# Uradni list L 59/2016

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 59 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Letnik 594. marec 2016 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 59

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Letnik 594. marec 2016

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | SKLEPI |
| | * | Sklep Komisije (EU) 2016/286 z dne 1. oktobra 2014 o državni pomoči SA.20867 (12/C) (ex 12/NN), ki jo je Italija izvršila v korist podjetju Carbosulcis S.p.A.
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2014) 6836)

   (
  1
  ) | 1 |
| | * | Sklep Komisije (EU) 2016/287 z dne 15. oktobra 2014 o državni pomoči SA.26500 – 2012/C (ex 2011/NN, ex CP 227/2008), ki jo je Nemčija odobrila družbama Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH in Ryanair Ltd.
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2014) 7369)

   (
  1
  ) | 22 |
| | * | Sklep Komisije (EU) 2016/288 z dne 27. marca 2015 o shemi pomoči SA.34775 (13/C) (ex 12/NN), ki jo je izvedlo Združeno kraljestvo – Dajatev na agregate
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2015) 2141)

   (
  1
  ) | 87 |
| | * | Sklep Komisije (EU) 2016/289 z dne 8. junija 2015 o državni pomoči SA.37792 (2014/C) (ex 2013/N), ki jo Slovenija namerava izvesti za skupino Cimos
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2015) 3770)

   (
  1
  ) | 168 |
| | * | Sklep Komisije (EU) 2016/290 z dne 16. decembra 2015 o ukrepih pomoči, ki so bili izvedeni preko združenja Verband der deutschen Milchwirtschaft e.V. v zvezi z Milch- und Fettgesetz (Zakon o mleku in maščobah) SA.35484 (2013/C) (ex SA.35484 (2012/NN))
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2015) 9052) | 194 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

SKLEPI

*

Sklep Komisije (EU) 2016/286 z dne 1. oktobra 2014 o državni pomoči SA.20867 (12/C) (ex 12/NN), ki jo je Italija izvršila v korist podjetju Carbosulcis S.p.A.
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2014) 6836)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2014) 6836)

1

1

*

Sklep Komisije (EU) 2016/287 z dne 15. oktobra 2014 o državni pomoči SA.26500 – 2012/C (ex 2011/NN, ex CP 227/2008), ki jo je Nemčija odobrila družbama Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH in Ryanair Ltd.
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2014) 7369)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2014) 7369)

1

22

*

Sklep Komisije (EU) 2016/288 z dne 27. marca 2015 o shemi pomoči SA.34775 (13/C) (ex 12/NN), ki jo je izvedlo Združeno kraljestvo – Dajatev na agregate
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2015) 2141)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2015) 2141)

1

87

*

Sklep Komisije (EU) 2016/289 z dne 8. junija 2015 o državni pomoči SA.37792 (2014/C) (ex 2013/N), ki jo Slovenija namerava izvesti za skupino Cimos
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2015) 3770)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2015) 3770)

1

168

*

Sklep Komisije (EU) 2016/290 z dne 16. decembra 2015 o ukrepih pomoči, ki so bili izvedeni preko združenja Verband der deutschen Milchwirtschaft e.V. v zvezi z Milch- und Fettgesetz (Zakon o mleku in maščobah) SA.35484 (2013/C) (ex SA.35484 (2012/NN))
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2015) 9052)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2015) 9052)

194

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

SKLEPI

| 4.3.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 59/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 59/1

---

SKLEP KOMISIJE (EU) 2016/286

z dne 1. oktobra 2014

o državni pomoči SA.20867 (12/C) (ex 12/NN), ki jo je Italija izvršila v korist podjetju Carbosulcis S.p.A.

(notificirano pod dokumentarno številko C(2014) 6836)

(Besedilo v angleškem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti prvega pododstavka člena 108(2) Pogodbe,

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru in zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,

ob upoštevanju člena 107(3)(e) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2010/787/EU z dne 10. decembra 2010 o državnih pomočeh za lažje zaprtje nekonkurenčnih premogovnikov (1),

po pozivu zainteresiranim stranem, naj predložijo svoje pripombe v skladu z navedenimi določbami (2), in ob upoštevanju teh pripomb,

ob upoštevanju naslednjega:

1.   POSTOPEK

POSTOPEK

| (1) | Komisija je na podlagi prejete pritožbe izvedela, da je Italija na podlagi člena 11(14) zakona št. 80/2005 o izrednih ukrepih v okviru akcijskega načrta za gospodarski, socialni in ozemeljski razvoj (3) odobrila državno pomoč za subvencioniranje upravljavca rudnika Carbosulcis S.p.A. (v nadaljnjem besedilu: podjetje Carbosulcis). Z dopisom z dne 6. septembra 2006 (in opominom z dne 22. decembra 2006) je zaprosila za dodatne informacije in jih prejela z dopisom z dne 25. januarja 2007. Z dopisoma z dne 22. junija in 27. julija 2007 je zaprosila za dodatne informacije in jih prejela z dopisoma z dne 15. oktobra 2007. Italija je informacije predložila tudi 28. novembra 2007. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je na podlagi prejete pritožbe izvedela, da je Italija na podlagi člena 11(14) zakona št. 80/2005 o izrednih ukrepih v okviru akcijskega načrta za gospodarski, socialni in ozemeljski razvoj (3) odobrila državno pomoč za subvencioniranje upravljavca rudnika Carbosulcis S.p.A. (v nadaljnjem besedilu: podjetje Carbosulcis). Z dopisom z dne 6. septembra 2006 (in opominom z dne 22. decembra 2006) je zaprosila za dodatne informacije in jih prejela z dopisom z dne 25. januarja 2007. Z dopisoma z dne 22. junija in 27. julija 2007 je zaprosila za dodatne informacije in jih prejela z dopisoma z dne 15. oktobra 2007. Italija je informacije predložila tudi 28. novembra 2007.

3

| (2) | Komisija je z dopisoma z dne 8. septembra 2008 in 17. junija 2009 (z opominoma, poslanima 6. oktobra 2009 in 21. januarja 2010) zaprosila za dodatna pojasnila in jih prejela z dopisoma z dne 3. novembra 2008 oziroma 6. maja 2010. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je z dopisoma z dne 8. septembra 2008 in 17. junija 2009 (z opominoma, poslanima 6. oktobra 2009 in 21. januarja 2010) zaprosila za dodatna pojasnila in jih prejela z dopisoma z dne 3. novembra 2008 oziroma 6. maja 2010.

| (3) | Sestanka z italijanskimi organi sta bila organizirana 19. septembra 2010 in 30. marca 2011. |
| --- | --- |

(3)

Sestanka z italijanskimi organi sta bila organizirana 19. septembra 2010 in 30. marca 2011.

| (4) | Komisija je z elektronsko pošto z dne 21. oktobra 2010 zaprosila za dodatne informacije, ki jih je Italija predložila v dopisih z dne 18. in 23. novembra 2010 ter 10. maja 2011. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je z elektronsko pošto z dne 21. oktobra 2010 zaprosila za dodatne informacije, ki jih je Italija predložila v dopisih z dne 18. in 23. novembra 2010 ter 10. maja 2011.

| (5) | Komisija je z dopisom z dne 20. novembra 2012 Italijo obvestila o odločitvi, da bo v zvezi s pomočjo, odobreno podjetju Carbosulcis, začela postopek v skladu s členom 108(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je z dopisom z dne 20. novembra 2012 Italijo obvestila o odločitvi, da bo v zvezi s pomočjo, odobreno podjetju Carbosulcis, začela postopek v skladu s členom 108(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije.

| (6) | Sklep Komisije o začetku postopka je bil objavljen v Uradnem listu Evropske unije (4). Komisija je zainteresirane strani pozvala, naj predložijo pripombe v zvezi s pomočjo. |
| --- | --- |

(6)

Sklep Komisije o začetku postopka je bil objavljen v Uradnem listu Evropske unije (4). Komisija je zainteresirane strani pozvala, naj predložijo pripombe v zvezi s pomočjo.

Uradnem listu Evropske unije

4

| (7) | Italija je pripombe predložila z dopisom z dne 21. decembra 2012. Edine pripombe tretjih oseb, ki jih je prejela Komisija, so bile pripombe zaposlenih podjetja Carbosulcis. Komisija jih je z dopisom z dne 18. marca 2013 posredovala Italiji in ji dala možnost, da nanje odgovori, vendar pripomb ni prejela. |
| --- | --- |

(7)

Italija je pripombe predložila z dopisom z dne 21. decembra 2012. Edine pripombe tretjih oseb, ki jih je prejela Komisija, so bile pripombe zaposlenih podjetja Carbosulcis. Komisija jih je z dopisom z dne 18. marca 2013 posredovala Italiji in ji dala možnost, da nanje odgovori, vendar pripomb ni prejela.

| (8) | Komisija in italijanski organi so se leta 2013 večkrat srečali in si izmenjali informacije, Italija pa je na koncu z dopisom z dne 9. aprila 2014 predložila končni načrt za zaprtje rudnika (v nadaljnjem besedilu: načrt za zaprtje ali načrt) v skladu s Sklepom Sveta. Načrt je bil spremenjen 17. julija 2014. |
| --- | --- |

(8)

Komisija in italijanski organi so se leta 2013 večkrat srečali in si izmenjali informacije, Italija pa je na koncu z dopisom z dne 9. aprila 2014 predložila končni načrt za zaprtje rudnika (v nadaljnjem besedilu: načrt za zaprtje ali načrt) v skladu s Sklepom Sveta. Načrt je bil spremenjen 17. julija 2014.

| (9) | Italijanski organi so poudarili nujnost sprejetja sklepa o pomoči, namenjeni financiranju nepreklicnega urejenega prenehanja dejavnosti rudnika v Nuraxi Figusu, ki ga upravlja podjetje Carbosulcis (v nadaljnjem besedilu: ukrep pomoči ali ukrep). Načrt za zaprtje bi bilo treba nujno izvesti, da bi se zagotovilo nadzorovano in varno zaprtje ter hkrati omejile socialne napetosti, ki se pojavljajo v regiji. Zato je ta sklep omejen na oceno ukrepa pomoči iz uvodne izjave 8. |
| --- | --- |

(9)

Italijanski organi so poudarili nujnost sprejetja sklepa o pomoči, namenjeni financiranju nepreklicnega urejenega prenehanja dejavnosti rudnika v Nuraxi Figusu, ki ga upravlja podjetje Carbosulcis (v nadaljnjem besedilu: ukrep pomoči ali ukrep). Načrt za zaprtje bi bilo treba nujno izvesti, da bi se zagotovilo nadzorovano in varno zaprtje ter hkrati omejile socialne napetosti, ki se pojavljajo v regiji. Zato je ta sklep omejen na oceno ukrepa pomoči iz uvodne izjave 8.

| (10) | Italija se je 2. septembra 2014 odpovedala pravicam iz člena 342 PDEU v povezavi s členom 3 Uredbe št. 1 (5) do sprejetja sklepa v italijanskem jeziku in se strinjala, da se sklep sprejme v angleškem jeziku. |
| --- | --- |

(10)

Italija se je 2. septembra 2014 odpovedala pravicam iz člena 342 PDEU v povezavi s členom 3 Uredbe št. 1 (5) do sprejetja sklepa v italijanskem jeziku in se strinjala, da se sklep sprejme v angleškem jeziku.

5

2.   PODROBEN OPIS NAČRTA ZA ZAPRTJE

PODROBEN OPIS NAČRTA ZA ZAPRTJE

| (11) | Carbosulcis je edino podjetje v Italiji, ki izkorišča črni premog, pridobljen iz rudnika v zaselku Nuraxi Figus v regiji Sulcis-Iglesiente na Sardiniji. Rudnik v Nuraxi Figusu je edini delujoči premogovnik in edini premogovni bazen v Italiji. Ima samo eno proizvodno enoto. Proizvodi, ki jih pridobiva podjetje, se lahko prodajajo samo na domačem trgu za proizvodnjo električne energije (6). Celotno proizvodnjo podjetja Carbosulcis kupi bližnja termoelektrarna Portovesme. Premog iz Sulcisa ima povprečno neto kalorično vrednost (NKV) 5 100 kcal/kg ter povprečno 6,5-odstotno vsebnost žvepla in povprečno 15-odstotno vsebnost pepela. Zato sta njegova kakovost in kalorična vrednost nizki. |
| --- | --- |

(11)

Carbosulcis je edino podjetje v Italiji, ki izkorišča črni premog, pridobljen iz rudnika v zaselku Nuraxi Figus v regiji Sulcis-Iglesiente na Sardiniji. Rudnik v Nuraxi Figusu je edini delujoči premogovnik in edini premogovni bazen v Italiji. Ima samo eno proizvodno enoto. Proizvodi, ki jih pridobiva podjetje, se lahko prodajajo samo na domačem trgu za proizvodnjo električne energije (6). Celotno proizvodnjo podjetja Carbosulcis kupi bližnja termoelektrarna Portovesme. Premog iz Sulcisa ima povprečno neto kalorično vrednost (NKV) 5 100 kcal/kg ter povprečno 6,5-odstotno vsebnost žvepla in povprečno 15-odstotno vsebnost pepela. Zato sta njegova kakovost in kalorična vrednost nizki.

6

| (12) | Rudnik je bil najprej zasnovan kot del integriranega projekta za pridobivanje premoga in proizvodnjo električne energije v novi termoelektrarni na premog, ki naj bi se zgradila, vendar so se pri izvedbi projekta pojavljale zamude. Od leta 1996 se je rudnik začasno izkoriščal v pričakovanju, da bo regija Sardinija dodelila integrirano koncesijo, kar pa se na koncu ni zgodilo. |
| --- | --- |

(12)

Rudnik je bil najprej zasnovan kot del integriranega projekta za pridobivanje premoga in proizvodnjo električne energije v novi termoelektrarni na premog, ki naj bi se zgradila, vendar so se pri izvedbi projekta pojavljale zamude. Od leta 1996 se je rudnik začasno izkoriščal v pričakovanju, da bo regija Sardinija dodelila integrirano koncesijo, kar pa se na koncu ni zgodilo.

| (13) | Glede na navedbe italijanskih organov se je Italija odločila dokončno opustiti prvotni integrirani projekt in zapreti rudnik v skladu z načrtom za zaprtje. Dejavnost v rudniku je od 1. januarja 2011 v bistvu omejena na ohranjanje minimalne ravni proizvodnje in opravljanje vzdrževalnih del, potrebnih za zagotavljanje varnosti obrata. Take dejavnosti so priprava na izvajanje načrta za zaprtje. Navedeni načrt predvideva prenehanje subvencioniranega pridobivanja premoga do konca leta 2018 in dokončno izvedbo varnostnih ukrepov za razgradnjo rudnika do konca leta 2027. |
| --- | --- |

(13)

Glede na navedbe italijanskih organov se je Italija odločila dokončno opustiti prvotni integrirani projekt in zapreti rudnik v skladu z načrtom za zaprtje. Dejavnost v rudniku je od 1. januarja 2011 v bistvu omejena na ohranjanje minimalne ravni proizvodnje in opravljanje vzdrževalnih del, potrebnih za zagotavljanje varnosti obrata. Take dejavnosti so priprava na izvajanje načrta za zaprtje. Navedeni načrt predvideva prenehanje subvencioniranega pridobivanja premoga do konca leta 2018 in dokončno izvedbo varnostnih ukrepov za razgradnjo rudnika do konca leta 2027.

| (14) | Italija je poudarila, da so gospodarske in socialne razmere v regiji Sulcis-Iglesiente, kjer je stopnja brezposelnosti višja kot v ostalih delih države, še posebno slabe. Domnevna možnost nenadnega zaprtja rudnika je že povzročila resne socialne napetosti, ki so dosegle vrhunec s [protesti in] demonstracijami. |
| --- | --- |

(14)

Italija je poudarila, da so gospodarske in socialne razmere v regiji Sulcis-Iglesiente, kjer je stopnja brezposelnosti višja kot v ostalih delih države, še posebno slabe. Domnevna možnost nenadnega zaprtja rudnika je že povzročila resne socialne napetosti, ki so dosegle vrhunec s [protesti in] demonstracijami.

2.1   Pravna podlaga in organ, ki dodeljuje pomoč

Pravna podlaga in organ, ki dodeljuje pomoč

| (15) | Pravna podlaga za ukrep pomoči sta bila zakon št. 99/2009 in resolucija odbora avtonomne regije Sardinija št. 53/75 z dne 20. decembra 2013. Organa, ki sta dodelila ukrep pomoči, sta regija Sardinija in minister za gospodarski razvoj. |
| --- | --- |

(15)

Pravna podlaga za ukrep pomoči sta bila zakon št. 99/2009 in resolucija odbora avtonomne regije Sardinija št. 53/75 z dne 20. decembra 2013. Organa, ki sta dodelila ukrep pomoči, sta regija Sardinija in minister za gospodarski razvoj.

2.2   Načrt za zaprtje

Načrt za zaprtje

| (16) | V skladu z načrtom za zaprtje naj bi razgradnja rudnika potekala v treh fazah: (1) končanje pridobivanja premoga iz plošče W3 s širokočelno odkopno metodo, zavarovanje galerij in izvajanje dodatnih del za zagotovitev stalne varnosti podzemnih delovišč; (2) zagotovitev spodbud za upokojitev in pridobivanje premoga iz plošč s kratkočelno odkopno metodo ter (3) končanje pridobivanja iz plošč, znižanje proizvodnje, sprejetje nadaljnjih spodbud za upokojitev in dodatni ukrepi za pomoč zaposlenim pri iskanju nove zaposlitve. |
| --- | --- |

(16)

V skladu z načrtom za zaprtje naj bi razgradnja rudnika potekala v treh fazah: (1) končanje pridobivanja premoga iz plošče W3 s širokočelno odkopno metodo, zavarovanje galerij in izvajanje dodatnih del za zagotovitev stalne varnosti podzemnih delovišč; (2) zagotovitev spodbud za upokojitev in pridobivanje premoga iz plošč s kratkočelno odkopno metodo ter (3) končanje pridobivanja iz plošč, znižanje proizvodnje, sprejetje nadaljnjih spodbud za upokojitev in dodatni ukrepi za pomoč zaposlenim pri iskanju nove zaposlitve.

| (17) | Proizvodnja premoga za prodajo je leta 2011 znašala 63 059 ton, za leto 2018 pa se pričakuje, da bo pridobljenih samo 30 000 ton. |
| --- | --- |

(17)

Proizvodnja premoga za prodajo je leta 2011 znašala 63 059 ton, za leto 2018 pa se pričakuje, da bo pridobljenih samo 30 000 ton.

| (18) | Cilj ukrepa pomoči je olajšati zaprtje rudnika do konca leta 2018 in pokrivati tekoče izgube pri proizvodnji v obdobju 2011–2018, nastale zaradi delovanja rudnika v skladu s pravili iz Sklepa Sveta. Poleg tega je ukrep namenjen kritju izrednih stroškov, ki bodo nastali zaradi dokončnega zaprtja rudnika. |
| --- | --- |

(18)

Cilj ukrepa pomoči je olajšati zaprtje rudnika do konca leta 2018 in pokrivati tekoče izgube pri proizvodnji v obdobju 2011–2018, nastale zaradi delovanja rudnika v skladu s pravili iz Sklepa Sveta. Poleg tega je ukrep namenjen kritju izrednih stroškov, ki bodo nastali zaradi dokončnega zaprtja rudnika.

| (19) | Načrt je zasnovan tako, da bo postopni proces prenehanja dejavnosti potekal na socialno vzdržen način. Italija trdi, da se na podlagi takega pristopa rudnik ne more zapreti pred letom 2018. Število zaposlenih se bo postopoma zmanjšalo s 467 leta 2011 na 119 leta 2018. Starejši delavci bodo izkoristili spodbude za upokojitev. Potrebni bodo dodatni ukrepi za pomoč mlajšim zaposlenim pri iskanju nove zaposlitve. |
| --- | --- |

(19)

Načrt je zasnovan tako, da bo postopni proces prenehanja dejavnosti potekal na socialno vzdržen način. Italija trdi, da se na podlagi takega pristopa rudnik ne more zapreti pred letom 2018. Število zaposlenih se bo postopoma zmanjšalo s 467 leta 2011 na 119 leta 2018. Starejši delavci bodo izkoristili spodbude za upokojitev. Potrebni bodo dodatni ukrepi za pomoč mlajšim zaposlenim pri iskanju nove zaposlitve.

| (20) | Preostali delavci bodo konec leta 2018 potrebni za dela na področju varnosti in sanacije okolja, ki se bodo začela po dokončanju regionalne presoje vplivov na okolje in naj bi se nadaljevala do leta 2027. Ko se bo rudarjenje končalo, bo rudarska oprema v podzemnih rovih odstranjena, opuščeni rovi pa bodo napolnjeni s pepelom iz bližnje termoelektrarne Portovesme. |
| --- | --- |

(20)

Preostali delavci bodo konec leta 2018 potrebni za dela na področju varnosti in sanacije okolja, ki se bodo začela po dokončanju regionalne presoje vplivov na okolje in naj bi se nadaljevala do leta 2027. Ko se bo rudarjenje končalo, bo rudarska oprema v podzemnih rovih odstranjena, opuščeni rovi pa bodo napolnjeni s pepelom iz bližnje termoelektrarne Portovesme.

| (21) | Delavci, ki bodo med izvajanjem načrta za zaprtje izgubili zaposlitev v premogovništvu, bodo potrebovali novo zaposlitev. Zato je v načrtu predvideno sprejetje politik dela, ki naj bi prispevale k prekvalifikaciji delavcev in olajšanju njihovega prehoda v druge panoge. |
| --- | --- |

(21)

Delavci, ki bodo med izvajanjem načrta za zaprtje izgubili zaposlitev v premogovništvu, bodo potrebovali novo zaposlitev. Zato je v načrtu predvideno sprejetje politik dela, ki naj bi prispevale k prekvalifikaciji delavcev in olajšanju njihovega prehoda v druge panoge.

| (22) | Po zaprtju rudnika bo čas, potreben za dokončanje izvajanja načrta, odvisen od tega, kako dolgo bo trajala odstranitev opreme iz podzemnih rovov, kar naj bi predvidoma trajalo več kot dve leti. |
| --- | --- |

(22)

Po zaprtju rudnika bo čas, potreben za dokončanje izvajanja načrta, odvisen od tega, kako dolgo bo trajala odstranitev opreme iz podzemnih rovov, kar naj bi predvidoma trajalo več kot dve leti.

| (23) | Trajanje del bo odvisno tudi od časa, potrebnega za zapečatenje rovov, ki bodo napolnjeni z blatom iz pepela iz termoelektrarne Portovesme. Ta dela bodo predvidoma trajala približno šest let. |
| --- | --- |

(23)

Trajanje del bo odvisno tudi od časa, potrebnega za zapečatenje rovov, ki bodo napolnjeni z blatom iz pepela iz termoelektrarne Portovesme. Ta dela bodo predvidoma trajala približno šest let.

| (24) | Na območjih na površju bo izvedena tudi sanacija okolja. Ta bo vključevala zapečatenje usedalnih bazenov, izgradnjo drenažnih sistemov in sajenje avtohtonih rastlinskih vrst. |
| --- | --- |

(24)

Na območjih na površju bo izvedena tudi sanacija okolja. Ta bo vključevala zapečatenje usedalnih bazenov, izgradnjo drenažnih sistemov in sajenje avtohtonih rastlinskih vrst.

2.3   Upravičeni stroški ter oblika in znesek pomoči

Upravičeni stroški ter oblika in znesek pomoči

| (25) | Ukrep predvideva odobritev pomoči za kritje pozitivne razlike med tekočimi stroški proizvodnje in prihodki premogovnika, ki se bo zaprl (izgub pri proizvodnji). Pomoč je namenjena tudi kritju stroškov, ki bodo nastali zaradi zaprtja rudnika in niso povezani s tekočo proizvodnjo (izredni stroški). Pomoč, odobrena v zvezi z izgubami pri proizvodnji, je namenjena kritju stroškov, nastalih v obdobju 2011–2018, in se bo končala ob prenehanju proizvodnje leta 2018. |
| --- | --- |

(25)

Ukrep predvideva odobritev pomoči za kritje pozitivne razlike med tekočimi stroški proizvodnje in prihodki premogovnika, ki se bo zaprl (izgub pri proizvodnji). Pomoč je namenjena tudi kritju stroškov, ki bodo nastali zaradi zaprtja rudnika in niso povezani s tekočo proizvodnjo (izredni stroški). Pomoč, odobrena v zvezi z izgubami pri proizvodnji, je namenjena kritju stroškov, nastalih v obdobju 2011–2018, in se bo končala ob prenehanju proizvodnje leta 2018.

| (26) | Predlaga se, naj se pomoč odobri v obliki neposrednih nepovratnih sredstev, ki se lahko razdelijo na naslednji način:






  (a) | pomoč v višini 213 126 607 milijonov EUR, ki je v obdobju 2011–2018 že bila in še bo odobrena za kritje izgub pri proizvodnji. Upravičeni stroški, ki se lahko upoštevajo, so stroški proizvodnje: materialni stroški (vključno s stroški energije, amortizacijo in stroški prevoza) in stroški osebja, kot so podrobneje navedeni v Prilogi 1, vključno s finančno-gospodarskimi napovedmi (stroškov);

  Preglednica 1 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Stroški proizvodnje | 61 761 625 | 62 253 732 | 40 516 662 | 36 714 704 | 27 313 944 | 24 753 204 | 17 686 600 | 15 207 600 |
| Prihodki | 4 582 000 | 12 912 702 | 6 251 329 | 4 709 016 | 3 474 216 | 2 898 428 | 3 951 360 | 1 481 760 |
| Razlika med stroški proizvodnje in prihodki | 57 179 625 | 49 341 030 | 34 265 333 | 32 005 689 | 23 839 729 | 21 854 776 | 13 735 240 | 13 725 840 |
| Pomoč v skladu s členom 3 Sklepa Sveta | 55 000 000 | 18 700 000 | 34 265 333 | 32 005 689 | 23 839 729 | 21 854 776 | 13 735 240 | 13 725 840 |

(26)

Predlaga se, naj se pomoč odobri v obliki neposrednih nepovratnih sredstev, ki se lahko razdelijo na naslednji način:

(a)

pomoč v višini 213 126 607 milijonov EUR, ki je v obdobju 2011–2018 že bila in še bo odobrena za kritje izgub pri proizvodnji. Upravičeni stroški, ki se lahko upoštevajo, so stroški proizvodnje: materialni stroški (vključno s stroški energije, amortizacijo in stroški prevoza) in stroški osebja, kot so podrobneje navedeni v Prilogi 1, vključno s finančno-gospodarskimi napovedmi (stroškov);

Preglednica 1

Preglednica 1

2011

2012

2013

2014

2015

2016

2017

2018

Stroški proizvodnje

61 761 625

62 253 732

40 516 662

36 714 704

27 313 944

24 753 204

17 686 600

15 207 600

Prihodki

4 582 000

12 912 702

6 251 329

4 709 016

3 474 216

2 898 428

3 951 360

1 481 760

Razlika med stroški proizvodnje in prihodki

57 179 625

49 341 030

34 265 333

32 005 689

23 839 729

21 854 776

13 735 240

13 725 840

Pomoč v skladu s členom 3 Sklepa Sveta

55 000 000

18 700 000

34 265 333

32 005 689

23 839 729

21 854 776

13 735 240

13 725 840

| (b) | glede na ukrep pomoči bo pomoč, namenjena kritju izrednih stroškov, potrebna tudi po letu 2018, in sicer do leta 2027. V okviru ukrepa pomoči se predlaga plačilo neposrednih nepovratnih sredstev v zvezi z naslednjimi kategorijami izrednih stroškov: |
| --- | --- |

(b)

glede na ukrep pomoči bo pomoč, namenjena kritju izrednih stroškov, potrebna tudi po letu 2018, in sicer do leta 2027. V okviru ukrepa pomoči se predlaga plačilo neposrednih nepovratnih sredstev v zvezi z naslednjimi kategorijami izrednih stroškov:

(i)   Izredni stroški za delavce, ki so izgubili ali izgubijo zaposlitev

Izredni stroški za delavce, ki so izgubili ali izgubijo zaposlitev

| (27) | Stroški iz točke 1(b) Priloge k Sklepu Sveta vključujejo spodbude za odpoved: v skladu z načrtom bodo delavci, ki se bodo upokojili, čeprav bi lahko še delali, in delavci, ki se bodo odločili ustanoviti svoje podjetje ali drugače zapustiti podjetje Carbosulcis, po udeležbi v programih ponovnega usposabljanja in zaposlovanja prejeli dvoletno plačo. |
| --- | --- |

(27)

Stroški iz točke 1(b) Priloge k Sklepu Sveta vključujejo spodbude za odpoved: v skladu z načrtom bodo delavci, ki se bodo upokojili, čeprav bi lahko še delali, in delavci, ki se bodo odločili ustanoviti svoje podjetje ali drugače zapustiti podjetje Carbosulcis, po udeležbi v programih ponovnega usposabljanja in zaposlovanja prejeli dvoletno plačo.

| (28) | V skladu z ukrepom pomoči bo najvišji predlagani znesek te vrste pomoči, ki naj bi se odobril v obdobju 2013–2027, znašal 45,5 milijona EUR. Ta najvišji znesek bi bil dosežen, če bi se vsi odvečni zaposleni, ki zaposlitve ne bi mogli obdržati do upokojitve, samozaposlili ali drugače zapustili podjetje. Pomoč bi znašala 30 milijonov EUR, če bi se vsi odvečni zaposleni zaposlili v alternativnih dejavnostih. |
| --- | --- |

(28)

V skladu z ukrepom pomoči bo najvišji predlagani znesek te vrste pomoči, ki naj bi se odobril v obdobju 2013–2027, znašal 45,5 milijona EUR. Ta najvišji znesek bi bil dosežen, če bi se vsi odvečni zaposleni, ki zaposlitve ne bi mogli obdržati do upokojitve, samozaposlili ali drugače zapustili podjetje. Pomoč bi znašala 30 milijonov EUR, če bi se vsi odvečni zaposleni zaposlili v alternativnih dejavnostih.

(ii)   Stroški prekvalifikacije za pomoč delavcem pri iskanju nove zaposlitve zunaj premogovništva

Stroški prekvalifikacije za pomoč delavcem pri iskanju nove zaposlitve zunaj premogovništva

| (29) | Stroški iz točke 1(d) Priloge k Sklepu Sveta vključujejo stroške ponovnega usposabljanja zaposlenih, ki so ali bodo izgubili zaposlitev v premogovništvu. |
| --- | --- |

(29)

Stroški iz točke 1(d) Priloge k Sklepu Sveta vključujejo stroške ponovnega usposabljanja zaposlenih, ki so ali bodo izgubili zaposlitev v premogovništvu.

| (30) | Ti zaposleni, ki se bodo udeležili enoletnega programa preusposabljanja, bodo imeli možnost ponovne zaposlitve predvsem v alternativnih dejavnostih, ki se bodo izvajale na delovišču podjetja Carbosulcis, in/ali okoljevarstvenih dejavnostih za čiščenje nekdanjih rudarskih in industrijskih območij. Namesto tega lahko ustanovijo svoja podjetja ali drugače zapustijo podjetje in prejmejo odpravnino v višini dvoletne plače. Programi usposabljanja bodo izvedeni:






  (a) | leta 2016 (za 62 delavcev); |
| --- | --- | --- |

(30)

Ti zaposleni, ki se bodo udeležili enoletnega programa preusposabljanja, bodo imeli možnost ponovne zaposlitve predvsem v alternativnih dejavnostih, ki se bodo izvajale na delovišču podjetja Carbosulcis, in/ali okoljevarstvenih dejavnostih za čiščenje nekdanjih rudarskih in industrijskih območij. Namesto tega lahko ustanovijo svoja podjetja ali drugače zapustijo podjetje in prejmejo odpravnino v višini dvoletne plače. Programi usposabljanja bodo izvedeni:

(a)

leta 2016 (za 62 delavcev);

| (b) | leta 2019 (za 54 delavcev) in |
| --- | --- |

(b)

leta 2019 (za 54 delavcev) in

| (c) | leta 2028 (za 35 delavcev). |
| --- | --- |

(c)

leta 2028 (za 35 delavcev).

| (31) | Pričakuje se, da bodo skupni stroški usposabljanja zaposlenih, ki bodo izgubili zaposlitev v premogovništvu, znašali približno 11,5 milijona EUR. |
| --- | --- |

(31)

Pričakuje se, da bodo skupni stroški usposabljanja zaposlenih, ki bodo izgubili zaposlitev v premogovništvu, znašali približno 11,5 milijona EUR.

| (32) | Ti stroški vključujejo plače delavcev v letu, ko se bodo udeležili usposabljanja (skupni znesek plač bo znašal približno 8,1 milijona EUR), in stroške usposabljanja (približno 3,4 milijona EUR). |
| --- | --- |

(32)

Ti stroški vključujejo plače delavcev v letu, ko se bodo udeležili usposabljanja (skupni znesek plač bo znašal približno 8,1 milijona EUR), in stroške usposabljanja (približno 3,4 milijona EUR).

(iii)   Preostali stroški, nastali zaradi upravnih, pravnih in davčnih določb, ki veljajo za premogovništvo

Preostali stroški, nastali zaradi upravnih, pravnih in davčnih določb, ki veljajo za premogovništvo

| (33) | Stroški iz točke 1(f) Priloge k Sklepu Sveta vključujejo plačilo koncesnine za izkoriščanje rudnika za obdobje 2019–2026 v skupnem znesku približno 800 000 EUR. |
| --- | --- |

(33)

Stroški iz točke 1(f) Priloge k Sklepu Sveta vključujejo plačilo koncesnine za izkoriščanje rudnika za obdobje 2019–2026 v skupnem znesku približno 800 000 EUR.

(iv)   Dodatna podzemna dela za varnost, ki so posledica zapiranja enot za proizvodnjo premoga

Dodatna podzemna dela za varnost, ki so posledica zapiranja enot za proizvodnjo premoga

| (34) | Po prenehanju proizvodnje v rudniku se bodo izvedla dela za varnost, kot sta zaprtje odkopnega čela rudnika ali prevoz strojev, ki so se prej uporabljali za rudarjenje. Glede na navedbe italijanskih organov so naslednje podrobne varnostne zahteve bistvenega pomena za dela za opustitev rudnika: odstranitev strojev, opreme in varnostnih naprav iz podzemnih rovov; za razredčitev in odstranitev škodljivih plinov bi bilo potrebno prezračevanje rudnika; vzdrževati bi bilo treba drenažno črpanje, opuščene rove pa napolniti s pepelom iz termoelektrarne Portovesme. |
| --- | --- |

(34)

Po prenehanju proizvodnje v rudniku se bodo izvedla dela za varnost, kot sta zaprtje odkopnega čela rudnika ali prevoz strojev, ki so se prej uporabljali za rudarjenje. Glede na navedbe italijanskih organov so naslednje podrobne varnostne zahteve bistvenega pomena za dela za opustitev rudnika: odstranitev strojev, opreme in varnostnih naprav iz podzemnih rovov; za razredčitev in odstranitev škodljivih plinov bi bilo potrebno prezračevanje rudnika; vzdrževati bi bilo treba drenažno črpanje, opuščene rove pa napolniti s pepelom iz termoelektrarne Portovesme.

| (35) | Italija navaja, da bo v obdobju 2014–2026 potrebnih dodatnih 28 milijonov EUR za kritje enkratnih stroškov, povezanih z dodatnimi deli za varnost, ki jih bo treba izvesti za zaprtje rudnika. |
| --- | --- |

(35)

Italija navaja, da bo v obdobju 2014–2026 potrebnih dodatnih 28 milijonov EUR za kritje enkratnih stroškov, povezanih z dodatnimi deli za varnost, ki jih bo treba izvesti za zaprtje rudnika.

| (36) | V letih, ko bosta potekala odstranjevanje opreme in polnjenje opuščenih rovov s pepelom, bodo poleg stroškov osebja nastali drugi stroški, kot so stroški električne energije za prezračevanje in črpalke ter stroški nakupa storitev in materialov, potrebnih za izvajanje del. |
| --- | --- |

(36)

V letih, ko bosta potekala odstranjevanje opreme in polnjenje opuščenih rovov s pepelom, bodo poleg stroškov osebja nastali drugi stroški, kot so stroški električne energije za prezračevanje in črpalke ter stroški nakupa storitev in materialov, potrebnih za izvajanje del.

| (37) | Po navedbah italijanskih organov se odstranjevanje opreme s podzemnih delovišč in zapečatenje rovov s pepelom ne moreta začeti pred letom 2018, saj zaposleni trenutno izvajajo premogovniške dejavnosti in pri tem uporabljajo zadevno opremo. Za uporabo pepela za zapečatenje rovov bo treba pridobiti tudi predhodno odobritev. |
| --- | --- |

(37)

Po navedbah italijanskih organov se odstranjevanje opreme s podzemnih delovišč in zapečatenje rovov s pepelom ne moreta začeti pred letom 2018, saj zaposleni trenutno izvajajo premogovniške dejavnosti in pri tem uporabljajo zadevno opremo. Za uporabo pepela za zapečatenje rovov bo treba pridobiti tudi predhodno odobritev.

| (38) | Po zaprtju rudnika bo čas, potreben za dokončanje načrta, odvisen od tega, kako dolgo bo trajala odstranitev opreme iz podzemnih rovov, kar naj bi predvidoma trajalo več kot dve leti. Ta oprema lahko vključuje na primer:






  (a) | transportne trakove: približno pet kilometrov transportnih trakov je treba razstaviti in jih spraviti na površje; |
| --- | --- | --- |

(38)

Po zaprtju rudnika bo čas, potreben za dokončanje načrta, odvisen od tega, kako dolgo bo trajala odstranitev opreme iz podzemnih rovov, kar naj bi predvidoma trajalo več kot dve leti. Ta oprema lahko vključuje na primer:

(a)

transportne trakove: približno pet kilometrov transportnih trakov je treba razstaviti in jih spraviti na površje;

| (b) | cevovode: razstaviti in spraviti na površje je treba več kot 30 kilometrov cevi; |
| --- | --- |

(b)

cevovode: razstaviti in spraviti na površje je treba več kot 30 kilometrov cevi;

| (c) | električne vode in telefonske kable, dolge več deset kilometrov, električne razdelilne postaje, transformatorje, prekinjevalce toka itd. ter |
| --- | --- |

(c)

električne vode in telefonske kable, dolge več deset kilometrov, električne razdelilne postaje, transformatorje, prekinjevalce toka itd. ter

| (d) | staro opremo, ki je še vedno shranjena v rovih. |
| --- | --- |

(d)

staro opremo, ki je še vedno shranjena v rovih.

| (39) | Trajanje izvajanja načrta bo odvisno tudi od časa, potrebnega za zapečatenje rovov, ki bodo napolnjeni z blatom iz pepela iz termoelektrarne Portovesme. Polnjenje rovov bo razdeljeno na več faz, ki so na kratko opisane spodaj:






  (a) | odstranjevanje stare opreme, ki ni več potrebna, kot so opuščeni stroji, električni vodi, cevovodi itd.; |
| --- | --- | --- |

(39)

Trajanje izvajanja načrta bo odvisno tudi od časa, potrebnega za zapečatenje rovov, ki bodo napolnjeni z blatom iz pepela iz termoelektrarne Portovesme. Polnjenje rovov bo razdeljeno na več faz, ki so na kratko opisane spodaj:

(a)

odstranjevanje stare opreme, ki ni več potrebna, kot so opuščeni stroji, električni vodi, cevovodi itd.;

| (b) | namestitev opreme, potrebne za črpanje mešanice pepela in vode v podzemne rove (cevovodi, ventili, sistemi za zmanjševanje tlaka, zvočni sistem in sistem za nadzor tlaka); |
| --- | --- |

(b)

namestitev opreme, potrebne za črpanje mešanice pepela in vode v podzemne rove (cevovodi, ventili, sistemi za zmanjševanje tlaka, zvočni sistem in sistem za nadzor tlaka);

| (c) | izgradnja zidov za zadrževanje blata in razmejitev odsekov, ki jih je treba napolniti; |
| --- | --- |

(c)

izgradnja zidov za zadrževanje blata in razmejitev odsekov, ki jih je treba napolniti;

| (d) | priprava prezračevalnega sistema za zagotovitev prezračevanja pod tlakom, ko bo običajno prezračevanje prekinjeno zaradi polnjenja rova; |
| --- | --- |

(d)

priprava prezračevalnega sistema za zagotovitev prezračevanja pod tlakom, ko bo običajno prezračevanje prekinjeno zaradi polnjenja rova;

| (e) | priprava obrata za mešanje in črpanje blata, ki bo prečrpano v podzemne rove; |
| --- | --- |

(e)

priprava obrata za mešanje in črpanje blata, ki bo prečrpano v podzemne rove;

| (f) | polnjenje vsakega posameznega pripravljenega odseka rova ter |
| --- | --- |

(f)

polnjenje vsakega posameznega pripravljenega odseka rova ter

| (g) | ko se blato posuši, priprava naslednjega odseka za polnjenje. |
| --- | --- |

(g)

ko se blato posuši, priprava naslednjega odseka za polnjenje.

| (40) | Ocenjuje se, da bo mogoče napolniti približno 7 000 m rovov, ki v preseku merijo približno 20 m2, tako da jih bo mogoče napolniti s približno 140 000 m3 blata iz pepela iz termoelektrarne Portovesme, zmešanega z ustreznim deležem vode, da bo mešanica dovolj tekoča za črpanje. Material se bo v podzemne rove črpal s hitrostjo enega odseka s prostornino približno 500 m3 na teden. Obrat lahko prečrpa največ približno 80 m3 blata na uro, zato bo mogoče v eni izmeni napolniti največ en odsek. V naslednjih štirih delovnih dneh se bodo cevi prestavile, da se bo premaknilo mesto izpusta, opravilo se bo vzdrževanje opreme na površju in presejalo blato, potrebno za zapolnitev naslednjega odseka rova. To pomeni, da bo v podzemne rove mogoče vsak delovni dan spraviti povprečno približno 100 m3 blata. Zato se ocenjuje, da bo zapečatenje rovov s polnjenjem s pepelom trajalo približno šest let:

  140 000 m3/100 m3 na delovni dan = 1 400 delovnih dni = 6 let. |
| --- | --- |

(40)

Ocenjuje se, da bo mogoče napolniti približno 7 000 m rovov, ki v preseku merijo približno 20 m2, tako da jih bo mogoče napolniti s približno 140 000 m3 blata iz pepela iz termoelektrarne Portovesme, zmešanega z ustreznim deležem vode, da bo mešanica dovolj tekoča za črpanje. Material se bo v podzemne rove črpal s hitrostjo enega odseka s prostornino približno 500 m3 na teden. Obrat lahko prečrpa največ približno 80 m3 blata na uro, zato bo mogoče v eni izmeni napolniti največ en odsek. V naslednjih štirih delovnih dneh se bodo cevi prestavile, da se bo premaknilo mesto izpusta, opravilo se bo vzdrževanje opreme na površju in presejalo blato, potrebno za zapolnitev naslednjega odseka rova. To pomeni, da bo v podzemne rove mogoče vsak delovni dan spraviti povprečno približno 100 m3 blata. Zato se ocenjuje, da bo zapečatenje rovov s polnjenjem s pepelom trajalo približno šest let:

2

3

3

3

140 000 m3/100 m3 na delovni dan = 1 400 delovnih dni = 6 let.

3

3

| (41) | Zapečatenje rovov s polnjenjem s pepelom iz termoelektrarne bo imelo naslednje okoljske prednosti:






  (a) | zmanjšanje območja na prostem, potrebnega za odlaganje posebnih nenevarnih odpadkov; |
| --- | --- | --- |

(41)

Zapečatenje rovov s polnjenjem s pepelom iz termoelektrarne bo imelo naslednje okoljske prednosti:

(a)

zmanjšanje območja na prostem, potrebnega za odlaganje posebnih nenevarnih odpadkov;

| (b) | preprečevanje samovžiga v rovih; |
| --- | --- |

(b)

preprečevanje samovžiga v rovih;

| (c) | uravnavanje kislosti vode v rudniku, ki bo prišla v stik s pepelom (pepel ima v povprečju več kot 35-odstotno vsebnost CaO), in |
| --- | --- |

(c)

uravnavanje kislosti vode v rudniku, ki bo prišla v stik s pepelom (pepel ima v povprečju več kot 35-odstotno vsebnost CaO), in

| (d) | zmanjšanje verjetnosti pogrezanja. |
| --- | --- |

(d)

zmanjšanje verjetnosti pogrezanja.

| (42) | Zaradi polnjenja rovov s pepelom bodo poleg tega nastali prihodki, ki bodo prispevali k zmanjšanju potrebne pomoči. Prihodki od odstranjevanja odpadkov so se že upoštevali in odšteli od potrebnega zneska pomoči v skladu s členom 4 Sklepa Sveta, kot je prikazano v Prilogi 2. |
| --- | --- |

(42)

Zaradi polnjenja rovov s pepelom bodo poleg tega nastali prihodki, ki bodo prispevali k zmanjšanju potrebne pomoči. Prihodki od odstranjevanja odpadkov so se že upoštevali in odšteli od potrebnega zneska pomoči v skladu s členom 4 Sklepa Sveta, kot je prikazano v Prilogi 2.

| (43) | Dejanski stroški pri tej postavki se ocenjujejo na približno 40 milijonov EUR. |
| --- | --- |

(43)

Dejanski stroški pri tej postavki se ocenjujejo na približno 40 milijonov EUR.

| (44) | Polnjenje rovov s pepelom iz termoelektrarne bi moralo ustvariti prihodke v višini približno 12 milijonov EUR, s čimer se bo potrebni znesek pomoči iz točke 1(g) Priloge k Sklepu Sveta zmanjšal na približno 28 milijonov EUR. |
| --- | --- |

(44)

Polnjenje rovov s pepelom iz termoelektrarne bi moralo ustvariti prihodke v višini približno 12 milijonov EUR, s čimer se bo potrebni znesek pomoči iz točke 1(g) Priloge k Sklepu Sveta zmanjšal na približno 28 milijonov EUR.

(v)   Škoda, nastala z rudarjenjem, če so jo povzročile enote za proizvodnjo premoga, ki so bile zaprte ali se zapirajo

Škoda, nastala z rudarjenjem, če so jo povzročile enote za proizvodnjo premoga, ki so bile zaprte ali se zapirajo

| (45) | Sanacija okolja na območjih na površju vključuje zapečatenje usedalnih bazenov ter sanacijo odlagališč rudarske jalovine in vseh drugih kopenskih območij, prizadetih zaradi rudarskih dejavnosti. |
| --- | --- |

(45)

Sanacija okolja na območjih na površju vključuje zapečatenje usedalnih bazenov ter sanacijo odlagališč rudarske jalovine in vseh drugih kopenskih območij, prizadetih zaradi rudarskih dejavnosti.

| (46) | Za prekrivanje in preoblikovanje delovišč bodo uporabljeni inertni materiali, pridobljeni pri predelavi premoga, ki bodo prekriti z zgornjo plastjo zemlje. |
| --- | --- |

(46)

Za prekrivanje in preoblikovanje delovišč bodo uporabljeni inertni materiali, pridobljeni pri predelavi premoga, ki bodo prekriti z zgornjo plastjo zemlje.

| (47) | Ko bo morfološka sanacija delovišč končana, bodo zgrajeni drenažni sistemi za odvodnjavanje. |
| --- | --- |

(47)

Ko bo morfološka sanacija delovišč končana, bodo zgrajeni drenažni sistemi za odvodnjavanje.

| (48) | Obnovljena delovišča se bodo delno uporabljala za industrijske namene, kot je namestitev fotonapetostnih naprav, delno pa bodo ponovno naturalizirana z zasaditvijo avtohtonih rastlinskih vrst. |
| --- | --- |

(48)

Obnovljena delovišča se bodo delno uporabljala za industrijske namene, kot je namestitev fotonapetostnih naprav, delno pa bodo ponovno naturalizirana z zasaditvijo avtohtonih rastlinskih vrst.

| (49) | Druga dela na površju na območju nekdanjega rudnika bodo vključevala obnovo in zavarovanje obstoječe stavbne dediščine. |
| --- | --- |

(49)

Druga dela na površju na območju nekdanjega rudnika bodo vključevala obnovo in zavarovanje obstoječe stavbne dediščine.

| (50) | Pomoč iz točke 1(h) Priloge k Sklepu Sveta bo v obdobju 2014–2026 znašala približno 8,7 milijona EUR. |
| --- | --- |

(50)

Pomoč iz točke 1(h) Priloge k Sklepu Sveta bo v obdobju 2014–2026 znašala približno 8,7 milijona EUR.

(vi)   Izredna notranja amortizacija, če je nastala zaradi zapiranja enot za proizvodnjo premoga

Izredna notranja amortizacija, če je nastala zaradi zapiranja enot za proizvodnjo premoga

| (51) | Stroški iz točke 1(l) Priloge k Sklepu Sveta, ki so ocenjeni na 25,8 milijona EUR, vključujejo delež amortizacije sredstev, ki jih zaradi zaprtja rudnika ni bilo mogoče amortizirati v skladu z običajnimi računovodskimi pravili. |
| --- | --- |

(51)

Stroški iz točke 1(l) Priloge k Sklepu Sveta, ki so ocenjeni na 25,8 milijona EUR, vključujejo delež amortizacije sredstev, ki jih zaradi zaprtja rudnika ni bilo mogoče amortizirati v skladu z običajnimi računovodskimi pravili.

2.4   Načrt ukrepov za ublažitev vpliva proizvodnje premoga na okolje

Načrt ukrepov za ublažitev vpliva proizvodnje premoga na okolje

| (52) | Italija je pripravila načrt za sprejetje ukrepov za ublažitev vpliva na okolje zaradi proizvodnje premoga v proizvodni enoti, ki ji je dodeljena pomoč za zaprtje. |
| --- | --- |

(52)

Italija je pripravila načrt za sprejetje ukrepov za ublažitev vpliva na okolje zaradi proizvodnje premoga v proizvodni enoti, ki ji je dodeljena pomoč za zaprtje.

| (53) | Za ublažitev vpliva premoga na okolje bodo izvedeni ukrepi na področju obnovljive energije in razžveplanja premoga. |
| --- | --- |

(53)

Za ublažitev vpliva premoga na okolje bodo izvedeni ukrepi na področju obnovljive energije in razžveplanja premoga.

| (54) | V načrtu sta predvidena dva projekta na področju obnovljive energije. Prvi sistem za pridobivanje obnovljive energije bo sestavljen iz štirih vetrnic s skupno zmogljivostjo 12 MW. Drugi sistem bo sestavljen iz fotonapetostne elektrarne s skupno zmogljivostjo približno 4 MWp, ki bo pokrivala približno 10 ha. Sistema bosta zgrajena na območju rudnika. |
| --- | --- |

(54)

V načrtu sta predvidena dva projekta na področju obnovljive energije. Prvi sistem za pridobivanje obnovljive energije bo sestavljen iz štirih vetrnic s skupno zmogljivostjo 12 MW. Drugi sistem bo sestavljen iz fotonapetostne elektrarne s skupno zmogljivostjo približno 4 MWp, ki bo pokrivala približno 10 ha. Sistema bosta zgrajena na območju rudnika.

| (55) | Podjetje Carbosulcis je imetnik patenta za razžveplanje premoga z luženjem. Stranski proizvod tega postopka so huminske kisline, ki se lahko uporabljajo v kmetijstvu. |
| --- | --- |

(55)

Podjetje Carbosulcis je imetnik patenta za razžveplanje premoga z luženjem. Stranski proizvod tega postopka so huminske kisline, ki se lahko uporabljajo v kmetijstvu.

| (56) | Zato namerava Italija sprejeti ukrepe za razvoj postopka – najprej kot pilotni projekt, pozneje pa na industrijski ravni – za razžveplanje premoga, pri katerem nastajajo huminske kisline. Če bo postopek prinesel pričakovane rezultate in pozitiven dobiček iz poslovanja že med postopno razgradnjo rudnika, bo mogoče zmanjšati vsebnost žvepla v premogu, ki se uporablja v bližnji termoelektrarni Portovesme. |
| --- | --- |

(56)

Zato namerava Italija sprejeti ukrepe za razvoj postopka – najprej kot pilotni projekt, pozneje pa na industrijski ravni – za razžveplanje premoga, pri katerem nastajajo huminske kisline. Če bo postopek prinesel pričakovane rezultate in pozitiven dobiček iz poslovanja že med postopno razgradnjo rudnika, bo mogoče zmanjšati vsebnost žvepla v premogu, ki se uporablja v bližnji termoelektrarni Portovesme.

| (57) | Po navedbah Italije je mogoče koristi razžveplanja za okolje za zdaj oceniti samo v smislu kakovosti, ne pa količinsko, saj je projekt še v pripravljalni fazi, navedene koristi pa so povezane z dvema dejavnikoma, ki ju bo treba oceniti v pilotni fazi postopka. Koristi za okolje so povezane predvsem z naslednjima dejavnikoma, ki veljata za premog z visoko vsebnostjo žvepla:






  (a) | z luženjem bi se morala vsebnost žvepla v premogu znižati za približno 30 %, zaradi česar bi se zmanjšale emisije SOx v ozračje, ki nastajajo pri zgorevanju premoga v termoelektrarni; |
| --- | --- | --- |

(57)

Po navedbah Italije je mogoče koristi razžveplanja za okolje za zdaj oceniti samo v smislu kakovosti, ne pa količinsko, saj je projekt še v pripravljalni fazi, navedene koristi pa so povezane z dvema dejavnikoma, ki ju bo treba oceniti v pilotni fazi postopka. Koristi za okolje so povezane predvsem z naslednjima dejavnikoma, ki veljata za premog z visoko vsebnostjo žvepla:

(a)

z luženjem bi se morala vsebnost žvepla v premogu znižati za približno 30 %, zaradi česar bi se zmanjšale emisije SOx v ozračje, ki nastajajo pri zgorevanju premoga v termoelektrarni;

| (b) | stranski proizvod postopka odstranjevanja žvepla so huminske kisline, ki se lahko uporabljajo v kmetijstvu kot gnojila in sredstva za izboljšanje tal. Skladiščenje ogljika z uporabo organskih snovi v tleh je eden od možnih ukrepov za ublažitev vplivov podnebnih sprememb z zmanjšanjem emisij toplogrednih plinov, ki jih je leta 2007 navedel Medvladni forum za podnebne spremembe (IPCC 2007), v ozračje. |
| --- | --- |

(b)

stranski proizvod postopka odstranjevanja žvepla so huminske kisline, ki se lahko uporabljajo v kmetijstvu kot gnojila in sredstva za izboljšanje tal. Skladiščenje ogljika z uporabo organskih snovi v tleh je eden od možnih ukrepov za ublažitev vplivov podnebnih sprememb z zmanjšanjem emisij toplogrednih plinov, ki jih je leta 2007 navedel Medvladni forum za podnebne spremembe (IPCC 2007), v ozračje.

| (58) | Po navedbah italijanskih organov bo mogoče prispevek te dejavnosti k ublažitvi vpliva proizvodnje premoga v rudniku v Nuraxi Figusu na okolje količinsko oceniti, ko se bo končalo izvajanje pilotnega projekta. |
| --- | --- |

(58)

Po navedbah italijanskih organov bo mogoče prispevek te dejavnosti k ublažitvi vpliva proizvodnje premoga v rudniku v Nuraxi Figusu na okolje količinsko oceniti, ko se bo končalo izvajanje pilotnega projekta.

3.   OCENA UKREPA

OCENA UKREPA

3.1   Obstoj državne pomoči v skladu s členom 107(1) PDEU

Obstoj državne pomoči v skladu s členom 107(1) PDEU

| (59) | Ukrep je državna pomoč v smislu člena 107(1) PDEU, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji: ukrep (a) daje gospodarsko prednost upravičencu; (b) odobri ga država ali je odobren iz državnih sredstev; (c) je selektiven ter (d) vpliva na trgovino znotraj Unije in bi lahko izkrivljal konkurenco v EU. |
| --- | --- |

(59)

Ukrep je državna pomoč v smislu člena 107(1) PDEU, če so izpolnjeni vsi naslednji pogoji: ukrep (a) daje gospodarsko prednost upravičencu; (b) odobri ga država ali je odobren iz državnih sredstev; (c) je selektiven ter (d) vpliva na trgovino znotraj Unije in bi lahko izkrivljal konkurenco v EU.

| (60) | Podjetja uživajo ugodnost v smislu člena 107(1) PDEU, če pridobijo gospodarsko prednost, ki je sicer po tržnih pogojih ne bi. Podjetje Carbosulcis je edini upravičenec ukrepa ter bo prejelo (in je že prejelo) pomoč iz državnih sredstev, ki so bila prenesena neposredno iz državnega proračuna in proračuna regije Sardinija, za kritje izgub iz poslovanja ter socialnih stroškov in stroškov, povezanih z varnostjo, kar pomeni gospodarsko prednost. Trg premoga je popolnoma odprt za konkurenco. Zato finančna pomoč države krepi položaj upravičenca glede na njegove konkurente v EU ter bi lahko izkrivljala konkurenco in vplivala na trgovino znotraj EU. |
| --- | --- |

(60)

Podjetja uživajo ugodnost v smislu člena 107(1) PDEU, če pridobijo gospodarsko prednost, ki je sicer po tržnih pogojih ne bi. Podjetje Carbosulcis je edini upravičenec ukrepa ter bo prejelo (in je že prejelo) pomoč iz državnih sredstev, ki so bila prenesena neposredno iz državnega proračuna in proračuna regije Sardinija, za kritje izgub iz poslovanja ter socialnih stroškov in stroškov, povezanih z varnostjo, kar pomeni gospodarsko prednost. Trg premoga je popolnoma odprt za konkurenco. Zato finančna pomoč države krepi položaj upravičenca glede na njegove konkurente v EU ter bi lahko izkrivljala konkurenco in vplivala na trgovino znotraj EU.

| (61) | Komisija zato ugotavlja, da ukrep v korist podjetja pomeni državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU. |
| --- | --- |

(61)

Komisija zato ugotavlja, da ukrep v korist podjetja pomeni državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU.

3.2   Zakonitost pomoči

Zakonitost pomoči

| (62) | Italija je del ukrepa izvedla brez predhodne priglasitve, zato je kršila člen 108(3) PDEU. |
| --- | --- |

(62)

Italija je del ukrepa izvedla brez predhodne priglasitve, zato je kršila člen 108(3) PDEU.

3.3   Združljivost pomoči

Združljivost pomoči

| (63) | Komisija je ocenila združljivost ukrepa v skladu s Sklepom Sveta, ki določa merila za združljivost obravnavane državne pomoči v skladu s členom 107(3)(e) PDEU. |
| --- | --- |

(63)

Komisija je ocenila združljivost ukrepa v skladu s Sklepom Sveta, ki določa merila za združljivost obravnavane državne pomoči v skladu s členom 107(3)(e) PDEU.

| (64) | Premog, proizveden v rudniku v Nuraxi Figusu, spada v opredelitev premoga iz člena 1(a) Sklepa Sveta, v skladu s katerim premog pomeni premog visoke, srednje in nizke kakovosti kategorije A in B v smislu sistema mednarodne kodifikacije za premog, ki jo je določila Ekonomska komisija Združenih narodov za Evropo. |
| --- | --- |

(64)

Premog, proizveden v rudniku v Nuraxi Figusu, spada v opredelitev premoga iz člena 1(a) Sklepa Sveta, v skladu s katerim premog pomeni premog visoke, srednje in nizke kakovosti kategorije A in B v smislu sistema mednarodne kodifikacije za premog, ki jo je določila Ekonomska komisija Združenih narodov za Evropo.

| (65) | V skladu s členom 2(2) Sklepa Sveta „[p]omoč krije samo [stroške v zvezi s] premogom za proizvodnjo elektrike, kombinirano proizvodnjo toplotne in električne energije, proizvodnjo koksa in goriv za oskrbo plavžev v jeklarstvu, če se taka uporaba izvaja v Uniji“. Podjetje Carbosulcis proizvaja premog, ki se uporablja za lokalno proizvodnjo električne energije. Zato je to merilo izpolnjeno. |
| --- | --- |

(65)

V skladu s členom 2(2) Sklepa Sveta „[p]omoč krije samo [stroške v zvezi s] premogom za proizvodnjo elektrike, kombinirano proizvodnjo toplotne in električne energije, proizvodnjo koksa in goriv za oskrbo plavžev v jeklarstvu, če se taka uporaba izvaja v Uniji“. Podjetje Carbosulcis proizvaja premog, ki se uporablja za lokalno proizvodnjo električne energije. Zato je to merilo izpolnjeno.

| (66) | Italija namerava odobriti pomoč za zaprtje v okviru načrta za zaprtje rudnika. Kot je opredeljeno v členu 1(c) Sklepa Sveta, mora načrt za zaprtje, ki ga pripravi država članica, določati ukrepe, ki vodijo do dokončnega zaprtja enot za proizvodnjo premoga. Načrt za zaprtje, ki ga je predložila Italija, vključuje zakonodajne in druge ukrepe, ki jih je sprejela Italija in so opisani v uvodnih izjavah od 11 do 61, vključno z načrtovanimi finančnimi ukrepi, ki bodo spremljali dokončno in nepreklicno zaprtje zadevnih enot, s čimer bo zagotovljeno urejeno prenehanje dejavnosti teh enot do načrtovanih datumov. |
| --- | --- |

(66)

Italija namerava odobriti pomoč za zaprtje v okviru načrta za zaprtje rudnika. Kot je opredeljeno v členu 1(c) Sklepa Sveta, mora načrt za zaprtje, ki ga pripravi država članica, določati ukrepe, ki vodijo do dokončnega zaprtja enot za proizvodnjo premoga. Načrt za zaprtje, ki ga je predložila Italija, vključuje zakonodajne in druge ukrepe, ki jih je sprejela Italija in so opisani v uvodnih izjavah od 11 do 61, vključno z načrtovanimi finančnimi ukrepi, ki bodo spremljali dokončno in nepreklicno zaprtje zadevnih enot, s čimer bo zagotovljeno urejeno prenehanje dejavnosti teh enot do načrtovanih datumov.

| (67) | Italija je predložila vse ustrezne podatke, potrebne za oceno načrta za zaprtje v skladu s členom 7(2) Sklepa Sveta, zlasti podatke za identifikacijo enote za proizvodnjo premoga, dejanske ali ocenjene stroške proizvodnje v posamezni enoti za proizvodnjo premoga na premogovno leto, ocenjeno proizvodnjo premoga na premogovno leto v enoti za proizvodnjo premoga, ki je predmet načrta za zaprtje, in ocenjeno višino pomoči za zaprtje na premogovno leto. |
| --- | --- |

(67)

Italija je predložila vse ustrezne podatke, potrebne za oceno načrta za zaprtje v skladu s členom 7(2) Sklepa Sveta, zlasti podatke za identifikacijo enote za proizvodnjo premoga, dejanske ali ocenjene stroške proizvodnje v posamezni enoti za proizvodnjo premoga na premogovno leto, ocenjeno proizvodnjo premoga na premogovno leto v enoti za proizvodnjo premoga, ki je predmet načrta za zaprtje, in ocenjeno višino pomoči za zaprtje na premogovno leto.

3.3.1   Državna pomoč za kritje stroškov proizvodnje

Državna pomoč za kritje stroškov proizvodnje

| (68) | V skladu s členom 3(1) Sklepa Sveta se lahko pomoč podjetju, ki je posebej namenjena kritju sedanjih proizvodnih izgub v enotah za proizvodnjo premoga, šteje za združljivo z notranjim trgom, če izpolnjuje naslednje pogoje:

  „obratovanje zadevne enote za proizvodnjo premoga je sestavni del načrta za zaprtje, katerega skrajni rok je najpozneje 31. december 2018
  “. |
| --- | --- |

(68)

V skladu s členom 3(1) Sklepa Sveta se lahko pomoč podjetju, ki je posebej namenjena kritju sedanjih proizvodnih izgub v enotah za proizvodnjo premoga, šteje za združljivo z notranjim trgom, če izpolnjuje naslednje pogoje:

„obratovanje zadevne enote za proizvodnjo premoga je sestavni del načrta za zaprtje, katerega skrajni rok je najpozneje 31. december 2018
  “.

| (69) | Italijanski organi so se zavezali, da bodo do 31. decembra 2018 dokončno zaprli rudnik v Nuraxi Figusu, ki ima samo eno proizvodno enoto. Upravljavec rudnika je podjetje Carbosulcis, ki je v celoti v lasti regije Sardinija, ki je izdala in odobrila načrt za zaprtje.

  „Zadevne enote za proizvodnjo premoga se dokončno zaprejo v skladu z načrtom za zaprtje.“ |
| --- | --- |

(69)

Italijanski organi so se zavezali, da bodo do 31. decembra 2018 dokončno zaprli rudnik v Nuraxi Figusu, ki ima samo eno proizvodno enoto. Upravljavec rudnika je podjetje Carbosulcis, ki je v celoti v lasti regije Sardinija, ki je izdala in odobrila načrt za zaprtje.

„Zadevne enote za proizvodnjo premoga se dokončno zaprejo v skladu z načrtom za zaprtje.“

| (70) | Načrt za zaprtje vključuje zakonodajne in druge ukrepe, opisane v uvodnih izjavah od 11 do 61, ki sta jih sprejeli Italija in regija Sardinija ter bodo spremljali urejeno prenehanje dejavnosti zadevne enote v načrtovanem roku.

  „Priglašena pomoč ne sme presegati razlike med (predvidljivimi) stroški proizvodnje in predvidljivimi prihodki v premogovnem letu. Dejansko izplačana pomoč se uskladi z letnim popravkom na podlagi dejanskih stroškov in prihodkov najpozneje do konca premogovnega proizvodnega leta po letu, za katero je pomoč odobrena.“ |
| --- | --- |

(70)

Načrt za zaprtje vključuje zakonodajne in druge ukrepe, opisane v uvodnih izjavah od 11 do 61, ki sta jih sprejeli Italija in regija Sardinija ter bodo spremljali urejeno prenehanje dejavnosti zadevne enote v načrtovanem roku.

„Priglašena pomoč ne sme presegati razlike med (predvidljivimi) stroški proizvodnje in predvidljivimi prihodki v premogovnem letu. Dejansko izplačana pomoč se uskladi z letnim popravkom na podlagi dejanskih stroškov in prihodkov najpozneje do konca premogovnega proizvodnega leta po letu, za katero je pomoč odobrena.“

| (71) | Kot je prikazano v Preglednici 1, letni znesek pomoči za proizvodnjo premoga v enoti za proizvodnjo, ki se bo zaprla, ne presega razlike med (predvidljivimi) stroški in (predvidljivimi) prihodki.

  „Znesek pomoči na enoto tone premoga ne sme povzročiti, da bi bile cene za premog iz Unije na mestu uporabe nižje od tistih za premog podobne kakovosti iz tretjih držav.“ |
| --- | --- |

(71)

Kot je prikazano v Preglednici 1, letni znesek pomoči za proizvodnjo premoga v enoti za proizvodnjo, ki se bo zaprla, ne presega razlike med (predvidljivimi) stroški in (predvidljivimi) prihodki.

„Znesek pomoči na enoto tone premoga ne sme povzročiti, da bi bile cene za premog iz Unije na mestu uporabe nižje od tistih za premog podobne kakovosti iz tretjih držav.“

| (72) | Italija meni, da plačil za premog iz Sulcisa ni mogoče povezati s komercialno referenčno ceno, podobno kot je Komisija ugotovila v zvezi z Madžarsko (SA.33861 (12/N)). |
| --- | --- |

(72)

Italija meni, da plačil za premog iz Sulcisa ni mogoče povezati s komercialno referenčno ceno, podobno kot je Komisija ugotovila v zvezi z Madžarsko (SA.33861 (12/N)).

| (73) | Italija trdi, da premoga nizke kakovosti iz Sulcisa ni mogoče nabaviti iz tretjih držav in da ni trga za premog tako nizke kakovosti. V prodajni ceni, ki jo termoelektrarna Portovesme plačuje podjetju Carbosulcis, se upošteva spreminjanje cene premoga, s katerim se redno trguje na svetovnem trgu, kotacije premoga standardne kakovosti pa so znižane glede na kakovost določenega premoga, ki se kupuje. Italija trdi, da je zato nemogoče določiti referenčno ceno za premog podobne kakovosti iz tretjih držav. |
| --- | --- |

(73)

Italija trdi, da premoga nizke kakovosti iz Sulcisa ni mogoče nabaviti iz tretjih držav in da ni trga za premog tako nizke kakovosti. V prodajni ceni, ki jo termoelektrarna Portovesme plačuje podjetju Carbosulcis, se upošteva spreminjanje cene premoga, s katerim se redno trguje na svetovnem trgu, kotacije premoga standardne kakovosti pa so znižane glede na kakovost določenega premoga, ki se kupuje. Italija trdi, da je zato nemogoče določiti referenčno ceno za premog podobne kakovosti iz tretjih držav.

| (74) | Člen 3 zakona št. 351 z dne 27. junija 1985 o določitvi pravil za ponovno odprtje nahajališča premoga v Sulcisu se glasi: „Premog z nahajališča premoga v Sulcisu se lahko uporablja v termoelektrarnah ter obratih za proizvodnjo električne energije in pare, v kombinaciji ali drugače, če so ti obrati samo na Sardiniji, ali v industrijskih obratih, ki so prav tako na Sardiniji in v katerih se med proizvodnim postopkom ali postopkom zgorevanja žveplo fiksira, ali fiksira in kombinira, ali kombinira s pridobljenim proizvodom“. Zato lahko premog iz Sulcisa teoretično konkurira samo drugemu premogu na Sardiniji, in kar je najpomembneje, ga ni mogoče prodajati na svetovnem trgu. |
| --- | --- |

(74)

Člen 3 zakona št. 351 z dne 27. junija 1985 o določitvi pravil za ponovno odprtje nahajališča premoga v Sulcisu se glasi: „Premog z nahajališča premoga v Sulcisu se lahko uporablja v termoelektrarnah ter obratih za proizvodnjo električne energije in pare, v kombinaciji ali drugače, če so ti obrati samo na Sardiniji, ali v industrijskih obratih, ki so prav tako na Sardiniji in v katerih se med proizvodnim postopkom ali postopkom zgorevanja žveplo fiksira, ali fiksira in kombinira, ali kombinira s pridobljenim proizvodom“. Zato lahko premog iz Sulcisa teoretično konkurira samo drugemu premogu na Sardiniji, in kar je najpomembneje, ga ni mogoče prodajati na svetovnem trgu.

| (75) | Komisija ne more izključiti, da je dejansko mogoče izračunati referenčno ceno za premog podobne kakovosti. Zato se je Italija zavezala, da bo na letni podlagi spremljala ceno premoga iz Sulcisa, izračunano na podlagi prodaje tega premoga termoelektrarni Portovesme z uporabo ustrezne formule, določene v kupoprodajni pogodbi, da bi preverila, ali je cena premoga iz Sulcisa nižja od cene premoga podobne kakovosti iz tretjih držav. Znesek pomoči na enoto tone premoga bo posodobljen glede na dejansko prodajno ceno za posamezno premogovno leto. |
| --- | --- |

(75)

Komisija ne more izključiti, da je dejansko mogoče izračunati referenčno ceno za premog podobne kakovosti. Zato se je Italija zavezala, da bo na letni podlagi spremljala ceno premoga iz Sulcisa, izračunano na podlagi prodaje tega premoga termoelektrarni Portovesme z uporabo ustrezne formule, določene v kupoprodajni pogodbi, da bi preverila, ali je cena premoga iz Sulcisa nižja od cene premoga podobne kakovosti iz tretjih držav. Znesek pomoči na enoto tone premoga bo posodobljen glede na dejansko prodajno ceno za posamezno premogovno leto.

| (76) | Zato Komisija v skladu s svojo dosedanjo prakso odločanja (7) meni, da je ta pogoj v obravnavanem primeru izpolnjen.

  „Zadevna enota za proizvodnjo premoga je morala na dan 31. decembra 2009 obratovati.“ |
| --- | --- |

(76)

Zato Komisija v skladu s svojo dosedanjo prakso odločanja (7) meni, da je ta pogoj v obravnavanem primeru izpolnjen.

7

„Zadevna enota za proizvodnjo premoga je morala na dan 31. decembra 2009 obratovati.“

| (77) | Rudnik v Nuraxi Figusu je leta 2009 obratoval.

  „Celotni znesek pomoči za zaprtje, ki ga odobri država članica, se mora zmanjševati: do konca leta 2013 mora zmanjšanje obsegati najmanj 25 %, do konca leta 2015 najmanj 40 %, do konca leta 2016 najmanj 60 % in do konca leta 2017 najmanj 75 % pomoči, ki je bila dodeljena leta 2011.“ |
| --- | --- |

(77)

Rudnik v Nuraxi Figusu je leta 2009 obratoval.

„Celotni znesek pomoči za zaprtje, ki ga odobri država članica, se mora zmanjševati: do konca leta 2013 mora zmanjšanje obsegati najmanj 25 %, do konca leta 2015 najmanj 40 %, do konca leta 2016 najmanj 60 % in do konca leta 2017 najmanj 75 % pomoči, ki je bila dodeljena leta 2011.“

| (78) | Komisija na podlagi Preglednice 1 ugotavlja, da se državna pomoč, ki naj bi bila odobrena, zmanjšuje in je v skladu z najnižjo stopnjo zmanjšanja, določeno v Sklepu Sveta. Merilo postopnega zmanjševanja, predpisano s Sklepom Sveta, je torej izpolnjeno.

  „Skupni znesek pomoči za zaprtje za premogovništvo v državi članici za nobeno leto po letu 2010 ne sme presegati zneska pomoči, ki ga za leto 2010 zadevna država članica dodeli, Komisija pa odobri v skladu s členoma 3 in 5 Uredbe (ES) št. 1407/2002.“ |
| --- | --- |

(78)

Komisija na podlagi Preglednice 1 ugotavlja, da se državna pomoč, ki naj bi bila odobrena, zmanjšuje in je v skladu z najnižjo stopnjo zmanjšanja, določeno v Sklepu Sveta. Merilo postopnega zmanjševanja, predpisano s Sklepom Sveta, je torej izpolnjeno.

„Skupni znesek pomoči za zaprtje za premogovništvo v državi članici za nobeno leto po letu 2010 ne sme presegati zneska pomoči, ki ga za leto 2010 zadevna država članica dodeli, Komisija pa odobri v skladu s členoma 3 in 5 Uredbe (ES) št. 1407/2002.“

| (79) | Komisija za leto 2010 ni odobrila pomoči v skladu s členoma 3 in 5 Uredbe (ES) št. 1407/2002. V vsakem primeru pa posebnih pravil navedene uredbe ni mogoče uporabiti za obravnavani ukrep, saj je prenehala veljati 31. decembra 2010 (8). Zato ni zneska pomoči za leto 2010, ki bi se lahko uporabil kot merilo za namen člena 3(g) Sklepa Sveta, in ta pogoj za obravnavani primer ne velja.

  „Država članica mora pripraviti načrt ukrepov za ublažitev vpliva na okolje zaradi proizvodnje premoga s strani proizvodnih enot, ki jim je bila dodeljena pomoč na podlagi tega člena, na primer na področju energetske učinkovitosti, obnovljive energije ali zajemanja in shranjevanja ogljikovega dioksida.“ |
| --- | --- |

(79)

Komisija za leto 2010 ni odobrila pomoči v skladu s členoma 3 in 5 Uredbe (ES) št. 1407/2002. V vsakem primeru pa posebnih pravil navedene uredbe ni mogoče uporabiti za obravnavani ukrep, saj je prenehala veljati 31. decembra 2010 (8). Zato ni zneska pomoči za leto 2010, ki bi se lahko uporabil kot merilo za namen člena 3(g) Sklepa Sveta, in ta pogoj za obravnavani primer ne velja.

8

„Država članica mora pripraviti načrt ukrepov za ublažitev vpliva na okolje zaradi proizvodnje premoga s strani proizvodnih enot, ki jim je bila dodeljena pomoč na podlagi tega člena, na primer na področju energetske učinkovitosti, obnovljive energije ali zajemanja in shranjevanja ogljikovega dioksida.“

| (80) | Italijanski organi so predložili načrt za varstvo okolja za ublažitev vpliva proizvodnje premoga na okolje, ki vključuje obrate za obnovljivo energijo in razžveplanje premoga. |
| --- | --- |

(80)

Italijanski organi so predložili načrt za varstvo okolja za ublažitev vpliva proizvodnje premoga na okolje, ki vključuje obrate za obnovljivo energijo in razžveplanje premoga.

| (81) | V členu 3(1)(h) Sklepa Sveta so kot primeri ukrepov, ki se lahko vključijo v načrt za ublažitev vpliva, izrecno navedene pobude, ki vključujejo obnovljivo energijo. Komisija ugotavlja, da so navedeni italijanski ukrepi neposredno povezani z rudnikom, v katerem se še vedno proizvaja premog in ki bo zaprt. |
| --- | --- |

(81)

V členu 3(1)(h) Sklepa Sveta so kot primeri ukrepov, ki se lahko vključijo v načrt za ublažitev vpliva, izrecno navedene pobude, ki vključujejo obnovljivo energijo. Komisija ugotavlja, da so navedeni italijanski ukrepi neposredno povezani z rudnikom, v katerem se še vedno proizvaja premog in ki bo zaprt.

| (82) | Kar zadeva projekt razžveplanja premoga, Komisija ob upoštevanju dejstva, da je izvedljivost projekta negotova in odvisna od izida pilotnega projekta, ki se bo začel izvajati, ne more ugotoviti, ali bo ta ukrep v skladu s členom 3(1)(h) Sklepa Sveta bistveno izboljšal okoljske razmere, ki jih je mogoče povezati s proizvodnjo premoga v isti regiji. |
| --- | --- |

(82)

Kar zadeva projekt razžveplanja premoga, Komisija ob upoštevanju dejstva, da je izvedljivost projekta negotova in odvisna od izida pilotnega projekta, ki se bo začel izvajati, ne more ugotoviti, ali bo ta ukrep v skladu s členom 3(1)(h) Sklepa Sveta bistveno izboljšal okoljske razmere, ki jih je mogoče povezati s proizvodnjo premoga v isti regiji.

| (83) | Ob upoštevanju ugotovitev iz uvodnih izjav 80 in 81 Komisija meni, da obrati za obnovljivo energijo, vključeni v načrt za varstvo okolja, ki so ga predložili italijanski organi, sami po sebi izpolnjujejo pogoje iz člena 3(1)(h) Sklepa Sveta. |
| --- | --- |

(83)

Ob upoštevanju ugotovitev iz uvodnih izjav 80 in 81 Komisija meni, da obrati za obnovljivo energijo, vključeni v načrt za varstvo okolja, ki so ga predložili italijanski organi, sami po sebi izpolnjujejo pogoje iz člena 3(1)(h) Sklepa Sveta.

| (84) | Opozoriti bi bilo treba, da bi lahko nekateri ukrepi, ki jih navaja Italija, vključevali odobritev državne pomoči. Sprejetja teh ukrepov kot dela načrta za ublažitev vpliva na okolje za namen odobritve pomoči premogovniškim podjetjem na podlagi uporabe Sklepa Sveta ni mogoče razlagati kot potrditev teh ukrepov v skladu s členoma 107 PDEU in 108 PDEU. Italija mora še naprej zagotavljati, da se ukrepi, ki bi lahko pomenili državno pomoč, ustrezno priglasijo Komisiji v skladu s členom 108(3) PDEU. |
| --- | --- |

(84)

Opozoriti bi bilo treba, da bi lahko nekateri ukrepi, ki jih navaja Italija, vključevali odobritev državne pomoči. Sprejetja teh ukrepov kot dela načrta za ublažitev vpliva na okolje za namen odobritve pomoči premogovniškim podjetjem na podlagi uporabe Sklepa Sveta ni mogoče razlagati kot potrditev teh ukrepov v skladu s členoma 107 PDEU in 108 PDEU. Italija mora še naprej zagotavljati, da se ukrepi, ki bi lahko pomenili državno pomoč, ustrezno priglasijo Komisiji v skladu s členom 108(3) PDEU.

| (85) | Ta sklep ne posega v obveznosti Italije v skladu z okoljsko zakonodajo EU. |
| --- | --- |

(85)

Ta sklep ne posega v obveznosti Italije v skladu z okoljsko zakonodajo EU.

| (86) | Zgornja ocena kaže, da so izpolnjena vsa vsebinska merila iz člena 3 Sklepa Sveta v zvezi s proizvodno pomočjo, ki naj bi se odobrila na podlagi načrta za zaprtje. |
| --- | --- |

(86)

Zgornja ocena kaže, da so izpolnjena vsa vsebinska merila iz člena 3 Sklepa Sveta v zvezi s proizvodno pomočjo, ki naj bi se odobrila na podlagi načrta za zaprtje.

3.3.2   Državna pomoč za kritje izrednih stroškov

Državna pomoč za kritje izrednih stroškov

| (87) | V skladu s členom 4(1) Sklepa Sveta se lahko državna pomoč, odobrena premogovnikom za kritje stroškov, ki izhajajo iz zaprtja enot za proizvodnjo premoga in niso povezani s sedanjo proizvodnjo, šteje za združljivo z notranjim trgom, če izplačani znesek ne presega takih stroškov. |
| --- | --- |

(87)

V skladu s členom 4(1) Sklepa Sveta se lahko državna pomoč, odobrena premogovnikom za kritje stroškov, ki izhajajo iz zaprtja enot za proizvodnjo premoga in niso povezani s sedanjo proizvodnjo, šteje za združljivo z notranjim trgom, če izplačani znesek ne presega takih stroškov.

| (88) | Izredni stroški, ki so jih priglasili italijanski organi, zajemajo:






  — | stroške, ki izhajajo iz zaprtja rudnika ter so opredeljeni v točkah 1(f), (g), (h) in (l) Priloge k Sklepu Sveta, ter |
| --- | --- | --- |

(88)

Izredni stroški, ki so jih priglasili italijanski organi, zajemajo:

—

stroške, ki izhajajo iz zaprtja rudnika ter so opredeljeni v točkah 1(f), (g), (h) in (l) Priloge k Sklepu Sveta, ter

| — | socialne stroške in stroške, ki bodo nastali zaradi programov poklicnega preusposabljanja osebja po zaprtju rudnika ter so opredeljeni v točkah 1(b) in (d) Priloge k Sklepu Sveta. |
| --- | --- |

—

socialne stroške in stroške, ki bodo nastali zaradi programov poklicnega preusposabljanja osebja po zaprtju rudnika ter so opredeljeni v točkah 1(b) in (d) Priloge k Sklepu Sveta.

| (89) | Komisija ugotavlja, da Italija ne namerava odobriti pomoči, ki bi presegala stroške, ki izhajajo iz zaprtja enot za proizvodnjo premoga. Poleg tega načrtovani izredni stroški in kategorije stroškov, ki naj bi se krili, ustrezajo upravičenim kategorijam, opredeljenim v Prilogi k Sklepu Sveta, za namene člena 4. V skladu z načrtom za zaprtje je za odobritev pomoči potrebna predložitev dokazil. |
| --- | --- |

(89)

Komisija ugotavlja, da Italija ne namerava odobriti pomoči, ki bi presegala stroške, ki izhajajo iz zaprtja enot za proizvodnjo premoga. Poleg tega načrtovani izredni stroški in kategorije stroškov, ki naj bi se krili, ustrezajo upravičenim kategorijam, opredeljenim v Prilogi k Sklepu Sveta, za namene člena 4. V skladu z načrtom za zaprtje je za odobritev pomoči potrebna predložitev dokazil.

| (90) | Pomoč za kritje izrednih stroškov bo potrebna tudi po prenehanju proizvodnje leta 2018. Vsekakor se bo izplačevala do leta 2027, kar je pred prenehanjem veljavnosti Sklepa Sveta. |
| --- | --- |

(90)

Pomoč za kritje izrednih stroškov bo potrebna tudi po prenehanju proizvodnje leta 2018. Vsekakor se bo izplačevala do leta 2027, kar je pred prenehanjem veljavnosti Sklepa Sveta.

| (91) | Prihodki lahko teoretično nastanejo pri prodaji obratov in strojev. Vendar Italija meni, da je to malo verjetno glede na starost teh obratov in strojev konec leta 2018. Tudi če bi takrat še imeli majhno preostalo vrednost, jih poleg tega ne bi bilo mogoče prodati zaradi pogodbe med podjetjem Carbosulcis in občino Gonnessa z dne 15. februarja 1990. V členu 16 pogodbe je navedeno, da se podjetje Carbosulcis zavezuje, da bodo vse nepremičnine in premičnine (pisarne, storitve, obrat in stroji za obdelavo premoga itd.) po prenehanju rudarskih dejavnosti ohranjene v skladu s prvotno arhitekturno zasnovo, da se lahko rudnik in njegovi obrati ohranijo kot lokalni zgodovinski spomenik. |
| --- | --- |

(91)

Prihodki lahko teoretično nastanejo pri prodaji obratov in strojev. Vendar Italija meni, da je to malo verjetno glede na starost teh obratov in strojev konec leta 2018. Tudi če bi takrat še imeli majhno preostalo vrednost, jih poleg tega ne bi bilo mogoče prodati zaradi pogodbe med podjetjem Carbosulcis in občino Gonnessa z dne 15. februarja 1990. V členu 16 pogodbe je navedeno, da se podjetje Carbosulcis zavezuje, da bodo vse nepremičnine in premičnine (pisarne, storitve, obrat in stroji za obdelavo premoga itd.) po prenehanju rudarskih dejavnosti ohranjene v skladu s prvotno arhitekturno zasnovo, da se lahko rudnik in njegovi obrati ohranijo kot lokalni zgodovinski spomenik.

| (92) | Obrati in stroji se bodo vzeli iz obratovanja, se uporabili za ustanovitev muzeja in kraja industrijske dediščine ter ohranili kot lokalni zgodovinski spomenik. |
| --- | --- |

(92)

Obrati in stroji se bodo vzeli iz obratovanja, se uporabili za ustanovitev muzeja in kraja industrijske dediščine ter ohranili kot lokalni zgodovinski spomenik.

| (93) | Italijanski organi trdijo, da ni mogoče pričakovati, da bosta zapečatenje rudnika in čiščenje okolja povečala vrednost zemljišča, saj bo območje – razen območij, na katerih bodo postavljeni obrati za obnovljivo energijo – pomenilo zapuščeno industrijsko zemljišče, zato ni mogoče predvideti njegove nadaljnje uporabe. |
| --- | --- |

(93)

Italijanski organi trdijo, da ni mogoče pričakovati, da bosta zapečatenje rudnika in čiščenje okolja povečala vrednost zemljišča, saj bo območje – razen območij, na katerih bodo postavljeni obrati za obnovljivo energijo – pomenilo zapuščeno industrijsko zemljišče, zato ni mogoče predvideti njegove nadaljnje uporabe.

| (94) | Razen območij, na katerih bodo postavljeni obrati za obnovljivo energijo, se bo zemljišče po čiščenju ohranilo v sedanjem stanju, da se ohrani zgodovinski spomin na rudarstvo, kot je določeno v pogodbi med podjetjem Carbosulcis in občino Gonnessa. Kar zadeva stroške iz točke 1(h) Priloge k Sklepu Sveta, podjetje Carbosulcis vsekakor ni lastnik zemljišča in nima koristi od morebitnega povečanja njegove vrednosti (9). |
| --- | --- |

(94)

Razen območij, na katerih bodo postavljeni obrati za obnovljivo energijo, se bo zemljišče po čiščenju ohranilo v sedanjem stanju, da se ohrani zgodovinski spomin na rudarstvo, kot je določeno v pogodbi med podjetjem Carbosulcis in občino Gonnessa. Kar zadeva stroške iz točke 1(h) Priloge k Sklepu Sveta, podjetje Carbosulcis vsekakor ni lastnik zemljišča in nima koristi od morebitnega povečanja njegove vrednosti (9).

9

| (95) | Italijanski organi potrjujejo, da stroški, ki jih krije pomoč, niso povezani s financiranjem stroškov, ki izhajajo iz neupoštevanja okoljskih predpisov, kot so:






  — | Direktiva 2006/21/ES Evropskega parlamenta in Sveta (10), |
| --- | --- | --- |

(95)

Italijanski organi potrjujejo, da stroški, ki jih krije pomoč, niso povezani s financiranjem stroškov, ki izhajajo iz neupoštevanja okoljskih predpisov, kot so:

—

Direktiva 2006/21/ES Evropskega parlamenta in Sveta (10),

10

| — | Direktiva 2004/35/ES Evropskega parlamenta in Sveta (11), |
| --- | --- |

—

Direktiva 2004/35/ES Evropskega parlamenta in Sveta (11),

11

| — | Direktiva 2000/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta (12), |
| --- | --- |

—

Direktiva 2000/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta (12),

12

| — | Direktiva Sveta 92/43/EGS (13) in |
| --- | --- |

—

Direktiva Sveta 92/43/EGS (13) in

13

| — | Direktiva Sveta 85/337/EGS (14). |
| --- | --- |

—

Direktiva Sveta 85/337/EGS (14).

14

| (96) | Pomoč se ne bo kombinirala z drugo državno pomočjo v smislu člena 107(1) PDEU ali drugimi oblikami financiranja Evropske unije za iste upravičene stroške (člen 5 Sklepa Sveta). Poleg tega želi Komisija italijanske organe opozoriti, da je treba v primeru sofinanciranja iz strukturnih skladov Unije spoštovati pravila, ki veljajo za te sklade. |
| --- | --- |

(96)

Pomoč se ne bo kombinirala z drugo državno pomočjo v smislu člena 107(1) PDEU ali drugimi oblikami financiranja Evropske unije za iste upravičene stroške (člen 5 Sklepa Sveta). Poleg tega želi Komisija italijanske organe opozoriti, da je treba v primeru sofinanciranja iz strukturnih skladov Unije spoštovati pravila, ki veljajo za te sklade.

| (97) | Nadalje, v skladu s členom 5 Sklepa Sveta je treba vse pomoči, ki jih prejme rudnik v Nuraxi Figusu, prikazati v izkazu poslovnega izida kot samostojno dohodkovno postavko, ki je jasno ločena od prometa. Podjetje Carbosulcis mora poleg tega voditi ločene računovodske izkaze za proizvodnjo in dela za zaprtje (člen 6). Iz navedenega sledi, da pomoč izpolnjuje pogoje iz Sklepa Sveta v zvezi s kumulacijo in ločenimi računovodskimi izkazi upravičenca v primeru morebitnih drugih gospodarskih dejavnosti, ki niso povezane s premogovništvom. |
| --- | --- |

(97)

Nadalje, v skladu s členom 5 Sklepa Sveta je treba vse pomoči, ki jih prejme rudnik v Nuraxi Figusu, prikazati v izkazu poslovnega izida kot samostojno dohodkovno postavko, ki je jasno ločena od prometa. Podjetje Carbosulcis mora poleg tega voditi ločene računovodske izkaze za proizvodnjo in dela za zaprtje (člen 6). Iz navedenega sledi, da pomoč izpolnjuje pogoje iz Sklepa Sveta v zvezi s kumulacijo in ločenimi računovodskimi izkazi upravičenca v primeru morebitnih drugih gospodarskih dejavnosti, ki niso povezane s premogovništvom.

| (98) | Italija je v okviru priglasitve načrta za zaprtje predložila zelo podrobne informacije. Predložila je zlasti podrobne ocene stroškov za rudnik, razčlenjene po posameznih postavkah, za vsako leto, zajeto v načrtu za zaprtje. Komisija meni, da informacije, ki jih je predložila Italija (vključno s tistimi v prilogah 1 in 2 k temu sklepu), izpolnjujejo tudi zahteve člena 7(4) Sklepa Sveta za celotno obdobje ukrepa. |
| --- | --- |

(98)

Italija je v okviru priglasitve načrta za zaprtje predložila zelo podrobne informacije. Predložila je zlasti podrobne ocene stroškov za rudnik, razčlenjene po posameznih postavkah, za vsako leto, zajeto v načrtu za zaprtje. Komisija meni, da informacije, ki jih je predložila Italija (vključno s tistimi v prilogah 1 in 2 k temu sklepu), izpolnjujejo tudi zahteve člena 7(4) Sklepa Sveta za celotno obdobje ukrepa.

| (99) | Poleg tega so se italijanski organi v skladu s členom 7(5) Sklepa Sveta zavezali, da bodo zagotovili, da se računovodski izkazi rudnika sporočijo Evropski komisiji v šestih mesecih po koncu vsakega obdobja poročanja. |
| --- | --- |

(99)

Poleg tega so se italijanski organi v skladu s členom 7(5) Sklepa Sveta zavezali, da bodo zagotovili, da se računovodski izkazi rudnika sporočijo Evropski komisiji v šestih mesecih po koncu vsakega obdobja poročanja.

| (100) | Iz navedenega izhaja, da pomoč izpolnjuje ustrezne pogoje iz Sklepa Sveta. |
| --- | --- |

(100)

Iz navedenega izhaja, da pomoč izpolnjuje ustrezne pogoje iz Sklepa Sveta.

| (101) | Komisija zato ugotavlja, da se lahko načrt za zaprtje ter pomoč, ki je že bila dodeljena in ki naj bi se še dodelila, odobrita. |
| --- | --- |

(101)

Komisija zato ugotavlja, da se lahko načrt za zaprtje ter pomoč, ki je že bila dodeljena in ki naj bi se še dodelila, odobrita.

