne støtte er uforenelig med fællesmarkedet og EØS-aftalen.

| (109) | Da støtten er ulovlig og uforenelig, skal det fulde beløb tilbagebetales, og de økonomiske virkninger ophæves. De beløb, der skal tilbagebetales, svarer til hele den gæld, der var genstand for FOGASA II-aftalen og for TGSS-aftalen. Hertil kommer almindelig forrentning beregnet i overensstemmelse med Kommissionens referencesats. Foretagne betalinger kan fratrækkes de beløb, der skal tilbagebetales. |
| --- | --- |

(109)

Da støtten er ulovlig og uforenelig, skal det fulde beløb tilbagebetales, og de økonomiske virkninger ophæves. De beløb, der skal tilbagebetales, svarer til hele den gæld, der var genstand for FOGASA II-aftalen og for TGSS-aftalen. Hertil kommer almindelig forrentning beregnet i overensstemmelse med Kommissionens referencesats. Foretagne betalinger kan fratrækkes de beløb, der skal tilbagebetales.

8.   KONKLUSION

| (110) | I betragtning af ovenstående bør beslutning 1999/395/EF ændres tilsvarende. |
| --- | --- |

(110)

I betragtning af ovenstående bør beslutning 1999/395/EF ændres tilsvarende.

| (111) | Den første aftale om tilbagebetaling af gæld, indgået mellem FOGASA og SNIACE, udgør ikke statsstøtte. |
| --- | --- |

(111)

Den første aftale om tilbagebetaling af gæld, indgået mellem FOGASA og SNIACE, udgør ikke statsstøtte.

| (112) | Derimod fører den nye vurdering af iværksættelsen af aftalen om tilbagebetaling af gæld, indgået med FOGASA den 3. november 1993, af aftalen om tilbagebetaling af gæld, også indgået med FOGASA, den 30. oktober 1995, og af aftalerne om gældsomlægning, indgået med TGSS til den konklusion, at Spanien har tildelt ulovlig støtte, i strid med traktatens artikel 88, stk. 3, og at denne støtte er uforenelig med fællesmarkedet og EØS-aftalen. |
| --- | --- |

(112)

Derimod fører den nye vurdering af iværksættelsen af aftalen om tilbagebetaling af gæld, indgået med FOGASA den 3. november 1993, af aftalen om tilbagebetaling af gæld, også indgået med FOGASA, den 30. oktober 1995, og af aftalerne om gældsomlægning, indgået med TGSS til den konklusion, at Spanien har tildelt ulovlig støtte, i strid med traktatens artikel 88, stk. 3, og at denne støtte er uforenelig med fællesmarkedet og EØS-aftalen.

| (113) | Da den tildelte støtte er ulovlig og uforenelig med fællesmarkedet, skal den tilbagesøges i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 659/1999 og dens økonomiske virkninger ophæves — |
| --- | --- |

(113)

Da den tildelte støtte er ulovlig og uforenelig med fællesmarkedet, skal den tilbagesøges i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 659/1999 og dens økonomiske virkninger ophæves —

VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

I beslutning 1999/395/EF foretages følgende ændringer:

| 1) | I artikel 1 foretages følgende ændringer:






  a) | Første afsnit affattes således:
  »Den aftale, der den 5. november 1993 blev indgået mellem Sociedad Nacional de Industrias y Aplicaciones de Celulosa Española SA (SNIACE) og Fondo de Garantía Salarial (FOGASA) udgjorde ikke, på tidspunktet for indgåelsen, statsstøtte som omhandlet i EF-traktatens artikel 87, stk. 1.« |
| --- | --- | --- |

1)

I artikel 1 foretages følgende ændringer:

a)

Første afsnit affattes således:

»Den aftale, der den 5. november 1993 blev indgået mellem Sociedad Nacional de Industrias y Aplicaciones de Celulosa Española SA (SNIACE) og Fondo de Garantía Salarial (FOGASA) udgjorde ikke, på tidspunktet for indgåelsen, statsstøtte som omhandlet i EF-traktatens artikel 87, stk. 1.«

| b) | Efter første afsnit indsættes følgende:
  »Følgende statsstøtte iværksat af Spanien til fordel for SNIACE er uforenelige med fællesmarkedet:






  a) | aftalen indgået den 8. marts 1996 (ændret ved aftale af 7. maj 1996 og senere ved aftale af 30. september 1997) mellem SNIACE og Tesorería General de la Seguridad Social om omlægning af gæld |
| --- | --- | --- |

b)

Efter første afsnit indsættes følgende:

»Følgende statsstøtte iværksat af Spanien til fordel for SNIACE er uforenelige med fællesmarkedet:

a)

aftalen indgået den 8. marts 1996 (ændret ved aftale af 7. maj 1996 og senere ved aftale af 30. september 1997) mellem SNIACE og Tesorería General de la Seguridad Social om omlægning af gæld

| b) | iværksættelsen af aftalen indgået den 5. november 1993 mellem SNIACE og FOGASA |
| --- | --- |

b)

iværksættelsen af aftalen indgået den 5. november 1993 mellem SNIACE og FOGASA

| c) | aftalen indgået den 31. oktober 1995 mellem SNIACE og FOGASA.« |
| --- | --- |

c)

aftalen indgået den 31. oktober 1995 mellem SNIACE og FOGASA.«

| 2) | Artikel 2 og 3 affattes således:
  »Artikel 2
  1.   Spanien tilbagesøger fra støttemodtageren den støtte, der er omhandlet i artikel 1, stk. 2.
  2.   De beløb, der skal tilbagebetales, pålægges renter fra det tidspunkt, hvor de var til rådighed for støttemodtageren, og indtil de er blevet tilbagebetalt.
  3.   Tilbagesøgningen af den støtte, der er omhandlet i artikel 1, stk. 2, skal ske omgående og på effektiv vis.
  4.   Spanien sikrer, at denne beslutning efterkommes senest fire måneder efter meddelelsestidspunktet.
  Artikel 3
  1.   Senest to måneder efter meddelelsen af denne beslutning indsender Spanien følgende oplysninger til Kommissionen:






  a) | det samlede beløb (hovedstol og renter), som støttemodtageren skal tilbagebetale |
| --- | --- | --- |

2)

Artikel 2 og 3 affattes således:

»Artikel 2

1.   Spanien tilbagesøger fra støttemodtageren den støtte, der er omhandlet i artikel 1, stk. 2.

2.   De beløb, der skal tilbagebetales, pålægges renter fra det tidspunkt, hvor de var til rådighed for støttemodtageren, og indtil de er blevet tilbagebetalt.

3.   Tilbagesøgningen af den støtte, der er omhandlet i artikel 1, stk. 2, skal ske omgående og på effektiv vis.

4.   Spanien sikrer, at denne beslutning efterkommes senest fire måneder efter meddelelsestidspunktet.

Artikel 3

1.   Senest to måneder efter meddelelsen af denne beslutning indsender Spanien følgende oplysninger til Kommissionen:

a)

det samlede beløb (hovedstol og renter), som støttemodtageren skal tilbagebetale

| b) | en detaljeret beskrivelse af de foranstaltninger, der allerede er truffet og planlagt for at efterkomme denne beslutning |
| --- | --- |

b)

en detaljeret beskrivelse af de foranstaltninger, der allerede er truffet og planlagt for at efterkomme denne beslutning

| c) | dokumentation for, at støttemodtageren har fået påbud om at tilbagebetale støtten. |
| --- | --- |

c)

dokumentation for, at støttemodtageren har fået påbud om at tilbagebetale støtten.

2.   Spanien underretter løbende Kommissionen om resultaterne med gennemførelsen af de nationale foranstaltninger, der er vedtaget i henhold til nærværende beslutning, indtil tilbagebetalingen af den støtte, der er omhandlet i artikel 1, stk. 2, er afsluttet. På Kommissionens anmodning fremsender Spanien omgående oplysninger om de foranstaltninger, der er truffet eller er planlagt for at efterkomme denne beslutning. Spanien giver tillige detaljerede oplysninger om de støttebeløb og renter, støttemodtagen allerede har tilbagebetalt.«

Artikel 2

Denne beslutning er rettet til Kongeriget Spanien.

Udfærdiget i Bruxelles, den 10. marts 2009.

På Kommissionens vegne

Neelie KROES

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EUT C 275 af 16.11.2007, s. 18.

1

(2)  EFT L 149 af 16.6.1999, s. 40.

2

(3)  Sml. 1999 I, s. 2459.

3

(4)  Præmis 48 i Tubacex-dommen.

4

(5)  EFT C 110 af 15.4.2000, s. 33.

5

(6)  EFT L 11 af 16.1.2001, s. 46.

6

(7)  Betragtning 30.

7

(8)  Sml. 2004 II, s. 3597.

8

(9)  Sag C-525/04. Sml. 2007 I, s. 9947.

9

(10)  BOE 92 af 17.4.1985, s. 10203.

10

(11)  BOE 154 af 20.6.1994, s. 20658.

11

(12)  Brev fra FOGASA dateret 22.8.2008, s. 2, fremsendt af de spanske myndigheder.

12

(13)  Præmis 32.

13

(14)  Brev fra de spanske myndigheder af 4.7.2005, bilag I.

14

(15)  Brev fra Spanien af 21.3.2000: »den anvendte rentesats for gældsomlægningen beskytter kreditor mod tab som følge af værdiforringelse forårsaget af inflation«.

15

(16)  Brev fra de spanske myndigheder af 4.7.2005. »Hverken FOGASA eller [TGSS] besidder på det pågældende tidspunkt oplysninger, der er tilstrækkelige til at foretage en beregning af værdien af virksomhedens aktiver.«

16

(17)  Svar fra de spanske myndigheder af 29.9.2005.

17

(18)  De spanske myndigheder lod Kommissionen vide (i brev af 28.2.2005 som svar på Kommissionens brev af 3.12.2004), at der var afholdt flere møder mellem SNIACE og TGSS.

18

(19)  EFT C 119 af 22.5.2002, s. 22.

19

(20)  Punkt 227 i Ottende Beretning fra Europa-Kommissionen om Konkurrencepolitikken, 1979. Punkt 3.2.2.i) i Fællesskabets rammebestemmelser om statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder (EFT C 368 af 31.12.1994, s. 12). Punkt 31 i Fællesskabets rammebestemmelser for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder (EFT C 288 af 9.10.1999, s. 2). Punkt 34 i Fællesskabets rammebestemmelser for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder (EUT C 244 af 1.10.2004, s. 2).

20

(21)  Jf. punkt 3.2.2.i) i rammebestemmelserne fra 1994: »Omstruktureringsstøtten må [...] være betinget af et bæredygtigt omstrukturerings-/saneringsprogram [...]«.

21

(22)  Brev fra de spanske myndigheder fremsendt pr. fax den 30.6.1997, s. 2.

22

(23)  Andet afsnit i punkt 4 i meddelelse fra Kommissionen vedrørende støtteordninger med regionalt sigte (EFT C 31 af 3.2.1979, s. 9). Punkt 4.15 i retningslinjerne for statsstøtte med regionalt sigte (EFT C 74 af 10.3.1998, s. 9).

23

(24)  EFT C 346 af 30.12.1992, s. 2, og EFT C 94 af 30.3.1996, s. 11.

24

(25)  EUT C 272 af 15.11.2007, s. 4.

25

(26)  EUT L 140 af 30.4.2004, s. 1.

26

(27)  EFT L 83 af 27.3.1999, s. 1.

27

(28)  (Endnu ikke offentliggjort).

28

(29)  Præmis 83.

29

---

| 14.8.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 210/16 |
| --- | --- | --- | --- |

14.8.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 210/16

---

KOMMISSIONENS BESLUTNING

af 8. april 2009

om Det Forenede Kongeriges foranstaltninger C 7/07 (ex NN 82/06 og NN 83/06) til fordel for Royal Mail

(meddelt under nummer K(2009) 2486)

(Kun den engelske udgave er autentisk)

(EØS-relevant tekst)

(2009/613/EF)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 88, stk. 2, første afsnit,

under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, særlig artikel 62, stk. 1, litra a),

efter at have opfordret interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger i overensstemmelse med disse artikler (1), under hensyntagen til disse bemærkninger, og

ud fra følgende betragtninger:

1.   SAGSFORLØB

| (1) | Den 3. december 2002 indgav Deutsche Post AG (herefter benævnt »DP«) en klage over en formodet krydssubsidiering af Royal Mail Group plc (herefter benævnt »Royal Mail« eller »RM«) pakketjenester. |
| --- | --- |

(1)

Den 3. december 2002 indgav Deutsche Post AG (herefter benævnt »DP«) en klage over en formodet krydssubsidiering af Royal Mail Group plc (herefter benævnt »Royal Mail« eller »RM«) pakketjenester.

| (2) | Som svar på Kommissionens begæringer om oplysninger forelagde myndighederne i Det Forenede Kongerige Storbritannien og Nordirland (herefter benævnt »de britiske myndigheder«) oplysninger, som var relevante for de i klagen rejste spørgsmål, ved breve af 25. februar 2003 og 13. februar 2004 og ved e-mail af 17. december 2003. Disse oplysninger omfattede andre offentlige foranstaltninger i forbindelse med RM. |
| --- | --- |

(2)

Som svar på Kommissionens begæringer om oplysninger forelagde myndighederne i Det Forenede Kongerige Storbritannien og Nordirland (herefter benævnt »de britiske myndigheder«) oplysninger, som var relevante for de i klagen rejste spørgsmål, ved breve af 25. februar 2003 og 13. februar 2004 og ved e-mail af 17. december 2003. Disse oplysninger omfattede andre offentlige foranstaltninger i forbindelse med RM.

| (3) | Den 27. maj 2003 godkendte Kommissionen en række foranstaltninger til fordel for Post Office Limited (herefter benævnt »POL«), et af RM's datterselskaber (sag N 784/02) (2). I forbindelse med disse foranstaltninger ydedes POL kompensation, som var finansieret via en reserve (herefter benævnt »postreserven«) bestående af overskudslikviditet genereret af RM. Den 22. februar 2006 gjorde Kommissionen ingen indsigelse mod videreførelsen af én af disse foranstaltninger (støtte til netværk i landdistrikter) i en yderligere periode (sag N 166/05) (3). |
| --- | --- |

(3)

Den 27. maj 2003 godkendte Kommissionen en række foranstaltninger til fordel for Post Office Limited (herefter benævnt »POL«), et af RM's datterselskaber (sag N 784/02) (2). I forbindelse med disse foranstaltninger ydedes POL kompensation, som var finansieret via en reserve (herefter benævnt »postreserven«) bestående af overskudslikviditet genereret af RM. Den 22. februar 2006 gjorde Kommissionen ingen indsigelse mod videreførelsen af én af disse foranstaltninger (støtte til netværk i landdistrikter) i en yderligere periode (sag N 166/05) (3).

| (4) | Den 8. oktober 2003 anlagde DP sag med henblik på annullation (T-343/03) af Kommissionens beslutning N 784/02 og gjorde gældende, at DP's klage CP 206/02 indirekte var blevet afvist ved denne beslutning. Den 16. november 2005 afviste Retten i Første Instans DP's sagsanlæg med den begrundelse, at klagen ikke var blevet afvist ved beslutning N 784/02, og at Kommissionen var i gang med at foretage undersøgelser (som påvist ved hjælp af korrespondance fremlagt for Retten). |
| --- | --- |

(4)

Den 8. oktober 2003 anlagde DP sag med henblik på annullation (T-343/03) af Kommissionens beslutning N 784/02 og gjorde gældende, at DP's klage CP 206/02 indirekte var blevet afvist ved denne beslutning. Den 16. november 2005 afviste Retten i Første Instans DP's sagsanlæg med den begrundelse, at klagen ikke var blevet afvist ved beslutning N 784/02, og at Kommissionen var i gang med at foretage undersøgelser (som påvist ved hjælp af korrespondance fremlagt for Retten).

| (5) | Den 10. august 2006 fremsendte DP et brev, hvori Kommissionen blev opfordret til at tage stilling til DP's klage fra 2002 inden for en periode på to måneder på grundlag af EF-traktatens artikel 232. Samme brev indeholdt oplysninger vedrørende en række påståede nye statsstøtteforanstaltninger. Disse foranstaltninger adskiller sig fra de foranstaltninger, der var omfattet af klagen fra 2002, og klagen herover blev derfor behandlet som en særskilt klage, der blev registreret under sagsnummer CP 221/06, senere NN 83/06. Der var tale om følgende foranstaltninger:






  a) | en overførsel på 850 mio. GBP til en særlig konto, der var oprettet til finansiering af RM's pensioner |
| --- | --- | --- |

(5)

Den 10. august 2006 fremsendte DP et brev, hvori Kommissionen blev opfordret til at tage stilling til DP's klage fra 2002 inden for en periode på to måneder på grundlag af EF-traktatens artikel 232. Samme brev indeholdt oplysninger vedrørende en række påståede nye statsstøtteforanstaltninger. Disse foranstaltninger adskiller sig fra de foranstaltninger, der var omfattet af klagen fra 2002, og klagen herover blev derfor behandlet som en særskilt klage, der blev registreret under sagsnummer CP 221/06, senere NN 83/06. Der var tale om følgende foranstaltninger:

a)

en overførsel på 850 mio. GBP til en særlig konto, der var oprettet til finansiering af RM's pensioner

| b) | en beslutning truffet af det britiske handels- og industriministerium om at forhøje et lån ydet til RM fra 844 mio. GBP til 900 mio. GBP |
| --- | --- |

b)

en beslutning truffet af det britiske handels- og industriministerium om at forhøje et lån ydet til RM fra 844 mio. GBP til 900 mio. GBP

| c) | en tilsidesættelse af Kommissionens beslutning i sag N 166/05 vedrørende støtte til POL's netværk i landdistrikter, eftersom 150 mio. GBP blev overført til POL direkte fra statsbudgettet og ikke, som godkendt ved beslutningen, fra en særlig, øremærket reserve. |
| --- | --- |

c)

en tilsidesættelse af Kommissionens beslutning i sag N 166/05 vedrørende støtte til POL's netværk i landdistrikter, eftersom 150 mio. GBP blev overført til POL direkte fra statsbudgettet og ikke, som godkendt ved beslutningen, fra en særlig, øremærket reserve.

| (6) | Som svar på Kommissionens begæringer om oplysninger forelagde de britiske myndigheder oplysninger, som var relevante for de spørgsmål, der var rejst i de to klager, ved breve af 6. oktober og 31. oktober 2006. Ved brev af 5. december 2006 supplerede de disse oplysninger med hensyn til de foranstaltninger til fordel for POL, der er nævnt i betragtning 3. |
| --- | --- |

(6)

Som svar på Kommissionens begæringer om oplysninger forelagde de britiske myndigheder oplysninger, som var relevante for de spørgsmål, der var rejst i de to klager, ved breve af 6. oktober og 31. oktober 2006. Ved brev af 5. december 2006 supplerede de disse oplysninger med hensyn til de foranstaltninger til fordel for POL, der er nævnt i betragtning 3.

| (7) | Ved brev af 27. oktober 2006 indgav Mail Competition Forum (MCF), et organ, der repræsenterer nye aktører på postmarkedet i Det Forenede Kongerige, en klage over den særlige konto, der var oprettet til finansiering af RM's pensioner, og som også var omfattet af DP's anden klage. MCF's klage blev registreret under sagsnummer CP 164/06, senere NN 82/06. En ikke-fortrolig version af klagen blev fremsendt til de britiske myndigheder den 20. november 2006. De britiske myndigheder fremsatte bemærkninger til klagen ved brev af 19. december 2006. |
| --- | --- |

(7)

Ved brev af 27. oktober 2006 indgav Mail Competition Forum (MCF), et organ, der repræsenterer nye aktører på postmarkedet i Det Forenede Kongerige, en klage over den særlige konto, der var oprettet til finansiering af RM's pensioner, og som også var omfattet af DP's anden klage. MCF's klage blev registreret under sagsnummer CP 164/06, senere NN 82/06. En ikke-fortrolig version af klagen blev fremsendt til de britiske myndigheder den 20. november 2006. De britiske myndigheder fremsatte bemærkninger til klagen ved brev af 19. december 2006.

| (8) | Ved brev af 7. december 2006 meddelte Kommissionen DP, at den ikke fandt tilstrækkeligt grundlag for at forsætte undersøgelsen af klage CP 206/02, og at klagen ville blive anset for at være trukket tilbage, hvis Kommissionen ikke hørte fra DP inden for en frist på 20 arbejdsdage. Der blev ikke modtaget noget svar inden for fristen. Klagen blev derfor anset for at være trukket tilbage. |
| --- | --- |

(8)

Ved brev af 7. december 2006 meddelte Kommissionen DP, at den ikke fandt tilstrækkeligt grundlag for at forsætte undersøgelsen af klage CP 206/02, og at klagen ville blive anset for at være trukket tilbage, hvis Kommissionen ikke hørte fra DP inden for en frist på 20 arbejdsdage. Der blev ikke modtaget noget svar inden for fristen. Klagen blev derfor anset for at være trukket tilbage.

| (9) | Den 7. december 2006 anmeldte Det Forenede Kongerige den påtænkte forlængelse af en anden af foranstaltningerne til fordel for POL (gældsfinansiering), som var omfattet af N 784/02, og som ellers ville udløbe i 2007. Kommissionen godkendte denne støtte under N 822/06 ved beslutning af 7. marts 2007 (4). |
| --- | --- |

(9)

Den 7. december 2006 anmeldte Det Forenede Kongerige den påtænkte forlængelse af en anden af foranstaltningerne til fordel for POL (gældsfinansiering), som var omfattet af N 784/02, og som ellers ville udløbe i 2007. Kommissionen godkendte denne støtte under N 822/06 ved beslutning af 7. marts 2007 (4).

| (10) | Den 8. februar 2007 sendte Det Forenede Kongerige Kommissionen oplysninger om vilkårene i forbindelse med en meddelelse om »pensionsforanstaltningen«, lånefaciliteten på 900 mio. GBP og også et nyt lån på 300 mio. GBP til Royal Mail. |
| --- | --- |

(10)

Den 8. februar 2007 sendte Det Forenede Kongerige Kommissionen oplysninger om vilkårene i forbindelse med en meddelelse om »pensionsforanstaltningen«, lånefaciliteten på 900 mio. GBP og også et nyt lån på 300 mio. GBP til Royal Mail.

| (11) | Den 21. februar 2007 indledte Kommissionen en undersøgelsesprocedure vedrørende følgende foranstaltninger:






  a) | et lån på 500 mio. GBP ydet i 2001, som skulle tilbagebetales efter 2021 og blev ydet til en fast rente, til finansiering af Royal Mails udenlandske erhvervelser |
| --- | --- | --- |

(11)

Den 21. februar 2007 indledte Kommissionen en undersøgelsesprocedure vedrørende følgende foranstaltninger:

a)

et lån på 500 mio. GBP ydet i 2001, som skulle tilbagebetales efter 2021 og blev ydet til en fast rente, til finansiering af Royal Mails udenlandske erhvervelser

| b) | lånefaciliteter på 1 mia. GBP stillet til rådighed for Royal Mail ved hjælp af statsmidler i 2003, hvoraf 900 mio. GBP skulle forlænges efter 2007 |
| --- | --- |

b)

lånefaciliteter på 1 mia. GBP stillet til rådighed for Royal Mail ved hjælp af statsmidler i 2003, hvoraf 900 mio. GBP skulle forlænges efter 2007

| c) | »Pensionsforanstaltningen«: placering af 850 mio. GBP på en »deponeringskonto«, hvilket vil forlænge den periode, hvori Royal Mail skal nedbringe det nuværende underskud i forbindelse med sin pensionsfond, og derfor reducere virksomhedens bidrag i de første år af perioden |
| --- | --- |

c)

»Pensionsforanstaltningen«: placering af 850 mio. GBP på en »deponeringskonto«, hvilket vil forlænge den periode, hvori Royal Mail skal nedbringe det nuværende underskud i forbindelse med sin pensionsfond, og derfor reducere virksomhedens bidrag i de første år af perioden

| d) | lånet på 300 mio. GBP, der blev meddelt den 8. februar 2007. |
| --- | --- |

d)

lånet på 300 mio. GBP, der blev meddelt den 8. februar 2007.

| (12) | Beslutningen af 21. februar bekræftede tilbagetrækningen af klage CP 206/2002 og bekræftede, at Kommissionen ikke gjorde nogen indsigelse mod finansieringen af de godkendte foranstaltninger til POL fra statsbudgetter i stedet for fra postreserven. |
| --- | --- |

(12)

Beslutningen af 21. februar bekræftede tilbagetrækningen af klage CP 206/2002 og bekræftede, at Kommissionen ikke gjorde nogen indsigelse mod finansieringen af de godkendte foranstaltninger til POL fra statsbudgetter i stedet for fra postreserven.

| (13) | Ved brev af 22. februar 2007 underrettede Kommissionen Det Forenede Kongerige om sin beslutning om at indlede proceduren efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2, vedrørende de foranstaltninger, der er anført i betragtning 11. |
| --- | --- |

(13)

Ved brev af 22. februar 2007 underrettede Kommissionen Det Forenede Kongerige om sin beslutning om at indlede proceduren efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2, vedrørende de foranstaltninger, der er anført i betragtning 11.

| (14) | Kommissionens beslutning om at indlede proceduren blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende
   (5). Kommissionen opfordrede interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger til foranstaltningerne. |
| --- | --- |

(14)

Kommissionens beslutning om at indlede proceduren blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende
   (5). Kommissionen opfordrede interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger til foranstaltningerne.

2.   BESKRIVELSE AF FORANSTALTNINGERNE

2.1.   Støttemodtager af den påståede statsstøtte

| (15) | Støttemodtager af den påståede statsstøtte er Royal Mail Group plc, senere Royal Mail Group Ltd (»RM«), som er et 100 %-statsejet selskab (via holdingselskabet Royal Mail Holdings plc). RM er Det Forenede Kongeriges største postoperatør og havde indtil udgangen af 2005 monopol på størstedelen af de grundlæggende tjenester på brevomdelingsområdet. Netværket af postkontorer drives af POL, et af RM's datterselskaber. |
| --- | --- |

(15)

Støttemodtager af den påståede statsstøtte er Royal Mail Group plc, senere Royal Mail Group Ltd (»RM«), som er et 100 %-statsejet selskab (via holdingselskabet Royal Mail Holdings plc). RM er Det Forenede Kongeriges største postoperatør og havde indtil udgangen af 2005 monopol på størstedelen af de grundlæggende tjenester på brevomdelingsområdet. Netværket af postkontorer drives af POL, et af RM's datterselskaber.

| (16) | Inden 2001 blev postaktiviteterne i Det Forenede Kongerige varetaget af Post Office Corporation, et offentligt organ oprettet ved Post Office Act 1969. Post Office Corporations aktiver og passiver blev overført til Consignia Holdings (nu kaldet Royal Mail Holdings plc) og til dets datterselskab, Consignia plc (nu RM), den 26. marts 2001, i henhold til Postal Services Act 2000. |
| --- | --- |

(16)

Inden 2001 blev postaktiviteterne i Det Forenede Kongerige varetaget af Post Office Corporation, et offentligt organ oprettet ved Post Office Act 1969. Post Office Corporations aktiver og passiver blev overført til Consignia Holdings (nu kaldet Royal Mail Holdings plc) og til dets datterselskab, Consignia plc (nu RM), den 26. marts 2001, i henhold til Postal Services Act 2000.

| (17) | RM har en særskilt pakkeafdeling, Parcelforce, som blev omtalt som støttemodtager i DP's klage fra 2002. Parcelforce har sin egen særskilte »hub and spoke«-infrastruktur. I 2003 blev en del af pakketjenesterne (herunder opfyldelse af en befordringspligt i forbindelse med pakker, der indleveres på posthuse) overført fra Parcelforce til RM's brevafdeling og drives nu via denne infrastruktur. I dag håndterer Parcelforce kun tidsfølsomme forsendelser. |
| --- | --- |

(17)

RM har en særskilt pakkeafdeling, Parcelforce, som blev omtalt som støttemodtager i DP's klage fra 2002. Parcelforce har sin egen særskilte »hub and spoke«-infrastruktur. I 2003 blev en del af pakketjenesterne (herunder opfyldelse af en befordringspligt i forbindelse med pakker, der indleveres på posthuse) overført fra Parcelforce til RM's brevafdeling og drives nu via denne infrastruktur. I dag håndterer Parcelforce kun tidsfølsomme forsendelser.

2.2.   Støttemodtagerens finansielle ordning og forhold til staten

| (18) | I henhold til den ordning, der fandtes inden omdannelsen til offentlig virksomhed og overførslerne i 2001, var Post Office Corporation ikke forpligtet til at udbetale udbytte til de britiske myndigheder og gjorde det heller ikke. Organet var imidlertid forpligtet til at investere en del af det årlige overskud i statsobligationer eller indskud i National Loan Fund. Disse investeringer, der er klassificeret som omsætningsaktiver og ofte omtales som »gilts«, forblev hos RM efter overførslerne i 2001 og udgjorde 1 800 mio. GBP den 31. marts 2002. I henhold til section 72 i Postal Services Act 2000 pålagde de britiske myndigheder den 30. januar 2003 RM at placere disse aktiver i en særlig reserve (»postreserven«), som skulle anvendes til at finansiere specifikke foranstaltninger efter nærmere bestemmelse. |
| --- | --- |

(18)

I henhold til den ordning, der fandtes inden omdannelsen til offentlig virksomhed og overførslerne i 2001, var Post Office Corporation ikke forpligtet til at udbetale udbytte til de britiske myndigheder og gjorde det heller ikke. Organet var imidlertid forpligtet til at investere en del af det årlige overskud i statsobligationer eller indskud i National Loan Fund. Disse investeringer, der er klassificeret som omsætningsaktiver og ofte omtales som »gilts«, forblev hos RM efter overførslerne i 2001 og udgjorde 1 800 mio. GBP den 31. marts 2002. I henhold til section 72 i Postal Services Act 2000 pålagde de britiske myndigheder den 30. januar 2003 RM at placere disse aktiver i en særlig reserve (»postreserven«), som skulle anvendes til at finansiere specifikke foranstaltninger efter nærmere bestemmelse.

2.3.   De foranstaltninger, der er omfattet af undersøgelsesproceduren

2.3.1.   Lånet fra 2001

| (19) | I februar 2001 ydede de britiske myndigheder RM et lån på 500 mio. GBP til at finansiere udenlandske erhvervelser på brev- og pakkeområdet. Lånet skal tilbagebetales mellem 2021 og 2025 og har en gennemsnitlig rentesats på 5,8 %. De britiske myndigheder har i korrespondance med Kommissionen oplyst, at lånet blev ydet på kommercielle vilkår efter rådgivning fra konsulenter for netop at sikre sådanne vilkår. Lånet blev optaget med sikkerhed i RM's kapitalandele i General Logistics Systems International Holdings BV og visse andre af RM's aktiver. Lånet blev ikke anmeldt til Kommissionen. |
| --- | --- |

(19)

I februar 2001 ydede de britiske myndigheder RM et lån på 500 mio. GBP til at finansiere udenlandske erhvervelser på brev- og pakkeområdet. Lånet skal tilbagebetales mellem 2021 og 2025 og har en gennemsnitlig rentesats på 5,8 %. De britiske myndigheder har i korrespondance med Kommissionen oplyst, at lånet blev ydet på kommercielle vilkår efter rådgivning fra konsulenter for netop at sikre sådanne vilkår. Lånet blev optaget med sikkerhed i RM's kapitalandele i General Logistics Systems International Holdings BV og visse andre af RM's aktiver. Lånet blev ikke anmeldt til Kommissionen.

2.3.2.   Lånefaciliteter

| (20) | I 2003 stillede de britiske myndigheder forskellige lånefaciliteter til rådighed for RM for at finansiere en »fornyelsesplan« (herunder omstruktureringen af Parcelforce). Disse faciliteter, der af de britiske myndigheder blev beskrevet som en kommerciel pakke, blev forhandlet mellem RM og de britiske myndigheder og omfattede en lånefacilitet på 544 mio. GBP fra National Loan Fund (»NLF«) med sikkerhed i RM's akkumulerede likvide beholdninger (navnlig de midler, der var overført til postreserven) samt myndighedernes overtagelse af to obligationer udstedt af RM (en på 300 mio. GBP og en på 200 mio. GBP). Også her har de britiske myndigheder i korrespondancen med Kommissionen oplyst, at disse lånefaciliteter blev stillet til rådighed på kommercielle vilkår efter rådgivning fra en konsulenter for netop at sikre sådanne vilkår. De oplyste endvidere Kommissionen om, at disse lånefaciliteter ikke var blevet fuldt udnyttet i oktober 2006, bortset fra en afprøvning af udnyttelsen af kreditmuligheden, hvor der blev trukket 50 mio. GBP, som blev tilbagebetalt inden for 7 dage, og at faciliteten på 200 mio. GBP var udløbet på det pågældende tidspunkt. RM havde ikke desto mindre betalt tilsagnsprovisioner på omkring 2,5 mio. GBP. Disse lånefaciliteter blev ikke anmeldt til Kommissionen. |
| --- | --- |

(20)

I 2003 stillede de britiske myndigheder forskellige lånefaciliteter til rådighed for RM for at finansiere en »fornyelsesplan« (herunder omstruktureringen af Parcelforce). Disse faciliteter, der af de britiske myndigheder blev beskrevet som en kommerciel pakke, blev forhandlet mellem RM og de britiske myndigheder og omfattede en lånefacilitet på 544 mio. GBP fra National Loan Fund (»NLF«) med sikkerhed i RM's akkumulerede likvide beholdninger (navnlig de midler, der var overført til postreserven) samt myndighedernes overtagelse af to obligationer udstedt af RM (en på 300 mio. GBP og en på 200 mio. GBP). Også her har de britiske myndigheder i korrespondancen med Kommissionen oplyst, at disse lånefaciliteter blev stillet til rådighed på kommercielle vilkår efter rådgivning fra en konsulenter for netop at sikre sådanne vilkår. De oplyste endvidere Kommissionen om, at disse lånefaciliteter ikke var blevet fuldt udnyttet i oktober 2006, bortset fra en afprøvning af udnyttelsen af kreditmuligheden, hvor der blev trukket 50 mio. GBP, som blev tilbagebetalt inden for 7 dage, og at faciliteten på 200 mio. GBP var udløbet på det pågældende tidspunkt. RM havde ikke desto mindre betalt tilsagnsprovisioner på omkring 2,5 mio. GBP. Disse lånefaciliteter blev ikke anmeldt til Kommissionen.

| (21) | I maj 2006 meddelte de britiske myndigheder, at de havde planer om at forlænge de resterende lånefaciliteter og forøge dem fra 844 mio. GBP til 900 mio. GBP. De britiske myndigheder oplyste den 31. oktober 2006, at de nøjagtige vilkår for denne forlængelse stadig var ved at blive fastlagt, men at det var hensigten, at det skulle ske på kommercielle vilkår, og at lånet ikke ville udgøre statsstøtte. |
| --- | --- |

(21)

I maj 2006 meddelte de britiske myndigheder, at de havde planer om at forlænge de resterende lånefaciliteter og forøge dem fra 844 mio. GBP til 900 mio. GBP. De britiske myndigheder oplyste den 31. oktober 2006, at de nøjagtige vilkår for denne forlængelse stadig var ved at blive fastlagt, men at det var hensigten, at det skulle ske på kommercielle vilkår, og at lånet ikke ville udgøre statsstøtte.

2.3.3.   Deponeringskonto for pensioner

| (22) | I 2006 besluttede de britiske myndigheder at frigive 850 mio. GBP af de resterende likvide midler i RM's postreserve for at oprette en »deponeringskonto«, som Royal Mail Pension Plan (»RMPP«) under visse omstændigheder kunne trække på, hvis RM ikke kunne honorere sine forpligtelser. Baggrunden for denne foranstaltning var, at en række af RM's pensionsordninger, hvoraf RMPP er langt den største, havde et samlet underskud (forventede forpligtelser større end aktiverne på grundlag af visse forsigtighedsantagelser) på 5 600 mio. GBP i regnskabet for 2005/2006, hvor dette underskud for første gang var opført på RM's balance. Som andre britiske erhvervstilknyttede pensionsordninger er RMPP en finansieret ordning, som skal besidde aktiver svarende til sine forpligtelser. Ifølge de britiske myndigheder ville RM ikke være i stand til at nedbringe dette underskud hurtigt og modernisere virksomheden på samme tid i lyset af de forventede pengestrømme. Ved hjælp af denne konto kan RM derfor sammen med forvalterne af RMPP aftale en længere periode til at nedbringe underskuddet og dermed reducere pensionsbidragene i de første år. Ifølge de britiske myndigheder er anvendelsen af postreserven til dette formål mest rentabel for RM, og de britiske myndigheders aktiepost vil stige, hvis RM får mulighed for at færdiggøre sin strategiske plan. De britiske myndigheder har gjort gældende, at uden deponeringskontoen og de forlængede lånefaciliteter er der mulighed for, at den såkaldte »shareholder value« vil blive bragt i fare og ikke styrket, og at de derfor handler på kommercielle vilkår. |
| --- | --- |

(22)

I 2006 besluttede de britiske myndigheder at frigive 850 mio. GBP af de resterende likvide midler i RM's postreserve for at oprette en »deponeringskonto«, som Royal Mail Pension Plan (»RMPP«) under visse omstændigheder kunne trække på, hvis RM ikke kunne honorere sine forpligtelser. Baggrunden for denne foranstaltning var, at en række af RM's pensionsordninger, hvoraf RMPP er langt den største, havde et samlet underskud (forventede forpligtelser større end aktiverne på grundlag af visse forsigtighedsantagelser) på 5 600 mio. GBP i regnskabet for 2005/2006, hvor dette underskud for første gang var opført på RM's balance. Som andre britiske erhvervstilknyttede pensionsordninger er RMPP en finansieret ordning, som skal besidde aktiver svarende til sine forpligtelser. Ifølge de britiske myndigheder ville RM ikke være i stand til at nedbringe dette underskud hurtigt og modernisere virksomheden på samme tid i lyset af de forventede pengestrømme. Ved hjælp af denne konto kan RM derfor sammen med forvalterne af RMPP aftale en længere periode til at nedbringe underskuddet og dermed reducere pensionsbidragene i de første år. Ifølge de britiske myndigheder er anvendelsen af postreserven til dette formål mest rentabel for RM, og de britiske myndigheders aktiepost vil stige, hvis RM får mulighed for at færdiggøre sin strategiske plan. De britiske myndigheder har gjort gældende, at uden deponeringskontoen og de forlængede lånefaciliteter er der mulighed for, at den såkaldte »shareholder value« vil blive bragt i fare og ikke styrket, og at de derfor handler på kommercielle vilkår.

2.3.4.   Nyt aktionærlån på 300 mio. GBP

| (23) | Den 8. februar 2007 meddelte de britiske myndigheder, at de var gået med til at yde RM et aktionærlån på 300 mio. GBP. Dette lån blev ikke anmeldt til Kommissionen. Det fremgik af vilkårene i meddelelsen, at dette lån er en del af en pakke af foranstaltninger sammen med deponeringskontoen for pensioner og lånefaciliteten. |
| --- | --- |

(23)

Den 8. februar 2007 meddelte de britiske myndigheder, at de var gået med til at yde RM et aktionærlån på 300 mio. GBP. Dette lån blev ikke anmeldt til Kommissionen. Det fremgik af vilkårene i meddelelsen, at dette lån er en del af en pakke af foranstaltninger sammen med deponeringskontoen for pensioner og lånefaciliteten.

2.4.   Begrundelse for at indlede proceduren

| (24) | I sin beslutning om at indlede undersøgelsesproceduren udtrykte Kommissionen tvivl med hensyn til de britiske myndigheders påstande om, at foranstaltningerne ikke udgjorde statsstøtte, fordi de blev stillet til rådighed på kommercielle vilkår og derfor ikke gav Royal Mail nogen fordel. Aktiviteterne inden for brev- og pakkelevering er internationale, og Kommissionen mener, at en selektiv fordel for RM eller Parcelforce ville fordreje konkurrencen og påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne. Alle foranstaltninger blev ydet ved hjælp af midler under statens direkte kontrol og udgjorde derfor statsmidler i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 1. Alle foranstaltningerne kunne tilregnes staten og var selektive, idet de kun blev stillet til rådighed for RM. Hvis de gav Royal Mail en fordel, ville de derfor opfylde kriterierne for at blive betragtet som statsstøtte. Kommissionen vurderede spørgsmålet om fordele med hensyn til de foranstaltninger, som den indledte proceduren over for. |
| --- | --- |

(24)

I sin beslutning om at indlede undersøgelsesproceduren udtrykte Kommissionen tvivl med hensyn til de britiske myndigheders påstande om, at foranstaltningerne ikke udgjorde statsstøtte, fordi de blev stillet til rådighed på kommercielle vilkår og derfor ikke gav Royal Mail nogen fordel. Aktiviteterne inden for brev- og pakkelevering er internationale, og Kommissionen mener, at en selektiv fordel for RM eller Parcelforce ville fordreje konkurrencen og påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne. Alle foranstaltninger blev ydet ved hjælp af midler under statens direkte kontrol og udgjorde derfor statsmidler i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 1. Alle foranstaltningerne kunne tilregnes staten og var selektive, idet de kun blev stillet til rådighed for RM. Hvis de gav Royal Mail en fordel, ville de derfor opfylde kriterierne for at blive betragtet som statsstøtte. Kommissionen vurderede spørgsmålet om fordele med hensyn til de foranstaltninger, som den indledte proceduren over for.

2.4.1.   Lånet fra 2001

| (25) | Som anført i betragtning 19 skal lånet tilbagebetales mellem 2021 og 2025 og har en gennemsnitlig rentesats på 5,8 %. Dette ligger betydeligt under den referencesats, der var gældende i Det Forenede Kongerige i 2001 (7,06 %), hvor Det Forenede Kongerige havde underrettet Kommissionen om, at lånet var ydet. De britiske myndigheder fremlagde en vis dokumentation for, at rentekurven i Det Forenede Kongerige på det pågældende tidspunkt var nedadgående, og at rentesatserne for et så langfristet lån derfor kunne ligge under referencesatsen (som på det pågældende tidspunkt var baseret på 5-årige satser) uden at være i strid med det markedsøkonomiske investorprincip. Det så imidlertid ud til, at en del af lånet blev ydet i 1999 og 2000. Dette var ikke kun i modstrid med tidligere oplysninger, men vedrørte også en periode, hvor referencesatsen var endnu højere (7,64 % i 2000). Kommissionen bemærkede også, at i det mindste i 2001 var Royal Mails indtjening begyndt at falde. Dette ville normalt blive afspejlet i vilkårene for et eventuelt lån. Når Kommissionen vurderer et lån til en virksomhed i økonomiske vanskeligheder, kan den derfor anvende en højere sats end referencesatsen som sammenligningsgrundlag. |
| --- | --- |

(25)

Som anført i betragtning 19 skal lånet tilbagebetales mellem 2021 og 2025 og har en gennemsnitlig rentesats på 5,8 %. Dette ligger betydeligt under den referencesats, der var gældende i Det Forenede Kongerige i 2001 (7,06 %), hvor Det Forenede Kongerige havde underrettet Kommissionen om, at lånet var ydet. De britiske myndigheder fremlagde en vis dokumentation for, at rentekurven i Det Forenede Kongerige på det pågældende tidspunkt var nedadgående, og at rentesatserne for et så langfristet lån derfor kunne ligge under referencesatsen (som på det pågældende tidspunkt var baseret på 5-årige satser) uden at være i strid med det markedsøkonomiske investorprincip. Det så imidlertid ud til, at en del af lånet blev ydet i 1999 og 2000. Dette var ikke kun i modstrid med tidligere oplysninger, men vedrørte også en periode, hvor referencesatsen var endnu højere (7,64 % i 2000). Kommissionen bemærkede også, at i det mindste i 2001 var Royal Mails indtjening begyndt at falde. Dette ville normalt blive afspejlet i vilkårene for et eventuelt lån. Når Kommissionen vurderer et lån til en virksomhed i økonomiske vanskeligheder, kan den derfor anvende en højere sats end referencesatsen som sammenligningsgrundlag.

2.4.2.   Lånefaciliteter

| (26) | De britiske myndigheder havde meddelt Kommissionen, at de lånefaciliteter, der blev stillet til rådighed i 2003, ikke var blevet udnyttet i oktober 2006. Heraf kunne det imidlertid ikke konkluderes, at lånefaciliteterne ikke var en fordel, da muligheden for at råde over lånefaciliteter havde en »optionsværdi« for virksomheden. I 2003 kunne man ikke vide, at man ikke ville udnytte faciliteterne. Vilkårene for lånefaciliteterne skal derfor vurderes på samme måde som lånet fra 2001. Det bemærkes, at disse lånefaciliteter var knyttet til RM's fornyelsesplan. |
| --- | --- |

(26)

De britiske myndigheder havde meddelt Kommissionen, at de lånefaciliteter, der blev stillet til rådighed i 2003, ikke var blevet udnyttet i oktober 2006. Heraf kunne det imidlertid ikke konkluderes, at lånefaciliteterne ikke var en fordel, da muligheden for at råde over lånefaciliteter havde en »optionsværdi« for virksomheden. I 2003 kunne man ikke vide, at man ikke ville udnytte faciliteterne. Vilkårene for lånefaciliteterne skal derfor vurderes på samme måde som lånet fra 2001. Det bemærkes, at disse lånefaciliteter var knyttet til RM's fornyelsesplan.

| (27) | NLF-lånet på 544 mio. GBP blev ydet til »25 basispoint over LIBOR eller relevant gilt« (6). Det skal bemærkes, at referencesatsen fastsættes til 75 point over en interbank swapsats. De britiske myndigheder begrundede den lave margen med henvisning til den stillede sikkerhed, nemlig RM's likvide reserver. Kommissionen bemærkede imidlertid, at disse reserver udgør statsmidler, som de britiske myndigheder havde kontrol over i henhold til specifik lovgivning. Kommissionen satte derfor spørgsmålstegn ved, om anvendelsen heraf som sikkerhed nødvendigvis kunne fjerne dens tvivl med hensyn til foranstaltningens karakter af støtte. Den bemærkede, at hvis lånet var blevet udnyttet, ville en besparelse på 50 basispoint overstige værdien af de tilsagnsprovisioner, som RM har betalt. |
| --- | --- |

(27)

NLF-lånet på 544 mio. GBP blev ydet til »25 basispoint over LIBOR eller relevant gilt« (6). Det skal bemærkes, at referencesatsen fastsættes til 75 point over en interbank swapsats. De britiske myndigheder begrundede den lave margen med henvisning til den stillede sikkerhed, nemlig RM's likvide reserver. Kommissionen bemærkede imidlertid, at disse reserver udgør statsmidler, som de britiske myndigheder havde kontrol over i henhold til specifik lovgivning. Kommissionen satte derfor spørgsmålstegn ved, om anvendelsen heraf som sikkerhed nødvendigvis kunne fjerne dens tvivl med hensyn til foranstaltningens karakter af støtte. Den bemærkede, at hvis lånet var blevet udnyttet, ville en besparelse på 50 basispoint overstige værdien af de tilsagnsprovisioner, som RM har betalt.

| (28) | Obligationerne på 300 mio. GBP og 200 mio. GBP blev udstedt til satser på 50 og 200 basispoint over den »relevante gilt«. Den største obligation var sikret ved et flydende pant i alle RM's aktiver, mens den mindste obligation havde en lavere sikkerhed. Margenen på 50 basispoint over en sats baseret på statsobligationer (som typisk ligger under interbankrenter) indebærer, at lånet på 300 mio. GBP kan være ydet til en sats under Kommissionens referencesats. |
| --- | --- |

(28)

Obligationerne på 300 mio. GBP og 200 mio. GBP blev udstedt til satser på 50 og 200 basispoint over den »relevante gilt«. Den største obligation var sikret ved et flydende pant i alle RM's aktiver, mens den mindste obligation havde en lavere sikkerhed. Margenen på 50 basispoint over en sats baseret på statsobligationer (som typisk ligger under interbankrenter) indebærer, at lånet på 300 mio. GBP kan være ydet til en sats under Kommissionens referencesats.

| (29) | De britiske myndigheder meddelte den 31. oktober 2006 Kommissionen, at der stadig var forhandlinger i gang om vilkårene for forlængelsen af de lånefaciliteter fra 2003, som stadig var gældende i oktober 2006 (dvs. NLF-lånet på 544 mio. GBP og obligationen på 300 mio. GBP), men at de fik rådgivning fra konsulenter for at sikre, at der var tale om kommercielle vilkår. |
| --- | --- |

(29)

De britiske myndigheder meddelte den 31. oktober 2006 Kommissionen, at der stadig var forhandlinger i gang om vilkårene for forlængelsen af de lånefaciliteter fra 2003, som stadig var gældende i oktober 2006 (dvs. NLF-lånet på 544 mio. GBP og obligationen på 300 mio. GBP), men at de fik rådgivning fra konsulenter for at sikre, at der var tale om kommercielle vilkår.