4.   SKLEPNA UGOTOVITEV

SKLEPNA UGOTOVITEV

| (102) | Komisija obžaluje, da je Italija del pomoči izvedla v nasprotju s členom 108(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije. |
| --- | --- |

(102)

Komisija obžaluje, da je Italija del pomoči izvedla v nasprotju s členom 108(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije.

| (103) | Vendar je sklenila, da je mogoče pomoč, odobreno podjetju Carbosulcis za obdobje od 1. januarja 2011 do 31. decembra 2027, šteti za združljivo z notranjim trgom v skladu s Sklepom Sveta. |
| --- | --- |

(103)

Vendar je sklenila, da je mogoče pomoč, odobreno podjetju Carbosulcis za obdobje od 1. januarja 2011 do 31. decembra 2027, šteti za združljivo z notranjim trgom v skladu s Sklepom Sveta.

| (104) | Komisija italijanske organe opozarja, da jo je treba v skladu s členom 108(3) PDEU obvestiti o vseh načrtih za refinanciranje ali spremembo tega ukrepa v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 794/2004 (15). Poleg tega jo je treba v skladu s členom 7(3) Sklepa Sveta obvestiti o vseh spremembah načrta za zaprtje. V skladu s členom 7(4) je treba Komisijo obvestiti tudi, če pomoč, ki jo namerava Italija odobriti premogovništvu v premogovnem letu, presega zneske, odobrene s tem sklepom, ali če se podrobnosti izračuna predvidljivih stroškov proizvodnje, ki naj bi se na podlagi načrta za zaprtje krili s pomočjo, razlikujejo od podrobnosti, navedenih v sedanjem uradnem obvestilu. Italija bo morala predložiti ločena letna uradna obvestila, če se bodo letni ukrepi razlikovali od odobrenega načrta za zaprtje. Komisijo bo ustrezno obvestila o višini in izračunu pomoči, ki je bila dejansko izplačana vsako leto do konca obdobja načrta za zaprtje, kot je določeno v členu 7(5) Sklepa Sveta. |
| --- | --- |

(104)

Komisija italijanske organe opozarja, da jo je treba v skladu s členom 108(3) PDEU obvestiti o vseh načrtih za refinanciranje ali spremembo tega ukrepa v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 794/2004 (15). Poleg tega jo je treba v skladu s členom 7(3) Sklepa Sveta obvestiti o vseh spremembah načrta za zaprtje. V skladu s členom 7(4) je treba Komisijo obvestiti tudi, če pomoč, ki jo namerava Italija odobriti premogovništvu v premogovnem letu, presega zneske, odobrene s tem sklepom, ali če se podrobnosti izračuna predvidljivih stroškov proizvodnje, ki naj bi se na podlagi načrta za zaprtje krili s pomočjo, razlikujejo od podrobnosti, navedenih v sedanjem uradnem obvestilu. Italija bo morala predložiti ločena letna uradna obvestila, če se bodo letni ukrepi razlikovali od odobrenega načrta za zaprtje. Komisijo bo ustrezno obvestila o višini in izračunu pomoči, ki je bila dejansko izplačana vsako leto do konca obdobja načrta za zaprtje, kot je določeno v členu 7(5) Sklepa Sveta.

15

| (105) | Poleg tega Komisija italijanske organe opozarja, da jo v skladu s členom 7(5) Sklepa Sveta najpozneje v šestih mesecih po koncu zadevnega leta obvestijo o višini in izračunu pomoči, ki je bila v premogovnem letu dejansko izplačana. Če se prvotno plačani zneski v določenem premogovnem letu spremenijo, italijanski organi o tem obvestijo Komisijo pred koncem naslednjega premogovnega leta. |
| --- | --- |

(105)

Poleg tega Komisija italijanske organe opozarja, da jo v skladu s členom 7(5) Sklepa Sveta najpozneje v šestih mesecih po koncu zadevnega leta obvestijo o višini in izračunu pomoči, ki je bila v premogovnem letu dejansko izplačana. Če se prvotno plačani zneski v določenem premogovnem letu spremenijo, italijanski organi o tem obvestijo Komisijo pred koncem naslednjega premogovnega leta.

| (106) | V skladu s členom 3(3) Sklepa Sveta Italija izterja vse pomoči, odobrene za celotno obdobje iz načrta za zaprtje, če rudnik, ki se mu je odobrila pomoč, ni zaprt na datum, določen v načrtu za zaprtje, ki ga je odobrila Komisija – |
| --- | --- |

(106)

V skladu s členom 3(3) Sklepa Sveta Italija izterja vse pomoči, odobrene za celotno obdobje iz načrta za zaprtje, če rudnik, ki se mu je odobrila pomoč, ni zaprt na datum, določen v načrtu za zaprtje, ki ga je odobrila Komisija –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Državna pomoč, ki jo je Italija odobrila podjetju Carbosulcis S.p.A. v skladu z načrtom za zaprtje, ki je bil predložen 9. aprila 2014 in spremenjen 17. julija 2014, je združljiva z notranjim trgom v skladu s Sklepom 2010/787/EU.

Člen 2

Ta sklep je naslovljen na Republiko Italijo.

V Bruslju, 1. oktobra 2014

Za Komisijo

Joaquín ALMUNIA

Podpredsednik

---

(1)  
  UL L 336, 21.12.2010, str. 24 (v nadaljnjem besedilu: Sklep Sveta). Člena 87 in 88 Pogodbe ES sta z učinkom od 1. decembra 2009 postala člen 107 oziroma člen 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: PDEU). Vsebinsko sta enaka prejšnjima členoma. V tem sklepu bi bilo treba sklicevanja na člena 107 in 108 PDEU razumeti kot sklicevanja na člena 87 in 88 Pogodbe ES, kadar je ustrezno. S PDEU so bile uvedene tudi nekatere spremembe terminologije, pri čemer je bila na primer beseda „Skupnost“ nadomeščena z besedo „Unija“, besedna zveza „skupni trg“ pa z besedno zvezo „notranji trg“. V tem sklepu se uporablja terminologija iz PDEU.

1

(2)  
  UL C 20, 23.1.2013, str. 1.

2

(3)  Objavljen v rednem dodatku (Supplemento Ordinario) k Uradnemu listu Republike Italije (Gazzetta Ufficiale) št. 111 z dne 14. maja 2005.

3

Supplemento Ordinario

Gazzetta Ufficiale

(4)  Glej sprotno opombo 2.

4

(5)  Uredba št. 1 z dne 15. aprila 1958 o določitvi jezikov, ki se uporabljajo v Evropski gospodarski skupnosti (UL 17, 6.10.1958, str. 385/58).

5

(6)  Člen 3 zakona št. 351 z dne 27. junija 1985, ki določa pravila za ponovno odprtje nahajališča premoga v Sulcisu: „norme per la riattivazione del bacino carbonifero del Sulcis: è consentito impiegare il carbone del bacino carbonifero del Sulcis nelle centrali termoelettriche e negli impianti di produzione combinata e non di energia elettrica e vapore esclusivamente ubicati in Sardegna, nonché negli impianti industriali, pure ubicati in Sardegna nei quali durante il processo produttivo o di combustione lo zolfo viene fissato, fissato e combinato ovvero combinato con il prodotto che si ottiene“.

6

(7)  Zadeva SA. 18869 (N 92/05), Državna pomoč za premogovništvo – Madžarska, zadeva SA.33033, Državno podjetje za pridobivanje črnega premoga Petrosani – Romunija, in zadeva SA.33861 (12/N), Pomoč za lažje zaprtje premogovnikov – Madžarska.

7

(8)  Obvestilo Komisije o določitvi veljavnih pravil za ocenjevanje nezakonite državne pomoči (UL C 119, 22.5.2002, str. 22).

8

(9)  Podjetje Carbosulcis je trenutno lastnik 200 ha velikega zemljišča, na katerem so pisarne in naprave, medtem ko se rudnik razteza na 5 940 ha površine.

9

(10)  Direktiva 2006/21/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. marca 2006 o ravnanju z odpadki iz rudarskih in drugih ekstraktivnih dejavnosti ter o spremembi Direktive 2004/35/ES – Izjava Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (UL L 102, 11.4.2006, str. 15).

10

(11)  Direktiva 2004/35/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o okoljski odgovornosti v zvezi s preprečevanjem in sanacijo okoljske škode (UL L 143, 30.4.2004, str. 56).

11

(12)  Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2000/60/ES z dne 23. oktobra 2000 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju vodne politike (UL L 327, 22.12.2000, str. 1).

12

(13)  Direktiva Sveta 92/43/EGS z dne 21. maja 1992 o ohranjanju naravnih habitatov ter prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst (UL L 206, 22.7.1992, str. 7).

13

(14)  Direktiva Sveta 85/337/EGS z dne 27. junija 1985 o presoji vplivov nekaterih javnih in zasebnih projektov na okolje (UL L 175, 5.7.1985, str. 40).

14

(15)  Uredba Komisije (ES) št. 794/2004 z dne 21. aprila 2004 o izvajanju Uredbe Sveta (EU) 2015/1589 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije (UL L 140, 30.4.2004, str. 1).

15

---

PRILOGA 1

| Proizvodna enota podzemnega rudarjenja: NURAXI FIGUS - rudnik Monte Sinni | |
| --- | --- |
| |
| | Podatki za leto 2011 | Podatki za leto 2012 | Ocenjeni podatki za leto 2013 | Ocenjeni podatki za leto 2014 | Ocenjeni podatki za leto 2015 | Ocenjeni podatki za leto 2016 | Ocenjeni podatki za leto 2017 | Ocenjeni podatki za leto 2018 |
| |
| 1. | SPLOŠNE INFORMACIJE |

Proizvodna enota podzemnega rudarjenja: NURAXI FIGUS - rudnik Monte Sinni

Podatki za leto 2011

Podatki za leto 2012

Ocenjeni podatki za leto 2013

Ocenjeni podatki za leto 2014

Ocenjeni podatki za leto 2015

Ocenjeni podatki za leto 2016

Ocenjeni podatki za leto 2017

Ocenjeni podatki za leto 2018

1.

| (a) | Podzemna proizvodnja [etp] v 1 000 |
| --- | --- |

(a)

Podzemna proizvodnja [etp] v 1 000

[...]
   (*1)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| (b) | Donos (etp/leto/delovno enoto) |
| --- | --- |

(b)

Donos (etp/leto/delovno enoto)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| (c) | Povprečna neto kalorična vrednost [kcal] |
| --- | --- |

(c)

Povprečna neto kalorična vrednost [kcal]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| (d) | Povprečno število prijavljenih zaposlenih |
| --- | --- |

(d)

Povprečno število prijavljenih zaposlenih

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| 2. | STROŠKI PROIZVODNJE |
| --- | --- |

2.

| (a) | Stroški dela [EUR/etp] |
| --- | --- |

(a)

Stroški dela [EUR/etp]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| (b) | Stroški materialov [EUR/etp] |
| --- | --- |

(b)

Stroški materialov [EUR/etp]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| (c) | Neposredna amortizacija v skladu z običajnimi računovodskimi pravili [EUR/etp] |
| --- | --- |

(c)

Neposredna amortizacija v skladu z običajnimi računovodskimi pravili [EUR/etp]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| (d) | Donos kapitala [EUR/etp] |
| --- | --- |

(d)

Donos kapitala [EUR/etp]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| (e) | Stroški prevoza na kraj dostave [EUR/etp] |
| --- | --- |

(e)

Stroški prevoza na kraj dostave [EUR/etp]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| (f) | Režijski stroški [EUR/etp] |
| --- | --- |

(f)

Režijski stroški [EUR/etp]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| (g) | Drugi izdatki [EUR/etp] |
| --- | --- |

(g)

Drugi izdatki [EUR/etp]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| (h) | Povečanje osnovnih sredstev [EUR/etp] |
| --- | --- |

(h)

Povečanje osnovnih sredstev [EUR/etp]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| (i) | Stroški odstranjevanja odpadkov [EUR/etp] |
| --- | --- |

(i)

Stroški odstranjevanja odpadkov [EUR/etp]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| (h) | Stroški, povezani s sedanjo proizvodnjo (na proizvedeno etp) |
| --- | --- |

(h)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| 3. | DOSTAVE IN PREJEMI |
| --- | --- |

3.

| — | Podatki v zvezi z dostavami v termoelektrarne: |
| --- | --- |

—

Podatki v zvezi z dostavami v termoelektrarne:

| — | proizvodnja v referenčnem premogovnem letu [etp] |
| --- | --- |

—

proizvodnja v referenčnem premogovnem letu [etp]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| — | odstopanje zalog [etp] |
| --- | --- |

—

odstopanje zalog [etp]

[...]

[...]

[...]

| (a) | Skupaj |
| --- | --- |

(a)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| — | Donos: |
| --- | --- |

—

Donos:

| — | proizvodnja v referenčnem premogovnem letu [EUR/etp] |
| --- | --- |

—

proizvodnja v referenčnem premogovnem letu [EUR/etp]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| — | odstopanje zalog [EUR/etp] |
| --- | --- |

—

odstopanje zalog [EUR/etp]

[...]

| (b) | Povprečna prodajna cena [EUR/etp] |
| --- | --- |

(b)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| 4. | PREDLAGANA POMOČ |
| --- | --- |

4.

| (a) | Izguba sedanje proizvodnje [EUR/etp] |
| --- | --- |

(a)

Izguba sedanje proizvodnje [EUR/etp]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| (b) | Izguba sedanje proizvodnje [EUR] |
| --- | --- |

(b)

Izguba sedanje proizvodnje [EUR]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| (c) | Predlagana pomoč [EUR/etp] |
| --- | --- |

(c)

Predlagana pomoč [EUR/etp]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| (d) | Predlagana pomoč [EUR] |
| --- | --- |

(d)

Predlagana pomoč [EUR]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Opomba: Podatki, navedeni z rdečo, izhajajo iz prerazvrstitve izkazov poslovnega izida za leti 2011 in 2012.

---

(*1)  Poslovna skrivnost.

---

PRILOGA 2

| | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 | 2026 | 2027 | Skupaj |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| |
| (b) | Drugi izredni stroški za delavce, ki so izgubili ali izgubijo zaposlitev; | 7 804 000 | 3 852 000 | 2 180 000 | 9 080 000 | 692 000 | 9 920 000 | 6 212 000 | 960 000 | 404 000 | 96 000 | 212 000 | 308 000 | 96 000 | 96 000 | 3 660 000 | 45 572 000 |
| (b1) | Spodbude za upokojitev (vodstveni delavci) | 160 000 | 160 000 | 160 000 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 480 000 |
| (b2) | Spodbude za upokojitev (tehniki) | 3 132 000 | 812 000 | 580 000 | 696 000 | 116 000 | 4 640 000 | 232 000 | 0 | 116 000 | 0 | 116 000 | 116 000 | 0 | 0 | 0 | 10 556 000 |
| (b3) | Spodbude za upokojitev (delavci) | 4 512 000 | 2 880 000 | 1 440 000 | 1 632 000 | 576 000 | 5 280 000 | 576 000 | 960 000 | 288 000 | 96 000 | 96 000 | 192 000 | 96 000 | 96 000 | 96 000 | 18 816 000 |
| (b4) | Spodbude za ustanovitev lastnega podjetja (tehniki) | 0 | 0 | 0 | 4 640 000 | 0 | 0 | 1 276 000 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 740 000 | 7 656 000 |
| (b5) | Spodbude za ustanovitev lastnega podjetja (delavci) | 0 | 0 | 0 | 2 112 000 | 0 | 0 | 4 128 000 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 824 000 | 8 064 000 |
| |
| (d) | Stroški, ki so jih krila podjetja za prekvalifikacijo delavcev, da bi jim pomagala najti nove zaposlitve zunaj premogovništva, zlasti stroški usposabljanja; | 0 | 0 | 0 | 4 764 800 | 0 | 0 | 3 911 600 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 793 600 | 11 470 000 |
| (d1) | Plačila tehnikom med usposabljanjem | 0 | 0 | 0 | 2 320 000 | 0 | 0 | 638 000 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 995 000 | 3 953 000 |
| (d2) | Plačila delavcem med usposabljanjem | 0 | 0 | 0 | 1 056 000 | 0 | 0 | 2 064 000 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 037 000 | 4 157 000 |
| (d3) | Stroški usposabljanja (združljivi s priročnikom ESS o stroških) | 0 | 0 | 0 | 1 388 800 | 0 | 0 | 1 209 600 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 761 600 | 3 360 000 |
| |
| (f) | Preostali stroški, nastali zaradi upravnih, pravnih ali davčnih določb, ki veljajo za premogovništvo; | | | | | | | 100 000 | 100 000 | 100 000 | 100 000 | 100 000 | 100 000 | 100 000 | 100 000 | 0 | 800 000 |
| (f1) | Licenčnina za rudarstvo | | | | | | | 100 000 | 100 000 | 100 000 | 100 000 | 100 000 | 100 000 | 100 000 | 100 000 | 0 | 800 000 |
| |
| (g) | Dodatna podzemna dela za varnost, ki so posledica zapiranja enot za proizvodnjo premoga; | 0 | 0 | 200 000 | 0 | 0 | 0 | 4 480 800 | 3 836 800 | 3 495 800 | 3 370 800 | 3 363 800 | 3 237 800 | 3 127 800 | 3 086 800 | 0 | 28 200 400 |
| (g1) | Projekt in presoja vplivov na okolje v zvezi s polnjenjem galerij s pepelom | 0 | 0 | 200 000 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 200 000 |
| (g2) | Zagotavljanje varnosti sekundarnih jaškov | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 70 000 | 74 000 | 0 | 0 | 0 | 144 000 |
| (g3) | Zagotavljanje varnosti glavnih jaškov | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 65 000 | 72 000 | 0 | 137 000 |
| (g4) | Stroški dela – tehniki | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 160 000 | 1 044 000 | 1 015 000 | 986 000 | 957 000 | 899 000 | 870 000 | 870 000 | 0 | 7 801 000 |
| (g5) | Stroški dela – delavci | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 160 000 | 1 632 000 | 1 320 000 | 1 224 000 | 1 176 000 | 1 104 000 | 1 032 000 | 984 000 | 0 | 10 632 000 |
| (g6) | Stroški rudarskih strukturnih materialov in storitev | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 950 000 | 950 000 | 950 000 | 950 000 | 950 000 | 950 000 | 950 000 | 950 000 | 0 | 7 600 000 |
| (g7) | Stroški materialov in storitev za polnjenje galerij s pepelom | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 500 000 | 500 000 | 500 000 | 500 000 | 500 000 | 500 000 | 500 000 | 500 000 | 0 | 4 000 000 |
| (g8) | Stroški električne energije (za prezračevanje, odvodnjavanje itd.) | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 250 000 | 1 250 000 | 1 250 000 | 1 250 000 | 1 250 000 | 1 250 000 | 1 250 000 | 1 250 000 | 0 | 10 000 000 |
| (g9v | Morebitni prihodki iz odstranjevanja pepela | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | – 1 539 200 | – 1 539 200 | – 1 539 200 | – 1 539 200 | – 1 539 200 | – 1 539 200 | – 1 539 200 | – 1 539 200 | 0 | – 12 313 600 |
| |
| (h) | Škoda, nastala z rudarjenjem, če so jo povzročile enote za Proizvodnjo premoga, ki so bile zaprte ali se zapirajo; | | 998 931 | 1 198 931 | 1 198 931 | 798 931 | 798 931 | 738 648 | 738 648 | 738 648 | 738 648 | 738 648 | | | | | 8 687 898 |
| (h1) | Zagotavljanje varnosti območja in stavb ter obnova okolja na delovišču v vasi Seruci | 0 | 798 931 | 798 931 | 798 931 | 798 931 | 798 931 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 3 994 656 |
| (h2) | Opis okoljskih značilnosti delovišča v Nuraxi Figusu | 0 | 200 000 | 400 000 | 400 000 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 000 000 |
| (h3) | Zagotavljanje varnosti območja in stavb ter obnova okolja na delovišču v Nuraxi Figusu | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 738 648 | 738 648 | 738 648 | 738 648 | 738 648 | 0 | 0 | 0 | 0 | 3 693 242 |
| |
| l) | Izredna notranja amortizacija, če je nastala zaradi zapiranja enot za proizvodnjo premoga; | | 5 169 143 | 5 169 143 | 5 169 143 | 5 169 143 | 5 169 143 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 25 845 714 |
| l1) | Posebna amortizacijska stopnja za opredmetena osnovna sredstva | 0 | 4 071 036 | 4 071 036 | 4 071 036 | 4 071 036 | 4 071 036 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 20 355 179 |
| l2) | Posebna amortizacijska stopnja za neopredmetena osnovna sredstva | 0 | 1 098 107 | 1 098 107 | 1 098 107 | 1 098 107 | 1 098 107 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 5 490 535 |
| |
| Skupaj | 7 804 000 | 10 020 074 | 8 748 074 | 20 212 874 | 6 660 074 | 15 888 074 | 15 443 048 | 5 635 448 | 4 738 448 | 4 305 448 | 4 414 448 | 3 645 800 | 3 323 800 | 3 282 800 | 6 453 600 | 120 576 012 |

2013

2014

2015

2016

2017

2018

2019

2020

2021

2022

2023

2024

2025

2026

2027

Skupaj

(b)

Drugi izredni stroški za delavce, ki so izgubili ali izgubijo zaposlitev;

7 804 000

3 852 000

2 180 000

9 080 000

692 000

9 920 000

6 212 000

960 000

404 000

96 000

212 000

308 000

96 000

96 000

3 660 000

45 572 000

(b1)

Spodbude za upokojitev (vodstveni delavci)

160 000

160 000

160 000

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

480 000

(b2)

Spodbude za upokojitev (tehniki)

3 132 000

812 000

580 000

696 000

116 000

4 640 000

232 000

0

116 000

0

116 000

116 000

0

0

0

10 556 000

(b3)

Spodbude za upokojitev (delavci)

4 512 000

2 880 000

1 440 000

1 632 000

576 000

5 280 000

576 000

960 000

288 000

96 000

96 000

192 000

96 000

96 000

96 000

18 816 000

(b4)

Spodbude za ustanovitev lastnega podjetja (tehniki)

0

0

0

4 640 000

0

0

1 276 000

0

0

0

0

0

0

0

1 740 000

7 656 000

(b5)

Spodbude za ustanovitev lastnega podjetja (delavci)

0

0

0

2 112 000

0

0

4 128 000

0

0

0

0

0

0

0

1 824 000

8 064 000

(d)

Stroški, ki so jih krila podjetja za prekvalifikacijo delavcev, da bi jim pomagala najti nove zaposlitve zunaj premogovništva, zlasti stroški usposabljanja;

0

0

0

4 764 800

0

0

3 911 600

0

0

0

0

0

0

0

2 793 600

11 470 000

(d1)

Plačila tehnikom med usposabljanjem

0

0

0

2 320 000

0

0

638 000

0

0

0

0

0

0

0

995 000

3 953 000

(d2)

Plačila delavcem med usposabljanjem

0

0

0

1 056 000

0

0

2 064 000

0

0

0

0

0

0

0

1 037 000

4 157 000

(d3)

Stroški usposabljanja (združljivi s priročnikom ESS o stroških)

0

0

0

1 388 800

0

0

1 209 600

0

0

0

0

0

0

0

761 600

3 360 000

(f)

Preostali stroški, nastali zaradi upravnih, pravnih ali davčnih določb, ki veljajo za premogovništvo;

100 000

100 000

100 000

100 000

100 000

100 000

100 000

100 000

0

800 000

(f1)

Licenčnina za rudarstvo

100 000

100 000

100 000

100 000

100 000

100 000

100 000

100 000

0

800 000

(g)

Dodatna podzemna dela za varnost, ki so posledica zapiranja enot za proizvodnjo premoga;

0

0

200 000

0

0

0

4 480 800

3 836 800

3 495 800

3 370 800

3 363 800

3 237 800

3 127 800

3 086 800

0

28 200 400

(g1)

Projekt in presoja vplivov na okolje v zvezi s polnjenjem galerij s pepelom

0

0

200 000

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

200 000

(g2)

Zagotavljanje varnosti sekundarnih jaškov

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

70 000

74 000

0

0

0

144 000

(g3)

Zagotavljanje varnosti glavnih jaškov

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

65 000

72 000

0

137 000

(g4)

Stroški dela – tehniki

0

0

0

0

0

0

1 160 000

1 044 000

1 015 000

986 000

957 000

899 000

870 000

870 000

0

7 801 000

(g5)

Stroški dela – delavci

0

0

0

0

0

0

2 160 000

1 632 000

1 320 000

1 224 000

1 176 000

1 104 000

1 032 000

984 000

0

10 632 000

(g6)

Stroški rudarskih strukturnih materialov in storitev

0

0

0

0

0

0

950 000

950 000

950 000

950 000

950 000

950 000

950 000

950 000

0

7 600 000

(g7)

Stroški materialov in storitev za polnjenje galerij s pepelom

0

0

0

0

0

0

500 000

500 000

500 000

500 000

500 000

500 000

500 000

500 000

0

4 000 000

(g8)

Stroški električne energije (za prezračevanje, odvodnjavanje itd.)

0

0

0

0

0

0

1 250 000

1 250 000

1 250 000

1 250 000

1 250 000

1 250 000

1 250 000

1 250 000

0

10 000 000

(g9v

Morebitni prihodki iz odstranjevanja pepela

0

0

0

0

0

0

– 1 539 200

– 1 539 200

– 1 539 200

– 1 539 200

– 1 539 200

– 1 539 200

– 1 539 200

– 1 539 200

0

– 12 313 600

(h)

Škoda, nastala z rudarjenjem, če so jo povzročile enote za Proizvodnjo premoga, ki so bile zaprte ali se zapirajo;

998 931

1 198 931

1 198 931

798 931

798 931

738 648

738 648

738 648

738 648

738 648

8 687 898

(h1)

Zagotavljanje varnosti območja in stavb ter obnova okolja na delovišču v vasi Seruci

0

798 931

798 931

798 931

798 931

798 931

0

0

0

0

0

0

0

0

0

3 994 656

(h2)

Opis okoljskih značilnosti delovišča v Nuraxi Figusu

0

200 000

400 000

400 000

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

1 000 000

(h3)

Zagotavljanje varnosti območja in stavb ter obnova okolja na delovišču v Nuraxi Figusu

0

0

0

0

0

0

738 648

738 648

738 648

738 648

738 648

0

0

0

0

3 693 242

l)

Izredna notranja amortizacija, če je nastala zaradi zapiranja enot za proizvodnjo premoga;

5 169 143

5 169 143

5 169 143

5 169 143

5 169 143

0

0

0

0

0

0

0

0

0

25 845 714

l1)

Posebna amortizacijska stopnja za opredmetena osnovna sredstva

0

4 071 036

4 071 036

4 071 036

4 071 036

4 071 036

0

0

0

0

0

0

0

0

0

20 355 179

l2)

Posebna amortizacijska stopnja za neopredmetena osnovna sredstva

0

1 098 107

1 098 107

1 098 107

1 098 107

1 098 107

0

0

0

0

0

0

0

0

0

5 490 535

Skupaj

7 804 000

10 020 074

8 748 074

20 212 874

6 660 074

15 888 074

15 443 048

5 635 448

4 738 448

4 305 448

4 414 448

3 645 800

3 323 800

3 282 800

6 453 600

120 576 012

---

| 4.3.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 59/22 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 59/22

---

SKLEP KOMISIJE (EU) 2016/287

z dne 15. oktobra 2014

o državni pomoči SA.26500 – 2012/C (ex 2011/NN, ex CP 227/2008), ki jo je Nemčija odobrila družbama Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH in Ryanair Ltd.

(notificirano pod dokumentarno številko C(2014) 7369)

(Besedilo v nemškem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti prvega pododstavka člena 108(2) PDEU,

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru in zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,

po pozivu vsem zainteresiranim stranem, naj predložijo svoje pripombe v skladu z navedenima določbama (1), in ob upoštevanju teh pripomb,

ob upoštevanju naslednjega:

1.   POSTOPEK

POSTOPEK

| (1) | Družba Bundesverband der Deutschen Fluggesellschaften e.V. (zvezno združenje nemških letalskih prevoznikov; v nadaljnjem besedilu: BDF) je s pritožbo z dne 27. avgusta 2008 obvestila Komisijo o domnevni nezakoniti državni pomoči družbama Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH in Ryanair Ltd. (v nadaljnjem besedilu: Ryanair). Pritožba je bila evidentirana pod številko državne pomoči CP 227/2008. |
| --- | --- |

(1)

Družba Bundesverband der Deutschen Fluggesellschaften e.V. (zvezno združenje nemških letalskih prevoznikov; v nadaljnjem besedilu: BDF) je s pritožbo z dne 27. avgusta 2008 obvestila Komisijo o domnevni nezakoniti državni pomoči družbama Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH in Ryanair Ltd. (v nadaljnjem besedilu: Ryanair). Pritožba je bila evidentirana pod številko državne pomoči CP 227/2008.

| (2) | Komisija je 9. avgusta 2010 posredovala pritožbo in od Nemčije zahtevala informacije. Nemčija je zahtevane informacije predložila z dopisom z dne 30. septembra 2010. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je 9. avgusta 2010 posredovala pritožbo in od Nemčije zahtevala informacije. Nemčija je zahtevane informacije predložila z dopisom z dne 30. septembra 2010.

| (3) | Komisija je 8. aprila 2011 zahtevala informacije od družb Air Berlin in Ryanair. Družba Air Berlin je zahtevane informacije predložila 10. maja 2011, družba Ryanair pa 20. junija 2011. Komisija je z dopisom z dne 11. avgusta 2011 Nemčiji posredovala prevedeno različico teh pripomb in prilog. Nemčija je 28. septembra 2011 Komisiji sporočila, da v tej fazi ne bo predložila nobenih pripomb. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je 8. aprila 2011 zahtevala informacije od družb Air Berlin in Ryanair. Družba Air Berlin je zahtevane informacije predložila 10. maja 2011, družba Ryanair pa 20. junija 2011. Komisija je z dopisom z dne 11. avgusta 2011 Nemčiji posredovala prevedeno različico teh pripomb in prilog. Nemčija je 28. septembra 2011 Komisiji sporočila, da v tej fazi ne bo predložila nobenih pripomb.

| (4) | Komisija je z dopisom z dne 26. januarja 2012 Nemčijo obvestila o odločitvi, da bo začela postopek iz člena 108(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) (2) (v nadaljnjem besedilu: sklep o začetku postopka) v zvezi s pomočjo za naložbe in tekoče poslovanje za družbo Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH, nižjimi letališkimi taksami za letalske prevoznike ter sporazumi o trženju z družbo Ryanair. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je z dopisom z dne 26. januarja 2012 Nemčijo obvestila o odločitvi, da bo začela postopek iz člena 108(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) (2) (v nadaljnjem besedilu: sklep o začetku postopka) v zvezi s pomočjo za naložbe in tekoče poslovanje za družbo Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH, nižjimi letališkimi taksami za letalske prevoznike ter sporazumi o trženju z družbo Ryanair.

2

| (5) | Odločitev Komisije o začetku postopka je bila objavljena v Uradnem listu Evropske unije (3). Komisija je zainteresirane strani pozvala, naj predložijo pripombe v zvezi z domnevnimi ukrepi pomoči. |
| --- | --- |

(5)

Odločitev Komisije o začetku postopka je bila objavljena v Uradnem listu Evropske unije (3). Komisija je zainteresirane strani pozvala, naj predložijo pripombe v zvezi z domnevnimi ukrepi pomoči.

Uradnem listu Evropske unije

3

| (6) | Komisija je 21. februarja 2012 Nemčijo zaprosila za dodatne informacije. Nemčija je 24. februarja 2012, 30. marca 2012 in 2. aprila 2012 predložila pripombe k sklepu o začetku postopka in odgovore, ki jih je zahtevala Komisija. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je 21. februarja 2012 Nemčijo zaprosila za dodatne informacije. Nemčija je 24. februarja 2012, 30. marca 2012 in 2. aprila 2012 predložila pripombe k sklepu o začetku postopka in odgovore, ki jih je zahtevala Komisija.

| (7) | Komisija je 13. aprila 2012 prejela pripombe dveh zainteresiranih strani (družb Ryanair in Airport Marketing Services (4) – v nadaljnjem besedilu: AMS). |
| --- | --- |

(7)

Komisija je 13. aprila 2012 prejela pripombe dveh zainteresiranih strani (družb Ryanair in Airport Marketing Services (4) – v nadaljnjem besedilu: AMS).

4

| (8) | Komisija je 20. aprila 2012 od Nemčije zahtevala dodatne informacije, ker ta ni zagotovila nekaterih odgovorov v okviru zahteve po informacijah z dne 21. februarja 2012. Nemčija je odgovorila 11. maja 2012. |
| --- | --- |

(8)

Komisija je 20. aprila 2012 od Nemčije zahtevala dodatne informacije, ker ta ni zagotovila nekaterih odgovorov v okviru zahteve po informacijah z dne 21. februarja 2012. Nemčija je odgovorila 11. maja 2012.

| (9) | Komisija je 25. junija 2012 prejela nadaljnje pripombe zainteresiranih strani (družbe Ryanair, njene hčerinske družbe AMS in svetovalne družbe, ki svetuje družbi Ryanair), ki jih je Nemčiji poslala z dopisom z dne 22. avgusta 2012. Nemčija je zahtevala prevod dokumentov in 4. decembra 2012 poslala svoje pripombe. |
| --- | --- |

(9)

Komisija je 25. junija 2012 prejela nadaljnje pripombe zainteresiranih strani (družbe Ryanair, njene hčerinske družbe AMS in svetovalne družbe, ki svetuje družbi Ryanair), ki jih je Nemčiji poslala z dopisom z dne 22. avgusta 2012. Nemčija je zahtevala prevod dokumentov in 4. decembra 2012 poslala svoje pripombe.

| (10) | Komisija je z dopisom z dne 29. novembra 2012 od Nemčije zahtevala nadaljnje informacije. Nemčija je odgovorila 17. januarja 2013. |
| --- | --- |

(10)

Komisija je z dopisom z dne 29. novembra 2012 od Nemčije zahtevala nadaljnje informacije. Nemčija je odgovorila 17. januarja 2013.

| (11) | Družba Ryanair je 10. aprila 2013 predložila nadaljnje pripombe (5), ki so bile Nemčiji posredovane 3. maja 2013. |
| --- | --- |

(11)

Družba Ryanair je 10. aprila 2013 predložila nadaljnje pripombe (5), ki so bile Nemčiji posredovane 3. maja 2013.

5

| (12) | Komisija je 14. novembra 2013 od Nemčije zahtevala nadaljnje informacije. Nemčija je odgovorila 14. januarja 2014. Ker so bili odgovori Nemčije nepopolni, ji je Komisija 19. marca 2014 poslala opomin. Nemčija je odgovorila 22. aprila 2014. |
| --- | --- |

(12)

Komisija je 14. novembra 2013 od Nemčije zahtevala nadaljnje informacije. Nemčija je odgovorila 14. januarja 2014. Ker so bili odgovori Nemčije nepopolni, ji je Komisija 19. marca 2014 poslala opomin. Nemčija je odgovorila 22. aprila 2014.

| (13) | Družba Ryanair je 20. decembra 2013 predložila nadaljnje pripombe, ki so bile Nemčiji posredovane 8. januarja 2014. Nemčija je 27. januarja 2014 predložila pripombe glede pripomb družbe Ryanair. |
| --- | --- |

(13)

Družba Ryanair je 20. decembra 2013 predložila nadaljnje pripombe, ki so bile Nemčiji posredovane 8. januarja 2014. Nemčija je 27. januarja 2014 predložila pripombe glede pripomb družbe Ryanair.

| (14) | Družba Ryanair je 17. januarja 2014 in 31. januarja 2014 predložila nadaljnje pripombe, ki so bile Nemčiji posredovane 7. marca 2014. Nemčija je 7. aprila 2014 razglasila, da glede prispevka družbe Ryanair nima nobenih pripomb. |
| --- | --- |

(14)

Družba Ryanair je 17. januarja 2014 in 31. januarja 2014 predložila nadaljnje pripombe, ki so bile Nemčiji posredovane 7. marca 2014. Nemčija je 7. aprila 2014 razglasila, da glede prispevka družbe Ryanair nima nobenih pripomb.

| (15) | Komisija je z dopisom z dne 25. februarja 2014 Nemčijo obvestila, da so bile 20. februarja 2014 sprejete smernice za letalski sektor iz leta 2014 (6) in da se bodo začele uporabljati v zvezi z obravnavanim primerom na datum objave v Uradnem listu Evropske unije. Nemčiji je dala tudi priložnost, da v 20 delovnih dneh od objave smernic v Uradnem listu predloži pripombe k smernicam in njihovi uporabi. |
| --- | --- |

(15)

Komisija je z dopisom z dne 25. februarja 2014 Nemčijo obvestila, da so bile 20. februarja 2014 sprejete smernice za letalski sektor iz leta 2014 (6) in da se bodo začele uporabljati v zvezi z obravnavanim primerom na datum objave v Uradnem listu Evropske unije. Nemčiji je dala tudi priložnost, da v 20 delovnih dneh od objave smernic v Uradnem listu predloži pripombe k smernicam in njihovi uporabi.

6

Uradnem listu Evropske unije

| (16) | Komisija je z dopisi z dne 24. februarja 2014 tudi tretje strani obvestila, da so bile 20. februarja 2014 sprejete smernice za letalski sektor iz leta 2014 in da se bodo začele uporabljati v zvezi z obravnavanim primerom na datum njihove objave v Uradnem listu Evropske unije. Tudi tretjim stranem je dala priložnost, da v 20 delovnih dneh od objave smernic v Uradnem listu predložijo pripombe k smernicam in njihovi uporabi. |
| --- | --- |

(16)

Komisija je z dopisi z dne 24. februarja 2014 tudi tretje strani obvestila, da so bile 20. februarja 2014 sprejete smernice za letalski sektor iz leta 2014 in da se bodo začele uporabljati v zvezi z obravnavanim primerom na datum njihove objave v Uradnem listu Evropske unije. Tudi tretjim stranem je dala priložnost, da v 20 delovnih dneh od objave smernic v Uradnem listu predložijo pripombe k smernicam in njihovi uporabi.

Uradnem listu Evropske unije

| (17) | Smernice za letalski sektor iz leta 2014 so bile v Uradnem listu Evropske unije objavljene 4. aprila 2014. Z njimi so bile nadomeščene smernice za letalski sektor iz leta 1994 (7) ter smernice za letalski sektor iz leta 2005 (8). |
| --- | --- |

(17)

Smernice za letalski sektor iz leta 2014 so bile v Uradnem listu Evropske unije objavljene 4. aprila 2014. Z njimi so bile nadomeščene smernice za letalski sektor iz leta 1994 (7) ter smernice za letalski sektor iz leta 2005 (8).

Uradnem listu Evropske unije

7

8

| (18) | Komisija je 15. aprila 2014 v Uradnem listu Evropske unije objavila obvestilo, v katerem je države članice in zainteresirane strani pozvala, naj v enem mesecu od objave smernic za letalski sektor iz leta 2014 predložijo pripombe o njihovi uporabi v tem primeru (9). |
| --- | --- |

(18)

Komisija je 15. aprila 2014 v Uradnem listu Evropske unije objavila obvestilo, v katerem je države članice in zainteresirane strani pozvala, naj v enem mesecu od objave smernic za letalski sektor iz leta 2014 predložijo pripombe o njihovi uporabi v tem primeru (9).

Uradnem listu Evropske unije

9

| (19) | Komisija je 29. aprila 2014 Nemčiji poslala zahtevo po informacijah, na katero je Nemčija odgovorila 7. maja 2014. |
| --- | --- |

(19)

Komisija je 29. aprila 2014 Nemčiji poslala zahtevo po informacijah, na katero je Nemčija odgovorila 7. maja 2014.

| (20) | Družba Deutsche Lufthansa AG je 6. maja 2014 predložila pripombe k temu primeru v zvezi s sprejetjem novih smernic. Nezaupna različica teh pripomb je bila Nemčiji posredovana 8. maja 2014. Nemčija je 15. maja 2014 predložila pripombe v zvezi s tem. |
| --- | --- |

(20)

Družba Deutsche Lufthansa AG je 6. maja 2014 predložila pripombe k temu primeru v zvezi s sprejetjem novih smernic. Nezaupna različica teh pripomb je bila Nemčiji posredovana 8. maja 2014. Nemčija je 15. maja 2014 predložila pripombe v zvezi s tem.

| (21) | Pritožnik je 7. maja 2014 predložil pripombe k temu primeru v zvezi s sprejetjem novih smernic, nezaupna različica teh pripomb pa je bila Nemčiji poslana 21. maja 2014. Nemčija je odgovorila 28. maja 2014. |
| --- | --- |

(21)

Pritožnik je 7. maja 2014 predložil pripombe k temu primeru v zvezi s sprejetjem novih smernic, nezaupna različica teh pripomb pa je bila Nemčiji poslana 21. maja 2014. Nemčija je odgovorila 28. maja 2014.

| (22) | Komisija je 10. septembra 2014 od Nemčije in družbe Ryanair zahtevala nadaljnje informacije. Nemčija in družba Ryanair sta odgovorili 16. septembra 2014. |
| --- | --- |

(22)

Komisija je 10. septembra 2014 od Nemčije in družbe Ryanair zahtevala nadaljnje informacije. Nemčija in družba Ryanair sta odgovorili 16. septembra 2014.

| (23) | Družba Ryanair in svetovalna družba, ki deluje v njenem imenu, sta 12. septembra 2014 predložili pripombe k temu primeru, nezaupna različica teh pripomb pa je bila Nemčiji poslana 19. septembra 2014. Nemčija je 6. oktobra 2014 predložila pripombe v zvezi s tem. |
| --- | --- |

(23)

Družba Ryanair in svetovalna družba, ki deluje v njenem imenu, sta 12. septembra 2014 predložili pripombe k temu primeru, nezaupna različica teh pripomb pa je bila Nemčiji poslana 19. septembra 2014. Nemčija je 6. oktobra 2014 predložila pripombe v zvezi s tem.

2.   OZADJE PREISKAVE

OZADJE PREISKAVE

2.1   PRVA PREUREDITEV LETALIŠČA V NIZKOCENOVNE LETALSKE STORITVE

| (24) | Družba Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH (10), ki je v javni lasti, je že od leta 1992 lastnik in upravljavec letališča Leipzig-Altenburg (prej letališče Altenburg-Nobitz, v nadaljnjem besedilu: letališče AOC) v južnem delu zvezne dežele Turingije v Nemčiji. Letališče AOC je nekdanje rusko vojaško letališče, ki je bilo zapuščeno v začetku devetdesetih let 20. stoletja. Nato je družba Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH postala odgovorna za gradnjo in uporabo letališča AOC. V skladu s statutom je cilj družbe izboljšati gospodarsko pomembno infrastrukturo, da bi se okrepila gospodarska moč vzhodne Turingije in zahodne Saške. |
| --- | --- |

(24)

Družba Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH (10), ki je v javni lasti, je že od leta 1992 lastnik in upravljavec letališča Leipzig-Altenburg (prej letališče Altenburg-Nobitz, v nadaljnjem besedilu: letališče AOC) v južnem delu zvezne dežele Turingije v Nemčiji. Letališče AOC je nekdanje rusko vojaško letališče, ki je bilo zapuščeno v začetku devetdesetih let 20. stoletja. Nato je družba Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH postala odgovorna za gradnjo in uporabo letališča AOC. V skladu s statutom je cilj družbe izboljšati gospodarsko pomembno infrastrukturo, da bi se okrepila gospodarska moč vzhodne Turingije in zahodne Saške.

10

| (25) | Letališča, ki so najbližje letališču AOC, so:






  (a) | letališče Leipzig-Halle, ki je od letališča AOC oddaljeno približno 85 km ter 1 uro in 10 minut vožnje z avtomobilom; |
| --- | --- | --- |

(25)

Letališča, ki so najbližje letališču AOC, so:

(a)

letališče Leipzig-Halle, ki je od letališča AOC oddaljeno približno 85 km ter 1 uro in 10 minut vožnje z avtomobilom;

| (b) | letališče Dresden, ki je od letališča AOC oddaljeno približno 113 km ter 1 uro in 16 minut vožnje z avtomobilom; |
| --- | --- |

(b)

letališče Dresden, ki je od letališča AOC oddaljeno približno 113 km ter 1 uro in 16 minut vožnje z avtomobilom;

| (c) | letališče Erfurt, ki je od letališča AOC oddaljeno približno 140 km ter 1 uro in 37 minut vožnje z avtomobilom; |
| --- | --- |

(c)

letališče Erfurt, ki je od letališča AOC oddaljeno približno 140 km ter 1 uro in 37 minut vožnje z avtomobilom;

| (d) | letališče Hof-Plauen, ki je od letališča AOC oddaljeno približno 122 km ter 1 uro in 37 minut vožnje z avtomobilom. |
| --- | --- |

(d)

letališče Hof-Plauen, ki je od letališča AOC oddaljeno približno 122 km ter 1 uro in 37 minut vožnje z avtomobilom.

| (26) | Odkar je letališče AOC začelo delovati kot civilno letališče, ima na leto manj kot 150 000 potnikov. Preglednica 1 vsebuje pregled števila potnikov na letališču AOC od leta 2000.

  Preglednica 1
   (11)


  Število potnikov na letališču AOC v obdobju 2000–2013
   (12)








  Leto | Skupno število potnikov (13) | Potniki na rednih letih (14) |
| --- | --- | --- | --- |
| 2000 | 27 876 | — |
| 2001 | 27 345 | — |
| 2002 | 26 811 | — |
| 2003 | 71 006 | 51 289 |
| 2004 | 93 946 | 76 742 |
| 2005 | 118 442 | 101 846 |
| 2006 | 105 213 | 90 551 |
| 2007 | 147 100 | 124 411 |
| 2008 | 138 400 | 126 972 |
| 2009 | 140 800 | 133 411 |
| 2010 | 119 000 | 112 985 |
| 2011 | 15 000 | 9 328 |
| 2012 | 5 400 | — |
| 2013 | 5 000 | — |

(26)

Odkar je letališče AOC začelo delovati kot civilno letališče, ima na leto manj kot 150 000 potnikov. Preglednica 1 vsebuje pregled števila potnikov na letališču AOC od leta 2000.

Preglednica 1
   (11)

Preglednica 1

11

Število potnikov na letališču AOC v obdobju 2000–2013
   (12)

Število potnikov na letališču AOC v obdobju 2000–2013

12

Leto

Skupno število potnikov (13)

13

Potniki na rednih letih (14)

14

2000

27 876

—

2001

27 345

—

2002

26 811

—

2003

71 006

51 289

2004

93 946

76 742

2005

118 442

101 846

2006

105 213

90 551

2007

147 100

124 411

2008

138 400

126 972

2009

140 800

133 411

2010

119 000

112 985

2011

15 000

9 328

2012

5 400

—

2013

5 000

—

| (27) | Družba Eurowings je leta 2000 ponujala devet letov; družba Air Berlin je leta 2001 izvedla 62 letov, leta 2002 57 letov in nato prenehala delovati na letališču AOC. |
| --- | --- |

(27)

Družba Eurowings je leta 2000 ponujala devet letov; družba Air Berlin je leta 2001 izvedla 62 letov, leta 2002 57 letov in nato prenehala delovati na letališču AOC.

| (28) | Upravljavec letališča AOC, tj. družba Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH, in družba Ryanair sta 3. marca 2003 sklenili sporazum o letaliških storitvah za deset let. |
| --- | --- |

(28)

Upravljavec letališča AOC, tj. družba Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH, in družba Ryanair sta 3. marca 2003 sklenili sporazum o letaliških storitvah za deset let.

| (29) | V letih viška (2008–2010) je družba Ryanair z letališča AOC ponujala do štiri destinacije. Družba Ryanair je najprej ponujala dnevne lete v London in od leta 2007 lete v Barcelono/Girono. Družba je imela leta 2009 tudi lete v Edinburg, leta 2010 pa je odprla še ruto v Alicante. Ryanair je bil od 1. maja 2003 edina družba, ki je zagotavljala redne letalske storitve do letališča AOC in z njega. |
| --- | --- |

(29)

V letih viška (2008–2010) je družba Ryanair z letališča AOC ponujala do štiri destinacije. Družba Ryanair je najprej ponujala dnevne lete v London in od leta 2007 lete v Barcelono/Girono. Družba je imela leta 2009 tudi lete v Edinburg, leta 2010 pa je odprla še ruto v Alicante. Ryanair je bil od 1. maja 2003 edina družba, ki je zagotavljala redne letalske storitve do letališča AOC in z njega.

| (30) | Te storitve je prenehala opravljati 31. marca 2011. Od takrat ni imel noben drug letalski prevoznik rednih letov z letališča AOC, kot potrjuje tudi spletno mesto letališča. |
| --- | --- |

(30)

Te storitve je prenehala opravljati 31. marca 2011. Od takrat ni imel noben drug letalski prevoznik rednih letov z letališča AOC, kot potrjuje tudi spletno mesto letališča.

2.2   DRUGA PREUREDITEV LETALIŠČA V SPLOŠNI LETALSKI PROMET

| (31) | Na podlagi priporočil svetovalne družbe KE-Consult GbR (15) iz leta 2010 (v nadaljnjem besedilu: študija KE-Consult) je začelo letališče razvijati dejavnosti splošnega letalskega prometa, pri čemer se je osredotočilo na poslovne lete in izkoristilo bližino regije Chemnitz-Zwickau z rastočim gospodarstvom. Letališče je prenehalo izvajati nizkocenovne letalske dejavnosti ter je bilo poleg tega preoblikovano v center za usposabljanje letalskega in varnostnega osebja. |
| --- | --- |

(31)

Na podlagi priporočil svetovalne družbe KE-Consult GbR (15) iz leta 2010 (v nadaljnjem besedilu: študija KE-Consult) je začelo letališče razvijati dejavnosti splošnega letalskega prometa, pri čemer se je osredotočilo na poslovne lete in izkoristilo bližino regije Chemnitz-Zwickau z rastočim gospodarstvom. Letališče je prenehalo izvajati nizkocenovne letalske dejavnosti ter je bilo poleg tega preoblikovano v center za usposabljanje letalskega in varnostnega osebja.

15

| (32) | Glavni razlogi za to preureditev so (16):






  (a) | Velika odvisnost letališča od javnih prispevkov, ki jih zagotavljajo zlasti zvezna dežela Turingija in delničarji družbe Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH: v poročilu, ki ga je leta 2011 pripravilo vodstvo družbe, je navedeno, da je bilo od leta 1992 v letališče vloženih približno 21 milijonov EUR, pri čemer je 17 milijonov EUR vložila zvezna dežela Turingija in približno 4 milijone EUR delničarji družbe Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH. Kljub temu je v proračunskih letih 2009 in 2010 nastala vrzel v financiranju (17) v znesku približno 270 000 EUR. Zaradi manjkajočih prispevkov delničarjev je bila likvidnost letališča takrat ogrožena, kar je ogrozilo prihodnost družbe. |
| --- | --- | --- |

(32)

Glavni razlogi za to preureditev so (16):

16

(a)

Velika odvisnost letališča od javnih prispevkov, ki jih zagotavljajo zlasti zvezna dežela Turingija in delničarji družbe Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH: v poročilu, ki ga je leta 2011 pripravilo vodstvo družbe, je navedeno, da je bilo od leta 1992 v letališče vloženih približno 21 milijonov EUR, pri čemer je 17 milijonov EUR vložila zvezna dežela Turingija in približno 4 milijone EUR delničarji družbe Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH. Kljub temu je v proračunskih letih 2009 in 2010 nastala vrzel v financiranju (17) v znesku približno 270 000 EUR. Zaradi manjkajočih prispevkov delničarjev je bila likvidnost letališča takrat ogrožena, kar je ogrozilo prihodnost družbe.

17

| (b) | V skladu s statutom družbe Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH naj bi nizkocenovnim letalskim dejavnostim prinašal koristi gospodarski razvoj regije. Kljub temu je bila donosnost naložb v letališče negativna: pozitivni davčni učinek, ki ga je letališče AOC ustvarilo za občine in javne organe financiranja, je bil manjši od prispevkov, plačanih letališču (18). |
| --- | --- |

(b)

V skladu s statutom družbe Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH naj bi nizkocenovnim letalskim dejavnostim prinašal koristi gospodarski razvoj regije. Kljub temu je bila donosnost naložb v letališče negativna: pozitivni davčni učinek, ki ga je letališče AOC ustvarilo za občine in javne organe financiranja, je bil manjši od prispevkov, plačanih letališču (18).

18

| (c) | Spremembe strukture delničarjev: Družba Stadtwerke Altenburg GmbH (SWA) se je 31. decembra 2010 odrekla svoji udeležbi, do katere je imelo mesto Altenburg prednostno kupno pravico. |
| --- | --- |

(c)

Spremembe strukture delničarjev: Družba Stadtwerke Altenburg GmbH (SWA) se je 31. decembra 2010 odrekla svoji udeležbi, do katere je imelo mesto Altenburg prednostno kupno pravico.

| (d) | Leta 2009 se je zamenjala vlada zvezne dežele Turingije in izkazalo se je, da nova vlada še manj zagotavlja nadaljnje prispevke za letališče. Nova vlada je zlasti zavrnila odločitve prejšnje vlade, da se letališču zagotovijo prispevki za trženje za obdobje 2009–2012. Ker javni delničarji v zimski sezoni 2010/2011 družbi Ryanair niso hoteli zagotoviti nadaljnjih prispevkov za trženje, se je na podlagi finančne podpore regionalnih podjetij izvajala le ruta v London in iz Londona. Delničarji in upravni odbor družbe Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH so nato zavrnili dodelitev 420 000 EUR, ki jih je družba Ryanair zahtevala kot pristojbino za trženje za načrt letov za poletje 2011. Družba Ryanair se je nato odločila, da bo svoje regionalno vozlišče prestavila v Magdeburg/Cochstedt in da bo marca 2011 prenehala izvajati dejavnosti na letališču AOC. |
| --- | --- |

(d)

Leta 2009 se je zamenjala vlada zvezne dežele Turingije in izkazalo se je, da nova vlada še manj zagotavlja nadaljnje prispevke za letališče. Nova vlada je zlasti zavrnila odločitve prejšnje vlade, da se letališču zagotovijo prispevki za trženje za obdobje 2009–2012. Ker javni delničarji v zimski sezoni 2010/2011 družbi Ryanair niso hoteli zagotoviti nadaljnjih prispevkov za trženje, se je na podlagi finančne podpore regionalnih podjetij izvajala le ruta v London in iz Londona. Delničarji in upravni odbor družbe Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH so nato zavrnili dodelitev 420 000 EUR, ki jih je družba Ryanair zahtevala kot pristojbino za trženje za načrt letov za poletje 2011. Družba Ryanair se je nato odločila, da bo svoje regionalno vozlišče prestavila v Magdeburg/Cochstedt in da bo marca 2011 prenehala izvajati dejavnosti na letališču AOC.

| (33) | Vodstvo letališča je predvidelo številne možnosti preureditve. Najbolj izvedljiva je bila ponudba novih rut in čarterskih letov za leto 2012 brez kakršnih koli prispevkov za trženje: zato so se leta 2011 začela pogajanja z družbo Rheinjet za lete v Barcelono. Potem ko se je družba Ryanair 26. julija 2011 odločila, da bo letela z letališča Leipzig-Halle, se je položaj letališča AOC na trgu spremenil in navedene nove rute so se opustile. |
| --- | --- |

(33)

Vodstvo letališča je predvidelo številne možnosti preureditve. Najbolj izvedljiva je bila ponudba novih rut in čarterskih letov za leto 2012 brez kakršnih koli prispevkov za trženje: zato so se leta 2011 začela pogajanja z družbo Rheinjet za lete v Barcelono. Potem ko se je družba Ryanair 26. julija 2011 odločila, da bo letela z letališča Leipzig-Halle, se je položaj letališča AOC na trgu spremenil in navedene nove rute so se opustile.

| (34) | Zato je bila leta 2011 v zvezi s preureditvijo letališča sprejeta odločitev o novih dejavnostih:






  (a) | razvoj poslovnega prevoza, ki bi moral biti donosnejši zaradi milejših varnostnih zahtev; |
| --- | --- | --- |

(34)

Zato je bila leta 2011 v zvezi s preureditvijo letališča sprejeta odločitev o novih dejavnostih:

(a)

razvoj poslovnega prevoza, ki bi moral biti donosnejši zaradi milejših varnostnih zahtev;

| (b) | ustanavljanje podjetij, zainteresiranih za letalske dejavnosti; |
| --- | --- |

(b)

ustanavljanje podjetij, zainteresiranih za letalske dejavnosti;

| (c) | ustanavljanje zagonskih podjetij; |
| --- | --- |

(c)

ustanavljanje zagonskih podjetij;

| (d) | vzpostavljanje fotonapetostnih elektrarn (fotonapetostna naprava je bila zgrajena leta 2012), najemanje parkirnih prostorov in objektov, organiziranje dogodkov. |
| --- | --- |

(d)

vzpostavljanje fotonapetostnih elektrarn (fotonapetostna naprava je bila zgrajena leta 2012), najemanje parkirnih prostorov in objektov, organiziranje dogodkov.

| (35) | Po navedbah vodstva naj bi ti ukrepi na podlagi bistvenega znižanja stroškov družbi omogočili, da si sama zagotovi srednjeročno financiranje, saj bi se lahko na leto privarčevalo 520 000 EUR, s čimer bi se sčasoma zmanjšala vrzel v financiranju letališča. Letališče bi se vzdrževalo in tako prispevalo k razvoju regionalnega gospodarstva. |
| --- | --- |

(35)

Po navedbah vodstva naj bi ti ukrepi na podlagi bistvenega znižanja stroškov družbi omogočili, da si sama zagotovi srednjeročno financiranje, saj bi se lahko na leto privarčevalo 520 000 EUR, s čimer bi se sčasoma zmanjšala vrzel v financiranju letališča. Letališče bi se vzdrževalo in tako prispevalo k razvoju regionalnega gospodarstva.

3.   UKREPI, KI SE OCENJUJEJO, IN OZADJE TEH UKREPOV

UKREPI, KI SE OCENJUJEJO, IN OZADJE TEH UKREPOV

3.1   PREGLED JAVNIH PRISPEVKOV, KI JIH JE PREJELA DRUŽBA FLUGPLATZ ALTENBURG-NOBITZ GMBH

| (36) | Med letoma 1992 in 2010 je bilo v družbo Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH vloženih približno 21 milijonov EUR, pri čemer je približno 17 milijonov EUR vložila zvezna dežela Turingija in približno 4 milijone EUR javni delničarji družbe (19). |
| --- | --- |

(36)

Med letoma 1992 in 2010 je bilo v družbo Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH vloženih približno 21 milijonov EUR, pri čemer je približno 17 milijonov EUR vložila zvezna dežela Turingija in približno 4 milijone EUR javni delničarji družbe (19).

19

| (37) | Družba Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH je v obdobju 2000–2011 prejela dve vrsti javnih prispevkov, ki so jih zagotovili njeni delničarji in druge javne organizacije, zlasti zvezna dežela Turingija (20). Po navedbah Nemčije in v skladu s finančnimi poročili družbe Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH je zvezna dežela Turingija financirala zlasti naložbe v infrastrukturo, delničarji pa so prispevali k financiranju izgub iz poslovanja. V preglednici 2 so navedeni vsi javni prispevki, ki jih je prejelo letališče in so bili namenjeni naslednjim glavnim ciljem:






  (a) | financiranje naložb, zlasti naložb v infrastrukturo; |
| --- | --- | --- |

(37)

Družba Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH je v obdobju 2000–2011 prejela dve vrsti javnih prispevkov, ki so jih zagotovili njeni delničarji in druge javne organizacije, zlasti zvezna dežela Turingija (20). Po navedbah Nemčije in v skladu s finančnimi poročili družbe Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH je zvezna dežela Turingija financirala zlasti naložbe v infrastrukturo, delničarji pa so prispevali k financiranju izgub iz poslovanja. V preglednici 2 so navedeni vsi javni prispevki, ki jih je prejelo letališče in so bili namenjeni naslednjim glavnim ciljem:

20

(a)

financiranje naložb, zlasti naložb v infrastrukturo;

| (b) | financiranje operativne dejavnosti (kritje izgube); |
| --- | --- |

(b)

financiranje operativne dejavnosti (kritje izgube);

| (c) | financiranje ukrepov za trženje v okviru različnih sporazumov z družbo Ryanair; |
| --- | --- |

(c)

financiranje ukrepov za trženje v okviru različnih sporazumov z družbo Ryanair;

| (d) | financiranje dejavnosti javnega interesa. |
| --- | --- |

(d)

financiranje dejavnosti javnega interesa.

Preglednica 2
   (21)

Preglednica 2

21

Pregled vseh javnih prispevkov, ki jih je prejela družba Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

Pregled vseh javnih prispevkov, ki jih je prejela družba Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

| (v tisoč EUR) |
| --- |
| Proračunsko leto | Prispevki delničarjev | Drugi javni prispevk (22) | Skupaj |
| 2000 | 256 | 321 | 577 |
| 2001 | 256 | 655 | 911 |
| 2002 | 256 | 226 | 482 |
| 2003 | 960 | 561 | 1 521 |
| 2004 | 1 280 | 395 | 1 675 |
| 2005 | 914 | 690 | 1 604 |
| 2006 | 769 | 404 | 1 173 |
| 2007 | 1 057 | 780 | 1 837 |
| 2008 | 925 | 2 032 | 2 957 |
| 2009 | 957 | 1 416 | 2 373 |
| 2010 | 1 147 | 367 | 1 514 |
| 2011 | 302 | 0 | 302 |
| Skupaj | 9 079 | 7 847 | 16 926 |

(v tisoč EUR)

Proračunsko leto

Prispevki delničarjev

Drugi javni prispevk (22)

22

Skupaj

2000

256

321

577

2001

256

655

911

2002

256

226

482

2003

960

561

1 521

2004

1 280

395

1 675

2005

914

690

1 604

2006

769

404

1 173

2007

1 057

780

1 837

2008

925

2 032

2 957

2009

957

1 416

2 373

2010

1 147

367

1 514

2011

302

0

302

Skupaj

Skupaj

9 079

9 079

7 847

7 847

16 926

16 926

3.2   FINANCIRANJE NALOŽB V INFRASTRUKTURO V OBDOBJU 2000–2011

| (38) | Nemčija navaja, da se je družba Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH v obdobju 2000–2011 zavezala naložbam v infrastrukturo v skupnem znesku 6 474 035 EUR, ki so podrobno razčlenjene v preglednici 3. Te naložbe vključujejo skupni znesek 687 882 EUR za širitev vzletno-pristajalne steze v letih 2003 in 2004 ter znesek 1 003 571 EUR za gradnjo novega terminala leta 2009 (terminal je bil odprt šele leta 2010 (23)).

  Preglednica 3
   (24)


  Pregled naložb v infrastrukturo in njihovega financiranja na letališču AOC v obdobju 2000–2011










  (v EUR) |
| --- | --- |
| Leto | Infrastrukturni ukrep | Javni prispevki | Lastna sredstva (25) | Skupna vrednost naložbe |
| 2000 | vreme – pridobitev centralnega računalnika, dodatne opreme itd. | 13 914 | 9 276 | 23 190 |
| tehnično sprejetje naprave za iskanje smeri RT 1000C | 3 590 | 2 393 | 5 983 |
| oskrba z vodo (priključek, sprememba) (2) | 10 205 | 6 803 | 17 008 |
| 2001 | obnova vzletno-pristajalne steze in delov vozne steze | 72 652 | 8 072 | 80 724 |
| pridobitev zračnega zaganjalnika | 34 495 | 42 949 | 77 443 |
| 2002 | ograja okrog letališča (preostanek) | 26 144 | 17 429 | 43 573 |
| stroški načrtovanja – načrtovana širitev območja RESA 22 in praga 22 | 46 183 | 5 131 | 51 314 |
| 2003 | razširitev območja RESA 22, obnova vzletno-pristajalne steze (1. plačilo leta 2003, 2. plačilo leta 2004) | 314 550 | 187 882 | 687 882 |
| 2004 | razširitev območja RESA 22, obnova vzletno-pristajalne steze (2. plačilo leta 2004) | 185 450 |
| 2006 | letališki svetilnik, pridobitev programske opreme, pridobitev petih alarmnih naprav s pomočjo radijskega prenosa, gradnja zasilnega izhoda, razširitev terminala, nakup 27 biometričnih transponderjev, podaljšanje kabla vremenske postaje, | 28 787 | 12 337 | 41 124 |
| pridobitev gasilske brizgalne (1. obrok leta 2006) | 193 526 | 82 940 | 276 466 |
| 2007 | pridobitev gasilske brizgalne (2. obrok leta 2007) | 387 052 | 165 879 | 552 931 |
| pridobitev vozila za čiščenje | 230 040 | 153 360 | 383 400 |
| 2008 | mreža za spremljanje varnosti | 11 430 | 4 899 | 16 329 |
| univerzalna kosilnica | 5 514 | 3 676 | 9 190 |
| pridobivanje zemljišč | 56 144 | 24 062 | 80 206 |
| obnova vzletno-pristajalne steze – varnostna nadgradnja | 1 816 538 | 778 516 | 2 595 054  (26) |
| 2009 | obnova terminala | 702 500 | 50 672 | 753 172  (27) |
| označevanje letališke ploščadi | 4 429 | 1 898 | 6 327 |
| popravila vzletno-pristajalne steze pred pragom 04 | 336 853 | 0 | 336 853 |
| 2010 | obnova terminala | 0 | 250 399 | 250 399  (27) |
| označevanje letališke ploščadi | 0 | 0 | 0 |
| popravila vzletno-pristajalne steze pred pragom 04 | 0 | 144 366 | 144 366 |
| 2012 | naprava za preskušanje tornih lastnosti GripTester (varnost letenja) | 28 770 | 12 330 | 41 100 |
| SKUPAJ | 4 508 766 | 1 965 269 | 6 474 034 |

(38)

Nemčija navaja, da se je družba Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH v obdobju 2000–2011 zavezala naložbam v infrastrukturo v skupnem znesku 6 474 035 EUR, ki so podrobno razčlenjene v preglednici 3. Te naložbe vključujejo skupni znesek 687 882 EUR za širitev vzletno-pristajalne steze v letih 2003 in 2004 ter znesek 1 003 571 EUR za gradnjo novega terminala leta 2009 (terminal je bil odprt šele leta 2010 (23)).

23

Preglednica 3
   (24)

Preglednica 3

24

Pregled naložb v infrastrukturo in njihovega financiranja na letališču AOC v obdobju 2000–2011

Pregled naložb v infrastrukturo in njihovega financiranja na letališču AOC v obdobju 2000–2011

(v EUR)

Leto

Infrastrukturni ukrep

Javni prispevki

Lastna sredstva (25)

25

Skupna vrednost naložbe

2000

vreme – pridobitev centralnega računalnika, dodatne opreme itd.

13 914

9 276

23 190

tehnično sprejetje naprave za iskanje smeri RT 1000C

3 590

2 393

5 983

oskrba z vodo (priključek, sprememba) (2)

10 205

6 803

17 008

2001

obnova vzletno-pristajalne steze in delov vozne steze

72 652

8 072

80 724

pridobitev zračnega zaganjalnika

34 495

42 949

77 443

2002

ograja okrog letališča (preostanek)

26 144

17 429

43 573

stroški načrtovanja – načrtovana širitev območja RESA 22 in praga 22

46 183

5 131

51 314

2003

razširitev območja RESA 22, obnova vzletno-pristajalne steze (1. plačilo leta 2003, 2. plačilo leta 2004)

314 550

187 882

687 882

2004

razširitev območja RESA 22, obnova vzletno-pristajalne steze (2. plačilo leta 2004)

185 450

2006

letališki svetilnik, pridobitev programske opreme, pridobitev petih alarmnih naprav s pomočjo radijskega prenosa, gradnja zasilnega izhoda, razširitev terminala, nakup 27 biometričnih transponderjev, podaljšanje kabla vremenske postaje,

28 787

12 337

41 124

pridobitev gasilske brizgalne (1. obrok leta 2006)

193 526

82 940

276 466

2007

pridobitev gasilske brizgalne (2. obrok leta 2007)

387 052

165 879

552 931

pridobitev vozila za čiščenje

230 040

153 360

383 400

2008

mreža za spremljanje varnosti

11 430

4 899

16 329

univerzalna kosilnica

5 514

3 676

9 190

pridobivanje zemljišč

56 144

24 062

80 206

obnova vzletno-pristajalne steze – varnostna nadgradnja

1 816 538

778 516

2 595 054  (26)

26

2009

obnova terminala

702 500

50 672

753 172  (27)

27

označevanje letališke ploščadi

4 429

1 898

6 327

popravila vzletno-pristajalne steze pred pragom 04

336 853

0

336 853

2010

obnova terminala

0

250 399

250 399  (27)

27

označevanje letališke ploščadi

0

0

0

popravila vzletno-pristajalne steze pred pragom 04

0

144 366

144 366

2012

naprava za preskušanje tornih lastnosti GripTester (varnost letenja)

28 770

12 330

41 100

SKUPAJ

SKUPAJ

4 508 766

4 508 766

1 965 269

1 965 269

6 474 034

6 474 034

| (39) | Kot je podrobno opisano v oddelku 3.4.2, je bilo letališče AOC k razširitvi vzletno-pristajalne steze in zagotovitvi službenih prostorov za družbe za izposojo avtomobilov zavezano na podlagi sporazuma o letaliških storitvah z družbo Ryanair. V finančnih poročilih družbe Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH za zadevna leta je navedeno, da je bila vzletno-pristajalna steza podaljšana (28). |
| --- | --- |

(39)

Kot je podrobno opisano v oddelku 3.4.2, je bilo letališče AOC k razširitvi vzletno-pristajalne steze in zagotovitvi službenih prostorov za družbe za izposojo avtomobilov zavezano na podlagi sporazuma o letaliških storitvah z družbo Ryanair. V finančnih poročilih družbe Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH za zadevna leta je navedeno, da je bila vzletno-pristajalna steza podaljšana (28).

28

| (40) | Odbor družbe Flugplatz Altenburg-Nobitz je na sestanku 23. junija 2000 v zvezi z razvojem letališča obravnaval splošen desetletni naložbeni program, katerega skupni znesek naložb bi znašal približno 20 milijonov EUR. |
| --- | --- |

(40)

Odbor družbe Flugplatz Altenburg-Nobitz je na sestanku 23. junija 2000 v zvezi z razvojem letališča obravnaval splošen desetletni naložbeni program, katerega skupni znesek naložb bi znašal približno 20 milijonov EUR.

3.3   FINANCIRANJE IZGUB IZ POSLOVANJA DRUŽBE FLUGPLATZ ALTENBURG-NOBITZ GMBH V OBDOBJU 2000–2011

| (41) | Družba Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH je v obdobju 2000–2011 z delovanjem na letališču AOC ustvarila letne izgube, kot so navedene v preglednici 4.

  Preglednica 4
   (29)


  Pregled letnih izgub družbe Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH in financiranja teh izgub











  (v tisoč EUR) |
| --- | --- |
| Proračunsko leto | Poslovni izid brez javnih prispevkov in stroškov javne politik (30) | Naložbe (31) | Amortizacija | Neto finančni rezultat (32) | Neto rezultat |
| 2000 | – 244 | 204 | 1 509 | – 19 | + 34 |
| 2001 | – 591 | 77 | 1 469 | – 24 | – 31 |
| 2002 | – 214 | 61 | 1 393 | 0 | + 51 |
| 2003 | – 1 161 | 509 | 620 | + 2 | – 64 |
| 2004 | – 1 192 | 428 | 612 | – 1 | 0 |
| 2005 | – 671 | 92 | 445 | – 12 | – 272 |
| 2006 | – 496 | 2 613 | 531 | – 26 | – 253 |
| 2007 | – 719 | 1 071 | 533 | – 1 | – 301 |
| 2008 | – 511 | 664 | 645 | – 2 | – 460 |
| 2009 | – 906 | 2 354 | 821 | + 7 | – 562 |
| 2010 | – 1 150 | 1 296 | 965 | – 2 | – 567 |
| 2011 | – 424 | 8 | 907 | – 13 | – 437 |

(41)

Družba Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH je v obdobju 2000–2011 z delovanjem na letališču AOC ustvarila letne izgube, kot so navedene v preglednici 4.

Preglednica 4
   (29)

Preglednica 4

29

Pregled letnih izgub družbe Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH in financiranja teh izgub

Pregled letnih izgub družbe Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH in financiranja teh izgub

(v tisoč EUR)

Proračunsko leto

Poslovni izid brez javnih prispevkov in stroškov javne politik (30)

30

Naložbe (31)

31

Amortizacija

Neto finančni rezultat (32)

32

Neto rezultat

2000

– 244

204

1 509

– 19

+ 34

2001

– 591

77

1 469

– 24

– 31

2002

– 214

61

1 393

0

+ 51

2003

– 1 161

509

620

+ 2

– 64

2004

– 1 192

428

612

– 1

0

2005

– 671

92

445

– 12

– 272

2006

– 496

2 613

531

– 26

– 253

2007

– 719

1 071

533

– 1

– 301

2008

– 511

664

645

– 2

– 460

2009

– 906

2 354

821

+ 7

– 562

2010

– 1 150

1 296

965

– 2

– 567

2011

– 424

8

907

– 13

– 437

| (42) | Nemčija je predložila podatke iz preglednice 5 o letnih prispevkih delničarjev za kritje izgub iz poslovanja družbe Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH (33); ti kapitalski prispevki skupaj znašajo 8,9 milijona EUR.

  Preglednica 5


  Prispevki delničarjev za operativne namene







  (v EUR) |
| --- | --- |
| 2000 | 200 000 –300 000  (1) |
| 2001 | 200 000 –300 000  (1) |
| 2002 | 200 000 –300 000  (1) |
| 2003 | 300 000 –400 000  (1) |
| 2004 | 475 000 –575 000  (1) |
| 2005 | 700 000 –800 000  (1) |
| 2006 | 925 000 –1 025 000  (1) |
| 2007 | 1 250 000 –1 350 000  (1) |
| 2008 | 1 125 000 –1 225 000  (1) |
| 2009 | 1 125 000 –1 225 000  (1) |
| 2010 | 1 325 000 –1 425 000  (1) |
| 2011 | 425 000 –525 000  (1) |
| Skupaj | 8 897 000 |

(42)

Nemčija je predložila podatke iz preglednice 5 o letnih prispevkih delničarjev za kritje izgub iz poslovanja družbe Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH (33); ti kapitalski prispevki skupaj znašajo 8,9 milijona EUR.

33

Preglednica 5

Preglednica 5

Prispevki delničarjev za operativne namene

Prispevki delničarjev za operativne namene

(v EUR)

2000

200 000 –300 000  (1)

1

2001

200 000 –300 000  (1)

1

2002

200 000 –300 000  (1)

1

2003

300 000 –400 000  (1)

1

2004

475 000 –575 000  (1)

1

2005

700 000 –800 000  (1)

1

2006

925 000 –1 025 000  (1)

1

2007

1 250 000 –1 350 000  (1)

1

2008

1 125 000 –1 225 000  (1)

1

2009

1 125 000 –1 225 000  (1)

1

2010

1 325 000 –1 425 000  (1)

1

2011

425 000 –525 000  (1)

1

Skupaj

Skupaj

8 897 000

8 897 000

| (43) | Glede na finančna poročila družbe Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH je finančni položaj letališča že od začetka zadevnega obdobja precej odvisen od prispevkov delničarjev. V finančnem poročilu iz leta 2002 je navedeno, da bi bil obstoj družbe brez finančnih prispevkov delničarjev ogrožen in da so potrebni dodatni prispevki delničarjev. V več drugih finančnih poročilih (iz let 2003 in 2004) je prav tako navedeno, da je družba preživela le zaradi kapitalskih prispevkov delničarjev (34). V letni napovedi iz finančnega poročila za leto 2003 je bilo že predvideno, da bodo v naslednjem finančnem obdobju potrebni kapitalski prispevki delničarjev. Glede na finančno poročilo za leto 2006 se je bilo mogoče stečaju leta 2006 izogniti le s prispevki delničarjev. |
| --- | --- |

(43)

Glede na finančna poročila družbe Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH je finančni položaj letališča že od začetka zadevnega obdobja precej odvisen od prispevkov delničarjev. V finančnem poročilu iz leta 2002 je navedeno, da bi bil obstoj družbe brez finančnih prispevkov delničarjev ogrožen in da so potrebni dodatni prispevki delničarjev. V več drugih finančnih poročilih (iz let 2003 in 2004) je prav tako navedeno, da je družba preživela le zaradi kapitalskih prispevkov delničarjev (34). V letni napovedi iz finančnega poročila za leto 2003 je bilo že predvideno, da bodo v naslednjem finančnem obdobju potrebni kapitalski prispevki delničarjev. Glede na finančno poročilo za leto 2006 se je bilo mogoče stečaju leta 2006 izogniti le s prispevki delničarjev.

34

| (44) | Po navedbah Nemčije so stroški javne politike povezani s stroški osebja, odgovornega za kontrolo zračnega prometa, kontrolo ograje, upravo, prijavo na let, usposabljanje, in piloti ter so se financirali z lastnim kapitalom družbe Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH in zvezne dežele Turingije, kot je prikazano v preglednicah 6 in 7.

  Preglednica 6


  Financiranje stroškov javne politike družbe Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH
   (35)









  (v EUR) |
| --- | --- |
| Leto | Stroški javne politike skupaj | Lastniški kapital | Finančni prispevki zvezne dežele Turingije |
| 2000 | 276 420 | 106 031 | 170 389 |
| 2001 | 278 773 | 127 043 | 151 730 |
| 2002 | 292 270 | 134 801 | 157 469 |
| 2003 | 412 325 | 247 279 | 165 046 |
| 2004 | 461 067 | 293 713 | 167 354 |
| 2005 | 685 406 | 529 734 | 155 672 |
| 2006 | 683 415 | 527 017 | 156 398 |
| 2007 | 732 355 | 597 858 | 134 497 |
| 2008 | 700 772 | 599 954 | 100 818 |
| 2009 | 718 416 | 347 598 | 370 818 |
| 2010 | 657 982 | 313 933 | 344 049 |
| 2011 | 598 056 | 261 654 | 336 402 |
| Skupaj | 6 497 257 | 4 086 615 | 2 410 642 |

(44)

Po navedbah Nemčije so stroški javne politike povezani s stroški osebja, odgovornega za kontrolo zračnega prometa, kontrolo ograje, upravo, prijavo na let, usposabljanje, in piloti ter so se financirali z lastnim kapitalom družbe Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH in zvezne dežele Turingije, kot je prikazano v preglednicah 6 in 7.

Preglednica 6

Preglednica 6

Financiranje stroškov javne politike družbe Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH
   (35)

Financiranje stroškov javne politike družbe Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH

35

(v EUR)

Leto

Stroški javne politike skupaj

Lastniški kapital

Finančni prispevki zvezne dežele Turingije

2000

276 420

106 031

170 389

2001

278 773

127 043

151 730

2002

292 270

134 801

157 469

2003

412 325

247 279

165 046

2004

461 067

293 713

167 354

2005

685 406

529 734

155 672

2006

683 415

527 017

156 398

2007

732 355

597 858

134 497

2008

700 772

599 954

100 818

2009

718 416

347 598

370 818

2010

657 982

313 933

344 049

2011

598 056

261 654

336 402

Skupaj

Skupaj

6 497 257

6 497 257

4 086 615

4 086 615

2 410 642

2 410 642

Preglednica 7
   (36)

Preglednica 7

36

Porazdelitev finančnih prispevkov zvezne dežele Turingije glede na vrsto stroškov javne politike

Porazdelitev finančnih prispevkov zvezne dežele Turingije glede na vrsto stroškov javne politike

| (v EUR) |
| --- |
| Leto | Nadzor zračnega prometa | Storitve nadzora na letališču | Finančni prispevki zvezne dežele Turingije skupaj |
| 2000 | 170 389 | 0 | 170 389 |
| 2001 | 151 730 | 0 | 151 730 |
| 2002 | 157 469 | 0 | 157 469 |
| 2003 | 165 046 | 0 | 165 046 |
| 2004 | 167 354 | 0 | 167 354 |
| 2005 | 155 672 | 0 | 155 672 |
| 2006 | 156 398 | 0 | 156 398 |
| 2007 | 134 497 | 0 | 134 497 |
| 2008 | 100 818 | 0 | 100 818 |
| 2009 | 100 818 | 270 000 | 370 818 |
| 2010 | 94 049 | 250 000 | 344 049 |
| 2011 | 86 402 | 250 000 | 336 402 |
| Skupaj | 1 640 642 | 770 000 | 2 410 642 |

(v EUR)

Leto

Nadzor zračnega prometa

Storitve nadzora na letališču

Finančni prispevki zvezne dežele Turingije skupaj

2000

170 389

0

170 389

2001

151 730

0

151 730

2002

157 469

0

157 469

2003

165 046

0

165 046

2004

167 354

0

167 354

2005

155 672

0

155 672

2006

156 398

0

156 398

2007

134 497

0

134 497

2008

100 818

0

100 818

2009

100 818

270 000

370 818

2010

94 049

250 000

344 049

2011

86 402

250 000

336 402

Skupaj

Skupaj

1 640 642

1 640 642

770 000

770 000

2 410 642

2 410 642

3.4   LETALIŠKE TAKSE IN PLAČILA DRUŽBI RYANAIR V SKLADU S SPORAZUMI O LETALIŠKIH STORITVAH IN TRŽENJU

3.4.1   Seznam letaliških taks na letališču AOC

Seznam letaliških taks na letališču AOC

| (45) | V preglednici 8 so navedeni ključni podatki standardnih seznamov letaliških taks, ki so se na letališču AOC uporabljale v obdobju 2002–2010 (37).

  Preglednica 8


  Seznam letaliških taks, ki so se na letališču AOC uporabljale v obdobju 2002–2010
   (38)








  Cene brez DDV | Pristajalne takse za zrakoplove, ki tehtajo več kot 6 001 kg/na 1 000  kg | Potniške takse/na potnika |
| --- | --- | --- | --- |
| Seznam letaliških taks od 1.1.2002 | 7,78 EUR | 2,67 EUR |
| Seznam letaliških taks od 18.9.2006 | 7,45 EUR | 3,00 EUR |

(45)

V preglednici 8 so navedeni ključni podatki standardnih seznamov letaliških taks, ki so se na letališču AOC uporabljale v obdobju 2002–2010 (37).

37

Preglednica 8

Preglednica 8

Seznam letaliških taks, ki so se na letališču AOC uporabljale v obdobju 2002–2010
   (38)

Seznam letaliških taks, ki so se na letališču AOC uporabljale v obdobju 2002–2010

38

Cene brez DDV

Pristajalne takse za zrakoplove, ki tehtajo več kot 6 001 kg/na 1 000  kg

Potniške takse/na potnika

Seznam letaliških taks od 1.1.2002

7,78 EUR

2,67 EUR

Seznam letaliških taks od 18.9.2006

7,45 EUR

3,00 EUR

| (46) | Januarja 2011 je bil pripravljen nov seznam letaliških taks, katerega ključni podatki so navedeni v preglednicah 9 in 10.

  Preglednica 9


  Seznam letaliških taks, ki se za zrakoplove uporabljajo od leta 2011
   (39)








  Seznam letaliških taks od januarja 2011
  (Cene brez DDV) | Čas obračanja letal do 30 min | Čas obračanja letal nad 30 min |
| --- | --- | --- | --- |
| Za potniške lete s predvidenimi rotacijami (40) | 0 EUR | 7,45 EUR |
| Za potniške lete brez predvidenih rotacij in tovorne lete | 7,45 EUR |

(46)

Januarja 2011 je bil pripravljen nov seznam letaliških taks, katerega ključni podatki so navedeni v preglednicah 9 in 10.

Preglednica 9

Preglednica 9

Seznam letaliških taks, ki se za zrakoplove uporabljajo od leta 2011
   (39)

Seznam letaliških taks, ki se za zrakoplove uporabljajo od leta 2011

39

Seznam letaliških taks od januarja 2011

(Cene brez DDV)

Čas obračanja letal do 30 min

Čas obračanja letal nad 30 min

Za potniške lete s predvidenimi rotacijami (40)

40

0 EUR

7,45 EUR

Za potniške lete brez predvidenih rotacij in tovorne lete

7,45 EUR

Preglednica 10

Preglednica 10

Seznam letaliških taks, ki se od leta 2011 uporabljajo za potnike
   (41)

Seznam letaliških taks, ki se od leta 2011 uporabljajo za potnike

41

| Seznam letaliških taks od januarja 2011
  (Cene brez DDV) | Število potnikov manjše od 50 000 | Število potnikov med 50 000 in 100 000 |
| --- | --- | --- |
| Taksa na potnika | 6,00 EUR | 4,20 EUR |

Seznam letaliških taks od januarja 2011

(Cene brez DDV)

Število potnikov manjše od 50 000

Število potnikov med 50 000 in 100 000

Taksa na potnika

6,00 EUR

4,20 EUR

3.4.2   Sporazum z družbo Ryanair o letaliških storitvah z dne 3. marca 2003

Sporazum z družbo Ryanair o letaliških storitvah z dne 3. marca 2003

| (47) | Družbi Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH (v sporazumu imenovana letališče AOC) in Ryanair (Ryanair Limited) sta 3. marca 2003 sklenili sporazum o letaliških storitvah za deset let. Sporazum je začel veljati z rednimi dnevnimi leti do letališča London Stansted, ki naj bi se začeli izvajati 1. maja 2003. |
| --- | --- |

(47)

Družbi Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH (v sporazumu imenovana letališče AOC) in Ryanair (Ryanair Limited) sta 3. marca 2003 sklenili sporazum o letaliških storitvah za deset let. Sporazum je začel veljati z rednimi dnevnimi leti do letališča London Stansted, ki naj bi se začeli izvajati 1. maja 2003.

| (48) | V skladu s tem sporazumom družba Ryanair plačuje letališču AOC:






  (a) | pristojbino za izvajanje potniškega zračnega prevoza v skladu s tarifo letališča AOC, veljavno na dan opravljanja storitve; |
| --- | --- | --- |

(48)

V skladu s tem sporazumom družba Ryanair plačuje letališču AOC:

(a)

pristojbino za izvajanje potniškega zračnega prevoza v skladu s tarifo letališča AOC, veljavno na dan opravljanja storitve;

| (b) | znesek, ki ustreza taksam za varnost potnikov in državnim taksam (davek DE) po tarifi, veljavni v času leta. Prvotna taksa znaša „štiri evre in enainpetdeset centov (4,08 EUR)“ (42). V sporazumu je tudi določeno, da si bosta obe stranki prizadevali znižati davek DE, če se bo število potnikov, ki potujejo prek letališča, povečalo. Družba Ryanair vsekakor kot minimalno takso zaračuna prvotno takso. |
| --- | --- |

(b)

znesek, ki ustreza taksam za varnost potnikov in državnim taksam (davek DE) po tarifi, veljavni v času leta. Prvotna taksa znaša „štiri evre in enainpetdeset centov (4,08 EUR)“ (42). V sporazumu je tudi določeno, da si bosta obe stranki prizadevali znižati davek DE, če se bo število potnikov, ki potujejo prek letališča, povečalo. Družba Ryanair vsekakor kot minimalno takso zaračuna prvotno takso.

42

| (49) | Nemčija je navedla, da je družba Ryanair plačevala pristojbine za opravljanje storitev v skladu s takrat veljavno standardno uredbo letališča AOC o pristojbinah, pri čemer je fiksna pristajalna pristojbina znašala [...]* na zrakoplov, potniška pristojbina pa [...]* na potnika (brez DDV) (43) (pristojbine, plačane junija 2009). |
| --- | --- |

(49)

Nemčija je navedla, da je družba Ryanair plačevala pristojbine za opravljanje storitev v skladu s takrat veljavno standardno uredbo letališča AOC o pristojbinah, pri čemer je fiksna pristajalna pristojbina znašala [...]* na zrakoplov, potniška pristojbina pa [...]* na potnika (brez DDV) (43) (pristojbine, plačane junija 2009).

43

| (50) | Ta sporazum o letaliških storitvah z dne 3. marca 2003 določa, da mora letališče AOC v zameno:






  (a) | zagotoviti vzletno-pristajalno stezo, ki bo do 31. decembra 2003 izpolnjevala posebne tehnične specifikacije ter bo dokončana in podaljšana do 31. maja 2004; |
| --- | --- | --- |

(50)

Ta sporazum o letaliških storitvah z dne 3. marca 2003 določa, da mora letališče AOC v zameno:

(a)

zagotoviti vzletno-pristajalno stezo, ki bo do 31. decembra 2003 izpolnjevala posebne tehnične specifikacije ter bo dokončana in podaljšana do 31. maja 2004;

| (b) | zagotavljati terminalne in infrastrukturne storitve ([...]*) ter storitve v zvezi s prodajo, trženjem in javnimi odnosi (storitve iz Priloge A k sporazumu o storitvah); |
| --- | --- |

(b)

zagotavljati terminalne in infrastrukturne storitve ([...]*) ter storitve v zvezi s prodajo, trženjem in javnimi odnosi (storitve iz Priloge A k sporazumu o storitvah);

| (c) | zagotavljati oskrbo ali s tem povezane storitve (storitve iz Priloge B k sporazumu o storitvah); |
| --- | --- |

(c)

zagotavljati oskrbo ali s tem povezane storitve (storitve iz Priloge B k sporazumu o storitvah);

| (d) | zagotavljati avtobusni prevoz med letališčem AOC in postajo v Leipzigu ter med letališčem AOC in postajo v Dresdnu po običajnih lokalnih prevozninah; |
| --- | --- |

(d)

zagotavljati avtobusni prevoz med letališčem AOC in postajo v Leipzigu ter med letališčem AOC in postajo v Dresdnu po običajnih lokalnih prevozninah;

| (e) | skrbeti za službo za rezervacije (storitve iz Dodatka k Prilogi B k sporazumu o storitvah). |
| --- | --- |

(e)

skrbeti za službo za rezervacije (storitve iz Dodatka k Prilogi B k sporazumu o storitvah).

| (51) | Poleg obveznosti družbe Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH, da zagotovi vzletno-pristajalno stezo, je v Prilogi A k sporazumu določenih več drugih storitev, ki naj bi jih opravljalo letališče AOC:






  (a) | terminalne in infrastrukturne storitve: [...]* in druge „razumne priložnostne zahteve družbe Ryanair za zagotovitev, da lahko družba ohrani 25-minutni čas obračanja“; |
| --- | --- | --- |

(51)

Poleg obveznosti družbe Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH, da zagotovi vzletno-pristajalno stezo, je v Prilogi A k sporazumu določenih več drugih storitev, ki naj bi jih opravljalo letališče AOC:

(a)

terminalne in infrastrukturne storitve: [...]* in druge „razumne priložnostne zahteve družbe Ryanair za zagotovitev, da lahko družba ohrani 25-minutni čas obračanja“;

| (b) | storitve v zvezi s prodajo, trženjem in javnimi odnosi: [...]*. |
| --- | --- |

(b)

storitve v zvezi s prodajo, trženjem in javnimi odnosi: [...]*.

| (52) | Pristojbine iz uvodne izjave 48, ki jih plačuje družba Ryanair, vključujejo več storitev v skladu s Prilogo B o oskrbi in s tem povezanih storitvah, ki jih opravljajo izvajalci storitev zemeljske oskrbe, k sporazumu o letaliških storitvah z dne 3. marca 2003, na primer (44): natovarjanje in raztovarjanje prtljage (brez tovora); na zahtevo storitve za uporabo sanitarij in vode [...]*; [...]* ter dobava in uporaba snovi za odtajanje na zahtevo družbe Ryanair, pri čemer stroški za tekočino znašajo [...]* na liter; prijava potnikov na let, vkrcanje in izkrcanje ter preverjanje potnih listin. |
| --- | --- |

(52)

Pristojbine iz uvodne izjave 48, ki jih plačuje družba Ryanair, vključujejo več storitev v skladu s Prilogo B o oskrbi in s tem povezanih storitvah, ki jih opravljajo izvajalci storitev zemeljske oskrbe, k sporazumu o letaliških storitvah z dne 3. marca 2003, na primer (44): natovarjanje in raztovarjanje prtljage (brez tovora); na zahtevo storitve za uporabo sanitarij in vode [...]*; [...]* ter dobava in uporaba snovi za odtajanje na zahtevo družbe Ryanair, pri čemer stroški za tekočino znašajo [...]* na liter; prijava potnikov na let, vkrcanje in izkrcanje ter preverjanje potnih listin.

44

| (53) | V skladu z Dodatkom k Prilogi B o službi za rezervacije k sporazumu o letaliških storitvah z dne 3. marca 2003 mora izvajalec storitev zemeljske oskrbe vzpostaviti in voditi oddelek za storitve prevoza potnikov, skrbeti za ustrezno usposobljenost osebja za rezervacije in plačevati računalniško strojno opremo in telefon, telefaks, računalniške in telekomunikacijske naprave v zračnem prevozu (SITA) ter vse stroške vzdrževanja in nadomeščanja opreme, ki jih ima navedeni izvajalec storitev v času vodenja potniškega oddelka. Vendar [...]*. |
| --- | --- |

(53)

V skladu z Dodatkom k Prilogi B o službi za rezervacije k sporazumu o letaliških storitvah z dne 3. marca 2003 mora izvajalec storitev zemeljske oskrbe vzpostaviti in voditi oddelek za storitve prevoza potnikov, skrbeti za ustrezno usposobljenost osebja za rezervacije in plačevati računalniško strojno opremo in telefon, telefaks, računalniške in telekomunikacijske naprave v zračnem prevozu (SITA) ter vse stroške vzdrževanja in nadomeščanja opreme, ki jih ima navedeni izvajalec storitev v času vodenja potniškega oddelka. Vendar [...]*.

3.4.3   Sporazumi o storitvah trženja

Sporazumi o storitvah trženja

| (54) | Družba Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH je sklenila tri sporazume o storitvah trženja, prvega z družbo Ryanair, druga dva pa z družbo Airport Marketing Services Limited (AMS), in zadnjemu sporazumu z dne 25. januarja 2010 priložila spremni dopis.

  Preglednica 11


  Sporazumi o trženju med družbama Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH in Ryanair/AMS









  Sporazum | Trajanje | Namen | Pristojbine, ki jih mora letališče AOC plačati družbi Ryanair |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Sporazum z dne 7.4.2003 med letališčem AOC in družbo Ryanair | 15.4.2003–30.4.2013 | Oglasi v angleškem jeziku za internetno promocijo in spodbujanje prodaje ter odnose z javnostjo, da bi se spodbudilo trženje zračnega turizma na območju Altenburga | — | nagrada za uspešnost, ki temelji na številu odhajajočih potnikov in se odšteje od takse za letališke storitve, ki jih plačuje družba Ryanair |

(54)

Družba Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH je sklenila tri sporazume o storitvah trženja, prvega z družbo Ryanair, druga dva pa z družbo Airport Marketing Services Limited (AMS), in zadnjemu sporazumu z dne 25. januarja 2010 priložila spremni dopis.

Preglednica 11

Preglednica 11

Sporazumi o trženju med družbama Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH in Ryanair/AMS

Sporazumi o trženju med družbama Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH in Ryanair/AMS

Sporazum

Trajanje

Namen

Pristojbine, ki jih mora letališče AOC plačati družbi Ryanair

Sporazum z dne 7.4.2003 med letališčem AOC in družbo Ryanair

15.4.2003–30.4.2013

Oglasi v angleškem jeziku za internetno promocijo in spodbujanje prodaje ter odnose z javnostjo, da bi se spodbudilo trženje zračnega turizma na območju Altenburga

—

nagrada za uspešnost, ki temelji na številu odhajajočih potnikov in se odšteje od takse za letališke storitve, ki jih plačuje družba Ryanair

| — | nagrada za uspešnost, ki temelji na določenem odstotku kakršnega koli povišanja letaliških pristojbin |
| --- | --- |

—

nagrada za uspešnost, ki temelji na določenem odstotku kakršnega koli povišanja letaliških pristojbin

Sporazum z dne 28.8.2008 med letališčem AOC in družbo AMS

28.8.2008–27.8.2010

Storitve trženja, ki vključujejo uporabo spletnega mesta ryanair.com kot glavnega orodja: odstavek (odstavki), dolg 150 besed, v delu „Top Five Things To Do“ (Pet stvari, ki jih morate narediti) na strani destinacije AOC

ryanair.com

[...]* za leto 2008

[...]* za leto 2009 (45)

45

(oba zneska brez DDV)

Sporazum z dne 25.1.2010 med letališčem AOC in družbo AMS

25.1.2010–konec prvega leta od datuma začetka izvajanja prve storitve

Sklop storitev trženja, ki se opravljajo eno leto

[...]* na leto (45) (brez DDV)

45

Spremni dopis z dne 21.9.2010 med letališčem AOC in družbo AMS

21.9.2010–31.3.2011

Dopolnilni sporazum k prvotnemu sporazumu z dne 25.1.2010

[...]* za zimo v letu 2010

3.4.3.1   Sporazum o trženju z dne 7. aprila 2003

Sporazum o trženju z dne 7. aprila 2003

| (55) | V skladu s prvim sporazumom o trženju, ki sta ga letališče Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH (v sporazumu imenovano letališče AOC) in družba Ryanair sklenila 7. aprila 2003 in je od 15. aprila 2003 veljal deset let, mora družba Ryanair izvajati storitve trženja za promocijo območja Altenburg. V skladu s sporazumom ima družba Ryanair končno besedo pri vseh odločitvah glede promocije in oglaševanja, razen v zvezi s spletnim mestom letališča AOC. |
| --- | --- |

(55)

V skladu s prvim sporazumom o trženju, ki sta ga letališče Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH (v sporazumu imenovano letališče AOC) in družba Ryanair sklenila 7. aprila 2003 in je od 15. aprila 2003 veljal deset let, mora družba Ryanair izvajati storitve trženja za promocijo območja Altenburg. V skladu s sporazumom ima družba Ryanair končno besedo pri vseh odločitvah glede promocije in oglaševanja, razen v zvezi s spletnim mestom letališča AOC.

| (56) | Ob upoštevanju nalog, ki jih opravlja družba Ryanair, mora letališče Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH plačevati naslednje pristojbine:






  (a) | „nagrado za uspešnost“ na odhajajočega potnika, na podlagi katere se določita neto taksa, ki jo družba Ryanair plačuje na potnika za pristajanje, kontrolo lokalnega zračnega prometa, razsvetljavo, parkiranje (brez parkiranja čez noč), oskrbo na ploščadi in oskrbo potnikov in infrastrukturo, ter taksa za storitve prevoza potnikov v okviru potniškega zračnega prevoza. Letališče AOC na podlagi dokumentov o številu potnikov izračuna neto takso na potnika in izračun ob koncu vsakega tedna predloži družbi Ryanair. Ryanair izračuna nagrado za uspešnost in izračun letališču AOC predloži v 30 dneh po koncu vsakega meseca; v izračunu se upoštevajo storitve predhodnega koledarskega meseca. Ryanair lahko svojo nagrado za uspešnost odšteje od mesečnih računov letališča AOC za pristajalne pristojbine;

  Preglednica 12


  Neto taksa na potnika, ki jo družba Ryanair plačuje letališču AOC








  (v EUR) |
| --- | --- | --- |
| Število rotacij storitev | Neto taksa na odhajajočega potnika, vključno z vsemi taksami (razen za varnost) 1.–5. leto | Neto taksa na odhajajočega potnika, vključno z vsemi taksami (razen za varnost) 6.–10. leto |
| [...]* | [...]* | [...]* |
| [...]* | [...]* | [...]* |
| [...]* | [...]* | [...]* |

(56)

Ob upoštevanju nalog, ki jih opravlja družba Ryanair, mora letališče Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH plačevati naslednje pristojbine:

(a)

„nagrado za uspešnost“ na odhajajočega potnika, na podlagi katere se določita neto taksa, ki jo družba Ryanair plačuje na potnika za pristajanje, kontrolo lokalnega zračnega prometa, razsvetljavo, parkiranje (brez parkiranja čez noč), oskrbo na ploščadi in oskrbo potnikov in infrastrukturo, ter taksa za storitve prevoza potnikov v okviru potniškega zračnega prevoza. Letališče AOC na podlagi dokumentov o številu potnikov izračuna neto takso na potnika in izračun ob koncu vsakega tedna predloži družbi Ryanair. Ryanair izračuna nagrado za uspešnost in izračun letališču AOC predloži v 30 dneh po koncu vsakega meseca; v izračunu se upoštevajo storitve predhodnega koledarskega meseca. Ryanair lahko svojo nagrado za uspešnost odšteje od mesečnih računov letališča AOC za pristajalne pristojbine;

Preglednica 12

Preglednica 12

Neto taksa na potnika, ki jo družba Ryanair plačuje letališču AOC

Neto taksa na potnika, ki jo družba Ryanair plačuje letališču AOC

(v EUR)

Število rotacij storitev

Neto taksa na odhajajočega potnika, vključno z vsemi taksami (razen za varnost) 1.–5. leto

Neto taksa na odhajajočega potnika, vključno z vsemi taksami (razen za varnost) 6.–10. leto

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

| (b) | nagrada za uspešnost, ki temelji na določenem odstotku kakršnega koli povišanja letaliških pristojbin in vključuje:






  — | 100 % kakršnega koli povišanja prispevkov za varnost, ki jih pobira država, do največ 10 % nad veljavno objavljeno tarifo v petletnem obdobju in |
| --- | --- | --- |

(b)

nagrada za uspešnost, ki temelji na določenem odstotku kakršnega koli povišanja letaliških pristojbin in vključuje:

—

100 % kakršnega koli povišanja prispevkov za varnost, ki jih pobira država, do največ 10 % nad veljavno objavljeno tarifo v petletnem obdobju in

| — | 100 % kakršnega koli povišanja veljavnih objavljenih pristojbin ali dodatnih pristojbin, taks ali prispevkov, uvedenih v okviru objavljenih letaliških taks, do največ 10 % celotne veljavne objavljene pristojbine, ki jo plačuje družba Ryanair, v petletnem obdobju. |
| --- | --- |

—

100 % kakršnega koli povišanja veljavnih objavljenih pristojbin ali dodatnih pristojbin, taks ali prispevkov, uvedenih v okviru objavljenih letaliških taks, do največ 10 % celotne veljavne objavljene pristojbine, ki jo plačuje družba Ryanair, v petletnem obdobju.

3.4.3.2   Sporazum o trženju z dne 28. avgusta 2008

Sporazum o trženju z dne 28. avgusta 2008

| (57) | Drugi sporazum o storitvah trženja sta 28. avgusta 2008 sklenila letališče Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH (v sporazumu imenovano letališče AOC) in družba Airport Marketing Services. Letališče AOC namerava v skladu s sporazumom dejavno spodbujati mestne in regionalne zmogljivosti ter povečati delež prihajajočih potnikov v okviru storitev družbe Ryanair in s tem čim bolj povečati prihodke letališča iz neletalskih dejavnosti. Sporazum je povezan z zavezo družbe Ryanair, da bo odprla ruto z letališča AOC do letališča London Stansted, ki bo obratovala poleti (vsak dan) in pozimi (štirikrat na teden), ter ruto do Girone, ki bo obratovala le poleti (trikrat na teden). |
| --- | --- |

(57)

Drugi sporazum o storitvah trženja sta 28. avgusta 2008 sklenila letališče Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH (v sporazumu imenovano letališče AOC) in družba Airport Marketing Services. Letališče AOC namerava v skladu s sporazumom dejavno spodbujati mestne in regionalne zmogljivosti ter povečati delež prihajajočih potnikov v okviru storitev družbe Ryanair in s tem čim bolj povečati prihodke letališča iz neletalskih dejavnosti. Sporazum je povezan z zavezo družbe Ryanair, da bo odprla ruto z letališča AOC do letališča London Stansted, ki bo obratovala poleti (vsak dan) in pozimi (štirikrat na teden), ter ruto do Girone, ki bo obratovala le poleti (trikrat na teden).

| (58) | Sporazum bo sprva trajal dve leti. Letališče AOC plačuje [...] EUR* v 1. letu in [...] EUR* v 2. letu. V zameno prejme letališče AOC [...]*. Sporazum ne vključuje nobene dodatne navedbe glede trajanja, namestitve ali drugih podrobnosti o povezavi. |
| --- | --- |

(58)

Sporazum bo sprva trajal dve leti. Letališče AOC plačuje [...] EUR* v 1. letu in [...] EUR* v 2. letu. V zameno prejme letališče AOC [...]*. Sporazum ne vključuje nobene dodatne navedbe glede trajanja, namestitve ali drugih podrobnosti o povezavi.

| (59) | Letališče Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH ima pravico do izbire preferenčnih slotov za izvajanje ukrepov trženja. Vendar zaradi omejene razpoložljivosti teh slotov ni mogoče zagotoviti. Letališče Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH ima tudi pravico do izbire spletnih mest, ki se lahko prek povezave povežejo s spletnim mestom družbe Ryanair. Vendar to pravico omejuje določba, da spletna mesta ne smejo vključevati storitev letov, najemanja avtomobilov ali namestitve in/ali katerih koli drugih storitev, ki se oglašujejo tudi na spletnem mestu družbe Ryanair. Poleg tega ima družba Ryanair končno besedo in lahko zavrne objavo spletnega mesta. Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH mora tudi preverjati, ali se storitve opravljajo v skladu s sporazumom. |
| --- | --- |

(59)

Letališče Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH ima pravico do izbire preferenčnih slotov za izvajanje ukrepov trženja. Vendar zaradi omejene razpoložljivosti teh slotov ni mogoče zagotoviti. Letališče Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH ima tudi pravico do izbire spletnih mest, ki se lahko prek povezave povežejo s spletnim mestom družbe Ryanair. Vendar to pravico omejuje določba, da spletna mesta ne smejo vključevati storitev letov, najemanja avtomobilov ali namestitve in/ali katerih koli drugih storitev, ki se oglašujejo tudi na spletnem mestu družbe Ryanair. Poleg tega ima družba Ryanair končno besedo in lahko zavrne objavo spletnega mesta. Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH mora tudi preverjati, ali se storitve opravljajo v skladu s sporazumom.

3.4.3.3   Sporazum o trženju z dne 25. januarja 2010

Sporazum o trženju z dne 25. januarja 2010

| (60) | Tretji sporazum o storitvah trženja sta 25. januarja 2010 sklenila letališče Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH (v sporazumu imenovano letališče AOC) in družba Airport Marketing Services. V skladu s sporazumom družba AMS na spletnem mestu družbe Ryanair ponuja s turizmom povezane storitve trženja, tako da lahko letališče AOC oglašuje svojo poslovno in turistično ponudbo. Sporazum je povezan z zavezo družbe Ryanair, da bo odprla poletne rute – začetek obratovanja poleti 2010 in le za poletno sezono IATA (46) – z letališča AOC do letališč London Stansted (sedemkrat na teden), Girona (trikrat na teden) in Alicante (dvakrat na teden). |
| --- | --- |

(60)

Tretji sporazum o storitvah trženja sta 25. januarja 2010 sklenila letališče Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH (v sporazumu imenovano letališče AOC) in družba Airport Marketing Services. V skladu s sporazumom družba AMS na spletnem mestu družbe Ryanair ponuja s turizmom povezane storitve trženja, tako da lahko letališče AOC oglašuje svojo poslovno in turistično ponudbo. Sporazum je povezan z zavezo družbe Ryanair, da bo odprla poletne rute – začetek obratovanja poleti 2010 in le za poletno sezono IATA (46) – z letališča AOC do letališč London Stansted (sedemkrat na teden), Girona (trikrat na teden) in Alicante (dvakrat na teden).

46

| (61) | Sporazum bo sprva trajal eno leto. Letališče AOC plačuje [...] EUR* za eno leto za naslednji sklop storitev trženja: [...]*. Pravice in dolžnosti letališča AOC v zvezi s sloti, naravo spletnih mest in končno besedo družbe Ryanair so popolnoma enake kot pravice in dolžnosti iz prejšnjega sporazuma. |
| --- | --- |

(61)

Sporazum bo sprva trajal eno leto. Letališče AOC plačuje [...] EUR* za eno leto za naslednji sklop storitev trženja: [...]*. Pravice in dolžnosti letališča AOC v zvezi s sloti, naravo spletnih mest in končno besedo družbe Ryanair so popolnoma enake kot pravice in dolžnosti iz prejšnjega sporazuma.

3.4.3.4   Spremni dopis z dne 21. septembra 2010

Spremni dopis z dne 21. septembra 2010

| (62) | Spremni dopis z dne 21. septembra 2010 sta podpisala letališče Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH (v sporazumu imenovano letališče AOC) in družba Airport Marketing Services. Sporazum dopolnjuje prvotni sporazum o storitvah trženja z dne 25. januarja 2010, saj želi letališče AOC kupiti dodatne oglaševalske storitve (47) v vrednosti [...] EUR*, in sicer le za obdobje zime 2010. Spremni dopis preneha veljati 31. marca 2011. |
| --- | --- |

(62)

Spremni dopis z dne 21. septembra 2010 sta podpisala letališče Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH (v sporazumu imenovano letališče AOC) in družba Airport Marketing Services. Sporazum dopolnjuje prvotni sporazum o storitvah trženja z dne 25. januarja 2010, saj želi letališče AOC kupiti dodatne oglaševalske storitve (47) v vrednosti [...] EUR*, in sicer le za obdobje zime 2010. Spremni dopis preneha veljati 31. marca 2011.

47

| (63) | Oglaševalske storitve, ki jih mora družba AMS zagotoviti v skladu s spremnim dopisom, vključujejo „prisotnost povezave do spletnega mesta, ki ga določi letališče Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH, pri čemer je ta povezava 12 dni v času trajanja tega spremnega dopisa prikazana na britanski domači strani www.ryanair.com“. |
| --- | --- |

(63)

Oglaševalske storitve, ki jih mora družba AMS zagotoviti v skladu s spremnim dopisom, vključujejo „prisotnost povezave do spletnega mesta, ki ga določi letališče Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH, pri čemer je ta povezava 12 dni v času trajanja tega spremnega dopisa prikazana na britanski domači strani www.ryanair.com“.

| (64) | Po navedbah Nemčije so plačila v okviru tega spremnega dopisa izvedle zasebne družbe, potem ko so se dogovorile o ohranjanju dejavnosti družbe Ryanair na letališču AOC. |
| --- | --- |

(64)

Po navedbah Nemčije so plačila v okviru tega spremnega dopisa izvedle zasebne družbe, potem ko so se dogovorile o ohranjanju dejavnosti družbe Ryanair na letališču AOC.

4.   RAZLOGI ZA ZAČETEK FORMALNEGA POSTOPKA PREISKAVE IN ZAČETNA OCENA KOMISIJE

RAZLOGI ZA ZAČETEK FORMALNEGA POSTOPKA PREISKAVE IN ZAČETNA OCENA KOMISIJE

| (65) | Komisija je v sklepu o začetku postopka opozorila na naslednja vprašanja v zvezi z ukrepi, ki se ocenjujejo:






  (a) | Ukrep 1: Financiranje naložb v infrastrukturo v obdobju 2000–2011: Ali plačila, izvedena za letališko infrastrukturo v obdobju 2000–2011, v skupnem znesku 6 474 034 EUR – vključno s podaljšanjem vzletno-pristajalne steze, kot je predvideno v sporazumu z dne 3. marca 2003, ki sta ga sklenila letališče Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH in družba Ryanair – pomenijo državno pomoč in ali je v tem primeru ta državna pomoč združljiva z notranjim trgom? |
| --- | --- | --- |

(65)

Komisija je v sklepu o začetku postopka opozorila na naslednja vprašanja v zvezi z ukrepi, ki se ocenjujejo:

(a)

Ukrep 1: Financiranje naložb v infrastrukturo v obdobju 2000–2011: Ali plačila, izvedena za letališko infrastrukturo v obdobju 2000–2011, v skupnem znesku 6 474 034 EUR – vključno s podaljšanjem vzletno-pristajalne steze, kot je predvideno v sporazumu z dne 3. marca 2003, ki sta ga sklenila letališče Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH in družba Ryanair – pomenijo državno pomoč in ali je v tem primeru ta državna pomoč združljiva z notranjim trgom?

| (b) | Ukrep 2: Financiranje izgub iz poslovanja letališča Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH v obdobju 2000–2011: Ali so javni delničarji ravnali v skladu z načelom vlagatelja v tržnem gospodarstvu, ko so v obdobju 2000–2011 letališču Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH dodelili letno pomoč za tekoče poslovanje v znesku 9,079 milijona EUR, in ali je v nasprotnem primeru ta državna pomoč združljiva z notranjim trgom? |
| --- | --- |

(b)

Ukrep 2: Financiranje izgub iz poslovanja letališča Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH v obdobju 2000–2011: Ali so javni delničarji ravnali v skladu z načelom vlagatelja v tržnem gospodarstvu, ko so v obdobju 2000–2011 letališču Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH dodelili letno pomoč za tekoče poslovanje v znesku 9,079 milijona EUR, in ali je v nasprotnem primeru ta državna pomoč združljiva z notranjim trgom?

| (c) | Ukrep 3: Letališke takse in plačila družbi Ryanair v skladu s sporazumi o letaliških storitvah in trženju: Ali je letališče Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH s tem, ko je sprejelo zmanjšanje prihodkov iz letaliških storitev na podlagi mehanizma pristojbin za trženje, ki so se družbi Ryanair/AMS plačevale v obdobju od 1. maja 2003 do 31. marca 2011, ravnalo kot vlagatelj v tržnem gospodarstvu, in če to znižanje pomeni državno pomoč, ali je ta pomoč združljiva z notranjim trgom? Javni upravljavec letališča, tj. družba Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH, se je s sprejetjem znižanih letaliških taks odpovedal prihodkom. Družbama Ryanair in AMS je plačila za trženje zagotovil javni upravljavec letališča, razen v okviru zadnjega sporazuma o trženju, tj. spremnega dopisa z dne 21. septembra 2010, v zvezi s katerim so plačila zagotovile zasebne družbe. Zato bo Komisija iz svoje analize izključila ta zadnji sporazum o trženju, ki je bil z družbo AMS sklenjen 21. septembra 2010, ker so financiranje v zvezi s tem sporazumom zagotovile zasebne regionalne družbe, ki so se strinjale z ohranjanjem dejavnosti družbe Ryanair na letališču. |
| --- | --- |

(c)

Ukrep 3: Letališke takse in plačila družbi Ryanair v skladu s sporazumi o letaliških storitvah in trženju: Ali je letališče Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH s tem, ko je sprejelo zmanjšanje prihodkov iz letaliških storitev na podlagi mehanizma pristojbin za trženje, ki so se družbi Ryanair/AMS plačevale v obdobju od 1. maja 2003 do 31. marca 2011, ravnalo kot vlagatelj v tržnem gospodarstvu, in če to znižanje pomeni državno pomoč, ali je ta pomoč združljiva z notranjim trgom? Javni upravljavec letališča, tj. družba Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH, se je s sprejetjem znižanih letaliških taks odpovedal prihodkom. Družbama Ryanair in AMS je plačila za trženje zagotovil javni upravljavec letališča, razen v okviru zadnjega sporazuma o trženju, tj. spremnega dopisa z dne 21. septembra 2010, v zvezi s katerim so plačila zagotovile zasebne družbe. Zato bo Komisija iz svoje analize izključila ta zadnji sporazum o trženju, ki je bil z družbo AMS sklenjen 21. septembra 2010, ker so financiranje v zvezi s tem sporazumom zagotovile zasebne regionalne družbe, ki so se strinjale z ohranjanjem dejavnosti družbe Ryanair na letališču.

5.   PRIPOMBE NEMČIJE

PRIPOMBE NEMČIJE

5.1   FINANCIRANJE NALOŽB V INFRASTRUKTURO V OBDOBJU 2000–2011 (UKREP 1):

| (66) | Nemčija pojasnjuje, da so javni prispevki k naložbam v letališko infrastrukturo temeljili neposredno na logiki, ki je bila podlaga za preureditev letališča. Preureditev vojaškega letališča v civilno je bila upravičena z gospodarskim razvojem regij vzhodne Turingije in zahodne Saške (48). Odstavek 2(1) statuta družbe Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH dejansko določa, da je cilj družbe izboljšati poslovno infrastrukturo, da bi se z gospodarskega vidika okrepile regije vzhodne Turingije in zahodne Saške. Poročilo, ki ga je pripravilo vodstvo družbe (49), letne prihodke od tujih potnikov, ki vstopajo na letališče, ocenjuje na 10,7 milijona EUR za celotno osrednjo Nemčijo. |
| --- | --- |

(66)

Nemčija pojasnjuje, da so javni prispevki k naložbam v letališko infrastrukturo temeljili neposredno na logiki, ki je bila podlaga za preureditev letališča. Preureditev vojaškega letališča v civilno je bila upravičena z gospodarskim razvojem regij vzhodne Turingije in zahodne Saške (48). Odstavek 2(1) statuta družbe Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH dejansko določa, da je cilj družbe izboljšati poslovno infrastrukturo, da bi se z gospodarskega vidika okrepile regije vzhodne Turingije in zahodne Saške. Poročilo, ki ga je pripravilo vodstvo družbe (49), letne prihodke od tujih potnikov, ki vstopajo na letališče, ocenjuje na 10,7 milijona EUR za celotno osrednjo Nemčijo.

48

49

| (67) | Po navedbah Nemčije spada zagotavljanje infrastrukture med pristojnosti države v okviru njenih pristojnosti za prostorsko načrtovanje, regionalni razvoj in regionalno prometno politiko. Zato tovrstne naložbe v infrastrukturo ne temeljijo samo na ekonomskih razlogih v korist podjetja, ampak so zajete tudi v vlogi države pri opravljanju storitev splošnega pomena. |
| --- | --- |

(67)

Po navedbah Nemčije spada zagotavljanje infrastrukture med pristojnosti države v okviru njenih pristojnosti za prostorsko načrtovanje, regionalni razvoj in regionalno prometno politiko. Zato tovrstne naložbe v infrastrukturo ne temeljijo samo na ekonomskih razlogih v korist podjetja, ampak so zajete tudi v vlogi države pri opravljanju storitev splošnega pomena.

| (68) | Nemčija dodaja, da ima zvezna dežela pravico (50) le do financiranja nekaterih dejavnosti, ki so v njenem neposrednem interesu in ki brez državnih subvencij ne bi bile izvedljive. Prekomerno nadomestilo se preprečuje z naknadnim nadzorom pravilne uporabe zagotovljenih sredstev (51). |
| --- | --- |

(68)

Nemčija dodaja, da ima zvezna dežela pravico (50) le do financiranja nekaterih dejavnosti, ki so v njenem neposrednem interesu in ki brez državnih subvencij ne bi bile izvedljive. Prekomerno nadomestilo se preprečuje z naknadnim nadzorom pravilne uporabe zagotovljenih sredstev (51).

50

naknadnim

51

| (69) | Po navedbah Nemčije je znano, da zlasti regionalna letališča svojih stroškov in naložb pogosto ne morejo pokriti z letališkimi taksami, zato je morda nujno potrebno javno sofinanciranje. Nemčija zlasti trdi, da so morali naložbe v infrastrukturo financirati javni organi, da bi se izpolnile nujne zakonske zahteve z vidika varovanja in varnosti. Letališče AOC kot regionalno letališče z letališkimi taksami ne more ustvariti zadostnih prihodkov za financiranje vseh naložb v infrastrukturo. Poleg tega družba brez državnih subvencij ne bi mogla izpolniti svojih zakonskih obveznosti, vključno z varnostnimi zahtevami za letalske dejavnosti. |
| --- | --- |

(69)

Po navedbah Nemčije je znano, da zlasti regionalna letališča svojih stroškov in naložb pogosto ne morejo pokriti z letališkimi taksami, zato je morda nujno potrebno javno sofinanciranje. Nemčija zlasti trdi, da so morali naložbe v infrastrukturo financirati javni organi, da bi se izpolnile nujne zakonske zahteve z vidika varovanja in varnosti. Letališče AOC kot regionalno letališče z letališkimi taksami ne more ustvariti zadostnih prihodkov za financiranje vseh naložb v infrastrukturo. Poleg tega družba brez državnih subvencij ne bi mogla izpolniti svojih zakonskih obveznosti, vključno z varnostnimi zahtevami za letalske dejavnosti.

| (70) | Nemčija izpostavlja, da je bil terminal leta 2009 obnovljen zaradi varnostnih zahtev, da bi se izpolnila zahteva glede ločenega obravnavanja potnikov s schengenskega območja in potnikov zunaj tega območja. Po navedbah Nemčije so se poleg obnove obravnavale tudi druge možnosti, vendar je bila zaradi večjega števila potnikov in visokih stroškov teh nadomestnih možnosti izbrana dolgoročna rešitev obnove terminala. |
| --- | --- |

(70)

Nemčija izpostavlja, da je bil terminal leta 2009 obnovljen zaradi varnostnih zahtev, da bi se izpolnila zahteva glede ločenega obravnavanja potnikov s schengenskega območja in potnikov zunaj tega območja. Po navedbah Nemčije so se poleg obnove obravnavale tudi druge možnosti, vendar je bila zaradi večjega števila potnikov in visokih stroškov teh nadomestnih možnosti izbrana dolgoročna rešitev obnove terminala.

| (71) | Nemčija je navedla, da je bil skupni znesek 6 474 034 EUR, ki je bil vložen v infrastrukturo v obdobju 2000–2011 (52), izključno povezan z negospodarskimi dejavnostmi. Po navedbah Nemčije te naložbe v infrastrukturo ne pomenijo državne pomoči, zato se v zvezi z njimi ne uporabljajo pravila o državni pomoči iz člena 107 PDEU. Nemčija nadalje pojasnjuje, da je mogoče ta znesek naložb v negospodarske dejavnosti razdeliti na naložbe v vrednostne papirje ter naložbe v javno varnost in varnost v letalstvu. Nemčija opozarja, da varnostne in policijske dejavnosti, ukrepi protipožarne zaščite, javna in operativna varnost, meteorološke storitve ter varnost med letom spadajo na področje javne politike. Nemčija tudi opozarja, da se je znaten znesek prejetih sredstev namenil zagotovitvi varnosti infrastrukture in njeni obnovi, ne pa gradnji nove infrastrukture. |
| --- | --- |

(71)

Nemčija je navedla, da je bil skupni znesek 6 474 034 EUR, ki je bil vložen v infrastrukturo v obdobju 2000–2011 (52), izključno povezan z negospodarskimi dejavnostmi. Po navedbah Nemčije te naložbe v infrastrukturo ne pomenijo državne pomoči, zato se v zvezi z njimi ne uporabljajo pravila o državni pomoči iz člena 107 PDEU. Nemčija nadalje pojasnjuje, da je mogoče ta znesek naložb v negospodarske dejavnosti razdeliti na naložbe v vrednostne papirje ter naložbe v javno varnost in varnost v letalstvu. Nemčija opozarja, da varnostne in policijske dejavnosti, ukrepi protipožarne zaščite, javna in operativna varnost, meteorološke storitve ter varnost med letom spadajo na področje javne politike. Nemčija tudi opozarja, da se je znaten znesek prejetih sredstev namenil zagotovitvi varnosti infrastrukture in njeni obnovi, ne pa gradnji nove infrastrukture.

52

| (72) | Poleg tega je Nemčija navedla, da se je 30 % celotnega zneska naložb v višini 6 474 034 EUR financiralo iz lastniškega kapitala družbe Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH, preostali del pa je zagotovila zvezna dežela Turingija. Nemčija izpostavlja, da je bilo financiranje teh naložb v infrastrukturo zagotovljeno z nepovratnimi sredstvi in ne posojili. Pogoji za ta nepovratna sredstva izhajajo iz zahtev iz uredbe Thüringer Landeshaushaltsordnung (53). |
| --- | --- |

(72)

Poleg tega je Nemčija navedla, da se je 30 % celotnega zneska naložb v višini 6 474 034 EUR financiralo iz lastniškega kapitala družbe Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH, preostali del pa je zagotovila zvezna dežela Turingija. Nemčija izpostavlja, da je bilo financiranje teh naložb v infrastrukturo zagotovljeno z nepovratnimi sredstvi in ne posojili. Pogoji za ta nepovratna sredstva izhajajo iz zahtev iz uredbe Thüringer Landeshaushaltsordnung (53).

Thüringer Landeshaushaltsordnung

53

| (73) | Nemčija je navedla še, da so se projekti preureditve v skladu s členom 107(3)(c) PDEU tudi v drugih zveznih deželah v celoti financirali z javnimi sredstvi, da bi se spodbudil regionalni gospodarski razvoj. Sklicuje se tudi na predhodno odločbo Komisije (54), v kateri je navedeno, da je gradnja ali širitev regionalnih letališč na strukturno šibkih območjih združljiva s Pogodbo Evropske unije. |
| --- | --- |

(73)

Nemčija je navedla še, da so se projekti preureditve v skladu s členom 107(3)(c) PDEU tudi v drugih zveznih deželah v celoti financirali z javnimi sredstvi, da bi se spodbudil regionalni gospodarski razvoj. Sklicuje se tudi na predhodno odločbo Komisije (54), v kateri je navedeno, da je gradnja ali širitev regionalnih letališč na strukturno šibkih območjih združljiva s Pogodbo Evropske unije.

54

Namenska infrastruktura za družbo Ryanair

Namenska infrastruktura za družbo Ryanair

| (74) | V zvezi z naložbami, ki jih družba Ryanair zahteva v sporazumu o storitvah (zahteva, da se vzletno-pristajalna steza z določenimi tehničnimi značilnostmi zagotovi do 31. decembra 2003 ter dokonča in podaljša do 31. maja 2004 (55)), je Nemčija navedla, da to podaljšanje ni bilo v celoti izvedeno in se ni obravnavalo kot pogodbena obveznost, temveč kot predpogoj za katerega koli letalskega prevoznika, ki želi pristajati na letališču AOC. Nemčija je navedla, da se je dolžina vzletno-pristajalne steze na letališču AOC z leti podaljšala z 2 185 m (7.7.2003) na 2 235 m (9.9.2004) in nazadnje na 2 435 m (9.12.2008). Vendar je bila vzletno-pristajalna steza odprta za vse uporabnike. Po navedbah Nemčije dejstvo, da je to vzletno-pristajalno stezo uporabljala le družba Ryanair, ne spremeni ocene. |
| --- | --- |

(74)

V zvezi z naložbami, ki jih družba Ryanair zahteva v sporazumu o storitvah (zahteva, da se vzletno-pristajalna steza z določenimi tehničnimi značilnostmi zagotovi do 31. decembra 2003 ter dokonča in podaljša do 31. maja 2004 (55)), je Nemčija navedla, da to podaljšanje ni bilo v celoti izvedeno in se ni obravnavalo kot pogodbena obveznost, temveč kot predpogoj za katerega koli letalskega prevoznika, ki želi pristajati na letališču AOC. Nemčija je navedla, da se je dolžina vzletno-pristajalne steze na letališču AOC z leti podaljšala z 2 185 m (7.7.2003) na 2 235 m (9.9.2004) in nazadnje na 2 435 m (9.12.2008). Vendar je bila vzletno-pristajalna steza odprta za vse uporabnike. Po navedbah Nemčije dejstvo, da je to vzletno-pristajalno stezo uporabljala le družba Ryanair, ne spremeni ocene.

55

| (75) | Nemčija je tudi zavrnila trditev pritožnika, da se je vzletno-pristajalna steza podaljšala zlasti zaradi zrakoplova Boeing 737-800 družbe Ryanair (107 teh zrakoplovov leta 2007), saj ta zrakoplov dejansko pogosto uporabljajo tudi drugi letalski prevozniki, na primer Deutsche Lufthansa (132 letal leta 2007). Poleg tega Nemčija opozarja, da je navedba pritožnika, da je bilo do leta 2007 v posodobitev letališča vloženih 28 milijonov EUR javnih sredstev, napačna. Pritožnik naj bi se skliceval na informacije, ki so vključevale zgolj ocene glede morebitnih stroškov. Po navedbah Nemčije so dejanske naložbe znašale 16,7 milijona EUR. |
| --- | --- |

(75)

Nemčija je tudi zavrnila trditev pritožnika, da se je vzletno-pristajalna steza podaljšala zlasti zaradi zrakoplova Boeing 737-800 družbe Ryanair (107 teh zrakoplovov leta 2007), saj ta zrakoplov dejansko pogosto uporabljajo tudi drugi letalski prevozniki, na primer Deutsche Lufthansa (132 letal leta 2007). Poleg tega Nemčija opozarja, da je navedba pritožnika, da je bilo do leta 2007 v posodobitev letališča vloženih 28 milijonov EUR javnih sredstev, napačna. Pritožnik naj bi se skliceval na informacije, ki so vključevale zgolj ocene glede morebitnih stroškov. Po navedbah Nemčije so dejanske naložbe znašale 16,7 milijona EUR.

| (76) | Poleg tega Nemčija trdi, da so obveznosti, ki jih družba Ryanair zahteva v Prilogah A in B ter v Dodatku k Prilogi B k sporazumu o storitvah, splošne obveznosti, ki jih mora letališče izpolnjevati, da bi lahko opravljalo storitve, ki jih zahtevajo letalski prevozniki: Navedla je, da so storitve iz uvodnih izjav 50 do 53 običajne obveznosti katerega koli letališča in da je letališka infrastruktura dostopna vsem uporabnikom. Prav tako je dodala, da nekatere storitve iz Priloge A k sporazumu o storitvah, kot so tiskovne konference, novinarski izleti in večeri potovalnih agencij, niso bile zagotovljene. |
| --- | --- |

(76)

Poleg tega Nemčija trdi, da so obveznosti, ki jih družba Ryanair zahteva v Prilogah A in B ter v Dodatku k Prilogi B k sporazumu o storitvah, splošne obveznosti, ki jih mora letališče izpolnjevati, da bi lahko opravljalo storitve, ki jih zahtevajo letalski prevozniki: Navedla je, da so storitve iz uvodnih izjav 50 do 53 običajne obveznosti katerega koli letališča in da je letališka infrastruktura dostopna vsem uporabnikom. Prav tako je dodala, da nekatere storitve iz Priloge A k sporazumu o storitvah, kot so tiskovne konference, novinarski izleti in večeri potovalnih agencij, niso bile zagotovljene.

Ocena državne pomoči

Ocena državne pomoči

| (77) | Med letoma 1993 in 1997 je zvezna dežela Turingija vložila 12,25 milijona EUR v letališko infrastrukturo. V obdobju 1998–2011 je zvezna dežela Turingija odobrila finančne prispevke za družbo Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH v znesku 4,5 milijona EUR. Ta sredstva so se zagotovila na podlagi objavljenih shem pomoči zvezne dežele Turingije, katerih priglasitev se ni štela za potrebno. Po navedbah Nemčije je pomoč v okviru teh shem dostopna vsem upravljavcem letališč v Turingiji. V okviru teh shem pomoči se javna sredstva odobrijo za naložbe v infrastrukturo, ki so nujne za zračni promet, dostopne vsem morebitnim uporabnikom in namenjene splošnemu javnemu interesu. Poleg tega so ta sredstva omejena na ustrezne in potrebne zneske, pri čemer Nemčija opozarja, da od leta 1997 tudi letališča krijejo del infrastrukturnih stroškov. Po navedbah Nemčije zato te sheme ne morejo povzročiti nobenega izkrivljanja konkurence. |
| --- | --- |

(77)

Med letoma 1993 in 1997 je zvezna dežela Turingija vložila 12,25 milijona EUR v letališko infrastrukturo. V obdobju 1998–2011 je zvezna dežela Turingija odobrila finančne prispevke za družbo Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH v znesku 4,5 milijona EUR. Ta sredstva so se zagotovila na podlagi objavljenih shem pomoči zvezne dežele Turingije, katerih priglasitev se ni štela za potrebno. Po navedbah Nemčije je pomoč v okviru teh shem dostopna vsem upravljavcem letališč v Turingiji. V okviru teh shem pomoči se javna sredstva odobrijo za naložbe v infrastrukturo, ki so nujne za zračni promet, dostopne vsem morebitnim uporabnikom in namenjene splošnemu javnemu interesu. Poleg tega so ta sredstva omejena na ustrezne in potrebne zneske, pri čemer Nemčija opozarja, da od leta 1997 tudi letališča krijejo del infrastrukturnih stroškov. Po navedbah Nemčije zato te sheme ne morejo povzročiti nobenega izkrivljanja konkurence.

| (78) | V zvezi z naložbami v infrastrukturo, izvedenimi med 12. decembrom 2000 – datum sodbe Sodišča v zadevi Aéroports de Paris – in 9. decembrom 2005 – datum začetka uporabe smernic za letalski sektor iz leta 2005 –, Nemčija meni, da so merila, ki se uporabljajo, nejasna: ob uporabi smernic za letalski sektor iz leta 1994 se infrastruktura ne more že v izhodišču obravnavati kot državna pomoč. Nemčija v zvezi s tem trdi, da so se smernice iz leta 1994 uporabljale do začetka veljavnosti smernic iz leta 2005 in da sodba v zadevi Aéroports de Paris tega ne spremeni. Ker smernice iz leta 1994 zavezujejo Komisijo v skladu z načelom legitimnih pričakovanj, se morajo torej za naložbe v infrastrukturo uporabljati do leta 2005. Zato ukrepa ni mogoče šteti za državno pomoč: čeprav so se plačila za infrastrukturo izvedla v okviru javnega financiranja, se to financiranje nanaša na dejavnosti s področja javne politike in ne na gospodarsko dejavnost. |
| --- | --- |

(78)

V zvezi z naložbami v infrastrukturo, izvedenimi med 12. decembrom 2000 – datum sodbe Sodišča v zadevi Aéroports de Paris – in 9. decembrom 2005 – datum začetka uporabe smernic za letalski sektor iz leta 2005 –, Nemčija meni, da so merila, ki se uporabljajo, nejasna: ob uporabi smernic za letalski sektor iz leta 1994 se infrastruktura ne more že v izhodišču obravnavati kot državna pomoč. Nemčija v zvezi s tem trdi, da so se smernice iz leta 1994 uporabljale do začetka veljavnosti smernic iz leta 2005 in da sodba v zadevi Aéroports de Paris tega ne spremeni. Ker smernice iz leta 1994 zavezujejo Komisijo v skladu z načelom legitimnih pričakovanj, se morajo torej za naložbe v infrastrukturo uporabljati do leta 2005. Zato ukrepa ni mogoče šteti za državno pomoč: čeprav so se plačila za infrastrukturo izvedla v okviru javnega financiranja, se to financiranje nanaša na dejavnosti s področja javne politike in ne na gospodarsko dejavnost.

Aéroports de Paris

Aéroports de Paris

| (79) | Kar zadeva naložbe v infrastrukturo, izvedene po 9. decembru 2005, Nemčija kot prvo meni, da ne pomenijo pomoči, kar utemeljuje z razlogi iz uvodnih izjav 66 do 73. Če bi Komisija kljub temu sklenila, da te naložbe pomenijo državno pomoč, Nemčija trdi, da je ta pomoč v skladu s členom 107(3)(c) PDEU združljiva z notranjim trgom, saj izpolnjuje zahteve iz točke 61 smernic za letalski sektor iz leta 2005:






  (a) | Nemčija v zvezi s prvo zahtevo trdi, da imajo naložbe v infrastrukturo jasen cilj splošnega interesa, tj. zagotoviti prometno infrastrukturo in regionalni razvoj v strukturno šibki regiji. Tako je bilo letališče AOC prvo vojaško letališče, ki je bilo po ponovni združitvi Nemčije preurejeno v letališče za civilno uporabo. Letališče AOC je pomembno tudi za podjetja na bližnjem industrijskem območju. Poleg tega se bosta z receptivnim turizmom izboljšala regionalni turizem in ustvarjanje delovnih mest. |
| --- | --- | --- |

(79)

Kar zadeva naložbe v infrastrukturo, izvedene po 9. decembru 2005, Nemčija kot prvo meni, da ne pomenijo pomoči, kar utemeljuje z razlogi iz uvodnih izjav 66 do 73. Če bi Komisija kljub temu sklenila, da te naložbe pomenijo državno pomoč, Nemčija trdi, da je ta pomoč v skladu s členom 107(3)(c) PDEU združljiva z notranjim trgom, saj izpolnjuje zahteve iz točke 61 smernic za letalski sektor iz leta 2005:

(a)

Nemčija v zvezi s prvo zahtevo trdi, da imajo naložbe v infrastrukturo jasen cilj splošnega interesa, tj. zagotoviti prometno infrastrukturo in regionalni razvoj v strukturno šibki regiji. Tako je bilo letališče AOC prvo vojaško letališče, ki je bilo po ponovni združitvi Nemčije preurejeno v letališče za civilno uporabo. Letališče AOC je pomembno tudi za podjetja na bližnjem industrijskem območju. Poleg tega se bosta z receptivnim turizmom izboljšala regionalni turizem in ustvarjanje delovnih mest.

| (b) | Nemčija v zvezi z drugo zahtevo trdi, da so naložbe v infrastrukturo potrebne in sorazmerne z zastavljenim ciljem. Ponovno poudarja, da je bil namen vseh naložb obnova in posodobitev letališča. Ker upravljavec letališča, tj. družba Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH, ni imel dovolj sredstev, je bilo potrebno javno financiranje. |
| --- | --- |

(b)

Nemčija v zvezi z drugo zahtevo trdi, da so naložbe v infrastrukturo potrebne in sorazmerne z zastavljenim ciljem. Ponovno poudarja, da je bil namen vseh naložb obnova in posodobitev letališča. Ker upravljavec letališča, tj. družba Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH, ni imel dovolj sredstev, je bilo potrebno javno financiranje.

| (c) | Nemčija v zvezi s tretjo zahtevo meni, da so bile srednjeročne možnosti za uporabo infrastrukture zadovoljive vsaj do leta 2009. V skladu s tremi študijami, izvedenimi leta 2007 (56), naj bi upravljavec letališča do leta 2015 izboljšal letne rezultate letališča in dosegel skoraj uravnotežene poslovne prihodke ter okrepil bližnje industrijsko območje. Ena študija (57) obravnava zlasti donosnost prometa nizkocenovnega prevoznika in kot mogoč scenarij navaja, da bi lahko letališče AOC do leta 2015 doseglo 500 000 potnikov, kar je celo opisano kot previdna ocena. Po navedbah Nemčije to dokazuje, da so družba Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH in njeni delničarji vedno ravnali kot zasebni vlagatelji. |
| --- | --- |

(c)

Nemčija v zvezi s tretjo zahtevo meni, da so bile srednjeročne možnosti za uporabo infrastrukture zadovoljive vsaj do leta 2009. V skladu s tremi študijami, izvedenimi leta 2007 (56), naj bi upravljavec letališča do leta 2015 izboljšal letne rezultate letališča in dosegel skoraj uravnotežene poslovne prihodke ter okrepil bližnje industrijsko območje. Ena študija (57) obravnava zlasti donosnost prometa nizkocenovnega prevoznika in kot mogoč scenarij navaja, da bi lahko letališče AOC do leta 2015 doseglo 500 000 potnikov, kar je celo opisano kot previdna ocena. Po navedbah Nemčije to dokazuje, da so družba Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH in njeni delničarji vedno ravnali kot zasebni vlagatelji.

56

57

| (d) | Nemčija v zvezi s četrto zahtevo pojasnjuje, da lahko do infrastrukture pravično in brez diskriminacije dostopajo vsi njeni morebitni uporabniki. |
| --- | --- |

(d)

Nemčija v zvezi s četrto zahtevo pojasnjuje, da lahko do infrastrukture pravično in brez diskriminacije dostopajo vsi njeni morebitni uporabniki.

| (e) | Nemčija je v zvezi s tretjo zahtevo navedla, da vpliv na razvoj trgovine ni v nasprotju s splošnim interesom. Letališče AOC je letališče z manj kot 150 000 potniki na leto, torej letališče kategorije D, pri čemer ni izkrivljanja konkurence v odnosu z drugimi letališči. |
| --- | --- |

(e)

Nemčija je v zvezi s tretjo zahtevo navedla, da vpliv na razvoj trgovine ni v nasprotju s splošnim interesom. Letališče AOC je letališče z manj kot 150 000 potniki na leto, torej letališče kategorije D, pri čemer ni izkrivljanja konkurence v odnosu z drugimi letališči.

| (80) | Nemčija nazadnje meni, da ukrep ne bo povzročil izkrivljanja ali ne izkrivlja konkurence na notranjem trgu, saj je infrastruktura brez diskriminacije dostopna vsem uporabnikom. Poleg tega kot letališče kategorije D v skladu s smernicami za letalski sektor iz leta 2005 na leto oskrbi manj kot 150 000 potnikov in kot tako ne konkurira drugim letališčem. Konkurenca med letališčem AOC ter letališči Dresden, Erfurt-Weimar in Hof je zanemarljiva. Poleg tega delež letališča AOC predstavlja le 0,1 % skupnega prometa vseh nemških letališč iz ADV (58), zato je Nemčija navedla, da to letališče ne konkurira nobenim evropskim letališčem, kar pomeni, da ne vpliva na konkurenco na notranjem trgu in trgovino med državami članicami. Nemčija v zvezi s tem opozarja, da na primer delovna obremenitev letališča AOC predstavlja le 2 % delovne obremenitve letališča Leipzig-Halle. |
| --- | --- |

(80)

Nemčija nazadnje meni, da ukrep ne bo povzročil izkrivljanja ali ne izkrivlja konkurence na notranjem trgu, saj je infrastruktura brez diskriminacije dostopna vsem uporabnikom. Poleg tega kot letališče kategorije D v skladu s smernicami za letalski sektor iz leta 2005 na leto oskrbi manj kot 150 000 potnikov in kot tako ne konkurira drugim letališčem. Konkurenca med letališčem AOC ter letališči Dresden, Erfurt-Weimar in Hof je zanemarljiva. Poleg tega delež letališča AOC predstavlja le 0,1 % skupnega prometa vseh nemških letališč iz ADV (58), zato je Nemčija navedla, da to letališče ne konkurira nobenim evropskim letališčem, kar pomeni, da ne vpliva na konkurenco na notranjem trgu in trgovino med državami članicami. Nemčija v zvezi s tem opozarja, da na primer delovna obremenitev letališča AOC predstavlja le 2 % delovne obremenitve letališča Leipzig-Halle.

58

Ugotovitve študije KE-Consult iz leta 2010 o prihodnjih razvojnih možnostih letališča in regije, v kateri deluje

Ugotovitve študije KE-Consult iz leta 2010 o prihodnjih razvojnih možnostih letališča in regije, v kateri deluje

| (81) | Ko je postalo očitno, da se scenarij, predviden v študijah iz leta 2007, ne bo uresničil, je letališče pri svetovalni družbi KE-Consult naročilo študijo o letališču AOC in sosednjem industrijskem območju; študija je bila predložena leta 2010. Ugotovitve kažejo, da nadaljnji razvoj letališča kot nizkocenovnega letališča ne bi bil poslovno uspešen, in priporoča se, da se letališče osredotoči na splošni letalski promet. Tako je upravni odbor družbe Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH septembra 2011 predložil nov načrt za razvoj letališča, ki ga je potrdil nadzorni odbor, potrjen pa je bil tudi na sestanku delničarjev. Letališče AOC ne bo odprto za nizkocenovne letalske prevoznike ali kakršne koli komercialne letalske dejavnosti, ampak za splošni letalski promet, poleg tega pa bi moralo s tem novim poslovnim razvojem postati donosno do leta 2015. |
| --- | --- |

(81)

Ko je postalo očitno, da se scenarij, predviden v študijah iz leta 2007, ne bo uresničil, je letališče pri svetovalni družbi KE-Consult naročilo študijo o letališču AOC in sosednjem industrijskem območju; študija je bila predložena leta 2010. Ugotovitve kažejo, da nadaljnji razvoj letališča kot nizkocenovnega letališča ne bi bil poslovno uspešen, in priporoča se, da se letališče osredotoči na splošni letalski promet. Tako je upravni odbor družbe Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH septembra 2011 predložil nov načrt za razvoj letališča, ki ga je potrdil nadzorni odbor, potrjen pa je bil tudi na sestanku delničarjev. Letališče AOC ne bo odprto za nizkocenovne letalske prevoznike ali kakršne koli komercialne letalske dejavnosti, ampak za splošni letalski promet, poleg tega pa bi moralo s tem novim poslovnim razvojem postati donosno do leta 2015.

| (82) | Študija KE-Consult priznava, da so delničarji družbe Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH družbo stalno subvencionirali. Ker se je bila potreba po subvencijah vse večja, je bila dosežena meja gospodarske učinkovitosti delničarjev. |
| --- | --- |

(82)

Študija KE-Consult priznava, da so delničarji družbe Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH družbo stalno subvencionirali. Ker se je bila potreba po subvencijah vse večja, je bila dosežena meja gospodarske učinkovitosti delničarjev.

| (83) | Študija KE-Consult je bila izvedena, da bi se preučile mogoče razvojne možnosti letališča AOC na podlagi njegovega regionalnega, političnega, gospodarskega in fiskalnega učinka. V zvezi s tem so bili izdelani različni scenariji o ukinitvi, nespremenjenem nadaljnjem izvajanju ali razširitvi letalskega prometa z nizkocenovnimi prevozniki ter o razvoju industrijskega parka okrog letališča. |
| --- | --- |

(83)

Študija KE-Consult je bila izvedena, da bi se preučile mogoče razvojne možnosti letališča AOC na podlagi njegovega regionalnega, političnega, gospodarskega in fiskalnega učinka. V zvezi s tem so bili izdelani različni scenariji o ukinitvi, nespremenjenem nadaljnjem izvajanju ali razširitvi letalskega prometa z nizkocenovnimi prevozniki ter o razvoju industrijskega parka okrog letališča.

| (84) | Zahteve za mikroekonomsko in fiskalno ravnovesje se lahko izpolnijo le s scenarijem „splošnega letalskega prometa“, ki pomeni ukinitev letalskega prometa z nizkocenovnimi prevozniki na letališču AOC. To je edini scenarij, ko letališče ne potrebuje nobenih drugih plačil, temveč le obvezni letni dodatni prispevek delničarjev v znesku 227 000 EUR na delničarja. Ta scenarij je ugoden z makroekonomskega vidika. Do leta 2015 bi ta scenarij delničarje stal 0,83 milijona EUR, kar se lahko krije z obveznimi letnimi prispevki v znesku 227 000 EUR. Če se bo amortizacija še naprej zmanjševala, po letu 2015 ne bodo potrebne dodatne subvencije delničarjev. Regionalna gospodarska učinkovitost je veliko večja kot v vseh drugih scenarijih. Pozitiven je tudi javnofinančni saldo Turingije in njenih občin za leto 2015. |
| --- | --- |

(84)

Zahteve za mikroekonomsko in fiskalno ravnovesje se lahko izpolnijo le s scenarijem „splošnega letalskega prometa“, ki pomeni ukinitev letalskega prometa z nizkocenovnimi prevozniki na letališču AOC. To je edini scenarij, ko letališče ne potrebuje nobenih drugih plačil, temveč le obvezni letni dodatni prispevek delničarjev v znesku 227 000 EUR na delničarja. Ta scenarij je ugoden z makroekonomskega vidika. Do leta 2015 bi ta scenarij delničarje stal 0,83 milijona EUR, kar se lahko krije z obveznimi letnimi prispevki v znesku 227 000 EUR. Če se bo amortizacija še naprej zmanjševala, po letu 2015 ne bodo potrebne dodatne subvencije delničarjev. Regionalna gospodarska učinkovitost je veliko večja kot v vseh drugih scenarijih. Pozitiven je tudi javnofinančni saldo Turingije in njenih občin za leto 2015.

| (85) | Vsi drugi scenariji, ki vključujejo nadaljnje izvajanje ali razširitev letalskega prometa z nizkocenovnimi prevozniki, niso gospodarsko trajnostni na podlagi obveznih prispevkov delničarjev. Fiskalni učinek za Turingijo bi znašal med 115 000 EUR in 375 000 EUR na leto, odvisno od scenarija. V vseh scenarijih z nizkocenovnimi letalskimi prevozniki bi bil pozitivni fiskalni učinek letališča AOC in občin manjši od prispevkov, ki bi jih potrebovalo letališče, zato je fiskalno ravnovesje med prihodki in stroški negativno. |
| --- | --- |

(85)

Vsi drugi scenariji, ki vključujejo nadaljnje izvajanje ali razširitev letalskega prometa z nizkocenovnimi prevozniki, niso gospodarsko trajnostni na podlagi obveznih prispevkov delničarjev. Fiskalni učinek za Turingijo bi znašal med 115 000 EUR in 375 000 EUR na leto, odvisno od scenarija. V vseh scenarijih z nizkocenovnimi letalskimi prevozniki bi bil pozitivni fiskalni učinek letališča AOC in občin manjši od prispevkov, ki bi jih potrebovalo letališče, zato je fiskalno ravnovesje med prihodki in stroški negativno.

| (86) | Dodatni makroekonomski učinek letalskega prometa z nizkocenovnimi prevozniki bo mogoče doseči le, če se bodo poleg obveznih prispevkov delničarjev zagotovile naložbe v znesku 6,7 milijona EUR do 10 milijonov EUR. Regionalna gospodarska učinkovitost je v scenarijih z nizkocenovnimi letalskimi prevozniki manjša kot v scenariju splošnega letalskega prometa. V primerjavi s scenarijem splošnega letalskega prometa je raven potrebnih prispevkov v scenarijih z nizkocenovnimi letalskimi prevozniki enajst- do petnajstkrat višja, medtem ko so učinki dodane vrednosti le dva- do trikrat večji. Medtem ko je fiskalno ravnovesje med prihodki in stroški v scenariju splošnega letalskega prometa pozitivno, je v vseh scenarijih z nizkocenovnimi prevozniki negativno. |
| --- | --- |

(86)

Dodatni makroekonomski učinek letalskega prometa z nizkocenovnimi prevozniki bo mogoče doseči le, če se bodo poleg obveznih prispevkov delničarjev zagotovile naložbe v znesku 6,7 milijona EUR do 10 milijonov EUR. Regionalna gospodarska učinkovitost je v scenarijih z nizkocenovnimi letalskimi prevozniki manjša kot v scenariju splošnega letalskega prometa. V primerjavi s scenarijem splošnega letalskega prometa je raven potrebnih prispevkov v scenarijih z nizkocenovnimi letalskimi prevozniki enajst- do petnajstkrat višja, medtem ko so učinki dodane vrednosti le dva- do trikrat večji. Medtem ko je fiskalno ravnovesje med prihodki in stroški v scenariju splošnega letalskega prometa pozitivno, je v vseh scenarijih z nizkocenovnimi prevozniki negativno.

| (87) | Poleg tega se je upoštevalo več okvirnih pogojev:






  (a) | negotovost zaradi monopolnih uporabnikov in zunanjih vplivov: razvoj letalskega prometa na letališču AOC je v precej – vsaj v zvezi s prometom nizkocenovnih prevoznikov – odvisen od pogodb z zadevnimi letalskimi prevozniki in od zunanjih vplivov, kot je britanska turistična taksa ali nemška taksa za zračni promet, ki lahko izrazito negativno vplivajo na obseg prometa z nizkocenovnimi prevozniki; |
| --- | --- | --- |

(87)

Poleg tega se je upoštevalo več okvirnih pogojev:

(a)

negotovost zaradi monopolnih uporabnikov in zunanjih vplivov: razvoj letalskega prometa na letališču AOC je v precej – vsaj v zvezi s prometom nizkocenovnih prevoznikov – odvisen od pogodb z zadevnimi letalskimi prevozniki in od zunanjih vplivov, kot je britanska turistična taksa ali nemška taksa za zračni promet, ki lahko izrazito negativno vplivajo na obseg prometa z nizkocenovnimi prevozniki;

| (b) | neodobritev nadaljnjega stalnega subvencioniranja: ogrozila bi se poštena konkurenca brez subvencioniranja, kar ne bi bilo v skladu z načrtom zračnega prometa za Nemčijo in sporazumi politične koalicije na ravni zvezne dežele; |
| --- | --- |

(b)

neodobritev nadaljnjega stalnega subvencioniranja: ogrozila bi se poštena konkurenca brez subvencioniranja, kar ne bi bilo v skladu z načrtom zračnega prometa za Nemčijo in sporazumi politične koalicije na ravni zvezne dežele;

| (c) | pomanjkanje trajnosti: scenariji z nizkocenovnimi prevozniki ne kažejo izboljšanja fiskalnega in mikroekonomskega ravnovesja. Poslovni model na podlagi nizkocenovnih prevoznikov bi povzročil samo vse večjo potrebo po subvencijah do leta 2015 in pozneje. |
| --- | --- |

(c)

pomanjkanje trajnosti: scenariji z nizkocenovnimi prevozniki ne kažejo izboljšanja fiskalnega in mikroekonomskega ravnovesja. Poslovni model na podlagi nizkocenovnih prevoznikov bi povzročil samo vse večjo potrebo po subvencijah do leta 2015 in pozneje.

| (88) | Zato študija KE ugotavlja, da delničarjem in zvezni deželi Turingiji ni mogoče priporočiti nadaljnjega izvajanja ali razširitve letalskega prometa nizkocenovnih prevoznikov. |
| --- | --- |

(88)

Zato študija KE ugotavlja, da delničarjem in zvezni deželi Turingiji ni mogoče priporočiti nadaljnjega izvajanja ali razširitve letalskega prometa nizkocenovnih prevoznikov.

5.2   FINANCIRANJE IZGUB IZ POSLOVANJA DRUŽBE FLUGPLATZ ALTENBURG-NOBITZ GMBH V OBDOBJU 2000–2011 (UKREP 2)

| (89) | V finančnih poročilih družbe Flugplatz Altenburg-Nobitz je navedeno, da letališče ne more zagotoviti operativne dejavnosti brez javnih prispevkov za kritje izgub. Družba je vzpostavila sistem, v okviru katerega se vsako leto pripravijo letni poslovni načrti za prihodnje leto, ki se odobrijo na sestanku delničarjev in nato v zadevnem letu posodabljajo z aktualnimi podatki, ki jih pridobi letališče (59). Ta sistem je letališču omogočil posodabljanje javnega finančnega prispevka, potrebnega za kritje izgub. |
| --- | --- |

(89)

V finančnih poročilih družbe Flugplatz Altenburg-Nobitz je navedeno, da letališče ne more zagotoviti operativne dejavnosti brez javnih prispevkov za kritje izgub. Družba je vzpostavila sistem, v okviru katerega se vsako leto pripravijo letni poslovni načrti za prihodnje leto, ki se odobrijo na sestanku delničarjev in nato v zadevnem letu posodabljajo z aktualnimi podatki, ki jih pridobi letališče (59). Ta sistem je letališču omogočil posodabljanje javnega finančnega prispevka, potrebnega za kritje izgub.

59

| (90) | Nemčija je navedla, da izgube, zabeležene po letu 2000, ki so zahtevale prispevke delničarjev, niso povzročile le naložb v infrastrukturo: amortizacija ne pojasnjuje v celoti izgub, povzročili pa jih niso niti finančni stroški, saj letališče ni imelo kreditnega financiranja. Letne izgube družbe Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH so bile le delno povezane s stroški amortizacije, poleg tega pa jih Nemčija ne povezuje neposredno z družbo Ryanair. |
| --- | --- |

(90)

Nemčija je navedla, da izgube, zabeležene po letu 2000, ki so zahtevale prispevke delničarjev, niso povzročile le naložb v infrastrukturo: amortizacija ne pojasnjuje v celoti izgub, povzročili pa jih niso niti finančni stroški, saj letališče ni imelo kreditnega financiranja. Letne izgube družbe Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH so bile le delno povezane s stroški amortizacije, poleg tega pa jih Nemčija ne povezuje neposredno z družbo Ryanair.

| (91) | Kar zadeva trditve pritožnika, kot so navedene v sklepu o začetku postopka, jih Nemčija v celoti zavrača. Po navedbah Nemčije pritožnik ne upošteva pristopa na podlagi enojnega zaračunavanja (60) na letališču AOC. Nemčija je navedla, da so bili prihodki iz neletalskih dejavnosti leta 2009 enaki tistim iz letalskih dejavnosti. V zvezi s tem zavrača trditev, da je naraščajoče število potnikov zaradi skrivnih plačil družbi Ryanair pomenilo vse večje izgube za družbo Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH. Navedla je, da so bile izgube posledica najrazličnejših dejavnikov, ki niso bili povezani z družbo Ryanair. |
| --- | --- |

(91)

Kar zadeva trditve pritožnika, kot so navedene v sklepu o začetku postopka, jih Nemčija v celoti zavrača. Po navedbah Nemčije pritožnik ne upošteva pristopa na podlagi enojnega zaračunavanja (60) na letališču AOC. Nemčija je navedla, da so bili prihodki iz neletalskih dejavnosti leta 2009 enaki tistim iz letalskih dejavnosti. V zvezi s tem zavrača trditev, da je naraščajoče število potnikov zaradi skrivnih plačil družbi Ryanair pomenilo vse večje izgube za družbo Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH. Navedla je, da so bile izgube posledica najrazličnejših dejavnikov, ki niso bili povezani z družbo Ryanair.

60

| (92) | Nemčija zlasti zavrača trditev, da ruta družbe Ryanair z letališča AOC na letališče London Stansted neposredno konkurira ruti družbe Air Berlin z letališča Leipzig-Halle na letališče London Stansted in da je bil to razlog, da je družba Air Berlin ukinila zadnjenavedeno ruto. Nemčija poudarja, da je družba Air Berlin ukinila ruto na letališče London Stansted, ker letališče Leipzig-Halle ni več subvencioniralo družbe Air Berlin in ker je bila uvedena prepoved nočnih letov. |
| --- | --- |

(92)

Nemčija zlasti zavrača trditev, da ruta družbe Ryanair z letališča AOC na letališče London Stansted neposredno konkurira ruti družbe Air Berlin z letališča Leipzig-Halle na letališče London Stansted in da je bil to razlog, da je družba Air Berlin ukinila zadnjenavedeno ruto. Nemčija poudarja, da je družba Air Berlin ukinila ruto na letališče London Stansted, ker letališče Leipzig-Halle ni več subvencioniralo družbe Air Berlin in ker je bila uvedena prepoved nočnih letov.

| (93) | Nemčija meni, da letna plačila delničarjev družbi Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH ne pomenijo državne pomoči, saj so izpolnjene zahteve načela vlagatelja v tržnem gospodarstvu, v skladu s katerim je treba upoštevati vse gospodarske ugodnosti, zagotovljene glavnemu delničarju, tj. okrožju Altenburger Land (61). Sklicuje se na študijo iz leta 2007, ki jo je izvedel prof. dr. Klophaus (62) (v nadaljnjem besedilu: študija Klophaus) in v kateri so navedene „izgubljene subvencije“ okrožja Altenburger Land: gospodarski učinek plačil delničarjev na okrožje Altenburger Land je bil pozitiven zaradi dodatnih plačil davkov. Skupni prihodki od davkov v letu 2006, ustvarjeni z delovanjem na letališču AOC, znašajo 7,9 milijona EUR, pri čemer je 1 milijon EUR zlasti v korist okrožja Altenburger Land. Če bi se letno število potnikov povečalo na 500 000, bi se ta vsota do leta 2015 potrojila. Ker je donosnost plačil davkov večja od letnih plačil delničarjev, je Nemčija sklenila, da je okrožje Altenburger Land ravnalo kot zasebni vlagatelj. |
| --- | --- |

(93)

Nemčija meni, da letna plačila delničarjev družbi Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH ne pomenijo državne pomoči, saj so izpolnjene zahteve načela vlagatelja v tržnem gospodarstvu, v skladu s katerim je treba upoštevati vse gospodarske ugodnosti, zagotovljene glavnemu delničarju, tj. okrožju Altenburger Land (61). Sklicuje se na študijo iz leta 2007, ki jo je izvedel prof. dr. Klophaus (62) (v nadaljnjem besedilu: študija Klophaus) in v kateri so navedene „izgubljene subvencije“ okrožja Altenburger Land: gospodarski učinek plačil delničarjev na okrožje Altenburger Land je bil pozitiven zaradi dodatnih plačil davkov. Skupni prihodki od davkov v letu 2006, ustvarjeni z delovanjem na letališču AOC, znašajo 7,9 milijona EUR, pri čemer je 1 milijon EUR zlasti v korist okrožja Altenburger Land. Če bi se letno število potnikov povečalo na 500 000, bi se ta vsota do leta 2015 potrojila. Ker je donosnost plačil davkov večja od letnih plačil delničarjev, je Nemčija sklenila, da je okrožje Altenburger Land ravnalo kot zasebni vlagatelj.

61

62

| (94) | Kar zadeva trditev glede morebitnega zaprtja letališča namesto nadaljnjih prispevkov delničarjev, Nemčija potrjuje, da je okrožje Altenburger Land ravnalo kot zasebni vlagatelj: če bi se letališče zaprlo, bi moral upravljavec letališča zvezni deželi Turingiji povrniti približno 7 milijonov EUR, saj bi to pomenilo predčasen konec uporabe infrastrukture. Da bi se izognili temu povračilu, so tudi delničarji ravnali kot zasebni vlagatelji. |
| --- | --- |

(94)

Kar zadeva trditev glede morebitnega zaprtja letališča namesto nadaljnjih prispevkov delničarjev, Nemčija potrjuje, da je okrožje Altenburger Land ravnalo kot zasebni vlagatelj: če bi se letališče zaprlo, bi moral upravljavec letališča zvezni deželi Turingiji povrniti približno 7 milijonov EUR, saj bi to pomenilo predčasen konec uporabe infrastrukture. Da bi se izognili temu povračilu, so tudi delničarji ravnali kot zasebni vlagatelji.

Študija Klophaus

Študija Klophaus

| (95) | Ugotovitve študije Klophaus iz leta 2007 so naslednje. Študija navaja, da so neposredni, posredni, inducirani in spodbujevalni učinki letališča AOC na gospodarstvo in privlačnost regije, zlasti z vidika delovnih mest, pozitivni in veliki. Po ugotovitvah študije so pozitivni tudi prihodnji obeti letališča AOC, saj bi lahko postalo baza družbe Ryanair za osrednjo Nemčijo, za kar si prizadeva družba Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH. Ker je na letališču AOC nameščenih toliko zrakoplovov družbe Ryanair, bi se lahko torej število potnikov vsako leto povečalo za milijon. Tako bi lahko AOC postalo regionalno letališče, kar bi okrožju Altenburger Land zagotovilo priložnost, da spremeni svoj mednarodni profil ter tako izboljša svojo gospodarsko in poslovno strukturo. V študiji je navedeno, da bo AOC kot nizkocenovno letališče zagotovilo velike splošne gospodarske ugodnosti. |
| --- | --- |

(95)

Ugotovitve študije Klophaus iz leta 2007 so naslednje. Študija navaja, da so neposredni, posredni, inducirani in spodbujevalni učinki letališča AOC na gospodarstvo in privlačnost regije, zlasti z vidika delovnih mest, pozitivni in veliki. Po ugotovitvah študije so pozitivni tudi prihodnji obeti letališča AOC, saj bi lahko postalo baza družbe Ryanair za osrednjo Nemčijo, za kar si prizadeva družba Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH. Ker je na letališču AOC nameščenih toliko zrakoplovov družbe Ryanair, bi se lahko torej število potnikov vsako leto povečalo za milijon. Tako bi lahko AOC postalo regionalno letališče, kar bi okrožju Altenburger Land zagotovilo priložnost, da spremeni svoj mednarodni profil ter tako izboljša svojo gospodarsko in poslovno strukturo. V študiji je navedeno, da bo AOC kot nizkocenovno letališče zagotovilo velike splošne gospodarske ugodnosti.

| (96) | Po ugotovitvah študije bo letališče AOC do leta 2015 predvidoma zagotovilo 658 delovnih mest (95,3-odstotna rast v primerjavi z letom 2006). Poleg tega bo ustvarjenih 881 posrednih delovnih mest (157,6-odstotna rast) in 438 induciranih delovnih mest (184,4-odstotna rast). Študija poudarja tudi pomen dostopnosti regij na nacionalni in mednarodni ravni, kar zelo vpliva na gospodarski razvoj zadevne regije. |
| --- | --- |

(96)

Po ugotovitvah študije bo letališče AOC do leta 2015 predvidoma zagotovilo 658 delovnih mest (95,3-odstotna rast v primerjavi z letom 2006). Poleg tega bo ustvarjenih 881 posrednih delovnih mest (157,6-odstotna rast) in 438 induciranih delovnih mest (184,4-odstotna rast). Študija poudarja tudi pomen dostopnosti regij na nacionalni in mednarodni ravni, kar zelo vpliva na gospodarski razvoj zadevne regije.

| (97) | V zvezi s tem je treba v skladu s študijo upoštevati tako javne prispevke za obnovo in razširitev letališča AOC ter s tem povezane stroške trženja kot tudi prihodke od davkov za zvezno deželo Turingijo in njene občine. Študija ugotavlja, da je treba upoštevati tako mikroekonomske vidike kot tudi makroekonomske učinke. |
| --- | --- |

(97)

V zvezi s tem je treba v skladu s študijo upoštevati tako javne prispevke za obnovo in razširitev letališča AOC ter s tem povezane stroške trženja kot tudi prihodke od davkov za zvezno deželo Turingijo in njene občine. Študija ugotavlja, da je treba upoštevati tako mikroekonomske vidike kot tudi makroekonomske učinke.

5.3   LETALIŠKE TAKSE IN PLAČILA DRUŽBI RYANAIR V SKLADU S SPORAZUMI O LETALIŠKIH STORITVAH IN TRŽENJU (UKREP 3)

| (98) | Nemčija trdi, da niti letališke takse niti sporazumi o storitvah trženja ne pomenijo državne pomoči. Poudarja, da ni nobene povezave med sporazumi o letaliških storitvah in sporazumi o storitvah trženja, ki jih je treba oceniti ločeno; sporazumi o storitvah trženja ne pomenijo zmanjšanja prihodkov letališča, ampak zagotavljajo storitve oglaševanja. |
| --- | --- |

(98)

Nemčija trdi, da niti letališke takse niti sporazumi o storitvah trženja ne pomenijo državne pomoči. Poudarja, da ni nobene povezave med sporazumi o letaliških storitvah in sporazumi o storitvah trženja, ki jih je treba oceniti ločeno; sporazumi o storitvah trženja ne pomenijo zmanjšanja prihodkov letališča, ampak zagotavljajo storitve oglaševanja.

Sporazum o storitvah družbe Ryanair

Sporazum o storitvah družbe Ryanair

| (99) | Nemčija je navedla, da je letališče upoštevalo pozitivna gospodarska pričakovanja, ki temeljijo na razvoju letalske dejavnosti prek družbe Ryanair. Pri sprejemanju odločitve glede poslovanja z letalskim prevoznikom so se na sestanku delničarjev dne 22. aprila 2003 upoštevali podatki (63), prikazani v preglednici 13, pri čemer je bilo sklenjeno, da bi se lahko tudi v previdnem scenariju (en let dnevno s 70-odstotnim koeficientom zasedenosti) z družbo Ryanair dosegel skupni letni rezultat [...]*.

  Preglednica 13


  Pričakovani prihodki od dejavnosti družbe Ryanair na letališču AOC
   (64)
  (2003)







  (v EUR) |
| --- | --- |
| Pristojbina na potnika | [...]* |
| Število potnikov na zrakoplov s 70-odstotnim koeficientom zasedenosti (65) | 104 |
| Pričakovani mesečni prihodki | [...]* |
| Mesečni stroški za načrtovane naložbe | 12 138 |
| Pričakovani mesečni rezultat | [...]* |
| Pričakovani letni rezultat | [...]* |

(99)

Nemčija je navedla, da je letališče upoštevalo pozitivna gospodarska pričakovanja, ki temeljijo na razvoju letalske dejavnosti prek družbe Ryanair. Pri sprejemanju odločitve glede poslovanja z letalskim prevoznikom so se na sestanku delničarjev dne 22. aprila 2003 upoštevali podatki (63), prikazani v preglednici 13, pri čemer je bilo sklenjeno, da bi se lahko tudi v previdnem scenariju (en let dnevno s 70-odstotnim koeficientom zasedenosti) z družbo Ryanair dosegel skupni letni rezultat [...]*.

63

Preglednica 13

Preglednica 13

Pričakovani prihodki od dejavnosti družbe Ryanair na letališču AOC
   (64)
  (2003)

Pričakovani prihodki od dejavnosti družbe Ryanair na letališču AOC

64

(2003)

(v EUR)

Pristojbina na potnika

[...]*

Število potnikov na zrakoplov s 70-odstotnim koeficientom zasedenosti (65)

65

104

Pričakovani mesečni prihodki

[...]*

Mesečni stroški za načrtovane naložbe

12 138

Pričakovani mesečni rezultat

[...]*

Pričakovani letni rezultat

[...]*

| (100) | Mesečni stroški, ki so se upoštevali v preglednici 13, vključujejo stroške osebja ter storitve odtajanja vzletno-pristajalne steze in odstranjevanja snega. Komisija ugotavlja, da je v dokumentu, ki je bil 22. aprila 2003 predložen na sestanku delničarjev, naveden skupni znesek letnih naložb v višini 902 155 EUR. Napovedi iz preglednice 13 tega zneska ne upoštevajo. |
| --- | --- |

(100)

Mesečni stroški, ki so se upoštevali v preglednici 13, vključujejo stroške osebja ter storitve odtajanja vzletno-pristajalne steze in odstranjevanja snega. Komisija ugotavlja, da je v dokumentu, ki je bil 22. aprila 2003 predložen na sestanku delničarjev, naveden skupni znesek letnih naložb v višini 902 155 EUR. Napovedi iz preglednice 13 tega zneska ne upoštevajo.

| (101) | Nemčija je navedla, da je družba Ryanair v skladu s seznamom takrat veljavnih letaliških taks plačevala takso za pristajanje [...]* na zrakoplov in potniško takso [...]* na potnika (66), tj. taksi, ki veljata za vse morebitne letalske prevoznike in ki sta po mnenju družbe Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH razumni, če se upoštevajo promet in prihodki, ki jih družba Ryanair ustvarja za letališče AOC. |
| --- | --- |

(101)

Nemčija je navedla, da je družba Ryanair v skladu s seznamom takrat veljavnih letaliških taks plačevala takso za pristajanje [...]* na zrakoplov in potniško takso [...]* na potnika (66), tj. taksi, ki veljata za vse morebitne letalske prevoznike in ki sta po mnenju družbe Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH razumni, če se upoštevajo promet in prihodki, ki jih družba Ryanair ustvarja za letališče AOC.

66

| (102) | Nemčija je navedla, da storitve, ki naj bi jih letališče AOC zagotovilo v skladu s Prilogo A k sporazumu, ki je bil 3. marca 2003 sklenjen z družbo Ryanair, niso bile zagotovljene. Storitve iz Priloge B in Dodatka k Prilogi B o službi za rezervacije k sporazumu z dne 3. marca 2003 so bile družbi Ryanair zagotovljene brez dodatnih stroškov. |
| --- | --- |

(102)

Nemčija je navedla, da storitve, ki naj bi jih letališče AOC zagotovilo v skladu s Prilogo A k sporazumu, ki je bil 3. marca 2003 sklenjen z družbo Ryanair, niso bile zagotovljene. Storitve iz Priloge B in Dodatka k Prilogi B o službi za rezervacije k sporazumu z dne 3. marca 2003 so bile družbi Ryanair zagotovljene brez dodatnih stroškov.

Sporazumi o trženju družbe Ryanair

Sporazumi o trženju družbe Ryanair

| (103) | Nemčija pojasnjuje, da je družba Ryanair v skladu s sporazumom o letaliških storitvah z dne 3. marca 2003 letališču AOC plačevala pristojbine za letališke storitve glede na običajni seznam letalskih taks, kar je v obdobju 2003–2011 skupaj znašalo [...] EUR*. V skladu s sporazumom o trženju z dne 7. aprila 2003 je letališče AOC v obdobju 2003–2011 družbi Ryanair plačalo prispevek za storitve trženja v skupnem znesku [...] EUR*. Na podlagi razlike med obema plačiloma je družba Ryanair v obdobju 2003–2011 letališču AOC plačevala neto znesek [...] EUR*. Ker je bilo število potnikov v tem obdobju 408 291 (67), je Nemčija sklenila, da je družba Ryanair letališču AOC plačala neto pristojbino v znesku približno [...] EUR* na odhajajočega potnika.

  Preglednica 14


  Računi, ki jih je družba Ryanair izdala in prejela v obdobju 2003–2011
   (68)









  (v EUR) |
| --- | --- |
| Leto | Prejeti računi družbe Ryanair | Izdani računi letališča | Število potnikov |
| 2003 | [...]* | [...]* | 25 750 |
| 2004 | [...]* | [...]* | 37 160 |
| 2005 | [...]* | [...]* | 50 714 |
| 2006 | [...]* | [...]* | 44 580 |
| 2007 | [...]* | [...]* | 60 678 |
| 2008 | [...]* | [...]* | 62 876 |
| 2009 | [...]* | [...]* | 66 367 |
| 2010 | [...]* | [...]* | 55 641 |
| 2011 | [...]* | [...]* | 4 525 |
| Skupaj | [...]* | [...]* | 408 291 |

(103)

Nemčija pojasnjuje, da je družba Ryanair v skladu s sporazumom o letaliških storitvah z dne 3. marca 2003 letališču AOC plačevala pristojbine za letališke storitve glede na običajni seznam letalskih taks, kar je v obdobju 2003–2011 skupaj znašalo [...] EUR*. V skladu s sporazumom o trženju z dne 7. aprila 2003 je letališče AOC v obdobju 2003–2011 družbi Ryanair plačalo prispevek za storitve trženja v skupnem znesku [...] EUR*. Na podlagi razlike med obema plačiloma je družba Ryanair v obdobju 2003–2011 letališču AOC plačevala neto znesek [...] EUR*. Ker je bilo število potnikov v tem obdobju 408 291 (67), je Nemčija sklenila, da je družba Ryanair letališču AOC plačala neto pristojbino v znesku približno [...] EUR* na odhajajočega potnika.

67

Preglednica 14

Preglednica 14

Računi, ki jih je družba Ryanair izdala in prejela v obdobju 2003–2011
   (68)

Računi, ki jih je družba Ryanair izdala in prejela v obdobju 2003–2011

68

(v EUR)

Leto

Prejeti računi družbe Ryanair

Izdani računi letališča

Število potnikov

2003

[...]*

[...]*

25 750

2004

[...]*

[...]*

37 160

2005

[...]*

[...]*

50 714

2006

[...]*

[...]*

44 580

2007

[...]*

[...]*

60 678

2008

[...]*

[...]*

62 876

2009

[...]*

[...]*

66 367

2010

[...]*

[...]*

55 641

2011

[...]*

[...]*

4 525

Skupaj

Skupaj

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

408 291

408 291

| (104) | Nemčija je navedla, da poleg napovedi družbe Ryanair, da bo marca 2011 ukinila rute z letališča AOC, upravljavec letališča februarja in marca 2011 ni plačal nobenih dodatnih prispevkov za trženje. |
| --- | --- |

(104)

Nemčija je navedla, da poleg napovedi družbe Ryanair, da bo marca 2011 ukinila rute z letališča AOC, upravljavec letališča februarja in marca 2011 ni plačal nobenih dodatnih prispevkov za trženje.

| (105) | Nemčija pojasnjuje, da so prispevke za trženje v skladu s sporazumom, ki sta ga 21. septembra 2010 sklenili družbi Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH in Ryanair, plačale zasebne družbe, potem ko so se strinjale z ohranjanjem dejavnosti družbe Ryanair na letališču AOC. V poročilu vodstva družbe iz leta 2011 (69) je navedeno, da zimska letalska sezona 2010/2011, ki je vključevala le eno ruto v London, ne bi bila mogoča brez podpore regionalnih podjetij. |
| --- | --- |

(105)

Nemčija pojasnjuje, da so prispevke za trženje v skladu s sporazumom, ki sta ga 21. septembra 2010 sklenili družbi Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH in Ryanair, plačale zasebne družbe, potem ko so se strinjale z ohranjanjem dejavnosti družbe Ryanair na letališču AOC. V poročilu vodstva družbe iz leta 2011 (69) je navedeno, da zimska letalska sezona 2010/2011, ki je vključevala le eno ruto v London, ne bi bila mogoča brez podpore regionalnih podjetij.

69

| (106) | Nemčija trdi, da je družba Ryanair na svojem spletnem mestu oglaševala letališče AOC in regijo. To spletno mesto je za Googlovim spletnim mestom drugo najbolj priljubljeno v Evropi, čemur ustrezajo cene oglaševanja. Cena ključne besede na Googlu na klik je med 0,05 in 2,00 EUR. Nemčija je izračunala, da 100 000–150 000 potnikov, ki z družbo Ryanair letno potujejo prek letališča AOC, in cena ključne besede 1 EUR ustvarjajo ceno oglaševanja 100 000–150 000 EUR na leto, če se predpostavlja, da vsak potnik zagotovi le en klik. Ker potniki običajno ne naredijo le enega, ampak več klikov, in ker nekateri potniki zagotovijo klik, ne da bi naredili rezervacijo, so nemški organi sklenili, da sporazum o trženju med družbama Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH in Ryanair temelji na razumni ceni, ki družbi Ryanair ne zagotavlja nobenih ugodnosti. |
| --- | --- |

(106)

Nemčija trdi, da je družba Ryanair na svojem spletnem mestu oglaševala letališče AOC in regijo. To spletno mesto je za Googlovim spletnim mestom drugo najbolj priljubljeno v Evropi, čemur ustrezajo cene oglaševanja. Cena ključne besede na Googlu na klik je med 0,05 in 2,00 EUR. Nemčija je izračunala, da 100 000–150 000 potnikov, ki z družbo Ryanair letno potujejo prek letališča AOC, in cena ključne besede 1 EUR ustvarjajo ceno oglaševanja 100 000–150 000 EUR na leto, če se predpostavlja, da vsak potnik zagotovi le en klik. Ker potniki običajno ne naredijo le enega, ampak več klikov, in ker nekateri potniki zagotovijo klik, ne da bi naredili rezervacijo, so nemški organi sklenili, da sporazum o trženju med družbama Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH in Ryanair temelji na razumni ceni, ki družbi Ryanair ne zagotavlja nobenih ugodnosti.

| (107) | Po navedbah Nemčije je družba Ryanair pripravila oglaševalske ukrepe iz preglednice 15.

  Preglednica 15


  Plačila za trženje, ki jih je letališče AOC plačalo družbi Ryanair








  Obdobje | Znesek | Cilj |
| --- | --- | --- | --- |
| 2003 | 50 000 –150 000 EUR [...]* | Tiskani oglasi v časopisu Leipziger Volkszeitung |
| 2004 | 25 000 –125 000 EUR [...]* | Tiskani oglasi v časopisu Leipziger Volkszeitung |
| maj 2007–marec 2008 | 75 000 –175 000 EUR [...]* | Časopisni oglasi, neposredno pošiljanje komercialnih obvestil in drugi ukrepi za obveščanje javnosti |
| maj 2008–marec 2009 | 50 000 –150 000 EUR [...]* | Časopisni oglasi, neposredno pošiljanje komercialnih obvestil in drugi ukrepi za obveščanje javnosti |
| Skupaj (2003–marec 2009) | 225 000 –325 000 EUR [...]* | |

(107)

Po navedbah Nemčije je družba Ryanair pripravila oglaševalske ukrepe iz preglednice 15.

Preglednica 15

Preglednica 15

Plačila za trženje, ki jih je letališče AOC plačalo družbi Ryanair

Plačila za trženje, ki jih je letališče AOC plačalo družbi Ryanair

Obdobje

Znesek

Cilj

2003

50 000 –150 000 EUR [...]*

Tiskani oglasi v časopisu Leipziger Volkszeitung

Leipziger Volkszeitung

2004

25 000 –125 000 EUR [...]*

Tiskani oglasi v časopisu Leipziger Volkszeitung

Leipziger Volkszeitung

maj 2007–marec 2008

75 000 –175 000 EUR [...]*

Časopisni oglasi, neposredno pošiljanje komercialnih obvestil in drugi ukrepi za obveščanje javnosti

maj 2008–marec 2009

50 000 –150 000 EUR [...]*

Časopisni oglasi, neposredno pošiljanje komercialnih obvestil in drugi ukrepi za obveščanje javnosti

Skupaj (2003–marec 2009)

Skupaj (2003–marec 2009)

225 000 –325 000 EUR [...]*

225 000 –325 000 EUR [...]*

| (108) | Nemčija trdi, da nagrade za uspešnost ne pomenijo prednosti za družbo Ryanair, saj so to na trgu običajna plačila za dejavnosti trženja družbe Ryanair. Po navedbah Nemčije so bili ukrepi trženja uspešni, saj se je število potnikov s 25 000 (2002) povečalo na 140 000 (2009), zaradi česar so se skupni prihodki s 316 000 EUR povečali na 1,12 milijona EUR, medtem ko so se prihodki od letaliških taks s 132 000 EUR povečali na 530 000 EUR, prihodki od parkirnine pa z nič na 263 000 EUR. |
| --- | --- |

(108)

Nemčija trdi, da nagrade za uspešnost ne pomenijo prednosti za družbo Ryanair, saj so to na trgu običajna plačila za dejavnosti trženja družbe Ryanair. Po navedbah Nemčije so bili ukrepi trženja uspešni, saj se je število potnikov s 25 000 (2002) povečalo na 140 000 (2009), zaradi česar so se skupni prihodki s 316 000 EUR povečali na 1,12 milijona EUR, medtem ko so se prihodki od letaliških taks s 132 000 EUR povečali na 530 000 EUR, prihodki od parkirnine pa z nič na 263 000 EUR.

| (109) | Nemčija trdi, da plačila v okviru sporazumov o storitvah trženja ne pomenijo državne pomoči iz naslednjih razlogov:






  (a) | Nemčija poudarja, da zadevno ministrstvo v nasprotju s trditvami Komisije v sklepu o začetku postopka (70) ni imelo besede pri sklepanju sporazumov, razen v zvezi z infrastrukturnimi ukrepi. Odstavek 43 uredbe LuftVZO (71) ne pomeni, da je bila potrebna odobritev ministrstva; |
| --- | --- | --- |

(109)

Nemčija trdi, da plačila v okviru sporazumov o storitvah trženja ne pomenijo državne pomoči iz naslednjih razlogov:

(a)

Nemčija poudarja, da zadevno ministrstvo v nasprotju s trditvami Komisije v sklepu o začetku postopka (70) ni imelo besede pri sklepanju sporazumov, razen v zvezi z infrastrukturnimi ukrepi. Odstavek 43 uredbe LuftVZO (71) ne pomeni, da je bila potrebna odobritev ministrstva;

70

71

| (b) | dejstvo, da je lokalna gospodarska zbornica podprla letališče AOC (72), dokazuje, da je zasebni trg odobraval povezave družbe Ryanair; |
| --- | --- |

(b)

dejstvo, da je lokalna gospodarska zbornica podprla letališče AOC (72), dokazuje, da je zasebni trg odobraval povezave družbe Ryanair;

72

| (c) | Nemčija je navedla, da plačila za trženje, ki jih je družba Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH plačala družbi Ryanair, ne pomenijo pomoči za zagon podjetja v skladu s smernicami za letalski sektor iz leta 2005, ampak so zgolj komercialne pogodbene obveznosti, ki ne spadajo na področje državne pomoči. |
| --- | --- |

(c)

Nemčija je navedla, da plačila za trženje, ki jih je družba Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH plačala družbi Ryanair, ne pomenijo pomoči za zagon podjetja v skladu s smernicami za letalski sektor iz leta 2005, ampak so zgolj komercialne pogodbene obveznosti, ki ne spadajo na področje državne pomoči.