2.4.3.   Deponeringskonto for pensioner

| (30) | Ifølge de britiske myndigheder medførte deponeringskontoen bl.a. en reduktion af de pensionsbidrag, som RM skal betale til RMPP for at nedbringe underskuddet i de første år. Kommissionen bemærkede, at dette tydede på, at foranstaltningen kan være en fordel for RM og derfor udgøre statsstøtte. Kommissionen stillede sig tvivlende over for det argument, at foranstaltningen kan betragtes som en handling foretaget af en markedsøkonomisk investor, da det ikke var understøttet af fremskrivninger eller finansanalyser. |
| --- | --- |

(30)

Ifølge de britiske myndigheder medførte deponeringskontoen bl.a. en reduktion af de pensionsbidrag, som RM skal betale til RMPP for at nedbringe underskuddet i de første år. Kommissionen bemærkede, at dette tydede på, at foranstaltningen kan være en fordel for RM og derfor udgøre statsstøtte. Kommissionen stillede sig tvivlende over for det argument, at foranstaltningen kan betragtes som en handling foretaget af en markedsøkonomisk investor, da det ikke var understøttet af fremskrivninger eller finansanalyser.

| (31) | Kommissionen afgrænsede tre spørgsmål, som den ville behandle. Da reservefondene inden for reserven allerede var hos Royal Mail og opført på virksomhedens balance, rejste der sig det spørgsmål, om oprettelsen af deponeringskontoen kunne betragtes som en kommerciel beslutning truffet af RM trods de britiske myndigheders inddragelse som følge af den særlige retlige ordning, der var gældende. I betragtning af de britiske myndigheders særlige beføjelser i forbindelse med disse reserver var et andet spørgsmål, om en aktionær, der handlede ud fra forretningsmæssige overvejelser, ville gå med til denne anvendelse af egenkapital. Da anvendelsen af reserverne til pensionsforanstaltningen kræver, at myndighederne finansierer POL-foranstaltningerne over statsbudgettet, var et tredje spørgsmål, om en aktionær ville indvilge i at indskyde ny egenkapital til at finansiere en deponeringskonto af denne type. |
| --- | --- |

(31)

Kommissionen afgrænsede tre spørgsmål, som den ville behandle. Da reservefondene inden for reserven allerede var hos Royal Mail og opført på virksomhedens balance, rejste der sig det spørgsmål, om oprettelsen af deponeringskontoen kunne betragtes som en kommerciel beslutning truffet af RM trods de britiske myndigheders inddragelse som følge af den særlige retlige ordning, der var gældende. I betragtning af de britiske myndigheders særlige beføjelser i forbindelse med disse reserver var et andet spørgsmål, om en aktionær, der handlede ud fra forretningsmæssige overvejelser, ville gå med til denne anvendelse af egenkapital. Da anvendelsen af reserverne til pensionsforanstaltningen kræver, at myndighederne finansierer POL-foranstaltningerne over statsbudgettet, var et tredje spørgsmål, om en aktionær ville indvilge i at indskyde ny egenkapital til at finansiere en deponeringskonto af denne type.

2.4.4.   Nyt aktionærlån på 300 mio. GBP

| (32) | Kommissionen var ikke blevet orienteret om vilkårene for lånet på det tidspunkt, hvor den indledte undersøgelsesproceduren. Kommissionen var derfor ikke i stand til at vurdere, om vilkårene herfor indebar støtte. Da lånet var en del af den pakke af foranstaltninger, som ifølge Kommissionen muligvis indebar statsstøtte, kunne lånevilkårene ikke vurderes særskilt. |
| --- | --- |

(32)

Kommissionen var ikke blevet orienteret om vilkårene for lånet på det tidspunkt, hvor den indledte undersøgelsesproceduren. Kommissionen var derfor ikke i stand til at vurdere, om vilkårene herfor indebar støtte. Da lånet var en del af den pakke af foranstaltninger, som ifølge Kommissionen muligvis indebar statsstøtte, kunne lånevilkårene ikke vurderes særskilt.

2.4.5.   Forenelighed af eventuel statsstøtte

| (33) | Kommissionen udtrykte endvidere tvivl med hensyn til, om foranstaltningerne, såfremt de udgjorde statsstøtte, kunne anses for at være forenelige med fællesmarkedet. Den bemærkede, at det ikke så ud til, at EF-traktatens artikel 86, stk. 2, kunne anvendes som retsgrundlag, selv om RM har fået overdraget at udføre tjenester af almindelig økonomisk interesse. De britiske myndigheder havde udtrykkeligt knyttet lånet og lånefaciliteterne til andre projekter end udførelsen af sådanne tjenester, nemlig til RM's udenlandske erhvervelser og fornyelsesplanen, der blev vedtaget i 2003. Deponeringskontoen var heller ikke knyttet til nogen tjeneste af almindelig økonomisk interesse, som blev udført af RM. |
| --- | --- |

(33)

Kommissionen udtrykte endvidere tvivl med hensyn til, om foranstaltningerne, såfremt de udgjorde statsstøtte, kunne anses for at være forenelige med fællesmarkedet. Den bemærkede, at det ikke så ud til, at EF-traktatens artikel 86, stk. 2, kunne anvendes som retsgrundlag, selv om RM har fået overdraget at udføre tjenester af almindelig økonomisk interesse. De britiske myndigheder havde udtrykkeligt knyttet lånet og lånefaciliteterne til andre projekter end udførelsen af sådanne tjenester, nemlig til RM's udenlandske erhvervelser og fornyelsesplanen, der blev vedtaget i 2003. Deponeringskontoen var heller ikke knyttet til nogen tjeneste af almindelig økonomisk interesse, som blev udført af RM.

| (34) | Det eneste grundlag for, at de omhandlede foranstaltninger kunne være forenelige, hvis de omfatter statsstøtte, ville være EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra c). Foranstaltningerne så dog ikke ud til at være i overensstemmelse med nogen af de regler for anvendelse af det pågældende stk., som Kommissionen hidtil havde offentliggjort. Hvis der var tale om statsstøtte, betvivlede Kommissionen derfor, at disse foranstaltninger ville være forenelige med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

(34)

Det eneste grundlag for, at de omhandlede foranstaltninger kunne være forenelige, hvis de omfatter statsstøtte, ville være EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra c). Foranstaltningerne så dog ikke ud til at være i overensstemmelse med nogen af de regler for anvendelse af det pågældende stk., som Kommissionen hidtil havde offentliggjort. Hvis der var tale om statsstøtte, betvivlede Kommissionen derfor, at disse foranstaltninger ville være forenelige med fællesmarkedet.

3.   BEMÆRKNINGER FRA INTERESSEREDE PARTER

3.1.   Deutsche Post

| (35) | Deutsche Post bemærkede, at undersøgelsen kun omfattede en del af den støtte, der var ydet til Royal Mail i de senere år. Kommissionen havde godkendt flere forskellige britiske støtteforanstaltninger med det resultat, at Royal Mail var blevet den største støttemodtager i postsektoren (efter Poste Italiane) i de senere år. DPAG understregede, at trods alle disse foranstaltninger havde Royal Mails tjenesteyder inden for de liberaliserede pakkeleveringstjenester, Parcelforce, i mange år haft alvorlige tab. Eftersom Royal Mail samtidig ikke have opnået tilstrækkelige indtægter fra sine øvrige aktiviteter til at dække disse tab, må de nødvendigvis dækkes af statsmidler. Ifølge Kommissionens beslutning af 19. juni 2002 (sag C 61/99 — Deutsche Post AG (7)) udgør en sådan kompensation for tab statsstøtte, der er uforenelig med fællesmarkedet. DPAG beklagede, at Kommissionen i denne sag ikke havde taget højde for denne omstændighed, som DPAG allerede fremhævede i sin klage af 3. december 2002. |
| --- | --- |

(35)

Deutsche Post bemærkede, at undersøgelsen kun omfattede en del af den støtte, der var ydet til Royal Mail i de senere år. Kommissionen havde godkendt flere forskellige britiske støtteforanstaltninger med det resultat, at Royal Mail var blevet den største støttemodtager i postsektoren (efter Poste Italiane) i de senere år. DPAG understregede, at trods alle disse foranstaltninger havde Royal Mails tjenesteyder inden for de liberaliserede pakkeleveringstjenester, Parcelforce, i mange år haft alvorlige tab. Eftersom Royal Mail samtidig ikke have opnået tilstrækkelige indtægter fra sine øvrige aktiviteter til at dække disse tab, må de nødvendigvis dækkes af statsmidler. Ifølge Kommissionens beslutning af 19. juni 2002 (sag C 61/99 — Deutsche Post AG (7)) udgør en sådan kompensation for tab statsstøtte, der er uforenelig med fællesmarkedet. DPAG beklagede, at Kommissionen i denne sag ikke havde taget højde for denne omstændighed, som DPAG allerede fremhævede i sin klage af 3. december 2002.

| (36) | Med hensyn til lånet fra 2001 bemærkede DP, at Royal Mail i januar 1999 erhvervede den tyske udbyder af pakketjenester German Parcel GmbH (»German Parcel«) for 424 mio. EUR. I efteråret 1999 blev German Parcel GmbH en del af det nyoprettede selskab General Logistics System (»GLS«). GLS foretog efterfølgende en lang række opkøb på det europæiske marked. I perioden 2000-2003 opnåede Royal Mail stort set ingen overskud til at finansiere disse erhvervelser. Hvis det lån, der finansierede disse opkøb, blev ydet på vilkår, som ikke kunne opnås på markedet på daværende tidspunkt, ville der foreligge ulovlig statsstøtte, som skulle tilbagebetales. |
| --- | --- |

(36)

Med hensyn til lånet fra 2001 bemærkede DP, at Royal Mail i januar 1999 erhvervede den tyske udbyder af pakketjenester German Parcel GmbH (»German Parcel«) for 424 mio. EUR. I efteråret 1999 blev German Parcel GmbH en del af det nyoprettede selskab General Logistics System (»GLS«). GLS foretog efterfølgende en lang række opkøb på det europæiske marked. I perioden 2000-2003 opnåede Royal Mail stort set ingen overskud til at finansiere disse erhvervelser. Hvis det lån, der finansierede disse opkøb, blev ydet på vilkår, som ikke kunne opnås på markedet på daværende tidspunkt, ville der foreligge ulovlig statsstøtte, som skulle tilbagebetales.

| (37) | Med hensyn til lånefaciliteterne fandt DPAG det vanskeligt at se, hvorfor Royal Mail ikke finansierede fornyelsen af sin postinfrastruktur med sine indtægter i de senere år (ifølge virksomhedens egne tal bogførte Royal Mail i regnskabsåret 2005/2006 et driftsoverskud på 355 mio. GBP). Tilsynsmyndigheden Postcomm havde allerede i vidt omfang taget hensyn til virksomhedens befordringspligt, da den godkendte satserne. Det kunne derfor frygtes, at den samlede virkning af de mange støtteforanstaltninger i form af direkte statslige betalinger, lån og godkendte prisforanstaltninger ville være en overkompensering i forhold til omkostningerne ved at opfylde befordringspligten på en måde, der er uacceptabel i henhold til statsstøttereglerne. Dette kunne påvirke konkurrencen betydeligt på markedet for brev-, pakke- og kurertjenester i Det Forenede Kongerige, hvor DPAG opnåede en omsætning på over 1 000 mio. EUR i 2006. |
| --- | --- |

(37)

Med hensyn til lånefaciliteterne fandt DPAG det vanskeligt at se, hvorfor Royal Mail ikke finansierede fornyelsen af sin postinfrastruktur med sine indtægter i de senere år (ifølge virksomhedens egne tal bogførte Royal Mail i regnskabsåret 2005/2006 et driftsoverskud på 355 mio. GBP). Tilsynsmyndigheden Postcomm havde allerede i vidt omfang taget hensyn til virksomhedens befordringspligt, da den godkendte satserne. Det kunne derfor frygtes, at den samlede virkning af de mange støtteforanstaltninger i form af direkte statslige betalinger, lån og godkendte prisforanstaltninger ville være en overkompensering i forhold til omkostningerne ved at opfylde befordringspligten på en måde, der er uacceptabel i henhold til statsstøttereglerne. Dette kunne påvirke konkurrencen betydeligt på markedet for brev-, pakke- og kurertjenester i Det Forenede Kongerige, hvor DPAG opnåede en omsætning på over 1 000 mio. EUR i 2006.

| (38) | DPAG opfordrede Kommissionen til at foretage en kritisk undersøgelse af de støtteforanstaltninger, der var anført i beslutningen om procedurens indledning, på baggrund af den lange række statsstøtteforanstaltninger, der allerede var godkendt til navnlig Royal Mail. |
| --- | --- |

(38)

DPAG opfordrede Kommissionen til at foretage en kritisk undersøgelse af de støtteforanstaltninger, der var anført i beslutningen om procedurens indledning, på baggrund af den lange række statsstøtteforanstaltninger, der allerede var godkendt til navnlig Royal Mail.

3.2.   TNT Post UK Limited

| (39) | I en første reaktion på indledningen af proceduren støttede TNT Post UK Ltd (»TNT«) fuldt ud undersøgelsen som medlem af Mail Competition Forum, der havde indgivet en klage vedrørende pensionsforanstaltningen. Som ny aktør på markedet var virksomheden direkte påvirket af enhver form for finansiering, der blev foretaget på alt andet en normale kommercielle vilkår. En sådan finansiering ville betyde, at Royal Mail er i stand til at holde priserne kunstigt lave og derved nedsætte TNT's evne til at konkurrere. |
| --- | --- |

(39)

I en første reaktion på indledningen af proceduren støttede TNT Post UK Ltd (»TNT«) fuldt ud undersøgelsen som medlem af Mail Competition Forum, der havde indgivet en klage vedrørende pensionsforanstaltningen. Som ny aktør på markedet var virksomheden direkte påvirket af enhver form for finansiering, der blev foretaget på alt andet en normale kommercielle vilkår. En sådan finansiering ville betyde, at Royal Mail er i stand til at holde priserne kunstigt lave og derved nedsætte TNT's evne til at konkurrere.

| (40) | TNT bemærkede på grundlag af de foreløbige regnskaber fra Royal Mail Group Limited (tidligere plc), at »Royal Mail Group plc har misligholdt sine forpligtelser i forbindelse med sine lånefaciliteter hos staten, men har modtaget en formel dispensation fra det britiske handels- og industriministerium som långiver.« TNT gjorde gældende, at ingen kommerciel långiver ville være rede til at udlåne yderligere beløb under disse betingelser, medmindre vilkårene i tilstrækkelig grad afspejlede den øgede risiko for manglende betaling af renter eller afdrag. TNT bemærkede endvidere, at Royal Mail i et Royal Mail-dokument fra marts 2007 med titlen »Royal Mail's position on the interim review« bekræftede, at refinansieringen var afhængig af aftalen om priskontrol og finansieringen af pensionsunderskuddet over 17 år. Efter TNT's opfattelse var dette en urimeligt lang periode, og hvis finansieringen viste sig at være på ikke-kommercielle vilkår for investor eller långiver, ville dette betyde, at denne tilbagebetalingsperiode var for lang. De prislofter, som posttilsynsmyndigheden Postcomm havde fastsat, ville derfor være fastsat på et for lavt niveau. Som konkurrent var TNT direkte påvirket af prislofter på erhvervspost, som var fastsat på et niveau, der tog udgangspunkt i statslig finansiering og en urimeligt lang tilbagebetalingsperiode i forbindelse med pensionsunderskuddet. |
| --- | --- |

(40)

TNT bemærkede på grundlag af de foreløbige regnskaber fra Royal Mail Group Limited (tidligere plc), at »Royal Mail Group plc har misligholdt sine forpligtelser i forbindelse med sine lånefaciliteter hos staten, men har modtaget en formel dispensation fra det britiske handels- og industriministerium som långiver.« TNT gjorde gældende, at ingen kommerciel långiver ville være rede til at udlåne yderligere beløb under disse betingelser, medmindre vilkårene i tilstrækkelig grad afspejlede den øgede risiko for manglende betaling af renter eller afdrag. TNT bemærkede endvidere, at Royal Mail i et Royal Mail-dokument fra marts 2007 med titlen »Royal Mail's position on the interim review« bekræftede, at refinansieringen var afhængig af aftalen om priskontrol og finansieringen af pensionsunderskuddet over 17 år. Efter TNT's opfattelse var dette en urimeligt lang periode, og hvis finansieringen viste sig at være på ikke-kommercielle vilkår for investor eller långiver, ville dette betyde, at denne tilbagebetalingsperiode var for lang. De prislofter, som posttilsynsmyndigheden Postcomm havde fastsat, ville derfor være fastsat på et for lavt niveau. Som konkurrent var TNT direkte påvirket af prislofter på erhvervspost, som var fastsat på et niveau, der tog udgangspunkt i statslig finansiering og en urimeligt lang tilbagebetalingsperiode i forbindelse med pensionsunderskuddet.

| (41) | TNT fremsatte endnu et indlæg, som ankom nogen tid efter den officielle frist for at fremsætte bemærkninger, men som Kommissionen alligevel har taget i betragtning. TNT havde foretaget en analyse af de to kilder til statsmidler, som var stillet til rådighed for Royal Mail, dvs. i) lånefinansiering og ii) frigivelsen af statskontrollerede reserver til en deponeringskonto, der var tilgængelig for forvalterne af Royal Mails pensionsfond. TNT's konklusion var, at en kommerciel investor ikke havde stillet nogen af finansieringskilderne til rådighed. |
| --- | --- |

(41)

TNT fremsatte endnu et indlæg, som ankom nogen tid efter den officielle frist for at fremsætte bemærkninger, men som Kommissionen alligevel har taget i betragtning. TNT havde foretaget en analyse af de to kilder til statsmidler, som var stillet til rådighed for Royal Mail, dvs. i) lånefinansiering og ii) frigivelsen af statskontrollerede reserver til en deponeringskonto, der var tilgængelig for forvalterne af Royal Mails pensionsfond. TNT's konklusion var, at en kommerciel investor ikke havde stillet nogen af finansieringskilderne til rådighed.

| (42) | Med hensyn til lånene fra 2001 blev disse ydet som ikke-sikrede lån i februar 2001 med en løbetid på i gennemsnit næsten 21 år og en fast rentesats på i gennemsnit 5,84 %. I den måned, hvor lånene blev udstedt, lå den 20-årige swapsats (over for GBP-LIBOR) på mellem 5,87 % og 6,12 %. Heraf kunne det udledes, at statslånene må være optaget til en lavere rente end de gældende interbankrenter, mens der i forbindelse med virksomhedsgæld uden sikkerhedsstillelse under normale omstændigheder betales et kreditspænd over interbankrenterne. At dette også er tilfældet med hensyn til Royal Mail, fremgår af det kreditspænd på 0,25 % over LIBOR, som forretningsbanker forlangte af Royal Mail for lånene med en meget kortere løbetid. TNT bemærkede endvidere, at kreditspænd stiger betydeligt i forbindelse med længere løbetider. På grundlag af de foreliggende oplysninger kunne det konkluderes, at en kommerciel part ikke var gået med til at yde Royal Mail lånene på 500 mio. GBP på de offentliggjorte betingelser. Et lån ydet på normale markedsvilkår havde således givet en væsentligt højere rente. |
| --- | --- |

(42)

Med hensyn til lånene fra 2001 blev disse ydet som ikke-sikrede lån i februar 2001 med en løbetid på i gennemsnit næsten 21 år og en fast rentesats på i gennemsnit 5,84 %. I den måned, hvor lånene blev udstedt, lå den 20-årige swapsats (over for GBP-LIBOR) på mellem 5,87 % og 6,12 %. Heraf kunne det udledes, at statslånene må være optaget til en lavere rente end de gældende interbankrenter, mens der i forbindelse med virksomhedsgæld uden sikkerhedsstillelse under normale omstændigheder betales et kreditspænd over interbankrenterne. At dette også er tilfældet med hensyn til Royal Mail, fremgår af det kreditspænd på 0,25 % over LIBOR, som forretningsbanker forlangte af Royal Mail for lånene med en meget kortere løbetid. TNT bemærkede endvidere, at kreditspænd stiger betydeligt i forbindelse med længere løbetider. På grundlag af de foreliggende oplysninger kunne det konkluderes, at en kommerciel part ikke var gået med til at yde Royal Mail lånene på 500 mio. GBP på de offentliggjorte betingelser. Et lån ydet på normale markedsvilkår havde således givet en væsentligt højere rente.

| (43) | Med hensyn til de obligationer, der blev udstedt i 2003 (dvs. lånefaciliteterne), så TNT noget anderledes på situationen, eftersom det fremgik, at obligationerne var sikret ved aktiver i Royal Mail. Afhængigt af styrken af disse aktiver (som på grundlag af de foreliggende oplysninger syntes ret stærke) kunne spændet i forhold til LIBOR forventes at blive reduceret. Der ville kun være usikkerhed med hensyn til størrelsen af en sådan reduktion, men da TNT ikke var klar over, hvilken sats Royal Mail rent faktisk betalte, var det vanskeligt at afgøre, om dette fra et kommercielt perspektiv kan begrundes af både Royal Mail og den britiske stat. |
| --- | --- |

(43)

Med hensyn til de obligationer, der blev udstedt i 2003 (dvs. lånefaciliteterne), så TNT noget anderledes på situationen, eftersom det fremgik, at obligationerne var sikret ved aktiver i Royal Mail. Afhængigt af styrken af disse aktiver (som på grundlag af de foreliggende oplysninger syntes ret stærke) kunne spændet i forhold til LIBOR forventes at blive reduceret. Der ville kun være usikkerhed med hensyn til størrelsen af en sådan reduktion, men da TNT ikke var klar over, hvilken sats Royal Mail rent faktisk betalte, var det vanskeligt at afgøre, om dette fra et kommercielt perspektiv kan begrundes af både Royal Mail og den britiske stat.

| (44) | Med hensyn til de lån, der blev udstedt i 2007, bemærkede TNT, at det ikke var muligt at afgøre, om vilkårene var kommercielle, fordi de ikke var offentliggjort, og også fordi långivningen tilsyneladende var knyttet til deponeringskontoen og den bestående lånefacilitet. En kommerciel part ville imidlertid ikke under normale omstændigheder give dispensation med hensyn til misligholdelsesklausuler i forbindelse med bestående faciliteter (som det blev bekræftet i Royal Mails lovpligtige halvårsregnskab (8) i note 3 på s. 18 »Royal Mail Group plc har nettoforpligtelser pr. 24. september 2006, primært som et resultat af pensionsunderskuddet i forbindelse med dens hovedpensionsordning, Royal Mail Pension Plan. Royal Mail har derfor misligholdt sine lånefaciliteter hos staten, men har modtaget en formel dispensation fra det britiske handels- og industriministerium som långiver«) og stille yderligere lånefinansiering til rådighed. |
| --- | --- |

(44)

Med hensyn til de lån, der blev udstedt i 2007, bemærkede TNT, at det ikke var muligt at afgøre, om vilkårene var kommercielle, fordi de ikke var offentliggjort, og også fordi långivningen tilsyneladende var knyttet til deponeringskontoen og den bestående lånefacilitet. En kommerciel part ville imidlertid ikke under normale omstændigheder give dispensation med hensyn til misligholdelsesklausuler i forbindelse med bestående faciliteter (som det blev bekræftet i Royal Mails lovpligtige halvårsregnskab (8) i note 3 på s. 18 »Royal Mail Group plc har nettoforpligtelser pr. 24. september 2006, primært som et resultat af pensionsunderskuddet i forbindelse med dens hovedpensionsordning, Royal Mail Pension Plan. Royal Mail har derfor misligholdt sine lånefaciliteter hos staten, men har modtaget en formel dispensation fra det britiske handels- og industriministerium som långiver«) og stille yderligere lånefinansiering til rådighed.

| (45) | Med hensyn til pensionsforanstaltningen satte TNT spørgsmålstegn ved, om overførslen af de ikke-erhvervsmæssige aktiver og hermed forbundet egenkapital kaldet »postreserven« ved Royal Mails omdannelse til offentlig virksomhed i marts 2001 foregik på kommercielle vilkår. Ifølge TNT ville en kommerciel aktionær formentlig ikke have oprettet en virksomhed, som omfattede et låneaktiv (hvor debitoren var aktionæren), og derpå indskyde et lignende beløb i egenkapital. TNT bemærkede, at da Nederlandenes operatør KPN blev »privatiseret« i 1989, havde der været tale om en lignende ordning, men KPN's åbningsbalance i 1989 som et nederlandsk N.V. (aktieselskab) indeholdt hverken de dertil knyttede aktiver eller reserver. |
| --- | --- |

(45)

Med hensyn til pensionsforanstaltningen satte TNT spørgsmålstegn ved, om overførslen af de ikke-erhvervsmæssige aktiver og hermed forbundet egenkapital kaldet »postreserven« ved Royal Mails omdannelse til offentlig virksomhed i marts 2001 foregik på kommercielle vilkår. Ifølge TNT ville en kommerciel aktionær formentlig ikke have oprettet en virksomhed, som omfattede et låneaktiv (hvor debitoren var aktionæren), og derpå indskyde et lignende beløb i egenkapital. TNT bemærkede, at da Nederlandenes operatør KPN blev »privatiseret« i 1989, havde der været tale om en lignende ordning, men KPN's åbningsbalance i 1989 som et nederlandsk N.V. (aktieselskab) indeholdt hverken de dertil knyttede aktiver eller reserver.

| (46) | Ifølge TNT fungerer de britiske myndigheders overførsel af midler til deponeringskontoen som en garanti over for pensionsfonden, hvor fordelen for Royal Mail ville være, at virksomheden er i stand til at tilbagebetale underskuddet i en længere finansieringsperiode og anvende egne midler til at styrke aktiviteterne. Hvis Royal Mail havde været nødt til at finansiere underskuddet med det samme, havde virksomheden, afhængigt af, om pensionsforpligtelsen på balancen allerede havde afspejlet et sådant underskud, oplevet et betydeligt tab og en reduktion af egenkapitalen og, hvad der måske er vigtigere, en reduktion af midlerne. Under normale markedsvilkår kan en virksomhed, hvis den mangler midler, optage lån på gældsmarkedet eller rejse yderligere kapital på egenkapitalmarkederne. I Royal Mails tilfælde syntes der at være en tredje mulighed, nemlig at aftale et lempeligere prisloft med tilsynsmyndigheden i forbindelse med priskontrollen. Priserne kunne stige betydeligt uden at nå et urimeligt højt niveau. Da Royal Mails samtykke var nødvendigt, for at priskontrollen kunne træde i kraft, lå dette inden for Royal Mails beføjelse og var en mulighed, der var kendt for virksomhedens aktionær. |
| --- | --- |

(46)

Ifølge TNT fungerer de britiske myndigheders overførsel af midler til deponeringskontoen som en garanti over for pensionsfonden, hvor fordelen for Royal Mail ville være, at virksomheden er i stand til at tilbagebetale underskuddet i en længere finansieringsperiode og anvende egne midler til at styrke aktiviteterne. Hvis Royal Mail havde været nødt til at finansiere underskuddet med det samme, havde virksomheden, afhængigt af, om pensionsforpligtelsen på balancen allerede havde afspejlet et sådant underskud, oplevet et betydeligt tab og en reduktion af egenkapitalen og, hvad der måske er vigtigere, en reduktion af midlerne. Under normale markedsvilkår kan en virksomhed, hvis den mangler midler, optage lån på gældsmarkedet eller rejse yderligere kapital på egenkapitalmarkederne. I Royal Mails tilfælde syntes der at være en tredje mulighed, nemlig at aftale et lempeligere prisloft med tilsynsmyndigheden i forbindelse med priskontrollen. Priserne kunne stige betydeligt uden at nå et urimeligt højt niveau. Da Royal Mails samtykke var nødvendigt, for at priskontrollen kunne træde i kraft, lå dette inden for Royal Mails beføjelse og var en mulighed, der var kendt for virksomhedens aktionær.

| (47) | TNT bemærkede, at for at en låntager kan rejse kapital på gældsmarkedet, skal der argumenteres på overbevisende måde for, at vedkommende er i stand til at tilbagebetale gælden ved hjælp af fremtidige pengestrømme. For at rejse kapital på egenkapitalmarkedet behøver en virksomhed et endnu mere overbevisende argument for, at den vil skabe et betydeligt afkast for aktionæren i forhold til det investerede samlede kapitalindskud. Som eneejer af Royal Mail burde den britiske stat have foretaget alle nødvendige undersøgelser for at sikre sig, at Royal Mail var i en bedre finansiel situation, hvis virksomheden fik mulighed for at færdiggøre sin strategiske plan. Det afgørende spørgsmål var, om der ville være økonomisk fornuft i at foretage yderligere investeringer ved at frigive midler fra reserver, eller om det ville være ensbetydende med at kaste »gode penge efter dårlige«. En meget klar analyse af afkastet af den yderligere investering ville være afgørende for enhver sådan beslutning. I mangel af overbevisende bevis for, at omstruktureringsplanen — muliggjort som følge af frigivelsen af midler fra reserverne — ville skabe et kommercielt afkast af denne investering for aktionæren, var TNT af den opfattelse, at beslutningen var truffet på ikke-kommercielle vilkår. |
| --- | --- |

(47)

TNT bemærkede, at for at en låntager kan rejse kapital på gældsmarkedet, skal der argumenteres på overbevisende måde for, at vedkommende er i stand til at tilbagebetale gælden ved hjælp af fremtidige pengestrømme. For at rejse kapital på egenkapitalmarkedet behøver en virksomhed et endnu mere overbevisende argument for, at den vil skabe et betydeligt afkast for aktionæren i forhold til det investerede samlede kapitalindskud. Som eneejer af Royal Mail burde den britiske stat have foretaget alle nødvendige undersøgelser for at sikre sig, at Royal Mail var i en bedre finansiel situation, hvis virksomheden fik mulighed for at færdiggøre sin strategiske plan. Det afgørende spørgsmål var, om der ville være økonomisk fornuft i at foretage yderligere investeringer ved at frigive midler fra reserver, eller om det ville være ensbetydende med at kaste »gode penge efter dårlige«. En meget klar analyse af afkastet af den yderligere investering ville være afgørende for enhver sådan beslutning. I mangel af overbevisende bevis for, at omstruktureringsplanen — muliggjort som følge af frigivelsen af midler fra reserverne — ville skabe et kommercielt afkast af denne investering for aktionæren, var TNT af den opfattelse, at beslutningen var truffet på ikke-kommercielle vilkår.

4.   BEMÆRKNINGER FRA DET FORENEDE KONGERIGE

4.1.   Lånet fra 2001

| (48) | Med hensyn til lånet fra 2001 præciserede Det Forenede Kongerige, at lånet oprindeligt stammede fra 1999, hvor regeringen godkendte Royal Mails strategi, der gik ud på at foretage visse erhvervelser for at styrke konkurrenceevnen for Royal Mails kerneaktiviteter. Ved godkendelsen af denne strategi tog myndighederne navnlig hensyn til det afkast, der forventedes, efterhånden som Royal Mail arbejdede på at opnå sit strategiske mål. I det femte år af den overordnede erhvervelsesstrategi forventede Royal Mail en stigning i omsætningen på 40 % og en forøgelse af fortjenesten på 210 %. Under drøftelser om finansieringen af erhvervelserne, og navnlig erhvervelsen af German Parcel, som var Royal Mails første større udenlandske erhvervelse, tilkendegav de britiske myndigheder, at de ønskede, at Royal Mail finansierede denne transaktion (og fremtidige transaktioner) ved hjælp at et lån fra den statslige NLF til markedssatser. Dette afspejlede regeringens hensigt om at underlægge Royal Mail kommercielle vilkår og også sikre, at virksomheden konkurrerede loyalt med andre postoperatører i postsektoren, efterhånden som markedet blev åbnet for konkurrence. |
| --- | --- |

(48)

Med hensyn til lånet fra 2001 præciserede Det Forenede Kongerige, at lånet oprindeligt stammede fra 1999, hvor regeringen godkendte Royal Mails strategi, der gik ud på at foretage visse erhvervelser for at styrke konkurrenceevnen for Royal Mails kerneaktiviteter. Ved godkendelsen af denne strategi tog myndighederne navnlig hensyn til det afkast, der forventedes, efterhånden som Royal Mail arbejdede på at opnå sit strategiske mål. I det femte år af den overordnede erhvervelsesstrategi forventede Royal Mail en stigning i omsætningen på 40 % og en forøgelse af fortjenesten på 210 %. Under drøftelser om finansieringen af erhvervelserne, og navnlig erhvervelsen af German Parcel, som var Royal Mails første større udenlandske erhvervelse, tilkendegav de britiske myndigheder, at de ønskede, at Royal Mail finansierede denne transaktion (og fremtidige transaktioner) ved hjælp at et lån fra den statslige NLF til markedssatser. Dette afspejlede regeringens hensigt om at underlægge Royal Mail kommercielle vilkår og også sikre, at virksomheden konkurrerede loyalt med andre postoperatører i postsektoren, efterhånden som markedet blev åbnet for konkurrence.

| (49) | Da NLF ikke var i stand til at yde lånene i 1999 gik den britiske stat med til, at Royal Mail finansierede disse transaktioner midlertidigt ved at anvende de likvide reserver på sin balance i overensstemmelse med den britiske politik om, at offentligt ejede organer generelt ikke bør optage lån på private kapitalmarkeder. Renten på NLF-lånet ville blive anvendt fra de tidspunkter (9), hvor Royal Mail udnyttede sine likvide reserver, som om lånet havde været på plads fra det tidspunkt (som det oprindeligt var hensigten), for at stille virksomheden neutral i forhold til den midlertidige finansieringsordning. Det Forenede Kongerige gav Kommissionen det brev af 12. januar 1999, hvorved de britiske myndigheder over for Royal Mail godkendte erhvervelsen af German Parcel, og hvori det var nærmere angivet, hvordan finansieringen ville blive tilvejebragt. |
| --- | --- |

(49)

Da NLF ikke var i stand til at yde lånene i 1999 gik den britiske stat med til, at Royal Mail finansierede disse transaktioner midlertidigt ved at anvende de likvide reserver på sin balance i overensstemmelse med den britiske politik om, at offentligt ejede organer generelt ikke bør optage lån på private kapitalmarkeder. Renten på NLF-lånet ville blive anvendt fra de tidspunkter (9), hvor Royal Mail udnyttede sine likvide reserver, som om lånet havde været på plads fra det tidspunkt (som det oprindeligt var hensigten), for at stille virksomheden neutral i forhold til den midlertidige finansieringsordning. Det Forenede Kongerige gav Kommissionen det brev af 12. januar 1999, hvorved de britiske myndigheder over for Royal Mail godkendte erhvervelsen af German Parcel, og hvori det var nærmere angivet, hvordan finansieringen ville blive tilvejebragt.

| (50) | For at vurdere, om de af Royal Mail påtænkte erhvervelser var strategisk og kommercielt fornuftige, indhentede de britiske myndigheder bistand fra en ekstern rådgiver i forbindelse med erhvervelsen af German Parcel. I forbindelse med efterfølgende erhvervelser, som også blev finansieret af lånet på 500 mio. GBP og krævede de britiske myndigheders samtykke, blev der indhentet rådgivning hos Deloitte & Touche LLP (»Deloitte«), som vurderede hver erhvervelse for sig, inden de britiske myndigheder gav tilladelse til, at de pågældende erhvervelser kunne gennemføres. Deloitte frarådede ingen af erhvervelserne. |
| --- | --- |

(50)

For at vurdere, om de af Royal Mail påtænkte erhvervelser var strategisk og kommercielt fornuftige, indhentede de britiske myndigheder bistand fra en ekstern rådgiver i forbindelse med erhvervelsen af German Parcel. I forbindelse med efterfølgende erhvervelser, som også blev finansieret af lånet på 500 mio. GBP og krævede de britiske myndigheders samtykke, blev der indhentet rådgivning hos Deloitte & Touche LLP (»Deloitte«), som vurderede hver erhvervelse for sig, inden de britiske myndigheder gav tilladelse til, at de pågældende erhvervelser kunne gennemføres. Deloitte frarådede ingen af erhvervelserne.

| (51) | Deloitte blev endvidere engageret til at bistå med at fastsætte markedsrenterne på lån fra NLF til Royal Mail og navnlig kreditratingen for Royal Mail på grundlag af en vurdering af selskabets kreditværdighed som selvstændig virksomhed, uafhængigt af det statslige ejerskab. Deloitte vurderede RM's kreditrisiko som en funktion af finansielle og virksomhedsmæssige risici og fastsatte ved hjælp af sammenligningsfaktorer og regnskabsmæssige nøgletal en kreditvurdering på mellem AA og AA–. Deloitte anbefalede endvidere, at den rentesats, som Royal Mail skulle betale, skulle fastsættes med udgangspunkt i satserne for udstedere med sammenlignelig rating på grundlag af et »prisindeks« over spænd for den givne kreditrating med statsobligationer som benchmark. På grundlag heraf lå det relevante spænd, som Royal Mail skulle betale, på mellem 76 og 165 basispoint. |
| --- | --- |

(51)

Deloitte blev endvidere engageret til at bistå med at fastsætte markedsrenterne på lån fra NLF til Royal Mail og navnlig kreditratingen for Royal Mail på grundlag af en vurdering af selskabets kreditværdighed som selvstændig virksomhed, uafhængigt af det statslige ejerskab. Deloitte vurderede RM's kreditrisiko som en funktion af finansielle og virksomhedsmæssige risici og fastsatte ved hjælp af sammenligningsfaktorer og regnskabsmæssige nøgletal en kreditvurdering på mellem AA og AA–. Deloitte anbefalede endvidere, at den rentesats, som Royal Mail skulle betale, skulle fastsættes med udgangspunkt i satserne for udstedere med sammenlignelig rating på grundlag af et »prisindeks« over spænd for den givne kreditrating med statsobligationer som benchmark. På grundlag heraf lå det relevante spænd, som Royal Mail skulle betale, på mellem 76 og 165 basispoint.

| (52) | Royal Mail ønskede et langfristet lån, da virksomheden for at gennemføre sin strategi havde til hensigt at besidde de erhvervede virksomheder på lang sigt. På grundlag af de markedsrenter, der forelå på daværende tidspunkt (hvor de langfristede renter var betydeligere lavere end de kortfristede renter), anmodede Royal Mail om låneperioder på i givet fald mellem 20 og 25 år for de pågældende langsigtede erhvervelser, således at 100 mio. GBP af det samlede lånebeløb skulle tilbagebetales i hvert af årene 2021-2025, i stedet for at Royal Mail skulle tilbagebetale hele beløbet på 500 mio. GBP på ét år. Lånetrancherne havde forskellige løbetider på 20-25 år, hvilket ikke var usædvanligt i betragtning af, at de langfristede renter var relativt attraktive på daværende tidspunkt. Lånerenterne var baseret på ligeledes usikret gæld med AA-kreditrating og en løbetid på 20 og 25 år, hvorefter de årlige satser blev interpoleret for at nå frem til en passende sats for lånet til Royal Mail. |
| --- | --- |

(52)

Royal Mail ønskede et langfristet lån, da virksomheden for at gennemføre sin strategi havde til hensigt at besidde de erhvervede virksomheder på lang sigt. På grundlag af de markedsrenter, der forelå på daværende tidspunkt (hvor de langfristede renter var betydeligere lavere end de kortfristede renter), anmodede Royal Mail om låneperioder på i givet fald mellem 20 og 25 år for de pågældende langsigtede erhvervelser, således at 100 mio. GBP af det samlede lånebeløb skulle tilbagebetales i hvert af årene 2021-2025, i stedet for at Royal Mail skulle tilbagebetale hele beløbet på 500 mio. GBP på ét år. Lånetrancherne havde forskellige løbetider på 20-25 år, hvilket ikke var usædvanligt i betragtning af, at de langfristede renter var relativt attraktive på daværende tidspunkt. Lånerenterne var baseret på ligeledes usikret gæld med AA-kreditrating og en løbetid på 20 og 25 år, hvorefter de årlige satser blev interpoleret for at nå frem til en passende sats for lånet til Royal Mail.

| (53) | Det Forenede Kongerige gjorde gældende, at Kommissionens referencerentesatser ikke var et gyldigt sammenligningsgrundlag for satserne for lånet fra 2001, navnlig fordi Kommissionens satser er baseret på femårige løbetider, og det pågældende lån bestod af langfristet gæld med en række løbetider på mellem 20 og 25 år, fordi det lån, der blev stillet til rådighed for Royal Mail, afspejlede de markedssatser, der var tilgængelige for langsigtede låntagere i samme position, og fordi rentekurven i Det Forenede Kongerige i 1999-2000 (den relevante periode for renteberegningen) var nedadgående, hvilket gjorde virksomhedernes låntagning billigere. |
| --- | --- |

(53)

Det Forenede Kongerige gjorde gældende, at Kommissionens referencerentesatser ikke var et gyldigt sammenligningsgrundlag for satserne for lånet fra 2001, navnlig fordi Kommissionens satser er baseret på femårige løbetider, og det pågældende lån bestod af langfristet gæld med en række løbetider på mellem 20 og 25 år, fordi det lån, der blev stillet til rådighed for Royal Mail, afspejlede de markedssatser, der var tilgængelige for langsigtede låntagere i samme position, og fordi rentekurven i Det Forenede Kongerige i 1999-2000 (den relevante periode for renteberegningen) var nedadgående, hvilket gjorde virksomhedernes låntagning billigere.

| (54) | Man fandt det ikke nødvendigt eller hensigtsmæssigt at stille sikkerhed for lånet, da Royal Mails kreditrating blev vurderet til AA for kreditfaciliteter på op til 1 000 mio. GBP. Det påtænkte lån ville stadig holde Royal Mails langfristede gæld inden for dette niveau og ville i sig selv omfatte langt hovedparten af Royal Mails gæld med en løbetid på over ét år. Samtidig med forhandlingerne om kreditfaciliteterne fra 2003 besluttede de britiske myndigheder imidlertid at omlægge lånene fra 2001 på 500 mio. GBP i en lignende form for dokument som arrangementerne fra 2003. Dette nye dokument ændrede ikke lånenes beløb, lånenes løbetid eller de gældende rentesatser, men i betragtning af den samlede stigning i virksomhedens gældsætning blev den sikkerhed i GLS-aktierne, der blev stillet i forbindelse med de nye faciliteter, også udvidet til at dække lånet fra 2001. Samtidig blev lånet sikret ved fast og flydende pant i visse af Royal Mails aktiver. |
| --- | --- |

(54)

Man fandt det ikke nødvendigt eller hensigtsmæssigt at stille sikkerhed for lånet, da Royal Mails kreditrating blev vurderet til AA for kreditfaciliteter på op til 1 000 mio. GBP. Det påtænkte lån ville stadig holde Royal Mails langfristede gæld inden for dette niveau og ville i sig selv omfatte langt hovedparten af Royal Mails gæld med en løbetid på over ét år. Samtidig med forhandlingerne om kreditfaciliteterne fra 2003 besluttede de britiske myndigheder imidlertid at omlægge lånene fra 2001 på 500 mio. GBP i en lignende form for dokument som arrangementerne fra 2003. Dette nye dokument ændrede ikke lånenes beløb, lånenes løbetid eller de gældende rentesatser, men i betragtning af den samlede stigning i virksomhedens gældsætning blev den sikkerhed i GLS-aktierne, der blev stillet i forbindelse med de nye faciliteter, også udvidet til at dække lånet fra 2001. Samtidig blev lånet sikret ved fast og flydende pant i visse af Royal Mails aktiver.