6.   PRIPOMBE ZAINTERESIRANIH STRANI

PRIPOMBE ZAINTERESIRANIH STRANI

6.1   PRIPOMBE DRUŽBE RYANAIR

Odgovornost do države

Odgovornost do države

| (110) | Družba Ryanair trdi, da se ji državna pomoč letališčem ne sme pripisati. Predpostavljanje prenosa državne pomoči z letališč na letalske prevoznike bi bilo v nasprotju z zakonodajo EU. Ta predpostavka diskriminira javna letališča, čeprav bi se morala pravila o konkurenci brez razlikovanja uporabljati za javna in zasebna podjetja. Družba Ryanair trdi, da dokazi, s katerimi Komisija dokazuje odgovornost do države, niso zadostni. Dokazi morda izražajo interes javnih organov za poslovne odnose in prihodnost letališča, vendar ne dokazujejo dejanske vpletenosti katerega koli javnega organa v pogajanja letališča in sporazume z družbo Ryanair. Dokazi, da so ministrstva zvezne dežele Turingije dejansko nasprotovala sporazumom z družbo Ryanair, bi vsaj pomenili, da mora Komisija temeljiteje preučiti odgovornost do države za sporazume z družbo Ryanair. |
| --- | --- |

(110)

Družba Ryanair trdi, da se ji državna pomoč letališčem ne sme pripisati. Predpostavljanje prenosa državne pomoči z letališč na letalske prevoznike bi bilo v nasprotju z zakonodajo EU. Ta predpostavka diskriminira javna letališča, čeprav bi se morala pravila o konkurenci brez razlikovanja uporabljati za javna in zasebna podjetja. Družba Ryanair trdi, da dokazi, s katerimi Komisija dokazuje odgovornost do države, niso zadostni. Dokazi morda izražajo interes javnih organov za poslovne odnose in prihodnost letališča, vendar ne dokazujejo dejanske vpletenosti katerega koli javnega organa v pogajanja letališča in sporazume z družbo Ryanair. Dokazi, da so ministrstva zvezne dežele Turingije dejansko nasprotovala sporazumom z družbo Ryanair, bi vsaj pomenili, da mora Komisija temeljiteje preučiti odgovornost do države za sporazume z družbo Ryanair.

| (111) | Družba Ryanair je navedla, da vprašanje ni, ali bi morala država svoj denar vložiti drugam, temveč ali daje letalskemu prevozniku prednost, ki je sicer ne bi imel. Z javnimi letališči se je zgolj pogodila o pogojih, podobno kot se je dogovorila s primerljivimi zasebnimi letališči. |
| --- | --- |

(111)

Družba Ryanair je navedla, da vprašanje ni, ali bi morala država svoj denar vložiti drugam, temveč ali daje letalskemu prevozniku prednost, ki je sicer ne bi imel. Z javnimi letališči se je zgolj pogodila o pogojih, podobno kot se je dogovorila s primerljivimi zasebnimi letališči.

Uporaba načela vlagatelja v tržnem gospodarstvu

Uporaba načela vlagatelja v tržnem gospodarstvu

| (112) | Družba Ryanair trdi, da ni posredna prejemnica državne pomoči. Če se lahko pogoji poslovnega odnosa med družbo Ryanair in letališčem upravičijo na podlagi načela vlagatelja v tržnem gospodarstvu, morebitna obveznost vračila ne more veljati za družbo Ryanair. Družba Ryanair trdi, da je treba načelo vlagatelja v tržnem gospodarstvu uporabiti vedno, kadar se domneva, da so letališča v javni lasti dodelila državno pomoč družbi Ryanair. Po navedbah letalskega prevoznika dejansko ni nobene gospodarske ali pravne utemeljitve za izvzetje javnih letališč iz uporabe načela vlagatelja v tržnem gospodarstvu, pri čemer je Komisija uporabljala to načelo v zvezi s sporazumi, ki se nanašajo na financiranje večje javne infrastrukture za druge načine prevoza, kot so javna morska pristanišča. Letališče pri sklepanju sporazumov izvaja gospodarsko funkcijo. Poleg tega letališča v zasebnem in javnem sektorju med seboj konkurirajo na trgu, pri čemer lahko imajo slednja koristi od pogodb med letalskimi prevozniki in letališči. |
| --- | --- |

(112)

Družba Ryanair trdi, da ni posredna prejemnica državne pomoči. Če se lahko pogoji poslovnega odnosa med družbo Ryanair in letališčem upravičijo na podlagi načela vlagatelja v tržnem gospodarstvu, morebitna obveznost vračila ne more veljati za družbo Ryanair. Družba Ryanair trdi, da je treba načelo vlagatelja v tržnem gospodarstvu uporabiti vedno, kadar se domneva, da so letališča v javni lasti dodelila državno pomoč družbi Ryanair. Po navedbah letalskega prevoznika dejansko ni nobene gospodarske ali pravne utemeljitve za izvzetje javnih letališč iz uporabe načela vlagatelja v tržnem gospodarstvu, pri čemer je Komisija uporabljala to načelo v zvezi s sporazumi, ki se nanašajo na financiranje večje javne infrastrukture za druge načine prevoza, kot so javna morska pristanišča. Letališče pri sklepanju sporazumov izvaja gospodarsko funkcijo. Poleg tega letališča v zasebnem in javnem sektorju med seboj konkurirajo na trgu, pri čemer lahko imajo slednja koristi od pogodb med letalskimi prevozniki in letališči.

| (113) | Družba Ryanair meni, da se pri oceni učinkovitosti ne smejo upoštevati niti denarni vložki v naložbe na področju javne politike niti nepovratni stroški, temveč dodatni stroški, nazadnje pa meni še, da je treba to oceno izvesti na podlagi referenčnega merila, tj. običajno dobro vodeno letališče. Trdi, da če je regionalno letališče prepričano, da bo sporazum prispeval k izboljšanju njegove učinkovitosti, potem je lahko pogodba donosna tudi, če se zdi, da so cene, ki se zaračunavajo, ob sklenitvi nižje od stroškov. Pričakovati je, da bodo neučinkovita in premalo izkoriščena letališča postala donosna šele, ko bodo dosegla ekonomije obsega in zunanje učinke mreže, kar lahko traja od 25 do 30 let. Nizkocenovni letalski prevozniki imajo odličen položaj, da regionalnim letališčem zagotovijo bistveno povečanje prihodkov, običajno brez potrebe po kakršni koli novi infrastrukturi ali drugih naložbah. Družba Ryanair to podpira s sklicevanjem na sklep organa za civilno letalstvo Združenega kraljestva z dne 27. maja 2011, ki priznava cenejše zanašanje nizkocenovnih letalskih prevoznikov na letalske storitve. |
| --- | --- |

(113)

Družba Ryanair meni, da se pri oceni učinkovitosti ne smejo upoštevati niti denarni vložki v naložbe na področju javne politike niti nepovratni stroški, temveč dodatni stroški, nazadnje pa meni še, da je treba to oceno izvesti na podlagi referenčnega merila, tj. običajno dobro vodeno letališče. Trdi, da če je regionalno letališče prepričano, da bo sporazum prispeval k izboljšanju njegove učinkovitosti, potem je lahko pogodba donosna tudi, če se zdi, da so cene, ki se zaračunavajo, ob sklenitvi nižje od stroškov. Pričakovati je, da bodo neučinkovita in premalo izkoriščena letališča postala donosna šele, ko bodo dosegla ekonomije obsega in zunanje učinke mreže, kar lahko traja od 25 do 30 let. Nizkocenovni letalski prevozniki imajo odličen položaj, da regionalnim letališčem zagotovijo bistveno povečanje prihodkov, običajno brez potrebe po kakršni koli novi infrastrukturi ali drugih naložbah. Družba Ryanair to podpira s sklicevanjem na sklep organa za civilno letalstvo Združenega kraljestva z dne 27. maja 2011, ki priznava cenejše zanašanje nizkocenovnih letalskih prevoznikov na letalske storitve.

| (114) | Družba Ryanair trdi, da se nepovratni stroški ne smejo upoštevati pri uporabi načela vlagatelja v tržnem gospodarstvu, kar velja tako za primerjalno analizo kot tudi za analizo stroškov. Navedla je, da bi moral zasebni vlagatelj, ki na letališču AOC deluje od leta 1992, infrastrukturne stroške in stalne stroške poslovanja letališča obravnavati kot nepovratne stroške. Realno teh stroškov ni bilo mogoče povrniti, saj je bila gospodarska privlačnost letališča AOC majhna, njegova tržna moč pa zelo omejena. V teh okoliščinah bi bilo sprejetje kakršnega koli drugega scenarija, ki bi lastniku letališča zagotovil boljše ali zgolj manj težavne možnosti, kot je hipotetično neukrepanje ali zaprtje letališča s potencialno visokimi stroški, v celoti v skladu z načelom vlagatelja v tržnem gospodarstvu. |
| --- | --- |

(114)

Družba Ryanair trdi, da se nepovratni stroški ne smejo upoštevati pri uporabi načela vlagatelja v tržnem gospodarstvu, kar velja tako za primerjalno analizo kot tudi za analizo stroškov. Navedla je, da bi moral zasebni vlagatelj, ki na letališču AOC deluje od leta 1992, infrastrukturne stroške in stalne stroške poslovanja letališča obravnavati kot nepovratne stroške. Realno teh stroškov ni bilo mogoče povrniti, saj je bila gospodarska privlačnost letališča AOC majhna, njegova tržna moč pa zelo omejena. V teh okoliščinah bi bilo sprejetje kakršnega koli drugega scenarija, ki bi lastniku letališča zagotovil boljše ali zgolj manj težavne možnosti, kot je hipotetično neukrepanje ali zaprtje letališča s potencialno visokimi stroški, v celoti v skladu z načelom vlagatelja v tržnem gospodarstvu.

| (115) | Družba Ryanair tudi poudarja, da je treba posebne stroške, povezane z družbo Ryanair, upoštevati ločeno od nastalih stroškov letališča, lahko pa so na splošno nižji od prihodkov od pozitivnih zunanjih učinkov mreže, ki so jih ustvarile dejavnosti družbe Ryanair na letališču. |
| --- | --- |

(115)

Družba Ryanair tudi poudarja, da je treba posebne stroške, povezane z družbo Ryanair, upoštevati ločeno od nastalih stroškov letališča, lahko pa so na splošno nižji od prihodkov od pozitivnih zunanjih učinkov mreže, ki so jih ustvarile dejavnosti družbe Ryanair na letališču.

Študije svetovalne družbe, ki svetuje družbi Ryanair

Študije svetovalne družbe, ki svetuje družbi Ryanair

| (116) | Družba Ryanair je navedla, da sporazum o pristojbinah z letališčem AOC izpolnjuje zahteve načela vlagatelja v tržnem gospodarstvu. V zvezi s tem je Komisiji predložila dve poročili, ki ju je pripravila svetovalna družba. Ti študiji primerjata zadevno pogodbo z drugimi sporazumi o pristojbinah, sklenjenimi med družbo Ryanair in letališči, ki so v večinski zasebni lasti in se financirajo z zasebnimi sredstvi ali delujejo kot vlagatelji v tržnem gospodarstvu, pri čemer so v precej podobnem položaju kot letališče AOC. |
| --- | --- |

(116)

Družba Ryanair je navedla, da sporazum o pristojbinah z letališčem AOC izpolnjuje zahteve načela vlagatelja v tržnem gospodarstvu. V zvezi s tem je Komisiji predložila dve poročili, ki ju je pripravila svetovalna družba. Ti študiji primerjata zadevno pogodbo z drugimi sporazumi o pristojbinah, sklenjenimi med družbo Ryanair in letališči, ki so v večinski zasebni lasti in se financirajo z zasebnimi sredstvi ali delujejo kot vlagatelji v tržnem gospodarstvu, pri čemer so v precej podobnem položaju kot letališče AOC.

| (117) | Družba Ryanair pojasnjuje metodo, na podlagi katere se primerjajo letališča v poročilih, kot sledi: analiza je temeljila le na drugih pogodbah družbe Ryanair, ker ta družba v primerjavi z večino drugih letalskih prevoznikov deluje drugače, saj ne uporablja prehodov za vstopanje, avtobusov ali prostorov za potnike, nima povezovalnih letov, čas obračanja letala je 20 minut, prtljaga pa je večinoma ročna. Poleg tega so bila v študijo vključena le letališča, ki se upravljajo v skladu z načelom vlagatelja v tržnem gospodarstvu. Letališča, ki so morda prejela znatno državno pomoč, so bila izključena. Ob upoštevanju tega je v mreži družbe Ryanair približno 15 letališč, ki izpolnjujejo navedena merila in so bila vključena v študijo. |
| --- | --- |

(117)

Družba Ryanair pojasnjuje metodo, na podlagi katere se primerjajo letališča v poročilih, kot sledi: analiza je temeljila le na drugih pogodbah družbe Ryanair, ker ta družba v primerjavi z večino drugih letalskih prevoznikov deluje drugače, saj ne uporablja prehodov za vstopanje, avtobusov ali prostorov za potnike, nima povezovalnih letov, čas obračanja letala je 20 minut, prtljaga pa je večinoma ročna. Poleg tega so bila v študijo vključena le letališča, ki se upravljajo v skladu z načelom vlagatelja v tržnem gospodarstvu. Letališča, ki so morda prejela znatno državno pomoč, so bila izključena. Ob upoštevanju tega je v mreži družbe Ryanair približno 15 letališč, ki izpolnjujejo navedena merila in so bila vključena v študijo.

| (118) | Prvo letališče meni, da je [...]* najustreznejše primerljivo letališče. V poročilu je navedeno, da „je v najboljšem primeru primerljivo letališče, izbrano za analizo, podobne velikosti kot letališče Altenburg. Čeprav ni bilo mogoče najti primerljivega letališča, ki bi bilo zelo podobno letališču Altenburg z vseh pomembnih vidikov, je letališče [...]* dovolj podobno za namene tukaj predstavljene analize“. Drugo letališče je sklop primerljivih letališč razširilo na letališča [...]* ter primerjalo njihove takse med obdobjema 2003–2004 in 2010–2011, in sicer takse na potnika in takse na obračanje letala. |
| --- | --- |

(118)

Prvo letališče meni, da je [...]* najustreznejše primerljivo letališče. V poročilu je navedeno, da „je v najboljšem primeru primerljivo letališče, izbrano za analizo, podobne velikosti kot letališče Altenburg. Čeprav ni bilo mogoče najti primerljivega letališča, ki bi bilo zelo podobno letališču Altenburg z vseh pomembnih vidikov, je letališče [...]* dovolj podobno za namene tukaj predstavljene analize“. Drugo letališče je sklop primerljivih letališč razširilo na letališča [...]* ter primerjalo njihove takse med obdobjema 2003–2004 in 2010–2011, in sicer takse na potnika in takse na obračanje letala.

| (119) | V poročilih je bilo ugotovljeno, da je splošna raven taks, ki jih je družba Ryanair plačala letališču AOC, v povprečju višja od primerljivih ravni taks, ki jih je letalski prevoznik v preiskovanem obdobju plačeval na primerljivih letališčih, ali v skladu s temi ravnmi. To pomeni, da so takse, ki jih je družba Ryanair plačevala letališču AOC v okviru različnih sporazumov, združljive z ravnjo taks, ki bi jih družbi Ryanair v podobnih okoliščinah ponudil vlagatelj v tržnem gospodarstvu, ki bi imel v lasti letališče. |
| --- | --- |

(119)

V poročilih je bilo ugotovljeno, da je splošna raven taks, ki jih je družba Ryanair plačala letališču AOC, v povprečju višja od primerljivih ravni taks, ki jih je letalski prevoznik v preiskovanem obdobju plačeval na primerljivih letališčih, ali v skladu s temi ravnmi. To pomeni, da so takse, ki jih je družba Ryanair plačevala letališču AOC v okviru različnih sporazumov, združljive z ravnjo taks, ki bi jih družbi Ryanair v podobnih okoliščinah ponudil vlagatelj v tržnem gospodarstvu, ki bi imel v lasti letališče.

| (120) | Družba Ryanair trdi, da bi bilo treba letališke takse obravnavati na ravneh, ki ustrezajo mejnim stroškom, namesto da se upoštevajo povprečni spremenljivi stroški ali povprečni skupni stroški. |
| --- | --- |

(120)

Družba Ryanair trdi, da bi bilo treba letališke takse obravnavati na ravneh, ki ustrezajo mejnim stroškom, namesto da se upoštevajo povprečni spremenljivi stroški ali povprečni skupni stroški.

| (121) | Poudarja, da je treba sporazuma letališča AOC z družbama Ryanair in AMS oceniti ločeno ter da se obe družbi ne moreta obravnavati kot edini upravičenec do domnevne državne pomoči. Sporazuma sta ločena, pogajanja v zvezi z njima so potekala neodvisno, nanašata se na različne storitve in nista bila predmet povezav, zaradi katerih bi ju bilo mogoče šteti za edini vir domnevne državne pomoči. Sklenitev sporazuma o trženju z družbo AMS ni bila pogoj za obratovanje rut družbe Ryanair na letališče in z njega. Številna letališča, ki jih uporablja družba Ryanair, na podlagi lastnega dojemanja svojih potreb glede trženja ne sklepajo sporazumov z družbo AMS. Družba Ryanair poudarja, da bi bilo treba nakup tržnih storitev po tržnih stopnjah obravnavati ločeno od povezanih pogodbenih dogovorov med letališčem in letalskim prevoznikom. |
| --- | --- |

(121)

Poudarja, da je treba sporazuma letališča AOC z družbama Ryanair in AMS oceniti ločeno ter da se obe družbi ne moreta obravnavati kot edini upravičenec do domnevne državne pomoči. Sporazuma sta ločena, pogajanja v zvezi z njima so potekala neodvisno, nanašata se na različne storitve in nista bila predmet povezav, zaradi katerih bi ju bilo mogoče šteti za edini vir domnevne državne pomoči. Sklenitev sporazuma o trženju z družbo AMS ni bila pogoj za obratovanje rut družbe Ryanair na letališče in z njega. Številna letališča, ki jih uporablja družba Ryanair, na podlagi lastnega dojemanja svojih potreb glede trženja ne sklepajo sporazumov z družbo AMS. Družba Ryanair poudarja, da bi bilo treba nakup tržnih storitev po tržnih stopnjah obravnavati ločeno od povezanih pogodbenih dogovorov med letališčem in letalskim prevoznikom.

| (122) | Družba Ryanair nadalje pojasnjuje, da nič ne dokazuje, da letalski prevoznik, ki bi se zavezal zagotovitvi podobnega števila potnikov in/ali rotacij letala, ne bi prejel podobnih „znižanih pristojbin“. Komisija prav tako ni preučila, ali bi letalski prevoznik s podobnimi zavezami na primerljivem zasebnem letališču plačeval podobne pristojbine. |
| --- | --- |

(122)

Družba Ryanair nadalje pojasnjuje, da nič ne dokazuje, da letalski prevoznik, ki bi se zavezal zagotovitvi podobnega števila potnikov in/ali rotacij letala, ne bi prejel podobnih „znižanih pristojbin“. Komisija prav tako ni preučila, ali bi letalski prevoznik s podobnimi zavezami na primerljivem zasebnem letališču plačeval podobne pristojbine.

| (123) | Kar zadeva vrednost trženja, družba Ryanair trdi, da je prostor za trženje na spletnem mestu družbe Ryanair omejen vir, pri čemer je povpraševanje po tem prostoru veliko, tudi pri podjetjih, ki niso letališča. Spletno mesto trenutno beleži približno 4,5 milijarde ogledov strani na leto. Celo tradicionalni letalski prevozniki se zdaj zavedajo vrednosti svojih spletnih mest za trženje in oglaševanje. Po drugi strani pa veliko letališč sprejme poslovno razumno odločitev, da bodo blagovno znamko promovirala z oglaševanjem na spletnem mestu ryanair.com ali na spletnih mestih drugih letalskih prevoznikov. To povečanje prepoznavnosti blagovne znamke lahko letališčem prinaša koristi na veliko načinov, ki se vzajemno krepijo in dopolnjujejo. Letališče AOC je mednarodno veliko manj znano od letališč Aéroports de Paris ali Heathrow, zato mora vlagati v oglaševanje, da bi izboljšalo prepoznavnost svoje blagovne znamke in čim bolj povečalo delež prihajajočih potnikov. |
| --- | --- |

(123)

Kar zadeva vrednost trženja, družba Ryanair trdi, da je prostor za trženje na spletnem mestu družbe Ryanair omejen vir, pri čemer je povpraševanje po tem prostoru veliko, tudi pri podjetjih, ki niso letališča. Spletno mesto trenutno beleži približno 4,5 milijarde ogledov strani na leto. Celo tradicionalni letalski prevozniki se zdaj zavedajo vrednosti svojih spletnih mest za trženje in oglaševanje. Po drugi strani pa veliko letališč sprejme poslovno razumno odločitev, da bodo blagovno znamko promovirala z oglaševanjem na spletnem mestu ryanair.com ali na spletnih mestih drugih letalskih prevoznikov. To povečanje prepoznavnosti blagovne znamke lahko letališčem prinaša koristi na veliko načinov, ki se vzajemno krepijo in dopolnjujejo. Letališče AOC je mednarodno veliko manj znano od letališč Aéroports de Paris ali Heathrow, zato mora vlagati v oglaševanje, da bi izboljšalo prepoznavnost svoje blagovne znamke in čim bolj povečalo delež prihajajočih potnikov.

ryanair.com

| (124) | Družba Ryanair je predložila analizo, ki jo je pripravila svetovalna družba ter vključuje primerjavo cen, ki jih družba AMS zaračunava za storitve spletnega trženja, in cen, ki jih za podobne storitve zaračunavajo druga spletna mesta, povezana s potovanji. Z analizo se primerjajo cene, ki jih družba AMS zaračunava v svojem prvem dokumentu s tarifami iz leta 2005, na podlagi primerljivih storitev, ki so jih takrat ponujala spletna mesta, povezana s potovanji, ter cene trenutnega dokumenta s tarifami (2013) družbe AMS s cenami primerljivih storitev, ki jih prodajajo druga spletna mesta, povezana s potovanji. Ugotovitev analize je, da so bile cene, ki jih je družba AMS zaračunavala za oglaševanje na spletnem mestu ryanair.com, v obeh obdobjih nižje od povprečnih cen ali v srednjem razponu cen iz dokumenta o tarifah za primerljiva spletna mesta. Po navedbah družbe Ryanair ta ugotovitev potrjuje, da so sporazumi javnih letališč z družbo AMS v skladu s preskusom udeleženca v tržnem gospodarstvu. |
| --- | --- |

(124)

Družba Ryanair je predložila analizo, ki jo je pripravila svetovalna družba ter vključuje primerjavo cen, ki jih družba AMS zaračunava za storitve spletnega trženja, in cen, ki jih za podobne storitve zaračunavajo druga spletna mesta, povezana s potovanji. Z analizo se primerjajo cene, ki jih družba AMS zaračunava v svojem prvem dokumentu s tarifami iz leta 2005, na podlagi primerljivih storitev, ki so jih takrat ponujala spletna mesta, povezana s potovanji, ter cene trenutnega dokumenta s tarifami (2013) družbe AMS s cenami primerljivih storitev, ki jih prodajajo druga spletna mesta, povezana s potovanji. Ugotovitev analize je, da so bile cene, ki jih je družba AMS zaračunavala za oglaševanje na spletnem mestu ryanair.com, v obeh obdobjih nižje od povprečnih cen ali v srednjem razponu cen iz dokumenta o tarifah za primerljiva spletna mesta. Po navedbah družbe Ryanair ta ugotovitev potrjuje, da so sporazumi javnih letališč z družbo AMS v skladu s preskusom udeleženca v tržnem gospodarstvu.

ryanair.com

| (125) | Družba Ryanair poleg tega dokazuje storitve, zagotovljene letališču, na podlagi različnih posnetkov zaslona, ki potrjujejo, da so se storitve, ki so se opravljale v okviru pogodb z družbo AMS, spremljale. Ti posnetki zaslona so se običajno predložili letališču, ki je sklenilo pogodbo z družbo AMS, da bi se sporočil začetek izvajanja kupljene storitve na spletnemu mestu ryanair.com. Družba Ryanair poudarja vrednost storitev družbe AMS za letališča in meni, da bi bilo treba resno količinsko opredeliti ugodnosti, ki jih letališčem zagotavlja sklepanje pogodb z družbo AMS. |
| --- | --- |

(125)

Družba Ryanair poleg tega dokazuje storitve, zagotovljene letališču, na podlagi različnih posnetkov zaslona, ki potrjujejo, da so se storitve, ki so se opravljale v okviru pogodb z družbo AMS, spremljale. Ti posnetki zaslona so se običajno predložili letališču, ki je sklenilo pogodbo z družbo AMS, da bi se sporočil začetek izvajanja kupljene storitve na spletnemu mestu ryanair.com. Družba Ryanair poudarja vrednost storitev družbe AMS za letališča in meni, da bi bilo treba resno količinsko opredeliti ugodnosti, ki jih letališčem zagotavlja sklepanje pogodb z družbo AMS.

ryanair.com

| (126) | Družba Ryanair je brez poseganja v stališče družbe, da bi bilo treba sporazum z družbo AMS in sporazum o letaliških storitvah obravnavati ločeno, predložila analizo donosnosti udeleženca v tržnem gospodarstvu, ki jo je izvedla svetovalna družba ter zajema sporazum o letaliških storitvah med družbo Ryanair in letališčem ter sporazume o trženju med družbo AMS in letališčem. Po navedbah družbe Ryanair naj bi bila ta analiza Komisiji v pomoč pri njenem pristopu skupnega obravnavanja sporazuma o letaliških storitvah in sporazumov z družbo AMS, saj lahko preuči, kako bi se lahko družba AMS vključila v skupno analizo donosnosti družbe AMS in sporazuma o letaliških storitvah. |
| --- | --- |

(126)

Družba Ryanair je brez poseganja v stališče družbe, da bi bilo treba sporazum z družbo AMS in sporazum o letaliških storitvah obravnavati ločeno, predložila analizo donosnosti udeleženca v tržnem gospodarstvu, ki jo je izvedla svetovalna družba ter zajema sporazum o letaliških storitvah med družbo Ryanair in letališčem ter sporazume o trženju med družbo AMS in letališčem. Po navedbah družbe Ryanair naj bi bila ta analiza Komisiji v pomoč pri njenem pristopu skupnega obravnavanja sporazuma o letaliških storitvah in sporazumov z družbo AMS, saj lahko preuči, kako bi se lahko družba AMS vključila v skupno analizo donosnosti družbe AMS in sporazuma o letaliških storitvah.

| (127) | Svetovalna družba je sklenila, da je pristop na podlagi denarnega toka ustrezna metoda za vključitev vrednosti družbe AMS v skupno oceno donosnosti družbe AMS in sporazuma o letaliških storitvah. Ta pristop zajema celotni dodatni dobiček, ki ga letališče ustvari po sklenitvi sporazuma o letaliških storitvah, in ugodnosti oglaševanja v okviru sporazuma z družbo AMS. V okviru tega pristopa bi se lahko odhodki letališča za družbo AMS v okviru analize donosnosti diskontiranih denarnih tokov šteli za dodatne stroške poslovanja. Ta pristop upošteva tudi koristi dejavnosti trženja, ki izhajajo iz sporazumov z družbo AMS, in dejavnosti trženja v okviru sporazuma o letaliških storitvah v času trajanja sporazuma in po načrtovanem prenehanju veljavnosti navedenega sporazuma, saj dejavnosti trženja dvigujejo vrednost blagovne znamke ter zagotavljajo prihodnje poslovanje in dobiček. |
| --- | --- |

(127)

Svetovalna družba je sklenila, da je pristop na podlagi denarnega toka ustrezna metoda za vključitev vrednosti družbe AMS v skupno oceno donosnosti družbe AMS in sporazuma o letaliških storitvah. Ta pristop zajema celotni dodatni dobiček, ki ga letališče ustvari po sklenitvi sporazuma o letaliških storitvah, in ugodnosti oglaševanja v okviru sporazuma z družbo AMS. V okviru tega pristopa bi se lahko odhodki letališča za družbo AMS v okviru analize donosnosti diskontiranih denarnih tokov šteli za dodatne stroške poslovanja. Ta pristop upošteva tudi koristi dejavnosti trženja, ki izhajajo iz sporazumov z družbo AMS, in dejavnosti trženja v okviru sporazuma o letaliških storitvah v času trajanja sporazuma in po načrtovanem prenehanju veljavnosti navedenega sporazuma, saj dejavnosti trženja dvigujejo vrednost blagovne znamke ter zagotavljajo prihodnje poslovanje in dobiček.

| (128) | Družba Ryanair to študijo zaključuje s poudarkom, da mora Komisija, če bo sporazum o letaliških storitvah in sporazume družbe AMS še naprej obravnavala skupaj, uporabiti načela, ki jih je v zvezi z zadevnim primerom določila svetovalna družba, da bi se pri preiskavi sporazuma o letaliških storitvah in sporazumov družbe AMS ustrezno uporabila analiza donosnosti udeleženca v tržnem gospodarstvu. |
| --- | --- |

(128)

Družba Ryanair to študijo zaključuje s poudarkom, da mora Komisija, če bo sporazum o letaliških storitvah in sporazume družbe AMS še naprej obravnavala skupaj, uporabiti načela, ki jih je v zvezi z zadevnim primerom določila svetovalna družba, da bi se pri preiskavi sporazuma o letaliških storitvah in sporazumov družbe AMS ustrezno uporabila analiza donosnosti udeleženca v tržnem gospodarstvu.

| (129) | Družba Ryanair je poleg tega predložila več opomb, ki jih je pripravila svetovalna družba, in analizo, ki jo je pripravil prof. Damien P. McLoughlin. |
| --- | --- |

(129)

Družba Ryanair je poleg tega predložila več opomb, ki jih je pripravila svetovalna družba, in analizo, ki jo je pripravil prof. Damien P. McLoughlin.

Opredelitev tržnega referenčnega merila v primerjalni analizi za preskuse načela udeleženca v tržnem gospodarstvu
   (73)
   (74)

Opredelitev tržnega referenčnega merila v primerjalni analizi za preskuse načela udeleženca v tržnem gospodarstvu

73

74

| (130) | Svetovalna družba je prepričana, da je pristop Komisije, da upošteva le primerljiva letališča iz ciljnega območja letališča v preiskavi, napačen. Trdi, da na referenčne tržne cene, pridobljene pri primerljivih letališčih, ni vplivala državna pomoč, dodeljena bližnjim letališčem. Zato je lahko okvirna ocena tržnega referenčnega merila za preskuse načela udeleženca v tržnem gospodarstvu naslednja:






  (a) | primerjalne analize se pogosto uporabljajo za preskuse načela udeleženca v tržnem gospodarstvu zunaj področja državne pomoči; |
| --- | --- | --- |

(130)

Svetovalna družba je prepričana, da je pristop Komisije, da upošteva le primerljiva letališča iz ciljnega območja letališča v preiskavi, napačen. Trdi, da na referenčne tržne cene, pridobljene pri primerljivih letališčih, ni vplivala državna pomoč, dodeljena bližnjim letališčem. Zato je lahko okvirna ocena tržnega referenčnega merila za preskuse načela udeleženca v tržnem gospodarstvu naslednja:

(a)

primerjalne analize se pogosto uporabljajo za preskuse načela udeleženca v tržnem gospodarstvu zunaj področja državne pomoči;

| (b) | družbe na določanje cen medsebojno vplivajo le, če so njihovi proizvodi nadomestki ali dopolnila; |
| --- | --- |

(b)

družbe na določanje cen medsebojno vplivajo le, če so njihovi proizvodi nadomestki ali dopolnila;

| (c) | ni nujno, da letališča v istem ciljnem območju medsebojno konkurirajo, primerljiva letališča, uporabljena v predloženih poročilih, pa se srečujejo le z omejeno konkurenco letališč v državni lasti, ki so v ciljnih območjih primerjalnih letališč (manj kot tretjina komercialnih letališč v ciljnem območju primerljivih letališč je v celoti v državni lasti in nobeno od teh letališč ni vključeno v preiskave o državni pomoči (od aprila 2013)); |
| --- | --- |

(c)

ni nujno, da letališča v istem ciljnem območju medsebojno konkurirajo, primerljiva letališča, uporabljena v predloženih poročilih, pa se srečujejo le z omejeno konkurenco letališč v državni lasti, ki so v ciljnih območjih primerjalnih letališč (manj kot tretjina komercialnih letališč v ciljnem območju primerljivih letališč je v celoti v državni lasti in nobeno od teh letališč ni vključeno v preiskave o državni pomoči (od aprila 2013));

| (d) | tudi kadar primerljivim letališčem konkurirajo letališča v državni lasti iz istega ciljnega območja, se lahko za njihovo ravnanje upravičeno šteje, da je v skladu z načelom udeleženca v tržem gospodarstvu (če gre za velik lastniški delež v zasebni lasti ali če letališče upravlja zasebna družba); |
| --- | --- |

(d)

tudi kadar primerljivim letališčem konkurirajo letališča v državni lasti iz istega ciljnega območja, se lahko za njihovo ravnanje upravičeno šteje, da je v skladu z načelom udeleženca v tržem gospodarstvu (če gre za velik lastniški delež v zasebni lasti ali če letališče upravlja zasebna družba);

| (e) | letališča, ki so v skladu z načelom udeleženca v tržnem gospodarstvu, ne bodo določila cen, nižjih od dodatnih stroškov. |
| --- | --- |

(e)

letališča, ki so v skladu z načelom udeleženca v tržnem gospodarstvu, ne bodo določila cen, nižjih od dodatnih stroškov.

Načela, na katerih temelji analiza donosnosti za preskuse udeleženca v tržnem gospodarstvu
   (75).

Načela, na katerih temelji analiza donosnosti za preskuse udeleženca v tržnem gospodarstvu

75

| (131) | Svetovalna družba trdi, da analiza donosnosti, ki jo je uporabila v svojih poročilih in predložila Komisiji, temelji na načelih, ki bi jih upošteval razumen vlagatelj iz zasebnega sektorja, in zajema pristop, ki je razviden iz dosedanje prakse odločanja Komisije. Načela, na katerih temelji analiza donosnosti, so:






  (a) | ocena se izvede postopno; |
| --- | --- | --- |

(131)

Svetovalna družba trdi, da analiza donosnosti, ki jo je uporabila v svojih poročilih in predložila Komisiji, temelji na načelih, ki bi jih upošteval razumen vlagatelj iz zasebnega sektorja, in zajema pristop, ki je razviden iz dosedanje prakse odločanja Komisije. Načela, na katerih temelji analiza donosnosti, so:

(a)

ocena se izvede postopno;

| (b) | predhodni poslovni načrt ni nujno potreben; |
| --- | --- |

(b)

predhodni poslovni načrt ni nujno potreben;

| (c) | za letališče, ki ni preveč zasedeno, je ustrezna metodologija oblikovanja cen pristop enojnega obračunavanja; |
| --- | --- |

(c)

za letališče, ki ni preveč zasedeno, je ustrezna metodologija oblikovanja cen pristop enojnega obračunavanja;

| (d) | upoštevati bi bilo treba le prihodke, povezane z gospodarsko dejavnostjo zadevnega letališča; |
| --- | --- |

(d)

upoštevati bi bilo treba le prihodke, povezane z gospodarsko dejavnostjo zadevnega letališča;

| (e) | upoštevati bi bilo treba celotno trajanje sporazuma, vključno z morebitnimi podaljšanji; |
| --- | --- |

(e)

upoštevati bi bilo treba celotno trajanje sporazuma, vključno z morebitnimi podaljšanji;

| (f) | pri ocenjevanju donosnosti sporazumov se ne bi smeli upoštevati prihodnji finančni tokovi; |
| --- | --- |

(f)

pri ocenjevanju donosnosti sporazumov se ne bi smeli upoštevati prihodnji finančni tokovi;

| (g) | dodatno donosnost sporazumov z družbo Ryanair za letališča bi bilo treba oceniti na podlagi ocen ukrepov za interno stopnjo donosnosti ali neto sedanjo vrednost. |
| --- | --- |

(g)

dodatno donosnost sporazumov z družbo Ryanair za letališča bi bilo treba oceniti na podlagi ocen ukrepov za interno stopnjo donosnosti ali neto sedanjo vrednost.

Analiza prof. Damiena P. McLoughlina
   (76)
  – Krepitev blagovne znamke: zakaj in kako bi morale majhne blagovne znamke vlagati v trženje

Analiza prof. Damiena P. McLoughlina

76

– Krepitev blagovne znamke: zakaj in kako bi morale majhne blagovne znamke vlagati v trženje

| (132) | Namen dokumenta je bil določiti poslovno logiko, na kateri temeljijo odločitve regionalnih letališč, da družbi AMS plačajo oglaševanje na spletnem mestu ryanair.com. V dokumentu je navedeno, da obstajajo številna zelo močna, znana letališča, ki se pogosto uporabljajo. Da bi lahko šibkejši konkurenti razvijali svoj posel, morajo premagati statične nakupovalne navade potrošnikov. Manjša regionalna letališča morajo najti način za dosledno seznanjanje čim širšega občinstva s sporočilom svoje blagovne znamke. Za običajne oblike tržnega sporočanja so potrebni izdatki, ki presegajo njihova sredstva. |
| --- | --- |

(132)

Namen dokumenta je bil določiti poslovno logiko, na kateri temeljijo odločitve regionalnih letališč, da družbi AMS plačajo oglaševanje na spletnem mestu ryanair.com. V dokumentu je navedeno, da obstajajo številna zelo močna, znana letališča, ki se pogosto uporabljajo. Da bi lahko šibkejši konkurenti razvijali svoj posel, morajo premagati statične nakupovalne navade potrošnikov. Manjša regionalna letališča morajo najti način za dosledno seznanjanje čim širšega občinstva s sporočilom svoje blagovne znamke. Za običajne oblike tržnega sporočanja so potrebni izdatki, ki presegajo njihova sredstva.

ryanair.com

Pripombe glede plačil družbi AMS

Pripombe glede plačil družbi AMS

| (133) | Družba Ryanair se ne strinja z oceno Komisije, da so plačila družbi AMS stroški letališča, ker se s tem pristopom ne upošteva vrednost, ki jo imajo storitve družbe AMS za letališče. Prav tako je prepričana, da bi bilo treba v okviru analize udeleženca v tržnem gospodarstvu nakup dragocenih tržnih storitev po tržnih stopnjah obravnavati ločeno od povezanih pogodbenih dogovorov med letališčem in letalskim prevoznikom. Da bi podprla svojo analizo, je predložila študijo, ki jo je izvedla svetovalna družba in v katerih se referenčne cene, ki jih zaračunava družba AMS, primerjajo s cenami primerljivih storitev, ki jih ponujajo druga spletna mesta, povezana s potovanji (77). V skladu z ugotovitvijo iz študije so bile cene, ki jih je zaračunavala družba AMS, nižje od povprečja ali v srednjem razponu cen, ki so jih zaračunavala primerljiva spletna mesta. Na podlagi tega je družba Ryanair sklenila, da so cene družbe AMS v skladu s tržnimi cenami, odločitev javnega letališča, da plača storitve družbe AMS, pa v skladu s preskusom udeleženca v tržnem gospodarstvu. Družba Ryanair je predložila tudi dokaze o storitvah, ki so se zagotavljale letališčem v okviru pogodb z družbo AMS, da bi prikazala vrednost teh storitev za letališča. |
| --- | --- |

(133)

Družba Ryanair se ne strinja z oceno Komisije, da so plačila družbi AMS stroški letališča, ker se s tem pristopom ne upošteva vrednost, ki jo imajo storitve družbe AMS za letališče. Prav tako je prepričana, da bi bilo treba v okviru analize udeleženca v tržnem gospodarstvu nakup dragocenih tržnih storitev po tržnih stopnjah obravnavati ločeno od povezanih pogodbenih dogovorov med letališčem in letalskim prevoznikom. Da bi podprla svojo analizo, je predložila študijo, ki jo je izvedla svetovalna družba in v katerih se referenčne cene, ki jih zaračunava družba AMS, primerjajo s cenami primerljivih storitev, ki jih ponujajo druga spletna mesta, povezana s potovanji (77). V skladu z ugotovitvijo iz študije so bile cene, ki jih je zaračunavala družba AMS, nižje od povprečja ali v srednjem razponu cen, ki so jih zaračunavala primerljiva spletna mesta. Na podlagi tega je družba Ryanair sklenila, da so cene družbe AMS v skladu s tržnimi cenami, odločitev javnega letališča, da plača storitve družbe AMS, pa v skladu s preskusom udeleženca v tržnem gospodarstvu. Družba Ryanair je predložila tudi dokaze o storitvah, ki so se zagotavljale letališčem v okviru pogodb z družbo AMS, da bi prikazala vrednost teh storitev za letališča.

77

| (134) | Družba Ryanair Komisijo poziva, naj ponovno oceni svoj dosedanji pristop k pogodbam z družbo AMS. Prepričana je, da bi bilo treba sporazume z družbo AMS obravnavati ločeno od sporazumov o letaliških storitvah, ki jih je sklenila družba Ryanair, in v zvezi z njimi izvesti ločen preskus udeleženca v tržnem gospodarstvu. Če bi Komisija vztrajala pri vključitvi sporazumov, ki jih je sklenila družba AMS, in sporazumov o letaliških storitvah, ki jih je sklenila družba Ryanair, v skupni preskus načela udeleženca v tržnem gospodarstvu, je treba upoštevati vrednost, ki jo imajo storitve družbe AMS za letališče. |
| --- | --- |

(134)

Družba Ryanair Komisijo poziva, naj ponovno oceni svoj dosedanji pristop k pogodbam z družbo AMS. Prepričana je, da bi bilo treba sporazume z družbo AMS obravnavati ločeno od sporazumov o letaliških storitvah, ki jih je sklenila družba Ryanair, in v zvezi z njimi izvesti ločen preskus udeleženca v tržnem gospodarstvu. Če bi Komisija vztrajala pri vključitvi sporazumov, ki jih je sklenila družba AMS, in sporazumov o letaliških storitvah, ki jih je sklenila družba Ryanair, v skupni preskus načela udeleženca v tržnem gospodarstvu, je treba upoštevati vrednost, ki jo imajo storitve družbe AMS za letališče.

| (135) | Poročilo svetovalne družbe z dne 20. decembra 2013 o cenah družbe AMS se sklicuje na ugotovitve prejšnjih predloženih poročil, ki pojasnjujejo pomen oglaševanja za majhne blagovne znamke, kar potrjuje, da je družba Ryanair močna vseevropska blagovna znamka, ki lahko pridobi premijo za svoje storitve svetovanja. Tarife družbe AMS se primerjajo z vzorcem cen oglaševanja na spletnih mestih, ki je bil vzet v istem času, ob upoštevanju oglasov enake velikost za obdobje 2004–2005, tj. ko je bil prvič uveden dokument s tarifami družbe AMS, in za leto 2013. Spletno mesto ryanair.com ima več kot dvakrat več mesečnih obiskovalcev kot drugo najbolj priljubljeno spletno mesto, povezano s potovanji, pri čemer je verjetneje, da bodo obiskovalci sodelovali v drugih elektronskih poslovanjih. Te edinstvene značilnosti in široka seznanjenost z blagovno znamko so letalskemu prevozniku omogočili zaračunavanje premije. |
| --- | --- |

(135)

Poročilo svetovalne družbe z dne 20. decembra 2013 o cenah družbe AMS se sklicuje na ugotovitve prejšnjih predloženih poročil, ki pojasnjujejo pomen oglaševanja za majhne blagovne znamke, kar potrjuje, da je družba Ryanair močna vseevropska blagovna znamka, ki lahko pridobi premijo za svoje storitve svetovanja. Tarife družbe AMS se primerjajo z vzorcem cen oglaševanja na spletnih mestih, ki je bil vzet v istem času, ob upoštevanju oglasov enake velikost za obdobje 2004–2005, tj. ko je bil prvič uveden dokument s tarifami družbe AMS, in za leto 2013. Spletno mesto ryanair.com ima več kot dvakrat več mesečnih obiskovalcev kot drugo najbolj priljubljeno spletno mesto, povezano s potovanji, pri čemer je verjetneje, da bodo obiskovalci sodelovali v drugih elektronskih poslovanjih. Te edinstvene značilnosti in široka seznanjenost z blagovno znamko so letalskemu prevozniku omogočili zaračunavanje premije.

ryanair.com

| (136) | V primerjavo so se vključili oglasi enake velikosti, ki so bili določeni na podlagi razpoložljivih podatkov in objavljeni na domači strani posameznega spletnega mesta. Zaradi pomanjkanja preglednosti posebnih ponudb in diskrecijskih popustov, ki so običajna poslovna praksa, so se primerjale le cene iz dokumenta o tarifah. Cena iz dokumenta o tarifah je navedena v smislu cene na tisoč odtisov, tj. cena, ki se spletnemu mestu plača za vsak tisoči ogled oglasa. Cene spletnega oglaševanja se razlikujejo glede na velikost oglasa, ki se meri v slikovnih pikah, in mesto na spletni strani. Glavna oglaševalska storitev na domači strani, ki se je na spletnemu mestu ryanair.com ponujala v obdobju 2004–2005, je bila pasica velikosti 468 × 60 slikovnih točk. Pasice so običajno v srednjem zgornjem delu spletne strani. Za obdobje 2004–2005 se je cena za oglaševanje iz dokumenta o tarifah družbe AMS iz leta 2005 v obliki pasic primerjala s cenami 54 evropskih spletnih mest, povezanih s potovanji. |
| --- | --- |

(136)

V primerjavo so se vključili oglasi enake velikosti, ki so bili določeni na podlagi razpoložljivih podatkov in objavljeni na domači strani posameznega spletnega mesta. Zaradi pomanjkanja preglednosti posebnih ponudb in diskrecijskih popustov, ki so običajna poslovna praksa, so se primerjale le cene iz dokumenta o tarifah. Cena iz dokumenta o tarifah je navedena v smislu cene na tisoč odtisov, tj. cena, ki se spletnemu mestu plača za vsak tisoči ogled oglasa. Cene spletnega oglaševanja se razlikujejo glede na velikost oglasa, ki se meri v slikovnih pikah, in mesto na spletni strani. Glavna oglaševalska storitev na domači strani, ki se je na spletnemu mestu ryanair.com ponujala v obdobju 2004–2005, je bila pasica velikosti 468 × 60 slikovnih točk. Pasice so običajno v srednjem zgornjem delu spletne strani. Za obdobje 2004–2005 se je cena za oglaševanje iz dokumenta o tarifah družbe AMS iz leta 2005 v obliki pasic primerjala s cenami 54 evropskih spletnih mest, povezanih s potovanji.

ryanair.com

| (137) | Za leto 2013 se upoštevata še dve vrsti oglasov: oglasi Skyscraper, velikosti 120 × 600 slikovnih točk, in oglasi na sredini strani, velikosti 300 × 250 slikovnih točk. Oglasi Skyscraper so dolgi in nameščeni vzdolž roba spletne strani, medtem ko so oglasi na sredini strani običajno znotraj spletne uredniške vsebine, zaradi česar so zelo opazni. Cene oglasov Skyscraper in oglasov na sredini strani iz dokumenta o tarifah družbe AMS se primerjajo s cenami 22 spletnih mest, povezanih s potovanji, in 135 drugih spletnih mest. Ugotovljeno je, da so tarife družbe AMS v obeh obdobjih in v vseh sektorjih nižje od cen, ki jih zaračunavajo primerljiva spletna mesta, ali v njihovem razponu. |
| --- | --- |

(137)

Za leto 2013 se upoštevata še dve vrsti oglasov: oglasi Skyscraper, velikosti 120 × 600 slikovnih točk, in oglasi na sredini strani, velikosti 300 × 250 slikovnih točk. Oglasi Skyscraper so dolgi in nameščeni vzdolž roba spletne strani, medtem ko so oglasi na sredini strani običajno znotraj spletne uredniške vsebine, zaradi česar so zelo opazni. Cene oglasov Skyscraper in oglasov na sredini strani iz dokumenta o tarifah družbe AMS se primerjajo s cenami 22 spletnih mest, povezanih s potovanji, in 135 drugih spletnih mest. Ugotovljeno je, da so tarife družbe AMS v obeh obdobjih in v vseh sektorjih nižje od cen, ki jih zaračunavajo primerljiva spletna mesta, ali v njihovem razponu.

Kako naj bi se sporazumi z družbo AMS obravnavali v okviru analize donosnosti pri preskusu udeleženca v tržnem gospodarstvu

Kako naj bi se sporazumi z družbo AMS obravnavali v okviru analize donosnosti pri preskusu udeleženca v tržnem gospodarstvu

| (138) | Družba Ryanair je predložila poročilo, ki ga je svetovalna družba pripravila v zvezi z načeli, za katere meni, da bi se morala uporabljati pri preskusu donosnosti udeleženca v tržnem gospodarstvu, ki obsega sporazume o letaliških storitvah med družbo Ryanair in letališči ter sporazume o trženju med družbo AMS in istimi letališči (78). Poudarja, da to ne vpliva na njeno mnenje, da bi bilo treba za sporazume z družbo AMS in sporazume o letaliških storitvah opraviti ločena preskusa udeleženca v tržnem gospodarstvu. |
| --- | --- |

(138)

Družba Ryanair je predložila poročilo, ki ga je svetovalna družba pripravila v zvezi z načeli, za katere meni, da bi se morala uporabljati pri preskusu donosnosti udeleženca v tržnem gospodarstvu, ki obsega sporazume o letaliških storitvah med družbo Ryanair in letališči ter sporazume o trženju med družbo AMS in istimi letališči (78). Poudarja, da to ne vpliva na njeno mnenje, da bi bilo treba za sporazume z družbo AMS in sporazume o letaliških storitvah opraviti ločena preskusa udeleženca v tržnem gospodarstvu.

78

| (139) | V poročilu je navedeno, da bi bilo treba prihodke, povezane z družbo AMS, vključiti v prihodkovni del skupne analize donosnosti, v kateri so izdatki, povezani z družbo AMS, vključeni v stroškovni del. V njem je predlagana metoda na podlagi denarnega toka, pri kateri so izdatki, povezani z družbo AMS, obravnavani kot dodatni stroški poslovanja. Navedeno je še, da dejavnosti trženja prispevajo k ustvarjanju in izboljšanju vrednosti blagovne znamke, kar bo verjetno prinašalo posle in dobiček v času trajanja sporazuma o trženju in tudi po njegovem prenehanju. Sporazum z družbo Ryanair bi k letališču pritegnil druge letalske prevoznike. To bi nato pritegnilo gospodarske subjekte in povečalo prihodke letališča iz neletalskih dejavnosti (79). Če Komisija izvede skupno analizo donosnosti, bi bilo treba upoštevati te koristi, tako da bi se odhodki za družbo AMS šteli za dodatne stroški poslovanja, izračun dodatnega dobička pa bi bil zmanjšan za plačila družbi AMS. |
| --- | --- |

(139)

V poročilu je navedeno, da bi bilo treba prihodke, povezane z družbo AMS, vključiti v prihodkovni del skupne analize donosnosti, v kateri so izdatki, povezani z družbo AMS, vključeni v stroškovni del. V njem je predlagana metoda na podlagi denarnega toka, pri kateri so izdatki, povezani z družbo AMS, obravnavani kot dodatni stroški poslovanja. Navedeno je še, da dejavnosti trženja prispevajo k ustvarjanju in izboljšanju vrednosti blagovne znamke, kar bo verjetno prinašalo posle in dobiček v času trajanja sporazuma o trženju in tudi po njegovem prenehanju. Sporazum z družbo Ryanair bi k letališču pritegnil druge letalske prevoznike. To bi nato pritegnilo gospodarske subjekte in povečalo prihodke letališča iz neletalskih dejavnosti (79). Če Komisija izvede skupno analizo donosnosti, bi bilo treba upoštevati te koristi, tako da bi se odhodki za družbo AMS šteli za dodatne stroški poslovanja, izračun dodatnega dobička pa bi bil zmanjšan za plačila družbi AMS.

79

| (140) | Poleg tega bi bilo treba ob koncu trajanja sporazuma o letaliških storitvah v napovedani dodatni dobiček vključiti končno vrednost, da bi se upoštevala vrednost, ustvarjena po prenehanju sporazuma. Končna vrednost se lahko prilagodi na podlagi previdne predpostavke glede verjetnosti podaljšanja pogodbe z družbo Ryanair ali sklenitve podobnih dogovorov z drugimi letalskimi prevozniki. To bo omogočilo oceno spodnje meje za koristi, ki skupaj izhajajo iz sporazuma z družbo AMS in sporazuma o letaliških storitvah, ob upoštevanju negotovosti glede dodatnega dobička, ustvarjenega po prenehanju sporazuma o letaliških storitvah. |
| --- | --- |

(140)

Poleg tega bi bilo treba ob koncu trajanja sporazuma o letaliških storitvah v napovedani dodatni dobiček vključiti končno vrednost, da bi se upoštevala vrednost, ustvarjena po prenehanju sporazuma. Končna vrednost se lahko prilagodi na podlagi previdne predpostavke glede verjetnosti podaljšanja pogodbe z družbo Ryanair ali sklenitve podobnih dogovorov z drugimi letalskimi prevozniki. To bo omogočilo oceno spodnje meje za koristi, ki skupaj izhajajo iz sporazuma z družbo AMS in sporazuma o letaliških storitvah, ob upoštevanju negotovosti glede dodatnega dobička, ustvarjenega po prenehanju sporazuma o letaliških storitvah.

| (141) | Poročilo podpira ta pristop s povzetkom rezultatov študij o učinku oglaševanja na vrednost blagovne znamke. V teh študijah se ugotavlja, da se lahko z oglaševanjem ustvari vrednost blagovne znamke in izboljša zvestoba strank. Z oglaševanjem na spletnem mestu ryanair.com se zlasti poveča izpostavljenost blagovne znamke za letališče. Zlasti velja, da lahko manjša regionalna letališča, ki želijo povečati svojo bazo prometa, vrednost svoje blagovne znamke povečajo s sklenitvijo sporazumov o oglaševanju z družbo AMS (80). |
| --- | --- |

(141)

Poročilo podpira ta pristop s povzetkom rezultatov študij o učinku oglaševanja na vrednost blagovne znamke. V teh študijah se ugotavlja, da se lahko z oglaševanjem ustvari vrednost blagovne znamke in izboljša zvestoba strank. Z oglaševanjem na spletnem mestu ryanair.com se zlasti poveča izpostavljenost blagovne znamke za letališče. Zlasti velja, da lahko manjša regionalna letališča, ki želijo povečati svojo bazo prometa, vrednost svoje blagovne znamke povečajo s sklenitvijo sporazumov o oglaševanju z družbo AMS (80).

ryanair.com

80

| (142) | V poročilu je navedeno, da ima pristop na podlagi denarnega toka prednost pred pristopom na podlagi kapitalizacije, v okviru katerega bi se odhodki za družbo AMS šteli za naložbo v neopredmeteno dolgoročno sredstvo (tj. vrednost blagovne znamke letališča). Stroški trženja bi se knjižili kot neopredmeteno dolgoročno sredstvo, ki bi se amortiziralo v njegovi dobi koristnosti, s preostalo vrednostjo ob koncu načrtovanega prenehanja sporazuma o letaliških storitvah. Vendar ta pristop ne bi zajel dodatnih ugodnosti za letališče, ki izhajajo iz sklenitve sporazuma o letaliških storitvah z družbo Ryanair. Poleg tega je težko oceniti vrednost neopredmetenega dolgoročnega sredstva zaradi izdatkov v zvezi z blagovno znamko in trajanjem koristnosti sredstva. |
| --- | --- |

(142)

V poročilu je navedeno, da ima pristop na podlagi denarnega toka prednost pred pristopom na podlagi kapitalizacije, v okviru katerega bi se odhodki za družbo AMS šteli za naložbo v neopredmeteno dolgoročno sredstvo (tj. vrednost blagovne znamke letališča). Stroški trženja bi se knjižili kot neopredmeteno dolgoročno sredstvo, ki bi se amortiziralo v njegovi dobi koristnosti, s preostalo vrednostjo ob koncu načrtovanega prenehanja sporazuma o letaliških storitvah. Vendar ta pristop ne bi zajel dodatnih ugodnosti za letališče, ki izhajajo iz sklenitve sporazuma o letaliških storitvah z družbo Ryanair. Poleg tega je težko oceniti vrednost neopredmetenega dolgoročnega sredstva zaradi izdatkov v zvezi z blagovno znamko in trajanjem koristnosti sredstva.

| (143) | Nazadnje naj bi bil pristop na podlagi denarnega toka v skladu s precedensi Komisije v zvezi s primeri državne pomoči in drugimi primeri. V zvezi s tem je navedena zadeva BayernLB (81), za katero je Komisija navedla, da bo za oceno denarnih tokov uporabila metodo vrednotenja diskontirane dividende in nato določila končno vrednost na podlagi predvidene rasti dividende kot v primeru zmanjševanja marž v zvezi z družbo Telefónica (82), ko je v analizo diskontiranega denarnega toka vključila končno vrednost. |
| --- | --- |

(143)

Nazadnje naj bi bil pristop na podlagi denarnega toka v skladu s precedensi Komisije v zvezi s primeri državne pomoči in drugimi primeri. V zvezi s tem je navedena zadeva BayernLB (81), za katero je Komisija navedla, da bo za oceno denarnih tokov uporabila metodo vrednotenja diskontirane dividende in nato določila končno vrednost na podlagi predvidene rasti dividende kot v primeru zmanjševanja marž v zvezi z družbo Telefónica (82), ko je v analizo diskontiranega denarnega toka vključila končno vrednost.

81

82

6.2   PRIPOMBE DRUŽBE AIRPORT MARKETING SERVICES (AMS)

| (144) | Družba Airport Marketing Services se je opredelila kot hčerinska družba družbe Ryanair z dejanskimi komercialnim nameni in je bila ustvarjena za razvoj dejavnosti, ki ni del osnovne dejavnosti družbe Ryanair. Družba Ryanair jo uporablja kot posrednika za prodajo oglaševalskega prostora na svojem spletnem mestu. Načeloma so sporazumi o trženju, ki jih družba AMS sklene z letališči, dogovorjeni in sklenjeni ločeno od sporazumov, ki jih družba Ryanair sklene z istimi letališči. |
| --- | --- |

(144)

Družba Airport Marketing Services se je opredelila kot hčerinska družba družbe Ryanair z dejanskimi komercialnim nameni in je bila ustvarjena za razvoj dejavnosti, ki ni del osnovne dejavnosti družbe Ryanair. Družba Ryanair jo uporablja kot posrednika za prodajo oglaševalskega prostora na svojem spletnem mestu. Načeloma so sporazumi o trženju, ki jih družba AMS sklene z letališči, dogovorjeni in sklenjeni ločeno od sporazumov, ki jih družba Ryanair sklene z istimi letališči.

| (145) | Družba AMS je navedla, da ni bila upravičenka državne pomoči in da je letališče v zvezi z družbo AMS ravnalo v skladu z načelom udeleženca v tržnem gospodarstvu. Trdi, da je načelo udeleženca v tržnem gospodarstvu izpolnjeno, saj tarife, po katerih zagotavlja oglaševalski prostor, in obseg, v katerem je ta potreben, ne razlikujejo med javnimi in zasebnimi oglaševalci. Javni in zasebni organi konkurirajo za dostop do omejenega oglaševalskega prostora na spletnem mestu ryanair.com. |
| --- | --- |

(145)

Družba AMS je navedla, da ni bila upravičenka državne pomoči in da je letališče v zvezi z družbo AMS ravnalo v skladu z načelom udeleženca v tržnem gospodarstvu. Trdi, da je načelo udeleženca v tržnem gospodarstvu izpolnjeno, saj tarife, po katerih zagotavlja oglaševalski prostor, in obseg, v katerem je ta potreben, ne razlikujejo med javnimi in zasebnimi oglaševalci. Javni in zasebni organi konkurirajo za dostop do omejenega oglaševalskega prostora na spletnem mestu ryanair.com.

ryanair.com

| (146) | Družba AMS je navedla, da so bili sporazumi o trženju dogovorjeni s komercialno vrednostjo po tržnih cenah ob upoštevanju poslovne logike. Veliko letališč, tako regionalnih letališč kot letaliških vozlišč, oglašuje na spletnem mestu družbe Ryanair in drugih spletnih mestih, da bi povečala prepoznavnost svoje blagovne znamke. To povečanje prepoznavnosti blagovne znamke lahko različno koristi letališčem. Lahko na primer privabijo prihajajoče potnike letalskega prevoznika, na spletnem mestu katerega oglašuje letališče. Prihajajoči potniki ustvarjajo prihodke iz neletalskih dejavnosti, saj je veliko verjetneje, da bodo tuji potniki na letališču denar porabili za spominke, lokalne izdelke, najem avtomobila, restavracije itd., pri čemer ti prihodki predstavljajo skoraj polovico prihodkov letališča iz neletalskih dejavnosti. |
| --- | --- |

(146)

Družba AMS je navedla, da so bili sporazumi o trženju dogovorjeni s komercialno vrednostjo po tržnih cenah ob upoštevanju poslovne logike. Veliko letališč, tako regionalnih letališč kot letaliških vozlišč, oglašuje na spletnem mestu družbe Ryanair in drugih spletnih mestih, da bi povečala prepoznavnost svoje blagovne znamke. To povečanje prepoznavnosti blagovne znamke lahko različno koristi letališčem. Lahko na primer privabijo prihajajoče potnike letalskega prevoznika, na spletnem mestu katerega oglašuje letališče. Prihajajoči potniki ustvarjajo prihodke iz neletalskih dejavnosti, saj je veliko verjetneje, da bodo tuji potniki na letališču denar porabili za spominke, lokalne izdelke, najem avtomobila, restavracije itd., pri čemer ti prihodki predstavljajo skoraj polovico prihodkov letališča iz neletalskih dejavnosti.

| (147) | To zlasti velja za letališče AOC, ki ni imelo rednega potniškega prometa, ko je družba Ryanair začela rute Altenburg–London. Dejavnosti, ki bi lahko ustvarjale prihodke iz neletalskih dejavnosti, takrat niso bile razvite. Zato so bile dejavnosti trženja zlasti pomembne za povečanje deleža prihajajočih potnikov v okviru skupnega števila potnikov, ki se mu je zavezala družba Ryanair, in spodbuditev uvedbe neletalskih poslovnih dejavnosti na letališču. |
| --- | --- |

(147)

To zlasti velja za letališče AOC, ki ni imelo rednega potniškega prometa, ko je družba Ryanair začela rute Altenburg–London. Dejavnosti, ki bi lahko ustvarjale prihodke iz neletalskih dejavnosti, takrat niso bile razvite. Zato so bile dejavnosti trženja zlasti pomembne za povečanje deleža prihajajočih potnikov v okviru skupnega števila potnikov, ki se mu je zavezala družba Ryanair, in spodbuditev uvedbe neletalskih poslovnih dejavnosti na letališču.

| (148) | Spletno mesto družbe Ryanair je zlasti dragoceno za trženje, saj: je eno najbolj priljubljenih potovalnih spletnih mest na svetu; sta blagovna znamka in spletni naslov družbe Ryanair dobro znana; je vsebina spletnega mesta privlačna, stopnja obiskov ene strani pa znaša le [...]*; posamezen obisk na spletnem mestu v povprečju traja zelo dolgo in je posebej usmerjen v morebitne potnike na zadevnem letališču. Te značilnosti spletnega mesta so upoštevane v pristojbinah za trženje, ki se zaračunavajo letališču AOC. |
| --- | --- |

(148)

Spletno mesto družbe Ryanair je zlasti dragoceno za trženje, saj: je eno najbolj priljubljenih potovalnih spletnih mest na svetu; sta blagovna znamka in spletni naslov družbe Ryanair dobro znana; je vsebina spletnega mesta privlačna, stopnja obiskov ene strani pa znaša le [...]*; posamezen obisk na spletnem mestu v povprečju traja zelo dolgo in je posebej usmerjen v morebitne potnike na zadevnem letališču. Te značilnosti spletnega mesta so upoštevane v pristojbinah za trženje, ki se zaračunavajo letališču AOC.

| (149) | Družba AMS navaja, da so bile njene pristojbine za trženje določene po tržnih cenah. Družba ne razlikuje med letališkimi in neletališkimi strankami. Cene, ki jih zaračunava družba AMS, temeljijo na objektivnih merilih in so pregledno navedene na spletnem mestu družbe (83). Cene, ki jih je družba AMS zaračunavala letališču AOC, so bile v skladu z njenim dokumentom o tarifah. Za primerjavo – cena za enostranski oglas letališča v časopisu Daily Telegraph je približno 2 385 000 EUR za 45 dni (46 000 GBP na dan). Poleg tega so oglasi, ki jih družba AMS zagotovi na spletnem mestu družbe Ryanair, stalni, medtem ko se oglasi na številnih drugih spletnih mestih običajno izmenjavajo. |
| --- | --- |

(149)

Družba AMS navaja, da so bile njene pristojbine za trženje določene po tržnih cenah. Družba ne razlikuje med letališkimi in neletališkimi strankami. Cene, ki jih zaračunava družba AMS, temeljijo na objektivnih merilih in so pregledno navedene na spletnem mestu družbe (83). Cene, ki jih je družba AMS zaračunavala letališču AOC, so bile v skladu z njenim dokumentom o tarifah. Za primerjavo – cena za enostranski oglas letališča v časopisu Daily Telegraph je približno 2 385 000 EUR za 45 dni (46 000 GBP na dan). Poleg tega so oglasi, ki jih družba AMS zagotovi na spletnem mestu družbe Ryanair, stalni, medtem ko se oglasi na številnih drugih spletnih mestih običajno izmenjavajo.

83

Daily Telegraph

| (150) | Dveletno izvajanje storitev v skladu s sporazumom za trženje, sklenjenim z družbo AMS leta 2008, je letališču omogočilo plačevanje oglaševalskih storitev glede na promet na spletnem mestu leta 2007. Podobno je sporazum o trženju iz leta 2010 temeljil na predpostavkah v zvezi s prometom na spletnem mestu leta 2009. Razpoložljivi pretekli podatki kažejo, da se je število obiskovalcev spletnega mesta družbe Ryanair v zadnjih letih močno povečalo. |
| --- | --- |

(150)

Dveletno izvajanje storitev v skladu s sporazumom za trženje, sklenjenim z družbo AMS leta 2008, je letališču omogočilo plačevanje oglaševalskih storitev glede na promet na spletnem mestu leta 2007. Podobno je sporazum o trženju iz leta 2010 temeljil na predpostavkah v zvezi s prometom na spletnem mestu leta 2009. Razpoložljivi pretekli podatki kažejo, da se je število obiskovalcev spletnega mesta družbe Ryanair v zadnjih letih močno povečalo.

| (151) | Družba AMS je sklenila, da ni prejela državne pomoči in da je družba Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH v zvezi z njo ravnala v skladu z načelom udeleženca v tržnem gospodarstvu. |
| --- | --- |

(151)

Družba AMS je sklenila, da ni prejela državne pomoči in da je družba Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH v zvezi z njo ravnala v skladu z načelom udeleženca v tržnem gospodarstvu.

6.3   PRIPOMBE DRUŽBE LUFTHANSA

| (152) | Družba Lufthansa ugotavlja, da letni poročili družbe Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH iz let 2010 in 2011 kažeta letne izgube v znesku 567 000 EUR oziroma 437 000 EUR, kar dokazuje, da družba kljub javnemu prevozu še vedno ni donosna. Po njenih navedbah delničarji zagotavljajo dve različni vrsti letnih prispevkov:






  (a) | v proračunskem načrtu okrožja Altenburger Land iz leta 2014 je navedeno, da je družba Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH prejela letne dodatne prispevke v znesku 228 000 EUR v skladu z oddelkom 24 njenega statuta; |
| --- | --- | --- |

(152)

Družba Lufthansa ugotavlja, da letni poročili družbe Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH iz let 2010 in 2011 kažeta letne izgube v znesku 567 000 EUR oziroma 437 000 EUR, kar dokazuje, da družba kljub javnemu prevozu še vedno ni donosna. Po njenih navedbah delničarji zagotavljajo dve različni vrsti letnih prispevkov:

(a)

v proračunskem načrtu okrožja Altenburger Land iz leta 2014 je navedeno, da je družba Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH prejela letne dodatne prispevke v znesku 228 000 EUR v skladu z oddelkom 24 njenega statuta;

| (b) | družba Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH je v obdobju 2009–2011 prejela tudi nepovratne prispevke v znesku 2 406 000 EUR. V skladu z letnimi poročili ti prispevki ščitijo plačilno sposobnost družbe. Glede na proračunski načrt okrožja Altenburger Land so se ti prispevki zagotovili tudi leta 2014 (350 000 EUR za leto 2014). Prispevki delničarjev so znašali skupaj 409 000 EUR leta 2014 in 174 000 EUR leta 2013. |
| --- | --- |

(b)

družba Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH je v obdobju 2009–2011 prejela tudi nepovratne prispevke v znesku 2 406 000 EUR. V skladu z letnimi poročili ti prispevki ščitijo plačilno sposobnost družbe. Glede na proračunski načrt okrožja Altenburger Land so se ti prispevki zagotovili tudi leta 2014 (350 000 EUR za leto 2014). Prispevki delničarjev so znašali skupaj 409 000 EUR leta 2014 in 174 000 EUR leta 2013.

| (153) | Družba Lufthansa v zvezi s tekočimi preiskavami ugotavlja, da je bila infrastruktura očitno zgrajena izključno za družbo Ryanair, kot je bilo določeno v sporazumu z njo. Navedla je, da bi zasebni vlagatelj tako ravnal le, če bi se družba Ryanair v zameno zavezala, da bo z letališčem poslovala določeno število let. |
| --- | --- |

(153)

Družba Lufthansa v zvezi s tekočimi preiskavami ugotavlja, da je bila infrastruktura očitno zgrajena izključno za družbo Ryanair, kot je bilo določeno v sporazumu z njo. Navedla je, da bi zasebni vlagatelj tako ravnal le, če bi se družba Ryanair v zameno zavezala, da bo z letališčem poslovala določeno število let.

| (154) | Družba Lufthansa tudi trdi, da je bila družbi Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH v obdobju 2003–2011 zagotovljena javna pomoč za reševanje, ker letališke takse niso zadostovale za kritje stroškov poslovanja. Družbo opredeljuje kot „podjetje v težavah“ v skladu s smernicami Skupnosti o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje nefinančnih podjetij v težavah (84), ki se niso upoštevale, saj pomoč ni bila priglašena. Zato ta pomoč ni združljiva z notranjim trgom. |
| --- | --- |

(154)

Družba Lufthansa tudi trdi, da je bila družbi Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH v obdobju 2003–2011 zagotovljena javna pomoč za reševanje, ker letališke takse niso zadostovale za kritje stroškov poslovanja. Družbo opredeljuje kot „podjetje v težavah“ v skladu s smernicami Skupnosti o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje nefinančnih podjetij v težavah (84), ki se niso upoštevale, saj pomoč ni bila priglašena. Zato ta pomoč ni združljiva z notranjim trgom.

84

| (155) | V zvezi z letališkimi taksami in podporo za trženje družba Lufthansa ugotavlja, da je bila družbi Ryanair zagotovljena znatna pomoč z ugodnimi taksami in podporo za trženje. Trdi, da so te prednosti nezdružljive z notranjim trgom, ker se niso mogla uporabiti merila združljivosti v okviru smernic iz leta 2005, saj se te smernice ne uporabljajo, kadar je zagotovljena trajna in stalna pomoč za tekoče poslovanje. Uporabiti ni mogoče niti smernic iz leta 2014, ker se nanašajo le na zagonsko pomoč za letalske prevoznike, ki je bila priglašena ali odobrena po začetku veljavnosti smernic. Tudi če bi se smernice iz leta 2014 lahko uporabile, merila združljivosti zagonske pomoči za letalske prevoznike ne bi bila izpolnjena. |
| --- | --- |

(155)

V zvezi z letališkimi taksami in podporo za trženje družba Lufthansa ugotavlja, da je bila družbi Ryanair zagotovljena znatna pomoč z ugodnimi taksami in podporo za trženje. Trdi, da so te prednosti nezdružljive z notranjim trgom, ker se niso mogla uporabiti merila združljivosti v okviru smernic iz leta 2005, saj se te smernice ne uporabljajo, kadar je zagotovljena trajna in stalna pomoč za tekoče poslovanje. Uporabiti ni mogoče niti smernic iz leta 2014, ker se nanašajo le na zagonsko pomoč za letalske prevoznike, ki je bila priglašena ali odobrena po začetku veljavnosti smernic. Tudi če bi se smernice iz leta 2014 lahko uporabile, merila združljivosti zagonske pomoči za letalske prevoznike ne bi bila izpolnjena.

6.4   PRIPOMBE ZDRUŽENJA BUNDESVERBAND DER DEUTSCHEN FLUGGESELLSCHAFTEN (ZVEZNO ZDRUŽENJE NEMŠKIH LETALSKIH PREVOZNIKOV)

| (156) | V zvezi z uporabo smernic iz leta 2014 se združenje Bundesverband der deutschen Fluggesellschafen (v nadaljnjem besedilu: združenje BDF) ne strinja z uporabo smernic iz leta 2014 za nepriglašeno pomoč za tekoče poslovanje, odobreno pred objavo smernic, ker bi bila ta uporaba v nasprotju s ciljem preprečevanja izkrivljanja konkurence in vzpostavljanja enakih konkurenčnih pogojev na notranjem trgu. Po navedbah združenja BDF bi ta uporaba pomenila prednost za tista podjetja, ki so ukrepala v skladu s smernicami, veljavnimi pred 4. aprilom 2014. Po mnenju združenja BDF bi nove smernice retroaktivno uzakonile nezakonito ravnanje. Zato bi bilo treba zagonsko pomoč za družbo Ryanair in pomoč za naložbe za družbo Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH oceniti kot nepriglašeno pomoč v skladu s pravom, ki se je uporabljal v zadevnem času. |
| --- | --- |

(156)

V zvezi z uporabo smernic iz leta 2014 se združenje Bundesverband der deutschen Fluggesellschafen (v nadaljnjem besedilu: združenje BDF) ne strinja z uporabo smernic iz leta 2014 za nepriglašeno pomoč za tekoče poslovanje, odobreno pred objavo smernic, ker bi bila ta uporaba v nasprotju s ciljem preprečevanja izkrivljanja konkurence in vzpostavljanja enakih konkurenčnih pogojev na notranjem trgu. Po navedbah združenja BDF bi ta uporaba pomenila prednost za tista podjetja, ki so ukrepala v skladu s smernicami, veljavnimi pred 4. aprilom 2014. Po mnenju združenja BDF bi nove smernice retroaktivno uzakonile nezakonito ravnanje. Zato bi bilo treba zagonsko pomoč za družbo Ryanair in pomoč za naložbe za družbo Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH oceniti kot nepriglašeno pomoč v skladu s pravom, ki se je uporabljal v zadevnem času.

7.   PRIPOMBE NEMČIJE K PRIPOMBAM ZAINTERESIRANIH STRANI

PRIPOMBE NEMČIJE K PRIPOMBAM ZAINTERESIRANIH STRANI

7.1   PRIPOMBE NEMČIJE K PRIPOMBAM DRUŽBE RYANAIR

| (157) | Nemčija v zvezi s poročilom svetovalne družbe ugotavlja, da ta namiguje, da je družba Germanwings morda uporabljala letališče AOC. Vendar Nemčija potrjuje, da družba Germanwings ni nikoli uporabljala tega letališča. |
| --- | --- |

(157)

Nemčija v zvezi s poročilom svetovalne družbe ugotavlja, da ta namiguje, da je družba Germanwings morda uporabljala letališče AOC. Vendar Nemčija potrjuje, da družba Germanwings ni nikoli uporabljala tega letališča.

| (158) | V zvezi s pripombami družbe Ryanair je navedla, da organi zvezne dežele Turingije niso bili vključeni v pogajanja letališča in družbe Ryanair/AMS o sklepanju sporazumov. |
| --- | --- |

(158)

V zvezi s pripombami družbe Ryanair je navedla, da organi zvezne dežele Turingije niso bili vključeni v pogajanja letališča in družbe Ryanair/AMS o sklepanju sporazumov.

| (159) | Nemčija v zvezi s sporazumi o trženju med družbo Ryanair in letališčem AOC popolnoma podpira stališče družbe Ryanair, da so ti sporazumi v skladu z načelom vlagatelja v tržnem gospodarstvu in zato ne vključujejo državne pomoči. Zlasti se strinja s sklepom zadnjega poročila svetovalne družbe, ki ga je družba Ryanair predložila 20. decembra 2013, pri čemer je navedla, da so plačila družbi AMS/Ryanair ustrezala zagotovljeni storitvi v okviru običajnega poslovnega sporazuma o storitvah. |
| --- | --- |

(159)

Nemčija v zvezi s sporazumi o trženju med družbo Ryanair in letališčem AOC popolnoma podpira stališče družbe Ryanair, da so ti sporazumi v skladu z načelom vlagatelja v tržnem gospodarstvu in zato ne vključujejo državne pomoči. Zlasti se strinja s sklepom zadnjega poročila svetovalne družbe, ki ga je družba Ryanair predložila 20. decembra 2013, pri čemer je navedla, da so plačila družbi AMS/Ryanair ustrezala zagotovljeni storitvi v okviru običajnega poslovnega sporazuma o storitvah.

7.2   PRIPOMBE NEMČIJE K PRIPOMBAM DRUŽBE LUFTHANSA

| (160) | Nemčija je navedla, da pripombe družbe Lufthansa tekočim preiskavam ne zagotavljajo nobenih novih informacij in da ima Komisija v zvezi z obravnavanim primerom že vse ustrezne informacije. |
| --- | --- |

(160)

Nemčija je navedla, da pripombe družbe Lufthansa tekočim preiskavam ne zagotavljajo nobenih novih informacij in da ima Komisija v zvezi z obravnavanim primerom že vse ustrezne informacije.

| (161) | Zavrača številne izjave družbe Lufthansa, ki so po njenem mnenju napačne.






  (a) | Nemčija je navedla, da letališče AOC ni bilo zgrajeno in ni obratovalo izključno za družbo Ryanair. V zvezi s tem se sklicuje na pripombe navedene družbe in dolgoročni naložbeni načrt za družbo Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH. |
| --- | --- | --- |

(161)

Zavrača številne izjave družbe Lufthansa, ki so po njenem mnenju napačne.

(a)

Nemčija je navedla, da letališče AOC ni bilo zgrajeno in ni obratovalo izključno za družbo Ryanair. V zvezi s tem se sklicuje na pripombe navedene družbe in dolgoročni naložbeni načrt za družbo Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH.

| (b) | Nemčija tudi poudarja, da je uporaba infrastrukture dostopna vsem, brez diskriminacije. Od leta 2001 sta letališče redno uporabljala tudi letalska prevoznika Air Berlin in Air Omega. |
| --- | --- |

(b)

Nemčija tudi poudarja, da je uporaba infrastrukture dostopna vsem, brez diskriminacije. Od leta 2001 sta letališče redno uporabljala tudi letalska prevoznika Air Berlin in Air Omega.

| (c) | Rezultati družbe Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH so se izboljšali s pogodbami z družbo Ryanair. Zato bi te sporazume sklenil tudi zasebni vlagatelj. |
| --- | --- |

(c)

Rezultati družbe Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH so se izboljšali s pogodbami z družbo Ryanair. Zato bi te sporazume sklenil tudi zasebni vlagatelj.

| (d) | Takšne odločitve so običajne za podjetja, kot je Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH. V letih 2008 in 2009 se je na primer tudi preverjalo, ali bi lahko letališče AOC začela uporabljati družba za usposabljanje pilotov, vendar pogodba ni bila sklenjena, ker takrat ni bilo mogoče izpolniti zahtev družbe glede infrastrukture. Drug primer je odločitev, ki je bila sprejeta decembra 2010, da z družbo Ryanair ne bo sklenila novih sporazumov. |
| --- | --- |

(d)

Takšne odločitve so običajne za podjetja, kot je Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH. V letih 2008 in 2009 se je na primer tudi preverjalo, ali bi lahko letališče AOC začela uporabljati družba za usposabljanje pilotov, vendar pogodba ni bila sklenjena, ker takrat ni bilo mogoče izpolniti zahtev družbe glede infrastrukture. Drug primer je odločitev, ki je bila sprejeta decembra 2010, da z družbo Ryanair ne bo sklenila novih sporazumov.

| (e) | Na podlagi študije KE-Consult je bil poslovni model družbe Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH spremenjen v splošni letalski promet. Tako se je znižal znesek potrebnih javnih prispevkov. |
| --- | --- |

(e)

Na podlagi študije KE-Consult je bil poslovni model družbe Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH spremenjen v splošni letalski promet. Tako se je znižal znesek potrebnih javnih prispevkov.

| (162) | Poleg tega je Nemčija navedla, da se lahko javni prispevki še dodatno znižajo, saj se je nadzorni odbor družbe Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH decembra 2013 odločil vključiti zasebnega vlagatelja. Letališče AOC pa bi se moralo glede na svojo novo usmeritev, ki ne bo več vključevala uporabe letališča za čarterske ali redne lete, kmalu izključiti iz področja uporabe pravil o državni pomoči. |
| --- | --- |

(162)

Poleg tega je Nemčija navedla, da se lahko javni prispevki še dodatno znižajo, saj se je nadzorni odbor družbe Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH decembra 2013 odločil vključiti zasebnega vlagatelja. Letališče AOC pa bi se moralo glede na svojo novo usmeritev, ki ne bo več vključevala uporabe letališča za čarterske ali redne lete, kmalu izključiti iz področja uporabe pravil o državni pomoči.

| (163) | Nemčija trdi, da letališče AOC v skladu s smernicami iz leta 2005 spada med letališča kategorije D z največ 150 000 potniki na leto. Zato je premajhno, da bi konkuriralo drugim letališčem ali celo izkrivljalo konkurenco. V skladu s tem ne vpliva na trgovino med državami članicami. Nemčija zavrača trditve družbe Lufthansa v zvezi z domnevno pomočjo, dodeljeno družbi Ryanair. Zavrača tudi trditev, da je bila družbi Ryanair dodeljena pomoč prek letaliških taks in podpore za trženje, ter se v zvezi s tem sklicuje na svoje prejšnje pripombe. |
| --- | --- |

(163)

Nemčija trdi, da letališče AOC v skladu s smernicami iz leta 2005 spada med letališča kategorije D z največ 150 000 potniki na leto. Zato je premajhno, da bi konkuriralo drugim letališčem ali celo izkrivljalo konkurenco. V skladu s tem ne vpliva na trgovino med državami članicami. Nemčija zavrača trditve družbe Lufthansa v zvezi z domnevno pomočjo, dodeljeno družbi Ryanair. Zavrača tudi trditev, da je bila družbi Ryanair dodeljena pomoč prek letaliških taks in podpore za trženje, ter se v zvezi s tem sklicuje na svoje prejšnje pripombe.

| (164) | Nazadnje se Nemčija sklicuje na obvestilo za javnost Evropske komisije z dne 19. januarja 2005 (85), ki potrjuje, da je shema pomoči za gradnjo in razvoj regionalnih letališč v strukturno in gospodarsko šibkih regijah združljiva z notranjim trgom. |
| --- | --- |

(164)

Nazadnje se Nemčija sklicuje na obvestilo za javnost Evropske komisije z dne 19. januarja 2005 (85), ki potrjuje, da je shema pomoči za gradnjo in razvoj regionalnih letališč v strukturno in gospodarsko šibkih regijah združljiva z notranjim trgom.

85

8.   OCENA

OCENA

8.1   OBSTOJ POMOČI

| (165) | V skladu s členom 107(1) PDEU „[...] je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva s skupnim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami“. |
| --- | --- |

(165)

V skladu s členom 107(1) PDEU „[...] je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva s skupnim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami“.

| (166) | Merila iz člena 107(1) PDEU so kumulativna. Za določitev, ali zadevni ukrepi pomenijo državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU, morajo biti torej izpolnjeni vsi naslednji pogoji. Za finančno podporo zlasti velja, da:






  (a) | jo mora dodeliti država ali mora biti dodeljena iz državnih sredstev; |
| --- | --- | --- |

(166)

Merila iz člena 107(1) PDEU so kumulativna. Za določitev, ali zadevni ukrepi pomenijo državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU, morajo biti torej izpolnjeni vsi naslednji pogoji. Za finančno podporo zlasti velja, da:

(a)

jo mora dodeliti država ali mora biti dodeljena iz državnih sredstev;

| (b) | daje prednost nekaterim podjetjem ali proizvodnji nekaterega blaga; |
| --- | --- |

(b)

daje prednost nekaterim podjetjem ali proizvodnji nekaterega blaga;

| (c) | izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco in |
| --- | --- |

(c)

izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco in

| (d) | vpliva na trgovino med državami članicami. |
| --- | --- |

(d)

vpliva na trgovino med državami članicami.

Pojem podjetja in gospodarske dejavnosti

Pojem podjetja in gospodarske dejavnosti

| (167) | Komisija mora v skladu z ustaljeno sodno prakso najprej ugotoviti, ali je družba Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH podjetje v smislu člena 107(1) PDEU. Pojem podjetje zajema vse subjekte, ki opravljajo gospodarsko dejavnost, ne glede na njihov pravni status in način financiranja (86). Vsaka dejavnost ponudbe blaga ali storitev na določenem trgu je gospodarska dejavnost (87). |
| --- | --- |

(167)

Komisija mora v skladu z ustaljeno sodno prakso najprej ugotoviti, ali je družba Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH podjetje v smislu člena 107(1) PDEU. Pojem podjetje zajema vse subjekte, ki opravljajo gospodarsko dejavnost, ne glede na njihov pravni status in način financiranja (86). Vsaka dejavnost ponudbe blaga ali storitev na določenem trgu je gospodarska dejavnost (87).

86

87

| (168) | Sodišče je v sodbi o letališču Leipzig-Halle potrdilo, da upravljanje letališča za komercialne namene in gradnja letališke infrastrukture pomenita gospodarsko dejavnost (88). Ko začne upravljavec letališča opravljati gospodarske dejavnosti, tako da zagotavlja plačljive letališke storitve, se ne glede na njegov pravni položaj ali način financiranja šteje za podjetje v smislu člena 107(1) PDEU, zato se lahko pravila Pogodbe o državni pomoči uporabljajo za prednost, ki mu jo je dodelila država ali ki mu je bila dodeljena iz državnih sredstev (89). |
| --- | --- |

(168)

Sodišče je v sodbi o letališču Leipzig-Halle potrdilo, da upravljanje letališča za komercialne namene in gradnja letališke infrastrukture pomenita gospodarsko dejavnost (88). Ko začne upravljavec letališča opravljati gospodarske dejavnosti, tako da zagotavlja plačljive letališke storitve, se ne glede na njegov pravni položaj ali način financiranja šteje za podjetje v smislu člena 107(1) PDEU, zato se lahko pravila Pogodbe o državni pomoči uporabljajo za prednost, ki mu jo je dodelila država ali ki mu je bila dodeljena iz državnih sredstev (89).

letališču Leipzig-Halle

88

89

| (169) | Komisija želi v zvezi s trenutkom, ko gradnja in upravljanje letališča postaneta gospodarska dejavnost, poudariti, da zaradi postopnega razvoja tržnih sil v letališkem sektorju ni mogoče določiti natančnega datuma. Vendar je Sodišče priznalo razvojne spremembe v naravi letaliških dejavnosti. Splošno sodišče je v zadevi Flughafen Leipzig-Halle razsodilo, da od leta 2000 uporabe pravil o državni pomoči za financiranje letališke infrastrukture ni več mogoče izključiti. Zato je treba od datuma sodbe v zadevi Aéroports de Paris (12. decembra 2000) upravljanje in gradnjo letališke strukture obravnavati kot gospodarsko dejavnost. |
| --- | --- |

(169)

Komisija želi v zvezi s trenutkom, ko gradnja in upravljanje letališča postaneta gospodarska dejavnost, poudariti, da zaradi postopnega razvoja tržnih sil v letališkem sektorju ni mogoče določiti natančnega datuma. Vendar je Sodišče priznalo razvojne spremembe v naravi letaliških dejavnosti. Splošno sodišče je v zadevi Flughafen Leipzig-Halle razsodilo, da od leta 2000 uporabe pravil o državni pomoči za financiranje letališke infrastrukture ni več mogoče izključiti. Zato je treba od datuma sodbe v zadevi Aéroports de Paris (12. decembra 2000) upravljanje in gradnjo letališke strukture obravnavati kot gospodarsko dejavnost.

Flughafen Leipzig-Halle

Aéroports de Paris

| (170) | Kot je bilo ocenjeno v uvodnih izjavah 168 in 169, je upravljanje letališča gospodarska dejavnost. Na eni strani gre za konkurenco med letališči, da bi pritegnila letalske prevoznike in ustrezen zračni (potniški in tovorni) promet, na drugi strani pa med upravljavci letališč, da bi jim bilo dodeljeno upravljanje določenega letališča. Poleg tega lahko letališča, ki niso v istem ciljnem območju in so celo v različnih državah članicah, zlasti v zvezi z nizkocenovnimi prevozniki in upravljavci čarterskih letov, konkurirajo med seboj, da bi privabila navedene letalske prevoznike. |
| --- | --- |

(170)

Kot je bilo ocenjeno v uvodnih izjavah 168 in 169, je upravljanje letališča gospodarska dejavnost. Na eni strani gre za konkurenco med letališči, da bi pritegnila letalske prevoznike in ustrezen zračni (potniški in tovorni) promet, na drugi strani pa med upravljavci letališč, da bi jim bilo dodeljeno upravljanje določenega letališča. Poleg tega lahko letališča, ki niso v istem ciljnem območju in so celo v različnih državah članicah, zlasti v zvezi z nizkocenovnimi prevozniki in upravljavci čarterskih letov, konkurirajo med seboj, da bi privabila navedene letalske prevoznike.

| (171) | Komisija ugotavlja, da bo letališko infrastrukturo, ki je predmet tega sklepa, upravljavec letališča, tj. družba Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH, upravljal v komercialne namene. Ker bodo morali uporabniki upravljavcu letališča plačati za uporabo te infrastrukture, jo je treba obravnavati, kot da se izkorišča v komercialne namene. Iz tega sledi, da subjekt, ki uporablja to infrastrukturo, pomeni podjetje v smislu člena 107(1) PDEU. |
| --- | --- |

(171)

Komisija ugotavlja, da bo letališko infrastrukturo, ki je predmet tega sklepa, upravljavec letališča, tj. družba Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH, upravljal v komercialne namene. Ker bodo morali uporabniki upravljavcu letališča plačati za uporabo te infrastrukture, jo je treba obravnavati, kot da se izkorišča v komercialne namene. Iz tega sledi, da subjekt, ki uporablja to infrastrukturo, pomeni podjetje v smislu člena 107(1) PDEU.

Področje javne politike

Področje javne politike

| (172) | Vendar vse dejavnosti upravljavca letališča niso nujno gospodarske (90). Sodišče (91) je razsodilo, da dejavnosti, ki običajno spadajo v pristojnost države pri izvrševanju njenih uradnih pooblastil kot javnega organa, niso gospodarske in ne spadajo na področje uporabe pravil o državni pomoči. Takšne dejavnosti vključujejo na primer varnost, kontrolo zračnega prometa, dejavnosti policije, carino itd. Financiranje teh dejavnosti mora biti strogo omejeno na nadomestilo za stroške, ki nastanejo zaradi njih, in se ne sme uporabiti za financiranje drugih gospodarskih dejavnosti (92). |
| --- | --- |

(172)

Vendar vse dejavnosti upravljavca letališča niso nujno gospodarske (90). Sodišče (91) je razsodilo, da dejavnosti, ki običajno spadajo v pristojnost države pri izvrševanju njenih uradnih pooblastil kot javnega organa, niso gospodarske in ne spadajo na področje uporabe pravil o državni pomoči. Takšne dejavnosti vključujejo na primer varnost, kontrolo zračnega prometa, dejavnosti policije, carino itd. Financiranje teh dejavnosti mora biti strogo omejeno na nadomestilo za stroške, ki nastanejo zaradi njih, in se ne sme uporabiti za financiranje drugih gospodarskih dejavnosti (92).

90

91

92

| (173) | Zato financiranje dejavnosti, ki spadajo na področje javne politike, ali infrastrukture, neposredno povezane s temi dejavnostmi, na splošno ne pomeni državne pomoči (93). Dejavnosti na letališčih, kot so kontrola zračnega prometa, dejavnosti policije, carine in gasilcev, dejavnosti, ki so potrebne za varovanje civilnega letalstva pred dejanji nezakonitega vmešavanja, in naložbe, povezane s potrebno infrastrukturo in opremo za izvajanje teh dejavnosti, se na splošno štejejo za negospodarske dejavnosti (94). |
| --- | --- |

(173)

Zato financiranje dejavnosti, ki spadajo na področje javne politike, ali infrastrukture, neposredno povezane s temi dejavnostmi, na splošno ne pomeni državne pomoči (93). Dejavnosti na letališčih, kot so kontrola zračnega prometa, dejavnosti policije, carine in gasilcev, dejavnosti, ki so potrebne za varovanje civilnega letalstva pred dejanji nezakonitega vmešavanja, in naložbe, povezane s potrebno infrastrukturo in opremo za izvajanje teh dejavnosti, se na splošno štejejo za negospodarske dejavnosti (94).

93

94

| (174) | Vendar javno financiranje negospodarskih dejavnosti, ki so nujno povezane z izvajanjem gospodarske dejavnosti, ne sme povzročiti neupravičene diskriminacije med letalskimi prevozniki in upravljavci letališča. V skladu z uveljavljeno sodno prakso dejanje, s katerim javni organi razbremenijo podjetja stroškov, ki so neločljivo povezani z gospodarskimi dejavnostmi teh podjetij, dejansko pomeni dajanje prednosti (95). Če je torej v nekem pravnem sistemu običajno, da letalski prevozniki ali upravljavci letališč krijejo stroške nekaterih storitev, medtem ko nekaterim prevoznikom ali upravljavcem letališč, ki zagotavljajo enake storitve po pooblastilu istih javnih organov, ni treba kriti teh stroškov, imajo lahko slednji prednost, čeprav se te storitve same po sebi štejejo za negospodarske. Zato je treba opraviti analizo pravnega okvira, ki se uporablja za upravljavca letališča, da se ugotovi, ali morajo v tem pravnem okviru upravljavci letališč ali letalski prevozniki kriti stroške zagotavljanja nekaterih dejavnosti, ki bi lahko bile same po sebi negospodarske, vendar so neločljivo povezane z izvajanjem njihovih gospodarskih dejavnosti. |
| --- | --- |

(174)

Vendar javno financiranje negospodarskih dejavnosti, ki so nujno povezane z izvajanjem gospodarske dejavnosti, ne sme povzročiti neupravičene diskriminacije med letalskimi prevozniki in upravljavci letališča. V skladu z uveljavljeno sodno prakso dejanje, s katerim javni organi razbremenijo podjetja stroškov, ki so neločljivo povezani z gospodarskimi dejavnostmi teh podjetij, dejansko pomeni dajanje prednosti (95). Če je torej v nekem pravnem sistemu običajno, da letalski prevozniki ali upravljavci letališč krijejo stroške nekaterih storitev, medtem ko nekaterim prevoznikom ali upravljavcem letališč, ki zagotavljajo enake storitve po pooblastilu istih javnih organov, ni treba kriti teh stroškov, imajo lahko slednji prednost, čeprav se te storitve same po sebi štejejo za negospodarske. Zato je treba opraviti analizo pravnega okvira, ki se uporablja za upravljavca letališča, da se ugotovi, ali morajo v tem pravnem okviru upravljavci letališč ali letalski prevozniki kriti stroške zagotavljanja nekaterih dejavnosti, ki bi lahko bile same po sebi negospodarske, vendar so neločljivo povezane z izvajanjem njihovih gospodarskih dejavnosti.

95

| (175) | Nemčija pojasnjuje, da so državne subvencije za naložbe v infrastrukturo iz uvodne izjave 71 izključno povezane z negospodarskimi dejavnostmi: Med te negospodarske dejavnosti vključuje naložbe v vrednostne papirje ter naložbe v javno varnost in varnost v letalstvu. Zlasti opozarja, da varnostne in policijske dejavnosti, ukrepi protipožarne zaščite, javna in operativna varnost, meteorološke storitve ter varnost med letom spadajo na področje javne politike. |
| --- | --- |

(175)

Nemčija pojasnjuje, da so državne subvencije za naložbe v infrastrukturo iz uvodne izjave 71 izključno povezane z negospodarskimi dejavnostmi: Med te negospodarske dejavnosti vključuje naložbe v vrednostne papirje ter naložbe v javno varnost in varnost v letalstvu. Zlasti opozarja, da varnostne in policijske dejavnosti, ukrepi protipožarne zaščite, javna in operativna varnost, meteorološke storitve ter varnost med letom spadajo na področje javne politike.

| (176) | Ustrezni pravni okvir v Nemčiji je opredeljen zlasti v členu 8 Luftsicherheitsgesetz (zakon o varnosti v zračnem prometu), ki ureja ukrepe za varnost letališča, in členu 27(c)(2) Luftverkehrsgesetz (zakon o zračnem prometu), ki ureja ukrepe za zagotavljanje operativne varnosti ter ukrepe za kontrolo zračnega prometa in varnost v zračnem prometu. |
| --- | --- |

(176)

Ustrezni pravni okvir v Nemčiji je opredeljen zlasti v členu 8 Luftsicherheitsgesetz (zakon o varnosti v zračnem prometu), ki ureja ukrepe za varnost letališča, in členu 27(c)(2) Luftverkehrsgesetz (zakon o zračnem prometu), ki ureja ukrepe za zagotavljanje operativne varnosti ter ukrepe za kontrolo zračnega prometa in varnost v zračnem prometu.

Luftsicherheitsgesetz

Luftverkehrsgesetz

| (177) | Komisija meni, da je mogoče za ukrepe v skladu s členom 8Luftsicherheitsgesetz, ukrepe v skladu s členom 27(c)(2) Luftverkehrsgesetz, meteorološke storitve in gasilsko službo načeloma šteti, da pomenijo dejavnosti, ki spadajo na področje javne politike. |
| --- | --- |

(177)

Komisija meni, da je mogoče za ukrepe v skladu s členom 8Luftsicherheitsgesetz, ukrepe v skladu s členom 27(c)(2) Luftverkehrsgesetz, meteorološke storitve in gasilsko službo načeloma šteti, da pomenijo dejavnosti, ki spadajo na področje javne politike.

Luftsicherheitsgesetz

Luftverkehrsgesetz

| (178) | Vendar Komisija v zvezi z ukrepi, ki se nanašajo samo na operativno varnost, meni, da je zagotovitev varnega delovanja na letališču običajen del gospodarske dejavnosti upravljanja letališča (96). Na podlagi podrobnejšega pregleda določenih dejavnosti in stroškov je ugotovila, da ukrepi, katerih namen je zagotoviti varnost delovanja na letališču, ne pomenijo dejavnosti, ki spadajo na področje javne politike. Vsako podjetje, ki želi upravljati letališče, mora zagotoviti varnost objektov, kot so vzletno-pristajalna steza in letališke ploščadi. |
| --- | --- |

(178)

Vendar Komisija v zvezi z ukrepi, ki se nanašajo samo na operativno varnost, meni, da je zagotovitev varnega delovanja na letališču običajen del gospodarske dejavnosti upravljanja letališča (96). Na podlagi podrobnejšega pregleda določenih dejavnosti in stroškov je ugotovila, da ukrepi, katerih namen je zagotoviti varnost delovanja na letališču, ne pomenijo dejavnosti, ki spadajo na področje javne politike. Vsako podjetje, ki želi upravljati letališče, mora zagotoviti varnost objektov, kot so vzletno-pristajalna steza in letališke ploščadi.

96

| (179) | Komisija v zvezi s protipožarno zaščito ugotavlja, da je plačilo stroškov v regionalni pristojnosti in da jih običajno plačajo ustrezni regionalni organi. Plačilo teh stroškov se izvede v obsegu, ki je potreben za njihovo kritje. |
| --- | --- |

(179)

Komisija v zvezi s protipožarno zaščito ugotavlja, da je plačilo stroškov v regionalni pristojnosti in da jih običajno plačajo ustrezni regionalni organi. Plačilo teh stroškov se izvede v obsegu, ki je potreben za njihovo kritje.

| (180) | Kar zadeva ukrepe kontrole zračnega prometa in ukrepe za varnost v zračnem prometu, člen 27(d) Luftverkehrsgesetz določa, da stroške v zvezi z ukrepi iz člena 27(c) Luftverkehrsgesetz za več določenih letališč krije država. Letališča so upravičena do kritja stroškov kot „priznana letališča“ v skladu s členom 27(d) Luftverkehrsgesetz, če je zvezno ministrstvo za promet priznalo potrebo po ukrepih v zvezi s kontrolo zračnega prometa in varnostjo v zračnem prometu iz varnostnih razlogov in interesov, povezanih s prometno politiko (97). Nemška letališča, ki niso bila priznana, niso upravičena do kritja stroškov na podlagi člena 27(d) Luftverkehrsgesetz in morajo torej načeloma sama nositi stroške, povezane z ukrepi iz člena 27(c) Luftverkehrsgesetz. Ti stroški so neločljivo povezani z upravljanjem letališč. Ker morajo nekatera letališča navedene stroške kriti sama, medtem ko jih drugim ni treba, bi lahko bila slednjim dodeljena prednost, čeprav je mogoče ukrepe kontrole in varnosti v zračnem prometu šteti za negospodarske. Komisija ugotavlja, da letališče AOC ni eno od letališč v skladu s členom 27(d) navedenega zakona ter da se naložbe v zvezi z ukrepi kontrole in varnosti v zračnem prometu ne morejo šteti za stroške, ki spadajo na področje javne politike. |
| --- | --- |

(180)

Kar zadeva ukrepe kontrole zračnega prometa in ukrepe za varnost v zračnem prometu, člen 27(d) Luftverkehrsgesetz določa, da stroške v zvezi z ukrepi iz člena 27(c) Luftverkehrsgesetz za več določenih letališč krije država. Letališča so upravičena do kritja stroškov kot „priznana letališča“ v skladu s členom 27(d) Luftverkehrsgesetz, če je zvezno ministrstvo za promet priznalo potrebo po ukrepih v zvezi s kontrolo zračnega prometa in varnostjo v zračnem prometu iz varnostnih razlogov in interesov, povezanih s prometno politiko (97). Nemška letališča, ki niso bila priznana, niso upravičena do kritja stroškov na podlagi člena 27(d) Luftverkehrsgesetz in morajo torej načeloma sama nositi stroške, povezane z ukrepi iz člena 27(c) Luftverkehrsgesetz. Ti stroški so neločljivo povezani z upravljanjem letališč. Ker morajo nekatera letališča navedene stroške kriti sama, medtem ko jih drugim ni treba, bi lahko bila slednjim dodeljena prednost, čeprav je mogoče ukrepe kontrole in varnosti v zračnem prometu šteti za negospodarske. Komisija ugotavlja, da letališče AOC ni eno od letališč v skladu s členom 27(d) navedenega zakona ter da se naložbe v zvezi z ukrepi kontrole in varnosti v zračnem prometu ne morejo šteti za stroške, ki spadajo na področje javne politike.

Luftverkehrsgesetz

Luftverkehrsgesetz

Luftverkehrsgesetz

97

Luftverkehrsgesetz

Luftverkehrsgesetz

| (181) | V zvezi z ukrepi na podlagi člena 8 Luftsicherheitsgesetz se zdi, da lahko po mnenju Nemčije vse stroške, povezane z ukrepi iz tega člena, krijejo ustrezni javni organi. Vendar Komisija ugotavlja, da se lahko v skladu s členom 8(3) Luftsicherheitsgesetz povrnejo samo stroški, povezani z zagotavljanjem in vzdrževanjem prostorov in površin, potrebnih za opravljanje dejavnosti v skladu s členom 5 Luftsicherheitsgesetz. Vse druge stroške mora kriti upravljavec letališča. Če je bila torej družba Altenburg-Nobitz GmbH z javnim financiranjem, ki ji je bilo odobreno, razbremenjena stroškov, ki jih je morala nositi na podlagi člena 8(3) Luftsicherheitsgesetz, navedeno javno financiranje ni izvzeto iz pregleda na podlagi pravil EU o državni pomoči. |
| --- | --- |

(181)

V zvezi z ukrepi na podlagi člena 8 Luftsicherheitsgesetz se zdi, da lahko po mnenju Nemčije vse stroške, povezane z ukrepi iz tega člena, krijejo ustrezni javni organi. Vendar Komisija ugotavlja, da se lahko v skladu s členom 8(3) Luftsicherheitsgesetz povrnejo samo stroški, povezani z zagotavljanjem in vzdrževanjem prostorov in površin, potrebnih za opravljanje dejavnosti v skladu s členom 5 Luftsicherheitsgesetz. Vse druge stroške mora kriti upravljavec letališča. Če je bila torej družba Altenburg-Nobitz GmbH z javnim financiranjem, ki ji je bilo odobreno, razbremenjena stroškov, ki jih je morala nositi na podlagi člena 8(3) Luftsicherheitsgesetz, navedeno javno financiranje ni izvzeto iz pregleda na podlagi pravil EU o državni pomoči.

Luftsicherheitsgesetz

Luftsicherheitsgesetz

Luftsicherheitsgesetz

Luftsicherheitsgesetz

| (182) | Kar zadeva naložbe v infrastrukturo in stroške poslovanja, ki so nastali v obdobju 2000–2011, Komisija potrjuje, da se stroški, ki so neposredno povezani s protipožarno zaščito in zagotavljanjem meteoroloških storitev, štejejo za stroške s področja javne politike, če je plačilo teh stroškov izrecno omejeno na to, kar je potrebno za opravljanje zadevnih dejavnosti. Kar zadeva naložbe in stroške poslovanja, povezane z ukrepi na podlagi člena 8 Luftsicherheitsgesetz, Komisija meni, da je mogoče kot stroške, ki spadajo na področje javne politike, opredeliti samo tiste stroške, za katere je upravljavec letališča upravičen do povračila na podlagi člena 8(3) Luftsicherheitsgesetz. |
| --- | --- |

(182)

Kar zadeva naložbe v infrastrukturo in stroške poslovanja, ki so nastali v obdobju 2000–2011, Komisija potrjuje, da se stroški, ki so neposredno povezani s protipožarno zaščito in zagotavljanjem meteoroloških storitev, štejejo za stroške s področja javne politike, če je plačilo teh stroškov izrecno omejeno na to, kar je potrebno za opravljanje zadevnih dejavnosti. Kar zadeva naložbe in stroške poslovanja, povezane z ukrepi na podlagi člena 8 Luftsicherheitsgesetz, Komisija meni, da je mogoče kot stroške, ki spadajo na področje javne politike, opredeliti samo tiste stroške, za katere je upravljavec letališča upravičen do povračila na podlagi člena 8(3) Luftsicherheitsgesetz.

Luftsicherheitsgesetz

Luftsicherheitsgesetz

| (183) | Glede na naložbe, povezane z ukrepi kontrole in varnosti v zračnem prometu v skladu s členom 27(c)(2) Luftverkehrsgesetz, in ob upoštevanju, da letališče AOC ni eno od letališč v skladu s členom 27(d) navedenega zakona, Komisija ugotavlja, da se naložbe in stroški poslovanja, povezani z ukrepi kontrole in varnosti v zračnem prometu, ne morejo šteti za stroške, ki spadajo na področje javne politike. Naložb in stroškov poslovanja, povezanih z zagotavljanjem operativne varnosti letališča, ni mogoče opredeliti kot stroške, ki spadajo na področje javne politike. To zlasti pomeni, da naložb v posodobitev in podaljšanje vzletno-pristajalne steze ter namestitev zaščitnih luči itd. ni mogoče opredeliti kot naložbe, ki spadajo na področje javne politike. |
| --- | --- |

(183)

Glede na naložbe, povezane z ukrepi kontrole in varnosti v zračnem prometu v skladu s členom 27(c)(2) Luftverkehrsgesetz, in ob upoštevanju, da letališče AOC ni eno od letališč v skladu s členom 27(d) navedenega zakona, Komisija ugotavlja, da se naložbe in stroški poslovanja, povezani z ukrepi kontrole in varnosti v zračnem prometu, ne morejo šteti za stroške, ki spadajo na področje javne politike. Naložb in stroškov poslovanja, povezanih z zagotavljanjem operativne varnosti letališča, ni mogoče opredeliti kot stroške, ki spadajo na področje javne politike. To zlasti pomeni, da naložb v posodobitev in podaljšanje vzletno-pristajalne steze ter namestitev zaščitnih luči itd. ni mogoče opredeliti kot naložbe, ki spadajo na področje javne politike.

Luftverkehrsgesetz

| (184) | Ne glede na to, ali so ti stroški pravno razvrščeni na področje javne politike ali ne, je bilo dokazano, da jih mora kriti upravljavec letališča v skladu z veljavnim pravnim okvirom. Če bi torej navedene stroške plačala država, bi bil upravljavec letališča razbremenjen stroškov, ki bi jih običajno moral kriti. |
| --- | --- |

(184)

Ne glede na to, ali so ti stroški pravno razvrščeni na področje javne politike ali ne, je bilo dokazano, da jih mora kriti upravljavec letališča v skladu z veljavnim pravnim okvirom. Če bi torej navedene stroške plačala država, bi bil upravljavec letališča razbremenjen stroškov, ki bi jih običajno moral kriti.

| (185) | Zato Komisija meni, da javno financiranje, dodeljeno družbi Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH, v zvezi s financiranjem naložb v infrastrukturo in izgub iz poslovanja, družbo razbremenjuje plačila stroškov, ki so neločljivo povezani z njeno gospodarsko dejavnostjo, razen stroškov, ki spadajo na področje javne politike, v skladu z uvodnima izjavama 182 in 183. Zato se financiranje iz preglednice 7, ki ga je zagotovila zvezna dežela Turingija ter je namenjeno storitvam kontrole zračnega prometa in kontrole letališča, ne more šteti za dejavnosti s področja javne politike, kar je v nasprotju z mnenjem Nemčije. Podobno se v nasprotju z mnenjem Nemčije del naložb v infrastrukturo iz preglednice 3 ne uvršča na področje javne politike: to zlasti velja v zvezi s posodobitvijo in podaljšanjem vzletno-pristajalne steze. |
| --- | --- |

(185)

Zato Komisija meni, da javno financiranje, dodeljeno družbi Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH, v zvezi s financiranjem naložb v infrastrukturo in izgub iz poslovanja, družbo razbremenjuje plačila stroškov, ki so neločljivo povezani z njeno gospodarsko dejavnostjo, razen stroškov, ki spadajo na področje javne politike, v skladu z uvodnima izjavama 182 in 183. Zato se financiranje iz preglednice 7, ki ga je zagotovila zvezna dežela Turingija ter je namenjeno storitvam kontrole zračnega prometa in kontrole letališča, ne more šteti za dejavnosti s področja javne politike, kar je v nasprotju z mnenjem Nemčije. Podobno se v nasprotju z mnenjem Nemčije del naložb v infrastrukturo iz preglednice 3 ne uvršča na področje javne politike: to zlasti velja v zvezi s posodobitvijo in podaljšanjem vzletno-pristajalne steze.

8.1.1   Ukrep 1: Financiranje naložb v infrastrukturo v obdobju 2000–2011

Ukrep 1: Financiranje naložb v infrastrukturo v obdobju 2000–2011

Državna sredstva in odgovornost do države

Državna sredstva in odgovornost do države

| (186) | Pojem državne pomoči se uporablja za vsako prednost, ki jo iz državnih sredstev dodeli država sama ali posrednik, ki deluje na podlagi dodeljenih pooblastil (98). V zvezi s sredstvi lokalnih organov se uporablja člen 107 PDEU o državnih sredstvih (99). |
| --- | --- |

(186)

Pojem državne pomoči se uporablja za vsako prednost, ki jo iz državnih sredstev dodeli država sama ali posrednik, ki deluje na podlagi dodeljenih pooblastil (98). V zvezi s sredstvi lokalnih organov se uporablja člen 107 PDEU o državnih sredstvih (99).

98

99

| (187) | V obravnavanem primeru se prispevki k naložbam v infrastrukturo za družbo Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH financirajo iz proračuna javnih organov, tj. javnih delničarjev (100), zvezne dežele Turingije ali drugih javnih organov ter regionalnih in lokalnih organov. Zato vključujejo državna sredstva in se lahko pripišejo državi. |
| --- | --- |

(187)

V obravnavanem primeru se prispevki k naložbam v infrastrukturo za družbo Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH financirajo iz proračuna javnih organov, tj. javnih delničarjev (100), zvezne dežele Turingije ali drugih javnih organov ter regionalnih in lokalnih organov. Zato vključujejo državna sredstva in se lahko pripišejo državi.

100

Gospodarska prednost

Gospodarska prednost

| (188) | Da bi Komisija preverila, ali je podjetje zaradi odobritve sredstev pod ugodnejšimi pogoji pridobilo gospodarsko prednost, uporabi načelo vlagatelja v tržnem gospodarstvu. V skladu s tem načelom se sredstva, ki jih družba neposredno ali posredno prejme od države, v okoliščinah, ki so enake običajnim tržnim pogojem, ne bi smela šteti za državno pomoč (101). |
| --- | --- |

(188)

Da bi Komisija preverila, ali je podjetje zaradi odobritve sredstev pod ugodnejšimi pogoji pridobilo gospodarsko prednost, uporabi načelo vlagatelja v tržnem gospodarstvu. V skladu s tem načelom se sredstva, ki jih družba neposredno ali posredno prejme od države, v okoliščinah, ki so enake običajnim tržnim pogojem, ne bi smela šteti za državno pomoč (101).

101

| (189) | Komisija mora v obravnavanem primeru oceniti, ali ima družba Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH zaradi pogojev državnih subvencij gospodarsko prednost, ki je upravičeno podjetje ne bi imelo pod normalnimi tržnimi pogoji. |
| --- | --- |

(189)

Komisija mora v obravnavanem primeru oceniti, ali ima družba Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH zaradi pogojev državnih subvencij gospodarsko prednost, ki je upravičeno podjetje ne bi imelo pod normalnimi tržnimi pogoji.

| (190) | Družbi Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH so bili javni prispevki za zadevni ukrep dodeljeni „brezplačno“ brez zaračunanih obresti ali obveznosti plačila (102). Zato so prispevki nemških javnih organov k naložbam v infrastrukturo družbo razbremenili obveznosti, da v celoti sama financira infrastrukturo z bančnimi posojili ali iz delniških skladov. Zato ti prispevki dajejo letališču gospodarsko prednost. |
| --- | --- |

(190)

Družbi Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH so bili javni prispevki za zadevni ukrep dodeljeni „brezplačno“ brez zaračunanih obresti ali obveznosti plačila (102). Zato so prispevki nemških javnih organov k naložbam v infrastrukturo družbo razbremenili obveznosti, da v celoti sama financira infrastrukturo z bančnimi posojili ali iz delniških skladov. Zato ti prispevki dajejo letališču gospodarsko prednost.

102

Selektivnost

Selektivnost

| (191) | V skladu s členom 107(1) PDEU se nek ukrep šteje za državno pomoč, kadar daje prednost „posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga“. Komisija ugotavlja, da so se prispevki k naložbam v infrastrukturo plačali le družbi Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH. Zato so ti prispevki selektivni ukrepi v smislu člena 107(1) TFEU. |
| --- | --- |

(191)

V skladu s členom 107(1) PDEU se nek ukrep šteje za državno pomoč, kadar daje prednost „posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga“. Komisija ugotavlja, da so se prispevki k naložbam v infrastrukturo plačali le družbi Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH. Zato so ti prispevki selektivni ukrepi v smislu člena 107(1) TFEU.

Izkrivljanje konkurence in vpliv na trgovino

Izkrivljanje konkurence in vpliv na trgovino

| (192) | Če pomoč, ki jo dodeli država članica, okrepi položaj podjetja v primerjavi z drugimi konkurenčnimi podjetji na notranjem trgu, je treba šteti, da navedena pomoč negativno vpliva na ta trg. Za opredelitev, da ukrep izkrivlja konkurenco, v skladu z ustaljeno sodno prakso (103) zadostuje, da prejemnik pomoči konkurira drugim podjetjem na trgih, odprtih za konkurenco. |
| --- | --- |

(192)

Če pomoč, ki jo dodeli država članica, okrepi položaj podjetja v primerjavi z drugimi konkurenčnimi podjetji na notranjem trgu, je treba šteti, da navedena pomoč negativno vpliva na ta trg. Za opredelitev, da ukrep izkrivlja konkurenco, v skladu z ustaljeno sodno prakso (103) zadostuje, da prejemnik pomoči konkurira drugim podjetjem na trgih, odprtih za konkurenco.

103

| (193) | Kot je navedeno zgoraj, upravljanje letališča pomeni gospodarsko dejavnost, letališča pa medsebojno konkurirajo, da bi pritegnila potnike in letalske prevoznike. Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH konkurira drugim podjetjem na trgu, odprtem za konkurenco. Dodeljena gospodarska prednost krepi položaj družbe v primerjavi z njenimi konkurenti na evropskem trgu ponudnikov letaliških storitev. |
| --- | --- |

(193)

Kot je navedeno zgoraj, upravljanje letališča pomeni gospodarsko dejavnost, letališča pa medsebojno konkurirajo, da bi pritegnila potnike in letalske prevoznike. Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH konkurira drugim podjetjem na trgu, odprtem za konkurenco. Dodeljena gospodarska prednost krepi položaj družbe v primerjavi z njenimi konkurenti na evropskem trgu ponudnikov letaliških storitev.

| (194) | Obravnavano javno financiranje zato izkrivlja ali bi lahko izkrivljajo konkurenco in negativno vpliva na trgovino med državami članicami. |
| --- | --- |

(194)

Obravnavano javno financiranje zato izkrivlja ali bi lahko izkrivljajo konkurenco in negativno vpliva na trgovino med državami članicami.

Sklepna ugotovitev

Sklepna ugotovitev

| (195) | Na podlagi zgoraj navedenih razlogov Komisija ugotavlja, da prispevki nemških regionalnih in lokalnih javnih organov k naložbam v infrastrukturo letališča AOC v obdobju po 12. decembru 2000 pomenijo državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU. |
| --- | --- |

(195)

Na podlagi zgoraj navedenih razlogov Komisija ugotavlja, da prispevki nemških regionalnih in lokalnih javnih organov k naložbam v infrastrukturo letališča AOC v obdobju po 12. decembru 2000 pomenijo državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU.

8.1.2   Ukrep 2: Financiranje izgub iz poslovanja družbe Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH v obdobju 2000–2011

Ukrep 2: Financiranje izgub iz poslovanja družbe Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH v obdobju 2000–2011

Državna sredstva in odgovornost do države

Državna sredstva in odgovornost do države

| (196) | Pojem državne pomoči se uporablja za vsako prednost, ki jo iz državnih sredstev dodeli država sama ali posrednik, ki deluje na podlagi dodeljenih pooblastil (104). V zvezi s sredstvi lokalnih organov se uporablja člen 107 PDEU o državnih sredstvih (105). |
| --- | --- |

(196)

Pojem državne pomoči se uporablja za vsako prednost, ki jo iz državnih sredstev dodeli država sama ali posrednik, ki deluje na podlagi dodeljenih pooblastil (104). V zvezi s sredstvi lokalnih organov se uporablja člen 107 PDEU o državnih sredstvih (105).

104

105

| (197) | V obravnavanem primeru se prispevki k izgubam iz poslovanja za družbo Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH financirajo iz proračuna javnih organov, tj. javnih delničarjev (106), zvezne dežele Turingije ali drugih javnih organov ter regionalnih in lokalnih organov. Zato vključujejo državna sredstva in se lahko pripišejo državi. |
| --- | --- |

(197)

V obravnavanem primeru se prispevki k izgubam iz poslovanja za družbo Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH financirajo iz proračuna javnih organov, tj. javnih delničarjev (106), zvezne dežele Turingije ali drugih javnih organov ter regionalnih in lokalnih organov. Zato vključujejo državna sredstva in se lahko pripišejo državi.

106

Gospodarska prednost

Gospodarska prednost

| (198) | Prednost v smislu člena 107(1) PDEU je katera koli gospodarska prednost, ki je podjetje ne bi pridobilo pod običajnimi tržnimi pogoji, tj. v odsotnosti posredovanja države (107). Pomemben je le učinek ukrepa na podjetje, ne pa vzrok ali namen posredovanja države (108). Prednost pomeni vsako izboljšanje finančnega položaja podjetja zaradi posredovanja države. |
| --- | --- |

(198)

Prednost v smislu člena 107(1) PDEU je katera koli gospodarska prednost, ki je podjetje ne bi pridobilo pod običajnimi tržnimi pogoji, tj. v odsotnosti posredovanja države (107). Pomemben je le učinek ukrepa na podjetje, ne pa vzrok ali namen posredovanja države (108). Prednost pomeni vsako izboljšanje finančnega položaja podjetja zaradi posredovanja države.

107

108

| (199) | Komisija nadalje opozarja, da „kapital, ki ga država da neposredno ali posredno na voljo podjetju v okoliščinah, ki ustrezajo običajnim tržnim pogojem, ne more veljati za državno pomoč“ (109). Da bi lahko Komisija v tem primeru ocenila, ali je družba Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH zaradi javnega financiranja pridobila prednost, ki je pod običajnimi tržnimi pogoji ne bi pridobila, mora ravnanje javnih organov, ki zagotavljajo kapitalske injekcije, primerjati z ravnanjem udeleženca v tržnem gospodarstvu, ki se ravna po dolgoročnih možnostih donosnosti (110). |
| --- | --- |

(199)

Komisija nadalje opozarja, da „kapital, ki ga država da neposredno ali posredno na voljo podjetju v okoliščinah, ki ustrezajo običajnim tržnim pogojem, ne more veljati za državno pomoč“ (109). Da bi lahko Komisija v tem primeru ocenila, ali je družba Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH zaradi javnega financiranja pridobila prednost, ki je pod običajnimi tržnimi pogoji ne bi pridobila, mora ravnanje javnih organov, ki zagotavljajo kapitalske injekcije, primerjati z ravnanjem udeleženca v tržnem gospodarstvu, ki se ravna po dolgoročnih možnostih donosnosti (110).

109

110

| (200) | Nemčija trdi, da je treba učinek zadevnih javnih prispevkov oceniti ob upoštevanju vseh gospodarskih prednosti, zagotovljenih regiji, in da je zato glavni delničar družbe Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH, tj. okrožje Altenburger Land, ravnal kot zasebni vlagatelj pod običajnimi tržnimi pogoji. Če se upoštevajo prednosti, zagotovljene regiji, so bile prednosti okrožja Altenburger Land po navedbah Nemčije večje od plačanih prispevkov. Nemčija celo priznava, da bi se lahko prispevki delničarjev opredelili kot „izgubljene subvencije“ (111) za letališče. Vendar pri oceni načela vlagatelja v tržnem gospodarstvu ni mogoče upoštevati morebitnih prednosti za regijo. Ocena ne sme upoštevati nobenih pozitivnih učinkov na gospodarstvo regije, v kateri je letališče, saj je Sodišče pojasnilo, da je ustrezno vprašanje za uporabo načela udeleženca v tržnem gospodarstvu, ali„bi se v podobnih okoliščinah zasebni vlagatelj na podlagi predvidljivih možnosti donosa, ne glede na vse dejavnike socialne narave oziroma regionalno ali sektorsko politiko, odločil za tak prispevek“ (112). |
| --- | --- |

(200)

Nemčija trdi, da je treba učinek zadevnih javnih prispevkov oceniti ob upoštevanju vseh gospodarskih prednosti, zagotovljenih regiji, in da je zato glavni delničar družbe Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH, tj. okrožje Altenburger Land, ravnal kot zasebni vlagatelj pod običajnimi tržnimi pogoji. Če se upoštevajo prednosti, zagotovljene regiji, so bile prednosti okrožja Altenburger Land po navedbah Nemčije večje od plačanih prispevkov. Nemčija celo priznava, da bi se lahko prispevki delničarjev opredelili kot „izgubljene subvencije“ (111) za letališče. Vendar pri oceni načela vlagatelja v tržnem gospodarstvu ni mogoče upoštevati morebitnih prednosti za regijo. Ocena ne sme upoštevati nobenih pozitivnih učinkov na gospodarstvo regije, v kateri je letališče, saj je Sodišče pojasnilo, da je ustrezno vprašanje za uporabo načela udeleženca v tržnem gospodarstvu, ali„bi se v podobnih okoliščinah zasebni vlagatelj na podlagi predvidljivih možnosti donosa, ne glede na vse dejavnike socialne narave oziroma regionalno ali sektorsko politiko, odločil za tak prispevek“ (112).

111

112

| (201) | V obravnavanem primeru je bilo družbi Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH javno financiranje dodeljeno „brezplačno“ brez zaračunanih obresti ali obveznosti vračila. Javni organi so zagotovili financiranje upravljavcu letališča, ne da bi kaj zahtevali v zameno, s čimer so ga razbremenili obveznosti financiranja z bančnimi posojili ali iz delniških skladov. |
| --- | --- |

(201)

V obravnavanem primeru je bilo družbi Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH javno financiranje dodeljeno „brezplačno“ brez zaračunanih obresti ali obveznosti vračila. Javni organi so zagotovili financiranje upravljavcu letališča, ne da bi kaj zahtevali v zameno, s čimer so ga razbremenili obveznosti financiranja z bančnimi posojili ali iz delniških skladov.

| (202) | Z letnimi kapitalskimi injekcijami delničarjev so se krile letne izgube družbe Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH. Tako so letne kapitalske injekcije krile del običajnih stroškov poslovanja letališča, s čimer je bila družba razbremenjena gospodarskega bremena, ki bi ga običajno morala nositi. Nemčija ni pojasnila, zakaj bi vlagatelj v tržnem gospodarstvu še naprej zagotavljal kapital družbi, ki stalno ustvarja izgubo, ne da bi kaj zahteval v zameno. |
| --- | --- |

(202)

Z letnimi kapitalskimi injekcijami delničarjev so se krile letne izgube družbe Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH. Tako so letne kapitalske injekcije krile del običajnih stroškov poslovanja letališča, s čimer je bila družba razbremenjena gospodarskega bremena, ki bi ga običajno morala nositi. Nemčija ni pojasnila, zakaj bi vlagatelj v tržnem gospodarstvu še naprej zagotavljal kapital družbi, ki stalno ustvarja izgubo, ne da bi kaj zahteval v zameno.

| (203) | Komisija na podlagi navedenega meni, da se vlagatelj v tržnem gospodarstvu ne bi iz leta v leto odločal kriti vse večje izgube družbe Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH. Zato so prispevki nemških regionalnih organov in javnih organov za izgube iz poslovanja družbo Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH razbremenili obveznosti, da sama krije svoje izgube iz poslovanja, in ji zagotovili gospodarsko prednost, ki je ne bi pridobila pod običajnimi tržnimi pogoji. |
| --- | --- |

(203)

Komisija na podlagi navedenega meni, da se vlagatelj v tržnem gospodarstvu ne bi iz leta v leto odločal kriti vse večje izgube družbe Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH. Zato so prispevki nemških regionalnih organov in javnih organov za izgube iz poslovanja družbo Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH razbremenili obveznosti, da sama krije svoje izgube iz poslovanja, in ji zagotovili gospodarsko prednost, ki je ne bi pridobila pod običajnimi tržnimi pogoji.

Selektivnost

Selektivnost

| (204) | V skladu s členom 107(1) PDEU se nek ukrep šteje za državno pomoč, kadar daje prednost „posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga“. Komisija ugotavlja, da so se prispevki k izgubam iz poslovanja plačali le družbi Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH. Zato so ti prispevki selektivni ukrepi v smislu člena 107(1) TFEU. |
| --- | --- |

(204)

V skladu s členom 107(1) PDEU se nek ukrep šteje za državno pomoč, kadar daje prednost „posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga“. Komisija ugotavlja, da so se prispevki k izgubam iz poslovanja plačali le družbi Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH. Zato so ti prispevki selektivni ukrepi v smislu člena 107(1) TFEU.

Izkrivljanje konkurence in vpliv na trgovino

Izkrivljanje konkurence in vpliv na trgovino

| (205) | Če pomoč, ki jo dodeli država članica, okrepi položaj podjetja v primerjavi z drugimi konkurenčnimi podjetji na notranjem trgu, je treba šteti, da navedena pomoč negativno vpliva na ta trg. Za opredelitev, da ukrep izkrivlja konkurenco, v skladu z ustaljeno sodno prakso (113) zadostuje, da prejemnik pomoči konkurira drugim podjetjem na trgih, odprtih za konkurenco. |
| --- | --- |

(205)

Če pomoč, ki jo dodeli država članica, okrepi položaj podjetja v primerjavi z drugimi konkurenčnimi podjetji na notranjem trgu, je treba šteti, da navedena pomoč negativno vpliva na ta trg. Za opredelitev, da ukrep izkrivlja konkurenco, v skladu z ustaljeno sodno prakso (113) zadostuje, da prejemnik pomoči konkurira drugim podjetjem na trgih, odprtih za konkurenco.

113

| (206) | Kot je navedeno zgoraj, upravljanje letališča pomeni gospodarsko dejavnost, letališča pa medsebojno konkurirajo, da bi pritegnila potnike in letalske prevoznike. Zato družba Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH konkurira drugim podjetjem na trgu, odprtem za konkurenco. Dodeljena gospodarska prednost krepi položaj družbe v primerjavi z njenimi konkurenti na evropskem trgu ponudnikov letaliških storitev. |
| --- | --- |

(206)

Kot je navedeno zgoraj, upravljanje letališča pomeni gospodarsko dejavnost, letališča pa medsebojno konkurirajo, da bi pritegnila potnike in letalske prevoznike. Zato družba Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH konkurira drugim podjetjem na trgu, odprtem za konkurenco. Dodeljena gospodarska prednost krepi položaj družbe v primerjavi z njenimi konkurenti na evropskem trgu ponudnikov letaliških storitev.

| (207) | Obravnavano javno financiranje zato izkrivlja ali bi lahko izkrivljajo konkurenco in negativno vplivalo na trgovino med državami članicami. |
| --- | --- |

(207)

Obravnavano javno financiranje zato izkrivlja ali bi lahko izkrivljajo konkurenco in negativno vplivalo na trgovino med državami članicami.

Sklepna ugotovitev

Sklepna ugotovitev

| (208) | Na podlagi zgoraj navedenih razlogov Komisija ugotavlja, da prispevki nemških regionalnih organov in javnih organov k izgubam iz poslovanja družbe Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH v obdobju po 12. decembru 2000 pomenijo državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU. |
| --- | --- |

(208)

Na podlagi zgoraj navedenih razlogov Komisija ugotavlja, da prispevki nemških regionalnih organov in javnih organov k izgubam iz poslovanja družbe Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH v obdobju po 12. decembru 2000 pomenijo državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU.

8.1.3   Ukrep 3: Letališke takse in plačila družbi Ryanair v skladu s sporazumi o letaliških storitvah in trženju

Ukrep 3: Letališke takse in plačila družbi Ryanair v skladu s sporazumi o letaliških storitvah in trženju

| (209) | Komisija je iz svoje analize izključila zadnji sporazum o trženju, ki je bil z družbo AMS sklenjen 21. septembra 2010, tj. „spremni dopis“, ker so financiranje v zvezi s tem sporazumom odobrile zasebne regionalne družbe, ki so se zavezale ohranjanju dejavnosti družbe Ryanair na letališču (114). |
| --- | --- |

(209)

Komisija je iz svoje analize izključila zadnji sporazum o trženju, ki je bil z družbo AMS sklenjen 21. septembra 2010, tj. „spremni dopis“, ker so financiranje v zvezi s tem sporazumom odobrile zasebne regionalne družbe, ki so se zavezale ohranjanju dejavnosti družbe Ryanair na letališču (114).

114

Pojem podjetja in gospodarske dejavnosti

Pojem podjetja in gospodarske dejavnosti

| (210) | V skladu s členom 107(1) TFEU se pravila o državni pomoči uporabljajo le, če je prejemnik „podjetje“. Sodišče Evropske unije je dosledno obravnavalo podjetje kot subjekt, ki opravlja gospodarsko dejavnost, ne glede na njegov pravni status ali lastništvo ali način financiranja (115). Vsaka dejavnost, v okviru katere se na trgu dobavljajo blago in storitve, je gospodarska dejavnost (116). |
| --- | --- |

(210)

V skladu s členom 107(1) TFEU se pravila o državni pomoči uporabljajo le, če je prejemnik „podjetje“. Sodišče Evropske unije je dosledno obravnavalo podjetje kot subjekt, ki opravlja gospodarsko dejavnost, ne glede na njegov pravni status ali lastništvo ali način financiranja (115). Vsaka dejavnost, v okviru katere se na trgu dobavljajo blago in storitve, je gospodarska dejavnost (116).

115

116

| (211) | Družba Ryanair na trgu ponuja redni zračni prevoz potnikov. Jasno je, da opravlja gospodarsko dejavnost. |
| --- | --- |

(211)

Družba Ryanair na trgu ponuja redni zračni prevoz potnikov. Jasno je, da opravlja gospodarsko dejavnost.

| (212) | AMS je hčerinska družba v 100-odstotni lasti družbe Ryanair. Zato je mogoče predvidevati, da je družba Ryanair odločilno vplivala na ravnanje družbe AMS. Poleg tega je sporazum o trženju leta 2008 in leta 2010 v imenu družbe AMS sklenil g. Eddie Wilson, ki je bil takrat njen direktor, zdaj pa je direktor družbe Ryanair (117). V preambuli zadevnih sporazumov o trženju je navedeno, da ima „družba AMS [...] izključno dovoljenje za nudenje tržnih storitev na potovalnem spletnem mestu www.ryanair.com, tj. spletnem mestu irskega nizkocenovnega prevoznika Ryanair“. Zaradi uporabe pravil o državni pomoči se torej družbi AMS in Ryanair štejeta za eno podjetje v smislu člena 107(1) PDEU. |
| --- | --- |

(212)

AMS je hčerinska družba v 100-odstotni lasti družbe Ryanair. Zato je mogoče predvidevati, da je družba Ryanair odločilno vplivala na ravnanje družbe AMS. Poleg tega je sporazum o trženju leta 2008 in leta 2010 v imenu družbe AMS sklenil g. Eddie Wilson, ki je bil takrat njen direktor, zdaj pa je direktor družbe Ryanair (117). V preambuli zadevnih sporazumov o trženju je navedeno, da ima „družba AMS [...] izključno dovoljenje za nudenje tržnih storitev na potovalnem spletnem mestu www.ryanair.com, tj. spletnem mestu irskega nizkocenovnega prevoznika Ryanair“. Zaradi uporabe pravil o državni pomoči se torej družbi AMS in Ryanair štejeta za eno podjetje v smislu člena 107(1) PDEU.

117

Državna sredstva

Državna sredstva

| (213) | Pojem državne pomoči se uporablja za vsako prednost, ki jo iz državnih sredstev dodeli država sama ali posrednik, ki deluje na podlagi dodeljenih pooblastil (118). V zvezi s sredstvi lokalnih organov se uporablja člen 107 PDEU o državnih sredstvih (119). |
| --- | --- |

(213)

Pojem državne pomoči se uporablja za vsako prednost, ki jo iz državnih sredstev dodeli država sama ali posrednik, ki deluje na podlagi dodeljenih pooblastil (118). V zvezi s sredstvi lokalnih organov se uporablja člen 107 PDEU o državnih sredstvih (119).

118

119

| (214) | V obravnavanem primeru je država vedno posredno ali neposredno nadzirala zadevna sredstva. Od trenutka, ko je družba Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH začela poslovati z družbo Ryanair, je bila v večinski lasti javnih delničarjev. Zdaj je v celoti v lasti javnih delničarjev: vsi delničarji so javni organi ali v celoti v javni lasti, družba sama pa ima v lasti 32 % svojih delnic. |
| --- | --- |

(214)

V obravnavanem primeru je država vedno posredno ali neposredno nadzirala zadevna sredstva. Od trenutka, ko je družba Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH začela poslovati z družbo Ryanair, je bila v večinski lasti javnih delničarjev. Zdaj je v celoti v lasti javnih delničarjev: vsi delničarji so javni organi ali v celoti v javni lasti, družba sama pa ima v lasti 32 % svojih delnic.

| (215) | Komisija zato meni, da je treba vsa sredstva družbe Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH šteti za državna sredstva. |
| --- | --- |

(215)

Komisija zato meni, da je treba vsa sredstva družbe Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH šteti za državna sredstva.

Odgovornost do države

Odgovornost do države

| (216) | Sodišče je odločilo, da tudi če lahko država nadzira neko javno podjetje in ima prevladujoč vpliv nad njegovimi dejavnostmi, ni mogoče zanesljivo domnevati, da se ta nadzor v konkretnem primeru dejansko izvaja. Javno podjetje lahko glede na stopnjo samostojnosti, ki mu jo omogoča država, deluje bolj ali manj neodvisno. Zato zgolj dejstvo, da je javno podjetje pod državnim nadzorom, ne zadostuje, da bi ukrepe tega podjetja, kot so sporazum, ki sta ga 3. marca 2003 sklenili družbi Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH in Ryanair ter poznejši sporazumi o trženju, pripisali državi (120). |
| --- | --- |

(216)

Sodišče je odločilo, da tudi če lahko država nadzira neko javno podjetje in ima prevladujoč vpliv nad njegovimi dejavnostmi, ni mogoče zanesljivo domnevati, da se ta nadzor v konkretnem primeru dejansko izvaja. Javno podjetje lahko glede na stopnjo samostojnosti, ki mu jo omogoča država, deluje bolj ali manj neodvisno. Zato zgolj dejstvo, da je javno podjetje pod državnim nadzorom, ne zadostuje, da bi ukrepe tega podjetja, kot so sporazum, ki sta ga 3. marca 2003 sklenili družbi Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH in Ryanair ter poznejši sporazumi o trženju, pripisali državi (120).

120

| (217) | Po navedbi Sodišča so kazalniki, na podlagi katerih je mogoče sklepati o odgovornosti, naslednji (121):






  (a) | dejstvo, da zadevno podjetje izpodbijane odločbe ne bi moglo sprejeti, ne da bi upoštevalo zahtev javnih organov; |
| --- | --- | --- |

(217)

Po navedbi Sodišča so kazalniki, na podlagi katerih je mogoče sklepati o odgovornosti, naslednji (121):

121

(a)

dejstvo, da zadevno podjetje izpodbijane odločbe ne bi moglo sprejeti, ne da bi upoštevalo zahtev javnih organov;

| (b) | dejstvo, da je moralo podjetje upoštevati direktive, ki so jih izdali javni organi; |
| --- | --- |

(b)

dejstvo, da je moralo podjetje upoštevati direktive, ki so jih izdali javni organi;

| (c) | vključevanje javnega podjetja v strukturo javne uprave; |
| --- | --- |

(c)

vključevanje javnega podjetja v strukturo javne uprave;

| (d) | narava dejavnosti javnega podjetja in njihovo izvajanje na trgu pod običajnimi pogoji konkurence z zasebnimi gospodarskimi subjekti; |
| --- | --- |

(d)

narava dejavnosti javnega podjetja in njihovo izvajanje na trgu pod običajnimi pogoji konkurence z zasebnimi gospodarskimi subjekti;

| (e) | pravni status podjetja; |
| --- | --- |

(e)

pravni status podjetja;

| (f) | intenzivnost nadzora javnih organov nad upravljanjem podjetja; |
| --- | --- |

(f)

intenzivnost nadzora javnih organov nad upravljanjem podjetja;

| (g) | drugi kazalniki, ki v posameznem primeru kažejo na vpletenost javnih organov ali težko verjetno nevpletenost pri sprejetju ukrepa, tudi ob upoštevanju razsežnosti ukrepa, njegove vsebine ali pogojev, ki jih vsebuje. |
| --- | --- |

(g)

drugi kazalniki, ki v posameznem primeru kažejo na vpletenost javnih organov ali težko verjetno nevpletenost pri sprejetju ukrepa, tudi ob upoštevanju razsežnosti ukrepa, njegove vsebine ali pogojev, ki jih vsebuje.

| (218) | Nemčija trdi, da ministrstvo za gradbeništvo in promet zvezne dežele Turingije ni imelo pravice vplivati na sklepanje pogodb z družbo Ryanair/AMS. Po njenih navedbah sta zadevno ministrstvo in vlada zvezne dežele Turingije sodelovala le pri odločanju v zvezi z naložbami v infrastrukturo letališča. Nemčija zavrača trditve Komisije glede nadzorne vloge ministrstva za gradbeništvo in promet zvezne dežele Turingije ter tako domnevno odgovornost do države za zadevni ukrep. |
| --- | --- |

(218)

Nemčija trdi, da ministrstvo za gradbeništvo in promet zvezne dežele Turingije ni imelo pravice vplivati na sklepanje pogodb z družbo Ryanair/AMS. Po njenih navedbah sta zadevno ministrstvo in vlada zvezne dežele Turingije sodelovala le pri odločanju v zvezi z naložbami v infrastrukturo letališča. Nemčija zavrača trditve Komisije glede nadzorne vloge ministrstva za gradbeništvo in promet zvezne dežele Turingije ter tako domnevno odgovornost do države za zadevni ukrep.

| (219) | Nemčija zavrača tudi trditev Komisije, glede na katero mora letališke pristojbine v skladu z nemškim zakonom o zračnem prometu, tj. členom 43(a) uredbe LuftVZO, preden začnejo veljati, predhodno potrditi nadzorni organ. Po njenih navedbah bi lahko družba Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH sprejela letališke pristojbine tudi brez odobritve nadzornega organa, saj mora nadzorni organ preveriti le, da pristojbine ne presegajo določene stopnje. |
| --- | --- |

(219)

Nemčija zavrača tudi trditev Komisije, glede na katero mora letališke pristojbine v skladu z nemškim zakonom o zračnem prometu, tj. členom 43(a) uredbe LuftVZO, preden začnejo veljati, predhodno potrditi nadzorni organ. Po njenih navedbah bi lahko družba Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH sprejela letališke pristojbine tudi brez odobritve nadzornega organa, saj mora nadzorni organ preveriti le, da pristojbine ne presegajo določene stopnje.

| (220) | Nemška gospodarska zbornica, ki je javni organ, je avgusta 2010 podprla nadaljnjo obratovanje nizkocenovnih prevoznikov na letališču AOC ter pozvala vlado zvezne dežele Turingije, naj izvede pogajanja z družbo Ryanair o destinacijah in ukrepih trženja (122). Po navedbah Nemčije ta trditev podpira analizo vlagatelja v tržnem gospodarstvu, v skladu s katero sta bila ohranjanje in podpora rut družbe Ryanair gospodarsko upravičena. |
| --- | --- |

(220)

Nemška gospodarska zbornica, ki je javni organ, je avgusta 2010 podprla nadaljnjo obratovanje nizkocenovnih prevoznikov na letališču AOC ter pozvala vlado zvezne dežele Turingije, naj izvede pogajanja z družbo Ryanair o destinacijah in ukrepih trženja (122). Po navedbah Nemčije ta trditev podpira analizo vlagatelja v tržnem gospodarstvu, v skladu s katero sta bila ohranjanje in podpora rut družbe Ryanair gospodarsko upravičena.

122

| (221) | Vendar Komisija meni, da so bila pristojna ministrstva zvezne dežele Turingije vpletena v sklepanje pogodb z družbo Ryanair. Preden je družba Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH sklenila pogodbo o letaliških storitvah z družbo Ryanair, naj bi pristojna ministrstva zvezne dežele Turingije sodelovala pri pogajanjih. V časopisnem članku je navedeno, da so pogajanja trajala dlje, ker so ministrstva zvezne dežele Turingije poskušala preprečiti sklenitev pogodbe (123). Hkrati je g. Schuster, minister za gospodarstvo zvezne dežele Turingije, trdil, da lahko zvezna dežela odobri potrebne ukrepe. Dejal naj bi, da bi se družbi Ryanair odobrilo podaljšanje vzletno-pristajalne steze, če bi ga potrebovala. V članku je tudi pojasnjeno, da bi se lahko z začetkom delovanja družbe Ryanair na letališču AOC zmanjšalo število potnikov na letališčih Dresden in Leipzig-Halle (124). |
| --- | --- |

(221)

Vendar Komisija meni, da so bila pristojna ministrstva zvezne dežele Turingije vpletena v sklepanje pogodb z družbo Ryanair. Preden je družba Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH sklenila pogodbo o letaliških storitvah z družbo Ryanair, naj bi pristojna ministrstva zvezne dežele Turingije sodelovala pri pogajanjih. V časopisnem članku je navedeno, da so pogajanja trajala dlje, ker so ministrstva zvezne dežele Turingije poskušala preprečiti sklenitev pogodbe (123). Hkrati je g. Schuster, minister za gospodarstvo zvezne dežele Turingije, trdil, da lahko zvezna dežela odobri potrebne ukrepe. Dejal naj bi, da bi se družbi Ryanair odobrilo podaljšanje vzletno-pristajalne steze, če bi ga potrebovala. V članku je tudi pojasnjeno, da bi se lahko z začetkom delovanja družbe Ryanair na letališču AOC zmanjšalo število potnikov na letališčih Dresden in Leipzig-Halle (124).

123

124

| (222) | Ministrstvo za gradbeništvo in promet zvezne dežele Turingije je nadzorni organ družbe Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH. Poleg tega mora letališke pristojbine v skladu z nemškim zakonom o zračnem prometu, tj. členom 43 uredbe LuftVZO, preden začnejo veljati, predhodno potrditi nadzorni organ. Seznam taks letališča AOC z dne 18. septembra 2006 vključuje podpis predstavnika ministrstva za gradbeništvo in promet. |
| --- | --- |

(222)

Ministrstvo za gradbeništvo in promet zvezne dežele Turingije je nadzorni organ družbe Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH. Poleg tega mora letališke pristojbine v skladu z nemškim zakonom o zračnem prometu, tj. členom 43 uredbe LuftVZO, preden začnejo veljati, predhodno potrditi nadzorni organ. Seznam taks letališča AOC z dne 18. septembra 2006 vključuje podpis predstavnika ministrstva za gradbeništvo in promet.

| (223) | Sodelovanje ministrstev na politični ravni je razvidno iz razprave, ki poteka v parlamentu zvezne dežele Turingije. Poleg tehničnih vprašanj se je obravnavala tudi splošna ekonomska sposobnost letališča, kot je zabeleženo v podrobnem zapisniku razprave (125). |
| --- | --- |

(223)

Sodelovanje ministrstev na politični ravni je razvidno iz razprave, ki poteka v parlamentu zvezne dežele Turingije. Poleg tehničnih vprašanj se je obravnavala tudi splošna ekonomska sposobnost letališča, kot je zabeleženo v podrobnem zapisniku razprave (125).

125

| (224) | Sporazumi o trženju z družbo Ryanair so se obravnavali tudi na ravni okrožnega sveta („Kreistag“). V časopisnem članku je navedeno, da je Kreistag odobril plačilo v znesku 670 000 EUR za ukrepe trženja v zvezi z uvedbo nove rute družbe Ryanair (126). V skladu s citatom vodje okrožja („Landrat“) bi bile načrtovane storitve brez plačil za trženje odpovedane. |
| --- | --- |

(224)

Sporazumi o trženju z družbo Ryanair so se obravnavali tudi na ravni okrožnega sveta („Kreistag“). V časopisnem članku je navedeno, da je Kreistag odobril plačilo v znesku 670 000 EUR za ukrepe trženja v zvezi z uvedbo nove rute družbe Ryanair (126). V skladu s citatom vodje okrožja („Landrat“) bi bile načrtovane storitve brez plačil za trženje odpovedane.

126

| (225) | Komisija nazadnje ugotavlja, da vpletenost nemške gospodarske zbornice – javni in samoupravni organ, ustanovljen v skladu z javnim pravom – v sklepanje sporazumov družbe Ryanair potrjuje izvajanje javnega vpliva na postopek odločanja v zvezi z zadevnimi pogodbami. |
| --- | --- |

(225)

Komisija nazadnje ugotavlja, da vpletenost nemške gospodarske zbornice – javni in samoupravni organ, ustanovljen v skladu z javnim pravom – v sklepanje sporazumov družbe Ryanair potrjuje izvajanje javnega vpliva na postopek odločanja v zvezi z zadevnimi pogodbami.

| (226) | Ob upoštevanju nadzora ministrstva za gradbeništvo in promet zvezne dežele Turingije, vpletenosti ministrstev na politični ravni, različnih razprav, ki so potekale v parlamentu zvezne dežele Turingije, in vpletenosti javnih subjektov se zdi, da so lahko javni organi nadzirali dejavnosti družbe Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH in da so sodelovali pri pomembnih odločitvah glede gospodarskega izkoriščanja letališča. Zlasti ko je bilo poslovanje letališča v težavah, so javni organi sodelovali pri razpravah o prihodnosti letališča. Na politični ravni zvezne dežele Turingije so potekale sporne razprave, pri čemer je sprememba vlade na ravni zvezne dežele prispevala k odločitvi o preureditvi letališča leta 2010 in ukinitvi nizkocenovnega prevoza na letališču (127). |
| --- | --- |

(226)

Ob upoštevanju nadzora ministrstva za gradbeništvo in promet zvezne dežele Turingije, vpletenosti ministrstev na politični ravni, različnih razprav, ki so potekale v parlamentu zvezne dežele Turingije, in vpletenosti javnih subjektov se zdi, da so lahko javni organi nadzirali dejavnosti družbe Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH in da so sodelovali pri pomembnih odločitvah glede gospodarskega izkoriščanja letališča. Zlasti ko je bilo poslovanje letališča v težavah, so javni organi sodelovali pri razpravah o prihodnosti letališča. Na politični ravni zvezne dežele Turingije so potekale sporne razprave, pri čemer je sprememba vlade na ravni zvezne dežele prispevala k odločitvi o preureditvi letališča leta 2010 in ukinitvi nizkocenovnega prevoza na letališču (127).

127

| (227) | Komisija zato meni, da je mogoče odločitve v zvezi z izvajanjem sporazuma z dne 3. marca 2003 in sporazuma o trženju z dne 7. aprila 2003, ki sta ju sklenili družbi Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH in Ryanair, ter sporazumov o trženju, ki sta jih sklenili družbi Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH in Airport Marketing Services, pripisati javnim organom. |
| --- | --- |

(227)

Komisija zato meni, da je mogoče odločitve v zvezi z izvajanjem sporazuma z dne 3. marca 2003 in sporazuma o trženju z dne 7. aprila 2003, ki sta ju sklenili družbi Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH in Ryanair, ter sporazumov o trženju, ki sta jih sklenili družbi Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH in Airport Marketing Services, pripisati javnim organom.

Gospodarska prednost

Gospodarska prednost

| (228) | Da bi Komisija ugotovila, ali je bila družbi Ryanair/AMS z letališkimi storitvami in sporazumi o trženju dodeljena prednost, mora preučiti, ali bi v podobnih okoliščinah letališče, ki deluje pod običajnimi pogoji v tržnem gospodarstvu in ga usmerjajo možnosti dolgoročnejše donosnosti, sklenilo enake ali podobne poslovne sporazume kot družba Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH. Obstoj prednosti se običajno lahko izključi, če (a) cena, zaračunana za letališke storitve, ustreza tržni ceni, ali (b) če je mogoče na podlagi predhodne analize dokazati, da sporazumi z letališčem postopno prispevajo k donosnosti letališča in so del splošne strategije za dolgoročno zagotovitev donosnosti. |
| --- | --- |

(228)

Da bi Komisija ugotovila, ali je bila družbi Ryanair/AMS z letališkimi storitvami in sporazumi o trženju dodeljena prednost, mora preučiti, ali bi v podobnih okoliščinah letališče, ki deluje pod običajnimi pogoji v tržnem gospodarstvu in ga usmerjajo možnosti dolgoročnejše donosnosti, sklenilo enake ali podobne poslovne sporazume kot družba Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH. Obstoj prednosti se običajno lahko izključi, če (a) cena, zaračunana za letališke storitve, ustreza tržni ceni, ali (b) če je mogoče na podlagi predhodne analize dokazati, da sporazumi z letališčem postopno prispevajo k donosnosti letališča in so del splošne strategije za dolgoročno zagotovitev donosnosti.

| (229) | V skladu s sodbo v zadevi Charleroi (128) mora Komisija pri oceni zadevnih ukrepov upoštevati tudi vse pomembne značilnosti ukrepov in njihovo ozadje. Z drugimi besedami, Komisija mora analizirati predvideni učinek sporazumov na letališče AOC, ob upoštevanju vseh pomembnih značilnosti zadevnih ukrepov. |
| --- | --- |

(229)

V skladu s sodbo v zadevi Charleroi (128) mora Komisija pri oceni zadevnih ukrepov upoštevati tudi vse pomembne značilnosti ukrepov in njihovo ozadje. Z drugimi besedami, Komisija mora analizirati predvideni učinek sporazumov na letališče AOC, ob upoštevanju vseh pomembnih značilnosti zadevnih ukrepov.

Charleroi

128

| (230) | V sodbi Stardust Marine je Sodišče odločilo, da je „[...] za preveritev vprašanja, ali je država ravnala kot preudaren vlagatelj, ki deluje pod pogoji tržnega gospodarstva, potrebna umestitev v obdobje, v katerem so bili sprejeti ukrepi finančne podpore, da se oceni gospodarska racionalnost ravnanja države in s tem prepreči kakršna koli ocena na podlagi poznejših razmer“ (129). |
| --- | --- |

(230)

V sodbi Stardust Marine je Sodišče odločilo, da je „[...] za preveritev vprašanja, ali je država ravnala kot preudaren vlagatelj, ki deluje pod pogoji tržnega gospodarstva, potrebna umestitev v obdobje, v katerem so bili sprejeti ukrepi finančne podpore, da se oceni gospodarska racionalnost ravnanja države in s tem prepreči kakršna koli ocena na podlagi poznejših razmer“ (129).

Stardust Marine

129

| (231) | Da bi lahko Komisija uporabila preskus udeleženca v tržnem gospodarstvu, se mora postaviti v obdobje, ko so bili sklenjeni sporazumi med letališčem AOC in družbo Ryanair/AMS (tj. v leto 2003 za sporazum o letaliških storitvah in prvi sporazum o trženju, v leto 2008 za drugi sporazum o trženju in v leto 2010 za tretji sporazum o trženju). Komisija mora oceno opraviti tudi na podlagi informacij in predpostavk, ki so bile letališču na voljo ob sklenitvi sporazumov. |
| --- | --- |

(231)

Da bi lahko Komisija uporabila preskus udeleženca v tržnem gospodarstvu, se mora postaviti v obdobje, ko so bili sklenjeni sporazumi med letališčem AOC in družbo Ryanair/AMS (tj. v leto 2003 za sporazum o letaliških storitvah in prvi sporazum o trženju, v leto 2008 za drugi sporazum o trženju in v leto 2010 za tretji sporazum o trženju). Komisija mora oceno opraviti tudi na podlagi informacij in predpostavk, ki so bile letališču na voljo ob sklenitvi sporazumov.

Analiza tržne cene

Analiza tržne cene

| (232) | Komisija mora ugotoviti, ali cenovni pogoji, ki jih družba Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH uporablja za družbo Ryanair/AMS, ustrezajo tržni ceni. Nemčija v zvezi s tem trdi, da je bil sporazum o letaliških storitvah, ki sta ga letališče AOC in družba Ryanair podpisala 3. marca 2003, v skladu s trgom in da so bile letališke pristojbine, ki so se uporabljale za družbo Ryanair, v skladu s pristojbinami, predvidenimi na seznamu letaliških pristojbin iz oddelka 3.4.1. Seznami veljajo za vse morebitne letalske prevoznike, ki letijo na letališče ali z njega. Po navedbah Nemčije dejstvo, da je bila družba Ryanair edini letalski prevoznik, ki je bil v obdobju 2003–2011 dejaven na letališču Altenburg-Nobitz, ni pomembno. |
| --- | --- |

(232)

Komisija mora ugotoviti, ali cenovni pogoji, ki jih družba Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH uporablja za družbo Ryanair/AMS, ustrezajo tržni ceni. Nemčija v zvezi s tem trdi, da je bil sporazum o letaliških storitvah, ki sta ga letališče AOC in družba Ryanair podpisala 3. marca 2003, v skladu s trgom in da so bile letališke pristojbine, ki so se uporabljale za družbo Ryanair, v skladu s pristojbinami, predvidenimi na seznamu letaliških pristojbin iz oddelka 3.4.1. Seznami veljajo za vse morebitne letalske prevoznike, ki letijo na letališče ali z njega. Po navedbah Nemčije dejstvo, da je bila družba Ryanair edini letalski prevoznik, ki je bil v obdobju 2003–2011 dejaven na letališču Altenburg-Nobitz, ni pomembno.

| (233) | Meni, da je treba sporazume o storitvah trženja med družbama Ryanair in AMS obravnavati ločeno. Vendar Komisija ugotavlja, da je družba AMS hčerinska družba v 100-odstotni lasti družbe Ryanair, zato meni, da je treba obe vrsti sporazumov z družbama Ryanair in AMS obravnavati skupaj. V zvezi z morebitnim ločenim obravnavanjem sporazuma o letaliških storitvah in sporazuma o trženju z dne 7. aprila 2003 družbe Ryanair je v sporazumu o trženju navedeno, da se neto taksa, ki jo mora plačati družba Ryanair, izračuna tako, da se nagrada za uspešnost odšteje od pristojbin za letališke storitve. V skladu s sporazumom neto rezultat pristojbin za letališke storitve plača družba Ryanair, pristojbine za trženje pa letališče. |
| --- | --- |

(233)

Meni, da je treba sporazume o storitvah trženja med družbama Ryanair in AMS obravnavati ločeno. Vendar Komisija ugotavlja, da je družba AMS hčerinska družba v 100-odstotni lasti družbe Ryanair, zato meni, da je treba obe vrsti sporazumov z družbama Ryanair in AMS obravnavati skupaj. V zvezi z morebitnim ločenim obravnavanjem sporazuma o letaliških storitvah in sporazuma o trženju z dne 7. aprila 2003 družbe Ryanair je v sporazumu o trženju navedeno, da se neto taksa, ki jo mora plačati družba Ryanair, izračuna tako, da se nagrada za uspešnost odšteje od pristojbin za letališke storitve. V skladu s sporazumom neto rezultat pristojbin za letališke storitve plača družba Ryanair, pristojbine za trženje pa letališče.

| (234) | Komisija mora vsekakor upoštevati celotno ceno, ki jo je plačal letalski prevoznik, da bi ugotovila, ali je plačal tržno ceno. Družba Ryanair je družbi Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH v obdobju 2003–2011, ko je uporabljala letališče AOC, dejansko plačevala letališke pristojbine in od letališča prejela plačila za storitve trženja. Kot je navedeno v uvodni izjavi 49, letališče AOC po navedbah nemških organov družbi Ryanair zaračunava fiksno pristajalno pristojbino v znesku [...]* na zrakoplov in potniško pristojbino v znesku [...]* na potnika. Dodatna pristojbina za oskrbo se ne uporablja, saj pristojbine, ki jih plačuje družba Ryanair, vključuje tudi oskrbo (130). Vendar se od teh pristojbin odšteje nagrada za uspešnost pri trženju, tako da družba Ryanair nazadnje letališču plača le fiksno pristojbino v znesku [...]* (131) na odhajajočega potnika. Družba Ryanair torej prejme popust na uradne pristojbine, kot so določene na seznamu pristojbin letališča AOC in v oddelku 3.4.1. |
| --- | --- |

(234)

Komisija mora vsekakor upoštevati celotno ceno, ki jo je plačal letalski prevoznik, da bi ugotovila, ali je plačal tržno ceno. Družba Ryanair je družbi Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH v obdobju 2003–2011, ko je uporabljala letališče AOC, dejansko plačevala letališke pristojbine in od letališča prejela plačila za storitve trženja. Kot je navedeno v uvodni izjavi 49, letališče AOC po navedbah nemških organov družbi Ryanair zaračunava fiksno pristajalno pristojbino v znesku [...]* na zrakoplov in potniško pristojbino v znesku [...]* na potnika. Dodatna pristojbina za oskrbo se ne uporablja, saj pristojbine, ki jih plačuje družba Ryanair, vključuje tudi oskrbo (130). Vendar se od teh pristojbin odšteje nagrada za uspešnost pri trženju, tako da družba Ryanair nazadnje letališču plača le fiksno pristojbino v znesku [...]* (131) na odhajajočega potnika. Družba Ryanair torej prejme popust na uradne pristojbine, kot so določene na seznamu pristojbin letališča AOC in v oddelku 3.4.1.

130

131

| (235) | Za opredelitev, ali cena, ki jo letališče zaračuna letalskemu prevozniku, ustreza tržni ceni, je treba določiti ustrezno referenčno merilo. Vendar Komisija močno dvomi, da se lahko v tem primeru opredeli ustrezno referenčno merilo za določitev dejanske tržne cene za storitve, ki jih ponuja družba Ryanair/AMS. Komisija vsekakor meni, da bi moralo izvajanje primerjalne analize temeljiti na primerjavi letaliških pristojbin brez vseh ugodnosti, zagotovljenih letalskemu prevozniku (npr. podpora za trženje, popusti ali vsaka druga spodbuda), na ustreznem številu „primerljivih letališč“, katerih upravljavci ravnajo kot udeleženci v tržnem gospodarstvu. Ob upoštevanju dejstva, da je v tem primeru težko najti primerljiva letališča, Komisija meni, da je najustreznejše merilo za oceno sporazumov med letališčem AOC in družbo Ryanair/AMS predhodna analiza dodatne donosnosti. |
| --- | --- |

(235)

Za opredelitev, ali cena, ki jo letališče zaračuna letalskemu prevozniku, ustreza tržni ceni, je treba določiti ustrezno referenčno merilo. Vendar Komisija močno dvomi, da se lahko v tem primeru opredeli ustrezno referenčno merilo za določitev dejanske tržne cene za storitve, ki jih ponuja družba Ryanair/AMS. Komisija vsekakor meni, da bi moralo izvajanje primerjalne analize temeljiti na primerjavi letaliških pristojbin brez vseh ugodnosti, zagotovljenih letalskemu prevozniku (npr. podpora za trženje, popusti ali vsaka druga spodbuda), na ustreznem številu „primerljivih letališč“, katerih upravljavci ravnajo kot udeleženci v tržnem gospodarstvu. Ob upoštevanju dejstva, da je v tem primeru težko najti primerljiva letališča, Komisija meni, da je najustreznejše merilo za oceno sporazumov med letališčem AOC in družbo Ryanair/AMS predhodna analiza dodatne donosnosti.

Predhodna analiza za prikaz donosnosti letališča

Predhodna analiza za prikaz donosnosti letališča

| (236) | Komisija meni, da se lahko sporazumi, sklenjeni med letalskimi prevozniki in letališčem, štejejo za skladne s preskusom udeleženca v tržnem gospodarstvu, kadar s predhodnega vidika postopno prispevajo k donosnosti letališča. Letališče bi moralo pri sklepanju sporazuma z letalskim prevoznikom (npr. individualna pogodba ali splošna shema letaliških pristojbin) dokazati, da je v celotnem obdobju trajanja sporazuma zmožno pokriti vse stroške, ki nastanejo pri sklenitvi takega dogovora, in sicer z razumno stopnjo dobička (132) na podlagi dobrih srednjeročnih obetov (133). |
| --- | --- |

(236)

Komisija meni, da se lahko sporazumi, sklenjeni med letalskimi prevozniki in letališčem, štejejo za skladne s preskusom udeleženca v tržnem gospodarstvu, kadar s predhodnega vidika postopno prispevajo k donosnosti letališča. Letališče bi moralo pri sklepanju sporazuma z letalskim prevoznikom (npr. individualna pogodba ali splošna shema letaliških pristojbin) dokazati, da je v celotnem obdobju trajanja sporazuma zmožno pokriti vse stroške, ki nastanejo pri sklenitvi takega dogovora, in sicer z razumno stopnjo dobička (132) na podlagi dobrih srednjeročnih obetov (133).

132

133

| (237) | Zato bo Komisija upoštevala vse pričakovane dodatne stroške, ki jih ima letališče v zvezi z dejavnostjo letalskega prevoznika na letališču (134). Taki dodatni stroški lahko vključujejo vse vrste odhodkov ali naložb, npr. dodatne stroške za zaposlene, opremo in naložbe, nastale zaradi prisotnosti letalskega prevoznika na letališču. Če se mora letališče na primer razširiti ali zgraditi nov terminal ali druge objekte, zlasti za izpolnitev potreb določenega letalskega prevoznika, bi bilo treba take stroške upoštevati pri izračunu dodatnih stroškov. |
| --- | --- |

(237)

Zato bo Komisija upoštevala vse pričakovane dodatne stroške, ki jih ima letališče v zvezi z dejavnostjo letalskega prevoznika na letališču (134). Taki dodatni stroški lahko vključujejo vse vrste odhodkov ali naložb, npr. dodatne stroške za zaposlene, opremo in naložbe, nastale zaradi prisotnosti letalskega prevoznika na letališču. Če se mora letališče na primer razširiti ali zgraditi nov terminal ali druge objekte, zlasti za izpolnitev potreb določenega letalskega prevoznika, bi bilo treba take stroške upoštevati pri izračunu dodatnih stroškov.

134

| (238) | Komisija bo izvedla predhodno analizo dodatnih stroškov na podlagi prvotnega časovnega razporeda, načrtovanega v pogodbi, čeprav se je pogodba dejansko prenehala izvajati pred prvotno predvidenim rokom. |
| --- | --- |

(238)

Komisija bo izvedla predhodno analizo dodatnih stroškov na podlagi prvotnega časovnega razporeda, načrtovanega v pogodbi, čeprav se je pogodba dejansko prenehala izvajati pred prvotno predvidenim rokom.

| (239) | Komisija bo pri oceni donosnosti vseh štirih sporazumov, sklenjenih med letališčem in družbo Ryanair/AMS, upoštevala tri analize dodatnih stroškov:






  (a) | analizo dodatnih stroškov v zvezi s sporazumom o letaliških storitvah in sporazumom o storitvah trženja, sklenjenima leta 2003 za desetletno obdobje; |
| --- | --- | --- |

(239)

Komisija bo pri oceni donosnosti vseh štirih sporazumov, sklenjenih med letališčem in družbo Ryanair/AMS, upoštevala tri analize dodatnih stroškov:

(a)

analizo dodatnih stroškov v zvezi s sporazumom o letaliških storitvah in sporazumom o storitvah trženja, sklenjenima leta 2003 za desetletno obdobje;

| (b) | analizo dodatnih stroškov za skupno obravnavanje sporazuma o letaliških storitvah iz leta 2003, sporazuma o storitvah trženja iz leta 2003 in sporazuma o storitvah trženja iz leta 2008: s sporazumom o storitvah trženja iz leta 2008, ki je bil sklenjen z družbo AMS, so se uvedla fiksna plačila za storitve trženja, ko se je še vedno uporabljal sporazum o storitvah trženja iz leta 2003, sklenjen z družbo Ryanair; |
| --- | --- |

(b)

analizo dodatnih stroškov za skupno obravnavanje sporazuma o letaliških storitvah iz leta 2003, sporazuma o storitvah trženja iz leta 2003 in sporazuma o storitvah trženja iz leta 2008: s sporazumom o storitvah trženja iz leta 2008, ki je bil sklenjen z družbo AMS, so se uvedla fiksna plačila za storitve trženja, ko se je še vedno uporabljal sporazum o storitvah trženja iz leta 2003, sklenjen z družbo Ryanair;

| (c) | analizo dodatnih stroškov za skupno obravnavanje sporazuma o letaliških storitvah iz leta 2003, sporazuma o storitvah trženja iz leta 2003 in sporazuma o storitvah trženja iz leta 2010: s sporazumom o storitvah trženja iz leta 2010, ki je bil sklenjen z družbo AMS, se je nadomestila pogodba iz leta 2008 in uvedlo se je enotno fiksno plačilo za storitve trženja; sporazum o storitvah trženja iz leta 2003, sklenjen z družbo Ryanair, se je še vedno uporabljal. |
| --- | --- |

(c)

analizo dodatnih stroškov za skupno obravnavanje sporazuma o letaliških storitvah iz leta 2003, sporazuma o storitvah trženja iz leta 2003 in sporazuma o storitvah trženja iz leta 2010: s sporazumom o storitvah trženja iz leta 2010, ki je bil sklenjen z družbo AMS, se je nadomestila pogodba iz leta 2008 in uvedlo se je enotno fiksno plačilo za storitve trženja; sporazum o storitvah trženja iz leta 2003, sklenjen z družbo Ryanair, se je še vedno uporabljal.

—   Sporazumi o letaliških storitvah in o storitvah trženja iz leta 2003

| (240) | Komisija bo najprej preučila, ali sporazum o letaliških storitvah, ki je bil z družbo Ryanair sklenjen 3. marca 2003, in prvi sporazum o storitvah trženja, ki je bil z navedeno družbo sklenjen 7. aprila 2003, dodatno prispevata k donosnosti letališča. To bo naredila na podlagi predhodne analize, ki bo zajemala obdobje 2003–2013, saj sta bila oba sporazuma sklenjena za deset let. |
| --- | --- |

(240)

Komisija bo najprej preučila, ali sporazum o letaliških storitvah, ki je bil z družbo Ryanair sklenjen 3. marca 2003, in prvi sporazum o storitvah trženja, ki je bil z navedeno družbo sklenjen 7. aprila 2003, dodatno prispevata k donosnosti letališča. To bo naredila na podlagi predhodne analize, ki bo zajemala obdobje 2003–2013, saj sta bila oba sporazuma sklenjena za deset let.

| (241) | Da bi Komisija ocenila prispevek obeh sporazumov z družbo Ryanair k donosnosti letališča, bo določila dodatne stroške in prihodke, ki bi jih lahko družba Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH pričakovala na podlagi informacij, ki jih je imela na voljo, ko je leta 2003 začela poslovati z družbo Ryanair. Komisija bo pri oceni upoštevala podatke, ki jih je Nemčija predložila v preglednici, ki jo je pripravilo letališče in je bila predstavljena na sestanku delničarjev 22. aprila 2003, in glede na katere naj bi se s poslovanjem z družbo Ryanair zagotovili dodatni letni prihodki v znesku [...]* (135). |
| --- | --- |

(241)

Da bi Komisija ocenila prispevek obeh sporazumov z družbo Ryanair k donosnosti letališča, bo določila dodatne stroške in prihodke, ki bi jih lahko družba Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH pričakovala na podlagi informacij, ki jih je imela na voljo, ko je leta 2003 začela poslovati z družbo Ryanair. Komisija bo pri oceni upoštevala podatke, ki jih je Nemčija predložila v preglednici, ki jo je pripravilo letališče in je bila predstavljena na sestanku delničarjev 22. aprila 2003, in glede na katere naj bi se s poslovanjem z družbo Ryanair zagotovili dodatni letni prihodki v znesku [...]* (135).

135

| (242) | Dodatni stroški vključujejo:






  (a) | stroške za storitve trženja; |
| --- | --- | --- |

(242)

Dodatni stroški vključujejo:

(a)

stroške za storitve trženja;

| (b) | stroške naložb, neposredno povezane s sporazumi z družbo Ryanair; |
| --- | --- |

(b)

stroške naložb, neposredno povezane s sporazumi z družbo Ryanair;

| (c) | dodatne stroške poslovanja, ki neposredno izhajajo iz sporazumov z družbo Ryanair. |
| --- | --- |

(c)

dodatne stroške poslovanja, ki neposredno izhajajo iz sporazumov z družbo Ryanair.

| (243) | Kot je določeno v sporazumu o storitvah trženja iz leta 2003, se stroški za storitve trženja upoštevajo v neto taksi, ki jo mora družba Ryanair plačati na odhajajočega potnika. |
| --- | --- |

(243)

Kot je določeno v sporazumu o storitvah trženja iz leta 2003, se stroški za storitve trženja upoštevajo v neto taksi, ki jo mora družba Ryanair plačati na odhajajočega potnika.

| (244) | Komisija v zvezi z dodatnimi stroški naložb ugotavlja, da je bilo podaljšanje vzletno-pristajalne steze obveznost letališča AOC v okviru sporazuma med letališčem in družbo Ryanair. Čeprav je Nemčija navedla, da vzletno-pristajalna steza ni bila toliko podaljšana, kot je določeno v sporazumu z družbo Ryanair, podaljšanje potrjujeta letni finančni poročili družbe Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH iz let 2003 in 2004. V teh poročilih je navedeno, da je bilo treba nujno podaljšati vzletno-pristajalno stezo glede na sporazume o storitvah družbe Ryanair, da bi lahko navedena družba uporabljala letališče. Zato bo Komisija upoštevala podaljšanje vzletno-pristajalne steze iz let 2003 in 2004. Ker Nemčija ni predložila nobene predhodne napovedi o povezanih stroških, bo Komisija upoštevala dejanski splošni znesek v višini 687 882 EUR (136), ki je bil plačan za obe podaljšanji, od katerih je bilo prvo končano leta 2003, drugo pa leta 2004 (137). Po navedbah Nemčije je bila vzletno-pristajalna steza podaljšana manj, kot je zahtevala družba Ryanair. Ta predpostavka je ugodna za družbo Ryanair. |
| --- | --- |

(244)

Komisija v zvezi z dodatnimi stroški naložb ugotavlja, da je bilo podaljšanje vzletno-pristajalne steze obveznost letališča AOC v okviru sporazuma med letališčem in družbo Ryanair. Čeprav je Nemčija navedla, da vzletno-pristajalna steza ni bila toliko podaljšana, kot je določeno v sporazumu z družbo Ryanair, podaljšanje potrjujeta letni finančni poročili družbe Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH iz let 2003 in 2004. V teh poročilih je navedeno, da je bilo treba nujno podaljšati vzletno-pristajalno stezo glede na sporazume o storitvah družbe Ryanair, da bi lahko navedena družba uporabljala letališče. Zato bo Komisija upoštevala podaljšanje vzletno-pristajalne steze iz let 2003 in 2004. Ker Nemčija ni predložila nobene predhodne napovedi o povezanih stroških, bo Komisija upoštevala dejanski splošni znesek v višini 687 882 EUR (136), ki je bil plačan za obe podaljšanji, od katerih je bilo prvo končano leta 2003, drugo pa leta 2004 (137). Po navedbah Nemčije je bila vzletno-pristajalna steza podaljšana manj, kot je zahtevala družba Ryanair. Ta predpostavka je ugodna za družbo Ryanair.

136

137

| (245) | V zvezi z dodatnimi stroški poslovanja, ki so neposredno povezani z družbo Ryanair, bo Komisija upoštevala mesečni znesek v višini 12 137,50 EUR, ki ga je Nemčija navedla v preglednici z dne 22. aprila 2003, kar znaša 145 650 EUR na leto. Ta znesek se bo za posamezno leto prilagodil glede na inflacijo (2 % na leto). |
| --- | --- |

(245)

V zvezi z dodatnimi stroški poslovanja, ki so neposredno povezani z družbo Ryanair, bo Komisija upoštevala mesečni znesek v višini 12 137,50 EUR, ki ga je Nemčija navedla v preglednici z dne 22. aprila 2003, kar znaša 145 650 EUR na leto. Ta znesek se bo za posamezno leto prilagodil glede na inflacijo (2 % na leto).

| (246) | V zvezi z dodatnimi prihodki, ki bodo predvidoma ustvarjeni s to novo dejavnostjo družbe Ryanair, bo Komisija upoštevala naslednje prihodke:






  (a) | prihodke iz letalskih dejavnosti: pričakovani prihodki na odhajajočega potnika, povezani z dejavnostjo družbe Ryanair, bi morali v prvih petih letih znašati [...]*, v zadnjih petih letih pa [...]*. Ti zneski so določeni v sporazumu o storitvah trženja z dne 7. aprila 2003 kot neto taksa na odhajajočega potnika, vključno z vsemi taksami, ki jih mora družba Ryanair plačati letališču AOC za eno do štiri rotacije (138). Komisija bo upoštevala tehtano povprečno pristojbino v znesku [...]* za leto 2008 (139); |
| --- | --- | --- |

(246)

V zvezi z dodatnimi prihodki, ki bodo predvidoma ustvarjeni s to novo dejavnostjo družbe Ryanair, bo Komisija upoštevala naslednje prihodke:

(a)

prihodke iz letalskih dejavnosti: pričakovani prihodki na odhajajočega potnika, povezani z dejavnostjo družbe Ryanair, bi morali v prvih petih letih znašati [...]*, v zadnjih petih letih pa [...]*. Ti zneski so določeni v sporazumu o storitvah trženja z dne 7. aprila 2003 kot neto taksa na odhajajočega potnika, vključno z vsemi taksami, ki jih mora družba Ryanair plačati letališču AOC za eno do štiri rotacije (138). Komisija bo upoštevala tehtano povprečno pristojbino v znesku [...]* za leto 2008 (139);

138

139

| (b) | prihodke iz neletalskih dejavnosti: Nemčija ni predložila nobenih informacij glede začasnih predhodnih podatkov o prihodkih iz neletalskih dejavnosti (140). Komisija ugotavlja, da letališče v svojih napovedih z dne 22. aprila 2003 ni upoštevalo nobenih prihodkov iz neletalskih dejavnosti na potnika. Nemčija je Komisiji predložila predhodne podatke o prihodkih iz neletalskih dejavnosti v obdobju 2006–2011, ki so predstavljeni v preglednici 16. Ker niso bile predložene nobene ustrezne predhodne informacije, bo Komisija analizo izjemoma opravila na podlagi povprečja zneskov, ki jih je predložila Nemčija, kar znaša 1,50–2,00 EUR [...]* na potnika. Ker je to povprečje izračunano za obdobje 2006–2011, ga bo Komisija upoštevala kot referenčno vrednost za leto 2009. Nato se bo v zvezi s tem povprečjem uporabila 2-odstotna stopnja inflacije. Ti prihodki iz neletalskih dejavnosti v znesku 1,50–2,00 EUR [...]* se nanašajo na odhajajoče in prihajajoče potnike.

  Preglednica 16


  Naknadni prihodki iz neletalskih dejavnosti
   (141)












  (v EUR) |
| --- | --- |
| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| Prihodki iz neletalskih dejavnosti | 30 000 –40 000 [...]* | 80 000 –90 000 [...]* | 280 000 –290 000 [...]* | 290 000 –300 000 [...]* | 330 000 –340 000 [...]* | 25 000 –30 000 [...]* |
| Število potnikov | 105 213 | 147 100 | 138 400 | 140 800 | 119 000 | 15 000 |
| Prihodki iz neletalskih dejavnosti na potnika | 0,10–0,50 [...]* | 0,30–0,80 [...]* | 1,80–2,20 [...]* | 2,00–2,20 [...]* | 2,50–3,00 [...]* | 1,50–2,00 [...]* |

(b)

prihodke iz neletalskih dejavnosti: Nemčija ni predložila nobenih informacij glede začasnih predhodnih podatkov o prihodkih iz neletalskih dejavnosti (140). Komisija ugotavlja, da letališče v svojih napovedih z dne 22. aprila 2003 ni upoštevalo nobenih prihodkov iz neletalskih dejavnosti na potnika. Nemčija je Komisiji predložila predhodne podatke o prihodkih iz neletalskih dejavnosti v obdobju 2006–2011, ki so predstavljeni v preglednici 16. Ker niso bile predložene nobene ustrezne predhodne informacije, bo Komisija analizo izjemoma opravila na podlagi povprečja zneskov, ki jih je predložila Nemčija, kar znaša 1,50–2,00 EUR [...]* na potnika. Ker je to povprečje izračunano za obdobje 2006–2011, ga bo Komisija upoštevala kot referenčno vrednost za leto 2009. Nato se bo v zvezi s tem povprečjem uporabila 2-odstotna stopnja inflacije. Ti prihodki iz neletalskih dejavnosti v znesku 1,50–2,00 EUR [...]* se nanašajo na odhajajoče in prihajajoče potnike.

140

Preglednica 16

Preglednica 16

Naknadni prihodki iz neletalskih dejavnosti
   (141)

Naknadni prihodki iz neletalskih dejavnosti

141

(v EUR)

2006

2007

2008

2009

2010

2011

Prihodki iz neletalskih dejavnosti

30 000 –40 000 [...]*

80 000 –90 000 [...]*

280 000 –290 000 [...]*

290 000 –300 000 [...]*

330 000 –340 000 [...]*

25 000 –30 000 [...]*

Število potnikov

105 213

147 100

138 400

140 800

119 000

15 000

Prihodki iz neletalskih dejavnosti na potnika

0,10–0,50 [...]*

0,30–0,80 [...]*

1,80–2,20 [...]*

2,00–2,20 [...]*

2,50–3,00 [...]*

1,50–2,00 [...]*

| (247) | Komisija bo predvidevala število potnikov v skladu s tem, kaj bi morala družba Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH pričakovati leta 2003. Leta 2003 je bil dogovorjen en dnevni let z letališča Altenburg-Nobitz v London. Ob upoštevanju 80-odstotnega koeficienta zasedenosti, kar je bolj optimističen pristop od pristopa, ki ga je uporabilo letališče v napovedih od aprila 2003 (70-odstotni koeficient zasedenosti), dnevno število potnikov znaša 118 (142), kar pomeni 43 216 (143) dodatnih potnikov na leto v povezavi z družbo Ryanair. |
| --- | --- |

(247)

Komisija bo predvidevala število potnikov v skladu s tem, kaj bi morala družba Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH pričakovati leta 2003. Leta 2003 je bil dogovorjen en dnevni let z letališča Altenburg-Nobitz v London. Ob upoštevanju 80-odstotnega koeficienta zasedenosti, kar je bolj optimističen pristop od pristopa, ki ga je uporabilo letališče v napovedih od aprila 2003 (70-odstotni koeficient zasedenosti), dnevno število potnikov znaša 118 (142), kar pomeni 43 216 (143) dodatnih potnikov na leto v povezavi z družbo Ryanair.

142

143

| (248) | Nemčija v zvezi z letališčem ni predložila nobene diskontne stopnje ali tehtanega povprečja stroškov investicijskega vzdrževanja. Zato bo Komisija na podlagi svojega sporočila iz leta 2008 o referenčnih obrestnih merah (144), v katerem je za Nemčijo določena 4,8-odstotna referenčna obrestna mera, za obdobje od 1. januarja 2003 do 31. julija 2003 upoštevala 4,8-odstotno diskontno stopnjo. |
| --- | --- |

(248)

Nemčija v zvezi z letališčem ni predložila nobene diskontne stopnje ali tehtanega povprečja stroškov investicijskega vzdrževanja. Zato bo Komisija na podlagi svojega sporočila iz leta 2008 o referenčnih obrestnih merah (144), v katerem je za Nemčijo določena 4,8-odstotna referenčna obrestna mera, za obdobje od 1. januarja 2003 do 31. julija 2003 upoštevala 4,8-odstotno diskontno stopnjo.

144

| (249) | V preglednici 17 je prikazan oblikovani postopni poslovni načrt, ki vključuje vse opisane predpostavke. Tak načrt bi morala družba Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH upoštevati, preden je začela poslovati z družbo Ryanair, da bi zagotovila postopno prispevanje sporazumov z družbo Ryanair k donosnosti letališča. Neto sedanja vrednost denarnih tokov je pozitivna. To pomeni, da bi bil sporazum o storitvah družbe Ryanair skupaj s prvim sporazumom o trženju iz leta 2003 s predhodnega vidika donosen za letališče.