4.2.   Lånefaciliteter

4.2.1.   Faciliteter stillet til rådighed i 2003

| (55) | Det Forenede Kongerige gav yderligere oplysninger om de lånefaciliteter, der var stillet til rådighed i 2003. Ifølge vilkårene skulle lånene garanteres ved sikkerhed i visse af de likvide beholdninger på Royal Mails balance og var derfor gæld med særlig lav risiko, hvilket berettigede en margen på [...] (10). Som svar på Kommissionens bemærkninger om, at disse likvide beholdninger udgjorde statsmidler, som de britiske myndigheder havde kontrol over i henhold til specifik lovgivning, hvis anvendelse som sikkerhed derfor ikke nødvendigvis kunne fjerne tvivl med hensyn til foranstaltningens karakter af støtte, anførte de britiske myndigheder, at de søgte at anvende de likvide beholdninger og andre af virksomhedens aktiver på en måde, der afspejlede kommercielle principper, således at virksomheden blev underlagt effektive vilkår med hensyn til faciliteterne. På grundlag af beføjelserne i henhold til section 72 i Postal Services Act 2000 pålagde myndighederne Royal Mail at overføre sine likvide beholdninger hos NLF, der var fremkommet på grundlag af de akkumulerede overskud af aktiviteterne (i alt ca. 1 800 mio. GBP), til en særlig reserve på Royal Mails balance (postreserven). I henhold til en særskilt brevaftale kunne 549 mio. GBP af reserven anvendes som sikkerhed for lånefaciliteterne på 544 mio. GBP hos NLF. |
| --- | --- |

(55)

Det Forenede Kongerige gav yderligere oplysninger om de lånefaciliteter, der var stillet til rådighed i 2003. Ifølge vilkårene skulle lånene garanteres ved sikkerhed i visse af de likvide beholdninger på Royal Mails balance og var derfor gæld med særlig lav risiko, hvilket berettigede en margen på [...] (10). Som svar på Kommissionens bemærkninger om, at disse likvide beholdninger udgjorde statsmidler, som de britiske myndigheder havde kontrol over i henhold til specifik lovgivning, hvis anvendelse som sikkerhed derfor ikke nødvendigvis kunne fjerne tvivl med hensyn til foranstaltningens karakter af støtte, anførte de britiske myndigheder, at de søgte at anvende de likvide beholdninger og andre af virksomhedens aktiver på en måde, der afspejlede kommercielle principper, således at virksomheden blev underlagt effektive vilkår med hensyn til faciliteterne. På grundlag af beføjelserne i henhold til section 72 i Postal Services Act 2000 pålagde myndighederne Royal Mail at overføre sine likvide beholdninger hos NLF, der var fremkommet på grundlag af de akkumulerede overskud af aktiviteterne (i alt ca. 1 800 mio. GBP), til en særlig reserve på Royal Mails balance (postreserven). I henhold til en særskilt brevaftale kunne 549 mio. GBP af reserven anvendes som sikkerhed for lånefaciliteterne på 544 mio. GBP hos NLF.

| (56) | Som svar på Kommissionens spørgsmål vedrørende den tilsagnsprovision, som Royal Mail havde betalt for NLF-lånefaciliteterne, præciserede Det Forenede Kongerige, at den årlige tilsagnsprovision i dette tilfælde var [...] basispoint af lånets værdi, dvs. [...] % af den anvendte margen på [...] basispoint i forhold LIBOR. Det Forenede Kongerige oplyste, at det er markedskonventionen, at tilsagnsprovisioner generelt er 50 % eller derunder af margenen i forhold til LIBOR, og anførte eksempler til at illustrere dette. Relativt lave margener — ca. 50 basispoint eller derunder — var almindelige for privilegeret gæld i denne periode. Da tilgængeligheden af de andre faciliteter (obligationerne) var betinget af, at Parlamentet godkendte overførslen af midler til det relevante ministerium på det tidspunkt, hvor det behøvede midlerne til at købe de obligationer, der skulle udstedes af Royal Mail, var en tilsagnsprovision ikke hensigtsmæssig for disse andre faciliteter, da Royal Mail faktisk aldrig havde fået tilsagn om faciliteterne. Med hensyn til privat långivning er det markedspraksis, at der først betales en tilsagnsprovision, når långiveren har fået alle nødvendige interne godkendelser, således at låntageren formelt har fået tilsagn om midlerne (og disse er til rådighed for denne uden betingelser). |
| --- | --- |

(56)

Som svar på Kommissionens spørgsmål vedrørende den tilsagnsprovision, som Royal Mail havde betalt for NLF-lånefaciliteterne, præciserede Det Forenede Kongerige, at den årlige tilsagnsprovision i dette tilfælde var [...] basispoint af lånets værdi, dvs. [...] % af den anvendte margen på [...] basispoint i forhold LIBOR. Det Forenede Kongerige oplyste, at det er markedskonventionen, at tilsagnsprovisioner generelt er 50 % eller derunder af margenen i forhold til LIBOR, og anførte eksempler til at illustrere dette. Relativt lave margener — ca. 50 basispoint eller derunder — var almindelige for privilegeret gæld i denne periode. Da tilgængeligheden af de andre faciliteter (obligationerne) var betinget af, at Parlamentet godkendte overførslen af midler til det relevante ministerium på det tidspunkt, hvor det behøvede midlerne til at købe de obligationer, der skulle udstedes af Royal Mail, var en tilsagnsprovision ikke hensigtsmæssig for disse andre faciliteter, da Royal Mail faktisk aldrig havde fået tilsagn om faciliteterne. Med hensyn til privat långivning er det markedspraksis, at der først betales en tilsagnsprovision, når långiveren har fået alle nødvendige interne godkendelser, således at låntageren formelt har fået tilsagn om midlerne (og disse er til rådighed for denne uden betingelser).

| (57) | Det Forenede Kongerige beskrev også den analyse af de påtænkte lånefaciliteter, som blev foretaget, inden de blev stillet til rådighed, herunder beregning af nettonutidsværdien af likviditetsafkastet af den påtænkte refinansiering samt en række alternative muligheder. Den påtænkte mulighed blev vurderet til at genvinde [...] GBP, mens alternativerne i bedste fald ville genvinde [...] GBP. Det Forenede Kongerige bekræftede endvidere, at de faciliteter, der blev stillet til rådighed i 2003, ikke blev udnyttet, bortset fra en afprøvning af udnyttelsen af kreditmuligheden, som blev tilbagebetalt inden for en uge, inden de enten udløb eller blev omlagt i forbindelse med de faciliteter, der blev stillet til rådighed i 2007. |
| --- | --- |

(57)

Det Forenede Kongerige beskrev også den analyse af de påtænkte lånefaciliteter, som blev foretaget, inden de blev stillet til rådighed, herunder beregning af nettonutidsværdien af likviditetsafkastet af den påtænkte refinansiering samt en række alternative muligheder. Den påtænkte mulighed blev vurderet til at genvinde [...] GBP, mens alternativerne i bedste fald ville genvinde [...] GBP. Det Forenede Kongerige bekræftede endvidere, at de faciliteter, der blev stillet til rådighed i 2003, ikke blev udnyttet, bortset fra en afprøvning af udnyttelsen af kreditmuligheden, som blev tilbagebetalt inden for en uge, inden de enten udløb eller blev omlagt i forbindelse med de faciliteter, der blev stillet til rådighed i 2007.

4.2.2.   Faciliteter stillet til rådighed i 2007

| (58) | Det Forenede Kongerige forklarede, at de lånefaciliteter, der blev stillet til rådighed i 2007, bestod af en privilegeret kreditfacilitet på 900 mio. GBP. Den indgår i en finansieringspakke, som omfatter pensionsforanstaltningen og det efterstillede lån på 300 mio. GBP. Kreditfaciliteterne skal finansiere Royal Mails omdannelses- og investeringsprogram, herunder afskedigelsesomkostninger. Det privilegerede lån på 900 mio. GBP erstatter og forlænger de lånefaciliteter på 844 mio. GBP, der blev stillet til rådighed i 2003, og er struktureret i to trancher: tranchen på [...] GBP, som kun må anvendes til at finansiere omdannelsen, og [...] GBP, som er bestemt til generelle driftskapitalformål i forbindelse med aktiviteterne (undtagen Post Office Limited). Foranstaltningen trådte i kraft den 19. marts 2007 og har en løbetid på [...] år fra denne dato. Den har en margen på [...] basispoint over den relevante LIBOR-sats (11) i de første [...] måneder. Derefter afhænger margenen af dækningsgraden af rente- og afdragsforpligtelser (rentabilitet som et multiplum af rentebetalinger), med et minimum på [...] basispoint. Faciliteten på 900 mio. GBP er sikret ved aktier i et nyt datterselskab, som Royal Mail har oprettet, Royal Mail Estates Limited, som besidder praktisk taget al dets faste ejendom (undtagen i forbindelse med Post Office Limited), med en samlet markedsværdi anslået af Atis Real i september 2006 på [...] GBP. |
| --- | --- |

(58)

Det Forenede Kongerige forklarede, at de lånefaciliteter, der blev stillet til rådighed i 2007, bestod af en privilegeret kreditfacilitet på 900 mio. GBP. Den indgår i en finansieringspakke, som omfatter pensionsforanstaltningen og det efterstillede lån på 300 mio. GBP. Kreditfaciliteterne skal finansiere Royal Mails omdannelses- og investeringsprogram, herunder afskedigelsesomkostninger. Det privilegerede lån på 900 mio. GBP erstatter og forlænger de lånefaciliteter på 844 mio. GBP, der blev stillet til rådighed i 2003, og er struktureret i to trancher: tranchen på [...] GBP, som kun må anvendes til at finansiere omdannelsen, og [...] GBP, som er bestemt til generelle driftskapitalformål i forbindelse med aktiviteterne (undtagen Post Office Limited). Foranstaltningen trådte i kraft den 19. marts 2007 og har en løbetid på [...] år fra denne dato. Den har en margen på [...] basispoint over den relevante LIBOR-sats (11) i de første [...] måneder. Derefter afhænger margenen af dækningsgraden af rente- og afdragsforpligtelser (rentabilitet som et multiplum af rentebetalinger), med et minimum på [...] basispoint. Faciliteten på 900 mio. GBP er sikret ved aktier i et nyt datterselskab, som Royal Mail har oprettet, Royal Mail Estates Limited, som besidder praktisk taget al dets faste ejendom (undtagen i forbindelse med Post Office Limited), med en samlet markedsværdi anslået af Atis Real i september 2006 på [...] GBP.

| (59) | Det Forenede Kongerige beskrev de foranstaltninger, der var truffet for at sikre, at kravene i forbindelse med det markedsøkonomiske investorprincip blev opfyldt, og bemærkede samtidig, at spørgsmålet, om finansieringspakken fra 2007 var aftalt på kommercielt grundlag, skulle vurderes som helhed (se nærmere herom i betragtning 64 og 65). Både Credit Suisse og Deloitte var nået til den konklusion, at faciliteten var stillet til rådighed på kommercielle vilkår, og at renten svarede til markedsrenterne, herunder på grundlag af en benchmarking med lån optaget på markedet. Selv om det fremgik af denne analyse, at løbetiden på syv år var i den øvre del af markedsintervallet, syntes arrangementgebyret, tilsagnsprovisionen og afprøvningerne med hensyn til udnyttelse og misligholdelse alle at være i overensstemmelse med markedsnormerne for lån, der er sikret på grundlag af Royal Mail-lånene (i dette tilfælde først og fremmest i fast ejendom). Sikkerhedsstillelserne afveg fra markedspraksis (pant i aktier i stedet for fast ejendom), men Det Forenede Kongerige fandt, at set fra långivers synspunkt var dette faktisk gunstigere af omkostningsmæssige, tidsmæssige og administrative årsager. |
| --- | --- |

(59)

Det Forenede Kongerige beskrev de foranstaltninger, der var truffet for at sikre, at kravene i forbindelse med det markedsøkonomiske investorprincip blev opfyldt, og bemærkede samtidig, at spørgsmålet, om finansieringspakken fra 2007 var aftalt på kommercielt grundlag, skulle vurderes som helhed (se nærmere herom i betragtning 64 og 65). Både Credit Suisse og Deloitte var nået til den konklusion, at faciliteten var stillet til rådighed på kommercielle vilkår, og at renten svarede til markedsrenterne, herunder på grundlag af en benchmarking med lån optaget på markedet. Selv om det fremgik af denne analyse, at løbetiden på syv år var i den øvre del af markedsintervallet, syntes arrangementgebyret, tilsagnsprovisionen og afprøvningerne med hensyn til udnyttelse og misligholdelse alle at være i overensstemmelse med markedsnormerne for lån, der er sikret på grundlag af Royal Mail-lånene (i dette tilfælde først og fremmest i fast ejendom). Sikkerhedsstillelserne afveg fra markedspraksis (pant i aktier i stedet for fast ejendom), men Det Forenede Kongerige fandt, at set fra långivers synspunkt var dette faktisk gunstigere af omkostningsmæssige, tidsmæssige og administrative årsager.

| (60) | Med hensyn til TNT's bemærkninger om, at RM havde misligholdt sine forpligtelser i forbindelse med sine lånefaciliteter hos staten og modtaget en formel dispensation fra det britiske handels- og industriministerium, forklarede Det Forenede Kongerige, at dispensationen var nødvendig på grund af et rent teknisk spørgsmål i forbindelse med indførelsen af nye regnskabskrav for pensioner (FRS17) og ikke som følge af en eventuel underliggende forværring af indtjeningen i forbindelse med aktiviteterne. Det Forende Kongerige bemærkede endvidere, at faciliteterne fra 2007 ikke var »yderligere« lånefinansiering, som TNT havde anført, men derimod erstattede faciliteterne fra 2003. |
| --- | --- |

(60)

Med hensyn til TNT's bemærkninger om, at RM havde misligholdt sine forpligtelser i forbindelse med sine lånefaciliteter hos staten og modtaget en formel dispensation fra det britiske handels- og industriministerium, forklarede Det Forenede Kongerige, at dispensationen var nødvendig på grund af et rent teknisk spørgsmål i forbindelse med indførelsen af nye regnskabskrav for pensioner (FRS17) og ikke som følge af en eventuel underliggende forværring af indtjeningen i forbindelse med aktiviteterne. Det Forende Kongerige bemærkede endvidere, at faciliteterne fra 2007 ikke var »yderligere« lånefinansiering, som TNT havde anført, men derimod erstattede faciliteterne fra 2003.

4.3.   Pensionsforanstaltningen

| (61) | Det Forenede Kongerige præciserede de nærmere forhold omkring oprettelsen af deponeringskontoen, herunder den sikkerhed, der var stillet for beløbet over for forvalterne af pensionsfonden. I sidste instans blev deponeringskontoen på 850 mio. GBP finansieret ved hjælp af postreserven med hensyn til 796 mio. GBP og via et kapitalindskud med hensyn til de resterende 54 mio. GBP. I henhold til disse ordninger har forvalterne ret til at gøre brug af sikkerheden i form af deponeringskontiene ved [visse begrænsede misligholdelsestilfældes indtræden, hovedsagelig i forbindelse med, at den pågældende virksomhed (Royal Mail Holdings plc eller Royal Mail Group Limited) kom under insolvensbehandling, eller den sikkerhed, der var stillet i form af deponeringskontiene, ikke kunne gøres gældende. Sikkerhedsaftalerne fastsætter også de omstændigheder, hvorunder midler i regnskabet kan frigøres fra sikkerhedsstillelsen i forbindelse med sikkerhedsordningerne, hvilket generelt vil være, når pensionsfonden når en solvensprocent på 75 %. Når midlerne er frigjort fra den sikkerhed, der blev stillet på grundlag af sikkerhedsaftalen med Royal Mail Holdings, har parterne anerkendt, at aktionæren kan beslutte, at de 850 mio. GBP på deponeringskontoen (plus påløbne renter), som frigøres fra den sikkerhed, der blev stillet på grundlag af sikkerhedsaftalen med Royal Mail Holdings, kan gives til aktionæren på grundlag af beføjelser i henhold til Postal Services Act 2000 eller andre gældende rettigheder eller beføjelser. |
| --- | --- |

(61)

Det Forenede Kongerige præciserede de nærmere forhold omkring oprettelsen af deponeringskontoen, herunder den sikkerhed, der var stillet for beløbet over for forvalterne af pensionsfonden. I sidste instans blev deponeringskontoen på 850 mio. GBP finansieret ved hjælp af postreserven med hensyn til 796 mio. GBP og via et kapitalindskud med hensyn til de resterende 54 mio. GBP. I henhold til disse ordninger har forvalterne ret til at gøre brug af sikkerheden i form af deponeringskontiene ved [visse begrænsede misligholdelsestilfældes indtræden, hovedsagelig i forbindelse med, at den pågældende virksomhed (Royal Mail Holdings plc eller Royal Mail Group Limited) kom under insolvensbehandling, eller den sikkerhed, der var stillet i form af deponeringskontiene, ikke kunne gøres gældende. Sikkerhedsaftalerne fastsætter også de omstændigheder, hvorunder midler i regnskabet kan frigøres fra sikkerhedsstillelsen i forbindelse med sikkerhedsordningerne, hvilket generelt vil være, når pensionsfonden når en solvensprocent på 75 %. Når midlerne er frigjort fra den sikkerhed, der blev stillet på grundlag af sikkerhedsaftalen med Royal Mail Holdings, har parterne anerkendt, at aktionæren kan beslutte, at de 850 mio. GBP på deponeringskontoen (plus påløbne renter), som frigøres fra den sikkerhed, der blev stillet på grundlag af sikkerhedsaftalen med Royal Mail Holdings, kan gives til aktionæren på grundlag af beføjelser i henhold til Postal Services Act 2000 eller andre gældende rettigheder eller beføjelser.

| (62) | Oprettelsen af deponeringskontoen resulterede i en aftale med forvalterne om, at pensionsunderskuddet kunne tilbagebetales over en periode på 17 år. De britiske myndigheder gjorde opmærksom på udtalelser fra reguleringsmyndigheden på pensionsområdet om, at tilbagebetalingsperioder på over ti år vil skulle undersøges nærmere, herunder med hensyn til, om forvalterne havde gjort brug af et »eventualaktiv« (f.eks. en deponeringskonto) for at reducere risici i forbindelse med tilbagebetalingsplanen. Det Forenede Kongerige anfægtede Kommissionens bemærkning om, at oprettelsen af deponeringskontoen gør det muligt for Royal Mail at reducere pensionsbidragene, og gjorde gældende, at såfremt deponeringskontoen ikke var blevet oprettet, ville resultatet være genstand for forhandling og ikke kunne forudses. Var der ikke indgået en aftale, var der risiko for, at der ikke ville være disponible midler til forretningsmæssige investeringer. |
| --- | --- |

(62)

Oprettelsen af deponeringskontoen resulterede i en aftale med forvalterne om, at pensionsunderskuddet kunne tilbagebetales over en periode på 17 år. De britiske myndigheder gjorde opmærksom på udtalelser fra reguleringsmyndigheden på pensionsområdet om, at tilbagebetalingsperioder på over ti år vil skulle undersøges nærmere, herunder med hensyn til, om forvalterne havde gjort brug af et »eventualaktiv« (f.eks. en deponeringskonto) for at reducere risici i forbindelse med tilbagebetalingsplanen. Det Forenede Kongerige anfægtede Kommissionens bemærkning om, at oprettelsen af deponeringskontoen gør det muligt for Royal Mail at reducere pensionsbidragene, og gjorde gældende, at såfremt deponeringskontoen ikke var blevet oprettet, ville resultatet være genstand for forhandling og ikke kunne forudses. Var der ikke indgået en aftale, var der risiko for, at der ikke ville være disponible midler til forretningsmæssige investeringer.

4.4.   Aktionærlån på 300 mio. GBP

| (63) | Det Forenede Kongerige bekræftede, at det stillede et aktionærlån til rådighed for Royal Mail i form af en efterstillet gæld på 300 mio. GBP til en rente på [...]% med renter akkumuleret indtil lånets udløb. Faciliteten var til rådighed i to år, og forfaldstiden var det endelige tilbagebetalingstidspunkt for den privilegerede kreditfacilitet [...] eller frigivelsen af pensionsmidlerne på deponeringskontoen, alt efter hvilken af datoerne der faldt senest. Vilkårene for det efterstillede lån blev forhandlet som en del af den samlede pakke og ikke som en selvstændig facilitet. Det Forenede Kongerige anførte, at betingelsen om, at tilbagebetaling først kunne finde sted efter frigivelsen af deponeringskontoen for pensioner, var en følge af lånets efterstillede karakter. Dette blev på sin side afspejlet i den høje rente, som i erkendelse af de forretningsmæssige risici var højere end det interval, som statens rådgivere havde angivet for, hvad der var passende offeromkostninger i forbindelse med egenkapital. Ordningen var af statens rådgivere blevet bekræftet som værende på »fuldt ud kommercielt grundlag«. |
| --- | --- |

(63)

Det Forenede Kongerige bekræftede, at det stillede et aktionærlån til rådighed for Royal Mail i form af en efterstillet gæld på 300 mio. GBP til en rente på [...]% med renter akkumuleret indtil lånets udløb. Faciliteten var til rådighed i to år, og forfaldstiden var det endelige tilbagebetalingstidspunkt for den privilegerede kreditfacilitet [...] eller frigivelsen af pensionsmidlerne på deponeringskontoen, alt efter hvilken af datoerne der faldt senest. Vilkårene for det efterstillede lån blev forhandlet som en del af den samlede pakke og ikke som en selvstændig facilitet. Det Forenede Kongerige anførte, at betingelsen om, at tilbagebetaling først kunne finde sted efter frigivelsen af deponeringskontoen for pensioner, var en følge af lånets efterstillede karakter. Dette blev på sin side afspejlet i den høje rente, som i erkendelse af de forretningsmæssige risici var højere end det interval, som statens rådgivere havde angivet for, hvad der var passende offeromkostninger i forbindelse med egenkapital. Ordningen var af statens rådgivere blevet bekræftet som værende på »fuldt ud kommercielt grundlag«.

4.5.   2007-pakkens overensstemmelse med det markedsøkonomiske investorprincip

| (64) | Det Forenede Kongerige anførte, at bestanddelene af finansieringspakken fra 2007 blev forhandlet som elementer af et integreret hele, og at spørgsmålet, om de var aftalt på kommercielt grundlag, ikke blev vurderet og ikke skulle vurderes isoleret, selv om deres individuelle vilkår blev sammenholdt med kommercielle vilkår. Pakkens kommercielle karakter, og navnlig oprettelsen af deponeringskontoen, blev analyseret af Deloitte og Credit Suisse, og staten baserede sig på deres rådgivning. |
| --- | --- |

(64)

Det Forenede Kongerige anførte, at bestanddelene af finansieringspakken fra 2007 blev forhandlet som elementer af et integreret hele, og at spørgsmålet, om de var aftalt på kommercielt grundlag, ikke blev vurderet og ikke skulle vurderes isoleret, selv om deres individuelle vilkår blev sammenholdt med kommercielle vilkår. Pakkens kommercielle karakter, og navnlig oprettelsen af deponeringskontoen, blev analyseret af Deloitte og Credit Suisse, og staten baserede sig på deres rådgivning.

| (65) | Deloitte tog udgangspunkt i virksomhedens Enterprise Value på grundlag af den strategiske plan ud fra den antagelse, at 1 mia. GBP placeres på deponeringskontoen. Enterprise Value anslås ved diskontering af forventede forfinansierede pengestrømme på grundlag af de vejede gennemsnitlige kapitalomkostninger for virksomheden. Ifølge Det Forenede Kongerige er placeringen af midlerne på deponeringskontoen hensigtsmæssig for en rationel eksisterende kommerciel egenkapitalinvestor, hvis:






  a) | investoren herved opnår en positiv indre værdi (hvor den finansielle nettogæld, værdien af pensionsunderskuddet og nettomkostningerne ved deponeringen fratrækkes Enterprise Value), og |
| --- | --- | --- |

(65)

Deloitte tog udgangspunkt i virksomhedens Enterprise Value på grundlag af den strategiske plan ud fra den antagelse, at 1 mia. GBP placeres på deponeringskontoen. Enterprise Value anslås ved diskontering af forventede forfinansierede pengestrømme på grundlag af de vejede gennemsnitlige kapitalomkostninger for virksomheden. Ifølge Det Forenede Kongerige er placeringen af midlerne på deponeringskontoen hensigtsmæssig for en rationel eksisterende kommerciel egenkapitalinvestor, hvis:

a)

investoren herved opnår en positiv indre værdi (hvor den finansielle nettogæld, værdien af pensionsunderskuddet og nettomkostningerne ved deponeringen fratrækkes Enterprise Value), og

| b) | der ikke kunne opnås en højere værdi ved ikke at placere midlerne på deponeringskontiene som foreslået. |
| --- | --- |

b)

der ikke kunne opnås en højere værdi ved ikke at placere midlerne på deponeringskontiene som foreslået.

Deloitte beregnede også en tilknyttet intern rente (»IRR«), defineret som diskonteringssatsen for fremtidige pengestrømme, som reducerede virksomhedens indre værdi til [...]. Deloittes analyse viste en indre værdi efter investeringen på over [...] GBP og en intern rente (»IRR«) på [...], og at disse afkast var robuste ifølge en række følsomhedsanalyser. Man undersøgte to alternative scenarier uden placering af midler på deponeringskontoen, hvor værdien af egenkapitalen ifølge Deloitte potentielt ville blive væsentligt forringet. I modsætning hertil forventedes værdien af investeringen med den påtænkte investering at blive betydeligt forøget over tid.

5.   VURDERING AF FORANSTALTNINGERNE: FOREKOMST AF STØTTE

| (66) | Som bemærket i beslutningen om procedurens indledning er spørgsmålet om, hvorvidt hver af de omhandlede foranstaltninger udgør statsstøtte, afhængigt af, om der er tale om en fordel for Royal Mail i henhold til EF-traktatens artikel 87, idet de øvrige kriterier for støtte klart opfyldes. For at fastslå, om foranstaltningen gav RM en fordel, undersøger Kommissionen, om en privat aktør i en markedsøkonomi havde været rede til at stille finansiering til rådighed på samme vilkår. |
| --- | --- |

(66)

Som bemærket i beslutningen om procedurens indledning er spørgsmålet om, hvorvidt hver af de omhandlede foranstaltninger udgør statsstøtte, afhængigt af, om der er tale om en fordel for Royal Mail i henhold til EF-traktatens artikel 87, idet de øvrige kriterier for støtte klart opfyldes. For at fastslå, om foranstaltningen gav RM en fordel, undersøger Kommissionen, om en privat aktør i en markedsøkonomi havde været rede til at stille finansiering til rådighed på samme vilkår.

5.1.   Lånet fra 2001

| (67) | Det fremgår af præciseringerne fra de britiske myndigheder, hvorfor rentesatsen i forbindelse med lånetrancherne blev fastsat til den gennemsnitlige langfristede (20 år) rentesats på 5,8 %, hvilket lå under Kommissionens på daværende tidspunkt gældende referencesats, som er en mere kortfristet sats (12). I det brev, der er henvist til i betragtning 49, har de også redegjort for baggrunden for lånet i 1999 og for, hvordan vilkårene blev fastsat på dette tidspunkt. De har besvaret TNT's bemærkninger (se betragtning 42), fordi TNT foretog sammenligninger med lånerenterne i 2001, som ikke var det tidspunkt, hvor lånerenterne blev fastsat. De har også forklaret den manglende sikkerhed i forbindelse med lånet (hvilket under alle omstændigheder blev ændret, da lånene fra 2003 blev udstedt). Endelig har de besvaret Kommissionens bemærkning i beslutningen om procedurens indledning med hensyn til, at Royal Mails indtjening var begyndt at falde i det mindste i 2001. Dette var ikke tilfældet i 1999, hvor der blev givet tilsagn om lånet, og i perioden 1999-2000, som er de relevante tidspunkter for fastsættelsen af rentesatser. |
| --- | --- |

(67)

Det fremgår af præciseringerne fra de britiske myndigheder, hvorfor rentesatsen i forbindelse med lånetrancherne blev fastsat til den gennemsnitlige langfristede (20 år) rentesats på 5,8 %, hvilket lå under Kommissionens på daværende tidspunkt gældende referencesats, som er en mere kortfristet sats (12). I det brev, der er henvist til i betragtning 49, har de også redegjort for baggrunden for lånet i 1999 og for, hvordan vilkårene blev fastsat på dette tidspunkt. De har besvaret TNT's bemærkninger (se betragtning 42), fordi TNT foretog sammenligninger med lånerenterne i 2001, som ikke var det tidspunkt, hvor lånerenterne blev fastsat. De har også forklaret den manglende sikkerhed i forbindelse med lånet (hvilket under alle omstændigheder blev ændret, da lånene fra 2003 blev udstedt). Endelig har de besvaret Kommissionens bemærkning i beslutningen om procedurens indledning med hensyn til, at Royal Mails indtjening var begyndt at falde i det mindste i 2001. Dette var ikke tilfældet i 1999, hvor der blev givet tilsagn om lånet, og i perioden 1999-2000, som er de relevante tidspunkter for fastsættelsen af rentesatser.

| (68) | På det tidspunkt, hvor lånene blev aftalt, blev Kommissionens referencerentesatser fastsat på grundlag af Kommissionens meddelelse fra 1997 om metoden for fastsættelse af referencesatsen og kalkulationsrenten (»meddelelsen om referencesatsen fra 1997«) (13). I denne meddelelse fastsatte Kommissionen satserne med udgangspunkt i de femårige interbankrenter (»swaps«) forhøjet med en præmie, men forbeholdt sig ret til at anvende en kortere basissats (f.eks. etårig LIBOR) eller en længere sats (f.eks. tiårig obligationsrente) end den femårige interbank swapsats. På grund af den længere løbetid, der er fastsat for lånene, mener Kommissionen, at det er hensigtsmæssigt at anvende en sådan mere langfristet sats i dette tilfælde. |
| --- | --- |

(68)

På det tidspunkt, hvor lånene blev aftalt, blev Kommissionens referencerentesatser fastsat på grundlag af Kommissionens meddelelse fra 1997 om metoden for fastsættelse af referencesatsen og kalkulationsrenten (»meddelelsen om referencesatsen fra 1997«) (13). I denne meddelelse fastsatte Kommissionen satserne med udgangspunkt i de femårige interbankrenter (»swaps«) forhøjet med en præmie, men forbeholdt sig ret til at anvende en kortere basissats (f.eks. etårig LIBOR) eller en længere sats (f.eks. tiårig obligationsrente) end den femårige interbank swapsats. På grund af den længere løbetid, der er fastsat for lånene, mener Kommissionen, at det er hensigtsmæssigt at anvende en sådan mere langfristet sats i dette tilfælde.

| (69) | Kommissionen har bemærket, at de anvendte satser blev beregnet på grundlag af observerede kommercielle lånetransaktioner, som derpå blev sammenlignet med den relevante statsobligation (14). Spændet i forhold til statsobligationer lå på mellem 76 og 165 basispoint, hvilket derfor er tilstrækkeligt i forhold til de 75 basispoint, der er fastsat i meddelelsen om referencesatsen. Kommissionen sammenlignede også de anvendte satser med 20-årige interbank swapsatser på de pågældende tidspunkter. De anvendte satser ligger særdeles tæt på disse satser (generelt under 10 basispoint i forskel). Kommissionen bemærker, at Det Forenede Kongerige og dets konsulenter ikke baserede sig på den relevante interbank swapsats eller anden offentliggjort sats, men i stedet tilstræbte at foretage en benchmarking direkte på markedet. I lyset af ovenstående accepterer Kommissionen, at den pågældende foranstaltning ikke gav Royal Mail en fordel og ikke udgjorde statsstøtte. |
| --- | --- |

(69)

Kommissionen har bemærket, at de anvendte satser blev beregnet på grundlag af observerede kommercielle lånetransaktioner, som derpå blev sammenlignet med den relevante statsobligation (14). Spændet i forhold til statsobligationer lå på mellem 76 og 165 basispoint, hvilket derfor er tilstrækkeligt i forhold til de 75 basispoint, der er fastsat i meddelelsen om referencesatsen. Kommissionen sammenlignede også de anvendte satser med 20-årige interbank swapsatser på de pågældende tidspunkter. De anvendte satser ligger særdeles tæt på disse satser (generelt under 10 basispoint i forskel). Kommissionen bemærker, at Det Forenede Kongerige og dets konsulenter ikke baserede sig på den relevante interbank swapsats eller anden offentliggjort sats, men i stedet tilstræbte at foretage en benchmarking direkte på markedet. I lyset af ovenstående accepterer Kommissionen, at den pågældende foranstaltning ikke gav Royal Mail en fordel og ikke udgjorde statsstøtte.

5.2.   Lånefaciliteter

5.2.1.   Faciliteter stillet til rådighed i 2003

| (70) | Som bemærket i beslutningen om procedurens indledning blev disse faciliteter aldrig udnyttet, inden de blev forlænget eller ændret i 2007. Kommissionen indledte derfor ikke proceduren vedrørende vilkårene for lånet, og det vurderes ikke i denne beslutning, om den aftalte sats var passende. Kommissionen rejste imidlertid det spørgsmål, om faciliteterne ikke desto mindre havde en optionsværdi for selskabet, hvis statsstøtteelement burde vurderes. I denne forbindelse har Kommissionen konstateret, at selv om faciliteterne ikke blev udnyttet, var de alligevel omfattet af en tilsagnsprovision på [...] pr. år for de faciliteter, der var givet tilsagn om. Kommissionen har med tilfredshed konstateret, at dette var en markedssats, som var fastsat som en procentdel af margenen i forhold til LIBOR af det underliggende lån, hvilket er markedspraksis, og på et niveau ([...]) i overensstemmelse med denne praksis (Kommissionen har bemærket eksempler på mellem 16 og 50 %). Andre faciliteter blev aldrig godkendt af Parlamentet, og der blev derfor ikke givet tilsagn herom, hvilket derfor ikke normalt ville medføre en provision. Kommissionen er derfor af den opfattelse, at de faciliteter, der blev stillet til rådighed i 2003, ikke i praksis indebar statsstøtte til Royal Mail. |
| --- | --- |

(70)

Som bemærket i beslutningen om procedurens indledning blev disse faciliteter aldrig udnyttet, inden de blev forlænget eller ændret i 2007. Kommissionen indledte derfor ikke proceduren vedrørende vilkårene for lånet, og det vurderes ikke i denne beslutning, om den aftalte sats var passende. Kommissionen rejste imidlertid det spørgsmål, om faciliteterne ikke desto mindre havde en optionsværdi for selskabet, hvis statsstøtteelement burde vurderes. I denne forbindelse har Kommissionen konstateret, at selv om faciliteterne ikke blev udnyttet, var de alligevel omfattet af en tilsagnsprovision på [...] pr. år for de faciliteter, der var givet tilsagn om. Kommissionen har med tilfredshed konstateret, at dette var en markedssats, som var fastsat som en procentdel af margenen i forhold til LIBOR af det underliggende lån, hvilket er markedspraksis, og på et niveau ([...]) i overensstemmelse med denne praksis (Kommissionen har bemærket eksempler på mellem 16 og 50 %). Andre faciliteter blev aldrig godkendt af Parlamentet, og der blev derfor ikke givet tilsagn herom, hvilket derfor ikke normalt ville medføre en provision. Kommissionen er derfor af den opfattelse, at de faciliteter, der blev stillet til rådighed i 2003, ikke i praksis indebar statsstøtte til Royal Mail.

5.2.2.   Faciliteter stillet til rådighed i 2007

| (71) | I 2007 blev de udestående faciliteter fra 2003 (15) erstattet af en »privilegeret kreditfacilitet« på 900 mio. GBP på ændrede vilkår. Kommissionen har gennemgået vilkårene for denne facilitet. Den anvendte rentesats er [...] basispoint over den relevante LIBOR-sats i de første 12 måneder, hvorefter satsen varierer alt efter dækningsgraden af rente- og afdragsforpligtelser, men aldrig under [...] basispoint over den relevante LIBOR-sats. Faciliteten er sikret ved et flydende pant (16) i Royal Mails aktiver, et fast pant i aktierne i et nyt datterselskab, Royal Mail Estates Ltd, som besidder RM's ejendomsportefølje, og et flydende pant i dette selskabs aktiver. Markedsværdien af de ejendomme, som RM Estates besad, blev vurderet til GBP [...]. Kommissionen har vurderet disse vilkår på grundlag af meddelelsen om referencesatsen fra 1997, som fandt anvendelse, da de blev fastsat. Da værdien af de aktiver, hvori der er et pant med hensyn til lånene, overstiger lånenes værdi med næsten 50 %, anses sikkerheden for at være »høj«. En margen i forhold til LIBOR på mellem [...] og [...] basispoint er derfor tilstrækkelig i henhold til meddelelsen, hvori der er fastsat en margen på 75 basispoint (som bemærket i betragtning 68 gav Kommissionen i meddelelsen om referencesatsen fra 1997 mulighed for anvendelse af LIBOR som vurderingsgrundlag). Desuden har Kommissionen noteret sig de britiske myndigheders oplysninger vedrørende andre transaktioner med sikkerhed i ejendomsselskaber, som synes at vise, at vilkårene er blevet »benchmarket« med sammenlignelige kommercielle transaktioner. På grundlag af sin analyse af referencesatsen har Kommissionen konkluderet, at disse lånefaciliteter hver for sig ikke udgør statsstøtte. |
| --- | --- |

(71)

I 2007 blev de udestående faciliteter fra 2003 (15) erstattet af en »privilegeret kreditfacilitet« på 900 mio. GBP på ændrede vilkår. Kommissionen har gennemgået vilkårene for denne facilitet. Den anvendte rentesats er [...] basispoint over den relevante LIBOR-sats i de første 12 måneder, hvorefter satsen varierer alt efter dækningsgraden af rente- og afdragsforpligtelser, men aldrig under [...] basispoint over den relevante LIBOR-sats. Faciliteten er sikret ved et flydende pant (16) i Royal Mails aktiver, et fast pant i aktierne i et nyt datterselskab, Royal Mail Estates Ltd, som besidder RM's ejendomsportefølje, og et flydende pant i dette selskabs aktiver. Markedsværdien af de ejendomme, som RM Estates besad, blev vurderet til GBP [...]. Kommissionen har vurderet disse vilkår på grundlag af meddelelsen om referencesatsen fra 1997, som fandt anvendelse, da de blev fastsat. Da værdien af de aktiver, hvori der er et pant med hensyn til lånene, overstiger lånenes værdi med næsten 50 %, anses sikkerheden for at være »høj«. En margen i forhold til LIBOR på mellem [...] og [...] basispoint er derfor tilstrækkelig i henhold til meddelelsen, hvori der er fastsat en margen på 75 basispoint (som bemærket i betragtning 68 gav Kommissionen i meddelelsen om referencesatsen fra 1997 mulighed for anvendelse af LIBOR som vurderingsgrundlag). Desuden har Kommissionen noteret sig de britiske myndigheders oplysninger vedrørende andre transaktioner med sikkerhed i ejendomsselskaber, som synes at vise, at vilkårene er blevet »benchmarket« med sammenlignelige kommercielle transaktioner. På grundlag af sin analyse af referencesatsen har Kommissionen konkluderet, at disse lånefaciliteter hver for sig ikke udgør statsstøtte.

| (72) | Da faciliteterne fra 2007 blev stillet til rådighed som del af en pakke sammen med andre foranstaltninger, og i betragtning af Det Forenede Kongeriges fastholdelse af, at bestanddelene af finansieringspakken fra 2007 ikke skulle vurderes isoleret, vil Kommissionen skulle tage stilling til, om den særskilte vurdering i betragtning 71 kan være afgørende. Dette spørgsmål behandles yderligere i afsnit 5.5 nedenfor. |
| --- | --- |

(72)

Da faciliteterne fra 2007 blev stillet til rådighed som del af en pakke sammen med andre foranstaltninger, og i betragtning af Det Forenede Kongeriges fastholdelse af, at bestanddelene af finansieringspakken fra 2007 ikke skulle vurderes isoleret, vil Kommissionen skulle tage stilling til, om den særskilte vurdering i betragtning 71 kan være afgørende. Dette spørgsmål behandles yderligere i afsnit 5.5 nedenfor.

5.3.   Deponeringskonto for pensioner

5.3.1.   Forekomst af støtte

| (73) | De britiske myndigheders bemærkninger og forklaring gjorde det muligt for Kommissionen at forstå de nærmere forhold i forbindelse med pensionsforanstaltningen. Som beskrevet i betragtning 22 ovenfor skal Royal Mail opføre sit store pensionsunderskud på sin balance, og i henhold til den britiske pensionslovgivning skal virksomheden sammen med forvalterne aftale en plan, og navnlig en periode, for at eliminere dette underskud gennem underskudbetalinger til ordningens fond. Foranstaltningen gjorde det muligt for Royal Mail at forlænge denne periode med en deraf følgende virkning for de betalinger, der skulle foretages. Kommissionen bemærkede i begyndelsen, at foranstaltningens juridiske karakter (frigivelse af reserver, som staten havde effektiv kontrol over i henhold til specifik lovgivning, med henblik på oprettelse af en deponeringskonto til fordel for pensionsfonden) ikke havde nogen umiddelbar parallel i normale kommercielle transaktioner, selv om det er muligt at anvende modellen med at placere midler på en deponeringskonto i den private sektor (17). For at vurdere Det Forenede Kongeriges påstand om, at foranstaltningen var på kommercielle vilkår, var Kommissionen derfor nødt til at fastsætte, hvilken relevant benchmark den kunne sammenholdes med. |
| --- | --- |

(73)

De britiske myndigheders bemærkninger og forklaring gjorde det muligt for Kommissionen at forstå de nærmere forhold i forbindelse med pensionsforanstaltningen. Som beskrevet i betragtning 22 ovenfor skal Royal Mail opføre sit store pensionsunderskud på sin balance, og i henhold til den britiske pensionslovgivning skal virksomheden sammen med forvalterne aftale en plan, og navnlig en periode, for at eliminere dette underskud gennem underskudbetalinger til ordningens fond. Foranstaltningen gjorde det muligt for Royal Mail at forlænge denne periode med en deraf følgende virkning for de betalinger, der skulle foretages. Kommissionen bemærkede i begyndelsen, at foranstaltningens juridiske karakter (frigivelse af reserver, som staten havde effektiv kontrol over i henhold til specifik lovgivning, med henblik på oprettelse af en deponeringskonto til fordel for pensionsfonden) ikke havde nogen umiddelbar parallel i normale kommercielle transaktioner, selv om det er muligt at anvende modellen med at placere midler på en deponeringskonto i den private sektor (17). For at vurdere Det Forenede Kongeriges påstand om, at foranstaltningen var på kommercielle vilkår, var Kommissionen derfor nødt til at fastsætte, hvilken relevant benchmark den kunne sammenholdes med.

| (74) | På grundlag af foranstaltningen frigives midler, der fuldstændig var under aktionærens kontrol, og som skulle anvendes af RM til at ændre de underskudbetalinger, virksomheden er forpligtet til at foretage til sin pensionsordning, ved at placere disse midler på en deponeringskonto (selv om postreserven formelt var opført på RM's balance, kunne virksomheden ikke anvende reserverne og dertil knyttede aktiver uden statens godkendelse). Selv om denne frigivelse af midler ikke er en ren egenkapitaltilførsel, kan den med hensyn til sine virkninger bedst sidestilles med en sådan transaktion. Hvis midlerne ikke var blevet frigivet, kunne Royal Mail ikke have oprettet deponeringskontoen uden at rejse kapital fra andre kiler eller trække på andre reserver. Det er korrekt, at midlerne ifølge foranstaltningen igen ville komme under statens kontrol ved frigivelsen af deponeringskontoen. Det tidsrum, der forventes at være nødvendigt hertil (17 år), den dermed forbundne usikkerhed med hensyn til, om midlerne i praksis kunne tilbagebetales til aktionæren, hvis RM's indtjening skulle falde i denne periode, og manglen på en garanteret renteindtægt gjorde imidlertid, at Kommissionen forkastede muligheden for at sidestille transaktionen med ydelse af et lån. Kommissionen nåede frem til, at denne konklusion var så meget mere berettiget i betragtning af, at da postreserven kun udgjorde 796 mio. GBP den 31. marts 2007, tilførte de britiske myndigheder 54 mio. GBP som ny egenkapital for at få postreserven op på det aftalte niveau på 850 mio. GBP inden oprettelsen af deponeringskontoen. På baggrund af ovenstående og med henblik på at analysere overensstemmelsen med det markedsøkonomiske investorprincip har Kommissionen analyseret frigivelsen af midler, der fuldstændig var under aktionærens kontrol, og som skulle anvendes af RM, som en egenkapitaltilførsel. |
| --- | --- |

(74)

På grundlag af foranstaltningen frigives midler, der fuldstændig var under aktionærens kontrol, og som skulle anvendes af RM til at ændre de underskudbetalinger, virksomheden er forpligtet til at foretage til sin pensionsordning, ved at placere disse midler på en deponeringskonto (selv om postreserven formelt var opført på RM's balance, kunne virksomheden ikke anvende reserverne og dertil knyttede aktiver uden statens godkendelse). Selv om denne frigivelse af midler ikke er en ren egenkapitaltilførsel, kan den med hensyn til sine virkninger bedst sidestilles med en sådan transaktion. Hvis midlerne ikke var blevet frigivet, kunne Royal Mail ikke have oprettet deponeringskontoen uden at rejse kapital fra andre kiler eller trække på andre reserver. Det er korrekt, at midlerne ifølge foranstaltningen igen ville komme under statens kontrol ved frigivelsen af deponeringskontoen. Det tidsrum, der forventes at være nødvendigt hertil (17 år), den dermed forbundne usikkerhed med hensyn til, om midlerne i praksis kunne tilbagebetales til aktionæren, hvis RM's indtjening skulle falde i denne periode, og manglen på en garanteret renteindtægt gjorde imidlertid, at Kommissionen forkastede muligheden for at sidestille transaktionen med ydelse af et lån. Kommissionen nåede frem til, at denne konklusion var så meget mere berettiget i betragtning af, at da postreserven kun udgjorde 796 mio. GBP den 31. marts 2007, tilførte de britiske myndigheder 54 mio. GBP som ny egenkapital for at få postreserven op på det aftalte niveau på 850 mio. GBP inden oprettelsen af deponeringskontoen. På baggrund af ovenstående og med henblik på at analysere overensstemmelsen med det markedsøkonomiske investorprincip har Kommissionen analyseret frigivelsen af midler, der fuldstændig var under aktionærens kontrol, og som skulle anvendes af RM, som en egenkapitaltilførsel.

| (75) | Den metode, som Kommissionen anvender for at vurdere, om egenkapitaltilførsler er markedskonforme, er at sammenholde nettonutidsværdien af de offentlige myndigheders kapitalinteresse med og uden en investering (18). Hvis forskellen er større end den tilførte kapital, anses tilførslen at være i overensstemmelse med det markedsøkonomiske investorprincip. Denne »inkrementelle« metode er nødvendig, da det i modsat fald ikke ville være klart, hvilken del af afkastene til aktionæren (udbytte eller i forbindelse med salget af aktieposten salgsprisen) der ville hidrøre fra investeringen, og hvilken der ville opstå uanset heraf. Den metode, der anvendes til at beregne værdien af en kapitalinteresse både med og uden egenkapitaltilførsel over en bestemt periode, er at lægge den diskonterede værdi af de fremtidige pengestrømme på grundlag af den pågældende kapitalinteresse i perioden (normalt udbytte, men en kapitalnedsættelse ville være en anden mulighed) sammen med enhver forhøjelse af værdien i perioden. |
| --- | --- |

(75)

Den metode, som Kommissionen anvender for at vurdere, om egenkapitaltilførsler er markedskonforme, er at sammenholde nettonutidsværdien af de offentlige myndigheders kapitalinteresse med og uden en investering (18). Hvis forskellen er større end den tilførte kapital, anses tilførslen at være i overensstemmelse med det markedsøkonomiske investorprincip. Denne »inkrementelle« metode er nødvendig, da det i modsat fald ikke ville være klart, hvilken del af afkastene til aktionæren (udbytte eller i forbindelse med salget af aktieposten salgsprisen) der ville hidrøre fra investeringen, og hvilken der ville opstå uanset heraf. Den metode, der anvendes til at beregne værdien af en kapitalinteresse både med og uden egenkapitaltilførsel over en bestemt periode, er at lægge den diskonterede værdi af de fremtidige pengestrømme på grundlag af den pågældende kapitalinteresse i perioden (normalt udbytte, men en kapitalnedsættelse ville være en anden mulighed) sammen med enhver forhøjelse af værdien i perioden.

| (76) | Det Forenede Kongeriges oprindelige svar var vedlagt en rapport fra konsulentfirmaet Deloitte, som angiveligt viste en intern rente for de planlagte investeringer på [...]. Ved en nærmere undersøgelse var der imidlertid flere problemer med den anvendte metode. |
| --- | --- |

(76)

Det Forenede Kongeriges oprindelige svar var vedlagt en rapport fra konsulentfirmaet Deloitte, som angiveligt viste en intern rente for de planlagte investeringer på [...]. Ved en nærmere undersøgelse var der imidlertid flere problemer med den anvendte metode.

| (77) | For det første vedrørte beregningen kun situationen med investering og var ikke baseret på en sammenligning mellem scenarier med og uden investering. Som svar på denne kritik anførte Det Forenede Kongerige, at der med hensyn til situationen uden investering blev antaget en indre værdi på [...]. Argumentationen for, at situationen uden investering resulterede i en indre værdi på [...], blev imidlertid ikke anført i og kunne heller ikke udledes af Deloitte-rapporten. Efter Kommissionens opfattelse havde den oprindelige Deloitte-rapport derfor ikke fulgt det, som den mener er den korrekte metode, dvs. en metode baseret på en sammenligning mellem fremskrivninger med og uden investering. |
| --- | --- |

(77)

For det første vedrørte beregningen kun situationen med investering og var ikke baseret på en sammenligning mellem scenarier med og uden investering. Som svar på denne kritik anførte Det Forenede Kongerige, at der med hensyn til situationen uden investering blev antaget en indre værdi på [...]. Argumentationen for, at situationen uden investering resulterede i en indre værdi på [...], blev imidlertid ikke anført i og kunne heller ikke udledes af Deloitte-rapporten. Efter Kommissionens opfattelse havde den oprindelige Deloitte-rapport derfor ikke fulgt det, som den mener er den korrekte metode, dvs. en metode baseret på en sammenligning mellem fremskrivninger med og uden investering.

| (78) | For det andet var den metode, der blev anvendt til at vurdere kapitalinteressen, at beregne Enterprise Value (dvs. summen af såvel kreditorernes som aktionærernes krav) ved hjælp af pengestrømme på virksomhedsplan og terminalværdi og at fratrække gælden efterfølgende. Selv om dette ikke er en ukorrekt metode, viser den ikke klart de frie pengestrømme, der kun er til rådighed for aktionærerne, hvilket er en af indikatorerne (om end ikke den eneste afgørende) for, om en egenkapitaltilførsel er i overensstemmelse med det markedsøkonomiske investorprincip. Kommissionen foretrækker derfor den metode, hvor de pengestrømme, der udbetales direkte til aktionæren (udbytter), diskonteres, og der anvendes en terminalværdi, som ikke repræsenterer Enterprise Value, men en indre værdi. I den forbindelse anvendes egenkapitalomkostningerne som diskonteringssats i stedet for de vejede gennemsnitlige kapitalomkostninger. Denne metode blev anvendt i de tidligere nævnte Landesbanken-sager (se fodnote 17). |
| --- | --- |

(78)

For det andet var den metode, der blev anvendt til at vurdere kapitalinteressen, at beregne Enterprise Value (dvs. summen af såvel kreditorernes som aktionærernes krav) ved hjælp af pengestrømme på virksomhedsplan og terminalværdi og at fratrække gælden efterfølgende. Selv om dette ikke er en ukorrekt metode, viser den ikke klart de frie pengestrømme, der kun er til rådighed for aktionærerne, hvilket er en af indikatorerne (om end ikke den eneste afgørende) for, om en egenkapitaltilførsel er i overensstemmelse med det markedsøkonomiske investorprincip. Kommissionen foretrækker derfor den metode, hvor de pengestrømme, der udbetales direkte til aktionæren (udbytter), diskonteres, og der anvendes en terminalværdi, som ikke repræsenterer Enterprise Value, men en indre værdi. I den forbindelse anvendes egenkapitalomkostningerne som diskonteringssats i stedet for de vejede gennemsnitlige kapitalomkostninger. Denne metode blev anvendt i de tidligere nævnte Landesbanken-sager (se fodnote 17).

| (79) | For det tredje blev den privilegerede kreditfacilitet, der er behandlet i betragtning 71, og frigivelsen af postreserven vurderet sammen i denne beregning, mens kriterierne i forbindelse med et lån og en egenkapitaltilførsel normalt er forskellige (kriteriet vedrørende den private investor over for kriteriet vedrørende den private långiver), og disse derfor bør vurderes hver for sig (19). Selv om det ikke er ualmindeligt, at en aktionær også optræder som långiver i store koncerner, finder Kommissionen det vanskeligt at vurdere de to foranstaltninger inden for samme ramme i betragtning af deres forskellige karakter. Dette betyder imidlertid ikke, at der ikke skal tages hensyn til de to foranstaltningers indvirkning på hinanden. Tværtimod er analysen af frigivelsen af midler, der fuldstændig var under aktionærens kontrol, og som skulle anvendes af RM, baseret på pengestrømme, der afspejler den antagelse, at de lån, der er omhandlet i denne beslutning, er ydet til RM. |
| --- | --- |

(79)

For det tredje blev den privilegerede kreditfacilitet, der er behandlet i betragtning 71, og frigivelsen af postreserven vurderet sammen i denne beregning, mens kriterierne i forbindelse med et lån og en egenkapitaltilførsel normalt er forskellige (kriteriet vedrørende den private investor over for kriteriet vedrørende den private långiver), og disse derfor bør vurderes hver for sig (19). Selv om det ikke er ualmindeligt, at en aktionær også optræder som långiver i store koncerner, finder Kommissionen det vanskeligt at vurdere de to foranstaltninger inden for samme ramme i betragtning af deres forskellige karakter. Dette betyder imidlertid ikke, at der ikke skal tages hensyn til de to foranstaltningers indvirkning på hinanden. Tværtimod er analysen af frigivelsen af midler, der fuldstændig var under aktionærens kontrol, og som skulle anvendes af RM, baseret på pengestrømme, der afspejler den antagelse, at de lån, der er omhandlet i denne beslutning, er ydet til RM.

| (80) | Kommissionen anmodede derfor om, at Det Forenede Kongerige fremlagde den inkrementelle værdiansættelse af egenkapitalen i forbindelse med den bedst mulige, men alligevel realistiske situation uden investering. Med hensyn til identificeringen af den alternative situation førte RM's egne prognoser uden investering (»manage for cash case« eller MFCC) til [...]. Deloitte skitserede derfor en anden »alternativ situation«, hvor [...], og nedbragte virksomhedens pensionsunderskud i løbet af 12 i stedet for 17 år. Deloittes vurdering af denne situation var imidlertid, at selv om pensionsproblemet vil blive afhjulpet effektivt på kort sigt [...]. Det skal bemærkes, at Kommissionen ikke kan være sikker på, at dette alternativ er den »bedst tilgængelige« situation uden investering, hvilket selvfølgelig ville danne grundlag for en markedsøkonomisk investors vurdering. Det kan imidlertid antages, at ethvert tænkeligt »bedre alternativ« ville øge en eventuel tvivl. |
| --- | --- |

(80)

Kommissionen anmodede derfor om, at Det Forenede Kongerige fremlagde den inkrementelle værdiansættelse af egenkapitalen i forbindelse med den bedst mulige, men alligevel realistiske situation uden investering. Med hensyn til identificeringen af den alternative situation førte RM's egne prognoser uden investering (»manage for cash case« eller MFCC) til [...]. Deloitte skitserede derfor en anden »alternativ situation«, hvor [...], og nedbragte virksomhedens pensionsunderskud i løbet af 12 i stedet for 17 år. Deloittes vurdering af denne situation var imidlertid, at selv om pensionsproblemet vil blive afhjulpet effektivt på kort sigt [...]. Det skal bemærkes, at Kommissionen ikke kan være sikker på, at dette alternativ er den »bedst tilgængelige« situation uden investering, hvilket selvfølgelig ville danne grundlag for en markedsøkonomisk investors vurdering. Det kan imidlertid antages, at ethvert tænkeligt »bedre alternativ« ville øge en eventuel tvivl.

| (81) | På Kommissionens anmodning fremlagde Det Forenede Kongerige tal, som gjorde det muligt at vurdere situationen med investering på grundlag af begge alternativer. Af grunde, der er anført i betragtning 78, anmodede Kommissionen om, at der i forbindelse med fremskrivningerne blev anvendt frie pengestrømme, der var til rådighed for indehaverne af egenkapitalen, en indre værdi for terminalværdi og egenkapitalomkostningerne som diskonteringssats. |
| --- | --- |

(81)

På Kommissionens anmodning fremlagde Det Forenede Kongerige tal, som gjorde det muligt at vurdere situationen med investering på grundlag af begge alternativer. Af grunde, der er anført i betragtning 78, anmodede Kommissionen om, at der i forbindelse med fremskrivningerne blev anvendt frie pengestrømme, der var til rådighed for indehaverne af egenkapitalen, en indre værdi for terminalværdi og egenkapitalomkostningerne som diskonteringssats.

| (82) | Det Forenede Kongerige fremlagde følgende fremskrivninger (20). Tabellen viser beregningen af statens kapitalinteresse med investering (situation med investering), efterfulgt af resultatet af samme beregning i den alternative situation. På grundlag af disse tal er værdien af statens kapitalinteresse [...] GBP i situationen med investering, mens den ville være [...] GBP i den alternative situation uden investering.























  SITUATION MED INVESTERING — investering på 1,15 mia. GBP | PV | Oprindelige pengestrømme | 07/08 | 08/09 | 09/10 | 10/11 | 11/12 | 12/13 | 13/14 | 14/15 | 15/16 | 16/17 | 17/18 | 18/19 | 19/20 | 20/21 | 21/22 | 22/23 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nettonutidsværdi år 1-10 (diskonteret fri pengestrøm ekskl. gæld) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | | | | | | | |
| Terminalværdi | [...] | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | [...] | — | — | — | — | — | |
| Nettonutidsværdi af Postcomm-godtgørelse | [...] | — | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Enterprise Værdi | [...] | — | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Pengestrømme fra renter | [...] | — | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Udnyttelse og tilbagebetaling af gæld/investering af midler | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | — | — | — | — | — | — | [...] | [...] | [...] |
| Udestående gæld ved prognoseperiodens afslutning | | | | | | | | | | | | | | | | | | [...] |
| Værdiansættelse af pensionsunderskud | [...] | — | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Deponerede midler i alt med renter | [...] | [...] | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Tilbagebetaling af deponerede midler (ikke i midten af året) | [...] | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | [...] |
| | [...] | [...] | — | — | — | — | — | — | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Deponeringskrav | [...] | [...] | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Aktionærlån | [...] | [...] | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Indre værdi | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| ALTERNATIV SITUATION


  Indre værdi | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Inkrementel indre værdi | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [..] | [...] | [...] | [..] | [...] | [..] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |

(82)

Det Forenede Kongerige fremlagde følgende fremskrivninger (20). Tabellen viser beregningen af statens kapitalinteresse med investering (situation med investering), efterfulgt af resultatet af samme beregning i den alternative situation. På grundlag af disse tal er værdien af statens kapitalinteresse [...] GBP i situationen med investering, mens den ville være [...] GBP i den alternative situation uden investering.

SITUATION MED INVESTERING — investering på 1,15 mia. GBP

PV

Oprindelige pengestrømme

07/08

08/09

09/10

10/11

11/12

12/13

13/14

14/15

15/16

16/17

17/18

18/19

19/20

20/21

21/22

22/23

Nettonutidsværdi år 1-10 (diskonteret fri pengestrøm ekskl. gæld)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Terminalværdi

[...]

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

[...]

—

—

—

—

—

Nettonutidsværdi af Postcomm-godtgørelse

[...]

—

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Enterprise Værdi

[...]

—

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Pengestrømme fra renter

[...]

—

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Udnyttelse og tilbagebetaling af gæld/investering af midler

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

—

—

—

—

—

—

[...]

[...]

[...]

Udestående gæld ved prognoseperiodens afslutning

[...]

Værdiansættelse af pensionsunderskud

[...]

—

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Deponerede midler i alt med renter

[...]

[...]

Tilbagebetaling af deponerede midler (ikke i midten af året)

[...]

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

[...]

[...]

[...]

—

—

—

—

—

—

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Deponeringskrav

[...]

[...]

Aktionærlån

[...]

[...]

Indre værdi

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

ALTERNATIV SITUATION

Indre værdi

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Inkrementel indre værdi

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[..]

[...]

[...]

[..]

[...]

[..]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| (83) | Da forskellen på [...] GBP er større end det investerede beløb har Det Forenede Kongerige gjort gældende, at det er påvist, at investeringen er foretaget på et kommercielt grundlag. Kommissionen var imidlertid af den opfattelse, at denne påstand kræver en yderligere undersøgelse. |
| --- | --- |

(83)

Da forskellen på [...] GBP er større end det investerede beløb har Det Forenede Kongerige gjort gældende, at det er påvist, at investeringen er foretaget på et kommercielt grundlag. Kommissionen var imidlertid af den opfattelse, at denne påstand kræver en yderligere undersøgelse.

| (84) | Af tabellen fremgår følgende:






  a) | De likvide midler, der genereres i situationen med investering, giver ikke indehaverne af egenkapital afkast i planens første [...] år. |
| --- | --- | --- |

(84)

Af tabellen fremgår følgende:

a)

De likvide midler, der genereres i situationen med investering, giver ikke indehaverne af egenkapital afkast i planens første [...] år.

| b) | Situationen med investering afhænger derfor i vid udstrækning af den terminalværdi, der beregnes i 2016/2017. |
| --- | --- |

b)

Situationen med investering afhænger derfor i vid udstrækning af den terminalværdi, der beregnes i 2016/2017.

| c) | Situationen med investering resulterer i negative pengestrømme i de første [...] år, hvorefter de likvide midler, der genereres, udelukkende anvendes til betaling af gæld og pensionsunderskud indtil 2013/2014. |
| --- | --- |

c)

Situationen med investering resulterer i negative pengestrømme i de første [...] år, hvorefter de likvide midler, der genereres, udelukkende anvendes til betaling af gæld og pensionsunderskud indtil 2013/2014.

| d) | For årene efter 2016/2017 (og i erkendelse af, at der kun i begrænset omfang kan sættes lid til fremskrivninger i en sådan tidsafstand) genererer den alternative situation stærkere afkast, da pensionsunderskuddet er blevet tilbagebetalt, hvilket opvejer de positive afkast i 2013-2016. Denne betragtning lægger derfor endnu større vægt på terminalværdien i situationen med investering. |
| --- | --- |

d)

For årene efter 2016/2017 (og i erkendelse af, at der kun i begrænset omfang kan sættes lid til fremskrivninger i en sådan tidsafstand) genererer den alternative situation stærkere afkast, da pensionsunderskuddet er blevet tilbagebetalt, hvilket opvejer de positive afkast i 2013-2016. Denne betragtning lægger derfor endnu større vægt på terminalværdien i situationen med investering.

| (85) | Endvidere bekræftede Kommissionen, at det endog efter de første [...] år er usikkert, om tallene i år [...] i realiteten er udbytter, der kan udloddes til aktionæren. Grunden hertil er, at opførelsen af RM's pensionsunderskud på balancen (i henhold til nye regnskabsregler) resulterer i en negativ værdi af virksomheden i regnskabsmæssig henseende, hvilket i vidt omfang begrænser en eventuel udtrækning af likvide midler i form af udbytter fra endog [...]. I den oprindelige Deloitte-rapport, som Det Forenede Kongerige havde fremlagt, [...]. |
| --- | --- |

(85)

Endvidere bekræftede Kommissionen, at det endog efter de første [...] år er usikkert, om tallene i år [...] i realiteten er udbytter, der kan udloddes til aktionæren. Grunden hertil er, at opførelsen af RM's pensionsunderskud på balancen (i henhold til nye regnskabsregler) resulterer i en negativ værdi af virksomheden i regnskabsmæssig henseende, hvilket i vidt omfang begrænser en eventuel udtrækning af likvide midler i form af udbytter fra endog [...]. I den oprindelige Deloitte-rapport, som Det Forenede Kongerige havde fremlagt, [...].

| (86) | I betragtning af mønstret for afkast til aktionæren (praktisk talt det hele stammer fra terminalværdien og praktisk talt intet fra udbytter) mener Kommissionen, at en privat investor ville forvente nogle likvide afkast i de [...] år efter investeringen og ville være betænkelig ved, at hele eller hovedparten af afkastet af investeringen kommer fra terminalværdien i det [...] år. Da terminalværdien i det væsentlige er værdien af pengestrømme fra og med det [...] år diskonteret til det [...] år, forlanger man, at den private investor skal være af den opfattelse, at selv om investeringen ikke giver noget afkast i [...] år, er det ikke desto mindre en god investering på grundlag af udsigterne efter det [...] år. Da mange uforudsigelige variabler kan gøre sig gældende i forbindelse med prognoser for en så lang periode, der derfor ifølge sagens natur er af begrænset pålidelighed, finder Kommissionen, at en privat investor ikke havde været rede til at investere på disse vilkår, navnlig ikke i postsektoren, hvis udsigter på lang sigt er uvisse. Kommissionen sætter også spørgsmålstegn ved, om en sådan investor havde været rede til i den grad at underordne sine interesser som aktionær under arbejdstageres/pensionisters interesser og tilbagebetaling af gæld. |
| --- | --- |

(86)

I betragtning af mønstret for afkast til aktionæren (praktisk talt det hele stammer fra terminalværdien og praktisk talt intet fra udbytter) mener Kommissionen, at en privat investor ville forvente nogle likvide afkast i de [...] år efter investeringen og ville være betænkelig ved, at hele eller hovedparten af afkastet af investeringen kommer fra terminalværdien i det [...] år. Da terminalværdien i det væsentlige er værdien af pengestrømme fra og med det [...] år diskonteret til det [...] år, forlanger man, at den private investor skal være af den opfattelse, at selv om investeringen ikke giver noget afkast i [...] år, er det ikke desto mindre en god investering på grundlag af udsigterne efter det [...] år. Da mange uforudsigelige variabler kan gøre sig gældende i forbindelse med prognoser for en så lang periode, der derfor ifølge sagens natur er af begrænset pålidelighed, finder Kommissionen, at en privat investor ikke havde været rede til at investere på disse vilkår, navnlig ikke i postsektoren, hvis udsigter på lang sigt er uvisse. Kommissionen sætter også spørgsmålstegn ved, om en sådan investor havde været rede til i den grad at underordne sine interesser som aktionær under arbejdstageres/pensionisters interesser og tilbagebetaling af gæld.

| (87) | Situationen med investering afhænger ikke kun i vid udstrækning af den terminalværdi, der beregnes i 2016/2017, men der kan også sættes spørgsmålstegn ved terminalværdien, både på grund af beregningsmetoden og på grund af de underliggende tal. Med hensyn til metoden blev terminalværdien beregnet på grundlag af EBITDA-tallet i terminalåret multipliceret med en faktor, som er forholdet mellem Enterprise Value og EBIDTA, på grundlag af tilsvarende virksomheder i sektoren. TNT og Deutsche Post/DHL blev valgt med den begrundelse, at selv om RM ikke er ligestillet med disse virksomheder nu, vil selskabet være det efter [...] år med investeringsplanen. Resultatet af denne fremgangsmåde er en Enterprise Value (i store træk gæld plus egenkapital), som ikke er i overensstemmelse med den metode, der er beskrevet i betragtning 81, og som kræver, at der anvendes en intern værdi som terminalværdi. Hvis der anvendes en relevant indre værdi, ændres terminalværdien betydeligt — den bliver lavere. Med hensyn til de underliggende tal for terminalværdien bemærker Kommissionen navnlig, at RM's resultat før renter, skat og afskrivninger (EBITDA) forventedes at stige med over [...] årligt i planperioden. Denne fremskrivning var efter Kommissionens opfattelse særdeles optimistisk i en nyligt liberaliseret, reguleret og moden sektor. |
| --- | --- |

(87)

Situationen med investering afhænger ikke kun i vid udstrækning af den terminalværdi, der beregnes i 2016/2017, men der kan også sættes spørgsmålstegn ved terminalværdien, både på grund af beregningsmetoden og på grund af de underliggende tal. Med hensyn til metoden blev terminalværdien beregnet på grundlag af EBITDA-tallet i terminalåret multipliceret med en faktor, som er forholdet mellem Enterprise Value og EBIDTA, på grundlag af tilsvarende virksomheder i sektoren. TNT og Deutsche Post/DHL blev valgt med den begrundelse, at selv om RM ikke er ligestillet med disse virksomheder nu, vil selskabet være det efter [...] år med investeringsplanen. Resultatet af denne fremgangsmåde er en Enterprise Value (i store træk gæld plus egenkapital), som ikke er i overensstemmelse med den metode, der er beskrevet i betragtning 81, og som kræver, at der anvendes en intern værdi som terminalværdi. Hvis der anvendes en relevant indre værdi, ændres terminalværdien betydeligt — den bliver lavere. Med hensyn til de underliggende tal for terminalværdien bemærker Kommissionen navnlig, at RM's resultat før renter, skat og afskrivninger (EBITDA) forventedes at stige med over [...] årligt i planperioden. Denne fremskrivning var efter Kommissionens opfattelse særdeles optimistisk i en nyligt liberaliseret, reguleret og moden sektor.

| (88) | Kommissionen foretog forskellige test i forbindelse med den beregning, som Det Forenede Kongerige havde fremlagt, ved at variere de anvendte antagelser og beregningsmetoden, navnlig med hensyn til terminalværdien. Den nåede frem til, at i betragtning af terminalværdiens betydning i de fremlagte tal, ville blot mindre variationer i metoden, f.eks. en anderledes beregning af terminalværdien og en mindre optimistisk overskudsvækst, ændre vurderingen af investeringen betydeligt. |
| --- | --- |

(88)

Kommissionen foretog forskellige test i forbindelse med den beregning, som Det Forenede Kongerige havde fremlagt, ved at variere de anvendte antagelser og beregningsmetoden, navnlig med hensyn til terminalværdien. Den nåede frem til, at i betragtning af terminalværdiens betydning i de fremlagte tal, ville blot mindre variationer i metoden, f.eks. en anderledes beregning af terminalværdien og en mindre optimistisk overskudsvækst, ændre vurderingen af investeringen betydeligt.

| (89) | Kommissionen kan konkludere, at den ikke har været i stand til at fastslå, at frigivelsen af midler, der fuldstændig var under aktionærens kontrol, og som skulle anvendes af RM til at ændre de underskudsbetalinger, virksomheden er forpligtet til at foretage til sin pensionsordning, ved at placere disse midler på en deponeringskonto, er i overensstemmelse med det markedsøkonomiske investorprincip. |
| --- | --- |

(89)

Kommissionen kan konkludere, at den ikke har været i stand til at fastslå, at frigivelsen af midler, der fuldstændig var under aktionærens kontrol, og som skulle anvendes af RM til at ændre de underskudsbetalinger, virksomheden er forpligtet til at foretage til sin pensionsordning, ved at placere disse midler på en deponeringskonto, er i overensstemmelse med det markedsøkonomiske investorprincip.

| (90) | Kommissionen har derfor undersøgt foreneligheden af et eventuelt støtteelement i foranstaltningen (se afsnit 6). |
| --- | --- |

(90)

Kommissionen har derfor undersøgt foreneligheden af et eventuelt støtteelement i foranstaltningen (se afsnit 6).

5.3.2.   Kvantificering af støtte

| (91) | Foranstaltningens virkning for Royal Mail er på virksomhedens betalinger til pensionsordningen med henblik på at nedbringe pensionsunderskuddet, hvilket som et resultat af foranstaltningen kan strække sig over et større antal år, end det ellers havde været tilfældet. Disse betalinger er derfor lavere i de første år (da RM uden foranstaltningen havde været nødt til at nedbringe underskuddet hurtigere og derfor indbetale større bidrag hertil), men højere i de senere år, hvor underskuddet i modsat fald var blevet nedbragt. |
| --- | --- |

(91)

Foranstaltningens virkning for Royal Mail er på virksomhedens betalinger til pensionsordningen med henblik på at nedbringe pensionsunderskuddet, hvilket som et resultat af foranstaltningen kan strække sig over et større antal år, end det ellers havde været tilfældet. Disse betalinger er derfor lavere i de første år (da RM uden foranstaltningen havde været nødt til at nedbringe underskuddet hurtigere og derfor indbetale større bidrag hertil), men højere i de senere år, hvor underskuddet i modsat fald var blevet nedbragt.

| (92) | For at kunne værdiansætte denne fordel gennem beregning af nettonutidsværdien af de ændrede likvide betalinger er det nødvendigt at opstille visse forudsætninger, navnlig om den periode, hvori underskuddet ville skulle nedbringes uden foranstaltningen, og vælge en diskonteringssats. Kommissionen accepterede at anvende en periode på 12 år til at nedbringe underskuddet, hvilket var grundlaget for den »alternative situation«, der blev behandlet i betragtning 80, og som Royal Mail fremlagde for den britiske posttilsynsmyndighed i forbindelse med prisgennemgangen. Dette tal ligger lidt over den periode på ti år, der anvendes som benchmark af den britiske reguleringsmyndighed på pensionsområdet (21). Da tallet 12 år imidlertid anvendes til andre formål og i lyset af det i forhold til virksomhedens størrelse store underskud, som derfor generelt ville kræve en længere periode for at blive nedbragt, er dette efter Kommissionens opfattelse en acceptabel forudsætning. Kommissionen har anvendt en diskonteringssats på 12 %, som repræsenterer egenkapitalomkostningerne. På grundlag heraf svarer værdien for Royal Mail af ændringen af pensionsbidragene som følge af foranstaltningen til [...] GBP. |
| --- | --- |

(92)

For at kunne værdiansætte denne fordel gennem beregning af nettonutidsværdien af de ændrede likvide betalinger er det nødvendigt at opstille visse forudsætninger, navnlig om den periode, hvori underskuddet ville skulle nedbringes uden foranstaltningen, og vælge en diskonteringssats. Kommissionen accepterede at anvende en periode på 12 år til at nedbringe underskuddet, hvilket var grundlaget for den »alternative situation«, der blev behandlet i betragtning 80, og som Royal Mail fremlagde for den britiske posttilsynsmyndighed i forbindelse med prisgennemgangen. Dette tal ligger lidt over den periode på ti år, der anvendes som benchmark af den britiske reguleringsmyndighed på pensionsområdet (21). Da tallet 12 år imidlertid anvendes til andre formål og i lyset af det i forhold til virksomhedens størrelse store underskud, som derfor generelt ville kræve en længere periode for at blive nedbragt, er dette efter Kommissionens opfattelse en acceptabel forudsætning. Kommissionen har anvendt en diskonteringssats på 12 %, som repræsenterer egenkapitalomkostningerne. På grundlag heraf svarer værdien for Royal Mail af ændringen af pensionsbidragene som følge af foranstaltningen til [...] GBP.

5.4.   Aktionærlån på 300 mio. GBP

| (93) | Aktionærlånet er som allerede nævnt efterstillet i forhold til både RM's anden gæld og pensionsmidlerne (kan ikke tilbagebetales, inden deponeringskontoen er frigivet). Dette fik Kommissionen til at overveje, om foranstaltningen ikke burde sidestilles med en tilførsel af egenkapital (se også fodnote 19). |
| --- | --- |

(93)

Aktionærlånet er som allerede nævnt efterstillet i forhold til både RM's anden gæld og pensionsmidlerne (kan ikke tilbagebetales, inden deponeringskontoen er frigivet). Dette fik Kommissionen til at overveje, om foranstaltningen ikke burde sidestilles med en tilførsel af egenkapital (se også fodnote 19).

| (94) | Kommissionen har imidlertid konkluderet (22), at selv om lån er efterstillede, er dette ikke til hinder for en vurdering af, om de indebærer statsstøtte, på samme måde som i forbindelse med ikke-efterstillede lån. Sådanne lån kan derfor vurderes på grundlag af bestemmelserne i meddelelsen om referencesatsen (23), omend på et lavere ratingniveau end ikke-efterstillede lån. |
| --- | --- |

(94)

Kommissionen har imidlertid konkluderet (22), at selv om lån er efterstillede, er dette ikke til hinder for en vurdering af, om de indebærer statsstøtte, på samme måde som i forbindelse med ikke-efterstillede lån. Sådanne lån kan derfor vurderes på grundlag af bestemmelserne i meddelelsen om referencesatsen (23), omend på et lavere ratingniveau end ikke-efterstillede lån.

| (95) | I meddelelsen om referencesatsen fra 1997, som var i kraft i 2007, fastsættes satser ved henvisning til konstaterede satser af en bestemt varighed, nemlig fem år. Den pågældende foranstaltning vil imidlertid have en lige så lang varighed som deponeringskontoen, som er anslået til 17 år. På det tidspunkt, hvor lånet blev udstedt, var rentekurven i Det Forenede Kongerige nedadgående, som den havde været i 1999. Selv om referencesatsen var 5,9 %, lå de 15-årige renteswaps for sterling ved udgangen af marts 2007 på 5,2 %. Den benchmark, der blev anvendt i meddelelsen om referencesatsen fra 1997, var femårige interbank swapsatser, og Kommissionen anser derfor den tilsvarende 15-årige sats for at være en passende benchmark for den pågældende foranstaltning. Denne bør forhøjes med standardpræmien i henhold til meddelelsen på 75 basispoint, dvs. til 5,95 %. |
| --- | --- |

(95)

I meddelelsen om referencesatsen fra 1997, som var i kraft i 2007, fastsættes satser ved henvisning til konstaterede satser af en bestemt varighed, nemlig fem år. Den pågældende foranstaltning vil imidlertid have en lige så lang varighed som deponeringskontoen, som er anslået til 17 år. På det tidspunkt, hvor lånet blev udstedt, var rentekurven i Det Forenede Kongerige nedadgående, som den havde været i 1999. Selv om referencesatsen var 5,9 %, lå de 15-årige renteswaps for sterling ved udgangen af marts 2007 på 5,2 %. Den benchmark, der blev anvendt i meddelelsen om referencesatsen fra 1997, var femårige interbank swapsatser, og Kommissionen anser derfor den tilsvarende 15-årige sats for at være en passende benchmark for den pågældende foranstaltning. Denne bør forhøjes med standardpræmien i henhold til meddelelsen på 75 basispoint, dvs. til 5,95 %.

| (96) | Den således fastsatte sats ville skulle justeres yderligere for at afspejle graden af sikkerhed og placeringen i kreditorrangfølgen. |
| --- | --- |

(96)

Den således fastsatte sats ville skulle justeres yderligere for at afspejle graden af sikkerhed og placeringen i kreditorrangfølgen.

| (97) | Aktionærlånet er ikke sikret, og sikkerhedsstillelsen må derfor anses for at være under det, der normalt ville blive krævet af banker. I sådanne tilfælde fastsætter meddelelsen om referencesatsen fra 1997 en margen i forhold til den relevante benchmark på 400 basispoint og mere, hvis ingen privat bank ville have accepteret at yde det omhandlede lån. I overensstemmelse med tidligere kommissionsbeslutninger (24) på grundlag af meddelelsen om referencesatsen fra 1997 er Kommissionen af den opfattelse, at satsen bør forhøjes med en præmie på 400 basispoint, som afspejler den manglende sikkerhed, og 200 basispoint for instrumentets efterstillede karakter. |
| --- | --- |

(97)

Aktionærlånet er ikke sikret, og sikkerhedsstillelsen må derfor anses for at være under det, der normalt ville blive krævet af banker. I sådanne tilfælde fastsætter meddelelsen om referencesatsen fra 1997 en margen i forhold til den relevante benchmark på 400 basispoint og mere, hvis ingen privat bank ville have accepteret at yde det omhandlede lån. I overensstemmelse med tidligere kommissionsbeslutninger (24) på grundlag af meddelelsen om referencesatsen fra 1997 er Kommissionen af den opfattelse, at satsen bør forhøjes med en præmie på 400 basispoint, som afspejler den manglende sikkerhed, og 200 basispoint for instrumentets efterstillede karakter.

| (98) | I betragtning af, at lånerenten på [...] % er højere end summen af 5,95 % og 600 basispoint, kan Kommissionen acceptere, at foranstaltningen isoleret set ikke udgør statsstøtte. |
| --- | --- |

(98)

I betragtning af, at lånerenten på [...] % er højere end summen af 5,95 % og 600 basispoint, kan Kommissionen acceptere, at foranstaltningen isoleret set ikke udgør statsstøtte.

| (99) | Da faciliteterne fra 2007 blev stillet til rådighed som del af en pakke sammen med andre foranstaltninger, vil Kommissionen skulle tage stilling til, om en sådan særskilt vurdering kan være afgørende. Dette spørgsmål behandles yderligere i afsnit 5.5. |
| --- | --- |

(99)

Da faciliteterne fra 2007 blev stillet til rådighed som del af en pakke sammen med andre foranstaltninger, vil Kommissionen skulle tage stilling til, om en sådan særskilt vurdering kan være afgørende. Dette spørgsmål behandles yderligere i afsnit 5.5.

5.5.   Særskilt vurdering af foranstaltningerne fra 2007

| (100) | Kommissionen har konkluderet, at to af foranstaltningerne fra 2007 hver for sig (lånefaciliteter fra 2007 og aktionærlån på 300 mio. GBP) ikke udgør statsstøtte, men har ikke været i stand til også at fastslå dette med hensyn til pensionsforanstaltningen. Da foranstaltningerne blev meddelt på samme tid, skal Kommissionen vurdere, om den i lyset af Domstolens praksis (25) kan bekræfte, at der ikke er tale om støtte. |
| --- | --- |

(100)

Kommissionen har konkluderet, at to af foranstaltningerne fra 2007 hver for sig (lånefaciliteter fra 2007 og aktionærlån på 300 mio. GBP) ikke udgør statsstøtte, men har ikke været i stand til også at fastslå dette med hensyn til pensionsforanstaltningen. Da foranstaltningerne blev meddelt på samme tid, skal Kommissionen vurdere, om den i lyset af Domstolens praksis (25) kan bekræfte, at der ikke er tale om støtte.

| (101) | Kommissionen har bemærket, at de lånefaciliteter, der blev forlænget i 2007, i praksis var en videreførelse af de foranstaltninger, der blev stillet til rådighed i 2003, om end med ændrede vilkår. Det følger heraf, at da foranstaltningen første gang blev stillet til rådighed, fandtes pensionsforanstaltningen ikke. Formålene med lånefaciliteterne og pensionsforanstaltningen kan også skelnes fra hinanden, idet førstnævnte tilvejebringer en ekstern finansieringskilde til Royal Mails omdannelsesplan, mens sidstnævnte har til formål at stille sikkerhed for tilbagebetalingen af underskuddet over 17 år. Som nævnt ovenfor var sikkerheden i RM's aktiver med hensyn til lånefaciliteterne i overensstemmelse med markedspraksis. De tre kriterier, der blev fastsat af Retten (tidsmæssig rækkefølge, formål og situationen på det tidspunkt, hvor foranstaltningen blev truffet), taler alle for støttekarakteren af lånefaciliteterne, der vurderes særskilt. |
| --- | --- |

(101)

Kommissionen har bemærket, at de lånefaciliteter, der blev forlænget i 2007, i praksis var en videreførelse af de foranstaltninger, der blev stillet til rådighed i 2003, om end med ændrede vilkår. Det følger heraf, at da foranstaltningen første gang blev stillet til rådighed, fandtes pensionsforanstaltningen ikke. Formålene med lånefaciliteterne og pensionsforanstaltningen kan også skelnes fra hinanden, idet førstnævnte tilvejebringer en ekstern finansieringskilde til Royal Mails omdannelsesplan, mens sidstnævnte har til formål at stille sikkerhed for tilbagebetalingen af underskuddet over 17 år. Som nævnt ovenfor var sikkerheden i RM's aktiver med hensyn til lånefaciliteterne i overensstemmelse med markedspraksis. De tre kriterier, der blev fastsat af Retten (tidsmæssig rækkefølge, formål og situationen på det tidspunkt, hvor foranstaltningen blev truffet), taler alle for støttekarakteren af lånefaciliteterne, der vurderes særskilt.

| (102) | Med hensyn til aktionærlånet blev beslutningen om at stille denne foranstaltning til rådighed truffet senere end de andre foranstaltninger fra 2007. Lånet blev ydet ved siden af den tidligere meddelte finansieringsramme for at tilvejebringe tilstrækkelige midler til, at Royal Mail kunne gennemføre sin omdannelsesplan, efter en nedsættelse af det forventede resultat i planperioden. Formålet med foranstaltningen kan skelnes fra formålet med pensionsforanstaltningen på samme måde som i forbindelse med lånefaciliteterne. Endelig ændrer RM's situation på det tidspunkt, hvor lånet blev stillet til rådighed, ikke konstateringen af, at der ikke er tale om støtte, da der allerede er taget hensyn til situationen ved vurderingen af, om rentesatsen var tilstrækkelig. |
| --- | --- |

(102)

Med hensyn til aktionærlånet blev beslutningen om at stille denne foranstaltning til rådighed truffet senere end de andre foranstaltninger fra 2007. Lånet blev ydet ved siden af den tidligere meddelte finansieringsramme for at tilvejebringe tilstrækkelige midler til, at Royal Mail kunne gennemføre sin omdannelsesplan, efter en nedsættelse af det forventede resultat i planperioden. Formålet med foranstaltningen kan skelnes fra formålet med pensionsforanstaltningen på samme måde som i forbindelse med lånefaciliteterne. Endelig ændrer RM's situation på det tidspunkt, hvor lånet blev stillet til rådighed, ikke konstateringen af, at der ikke er tale om støtte, da der allerede er taget hensyn til situationen ved vurderingen af, om rentesatsen var tilstrækkelig.

| (103) | Kommissionen konkluderer derfor, at den eneste foranstaltning, hvor et støtteelement ikke kan udelukkes, og hvis forenelighed derfor skal vurderes, er pensionsforanstaltningen. Denne vurdering følger i det følgende afsnit. |
| --- | --- |

(103)

Kommissionen konkluderer derfor, at den eneste foranstaltning, hvor et støtteelement ikke kan udelukkes, og hvis forenelighed derfor skal vurderes, er pensionsforanstaltningen. Denne vurdering følger i det følgende afsnit.

6.   FORENELIGHED MED FÆLLESMARKEDET

6.1.   Grundlag for vurdering

| (104) | Pensionsforanstaltningen kunne kun erklæres forenelig af Kommissionen i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), som foreskriver, at støtte til fremme af udviklingen af visse erhvervsgrene eller økonomiske regioner kan erklæres forenelig med fællesmarkedet, når den ikke ændrer samhandelsvilkårene på en måde, der strider mod den fælles interesse (26). Endvidere foreligger der retspraksis vedrørende anvendelsen af EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), på den særlige situation i forbindelse med pensionsforanstaltninger, og i nedenstående analyse vurderes foranstaltningen på baggrund af denne retspraksis. Det følger heraf, at den foreliggende beslutning ikke udgør en anvendelse af rammebestemmelserne for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder i henhold til afsnit 3.3 i Fællesskabets rammebestemmelser for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder (27). |
| --- | --- |

(104)

Pensionsforanstaltningen kunne kun erklæres forenelig af Kommissionen i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), som foreskriver, at støtte til fremme af udviklingen af visse erhvervsgrene eller økonomiske regioner kan erklæres forenelig med fællesmarkedet, når den ikke ændrer samhandelsvilkårene på en måde, der strider mod den fælles interesse (26). Endvidere foreligger der retspraksis vedrørende anvendelsen af EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), på den særlige situation i forbindelse med pensionsforanstaltninger, og i nedenstående analyse vurderes foranstaltningen på baggrund af denne retspraksis. Det følger heraf, at den foreliggende beslutning ikke udgør en anvendelse af rammebestemmelserne for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder i henhold til afsnit 3.3 i Fællesskabets rammebestemmelser for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder (27).

6.2.   Historien bag Royal Mails pensionsordninger

| (105) | For at vurdere foreneligheden af pensionsforanstaltningen er det nødvendigt først at beskrive historien bag Royal Mail og virksomhedens pensionsordninger. |
| --- | --- |

(105)

For at vurdere foreneligheden af pensionsforanstaltningen er det nødvendigt først at beskrive historien bag Royal Mail og virksomhedens pensionsordninger.

| (106) | I 1969 ophørte Royal Mail (på daværende tidspunkt kaldet Post Office) med at være en offentlig myndighed og blev en »offentlig virksomhed« (statutory corporation) i henhold til Post Office Act 1969. I henhold til lovens section 43(1) skulle pensionsordningerne for Post Offices ansatte godkendes af ministeren for post og telekommunikation. De ansatte ophørte formelt med at være tjenestemænd, men bevarede deres optjente pensionsrettigheder og fortsatte med at erhverve yderligere rettigheder på i det væsentlige samme vilkår som tjenestemænd. På grundlag heraf blev den endelige pension fastsat som en funktion af antallet af arbejdsår og den seneste løn. Det var således en »ydelsesdefineret« ordning, idet pensionsniveauet var fastsat i reglerne for ordningen. Pensionsordningen blev adskilt fra ordningen for tjenestemænd og blev en finansieret ordning med aktiver til dækning af fremtidige forpligtelser (i lighed med andre virksomhedspensionsordninger i Det Forenede Kongerige). |
| --- | --- |

(106)

I 1969 ophørte Royal Mail (på daværende tidspunkt kaldet Post Office) med at være en offentlig myndighed og blev en »offentlig virksomhed« (statutory corporation) i henhold til Post Office Act 1969. I henhold til lovens section 43(1) skulle pensionsordningerne for Post Offices ansatte godkendes af ministeren for post og telekommunikation. De ansatte ophørte formelt med at være tjenestemænd, men bevarede deres optjente pensionsrettigheder og fortsatte med at erhverve yderligere rettigheder på i det væsentlige samme vilkår som tjenestemænd. På grundlag heraf blev den endelige pension fastsat som en funktion af antallet af arbejdsår og den seneste løn. Det var således en »ydelsesdefineret« ordning, idet pensionsniveauet var fastsat i reglerne for ordningen. Pensionsordningen blev adskilt fra ordningen for tjenestemænd og blev en finansieret ordning med aktiver til dækning af fremtidige forpligtelser (i lighed med andre virksomhedspensionsordninger i Det Forenede Kongerige).

| (107) | Pensionsordningerne blev ændret betydeligt i 1987 og 2008 (i sidstnævnte tilfælde var disse foranstaltninger allerede under forberedelse, da pensionsforanstaltningen blev vedtaget). De ændrede vilkår i 1987 var stadig »ydelsesdefinerede« vilkår, dvs. pension på basis af den sidste løn og i forhold til antallet af arbejdsår. Ifølge ændringen i 2008 bliver nye medlemmer tilsluttet på et »bidragsdefineret« grundlag, hvor niveauet for den endelige pension vil afhænge af afkastet af fondens aktiver. I begge tilfælde var nye ansatte forpligtet til at tilslutte sig på de ændrede vilkår, mens de eksisterende ansatte fortsatte med at erhverve rettigheder på samme eller lignende vilkår som tidligere. |
| --- | --- |

(107)

Pensionsordningerne blev ændret betydeligt i 1987 og 2008 (i sidstnævnte tilfælde var disse foranstaltninger allerede under forberedelse, da pensionsforanstaltningen blev vedtaget). De ændrede vilkår i 1987 var stadig »ydelsesdefinerede« vilkår, dvs. pension på basis af den sidste løn og i forhold til antallet af arbejdsår. Ifølge ændringen i 2008 bliver nye medlemmer tilsluttet på et »bidragsdefineret« grundlag, hvor niveauet for den endelige pension vil afhænge af afkastet af fondens aktiver. I begge tilfælde var nye ansatte forpligtet til at tilslutte sig på de ændrede vilkår, mens de eksisterende ansatte fortsatte med at erhverve rettigheder på samme eller lignende vilkår som tidligere.