  Preglednica 17


  Predhodni poslovni načrt za sporazum o letaliških storitvah in sporazum o trženju iz leta 2003

















  Leto | 1.5.2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 30.4.2013 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | | | | | | | |
| Letno število odhajajočih potnikov | 28 811 | 43 216 | 43 216 | 43 216 | 43 216 | 43 216 | 43 216 | 43 216 | 43 216 | 43 216 | 14 405 |
| | | | | | | | | | | | |
| PRIČAKOVANI PRIHODKI (v EUR) |
| Neto taksa, ki jo mora družba Ryanair plačati na odhajajočega potnika | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Skupni prihodki iz letalskih dejavnosti | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Prihodki iz neletalskih dejavnosti na potnika | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Skupni prihodki iz neletalskih dejavnosti | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| Skupni letni prihodki | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* | [...]* |
| | | | | | | | | | | | |
| PRIČAKOVANI STROŠKI (v EUR) |
| Mesečni stroški poslovanja | 12 138 | 12 381 | 12 628 | 12 881 | 13 139 | 13 401 | 13 669 | 13 943 | 14 222 | 14 506 | 14 796 |
| Letni stroški poslovanja | 97 104 | 148 569 | 151 541 | 154 571 | 157 663 | 160 816 | 164 032 | 167 313 | 170 659 | 174 072 | 59 185 |
| Stroški naložb: podaljšanje vzletno-pristajalne steze | 408 491 | 279 391 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Skupni letni stroški | 505 595 | 427 960 | 151 541 | 154 571 | 157 663 | 160 816 | 164 032 | 167 313 | 170 659 | 174 072 | 59 185 |
| | | | | | | | | | | | |
| LETNI NETO IZID (v EUR) | – 302 213 | – 120 415 | 158 525 | 158 065 | 157 596 | 165 761 | 169 595 | 169 098 | 168 590 | 168 073 | 55 848 |

(249)

V preglednici 17 je prikazan oblikovani postopni poslovni načrt, ki vključuje vse opisane predpostavke. Tak načrt bi morala družba Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH upoštevati, preden je začela poslovati z družbo Ryanair, da bi zagotovila postopno prispevanje sporazumov z družbo Ryanair k donosnosti letališča. Neto sedanja vrednost denarnih tokov je pozitivna. To pomeni, da bi bil sporazum o storitvah družbe Ryanair skupaj s prvim sporazumom o trženju iz leta 2003 s predhodnega vidika donosen za letališče.

Preglednica 17

Preglednica 17

Predhodni poslovni načrt za sporazum o letaliških storitvah in sporazum o trženju iz leta 2003

Predhodni poslovni načrt za sporazum o letaliških storitvah in sporazum o trženju iz leta 2003

Leto

1.5.2003

2004

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

30.4.2013

Letno število odhajajočih potnikov

28 811

43 216

43 216

43 216

43 216

43 216

43 216

43 216

43 216

43 216

14 405

PRIČAKOVANI PRIHODKI (v EUR)

(v EUR)

Neto taksa, ki jo mora družba Ryanair plačati na odhajajočega potnika

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Skupni prihodki iz letalskih dejavnosti

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Prihodki iz neletalskih dejavnosti na potnika

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Skupni prihodki iz neletalskih dejavnosti

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

Skupni letni prihodki

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

[...]*

PRIČAKOVANI STROŠKI (v EUR)

(v EUR)

Mesečni stroški poslovanja

12 138

12 381

12 628

12 881

13 139

13 401

13 669

13 943

14 222

14 506

14 796

Letni stroški poslovanja

97 104

148 569

151 541

154 571

157 663

160 816

164 032

167 313

170 659

174 072

59 185

Stroški naložb: podaljšanje vzletno-pristajalne steze

408 491

279 391

0

0

0

0

0

0

0

0

0

Skupni letni stroški

505 595

427 960

151 541

154 571

157 663

160 816

164 032

167 313

170 659

174 072

59 185

LETNI NETO IZID (v EUR)

(v EUR)

– 302 213

– 120 415

158 525

158 065

157 596

165 761

169 595

169 098

168 590

168 073

55 848

| Diskontna stopnja | 4,8 % | Neto sedanja vrednost (in EUR) | 637 143 |
| --- | --- | --- | --- |

Diskontna stopnja

4,8 %

Neto sedanja vrednost (in EUR)

Neto sedanja vrednost (in EUR)

637 143

637 143

—   Sporazum o letaliških storitvah in sporazum o storitvah trženja iz leta 2003 ter sporazum o storitvah trženja z dne 28. avgusta 2008

| (250) | Komisija bo na podlagi predhodne analize preučila, ali sporazum o storitvah trženja, ki je bil z družbo AMS sklenjen 28. avgusta 2008, skupaj s sporazumom o letaliških storitvah in sporazumom o storitvah trženja iz leta 2003, postopno prispeva k donosnosti letališča. Komisija bo torej določila dodatne stroške in prihodke, ki bi jih lahko družba Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH pričakovala v zvezi s tem novim sporazumom na podlagi informacij, ki jih je imela na voljo leta 2008. Ker je bila pogodba iz leta 2008 sklenjena za dve leti, se bo ta analiza opravila za dveletno obdobje (145). |
| --- | --- |

(250)

Komisija bo na podlagi predhodne analize preučila, ali sporazum o storitvah trženja, ki je bil z družbo AMS sklenjen 28. avgusta 2008, skupaj s sporazumom o letaliških storitvah in sporazumom o storitvah trženja iz leta 2003, postopno prispeva k donosnosti letališča. Komisija bo torej določila dodatne stroške in prihodke, ki bi jih lahko družba Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH pričakovala v zvezi s tem novim sporazumom na podlagi informacij, ki jih je imela na voljo leta 2008. Ker je bila pogodba iz leta 2008 sklenjena za dve leti, se bo ta analiza opravila za dveletno obdobje (145).

145

| (251) | Dodatni stroški vključujejo:






  (a) | stroške za storitve trženja; |
| --- | --- | --- |

(251)

Dodatni stroški vključujejo:

(a)

stroške za storitve trženja;

| (b) | dodatne stroške poslovanja, ki izhajajo neposredno iz sporazumov z družbo Ryanair. |
| --- | --- |

(b)

dodatne stroške poslovanja, ki izhajajo neposredno iz sporazumov z družbo Ryanair.

| (252) | V skladu s sporazumom o storitvah trženja iz leta 2003 se stroški za storitve trženja upoštevajo v neto taksi v znesku [...]*, ki jo mora družba Ryanair plačati na odhajajočega potnika (146). Poleg tega je bil z drugim sporazumom o storitvah trženja iz leta 2008 v zvezi s plačilom letališča družbi MAS uveden fiksni znesek [...] EUR* za leto 2008 in [...] EUR* za leto 2009. |
| --- | --- |

(252)

V skladu s sporazumom o storitvah trženja iz leta 2003 se stroški za storitve trženja upoštevajo v neto taksi v znesku [...]*, ki jo mora družba Ryanair plačati na odhajajočega potnika (146). Poleg tega je bil z drugim sporazumom o storitvah trženja iz leta 2008 v zvezi s plačilom letališča družbi MAS uveden fiksni znesek [...] EUR* za leto 2008 in [...] EUR* za leto 2009.

146

| (253) | V zvezi z dodatnimi stroški poslovanja, ki so neposredno povezani z družbo Ryanair, bo Komisija upoštevala mesečni znesek 12 137,50 EUR, ki ga je Nemčija prvotno predložila v preglednici iz aprila 2003 in ki leta 2008 ob upoštevanju 2-odstotne letne stopnje inflacije znaša 13 401 EUR. Ta znesek se bo vsako leto prilagodil glede na inflacijo (2 % na leto). |
| --- | --- |

(253)

V zvezi z dodatnimi stroški poslovanja, ki so neposredno povezani z družbo Ryanair, bo Komisija upoštevala mesečni znesek 12 137,50 EUR, ki ga je Nemčija prvotno predložila v preglednici iz aprila 2003 in ki leta 2008 ob upoštevanju 2-odstotne letne stopnje inflacije znaša 13 401 EUR. Ta znesek se bo vsako leto prilagodil glede na inflacijo (2 % na leto).

| (254) | Pri oceni dodatnih prihodkov bo Komisija upoštevala naslednje prihodke:






  (a) | prihodke iz letalskih dejavnosti: v skladu s sporazumom o storitvah trženja z dne 7. aprila 2003 bi morali pričakovani prihodki iz dejavnosti družbe Ryanair na odhajajočega potnika v zadevnem obdobju znašati [...]*, kar predstavlja neto takso na odhajajočega potnika, vključno z vsemi taksami, ki jih mora družba Ryanair plačati letališču AOC za eno do štiri rotacije (147); |
| --- | --- | --- |

(254)

Pri oceni dodatnih prihodkov bo Komisija upoštevala naslednje prihodke:

(a)

prihodke iz letalskih dejavnosti: v skladu s sporazumom o storitvah trženja z dne 7. aprila 2003 bi morali pričakovani prihodki iz dejavnosti družbe Ryanair na odhajajočega potnika v zadevnem obdobju znašati [...]*, kar predstavlja neto takso na odhajajočega potnika, vključno z vsemi taksami, ki jih mora družba Ryanair plačati letališču AOC za eno do štiri rotacije (147);

147

| (b) | prihodke iz neletalskih dejavnosti: kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 246(b), bo Komisija ob neobstoju kakršnih koli ustreznih predhodnih informacij izjemoma upoštevala naknadne podatke, pri čemer se zdi povprečje 1,50–2,00 EUR [...]* ustrezno za leto 2009. Ta znesek se bo popravil glede na 2-odstotno stopnjo inflacije. Ti prihodki iz neletalskih dejavnosti se bodo uporabili za odhajajoče in prihajajoče potnike. |
| --- | --- |

(b)

prihodke iz neletalskih dejavnosti: kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 246(b), bo Komisija ob neobstoju kakršnih koli ustreznih predhodnih informacij izjemoma upoštevala naknadne podatke, pri čemer se zdi povprečje 1,50–2,00 EUR [...]* ustrezno za leto 2009. Ta znesek se bo popravil glede na 2-odstotno stopnjo inflacije. Ti prihodki iz neletalskih dejavnosti se bodo uporabili za odhajajoče in prihajajoče potnike.

| (255) | Komisija bo predvidevala število potnikov v skladu s številom, ki bi ga morala družba Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH pričakovati leta 2008. V sporazumu o storitvah trženja iz leta 2008 so med drugim navedene rute med letališčem AOC in Londonom s štirimi leti na teden v zimski sezoni in dnevnimi leti v poletni sezoni ter ruta do Girone, ki samo v poletni sezoni ponuja tri lete na teden (148). Komisija je ob upoštevanju 80-odstotnega koeficienta zasedenosti letala s 189 sedeži (149) izračunala pričakovano letno število potnikov, ki je 45 333 za lete v London in 13 797 za lete v Girono. |
| --- | --- |

(255)

Komisija bo predvidevala število potnikov v skladu s številom, ki bi ga morala družba Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH pričakovati leta 2008. V sporazumu o storitvah trženja iz leta 2008 so med drugim navedene rute med letališčem AOC in Londonom s štirimi leti na teden v zimski sezoni in dnevnimi leti v poletni sezoni ter ruta do Girone, ki samo v poletni sezoni ponuja tri lete na teden (148). Komisija je ob upoštevanju 80-odstotnega koeficienta zasedenosti letala s 189 sedeži (149) izračunala pričakovano letno število potnikov, ki je 45 333 za lete v London in 13 797 za lete v Girono.

148

149

| (256) | Nemčija v zvezi z letališčem ni predložila nobene diskontne stopnje ali tehtanega povprečja stroškov investicijskega vzdrževanja. Zato bo Komisija na podlagi svojega sporočila iz leta 2008 o referenčnih obrestnih merah (150), v katerem je za Nemčijo za obdobje od 1. julija 2008 do 31. avgusta 2008 določena 4,59-odstotna izhodiščna obrestna mera, h kateri je treba prišteti 100 bazičnih točk, upoštevala 5,59-odstotno diskontno stopnjo. |
| --- | --- |

(256)

Nemčija v zvezi z letališčem ni predložila nobene diskontne stopnje ali tehtanega povprečja stroškov investicijskega vzdrževanja. Zato bo Komisija na podlagi svojega sporočila iz leta 2008 o referenčnih obrestnih merah (150), v katerem je za Nemčijo za obdobje od 1. julija 2008 do 31. avgusta 2008 določena 4,59-odstotna izhodiščna obrestna mera, h kateri je treba prišteti 100 bazičnih točk, upoštevala 5,59-odstotno diskontno stopnjo.

150

| (257) | V preglednici 18 je prikazan oblikovani postopni poslovni načrt, ki vključuje vse opisane predpostavke. Tak načrt bi morala družba Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH upoštevati, preden je leta 2008 sklenila sporazum o storitvah trženja z družbo AMS, da bi zagotovila postopno prispevanje tega sporazuma k donosnosti letališča. Neto sedanja vrednost denarnih tokov je pozitivna. To pomeni, da bi bil ta drugi sporazum o storitvah trženja, skupaj s sporazumom o letaliških storitvah in sporazumom o storitvah trženja iz leta 2003, s predhodnega vidika donosen za letališče.

  Preglednica 18


  Predhodni poslovni načrt za sporazum o letaliških storitvah in sporazum o storitvah trženja iz leta 2003 ter sporazum o storitvah trženja z dne 28. avgusta 2008 | 1. leto | 2. leto |
| --- | --- | --- | --- |
| | | |
| Letno število odhajajočih potnikov | 59 130 | 59 130 |
| | | |
| PRIČAKOVANI PRIHODKI (v EUR) |
| Neto taksa, ki jo mora družba Ryanair plačati na odhajajočega potnika | [...]* | [...]* |
| Skupni prihodki iz letalskih dejavnosti | [...]* | [...]* |
| Prihodki iz neletalskih dejavnosti na potnika | [...]* | [...]* |
| Skupni prihodki iz neletalskih dejavnosti | [...]* | [...]* |
| Skupni letni prihodki | [...]* | [...]* |
| | | |
| PRIČAKOVANI STROŠKI (v EUR) |
| Fiksni stroški trženja | [...]* | [...]* |
| Mesečni stroški poslovanja | 13 401 | 13 669 |
| Letni stroški poslovanja | 160 812 | 164 028 |
| Skupni letni stroški | [...]* | [...]* |
| | | |
| LETNI NETO IZID (v EUR) | 141 938 | 42 455 |
| | | |
| Diskontna stopnja | 5,59 % | |
| Neto sedanja vrednost (v EUR) | 182 146 | |

(257)

V preglednici 18 je prikazan oblikovani postopni poslovni načrt, ki vključuje vse opisane predpostavke. Tak načrt bi morala družba Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH upoštevati, preden je leta 2008 sklenila sporazum o storitvah trženja z družbo AMS, da bi zagotovila postopno prispevanje tega sporazuma k donosnosti letališča. Neto sedanja vrednost denarnih tokov je pozitivna. To pomeni, da bi bil ta drugi sporazum o storitvah trženja, skupaj s sporazumom o letaliških storitvah in sporazumom o storitvah trženja iz leta 2003, s predhodnega vidika donosen za letališče.

Preglednica 18

Preglednica 18

Predhodni poslovni načrt za sporazum o letaliških storitvah in sporazum o storitvah trženja iz leta 2003 ter sporazum o storitvah trženja z dne 28. avgusta 2008

Predhodni poslovni načrt za sporazum o letaliških storitvah in sporazum o storitvah trženja iz leta 2003 ter sporazum o storitvah trženja z dne 28. avgusta 2008

1. leto

2. leto

Letno število odhajajočih potnikov

59 130

59 130

PRIČAKOVANI PRIHODKI (v EUR)

(v EUR)

Neto taksa, ki jo mora družba Ryanair plačati na odhajajočega potnika

[...]*

[...]*

Skupni prihodki iz letalskih dejavnosti

[...]*

[...]*

Prihodki iz neletalskih dejavnosti na potnika

[...]*

[...]*

Skupni prihodki iz neletalskih dejavnosti

[...]*

[...]*

Skupni letni prihodki

[...]*

[...]*

PRIČAKOVANI STROŠKI (v EUR)

(v EUR)

Fiksni stroški trženja

[...]*

[...]*

Mesečni stroški poslovanja

13 401

13 669

Letni stroški poslovanja

160 812

164 028

Skupni letni stroški

[...]*

[...]*

LETNI NETO IZID (v EUR)

(v EUR)

141 938

42 455

Diskontna stopnja

5,59 %

Neto sedanja vrednost (v EUR)

Neto sedanja vrednost (v EUR)

182 146

182 146

—   Sporazum o letaliških storitvah in sporazum o storitvah trženja iz leta 2003 ter sporazum o storitvah trženja z dne 25. januarja 2010

| (258) | Komisija bo na podlagi predhodne analize preučila, ali sporazum o storitvah trženja, ki je bil z družbo AMS sklenjen 25. januarja 2010, skupaj s sporazumom o letaliških storitvah in sporazumom o storitvah trženja iz leta 2003, postopno prispeva k donosnosti letališča. Določila bo torej dodatne stroške in prihodke, ki bi jih lahko družba Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH pričakovala v zvezi s tem novim sporazumom na podlagi informacij, ki jih je imela na voljo leta 2010. |
| --- | --- |

(258)

Komisija bo na podlagi predhodne analize preučila, ali sporazum o storitvah trženja, ki je bil z družbo AMS sklenjen 25. januarja 2010, skupaj s sporazumom o letaliških storitvah in sporazumom o storitvah trženja iz leta 2003, postopno prispeva k donosnosti letališča. Določila bo torej dodatne stroške in prihodke, ki bi jih lahko družba Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH pričakovala v zvezi s tem novim sporazumom na podlagi informacij, ki jih je imela na voljo leta 2010.

| (259) | Pogodba iz leta 2010 je bila sklenjena za več kot eno leto (veljati je začela 25. januarja 2010, prenehala pa eno leto po začetku obratovanja prve rute, ki naj bi začela obratovati v poletni sezoni 2010). Vendar storitve, ki jih opravlja družba Ryanair, zajemajo sedemmesečno obdobje (poletna sezona IATA). Zato bo Komisija analizo dodatnih stroškov izvedla na podlagi tega obdobja. |
| --- | --- |

(259)

Pogodba iz leta 2010 je bila sklenjena za več kot eno leto (veljati je začela 25. januarja 2010, prenehala pa eno leto po začetku obratovanja prve rute, ki naj bi začela obratovati v poletni sezoni 2010). Vendar storitve, ki jih opravlja družba Ryanair, zajemajo sedemmesečno obdobje (poletna sezona IATA). Zato bo Komisija analizo dodatnih stroškov izvedla na podlagi tega obdobja.

| (260) | Dodatni stroški vključujejo:






  (a) | stroške za storitve trženja; |
| --- | --- | --- |

(260)

Dodatni stroški vključujejo:

(a)

stroške za storitve trženja;

| (b) | dodatne stroške poslovanja, ki neposredno izhajajo iz sporazumov z družbo Ryanair. |
| --- | --- |

(b)

dodatne stroške poslovanja, ki neposredno izhajajo iz sporazumov z družbo Ryanair.

| (261) | V skladu s sporazumom o storitvah trženja iz leta 2003 se stroški za storitve trženja upoštevajo v neto taksi v znesku [...]*, ki jo mora družba Ryanair plačati na odhajajočega potnika (151). Poleg tega je bil s tretjim sporazumom o storitvah trženja iz leta 2010 v zvezi s plačilom letališča družbi AMS uveden fiksni znesek [...] EUR* za leto 2010. |
| --- | --- |

(261)

V skladu s sporazumom o storitvah trženja iz leta 2003 se stroški za storitve trženja upoštevajo v neto taksi v znesku [...]*, ki jo mora družba Ryanair plačati na odhajajočega potnika (151). Poleg tega je bil s tretjim sporazumom o storitvah trženja iz leta 2010 v zvezi s plačilom letališča družbi AMS uveden fiksni znesek [...] EUR* za leto 2010.

151

| (262) | V zvezi z dodatnimi stroški poslovanja, ki so neposredno povezani z družbo Ryanair, bo Komisija upoštevala mesečni znesek v višini 12 137,50 EUR, ki ga je Nemčija prvotno predložila v preglednici iz aprila 2003 in ki leta 2010 ob upoštevanju 2-odstotne letne stopnje inflacije znaša 13 942 EUR. |
| --- | --- |

(262)

V zvezi z dodatnimi stroški poslovanja, ki so neposredno povezani z družbo Ryanair, bo Komisija upoštevala mesečni znesek v višini 12 137,50 EUR, ki ga je Nemčija prvotno predložila v preglednici iz aprila 2003 in ki leta 2010 ob upoštevanju 2-odstotne letne stopnje inflacije znaša 13 942 EUR.

| (263) | Pri oceni dodatnih prihodkov bo Komisija upoštevala naslednje prihodke:






  (a) | prihodke iz letalskih dejavnosti: v skladu s sporazumom o storitvah trženja z dne 7. aprila 2003 bi morali pričakovani prihodki iz dejavnosti družbe Ryanair na odhajajočega potnika v zadevnem obdobju znašati [...]*, kar predstavlja neto takso na odhajajočega potnika, vključno z vsemi taksami, ki jih mora družba Ryanair plačati letališču AOC za eno do štiri rotacije (152); |
| --- | --- | --- |

(263)

Pri oceni dodatnih prihodkov bo Komisija upoštevala naslednje prihodke:

(a)

prihodke iz letalskih dejavnosti: v skladu s sporazumom o storitvah trženja z dne 7. aprila 2003 bi morali pričakovani prihodki iz dejavnosti družbe Ryanair na odhajajočega potnika v zadevnem obdobju znašati [...]*, kar predstavlja neto takso na odhajajočega potnika, vključno z vsemi taksami, ki jih mora družba Ryanair plačati letališču AOC za eno do štiri rotacije (152);

152

| (b) | prihodke iz neletalskih dejavnosti: kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 246(b), bo Komisija ob neobstoju kakršnih koli ustreznih predhodnih informacij analizo izjemoma opravila na podlagi naknadnih podatkov, ki jih je Nemčija zagotovila v preglednici 16. Komisija bo predvidevala, da bi letališče januarja 2010, ko je bil sklenjen tretji sporazum o storitvah trženja, pri določitvi verjetnih prihodkov iz neletalskih dejavnosti upoštevalo dejanske prihodke v predhodnih letih, ki so se v primerjavi z letoma 2006 in 2007 bistveno povečali. Zato se zdi verjetno, da bi letališče leta 2010 svoje napovedi glede prihodkov iz neletalskih dejavnosti oblikovalo na podlagi dveh predhodnih let, pri čemer bi povprečje za leti 2008 in 2009 znašalo 1,80–2,30 EUR [...]* na potnika. Ti prihodki iz neletalskih dejavnosti se nanašajo na odhajajoče in prihajajoče potnike. |
| --- | --- |

(b)

prihodke iz neletalskih dejavnosti: kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 246(b), bo Komisija ob neobstoju kakršnih koli ustreznih predhodnih informacij analizo izjemoma opravila na podlagi naknadnih podatkov, ki jih je Nemčija zagotovila v preglednici 16. Komisija bo predvidevala, da bi letališče januarja 2010, ko je bil sklenjen tretji sporazum o storitvah trženja, pri določitvi verjetnih prihodkov iz neletalskih dejavnosti upoštevalo dejanske prihodke v predhodnih letih, ki so se v primerjavi z letoma 2006 in 2007 bistveno povečali. Zato se zdi verjetno, da bi letališče leta 2010 svoje napovedi glede prihodkov iz neletalskih dejavnosti oblikovalo na podlagi dveh predhodnih let, pri čemer bi povprečje za leti 2008 in 2009 znašalo 1,80–2,30 EUR [...]* na potnika. Ti prihodki iz neletalskih dejavnosti se nanašajo na odhajajoče in prihajajoče potnike.

| (264) | Komisija bo predvidevala število potnikov v skladu s številom, ki bi ga morala družba Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH pričakovati od sklenitve sporazuma o storitvah trženja leta 2010. V sporazumu so med drugim navedene vsakodnevne rute med letališčem AOC in Londonom z začetkom obratovanja leta 2010 ter rute v Girono in Alicante trikrat oziroma dvakrat na teden. Komisija je ob upoštevanju 80-odstotnega koeficienta zasedenosti letala s 189 sedeži (153) izračunala, da število potnikov v tem sedemmesečnem obdobju letov znaša 32 193 za lete v London, 13 797 za lete v Barcelono in 9 198 za lete v Alicante. |
| --- | --- |

(264)

Komisija bo predvidevala število potnikov v skladu s številom, ki bi ga morala družba Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH pričakovati od sklenitve sporazuma o storitvah trženja leta 2010. V sporazumu so med drugim navedene vsakodnevne rute med letališčem AOC in Londonom z začetkom obratovanja leta 2010 ter rute v Girono in Alicante trikrat oziroma dvakrat na teden. Komisija je ob upoštevanju 80-odstotnega koeficienta zasedenosti letala s 189 sedeži (153) izračunala, da število potnikov v tem sedemmesečnem obdobju letov znaša 32 193 za lete v London, 13 797 za lete v Barcelono in 9 198 za lete v Alicante.

153

| (265) | V preglednici 19 je prikazan oblikovani postopni poslovni načrt, ki vključuje vse opisane predpostavke in bi ga morala družba Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH upoštevati, preden je leta 2010 sklenila sporazum o storitvah trženja z družbo AMS, da bi zagotovila postopno prispevanje tega sporazuma k donosnosti letališča. Denarni tok v zadevnem obdobju je negativen. To pomeni, da ta tretji sporazum o storitvah trženja, skupaj s sporazumom o letaliških storitvah in sporazumom o storitvah trženja iz leta 2003, s predhodnega vidika ni bil donosen za letališče.

  Preglednica 19


  Predhodni poslovni načrt za sporazum o letaliških storitvah in sporazum o storitvah trženja iz leta 2003 ter sporazum o storitvah trženja z dne 25. januarja 2010 | Poletna sezona 2010 |
| --- | --- | --- |
| | |
| Število odhajajočih potnikov | 55 188 |
| | |
| PRIČAKOVANI PRIHODKI (v EUR) |
| Neto taksa, ki jo mora družba Ryanair plačati na odhajajočega potnika | [...]* |
| Skupni prihodki iz letalskih dejavnosti | [...]* |
| Prihodki iz neletalskih dejavnosti na potnika | [...]* |
| Skupni prihodki iz neletalskih dejavnosti | [...]* |
| Skupni prihodki | [...]* |
| | |
| PRIČAKOVANI STROŠKI (v EUR) |
| Fiksni stroški trženja | [...]* |
| Mesečni stroški poslovanja | 13 943 |
| Skupni stroški poslovanja | 97 601 |
| Skupni stroški | [...]* |
| | |
| NETO IZID (v EUR) | – 318 569 |

(265)

V preglednici 19 je prikazan oblikovani postopni poslovni načrt, ki vključuje vse opisane predpostavke in bi ga morala družba Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH upoštevati, preden je leta 2010 sklenila sporazum o storitvah trženja z družbo AMS, da bi zagotovila postopno prispevanje tega sporazuma k donosnosti letališča. Denarni tok v zadevnem obdobju je negativen. To pomeni, da ta tretji sporazum o storitvah trženja, skupaj s sporazumom o letaliških storitvah in sporazumom o storitvah trženja iz leta 2003, s predhodnega vidika ni bil donosen za letališče.

Preglednica 19

Preglednica 19

Predhodni poslovni načrt za sporazum o letaliških storitvah in sporazum o storitvah trženja iz leta 2003 ter sporazum o storitvah trženja z dne 25. januarja 2010

Predhodni poslovni načrt za sporazum o letaliških storitvah in sporazum o storitvah trženja iz leta 2003 ter sporazum o storitvah trženja z dne 25. januarja 2010

Poletna sezona 2010

Število odhajajočih potnikov

55 188

PRIČAKOVANI PRIHODKI (v EUR)

(v EUR)

Neto taksa, ki jo mora družba Ryanair plačati na odhajajočega potnika

[...]*

Skupni prihodki iz letalskih dejavnosti

[...]*

Prihodki iz neletalskih dejavnosti na potnika

[...]*

Skupni prihodki iz neletalskih dejavnosti

[...]*

Skupni prihodki

[...]*

PRIČAKOVANI STROŠKI (v EUR)

(v EUR)

Fiksni stroški trženja

[...]*

Mesečni stroški poslovanja

13 943

Skupni stroški poslovanja

97 601

Skupni stroški

[...]*

NETO IZID (v EUR)

NETO IZID (v EUR)

– 318 569

– 318 569

| (266) | Tako je letališče leta 2010 družbi Ryanair/AMS plačalo [...] EUR* za sedemmesečne storitve letov, kar mu je zagotovilo [...] EUR* prihodkov iz letalskih dejavnosti in [...] EUR* prihodkov iz neletalskih dejavnosti. Letališče takrat in od leta 2003, tj. na datum, ko je začelo poslovati z družbo Ryanair, nikoli ni bilo donosno, niti na operativni ravni brez javnih prispevkov. |
| --- | --- |

(266)

Tako je letališče leta 2010 družbi Ryanair/AMS plačalo [...] EUR* za sedemmesečne storitve letov, kar mu je zagotovilo [...] EUR* prihodkov iz letalskih dejavnosti in [...] EUR* prihodkov iz neletalskih dejavnosti. Letališče takrat in od leta 2003, tj. na datum, ko je začelo poslovati z družbo Ryanair, nikoli ni bilo donosno, niti na operativni ravni brez javnih prispevkov.

—   Sklepna ugotovitev

| (267) | Komisija po eni strani meni, da so pogoji, zagotovljeni družbi Ryanair/AMS v okviru sporazuma o letaliških storitvah, ki je bil sklenjen 3. marca 2003, ter sporazumov o storitvah trženja, ki sta bila 7. aprila 2003 in 28. avgusta 2008 sklenjena med družbama Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH in Ryanair/AMS, v skladu s trgom. Zato meni, da ta kombinacija sporazumov družbi Ryanair/AMS ni dodelila selektivne gospodarske prednosti. |
| --- | --- |

(267)

Komisija po eni strani meni, da so pogoji, zagotovljeni družbi Ryanair/AMS v okviru sporazuma o letaliških storitvah, ki je bil sklenjen 3. marca 2003, ter sporazumov o storitvah trženja, ki sta bila 7. aprila 2003 in 28. avgusta 2008 sklenjena med družbama Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH in Ryanair/AMS, v skladu s trgom. Zato meni, da ta kombinacija sporazumov družbi Ryanair/AMS ni dodelila selektivne gospodarske prednosti.

| (268) | Po drugi strani pa Komisija meni, da pogoji, zagotovljeni družbi Ryanair/AMS v okviru sporazuma o letaliških storitvah, ki je bil sklenjen 3. marca 2003, ter sporazumov o storitvah trženja, ki sta bila 7. aprila 2003 in 25. januarja 2010 sklenjena med družbama Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH in Ryanair/AMS, niso v skladu s trgom. Zato meni, da je ta kombinacija sporazumov družbi Ryanair/AMS prinesla selektivno gospodarsko prednost. |
| --- | --- |

(268)

Po drugi strani pa Komisija meni, da pogoji, zagotovljeni družbi Ryanair/AMS v okviru sporazuma o letaliških storitvah, ki je bil sklenjen 3. marca 2003, ter sporazumov o storitvah trženja, ki sta bila 7. aprila 2003 in 25. januarja 2010 sklenjena med družbama Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH in Ryanair/AMS, niso v skladu s trgom. Zato meni, da je ta kombinacija sporazumov družbi Ryanair/AMS prinesla selektivno gospodarsko prednost.

Selektivnost

Selektivnost

| (269) | V skladu s členom 107(1) PDEU se nek ukrep šteje za državno pomoč, kadar daje prednost „posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga“. Komisija ugotavlja, da so bili sporazum o letaliških storitvah in sporazuma o storitvah trženja sklenjeni le z družbo Ryanair in njeno hčerinsko družbo AMS za storitve trženja, ki jo ima v 100-odstotni lasti. |
| --- | --- |

(269)

V skladu s členom 107(1) PDEU se nek ukrep šteje za državno pomoč, kadar daje prednost „posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga“. Komisija ugotavlja, da so bili sporazum o letaliških storitvah in sporazuma o storitvah trženja sklenjeni le z družbo Ryanair in njeno hčerinsko družbo AMS za storitve trženja, ki jo ima v 100-odstotni lasti.

| (270) | Čeprav so z letališča Altenburg v obdobju 2000–2002 leteli tudi drugi letalski prevozniki (Eurowings in Air Berlin), niso sklenili takih sporazumov o storitvah trženja. Nemčija trdi, da so se pogoji v sporazumu o storitvah družbe Ryanair določili v skladu s seznamom veljavnih letaliških taks, ki so se uporabljale za vse morebitne letalske prevoznike. Vendar Komisija meni, da je družbi Ryanair prednost zagotovila prav kombinacija zadevnega sporazuma o letaliških storitvah in poznejših sporazumov o storitvah trženja. Zato vsi ti sporazumi pomenijo selektivne ukrepe v smislu člena 107(1) TFEU. |
| --- | --- |

(270)

Čeprav so z letališča Altenburg v obdobju 2000–2002 leteli tudi drugi letalski prevozniki (Eurowings in Air Berlin), niso sklenili takih sporazumov o storitvah trženja. Nemčija trdi, da so se pogoji v sporazumu o storitvah družbe Ryanair določili v skladu s seznamom veljavnih letaliških taks, ki so se uporabljale za vse morebitne letalske prevoznike. Vendar Komisija meni, da je družbi Ryanair prednost zagotovila prav kombinacija zadevnega sporazuma o letaliških storitvah in poznejših sporazumov o storitvah trženja. Zato vsi ti sporazumi pomenijo selektivne ukrepe v smislu člena 107(1) TFEU.

Izkrivljanje konkurence in vpliv na trgovino

Izkrivljanje konkurence in vpliv na trgovino

| (271) | Če pomoč, ki jo dodeli država članica, krepi položaj podjetja v primerjavi z drugimi podjetji, ki konkurirajo na notranjem trgu EU, je treba predvidevati, da navedena pomoč vpliva na ta podjetja (154). Za opredelitev, da ukrep izkrivlja konkurenco, v skladu z ustaljeno sodno prakso (155) zadostuje, da prejemnik pomoči konkurira drugim podjetjem na trgih, odprtih za konkurenco. |
| --- | --- |

(271)

Če pomoč, ki jo dodeli država članica, krepi položaj podjetja v primerjavi z drugimi podjetji, ki konkurirajo na notranjem trgu EU, je treba predvidevati, da navedena pomoč vpliva na ta podjetja (154). Za opredelitev, da ukrep izkrivlja konkurenco, v skladu z ustaljeno sodno prakso (155) zadostuje, da prejemnik pomoči konkurira drugim podjetjem na trgih, odprtih za konkurenco.

154

155

| (272) | Zadevni sporazum o letaliških storitvah in sporazuma o storitvah trženja prispevajo k znatnemu znižanju letaliških taks, ki jih plačuje družba Ryanair, s čimer se znižajo običajni stroški poslovanja letalskega prevoznika, ki ima koristi od tega znižanja. Tako lahko ta letalski prevoznik okrepi svoj položaj na trgu. Poleg tega je za sektor zračnega prometa značilna ostra konkurenca med upravljavci iz različnih držav članic, zlasti od uvedbe tretje faze liberalizacije zračnega prometa („tretji sklop“) 1. januarja 1993 (156). Iz tega sledi, da znižanje taks vpliva na trgovino med državami članicami in izkrivlja ali bi lahko izkrivljalo konkurenco v sektorju zračnega prometa. |
| --- | --- |

(272)

Zadevni sporazum o letaliških storitvah in sporazuma o storitvah trženja prispevajo k znatnemu znižanju letaliških taks, ki jih plačuje družba Ryanair, s čimer se znižajo običajni stroški poslovanja letalskega prevoznika, ki ima koristi od tega znižanja. Tako lahko ta letalski prevoznik okrepi svoj položaj na trgu. Poleg tega je za sektor zračnega prometa značilna ostra konkurenca med upravljavci iz različnih držav članic, zlasti od uvedbe tretje faze liberalizacije zračnega prometa („tretji sklop“) 1. januarja 1993 (156). Iz tega sledi, da znižanje taks vpliva na trgovino med državami članicami in izkrivlja ali bi lahko izkrivljalo konkurenco v sektorju zračnega prometa.

156

| (273) | Zato sporazum o letaliških storitvah in sporazuma o storitvah trženja, sklenjeni z družbo Ryanair, izkrivljajo ali bi lahko izkrivljali konkurenco in vplivajo na trgovino med državami članicami. |
| --- | --- |

(273)

Zato sporazum o letaliških storitvah in sporazuma o storitvah trženja, sklenjeni z družbo Ryanair, izkrivljajo ali bi lahko izkrivljali konkurenco in vplivajo na trgovino med državami članicami.

Sklepna ugotovitev

Sklepna ugotovitev

| (274) | Komisija je sklenila, da sporazum o letaliških storitvah, ki je bil sklenjen 3. marca 2003, skupaj s sporazumoma o storitvah trženja, ki sta ju družbi Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH in Ryanair/AMS sklenili 7. aprila 2003 in 28. avgusta 2008 – odobrena po sodbi v zadevi Aéroports de Paris –, ne pomeni državne pomoči za družbo Ryanair/AMS v smislu člena 107(1) PDEU. |
| --- | --- |

(274)

Komisija je sklenila, da sporazum o letaliških storitvah, ki je bil sklenjen 3. marca 2003, skupaj s sporazumoma o storitvah trženja, ki sta ju družbi Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH in Ryanair/AMS sklenili 7. aprila 2003 in 28. avgusta 2008 – odobrena po sodbi v zadevi Aéroports de Paris –, ne pomeni državne pomoči za družbo Ryanair/AMS v smislu člena 107(1) PDEU.

Aéroports de Paris

| (275) | Komisija je sklenila, da sporazum o letaliških storitvah, ki je bil sklenjen 3. marca 2003, skupaj s sporazumoma o storitvah trženja, ki sta ju družbi Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH in Ryanair/AMS sklenili 7. aprila 2003 in 25. januarja 2010 – odobrena po sodbi v zadevi Aéroports de Paris –, pomeni državno pomoč za družbo Ryanair/AMS v smislu člena 107(1) PDEU. |
| --- | --- |

(275)

Komisija je sklenila, da sporazum o letaliških storitvah, ki je bil sklenjen 3. marca 2003, skupaj s sporazumoma o storitvah trženja, ki sta ju družbi Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH in Ryanair/AMS sklenili 7. aprila 2003 in 25. januarja 2010 – odobrena po sodbi v zadevi Aéroports de Paris –, pomeni državno pomoč za družbo Ryanair/AMS v smislu člena 107(1) PDEU.

Aéroports de Paris

8.2   ZDRUŽLJIVOST POMOČI

8.2.1   Ukrep 1: Financiranje letališke infrastrukture na letališču AOC

Ukrep 1: Financiranje letališke infrastrukture na letališču AOC

| (276) | Komisija mora oceniti, ali je lahko pomoč združljiva z notranjim trgom. Člen 107(3) PDEU določa nekatere izjeme k splošnemu pravilu iz člena 107(1) PDEU o nezdružljivosti državne pomoči z notranjim trgom. Zadevna pomoč se lahko preuči le na podlagi člena 107(3)(c) PDEU, ki določa, da se lahko: „pomoč za pospeševanje razvoja določenih gospodarskih dejavnosti ali določenih gospodarskih območij, kadar takšna pomoč ne spreminja trgovinskih pogojev v obsegu, ki bi bil v nasprotju s splošnimi interesi[,]“ šteje za združljivo z notranjim trgom. |
| --- | --- |

(276)

Komisija mora oceniti, ali je lahko pomoč združljiva z notranjim trgom. Člen 107(3) PDEU določa nekatere izjeme k splošnemu pravilu iz člena 107(1) PDEU o nezdružljivosti državne pomoči z notranjim trgom. Zadevna pomoč se lahko preuči le na podlagi člena 107(3)(c) PDEU, ki določa, da se lahko: „pomoč za pospeševanje razvoja določenih gospodarskih dejavnosti ali določenih gospodarskih območij, kadar takšna pomoč ne spreminja trgovinskih pogojev v obsegu, ki bi bil v nasprotju s splošnimi interesi[,]“ šteje za združljivo z notranjim trgom.

| (277) | Na podlagi tega smernice za letalski sektor iz leta 2014 zagotavljajo okvir za presojo, ali se lahko pomoč letališčem opredeli kot združljiva v skladu s členom 107(3)(c) PDEU. Kot je določeno v uvodni izjavi 173 smernic za letalski sektor iz leta 2014, bo Komisija za nezakonito pomoč za naložbe letališčem uporabila pravila, ki so veljala v času dodelitve pomoči. V skladu s tem načel iz smernic iz leta 2014 ne bo uporabila v primeru nezakonite pomoči za naložbe letališčem, dodeljene pred 4. aprilom 2014, tj. datumom sprejetja teh smernic. |
| --- | --- |

(277)

Na podlagi tega smernice za letalski sektor iz leta 2014 zagotavljajo okvir za presojo, ali se lahko pomoč letališčem opredeli kot združljiva v skladu s členom 107(3)(c) PDEU. Kot je določeno v uvodni izjavi 173 smernic za letalski sektor iz leta 2014, bo Komisija za nezakonito pomoč za naložbe letališčem uporabila pravila, ki so veljala v času dodelitve pomoči. V skladu s tem načel iz smernic iz leta 2014 ne bo uporabila v primeru nezakonite pomoči za naložbe letališčem, dodeljene pred 4. aprilom 2014, tj. datumom sprejetja teh smernic.

| (278) | Financiranje infrastrukture na letališču AOC je bilo odobreno med letoma 2000 in 2011. Zato se načela iz smernic za letalski sektor iz leta 2005 uporabljajo za oceno združljivosti financiranja infrastrukture, odobrenega med letoma 2005 in 2011. Kar zadeva financiranje infrastrukture, odobreno pred letom 2005, se takrat niso uporabljala nobena posebna merila o združljivosti, na podlagi katerih bi se ocenila združljivost pomoči za naložbe letališčem. Zato mora Komisija te ukrepe oceniti neposredno na podlagi člena 107(3)(c) PDEU ob upoštevanju svoje prakse odločanja v zvezi s tem. Praksa Komisije v zvezi z oceno združljivosti pomoči, dodeljene upravljavcem letališč, je bila utrjena v smernicah za letalski sektor iz leta 2005. Zato bo Komisija združljivost pomoči za naložbe, ki je bila družbi Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH dodeljena pred letom 2005, ocenila na podlagi meril iz smernic za letalski sektor iz leta 2005. |
| --- | --- |

(278)

Financiranje infrastrukture na letališču AOC je bilo odobreno med letoma 2000 in 2011. Zato se načela iz smernic za letalski sektor iz leta 2005 uporabljajo za oceno združljivosti financiranja infrastrukture, odobrenega med letoma 2005 in 2011. Kar zadeva financiranje infrastrukture, odobreno pred letom 2005, se takrat niso uporabljala nobena posebna merila o združljivosti, na podlagi katerih bi se ocenila združljivost pomoči za naložbe letališčem. Zato mora Komisija te ukrepe oceniti neposredno na podlagi člena 107(3)(c) PDEU ob upoštevanju svoje prakse odločanja v zvezi s tem. Praksa Komisije v zvezi z oceno združljivosti pomoči, dodeljene upravljavcem letališč, je bila utrjena v smernicah za letalski sektor iz leta 2005. Zato bo Komisija združljivost pomoči za naložbe, ki je bila družbi Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH dodeljena pred letom 2005, ocenila na podlagi meril iz smernic za letalski sektor iz leta 2005.

| (279) | Smernice za letalski sektor iz leta 2005 zagotavljajo okvir za oceno, ali se lahko pomoč za naložbe letališčem opredeli kot združljiva v skladu s členom 107(3)(c) PDEU. V skladu s točko 61 smernic za letalski sektor iz leta 2005 mora Komisija preveriti, ali:






  (a) | izgradnja in uporaba infrastrukture ustrezata cilju splošnega interesa, ki je jasno opredeljen (regionalni razvoj, dostopnost itd.); |
| --- | --- | --- |

(279)

Smernice za letalski sektor iz leta 2005 zagotavljajo okvir za oceno, ali se lahko pomoč za naložbe letališčem opredeli kot združljiva v skladu s členom 107(3)(c) PDEU. V skladu s točko 61 smernic za letalski sektor iz leta 2005 mora Komisija preveriti, ali:

(a)

izgradnja in uporaba infrastrukture ustrezata cilju splošnega interesa, ki je jasno opredeljen (regionalni razvoj, dostopnost itd.);

| (b) | je infrastruktura potrebna in sorazmerna z zastavljenim ciljem; |
| --- | --- |

(b)

je infrastruktura potrebna in sorazmerna z zastavljenim ciljem;

| (c) | so srednjeročni obeti za uporabo infrastrukture zadovoljivi, zlasti glede uporabe obstoječe infrastrukture; |
| --- | --- |

(c)

so srednjeročni obeti za uporabo infrastrukture zadovoljivi, zlasti glede uporabe obstoječe infrastrukture;

| (d) | lahko vsi morebitni uporabniki enako in brez diskriminacije dostopajo do infrastrukture; |
| --- | --- |

(d)

lahko vsi morebitni uporabniki enako in brez diskriminacije dostopajo do infrastrukture;

| (e) | je vpliv na razvoj trgovine v nasprotju z interesi EU. |
| --- | --- |

(e)

je vpliv na razvoj trgovine v nasprotju z interesi EU.

| (280) | Poleg izpolnjevanja zahteve glede posebnih meril združljivosti iz smernic za letalski sektor iz leta 2005 mora imeti državna pomoč letališčem spodbujevalni učinek, tako kot vsi drugi ukrepi državne pomoči. Da bi se razglasila za združljivo pomoč, bi morala biti tudi potrebna in sorazmerna glede na želeni legitimni cilj (157). |
| --- | --- |

(280)

Poleg izpolnjevanja zahteve glede posebnih meril združljivosti iz smernic za letalski sektor iz leta 2005 mora imeti državna pomoč letališčem spodbujevalni učinek, tako kot vsi drugi ukrepi državne pomoči. Da bi se razglasila za združljivo pomoč, bi morala biti tudi potrebna in sorazmerna glede na želeni legitimni cilj (157).

157

8.2.1.1   Izgradnja in uporaba infrastrukture ustrezata cilju splošnega interesa, ki je jasno opredeljen (regionalni razvoj, dostopnost itd.)

Izgradnja in uporaba infrastrukture ustrezata cilju splošnega interesa, ki je jasno opredeljen (regionalni razvoj, dostopnost itd.)

| (281) | V skladu z navedbami Nemčije in statutom upravljavca letališča je cilj slednjega izboljšati gospodarsko pomembno infrastrukturo, da bi se okrepila gospodarska moč vzhodne Turingije in zahodne Saške. |
| --- | --- |

(281)

V skladu z navedbami Nemčije in statutom upravljavca letališča je cilj slednjega izboljšati gospodarsko pomembno infrastrukturo, da bi se okrepila gospodarska moč vzhodne Turingije in zahodne Saške.

| (282) | Zvezna dežela Turingija je želela s financiranjem razvoja glavne infrastrukture letališča v zadevnem obdobju izboljšati dostopnost regije ter tako spodbuditi regionalni razvoj in ustvarjanje novih delovnih mest v strukturno šibki regiji, saj so dobre povezave za prevoz potnikov in tovora nujne za konkurenčnost lokalnih podjetij in industrije. |
| --- | --- |

(282)

Zvezna dežela Turingija je želela s financiranjem razvoja glavne infrastrukture letališča v zadevnem obdobju izboljšati dostopnost regije ter tako spodbuditi regionalni razvoj in ustvarjanje novih delovnih mest v strukturno šibki regiji, saj so dobre povezave za prevoz potnikov in tovora nujne za konkurenčnost lokalnih podjetij in industrije.

| (283) | Nemčija je leta 2007 izvedla oceno v zvezi s financiranjem infrastrukture na podlagi študije Klophaus, v kateri je bilo zlasti navedeno, da so neposredni, posredni, inducirani in spodbujevalni učinki letališča AOC na gospodarstvo in privlačnost regije, zlasti z vidika delovnih mest, pozitivni in precejšnji. Če bi se povečalo število potnikov, bi lahko letališče AOC postalo regionalno letališče, kar bi okrožju Altenburger Land zagotovilo priložnost, da spremeni svoj mednarodni profil ter tako izboljša svojo gospodarsko in poslovno strukturo. V skladu s to študijo bi letališče AOC celotni osrednji Nemčiji zagotovilo velike skupne gospodarske ugodnosti splošnega interesa. |
| --- | --- |

(283)

Nemčija je leta 2007 izvedla oceno v zvezi s financiranjem infrastrukture na podlagi študije Klophaus, v kateri je bilo zlasti navedeno, da so neposredni, posredni, inducirani in spodbujevalni učinki letališča AOC na gospodarstvo in privlačnost regije, zlasti z vidika delovnih mest, pozitivni in precejšnji. Če bi se povečalo število potnikov, bi lahko letališče AOC postalo regionalno letališče, kar bi okrožju Altenburger Land zagotovilo priložnost, da spremeni svoj mednarodni profil ter tako izboljša svojo gospodarsko in poslovno strukturo. V skladu s to študijo bi letališče AOC celotni osrednji Nemčiji zagotovilo velike skupne gospodarske ugodnosti splošnega interesa.

| (284) | Kot je v zvezi s tem navedeno v preglednici 1, se je število potnikov na letališču znatno povečevalo do obdobja 2007–2010: letališče je v regijo pritegnilo veliko prihajajočih potnikov, kar je zelo pomembno za gospodarstvo regije. Na začetku leta 2000 in približno do leta 2007 so bile napovedi glede prometa pozitivne in so podpirale potrebo po nadaljnjem razvoju infrastrukture. Poleg tega je tudi samo letališče opravljalo pomembno vlogo delodajalca in posredno prispevalo k ustvarjanju induciranih delovnih mest v regiji (158). |
| --- | --- |

(284)

Kot je v zvezi s tem navedeno v preglednici 1, se je število potnikov na letališču znatno povečevalo do obdobja 2007–2010: letališče je v regijo pritegnilo veliko prihajajočih potnikov, kar je zelo pomembno za gospodarstvo regije. Na začetku leta 2000 in približno do leta 2007 so bile napovedi glede prometa pozitivne in so podpirale potrebo po nadaljnjem razvoju infrastrukture. Poleg tega je tudi samo letališče opravljalo pomembno vlogo delodajalca in posredno prispevalo k ustvarjanju induciranih delovnih mest v regiji (158).

158

| (285) | Zadevne naložbe v infrastrukturo niso pomenile podvajanja obstoječe infrastrukture. Letališču AOC je najbližje letališče Leipzig-Halle, ki je oddaljeno približno 85 km in več kot eno uro vožnje. Poleg tega je letališče Leipzig-Halle mednarodno letališče, ki ga uporabljata mesti Leipzig (Saška) in Halle (Saška-Anhalt). Letališče AOC kot regionalno letališče zagotavlja storitve južnemu delu zvezne dežele Turingije.S poslovnega vidika je letališče pomembno za podjetja na bližnjem industrijskem območju. |
| --- | --- |

(285)

Zadevne naložbe v infrastrukturo niso pomenile podvajanja obstoječe infrastrukture. Letališču AOC je najbližje letališče Leipzig-Halle, ki je oddaljeno približno 85 km in več kot eno uro vožnje. Poleg tega je letališče Leipzig-Halle mednarodno letališče, ki ga uporabljata mesti Leipzig (Saška) in Halle (Saška-Anhalt). Letališče AOC kot regionalno letališče zagotavlja storitve južnemu delu zvezne dežele Turingije.S poslovnega vidika je letališče pomembno za podjetja na bližnjem industrijskem območju.

| (286) | Komisija lahko zato sklene, da je financiranje letališke infrastrukture na letališču AOC ustrezalo jasno opredeljenemu cilju splošnega interesa. |
| --- | --- |

(286)

Komisija lahko zato sklene, da je financiranje letališke infrastrukture na letališču AOC ustrezalo jasno opredeljenemu cilju splošnega interesa.

8.2.1.2   Infrastruktura je potrebna in sorazmerna z zastavljenim ciljem

Infrastruktura je potrebna in sorazmerna z zastavljenim ciljem

| (287) | V skladu s statutom družbe Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH je cilj družbe izboljšati gospodarsko pomembno infrastrukturo, da bi se okrepila gospodarska moč vzhodne Turingije in zahodne Saške. Letališče je v obdobju 2000–2011 izvedlo potrebne naložbe v infrastrukturo, da bi izpolnilo zahteve v zvezi s tem ciljem. |
| --- | --- |

(287)

V skladu s statutom družbe Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH je cilj družbe izboljšati gospodarsko pomembno infrastrukturo, da bi se okrepila gospodarska moč vzhodne Turingije in zahodne Saške. Letališče je v obdobju 2000–2011 izvedlo potrebne naložbe v infrastrukturo, da bi izpolnilo zahteve v zvezi s tem ciljem.

| (288) | Na začetku navedenega obdobja so bile naložbe potrebne za prilagoditev splošne infrastrukture potrebam letališča v zvezi s preureditvijo nekdanjega vojaškega letališča v civilno letališče. |
| --- | --- |

(288)

Na začetku navedenega obdobja so bile naložbe potrebne za prilagoditev splošne infrastrukture potrebam letališča v zvezi s preureditvijo nekdanjega vojaškega letališča v civilno letališče.

| (289) | Kot je navedla Nemčija, so bile nato naložbe v infrastrukturo na letališču AOC potrebne zaradi izpolnjevanja zahtev letališča glede varovanja in varnosti, ob upoštevanju naraščanja števila potnikov, ki naj bi se doseglo s sporazumom o letaliških storitvah, sklenjenim z družbo Ryanair. Naložbe so bile potrebne za obnovo in posodobitev letališča. Ukrepi varovanja in varnosti so se izvajali v celotnem obdobju, da bi se letališče prilagodilo predvidenemu povečanju števila potnikov družbe Ryanair. Vse študije (159), ki so bile izvedene leta 2007 in v okviru katerih se je ocenjevala gospodarska uspešnost letališča, so napovedale okrepitev dejavnosti na letališču AOC v obdobju 2007–2015. |
| --- | --- |

(289)

Kot je navedla Nemčija, so bile nato naložbe v infrastrukturo na letališču AOC potrebne zaradi izpolnjevanja zahtev letališča glede varovanja in varnosti, ob upoštevanju naraščanja števila potnikov, ki naj bi se doseglo s sporazumom o letaliških storitvah, sklenjenim z družbo Ryanair. Naložbe so bile potrebne za obnovo in posodobitev letališča. Ukrepi varovanja in varnosti so se izvajali v celotnem obdobju, da bi se letališče prilagodilo predvidenemu povečanju števila potnikov družbe Ryanair. Vse študije (159), ki so bile izvedene leta 2007 in v okviru katerih se je ocenjevala gospodarska uspešnost letališča, so napovedale okrepitev dejavnosti na letališču AOC v obdobju 2007–2015.

159

| (290) | Terminal je bil leta 2009 obnovljen zaradi izpolnjevanja varnostnih zahtev in zahteve glede ločenega obravnavanja potnikov s schengenskega območja in potnikov zunaj tega območja. Po navedbah Nemčije so se poleg obnove obravnavale tudi druge možnosti, vendar je bila zaradi večjega števila potnikov in visokih stroškov teh nadomestnih možnosti izbrana dolgoročna rešitev obnove terminala. |
| --- | --- |

(290)

Terminal je bil leta 2009 obnovljen zaradi izpolnjevanja varnostnih zahtev in zahteve glede ločenega obravnavanja potnikov s schengenskega območja in potnikov zunaj tega območja. Po navedbah Nemčije so se poleg obnove obravnavale tudi druge možnosti, vendar je bila zaradi večjega števila potnikov in visokih stroškov teh nadomestnih možnosti izbrana dolgoročna rešitev obnove terminala.

| (291) | Ker upravljavec letališča ni imel dovolj sredstev, Nemčija pa je trdila, da so se glavne naložbe nanašale na dejavnosti s področja javne politike, je bilo potrebno javno financiranje. |
| --- | --- |

(291)

Ker upravljavec letališča ni imel dovolj sredstev, Nemčija pa je trdila, da so se glavne naložbe nanašale na dejavnosti s področja javne politike, je bilo potrebno javno financiranje.

| (292) | Komisija zato meni, da so bile naložbe v infrastrukturo nujne za prilagoditev vse večjemu številu potnikov in izpolnjevanje trenutnih zahtev glede sodobne letališke infrastrukture. Letališče je lahko povezljivost in razvoj regije zagotavljalo le z zgrajeno infrastrukturo. |
| --- | --- |

(292)

Komisija zato meni, da so bile naložbe v infrastrukturo nujne za prilagoditev vse večjemu številu potnikov in izpolnjevanje trenutnih zahtev glede sodobne letališke infrastrukture. Letališče je lahko povezljivost in razvoj regije zagotavljalo le z zgrajeno infrastrukturo.

| (293) | Nujnost in sorazmernost pomoči za naložbe za družbo Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH torej izhajata iz potrebe po izpolnjevanju trenutnih zahtev glede sodobne letališke infrastrukture. Komisija je zato sklenila, da so bile zadevne naložbe v infrastrukturo potrebne in sorazmerne z zastavljenim ciljem. |
| --- | --- |

(293)

Nujnost in sorazmernost pomoči za naložbe za družbo Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH torej izhajata iz potrebe po izpolnjevanju trenutnih zahtev glede sodobne letališke infrastrukture. Komisija je zato sklenila, da so bile zadevne naložbe v infrastrukturo potrebne in sorazmerne z zastavljenim ciljem.

8.2.1.3   Srednjeročni obeti za uporabo infrastrukture so zadovoljivi, zlasti glede uporabe obstoječe infrastrukture

Srednjeročni obeti za uporabo infrastrukture so zadovoljivi, zlasti glede uporabe obstoječe infrastrukture

| (294) | Srednjeročni obeti za uporabo infrastrukture so bili zadovoljivi vsaj do leta 2009. Upravni odbor družbe Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH je že napovedal, da je mogoče v celotnem obdobju 2000–2010 pričakovati naložbe v infrastrukturo v skupnem znesku 20 milijonov EUR. Letno število potnikov se je še naprej povečevalo do let 2008 in 2009, ko je bilo največje. |
| --- | --- |

(294)

Srednjeročni obeti za uporabo infrastrukture so bili zadovoljivi vsaj do leta 2009. Upravni odbor družbe Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH je že napovedal, da je mogoče v celotnem obdobju 2000–2010 pričakovati naložbe v infrastrukturo v skupnem znesku 20 milijonov EUR. Letno število potnikov se je še naprej povečevalo do let 2008 in 2009, ko je bilo največje.

| (295) | Po obdobju precejšnje rasti je na zračni promet v Nemčiji in Evropi negativno vplivala gospodarska in finančna kriza v letu 2009, ki je privedla do 4,6-odstotnega zmanjšanja potniškega zračnega prometa v Nemčiji leta 2009 in s tem do enega najslabših let za zračni promet. Vendar se splošni trend rasti v zračnem prometu ni ustavil, temveč samo upočasnil. Od junija 2010 so se mesečne stopnje rasti v potniškem zračnem prometu v Nemčiji ponovno povišale in so bile 7 % višje od mesečnih stopenj rasti v prejšnjem letu. Nemčija je v skladu z napovedmi od leta 2009 dosegala veliko gospodarsko rast, tj. približno 3 % na leto. Rast trga zračnega prometa je običajno večja od splošne gospodarske rasti (160). |
| --- | --- |

(295)

Po obdobju precejšnje rasti je na zračni promet v Nemčiji in Evropi negativno vplivala gospodarska in finančna kriza v letu 2009, ki je privedla do 4,6-odstotnega zmanjšanja potniškega zračnega prometa v Nemčiji leta 2009 in s tem do enega najslabših let za zračni promet. Vendar se splošni trend rasti v zračnem prometu ni ustavil, temveč samo upočasnil. Od junija 2010 so se mesečne stopnje rasti v potniškem zračnem prometu v Nemčiji ponovno povišale in so bile 7 % višje od mesečnih stopenj rasti v prejšnjem letu. Nemčija je v skladu z napovedmi od leta 2009 dosegala veliko gospodarsko rast, tj. približno 3 % na leto. Rast trga zračnega prometa je običajno večja od splošne gospodarske rasti (160).

160

| (296) | Vse tri študije, izvedene leta 2007 (161), so napovedale, da bo upravljavec letališča do leta 2015 izboljšal letne rezultate letališča ter dosegel skoraj uravnotežene poslovne prihodke in okrepil bližnje industrijsko območje. To je bilo potrjeno v osnutku poslovnega načrta za obdobje 2007–2015. Nemčija je sklep oblikovala na podlagi donosnosti prometa nizkocenovnega prevoznika in na mogočem scenariju, da bi lahko letališče AOC do leta 2015 doseglo 500 000 potnikov. |
| --- | --- |

(296)

Vse tri študije, izvedene leta 2007 (161), so napovedale, da bo upravljavec letališča do leta 2015 izboljšal letne rezultate letališča ter dosegel skoraj uravnotežene poslovne prihodke in okrepil bližnje industrijsko območje. To je bilo potrjeno v osnutku poslovnega načrta za obdobje 2007–2015. Nemčija je sklep oblikovala na podlagi donosnosti prometa nizkocenovnega prevoznika in na mogočem scenariju, da bi lahko letališče AOC do leta 2015 doseglo 500 000 potnikov.

161

| (297) | V skladu z informacijami, ki jih je predložila Nemčija, bi torej zadevna infrastruktura izpolnjevala srednjeročne zahteve glede letalskih prevoznikov in potnikov ter zagotovila dobre obete za uporabo. |
| --- | --- |

(297)

V skladu z informacijami, ki jih je predložila Nemčija, bi torej zadevna infrastruktura izpolnjevala srednjeročne zahteve glede letalskih prevoznikov in potnikov ter zagotovila dobre obete za uporabo.

8.2.1.4   Vsi morebitni uporabniki lahko enako in brez diskriminacije dostopajo do infrastrukture

Vsi morebitni uporabniki lahko enako in brez diskriminacije dostopajo do infrastrukture

| (298) | Nemčija potrjuje, da so imeli vsi morebitni uporabniki brez kakršnega koli komercialno neupravičenega razlikovanja možnost dostopati do infrastrukture, in to kljub dejstvu, da je bila družba Ryanair edini letalski prevoznik, ki je v obdobju 2003–2011 uporabljal letališče AOC. |
| --- | --- |

(298)

Nemčija potrjuje, da so imeli vsi morebitni uporabniki brez kakršnega koli komercialno neupravičenega razlikovanja možnost dostopati do infrastrukture, in to kljub dejstvu, da je bila družba Ryanair edini letalski prevoznik, ki je v obdobju 2003–2011 uporabljal letališče AOC.

8.2.1.5   Vpliv na razvoj trgovine ni v nasprotju z interesom EU

Vpliv na razvoj trgovine ni v nasprotju z interesom EU

| (299) | V skladu s točko 39 smernic za letalski sektor iz leta 2005 je kategorija letališča kazalnik, koliko si letališča med seboj konkurirajo in torej tudi koliko lahko javno financiranje, dodeljeno letališču, izkrivlja konkurenco. V smernicah za letalski sektor iz leta 2005 je navedeno, da je malo verjetno, da bo javno financiranje majhnih regionalnih letališč (kategorija D) izkrivljalo konkurenco ali vplivalo na trgovino v obsegu, ki bi bil v nasprotju s splošnim interesom. Vendar tega ni mogoče obravnavati kot kazalnika ali trditve, da sta izkrivljanje konkurence in vpliv na trgovino izključena. |
| --- | --- |

(299)

V skladu s točko 39 smernic za letalski sektor iz leta 2005 je kategorija letališča kazalnik, koliko si letališča med seboj konkurirajo in torej tudi koliko lahko javno financiranje, dodeljeno letališču, izkrivlja konkurenco. V smernicah za letalski sektor iz leta 2005 je navedeno, da je malo verjetno, da bo javno financiranje majhnih regionalnih letališč (kategorija D) izkrivljalo konkurenco ali vplivalo na trgovino v obsegu, ki bi bil v nasprotju s splošnim interesom. Vendar tega ni mogoče obravnavati kot kazalnika ali trditve, da sta izkrivljanje konkurence in vpliv na trgovino izključena.

| (300) | Letališče AOC je v zadevnem obdobju vsako leto storitve zagotovilo manj kot 150 000 potnikom, zato se v skladu s smernicami za letalski sektor iz leta 2005 uvršča med mala regionalna letališča (kategorija D). |
| --- | --- |

(300)

Letališče AOC je v zadevnem obdobju vsako leto storitve zagotovilo manj kot 150 000 potnikom, zato se v skladu s smernicami za letalski sektor iz leta 2005 uvršča med mala regionalna letališča (kategorija D).

| (301) | Letališče AOC je značilno regionalno usmerjeno letališče, kar je razvidno tudi iz dejstva, da veliko število potnikov, ki ga uporabljajo, prihaja iz zvezne dežele Turingije. Ob upoštevanju ciljnega območja, ki obsega približno 100 km, in časa potovanja, ki znaša 60 minut, je mogoče domnevati, da najbližje letališče, tj. letališče Leipzig-Halle (ki je od letališča AOC oddaljeno 85 km in približno 1 uro in 10 minut vožnje), leži na zunanji meji istega ciljnega območja. Letališče Leipzig-Halle je mednarodno letališče, ki ga uporabljata mesti Leipzig (Saška) in Halle (Saška-Anhalt). Letališče AOC kot regionalno letališče zagotavlja storitve južnemu delu zvezne dežele Turingije. |
| --- | --- |

(301)

Letališče AOC je značilno regionalno usmerjeno letališče, kar je razvidno tudi iz dejstva, da veliko število potnikov, ki ga uporabljajo, prihaja iz zvezne dežele Turingije. Ob upoštevanju ciljnega območja, ki obsega približno 100 km, in časa potovanja, ki znaša 60 minut, je mogoče domnevati, da najbližje letališče, tj. letališče Leipzig-Halle (ki je od letališča AOC oddaljeno 85 km in približno 1 uro in 10 minut vožnje), leži na zunanji meji istega ciljnega območja. Letališče Leipzig-Halle je mednarodno letališče, ki ga uporabljata mesti Leipzig (Saška) in Halle (Saška-Anhalt). Letališče AOC kot regionalno letališče zagotavlja storitve južnemu delu zvezne dežele Turingije.

| (302) | Poleg tega, da sta letališči geografsko oddaljeni, uporabljata tudi bistveno različna poslovna modela in sta usmerjeni v različne vrste potnikov. Letališče Leipzig-Halle je uveljavljeno letališče in ima naprednejšo infrastrukturo, ki ponuja potnikom več udobja. Ponuja mednarodne in domače lete, številne počitniške destinacije in storitve tovornega zračnega prometa. Letališče AOC ima infrastrukturo, ki ponuja razmeroma manj udobja, njegov poslovni model pa je temeljil na nizkocenovnih prevoznikih. |
| --- | --- |

(302)

Poleg tega, da sta letališči geografsko oddaljeni, uporabljata tudi bistveno različna poslovna modela in sta usmerjeni v različne vrste potnikov. Letališče Leipzig-Halle je uveljavljeno letališče in ima naprednejšo infrastrukturo, ki ponuja potnikom več udobja. Ponuja mednarodne in domače lete, številne počitniške destinacije in storitve tovornega zračnega prometa. Letališče AOC ima infrastrukturo, ki ponuja razmeroma manj udobja, njegov poslovni model pa je temeljil na nizkocenovnih prevoznikih.

| (303) | Na podlagi navedenega lahko torej Komisija sklene, da pomoč za naložbe, dodeljena družbi Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH, ne izkrivlja konkurence in ne vpliva na trgovino v obsegu, ki bi bil v nasprotju s splošnim interesom. |
| --- | --- |

(303)

Na podlagi navedenega lahko torej Komisija sklene, da pomoč za naložbe, dodeljena družbi Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH, ne izkrivlja konkurence in ne vpliva na trgovino v obsegu, ki bi bil v nasprotju s splošnim interesom.

8.2.1.6   Pomoč ima spodbujevalni učinek ter je potrebna in sorazmerna

Pomoč ima spodbujevalni učinek ter je potrebna in sorazmerna

| (304) | Pomoč za financiranje infrastrukture, ki jo Nemčija dodeli družbi Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH, mora imeti spodbujevalni učinek ter mora biti potrebna in sorazmerna glede na zastavljeni legitimni cilj. |
| --- | --- |

(304)

Pomoč za financiranje infrastrukture, ki jo Nemčija dodeli družbi Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH, mora imeti spodbujevalni učinek ter mora biti potrebna in sorazmerna glede na zastavljeni legitimni cilj.

| (305) | Komisija mora ugotoviti, ali je državna pomoč družbi Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH tako spremenila ravnanje upravičenega podjetja, da družba izvaja dejavnost, ki prispeva k doseganju cilja javnega interesa in ki (i) je ne bi izvajala brez pomoči ali (ii) bi jo izvajala omejeno ali kako drugače. Poleg tega se pomoč šteje za sorazmerno samo, če enakega rezultata ne bi bilo mogoče doseči z manj pomoči in manj izkrivljanja. To pomeni, da morata biti znesek in intenzivnost pomoči omejena na najnižjo vrednost, potrebno za izvedbo dejavnosti. |
| --- | --- |

(305)

Komisija mora ugotoviti, ali je državna pomoč družbi Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH tako spremenila ravnanje upravičenega podjetja, da družba izvaja dejavnost, ki prispeva k doseganju cilja javnega interesa in ki (i) je ne bi izvajala brez pomoči ali (ii) bi jo izvajala omejeno ali kako drugače. Poleg tega se pomoč šteje za sorazmerno samo, če enakega rezultata ne bi bilo mogoče doseči z manj pomoči in manj izkrivljanja. To pomeni, da morata biti znesek in intenzivnost pomoči omejena na najnižjo vrednost, potrebno za izvedbo dejavnosti.

| (306) | Glede na informacije, ki jih je predložila Nemčija, naložb v infrastrukturo, potrebno za doseganje standarda operativnega letališča, dostopnega za komercialne lete, ne bi bilo mogoče izvesti brez pomoči. Letališče je večino zadevnega obdobja ustvarjalo izgubo. Nemčija je vedno menila, da takšno regionalno letališče ne bi moglo obratovati brez javnega financiranja. Letališče brez pomoči zlasti ne bi doseglo pričakovanih ravni storitev za letalske prevoznike in potnike, raven gospodarske dejavnosti letališča pa bi se znižala. |
| --- | --- |

(306)

Glede na informacije, ki jih je predložila Nemčija, naložb v infrastrukturo, potrebno za doseganje standarda operativnega letališča, dostopnega za komercialne lete, ne bi bilo mogoče izvesti brez pomoči. Letališče je večino zadevnega obdobja ustvarjalo izgubo. Nemčija je vedno menila, da takšno regionalno letališče ne bi moglo obratovati brez javnega financiranja. Letališče brez pomoči zlasti ne bi doseglo pričakovanih ravni storitev za letalske prevoznike in potnike, raven gospodarske dejavnosti letališča pa bi se znižala.

| (307) | Zato je mogoče skleniti, da je imel zadevni ukrep pomoči spodbujevalni učinek, saj je upravičencu omogočil uresničitev potrebnih naložb. |
| --- | --- |

(307)

Zato je mogoče skleniti, da je imel zadevni ukrep pomoči spodbujevalni učinek, saj je upravičencu omogočil uresničitev potrebnih naložb.

| (308) | V zvezi z oceno sorazmernosti pomoči je mogoče šteti, da je bila intenzivnost pomoči za projekt omejena na naložbe, potrebne za preureditev nekdanjega vojaškega letališča v civilno letališče, dostopno vsem morebitnim letalskim prevoznikom. Poleg tega je bil postopek vlaganja in financiranja družbe Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH organiziran tako, da bi se preprečilo vsakršno prekomerno nadomestilo: ob koncu vsakega leta se je pripravil načrt za naslednje leto, ki se je med letom pregledoval, da bi se prilagodil dejanskim poslovnim razmeram (162). V primeru prekomernega financiranja projekta je moralo letališče vrniti sredstva javnim vlagateljem. Ker je bil znesek pomoči omejen na najmanjši potreben za izvedbo dejavnosti, ki ji je bila dodeljena pomoč, je mogoče zadevno pomoč za naložbe obravnavati kot potrebno in sorazmerno glede na legitimni cilj. |
| --- | --- |

(308)

V zvezi z oceno sorazmernosti pomoči je mogoče šteti, da je bila intenzivnost pomoči za projekt omejena na naložbe, potrebne za preureditev nekdanjega vojaškega letališča v civilno letališče, dostopno vsem morebitnim letalskim prevoznikom. Poleg tega je bil postopek vlaganja in financiranja družbe Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH organiziran tako, da bi se preprečilo vsakršno prekomerno nadomestilo: ob koncu vsakega leta se je pripravil načrt za naslednje leto, ki se je med letom pregledoval, da bi se prilagodil dejanskim poslovnim razmeram (162). V primeru prekomernega financiranja projekta je moralo letališče vrniti sredstva javnim vlagateljem. Ker je bil znesek pomoči omejen na najmanjši potreben za izvedbo dejavnosti, ki ji je bila dodeljena pomoč, je mogoče zadevno pomoč za naložbe obravnavati kot potrebno in sorazmerno glede na legitimni cilj.

162

8.2.1.7   Sklepna ugotovitev

Sklepna ugotovitev

| (309) | Komisija ob upoštevanju zgoraj navedene ocene ugotavlja, da je pomoč za naložbe, dodeljena družbi Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH, združljiva s členom 107(3)(c) PDEU, ker je skladna s pogoji za združljivost iz točke 61 smernic za letalski sektor iz leta 2005. Zato je ukrep združljiv z notranjim trgom. |
| --- | --- |

(309)

Komisija ob upoštevanju zgoraj navedene ocene ugotavlja, da je pomoč za naložbe, dodeljena družbi Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH, združljiva s členom 107(3)(c) PDEU, ker je skladna s pogoji za združljivost iz točke 61 smernic za letalski sektor iz leta 2005. Zato je ukrep združljiv z notranjim trgom.

8.2.2   Ukrep 2: Financiranje izgub iz poslovanja družbe Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH v obdobju 2000–2011

Ukrep 2: Financiranje izgub iz poslovanja družbe Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH v obdobju 2000–2011

| (310) | Komisija v skladu s smernicami za letalski sektor iz leta 2014 meni, da se za nerešene zadeve glede nezakonite pomoči za tekoče poslovanje letališčem, ki je bila dodeljena pred 4. aprilom 2014, ne bi smele uporabiti določbe iz njenega obvestila o določitvi veljavnih pravil za oceno nezakonite državne pomoči. Namesto tega bo uporabila načela iz teh smernic za vse zadeve v zvezi s pomočjo za tekoče poslovanje za letališča (nerešene prijave in nezakonita nepriglašena pomoč), tudi če je bila pomoč dodeljena pred 4. aprilom 2014 in začetkom prehodnega obdobja (163). |
| --- | --- |

(310)

Komisija v skladu s smernicami za letalski sektor iz leta 2014 meni, da se za nerešene zadeve glede nezakonite pomoči za tekoče poslovanje letališčem, ki je bila dodeljena pred 4. aprilom 2014, ne bi smele uporabiti določbe iz njenega obvestila o določitvi veljavnih pravil za oceno nezakonite državne pomoči. Namesto tega bo uporabila načela iz teh smernic za vse zadeve v zvezi s pomočjo za tekoče poslovanje za letališča (nerešene prijave in nezakonita nepriglašena pomoč), tudi če je bila pomoč dodeljena pred 4. aprilom 2014 in začetkom prehodnega obdobja (163).

163

| (311) | V smernicah za letalski sektor iz leta 2014 so določeni pogoji, pod katerimi se lahko pomoč za tekoče poslovanje za letališča razglasi za združljivo z notranjim trgom v smislu člena 107(3)(c) PDEU (164). Da bi se lahko pomoč za tekoče poslovanje, ki je bila dodeljena pred objavo teh smernic, štela za združljivo z notranjim trgom, morajo biti v skladu s točko 137 smernic za letalski sektor iz leta 2014 (165) izpolnjeni naslednji kumulativni pogoji:






  (a) | ukrep mora prispevati k natančno opredeljenemu cilju splošnega interesa; |
| --- | --- | --- |

(311)

V smernicah za letalski sektor iz leta 2014 so določeni pogoji, pod katerimi se lahko pomoč za tekoče poslovanje za letališča razglasi za združljivo z notranjim trgom v smislu člena 107(3)(c) PDEU (164). Da bi se lahko pomoč za tekoče poslovanje, ki je bila dodeljena pred objavo teh smernic, štela za združljivo z notranjim trgom, morajo biti v skladu s točko 137 smernic za letalski sektor iz leta 2014 (165) izpolnjeni naslednji kumulativni pogoji:

164

165

(a)

ukrep mora prispevati k natančno opredeljenemu cilju splošnega interesa;

| (b) | obstajati mora potreba po posredovanju države; |
| --- | --- |

(b)

obstajati mora potreba po posredovanju države;

| (c) | ukrep pomoči mora biti ustrezen instrument politike za obravnavo cilja splošnega interesa; |
| --- | --- |

(c)

ukrep pomoči mora biti ustrezen instrument politike za obravnavo cilja splošnega interesa;

| (d) | prisoten mora biti spodbujevalni učinek; |
| --- | --- |

(d)

prisoten mora biti spodbujevalni učinek;

| (e) | pomoč mora biti omejena na nujno potrebno in |
| --- | --- |

(e)

pomoč mora biti omejena na nujno potrebno in

| (f) | izogniti se je treba neupravičenim negativnim vplivom na konkurenco in trgovino med državami članicami. |
| --- | --- |

(f)

izogniti se je treba neupravičenim negativnim vplivom na konkurenco in trgovino med državami članicami.

8.2.2.1   Prispevek k natančno opredeljenemu cilju splošnega interesa

Prispevek k natančno opredeljenemu cilju splošnega interesa

| (312) | V skladu z oddelkom 5.1.2.(a) smernic za letalski sektor iz leta 2014 se, zato da se letališčem zagotovi dovolj časa za prilagoditev novim tržnim razmeram ter da se preprečijo motnje v zračnem prometu in povezljivosti regij, šteje, da pomoč za tekoče poslovanje za letališča prispeva k doseganju cilja splošnega interesa, če: (i) poveča mobilnost državljanov Evropske unije in povezljivost regij z vzpostavitvijo točk za dostop za lete znotraj Evropske unije, (ii) pomeni boj proti preobremenjenosti letalskega prevoza na velikih letaliških vozliščih Evropske unije ali (iii) spodbuja regionalni razvoj. |
| --- | --- |

(312)

V skladu z oddelkom 5.1.2.(a) smernic za letalski sektor iz leta 2014 se, zato da se letališčem zagotovi dovolj časa za prilagoditev novim tržnim razmeram ter da se preprečijo motnje v zračnem prometu in povezljivosti regij, šteje, da pomoč za tekoče poslovanje za letališča prispeva k doseganju cilja splošnega interesa, če: (i) poveča mobilnost državljanov Evropske unije in povezljivost regij z vzpostavitvijo točk za dostop za lete znotraj Evropske unije, (ii) pomeni boj proti preobremenjenosti letalskega prevoza na velikih letaliških vozliščih Evropske unije ali (iii) spodbuja regionalni razvoj.

| (313) | Po navedbah nemških organov je bilo financiranje izgub iz poslovanja družbe Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH nujno za nadaljnje izvajanje operacij na letališču, da bi se dosegel cilj družbe, kot je naveden v njenem statutu, tj. izboljšati gospodarsko pomembno infrastrukturo, da bi se okrepila gospodarska moč vzhodne Turingije in zahodne Saške. |
| --- | --- |

(313)

Po navedbah nemških organov je bilo financiranje izgub iz poslovanja družbe Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH nujno za nadaljnje izvajanje operacij na letališču, da bi se dosegel cilj družbe, kot je naveden v njenem statutu, tj. izboljšati gospodarsko pomembno infrastrukturo, da bi se okrepila gospodarska moč vzhodne Turingije in zahodne Saške.

| (314) | Ker so za spodbujanje regionalnega razvoja osrednje Nemčije potrebne dobre točke dostopa, je bilo treba zlasti ohraniti obratovanje letališča. Obratovanje letališča je prispevalo k regionalnemu razvoju in ustvarjanju delovnih mest. Zato je jasno, da je bil namen dodeljene pomoči za tekoče poslovanje spodbuditev regionalnega razvoja. |
| --- | --- |

(314)

Ker so za spodbujanje regionalnega razvoja osrednje Nemčije potrebne dobre točke dostopa, je bilo treba zlasti ohraniti obratovanje letališča. Obratovanje letališča je prispevalo k regionalnemu razvoju in ustvarjanju delovnih mest. Zato je jasno, da je bil namen dodeljene pomoči za tekoče poslovanje spodbuditev regionalnega razvoja.

8.2.2.2   Potreba po posredovanju države

Potreba po posredovanju države

| (315) | V skladu z oddelkom 5.1.2.(b) smernic za letalski sektor iz leta 2014 je treba za oceno, ali je državna pomoč učinkovita pri doseganju cilja splošnega interesa, najprej opredeliti težavo, ki jo je treba obravnavati. V zvezi s tem je treba vsako državno pomoč za letališče usmeriti v primere, ko lahko taka pomoč zagotovi pomembne izboljšave, ki jih trg sam ne more doseči. |
| --- | --- |

(315)

V skladu z oddelkom 5.1.2.(b) smernic za letalski sektor iz leta 2014 je treba za oceno, ali je državna pomoč učinkovita pri doseganju cilja splošnega interesa, najprej opredeliti težavo, ki jo je treba obravnavati. V zvezi s tem je treba vsako državno pomoč za letališče usmeriti v primere, ko lahko taka pomoč zagotovi pomembne izboljšave, ki jih trg sam ne more doseči.

| (316) | Nemčija je navedla, da je bilo posredovanje države potrebno, saj je imelo letališče težave s financiranjem operacij z lastnimi sredstvi. V finančnih poročilih družbe Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH je pogosto navedeno, da je bil finančni položaj letališča strogo povezan s prispevki delničarjev in drugimi javnimi prispevki. Obstoj družbe bi bil ogrožen tudi brez javnih kapitalskih prispevkov (166). |
| --- | --- |

(316)

Nemčija je navedla, da je bilo posredovanje države potrebno, saj je imelo letališče težave s financiranjem operacij z lastnimi sredstvi. V finančnih poročilih družbe Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH je pogosto navedeno, da je bil finančni položaj letališča strogo povezan s prispevki delničarjev in drugimi javnimi prispevki. Obstoj družbe bi bil ogrožen tudi brez javnih kapitalskih prispevkov (166).

166

| (317) | Z dodelitvijo pomoči za tekoče poslovanje so se letališču zagotovila sredstva, potrebna za nadaljnje obratovanje in prilagoditev poslovnega modela zahtevam nizkocenovnih letalskih prevoznikov. |
| --- | --- |

(317)

Z dodelitvijo pomoči za tekoče poslovanje so se letališču zagotovila sredstva, potrebna za nadaljnje obratovanje in prilagoditev poslovnega modela zahtevam nizkocenovnih letalskih prevoznikov.

| (318) | Komisija priznava, da je letališče AOC malo regionalno letališče z manj kot 150 000 potniki na leto, ki pod običajnimi tržnimi pogoji ne bi moglo kriti svojih stroškov poslovanja. Zato je bilo potrebno posredovanje države. |
| --- | --- |

(318)

Komisija priznava, da je letališče AOC malo regionalno letališče z manj kot 150 000 potniki na leto, ki pod običajnimi tržnimi pogoji ne bi moglo kriti svojih stroškov poslovanja. Zato je bilo potrebno posredovanje države.

8.2.2.3   Ustreznost ukrepa pomoči

Ustreznost ukrepa pomoči

| (319) | V skladu z oddelkom 5.1.2.(c) smernic za letalski sektor iz leta 2014 mora biti vsak ukrep pomoči za letališče ustrezen instrument politike za doseganje cilja splošnega interesa. Država članica mora torej dokazati, da istega cilja ne bi bilo mogoče doseči z drugimi manj izkrivljajočimi instrumenti politike ali instrumenti pomoči. |
| --- | --- |

(319)

V skladu z oddelkom 5.1.2.(c) smernic za letalski sektor iz leta 2014 mora biti vsak ukrep pomoči za letališče ustrezen instrument politike za doseganje cilja splošnega interesa. Država članica mora torej dokazati, da istega cilja ne bi bilo mogoče doseči z drugimi manj izkrivljajočimi instrumenti politike ali instrumenti pomoči.

| (320) | Po mnenju Nemčije je zadevni ukrep pomoči ustrezen za doseganje predvidenega cilja splošnega interesa, ki ga ne bi bilo mogoče doseči z drugimi manj izkrivljajočimi instrumenti politike. |
| --- | --- |

(320)

Po mnenju Nemčije je zadevni ukrep pomoči ustrezen za doseganje predvidenega cilja splošnega interesa, ki ga ne bi bilo mogoče doseči z drugimi manj izkrivljajočimi instrumenti politike.

| (321) | Znesek pomoči je bil namenjen kritju predvidene vrzeli v financiranju stroškov poslovanja, izračunanih za prihodnje leto. |
| --- | --- |

(321)

Znesek pomoči je bil namenjen kritju predvidene vrzeli v financiranju stroškov poslovanja, izračunanih za prihodnje leto.

| (322) | Ob upoštevanju navedenega Komisija meni, da je bil zadevni ukrep primeren za doseganje želenega cilja splošnega interesa. |
| --- | --- |

(322)

Ob upoštevanju navedenega Komisija meni, da je bil zadevni ukrep primeren za doseganje želenega cilja splošnega interesa.

8.2.2.4   Obstoj spodbujevalnega učinka

Obstoj spodbujevalnega učinka

| (323) | V skladu z oddelkom 5.1.2.(d) smernic za letalski sektor iz leta 2014 ima pomoč za tekoče poslovanje spodbujevalni učinek, če je verjetno, da bi se ob njeni odsotnosti raven gospodarske dejavnosti letališča znatno znižala. Pri tej oceni je treba upoštevati prisotnost pomoči za naložbe in raven prometa na letališču. |
| --- | --- |

(323)

V skladu z oddelkom 5.1.2.(d) smernic za letalski sektor iz leta 2014 ima pomoč za tekoče poslovanje spodbujevalni učinek, če je verjetno, da bi se ob njeni odsotnosti raven gospodarske dejavnosti letališča znatno znižala. Pri tej oceni je treba upoštevati prisotnost pomoči za naložbe in raven prometa na letališču.

| (324) | V finančnih poročilih družbe Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH je poudarjeno, da bi bil obstoj družbe brez javnih kapitalskih prispevkov ogrožen. Brez pomoči za tekoče poslovanje, s katero so se krile izgube upravljavca letališča, letališče zaradi nekritih izgub iz poslovanja sčasoma ne bi bilo več sposobno preživeti. |
| --- | --- |

(324)

V finančnih poročilih družbe Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH je poudarjeno, da bi bil obstoj družbe brez javnih kapitalskih prispevkov ogrožen. Brez pomoči za tekoče poslovanje, s katero so se krile izgube upravljavca letališča, letališče zaradi nekritih izgub iz poslovanja sčasoma ne bi bilo več sposobno preživeti.

| (325) | Glede na navedeno Komisija meni, da je imel zadevni ukrep pomoči spodbujevalni učinek. |
| --- | --- |

(325)

Glede na navedeno Komisija meni, da je imel zadevni ukrep pomoči spodbujevalni učinek.

8.2.2.5   Sorazmernost zneska pomoči (pomoč, omejena na najmanjšo potrebno)

Sorazmernost zneska pomoči (pomoč, omejena na najmanjšo potrebno)

| (326) | V skladu z oddelkom 5.1.2.(e) smernic za letalski sektor iz leta 2014 mora biti pomoč za tekoče poslovanje za letališča, da bi bila sorazmerna, omejena na najmanjšo potrebno za izvedbo dejavnosti z dodeljeno pomočjo. |
| --- | --- |

(326)

V skladu z oddelkom 5.1.2.(e) smernic za letalski sektor iz leta 2014 mora biti pomoč za tekoče poslovanje za letališča, da bi bila sorazmerna, omejena na najmanjšo potrebno za izvedbo dejavnosti z dodeljeno pomočjo.

| (327) | V obravnavanem primeru so javni delničarji upravljavca letališča znesek pomoči za tekoče poslovanje določili na podlagi letnih predhodnih poslovnih načrtov in ga omejili na potrebe letališča po financiranju. |
| --- | --- |

(327)

V obravnavanem primeru so javni delničarji upravljavca letališča znesek pomoči za tekoče poslovanje določili na podlagi letnih predhodnih poslovnih načrtov in ga omejili na potrebe letališča po financiranju.

| (328) | Parametri teh poslovnih načrtov so se v zadevnem obračunskem letu posodobili s tekočimi rezultati letališča. Upravni odbor je na primer 8. novembra 2002 odobril poslovni načrt za leto 2003 na podlagi podatkov, ki so bili na voljo septembra 2002. Posodobil pa ga je 24. oktobra 2003, ko mu je bil predložen posodobljen poslovni načrt s podatki, ki so bili na voljo oktobra 2003 (167). |
| --- | --- |

(328)

Parametri teh poslovnih načrtov so se v zadevnem obračunskem letu posodobili s tekočimi rezultati letališča. Upravni odbor je na primer 8. novembra 2002 odobril poslovni načrt za leto 2003 na podlagi podatkov, ki so bili na voljo septembra 2002. Posodobil pa ga je 24. oktobra 2003, ko mu je bil predložen posodobljen poslovni načrt s podatki, ki so bili na voljo oktobra 2003 (167).

167

| (329) | Na podlagi navedenega Komisija ugotavlja, da je pomoč za tekoče poslovanje, dodeljena v zadevnem obdobju, upravljavcu letališča omogočila prilagoditev poslovnega modela novim zahtevam glede poslovanja, povezanim s sporazumom z družbo Ryanair o letaliških storitvah, in stalni nadzor nad zneskom financiranja, potrebnim za kritje izgub. Znesek pomoči je bil torej omejen na predvidene izgube iz poslovanja. |
| --- | --- |

(329)

Na podlagi navedenega Komisija ugotavlja, da je pomoč za tekoče poslovanje, dodeljena v zadevnem obdobju, upravljavcu letališča omogočila prilagoditev poslovnega modela novim zahtevam glede poslovanja, povezanim s sporazumom z družbo Ryanair o letaliških storitvah, in stalni nadzor nad zneskom financiranja, potrebnim za kritje izgub. Znesek pomoči je bil torej omejen na predvidene izgube iz poslovanja.

| (330) | Poleg tega je Nemčija navedla, da je preureditev letališča v okviru različnih projektov (168) od obdobja 2010–2012 prispevalo k zmanjšanju globalne vrzeli v financiranju letališča in s tem prispevkov delničarjev. Pomoč za tekoče poslovanje se je spremljala v celotnem zadevnem obdobju, da bi se prilagodila dejanskim potrebam letališča. |
| --- | --- |

(330)

Poleg tega je Nemčija navedla, da je preureditev letališča v okviru različnih projektov (168) od obdobja 2010–2012 prispevalo k zmanjšanju globalne vrzeli v financiranju letališča in s tem prispevkov delničarjev. Pomoč za tekoče poslovanje se je spremljala v celotnem zadevnem obdobju, da bi se prilagodila dejanskim potrebam letališča.

168

| (331) | Komisija zato meni, da je bila pomoč za tekoče poslovanje v obravnavanem primeru sorazmerna in omejena na najmanjšo potrebno za izvedbo dejavnosti, za katero je bila dodeljena pomoč. |
| --- | --- |

(331)

Komisija zato meni, da je bila pomoč za tekoče poslovanje v obravnavanem primeru sorazmerna in omejena na najmanjšo potrebno za izvedbo dejavnosti, za katero je bila dodeljena pomoč.