6.3.   Tidligere kommissionsbeslutninger vedrørende pensionsforpligtelser og anvendelsen heraf på Royal Mails situation

| (108) | I sin beslutning af 16. december 2003 om Frankrigs statsstøtte til EDF samt til elektricitets- og gassektoren (28) anså Kommissionen statsstøtte, der frigjorde virksomhederne i en bestemt sektor for særlige pensionsforpligtelser, som oversteg forpligtelser i henhold til den almindelige pensionsordning, og som var blevet fastsat i monopolperioden, for at være forenelig med fællesmarkedet. Kommissionen mente også, at den delvise reduktion af udgifterne i forbindelse med finansieringsordningen vedrørende de særlige pensionsrettigheder, der var erhvervet før reformen, skulle betragtes som statsstøtte i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 1, men at den kunne erklæres forenelig med fællesmarkedet. Kommissionen fastslog i sin analyse af støttens forenelighed, at EDF's situation ikke adskilte sig særlig meget fra »strandede omkostninger« på energiområdet. |
| --- | --- |

(108)

I sin beslutning af 16. december 2003 om Frankrigs statsstøtte til EDF samt til elektricitets- og gassektoren (28) anså Kommissionen statsstøtte, der frigjorde virksomhederne i en bestemt sektor for særlige pensionsforpligtelser, som oversteg forpligtelser i henhold til den almindelige pensionsordning, og som var blevet fastsat i monopolperioden, for at være forenelig med fællesmarkedet. Kommissionen mente også, at den delvise reduktion af udgifterne i forbindelse med finansieringsordningen vedrørende de særlige pensionsrettigheder, der var erhvervet før reformen, skulle betragtes som statsstøtte i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 1, men at den kunne erklæres forenelig med fællesmarkedet. Kommissionen fastslog i sin analyse af støttens forenelighed, at EDF's situation ikke adskilte sig særlig meget fra »strandede omkostninger« på energiområdet.

| (109) | I sin beslutning af 10. oktober 2007 om Frankrigs statsstøtte til en reform af finansieringen af pensionerne til tjenestemandsansatte i La Poste (29) var Kommissionen af den opfattelse, at de pågældende støtteforanstaltninger frigjorde La Poste for særlige pensionsforpligtelser, som oversteg forpligtelserne i henhold til den almindelige pensionsordning, og som var blevet fastsat i monopolperioden. Disse forpligtelser stammede for det første fra de højere pensionsbidrag, der skulle betales med hensyn til ansatte med tjenestemandsstatus, og for det andet fra kravet om at sikre ligevægten i pensionsordningen for disse ansatte. |
| --- | --- |

(109)

I sin beslutning af 10. oktober 2007 om Frankrigs statsstøtte til en reform af finansieringen af pensionerne til tjenestemandsansatte i La Poste (29) var Kommissionen af den opfattelse, at de pågældende støtteforanstaltninger frigjorde La Poste for særlige pensionsforpligtelser, som oversteg forpligtelserne i henhold til den almindelige pensionsordning, og som var blevet fastsat i monopolperioden. Disse forpligtelser stammede for det første fra de højere pensionsbidrag, der skulle betales med hensyn til ansatte med tjenestemandsstatus, og for det andet fra kravet om at sikre ligevægten i pensionsordningen for disse ansatte.

| (110) | Kommissionen fandt, at foranstaltningerne udgjorde statsstøtte, som dog var forenelig med fællesmarkedet i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra c). Den bemærkede i den forbindelse, at foranstaltningerne var begrænset til det, der var strengt nødvendigt for at skabe lige konkurrencevilkår med hensyn til de obligatoriske socialsikringsbidrag og skatter og derfor i sidste instans ville være til fordel for udviklingen af konkurrencen og den yderligere liberalisering af postsektoren. Ved at drage en parallel til EDF-beslutningen bemærkede den endvidere, at La Poste ikke længere ansatte tjenestemænd, at La Postes fremtidige pensionsbetalinger skabte lige konkurrencevilkår mellem virksomheden og dens konkurrenter, hvad angår obligatoriske socialsikringsbidrag og skatter, og at forpligtelserne i henhold til 1990-loven, inden liberaliseringen af postsektoren, ville have påvirket La Postes konkurrenceevne i en sektor, der var ved at blive liberaliseret. |
| --- | --- |

(110)

Kommissionen fandt, at foranstaltningerne udgjorde statsstøtte, som dog var forenelig med fællesmarkedet i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra c). Den bemærkede i den forbindelse, at foranstaltningerne var begrænset til det, der var strengt nødvendigt for at skabe lige konkurrencevilkår med hensyn til de obligatoriske socialsikringsbidrag og skatter og derfor i sidste instans ville være til fordel for udviklingen af konkurrencen og den yderligere liberalisering af postsektoren. Ved at drage en parallel til EDF-beslutningen bemærkede den endvidere, at La Poste ikke længere ansatte tjenestemænd, at La Postes fremtidige pensionsbetalinger skabte lige konkurrencevilkår mellem virksomheden og dens konkurrenter, hvad angår obligatoriske socialsikringsbidrag og skatter, og at forpligtelserne i henhold til 1990-loven, inden liberaliseringen af postsektoren, ville have påvirket La Postes konkurrenceevne i en sektor, der var ved at blive liberaliseret.

| (111) | I Frankrig er erhvervstilknyttede pensionsordninger (»søjle 2«) obligatoriske og finansieres på et løbende grundlag. Generelt har arbejdsgiverens betaling af bidragene frigørende virkning med hensyn til finansieringen af de pågældende pensionsrettigheder. Ved at få pålagt at sikre finansiel ligevægt i sin pensionsordning for tjenestemænd ved 1990-loven blev La Poste omfattet af en forpligtelse, som andre virksomheder ikke havde. |
| --- | --- |

(111)

I Frankrig er erhvervstilknyttede pensionsordninger (»søjle 2«) obligatoriske og finansieres på et løbende grundlag. Generelt har arbejdsgiverens betaling af bidragene frigørende virkning med hensyn til finansieringen af de pågældende pensionsrettigheder. Ved at få pålagt at sikre finansiel ligevægt i sin pensionsordning for tjenestemænd ved 1990-loven blev La Poste omfattet af en forpligtelse, som andre virksomheder ikke havde.

| (112) | Pensionsordningerne i Det Forenede Kongerige adskiller sig fra ordningerne i Frankrig. De fleste erhvervstilknyttede pensionsordninger er ifølge aftale (»contracting out«) undtaget fra den statslige, indkomstafhængige pensionsordning, State Earnings Related Pension Scheme. De fleste store arbejdsgivere har egne pensionsordninger. I henhold til den britiske pensionslovgivning skal disse ordninger give en pensionsret, som opfylder visse normer, og arbejdsgiverne har visse forpligtelser til at sikre, at ordningerne har tilstrækkelige midler. I henhold til de gældende regnskabsstandarder (IFRS) skal arbejdsgiverne opføre underskud i forbindelse med sådanne pensionsordninger på deres balancer. De regler, hvorefter Royal Mail skal opgøre sit underskud, adskiller sig derfor ikke fra de regler, der gælder for andre virksomheder. Omfanget af det pågældende underskud udspringer imidlertid af vilkår og betingelser, som var fastsat som følge af statsligt ejerskab. |
| --- | --- |

(112)

Pensionsordningerne i Det Forenede Kongerige adskiller sig fra ordningerne i Frankrig. De fleste erhvervstilknyttede pensionsordninger er ifølge aftale (»contracting out«) undtaget fra den statslige, indkomstafhængige pensionsordning, State Earnings Related Pension Scheme. De fleste store arbejdsgivere har egne pensionsordninger. I henhold til den britiske pensionslovgivning skal disse ordninger give en pensionsret, som opfylder visse normer, og arbejdsgiverne har visse forpligtelser til at sikre, at ordningerne har tilstrækkelige midler. I henhold til de gældende regnskabsstandarder (IFRS) skal arbejdsgiverne opføre underskud i forbindelse med sådanne pensionsordninger på deres balancer. De regler, hvorefter Royal Mail skal opgøre sit underskud, adskiller sig derfor ikke fra de regler, der gælder for andre virksomheder. Omfanget af det pågældende underskud udspringer imidlertid af vilkår og betingelser, som var fastsat som følge af statsligt ejerskab.

| (113) | De faktiske og lovgivningsmæssige forhold, der gør sig gældende i forbindelse med Royal Mail, er derfor forskellige fra omstændighederne i EDF- og La Poste-beslutningerne. Alligevel kan visse aspekter af disse sager efter Kommissionens opfattelse finde anvendelse på Royal Mail. Det fremgår navnlig af sagerne, at højere pensionsbidrag, der skyldes en særlig status (og navnlig status som tjenestemand) og er fastsat i en monopolperiode, kan betragtes som unormale omkostninger, og at statens afholdelse heraf kan være forenelig med fællesmarkedet i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra c). |
| --- | --- |

(113)

De faktiske og lovgivningsmæssige forhold, der gør sig gældende i forbindelse med Royal Mail, er derfor forskellige fra omstændighederne i EDF- og La Poste-beslutningerne. Alligevel kan visse aspekter af disse sager efter Kommissionens opfattelse finde anvendelse på Royal Mail. Det fremgår navnlig af sagerne, at højere pensionsbidrag, der skyldes en særlig status (og navnlig status som tjenestemand) og er fastsat i en monopolperiode, kan betragtes som unormale omkostninger, og at statens afholdelse heraf kan være forenelig med fællesmarkedet i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra c).

6.4.   Vurdering af pensionsforanstaltningen

| (114) | I Royal Mails tilfælde var pensionsrettigheder erhvervet af arbejdstagere, der tilsluttede sig pensionsordningen inden 1987, klart tilpasset tjenestemandsrettighederne. Pr. 31. marts 2007 havde pensionsordningen 153 125 medlemmer, der allerede var gået på pension og havde tilsluttet sig ordningen på disse vilkår. Der er derfor tale om tidligere arbejdstagere, som allerede er gået på pension og ikke længere arbejder for virksomheden. Ifølge oplysninger fra de britiske myndigheder kan de vilkår, der gælder for medlemmer, som har tilsluttet sig ordningen efter 1987, hverken klart beskrives som tjenestemandsvilkår eller vilkår som dem, der gælder i den private sektor, og som RM's konkurrenter på det nyligt liberaliserede postmarked formentlig vil anvende. Som allerede nævnt kunne nye medlemmer ikke længere omfattes af disse vilkår efter 2008. I gennemsnit overstiger forpligtelserne med hensyn til de medlemmer, der tilsluttede sig pensionsordningen inden 1987, betydeligt forpligtelserne i forbindelse med medlemmer, som tilsluttede sig ordningen på de vilkår, der var gældende efter reformen i 1987 indtil den yderligere reform i 2008. Værdien af disse yderligere forpligtelser er blevet angivet til [...] GBP pr. ansat. |
| --- | --- |

(114)

I Royal Mails tilfælde var pensionsrettigheder erhvervet af arbejdstagere, der tilsluttede sig pensionsordningen inden 1987, klart tilpasset tjenestemandsrettighederne. Pr. 31. marts 2007 havde pensionsordningen 153 125 medlemmer, der allerede var gået på pension og havde tilsluttet sig ordningen på disse vilkår. Der er derfor tale om tidligere arbejdstagere, som allerede er gået på pension og ikke længere arbejder for virksomheden. Ifølge oplysninger fra de britiske myndigheder kan de vilkår, der gælder for medlemmer, som har tilsluttet sig ordningen efter 1987, hverken klart beskrives som tjenestemandsvilkår eller vilkår som dem, der gælder i den private sektor, og som RM's konkurrenter på det nyligt liberaliserede postmarked formentlig vil anvende. Som allerede nævnt kunne nye medlemmer ikke længere omfattes af disse vilkår efter 2008. I gennemsnit overstiger forpligtelserne med hensyn til de medlemmer, der tilsluttede sig pensionsordningen inden 1987, betydeligt forpligtelserne i forbindelse med medlemmer, som tilsluttede sig ordningen på de vilkår, der var gældende efter reformen i 1987 indtil den yderligere reform i 2008. Værdien af disse yderligere forpligtelser er blevet angivet til [...] GBP pr. ansat.

| (115) | Det følger heraf, at Royal Mails pensionsordning stadig medfører betydelige forpligtelser, som udelukkende opstod som følge af, at medarbejderne var ansat på tjenestemandsvilkår og i en periode, hvor Royal Mail havde monopol inden for almindelig brevpost. Disse betingelser svarer til de betingelser, der gjorde sig gældende i La Poste-sagen. På grundlag af oplysninger fra Det Forenede Kongerige er Kommissionen nået frem til yderligere sådanne forpligtelser til et beløb af [...] GBP (produktet af 153 125 og [...] GBP), som derved med en ret betydelig margen overstiger kvantificeringen på [...] GBP for det mulige støtteelement i foranstaltningen. Kommissionen har i forbindelse med denne analyse ikke fundet det nødvendigt at fastslå, om disse forpligtelser i forbindelse med pensionsordningen udgør alle ordningens forpligtelser, der kan betragtes som unormale, når den har fastslået, at de under alle omstændigheder overstiger det mulige støtteelement i foranstaltningen. |
| --- | --- |

(115)

Det følger heraf, at Royal Mails pensionsordning stadig medfører betydelige forpligtelser, som udelukkende opstod som følge af, at medarbejderne var ansat på tjenestemandsvilkår og i en periode, hvor Royal Mail havde monopol inden for almindelig brevpost. Disse betingelser svarer til de betingelser, der gjorde sig gældende i La Poste-sagen. På grundlag af oplysninger fra Det Forenede Kongerige er Kommissionen nået frem til yderligere sådanne forpligtelser til et beløb af [...] GBP (produktet af 153 125 og [...] GBP), som derved med en ret betydelig margen overstiger kvantificeringen på [...] GBP for det mulige støtteelement i foranstaltningen. Kommissionen har i forbindelse med denne analyse ikke fundet det nødvendigt at fastslå, om disse forpligtelser i forbindelse med pensionsordningen udgør alle ordningens forpligtelser, der kan betragtes som unormale, når den har fastslået, at de under alle omstændigheder overstiger det mulige støtteelement i foranstaltningen.

| (116) | Kommissionen har også fastslået, at i lighed med foranstaltningerne i La Poste-sagen, der er beskrevet i betragtning 107, har nye ansatte siden 1987 ikke længere kunnet omfattes af de vilkår, der har givet anledning til de yderligere omkostninger, og at forpligtelserne som følge af disse vilkår, inden liberaliseringen af postsektoren, ville have påvirket udviklingen af en effektiv konkurrence i en sektor, der var ved at blive liberaliseret. I Royal Mails tilfælde påvirker foranstaltningen ikke obligatoriske socialsikringsbidrag og skatter til de nuværende ansatte og stiller derfor ikke RM bedre end dens konkurrenter i denne henseende. |
| --- | --- |

(116)

Kommissionen har også fastslået, at i lighed med foranstaltningerne i La Poste-sagen, der er beskrevet i betragtning 107, har nye ansatte siden 1987 ikke længere kunnet omfattes af de vilkår, der har givet anledning til de yderligere omkostninger, og at forpligtelserne som følge af disse vilkår, inden liberaliseringen af postsektoren, ville have påvirket udviklingen af en effektiv konkurrence i en sektor, der var ved at blive liberaliseret. I Royal Mails tilfælde påvirker foranstaltningen ikke obligatoriske socialsikringsbidrag og skatter til de nuværende ansatte og stiller derfor ikke RM bedre end dens konkurrenter i denne henseende.

| (117) | Kommissionen bemærkede endvidere, at foranstaltningens form ikke ændrede Royal Mails pensionsforpligtelser og kun gjorde det muligt for virksomheden at nedbringe underskuddet over en længere periode i stedet for at ophæve disse forpligtelser fuldstændigt. Sidstnævnte var foranstaltningens form i La Poste-sagen, dvs. at støttemodtageren vedvarende blev fritaget for forpligtelser, som virksomheden ellers skulle have været omfattet af, og som følge heraf ikke skulle opføre dem på balancen. I Royal Mails tilfælde ændrer foranstaltningen ikke omfanget af det pensionsunderskud, som virksomheden skal opføre på sin balance i henhold til internationale regnskabsregler. Virksomheden er i henhold til den britiske pensionslovgivning fortsat forpligtet til at tage skridt til at eliminere dette underskud. Virkningen af foranstaltningen er kun at forlænge den periode, hvori den kan gøre dette. Selv om dette allerede er afspejlet i ovenstående analyse med hensyn til, at et eventuelt støtteelement anslås til [...] GBP og ikke 850 mio. GBP, er Kommissionen af den opfattelse, at en foranstaltning, der kræver, at en støttemodtager nedbringer sine påløbne forpligtelser fuldt ud, generelt må antages at være mindre konkurrencefordrejende end en foranstaltning, der fritager for dem. |
| --- | --- |

(117)

Kommissionen bemærkede endvidere, at foranstaltningens form ikke ændrede Royal Mails pensionsforpligtelser og kun gjorde det muligt for virksomheden at nedbringe underskuddet over en længere periode i stedet for at ophæve disse forpligtelser fuldstændigt. Sidstnævnte var foranstaltningens form i La Poste-sagen, dvs. at støttemodtageren vedvarende blev fritaget for forpligtelser, som virksomheden ellers skulle have været omfattet af, og som følge heraf ikke skulle opføre dem på balancen. I Royal Mails tilfælde ændrer foranstaltningen ikke omfanget af det pensionsunderskud, som virksomheden skal opføre på sin balance i henhold til internationale regnskabsregler. Virksomheden er i henhold til den britiske pensionslovgivning fortsat forpligtet til at tage skridt til at eliminere dette underskud. Virkningen af foranstaltningen er kun at forlænge den periode, hvori den kan gøre dette. Selv om dette allerede er afspejlet i ovenstående analyse med hensyn til, at et eventuelt støtteelement anslås til [...] GBP og ikke 850 mio. GBP, er Kommissionen af den opfattelse, at en foranstaltning, der kræver, at en støttemodtager nedbringer sine påløbne forpligtelser fuldt ud, generelt må antages at være mindre konkurrencefordrejende end en foranstaltning, der fritager for dem.

| (118) | Med hensyn til foranstaltningens virkning for konkurrencen bemærkes det, at de underskudsbetalinger, som Royal Mail skal foretage til pensionsordningen, når den er etableret på grundlag af forhandlinger mellem virksomheden og pensionsforvalterne, ikke varierer efter omfanget af »output« eller »input«. Reduktionen heraf i de første år ved hjælp af foranstaltningen påvirker derfor ikke marginalomkostningerne og vil ikke kunne påvirke Royal Mails kommercielle beslutninger, og navnlig ikke de fremtidige investeringsbeslutninger (30). Kommissionen finder derfor, at konkurrencevirkningen ikke ændrer samhandelsvilkårene på en måde, der strider mod den fælles interesse som omhandlet i EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra c). |
| --- | --- |

(118)

Med hensyn til foranstaltningens virkning for konkurrencen bemærkes det, at de underskudsbetalinger, som Royal Mail skal foretage til pensionsordningen, når den er etableret på grundlag af forhandlinger mellem virksomheden og pensionsforvalterne, ikke varierer efter omfanget af »output« eller »input«. Reduktionen heraf i de første år ved hjælp af foranstaltningen påvirker derfor ikke marginalomkostningerne og vil ikke kunne påvirke Royal Mails kommercielle beslutninger, og navnlig ikke de fremtidige investeringsbeslutninger (30). Kommissionen finder derfor, at konkurrencevirkningen ikke ændrer samhandelsvilkårene på en måde, der strider mod den fælles interesse som omhandlet i EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra c).

| (119) | På grundlag heraf har Kommissionen konkluderet, at for så vidt pensionsforanstaltningen indeholder et støtteelement, vil dette være foreneligt med fællesmarkedet. |
| --- | --- |

(119)

På grundlag heraf har Kommissionen konkluderet, at for så vidt pensionsforanstaltningen indeholder et støtteelement, vil dette være foreneligt med fællesmarkedet.

7.   KONKLUSION

| (120) | Kommissionen finder, at for så vidt pensionsforanstaltningen indeholder et støtteelement, blev denne stillet ulovligt til rådighed af Det Forenede Kongerige i strid med EF-traktatens artikel 88, stk. 3. Kommissionen finder imidlertid, at støtten er forenelig. Kommissionen finder, at de andre foranstaltninger ikke udgør statsstøtte — |
| --- | --- |

(120)

Kommissionen finder, at for så vidt pensionsforanstaltningen indeholder et støtteelement, blev denne stillet ulovligt til rådighed af Det Forenede Kongerige i strid med EF-traktatens artikel 88, stk. 3. Kommissionen finder imidlertid, at støtten er forenelig. Kommissionen finder, at de andre foranstaltninger ikke udgør statsstøtte —

VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

Lånet fra 2001, lånefaciliteterne og aktionærlånet fra 2007 indebærer ikke statsstøtte til Royal Mail.

Artikel 2

For så vidt pensionsforanstaltningen indebærer statsstøtte, er den forenelig med fællesmarkedet.

Artikel 3

Denne beslutning er rettet til Det Forenede Kongerige Storbritannien og Nordirland.

Udfærdiget i Bruxelles, den 8. april 2009.

På Kommissionens vegne

Neelie KROES

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EUT C 91 af 26.4.2007, s. 34.

1

(2)  EUT C 269 af 8.11.2003, s. 23.

2

(3)  EUT C 141 af 16.6.2006, s. 2.

3

(4)  EUT C 80 af 13.4.2007, s. 5.

4

(5)  Se fodnote 1.

5

(6)  Brev fra de britiske myndigheder af 31. oktober 2006. En »gilt« er en obligation udstedt af den britiske stat.

6

(7)  EFT L 247 af 14.9.2002, s. 27.

7

(8)  Royal Mail Holdings plc, »Unaudited Interim Report for the half year ended 24 September 2006«.

8

(9)  »Lånet fra 2001« består af 20 lån på hver 25 mio. GBP, hvor renten bestemmes efter det tidspunkt i 1999-2000, hvor det tilsvarende træk på de likvide reserver fandt sted. Disse individuelle lån benævnes i denne beslutning »trancher« i lånet fra 2001.

9

(10)  Forretningshemmelighed.

10

(11)  [...].

11

(12)  Udgangspunktet for Kommissionens referencesatser var fem år på grundlag af den metode, der var gældende indtil 31.12.2007, ét år lavere end i den meddelelse, der blev vedtaget i begyndelsen af 2008.

12

(13)  EFT C 273 af 9.9.1997, s. 3.

13

(14)  Da lånet består af forskellige trancher, hvis sats afhænger af tidspunktet for og varigheden af den første trækning af de pågældende midler på Royal Mails reserver (se fodnote 6 ovenfor), anvendes en forskellig sats for hver tranche. Dette forklarer, hvorfor 5,8 % er en gennemsnitlig sats. Den relevante statsobligationsrente var renten for en obligation, hvis løbetid var tættest på den pågældende tranche på datoen for trækningen.

14

(15)  En del af lånefaciliteterne var udløbet på dette tidspunkt, hvorfor de udestående faciliteter udgjorde 844 mio. GBP.

15

(16)  Et flydende pant er en form for sikkerhed, som ikke er tilknyttet et bestemt aktiv, men derimod en kategori af aktiver.

16

(17)  Muligheden er nævnt i »Regulatory Code of practice 03«, offentliggjort af The Pensions Regulator (den britiske reguleringsmyndighed på pensionsområdet), »Funding Defined Benefits«, februar 2006, punkt 104. Det Forenede Kongerige anførte imidlertid ingen eksempler på, at denne mulighed blev udnyttet.

17

Regulatory Code of practice 03

(18)  Se f.eks. Landesbanken-sagerne, f.eks. HSH-beslutning NN 71/05 og også NN 72/05, NN 19/06 og NN 34/07.

18

(19)  Det Forenede Kongerige kræver, at dets offentlige virksomheder kun optager lån hos staten. Kommissionen sætter ikke spørgsmålstegn ved denne politik i denne beslutning, men er af den opfattelse, at foranstaltninger bør kunne undergives særskilt kontrol. Det ville under alle omstændigheder være særdeles usædvanligt, hvis en markedsøkonomisk investor både var eneejer af en virksomhed, som ikke indgår i en større koncern, f.eks. Royal Mail, og virksomhedens eneste finansieringskilde.

19

(20)  I forbindelse med disse fremskrivninger omfattede investeringen aktionærlånet på 300 mio. GBP, eftersom Kommissionen på et vist tidspunkt af undersøgelsen overvejede muligheden for, at denne foranstaltning også kunne sidestilles med egenkapital. Kommissionen har i sidste instans besluttet at vurdere denne foranstaltning som et lån som beskrevet nedenfor. Ændringen af behandlingen i tabellen ville ikke ændre Kommissionens konklusion med hensyn til spørgsmålet, om foranstaltningen i form af deponeringskontoen for pensioner er markedskonform.

20

(21)  The Pensions Regulator, redegørelse fra reguleringsmyndigheden, maj 2006, »How the Pensions Regulator will regulate the funding of defined benefits«, punkt 3.16.

21

(22)  N 55/08 — Tyskland — Efterstillede lån under GA/EFRU. Se også sag C 38/05 — Tyskland — Biria, som vedrørte et »passivt kapitalindskud«, der blev vurderet på grundlag af meddelelsen om referencesatsen fra 1997.

22

(23)  Kommissionens meddelelse om metoden for fastsættelse af referencesatsen og kalkulationsrenten, (EFT C 273 af 9.9.1997, s. 3).

23

(24)  Sag C 38/05, Biria (EUT L 183 af 13.7.2007, s. 27); sag C 38/07, Arbel Fauvet Rail SA (EUT L 238 af 5.9.2008, s. 27); sag C 95/01, Siderurgica Añon (EUT L 311 af 26.11.2005, s. 22); sag C 20/00, Sniace (EUT L 108 af 30.4.2003, s. 35).

24

(25)  Dom afsagt af Retten i Første Instans (Anden Udvidede Afdeling) den 15.9.1998 i sag T-11/95, BP Chemicals Limited mod Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber, Sml. 1998 II, s. 3235, præmis 170 ff.

25

BP Chemicals Limited mod Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber

(26)  Det Forenede Kongerige har ikke påberåbt sig EF-traktatens artikel 86, stk. 2, som grundlag for, at en eventuel støtte ydet til Royal Mail i forbindelse med pensionsforanstaltningen skulle være forenelig med fællesmarkedet.

26

(27)  EUT C 244 af 1.10.2004, s. 2.

27

(28)  EUT L 49 af 22.2.2005, s. 9.

28

(29)  EUT L 63 af 7.3.2008, s. 16.

29

(30)  Se betragtning 170 i beslutningen om La Poste.

30

---

| 14.8.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 210/36 |
| --- | --- | --- | --- |

14.8.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 210/36

---

KOMMISSIONENS BESLUTNING

af 23. juli 2009

om ændring af beslutning 2008/458/EF om gennemførelsesbestemmelser til Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. 575/2007/EF om oprettelse af Den Europæiske Tilbagesendelsesfond for perioden 2008-2013 som en del af det generelle program om solidaritet og forvaltning af migrationsstrømme, hvad angår medlemsstaternes forvaltnings- og kontrolsystemer, reglerne for administrativ og finansiel forvaltning og støtteberettigelsen for udgifter til projekter, der samfinansieres af fonden

(meddelt under nummer K(2009) 5453)

(Kun den bulgarske, den engelske, den estiske, den finske, den franske, den græske, den italienske, den lettiske, den litauiske, den maltesiske, den nederlandske, den polske, den portugisiske, den rumænske, den slovakiske, den slovenske, den spanske, den svenske, den tjekkiske, den tyske og den ungarske udgave er autentiske)

(2009/614/EF)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. 575/2007/EF af 23. maj 2007 om oprettelse af Den Europæiske Tilbagesendelsesfond for perioden 2008-2013 som en del af det generelle program om solidaritet og forvaltning af migrationsstrømme (1), særlig artikel 23 og artikel 35, stk. 4, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I lyset af de erfaringer, der er gjort siden fondens oprettelse, bør den periode, hvor de årlige programmer er støtteberettigede, forlænges, så medlemsstaterne kan foretage en effektiv gennemførelse af fonden, og tidsplanen for indgivelse af den endelige rapport om gennemførelsen af det årlige program bør tilpasses. |
| --- | --- |

(1)

I lyset af de erfaringer, der er gjort siden fondens oprettelse, bør den periode, hvor de årlige programmer er støtteberettigede, forlænges, så medlemsstaterne kan foretage en effektiv gennemførelse af fonden, og tidsplanen for indgivelse af den endelige rapport om gennemførelsen af det årlige program bør tilpasses.

| (2) | Endvidere bør proceduren for medlemsstaternes indgivelse af det reviderede årlige program tilpasses. |
| --- | --- |

(2)

Endvidere bør proceduren for medlemsstaternes indgivelse af det reviderede årlige program tilpasses.

| (3) | I medfør af artikel 3 i protokollen om Det Forenede Kongeriges og Irlands stilling, der er knyttet som bilag til traktaten om Den Europæiske Union og traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, er Det Forenede Kongerige bundet af den grundlæggende retsakt og dermed også af denne beslutning. |
| --- | --- |

(3)

I medfør af artikel 3 i protokollen om Det Forenede Kongeriges og Irlands stilling, der er knyttet som bilag til traktaten om Den Europæiske Union og traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, er Det Forenede Kongerige bundet af den grundlæggende retsakt og dermed også af denne beslutning.

| (4) | I medfør af artikel 3 i protokollen om Det Forenede Kongeriges og Irlands stilling, der er knyttet som bilag til traktaten om Den Europæiske Union og traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, er Irland bundet af den grundlæggende retsakt og dermed også af denne beslutning. |
| --- | --- |

(4)

I medfør af artikel 3 i protokollen om Det Forenede Kongeriges og Irlands stilling, der er knyttet som bilag til traktaten om Den Europæiske Union og traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, er Irland bundet af den grundlæggende retsakt og dermed også af denne beslutning.

| (5) | I medfør af artikel 2 i protokollen om Danmarks stilling, der er knyttet som bilag til traktaten om Den Europæiske Union og til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, er denne beslutning ikke bindende for Danmark, og den finder ikke anvendelse i Danmark. |
| --- | --- |

(5)

I medfør af artikel 2 i protokollen om Danmarks stilling, der er knyttet som bilag til traktaten om Den Europæiske Union og til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, er denne beslutning ikke bindende for Danmark, og den finder ikke anvendelse i Danmark.

| (6) | Foranstaltningerne i denne beslutning er i overensstemmelse med udtalelse fra det fælles udvalg for solidaritet og forvaltning af migrationsstrømme — |
| --- | --- |

(6)

Foranstaltningerne i denne beslutning er i overensstemmelse med udtalelse fra det fælles udvalg for solidaritet og forvaltning af migrationsstrømme —

VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

I Kommissionens beslutning 2008/458/EF (2) foretages der følgende ændringer:

| 1) | Artikel 23, stk. 1, affattes således:
  »1.   For at revidere det årlige program, der er godkendt af Kommissionen i henhold til artikel 21, stk. 5, i den grundlæggende retsakt, indsender den berørte medlemsstat et revideret udkast til et årligt program til Kommissionen senest tre måneder inden udløbet af perioden for støtteberettigelse. Kommissionen gennemgår og godkender hurtigst muligt det reviderede program efter proceduren i artikel 21, stk. 5, i den grundlæggende retsakt.« |
| --- | --- |

1)

Artikel 23, stk. 1, affattes således:

»1.   For at revidere det årlige program, der er godkendt af Kommissionen i henhold til artikel 21, stk. 5, i den grundlæggende retsakt, indsender den berørte medlemsstat et revideret udkast til et årligt program til Kommissionen senest tre måneder inden udløbet af perioden for støtteberettigelse. Kommissionen gennemgår og godkender hurtigst muligt det reviderede program efter proceduren i artikel 21, stk. 5, i den grundlæggende retsakt.«

| 2) | I punkt 4.1 i bilag V, del A, erstattes ordene »Liste over endnu ikke inddrevne beløb pr. 30. juni i året N + 2 (N = året for dette årlige program)« af ordene »Liste over endnu ikke inddrevne beløb seks måneder efter støtteberettigelsesfristen for udgifter«. |
| --- | --- |

2)

I punkt 4.1 i bilag V, del A, erstattes ordene »Liste over endnu ikke inddrevne beløb pr. 30. juni i året N + 2 (N = året for dette årlige program)« af ordene »Liste over endnu ikke inddrevne beløb seks måneder efter støtteberettigelsesfristen for udgifter«.

| 3) | I bilag XI affattes punkt I.4, nr. 1, således:






  »1. | Omkostningerne i forbindelse med et projekt skal være afholdt og de tilsvarende betalinger foretaget (bortset fra afskrivning) efter den 1. januar det år, der henvises til i finansieringsbeslutningen om godkendelse af medlemsstaternes årlige programmer. Perioden for støtteberettigelse løber frem til den 30. juni år N (3) 2, hvilket betyder, at projektomkostningerne skal være afholdt før denne dato. |
| --- | --- | --- |

3)

I bilag XI affattes punkt I.4, nr. 1, således:

»1.

Omkostningerne i forbindelse med et projekt skal være afholdt og de tilsvarende betalinger foretaget (bortset fra afskrivning) efter den 1. januar det år, der henvises til i finansieringsbeslutningen om godkendelse af medlemsstaternes årlige programmer. Perioden for støtteberettigelse løber frem til den 30. juni år N (3) 2, hvilket betyder, at projektomkostningerne skal være afholdt før denne dato.

| 4) | I bilag XI affattes punkt V.3, således:






  »3. | Aktiviteter i forbindelse med teknisk bistand skal være gennemført og de tilsvarende betalinger foretaget efter den 1. januar det år, der henvises til i finansieringsbeslutningen om godkendelse af medlemsstaternes årlige programmer. Støtteberettigelsesperioden varer senest indtil fristen for indsendelse af den endelige rapport om gennemførelse af det årlige program.« |
| --- | --- | --- |

4)

I bilag XI affattes punkt V.3, således:

»3.

Aktiviteter i forbindelse med teknisk bistand skal være gennemført og de tilsvarende betalinger foretaget efter den 1. januar det år, der henvises til i finansieringsbeslutningen om godkendelse af medlemsstaternes årlige programmer. Støtteberettigelsesperioden varer senest indtil fristen for indsendelse af den endelige rapport om gennemførelse af det årlige program.«

Artikel 2

Denne beslutning finder anvendelse på alle årlige programmer, for hvilke der endnu ikke er sket betaling af saldoen på datoen for dens vedtagelse.

Artikel 3

Denne beslutning er rettet til Kongeriget Belgien, Republikken Bulgarien, Den Tjekkiske Republik, Forbundsrepublikken Tyskland, Republikken Estland, Irland, Den Hellenske Republik, Kongeriget Spanien, Den Franske Republik, Den Italienske Republik, Republikken Cypern, Republikken Letland, Republikken Litauen, Storhertugdømmet Luxembourg, Republikken Ungarn, Republikken Malta, Kongeriget Nederlandene, Republikken Østrig, Republikken Polen, Den Portugisiske Republik, Rumænien, Republikken Slovenien, Den Slovakiske Republik, Republikken Finland, Kongeriget Sverige og Det Forenede Kongerige Storbritannien og Nordirland.

Udfærdiget i Bruxelles, den 23. juli 2009.

På Kommissionens vegne

Jacques BARROT

Næstformand

---

(1)  EUT L 144 af 6.6.2007, s. 45.

1

(2)  EUT L 167 af 27.6.2008, s. 135.

2

(3)  Hvor »N« er det år, der henvises til i finansieringsbeslutningen om godkendelse af medlemsstaternes årlige programmer.«

3

---

III Retsakter vedtaget i henhold til traktaten om Den Europæiske Union

RETSAKTER VEDTAGET I HENHOLD TIL AFSNIT V I EU-TRAKTATEN

| 14.8.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 210/38 |
| --- | --- | --- | --- |

14.8.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 210/38

---

RÅDETS FÆLLES HOLDNING 2009/615/FUSP

af 13. august 2009

om ændring af fælles holdning 2006/318/FUSP om forlængelse af de restriktive foranstaltninger over for Burma/Myanmar

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Union, særlig artikel 15, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Den 27. april 2006 vedtog Rådet fælles holdning 2006/318/FUSP om forlængelse af de restriktive foranstaltninger over for Burma/Myanmar (1). |
| --- | --- |

(1)

Den 27. april 2006 vedtog Rådet fælles holdning 2006/318/FUSP om forlængelse af de restriktive foranstaltninger over for Burma/Myanmar (1).

| (2) | Rådets fælles holdning 2009/351/FUSP (2) af 27. april 2009 forlængede de restriktive foranstaltninger, der blev indført ved fælles holdning 2006/318/FUSP, indtil den 30. april 2010. |
| --- | --- |

(2)

Rådets fælles holdning 2009/351/FUSP (2) af 27. april 2009 forlængede de restriktive foranstaltninger, der blev indført ved fælles holdning 2006/318/FUSP, indtil den 30. april 2010.

| (3) | Den 11. august 2009 gav Den Europæiske Union udtryk for sin fordømmelse af dommen mod Daw Aung San Suu Kyi og meddelte, at EU vil reagere med yderligere målrettede restriktive foranstaltninger. |
| --- | --- |

(3)

Den 11. august 2009 gav Den Europæiske Union udtryk for sin fordømmelse af dommen mod Daw Aung San Suu Kyi og meddelte, at EU vil reagere med yderligere målrettede restriktive foranstaltninger.

| (4) | I betragtning af den alvorlige krænkelse af Daw Aung San Suu Kyis grundlæggende rettigheder finder Rådet det passende at opføre de medlemmer af retsvæsenet, der er ansvarlige for dommen, på listen over personer og enheder, der er omfattet af et rejseforbud og af indefrysning af midler, jf. bilag II til fælles holdning 2006/318/FUSP. |
| --- | --- |

(4)

I betragtning af den alvorlige krænkelse af Daw Aung San Suu Kyis grundlæggende rettigheder finder Rådet det passende at opføre de medlemmer af retsvæsenet, der er ansvarlige for dommen, på listen over personer og enheder, der er omfattet af et rejseforbud og af indefrysning af midler, jf. bilag II til fælles holdning 2006/318/FUSP.

| (5) | Endvidere finder Rådet det nødvendigt at ændre listerne over personer og enheder, der er omfattet af de restriktive foranstaltninger, så indefrysningen af midler udvides til også at omfatte virksomheder, der ejes eller kontrolleres af medlemmer af styret i Burma/Myanmar eller af personer eller enheder med tilknytning til dem — |
| --- | --- |

(5)

Endvidere finder Rådet det nødvendigt at ændre listerne over personer og enheder, der er omfattet af de restriktive foranstaltninger, så indefrysningen af midler udvides til også at omfatte virksomheder, der ejes eller kontrolleres af medlemmer af styret i Burma/Myanmar eller af personer eller enheder med tilknytning til dem —

VEDTAGET FØLGENDE FÆLLES HOLDNING:

Artikel 1

Bilag II og III til fælles holdning 2006/318/FUSP erstattes af teksterne i bilag I og II til denne fælles holdning.

Artikel 2

Denne fælles holdning har virkning fra dagen for vedtagelsen.

Artikel 3

Denne fælles holdning offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende.

Udfærdiget i Bruxelles, den 13. august 2009.

På Rådets vegne

C. BILDT

Formand

---

(1)  EUT L 116 af 29.4.2006, s. 77.

1

(2)  EUT L 108 af 29.4.2009, s. 54.

2

---

BILAG I

»BILAG II

Den i artikel 4, 5 og 8 omhandlede liste

Bemærkninger til skemaet:

| 1. | Kaldenavne eller afvigende stavemåder angives ved »alias«. |
| --- | --- |

1.

Kaldenavne eller afvigende stavemåder angives ved »alias«.

| 2. | Medmindre andet er angivet, er der tale om pas og identitetskort fra Burma/Myanmar. |
| --- | --- |

2.

Medmindre andet er angivet, er der tale om pas og identitetskort fra Burma/Myanmar.

A.   DET NATIONALE RÅD FOR FRED OG UDVIKLING (SPDC)

| # | Navn (og eventuelle kaldenavne) | Identifikationsoplysninger (stilling/titel, fødselsdato og fødested, nummer i pas/id-kort, gift med eller søn/datter af ...) | Køn (M/K) |
| --- | --- | --- | --- |
| A1a | Højtstående general Than Shwe | Formand; født d. 2.2.1933 | M |
| A1b | Kyaing Kyaing | Gift med højtstående general Than Shwe | K |
| A1c | Thandar Shwe | Datter af højtstående general Than Shwe | K |
| A1d | Major Zaw Phyo Win | Gift med Thandar Shwe, Vicedirektør i eksportsektionen, Handelsministeriet | M |
| A1e | Khin Pyone Shwe | Datter af højtstående general Than Shwe | K |
| A1f | Aye Aye Thit Shwe | Datter af højtstående general Than Shwe | K |
| A1g | Tun Naing Shwe, alias Tun Tun Naing | Søn af højtstående general Than Shwe, ejer af J and J Company | M |
| A1h | Khin Thanda | Gift med Tun Naing Shwe | K |
| A1i | Kyaing San Shwe | Søn af højtstående general Than Shwe, ejer af J's Donuts | M |
| A1j | Dr. Khin Win Sein | Gift med Kyaing San Shwe | K |
| A1k | Thant Zaw Shwe, alias Maung Maung | Søn af højtstående general Than Shwe | M |
| A1l | Dewar Shwe | Datter af højtstående general Than Shwe | K |
| A1m | Kyi Kyi Shwe, alias Ma Aw | Datter af højtstående general Than Shwe | K |
| A1n | Oberstløjtnant. Nay Soe Maung | Gift med Kyi Kyi Shwe | M |
| A1o | Pho La Pyae alias Nay Shwe Thway Aung | Søn af Kyi Kyi Shwe og Nay Soe Maung | M |
| A2a | Højtstående vicegeneral Maung Aye | Næstformand; født d. 25.12.1937 | M |
| A2b | Mya Mya San | Gift med højtstående vicegeneral Maung Aye | K |
| A2c | Nandar Aye | Datter af højtstående vicegeneral Maung Aye, gift med major Pye Aung (D17g). Ejer af Queen Star Computer Co. | K |
| A3a | General Thura Shwe Mann | Stabschef og koordinator for særlige operationer (hæren, søværnet, flyvevåbnet); født d. 11.7.1947 | M |
| A3b | Khin Lay Thet | Gift med general Thura Shwe Mann; født d. 19.6.1947 | K |
| A3c | Aung Thet Mann alias Shwe Mann Ko Ko | Søn af general Thura Shwe Mann, virksomheden Ayeya Shwe War (Wah); født d. 19.6.1977 | M |
| A3d | Khin Hnin Thandar | Gift med Aung Thet Mann | K |
| A3e | Toe Naing Mann | Søn af general Thura Shwe Mann; født d. 29.6.1978 | M |
| A3f | Zay Zin Latt | Gift med Toe Naing Mann; datter af Khin Shwe (ref. J5a); født d. 24.3.1981 | K |
| A4a | Generalløjtnant Thein Sein | Premierminister; født d. 20.4.1945 | M |
| A4b | Khin Khin Win | Gift med generalløjtnant Thein Sein | K |
| A5a | General (Thiha Thura) Tin Aung Myint Oo | (Thiha Thura er en titel) »Førstesekretær«, født d. 29.5.1950; formand for Myanmars Nationale Olympiske Råd (MNOC) og formand for Myanmar Economic Corporation (MEC) | M |
| A5b | Khin Saw Hnin | Gift med generalløjtnant Thiha Thura Tin Aung Myint Oo | K |
| A5c | Kaptajn Naing Lin Oo | Søn af generalløjtnant Thiha Thura Tin Aung Myint Oo | M |
| A5d | Hnin Yee Mon | Gift med kaptajn Naing Lin Oo | K |
| A6a | Generalmajor Min Aung Hlaing | Chef for Kontoret for Særlige Operationer 2 (Kayah Shan-staten). Fra 23.6.2008. (Tidligere B12a) | M |
| A6b | Kyu Kyu Hla | Gift med generalmajor Min Aung Hlaing | K |
| A7a | Generalløjtnant Tin Aye | Chef for Forsvarsmaterieltjenesten, leder af UMEH | M |
| A7b | Kyi Kyi Ohn | Gift med generalløjtnant Tin Aye | K |
| A7c | Zaw Min Aye | Søn af generalløjtnant Tin Aye | M |
| A8a | Generalløjtnant Ohn Myint | Chef for Kontoret for Særlige Operationer 1 (Kachin, Chin, Sagaing, Magwe, Mandalay). Fra 23.6.2008. (Tidligere B9a) | M |
| A8b | Nu Nu Swe | Gift med generalløjtnant Ohn Myint | K |
| A8c | Kyaw Thiha alias Kyaw Thura | Søn af generalløjtnant Ohn Myint | M |
| A8d | Nwe Ei Ei Zin | Gift med Kyaw Thiha | K |
| A8e | Kay Khaing Ye Myint | Datter af generalløjtnant Ye Myint | K |
| A9a | Generalmajor Hla Htay Win | Uddannelseschef i forsvaret, fra 23.6.2008. (Tidligere B1a). Ejer af Htay Co. (skovhugst og tømmer) | M |
| A9b | Mar Mar Wai | Gift med generalmajor Hla Htay Win | K |
| A10a | Generalmajor Ko Ko | Chef for Kontoret for Særlige Operationer 3 (Pegu, Irrawaddy, Arakan). Fra 23.6.2008. (Tidligere B10a) | M |
| A10b | Sao Nwan Khun Sum | Gift med generalmajor Ko Ko | K |
| A11a | Generalmajor Thar Aye, alias Tha Aye | Chef for Kontoret for Særlige Operationer 4 (Karen, Mon, Tenasserim); født d. 16.2.1945 | M |
| A11b | Wai Wai Khaing, alias Wei Wei Khaing | Gift med generalmajor Thar Aye | K |
| A11c | See Thu Aye | Søn af generalmajor Thar Aye | M |
| A12a | Generalløjtnant Myint Swe | Chef for Kontoret for Særlige Operationer 5 (Naypyidaw, Rangoon/Yangon) | M |
| A12b | Khin Thet Htay | Gift med Generalløjtnant Myint Swe | K |
| A13a | Arnt Maung | Pensioneret generaldirektør, Direktoratet for Religiøse Anliggender | M |

#

Navn (og eventuelle kaldenavne)

Identifikationsoplysninger (stilling/titel, fødselsdato og fødested, nummer i pas/id-kort, gift med eller søn/datter af ...)

Køn (M/K)

A1a

Højtstående general Than Shwe

Formand; født d. 2.2.1933

M

A1b

Kyaing Kyaing

Gift med højtstående general Than Shwe

K

A1c

Thandar Shwe

Datter af højtstående general Than Shwe

K

A1d

Major Zaw Phyo Win

Gift med Thandar Shwe, Vicedirektør i eksportsektionen, Handelsministeriet

M

A1e

Khin Pyone Shwe

Datter af højtstående general Than Shwe

K

A1f

Aye Aye Thit Shwe

Datter af højtstående general Than Shwe

K

A1g

Tun Naing Shwe, alias Tun Tun Naing

Søn af højtstående general Than Shwe, ejer af J and J Company

M

A1h

Khin Thanda

Gift med Tun Naing Shwe

K

A1i

Kyaing San Shwe

Søn af højtstående general Than Shwe, ejer af J's Donuts

M

A1j

Dr. Khin Win Sein

Gift med Kyaing San Shwe

K

A1k

Thant Zaw Shwe, alias Maung Maung

Søn af højtstående general Than Shwe

M

A1l

Dewar Shwe

Datter af højtstående general Than Shwe

K

A1m

Kyi Kyi Shwe, alias Ma Aw

Datter af højtstående general Than Shwe

K

A1n

Oberstløjtnant. Nay Soe Maung

Gift med Kyi Kyi Shwe

M

A1o

Pho La Pyae alias Nay Shwe Thway Aung

Søn af Kyi Kyi Shwe og Nay Soe Maung

M

A2a

Højtstående vicegeneral Maung Aye

Næstformand; født d. 25.12.1937

M

A2b

Mya Mya San

Gift med højtstående vicegeneral Maung Aye

K

A2c

Nandar Aye

Datter af højtstående vicegeneral Maung Aye, gift med major Pye Aung (D17g). Ejer af Queen Star Computer Co.

K

A3a

General Thura Shwe Mann

Stabschef og koordinator for særlige operationer (hæren, søværnet, flyvevåbnet); født d. 11.7.1947

M

A3b

Khin Lay Thet

Gift med general Thura Shwe Mann; født d. 19.6.1947

K

A3c

Aung Thet Mann alias Shwe Mann Ko Ko

Søn af general Thura Shwe Mann, virksomheden Ayeya Shwe War (Wah); født d. 19.6.1977

M

A3d

Khin Hnin Thandar

Gift med Aung Thet Mann

K

A3e

Toe Naing Mann

Søn af general Thura Shwe Mann; født d. 29.6.1978

M

A3f

Zay Zin Latt

Gift med Toe Naing Mann; datter af Khin Shwe (ref. J5a); født d. 24.3.1981

K

A4a

Generalløjtnant Thein Sein

Premierminister; født d. 20.4.1945

M

A4b

Khin Khin Win

Gift med generalløjtnant Thein Sein

K

A5a

General (Thiha Thura) Tin Aung Myint Oo

(Thiha Thura er en titel) »Førstesekretær«, født d. 29.5.1950; formand for Myanmars Nationale Olympiske Råd (MNOC) og formand for Myanmar Economic Corporation (MEC)

M

A5b

Khin Saw Hnin

Gift med generalløjtnant Thiha Thura Tin Aung Myint Oo

K

A5c

Kaptajn Naing Lin Oo

Søn af generalløjtnant Thiha Thura Tin Aung Myint Oo

M

A5d

Hnin Yee Mon

Gift med kaptajn Naing Lin Oo

K

A6a

Generalmajor Min Aung Hlaing

Chef for Kontoret for Særlige Operationer 2 (Kayah Shan-staten). Fra 23.6.2008. (Tidligere B12a)

M

A6b

Kyu Kyu Hla

Gift med generalmajor Min Aung Hlaing

K

A7a

Generalløjtnant Tin Aye

Chef for Forsvarsmaterieltjenesten, leder af UMEH

M

A7b

Kyi Kyi Ohn

Gift med generalløjtnant Tin Aye

K

A7c

Zaw Min Aye

Søn af generalløjtnant Tin Aye

M

A8a

Generalløjtnant Ohn Myint

Chef for Kontoret for Særlige Operationer 1 (Kachin, Chin, Sagaing, Magwe, Mandalay). Fra 23.6.2008. (Tidligere B9a)

M

A8b

Nu Nu Swe

Gift med generalløjtnant Ohn Myint

K

A8c

Kyaw Thiha alias Kyaw Thura

Søn af generalløjtnant Ohn Myint

M

A8d

Nwe Ei Ei Zin

Gift med Kyaw Thiha

K

A8e

Kay Khaing Ye Myint

Datter af generalløjtnant Ye Myint

K

A9a

Generalmajor Hla Htay Win

Uddannelseschef i forsvaret, fra 23.6.2008. (Tidligere B1a). Ejer af Htay Co. (skovhugst og tømmer)

M

A9b

Mar Mar Wai

Gift med generalmajor Hla Htay Win

K

A10a

Generalmajor Ko Ko

Chef for Kontoret for Særlige Operationer 3 (Pegu, Irrawaddy, Arakan). Fra 23.6.2008. (Tidligere B10a)

M

A10b

Sao Nwan Khun Sum

Gift med generalmajor Ko Ko

K

A11a

Generalmajor Thar Aye, alias Tha Aye

Chef for Kontoret for Særlige Operationer 4 (Karen, Mon, Tenasserim); født d. 16.2.1945

M

A11b

Wai Wai Khaing, alias Wei Wei Khaing

Gift med generalmajor Thar Aye

K

A11c

See Thu Aye

Søn af generalmajor Thar Aye

M

A12a

Generalløjtnant Myint Swe

Chef for Kontoret for Særlige Operationer 5 (Naypyidaw, Rangoon/Yangon)

M

A12b

Khin Thet Htay

Gift med Generalløjtnant Myint Swe

K

A13a

Arnt Maung

Pensioneret generaldirektør, Direktoratet for Religiøse Anliggender

M

B.   REGIONAL COMMANDERS

| # | Navn | Identifikationsoplysninger (herunder kommando) | Køn (M/K) |
| --- | --- | --- | --- |
| B1a | Brigadegeneral Win Myint | Rangoon (Yangon) | M |
| B1b | Kyin Myaing | Gift med brigadegeneral Win Myint | K |
| B2a | Brigadegeneral Yar (Ya) Pyae (Pye) (Pyrit) | Regionskommando Øst (Shan-staten (syd)), (Tidligere G23a) | M |
| B2b | Thinzar Win Sein | Gift med brigadegeneral Yar (Ya) Pyae (Pye) (Pyrit) | K |
| B3a | Brigadegeneral Myint Soe | Regionskommando Nordvest (Sagaing-divisionen) og regional minister uden portefølje | M |
| B4a | Brigadegeneral Khin Zaw Oo | Kystregionskommandoen (Tanintharyi-divisionen); født d. 24.6.1951 | M |
| B5a | Brigadegeneral Aung Than Htut | Regionskommando Nordøst (Shan-staten (nord)) | M |
| B5b | Daw Cherry | Gift med brigadegeneral Aung Than Htut | K |
| B6a | Brigadegeneral Tin Ngwe | Centralregionskommandoen (Mandalay-divisionen) | M |
| B6b | Khin Thida | Gift med brigadegeneral Tin Ngwe | K |
| B7a | Generalmajor Thaung Aye | Regionskommando Vest (Rakhine-staten). (Tidligere B2a) | M |
| B7b | Thin Myo Myo Aung | Gift med generalmajor Thaung Aye | F |
| B8a | Brigadegeneral Kyaw Swe | Regionskommando Sydvest (Irrawaddy-divisionen) og regional minister uden portefølje | M |
| B8b | Win Win Maw | Gift med brigadegeneral Kyaw Swe | F |
| B9a | Generalmajor Soe Win | Regionskommando Nord (Kachin-staten) | M |
| B9b | Than Than Nwe | Gift med generalmajor Soe Win | K |
| B10a | Generalmajor Hla Min | Regionskommando Syd (Bago-divisionen) | M |
| B11a | Brigadegeneral Thet Naing Win | Regionskommando Sydøst (Mon-staten) | M |
| B12a | Generalmajor Kyaw Phyo | Trekantsregionskommandoen (Shan-staten (øst)) | M |
| B13a | Generalmajor Wai Lwin | Naypyidaw | M |
| B13b | Swe Swe Oo | Gift med generalmajor Wai Lwin | F |
| B13c | Wai Phyo Aung | Søn af generalmajor Wai Lwin | M |
| B13d | Oanmar (Ohnmar) Kyaw Tun | Gift med Wai Phyo Aung | K |
| B13e | Wai Phyo | Søn af generalmajor Wai Lwin | M |
| B13f | Lwin Yamin | Datter af generalmajor Wai Lwin | K |

#

Navn

Identifikationsoplysninger (herunder kommando)

Køn (M/K)

B1a

Brigadegeneral Win Myint

Rangoon (Yangon)

M

B1b

Kyin Myaing

Gift med brigadegeneral Win Myint

K

B2a

Brigadegeneral Yar (Ya) Pyae (Pye) (Pyrit)

Regionskommando Øst (Shan-staten (syd)), (Tidligere G23a)

M

B2b

Thinzar Win Sein

Gift med brigadegeneral Yar (Ya) Pyae (Pye) (Pyrit)

K

B3a

Brigadegeneral Myint Soe

Regionskommando Nordvest (Sagaing-divisionen) og regional minister uden portefølje

M

B4a

Brigadegeneral Khin Zaw Oo

Kystregionskommandoen (Tanintharyi-divisionen); født d. 24.6.1951

M

B5a

Brigadegeneral Aung Than Htut

Regionskommando Nordøst (Shan-staten (nord))

M

B5b

Daw Cherry

Gift med brigadegeneral Aung Than Htut

K

B6a

Brigadegeneral Tin Ngwe

Centralregionskommandoen (Mandalay-divisionen)

M

B6b

Khin Thida

Gift med brigadegeneral Tin Ngwe

K

B7a

Generalmajor Thaung Aye

Regionskommando Vest (Rakhine-staten). (Tidligere B2a)

M

B7b

Thin Myo Myo Aung

Gift med generalmajor Thaung Aye

F

B8a

Brigadegeneral Kyaw Swe

Regionskommando Sydvest (Irrawaddy-divisionen) og regional minister uden portefølje

M

B8b

Win Win Maw

Gift med brigadegeneral Kyaw Swe

F

B9a

Generalmajor Soe Win

Regionskommando Nord (Kachin-staten)

M

B9b

Than Than Nwe

Gift med generalmajor Soe Win

K

B10a

Generalmajor Hla Min

Regionskommando Syd (Bago-divisionen)

M

B11a

Brigadegeneral Thet Naing Win

Regionskommando Sydøst (Mon-staten)

M

B12a

Generalmajor Kyaw Phyo

Trekantsregionskommandoen (Shan-staten (øst))

M

B13a

Generalmajor Wai Lwin

Naypyidaw

M

B13b

Swe Swe Oo

Gift med generalmajor Wai Lwin

F

B13c

Wai Phyo Aung

Søn af generalmajor Wai Lwin

M

B13d

Oanmar (Ohnmar) Kyaw Tun

Gift med Wai Phyo Aung

K

B13e

Wai Phyo

Søn af generalmajor Wai Lwin

M

B13f

Lwin Yamin

Datter af generalmajor Wai Lwin

K

C.   NÆSTKOMMANDERENDE FOR REGIONSKOMMANDOER

| # | Navn | Identifikationsoplysninger (herunder kommando) | Køn (M/K) |
| --- | --- | --- | --- |
| C1a | Brigadegeneral Kyaw Kyaw Tun | Rangoon (Yangon) | M |
| C1b | Khin May Latt | Gift med brigadegeneral Kyaw Kyaw Tun | K |
| C2a | Brigadegeneral Than Htut Aung | Centralregionskommandoen | M |
| C2b | Moe Moe Nwe | Gift med brigadegeneral Than Htut Aung | K |
| C3a | Brigadegeneral Tin Maung Ohn | Regionskommando Nordvest | M |
| C4a | Brigadegeneral San Tun | Regionskommando Nord, født d. 2.3.1951, Rangoon/Yangon | M |
| C4b | Tin Sein | Gift med brigadegeneral San Tun, født d. 27.09.1950, Rangoon/Yangon | K |
| C4c | Ma Khin Ei Ei Tun | Datter af brigadegeneral San Tun, født d. 16.9.1979, direktør i Ar Let Yone Co. Ltd | K |
| C4d | Min Thant | Søn af brigadegeneral San Tun, født d. 11.11.1982, direktør i Ar Let Yone Co. Ltd | M |
| C4e | Khin Mi Mi Tun | Datter af brigadegeneral San Tun, født d. 25.10.1984, direktør i Ar Let Yone Co. Ltd | K |
| C5a | Brigadegeneral Hla Myint | Regionskommando Nordøst | M |
| C5b | Su Su Hlaing | Gift med brigadegeneral Hla Myint | K |
| C6 | Brigadegeneral Wai Lin | Trekantskommandoen | M |
| C7a | Brigadegeneral Win Myint | Regionskommando Øst | M |
| C8a | Brigadegeneral Zaw Min | Regionskommando Sydøst | M |
| C8b | Nyunt Nyunt Wai | Gift med brigadegeneral Zaw Min | K |
| C9a | Brigadegeneral Hone Ngaing alias Hon Ngai | Kystregionskommandoen | M |
| C10a | Brigadegeneral Thura Maung Ni | Regionskommando Syd | M |
| C10b | Nan Myint Sein | Gift med brigadegeneral Thura Maung Ni | K |
| C11a | Brigadegeneral Tint Swe | Regionskommando Sydvest | M |
| C11b | Khin Thaung | Gift med brigadegeneral Tint Swe | K |
| C11c | Ye Min, alias Ye Kyaw Swar Swe | Søn af brigadegeneral Tint Swe | M |
| C11d | Su Mon Swe | Gift med Ye Min | K |
| C12a | Brigadegeneral Tin Hlaing | Regionskommando Vest | M |
| C12b | Hla Than Htay | Gift med brigadegeneral Tin Hlaing | K |

#

Navn

Identifikationsoplysninger (herunder kommando)

Køn (M/K)

C1a

Brigadegeneral Kyaw Kyaw Tun

Rangoon (Yangon)

M

C1b

Khin May Latt

Gift med brigadegeneral Kyaw Kyaw Tun

K

C2a

Brigadegeneral Than Htut Aung

Centralregionskommandoen

M

C2b

Moe Moe Nwe

Gift med brigadegeneral Than Htut Aung

K

C3a

Brigadegeneral Tin Maung Ohn

Regionskommando Nordvest

M

C4a

Brigadegeneral San Tun

Regionskommando Nord, født d. 2.3.1951, Rangoon/Yangon

M

C4b

Tin Sein

Gift med brigadegeneral San Tun, født d. 27.09.1950, Rangoon/Yangon

K

C4c

Ma Khin Ei Ei Tun

Datter af brigadegeneral San Tun, født d. 16.9.1979, direktør i Ar Let Yone Co. Ltd

K

C4d

Min Thant

Søn af brigadegeneral San Tun, født d. 11.11.1982, direktør i Ar Let Yone Co. Ltd

M

C4e

Khin Mi Mi Tun

Datter af brigadegeneral San Tun, født d. 25.10.1984, direktør i Ar Let Yone Co. Ltd

K

C5a

Brigadegeneral Hla Myint

Regionskommando Nordøst

M

C5b

Su Su Hlaing

Gift med brigadegeneral Hla Myint

K

C6

Brigadegeneral Wai Lin

Trekantskommandoen

M

C7a

Brigadegeneral Win Myint

Regionskommando Øst

M

C8a

Brigadegeneral Zaw Min

Regionskommando Sydøst

M

C8b

Nyunt Nyunt Wai

Gift med brigadegeneral Zaw Min

K

C9a

Brigadegeneral Hone Ngaing alias Hon Ngai

Kystregionskommandoen

M

C10a

Brigadegeneral Thura Maung Ni

Regionskommando Syd

M

C10b

Nan Myint Sein

Gift med brigadegeneral Thura Maung Ni

K

C11a

Brigadegeneral Tint Swe

Regionskommando Sydvest

M

C11b

Khin Thaung

Gift med brigadegeneral Tint Swe

K

C11c

Ye Min, alias Ye Kyaw Swar Swe

Søn af brigadegeneral Tint Swe

M

C11d

Su Mon Swe

Gift med Ye Min

K

C12a

Brigadegeneral Tin Hlaing

Regionskommando Vest

M

C12b

Hla Than Htay

Gift med brigadegeneral Tin Hlaing

K

D.   MINISTRE

| # | Navn | Identifikationsoplysninger (herunder ministerium) | Sex (M/K) |
| --- | --- | --- | --- |
| D1a | Generalmajor Htay Oo | Ministeriet for Landbrug og Kunstvanding (fra 18.9.2004) (tidligere Ministeriet for Kooperativer fra 25.8.2003); generalsekretær for USDA | M |
| D1b | Ni Ni Win | Gift med generalmajor Htay Oo | K |
| D1c | Thein Zaw Nyo | Yngste søn af generalmajor Htay Oo | M |
| D2a | Brigadegeneral Tin Naing Thein | Handelsministeriet (fra 18.9.2004). Tidligere viceminister for skovbrug; født 1955 | M |
| D2b | Aye Aye | Gift med brigadegeneral Tin Naing Thein | K |
| D3a | Generalmajor Khin Maung Myint | Ministeriet for Offentlige Arbejder, tillige Ministeriet for Elforsyning 2 | M |
| D4a | Generalmajor Tin Htut | Ministeriet for Kooperativer (fra 15.5.2006) | M |
| D4b | Tin Tin Nyunt | Gift med generalmajor Tin Htut | K |
| D5a | Generalmajor Khin Aung Myint | Kulturministeriet (fra 15.5.2006) | M |
| D5b | Khin Phyone | Gift med generalmajor Khin Aung Myint | K |
| D6a | Dr. Chan Nyein | Undervisningsministeriet (fra 10.8.2005). Tidligere viceminister for videnskab og teknologi, medlem af USDA's hovedbestyrelse; født 1944 | M |
| D6b | Sandar Aung | Gift med dr. Chan Nyein | K |
| D7a | Oberst Zaw Min | Ministeriet for Elforsyning (1) (fra 15.5.2006); født d. 10.1.1949 | M |
| D7b | Khin Mi Mi | Gift med oberst Zaw Min | K |
| D8a | Brigadegeneral Lun Thi | Energiministeriet (fra 20.12.1997); født d. 18.7.1940 | M |
| D8b | Khin Mar Aye | Gift med brigadegeneral Lun Thi | K |
| D8c | Mya Sein Aye | Datter af brigadegeneral Lun Thi | K |
| D8d | Zin Maung Lun | Søn af brigadegeneral Lun Thi | M |
| D8e | Zar Chi Ko | Gift med Zin Maung Lun | K |
| D9a | Generalmajor Hla Tun | Finansministeriet (fra 1.2.2003); født d. 11.7.1951 | M |
| D9b | Khin Than Win | Gift med generalmajor Hla Tun | K |
| D10a | Nyan Win | Udenrigsministeriet (fra 18.9.2004), tidligere viceuddannelseschef i forsvaret, født d. 22.1.1953 | M |
| D10b | Myint Myint Soe | Gift med Nyan Win; født d. 15.1.1953 | K |
| D11a | Brigadegeneral Thein Aung | Ministeriet for Skovbrug (fra 25.8.2003) | M |
| D11b | Khin Htay Myint | Gift med brigadegeneral Thein Aung | K |
| D12a | Prof. dr. Kyaw Myint | Sundhedsministeriet (fra 1.2.2003); født 1940 | M |
| D12b | Nilar Thaw | Gift med prof. dr. Kyaw Myint | K |
| D13a | Generalmajor Maung Oo | Indenrigsministeriet (fra 5.11.2004) og indvandrings- og befolkningsminister fra februar 2009, født 1952 | M |
| D13b | Nyunt Nyunt Oo | Gift med generalmajor Maung Oo | K |
| D14a | Generalmajor Maung Maung Swe | Ministeriet for Social Velfærd, Hjælpearbejde og Genbosætning (fra 15.5.2006) | M |
| D14b | Tin Tin Nwe | Gift med generalmajor Maung Maung Swe | K |
| D14c | Ei Thet Thet Swe | Datter af generalmajor Maung Maung Swe | K |
| D14d | Kaung Kyaw Swe | Søn af generalmajor Maung Maung Swe | M |
| D15a | Aung Thaung | Industriministeriet 1 (fra 15.11.1997) | M |
| D15b | Khin Khin Yi | Gift med Aung Thaung | K |
| D15c | Major Moe Aung | Søn af Aung Thaung | M |
| D15d | Dr. Aye Khaing Nyunt | Gift med major Moe Aung | K |
| D15e | Nay Aung | Søn af Aung Thaung, forretningsmand, administrerende direktør for Aung Yee Phyoe Co. Ltd og direktør i IGE Co. Ltd | M |
| D15f | Khin Moe Nyunt | Gift med Nay Aung | K |
| D15g | Major Pyi Aung, alias Pye Aung | Søn af Aung Thaung (gift med A2c). Direktør i IGE Co. Ltd | M |
| D15h | Khin Ngu Yi Phyo | Datter af Aung Thaung | K |
| D15i | Dr. Thu Nanda Aung | Datter af Aung Thaung | K |
| D15j | Aye Myat Po Aung | Datter af Aung Thaung | K |
| D16a | Viceadmiral Soe Thein | Industriministeriet 2 (fra juni 2008). (Tidligere G38a) | M |
| D16b | Khin Aye Kyin | Gift med viceadmiral Soe Thein | K |
| D16c | Yimon Aye | Datter af viceadmiral Soe Thein, født d. 12.7.1980 | K |
| D16d | Aye Chan | Søn af viceadmiral Soe Thein, født d. 23.9.1973 | M |
| D16e | Thida Aye | Datter af viceadmiral Soe Thein, født d. 23.3.1979 | K |
| D17a | Brigadegeneral Kyaw Hsan | Informationsministeriet (fra 13.9.2002) | M |
| D17b | Kyi Kyi Win | Gift med brigadegeneral Kyaw Hsan. Chef for informationsafdelingen i Myanmar Women's Affairs Federation. | K |
| D18a | Brigadegeneral Maung Maung Thein | Ministeriet for Husdyravl og Fiskeri | M |
| D18b | Myint Myint Aye | Gift med brigadegeneral Maung Maung Thein | K |
| D18c | Min Thein alias Ko Pauk | Søn af brigadegeneral Maung Maung Thein | M |
| D19a | Brigadegeneral Ohn Myint | Ministeriet for Minedrift (fra 15.11.1997) | M |
| D19b | San San | Gift med brigadegeneral Ohn Myint | K |
| D19c | Thet Naing Oo | Søn af brigadegeneral Ohn Myint | M |
| D19d | Min Thet Oo | Søn af brigadegeneral Ohn Myint | M |
| D20a | Soe Tha | Ministeriet for National Planlægning og Økonomisk Udvikling (fra 20.12.1997); født d. 7.11.1944 | M |
| D20b | Kyu Kyu Win | Gift med Soe Tha; født d. 5.10.1980 | K |
| D20c | Kyaw Myat Soe | Søn af Soe Tha; født d. 14.2.1973 | M |
| D20d | Wei Wei Lay | Gift med Kyaw Myat Soe; født d. 12.9.1978 | K |
| D20e | Aung Soe Tha | Søn af Soe Tha; født d. 5.10.1983 | M |
| D20f | Myat Myitzu Soe | Datter af Soe Tha, født d. 14.2.1973 | K |
| D20g | San Thida Soe | Datter af Soe Tha, født d. 12.9.1978 | K |
| D20h | Phone Myat Soe | Søn af Soe Tha, født d. 3.3.1983 | M |
| D21a | Oberst Thein Nyunt | Ministeriet for Fremskridt i Grænseegnene, Nationale Etniske Grupper og Udviklingsanliggender (fra 15.11.1997) og borgmester i Naypyidaw | M |
| D21b | Kyin Khaing (Khine) | Gift med oberst Thein Nyunt | K |
| D22a | Generalmajor Aung Min | Ministeriet for Jernbanetransport (fra 1.2.2003) | M |
| D22b | Wai Wai Thar, alias Wai Wai Tha | Gift med generalmajor Aung Min | K |
| D22c | Aye Min Aung | Datter af generalmajor Aung Min | K |
| D22d | Htoo Char Aung | Søn af generalmajor Aung Min | M |
| D23a | Brigadegeneral Thura Myint Maung | Ministeriet for Religiøse Anliggender (fra 25.8.2003) | M |
| D23b | Aung Kyaw Soe | Søn af brigadegeneral Thura Myint Maung | M |
| D23c | Su Su Sandi | Gift med Aung Kyaw Soe | K |
| D23d | Zin Myint Maung | Datter af brigadegeneral Thura Myint Maung | K |
| D24a | Thaung | Ministeriet for Videnskab og Teknologi (fra 11.98); født d. 6.7.1937 | M |
| D24b | May Kyi Sein | Gift med Thaung | K |
| D24c | Aung Kyi | Søn af Thaung, født 1971 | M |
| D25a | Brigadegeneral Thura Aye Myint | Ministeriet for Sport (fra 29.10.1999) | M |
| D25b | Aye Aye | Gift med brigadegeneral Thura Aye Myint | K |
| D25c | Nay Linn | Søn af brigadegeneral Thura Aye Myint | M |
| D26a | Brigadegeneral
  Thein Zaw | Ministeriet for Telekommunikation, Post og Telegraf (fra 10.5.2001) | M |
| D26b | Mu Mu Win | Gift med brigadegeneral Thein Zaw | K |
| D27a | Generalmajor Thein Swe | Transportministeriet, fra 18.9.2004 (tidligere premierministerens kontor fra 25.8.2003) | M |
| D27b | Mya Theingi | Gift med generalmajor Thein Swe | K |
| D28a | Generalmajor Soe Naing | Ministeriet for Hoteller og Turisme (fra 15.5.2006) | M |
| D28b | Tin Tin Latt | Gift med generalmajor Soe Naing | K |
| D28c | Wut Yi Oo | Datter af generalmajor Soe Naing | K |
| D28d | Kaptajn Htun Zaw Win | Gift med Wut Yi Oo | M |
| D28e | Yin Thu Aye | Datter af generalmajor Soe Naing | K |
| D28f | Yi Phone Zaw | Søn af generalmajor Soe Naing | M |
| D29a | Generalmajor
  Khin Maung Myint | Ministeriet for Elforsyning 2 (nyt ministerium) (fra 15.5.2006) | M |
| D29b | Win Win Nu | Gift med generalmajor Khin Maung Myint | K |
| D30a | Aung Kyi | Beskæftigelsesministeriet/Arbejdsministeriet (udnævnt til minister den 8.10.2007, ansvarlig for forbindelserne med Aung San Suu Kyi) | M |
| D30b | Thet Thet Swe | Gift med Aung Kyi | K |
| D31a | Kyaw Thu | Formand for bestyrelsen for udvælgelse og uddannelse i forbindelse med den offentlige administration , født d. 15.8.1949 | M |
| D31b | Lei Lei Kyi | Gift med Kyaw Thu | F |

#

Navn

Identifikationsoplysninger (herunder ministerium)

Sex (M/K)

D1a

Generalmajor Htay Oo

Ministeriet for Landbrug og Kunstvanding (fra 18.9.2004) (tidligere Ministeriet for Kooperativer fra 25.8.2003); generalsekretær for USDA

M

D1b

Ni Ni Win

Gift med generalmajor Htay Oo

K

D1c

Thein Zaw Nyo

Yngste søn af generalmajor Htay Oo

M

D2a

Brigadegeneral Tin Naing Thein

Handelsministeriet (fra 18.9.2004). Tidligere viceminister for skovbrug; født 1955

M

D2b

Aye Aye

Gift med brigadegeneral Tin Naing Thein

K

D3a

Generalmajor Khin Maung Myint

Ministeriet for Offentlige Arbejder, tillige Ministeriet for Elforsyning 2

M

D4a

Generalmajor Tin Htut

Ministeriet for Kooperativer (fra 15.5.2006)

M

D4b

Tin Tin Nyunt

Gift med generalmajor Tin Htut

K

D5a

Generalmajor Khin Aung Myint

Kulturministeriet (fra 15.5.2006)

M

D5b

Khin Phyone

Gift med generalmajor Khin Aung Myint

K

D6a

Dr. Chan Nyein

Undervisningsministeriet (fra 10.8.2005). Tidligere viceminister for videnskab og teknologi, medlem af USDA's hovedbestyrelse; født 1944

M

D6b

Sandar Aung

Gift med dr. Chan Nyein

K

D7a

Oberst Zaw Min

Ministeriet for Elforsyning (1) (fra 15.5.2006); født d. 10.1.1949

M

D7b

Khin Mi Mi

Gift med oberst Zaw Min

K

D8a

Brigadegeneral Lun Thi

Energiministeriet (fra 20.12.1997); født d. 18.7.1940

M

D8b

Khin Mar Aye

Gift med brigadegeneral Lun Thi

K

D8c

Mya Sein Aye

Datter af brigadegeneral Lun Thi

K

D8d

Zin Maung Lun

Søn af brigadegeneral Lun Thi

M

D8e

Zar Chi Ko

Gift med Zin Maung Lun

K

D9a

Generalmajor Hla Tun

Finansministeriet (fra 1.2.2003); født d. 11.7.1951

M

D9b

Khin Than Win

Gift med generalmajor Hla Tun

K

D10a

Nyan Win

Udenrigsministeriet (fra 18.9.2004), tidligere viceuddannelseschef i forsvaret, født d. 22.1.1953

M

D10b

Myint Myint Soe

Gift med Nyan Win; født d. 15.1.1953

K

D11a

Brigadegeneral Thein Aung

Ministeriet for Skovbrug (fra 25.8.2003)

M

D11b

Khin Htay Myint

Gift med brigadegeneral Thein Aung

K

D12a

Prof. dr. Kyaw Myint

Sundhedsministeriet (fra 1.2.2003); født 1940

M

D12b

Nilar Thaw

Gift med prof. dr. Kyaw Myint

K

D13a

Generalmajor Maung Oo

Indenrigsministeriet (fra 5.11.2004) og indvandrings- og befolkningsminister fra februar 2009, født 1952

M

D13b

Nyunt Nyunt Oo

Gift med generalmajor Maung Oo

K

D14a

Generalmajor Maung Maung Swe

Ministeriet for Social Velfærd, Hjælpearbejde og Genbosætning (fra 15.5.2006)

M

D14b

Tin Tin Nwe

Gift med generalmajor Maung Maung Swe

K

D14c

Ei Thet Thet Swe

Datter af generalmajor Maung Maung Swe

K

D14d

Kaung Kyaw Swe

Søn af generalmajor Maung Maung Swe

M

D15a

Aung Thaung

Industriministeriet 1 (fra 15.11.1997)

M

D15b

Khin Khin Yi

Gift med Aung Thaung

K

D15c

Major Moe Aung

Søn af Aung Thaung

M

D15d

Dr. Aye Khaing Nyunt

Gift med major Moe Aung

K

D15e

Nay Aung

Søn af Aung Thaung, forretningsmand, administrerende direktør for Aung Yee Phyoe Co. Ltd og direktør i IGE Co. Ltd

M

D15f

Khin Moe Nyunt

Gift med Nay Aung

K

D15g

Major Pyi Aung, alias Pye Aung

Søn af Aung Thaung (gift med A2c). Direktør i IGE Co. Ltd

M

D15h

Khin Ngu Yi Phyo

Datter af Aung Thaung

K

D15i

Dr. Thu Nanda Aung

Datter af Aung Thaung

K

D15j

Aye Myat Po Aung

Datter af Aung Thaung

K

D16a

Viceadmiral Soe Thein

Industriministeriet 2 (fra juni 2008). (Tidligere G38a)

M

D16b

Khin Aye Kyin

Gift med viceadmiral Soe Thein

K

D16c

Yimon Aye

Datter af viceadmiral Soe Thein, født d. 12.7.1980

K

D16d

Aye Chan

Søn af viceadmiral Soe Thein, født d. 23.9.1973

M

D16e

Thida Aye

Datter af viceadmiral Soe Thein, født d. 23.3.1979

K

D17a

Brigadegeneral Kyaw Hsan

Informationsministeriet (fra 13.9.2002)

M

D17b

Kyi Kyi Win

Gift med brigadegeneral Kyaw Hsan. Chef for informationsafdelingen i Myanmar Women's Affairs Federation.

K

D18a

Brigadegeneral Maung Maung Thein

Ministeriet for Husdyravl og Fiskeri

M

D18b

Myint Myint Aye

Gift med brigadegeneral Maung Maung Thein

K

D18c

Min Thein alias Ko Pauk

Søn af brigadegeneral Maung Maung Thein

M

D19a

Brigadegeneral Ohn Myint

Ministeriet for Minedrift (fra 15.11.1997)

M

D19b

San San

Gift med brigadegeneral Ohn Myint

K

D19c

Thet Naing Oo

Søn af brigadegeneral Ohn Myint

M

D19d

Min Thet Oo

Søn af brigadegeneral Ohn Myint

M

D20a

Soe Tha

Ministeriet for National Planlægning og Økonomisk Udvikling (fra 20.12.1997); født d. 7.11.1944

M

D20b

Kyu Kyu Win

Gift med Soe Tha; født d. 5.10.1980

K

D20c

Kyaw Myat Soe

Søn af Soe Tha; født d. 14.2.1973

M

D20d

Wei Wei Lay

Gift med Kyaw Myat Soe; født d. 12.9.1978

K

D20e

Aung Soe Tha

Søn af Soe Tha; født d. 5.10.1983

M

D20f

Myat Myitzu Soe

Datter af Soe Tha, født d. 14.2.1973

K

D20g

San Thida Soe

Datter af Soe Tha, født d. 12.9.1978

K

D20h

Phone Myat Soe

Søn af Soe Tha, født d. 3.3.1983

M

D21a

Oberst Thein Nyunt

Ministeriet for Fremskridt i Grænseegnene, Nationale Etniske Grupper og Udviklingsanliggender (fra 15.11.1997) og borgmester i Naypyidaw

M

D21b

Kyin Khaing (Khine)

Gift med oberst Thein Nyunt

K

D22a

Generalmajor Aung Min

Ministeriet for Jernbanetransport (fra 1.2.2003)

M

D22b

Wai Wai Thar, alias Wai Wai Tha

Gift med generalmajor Aung Min

K

D22c

Aye Min Aung

Datter af generalmajor Aung Min

K

D22d

Htoo Char Aung

Søn af generalmajor Aung Min

M

D23a

Brigadegeneral Thura Myint Maung

Ministeriet for Religiøse Anliggender (fra 25.8.2003)

M

D23b

Aung Kyaw Soe

Søn af brigadegeneral Thura Myint Maung

M

D23c

Su Su Sandi

Gift med Aung Kyaw Soe

K

D23d

Zin Myint Maung

Datter af brigadegeneral Thura Myint Maung

K

D24a

Thaung

Ministeriet for Videnskab og Teknologi (fra 11.98); født d. 6.7.1937

M

D24b

May Kyi Sein

Gift med Thaung

K

D24c

Aung Kyi

Søn af Thaung, født 1971

M

D25a

Brigadegeneral Thura Aye Myint

Ministeriet for Sport (fra 29.10.1999)

M

D25b

Aye Aye

Gift med brigadegeneral Thura Aye Myint

K

D25c

Nay Linn

Søn af brigadegeneral Thura Aye Myint

M

D26a

Brigadegeneral

Thein Zaw

Ministeriet for Telekommunikation, Post og Telegraf (fra 10.5.2001)

M

D26b

Mu Mu Win

Gift med brigadegeneral Thein Zaw

K

D27a

Generalmajor Thein Swe

Transportministeriet, fra 18.9.2004 (tidligere premierministerens kontor fra 25.8.2003)

M

D27b

Mya Theingi

Gift med generalmajor Thein Swe

K

D28a

Generalmajor Soe Naing

Ministeriet for Hoteller og Turisme (fra 15.5.2006)

M

D28b

Tin Tin Latt

Gift med generalmajor Soe Naing

K

D28c

Wut Yi Oo

Datter af generalmajor Soe Naing

K

D28d

Kaptajn Htun Zaw Win

Gift med Wut Yi Oo

M

D28e

Yin Thu Aye

Datter af generalmajor Soe Naing

K

D28f

Yi Phone Zaw

Søn af generalmajor Soe Naing

M

D29a

Generalmajor

Khin Maung Myint

Ministeriet for Elforsyning 2 (nyt ministerium) (fra 15.5.2006)

M

D29b

Win Win Nu

Gift med generalmajor Khin Maung Myint

K

D30a

Aung Kyi

Beskæftigelsesministeriet/Arbejdsministeriet (udnævnt til minister den 8.10.2007, ansvarlig for forbindelserne med Aung San Suu Kyi)

M

D30b

Thet Thet Swe

Gift med Aung Kyi

K

D31a

Kyaw Thu

Formand for bestyrelsen for udvælgelse og uddannelse i forbindelse med den offentlige administration , født d. 15.8.1949

M

D31b

Lei Lei Kyi

Gift med Kyaw Thu

F

E.   VICEMINISTRE

| # | Navn | Identifikationsoplysninger (herunder ministerium) | Køn (M/K) |
| --- | --- | --- | --- |
| E1a | Ohn Myint | Ministeriet for Landbrug og Kunstvanding (fra 15.11.1997) | M |
| E1b | Thet War | Gift med Ohn Myint | K |
| E2a | Brigadegeneral Aung Tun | Handelsministeriet (fra 13.9.2003) | M |
| E3a | Brigadegeneral Myint Thein | Ministeriet for Offentlige Arbejder (fra 5.1.2000) | M |
| E3b | Mya Than | Gift med brigadegeneral Myint Thein | K |
| E4a | U Tint Swe | Ministeriet for Offentlige Arbejder (fra 7.5.1998) | M |
| E5a | Generalmajor Aye Myint | Forsvarsministeriet (fra 15.5.2006) | M |
| E6a | Brigadegeneral Aung Myo Min | Undervisningsministeriet (fra 19.11.2003) | M |
| E6b | Thazin Nwe | Gift med brigadegeneral Aung Myo Min | K |
| E6c | Si Thun Aung | Søn af brigadegeneral Aung Myo Min | M |
| E7a | Myo Myint | Ministeriet for Elforsyning 1 (fra 29.10.1999) | M |
| E7b | Tin Tin Myint | Gift med Myo Myint | K |
| E7c | Aung Khaing Moe | Søn af Myo Myint, født d. 25.6.1967 (menes for øjeblikket at opholde sig i UK, rejste ind før optagelsen på listen) | M |
| E8a | Brigadegeneral Than Htay | Energiministeriet (fra 25.8.2003) | M |
| E8b | Soe Wut Yi | Gift med brigadegeneral Than Htay | K |
| E9a | Oberst Hla Thein Swe | Finansministeriet (fra 25.8.2003) | M |
| E9b | Thida Win | Gift med oberst Hla Thein Swe | K |
| E10a | Brigadegeneral Win Myint | Ministeriet for Elforsyning 2 | M |
| E10b | Daw Tin Ma Ma Than | Gift med brigadegeneral Win Myint | K |
| E11a | Maung Myint | Udenrigsministeriet (fra 18.9.2004) | M |
| E11b | Dr. Khin Mya Win | Gift med Maung Myint | K |
| E12a | Prof. dr. Mya Oo | Sundhedsministeriet (fra 16.11.1997), født d. 25.1.1940 | M |
| E12b | Tin Tin Mya | Gift med prof. dr. Mya Oo | K |
| E12c | Dr. Tun Tun Oo | Søn af prof. dr. Mya Oo; født d. 26.7.1965 | M |
| E12d | Dr. Mya Thuzar | Datter af prof. dr. Mya Oo; født d. 23.9.1971 | K |
| E12e | Mya Thidar | Datter af prof. dr. Mya Oo; født d. 10.6.1973 | K |
| E12f | Mya Nandar | Datter af prof. dr. Mya Oo; født d. 29.5.1976 | K |
| E13a | Brigadegeneral Phone Swe | Indenrigsministeriet (fra 25.8.2003) | M |
| E13b | San San Wai | Gift med brigadegeneral Phone Swe | K |
| E14a | Brigadegeneral
  Aye Myint Kyu | Ministeriet for Hoteller og Turisme (fra 16.11.1997) | M |
| E14b | Khin Swe Myint | Gift med brigadegeneral Aye Myint Kyu | K |
| E15a | Brigadegeneral Win Sein | Ministeriet for Indvandring og Befolkning
  (fra november 2006) | M |
| E15b | Wai Wai Linn | Gift med brigadegeneral Win Sein | K |
| E16a | Oberstløjtnant Khin Maung Kyaw | Industriministeriet 2 (fra 5.1.2000) | M |
| E16b | Mi Mi Wai | Gift med oberstløjtnant Khin Maung Kyaw | K |
| E17a | Oberst Tin Ngwe | Ministeriet for Fremskridt i Grænseegnene, Nationale Etniske Grupper og Udviklingsanliggender (fra 25.8.2003) | M |
| E17b | Khin Mya Chit | Gift med oberst Tin Ngwe | K |
| E18a | Thura Thaung Lwin | (Thura er en titel). Ministeriet for Jernbanetransport (fra 16.11.1997) | M |
| E18b | Dr. Yi Yi Htwe | Gift med Thura Thaung Lwin | K |
| E19a | Brigadegeneral
  Thura Aung Ko | (Thura er en titel). Ministeriet for Religiøse Anliggender, medlem af USDA's hovedbestyrelse (fra 17.11.1997) | M |
| E19b | Myint Myint Yee, alias
  Yi Yi Myint | Gift med brigadegeneral Thura Aung Ko | K |
| E20a | Kyaw Soe | Ministeriet for Videnskab og Teknologi (fra 15.11.2004) | M |
| E21a | Oberst Thurein Zaw | Ministeriet for National Planlægning og Økonomisk Udvikling (fra 10.8.2005) | M |
| E21b | Tin Ohn Myint | Gift med oberst Thurein Zaw | K |
| E22a | Brigadegeneral
  Kyaw Myin | Ministeriet for Social Velfærd, Hjælpearbejde og Genbosætning (fra 25.8.2003) | M |
| E22b | Khin Nwe Nwe | Gift med brigadegeneral Kyaw Myin | K |
| E23a | Pe Than | Ministeriet for Jernbanetransport (fra 14.11.1998) | M |
| E23b | Cho Cho Tun | Gift med Pe Than | K |
| E24a | Oberst Nyan Tun Aung | Transportministeriet (fra 25.8.2003) | M |
| E24b | Wai Wai | Gift med oberst Nyan Tun Aung | K |
| E25a | Dr. Paing Soe | Sundhedsministeriet (supplerende viceminister) (fra 15.5.2006) | M |
| E25b | Khin Mar Swe | Gift med Dr. Paing Soe | K |
| E26a | Generalmajor Thein Tun | Viceminister for telekommunikation, post og telegraf | M |
| E26b | Mya Mya Win | Gift med Thein Tun | K |
| E27a | Generalmajor Kyaw Swa Khaing | Viceindustriminister | M |
| E27b | Khin Phyu Mar | Gift med Kyaw Swa Khaing | K |
| E28a | Generalmajor Thein Htay | Viceforsvarsminister | M |
| E28b | Myint Myint Khine | Gift med generalmajor Thein Htay | K |
| E29a | Brigadegeneral Tin Tun Aung | Vicearbejdsminister (fra 7.11.2007) | M |

#

Navn

Identifikationsoplysninger (herunder ministerium)

Køn (M/K)

E1a

Ohn Myint

Ministeriet for Landbrug og Kunstvanding (fra 15.11.1997)

M

E1b

Thet War

Gift med Ohn Myint

K

E2a

Brigadegeneral Aung Tun

Handelsministeriet (fra 13.9.2003)

M

E3a

Brigadegeneral Myint Thein

Ministeriet for Offentlige Arbejder (fra 5.1.2000)

M

E3b

Mya Than

Gift med brigadegeneral Myint Thein

K

E4a

U Tint Swe

Ministeriet for Offentlige Arbejder (fra 7.5.1998)

M

E5a

Generalmajor Aye Myint

Forsvarsministeriet (fra 15.5.2006)

M

E6a

Brigadegeneral Aung Myo Min

Undervisningsministeriet (fra 19.11.2003)

M

E6b

Thazin Nwe

Gift med brigadegeneral Aung Myo Min

K

E6c

Si Thun Aung

Søn af brigadegeneral Aung Myo Min

M

E7a

Myo Myint

Ministeriet for Elforsyning 1 (fra 29.10.1999)

M

E7b

Tin Tin Myint

Gift med Myo Myint

K

E7c

Aung Khaing Moe

Søn af Myo Myint, født d. 25.6.1967 (menes for øjeblikket at opholde sig i UK, rejste ind før optagelsen på listen)

M

E8a

Brigadegeneral Than Htay

Energiministeriet (fra 25.8.2003)

M

E8b

Soe Wut Yi

Gift med brigadegeneral Than Htay

K

E9a

Oberst Hla Thein Swe

Finansministeriet (fra 25.8.2003)

M

E9b

Thida Win

Gift med oberst Hla Thein Swe

K

E10a

Brigadegeneral Win Myint

Ministeriet for Elforsyning 2

M

E10b

Daw Tin Ma Ma Than

Gift med brigadegeneral Win Myint

K

E11a

Maung Myint

Udenrigsministeriet (fra 18.9.2004)

M

E11b

Dr. Khin Mya Win

Gift med Maung Myint

K

E12a

Prof. dr. Mya Oo

Sundhedsministeriet (fra 16.11.1997), født d. 25.1.1940

M

E12b

Tin Tin Mya

Gift med prof. dr. Mya Oo

K

E12c

Dr. Tun Tun Oo

Søn af prof. dr. Mya Oo; født d. 26.7.1965

M

E12d

Dr. Mya Thuzar

Datter af prof. dr. Mya Oo; født d. 23.9.1971

K

E12e

Mya Thidar

Datter af prof. dr. Mya Oo; født d. 10.6.1973

K

E12f

Mya Nandar

Datter af prof. dr. Mya Oo; født d. 29.5.1976

K

E13a

Brigadegeneral Phone Swe

Indenrigsministeriet (fra 25.8.2003)

M

E13b

San San Wai

Gift med brigadegeneral Phone Swe

K

E14a

Brigadegeneral

Aye Myint Kyu

Ministeriet for Hoteller og Turisme (fra 16.11.1997)

M

E14b

Khin Swe Myint

Gift med brigadegeneral Aye Myint Kyu

K

E15a

Brigadegeneral Win Sein

Ministeriet for Indvandring og Befolkning

(fra november 2006)

M

E15b

Wai Wai Linn

Gift med brigadegeneral Win Sein

K

E16a

Oberstløjtnant Khin Maung Kyaw

Industriministeriet 2 (fra 5.1.2000)

M

E16b

Mi Mi Wai

Gift med oberstløjtnant Khin Maung Kyaw

K

E17a

Oberst Tin Ngwe

Ministeriet for Fremskridt i Grænseegnene, Nationale Etniske Grupper og Udviklingsanliggender (fra 25.8.2003)

M

E17b

Khin Mya Chit

Gift med oberst Tin Ngwe

K

E18a

Thura Thaung Lwin

(Thura er en titel). Ministeriet for Jernbanetransport (fra 16.11.1997)

M

E18b

Dr. Yi Yi Htwe

Gift med Thura Thaung Lwin

K

E19a

Brigadegeneral

Thura Aung Ko

(Thura er en titel). Ministeriet for Religiøse Anliggender, medlem af USDA's hovedbestyrelse (fra 17.11.1997)

M

E19b

Myint Myint Yee, alias

Yi Yi Myint

Gift med brigadegeneral Thura Aung Ko

K

E20a

Kyaw Soe

Ministeriet for Videnskab og Teknologi (fra 15.11.2004)

M

E21a

Oberst Thurein Zaw

Ministeriet for National Planlægning og Økonomisk Udvikling (fra 10.8.2005)

M

E21b

Tin Ohn Myint

Gift med oberst Thurein Zaw

K

E22a

Brigadegeneral

Kyaw Myin

Ministeriet for Social Velfærd, Hjælpearbejde og Genbosætning (fra 25.8.2003)

M

E22b

Khin Nwe Nwe

Gift med brigadegeneral Kyaw Myin

K

E23a

Pe Than

Ministeriet for Jernbanetransport (fra 14.11.1998)

M

E23b

Cho Cho Tun

Gift med Pe Than

K

E24a

Oberst Nyan Tun Aung

Transportministeriet (fra 25.8.2003)

M

E24b

Wai Wai

Gift med oberst Nyan Tun Aung

K

E25a

Dr. Paing Soe

Sundhedsministeriet (supplerende viceminister) (fra 15.5.2006)