8.2.2.6   Izogibanje neupravičenim negativnim vplivom na konkurenco in trgovino med državami članicami

Izogibanje neupravičenim negativnim vplivom na konkurenco in trgovino med državami članicami

| (332) | V skladu z oddelkom 5.1.2.(f) smernic za letalski sektor iz leta 2014 se bodo pri ocenjevanju združljivosti pomoči za tekoče poslovanje upoštevali izkrivljanja konkurence in učinki na trgovino. Znak morebitnega izkrivljanja konkurence ali vpliva na trgovino je lahko dejstvo, da letališče obratuje na istem ciljnem območju kot drugo letališče z neizkoriščeno zmogljivostjo. |
| --- | --- |

(332)

V skladu z oddelkom 5.1.2.(f) smernic za letalski sektor iz leta 2014 se bodo pri ocenjevanju združljivosti pomoči za tekoče poslovanje upoštevali izkrivljanja konkurence in učinki na trgovino. Znak morebitnega izkrivljanja konkurence ali vpliva na trgovino je lahko dejstvo, da letališče obratuje na istem ciljnem območju kot drugo letališče z neizkoriščeno zmogljivostjo.

| (333) | Komisija v obravnavanem primeru ugotavlja, da je najbližje letališče prav letališče Leipzig-Halle, ki je od letališča AOC oddaljeno 85 km ter 1 uro in 10 minut vožnje z avtomobilom. Kot je navedeno v uvodnih izjavah 300 in 301, poslovni model družbe Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH že od začetka letališče opredeljuje kot regionalno letališče, usmerjeno v razvoj bližnjega industrijskega območja. Tudi če bi se uresničila napoved študije Klophaus iz leta 2007, bi letališče do leta 2015 doseglo 500 000 potnikov, vendar še vedno ne bi moglo konkurirati letališču z več kot dvema milijonoma potnikov, kot je letališče Leipzig-Halle. |
| --- | --- |

(333)

Komisija v obravnavanem primeru ugotavlja, da je najbližje letališče prav letališče Leipzig-Halle, ki je od letališča AOC oddaljeno 85 km ter 1 uro in 10 minut vožnje z avtomobilom. Kot je navedeno v uvodnih izjavah 300 in 301, poslovni model družbe Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH že od začetka letališče opredeljuje kot regionalno letališče, usmerjeno v razvoj bližnjega industrijskega območja. Tudi če bi se uresničila napoved študije Klophaus iz leta 2007, bi letališče do leta 2015 doseglo 500 000 potnikov, vendar še vedno ne bi moglo konkurirati letališču z več kot dvema milijonoma potnikov, kot je letališče Leipzig-Halle.

| (334) | Da bi Nemčija dodatno omejila negativni vpliv na konkurenco in trgovino, poudarja, da je bila infrastruktura letališča AOC dostopna vsem morebitnim uporabnikom in ni bila namenjena točno določenemu uporabniku. |
| --- | --- |

(334)

Da bi Nemčija dodatno omejila negativni vpliv na konkurenco in trgovino, poudarja, da je bila infrastruktura letališča AOC dostopna vsem morebitnim uporabnikom in ni bila namenjena točno določenemu uporabniku.

| (335) | Glede na navedeno Komisija meni, da so neupravičeni negativni učinki na konkurenco in trgovino med državami članicami minimalni. |
| --- | --- |

(335)

Glede na navedeno Komisija meni, da so neupravičeni negativni učinki na konkurenco in trgovino med državami članicami minimalni.

8.2.2.7   Sklepna ugotovitev

Sklepna ugotovitev

| (336) | Komisija v skladu z navedenim ugotavlja, da je financiranje izgub iz poslovanja družbe Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH v obdobju 2000–2011 združljivo z notranjim trgom na podlagi člena 107(3)(c) PDEU in glede na pogoje za združljivost iz oddelka 5.1.2 smernic za letalski sektor iz leta 2014. |
| --- | --- |

(336)

Komisija v skladu z navedenim ugotavlja, da je financiranje izgub iz poslovanja družbe Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH v obdobju 2000–2011 združljivo z notranjim trgom na podlagi člena 107(3)(c) PDEU in glede na pogoje za združljivost iz oddelka 5.1.2 smernic za letalski sektor iz leta 2014.

8.2.3   Ukrep 3: Letališke takse in plačila družbi Ryanair v okviru sporazuma o letaliških storitvah iz leta 2003, sporazuma o storitvah trženja iz leta 2003 in sporazuma o storitvah trženja iz leta 2010

Ukrep 3: Letališke takse in plačila družbi Ryanair v okviru sporazuma o letaliških storitvah iz leta 2003, sporazuma o storitvah trženja iz leta 2003 in sporazuma o storitvah trženja iz leta 2010

| (337) | Nemčija trdi, da pogodba o letaliških storitvah in sporazuma o storitvah trženja ne pomenijo državne pomoči, zato ni zagotovila nobene pravne podlage za morebitno združljivost z notranjim trgom. V teh okoliščinah je mogoče skleniti, da pomoč ni združljiva z notranjim trgom, saj dokazno breme glede združljivosti pomoči z notranjim trgom na podlagi odstopanja od člena 107(1) PDEU nosi zlasti zadevna država članica, ki mora dokazati, da so izpolnjeni pogoji za to odstopanje. Komisija poleg tega meni, da zadevne državne pomoči v skladu z ustreznimi predpisi ni mogoče šteti za združljivo zagonsko pomoč. |
| --- | --- |

(337)

Nemčija trdi, da pogodba o letaliških storitvah in sporazuma o storitvah trženja ne pomenijo državne pomoči, zato ni zagotovila nobene pravne podlage za morebitno združljivost z notranjim trgom. V teh okoliščinah je mogoče skleniti, da pomoč ni združljiva z notranjim trgom, saj dokazno breme glede združljivosti pomoči z notranjim trgom na podlagi odstopanja od člena 107(1) PDEU nosi zlasti zadevna država članica, ki mora dokazati, da so izpolnjeni pogoji za to odstopanje. Komisija poleg tega meni, da zadevne državne pomoči v skladu z ustreznimi predpisi ni mogoče šteti za združljivo zagonsko pomoč.

8.2.3.1   Veljavni pravni okvir

Veljavni pravni okvir

| (338) | Glede zagonske pomoči je v smernicah za letalski sektor iz leta 2014 navedeno:

  „Komisija bo [...] uporabila načela iz teh smernic za vse priglašene ukrepe zagonske pomoči, v zvezi s katerimi je od 4. aprila 2014 pozvana k sprejetju sklepa, tudi kadar so bili ukrepi priglašeni pred tem datumom. Komisija bo za nezakonito zagonsko pomoč letalskim prevoznikom v skladu s svojim obvestilom o določitvi veljavnih pravil za oceno nezakonite državne pomoči uporabila pravila, ki so veljala v času dodelitve pomoči. V skladu s tem teh smernic ne bo uporabila v primeru nezakonite zagonske pomoči letalskim prevoznikom, dodeljene pred 4. aprilom 2014.“
   (169) |
| --- | --- |

(338)

Glede zagonske pomoči je v smernicah za letalski sektor iz leta 2014 navedeno:

„Komisija bo [...] uporabila načela iz teh smernic za vse priglašene ukrepe zagonske pomoči, v zvezi s katerimi je od 4. aprila 2014 pozvana k sprejetju sklepa, tudi kadar so bili ukrepi priglašeni pred tem datumom. Komisija bo za nezakonito zagonsko pomoč letalskim prevoznikom v skladu s svojim obvestilom o določitvi veljavnih pravil za oceno nezakonite državne pomoči uporabila pravila, ki so veljala v času dodelitve pomoči. V skladu s tem teh smernic ne bo uporabila v primeru nezakonite zagonske pomoči letalskim prevoznikom, dodeljene pred 4. aprilom 2014.“
   (169)

169

| (339) | V smernicah za letalski sektor iz leta 2005 pa je določeno:

  „Komisija bo združljivost [...] zagonske pomoči, ki je bila dodeljena brez njene odobritve in torej krši člen 88(3) Pogodbe [zdaj člen 108(3) PDEU], preverila na podlagi teh smernic, če je bila pomoč dodeljena po njihovi objavi v Uradnem listu Evropske unije.“ |
| --- | --- |

(339)

V smernicah za letalski sektor iz leta 2005 pa je določeno:

„Komisija bo združljivost [...] zagonske pomoči, ki je bila dodeljena brez njene odobritve in torej krši člen 88(3) Pogodbe [zdaj člen 108(3) PDEU], preverila na podlagi teh smernic, če je bila pomoč dodeljena po njihovi objavi v Uradnem listu Evropske unije.“

Uradnem listu Evropske unije

8.2.3.2   Ocena združljivosti pogodbe, sklenjene 25. januarja 2010, skupaj s pogodbo o letaliških storitvah, sklenjeno 3. marca 2003, in sporazumom o storitvah trženja, sklenjenim 7. aprila 2003

Ocena združljivosti pogodbe, sklenjene 25. januarja 2010, skupaj s pogodbo o letaliških storitvah, sklenjeno 3. marca 2003, in sporazumom o storitvah trženja, sklenjenim 7. aprila 2003

| (340) | Pogodba z družbo AMS je bila sklenjena leta 2010 po objavi smernic za letalski sektor iz leta 2005. Zadevna pomoč je bila dodeljena v okviru sporazuma o storitvah trženja iz leta 2010, katerega učinki se lahko prištejejo k učinkom sporazumov iz leta 2003, ki – če se obravnavata ločeno – ne pomenita državne pomoči. Zato je treba združljivost pomoči preučiti v skladu s smernicami za letalski sektor iz leta 2005. |
| --- | --- |

(340)

Pogodba z družbo AMS je bila sklenjena leta 2010 po objavi smernic za letalski sektor iz leta 2005. Zadevna pomoč je bila dodeljena v okviru sporazuma o storitvah trženja iz leta 2010, katerega učinki se lahko prištejejo k učinkom sporazumov iz leta 2003, ki – če se obravnavata ločeno – ne pomenita državne pomoči. Zato je treba združljivost pomoči preučiti v skladu s smernicami za letalski sektor iz leta 2005.

| (341) | Ob upoštevanju, da so pogoji za združljivost zagonske pomoči iz točke 79 smernic za letalski sektor iz leta 2005 kumulativni, bi bilo treba za opredelitev pomoči letališčem kot nezdružljive dokazati le, da eden od zadevnih pogojev ni izpolnjen. Kljub temu bo Komisija v okviru ocene združljivosti zadevnega ukrepa pomoči pregledala več meril iz smernic za letalski sektor iz leta 2005. |
| --- | --- |

(341)

Ob upoštevanju, da so pogoji za združljivost zagonske pomoči iz točke 79 smernic za letalski sektor iz leta 2005 kumulativni, bi bilo treba za opredelitev pomoči letališčem kot nezdružljive dokazati le, da eden od zadevnih pogojev ni izpolnjen. Kljub temu bo Komisija v okviru ocene združljivosti zadevnega ukrepa pomoči pregledala več meril iz smernic za letalski sektor iz leta 2005.

| (342) | V točki 79(c) smernic za letalski sektor iz leta 2005 je določeno, da je treba pomoč, da bi bila združljiva, dodeliti le za odprtje novih rut ali povečanje frekvenc. Sporazum iz leta 2010 vključuje dnevno ruto v London, ki obratuje od leta 2003, in ruto v Girono, ki se je začela izvajati leta 2007. Leta 2010 se je začela izvajati le ruta v Alicante. Zadevni ukrep pomoči torej ne izpolnjuje tega merila. |
| --- | --- |

(342)

V točki 79(c) smernic za letalski sektor iz leta 2005 je določeno, da je treba pomoč, da bi bila združljiva, dodeliti le za odprtje novih rut ali povečanje frekvenc. Sporazum iz leta 2010 vključuje dnevno ruto v London, ki obratuje od leta 2003, in ruto v Girono, ki se je začela izvajati leta 2007. Leta 2010 se je začela izvajati le ruta v Alicante. Zadevni ukrep pomoči torej ne izpolnjuje tega merila.

| (343) | V točki 79(d) smernic za letalski sektor iz leta 2005 se zahtevata dolgoročna donosnost in postopno zmanjševanje zadevnega ukrepa: „proga, ki prejema pomoč, se mora izkazati za dolgoročno donosno, kar pomeni, da mora brez javnega financiranja pokriti vsaj svoje stroške. Zato se morajo zagonske pomoči postopno zmanjševati in biti časovno omejene.“ Nič ne kaže na to, da bi lahko zadevne rute brez javnega financiranja v okviru sporazumov o storitvah trženja postale donosne za družbo Ryanair. To potrjuje dejstvo, da je družba Ryanair po prenehanju javnega financiranja opustila rute. |
| --- | --- |

(343)

V točki 79(d) smernic za letalski sektor iz leta 2005 se zahtevata dolgoročna donosnost in postopno zmanjševanje zadevnega ukrepa: „proga, ki prejema pomoč, se mora izkazati za dolgoročno donosno, kar pomeni, da mora brez javnega financiranja pokriti vsaj svoje stroške. Zato se morajo zagonske pomoči postopno zmanjševati in biti časovno omejene.“ Nič ne kaže na to, da bi lahko zadevne rute brez javnega financiranja v okviru sporazumov o storitvah trženja postale donosne za družbo Ryanair. To potrjuje dejstvo, da je družba Ryanair po prenehanju javnega financiranja opustila rute.

| (344) | Točka 79(e) smernic za letalski sektor iz leta 2005 dodaja merilo nadomestila za dodatne stroške zagona: „znesek pomoči mora biti strogo povezan z dodatnimi stroški zagona, ki so povezani z odprtjem nove proge ali povečanjem frekvenc in ki jih letalski prevoznik ne bi imel ob ustaljenem izvajanju dejavnosti“. Ne zdi se, da je pomoč povezana s točno določenimi stroški zagona. Plačila družbi Ryanair za trženje so se izvajala v celotnem obdobju, v katerem je letališče poslovalo z letalskim prevoznikom. Zato tudi to merilo ni izpolnjeno. |
| --- | --- |

(344)

Točka 79(e) smernic za letalski sektor iz leta 2005 dodaja merilo nadomestila za dodatne stroške zagona: „znesek pomoči mora biti strogo povezan z dodatnimi stroški zagona, ki so povezani z odprtjem nove proge ali povečanjem frekvenc in ki jih letalski prevoznik ne bi imel ob ustaljenem izvajanju dejavnosti“. Ne zdi se, da je pomoč povezana s točno določenimi stroški zagona. Plačila družbi Ryanair za trženje so se izvajala v celotnem obdobju, v katerem je letališče poslovalo z letalskim prevoznikom. Zato tudi to merilo ni izpolnjeno.

| (345) | V skladu s točko 79(f) znesek pomoči na leto ne sme preseči 50 % zneska upravičenih stroškov v tem letu. Nič ne dokazuje, da bi dejanska poraba za trženje dosegla dvojni znesek pomoči. |
| --- | --- |

(345)

V skladu s točko 79(f) znesek pomoči na leto ne sme preseči 50 % zneska upravičenih stroškov v tem letu. Nič ne dokazuje, da bi dejanska poraba za trženje dosegla dvojni znesek pomoči.

8.2.3.3   Sklepna ugotovitev

Sklepna ugotovitev

| (346) | Pomoči družbama Ryanair in AMS ni mogoče obravnavati kot združljivo zagonsko pomoč, ker pogoji za združljivost niso izpolnjeni. Zato državna pomoč, ki je bila družbama Ryanair in AMS dodeljena v okviru sporazuma o letaliških storitvah z dne 3. marca 2003, sporazuma o storitvah trženja z dne 7. aprila 2003 in sporazuma o storitvah trženja z dne 25. januarja 2010, pomeni nezakonito in nezdružljivo državno pomoč, ki jo je treba vrniti. |
| --- | --- |

(346)

Pomoči družbama Ryanair in AMS ni mogoče obravnavati kot združljivo zagonsko pomoč, ker pogoji za združljivost niso izpolnjeni. Zato državna pomoč, ki je bila družbama Ryanair in AMS dodeljena v okviru sporazuma o letaliških storitvah z dne 3. marca 2003, sporazuma o storitvah trženja z dne 7. aprila 2003 in sporazuma o storitvah trženja z dne 25. januarja 2010, pomeni nezakonito in nezdružljivo državno pomoč, ki jo je treba vrniti.

9.   SKLEPNA UGOTOVITEV

SKLEPNA UGOTOVITEV

9.1   UKREP 1: FINANCIRANJE NALOŽB V INFRASTRUKTURO V OBDOBJU 2000–2011

| (347) | Komisija meni, da je pomoč, ki je bila družbi Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH dodeljena s financiranjem naložb v infrastrukturo v obdobju 2000–2011, združljiva z notranjim trgom. |
| --- | --- |

(347)

Komisija meni, da je pomoč, ki je bila družbi Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH dodeljena s financiranjem naložb v infrastrukturo v obdobju 2000–2011, združljiva z notranjim trgom.

9.2   UKREP 2: FINANCIRANJE IZGUB IZ POSLOVANJA DRUŽBE FLUGPLATZ ALTENBURG-NOBITZ GMBH V OBDOBJU 2000–2011

| (348) | Komisija meni, da je pomoč, ki je bila družbi Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH dodeljena s financiranjem izgub iz poslovanja v obdobju 2000–2011, združljiva z notranjim trgom. |
| --- | --- |

(348)

Komisija meni, da je pomoč, ki je bila družbi Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH dodeljena s financiranjem izgub iz poslovanja v obdobju 2000–2011, združljiva z notranjim trgom.

9.3   UKREP 3: SPORAZUMI O LETALIŠKIH STORITVAH IN STORITVAH TRŽENJA Z DRUŽBO RYANAIR

| (349) | Komisija meni, da kombinacija sporazuma o letaliških storitvah z dne 3. marca 2003, sporazuma o storitvah trženja z dne 7. aprila 2003 in sporazuma o storitvah trženja z dne 28. avgusta 2008 ne pomeni državne pomoči za družbo Ryanair/AMS. |
| --- | --- |

(349)

Komisija meni, da kombinacija sporazuma o letaliških storitvah z dne 3. marca 2003, sporazuma o storitvah trženja z dne 7. aprila 2003 in sporazuma o storitvah trženja z dne 28. avgusta 2008 ne pomeni državne pomoči za družbo Ryanair/AMS.

| (350) | Komisija ugotavlja, da je Nemčija s kombinacijo sporazuma o letaliških storitvah z dne 3. marca 2003, sporazuma o storitvah trženja z dne 7. aprila 2003 in sporazuma o storitvah trženja z dne 25. januarja 2010 družbi Ryanair in hčerinski družbi AMS, ki je v celoti v njeni lasti, zagotovila nezakonito pomoč, pri čemer je kršila člen 108(3) PDEU. |
| --- | --- |

(350)

Komisija ugotavlja, da je Nemčija s kombinacijo sporazuma o letaliških storitvah z dne 3. marca 2003, sporazuma o storitvah trženja z dne 7. aprila 2003 in sporazuma o storitvah trženja z dne 25. januarja 2010 družbi Ryanair in hčerinski družbi AMS, ki je v celoti v njeni lasti, zagotovila nezakonito pomoč, pri čemer je kršila člen 108(3) PDEU.

| (351) | Družba Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH s podpisom sporazuma leta 2010 z družbama Ryanair in AMS s predhodnega vidika ne bi mogla kriti vseh dodatnih stroškov, povezanih z dejavnostmi družbe Ryanair na letališču. Družba Ryanair/AMS je pridobila neupravičeno ugodnost z zneskom pomoči, ki ga mora vrniti Nemčiji. |
| --- | --- |

(351)

Družba Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH s podpisom sporazuma leta 2010 z družbama Ryanair in AMS s predhodnega vidika ne bi mogla kriti vseh dodatnih stroškov, povezanih z dejavnostmi družbe Ryanair na letališču. Družba Ryanair/AMS je pridobila neupravičeno ugodnost z zneskom pomoči, ki ga mora vrniti Nemčiji.

Vračilo pomoči, ki je bila dodeljena družbi Ryanair/AMS

Vračilo pomoči, ki je bila dodeljena družbi Ryanair/AMS

| (352) | V skladu s PDEU in uveljavljeno sodno prakso Sodišča je Komisija pristojna za odločanje, ali mora zadevna država članica odpraviti ali spremeniti pomoč (170), za katero je Komisija ugotovila, da je nezdružljiva z notranjim trgom. Sodišče vedno tudi razsodi, da je cilj obveznosti države glede odprave pomoči, ki jo Komisija šteje za nezdružljivo z notranjim trgom, ponovna vzpostavitev prejšnjega stanja (171). V zvezi s tem je Sodišče ugotovilo, da je cilj dosežen, ko prejemnik povrne zneske, ki so mu bili dodeljeni z nezakonito pomočjo, in tako izgubi prednost, ki jo je imel pred konkurenti na trgu, ter ko se znova vzpostavijo razmere pred izplačilom pomoči (172). |
| --- | --- |

(352)

V skladu s PDEU in uveljavljeno sodno prakso Sodišča je Komisija pristojna za odločanje, ali mora zadevna država članica odpraviti ali spremeniti pomoč (170), za katero je Komisija ugotovila, da je nezdružljiva z notranjim trgom. Sodišče vedno tudi razsodi, da je cilj obveznosti države glede odprave pomoči, ki jo Komisija šteje za nezdružljivo z notranjim trgom, ponovna vzpostavitev prejšnjega stanja (171). V zvezi s tem je Sodišče ugotovilo, da je cilj dosežen, ko prejemnik povrne zneske, ki so mu bili dodeljeni z nezakonito pomočjo, in tako izgubi prednost, ki jo je imel pred konkurenti na trgu, ter ko se znova vzpostavijo razmere pred izplačilom pomoči (172).

170

171

172

| (353) | V skladu z navedeno sodno prakso je v členu 14 Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 (173) določeno, da „[č]e se v primerih nezakonite pomoči sprejmejo negativne odločbe, Komisija odloči, da mora zadevna država članica sprejeti vse potrebne ukrepe, da upravičenec vrne pomoč [...]“. |
| --- | --- |

(353)

V skladu z navedeno sodno prakso je v členu 14 Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 (173) določeno, da „[č]e se v primerih nezakonite pomoči sprejmejo negativne odločbe, Komisija odloči, da mora zadevna država članica sprejeti vse potrebne ukrepe, da upravičenec vrne pomoč [...]“.

173

| (354) | Zato je treba zgoraj navedeno državno pomoč, kolikor je bila izplačana, vrniti Nemčiji. |
| --- | --- |

(354)

Zato je treba zgoraj navedeno državno pomoč, kolikor je bila izplačana, vrniti Nemčiji.

| (355) | Komisija bo glede zneskov, ki jih je treba vrniti, proučila predhodni poslovni načrt iz preglednice 19 v oddelku 8.1.3, z naslednjima dodatnima premislekoma:






  (a) | znesek pomoči, ki ga je treba vrniti, bi moral biti enak negativnemu dodatnemu denarnemu toku v času, ko je bila sprejeta odločitev o podpisu sporazuma. Negativni denarni tok ustreza znesku financiranja, potrebnega za skladnost sporazuma s trgom; |
| --- | --- | --- |

(355)

Komisija bo glede zneskov, ki jih je treba vrniti, proučila predhodni poslovni načrt iz preglednice 19 v oddelku 8.1.3, z naslednjima dodatnima premislekoma:

(a)

znesek pomoči, ki ga je treba vrniti, bi moral biti enak negativnemu dodatnemu denarnemu toku v času, ko je bila sprejeta odločitev o podpisu sporazuma. Negativni denarni tok ustreza znesku financiranja, potrebnega za skladnost sporazuma s trgom;

| (b) | Komisija meni, da je časovni okvir, ki ga je treba upoštevati pri tem poslovnem načrtu, poletna sezona 2010. Dejanska prednost, ki jo je prejel letalski prevoznik, je omejena na dejansko trajanje zadevnega sporazuma, saj letališče družbi Ryanair/AMS po prekinitvi sporazuma ni več zagotavljalo nobenih prednosti. |
| --- | --- |

(b)

Komisija meni, da je časovni okvir, ki ga je treba upoštevati pri tem poslovnem načrtu, poletna sezona 2010. Dejanska prednost, ki jo je prejel letalski prevoznik, je omejena na dejansko trajanje zadevnega sporazuma, saj letališče družbi Ryanair/AMS po prekinitvi sporazuma ni več zagotavljalo nobenih prednosti.

| (356) | Rezultati z okvirnim zneskom, ki ga mora družba Ryanair/AMS vrniti Nemčiji, so navedeni v preglednici 20. |
| --- | --- |

(356)

Rezultati z okvirnim zneskom, ki ga mora družba Ryanair/AMS vrniti Nemčiji, so navedeni v preglednici 20.

| (357) | Da bi se upoštevala dejanska prednost, ki so jo letalski prevoznik in njegove hčerinske družbe prejeli s kombinacijo sporazuma o letaliških storitvah z dne 3. marca 2003, sporazuma o storitvah trženja z dne 7. aprila 2003 in sporazuma o storitvah trženja z dne 25. januarja 2010, se lahko zneski iz preglednice 20 še vedno prilagodijo v skladu z dokazili, ki jih zagotovi Nemčija. Ta prilagoditev temelji na (i) razliki med dejanskimi plačili, kot so bila naknadno predložena in ki jih je letalski prevoznik plačal v zvezi z letališkimi pristojbinami, in med (predhodno) napovedanimi denarnimi tokovi za te postavke prihodka, ki so prikazani v preglednici 19, ter (ii) razliki med dejanskimi plačili za trženje, kot so bila naknadno predložena in ki so se letalskemu prevozniku ali njegovim hčerinskim družbam izplačala na podlagi sporazuma o trženju, in stroški trženja, kot so bili predhodno predvideni in ki ustrezajo zneskom iz preglednice 19. |
| --- | --- |

(357)

Da bi se upoštevala dejanska prednost, ki so jo letalski prevoznik in njegove hčerinske družbe prejeli s kombinacijo sporazuma o letaliških storitvah z dne 3. marca 2003, sporazuma o storitvah trženja z dne 7. aprila 2003 in sporazuma o storitvah trženja z dne 25. januarja 2010, se lahko zneski iz preglednice 20 še vedno prilagodijo v skladu z dokazili, ki jih zagotovi Nemčija. Ta prilagoditev temelji na (i) razliki med dejanskimi plačili, kot so bila naknadno predložena in ki jih je letalski prevoznik plačal v zvezi z letališkimi pristojbinami, in med (predhodno) napovedanimi denarnimi tokovi za te postavke prihodka, ki so prikazani v preglednici 19, ter (ii) razliki med dejanskimi plačili za trženje, kot so bila naknadno predložena in ki so se letalskemu prevozniku ali njegovim hčerinskim družbam izplačala na podlagi sporazuma o trženju, in stroški trženja, kot so bili predhodno predvideni in ki ustrezajo zneskom iz preglednice 19.

| (358) | Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 212, Komisija meni, da se družbi AMS in Ryanair zaradi uporabe pravil o državni pomoči štejeta za eno podjetje. Zato sta družbi Ryanair in AMS solidarno odgovorni za vračilo celotne pomoči, ki sta jo prejeli s kombinacijo sporazuma o letaliških storitvah z dne 3. marca 2003, sporazuma o storitvah trženja z dne 7. aprila 2003 in sporazuma o storitvah trženja z dne 25. januarja 2010. |
| --- | --- |

(358)

Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 212, Komisija meni, da se družbi AMS in Ryanair zaradi uporabe pravil o državni pomoči štejeta za eno podjetje. Zato sta družbi Ryanair in AMS solidarno odgovorni za vračilo celotne pomoči, ki sta jo prejeli s kombinacijo sporazuma o letaliških storitvah z dne 3. marca 2003, sporazuma o storitvah trženja z dne 7. aprila 2003 in sporazuma o storitvah trženja z dne 25. januarja 2010.

| (359) | Poleg tega mora Nemčija v skladu s poglavjem V Uredbe Komisije (ES) št. 794/2004 (174) znesku pomoči prišteti obresti za vračilo, izračunane od datuma, ko je bila nezakonita pomoč na voljo upravičencu, do datuma vračila (175). Ker so v obravnavanem primeru denarni tokovi, ki ustrezajo zneskom pomoči, kompleksni in so se plačevali (na različne datume) ves čas izvajanja kombinacije sporazuma o letaliških storitvah z dne 3. marca 2003, sporazuma o storitvah trženja z dne 7. aprila 2003 in sporazuma o storitvah trženja z dne 25. januarja 2010, se zdi Komisiji sprejemljivo, da se pri izračunu obresti za vračilo predvideva, da čas plačila pomoči sovpada s koncem poletne sezone IATA 2010 (tj. 30. oktober 2010) –

  Preglednica 20


  Znesek, ki ga je treba vrniti za sporazum o letaliških storitvah in sporazum o storitvah trženja iz leta 2003 ter sporazum o storitvah trženja iz leta 2010 | Poletna sezona 2010 |
| --- | --- | --- |
| | |
| Število odhajajočih potnikov | 55 188 |
| | |
| PRIČAKOVANI PRIHODKI (v EUR) |
| Neto taksa, ki jo mora družba Ryanair plačati na odhajajočega potnika | [...]* |
| Skupni prihodki iz letalskih dejavnosti | [...]* |
| Prihodki iz neletalskih dejavnosti na potnika | [...]* |
| Skupni prihodki iz neletalskih dejavnosti | [...]* |
| Skupni prihodki | [...]* |
| | |
| PRIČAKOVANI STROŠKI (v EUR) |
| Fiksni stroški trženja | [...]* |
| Mesečni stroški poslovanja | 13 943 |
| Skupni stroški poslovanja | 97 601 |
| Skupni stroški | [...]* |
| | |
| NETO IZID (v EUR)


  ZNESEK, KI GA JE TREBA VRNITI | – 318 569 |

(359)

Poleg tega mora Nemčija v skladu s poglavjem V Uredbe Komisije (ES) št. 794/2004 (174) znesku pomoči prišteti obresti za vračilo, izračunane od datuma, ko je bila nezakonita pomoč na voljo upravičencu, do datuma vračila (175). Ker so v obravnavanem primeru denarni tokovi, ki ustrezajo zneskom pomoči, kompleksni in so se plačevali (na različne datume) ves čas izvajanja kombinacije sporazuma o letaliških storitvah z dne 3. marca 2003, sporazuma o storitvah trženja z dne 7. aprila 2003 in sporazuma o storitvah trženja z dne 25. januarja 2010, se zdi Komisiji sprejemljivo, da se pri izračunu obresti za vračilo predvideva, da čas plačila pomoči sovpada s koncem poletne sezone IATA 2010 (tj. 30. oktober 2010) –

174

175

Preglednica 20

Preglednica 20

Znesek, ki ga je treba vrniti za sporazum o letaliških storitvah in sporazum o storitvah trženja iz leta 2003 ter sporazum o storitvah trženja iz leta 2010

Znesek, ki ga je treba vrniti za sporazum o letaliških storitvah in sporazum o storitvah trženja iz leta 2003 ter sporazum o storitvah trženja iz leta 2010

Poletna sezona 2010

Število odhajajočih potnikov

55 188

PRIČAKOVANI PRIHODKI (v EUR)

(v EUR)

Neto taksa, ki jo mora družba Ryanair plačati na odhajajočega potnika

[...]*

Skupni prihodki iz letalskih dejavnosti

[...]*

Prihodki iz neletalskih dejavnosti na potnika

[...]*

Skupni prihodki iz neletalskih dejavnosti

[...]*

Skupni prihodki

[...]*

PRIČAKOVANI STROŠKI (v EUR)

(v EUR)

Fiksni stroški trženja

[...]*

Mesečni stroški poslovanja

13 943

Skupni stroški poslovanja

97 601

Skupni stroški

[...]*

NETO IZID (v EUR)

(v EUR)

ZNESEK, KI GA JE TREBA VRNITI

ZNESEK, KI GA JE TREBA VRNITI

– 318 569

– 318 569

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

1.   Državna pomoč, ki jo je Nemčija v obdobju 2000–2011 nezakonito dodelila družbi Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH s financiranjem naložb v infrastrukturo in s tem kršila člen 108(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, je združljiva z notranjim trgom.

2.   Državna pomoč, ki jo je Nemčija v obdobju 2000–2011 nezakonito dodelila družbi Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH s financiranjem izgub iz poslovanja in s tem kršila člen 108(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, je združljiva z notranjim trgom.

3.   Sporazum o letaliških storitvah, ki sta ga 3. marca 2003 sklenili družbi Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH in Ryanair, skupaj s sporazumom o storitvah trženja, ki sta ga 7. aprila 2003 sklenili družbi Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH in Ryanair, ter sporazumom o storitvah trženja, ki sta ga 28. avgusta 2008 sklenili družbi Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH in AMS, ne pomeni pomoči.

4.   Državna pomoč, ki jo je Nemčija nezakonito dodelila družbi Ryanair/AMS, pri čemer je kršila člen 108(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, v okviru sporazuma o letaliških storitvah, ki sta ga 3. marca 2003 sklenili družbi Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH in Ryanair, sporazuma o storitvah trženja, ki sta ga 7. aprila 2003 sklenili družbi Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH in Ryanair, ter sporazuma o storitvah trženja, ki sta ga 25. januarja 2010 sklenili družbi Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH in AMS, ni združljiva z notranjim trgom.

Člen 2

1.   Nemčija od upravičencev izterja nezdružljivo pomoč iz člena 1(4).

2.   Ob upoštevanju, da družbi Ryanair in AMS za namene tega sklepa tvorita eno gospodarsko enoto, ti družbi solidarno odgovarjata za vračilo državne pomoči, ki jo je katera koli prejela na podlagi kombinirane uporabe sporazuma o letaliških storitvah z dne 3. marca 2003, sporazuma o storitvah trženja z dne 7. aprila 2003 in sporazuma o storitvah trženja z dne 25. januarja 2010.

3.   Za zneske, ki jih je treba izterjati, se od datuma, ko so bili dani na voljo upravičencem, do datuma dejanske izterjave zaračunavajo obresti.

4.   Obresti se izračunajo z obrestnoobrestnim računom v skladu s poglavjem V Uredbe (ES) št. 794/2004.

5.   Nemčija na dan sprejetja tega sklepa ustavi vsa neizvedena izplačila pomoči iz člena 1(4).

Člen 3

1.   Vračilo pomoči iz člena 1(4) je takojšnje in učinkovito.

2.   Nemčija zagotovi, da se ta sklep izvede v štirih mesecih od datuma njegove priglasitve.

Člen 4

1.   Nemčija v dveh mesecih od datuma priglasitve tega sklepa predloži naslednje informacije:

| (a) | skupni znesek (glavnica in obresti) pomoči, ki sta ga prejela upravičenca; |
| --- | --- |

(a)

skupni znesek (glavnica in obresti) pomoči, ki sta ga prejela upravičenca;

| (b) | skupni znesek (glavnica in obresti), ki se izterja od upravičencev v skladu s členom 2; |
| --- | --- |

(b)

skupni znesek (glavnica in obresti), ki se izterja od upravičencev v skladu s členom 2;

| (c) | podroben opis že sprejetih ali načrtovanih ukrepov za uskladitev s tem sklepom; |
| --- | --- |

(c)

podroben opis že sprejetih ali načrtovanih ukrepov za uskladitev s tem sklepom;

| (d) | dokumente, ki dokazujejo, da je bilo upravičencema odrejeno vračilo pomoči. |
| --- | --- |

(d)

dokumente, ki dokazujejo, da je bilo upravičencema odrejeno vračilo pomoči.

2.   Nemčija Komisijo obvešča o napredku v zvezi s sprejetimi nacionalnimi ukrepi za izvedbo tega sklepa, dokler pomoč iz člena 2 ni v celoti vrnjena. Na zahtevo Komisije takoj predloži informacije o že sprejetih ali načrtovanih ukrepih za uskladitev s tem sklepom. Zagotovi tudi podrobne informacije o zneskih pomoči in obrestih, ki sta jih upravičenca že vrnila.

Člen 5

Ta sklep je naslovljen na Zvezno republiko Nemčijo.

V Bruslju, 15. oktobra 2014

Za Komisijo

Joaquín ALMUNIA

Podpredsednik

---

(1)  
  UL C 149, 25.5.2012, str. 5.

1

(2)  Člena 87 in 88 Pogodbe ES sta s 1. decembrom 2009 postala člen 107 oziroma člen 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: PDEU). Oba sklopa členov sta vsebinsko popolnoma enaka. V tem sklepu je treba sklicevanje na člena 107 in 108 PDEU razumeti kot sklicevanje na člena 87 in 88 Pogodbe ES, kadar je to primerno. S PDEU so bile uvedene tudi nekatere spremembe v terminologiji, pri čemer je bila na primer beseda „Skupnost“ nadomeščena z besedo „Unija“, besedna zveza „skupni trg“ pa z besedno zvezo „notranji trg“. V tem sklepu se uporablja terminologija iz PDEU.

2

(3)  Glej opombo 1.

3

(4)  Airport Marketing Services Limited je hčerinska družba v 100-odstotni lasti družbe Ryanair. Njena glavna dejavnost je prodaja oglaševalskega prostora na spletnem mestu družbe Ryanair.

4

(5)  Družba Ryanair je predložila skupne pripombe v zvezi z več primeri v letalstvu, vključno z obravnavanim primerom.

5

(6)  Sporočilo Komisije – Smernice o državni pomoči letališčem in letalskim prevoznikom (UL C 99, 4.4.2014, str. 3).

6

(7)  Uporaba členov 92 in 93 Pogodbe ES ter člena 61 Sporazuma EGP za državne pomoči v letalskem sektorju (UL C 350, 10.12.1994, str. 5).

7

(8)  Smernice Skupnosti o financiranju letališč in zagonski državni pomoči letalskim prevoznikom z odhodi z regionalnih letališč (UL C 312, 9.12.2005, str. 1).

8

(9)  
  UL C 113, 15.4.2014, str. 30.

9

(10)  Delničarji družbe Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH so: okrožje Altenburger Land (60 %), občina Nobitz (5 %) in družba THÜSAC Personennahverkehrsgesellschaft mbH (3 %). Vsi delničarji so javni organi ali v celoti v javni lasti, družba sama pa ima v lasti 32 % svojih delnic. Vir: finančno poročilo družbe Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH iz leta 2012. To je zadnje poročilo, ki ga je Nemčija predložila Komisiji.

10

(11)

11

Vir: finančna poročila družbe Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH in Nemčije.

Vir:

(12)

12

Vir: finančna poročila družbe Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH.

Vir:

(13)  Po navedbah Nemčije družba Ryanair med 17. decembrom 2004 in 11. januarjem 2005 ni imela nobenih letov. Leta 2006 so bile vse dejavnosti letenja dva tedna prekinjene zaradi gradbenih del.

13

(14)  Komisija meni, da se lahko potniki na rednih letih („Linienflugverkehr“) v obdobju 2003–2011 pripišejo letom družbe Ryanair.

14

(15)  Študija „Studie über den Verkehrslandeplatz Leipzig-Altenburg und das angrenzende Industriegebiet“, KE-Consult, Kurte & Esser GbR, september 2010.

15

(16)  
  Vir: Poročilo upraviteljev družbe Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH, „Entwicklungskonzept der Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH“, 9. september 2011.

16

Vir:

(17)  
  „Deckungslücke“.

17

(18)  To pojasnjuje študija KE-Consult.

18

(19)  
  Vir: Poročilo upraviteljev družbe Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH, „Entwicklungskonzept der Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH“, 9. september 2011.

19

Vir:

(20)  Statut upravljavca letališča omejuje letni kapitalski prispevek posameznega delničarja na njegov petkratni delež (člen 24(3)).

20

(21)

21

Vir: letna finančna poročila družbe Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH, na voljo na naslednjih straneh:

Vir:

| | leto 2000: str. 28 in Priloga 6, str. 20; |
| --- | --- |

leto 2000: str. 28 in Priloga 6, str. 20;

| | leto 2001: str. 28 in Priloga 6, str. 23; |
| --- | --- |

leto 2001: str. 28 in Priloga 6, str. 23;

| | leto 2002: str. 28 in Priloga 6, str. 21; |
| --- | --- |

leto 2002: str. 28 in Priloga 6, str. 21;

| | leto 2003: str. 7 in Priloga 6, str. 21; |
| --- | --- |

leto 2003: str. 7 in Priloga 6, str. 21;

| | leto 2004: Priloga 3, str. 5, in Priloga 6, str. 19; |
| --- | --- |

leto 2004: Priloga 3, str. 5, in Priloga 6, str. 19;

| | leto 2005: Priloga VI, list 13, in Priloga III, list 19; |
| --- | --- |

leto 2005: Priloga VI, list 13, in Priloga III, list 19;

| | leto 2006: Priloga VI, list 12, in Priloga III, lista 15 in 16; |
| --- | --- |

leto 2006: Priloga VI, list 12, in Priloga III, lista 15 in 16;

| | leto 2007: Priloga VI, list 13, in Priloga III, lista 15 in 16; |
| --- | --- |

leto 2007: Priloga VI, list 13, in Priloga III, lista 15 in 16;

| | leto 2008: Priloga VI, list 12, in Priloga III, lista 15 in 16; |
| --- | --- |

leto 2008: Priloga VI, list 12, in Priloga III, lista 15 in 16;

| | leto 2009: Priloga VI, str. 15, in Priloga III, str. 14; |
| --- | --- |

leto 2009: Priloga VI, str. 15, in Priloga III, str. 14;

| | leto 2010: Priloga VI, str. 15, in Priloga III, str. 14; |
| --- | --- |

leto 2010: Priloga VI, str. 15, in Priloga III, str. 14;

| | leto 2011: Priloga VI, str. 13, in Priloga III, str. 14. |
| --- | --- |

leto 2011: Priloga VI, str. 13, in Priloga III, str. 14.

(22)  Te prispevke je zagotovila zlasti zvezna dežela Turingija, čeprav so morda prispevali tudi drugi javni organi.

22

(23)  www.nachrichten.lvz-online.de: „Aus für Linienflüge ab Altenburg – Ryanair zieht sich komplett zurück“.

23

(24)

24

Vir: Nemčija.

Vir:

(25)  Lastna sredstva družbe Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH.

25

(26)  Ta znesek trenutno preučuje in obravnava zvezno upravno sodišče, zato bo morda spremenjen.

26

(27)  Znesek se lahko spremeni – glej opombo 26.

27

(28)  V finančnem poročilu za leto 2004 je zlasti navedeno, da so se vzletne in pristajalne razdalje na vzletno-pristajalni stezi podaljšale in omogočajo uporabo zrakoplova B 737-800. V skladu s sporazumom med letališčem AOC in družbo Ryanair je slednja na letališču AOC uporabljala zrakoplov B 737-300 ali drugo različico zrakoplova B 737.

28

(29)

29

Vir: Nemčija in letna finančna poročila družbe Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH.

Vir:

(30)  Poslovni izid se izračuna kot prihodki od operativnih dejavnosti – od katerih se je odštel skupni znesek javnih prispevkov, kot so navedeni v preglednici 2 – brez neposrednih stroškov poslovanja (osebje in materiali ter drugi stroški) v skladu s podatki iz letnih finančnih poročil družbe Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH.

30

(31)  Zneski naložb iz preglednice 4 so vzeti iz letnih finančnih poročil družbe Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH in se razlikujejo od zneskov naložb iz preglednice 3, ki jih je zagotovila Nemčija.

31

(32)  Neto finančni rezultat pomeni razliko med finančnimi prihodki in finančnimi izdatki. Po navedbah Nemčije družba Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH v tem obdobju ni vzela bančnega posojila; finančni izdatki so bili povezani zlasti z obrestmi za že prejete prispevke, ki se še niso uporabili.

32

(33)  Podatki iz preglednice 5, ki jih je predložila Nemčija, se razlikujejo od podatkov iz preglednice 2, zagotovljenih iz letnih finančnih poročil družbe Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH.

33

(1)

1

| [...]* | Velja obveznost varovanja poslovne skrivnosti. |
| --- | --- |

[...]*

Velja obveznost varovanja poslovne skrivnosti.

(34)  Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH, Jahresabschlusses zum 31. Dezember 2002, Lagebericht 2002, str. 4.

34

(35)

35

Vir: Nemčija. Nemčija je navedla, da stroški javne politike presegajo zneske iz preglednice 6, vendar ni zagotovila nobenih nadaljnjih informacij o natančnem znesku.

Vir:

(36)

36

Vir: Nemčija.

Vir:

(37)  Takse iz preglednic 8 in 9 se uporabljajo za zrakoplove, vključene v poseben seznam, imenovan „Bonusliste“, ki zajema različne vrste zrakoplovov glede na njihove tehnične značilnosti v zvezi z emisijami onesnaževal: v seznam so vključeni zrakoplovi z najboljšo okoljsko učinkovitostjo, pri čemer so novi zrakoplovi samodejno vključeni.

37

(38)

38

Vir: Nemčija.

Vir:

(39)

39

Vir: Nemčija.

Vir:

(40)  Nemški izraz za predvidene rotacije je „Linienflugbetrieb“.

40

(41)

41

Vir: Nemčija.

Vir:

(42)  Komisija je seznanjena z razliko med zneskom, izraženim z besedami, in zneskom, izraženim s številkami.

42

(43)  Nemčija je predložila račun, ki ga je družba Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH poslala družbi Ryanair za junij 2009. Nemčija kljub nadaljnjim zahtevam Komisije ni predložila nobenih nadaljnjih informacij v zvezi s točnimi pristojbinami na potnika in zrakoplov, ki jih je družba Ryanair plačevala v obdobju 2003–2011.

43

(44)  Navedeni so le nekateri ukrepi. Popoln seznam storitev je v Prilogi B.

44

(45)  Sporazum zadeva trenutno tarifo družbe AMS.

45

(46)  Poletna sezona IATA se je začela 28. marca 2010 in končala 30. oktobra 2010.

46

(47)  Odstavek 3.2 sporazuma z dne 25. januarja 2010 dopušča možnost, da družba AMS na podlagi sporazuma med strankama zagotovi dodatne storitve trženja.

47

(48)  Nemčija je navedla, da je bilo več kot 16,5 milijona EUR vloženih v razvoj industrijskega območja, na katerem je na približno 58 hektarih trenutno zaposlenih okrog 250 ljudi.

48

(49)  
  „Entwicklungskonzept der Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH“, 9. september 2011.

49

(50)  Odstavek 23 uredbe Thüringer Landeshaushaltsordnung.

50

(51)  Nemčija v zvezi s tem navaja primer subvencije, odobrene in plačane leta 2009, v zvezi s katero se je izvedel naknadni nadzor in ki je bila delno vrnjena leta 2012.

51

(52)  Glej preglednico 3.

52

(53)  Uredba Thüringer Landeshaushaltsordnung je proračunski zakonik zvezne dežele Turingije. V oddelku 23 proračunskega zakonika so določene zahteve, ki morajo biti izpolnjene za prejemanje finančnih prispevkov iz proračuna zvezne dežele. Zvezna dežela Turingija mora imeti močan interes za izvajanje projekta, za katerega se zagotovijo prispevki in ki se brez teh prispevkov ne bi mogel ustrezno izvesti ali pa se sploh ne bi mogel izvesti. Pogoji za prejemanje prispevkov so podrobneje opredeljeni v Allgemeine Nebenbestimmungen für Zuwendungen zur Projektförderung (ANBest-P), ki zajema splošne pogoje za prispevke k razvojnim projektom.

53

Thüringer Landeshaushaltsordnung

Allgemeine Nebenbestimmungen für Zuwendungen zur Projektförderung (ANBest-P)

(54)  SA 16588 (N 644i/2002) – Deutschland – Errichtung oder Ausbau von Regionalflughäfen (Nemčija – Gradnja in razvoj regionalnih letališč).

54

(55)  Glej uvodno izjavo 50(a).

55

(56)  
  „Plausibilitätsprüfung über die Wirtschaftlichkeit der Flugplatz Altenburg- Nobitz GmbH unter Berücksichtigung des Wirtschafts- und Finanzplanes für die Jahre 2007 bis 2010“ (31. avgust 2007) in „Kapitalflussrechnungen FAN für die Geschäftsjahre 2007 bis 2015“ (16. november 2007), ki ju je izvedla družba BDO – Deutsche Warentreuhand Aktiengesellschaft Wirtschaftsprüfungsgesellschaft; „Regionalökonomische Bedeutung und Perspektiven des Flugplatzes Altenburg-Nobitz“, ki jo je izvedel prof. dr. Richard Klophaus (september 2007); „Planentwurf für den Zeitraum 2011 – 2015: Wirtschafts-, Vermögens-, Finanz- und Investitionsplan“, ki jo je izvedla družba Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH (15. november 2007).

56

(57)  
  „Regionalökonomische Bedeutung und Perspektiven des Flugplatzes Altenburg-Nobitz“, ki jo je izvedel prof. dr. Richard Klophaus (september 2007).

57

(58)  Arbeitsgemeinschaft Deutscher Verkehrsflughäfen (poklicno združenje nemških letališč).

58

(59)  Nemčija je Komisiji predložila poslovne načrte za leta 2000–2005 („Wirtschaftsplan“) in posodobitve teh načrtov, pripravljene naslednje leto („Nachtrag zum Wirtschaftsplan“).

59

(60)  Pristop na podlagi enojnega zaračunavanja pomeni, da je treba upoštevati ves dobiček, torej prihodke iz letalskih (potniške takse) in neletalskih (npr. najemnino za trgovine na letališču, parkirnino) dejavnosti ter ne le število potnikov in s tem povezane potniške takse.

60

(61)  Nemčija se sklicuje na sodbo Sodišča z dne 17. decembra 2008 v zadevi T-196/04, Ryanair proti Komisiji, ZOdl. 2008, str. II-3643, točka 59 (sodba Charleroi).

61

Ryanair

Komisiji

Charleroi

(62)  Študija prof. dr. Richarda Klophausa z naslovom „Regionalökonomische Bedeutung und Perspektiven des Flugplatzes Altenburg-Nobitz“, september 2007.

62

(63)  
  „Umsatzaufstellung Ryanair“ – to preglednico je pripravila družba Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH na podlagi različnih predpostavk v zvezi s številom dnevnih letov (1 do 10) in koeficientom zasedenosti (70 do 90 %).

63

(64)  Previdni scenarij za en dnevni let.

64

(65)  Nemčija oblikuje svoje napovedi na podlagi predpostavke, da je lahko zrakoplov, ki ga je družba Ryanair uporabljala leta 2003, sprejel 148 potnikov.

65

(66)  Ti zneski izhajajo iz mesečnega računa, ki ga je družba Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH junija 2009 poslala družbi Ryanair. Nemčija kljub zahtevi Komisije ni predložila nobenih informacij o mesečnih pristojbinah na potnika in zrakoplov, ki naj bi jih družba Ryanair plačevala v obdobju 2003–2011.

66

(67)  Nemčija je v zvezi s tem predložila podatke o številu potnikov, ki se razlikujejo od podatkov o številu potnikov iz finančnih poročil upravljavca letališča – glej preglednico 1.

67

(68)  Informacije, ki jih je predložila Nemčija.

68

(69)  
  „Entwicklungskonzept der Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH“, 9. september 2011.

69

(70)  Glej sklep Komisije o začetku postopka, uvodni izjavi 133 in 134.

70

(71)  Luftverkehrs-Zulassungs-Ordnung (nemška uredba o izdajanju dovoljenj za letalske prevoze) – Glej sklep Komisije o začetku postopka, uvodna izjava 134.

71

(72)  Glej sklep Komisije o začetku postopka, uvodna izjava 137.

72

(73)  Udeleženec v tržnem gospodarstvu.

73

(74)  Zadeve v zvezi z državno pomočjo za družbo Ryanair, ki jih je svetovalna družba pripravila za navedeno družbo, 9. april 2013.

74

(75)  Glej opombo 50.

75

(76)  Pripravljeno za družbo Ryanair, 10. april 2013.

76

(77)  
  „Ali so cene družbe AMS v skladu s tržno stopnjo?“ Pripravljeno za družbo Ryanair, 20. december 2013.

77

(78)  
  „Kako naj bi se sporazumi z družbo AMS obravnavali v okviru analize donosnosti pri preskusu udeleženca v tržnem gospodarstvu?“ Pripravljeno za družbo Ryanair, 17. januar 2014.

78

(79)  V skladu s poročilom družbe York Aviation (2007) „
  Social benefits of low fare airlines in Europe
  “ (Socialne ugodnosti nizkocenovnih letalskih prevoznikov v Evropi) je družba Ryanair prispevala k privlačnosti letališča Eindhoven za druge nizkocenovne prevoznike.

79

Social benefits of low fare airlines in Europe

(80)  Vključen je poseben sklic na poročilo prof. McLoughlina (2013), ki ga je družba Ryanair predložila 13. aprila 2013, z naslovom „
  Krepitev blagovne znamke: zakaj in kako bi morale majhne blagovne znamke vlagati v trženje
  “.

80

Krepitev blagovne znamke: zakaj in kako bi morale majhne blagovne znamke vlagati v trženje

(81)  Evropska komisija (2005), NN72/05, Povečanje kapitala družbe BayernLB, Nemčija, odstavki 27 do 29.

81

(82)  Odločba Komisije z dne 4. julija 2007 o postopkih iz člena 82 Pogodbe ES (zadeva COMP/38.784 – Wanadoo España proti Telefónica), odstavka 360 in 363.

82

(83)  www.airportmarketingservices.com

83

(84)  
  UL C 249, 31.7.2014, str. 1.

84

(85)  http://europa.eu/rapid/press-release_IP-05-58_de.htm?locale=FR

85

(86)  Sodba Sodišča z dne 18. junija 1998 v zadevi C-35/96, Komisija proti Italiji, Recueil 1998, str. I-3851; Sodba Sodišča z dne 23. aprila 1991 v zadevi C-41/90, Höfner in Elser, Recueil 1991, str. I-1979; Sodba Sodišča z dne 16. novembra 1995 v zadevi C-244/94, Fédération Française des Sociétés d'Assurances proti Ministère de l'Agriculture et de la Pêche, Recueil 1995, str. I-4013; Sodba Sodišča z dne 11. decembra 1997 v zadevi C-55/96, Job Centre, Recueil 1997, str. I-7119.

86

Komisija

Italiji

Höfner in Elser

Fédération Française des Sociétés d'Assurances

Ministère de l'Agriculture et de la Pêche

Job Centre

(87)  Sodba Sodišča z dne 16. junija 1987 v zadevi 118/85, Komisija proti Italiji, Recueil 1987, str. 2599; Sodba Sodišča z dne 18. junija 1998 v zadevi 35/96, Komisija proti Italiji, Recueil 1998, str. I-3851.

87

Komisija

Italiji

Komisija

Italiji

(88)  Sodba Leipzig/Halle, zlasti točki 93 in 94; potrjena s sodbo Sodišča z dne 19. decembra 2012 v zadevi C-288/11 P, Mitteldeutsche Flughafen in Flughafen Leipzig-Halle proti Komisiji, ZOdl. 2012, še neobjavljena; glej tudi sodbo Sodišča z dne 16. oktobra 1990 v zadevi T-128/89, Aéroports de Paris proti Komisiji, Recueil 2000, str. II-3929, potrjeno s sodbo Sodišča z dne 24. oktobra 2002 v zadevi C-82/01P, Aéroports de Paris proti Komisiji, Recueil 2002, str. I-9297, in sodbo Sodišča z dne 17. decembra 2008 v zadevi T-196/04, Ryanair proti Komisiji (v nadaljnjem besedilu: Charleroi), ZOdl. 2008, str. II-3643.

88

Leipzig/Halle

Mitteldeutsche Flughafen in Flughafen Leipzig-Halle

Komisiji

Aéroports de Paris

Komisiji

Aéroports de Paris

Komisiji

Ryanair

Komisiji

Charleroi

(89)  Sodba Sodišča v zadevah C-159/91 in C-160/91, Poucet proti AGV in Pistre proti Cancave, Recueil 1993, str. I-637.

89

Poucet

AGV in Pistre

Cancave

(90)  Sodba Sodišča z dne 19. januarja 1994 v zadevi C-364/92, SAT Fluggesellschaft proti Eurocontrol, Recueil 1994, str. I-43.

90

SAT Fluggesellschaft

Eurocontrol

(91)  Odločba Komisije N 309/2002 z dne 19. marca 2003, Letalska varnost – nadomestilo stroškov po napadih 11. septembra 2001.

91

(92)  Sodba Sodišča z dne 18. marca 1997 v zadevi C-343/95, Calì & Figli proti Servizi ecologici porto di Genova, Recueil 1997, str. I-1547; Odločba Komisije N 309/2002 z dne 19. marca 2003; Odločba Komisije N 438/2002 z dne 16. oktobra 2002, Subvencije belgijskim pristaniškim upravam za izvrševanje nalog javne oblasti.

92

Calì & Figli

Servizi ecologici porto di Genova

(93)  Odločba Komisije N 309/2002 z dne 19. marca 2003.

93

(94)  Glej zlasti sodbi Sodišča z dne 19. januarja 1994 v zadevi C-364/92, SAT proti Eurocontrol, Recueil 1994, str. I-43, točka 30, in z dne 26. marca 2009 v zadevi C-113/07 P, Selex Sistemi Integrati proti Komisiji, ZOdl. 2009, str. I-2207, točka 71.

94

SAT

Eurocontrol

Selex Sistemi Integrati

Komisiji

(95)  Med drugim glej sodbo Sodišča z dne 3. marca 2005 v zadevi C-172/03, Wolfgang Heiser proti Finanzamt Innsbruck, ZOdl. 2005, str. I-01627, točka 36, in navedeno sodno prakso.

95

Wolfgang Heiser

Finanzamt Innsbruck

(96)  Sklep Komisije z dne 20. februarja 2014 o državni pomoči SA.35847 (2012/N) – Češka republika – Letališče Ostrava, še neobjavljen v Uradnem listu, uvodna izjava 16.

96

(97)  Člen 27(d)(1) Luftverkehrsgesetz: „Flugsicherungsdienste und die dazu erforderlichen flugsicherungstechnischen Einrichtungen werden an den Flugplätzen vorgehalten, bei denen das Bundesministerium für Verkehr, Bau und Stadtentwicklung einen Bedarf aus Gründen der Sicherheit und aus verkehrspolitischen Interessen anerkennt“.

97

Luftverkehrsgesetz

(98)  Sodba Sodišča z dne 16. maja 2002 v zadevi C-482/99, Francija proti Komisiji (v nadaljnjem besedilu: Stardust Marine), Recueil 2002, str. I-4397.

98

Francija

Komisiji

Stardust Marine

(99)  Sodba z dne 12. maja 2011 v združenih zadevah T-267/08 in T-279/08 Nord-Pas-de-Calais, še neobjavljena, točka 108.

99

Nord-Pas-de-Calais

(100)  Glej opombo 10.

100

(101)  Sporočilo Komisije državam članicam: uporaba členov 92 in 93 Pogodbe EGS in člena 5 Direktive Komisije 80/723/EGS za javna podjetja v proizvodnem sektorju (UL C 307, 13.11.1993, str. 3, točka 11). To sporočilo obravnava proizvodni sektor, vendar velja tudi za druge gospodarske sektorje. Glej tudi sodbo Sodišča z dne 30. aprila 1998 v zadevi T-16/96, Cityflyer, Recueil 1998, str. II-757, točka 51.

101

Cityflyer

(102)  Povračila so bila izvedena le v posebnih primerih, ko se zadevni javni prispevek ni v celoti uporabil za naložbo, za katero je bil namenjen.

102

(103)  Sodba Sodišča z dne 30. aprila 1998 v zadevi T-214/95, Het Vlaamse Gewest proti Komisiji, Recueil 1998, str. II-717.

103

Het Vlaamse Gewest

Komisiji

(104)  Sodba Sodišča z dne 16. maja 2002 v zadevi C-482/99, Francija proti Komisiji (v nadaljnjem besedilu: Stardust Marine), Recueil 2002, str. I-4397.

104

Francija

Komisiji

Stardust Marine

(105)  Sodba z dne 12. maja 2011 v združenih zadevah T-267/08 in T-279/08 Nord-Pas-de-Calais, še neobjavljena, točka 108.

105

Nord-Pas-de-Calais

(106)  Glej opombo 10.

106

(107)  Sodbi Sodišča z dne 11. julija 1996 v zadevi C-39/94, Syndicat français de l'Express international (SFEI) in drugi proti La Poste in drugi, Recueil 1996, str. I-3547, točka 60, in z dne 29. aprila 1999 v zadevi C-342/96, Kraljevina Španija proti Komisiji Evropskih skupnosti, Recueil 1999, str. I-2459, točka 41.

107

Syndicat français de l'Express international (SFEI) in drugi

La Poste in drugi,

Kraljevina Španija

Komisiji Evropskih skupnosti,

(108)  Sodba Sodišča z dne 2. julija 1974 v zadevi 173/73, Italijanska republika proti Komisiji Evropskih skupnosti, Recueil 1974, str. 709, točka 13.

108

Italijanska republika

Komisiji Evropskih skupnosti,

(109)  Sodba Sodišča z dne 16. maja 2002 v zadevi C-482/99, Francija proti Komisija (v nadaljnjem besedilu: Stardust Marine), Recueil 2002, str. I-4397, točka 69.

109

Francija

Komisija

Stardust Marine

(110)  Sodba Sodišča z dne 21. marca 1991 v zadevi C-305/89, Italija proti Komisiji (v nadaljnjem besedilu: Alfa Romeo), Recueil 1991, str. I-1603, točka 23; Sodba Sodišča z dne 12. decembra 2000 v zadevi T-296/97, Alitalia proti Komisiji, Recueil 2000, str. II-3871, točka 84.

110

Italija

Komisiji

Alfa Romeo)

Alitalia

Komisiji

(111)  
  „Verlorene Zuschüsse“ – glej sporočilo Nemčije z dne 30. marca 2012.

111

(112)  Sodba Sodišča z dne 10. julija 1986 v zadevi 40/85, Belgija proti Komisiji, Recueil 1986, str. I-2321.

112

Belgija

Komisiji

(113)  Sodba Sodišča z dne 30. aprila 1998 v zadevi T-214/95, Het Vlaamse Gewest proti Komisiji, Recueil 1998, str. II-717.

113

Het Vlaamse Gewest

Komisiji

(114)  Glej uvodno izjavo 105.

114

(115)  Glej Sporočilo Komisije o uporabi pravil Evropske unije o državni pomoči za nadomestilo, dodeljeno za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena (UL C 8, 11.1.2012, str. 4), del 2.1, in povezano sodno prakso, zlasti združene zadeve C-180/98 do C-184/98, Pavlov in drugi, Recueil 2000, str. I-6451.

115

Pavlov in drugi

(116)  Sodba Sodišča z dne 16. junija 1987 v zadevi 118/85, Komisija proti Italiji, Recueil 1987, str. 2599, točka 7; Sodba Sodišča z dne 18. junija 1998 v zadevi C-35/96, Komisija proti Italiji, Recueil 1998, str. I-3851, točka 36; Pavlov in drugi, točka 75.

116

Komisija

Italiji

Komisija

Italiji

Pavlov in drugi

(117)  Glej http://corporate.ryanair.com/investors/biographies/, obiskano 23. junija 2014.

117

(118)  Sodba Sodišča z dne 16. maja 2002 v zadevi C-482/99, Francija proti Komisiji (v nadaljnjem besedilu: Stardust Marine), Recueil 2002, str. I-4397.

118

Francija proti Komisiji

Stardust Marine

(119)  Sodba z dne 12. maja 2011 v združenih zadevah T-267/08 in T-279/08 Nord-Pas-de-Calais, še neobjavljena, točka 108.

119

Nord-Pas-de-Calais

(120)  Sodba Stardust Marine, točki 52 in 57.

120

Stardust Marine

(121)  Glej prejšnjo opombo.

121

(122)  http://www.altenburg-tourismus.de/reiseveranstalter/pressemitteilungen.htm, časopis Osterländer Volkszeitung z dne 24. avgusta 2010, str. 13: „Er forderte deshalb die Landesregierung auf, umgehend mit Ryanair über den Aufbau von drei bis fünf Linienverbindungen zu verhandeln und parallel in den Zielländern die Tourismus-Werbung aufzubauen“.

122

Osterländer Volkszeitung

(123)  Časopis Dresdner Neue Nachrichten z dne 5. marca 2003: „Der Regionalflughafen Altenburg-Nobitz war in den vergangenen Jahren mit mehreren Millionen Euro Fördermitteln modernisiert worden und hatte sich immer wieder um die Ansiedlung eines Billig-Fliegers bemüht. Die Verhandlungen mit Ryanair waren über viele Monate geführt worden. Als letztes Hindernis erwies sich der hinhaltende Widerstand Erfurter Ministerien, die diese Ansiedlung zu blockieren versuchten.“

123

Dresdner Neue Nachrichten

(124)  http://www.radio-lotte.de/nachricht/14036: „Thüringen will mit Millioneninvestitionen die irische Billigfluglinie Ryanair an den Flughafen Altenburg-Nobitz lotsen. Nach Aussagen der 'Leipziger Volkszeitung' stehen dafür rund 28 Millionen Euro aus einem Infrastruktur-Sonderprogramm zur Verfügung. Thüringens Wirtschaftsminister Schuster sagte, man sei auch flexibel genug, erforderliche Maßnahmen bereits in diesem Jahr zu bewilligen. Wenn Ryanair beispielsweise eine längere Start- und Landebahn benötige, dann werde diese Verlängerung erfolgen. Sollte Ryanair sich für Altenburg-Nobitz entscheiden, würde Dresden und Leipzig/Halle ein weiterer Passagierverlust drohen. Der einstige Militärflugplatz liegt geografisch in der Mitte. Der Dresdner Flughafen hat in diesem Jahr bislang rund 15 Minus gemacht, Leipzig/Halle rund zwölf Prozent“.

124

(125)  Thüringer Landtag (deželni zbor Turingije), 4. mandat, zapisnik plenarnega zasedanja 4/11, 28. januar 2005, 11. zasedanje, petek, 28. januar 2005, Obeti za letališče Altenburg-Nobitz, str. 1097.

125

(126)  http://www.neues-deutschland.de/artikel/161087.ein-flughafen-an-jeder-muelltonne.html: „Zuvor hatte der Kreistag beschlossen, dem irischen Billigflieger Ryanair für die Einrichtung einer zusätzlichen Flugverbindung 670 000 Euro Marketingzuschüsse zu gewähren. 'Ohne diese Beschlussfassung wäre der Linienflugbetrieb faktisch am Ende gewesen und der Flugplatz hätte seine Bedeutung zwangsläufig verloren', rechtfertigte der Landrat und Aufsichtsratsvorsitzende der Betreibergesellschaft Flugplatz Altenburg-Nobitz GmbH die Finanzspritze. Zu den bisherigen Verbindungen von und nach Stansted (London), Edinburgh (Schottland) und Girona (Barcelona) soll ab März 2010 zweimal in der Woche eine Verbindung nach Alicante hinzu kommen.“

126

(127)  Glej uvodno izjavo 32(d).

127

(128)  Sodba Sodišča z dne 17. decembra 2008 v zadevi T-196/04, Ryanair proti Komisiji, ZOdl. 2008, str. II-3643, točka 59 (v nadaljnjem besedilu: Charleroi).

128

Ryanair

Komisiji

Charleroi

(129)  Sodba Sodišča z dne 16. maja 2002 v zadevi C-482/99, Francija proti Komisiji, Recueil 2002, str. I-4397, točka 71 (v nadaljnjem besedilu: Stardust Marine).

129

Francija

Komisiji

Stardust Marine

(130)  Glej uvodno izjavo 52.

130

(131)  Prvih pet let in manj kot štiri rotacije – glej preglednico 12.

131

(132)  Razumna stopnja dobička je „običajna“ stopnja donosa kapitala, tj. stopnja donosa, ki bi jo povprečno podjetje zahtevalo za naložbo ali podobno tveganje. Donos se meri kot interna stopnja donosnosti za predvidene denarne tokove, ki izhajajo iz dogovora z letalskim prevoznikom.

132

(133)  To ne izključuje predvidevanja, da lahko prihodnji zaslužki v obdobju trajanja sporazumov izravnajo začetne izgube.

133

(134)  Sodba Charleroi, točka 59.

134

Charleroi

(135)  Glej uvodno izjavo 99.

135

(136)  Glej preglednico 3 iz uvodne izjave 38.

136

(137)  Ker Komisija ni prejela razčlenitve stroškov za leti 2003 in 2004, bo predpostavljala, da je bila v vsakem letu plačana polovica prispevkov iz lastnih sredstev (187 882 EUR).

137

(138)  Leta 2003 je bila dogovorjena ena sama rotacija med letališčema London Stansted in Altenburg.

138

(139)  V sporazumu je za prvih pet let predvidena pristojbina [...]*, pri čemer se rok izteče 30. aprila 2008. Za tem pristojbina v obdobju od 1. maja 2008 do 30. aprila 2013 znaša [...]*. Za celotno leto 2008 je tehtano povprečje [...]*.

139

(140)  Nemčija kljub več zahtevkom Komisije ni predložila nobenih podatkov glede predhodnih prihodkov iz neletalskih dejavnosti in se sklicuje na preglednico 13 – glej uvodno izjavo 99.

140

(141)  Podatki, ki jih je predložila Nemčija. Število potnikov se ujema s podatki iz preglednice 1.

141

(142)  Nemčija je v preglednici z dne 22. aprila 2003 navedla, da letalo sprejme 148 potnikov.

142

(143)  Komisija bo v vse izračune vključila standardno število 365 dni na leto.

143

(144)  Sporočilo Komisije o spremembi metode določanja referenčnih obrestnih mer in diskontnih stopenj (UL C 14, 19.1.2008, str. 6.) – povezana preglednica o referenčnih obrestnih merah/diskontnih stopnjah in stopnjah izterjave za 15 držav članic EU (od 1. avgusta 1997 do 1. maja 2004).

144

(145)  Druga možnost bi bila izvedba analize za obdobje od 28. avgusta 2008 do 27. avgusta 2010, v katerem se je pogodba dejansko izvajala: ker vse predpostavke ostanejo enake, se je Komisija odločila opraviti analizo za dveletno obdobje brez nadaljnjih specifikacij. Analiza je tako enostavnejša, rezultat pa isti.

145

(146)  Na datum podpisa drugega sporazuma o storitvah trženja (28. avgust 2008) je neto taksa na odhajajočega potnika, ki jo je družba Ryanair plačevala letališču AOC, znašala [...] EUR*, saj so se izvajale največ štiri rotacije.

146

(147)  Leta 2003 je bila dogovorjena ena sama rotacija med letališčema London Stansted in Altenburg.

147

(148)  Kot je navedeno v opombi 48, poletna sezona IATA zajema sedem mesecev, zimska pa pet.

148

(149)  Število sedežev na letalu v skladu s sporazumom o storitvah trženja iz leta 2008.

149

(150)  Sporočilo Komisije o spremembi metode določanja referenčnih obrestnih mer in diskontnih stopenj (UL C 14, 19.1.2008, str. 6.) – povezana preglednica o izhodiščnih obrestnih merah za 27 držav članic (od 1. julija 2008 do 30. junija 2013).

150

(151)  Na datum podpisa tretjega sporazuma o storitvah trženja (25. januar 2010) je neto taksa na odhajajočega potnika, ki jo je družba Ryanair plačevala letališču AOC, znašala [...] EUR*, saj so se izvajale največ štiri rotacije.

151

(152)  Leta 2003 je bila dogovorjena ena sama rotacija med letališčema London Stansted in Altenburg.

152

(153)  Število sedežev na letalu v skladu s sporazumom o storitvah trženja iz leta 2010.

153

(154)  Sodba Sodišča z dne 17. septembra 1980 v zadevi 730/79, Philip Morris, Recueil 1980, str. I-2671, točka 11.

154

Philip Morris

(155)  Sodba Sodišča z dne 30. aprila 1998 v zadevi T-214/95, Het Vlaamse Gewest proti Komisiji, Recueil 1998, str. II-717, točka 46.

155

Het Vlaamse Gewest

Komisiji

(156)  Glej uredbe Sveta (EGS) št. 2407/92 (v UL L 240, 28.8.1992, str. 1), (EGS) št. 2408/92 (v UL L 240, 28.8.1992, str. 8) in (EGS) št. 2409/92 (UL L 240, 28.8.1992, str. 15).

156

(157)  V skladu z ustaljeno sodno prakso lahko Komisija razglasi ukrep pomoči za združljiv le, če je nujen za doseganje legitimnega cilja (glej na primer sodbe Sodišča z dne 17. septembra 1980 v zadevi 730/79, Philip Morris; v zadevi C-390/06, Nuova Agricast in v zadevi T-162/06, Kronoply).

157

(158)  Glej uvodno izjavo 96.

158

(159)  Glej opombo 34.

159

(160)  Posodobljeno stališče glede napovedi povpraševanja za letališče Kassel-Calden [Aktualisierte Stellungnahme zur Nachfrageprognose für den Flughafen Kassel-Calden], Intraplan Consult GmbH, 12. marec 2012, str. 8.

160

(161)  Glej opombo 34.

161

(162)  Nemčija je zagotovila letne poslovne načrte („Wirtschaftsplan“) za obdobje 2000–2005 in ustrezne spremenjene poslovne načrte („Nachtrag zum Wirtschaftsplan“).

162

(163)  Točka 172 smernic za letalski sektor iz leta 2014.

163

(164)  Sporočilo Komisije, Smernice o državni pomoči letališčem in letalskim prevoznikom (UL C 99, 4.4.2014, str. 3), točka 104.

164

(165)  Sporočilo Komisije, Smernice o državni pomoči letališčem in letalskim prevoznikom, točka 137).

165

(166)  Glej uvodno izjavo 43.

166

(167)  Nemčija je Komisiji predložila poslovne načrte („Wirtschaftsplan“) za obdobje 2000–2005 in posodobljene poslovne načrte („Nachtrag zum Wirtschaftsplan“) za obdobje 2002–2005.

167

(168)  Glej uvodno izjavo 34.

168

(169)  Smernice za letalski sektor iz leta 2014, uvodna izjava 174.

169

(170)  Sodba Sodišča z dne 12. julija 1973 v zadevi C-70/72, Komisija proti Nemčiji, Recueil 1973, str. 813, točka 13.

170

Komisija

Nemčiji

(171)  Sodba Sodišča z dne 14. septembra 1994 v združenih zadevah C-278/92, C-279/92 in C-280/92, Španija proti Komisiji, Recueil 1994, str. I-4103, točka 75.

171

Španija

Komisiji

(172)  Sodba Sodišča z dne 17. junija 1999 C-75/97, Belgija proti Komisiji, Recueil 1999, str. I-3671, točki 64 in 65.

172

Belgija

Komisiji

(173)  Uredba Sveta (ES) št. 659/1999 z dne 22. marca 1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 108 Pogodbe ES (UL L 83, 27.3.1999, str. 1).

173

(174)  Uredba Komisije (ES) št. 794/2004 z dne 21. aprila 2004 o izvajanju Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES (UL L 140, 30.4.2004, str. 1).

174

(175)  Glej člen 14(2) Uredbe (ES) št. 659/1999.

175

---

| 4.3.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 59/87 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 59/87

---

SKLEP KOMISIJE (EU) 2016/288

z dne 27. marca 2015

o shemi pomoči SA.34775 (13/C) (ex 12/NN), ki jo je izvedlo Združeno kraljestvo – Dajatev na agregate

(notificirano pod dokumentarno številko C(2015) 2141)

(Besedilo v angleškem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti prvega pododstavka člena 108(2) Pogodbe,

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru, zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,

po pozivu vsem zainteresiranim stranem, naj predložijo svoje pripombe v skladu z navedenimi določbami (1), in ob upoštevanju teh pripomb,

ob upoštevanju naslednjega:

1.   POSTOPEK

POSTOPEK

| (1) | Organi Združenega kraljestva so z dopisom z dne 20. decembra 2001 (evidentiranim 28. decembra 2001) Komisiji priglasili shemo pomoči z naslovom „Postopna uvedba dajatev na agregate na Severnem Irskem“. V dopisu so jo obvestili, da nameravajo 1. aprila 2002 uvesti dajatev na agregate. Uvedla naj bi se s členi 16–49 dela 2 zakona o financah iz leta 2001 in njegovimi prilogami od 4 do 10. Sama shema državne pomoči (postopna uvedba dajatev na agregate na Severnem Irskem) je bila opredeljena kot shema, ki vključuje uvedbo dajatve na Severnem Irskem v več fazah, da bi se ohranila mednarodna konkurenčnost družb na Severnem Irskem, ki iz agregatov proizvajajo predelane proizvode, kot sta beton in asfalt. Ta postopna uvedba dajatve za Severno Irsko naj bi se izvedla z zakonom o financah iz leta 2002. |
| --- | --- |

(1)

Organi Združenega kraljestva so z dopisom z dne 20. decembra 2001 (evidentiranim 28. decembra 2001) Komisiji priglasili shemo pomoči z naslovom „Postopna uvedba dajatev na agregate na Severnem Irskem“. V dopisu so jo obvestili, da nameravajo 1. aprila 2002 uvesti dajatev na agregate. Uvedla naj bi se s členi 16–49 dela 2 zakona o financah iz leta 2001 in njegovimi prilogami od 4 do 10. Sama shema državne pomoči (postopna uvedba dajatev na agregate na Severnem Irskem) je bila opredeljena kot shema, ki vključuje uvedbo dajatve na Severnem Irskem v več fazah, da bi se ohranila mednarodna konkurenčnost družb na Severnem Irskem, ki iz agregatov proizvajajo predelane proizvode, kot sta beton in asfalt. Ta postopna uvedba dajatve za Severno Irsko naj bi se izvedla z zakonom o financah iz leta 2002.

| (2) | Komisija je poleg tega obvestila 27. septembra 2001 prejela pritožbo dveh družb, ki se ukvarjata s pridobivanjem in obdelavo agregatov, 15. aprila 2002 pa še dodatno pritožbo, ki jo je predložilo združenje British Aggregates Association (v nadaljnjem besedilu: združenje BAA). Pritožniki so menili, da zakon o financah iz leta 2001 vključuje državno pomoč za proizvode in postopke, oproščene plačila dajatve na agregate, in da so odstopanja v zvezi s Severno Irsko pomoč, ki ni združljiva z notranjim trgom. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je poleg tega obvestila 27. septembra 2001 prejela pritožbo dveh družb, ki se ukvarjata s pridobivanjem in obdelavo agregatov, 15. aprila 2002 pa še dodatno pritožbo, ki jo je predložilo združenje British Aggregates Association (v nadaljnjem besedilu: združenje BAA). Pritožniki so menili, da zakon o financah iz leta 2001 vključuje državno pomoč za proizvode in postopke, oproščene plačila dajatve na agregate, in da so odstopanja v zvezi s Severno Irsko pomoč, ki ni združljiva z notranjim trgom.

| (3) | Potem ko je Komisija 21. februarja 2002 prejela dodatne informacije, je 24. aprila 2002 glede dajatve na agregate sprejela odločbo o nenasprotovanju (2). Menila je, da davčna logika upravičuje različne oprostitve iz zakona o financah iz leta 2001 in da ta zakon ne vključuje državne pomoči. Menila je tudi, da postopna uvedba dajatve na agregate na Severnem Irskem pomeni pomoč, ki je združljiva z notranjim trgom. |
| --- | --- |

(3)

Potem ko je Komisija 21. februarja 2002 prejela dodatne informacije, je 24. aprila 2002 glede dajatve na agregate sprejela odločbo o nenasprotovanju (2). Menila je, da davčna logika upravičuje različne oprostitve iz zakona o financah iz leta 2001 in da ta zakon ne vključuje državne pomoči. Menila je tudi, da postopna uvedba dajatve na agregate na Severnem Irskem pomeni pomoč, ki je združljiva z notranjim trgom.

2

| (4) | Združenje BAA je 12. julija 2002 vložilo tožbo za razglasitev ničnosti odločbe Komisije z dne 24. aprila 2002, ki je bila evidentirana kot zadeva T-210/02. Splošno sodišče je 13. septembra 2006 tožbo v celoti zavrnilo. Združenje BAA se je 27. novembra 2006 pritožilo zoper sodbo Splošnega sodišča. Sodišče je s sodbo z dne 22. decembra 2008 v zadevi C-487/06 P izpodbijano sodbo razveljavilo in zadevo vrnilo Splošnemu sodišču. |
| --- | --- |

(4)

Združenje BAA je 12. julija 2002 vložilo tožbo za razglasitev ničnosti odločbe Komisije z dne 24. aprila 2002, ki je bila evidentirana kot zadeva T-210/02. Splošno sodišče je 13. septembra 2006 tožbo v celoti zavrnilo. Združenje BAA se je 27. novembra 2006 pritožilo zoper sodbo Splošnega sodišča. Sodišče je s sodbo z dne 22. decembra 2008 v zadevi C-487/06 P izpodbijano sodbo razveljavilo in zadevo vrnilo Splošnemu sodišču.

| (5) | To je 7. marca 2012 v sodbi v zadevi T-210/02 RENV razveljavilo odločbo Komisije iz uvodne izjave 3. Ugotovilo je, da Komisiji ni uspelo dokazati, da je davčno razlikovanje, povezano z oprostitvami, upravičeno na podlagi načela običajne obdavčitve, na katerem temelji dajatev na agregate, ali na podlagi okoljskega cilja dajatve na agregate. Ugotovilo je zlasti, da Komisija pri ugotavljanju selektivnosti prednosti, ki bi jih lahko vzpostavljala dajatev na agregate, ni upoštevala načela običajne obdavčitve. V zvezi s tem je opozorilo na nedoslednosti v terminologiji, ki jo je Komisija uporabila v odločbi, namreč v zvezi z izrazi „neobdelani“, „primarni“ in „sekundarni“ agregati, ki ne ustrezajo izrazom, uporabljenim v zakonu o financah iz leta 2001, kakor je bil spremenjen. Komisija v odločbi tudi ni pojasnila, zakaj nekateri oproščeni materiali (ki se uporabljajo kot agregati, na primer agregati iz ilovice) niso v enakem pravnem in dejanskem položaju kot obdavčeni material. |
| --- | --- |

(5)

To je 7. marca 2012 v sodbi v zadevi T-210/02 RENV razveljavilo odločbo Komisije iz uvodne izjave 3. Ugotovilo je, da Komisiji ni uspelo dokazati, da je davčno razlikovanje, povezano z oprostitvami, upravičeno na podlagi načela običajne obdavčitve, na katerem temelji dajatev na agregate, ali na podlagi okoljskega cilja dajatve na agregate. Ugotovilo je zlasti, da Komisija pri ugotavljanju selektivnosti prednosti, ki bi jih lahko vzpostavljala dajatev na agregate, ni upoštevala načela običajne obdavčitve. V zvezi s tem je opozorilo na nedoslednosti v terminologiji, ki jo je Komisija uporabila v odločbi, namreč v zvezi z izrazi „neobdelani“, „primarni“ in „sekundarni“ agregati, ki ne ustrezajo izrazom, uporabljenim v zakonu o financah iz leta 2001, kakor je bil spremenjen. Komisija v odločbi tudi ni pojasnila, zakaj nekateri oproščeni materiali (ki se uporabljajo kot agregati, na primer agregati iz ilovice) niso v enakem pravnem in dejanskem položaju kot obdavčeni material.

| (6) | Komisija je morala po razveljavitvi odločbe z dne 24. aprila 2002 znova oceniti, ali oprostitve, izključitve in davčne olajšave iz zakona o financah iz leta 2001, kakor je bil spremenjen z zakonom o financah iz leta 2002 in zakonom o financah iz leta 2007, pomenijo državno pomoč. Komisija je spis evidentirala pod sklicem NN, saj dajatev na agregate velja od 1. aprila 2002. Vprašanje združljivosti postopne uvedbe dajatve na agregate na Severnem Irskem se je proučilo v okviru drugega postopka (glej zadevo SA.18859 (11/C) – Združeno kraljestvo – Olajšava za dajatve na agregate na Severnem Irskem). |
| --- | --- |

(6)

Komisija je morala po razveljavitvi odločbe z dne 24. aprila 2002 znova oceniti, ali oprostitve, izključitve in davčne olajšave iz zakona o financah iz leta 2001, kakor je bil spremenjen z zakonom o financah iz leta 2002 in zakonom o financah iz leta 2007, pomenijo državno pomoč. Komisija je spis evidentirala pod sklicem NN, saj dajatev na agregate velja od 1. aprila 2002. Vprašanje združljivosti postopne uvedbe dajatve na agregate na Severnem Irskem se je proučilo v okviru drugega postopka (glej zadevo SA.18859 (11/C) – Združeno kraljestvo – Olajšava za dajatve na agregate na Severnem Irskem).

| (7) | Pritožnik je poleg ugotovitev in predložitev, ki jih je podal med postopkom pred sodišči Unije, Komisiji 13. junija 2012 in 26. oktobra 2012 predložil dodatne pripombe in informacije. Komisija jih je Združenemu kraljestvu posredovala 15. maja 2013. Organi Združenega kraljestva so 27. septembra 2012 in 27. maja 2013 predložili dodatne informacije o dajatvi na agregate. |
| --- | --- |

(7)

Pritožnik je poleg ugotovitev in predložitev, ki jih je podal med postopkom pred sodišči Unije, Komisiji 13. junija 2012 in 26. oktobra 2012 predložil dodatne pripombe in informacije. Komisija jih je Združenemu kraljestvu posredovala 15. maja 2013. Organi Združenega kraljestva so 27. septembra 2012 in 27. maja 2013 predložili dodatne informacije o dajatvi na agregate.

| (8) | Komisija je z dopisom z dne 31. julija 2013 Združeno kraljestvo obvestila, da bo začela postopek iz člena 108(2) Pogodbe v zvezi z davčnimi oprostitvami, davčnimi izključitvami in davčnimi olajšavami iz člena 17(3)(e), 17(3)(f)(i) in (ii), člena 17(4)(a) (kolikor je oproščeni material v celoti iz premoga, lignita, skrilavca in glinastega skrilavca, ki se uporablja kot agregat, ali kolikor je pretežno iz premoga, lignita, skrilavca in glinastega skrilavca), člena 17(4)(c)(i) in (ii) (če je pretežno iz jalovine), 17(4)(f) (če gre za glino), 18(2)(b) (kolikor se nanašajo na oproščeni postopek, s katerim se pridobi material, ki se uporablja kot agregat) ter 30(1)(b) (kolikor se nanašajo na oproščeni postopek v smislu člena 18(2)(b), s katerim se pridobi material, ki se uporablja kot agregat) zakona o financah iz leta 2001, kakor je bil spremenjen z zakonom o financah iz leta 2002 in zakonom o financah iz leta 2007. Komisija ni nasprotovala davčnim oprostitvam, davčnim izključitvam in davčnim olajšavam iz člena 17(2)(b), 17(2)(c), 17(2)(d), 17(3)(b), 17(3)(c), 17(3)(d) in 17(3)(da), 17(4)(d) in 17(4)(e), člena 17(4)(a) (kolikor je oproščeni material v celoti iz premoga, lignita, skrilavca in glinastega skrilavca, ki se uporablja za druge namene in ne kot agregat), člena 17(4)(c) (če je v celoti iz jalovine), člena 17(4)(f) (razen za glino), člena 18(2)(a), člena 18(2)(b) (kolikor se nanašajo na surovine, ki se ne uporabljajo kot agregati), člena 18(2)(c), člena 30(1)(a), člena 30(1)(b) (kolikor se nanašajo na oproščeni postopek v smislu člena 18(2)(a) in (c)), člena 30(1)(b) (kolikor se nanašajo na oproščeni postopek v smislu člena 18(2)(b), s katerim se pridobi material, ki se ne uporablja kot agregat) ter člena 30(1)(c) zakona o financah iz leta 2001, kakor je bil spremenjen z zakonom o financah iz leta 2002 in zakonom o financah iz leta 2007, ker ne pomenijo državne pomoči v smislu člena 107(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije. |
| --- | --- |

(8)

Komisija je z dopisom z dne 31. julija 2013 Združeno kraljestvo obvestila, da bo začela postopek iz člena 108(2) Pogodbe v zvezi z davčnimi oprostitvami, davčnimi izključitvami in davčnimi olajšavami iz člena 17(3)(e), 17(3)(f)(i) in (ii), člena 17(4)(a) (kolikor je oproščeni material v celoti iz premoga, lignita, skrilavca in glinastega skrilavca, ki se uporablja kot agregat, ali kolikor je pretežno iz premoga, lignita, skrilavca in glinastega skrilavca), člena 17(4)(c)(i) in (ii) (če je pretežno iz jalovine), 17(4)(f) (če gre za glino), 18(2)(b) (kolikor se nanašajo na oproščeni postopek, s katerim se pridobi material, ki se uporablja kot agregat) ter 30(1)(b) (kolikor se nanašajo na oproščeni postopek v smislu člena 18(2)(b), s katerim se pridobi material, ki se uporablja kot agregat) zakona o financah iz leta 2001, kakor je bil spremenjen z zakonom o financah iz leta 2002 in zakonom o financah iz leta 2007. Komisija ni nasprotovala davčnim oprostitvam, davčnim izključitvam in davčnim olajšavam iz člena 17(2)(b), 17(2)(c), 17(2)(d), 17(3)(b), 17(3)(c), 17(3)(d) in 17(3)(da), 17(4)(d) in 17(4)(e), člena 17(4)(a) (kolikor je oproščeni material v celoti iz premoga, lignita, skrilavca in glinastega skrilavca, ki se uporablja za druge namene in ne kot agregat), člena 17(4)(c) (če je v celoti iz jalovine), člena 17(4)(f) (razen za glino), člena 18(2)(a), člena 18(2)(b) (kolikor se nanašajo na surovine, ki se ne uporabljajo kot agregati), člena 18(2)(c), člena 30(1)(a), člena 30(1)(b) (kolikor se nanašajo na oproščeni postopek v smislu člena 18(2)(a) in (c)), člena 30(1)(b) (kolikor se nanašajo na oproščeni postopek v smislu člena 18(2)(b), s katerim se pridobi material, ki se ne uporablja kot agregat) ter člena 30(1)(c) zakona o financah iz leta 2001, kakor je bil spremenjen z zakonom o financah iz leta 2002 in zakonom o financah iz leta 2007, ker ne pomenijo državne pomoči v smislu člena 107(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije.

| (9) | Sklep Komisije o začetku postopka je bil objavljen v Uradnem listu Evropske unije (3) (v nadaljnjem besedilu: sklep o začetku postopka). Komisija je zainteresirane strani pozvala, naj predložijo pripombe v zvezi s pomočjo. |
| --- | --- |

(9)

Sklep Komisije o začetku postopka je bil objavljen v Uradnem listu Evropske unije (3) (v nadaljnjem besedilu: sklep o začetku postopka). Komisija je zainteresirane strani pozvala, naj predložijo pripombe v zvezi s pomočjo.

Uradnem listu Evropske unije

3

| (10) | Komisija je med 20. decembrom 2013 in 17. januarjem 2014 prejela obsežne pripombe šestnajstih zainteresiranih strani, 10. februarja 2014 dodatne informacije člana združenja British Aggregates Association in 5. marca 2014 dodatne informacije združenja British Aggregates Association. Združenemu kraljestvu jih je posredovala 27. maja 2014 in 13. junija 2014 ter mu dala možnost, da nanje odgovori. Združeno kraljestvo je odgovor poslalo z dopisom z dne 30. junija 2014. Poleg tega je pripombe k sklepu o začetku postopka poslalo 1. oktobra 2013, 31. oktobra 2013 in 28. februarja 2014. |
| --- | --- |

(10)

Komisija je med 20. decembrom 2013 in 17. januarjem 2014 prejela obsežne pripombe šestnajstih zainteresiranih strani, 10. februarja 2014 dodatne informacije člana združenja British Aggregates Association in 5. marca 2014 dodatne informacije združenja British Aggregates Association. Združenemu kraljestvu jih je posredovala 27. maja 2014 in 13. junija 2014 ter mu dala možnost, da nanje odgovori. Združeno kraljestvo je odgovor poslalo z dopisom z dne 30. junija 2014. Poleg tega je pripombe k sklepu o začetku postopka poslalo 1. oktobra 2013, 31. oktobra 2013 in 28. februarja 2014.

| (11) | Komisija je dodatne informacije od Združenega kraljestva zahtevala 14. julija 2014, 1. septembra 2014, 8. septembra 2014 in 28. novembra 2014. Združeno kraljestvo jih je predložilo 29. avgusta 2014, 9. septembra 2014, 18. septembra 2014 ter 8. in 9. decembra 2014. |
| --- | --- |

(11)

Komisija je dodatne informacije od Združenega kraljestva zahtevala 14. julija 2014, 1. septembra 2014, 8. septembra 2014 in 28. novembra 2014. Združeno kraljestvo jih je predložilo 29. avgusta 2014, 9. septembra 2014, 18. septembra 2014 ter 8. in 9. decembra 2014.

| (12) | Komisija je po tristranskem srečanju, ki je potekalo 15. julija 2014, 18. julija 2014 Združeno kraljestvo in združenje BAA zaprosila, naj skupaj predložita dodatne informacije. Prejela jih je 8. septembra 2014. Združenje BAA je dodatne informacije v odgovor na vprašanja Komisije predložilo 15. septembra 2014. Predložene informacije je Komisija nato 17. oktobra 2014 posredovala organom Združenega kraljestva, ti pa so odgovorili 12. novembra 2014, 14. novembra 2014 in 17. novembra 2014. |
| --- | --- |

(12)

Komisija je po tristranskem srečanju, ki je potekalo 15. julija 2014, 18. julija 2014 Združeno kraljestvo in združenje BAA zaprosila, naj skupaj predložita dodatne informacije. Prejela jih je 8. septembra 2014. Združenje BAA je dodatne informacije v odgovor na vprašanja Komisije predložilo 15. septembra 2014. Predložene informacije je Komisija nato 17. oktobra 2014 posredovala organom Združenega kraljestva, ti pa so odgovorili 12. novembra 2014, 14. novembra 2014 in 17. novembra 2014.

| (13) | Komisija je dodatne informacije od združenja BAA zahtevala 10. julija 2014 in 16. oktobra 2014. Združenje BAA jih je predložilo 6. novembra 2014 in 21. novembra 2014. Komisija je te informacije 2. decembra 2014 posredovala organom Združenega kraljestva, in ti so odgovorili 18. decembra 2014. |
| --- | --- |

(13)

Komisija je dodatne informacije od združenja BAA zahtevala 10. julija 2014 in 16. oktobra 2014. Združenje BAA jih je predložilo 6. novembra 2014 in 21. novembra 2014. Komisija je te informacije 2. decembra 2014 posredovala organom Združenega kraljestva, in ti so odgovorili 18. decembra 2014.