M

E25b

Khin Mar Swe

Gift med Dr. Paing Soe

K

E26a

Generalmajor Thein Tun

Viceminister for telekommunikation, post og telegraf

M

E26b

Mya Mya Win

Gift med Thein Tun

K

E27a

Generalmajor Kyaw Swa Khaing

Viceindustriminister

M

E27b

Khin Phyu Mar

Gift med Kyaw Swa Khaing

K

E28a

Generalmajor Thein Htay

Viceforsvarsminister

M

E28b

Myint Myint Khine

Gift med generalmajor Thein Htay

K

E29a

Brigadegeneral Tin Tun Aung

Vicearbejdsminister (fra 7.11.2007)

M

F.   ANDRE MYNDIGHEDER PÅ TURISMEOMRÅDET

| # | Navn | Identifikationsoplysninger (herunder funktion) | Køn (M/K) |
| --- | --- | --- | --- |
| F1a | U Hla Htay | Generaldirektør i Direktoratet for Hoteller og Turisme (administrerende direktør for Myanmars hotel- og turistmyndigheder indtil august 2004) | M |
| F2a | Tin Maung Shwe | Vicegeneraldirektør i Direktoratet for Hoteller og Turisme | M |
| F3a | Soe Thein | Administrerende direktør for Myanmars hotel- og turistmyndigheder fra oktober 2004 (tidligere direktør) | M |
| F4a | Khin Maung Soe | Direktør | M |
| F5a | Tint Swe | Direktør | M |
| F6a | Oberstløjtnant Yan Naing | Direktør, Ministeriet for Hoteller og Turisme | M |
| F7a | Kyi Kyi Aye | Direktør for fremme af turisme, Ministeriet for Hoteller og Turisme | K |

#

Navn

Identifikationsoplysninger (herunder funktion)

Køn (M/K)

F1a

U Hla Htay

Generaldirektør i Direktoratet for Hoteller og Turisme (administrerende direktør for Myanmars hotel- og turistmyndigheder indtil august 2004)

M

F2a

Tin Maung Shwe

Vicegeneraldirektør i Direktoratet for Hoteller og Turisme

M

F3a

Soe Thein

Administrerende direktør for Myanmars hotel- og turistmyndigheder fra oktober 2004 (tidligere direktør)

M

F4a

Khin Maung Soe

Direktør

M

F5a

Tint Swe

Direktør

M

F6a

Oberstløjtnant Yan Naing

Direktør, Ministeriet for Hoteller og Turisme

M

F7a

Kyi Kyi Aye

Direktør for fremme af turisme, Ministeriet for Hoteller og Turisme

K

G.   HØJTSTÅENDE OFFICERER I MILITÆRET

| # | Navn | Identifikationsoplysninger (herunder funktion) | Køn (M/K) |
| --- | --- | --- | --- |
| G1a | Generalmajor Hla Shwe | Vicegeneraladjudant | M |
| G2a | Generalmajor Soe Maung | Generalauditør | M |
| G2b | Nang Phyu Phyu Aye | Gift med generalmajor Soe Maung | F |
| G3a | Generalmajor Thein Htaik, alias Hteik | Generalinspektør | M |
| G4a | Generalmajor Saw Hla | Chef for militærpolitiet | M |
| G4b | Cho Cho Maw | Gift med generalmajor Saw Hla | K |
| G5a | Generalmajor Htin Aung Kyaw | Vicegeneralkvartermester | M |
| G5b | Khin Khin Maw | Gift med generalmajor Htin Aung Kyaw | K |
| G6a | Generalmajor Lun Maung | Generalauditør | M |
| G6b | May Mya Sein | Gift med generalmajor Lun Maung | K |
| G7a | Generalmajor Nay Win | Militærassistent for SPDC's formand | M |
| G8a | Generalmajor Hsan Hsint | Militære udnævnelser; født i 1951 | M |
| G8b | Khin Ma Lay | Gift med generalmajor Hsan Hsint | K |
| G8c | Okkar San Sint | Søn af generalmajor Hsan Hsint | M |
| G9a | Generalmajor Hla Aung Thein | Lejrkommandant, Rangoon | M |
| G9b | Amy Khaing | Gift med Hla Aung Thein | K |
| G10a | Generalmajor Ye Myint | Sikkerhedshef for militære anliggender | M |
| G10b | Myat Ngwe | Gift med generalmajor Ye Myint | K |
| G11a | Brigadegeneral Mya Win | Kommandant, Forsvarsakademiet | M |
| G12a | Brigadegeneral Maung Maung Aye | Kommandant, Generalstabsakademiet (fra juni 2008) | M |
| G12b | San San Yee | Gift med brigadegeneral Maung Maung Aye | F |
| G13a | Brigadegeneral Tun Tun Oo | Direktør for public relations og psykologisk krigsførelse | M |
| G14a | Generalmajor Thein Tun | Direktør for Signaltjenesten; medlem af forvaltningskomitéen for indkaldelse af det nationale konvent | M |
| G15a | Generalmajor Than Htay | Direktør for Forsynings- og Transporttjenesten | M |
| G15b | Nwe Nwe Win | Gift med generalmajor Than Htay | K |
| G16a | Generalmajor
  Khin Maung Tint | Direktør for Sikkerhedstrykkerierne | M |
| G17a | Generalmajor Sein Lin | Direktør, Forsvarsministeriet (Nøjagtig funktion kendes ikke). Tidligere direktør for Udrustningstjenesten | M |
| G18a | Generalmajor Kyi Win | Direktør for forsvarsmaterieltjeneste, bestyrelsesmedlem i UMEHL | M |
| G18b | Khin Mya Mon | Gift med generalmajor Kyi Win | K |
| G19a | Generalmajor Tin Tun | Direktør for den militære ingeniørtjeneste | M |
| G19b | Khin Myint Wai | Gift med generalmajor Tin Tun | M |
| G20a | Generalmajor Aung Thein | Direktør for genbosætning | M |
| G20b | Htwe Yi alias Htwe Htwe Yi | Gift med generalmajor Aung Thein | K |
| G21a | Brigadegeneral Hla Htay Win | Vicechef for uddannelse af de væbnede styrker | M |
| G22a | Brigadegeneral Than Maung | Vicekommandant for Forsvarsakademiet | M |
| G23a | Brigadegeneral Win Myint | Rektor for forsvarets tekniske akademi | M |
| G24a | Brigadegeneral Tun Nay Lin | Rektor/kommandant for forsvarets lægevidenskabelige akademi | M |
| G25a | Brigadegeneral Than Sein | Kommandant for forsvarets hospital i Mingaladon, født d. 1.2.1946 i Bago | M |
| G25b | Rosy Mya Than | Gift med brigadegeneral Than Sein | K |
| G26a | Brigadegeneral Win Than | Direktør for materieltjenesten og administrerende direktør for UMEH (Union of Myanmar Economic Holdings) (tidligere generalmajor Win Hlaing, K1a) | M |
| G27a | Brigadegeneral Than Maung | Direktør for Folkemilitsen og grænsestyrkerne | M |
| G28a | Generalmajor Khin Maung Win | Direktør for forsvarsindustrierne | M |
| G29a | Brigadegeneral Kyaw Swa Khine | Direktør for forsvarsindustrierne | M |
| G30a | Brigadegeneral Win Aung | Medlem af bestyrelsen for udvælgelse og uddannelse i forbindelse med den offentlige administration | M |
| G31a | Brigadegeneral Soe Oo | Medlem af bestyrelsen for udvælgelse og uddannelse i forbindelse med den offentlige administration | M |
| G32a | Brigadegeneral Nyi Tun alias Nyi Htun | Medlem af bestyrelsen for udvælgelse og uddannelse i forbindelse med den offentlige administration | M |
| G33a | Brigadegeneral Kyaw Aung | Medlem af bestyrelsen for udvælgelse og uddannelse i forbindelse med den offentlige administration | M |
| G34a | Generalmajor Myint Hlaing | Stabschef (flyvevåbenet) | M |
| G34b | Khin Thant Sin | Gift med generalmajor Myint Hlaing | K |
| G34c | Hnin Nandar Hlaing | Datter af generalmajor Myint Hlaing | K |
| G34d | Thant Sin Hlaing | Søn af generalmajor Myint Hlaing | M |
| G35a | Generalmajor Mya Win | Direktør, Forsvarsministeriet | M |
| G36a | Generalmajor Tin Soe | Direktør, Forsvarsministeriet | M |
| G37a | Generalmajor Than Aung | Direktør, Forsvarsministeriet | M |
| G38a | Generalmajor Ngwe Thein | Forsvarsministeriet | M |
| G39a | Oberst Thant Shin | Sekretær, Unionen Burma/Myanmars regering | M |
| G40a | Generalmajor Thura Myint Aung | Generaladjudant (tidligere B8a, forfremmet fra Regionskommando Sydvest) | M |
| G41a | Generalmajor Maung Shein | Forsvarsinspektionen og generalauditør | M |
| G42a | Generalmajor Khin Zaw | Chef for Kontoret for Specialoperationer 6 (Naypidaw, Mandalay), forfremmet fra Centralkommandoen | M |
| G42b | Khin Pyone Win | Gift med generalmajor Khin Zaw | K |
| G42c | Kyi Tha Khin Zaw | Søn af generalmajor Khin Zaw | M |
| G42d | Su Khin Zaw | Datter af generalmajor Khin Zaw | K |
| G43a | Generalmajor Tha Aye | Forsvarsministeriet | M |
| G44a | Oberst Myat Thu | Kommandant, Militærregion Rangoon 1 (det nordlige Rangoon) | M |
| G45a | Oberst Nay Myo | Kommandant, Militærregion 2 (det østlige Rangoon) | M |
| G46a | Oberst Tin Hsan | Kommandant, Militærregion 3 (det vestlige Rangoon) | M |
| G47a | Oberst Khin Maung Htun | Kommandant, Militærregion 4 (det sydlige Rangoon) | M |
| G48a | Oberst Tint Wai | Kommandant for Operation Control Command. 4 (Mawbi) | M |
| G49a | San Nyunt | Kommandant, Militær støtteenhed nr. 2, Militære Sikkerhedsanliggender | M |
| G50a | Oberstløjtnant Zaw Win | Kommandant, Lon Htein Batallionbase 3 Shwemyayar | M |
| G51a | Major Mya Thaung | Kommandant, Lon Htein Batallionbase 5 Mawbi | M |
| G52a | Major Aung San Win | Kommandant, Lon Htein Batallionbase 7 Thanlin Township | M |
| Søværnet |
| G53a | Kontreadmiral Nyan Tun | Øverstkommanderende (søværnet). Fra juni 2008. Bestyrelsesmedlem i UMEHL. (Tidligere G39a) | M |
| G53b | Khin Aye Myint | Gift med Nyan Tun | K |
| G54a | Flotilleadmiral Win Shein | Kommandant, hovedkvarteret for flådeuddannelse | M |
| G55a | Flotilleadmiral, brigadegeneral Thura Thet Swe | Kommandant, Flåderegion Taninthayi-kommandoen | M |
| G56a | Flotilleadmiral Myint Lwin | Kommandant, Flåderegion Irrawaddy-kommandoen | M |
| Flyvevåbnet |
| G57a | Generalløjtnant Myat Hein | Øverstkommanderende (flyvevåbnet) | M |
| G57b | Htwe Htwe Nyunt | Gift med generalløjtnant Myat Hein | K |
| G58a | Generalmajor Khin Aung Myint | Stabschef (flyvevåbnet) | M |
| G59a | Brigadegeneral Ye Chit Pe | Medarbejder under den øverstkommanderende for flyvevåbnet i Mingaladon | M |
| G60a | Brigadegeneral Khin Maung Tin | Kommandant for Shande Airs træningsskole i Meiktila | M |
| G61a | Brigadegeneral Zin Yaw | Kommandant, flyvestation Pathein, stabschef (flyvevåbnet), bestyrelsesmedlem i UMEHL | M |
| G61b | Khin Thiri | Gift med brigadegeneral Zin Yaw | K |
| G61c | Zin Mon Aye | Datter af brigadegeneral Zin Yaw, født d. 26.3.1985 | K |
| G61d | Htet Aung | Søn af brigadegeneral Zin Yaw, født d. 9.7.1988 | M |
| Lette infanteridivisioner (LID) |
| G62a | Brigadegeneral Than Htut | 11 LID | M |
| G63a | Brigadegeneral Tun Nay Lin | 22 LID | M |
| G64a | Brigadegeneral Tin Tun Aung | 33 LID, Sagaing | M |
| G65a | Brigadegeneral Hla Myint Shwe | 44 LID | M |
| G66a | Brigadegeneral Aye Khin | 77 LID, Bago | M |
| G67a | Brigadegeneral San Myint | 66 LID, Pyi | M |
| G68a | Brigadegeneral Tun Than | 77 LID, Bago | M |
| G69a | Brigadegeneral Aung Kyaw Hla | 88 LID, Magwe | M |
| G70a | Brigadegeneral Tin Oo Lwin | 99 LID, Meiktila | M |
| G71a | Brigadegeneral Sein Win | 101 LID, Pakokku | M |
| G72a | Oberst Than Han | Let infanteridivision 66 | M |
| G73a | Oberstløjtnant Htwe Hla | Let infanteridivision 66 | M |
| G74a | Oberstløjtnant Han Nyunt | Let infanteridivision 66 | M |
| G75a | Oberst Ohn Myint | Let infanteridivision 77 | M |
| G76a | Oberstløjtnant Aung Kyaw Zaw | Let infanteridivision 77 | M |
| G77a | Major Hla Phyo | Let infanteridivision 77 | M |
| G78a | Oberst Myat Thu | Taktisk kommandant, 11. LID | M |
| G79a | Oberst Htein Lin | Taktisk kommandant, 11. LID | M |
| G80a | Oberstløjtnant Tun Hla Aung | Taktisk kommandant, 11. LID | M |
| G81a | Oberst Aung Tun | Brigade 66 | M |
| G82a | Kaptajn Thein Han | Brigade 66 | M |
| G82b | Hnin Wutyi Aung | Gift med kaptajn Thein Han | K |
| G83a | Oberstløjtnant Mya Win | Taktisk kommandant, 77. LID | M |
| G84a | Oberst Win Te | Taktisk kommandant, 77. LID | M |
| G85a | Oberst Soe Htway | Taktisk kommandant, 77. LID | M |
| G86a | Oberstløjtnant Tun Aye | Kommandant, 702. lette infanteribataljon | M |
| G87a | Nyan Myint Kyaw | Kommandant, infanteribataljon 281 (østlige del af staten Mongyang Shan) | M |
| Andre brigadegeneraler |
| G88a | Brigadegeneral Htein Win | Taikkyi Station | M |
| G89a | Brigadegeneral
  Khin Maung Aye | Kommandant, Meiktila Station | M |
| G90a | Brigadegeneral Kyaw Oo Lwin | Kommandant for Kalay Station | M |
| G91a | Brigadegeneral Khin Zaw Win | Khamaukgyi Station | M |
| G92a | Brigadegeneral Kyaw Aung | Sydlige militærregion, kommandant for Toungoo Station | M |
| G93a | Brigadegeneral Myint Hein | Military Operations Command -3, Mogaung Station | M |
| G94a | Brigadegeneral Tin Ngwe | Forsvarsministeriet | M |
| G95a | Brigadegeneral Myo Lwin | Military Operations Command -7, Pekon Station | M |
| G96a | Brigadegeneral Myint Soe | Military Operations Command -5, Taungup Station | M |
| G97a | Brigadegeneral Myint Aye | Military Operations Command -9, Kyauktaw Station | M |
| G98a | Brigadegeneral Nyunt Hlaing | Military Operations Command -17, Mong Pan Station | M |
| G99a | Brigadegeneral Ohn Myint | Mon-staten, USDA, CEC-medlem | M |
| G100a | Brigadegeneral Soe Nwe | Military Operations Command -21 Bhamo Station | M |
| G101a | Brigadegeneral Than Tun | Kommandant for Kyaukpadaung Station | M |
| G102a | Brigadegeneral Than Tun Aung | Regional Operations Command -Sittwe | M |
| G103a | Brigadegeneral Thaung Htaik | Kommandant for Aungban Station | M |
| G104a | Brigadegeneral Thein Hteik | Military Operations Command -13, Bokpyin Station | M |
| G105a | Brigadegeneral Thura Myint Thein | Namhsan Tactical Operations Command | M |
| G106a | Brigadegeneral Win Aung | Kommendant for Mong Hsat Station | M |
| G107a | Brigadegeneral Myo Tint | Medarbejder med særlig opgave, Transportministeriet | M |
| G108a | Brigadegeneral Thura Sein Thaung | Medarbejder med særlig opgave, Ministeriet for Social Velfærd | M |
| G109a | Brigadegeneral Phone Zaw Han | Borgmester i Mandalay fra februar 2005 og formand for Mandalay City Development Committee, tidligere kommandant i Kyaukme | M |
| G109b | Moe Thidar | Gift med brigadegeneral Phone Zaw Han | K |
| G110a | Brigadegeneral Win Myint | Kommandant for Pyinmana Station | M |
| G111a | Brigadegeneral Kyaw Swe | Kommandant for Pyin Oo Lwin Station | M |
| G112a | Brigadegeneral Soe Win | Kommandant for Bahtoo Station | M |
| G113a | Brigadegeneral Thein Htay | Forsvarsministeriet | M |
| G114a | Brigadegeneral Myint Soe | Kommandant for Rangoon Station | M |
| G115a | Brigadegeneral Myo Myint Thein | Kommandant for Defence Services Hospital Pyin Oo Lwin | M |
| G116a | Brigadegeneral Sein Myint | Næstformand i Peace and Development Council, Bago Division | M |
| G117a | Brigadegeneral Hong Ngai (Ngaing) | Formand for Peace and Development Council, staten Chin | M |
| G118a | Brigadegeneral Win Myint | Formand for Peace and Development Council, staten Kayah | M |

#

Navn

Identifikationsoplysninger (herunder funktion)

Køn (M/K)

G1a

Generalmajor Hla Shwe

Vicegeneraladjudant

M

G2a

Generalmajor Soe Maung

Generalauditør

M

G2b

Nang Phyu Phyu Aye

Gift med generalmajor Soe Maung

F

G3a

Generalmajor Thein Htaik, alias Hteik

Generalinspektør

M

G4a

Generalmajor Saw Hla

Chef for militærpolitiet

M

G4b

Cho Cho Maw

Gift med generalmajor Saw Hla

K

G5a

Generalmajor Htin Aung Kyaw

Vicegeneralkvartermester

M

G5b

Khin Khin Maw

Gift med generalmajor Htin Aung Kyaw

K

G6a

Generalmajor Lun Maung

Generalauditør

M

G6b

May Mya Sein

Gift med generalmajor Lun Maung

K

G7a

Generalmajor Nay Win

Militærassistent for SPDC's formand

M

G8a

Generalmajor Hsan Hsint

Militære udnævnelser; født i 1951

M

G8b

Khin Ma Lay

Gift med generalmajor Hsan Hsint

K

G8c

Okkar San Sint

Søn af generalmajor Hsan Hsint

M

G9a

Generalmajor Hla Aung Thein

Lejrkommandant, Rangoon

M

G9b

Amy Khaing

Gift med Hla Aung Thein

K

G10a

Generalmajor Ye Myint

Sikkerhedshef for militære anliggender

M

G10b

Myat Ngwe

Gift med generalmajor Ye Myint

K

G11a

Brigadegeneral Mya Win

Kommandant, Forsvarsakademiet

M

G12a

Brigadegeneral Maung Maung Aye

Kommandant, Generalstabsakademiet (fra juni 2008)

M

G12b

San San Yee

Gift med brigadegeneral Maung Maung Aye

F

G13a

Brigadegeneral Tun Tun Oo

Direktør for public relations og psykologisk krigsførelse

M

G14a

Generalmajor Thein Tun

Direktør for Signaltjenesten; medlem af forvaltningskomitéen for indkaldelse af det nationale konvent

M

G15a

Generalmajor Than Htay

Direktør for Forsynings- og Transporttjenesten

M

G15b

Nwe Nwe Win

Gift med generalmajor Than Htay

K

G16a

Generalmajor

Khin Maung Tint

Direktør for Sikkerhedstrykkerierne

M

G17a

Generalmajor Sein Lin

Direktør, Forsvarsministeriet (Nøjagtig funktion kendes ikke). Tidligere direktør for Udrustningstjenesten

M

G18a

Generalmajor Kyi Win

Direktør for forsvarsmaterieltjeneste, bestyrelsesmedlem i UMEHL

M

G18b

Khin Mya Mon

Gift med generalmajor Kyi Win

K

G19a

Generalmajor Tin Tun

Direktør for den militære ingeniørtjeneste

M

G19b

Khin Myint Wai

Gift med generalmajor Tin Tun

M

G20a

Generalmajor Aung Thein

Direktør for genbosætning

M

G20b

Htwe Yi alias Htwe Htwe Yi

Gift med generalmajor Aung Thein

K

G21a

Brigadegeneral Hla Htay Win

Vicechef for uddannelse af de væbnede styrker

M

G22a

Brigadegeneral Than Maung

Vicekommandant for Forsvarsakademiet

M

G23a

Brigadegeneral Win Myint

Rektor for forsvarets tekniske akademi

M

G24a

Brigadegeneral Tun Nay Lin

Rektor/kommandant for forsvarets lægevidenskabelige akademi

M

G25a

Brigadegeneral Than Sein

Kommandant for forsvarets hospital i Mingaladon, født d. 1.2.1946 i Bago

M

G25b

Rosy Mya Than

Gift med brigadegeneral Than Sein

K

G26a

Brigadegeneral Win Than

Direktør for materieltjenesten og administrerende direktør for UMEH (Union of Myanmar Economic Holdings) (tidligere generalmajor Win Hlaing, K1a)

M

G27a

Brigadegeneral Than Maung

Direktør for Folkemilitsen og grænsestyrkerne

M

G28a

Generalmajor Khin Maung Win

Direktør for forsvarsindustrierne

M

G29a

Brigadegeneral Kyaw Swa Khine

Direktør for forsvarsindustrierne

M

G30a

Brigadegeneral Win Aung

Medlem af bestyrelsen for udvælgelse og uddannelse i forbindelse med den offentlige administration

M

G31a

Brigadegeneral Soe Oo

Medlem af bestyrelsen for udvælgelse og uddannelse i forbindelse med den offentlige administration

M

G32a

Brigadegeneral Nyi Tun alias Nyi Htun

Medlem af bestyrelsen for udvælgelse og uddannelse i forbindelse med den offentlige administration

M

G33a

Brigadegeneral Kyaw Aung

Medlem af bestyrelsen for udvælgelse og uddannelse i forbindelse med den offentlige administration

M

G34a

Generalmajor Myint Hlaing

Stabschef (flyvevåbenet)

M

G34b

Khin Thant Sin

Gift med generalmajor Myint Hlaing

K

G34c

Hnin Nandar Hlaing

Datter af generalmajor Myint Hlaing

K

G34d

Thant Sin Hlaing

Søn af generalmajor Myint Hlaing

M

G35a

Generalmajor Mya Win

Direktør, Forsvarsministeriet

M

G36a

Generalmajor Tin Soe

Direktør, Forsvarsministeriet

M

G37a

Generalmajor Than Aung

Direktør, Forsvarsministeriet

M

G38a

Generalmajor Ngwe Thein

Forsvarsministeriet

M

G39a

Oberst Thant Shin

Sekretær, Unionen Burma/Myanmars regering

M

G40a

Generalmajor Thura Myint Aung

Generaladjudant (tidligere B8a, forfremmet fra Regionskommando Sydvest)

M

G41a

Generalmajor Maung Shein

Forsvarsinspektionen og generalauditør

M

G42a

Generalmajor Khin Zaw

Chef for Kontoret for Specialoperationer 6 (Naypidaw, Mandalay), forfremmet fra Centralkommandoen

M

G42b

Khin Pyone Win

Gift med generalmajor Khin Zaw

K

G42c

Kyi Tha Khin Zaw

Søn af generalmajor Khin Zaw

M

G42d

Su Khin Zaw

Datter af generalmajor Khin Zaw

K

G43a

Generalmajor Tha Aye

Forsvarsministeriet

M

G44a

Oberst Myat Thu

Kommandant, Militærregion Rangoon 1 (det nordlige Rangoon)

M

G45a

Oberst Nay Myo

Kommandant, Militærregion 2 (det østlige Rangoon)

M

G46a

Oberst Tin Hsan

Kommandant, Militærregion 3 (det vestlige Rangoon)

M

G47a

Oberst Khin Maung Htun

Kommandant, Militærregion 4 (det sydlige Rangoon)

M

G48a

Oberst Tint Wai

Kommandant for Operation Control Command. 4 (Mawbi)

M

G49a

San Nyunt

Kommandant, Militær støtteenhed nr. 2, Militære Sikkerhedsanliggender

M

G50a

Oberstløjtnant Zaw Win

Kommandant, Lon Htein Batallionbase 3 Shwemyayar

M

G51a

Major Mya Thaung

Kommandant, Lon Htein Batallionbase 5 Mawbi

M

G52a

Major Aung San Win

Kommandant, Lon Htein Batallionbase 7 Thanlin Township

M

Søværnet

G53a

Kontreadmiral Nyan Tun

Øverstkommanderende (søværnet). Fra juni 2008. Bestyrelsesmedlem i UMEHL. (Tidligere G39a)

M

G53b

Khin Aye Myint

Gift med Nyan Tun

K

G54a

Flotilleadmiral Win Shein

Kommandant, hovedkvarteret for flådeuddannelse

M

G55a

Flotilleadmiral, brigadegeneral Thura Thet Swe

Kommandant, Flåderegion Taninthayi-kommandoen

M

G56a

Flotilleadmiral Myint Lwin

Kommandant, Flåderegion Irrawaddy-kommandoen

M

Flyvevåbnet

G57a

Generalløjtnant Myat Hein

Øverstkommanderende (flyvevåbnet)

M

G57b

Htwe Htwe Nyunt

Gift med generalløjtnant Myat Hein

K

G58a

Generalmajor Khin Aung Myint

Stabschef (flyvevåbnet)

M

G59a

Brigadegeneral Ye Chit Pe

Medarbejder under den øverstkommanderende for flyvevåbnet i Mingaladon

M

G60a

Brigadegeneral Khin Maung Tin

Kommandant for Shande Airs træningsskole i Meiktila

M

G61a

Brigadegeneral Zin Yaw

Kommandant, flyvestation Pathein, stabschef (flyvevåbnet), bestyrelsesmedlem i UMEHL

M

G61b

Khin Thiri

Gift med brigadegeneral Zin Yaw

K

G61c

Zin Mon Aye

Datter af brigadegeneral Zin Yaw, født d. 26.3.1985

K

G61d

Htet Aung

Søn af brigadegeneral Zin Yaw, født d. 9.7.1988

M

Lette infanteridivisioner (LID)

G62a

Brigadegeneral Than Htut

11 LID

M

G63a

Brigadegeneral Tun Nay Lin

22 LID

M

G64a

Brigadegeneral Tin Tun Aung

33 LID, Sagaing

M

G65a

Brigadegeneral Hla Myint Shwe

44 LID

M

G66a

Brigadegeneral Aye Khin

77 LID, Bago

M

G67a

Brigadegeneral San Myint

66 LID, Pyi

M

G68a

Brigadegeneral Tun Than

77 LID, Bago

M

G69a

Brigadegeneral Aung Kyaw Hla

88 LID, Magwe

M

G70a

Brigadegeneral Tin Oo Lwin

99 LID, Meiktila

M

G71a

Brigadegeneral Sein Win

101 LID, Pakokku

M

G72a

Oberst Than Han

Let infanteridivision 66

M

G73a

Oberstløjtnant Htwe Hla

Let infanteridivision 66

M

G74a

Oberstløjtnant Han Nyunt

Let infanteridivision 66

M

G75a

Oberst Ohn Myint

Let infanteridivision 77

M

G76a

Oberstløjtnant Aung Kyaw Zaw

Let infanteridivision 77

M

G77a

Major Hla Phyo

Let infanteridivision 77

M

G78a

Oberst Myat Thu

Taktisk kommandant, 11. LID

M

G79a

Oberst Htein Lin

Taktisk kommandant, 11. LID

M

G80a

Oberstløjtnant Tun Hla Aung

Taktisk kommandant, 11. LID

M

G81a

Oberst Aung Tun

Brigade 66

M

G82a

Kaptajn Thein Han

Brigade 66

M

G82b

Hnin Wutyi Aung

Gift med kaptajn Thein Han

K

G83a

Oberstløjtnant Mya Win

Taktisk kommandant, 77. LID

M

G84a

Oberst Win Te

Taktisk kommandant, 77. LID

M

G85a

Oberst Soe Htway

Taktisk kommandant, 77. LID

M

G86a

Oberstløjtnant Tun Aye

Kommandant, 702. lette infanteribataljon

M

G87a

Nyan Myint Kyaw

Kommandant, infanteribataljon 281 (østlige del af staten Mongyang Shan)

M

Andre brigadegeneraler

G88a

Brigadegeneral Htein Win

Taikkyi Station

M

G89a

Brigadegeneral

Khin Maung Aye

Kommandant, Meiktila Station

M

G90a

Brigadegeneral Kyaw Oo Lwin

Kommandant for Kalay Station

M

G91a

Brigadegeneral Khin Zaw Win

Khamaukgyi Station

M

G92a

Brigadegeneral Kyaw Aung

Sydlige militærregion, kommandant for Toungoo Station

M

G93a

Brigadegeneral Myint Hein

Military Operations Command -3, Mogaung Station

M

G94a

Brigadegeneral Tin Ngwe

Forsvarsministeriet

M

G95a

Brigadegeneral Myo Lwin

Military Operations Command -7, Pekon Station

M

G96a

Brigadegeneral Myint Soe

Military Operations Command -5, Taungup Station

M

G97a

Brigadegeneral Myint Aye

Military Operations Command -9, Kyauktaw Station

M

G98a

Brigadegeneral Nyunt Hlaing

Military Operations Command -17, Mong Pan Station

M

G99a

Brigadegeneral Ohn Myint

Mon-staten, USDA, CEC-medlem

M

G100a

Brigadegeneral Soe Nwe

Military Operations Command -21 Bhamo Station

M

G101a

Brigadegeneral Than Tun

Kommandant for Kyaukpadaung Station

M

G102a

Brigadegeneral Than Tun Aung

Regional Operations Command -Sittwe

M

G103a

Brigadegeneral Thaung Htaik

Kommandant for Aungban Station

M

G104a

Brigadegeneral Thein Hteik

Military Operations Command -13, Bokpyin Station

M

G105a

Brigadegeneral Thura Myint Thein

Namhsan Tactical Operations Command

M

G106a

Brigadegeneral Win Aung

Kommendant for Mong Hsat Station

M

G107a

Brigadegeneral Myo Tint

Medarbejder med særlig opgave, Transportministeriet

M

G108a

Brigadegeneral Thura Sein Thaung

Medarbejder med særlig opgave, Ministeriet for Social Velfærd

M

G109a

Brigadegeneral Phone Zaw Han

Borgmester i Mandalay fra februar 2005 og formand for Mandalay City Development Committee, tidligere kommandant i Kyaukme

M

G109b

Moe Thidar

Gift med brigadegeneral Phone Zaw Han

K

G110a

Brigadegeneral Win Myint

Kommandant for Pyinmana Station

M

G111a

Brigadegeneral Kyaw Swe

Kommandant for Pyin Oo Lwin Station

M

G112a

Brigadegeneral Soe Win

Kommandant for Bahtoo Station

M

G113a

Brigadegeneral Thein Htay

Forsvarsministeriet

M

G114a

Brigadegeneral Myint Soe

Kommandant for Rangoon Station

M

G115a

Brigadegeneral Myo Myint Thein

Kommandant for Defence Services Hospital Pyin Oo Lwin

M

G116a

Brigadegeneral Sein Myint

Næstformand i Peace and Development Council, Bago Division

M

G117a

Brigadegeneral Hong Ngai (Ngaing)

Formand for Peace and Development Council, staten Chin

M

G118a

Brigadegeneral Win Myint

Formand for Peace and Development Council, staten Kayah

M

H.   OFFICERER I FÆNGSELSVÆSENET OG POLITIET

| # | Navn | Identifikationsoplysninger (herunder funktion) | Køn (M/K) |
| --- | --- | --- | --- |
| H1a | Brigadegeneral Khin Yi | Generaldirektør for politiet i Myanmar | M |
| H1b | Khin May Soe | Gift med brigadegeneral Khin Yi | K |
| H2a | Zaw Win | Generaldirektør for Fængselsdirektoratet (Indenrigsministeriet) fra august 2004, tidligere vicegeneraldirektør for politiet i Myanmar og tidligere brigadegeneral. Tidligere i militæret | M |
| H2b | Nwe Ni San | Gift med Zaw Win | K |
| H3a | Aung Saw Win | Generaldirektør, Kontoret for Særlig Efterforskning | M |
| H4a | Politibrigadegeneral Khin Maung Si | Stabschef i Politiet | M |
| H5a | Oberstløjtnant Tin Thaw | Kommandant for det statslige tekniske institut | M |
| H6a | Maung Maung Oo | Leder af efterforskningsgruppen vedrørende militære sikkerhedsanliggender i Inseinfængslet | M |
| H7a | Myo Aung | Direktør for Rangoons fælgselsfaciliteter | M |
| H8a | Politibrigadegeneral Zaw Win | Vicepolitidirektør | M |
| H9a | Politioberstløjtnant Zaw Min Aung | Specialafdeling | M |

#

Navn

Identifikationsoplysninger (herunder funktion)

Køn (M/K)

H1a

Brigadegeneral Khin Yi

Generaldirektør for politiet i Myanmar

M

H1b

Khin May Soe

Gift med brigadegeneral Khin Yi

K

H2a

Zaw Win

Generaldirektør for Fængselsdirektoratet (Indenrigsministeriet) fra august 2004, tidligere vicegeneraldirektør for politiet i Myanmar og tidligere brigadegeneral. Tidligere i militæret

M

H2b

Nwe Ni San

Gift med Zaw Win

K

H3a

Aung Saw Win

Generaldirektør, Kontoret for Særlig Efterforskning

M

H4a

Politibrigadegeneral Khin Maung Si

Stabschef i Politiet

M

H5a

Oberstløjtnant Tin Thaw

Kommandant for det statslige tekniske institut

M

H6a

Maung Maung Oo

Leder af efterforskningsgruppen vedrørende militære sikkerhedsanliggender i Inseinfængslet

M

H7a

Myo Aung

Direktør for Rangoons fælgselsfaciliteter

M

H8a

Politibrigadegeneral Zaw Win

Vicepolitidirektør

M

H9a

Politioberstløjtnant Zaw Min Aung

Specialafdeling

M

I.   UNION SOLIDARITY AND DEVELOPMENT ASSOCIATION (USDA)

(højtstående medlemmer af USDA, som ikke er medtaget i andre rubrikker)

| # | Navn | Identifikationsoplysninger (herunder funktion) | Køn (M/K) |
| --- | --- | --- | --- |
| I1a | Brigadegeneral Aung Thein Lin (Lynn) | Borgmester i Yangon og formand for Yangon City Development Committee (sekretær) og samt medlem af USDA's hovedbestyrelse; født 1952 | M |
| I1b | Khin San Nwe | Gift med brigadegeneral Aung Thein Lin | K |
| I1c | Thidar Myo | Datter af brigadegeneral Aung Thein Lin | K |
| I2a | Oberst Maung Par (Pa) | Viceborgmester i Yangon City Development I (medlem af den centrale eksekutivkomité I) | M |
| I2b | Khin Nyunt Myaing | Gift med oberst Maung Par | K |
| I2c | Naing Win Par | Søn af oberst Maung Par | M |
| I3a | Nyan Tun Aung | Medlem af den centrale eksekutivkomité | M |
| I4a | Aye Myint | Medlem af eksekutivkomitéen for byen Rangoon | M |
| I5a | Tin Hlaing | Medlem af eksekutivkomitéen for byen Rangoon | M |
| I6a | Soe Nyunt | Stabsofficer, Yangon East | M |
| I7a | Chit Ko Ko | Formand for Rådet for Fred og Udvikling i Mingala Taungnyunt Township | M |
| I8a | Soe Hlaing Oo | Sekretær for Rådet for Fred og Udvikling i Mingala Taungnyunt Township | M |
| I9a | Kaptajn Kan Win | Chef for politistyrken i Mingala Taungnyunt Township | M |
| I10a | That Zin Thein | Formand for Komitéen for Udviklingsanliggender, Mingala Taungnyunt | M |
| I11a | Khin Maung Myint | Formand for departementet for indvandring og befolkning, Mingala Taungnyunt | M |
| I12a | Zaw Lin | Sekretær, Mingala Taungnyunt Township USDA | M |
| I13a | Win Hlaing | Sekretær, Mingala Taungnyunt Township USDA | M |
| I14a | San San Kyaw | Stabsofficer, Informations- og PR-departementet, Informationsministeriet i Mingala TaungnyuntTownship | F |
| I15a | Generalløjtnant Myint Hlaing | Forsvarsminister og USDA-medlem | M |

#

Navn

Identifikationsoplysninger (herunder funktion)

Køn (M/K)

I1a

Brigadegeneral Aung Thein Lin (Lynn)

Borgmester i Yangon og formand for Yangon City Development Committee (sekretær) og samt medlem af USDA's hovedbestyrelse; født 1952

M

I1b

Khin San Nwe

Gift med brigadegeneral Aung Thein Lin

K

I1c

Thidar Myo

Datter af brigadegeneral Aung Thein Lin

K

I2a

Oberst Maung Par (Pa)

Viceborgmester i Yangon City Development I (medlem af den centrale eksekutivkomité I)

M

I2b

Khin Nyunt Myaing

Gift med oberst Maung Par

K

I2c

Naing Win Par

Søn af oberst Maung Par

M

I3a

Nyan Tun Aung

Medlem af den centrale eksekutivkomité

M

I4a

Aye Myint

Medlem af eksekutivkomitéen for byen Rangoon

M

I5a

Tin Hlaing

Medlem af eksekutivkomitéen for byen Rangoon

M

I6a

Soe Nyunt

Stabsofficer, Yangon East

M

I7a

Chit Ko Ko

Formand for Rådet for Fred og Udvikling i Mingala Taungnyunt Township

M

I8a

Soe Hlaing Oo

Sekretær for Rådet for Fred og Udvikling i Mingala Taungnyunt Township

M

I9a

Kaptajn Kan Win

Chef for politistyrken i Mingala Taungnyunt Township

M

I10a

That Zin Thein

Formand for Komitéen for Udviklingsanliggender, Mingala Taungnyunt

M

I11a

Khin Maung Myint

Formand for departementet for indvandring og befolkning, Mingala Taungnyunt

M

I12a

Zaw Lin

Sekretær, Mingala Taungnyunt Township USDA

M

I13a

Win Hlaing

Sekretær, Mingala Taungnyunt Township USDA

M

I14a

San San Kyaw

Stabsofficer, Informations- og PR-departementet, Informationsministeriet i Mingala TaungnyuntTownship

F

I15a

Generalløjtnant Myint Hlaing

Forsvarsminister og USDA-medlem

M

J.   PERSONER, DER DRAGER FORDEL AF REGERINGENS ØKONOMISKE POLITIK OG ANDRE PERSONER MED TILKNYTNING TIL REGIMET

| # | Navn | Identifikationsoplysninger (herunder firma) | Køn (M/K) |
| --- | --- | --- | --- |
| J1a | Tay Za | Administrerende direktør for Htoo Trading Co; Htoo Construction Co; født d. 18.7.1964; id-kort MYGN 006415. Far: U Myint Swe (født d. 6.11.1924). Mor: Daw Ohn (født d. 12.8.1934) | M |
| J1b | Thidar Zaw | Gift med Tay Za; født d. 24.2.1964, id-kort KMYT 006865. Forældre: Zaw Nyunt (afgået ved døden), Htoo (afgået ved døden) | K |
| J1c | Pye Phyo Tay Za | Søn af Tay Za; født d. 29.1.1987 | M |
| J1d | Ohn | Mor til Tay Za; født d. 12.8.1934 | K |
| J2a | Thiha | Bror til Tay Za; født d. 24.6.1960. Direktør for Htoo Trading. Forhandler af cigaretter fra London (Myawaddy Trading) | M |
| J2b | Shwe Shwe Lin | Gift med Thiha | K |
| J3a | Aung Ko Win, alias Saya Kyaung | Kanbawza Bank og Myanmar Billion Group, Nilayoma Co, Ltd, East Yomaa Co. Ltd, og agent for London Cigarettes i staterne Shan og Kayah | M |
| J3b | Nan Than Htwe (Htay) | Gift med Aung Ko Win | K |
| J3c | Nang Lang Kham alias Nan Lan Khan | Datter af Aung Ko Win, født d. 1.6.1988 | K |
| J4a | Tun (Htun, Htoon) Myint Naing, alias Steven Law | Stewen Law Asia World Co., født d. 15.5.1958 eller 27.8.1960 | M |
| J4b | (Ng) Seng Hong, kaldet Cecilia Ng eller Ng Sor Hon | Gift med Tun Myint Naing. Administrerende direktør for Golden Aaron Pte Ltd (Singapore) | K |
| J4c | Lo Hsing-han | Far til Tun Myint Naing, alias Steven Law of Asia World Co., født 1938 eller 1935 | K |
| J5a | Khin Shwe | Zaykabar Co, født d. 21.1.1952. Jf. også A3f | M |
| J5b | San San Kywe | Gift med Khin Shwe | K |
| J5c | Zay Thiha | Søn af Khin Shwe; født d. 1.1.1977, administrerende direktør for Zaykabar Co. Ltd | M |
| J5d | Nandar Hlaing | Gift med Zay Thiha | K |
| J6a | Htay Myint | Yuzana Co.; født d. 6.2.1955. Jf. også Yuzana Supermarket, Yuzana Hotel, Yuzana Oil Palm Project | M |
| J6b | Aye Aye Maw | Gift med Htay Myint; født d. 17.11.1957 | K |
| J6c | Win Myint | Bror til Htay Myint; født d. 29.5.1952 | M |
| J6d | Lay Myint | Bror til Htay Myint; født d. 6.2.1955 | M |
| J6e | Kyin Toe | Bror til Htay Myint; født d. 29.4.1957 | M |
| J6f | Zar Chi Htay | Datter af Htay Myint, direktør for Yuzana Co., født d. 17.2.1981 | K |
| J6g | Khin Htay Lin | Direktør, Yuzana Co.; født d. 14.4.1969 | M |
| J7a | Kyaw Win | Shwe Thanlwin Trading Co. (eneforhandlere af Thaton Tires under Industriministeriet 2) | M |
| J7b | Nan Mauk Loung Sai, alias Nang Mauk Lao Hsai. | Gift med Kyaw Win | K |
| J8a | Generalmajor (pensioneret) Nyunt Tin | Tidligere minister for landbrug og kunstvanding, pensioneret i september 2004 | M |
| J8b | Khin Myo Oo | Gift med generalmajor (pensioneret) Nyunt Tin | K |
| J8c | Kyaw Myo Nyunt | Søn af generalmajor (pensioneret) Nyunt Tin | M |
| J8d | Thu Thu Ei Han | Datter af generalmajor (pensioneret) Nyunt Tin | K |
| J9a | Than Than New | Gift med general Soe Win, tidl. premierminister (afgået ved døden) | K |
| J9b | Nay Soe | Søn af general Soe Win, tidl. premierminister (afgået ved døden) | M |
| J9c | Theint Theint Soe | Datter af general Soe Win, tidl. premierminister (afgået ved døden) | K |
| J9d | Sabai Myaing | Gift med Nay Soe | K |
| J9e | Htin Htut | Gift med Theint Theint Soe | M |
| J10a | Maung Maung Myint | Administrerende direktør for Myangon Myint Co. Ltd | M |
| J11a | Maung Ko | Direktør, Htarwara mining company | M |
| J12a | Zaw Zaw alias Phoe Zaw | Administrerende direktør for Max Myanmar, født d. 22.10.1966 | M |
| J12b | Htay Htay Khine (Khaing) | Gift med Zaw Zaw | K |
| J13a | Chit Khaing alias Chit Khine | Administrerende direktør for Eden Group of Companies | M |
| J14a | Maung Weik | Maung Weik & Co Ltd | M |
| J15a | Aung Htwe | Administrerende direktør, Golden Flower Construction Company | M |
| J16a | Kyaw Thein | Direktør og partner i Htoo Trading, født d. 25.10.1947 | M |
| J17a | Kyaw Myint | Indehaver af Golden Flower Co. Ltd., 214 Wardan Street, Lamadaw, Yangon | M |
| J18a | Nay Win Tun | Administrerende direktør i Ruby Dragon Jade and Gems Co. Ltd | M |
| J19a | Win Myint | Præsident for Unionen Myanmars sammenslutning af handels- og industrikamre (UMFCCI) og indehaver af Shwe Ngar Min Co. | M |
| J20a | Eike (Eik) Htun alias Ayke Htun alias Aik Tun | Administrerende direktør i Olympic Construction Co. og Asia Wealth Bank | M |
| J20b | Sandar Tun | Datter af Eike Htun | K |
| J20c | Aung Zaw Naing | Søn af Eike Htun | M |
| J20d | Mi Mi Khaing | Søn af Eike Htun | M |
| J21a | »Dagon« Win Aung | Dagon International Co. Ltd, født d. 30.9.1953 i Pyay, ID-kortnummer: PRE 127435 | M |
| J21b | Moe Mya Mya | Gift med »Dagon« Win Aung, født d. 28.8.1958, ID-kort: B/RGN 021998 | F |
| J21c | Ei Hnin Pwint, alias Christabelle Aung | Datter af »Dagon« Win Aung, født d. 22.2.1981, Direktør for Palm Beach Resort Ngwe Saung | F |
| J21d | Thurane (Thurein), alias Aung Christopher Aung | Søn af »Dagon« Win Aung, født d. 23.7.1982 | M |
| J21e | Ei Hnin Khine, alias Christina Aung | Datter af »Dagon« Win Aung, født d. 18.12.1983 | F |
| J22a | Aung Myat | Mother Trading | M |
| J23a | Win Lwin | Kyaw Tha Company | M |
| J24a | Dr. Sai Sam Tun | Loi Hein Co. samarbejder med industriministerium nr. 1 | M |
| J25a | San San Yee (Yi) | Super One Group of Companies | K |
| J26a | Aung Zaw Ye Myint | Ejer af Yetagun Construction Co | M |
| Medlemmer af retsvæsenet |
| J27a | Aung Toe | Landsretspræsident | M |
| J28a | Aye Maung | Statsadvokat | M |
| J29a | Thaung Nyunt | Juridisk rådgiver | M |
| J30a | Dr Tun Shin | Vicestatsadvokat | M |
| J31a | Tun Tun (Htun Htun) Oo | Vicestatsadvokat | M |
| J32a | Tun Tun Oo | Vicelandsretspræsident | M |
| J33a | Thein Soe | Vicelandsretspræsident | M |
| J34a | Tin Aung Aye | Højesteretsdommer | M |
| J35a | Tin Aye | Højesteretsdommer | M |
| J36a | Myint Thein | Højesteretsdommer | M |
| J37a | Chit Lwin | Højesteretsdommer | M |
| J38a | Dommer Thaung Lwin | Domstolen, Kyauktada Township | M |
| J39a | Thaung Nyunt | Dommer ved den nordlige distriktsdomstol, samt sekretær, der indkalder Nationalkonventets arbejdsudvalg | M |
| J40a | Nyi Nyi Soe | Dommer ved den vestlige distriktsdomstol
  Adresse: @ | M |
| J41a | Myint Kyine | Offenlig anklager ved den nordlige distriktsdomstol | M |

#

Navn

Identifikationsoplysninger (herunder firma)

Køn (M/K)

J1a

Tay Za

Administrerende direktør for Htoo Trading Co; Htoo Construction Co; født d. 18.7.1964; id-kort MYGN 006415. Far: U Myint Swe (født d. 6.11.1924). Mor: Daw Ohn (født d. 12.8.1934)

M

J1b

Thidar Zaw

Gift med Tay Za; født d. 24.2.1964, id-kort KMYT 006865. Forældre: Zaw Nyunt (afgået ved døden), Htoo (afgået ved døden)

K

J1c

Pye Phyo Tay Za

Søn af Tay Za; født d. 29.1.1987

M

J1d

Ohn

Mor til Tay Za; født d. 12.8.1934

K

J2a

Thiha

Bror til Tay Za; født d. 24.6.1960. Direktør for Htoo Trading. Forhandler af cigaretter fra London (Myawaddy Trading)

M

J2b

Shwe Shwe Lin

Gift med Thiha

K

J3a

Aung Ko Win, alias Saya Kyaung

Kanbawza Bank og Myanmar Billion Group, Nilayoma Co, Ltd, East Yomaa Co. Ltd, og agent for London Cigarettes i staterne Shan og Kayah

M

J3b

Nan Than Htwe (Htay)

Gift med Aung Ko Win

K

J3c

Nang Lang Kham alias Nan Lan Khan

Datter af Aung Ko Win, født d. 1.6.1988

K

J4a

Tun (Htun, Htoon) Myint Naing, alias Steven Law

Stewen Law Asia World Co., født d. 15.5.1958 eller 27.8.1960

M

J4b

(Ng) Seng Hong, kaldet Cecilia Ng eller Ng Sor Hon

Gift med Tun Myint Naing. Administrerende direktør for Golden Aaron Pte Ltd (Singapore)

K

J4c

Lo Hsing-han

Far til Tun Myint Naing, alias Steven Law of Asia World Co., født 1938 eller 1935

K

J5a

Khin Shwe

Zaykabar Co, født d. 21.1.1952. Jf. også A3f

M

J5b

San San Kywe

Gift med Khin Shwe

K

J5c

Zay Thiha

Søn af Khin Shwe; født d. 1.1.1977, administrerende direktør for Zaykabar Co. Ltd

M

J5d

Nandar Hlaing

Gift med Zay Thiha

K

J6a

Htay Myint

Yuzana Co.; født d. 6.2.1955. Jf. også Yuzana Supermarket, Yuzana Hotel, Yuzana Oil Palm Project

M

J6b

Aye Aye Maw

Gift med Htay Myint; født d. 17.11.1957

K

J6c

Win Myint

Bror til Htay Myint; født d. 29.5.1952

M

J6d

Lay Myint

Bror til Htay Myint; født d. 6.2.1955

M

J6e

Kyin Toe

Bror til Htay Myint; født d. 29.4.1957

M

J6f

Zar Chi Htay

Datter af Htay Myint, direktør for Yuzana Co., født d. 17.2.1981

K

J6g

Khin Htay Lin

Direktør, Yuzana Co.; født d. 14.4.1969

M

J7a

Kyaw Win

Shwe Thanlwin Trading Co. (eneforhandlere af Thaton Tires under Industriministeriet 2)

M

J7b

Nan Mauk Loung Sai, alias Nang Mauk Lao Hsai.

Gift med Kyaw Win

K

J8a

Generalmajor (pensioneret) Nyunt Tin

Tidligere minister for landbrug og kunstvanding, pensioneret i september 2004

M

J8b

Khin Myo Oo

Gift med generalmajor (pensioneret) Nyunt Tin

K

J8c

Kyaw Myo Nyunt

Søn af generalmajor (pensioneret) Nyunt Tin

M

J8d

Thu Thu Ei Han

Datter af generalmajor (pensioneret) Nyunt Tin

K

J9a

Than Than New

Gift med general Soe Win, tidl. premierminister (afgået ved døden)

K

J9b

Nay Soe

Søn af general Soe Win, tidl. premierminister (afgået ved døden)

M

J9c

Theint Theint Soe

Datter af general Soe Win, tidl. premierminister (afgået ved døden)

K

J9d

Sabai Myaing

Gift med Nay Soe

K

J9e

Htin Htut

Gift med Theint Theint Soe

M

J10a

Maung Maung Myint

Administrerende direktør for Myangon Myint Co. Ltd

M

J11a

Maung Ko

Direktør, Htarwara mining company

M

J12a

Zaw Zaw alias Phoe Zaw

Administrerende direktør for Max Myanmar, født d. 22.10.1966

M

J12b

Htay Htay Khine (Khaing)

Gift med Zaw Zaw

K

J13a

Chit Khaing alias Chit Khine

Administrerende direktør for Eden Group of Companies

M

J14a

Maung Weik

Maung Weik & Co Ltd

M

J15a

Aung Htwe

Administrerende direktør, Golden Flower Construction Company

M

J16a

Kyaw Thein

Direktør og partner i Htoo Trading, født d. 25.10.1947

M

J17a

Kyaw Myint

Indehaver af Golden Flower Co. Ltd., 214 Wardan Street, Lamadaw, Yangon

M

J18a

Nay Win Tun

Administrerende direktør i Ruby Dragon Jade and Gems Co. Ltd

M

J19a

Win Myint

Præsident for Unionen Myanmars sammenslutning af handels- og industrikamre (UMFCCI) og indehaver af Shwe Ngar Min Co.

M

J20a

Eike (Eik) Htun alias Ayke Htun alias Aik Tun

Administrerende direktør i Olympic Construction Co. og Asia Wealth Bank

M

J20b

Sandar Tun

Datter af Eike Htun

K

J20c

Aung Zaw Naing

Søn af Eike Htun

M

J20d

Mi Mi Khaing

Søn af Eike Htun

M

J21a

»Dagon« Win Aung

Dagon International Co. Ltd, født d. 30.9.1953 i Pyay, ID-kortnummer: PRE 127435

M

J21b

Moe Mya Mya

Gift med »Dagon« Win Aung, født d. 28.8.1958, ID-kort: B/RGN 021998

F

J21c

Ei Hnin Pwint, alias Christabelle Aung

Datter af »Dagon« Win Aung, født d. 22.2.1981, Direktør for Palm Beach Resort Ngwe Saung

F

J21d

Thurane (Thurein), alias Aung Christopher Aung

Søn af »Dagon« Win Aung, født d. 23.7.1982

M

J21e

Ei Hnin Khine, alias Christina Aung

Datter af »Dagon« Win Aung, født d. 18.12.1983

F

J22a

Aung Myat

Mother Trading

M

J23a

Win Lwin

Kyaw Tha Company

M

J24a

Dr. Sai Sam Tun

Loi Hein Co. samarbejder med industriministerium nr. 1

M

J25a

San San Yee (Yi)

Super One Group of Companies

K

J26a

Aung Zaw Ye Myint

Ejer af Yetagun Construction Co

M

Medlemmer af retsvæsenet

J27a

Aung Toe

Landsretspræsident

M

J28a

Aye Maung

Statsadvokat

M

J29a

Thaung Nyunt

Juridisk rådgiver

M

J30a

Dr Tun Shin

Vicestatsadvokat

M

J31a

Tun Tun (Htun Htun) Oo

Vicestatsadvokat

M

J32a

Tun Tun Oo

Vicelandsretspræsident

M

J33a

Thein Soe

Vicelandsretspræsident

M

J34a

Tin Aung Aye

Højesteretsdommer

M

J35a

Tin Aye

Højesteretsdommer

M

J36a

Myint Thein

Højesteretsdommer

M

J37a

Chit Lwin

Højesteretsdommer

M

J38a

Dommer Thaung Lwin

Domstolen, Kyauktada Township

M

J39a

Thaung Nyunt

Dommer ved den nordlige distriktsdomstol, samt sekretær, der indkalder Nationalkonventets arbejdsudvalg

M

J40a

Nyi Nyi Soe

Dommer ved den vestlige distriktsdomstol

Adresse: @

M

J41a

Myint Kyine

Offenlig anklager ved den nordlige distriktsdomstol

M

K.   VIRKSOMHEDER, DER EJES AF MILITÆRET

Enkeltpersoner

| # | Navn | Identifikationsoplysninger (herunder firma) | Køn (M/K) |
| --- | --- | --- | --- |
| K1a | Generalmajor Win Hlaing (pensioneret) | Tidligere administrerende direktør for UMEH (Union of Myanmar Economic Holdings), Myawaddy Bank | M |
| K1b | Ma Ngeh | Datter af pensioneret generalmajor Win Hlaing | K |
| K1c | Zaw Win Naing | Administrerende direktør for Kambawza (Kanbawza) Bank. Gift med Ma Ngeh (K1b), og nevø til Aung Ko Win (J3a) | M |
| K1d | Win Htway Hlaing | Søn af pensioneret generalmajor Win Hlaing, repræsentant for KESCO company | M |
| K2a | Oberst Myo Myint | Administrerende direktør, Union of Myanmar Economic Holding LTD (UMEH) | M |
| K2b | Daw Khin Htay Htay | Gift med oberst Myo Myint | F |
| K3a | Oberst Ye Htut | Myanmar Economic Corporation | M |
| K4a | Oberst Myint Aung | Administrerende direktør for Myawaddy Trading Co., født d. 11.8.1949 | M |
| K4b | Nu Nu Yee | Gift med Myint Aung, laborant, født d. 11.11.1954 | K |
| K4c | Thiha Aung | Søn af Myint Aung, ansat hos Schlumberger, født d. 11.6.1982 | M |
| K4d | Nay Linn Aung | Søn af Myint Aung, sømand, født d. 11.4.1981 | M |
| K5a | Oberst Myo Myint | Administrerende direktør for Bandoola Transportation Co. | M |
| K6a | Oberst Thant Zin (pensioneret) | Administrerende direktør for Myanmar Land and Development | M |
| K7a | Oberstløjtnant Maung Maung Aye (pensioneret) | UMEHL, bestyrelsesformand for Myanmar Breweries | M |
| K8a | Oberst Aung San | Administrerende direktør for Hsinmin Cement Plant Construction Project | M |
| K9a | Generalmajor Mg Nyo | Bestyrelsen, Union of Myanmar Economic Holdings Ltd. | M |
| K10a | Generalmajor Kyaw Win | Bestyrelsen, Union of Myanmar Economic Holdings Ltd. | M |
| K11a | Brigadegeneral Khin Aung Myint | Bestyrelsen, Union of Myanmar Economic Holdings Ltd. | M |
| K12a | Oberst Nyun Tun (søværnet) | Bestyrelsen, Union of Myanmar Economic Holdings Ltd. | M |
| K13a | Oberst Thein Htay (pensioneret) | Bestyrelsen, Union of Myanmar Economic Holdings Ltd. | M |
| K14a | Oberstløjtnant Chit Swe (pensioneret) | Bestyrelsen, Union of Myanmar Economic Holdings Ltd. | M |
| K15a | Myo Nyunt | Bestyrelsen, Union of Myanmar Economic Holdings Ltd. | M |
| K16a | Myint Kyine | Bestyrelsen, Union of Myanmar Economic Holdings Ltd. | M |
| K17a | Oberstløjtnant Nay Wynn | Generaldirektør, Myawaddy Trading | M |
| K18a | Than Nyein | Direktør i Myanmars centralbank | M |
| K19a | Maung Maung Win | Direktør i Myanmars centralbank | M |
| K20a | Mya Than | Konstitueret administrerende direktør for Myanmar Investment and Commercial Bank (MICB) | M |
| K21a | Myo Myint Aung | Direktør i MICB | M |

#

Navn

Identifikationsoplysninger (herunder firma)

Køn (M/K)

K1a

Generalmajor Win Hlaing (pensioneret)

Tidligere administrerende direktør for UMEH (Union of Myanmar Economic Holdings), Myawaddy Bank

M

K1b

Ma Ngeh

Datter af pensioneret generalmajor Win Hlaing

K

K1c

Zaw Win Naing

Administrerende direktør for Kambawza (Kanbawza) Bank. Gift med Ma Ngeh (K1b), og nevø til Aung Ko Win (J3a)

M

K1d

Win Htway Hlaing

Søn af pensioneret generalmajor Win Hlaing, repræsentant for KESCO company

M

K2a

Oberst Myo Myint

Administrerende direktør, Union of Myanmar Economic Holding LTD (UMEH)

M

K2b

Daw Khin Htay Htay

Gift med oberst Myo Myint

F

K3a

Oberst Ye Htut

Myanmar Economic Corporation

M

K4a

Oberst Myint Aung

Administrerende direktør for Myawaddy Trading Co., født d. 11.8.1949

M

K4b

Nu Nu Yee

Gift med Myint Aung, laborant, født d. 11.11.1954

K

K4c

Thiha Aung

Søn af Myint Aung, ansat hos Schlumberger, født d. 11.6.1982

M

K4d

Nay Linn Aung

Søn af Myint Aung, sømand, født d. 11.4.1981

M

K5a

Oberst Myo Myint

Administrerende direktør for Bandoola Transportation Co.

M

K6a

Oberst Thant Zin (pensioneret)

Administrerende direktør for Myanmar Land and Development

M

K7a

Oberstløjtnant Maung Maung Aye (pensioneret)

UMEHL, bestyrelsesformand for Myanmar Breweries

M

K8a

Oberst Aung San

Administrerende direktør for Hsinmin Cement Plant Construction Project

M

K9a

Generalmajor Mg Nyo

Bestyrelsen, Union of Myanmar Economic Holdings Ltd.

M

K10a

Generalmajor Kyaw Win

Bestyrelsen, Union of Myanmar Economic Holdings Ltd.

M

K11a

Brigadegeneral Khin Aung Myint

Bestyrelsen, Union of Myanmar Economic Holdings Ltd.

M

K12a

Oberst Nyun Tun (søværnet)

Bestyrelsen, Union of Myanmar Economic Holdings Ltd.

M

K13a

Oberst Thein Htay (pensioneret)

Bestyrelsen, Union of Myanmar Economic Holdings Ltd.

M

K14a

Oberstløjtnant Chit Swe (pensioneret)

Bestyrelsen, Union of Myanmar Economic Holdings Ltd.

M

K15a

Myo Nyunt

Bestyrelsen, Union of Myanmar Economic Holdings Ltd.

M

K16a

Myint Kyine

Bestyrelsen, Union of Myanmar Economic Holdings Ltd.

M

K17a

Oberstløjtnant Nay Wynn

Generaldirektør, Myawaddy Trading

M

K18a

Than Nyein

Direktør i Myanmars centralbank

M

K19a

Maung Maung Win

Direktør i Myanmars centralbank

M

K20a

Mya Than

Konstitueret administrerende direktør for Myanmar Investment and Commercial Bank (MICB)

M

K21a

Myo Myint Aung

Direktør i MICB

M

Virksomheder

| # | Navn | Adresse | Direktør/ejer/yderligere oplysninger | Dato for optagelse på listen |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| I.   UNION OF MYANMAR ECONOMIC HOLDINGS LTD. (UMEHL) alias UNION OF MYANMA ECONOMIC HOLDINGS LTD |
| K22a | Union Of Myanmar Economic Holdings Ltd. alias
  Union Of Myanma Economic Holdings Ltd. (UMEHL) | 89/191 Mahabandoola Road, Corner of 50th Street Yangon | Formand: generalløjtnant Tin Aye;
  administrerende direktør: generalmajor Win Than | 13.8.2009 |
| A.   PRODUKTION |
| K22b | Myanmar Ruby Enterprise alias
  Mayanma Ruby Enterprise | 24/26, 2nd fl, Sule Pagoda Road, Yangon |
| (Midway Bank Building) |

#

Navn

Adresse

Direktør/ejer/yderligere oplysninger

Dato for optagelse på listen

I.   UNION OF MYANMAR ECONOMIC HOLDINGS LTD. (UMEHL) alias UNION OF MYANMA ECONOMIC HOLDINGS LTD

K22a

Union Of Myanmar Economic Holdings Ltd. alias

Union Of Myanma Economic Holdings Ltd. (UMEHL)

89/191 Mahabandoola Road, Corner of 50th Street Yangon

Formand: generalløjtnant Tin Aye;

administrerende direktør: generalmajor Win Than

13.8.2009

PRODUKTION

K22b

Myanmar Ruby Enterprise alias

Mayanma Ruby Enterprise

24/26, 2nd fl, Sule Pagoda Road, Yangon

(Midway Bank Building)

13.8.2009

K22c

Myanmar Imperial Jade Co. Ltd alias

Myanma Imperial Jade Co. Ltd

| 24/26, 2nd fl, Sule Pagoda Road, Yangon |
| --- |
| (Midway Bank Building) |

24/26, 2nd fl, Sule Pagoda Road, Yangon

(Midway Bank Building)

13.8.2009

K22d

Myanmar Rubber Wood Co. Ltd. alias Myanma Rubber Wood Co. Ltd

13.8.2009

K22e

Myanmar Pineapple Juice Production alias Myanma Pineapple Juice Production

13.8.2009

K22f

Myawaddy Clean Drinking Water Service

4/A, No. 3 Main Road, Mingalardon Tsp, Yangon

13.8.2009

K22g

Sin Min (King Elephants) Cement Factory (Kyaukse)

189/191 Mahabandoola Road, Corner of 50th Street, Yangon

Oberst Maung Maung Aye, administrerende direktør

13.8.2009

K22h

Tailoring Shop Service

13.8.2009

K22i

Ngwe Pin Le (Silver Sea) Livestock Breeding And Fishery Co

1093, Shwe Taung Gyar Street, Industrial Zone Ii, Ward 63, South Dagon Tsp, Yangon

13.8.2009

K22j

Granite Tile Factory (Kyaikto)

89/191 Mahabandoola Road, Corner of 50th Street Yangon

13.8.2009

K22k

Soap Factory (Paung)

189/191 Mahabandoola Road, Corner of 50th Street Yangon

Oberst Myint Aung administrerende direktør

13.8.2009

HANDEL

K22l

Myawaddy Trading Ltd

89/191 Mahabandoola Road, Corner of 50th Street, Yangon

Oberst Myint Aung administrerende direktør

13.8.2009

TJENESTEYDELSER

K22m

Bandoola Transportation Co. Ltd.

399, Thiri Mingalar Road, Insein Tsp. Yangon og/eller Parami Road, South Okkalapa, Yangon

Oberst Myo Myint, administrerende direktør

13.8.2009

K22n

Myawaddy Travel Services

24-26 Sule Pagoda Road, Yangon

13.8.2009

K22o

Nawaday Hotel And Travel Services

335/357, Bogyoke Aung San Road, Pabedan Tsp. Yangon

Oberst Maung Thaung, (pensioneret) administrerende direktør

13.8.2009

K22p

Myawaddy Agriculture Services

189/191 Mahabandoola Road, Corner of 50th Street, Yangon

13.8.2009

K22q

Myanmar Ar (Power) Construction Services alias Myanma Ar (Power) Construction Services

189/191 Mahabandoola Road, Corner of 50th Street, Yangon

13.8.2009

Joint ventures

PRODUKTION

K22r

Myanmar Segal International Ltd

alias Myanma Segal International Ltd

Pyay Road, Pyinmabin Industrial Zone, Mingalardon Tsp Yangon

U Be Aung, Direktør

13.8.2009

K22s

Myanmar Daewoo International alias Myanma Daewoo International

Pyay Road, Pyinmabin Industrial Zone, Mingalardon Tsp, Yangon

13.8.2009

K22t

Rothman Of Pall Mall Myanmar Private Ltd alias Rothman Of Pall Mall Myanma Private Ltd

No. 38, Virginia Park, No. 3, Trunk Road, Pyinmabin Industrial Zone, Yangon

Adm. dir. Lai Wei Chin

13.8.2009

K22u

Myanmar Brewery Ltd. alias Myanma Brewery Ltd.

No 45, No 3, Trunk Road Pyinmabin Industrial Zone, Mingalardon Tsp, Yangon

Oberstløjtnant Ne (Nay) Win (pensioneret), formand

13.8.2009

K22v

Myanmar Posco Steel Co. Ltd. alias Myanma Posco Steel Co. Ltd.

Plot 22, No. 3, Trunk Road, Pyinmabin Industrial Zone, Mingalardon Tsp, Yangon

13.8.2009

K22w

Myanmar Nouveau Steel Co. Ltd. alias Myanma Nouveau Steel Co. Ltd.

No. 3, Trunk Road, Pyinmabin Industrial Zone, Mingalardon Tsp, Yangon

13.8.2009

K22x

Berger Paint Manufactoring Co. Ltd.

lot No. 34/A, Pyinmabin Industrial Zone, Mingalardon Tsp Yangon

13.8.2009

K22y

The First Automotive Co. Ltd.

Plot No. 47, Pyinmabin Industrial Zone, Mingalardon Tsp, Yangon

U Aye Cho og/eller oberstløjtnant Tun Myint, administrerende direktør

13.8.2009

TJENESTEYDELSER

K22z

National Development Corp

3/A, Thamthumar Street, 7 Mile, Mayangone Tsp, Yangon

Dr. Khin Shwe, formand

13.8.2009

K22aa

Hantha Waddy Golf Resort and Myodaw (City) Club Ltd.

No 1, Konemyinttha Street, 7 Mile, Mayangone Tsp, Yangon and Thiri Mingalar Road, Insein Tsp, Yangon

13.8.2009

II.   MYANMAR ECONOMIC CORPORATION (MEC) alias MYANMA ECONOMIC CORPORATION (MEC)

K23a

Myanmar Economic Corporation (MEC) alias Myanma Economic Corporation (MEC)

Shwedagon Pagoda Road Dagon Tsp, Yangon

Formand, generalløjtnant Tin Aung Myint Oo,

oberst Ye Htut eller brigadegeneral Kyaw Win, administrerende direktør

13.8.2009

K23b

Myaing Galay (Rhino Brand Cement Factory)

Factories Dept., Mec Head Office, Shwedagon Pagoda Road, Dagon Tsp, Yangon

Oberst Khin Maung Soe

13.8.2009

K23c

Dagon Brewery

555/B, No 4, Highway Road, Hlaw Gar Ward, Shwe Pyi Thar Tsp, Yangon

13.8.2009

K23d

Mec Steel Mills (Hmaw Bi/Pyi/Ywama)

Factories Dept., Mec Head Office, Shwedagon Pagoda Road, Dagon Tsp, Yangon

Oberst Khin Maung Soe

13.8.2009

K23e

Mec Sugar Mill

Kant Balu

13.8.2009

K23f

Mec Oxygen and Gases Factory

Mindama Road, Mingalardon Tsp, Yangon

13.8.2009

K23g

Mec Marble Mine

Pyinmanar

13.8.2009

K23h

Mec Marble Tiles Factory

Loikaw

13.8.2009

K23i

Mec Myanmar Cable Wire Factory alias Mec Myanma Cable Wire Factory

No 48, Bamaw A Twin Wun Road, Zone (4), Hlaing Thar Yar Industrial Zone, Yangon

13.8.2009

K23j

Mec Ship Breaking Service

Thilawar, Than Nyin Tsp

13.8.2009

K23k

Mec Disposable Syringe Factory

Factories Dept, Mec Head Office, Shwedagon Pagoda Road, Dagon Tsp, Yangon

13.8.2009

K23l

Gypsum Mine

Thibaw

13.8.2009

III.   KOMMERCIELLE VIRKSOMHEDER, DER EJES AF REGERINGEN

K24a

Myanmar Salt and Marine Chemicals Enterprise alias Myanma Salt and Marine Chemicals Enterprise

Thakayta Township,

Yangon

Administrerende direktør U Win Htain

(Ministeriet for minedrift)

13.8.2009

K25a

Myanmar Defence Products Industry alias Myanma Defence Products Industry

Ngyaung Chay Dauk

(Forsvarsministeriet)

13.8.2009

K26a

Myanmar Timber Enterprise alias Myanma Timber Enterprise

Myanma Timber Enterprise Head Office, Ahlone, Yangon og 504-506, Merchant Road, Kyauktada, Yangon

Administrerende direktør: Win Tun

13.8.2009

K27a

Myanmar Gems Enterprise alias Myanma Gems Enterprise

(Ministeriet for Minedrift), Head Office Building 19, Naypyitaw

Administrerende direktør: Thein Swe

13.8.2009

K28a

Myanmar Pearls Enterprise alias Myanma Pearls Enterprise

(Ministeriet for Minedrift), Head Office Building 19, Naypyitaw

Administrerende direktør: Maung Toe

13.8.2009

K29a

Myanmar Mining Enterprise Number 1 alias Myanma Mining Enterprise Number 1

(Ministeriet for Minedrift), Head Office Building 19, Naypyitaw

Administrerende direktør: Saw Lwin

13.8.2009

K30a

Myanmar Mining Enterprise Number 2 alias Myanma Mining Enterprise Number 2

(Ministeriet for Minedrift), Head Office Building 19, Naypyitaw

Administrerende direktør: Hla Theing

13.8.2009

K31a

Myanmar Mining Enterprise Number 3 alias Myanma Mining Enterprise Number 1

(Ministeriet for Minedrift), Head Office Building 19, Naypyitaw

Administrerende direktør: San Tun

13.8.2009

K32a

Myanma Machine Tool and Electrical Industries (MTEI) alias Myanmar Machine Tool and Electrical Industries (MTEI)

| Block No. (12), Parami Road, Hlaing Township Yangon, Myanmar |
| --- |
| Tlf: 095-1-660437, 662324, 650822 |

Block No. (12), Parami Road, Hlaing Township Yangon, Myanmar

Tlf: 095-1-660437, 662324, 650822

Administrerende direktør: Kyaw Win

Direktør: Win Tint

13.8.2009

K33a

Myanmar Paper & Chemical Industries alias Myanma Paper & Chemical

Industries

Administrerende direktør: Nyunt Aung

13.8.2009

K34a

Myanma General and Maintenance Industries alias Myanmar General and

Maintenance Industries

Administrerende direktør: Aye Mauk

13.8.2009

K35a

Road Transport Enterprise

(Transportministeriet)

Administrerende direktør: Thein Swe

13.8.2009

K36a

Inland Water Transport

| No.50, Pansodan Street, Kyauktada Township, |
| --- |
| Yangon, Union of Myanmar |

No.50, Pansodan Street, Kyauktada Township,

Yangon, Union of Myanmar

Administrerende direktør: Soe Tint

13.8.2009

K37a

Myanma Shipyards, alias Myanmar Shipyards, Sinmalike

Bayintnaung Road, Kamayut Township Yangon

Administrerende direktør: Kyi Soe

13.8.2009

K38a

Myanma Five Star Line, alias Myanmar Five Star Line

132-136, Theinbyu Road, P.O. Box,1221,Yangon

Administrerende direktør: Maung Maung Nyein

13.8.2009

K39a

Myanma Automobile and Diesel Engine Industries alias Myanmar Automobile and Diesel Engine Industries

56, Kaba Aye Pagoda Road, Yankin Township, Yangon

Administrerende direktør: Hla Myint Thein

13.8.2009

K40a

Myanmar Infotech alias Myanma Infotech

(Ministeriet for Post og Telekommunikation)

13.8.2009

K41a

Myanma Industrial Construction Services alias Myanmar Industrial

No. (1), Thitsa Road, Yankin Township, Yangon, Myanmar

Administrerende direktør: Soe Win

13.8.2009

K42a

Myanmar Machinery and Electric Appliances Enterprise alias Myanma

Machinery and Electric Appliances Enterprise

Hlaing Township, Yangon

13.8.2009

IV.   STATSEJEDE MEDIESELSKABER, DER MEDVIRKER TIL AT FREMME REGIMETS POLITIKKER OG PROPAGANDA

K43a

Myanmar News and Periodicals Enterprise alias Myanma News and Periodicals Enterprise

| 212 Theinbyu Road, Botahtaung Township, Yangon |
| --- |
| (tlf: +95-1-200810, +95-1-200809) |

212 Theinbyu Road, Botahtaung Township, Yangon

(tlf: +95-1-200810, +95-1-200809)

Administrerende direktør: Soe Win (gift med: Than Than Aye, medlem af MWAF)

13.8.2009

K44a

Myanmar Radio and Television (MRTV) alias Myanma Radio and Television

Pyay Road, Kamayut Township, Yangon (tlf: +95-1-527122, +95-1-527119)

Generaldirektør: Khin Maung Htay (gift med: Nwe New, medlem af MWAF)

13.8.2009

K45a

Myawaddy Television, Tatmadaw Telecasting Unit

Hmawbi Township, Yangon (tlf: +95-1-600294)

13.8.2009

K46a

Myanma Motion Picture Enterprise, alias Myanmar Motion Picture

Administrerende direktør: Aung Myo Myint (gift med: Malar Win, medlem af MWAF)

13.8.2009«

---

BILAG II

»BILAG III

Liste over virksomheder omhandlet i artikel 5 og 9

| Navn | Adresse | Direktør/ejer/yderligere oplysninger | Dato for optagelse på listen |
| --- | --- | --- | --- |
| I.   UNION OF MYANMAR ECONOMIC HOLDING LTD. (UMEHL) |
| TJENESTEYDELSER |
| Myawaddy Bank Ltd | 24-26 Sule Pagoda Road, Yangon | Brigadegeneral Win Hlaing og U Tun Kyi, Administrerende direktører | 25.10.2004 |
| II.   MYANMAR ECONOMIC CORPORATION (MEC) |
| Innwa Bank | 554-556, Merchant Street, Corner of 35th Street, Kyauktada Tsp, Yangon | U Yin Sein, Direktør | 25.10.2004 |
| III.   KOMMERCIELLE VIRKSOMHEDER, DER EJES AF REGERINGEN |
| 1. | Myanma Electric Power Enterprise |

Navn

Adresse

Direktør/ejer/yderligere oplysninger

Dato for optagelse på listen

I.   UNION OF MYANMAR ECONOMIC HOLDING LTD. (UMEHL)

TJENESTEYDELSER

Myawaddy Bank Ltd

24-26 Sule Pagoda Road, Yangon

Brigadegeneral Win Hlaing og U Tun Kyi, Administrerende direktører

25.10.2004

II.   MYANMAR ECONOMIC CORPORATION (MEC)

Innwa Bank

554-556, Merchant Street, Corner of 35th Street, Kyauktada Tsp, Yangon

U Yin Sein, Direktør

25.10.2004

III.   KOMMERCIELLE VIRKSOMHEDER, DER EJES AF REGERINGEN

1.

Myanma Electric Power Enterprise

(Ministeriet for Elforsyning 2) Administrerende direktør: Dr. San (Sann) Oo

29.4.2008

| 2. | Electric Power Distribution Enterprise |
| --- | --- |

2.

Electric Power Distribution Enterprise

(Ministeriet for Elforsyning 2), Administrerende direktør: Tin Aung

27.4.2009

| 3. | Myanma Agricultural Produce Trading |
| --- | --- |

3.

Myanma Agricultural Produce Trading

Administrerende direktør: Kyaw Htoo

(Handelsministeriet)

29.4.2008

| 4. | Myanmar Tyre and Rubber Industries |
| --- | --- |

4.

Myanmar Tyre and Rubber Industries

No. 30, Kaba Aye Pagoda Road, Mayangone Township, Yangon, Myanmar

(Industriministeriet 2), Administrerende direktør: Oo Zune

29.4.2008

| 5. | Co-Operative Import Export Enterprise |
| --- | --- |

5.

Co-Operative Import Export Enterprise

(Ministeriet for kooperativer), Administrerende direktør: Hla Moe

29.4.2008

IV.   ANDRE

| 1. | Htoo Trading Co |
| --- | --- |

1.

Htoo Trading Co

5 Pyay Road, Hlaing Township, Yangon

Tay Za

10.3.2008

| 2. | Htoo Transportation Services |
| --- | --- |

2.

Htoo Transportation Services

Tay Za

10.3.2008

| 3. | Htoo Furniture, alias Htoo Wood Products, alias Htoo Wood based Industry, alias Htoo Wood |
| --- | --- |

3.

Htoo Furniture, alias Htoo Wood Products, alias Htoo Wood based Industry, alias Htoo Wood

21 Thukha Waddy Rd, Yankin Township, Yangon

Tay Za

29.4.2008

| 4. | Treasure Hotels and Resorts |
| --- | --- |

4.

Treasure Hotels and Resorts

No. 41, Shwe Taung Gyar Street, Bahan Township, Yangon

Tay Za

10.3.2008

| 5. | Aureum Palace Hotels And Resorts |
| --- | --- |

5.

Aureum Palace Hotels And Resorts

No. 41, Shwe Taung Gyar Street, Bahan Township, Yangon

Tay Za

10.3.2008

| 6. | Air Bagan |
| --- | --- |

6.

Air Bagan

No. 56, Shwe Taung Gyar Street, Bahan Township, Yangon

10.3.2008

| 7. | Myanmar Avia Export |
| --- | --- |

7.

Myanmar Avia Export

Tay Za

10.3.2008

| 8. | Pavo Aircraft Leasing PTE Ltd alias Pavo Trading Pte Ltd. |
| --- | --- |

8.

Pavo Aircraft Leasing PTE Ltd alias Pavo Trading Pte Ltd.

Tay Za

29.4.2008

| 9. | Kanbawza Bank |
| --- | --- |

9.

Kanbawza Bank

Hovedkontor: 615/1 Pyay Road, Kamaryut, Township, Yangon

Aung Ko Win

10.3.2008

| 10. | Zaykabar Co |
| --- | --- |

10.

Zaykabar Co

3 Main Road, Mingalardon Garden City, Mingalardon, Yangon

Formand: Khin Shwe,

Administrerende direktør: Zay Thiha

10.3.2008

| 11. | Shwe Thanlwin Trading Co |
| --- | --- |

11.

Shwe Thanlwin Trading Co

| 262 Pazundaung Main Road |
| --- |
| Lower, Pazundaung, Yangon |

262 Pazundaung Main Road

Lower, Pazundaung, Yangon

Kyaw Win

10.3.2008

| 12. | Max Myanmar Co. Ltd |
| --- | --- |

12.

Max Myanmar Co. Ltd

| 1 Ywama Curve, Bayint |
| --- |
| Naung Road, Blk (2), Hlaing Township, Yangon |

1 Ywama Curve, Bayint

Naung Road, Blk (2), Hlaing Township, Yangon

U Zaw Zaw alias Phoe Zaw, Daw Htay Htay Khaing, gift med Zaw Zaw. Overordnet bestyrelsesmedlem, U Than Zaw

10.3.2008

| 13. | Hsinmin Cement Plant Construction Project |
| --- | --- |

13.

Hsinmin Cement Plant Construction Project

Union of Myanmar Economic Holdings Ltd, Kyaukse

Oberst Aung San

10.3.2008

| 14. | Ayer Shwe Wa (Wah, War) |
| --- | --- |

14.

Ayer Shwe Wa (Wah, War)

| 5 Pyay Road , |
| --- |
| Hlaing Township, |
| Yangon, |

5 Pyay Road ,

Hlaing Township,

Yangon,

Aung Thet Mann alias Shwe Mann Ko Ko

10.3.2008

| 15. | Myanmar Land And Development |
| --- | --- |

15.

Myanmar Land And Development

Pensioneret oberst Thant Zin

10.3.2008

| 16. | Eden Group of Companies |
| --- | --- |

16.

Eden Group of Companies

| 30-31 Shwe Padauk |
| --- |
| Yeikmon Bayint Naung Road |
| Kamayut Tsp Yangon |

30-31 Shwe Padauk

Yeikmon Bayint Naung Road

Kamayut Tsp Yangon

Chit Khaing alias Chit Khine

10.3.2008

| 17. | Golden Flower Co. Ltd |
| --- | --- |

17.

Golden Flower Co. Ltd

214 Wardan Street, Lamadaw, Yangon

Administrerende direktør: Aung Htwe, Ejer: Kyaw Myint

10.3.2008

| 18. | Maung Weik Et Co., Ltd. |
| --- | --- |

18.

Maung Weik Et Co., Ltd.

334/344 2nd Floor, Anawratha Road, Bagan Bldg, Lamadaw, Yangon

Maung Weik

10.3.2008

| 19. | National Development Company Ltd. |
| --- | --- |

19.

National Development Company Ltd.

3/A Thathumar Rd, Cor of Waizayantar Road, Thingangyun, Yangon

10.3.2008

| 20. | A1 Construction And Trading Co. Ltd |
| --- | --- |

20.

A1 Construction And Trading Co. Ltd

| 41 Nawady St, Alfa Hotel Building, Dagon, Yangon |
| --- |
| Tlf. 00-95-1-241905/ 245323/254812 |
| Fax 00 95 1 252806 |
| E-mail: aone@mptmail.net.mm |

41 Nawady St, Alfa Hotel Building, Dagon, Yangon

Tlf. 00-95-1-241905/ 245323/254812

Fax 00 95 1 252806

E-mail: aone@mptmail.net.mm

Administrerende direktør: U Yan Win

10.3.2008

| 21. | Asia World Co. Ltd |
| --- | --- |

21.

Asia World Co. Ltd

6062 Wardan Street, Bahosi Development, Lamadaw, Yangon

Tun Myint Naing alias Steven Law (J4a, Bilag II)

10.3.2008

| 22. | Subsidiaries of Asia World: | Asia World Industries |
| --- | --- | --- |

22.

Subsidiaries of Asia World:

Asia World Industries

| | Asia Light Co. Ltd. |
| --- | --- |

Asia Light Co. Ltd.

| | Asia World Port Management Co. |
| --- | --- |

Asia World Port Management Co.

| | Ahlon Warves |
| --- | --- |

Ahlon Warves

Formand/direktør: Tun Myint Naing alias Steven Law (J4a, Bilag II)

29.4.2008

| 23. | Yuzana Co. Ltd |
| --- | --- |

23.

Yuzana Co. Ltd

No 130 Yuzana Centre, Shwegondaing Road, Bahan Township, Yangon

Formand/direktør: Htay Myint

10.3.2008

| 24. | Yuzana Construction |
| --- | --- |

24.

Yuzana Construction

No 130 Yuzana Centre, Shwegondaing Road, Bahan Township, Yangon

Formand/direktør: Htay Myint

10.3.2008

| 25. | Myangonmyint Co (enterprise held by the USDA) |
| --- | --- |

25.

Myangonmyint Co (enterprise held by the USDA)

10.3.2008

| 26. | Dagon International/Dagon Timber Ltd, |
| --- | --- |

26.

Dagon International/Dagon Timber Ltd,

| 262-264 Pyay Road |
| --- |
| Dagon Centre |
| Sanchaung |
| Yangon |

262-264 Pyay Road

Dagon Centre

Sanchaung

Yangon

Direktører: »Dagon« Win Aung og Daw Moe Mya Mya

29.4.2008

| 27. | Palm Beach Resort |
| --- | --- |

27.

Palm Beach Resort

Ngwe Saung

Ejes af Dagon International. Direktører, »Dagon« Win Aung, Daw Moe Mya Mya og Ei Hnin Pwint alias Chistabelle Aung

29.4.2008

| 28. | IGE Co Ltd |
| --- | --- |

28.

IGE Co Ltd

| No. 27-B, Kaba Aye Pagoda Road, |
| --- |
| Bahan Township |
| Yangon |
| Tlf. 95-1-558266 |
| Fax 95-1-555369 |

No. 27-B, Kaba Aye Pagoda Road,

Bahan Township

Yangon

Tlf. 95-1-558266

Fax 95-1-555369

og

| No. H-11, Naypyitaw, Naypuitaw |
| --- |
| Tlf. 95-67-41-4211 |

No. H-11, Naypyitaw, Naypuitaw

Tlf. 95-67-41-4211

Direktører Nay Aung (D15e Bilag II) and Pyi (Pye) Aung (D15g Bilag II) og Administrerende direktør Win Kyaing

29.4.2008

| 29. | Aung Yee Phyo Co. |
| --- | --- |

29.

Aung Yee Phyo Co.

Ejes af Aung Thaungs familie (Industriministeriet 1)

27.4.2009

| 30. | Queen Star Computer Company |
| --- | --- |

30.

Queen Star Computer Company

Ejes af Aung Thaungs familie

27.4.2009

| 31. | Htay Co. |
| --- | --- |

31.

Htay Co.

Ejes af generalmajor Hla Htay Win (A9a Bilag II)

27.4.2009

| 32. | Mother Trading and Construction |
| --- | --- |

32.

Mother Trading and Construction

| 77/78, Wadan Street, Bahosi Ward, |
| --- |
| Lanmadaw, |
| Yangon |
| Tlf. 95-1-21-0514 |
| E-mail: mother.trade@mptmail.net.mm |

77/78, Wadan Street, Bahosi Ward,

Lanmadaw,

Yangon

Tlf. 95-1-21-0514

E-mail: mother.trade@mptmail.net.mm

Direktør Aung Myat alias Aung Myint

29.4.2008

| 33. | Kyaw Tha Company og Kyaw Tha Construction Group |
| --- | --- |

33.

Kyaw Tha Company og Kyaw Tha Construction Group

| No. 98, 50th Street, |
| --- |
| Pazundaung Township, |
| Yangon, |
| Tlf. 95-1-296733 |
| Fax 95-1-296914 |
| E-mail: kyawtha.wl@mptmail.net.mm |
| Websted: http://www.kyawtha.com |

No. 98, 50th Street,

Pazundaung Township,

Yangon,

Tlf. 95-1-296733

Fax 95-1-296914

E-mail: kyawtha.wl@mptmail.net.mm

Websted: http://www.kyawtha.com

Direktør: U Win Lwin, Administrerende direktør: Maung Aye

29.4.2008

| 34. | Ye Ta Khun (Yetagun) Construction Group |
| --- | --- |

34.

Ye Ta Khun (Yetagun) Construction Group

| Yuzana Plaza West, |
| --- |
| Tamwe Township |
| Yangoon |

Yuzana Plaza West,

Tamwe Township

Yangoon

Ejer Aung Zaw Ye Myint (Tidligere A9d Bilag II) søn af General Ye Myint (Tidligere A9a)

29.4.2008

| 35. | J’s Donuts |
| --- | --- |

35.

J’s Donuts

| 26-28 Lanmadaw Street |
| --- |
| Lanmadaw Tsp, Yangon |
| Tlf. 95-1-710242 |

26-28 Lanmadaw Street

Lanmadaw Tsp, Yangon

Tlf. 95-1-710242

| Junction 8 Shopping Centre 8th Mile |
| --- |
| Mayangon Tsp, Yangon |
| Tlf. 95-1-650771 |

Junction 8 Shopping Centre 8th Mile

Mayangon Tsp, Yangon

Tlf. 95-1-650771

| (2nd Floor.) Yuzana Plaza Banyar Dala Road |
| --- |
| Mingalar Taung Nyunt Tsp, Yangon |
| Tlf. 95-1-200747 |

(2nd Floor.) Yuzana Plaza Banyar Dala Road

Mingalar Taung Nyunt Tsp, Yangon

Tlf. 95-1-200747

| 173-175 Pansodan Street |
| --- |
| Kyauktada Tsp, Yangon |
| Tlf. 95-1-287525 |

173-175 Pansodan Street

Kyauktada Tsp, Yangon

Tlf. 95-1-287525

| 381-383 Near Bogyoke Aung San Market Shwebontha Street |
| --- |
| Pabedan Tsp, Yangon |
| Tlf. 95-1-243178 |

381-383 Near Bogyoke Aung San Market Shwebontha Street

Pabedan Tsp, Yangon

Tlf. 95-1-243178

Ejer: Kyaing San Shwe (A1h Bilag II) søn af højtstående general Than Shwe (A1a)

29.4.2008

| 36. | Sun Tac eler Sun Tec
  Suntac Int'l Trading Co. Ltd. |
| --- | --- |

36.

Sun Tac eler Sun Tec

Suntac Int'l Trading Co. Ltd.

| 151 (B) Thiri Mingalar Lane Mayangon Township |
| --- |
| Yangon |
| Tlf. 01- 650021 654463 |

151 (B) Thiri Mingalar Lane Mayangon Township

Yangon

Tlf. 01- 650021 654463

Owner: Sit Taing Aung, søn af Aung Phone (tidligere minister for skovbrug)

29.4.2008

| 37. | (MMS) Min Min Soe Group of Companies |
| --- | --- |

37.

(MMS) Min Min Soe Group of Companies

23-A, Inya Myaing Street, Bahan Tsp. Tlf : 95-1-511098, 514262 E-mail: mms@mptmail.net.mm

Aktionær Kyaw Myo Nyunt (J8c Bilag II) søn af generalmajor Nyunt Tin, Landbrugsminister (pensioneret) (J8a Bilag II)

29.4.2008

| 38. | Myanmar Information and Communication Technology alias Myanmar Infotech |
| --- | --- |

38.

Myanmar Information and Communication Technology alias Myanmar Infotech

MICT Park, Hlaing University Campus

Medejer: Aung Soe Tha (D20e Bilag II)

29.4.2008

| 39. | MNT (Myanmar New Technology) |
| --- | --- |

39.

MNT (Myanmar New Technology)

Ejer: Yin Win Thu, Partner: Nandar Aye (A2c Bilag II)

29.4.2008

| 40. | Forever Group |
| --- | --- |

40.

Forever Group

| No ( 14 02/03 ), Olympic Tower I, Corner of Boaungkyaw Street og Mahabandoola Street |
| --- |
| Kyauktada Township. |
| Yangon. |
| Tlf. 95-1-204013, 95-1-204107 |
| E-mail: forevergroup@mptmail.net.mm |

No ( 14 02/03 ), Olympic Tower I, Corner of Boaungkyaw Street og Mahabandoola Street

Kyauktada Township.

Yangon.

Tlf. 95-1-204013, 95-1-204107

E-mail: forevergroup@mptmail.net.mm

Administrerende direktør: Daw Khin Khin Lay

Bestyrelsesmedlem: U Khin Maung Htay

Direktør U Kyaw Kyaw

29.4.2008«

---