2.   PODROBEN OPIS UKREPA

PODROBEN OPIS UKREPA

2.1   POJEM AGREGATI

POJEM AGREGATI

| (14) | Agregati se uporabljajo v gradbeništvu. Na splošno (4) jih lahko opišemo kot surovine v granulah ali drobcih, ki so zaradi svojih fizikalnih in kemijsko inertnih lastnosti primerne za uporabo že same po sebi ali z dodajanjem cementa, apna ali bituminoznih snovi pri gradnji betonskih (5), cestnih, asfaltnih ali drenažnih sistemov (6) ali za nasipavanje (7). Agregati so lahko naravni, proizvedeni ali reciklirani (8). V sklepu o začetku postopka sta pojem agregati in njihova uporaba podrobno opisana v uvodnih izjavah od 8 do 13. |
| --- | --- |

(14)

Agregati se uporabljajo v gradbeništvu. Na splošno (4) jih lahko opišemo kot surovine v granulah ali drobcih, ki so zaradi svojih fizikalnih in kemijsko inertnih lastnosti primerne za uporabo že same po sebi ali z dodajanjem cementa, apna ali bituminoznih snovi pri gradnji betonskih (5), cestnih, asfaltnih ali drenažnih sistemov (6) ali za nasipavanje (7). Agregati so lahko naravni, proizvedeni ali reciklirani (8). V sklepu o začetku postopka sta pojem agregati in njihova uporaba podrobno opisana v uvodnih izjavah od 8 do 13.

4

5

6

7

8

| (15) | Opredelitev agregatov je neločljivo povezana z mogočimi uporabami nekaterih materialov v granulah ali drobcih, ki se pridobijo iz kamnolomov, v gradbeništvu, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 14, saj se pojem agregati ravno zaradi tega bistveno razlikuje od pojma minerali. |
| --- | --- |

(15)

Opredelitev agregatov je neločljivo povezana z mogočimi uporabami nekaterih materialov v granulah ali drobcih, ki se pridobijo iz kamnolomov, v gradbeništvu, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 14, saj se pojem agregati ravno zaradi tega bistveno razlikuje od pojma minerali.

| (16) | Naravni agregati so agregati, ki nastanejo naravno in jih je mogoče uporabljati brez industrijske obdelave. To so pesek, prod in drobljenec (9), ki se pridobijo v kamnolomu in gramoznicah ali s poglabljanjem morskega dna. |
| --- | --- |

(16)

Naravni agregati so agregati, ki nastanejo naravno in jih je mogoče uporabljati brez industrijske obdelave. To so pesek, prod in drobljenec (9), ki se pridobijo v kamnolomu in gramoznicah ali s poglabljanjem morskega dna.

9

| (17) | Reciklirani agregati nastanejo pri predelavi materialov, ki so se pred tem uporabili v gradbeništvu, vključno z ostanki, ki nastanejo pri gradnji in rušenju (10). |
| --- | --- |

(17)

Reciklirani agregati nastanejo pri predelavi materialov, ki so se pred tem uporabili v gradbeništvu, vključno z ostanki, ki nastanejo pri gradnji in rušenju (10).

10

| (18) | Umetni agregati so na splošno lahki in zelo gosti agregati, ki se proizvajajo za specializirane namene, in sicer v industrijskem postopku (običajno toplotnem). Primeri so: agregat iz plavžne žlindre, agregat iz ekspandirane gline, agregat iz ekspandiranega perlita, agregat iz ekspandiranega polistirena (11). |
| --- | --- |

(18)

Umetni agregati so na splošno lahki in zelo gosti agregati, ki se proizvajajo za specializirane namene, in sicer v industrijskem postopku (običajno toplotnem). Primeri so: agregat iz plavžne žlindre, agregat iz ekspandirane gline, agregat iz ekspandiranega perlita, agregat iz ekspandiranega polistirena (11).

11

| (19) | Materiali, ki so primerni, da se uporabljajo kot agregati, se lahko uporabljajo tudi za proizvodnjo drugih proizvodov. V tem smislu industrija razlikuje med peskom, prodom in drobljencem, ki se uporabljajo kot agregati (12), ter peskom, prodom in drobljencem, ki se ne uporabljajo kot agregati. Pesek, prod in drobljenec, ki se ne uporabljajo kot agregati, se na primer uporabljajo pri proizvodnji cementa, stekla in v drugih industrijskih (13) ali kmetijskih uporabah (14). |
| --- | --- |

(19)

Materiali, ki so primerni, da se uporabljajo kot agregati, se lahko uporabljajo tudi za proizvodnjo drugih proizvodov. V tem smislu industrija razlikuje med peskom, prodom in drobljencem, ki se uporabljajo kot agregati (12), ter peskom, prodom in drobljencem, ki se ne uporabljajo kot agregati. Pesek, prod in drobljenec, ki se ne uporabljajo kot agregati, se na primer uporabljajo pri proizvodnji cementa, stekla in v drugih industrijskih (13) ali kmetijskih uporabah (14).

12

13

14

2.2   OZADJE DAJATVE NA AGREGATE IN NJEN CILJ

OZADJE DAJATVE NA AGREGATE IN NJEN CILJ

| (20) | Agregati so omejen naravni vir v smislu krajev, na katerih jih je mogoče primerno pridobivati (15). Pridobivanje agregatov v kamnolomih srednje- in dolgoročno zavzema zemljišče ter povzroča okoljsko škodo in onesnaževanje. |
| --- | --- |

(20)

Agregati so omejen naravni vir v smislu krajev, na katerih jih je mogoče primerno pridobivati (15). Pridobivanje agregatov v kamnolomih srednje- in dolgoročno zavzema zemljišče ter povzroča okoljsko škodo in onesnaževanje.

15

| (21) | Po več sklopih ukrepov, namenjenih reševanju okoljskih vprašanj v zvezi s pridobivanjem agregatov v kamnolomih, ki so opisani v uvodnih izjavah 15 do 18 sklepa o začetku postopka, je bila aprila 2002 uvedena dajatev na agregate, da bi se spodbudila učinkovitejša uporaba agregatov v gradbeništvu z:






  — | internalizacijo nekaterih okoljskih stroškov pridobivanja agregatov, kot so hrup, prah, poslabšanje videza in izguba biotske raznovrstnosti, v ceno agregatov. V tem smislu naj bi dajatev na agregate spodbujala učinkovito pridobivanje agregatov ter gospodarno uporabo in zmanjšanje odpadkov na gradbiščih, |
| --- | --- | --- |

(21)

Po več sklopih ukrepov, namenjenih reševanju okoljskih vprašanj v zvezi s pridobivanjem agregatov v kamnolomih, ki so opisani v uvodnih izjavah 15 do 18 sklepa o začetku postopka, je bila aprila 2002 uvedena dajatev na agregate, da bi se spodbudila učinkovitejša uporaba agregatov v gradbeništvu z:

—

internalizacijo nekaterih okoljskih stroškov pridobivanja agregatov, kot so hrup, prah, poslabšanje videza in izguba biotske raznovrstnosti, v ceno agregatov. V tem smislu naj bi dajatev na agregate spodbujala učinkovito pridobivanje agregatov ter gospodarno uporabo in zmanjšanje odpadkov na gradbiščih,

| — | spodbujanjem preusmeritve povpraševanja po namensko pridobljenih agregatih na povpraševanje po drugih možnostih, kot so:






  — | reciklirani agregati, |
| --- | --- | --- |

—

spodbujanjem preusmeritve povpraševanja po namensko pridobljenih agregatih na povpraševanje po drugih možnostih, kot so:

—

reciklirani agregati,

| — | odpadki in stranski proizvodi iz drugih postopkov, vključno s pridobivanjem drugih mineralov (odpadki pri pridobivanju gline in premoga, odpadki pri proizvodnji stekla in pnevmatik) (16). |
| --- | --- |

—

odpadki in stranski proizvodi iz drugih postopkov, vključno s pridobivanjem drugih mineralov (odpadki pri pridobivanju gline in premoga, odpadki pri proizvodnji stekla in pnevmatik) (16).

16

| (22) | Organi Združenega kraljestva so ob objavi sklepa o začetku postopka v zvezi s tem pojasnili, da so agregati, ki se uporabljajo v gradbeništvu, proizvod razmeroma nizke vrednosti, zlasti v primerjavi s skupnimi stroški gradbenih projektov, pri katerih so agregati surovina. Pridobivanje agregatov iz tal je razmeroma preprosto. Zato brez dodatnih cenovnih signalov, kakršnega je dala dajatev na agregate, ni posebne spodbude za njihovo učinkovito uporabo. |
| --- | --- |

(22)

Organi Združenega kraljestva so ob objavi sklepa o začetku postopka v zvezi s tem pojasnili, da so agregati, ki se uporabljajo v gradbeništvu, proizvod razmeroma nizke vrednosti, zlasti v primerjavi s skupnimi stroški gradbenih projektov, pri katerih so agregati surovina. Pridobivanje agregatov iz tal je razmeroma preprosto. Zato brez dodatnih cenovnih signalov, kakršnega je dala dajatev na agregate, ni posebne spodbude za njihovo učinkovito uporabo.

| (23) | Poleg tega brez dodatnih cenovnih signalov recikliranje agregatov ne bi bilo ekonomsko izvedljivo. Organi Združenega kraljestva so menili, da je spodbujanje uporabe recikliranih agregatov, za katero so sicer prav tako značilni okoljski stroški, kot sta raba energije in ustvarjanje hrupa, pomemben vidik znižanja okoljskih stroškov, povezanih s pridobivanjem materialov iz tal (kot so dolgotrajni učinki na biotsko raznovrstnost). Za uporabo recikliranih materialov ni potrebno razkopavanje novega zemljišča ali morskega dna. |
| --- | --- |

(23)

Poleg tega brez dodatnih cenovnih signalov recikliranje agregatov ne bi bilo ekonomsko izvedljivo. Organi Združenega kraljestva so menili, da je spodbujanje uporabe recikliranih agregatov, za katero so sicer prav tako značilni okoljski stroški, kot sta raba energije in ustvarjanje hrupa, pomemben vidik znižanja okoljskih stroškov, povezanih s pridobivanjem materialov iz tal (kot so dolgotrajni učinki na biotsko raznovrstnost). Za uporabo recikliranih materialov ni potrebno razkopavanje novega zemljišča ali morskega dna.

| (24) | Dajatev na agregate je zasnovana tako, da si poleg spodbujanja uporabe recikliranih agregatov namesto materiala, na novo pridobljenega v kamnolomih, prizadeva tudi za zmanjšanje namenskega pridobivanja peska, proda in kamnin, ki bi se uporabljali kot agregati, in sicer s spodbujanjem uporabe drugih materialov, ki bi se drugače zavrgli. Za stranske proizvode, jalovino in odpadke, ki nastanejo pri drugih postopkih pridobivanja ali industrijskih postopkih, se običajno šteje, da so slabše kakovosti in niso tako zmogljive kot materiali, ki se namensko pridobivajo in izkoriščajo, da bi se uporabljali kot agregati. Lahko imajo nekoliko drugačno rabo in uporabo. Zaradi manjše gostote ali neenake velikosti jih tako morda ni varno uporabljati pri gradnji nekaterih cestnih površin ali v drugih primerih, v katerih morajo biti agregati odporni proti visokemu pritisku in obrabi. Vendar pa so lahko stranski proizvodi, odpadki in jalovina v številnih primerih še vedno primeren nadomestek za agregate najboljše kakovosti. Stranski proizvodi, odpadki in jalovina, ki nastanejo pri postopkih, določenih v zakonu o financah iz leta 2001, bi se brez dajatve na agregate zavrgli. Ker so ti materiali neizogiben stranski proizvod pri številnih postopkih, s katerimi se pridobivajo pomembni materiali za gradbeništvo (kot so strešniki iz glinastega skrilavca) ali druge panoge (kot je glinenec za steklarsko industrijo), je bilo po mnenju organov Združenega kraljestva spodbujanje, naj se uporabijo kot agregati, namesto da se odlagajo kot odpadki, okoljsko učinkovitejše. V tem primeru ni dodatnih okoljskih stroškov, saj se uporabi proizvod, ki je že bil pridobljen v kamnolomu in bi se drugače odložil kot odpadek, v nasprotju z (dodatnim) pridobivanjem novih agregatov v kamnolomu z nepotrebnimi dodatnimi okoljskimi stroški (razkopavanje novega zemljišča). Poleg tega to pripomore k obnovi tal, uničenih zaradi velikih odlagališč odpadkov in jalovine. Organi Združenega kraljestva so dodali, da bi lahko imela uporaba dajatve na agregate za takšne materiale nezaželen učinek odvračanja od uporabe navedenih materialov na tistih nekaj načinov, ki obstajajo, s čimer se odlaganje ne bi zmanjšalo, ampak povečalo. V uvodni izjavi 23 sklepa o začetku postopka je zajeto podrobno poročilo o ocenah razpoložljivih količin nadomestnih materialov. |
| --- | --- |

(24)

Dajatev na agregate je zasnovana tako, da si poleg spodbujanja uporabe recikliranih agregatov namesto materiala, na novo pridobljenega v kamnolomih, prizadeva tudi za zmanjšanje namenskega pridobivanja peska, proda in kamnin, ki bi se uporabljali kot agregati, in sicer s spodbujanjem uporabe drugih materialov, ki bi se drugače zavrgli. Za stranske proizvode, jalovino in odpadke, ki nastanejo pri drugih postopkih pridobivanja ali industrijskih postopkih, se običajno šteje, da so slabše kakovosti in niso tako zmogljive kot materiali, ki se namensko pridobivajo in izkoriščajo, da bi se uporabljali kot agregati. Lahko imajo nekoliko drugačno rabo in uporabo. Zaradi manjše gostote ali neenake velikosti jih tako morda ni varno uporabljati pri gradnji nekaterih cestnih površin ali v drugih primerih, v katerih morajo biti agregati odporni proti visokemu pritisku in obrabi. Vendar pa so lahko stranski proizvodi, odpadki in jalovina v številnih primerih še vedno primeren nadomestek za agregate najboljše kakovosti. Stranski proizvodi, odpadki in jalovina, ki nastanejo pri postopkih, določenih v zakonu o financah iz leta 2001, bi se brez dajatve na agregate zavrgli. Ker so ti materiali neizogiben stranski proizvod pri številnih postopkih, s katerimi se pridobivajo pomembni materiali za gradbeništvo (kot so strešniki iz glinastega skrilavca) ali druge panoge (kot je glinenec za steklarsko industrijo), je bilo po mnenju organov Združenega kraljestva spodbujanje, naj se uporabijo kot agregati, namesto da se odlagajo kot odpadki, okoljsko učinkovitejše. V tem primeru ni dodatnih okoljskih stroškov, saj se uporabi proizvod, ki je že bil pridobljen v kamnolomu in bi se drugače odložil kot odpadek, v nasprotju z (dodatnim) pridobivanjem novih agregatov v kamnolomu z nepotrebnimi dodatnimi okoljskimi stroški (razkopavanje novega zemljišča). Poleg tega to pripomore k obnovi tal, uničenih zaradi velikih odlagališč odpadkov in jalovine. Organi Združenega kraljestva so dodali, da bi lahko imela uporaba dajatve na agregate za takšne materiale nezaželen učinek odvračanja od uporabe navedenih materialov na tistih nekaj načinov, ki obstajajo, s čimer se odlaganje ne bi zmanjšalo, ampak povečalo. V uvodni izjavi 23 sklepa o začetku postopka je zajeto podrobno poročilo o ocenah razpoložljivih količin nadomestnih materialov.

| (25) | V skladu s prvotnimi napovedmi bi se z dajatvijo na agregate povpraševanje po neobdelanih agregatih zmanjšalo za povprečno 20 Mt/leto. |
| --- | --- |

(25)

V skladu s prvotnimi napovedmi bi se z dajatvijo na agregate povpraševanje po neobdelanih agregatih zmanjšalo za povprečno 20 Mt/leto.

| (26) | Organi Združenega kraljestva so navedli, da bodo zaradi spodbujanja učinkovitejšega pridobivanja in učinkovitejše uporabe neobdelanih agregatov „dajatev plačali tisti, ki se pridobivanja v kamnolomih lotijo zaradi tržnega izkoriščanja agregatov“ (17). V zvezi s tem so pojasnili, da se s pridobivanjem materialov visoke zmogljivosti za uporabo v gradbeništvu v kamnolomih pridobijo tudi materiali, ki so slabše kakovosti in posledično tudi cenejši, vendar jih v praksi ni mogoče razbremeniti podobno kot stranske proizvode iz industrijskih postopkov ali drugih dejavnostih pridobivanja. Prvič, delež agregatov boljše in slabše kakovosti se zaradi geoloških dejavnikov razlikuje od kamnoloma do kamnoloma, vendar se lahko ta številka v vsakem kamnolomu spremeni, saj se lahko z učinkovitejšimi praksami zmanjša delež agregatov slabše kakovosti. Poleg tega je izraz „agregat slabše kakovosti“ deloma subjektiven. Agregat, ki je po mnenju enega upravljavca kamnoloma slabe kakovosti, lahko spada med glavne proizvode drugega upravljavca kamnoloma. Če bi bili agregati slabše kakovosti oproščeni plačila dajatve, bi lahko to povzročilo neenako obravnavo upravljavcev, to pa bi privedlo do izogibanja davkom ali davčnih utaj. Obsežno javno posvetovanje z industrijo o tem vprašanju ob uvedbi dajatve na agregate ni prineslo uporabne opredelitve, kako razlikovati med visokokakovostnimi materiali, ki bi jih bilo treba obdavčiti, in slabšimi stranskimi proizvodi postopkov pridobivanja agregatov visoke vrednosti. Organi Združenega kraljestva so opozorili tudi, da se v obdavčitvi agregatov slabše kakovosti kaže tudi želja po obravnavanju okoljskih stroškov pridobivanja agregatov ne glede na to, ali pridobljeni proizvod nazadnje šteje za proizvod boljše ali slabše kakovosti. |
| --- | --- |

(26)

Organi Združenega kraljestva so navedli, da bodo zaradi spodbujanja učinkovitejšega pridobivanja in učinkovitejše uporabe neobdelanih agregatov „dajatev plačali tisti, ki se pridobivanja v kamnolomih lotijo zaradi tržnega izkoriščanja agregatov“ (17). V zvezi s tem so pojasnili, da se s pridobivanjem materialov visoke zmogljivosti za uporabo v gradbeništvu v kamnolomih pridobijo tudi materiali, ki so slabše kakovosti in posledično tudi cenejši, vendar jih v praksi ni mogoče razbremeniti podobno kot stranske proizvode iz industrijskih postopkov ali drugih dejavnostih pridobivanja. Prvič, delež agregatov boljše in slabše kakovosti se zaradi geoloških dejavnikov razlikuje od kamnoloma do kamnoloma, vendar se lahko ta številka v vsakem kamnolomu spremeni, saj se lahko z učinkovitejšimi praksami zmanjša delež agregatov slabše kakovosti. Poleg tega je izraz „agregat slabše kakovosti“ deloma subjektiven. Agregat, ki je po mnenju enega upravljavca kamnoloma slabe kakovosti, lahko spada med glavne proizvode drugega upravljavca kamnoloma. Če bi bili agregati slabše kakovosti oproščeni plačila dajatve, bi lahko to povzročilo neenako obravnavo upravljavcev, to pa bi privedlo do izogibanja davkom ali davčnih utaj. Obsežno javno posvetovanje z industrijo o tem vprašanju ob uvedbi dajatve na agregate ni prineslo uporabne opredelitve, kako razlikovati med visokokakovostnimi materiali, ki bi jih bilo treba obdavčiti, in slabšimi stranskimi proizvodi postopkov pridobivanja agregatov visoke vrednosti. Organi Združenega kraljestva so opozorili tudi, da se v obdavčitvi agregatov slabše kakovosti kaže tudi želja po obravnavanju okoljskih stroškov pridobivanja agregatov ne glede na to, ali pridobljeni proizvod nazadnje šteje za proizvod boljše ali slabše kakovosti.

17

| (27) | Nazadnje so organi Združenega kraljestva opozorili, da dajatev na agregate ni zasnovana kot splošni davek na pridobivanje mineralov, ampak kot davek na pridobivanje kamnin, peska in proda, ki se v gradbeništvu uporabljajo kot agregati in ki se v Združenem kraljestvu tržno izkoriščajo. Pojasnili so, da ima pridobivanje drugih materialov morda podoben vpliv na okolje, vendar pri vseh ni mogoče zmanjšati intenzivnosti pridobivanja z uporabo nadomestnih materialov, kot so reciklirani materiali in jalovina. Poleg tega je bilo pridobivanje agregatov najobsežnejša dejavnost pridobivanja mineralov v Združenem kraljestvu (leta 2002 je po tonaži predstavljalo približno 70 % vsega pridobivanja mineralov) in je torej pomenilo glavni vir okoljske škode zaradi pridobivanja mineralov v celotnem Združenem kraljestvu. Področje uporabe davka je bilo opredeljeno tako, da bi se dosegla čim večja okoljska korist v obliki zmanjšanja pridobivanja agregatov in v smislu ohranjanja strateških virov, ne da bi se pri tem naložilo neproduktivno davčno breme materialom, ki jih ni mogoče nadomestiti z drugimi materiali. |
| --- | --- |

(27)

Nazadnje so organi Združenega kraljestva opozorili, da dajatev na agregate ni zasnovana kot splošni davek na pridobivanje mineralov, ampak kot davek na pridobivanje kamnin, peska in proda, ki se v gradbeništvu uporabljajo kot agregati in ki se v Združenem kraljestvu tržno izkoriščajo. Pojasnili so, da ima pridobivanje drugih materialov morda podoben vpliv na okolje, vendar pri vseh ni mogoče zmanjšati intenzivnosti pridobivanja z uporabo nadomestnih materialov, kot so reciklirani materiali in jalovina. Poleg tega je bilo pridobivanje agregatov najobsežnejša dejavnost pridobivanja mineralov v Združenem kraljestvu (leta 2002 je po tonaži predstavljalo približno 70 % vsega pridobivanja mineralov) in je torej pomenilo glavni vir okoljske škode zaradi pridobivanja mineralov v celotnem Združenem kraljestvu. Področje uporabe davka je bilo opredeljeno tako, da bi se dosegla čim večja okoljska korist v obliki zmanjšanja pridobivanja agregatov in v smislu ohranjanja strateških virov, ne da bi se pri tem naložilo neproduktivno davčno breme materialom, ki jih ni mogoče nadomestiti z drugimi materiali.

2.3   ZAKON O FINANCAH IZ LETA 2001, ZAČETEK VELJAVNOSTI, SPREMEMBE IN TRAJANJE

ZAKON O FINANCAH IZ LETA 2001, ZAČETEK VELJAVNOSTI, SPREMEMBE IN TRAJANJE

| (28) | Primarna zakonodaja, s katero se ureja dajatev na agregate, je določena v členih 16–49 zakona o financah iz leta 2001 in njegovih prilogah od 4 do 10. Zakon o financah iz leta 2001 je bil sprejet 11. maja 2001, od takrat pa se je večkrat spremenil, kakor je opisano v uvodnih izjavah 28 in 29 sklepa o začetku postopka. Ta sklep se nanaša na zakon o financah iz leta 2001, kakor je bil naknadno spremenjen. Dajatev na agregate je začela veljati 1. aprila 2002 in se še uporablja. Uporaba dajatve na agregate z zakonom ni časovno omejena. |
| --- | --- |

(28)

Primarna zakonodaja, s katero se ureja dajatev na agregate, je določena v členih 16–49 zakona o financah iz leta 2001 in njegovih prilogah od 4 do 10. Zakon o financah iz leta 2001 je bil sprejet 11. maja 2001, od takrat pa se je večkrat spremenil, kakor je opisano v uvodnih izjavah 28 in 29 sklepa o začetku postopka. Ta sklep se nanaša na zakon o financah iz leta 2001, kakor je bil naknadno spremenjen. Dajatev na agregate je začela veljati 1. aprila 2002 in se še uporablja. Uporaba dajatve na agregate z zakonom ni časovno omejena.

| (29) | Organi Združenega kraljestva so po objavi sklepa o začetku postopka zakon o financah iz leta 2001 spremenili in s 1. aprilom 2014 odložili izvajanje oprostitev plačila dajatve za materiale, v zvezi s katerimi je Komisija izrazila pomisleke. |
| --- | --- |

(29)

Organi Združenega kraljestva so po objavi sklepa o začetku postopka zakon o financah iz leta 2001 spremenili in s 1. aprilom 2014 odložili izvajanje oprostitev plačila dajatve za materiale, v zvezi s katerimi je Komisija izrazila pomisleke.

| (30) | Organi Združenega kraljestva so pojasnili, da so pri pripravi potrebne zakonodaje za odložitev izvajanja na podlagi pripomb, ki jih je predložila industrija, ugotovili, da določanje, ali so se nekateri materiali „pridobivali, da bi se uporabljali kot agregati“, ne bi bilo praktično. Zato so pripravili novo merilo, „v gradbene namene“, ki je v skladu z opredelitvami iz veljavne zakonodaje. Da bi se dosegel enak rezultat, kot je za uporabo navedenega merila predvideno v sklepu o začetku postopka, je v zakonodaji o odložitvi izvajanja dodatno določeno, da se: (i) glina (vključno z grudasto ilovico, kaolinsko glino in ognjevarno glino) in skrilavec, ki se uporabljata za keramične gradbene proizvode, in (ii) surova sadra, ki se uporablja za izdelavo mavca in mavčnih plošč, štejejo za oproščene postopke. Lahko se namreč vključijo med material, ki se pridobiva „v gradbene namene“, vendar se v tem primeru zadevni materiali ne uporabljajo kot agregati. |
| --- | --- |

(30)

Organi Združenega kraljestva so pojasnili, da so pri pripravi potrebne zakonodaje za odložitev izvajanja na podlagi pripomb, ki jih je predložila industrija, ugotovili, da določanje, ali so se nekateri materiali „pridobivali, da bi se uporabljali kot agregati“, ne bi bilo praktično. Zato so pripravili novo merilo, „v gradbene namene“, ki je v skladu z opredelitvami iz veljavne zakonodaje. Da bi se dosegel enak rezultat, kot je za uporabo navedenega merila predvideno v sklepu o začetku postopka, je v zakonodaji o odložitvi izvajanja dodatno določeno, da se: (i) glina (vključno z grudasto ilovico, kaolinsko glino in ognjevarno glino) in skrilavec, ki se uporabljata za keramične gradbene proizvode, in (ii) surova sadra, ki se uporablja za izdelavo mavca in mavčnih plošč, štejejo za oproščene postopke. Lahko se namreč vključijo med material, ki se pridobiva „v gradbene namene“, vendar se v tem primeru zadevni materiali ne uporabljajo kot agregati.

2.4   ZASNOVA DAJATVE NA AGREGATE IN DOGODKI, KI SO VPLIVALI NA UVEDBO DAVKA

ZASNOVA DAJATVE NA AGREGATE IN DOGODKI, KI SO VPLIVALI NA UVEDBO DAVKA

| (31) | V členu 16(1) zakona o financah iz leta 2001 je navedeno, da se bo „dajatev, ki se bo imenovala dajatev na agregate, [...] zaračunala v skladu s tem delom o agregatih, ki se tržno izkoriščajo“. V členu 16(2) je navedeno: „Dajatev se zaračuna vedno, kadar se od dneva začetka veljavnosti zakona ali po njem neka količina obdavčljivih agregatov v Združenem kraljestvu tržno izkoristi.“ |
| --- | --- |

(31)

V členu 16(1) zakona o financah iz leta 2001 je navedeno, da se bo „dajatev, ki se bo imenovala dajatev na agregate, [...] zaračunala v skladu s tem delom o agregatih, ki se tržno izkoriščajo“. V členu 16(2) je navedeno: „Dajatev se zaračuna vedno, kadar se od dneva začetka veljavnosti zakona ali po njem neka količina obdavčljivih agregatov v Združenem kraljestvu tržno izkoristi.“

| (32) | V skladu s členom 17(1) izraz „agregati“„pomeni (v skladu s členom 18) kamnine, prod ali pesek pa tudi vse snovi, ki so vanje začasno vključene oziroma so jim naravno primešane“. |
| --- | --- |

(32)

V skladu s členom 17(1) izraz „agregati“„pomeni (v skladu s členom 18) kamnine, prod ali pesek pa tudi vse snovi, ki so vanje začasno vključene oziroma so jim naravno primešane“.

| (33) | Člen 18(1) določa: „V tem delu navedba agregatov: (a) vključuje navedbe jalovine, odpadkov, odrezkov in drugih stranskih proizvodov, ki so nastali pri izvajanju katerega koli oproščenega postopka na agregatih, (b) vendar ne vključuje navedb nobenega drugega materiala, ki je nastal pri izvajanju katerega koli takega postopka na agregatih.“ |
| --- | --- |

(33)

Člen 18(1) določa: „V tem delu navedba agregatov: (a) vključuje navedbe jalovine, odpadkov, odrezkov in drugih stranskih proizvodov, ki so nastali pri izvajanju katerega koli oproščenega postopka na agregatih, (b) vendar ne vključuje navedb nobenega drugega materiala, ki je nastal pri izvajanju katerega koli takega postopka na agregatih.“

| (34) | V skladu s členom 18(2) so oproščeni postopki:






  „(a) | rezanje katere koli kamnine, da se proizvede kamen z vsaj eno ravno površino; |
| --- | --- | --- |

(34)

V skladu s členom 18(2) so oproščeni postopki:

„(a)

rezanje katere koli kamnine, da se proizvede kamen z vsaj eno ravno površino;

| (b) | vsak postopek, pri katerem se zadevna snov pridobi ali kako drugače loči (v okviru postopka izkopavanja iz zemlje ali kako drugače) od katerega koli agregata; |
| --- | --- |

(b)

vsak postopek, pri katerem se zadevna snov pridobi ali kako drugače loči (v okviru postopka izkopavanja iz zemlje ali kako drugače) od katerega koli agregata;

| (c) | vsak postopek za proizvodnjo apna ali cementa iz apnenca ali apnenca in katerega drugega materiala.“ |
| --- | --- |

(c)

vsak postopek za proizvodnjo apna ali cementa iz apnenca ali apnenca in katerega drugega materiala.“

| (35) | V členu 18(3) so zadevne snovi navedene kot: (a) anhidrid; (b) grudasta ilovica; (c) bariti; (e) kaolinska glina; (f) glinenec; (g) ognjevarna glina; (i) fluorit; (j) Fullerjeva zemlja; (k) dragi in poldragi kamni; (l) surova sadra; (m) katera koli kovina ali ruda katere koli kovine; (n) muskovit; (o) perlit; (p) pepelika; (q) plovec; (r) rudninski fosfati; (s) natrijev klorid; (t) lojevec; (u) vermikulit. Odstavka (3)(d) in (h) člena 18 sta bila s spremembami, uvedenimi z zakonom o financah iz leta 2002, izpuščena z učinkom za nazaj od 1. aprila 2002. |
| --- | --- |

(35)

V členu 18(3) so zadevne snovi navedene kot: (a) anhidrid; (b) grudasta ilovica; (c) bariti; (e) kaolinska glina; (f) glinenec; (g) ognjevarna glina; (i) fluorit; (j) Fullerjeva zemlja; (k) dragi in poldragi kamni; (l) surova sadra; (m) katera koli kovina ali ruda katere koli kovine; (n) muskovit; (o) perlit; (p) pepelika; (q) plovec; (r) rudninski fosfati; (s) natrijev klorid; (t) lojevec; (u) vermikulit. Odstavka (3)(d) in (h) člena 18 sta bila s spremembami, uvedenimi z zakonom o financah iz leta 2002, izpuščena z učinkom za nazaj od 1. aprila 2002.

| (36) | Člen 16(2) zakona o financah iz leta 2001 skupaj s členom 19(1) in 19(2) določa, da je treba dajatev na agregate plačati zaradi katerega koli od naslednjih štirih načinov tržnega izkoriščanja v Združenem kraljestvu, ki se pojavi najprej:






  (a) | prenese se z izvornega kraja ali katerega drugega kraja, registriranega pod imenom osebe, ki je upravljavec izvornega kraja (18), ali katerega drugega kraja, na katerega je bila količina agregata prenesena zaradi izvajanja oproščenega postopka na teh agregatih na navedenem kraju, vendar se tak postopek na agregatih ni izvedel; |
| --- | --- | --- |

(36)

Člen 16(2) zakona o financah iz leta 2001 skupaj s členom 19(1) in 19(2) določa, da je treba dajatev na agregate plačati zaradi katerega koli od naslednjih štirih načinov tržnega izkoriščanja v Združenem kraljestvu, ki se pojavi najprej:

(a)

prenese se z izvornega kraja ali katerega drugega kraja, registriranega pod imenom osebe, ki je upravljavec izvornega kraja (18), ali katerega drugega kraja, na katerega je bila količina agregata prenesena zaradi izvajanja oproščenega postopka na teh agregatih na navedenem kraju, vendar se tak postopek na agregatih ni izvedel;

18

| (b) | za agregate začne veljati dogovor o njihovi dobavi drugi osebi (19); |
| --- | --- |

(b)

za agregate začne veljati dogovor o njihovi dobavi drugi osebi (19);

19

| (c) | uporabijo se v gradbene namene (20) ali |
| --- | --- |

(c)

uporabijo se v gradbene namene (20) ali

20

| (d) | se mešajo, razen v dovoljenih okoliščinah (21), s katerim koli materialom ali snovjo, razen z vodo. |
| --- | --- |

(d)

se mešajo, razen v dovoljenih okoliščinah (21), s katerim koli materialom ali snovjo, razen z vodo.

21

| (37) | V zakonu o financah iz leta 2001 se za namene dajatve na agregate primarno razlikuje med tremi vrstami izvornih krajev:






  (a) | pristaniščem ali drugim pristajalnim območjem, na katerem se agregati, pridobljeni z morskega dna Združenega kraljestva, prvič raztovorijo (člen 20(1)(a)); |
| --- | --- | --- |

(37)

V zakonu o financah iz leta 2001 se za namene dajatve na agregate primarno razlikuje med tremi vrstami izvornih krajev:

(a)

pristaniščem ali drugim pristajalnim območjem, na katerem se agregati, pridobljeni z morskega dna Združenega kraljestva, prvič raztovorijo (člen 20(1)(a));

| (b) | kraj, na katerem se je izvedel oproščeni postopek (člen 20(1)(b)). To se nanaša na primere, v katerih se je oproščeni postopek izvedel, oproščeni material se je pridobil, ostalo pa je nekaj agregata, ki se je izkoristil. Kraj, na katerem je potekalo pridobivanje oproščene surovine, postane izvorni kraj agregata; |
| --- | --- |

(b)

kraj, na katerem se je izvedel oproščeni postopek (člen 20(1)(b)). To se nanaša na primere, v katerih se je oproščeni postopek izvedel, oproščeni material se je pridobil, ostalo pa je nekaj agregata, ki se je izkoristil. Kraj, na katerem je potekalo pridobivanje oproščene surovine, postane izvorni kraj agregata;

| (c) | kraj, na katerem se agregat pridobi iz tal (člen 20(1)(d)). |
| --- | --- |

(c)

kraj, na katerem se agregat pridobi iz tal (člen 20(1)(d)).

| (38) | Zaradi koncepta tržnega izkoriščanja dajatev na agregate velja za agregate, ki se pridobijo v Združenem kraljestvu, in uvožene agregate. Za uvožene agregate dajatev na agregate ne velja, ko se raztovorijo v Združenem kraljestvu (22), ampak velja, ko so predmet dogovora (in so agregati že v Združenem kraljestvu) ali ko se uporabijo v gradbene namene (v Združenem kraljestvu) oziroma se mešajo (v Združenem kraljestvu) s katerim koli materialom ali snovjo, razen z vodo, razen v dovoljenih okoliščinah (23). |
| --- | --- |

(38)

Zaradi koncepta tržnega izkoriščanja dajatev na agregate velja za agregate, ki se pridobijo v Združenem kraljestvu, in uvožene agregate. Za uvožene agregate dajatev na agregate ne velja, ko se raztovorijo v Združenem kraljestvu (22), ampak velja, ko so predmet dogovora (in so agregati že v Združenem kraljestvu) ali ko se uporabijo v gradbene namene (v Združenem kraljestvu) oziroma se mešajo (v Združenem kraljestvu) s katerim koli materialom ali snovjo, razen z vodo, razen v dovoljenih okoliščinah (23).

22

23

| (39) | Koncept tržnega izkoriščanja je podrobneje pojasnjen v členu 19(3) zakona o financah iz leta 2001. V tem odstavku je v točki (e) navedeno, da ne gre za tržno izkoriščanje, kadar agregati, na katerih se ne izvedejo nobeni postopki, pri katerih bi se mešali s katero koli drugo snovjo ali materialom (razen z vodo), ponovno postanejo del tal na kraju, na katerem so bili pridobljeni (24). |
| --- | --- |

(39)

Koncept tržnega izkoriščanja je podrobneje pojasnjen v členu 19(3) zakona o financah iz leta 2001. V tem odstavku je v točki (e) navedeno, da ne gre za tržno izkoriščanje, kadar agregati, na katerih se ne izvedejo nobeni postopki, pri katerih bi se mešali s katero koli drugo snovjo ali materialom (razen z vodo), ponovno postanejo del tal na kraju, na katerem so bili pridobljeni (24).

24

| (40) | V členih 21 in 22 je opredeljeno, kdo je upravljavec kamnoloma in ali je v danem primeru za izkoriščanje pristojen upravljavec ali katera druga oseba (in kdo je torej dolžan plačati dajatev na agregate). |
| --- | --- |

(40)

V členih 21 in 22 je opredeljeno, kdo je upravljavec kamnoloma in ali je v danem primeru za izkoriščanje pristojen upravljavec ali katera druga oseba (in kdo je torej dolžan plačati dajatev na agregate).

2.5   POJEM OBDAVČLJIVI AGREGATI – OPROSTITVE PLAČILA DAJATVE NA AGREGATE IN DAVČNE OLAJŠAVE

POJEM OBDAVČLJIVI AGREGATI – OPROSTITVE PLAČILA DAJATVE NA AGREGATE IN DAVČNE OLAJŠAVE

| (41) | Člen 17(2) zakona o financah iz leta 2001 določa, da agregat ni obdavčljiv v štirih primerih:






  (a) | če je izrecno oproščen plačila davka; |
| --- | --- | --- |

(41)

Člen 17(2) zakona o financah iz leta 2001 določa, da agregat ni obdavčljiv v štirih primerih:

(a)

če je izrecno oproščen plačila davka;

| (b) | če se je že uporabljal v gradbene namene (pred datumom začetka veljavnosti zakona ali po njem); |
| --- | --- |

(b)

če se je že uporabljal v gradbene namene (pred datumom začetka veljavnosti zakona ali po njem);

| (c) | če gre za agregat ali izhaja iz agregata, ki je že bil obdavčen z dajatvijo na agregate; |
| --- | --- |

(c)

če gre za agregat ali izhaja iz agregata, ki je že bil obdavčen z dajatvijo na agregate;

| (d) | če gre za agregat, ki je bil z izvornega kraja prenesen pred datumom začetka veljavnosti zakona. |
| --- | --- |

(d)

če gre za agregat, ki je bil z izvornega kraja prenesen pred datumom začetka veljavnosti zakona.

| (42) | Za agregat se šteje, da se uporablja v gradbene namene, kadar se uporablja kot material ali podpora pri gradnji ali izboljšavi katere koli strukture (vključno s cestami, stezami, potmi, na katerih ležijo ali bodo ležali železniški tiri, nasipi, stavbami in mostovi) ali kadar se meša s čimer koli v okviru postopka izdelave malte, betona, termakadama, bituminiziranega drobljenca ali katerega koli podobnega gradbenega materiala (25). |
| --- | --- |

(42)

Za agregat se šteje, da se uporablja v gradbene namene, kadar se uporablja kot material ali podpora pri gradnji ali izboljšavi katere koli strukture (vključno s cestami, stezami, potmi, na katerih ležijo ali bodo ležali železniški tiri, nasipi, stavbami in mostovi) ali kadar se meša s čimer koli v okviru postopka izdelave malte, betona, termakadama, bituminiziranega drobljenca ali katerega koli podobnega gradbenega materiala (25).

25

| (43) | Člen 17(3) določa, da je agregat oproščen dajatve na agregate, če:






  „(b) | je v celoti iz agregata, pridobljenega z odstranitvijo iz tal na lokaciji katere koli stavbe ali predlagane stavbe med zakonito izvedenimi izkopavanji: (i) v zvezi s spreminjanjem ali gradnjo stavbe in (ii) izključno zaradi gradnje temeljev ali polaganja cevi ali kablov; |
| --- | --- | --- |

(43)

Člen 17(3) določa, da je agregat oproščen dajatve na agregate, če:

„(b)

je v celoti iz agregata, pridobljenega z odstranitvijo iz tal na lokaciji katere koli stavbe ali predlagane stavbe med zakonito izvedenimi izkopavanji: (i) v zvezi s spreminjanjem ali gradnjo stavbe in (ii) izključno zaradi gradnje temeljev ali polaganja cevi ali kablov;

| (c) | je v celoti iz agregata, pridobljenega (i) z odstranitvijo iz struge katere koli reke, umetnega kanala ali vodotoka (naravnega ali umetnega) ali katerega koli naravnega kanala ali pristopa do katerega koli pristanišča (naravnega ali umetnega) in (ii) med kakršnim koli poglabljanjem, izvedenim izključno zaradi oblikovanja, obnove, izboljšave ali vzdrževanja navedene reke, umetnega ali naravnega kanala, vodotoka ali pristopa; |
| --- | --- |

(c)

je v celoti iz agregata, pridobljenega (i) z odstranitvijo iz struge katere koli reke, umetnega kanala ali vodotoka (naravnega ali umetnega) ali katerega koli naravnega kanala ali pristopa do katerega koli pristanišča (naravnega ali umetnega) in (ii) med kakršnim koli poglabljanjem, izvedenim izključno zaradi oblikovanja, obnove, izboljšave ali vzdrževanja navedene reke, umetnega ali naravnega kanala, vodotoka ali pristopa;

| (d) | je v celoti iz agregata, pridobljenega z odstranitvijo iz tal vzdolž trase ali predlagane trase avtoceste ali predlagane avtoceste in med izkopavanji, ki se: (i) izvedejo zaradi izboljšav ali vzdrževanja avtoceste ali gradnje predlagane avtoceste in (ii) ne izvedejo zaradi pridobivanja navedenega agregata; |
| --- | --- |

(d)

je v celoti iz agregata, pridobljenega z odstranitvijo iz tal vzdolž trase ali predlagane trase avtoceste ali predlagane avtoceste in med izkopavanji, ki se: (i) izvedejo zaradi izboljšav ali vzdrževanja avtoceste ali gradnje predlagane avtoceste in (ii) ne izvedejo zaradi pridobivanja navedenega agregata;

| (da) | je v celoti iz agregata, pridobljenega z odstranitvijo iz tal vzdolž trase ali predlagane trase katere koli železniške, tramvajske ali enotirne proge ali predlagane železniške, tramvajske ali enotirne proge in med izkopavanji, ki se: (i) izvedejo zaradi izboljšav ali vzdrževanja železniške, tramvajske ali enotirne proge ali gradnje predlagane železniške, tramvajske ali enotirne proge in (ii) ne izvedejo zaradi pridobivanja navedenega agregata; |
| --- | --- |

(da)

je v celoti iz agregata, pridobljenega z odstranitvijo iz tal vzdolž trase ali predlagane trase katere koli železniške, tramvajske ali enotirne proge ali predlagane železniške, tramvajske ali enotirne proge in med izkopavanji, ki se: (i) izvedejo zaradi izboljšav ali vzdrževanja železniške, tramvajske ali enotirne proge ali gradnje predlagane železniške, tramvajske ali enotirne proge in (ii) ne izvedejo zaradi pridobivanja navedenega agregata;

| (e) | je v celoti iz jalovine, odpadkov ali drugih stranskih proizvodov brez krovnine, ki so nastali zaradi pridobivanja ali drugega načina ločevanja od kakršne koli količine agregata iz kaolinske gline ali grudaste ilovice; ali |
| --- | --- |

(e)

je v celoti iz jalovine, odpadkov ali drugih stranskih proizvodov brez krovnine, ki so nastali zaradi pridobivanja ali drugega načina ločevanja od kakršne koli količine agregata iz kaolinske gline ali grudaste ilovice; ali

| (f) | je v celoti iz jalovine, ki je nastala pri katerem koli postopku, s katerim se je (i) premog, lignit, glinasti skrilavec ali skrilavec ali (ii) material iz člena 18(3) ločil od drugih kamnin po tem, ko je bil pridobljen skupaj z navedenimi drugimi kamninami.“ |
| --- | --- |

(f)

je v celoti iz jalovine, ki je nastala pri katerem koli postopku, s katerim se je (i) premog, lignit, glinasti skrilavec ali skrilavec ali (ii) material iz člena 18(3) ločil od drugih kamnin po tem, ko je bil pridobljen skupaj z navedenimi drugimi kamninami.“

| (44) | Odstavek (3)(da) člena 17 je bil dodan s členom 22(3) zakona o financah iz leta 2007 in velja od 1. avgusta 2007. |
| --- | --- |

(44)

Odstavek (3)(da) člena 17 je bil dodan s členom 22(3) zakona o financah iz leta 2007 in velja od 1. avgusta 2007.

| (45) | Poleg tega so z odstavkom 4 člena 17 dajatve oproščeni agregati, ki so v celoti ali pretežno iz vsaj enega od naslednjih materialov ali so del česar koli s takšno sestavo, tj.:






  „(a) | premog, lignit, glinasti skrilavec ali skrilavec; |
| --- | --- | --- |

(45)

Poleg tega so z odstavkom 4 člena 17 dajatve oproščeni agregati, ki so v celoti ali pretežno iz vsaj enega od naslednjih materialov ali so del česar koli s takšno sestavo, tj.:

„(a)

premog, lignit, glinasti skrilavec ali skrilavec;

| (c) | jalovina ali odpadki ali drugi stranski proizvodi, ki so nastali pri (i) katerem koli industrijskem postopku zgorevanja ali (ii) taljenju ali rafiniranju kovine; |
| --- | --- |

(c)

jalovina ali odpadki ali drugi stranski proizvodi, ki so nastali pri (i) katerem koli industrijskem postopku zgorevanja ali (ii) taljenju ali rafiniranju kovine;

| (d) | odpadki iz vrtanja, ki so nastali pri izvajanju katerih koli dejavnosti, izvedenih v skladu z dovoljenjem, dodeljenim na podlagi zakona o nafti iz leta 1998 [ali zakona o (proizvodnji) nafte (Severna Irska) iz leta 1964]; |
| --- | --- |

(d)

odpadki iz vrtanja, ki so nastali pri izvajanju katerih koli dejavnosti, izvedenih v skladu z dovoljenjem, dodeljenim na podlagi zakona o nafti iz leta 1998 [ali zakona o (proizvodnji) nafte (Severna Irska) iz leta 1964];

| (e) | vsi materiali, ki so nastali zaradi del, izvedenih v okviru izvajanja pooblastil, ki jih je treba izvesti v skladu z določbo iz novega zakona o cestah in cestnih delih iz leta 1991, odredbe o cestah (Severna Irska) iz leta 1993 ali odredbe o cestnih delih (Severna Irska) iz leta 1995; |
| --- | --- |

(e)

vsi materiali, ki so nastali zaradi del, izvedenih v okviru izvajanja pooblastil, ki jih je treba izvesti v skladu z določbo iz novega zakona o cestah in cestnih delih iz leta 1991, odredbe o cestah (Severna Irska) iz leta 1993 ali odredbe o cestnih delih (Severna Irska) iz leta 1995;

| (f) | glina, prst ali rastlinski odpadki ali druge organske snovi.“ |
| --- | --- |

(f)

glina, prst ali rastlinski odpadki ali druge organske snovi.“

| (46) | V skladu z obvestilom Notice AGL 1 „v celoti“ pomeni, da je ves zadevni material eden od oproščenih materialov. „Pretežno“ pomeni, da več kot 50 % materiala sestavlja eden od oproščenih materialov. Z umetnim mešanjem agregata z večjo količino oproščenega ne nastane oproščena mešanica, ampak bo to pomenilo, da je treba dajatev na agregate za agregat plačati ob mešanju. |
| --- | --- |

(46)

V skladu z obvestilom Notice AGL 1 „v celoti“ pomeni, da je ves zadevni material eden od oproščenih materialov. „Pretežno“ pomeni, da več kot 50 % materiala sestavlja eden od oproščenih materialov. Z umetnim mešanjem agregata z večjo količino oproščenega ne nastane oproščena mešanica, ampak bo to pomenilo, da je treba dajatev na agregate za agregat plačati ob mešanju.

| (47) | V skladu s členom 30(1) zakona o financah iz leta 2001 je treba določiti predpise, s katerimi se vzpostavlja pravica osebe do davčne olajšave, če se:






  (a) | agregat, za katerega se je plačala dajatev na agregate, iz Združenega kraljestva izvozi v obliki agregata; |
| --- | --- | --- |

(47)

V skladu s členom 30(1) zakona o financah iz leta 2001 je treba določiti predpise, s katerimi se vzpostavlja pravica osebe do davčne olajšave, če se:

(a)

agregat, za katerega se je plačala dajatev na agregate, iz Združenega kraljestva izvozi v obliki agregata;

| (b) | za agregat, za katerega se je plačala dajatev na agregate, uporabi oproščeni postopek; |
| --- | --- |

(b)

za agregat, za katerega se je plačala dajatev na agregate, uporabi oproščeni postopek;

| (c) | agregat, za katerega se je plačala dajatev na agregate, uporabi v predpisanem industrijskem ali kmetijskem postopku; |
| --- | --- |

(c)

agregat, za katerega se je plačala dajatev na agregate, uporabi v predpisanem industrijskem ali kmetijskem postopku;

| (d) | agregat, za katerega se je plačala dajatev na agregate, odstrani na način, ki ne pomeni njegove uporabe v gradbene namene, kot je morda predpisano (26), ali |
| --- | --- |

(d)

agregat, za katerega se je plačala dajatev na agregate, odstrani na način, ki ne pomeni njegove uporabe v gradbene namene, kot je morda predpisano (26), ali

26

| (e) | če se celotni dolg ali njegov del, dolgovan osebi, ki je odgovorna za tržno izkoriščanje agregata, v njeni bilanci odpiše kot neizterljiva terjatev. |
| --- | --- |

(e)

če se celotni dolg ali njegov del, dolgovan osebi, ki je odgovorna za tržno izkoriščanje agregata, v njeni bilanci odpiše kot neizterljiva terjatev.

| (48) | Člen 30(1)(b) zakona o financah iz leta 2001 določa uvedbo davčne olajšave, če se je za material uporabil oproščeni postopek v smislu člena 18(2)(a), (b) in (c) zakona o financah iz leta 2001 in se je za material že plačala dajatev na agregate. Torej se v njem kažejo oprostitve iz člena 18(2). |
| --- | --- |

(48)

Člen 30(1)(b) zakona o financah iz leta 2001 določa uvedbo davčne olajšave, če se je za material uporabil oproščeni postopek v smislu člena 18(2)(a), (b) in (c) zakona o financah iz leta 2001 in se je za material že plačala dajatev na agregate. Torej se v njem kažejo oprostitve iz člena 18(2).

| (49) | Industrijski in kmetijski postopki, ki so lahko upravičeni do davčne olajšave na podlagi člena 30(1)(c), so navedeni v prilogi z naslovom „Industrijski in kmetijski postopki“ k predpisu št. 13 Aggregates Levy (General) Regulations 2002. V obvestilu Notice AGL 2 (27) so podrobneje opisane vrste zadevnih postopkov. Ti postopki so:

  Industrijski postopki







  — | Šifra 001: Proizvodnja in taljenje železa, jekla in barvnih kovin, vključno s postopki litja, precizijskim litjem, obrati za sintranje in vlečenjem žic. |
| --- | --- | --- |

(49)

Industrijski in kmetijski postopki, ki so lahko upravičeni do davčne olajšave na podlagi člena 30(1)(c), so navedeni v prilogi z naslovom „Industrijski in kmetijski postopki“ k predpisu št. 13 Aggregates Levy (General) Regulations 2002. V obvestilu Notice AGL 2 (27) so podrobneje opisane vrste zadevnih postopkov. Ti postopki so:

27

Industrijski postopki

Industrijski postopki

—

Šifra 001: Proizvodnja in taljenje železa, jekla in barvnih kovin, vključno s postopki litja, precizijskim litjem, obrati za sintranje in vlečenjem žic.

| — | Šifra 002: Legiranje |
| --- | --- |

—

Šifra 002: Legiranje

| — | Šifra 003: Zmanjšanje emisij za zrak, kopno in vodo |
| --- | --- |

—

Šifra 003: Zmanjšanje emisij za zrak, kopno in vodo

| — | Šifra 004: Čiščenje in filtriranje pitne vode, zraka in olja |
| --- | --- |

—

Šifra 004: Čiščenje in filtriranje pitne vode, zraka in olja

| — | Šifra 005: Čiščenje odplak |
| --- | --- |

—

Šifra 005: Čiščenje odplak

| — | Šifra 006: Proizvodnja energije |
| --- | --- |

—

Šifra 006: Proizvodnja energije

| — | Šifra 007: Keramični postopki |
| --- | --- |

—

Šifra 007: Keramični postopki

| — | Šifra 008: Ognjevarni postopki |
| --- | --- |

—

Šifra 008: Ognjevarni postopki

| — | Šifra 009: Proizvodnja stekla in steklenih izdelkov |
| --- | --- |

—

Šifra 009: Proizvodnja stekla in steklenih izdelkov

| — | Šifra 010: Proizvodnja steklenih vlaken |
| --- | --- |

—

Šifra 010: Proizvodnja steklenih vlaken

| — | Šifra 011: Umetna ali sintetična vlakna |
| --- | --- |

—

Šifra 011: Umetna ali sintetična vlakna

| — | Šifra 012: Proizvodnja in predelava hrane in pijače |
| --- | --- |

—

Šifra 012: Proizvodnja in predelava hrane in pijače

| — | Šifra 013: Proizvodnja plastike, gume in polivinilklorida |
| --- | --- |

—

Šifra 013: Proizvodnja plastike, gume in polivinilklorida

| — | Šifra 014: Kemična proizvodnja, na primer natrijevega karbonata, magnezija iz morske vode, aluminijevega oksida, kremenčevega peska |
| --- | --- |

—

Šifra 014: Kemična proizvodnja, na primer natrijevega karbonata, magnezija iz morske vode, aluminijevega oksida, kremenčevega peska

| — | Šifra 015: Proizvodnja oborjenega kalcijevega karbonata |
| --- | --- |

—

Šifra 015: Proizvodnja oborjenega kalcijevega karbonata

| — | Šifra 016: Proizvodnja zdravil, belil, izdelkov za osebno higieno in detergentov |
| --- | --- |

—

Šifra 016: Proizvodnja zdravil, belil, izdelkov za osebno higieno in detergentov

| — | Šifra 017: Postopki prezračevanja |
| --- | --- |

—

Šifra 017: Postopki prezračevanja

| — | Šifra 018: Proizvodnja polnil za premaze, tesnilna sredstva, lepila, barve, fugirne mase, kite in druga vezivna sredstva ali sredstva za spreminjanje |
| --- | --- |

—

Šifra 018: Proizvodnja polnil za premaze, tesnilna sredstva, lepila, barve, fugirne mase, kite in druga vezivna sredstva ali sredstva za spreminjanje

| — | Šifra 019: Proizvodnja pigmentov, lakov in črnil |
| --- | --- |

—

Šifra 019: Proizvodnja pigmentov, lakov in črnil

| — | Šifra 020: Proizvodnja rastnih substratov in črtnih oznak za športna igrišča in druge prostočasne dejavnosti |
| --- | --- |

—

Šifra 020: Proizvodnja rastnih substratov in črtnih oznak za športna igrišča in druge prostočasne dejavnosti

| — | Šifra 021: Sežiganje |
| --- | --- |

—

Šifra 021: Sežiganje

| — | Šifra 022: Proizvodnja sušilnih sredstev |
| --- | --- |

—

Šifra 022: Proizvodnja sušilnih sredstev

| — | Šifra 023: Proizvodnja osnov za preproge, podložkov in pene |
| --- | --- |

—

Šifra 023: Proizvodnja osnov za preproge, podložkov in pene

| — | Šifra 024: Postopki s smolami |
| --- | --- |

—

Šifra 024: Postopki s smolami

| — | Šifra 025: Proizvodnja aditivov za maziva |
| --- | --- |

—

Šifra 025: Proizvodnja aditivov za maziva

| — | Šifra 026: Strojenje |
| --- | --- |

—

Šifra 026: Strojenje

| — | Šifra 027: Proizvodnja papirja |
| --- | --- |

—

Šifra 027: Proizvodnja papirja

| — | Šifra 028: Proizvodnja umetniških materialov |
| --- | --- |

—

Šifra 028: Proizvodnja umetniških materialov

| — | Šifra 029: Proizvodnja peska za ustvarjanje, npr. za otroške peskovnike |
| --- | --- |

—

Šifra 029: Proizvodnja peska za ustvarjanje, npr. za otroške peskovnike

| — | Šifra 030: Proizvodnja glinenih golobov |
| --- | --- |

—

Šifra 030: Proizvodnja glinenih golobov

| — | Šifra 031: Brusilni postopki: peskanje, mletje (mlini na kamne) in proizvodnja smirkovega papirja |
| --- | --- |

—

Šifra 031: Brusilni postopki: peskanje, mletje (mlini na kamne) in proizvodnja smirkovega papirja

| — | Šifra 032: Uporaba kot propant pri izkoriščanju nafte (ali proizvodnji), na primer pesek za frakturiranje in vrtalne tekočine |
| --- | --- |

—

Šifra 032: Uporaba kot propant pri izkoriščanju nafte (ali proizvodnji), na primer pesek za frakturiranje in vrtalne tekočine

| — | Šifra 033: Razžveplanje dimnih plinov in čiščenje dimnih plinov |
| --- | --- |

—

Šifra 033: Razžveplanje dimnih plinov in čiščenje dimnih plinov

| — | Šifra 034: Proizvodnja zaviralcev za uporabo v rudnikih |
| --- | --- |

—

Šifra 034: Proizvodnja zaviralcev za uporabo v rudnikih

| — | Šifra 035: Proizvodnja gasilnih aparatov |
| --- | --- |

—

Šifra 035: Proizvodnja gasilnih aparatov

| — | Šifra 036: Proizvodnja materialov, ki se uporabljajo za zaščito pred ognjem |
| --- | --- |

—

Šifra 036: Proizvodnja materialov, ki se uporabljajo za zaščito pred ognjem

| — | Šifra 037: Nevtralizacija kislin |
| --- | --- |

—

Šifra 037: Nevtralizacija kislin

| — | Šifra 038: Proizvodnja zavornih oblog, na primer avtomobilskih delov |
| --- | --- |

—

Šifra 038: Proizvodnja zavornih oblog, na primer avtomobilskih delov

Kmetijski postopki

Kmetijski postopki

| — | Šifra 039: Proizvodnja aditivov za tla |
| --- | --- |

—

Šifra 039: Proizvodnja aditivov za tla

| — | Šifra 040: Proizvodnja krme |
| --- | --- |

—

Šifra 040: Proizvodnja krme

| — | Šifra 041: Proizvodnja hlevske stelje |
| --- | --- |

—

Šifra 041: Proizvodnja hlevske stelje

| — | Šifra 042: Proizvodnja gnojil |
| --- | --- |

—

Šifra 042: Proizvodnja gnojil

| — | Šifra 043: Proizvodnja pesticidov in herbicidov |
| --- | --- |

—

Šifra 043: Proizvodnja pesticidov in herbicidov

| — | Šifra 044: Proizvodnja rastnih substratov, vključno s kompostom, le za uporabo v kmetijstvu in vrtnarstvu |
| --- | --- |

—

Šifra 044: Proizvodnja rastnih substratov, vključno s kompostom, le za uporabo v kmetijstvu in vrtnarstvu

| — | Šifra 045: Tretiranje tal, vključno z obogatenjem z minerali in zmanjšanjem kislosti |
| --- | --- |

—

Šifra 045: Tretiranje tal, vključno z obogatenjem z minerali in zmanjšanjem kislosti

2.6   STOPNJA

STOPNJA

| (50) | Prvotno se je dajatev na agregate obračunavala po stopnji 1,60 GBP na tono. Na 1,95 GBP na tono se je zvišala za agregate, ki so se tržno izkoriščali od vključno 1. aprila 2008. Stopnja, ki se trenutno uporablja, je 2 GBP na tono (od 1. aprila 2009). |
| --- | --- |

(50)

Prvotno se je dajatev na agregate obračunavala po stopnji 1,60 GBP na tono. Na 1,95 GBP na tono se je zvišala za agregate, ki so se tržno izkoriščali od vključno 1. aprila 2008. Stopnja, ki se trenutno uporablja, je 2 GBP na tono (od 1. aprila 2009).

2.7   RAZLOGI ZA ZAČETEK FORMALNEGA POSTOPKA PREISKAVE

RAZLOGI ZA ZAČETEK FORMALNEGA POSTOPKA PREISKAVE

| (51) | Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 170 sklepa o začetku postopka, je imela Komisije pomisleke, ali so oprostitve in izključitve iz uvodne izjave 139 sklepa o začetku postopka (28) (v nadaljnjem besedilu: oprostitve, ki se preiskujejo) upravičene s splošnimi načeli in logiko dajatve na agregate. Zadevne oprostitve in izključitve so upravičence očitno oprostile davka, ki bi ga običajno morali plačati, in so pomenile pomoč za tekoče poslovanje. Komisija ni imela na voljo dovolj podatkov, da bi lahko ugotovila, ali ukrep izpolnjuje pogoje Smernic Skupnosti o državni pomoči za varstvo okolja (29) (v nadaljnjem besedilu: smernice o okoljski pomoči iz leta 2001) in Smernic Skupnosti o državni pomoči za varstvo okolja (30) iz leta 2008 (v nadaljnjem besedilu: smernice o okoljski pomoči iz leta 2008), zato je imela pomisleke glede združljivosti oprostitev, ki se preiskujejo, in izključitev z notranjim trgom. |
| --- | --- |

(51)

Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 170 sklepa o začetku postopka, je imela Komisije pomisleke, ali so oprostitve in izključitve iz uvodne izjave 139 sklepa o začetku postopka (28) (v nadaljnjem besedilu: oprostitve, ki se preiskujejo) upravičene s splošnimi načeli in logiko dajatve na agregate. Zadevne oprostitve in izključitve so upravičence očitno oprostile davka, ki bi ga običajno morali plačati, in so pomenile pomoč za tekoče poslovanje. Komisija ni imela na voljo dovolj podatkov, da bi lahko ugotovila, ali ukrep izpolnjuje pogoje Smernic Skupnosti o državni pomoči za varstvo okolja (29) (v nadaljnjem besedilu: smernice o okoljski pomoči iz leta 2001) in Smernic Skupnosti o državni pomoči za varstvo okolja (30) iz leta 2008 (v nadaljnjem besedilu: smernice o okoljski pomoči iz leta 2008), zato je imela pomisleke glede združljivosti oprostitev, ki se preiskujejo, in izključitev z notranjim trgom.

28

29

30

3.   PRIPOMBE ZAINTERESIRANIH STRANI

PRIPOMBE ZAINTERESIRANIH STRANI

| (52) | Kot je omenjeno v uvodni izjavi 10, je Komisija po objavi sklepa o začetku postopka prejela obsežne pripombe zainteresiranih strani. |
| --- | --- |

(52)

Kot je omenjeno v uvodni izjavi 10, je Komisija po objavi sklepa o začetku postopka prejela obsežne pripombe zainteresiranih strani.

| (53) | Pripombe zainteresiranih strani so se nanašale na (i) sam sklep o začetku postopka, (ii) logiko dajatve na agregate, (iii) oprostitve, za katere se je že v sklepu o začetku postopka ugotovilo, da ne pomenijo državne pomoči, in (iv) oprostitve, ki se preiskujejo. |
| --- | --- |

(53)

Pripombe zainteresiranih strani so se nanašale na (i) sam sklep o začetku postopka, (ii) logiko dajatve na agregate, (iii) oprostitve, za katere se je že v sklepu o začetku postopka ugotovilo, da ne pomenijo državne pomoči, in (iv) oprostitve, ki se preiskujejo.

| (54) | Zaradi lažjega sklicevanja bodo v tem oddelku na kratko predstavljene prejete pripombe v zvezi s sklepom o začetku postopka. Preostale kategorije prejetih pripomb so predstavljene v zadevnih oddelkih tega sklepa. |
| --- | --- |

(54)

Zaradi lažjega sklicevanja bodo v tem oddelku na kratko predstavljene prejete pripombe v zvezi s sklepom o začetku postopka. Preostale kategorije prejetih pripomb so predstavljene v zadevnih oddelkih tega sklepa.

3.1   PRIPOMBE K VSEBINI SKLEPA O ZAČETKU POSTOPKA

PRIPOMBE K VSEBINI SKLEPA O ZAČETKU POSTOPKA

(a)   Pripombe Richarda Birda iz združenja BAA, prejete 20. in 23. decembra 2013

Pripombe Richarda Birda iz združenja BAA, prejete 20. in 23. decembra 2013

| (55) | Richard Bird je Komisiji predložil svoj prispevek k javnemu posvetovanju, ki so ga organi Združenega kraljestva izvedli o pristopu k odložitvi izvajanja oprostitev plačila dajatve na agregate, v zvezi s katerimi je Komisija v sklepu o začetku postopka izrazila pomisleke. |
| --- | --- |

(55)

Richard Bird je Komisiji predložil svoj prispevek k javnemu posvetovanju, ki so ga organi Združenega kraljestva izvedli o pristopu k odložitvi izvajanja oprostitev plačila dajatve na agregate, v zvezi s katerimi je Komisija v sklepu o začetku postopka izrazila pomisleke.

| (56) | Poleg tega je trdil, da je v sklepu o začetku postopka več nepravilnosti, kot so:






  (i) | Opredeljenih je bilo več krajev, na katerih se pridobivajo kamnine, kar kaže, da ni tveganja, da bi Združenemu kraljestvu zmanjkalo agregatov. |
| --- | --- | --- |

(56)

Poleg tega je trdil, da je v sklepu o začetku postopka več nepravilnosti, kot so:

(i)

Opredeljenih je bilo več krajev, na katerih se pridobivajo kamnine, kar kaže, da ni tveganja, da bi Združenemu kraljestvu zmanjkalo agregatov.

| (ii) | Agregat iz žlindre, drobljenega glinastega skrilavca in kremenčevega peska iz proizvodnje kaolinske gline so že od nekdaj pomemben vir agregatov. |
| --- | --- |

(ii)

Agregat iz žlindre, drobljenega glinastega skrilavca in kremenčevega peska iz proizvodnje kaolinske gline so že od nekdaj pomemben vir agregatov.

| (iii) | Oproščeni agregati in reciklirani agregati ne bi mogli nadomestiti kakovostnih agregatov, ki se potrebujejo pri gradnji in se pridobijo skupaj z manj kakovostnimi agregati (ena tona kakovostnih agregatov dobre kakovosti z eno tono agregatov slabše kakovosti). Zaradi tega materiala so nastala nova jalovišča. |
| --- | --- |

(iii)

Oproščeni agregati in reciklirani agregati ne bi mogli nadomestiti kakovostnih agregatov, ki se potrebujejo pri gradnji in se pridobijo skupaj z manj kakovostnimi agregati (ena tona kakovostnih agregatov dobre kakovosti z eno tono agregatov slabše kakovosti). Zaradi tega materiala so nastala nova jalovišča.

| (iv) | V zvezi z dajatvijo na agregate se dogajajo številne zlorabe. |
| --- | --- |

(iv)

V zvezi z dajatvijo na agregate se dogajajo številne zlorabe.

| (v) | Odprli so se kamnolomi, katerih edini namen je proizvodnja oproščenih agregatov (31). Richard Bird trdi, da nekateri kamnolomi glinastega skrilavca proizvajajo le kamen glinastega skrilavca, ne pa tudi strešnega skrilavca. Kot primer navaja dva kamnoloma. |
| --- | --- |

(v)

Odprli so se kamnolomi, katerih edini namen je proizvodnja oproščenih agregatov (31). Richard Bird trdi, da nekateri kamnolomi glinastega skrilavca proizvajajo le kamen glinastega skrilavca, ne pa tudi strešnega skrilavca. Kot primer navaja dva kamnoloma.

31

| (vi) | Kamnolomi agregatov iz skrilavca proizvajajo in prodajajo neobdavčene agregate. Za gradnjo ceste v bližini Edinburga je bil uporabljen en milijon ton skrilavca. |
| --- | --- |

(vi)

Kamnolomi agregatov iz skrilavca proizvajajo in prodajajo neobdavčene agregate. Za gradnjo ceste v bližini Edinburga je bil uporabljen en milijon ton skrilavca.

| (vii) | V sklepu o začetku postopka domnevno ni ustrezno opredeljeno, da so agregat: manjši kamni, drobljeni ali ne, vključno z naravnim peskom in prodom. Kamen za obloge za obrambo pred morjem, kamen za rečne nasipe, suhi zid, kamine ali jarke, prodniki za ceste in kamen za polnilo v valolomih so vsi obdavčeni kot agregati, če se z geološkega vidika ne štejejo za glinasti skrilavec ali skrilavec. |
| --- | --- |

(vii)

V sklepu o začetku postopka domnevno ni ustrezno opredeljeno, da so agregat: manjši kamni, drobljeni ali ne, vključno z naravnim peskom in prodom. Kamen za obloge za obrambo pred morjem, kamen za rečne nasipe, suhi zid, kamine ali jarke, prodniki za ceste in kamen za polnilo v valolomih so vsi obdavčeni kot agregati, če se z geološkega vidika ne štejejo za glinasti skrilavec ali skrilavec.

| (viii) | Dajatev na agregate je nesmiselna, saj je prebran kamen za suhi zid, ki ni obdelan, obdavčen. |
| --- | --- |

(viii)

Dajatev na agregate je nesmiselna, saj je prebran kamen za suhi zid, ki ni obdelan, obdavčen.

| (ix) | Kot strešni skrilavec se lahko uporablja le glinasti skrilavec iz severnega Walesa. Glinasti skrilavec z drugih območij glinastega skrilavca v Združenem kraljestvu se ne uporablja kot strešni skrilavec, ampak kot kamen za suhi zid ali tlakovci. Peščenjaki, kamen za suhi zid in tlakovci so obdavčeni. Skrilavec se ne uporablja za prekrivanje streh. Odprli so se kamnolomi glinastega skrilavca in skrilavca, saj sta ta materiala oproščena dajatve (32). |
| --- | --- |

(ix)

Kot strešni skrilavec se lahko uporablja le glinasti skrilavec iz severnega Walesa. Glinasti skrilavec z drugih območij glinastega skrilavca v Združenem kraljestvu se ne uporablja kot strešni skrilavec, ampak kot kamen za suhi zid ali tlakovci. Peščenjaki, kamen za suhi zid in tlakovci so obdavčeni. Skrilavec se ne uporablja za prekrivanje streh. Odprli so se kamnolomi glinastega skrilavca in skrilavca, saj sta ta materiala oproščena dajatve (32).

32

| (x) | Dajatev na agregate naj bi pravzaprav imela negativen vpliv na okolje, saj pridobivanje recikliranih agregatov škodi okolju tudi zaradi prevoza na oproščenih materialov daljše razdalje. |
| --- | --- |

(x)

Dajatev na agregate naj bi pravzaprav imela negativen vpliv na okolje, saj pridobivanje recikliranih agregatov škodi okolju tudi zaradi prevoza na oproščenih materialov daljše razdalje.

| (xi) | Kremenčev pesek, pridobljen ob izkopavanju kaolinske gline, je že od nekdaj vir agregata. V Cornwallu ni veliko peska, zato se zaradi peska iz kamnolomov kaolinske gline ne zmanjšuje pridobivanje naravnega peska. Gre za pomemben vir peska na zadevnem območju. Ta pesek izkrivlja trg finega drobljenca, ki so stranski proizvod lokalnih kamnolomov agregatov iz trdega kamna, katerih glavni cilj je proizvodnja odlomkov iz agregatov za beton, asfalt in gradbena dela. |
| --- | --- |

(xi)

Kremenčev pesek, pridobljen ob izkopavanju kaolinske gline, je že od nekdaj vir agregata. V Cornwallu ni veliko peska, zato se zaradi peska iz kamnolomov kaolinske gline ne zmanjšuje pridobivanje naravnega peska. Gre za pomemben vir peska na zadevnem območju. Ta pesek izkrivlja trg finega drobljenca, ki so stranski proizvod lokalnih kamnolomov agregatov iz trdega kamna, katerih glavni cilj je proizvodnja odlomkov iz agregatov za beton, asfalt in gradbena dela.

| (xii) | Stranski proizvodi iz kaolinske gline so oproščeni, stranski proizvodi iz apnenca pa so obdavčeni, tudi če se apnenec uporablja v kmetijstvu ali za industrijsko obdelavo. Pri tem nastane 20 % odpadnih stranskih proizvodov. |
| --- | --- |

(xii)

Stranski proizvodi iz kaolinske gline so oproščeni, stranski proizvodi iz apnenca pa so obdavčeni, tudi če se apnenec uporablja v kmetijstvu ali za industrijsko obdelavo. Pri tem nastane 20 % odpadnih stranskih proizvodov.

| (xiii) | Domnevno naj bi se znova odprlo več starih izčrpanih kamnolomov kaolinske gline le zaradi izkoriščanja oproščenih agregatov, saj je bila kaolinska glina izčrpana. Po drugi strani bi moral kdo, ki bi želel izkoriščati staro deponijo granita, plačati davek. |
| --- | --- |

(xiii)

Domnevno naj bi se znova odprlo več starih izčrpanih kamnolomov kaolinske gline le zaradi izkoriščanja oproščenih agregatov, saj je bila kaolinska glina izčrpana. Po drugi strani bi moral kdo, ki bi želel izkoriščati staro deponijo granita, plačati davek.

| (xiv) | Stranski proizvodi pri rafiniranju in taljenju kovine niso enaki kot naravni agregati, vendar niso nikdar odpadki, trg zanje pa je zelo dober. Richard Bird trdi, da bi se morala dajatev na agregate uporabljati za stranske proizvode, ki niso odpadki. |
| --- | --- |

(xiv)

Stranski proizvodi pri rafiniranju in taljenju kovine niso enaki kot naravni agregati, vendar niso nikdar odpadki, trg zanje pa je zelo dober. Richard Bird trdi, da bi se morala dajatev na agregate uporabljati za stranske proizvode, ki niso odpadki.

| (xv) | Po njegovem mnenju kakovostnih agregatov ni mogoče nadomestiti z agregati, ki se pridobijo v okviru večine dejavnosti v zvezi z glinastim skrilavcem, skrilavcem ali kaolinsko glino. |
| --- | --- |

(xv)

Po njegovem mnenju kakovostnih agregatov ni mogoče nadomestiti z agregati, ki se pridobijo v okviru večine dejavnosti v zvezi z glinastim skrilavcem, skrilavcem ali kaolinsko glino.

| (57) | Richard Bird je te informacije predložil z dopisom z dne 10. februarja 2014 v zvezi z uporabo agregatov iz žlindre, ki so stranski proizvodi v industriji proizvodnje jekla. Namen dopisa je dokazati, da žlindra ni odpadek, ampak prvorazredni agregat, ki ga je mogoče uporabiti namesto cementa. |
| --- | --- |

(57)

Richard Bird je te informacije predložil z dopisom z dne 10. februarja 2014 v zvezi z uporabo agregatov iz žlindre, ki so stranski proizvodi v industriji proizvodnje jekla. Namen dopisa je dokazati, da žlindra ni odpadek, ampak prvorazredni agregat, ki ga je mogoče uporabiti namesto cementa.

(b)   Pripombe združenja BAA, prejete 10. januarja 2014

Pripombe združenja BAA, prejete 10. januarja 2014

| (58) | Združenje BAA meni, da se pojem agregat ne bi smel uporabljati za ugotavljanje, ali dajatev na agregate pomeni državno pomoč, saj ni jasne opredelitve agregata, ki bi ustrezala področju uporabe davka. Komisija je v sklepu o začetku postopka agregate opredelila kot „kamnine, prod in pesek, ki se pridobivajo zaradi zagotavljanja nasipnega materiala pri gradnji“. Vendar naj bi bili z dajatvijo na agregate obdavčeni številni materiali, ki se uporabljajo za druge namene kot za „zagotavljanje nasipnega materiala pri gradnji“, kot so neobdelan gradbeni kamen, ki se uporablja za gradnjo zidov, kamen za obloge, gramoz za železniške proge, kamen z visokim količnikom zaglajevanja kamenih zrn (v nadaljevanju besedila: količnik PSV) za asfalt, odporen proti drsenju, itd. Združenje BAA navaja, da so britanski organi za varstvo konkurence trg agregatov ocenili večkrat in na splošno ugotovili, da imajo specializirani materiali, kot sta gramoz za železniške proge in kamen z visokim količnikom PSV, različne trge in drug trg kot „gradbeni agregati“, saj se uporabljajo v različne namene in ni zamenljivosti na strani povpraševanja ali strani ponudbe (33). |
| --- | --- |

(58)

Združenje BAA meni, da se pojem agregat ne bi smel uporabljati za ugotavljanje, ali dajatev na agregate pomeni državno pomoč, saj ni jasne opredelitve agregata, ki bi ustrezala področju uporabe davka. Komisija je v sklepu o začetku postopka agregate opredelila kot „kamnine, prod in pesek, ki se pridobivajo zaradi zagotavljanja nasipnega materiala pri gradnji“. Vendar naj bi bili z dajatvijo na agregate obdavčeni številni materiali, ki se uporabljajo za druge namene kot za „zagotavljanje nasipnega materiala pri gradnji“, kot so neobdelan gradbeni kamen, ki se uporablja za gradnjo zidov, kamen za obloge, gramoz za železniške proge, kamen z visokim količnikom zaglajevanja kamenih zrn (v nadaljevanju besedila: količnik PSV) za asfalt, odporen proti drsenju, itd. Združenje BAA navaja, da so britanski organi za varstvo konkurence trg agregatov ocenili večkrat in na splošno ugotovili, da imajo specializirani materiali, kot sta gramoz za železniške proge in kamen z visokim količnikom PSV, različne trge in drug trg kot „gradbeni agregati“, saj se uporabljajo v različne namene in ni zamenljivosti na strani povpraševanja ali strani ponudbe (33).

33

| (59) | Združenje BAA trdi, da so tri oprostitve, glede katerih se je Komisija v sklepu o začetku postopka odločila pozitivno, selektivne, in sicer oprostitev za reciklirane gradbene odpadke, agregate, izkopane med gradnjo cest, železniških tirov, stavb itd., in industrijske odpadke/stranske proizvode. Trdi, da so z vidika cilja „preusmeritve povpraševanja“ te tri kategorije oproščenih materialov v enakem položaju kot odpadki/stranski proizvod, med drugim, iz kaolinske gline, glinastega skrilavca in premoga, glede katerih je Komisija v sklepu o začetku postopka izrazila pomisleke. |
| --- | --- |

(59)

Združenje BAA trdi, da so tri oprostitve, glede katerih se je Komisija v sklepu o začetku postopka odločila pozitivno, selektivne, in sicer oprostitev za reciklirane gradbene odpadke, agregate, izkopane med gradnjo cest, železniških tirov, stavb itd., in industrijske odpadke/stranske proizvode. Trdi, da so z vidika cilja „preusmeritve povpraševanja“ te tri kategorije oproščenih materialov v enakem položaju kot odpadki/stranski proizvod, med drugim, iz kaolinske gline, glinastega skrilavca in premoga, glede katerih je Komisija v sklepu o začetku postopka izrazila pomisleke.

(c)   Pripombe kamnoloma Lantoom, prejete 16. januarja 2014

Pripombe kamnoloma Lantoom, prejete 16. januarja 2014

| (60) | Kamnolom Lantoom trdi, da je sklep o začetku postopka ustvaril negotovost ter vplival na naložbe in zaposlovanje. |
| --- | --- |

(60)

Kamnolom Lantoom trdi, da je sklep o začetku postopka ustvaril negotovost ter vplival na naložbe in zaposlovanje.

4.   PRIPOMBE ZDRUŽENEGA KRALJESTVA

PRIPOMBE ZDRUŽENEGA KRALJESTVA

| (61) | Organi Združenega kraljestva so predložili obsežne pripombe k pomislekom iz sklepa o začetku postopka, dodatne informacije in razloge za združljivost oprostitev, ki se preiskujejo. |
| --- | --- |

(61)

Organi Združenega kraljestva so predložili obsežne pripombe k pomislekom iz sklepa o začetku postopka, dodatne informacije in razloge za združljivost oprostitev, ki se preiskujejo.

| (62) | Organi Združenega kraljestva niso predložili pripomb k vsebini samega sklepa o začetku postopka. Zaradi lažjega sklicevanja so prejete pripombe in informacije obravnavane v zadevnih oddelkih tega sklepa. |
| --- | --- |

(62)

Organi Združenega kraljestva niso predložili pripomb k vsebini samega sklepa o začetku postopka. Zaradi lažjega sklicevanja so prejete pripombe in informacije obravnavane v zadevnih oddelkih tega sklepa.

5.   OCENA UKREPA

OCENA UKREPA

| (63) | Komisija je že s sprejetjem sklepa o začetku postopka odločila, da ne bo podala ugovorov v zvezi z oprostitvami, izključitvami in davčnimi olajšavami iz člena 17(2)(b), 17(2)(c), 17(2)(d), 17(3)(b), 17(3)(c), 17(3)(d), 17(3)(da), 17(4)(d) in 17(4)(e), člena 17(4)(a) (kolikor je oproščeni material v celoti iz premoga, lignita, skrilavca in glinastega skrilavca, ki se uporablja za druge namene in ne kot agregat), člena 17(4)(c) (če je v celoti iz jalovine), člena 17(4)(f) (razen za glino), člena 18(2)(a), člena 18(2)(b) (kolikor se nanaša na materiale, ki se ne uporabljajo kot agregati), člena 18(2)(c), člena 30(1)(a), člena 30(1)(b) (kolikor se nanaša na oproščeni postopek v smislu člena 18(2)(a) in (c)), člena 30(1)(b) (kolikor se nanaša na oproščeni postopek v smislu člena 18(2)(b), s katerim se pridobijo materiali, ki se ne uporabljajo kot agregati) ter člena 30(1)(c) zakona o financah iz leta 2001, kakor je bil spremenjen z zakonom o financah iz leta 2002 in zakonom o financah iz leta 2007 v zvezi z dajatvijo na agregate, saj po njenem mnenju ne pomenijo državne pomoči v smislu člena 107(1) Pogodbe. Komisija zato teh oprostitev, izključitev in davčnih olajšav iz zakona o financah iz leta 2001, kakor je bil spremenjen z zakonom o financah iz leta 2002 in zakonom o financah iz leta 2007 v zvezi z dajatvijo na agregate, ne bo ocenila in bo oceno omejila na oprostitve, ki se preiskujejo. |
| --- | --- |

(63)

Komisija je že s sprejetjem sklepa o začetku postopka odločila, da ne bo podala ugovorov v zvezi z oprostitvami, izključitvami in davčnimi olajšavami iz člena 17(2)(b), 17(2)(c), 17(2)(d), 17(3)(b), 17(3)(c), 17(3)(d), 17(3)(da), 17(4)(d) in 17(4)(e), člena 17(4)(a) (kolikor je oproščeni material v celoti iz premoga, lignita, skrilavca in glinastega skrilavca, ki se uporablja za druge namene in ne kot agregat), člena 17(4)(c) (če je v celoti iz jalovine), člena 17(4)(f) (razen za glino), člena 18(2)(a), člena 18(2)(b) (kolikor se nanaša na materiale, ki se ne uporabljajo kot agregati), člena 18(2)(c), člena 30(1)(a), člena 30(1)(b) (kolikor se nanaša na oproščeni postopek v smislu člena 18(2)(a) in (c)), člena 30(1)(b) (kolikor se nanaša na oproščeni postopek v smislu člena 18(2)(b), s katerim se pridobijo materiali, ki se ne uporabljajo kot agregati) ter člena 30(1)(c) zakona o financah iz leta 2001, kakor je bil spremenjen z zakonom o financah iz leta 2002 in zakonom o financah iz leta 2007 v zvezi z dajatvijo na agregate, saj po njenem mnenju ne pomenijo državne pomoči v smislu člena 107(1) Pogodbe. Komisija zato teh oprostitev, izključitev in davčnih olajšav iz zakona o financah iz leta 2001, kakor je bil spremenjen z zakonom o financah iz leta 2002 in zakonom o financah iz leta 2007 v zvezi z dajatvijo na agregate, ne bo ocenila in bo oceno omejila na oprostitve, ki se preiskujejo.

5.1   OCENA PREJETIH PRIPOMB K VSEBINI SKLEPA O ZAČETKU POSTOPKA

OCENA PREJETIH PRIPOMB K VSEBINI SKLEPA O ZAČETKU POSTOPKA

| (64) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 59, združenje BAA trdi, da oprostitve za reciklirane gradbene odpadke, agregate, izkopane med gradnjo cest, železniških prog, stavb itd., in industrijske odpadke/stranske proizvode z vidika cilja „preusmeritve povpraševanja“ niso v skladu z logiko dajatve na agregate. |
| --- | --- |

(64)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 59, združenje BAA trdi, da oprostitve za reciklirane gradbene odpadke, agregate, izkopane med gradnjo cest, železniških prog, stavb itd., in industrijske odpadke/stranske proizvode z vidika cilja „preusmeritve povpraševanja“ niso v skladu z logiko dajatve na agregate.

| (65) | Komisija je zato v sklepu o začetku postopka ugotovila, da reciklirani agregati in na novo pridobljeni agregati ob upoštevanju cilja dajatve na agregate niso v primerljivem položaju ter da razlikovanje med recikliranimi in na novo pridobljenimi agregati izhaja iz narave in logike dajatve na agregate. Jasno je, da se z uporabo recikliranih agregatov prepreči izkopavanje enake količine novih agregatov, čeprav je recikliranje manj okolju prijazno kot izkopavanje novih agregatov. Poleg tega spodbujanje uporabe materialov, ki so neizogiben rezultat nekaterih dejavnosti, ki bi se vsekakor izvajale, očitno pripomore k zmanjšanju kopičenja odpadkov in preprečuje izkopavanje enake količine novih agregatov. |
| --- | --- |

(65)

Komisija je zato v sklepu o začetku postopka ugotovila, da reciklirani agregati in na novo pridobljeni agregati ob upoštevanju cilja dajatve na agregate niso v primerljivem položaju ter da razlikovanje med recikliranimi in na novo pridobljenimi agregati izhaja iz narave in logike dajatve na agregate. Jasno je, da se z uporabo recikliranih agregatov prepreči izkopavanje enake količine novih agregatov, čeprav je recikliranje manj okolju prijazno kot izkopavanje novih agregatov. Poleg tega spodbujanje uporabe materialov, ki so neizogiben rezultat nekaterih dejavnosti, ki bi se vsekakor izvajale, očitno pripomore k zmanjšanju kopičenja odpadkov in preprečuje izkopavanje enake količine novih agregatov.

| (66) | Te tri oprostitve zato prispevajo k doseganju večje okoljske koristi, saj preprečujejo dodatno pridobivanje agregatov v kamnolomih. |
| --- | --- |

(66)

Te tri oprostitve zato prispevajo k doseganju večje okoljske koristi, saj preprečujejo dodatno pridobivanje agregatov v kamnolomih.

| (67) | V zvezi s tem je več zainteresiranih strani navedlo, da so se v nekaterih primerih dodatna izkopavanja izvajala le zaradi pridobivanja agregatov za prodajo. Vendar gre v teh primerih za jasno zlorabo, ki bi jo bilo treba prijaviti in obravnavati na podlagi nacionalne zakonodaje Združenega kraljestva, saj niso zadeva, ki bi jo obravnavali na podlagi zakonodaje o državni pomoči. |
| --- | --- |

(67)

V zvezi s tem je več zainteresiranih strani navedlo, da so se v nekaterih primerih dodatna izkopavanja izvajala le zaradi pridobivanja agregatov za prodajo. Vendar gre v teh primerih za jasno zlorabo, ki bi jo bilo treba prijaviti in obravnavati na podlagi nacionalne zakonodaje Združenega kraljestva, saj niso zadeva, ki bi jo obravnavali na podlagi zakonodaje o državni pomoči.

| (68) | Razlogi, na katerih temeljijo pomisleki, ki jih je Komisija v sklepu o začetku postopka izrazila o odpadkih/stranskih proizvodih, med drugim, iz kaolinske gline, glinastega skrilavca in premoga, ne vplivajo na oceno treh omenjenih oprostitev, saj pomisleki Komisije zlasti ne izključujejo končnih rezultatov formalnega postopka preiskave, oproščeni materiali pa so drugačni in se pridobivajo v drugačnih okoliščinah. |
| --- | --- |

(68)

Razlogi, na katerih temeljijo pomisleki, ki jih je Komisija v sklepu o začetku postopka izrazila o odpadkih/stranskih proizvodih, med drugim, iz kaolinske gline, glinastega skrilavca in premoga, ne vplivajo na oceno treh omenjenih oprostitev, saj pomisleki Komisije zlasti ne izključujejo končnih rezultatov formalnega postopka preiskave, oproščeni materiali pa so drugačni in se pridobivajo v drugačnih okoliščinah.

| (69) | Richard Bird je izpostavil uporabo agregatov več vrst materialov, oproščenih dajatve na agregate, kar dokazuje, da oprostitve dajatve na agregate pomagajo pri doseganju njenega okoljskega namena, saj navedeni agregati uspešno nadomeščajo agregate, na novo pridobljene v kamnolomih. |
| --- | --- |

(69)

Richard Bird je izpostavil uporabo agregatov več vrst materialov, oproščenih dajatve na agregate, kar dokazuje, da oprostitve dajatve na agregate pomagajo pri doseganju njenega okoljskega namena, saj navedeni agregati uspešno nadomeščajo agregate, na novo pridobljene v kamnolomih.

| (70) | Iz podatkov, ki so jih predložili organi Združenega kraljestva, kot je prikazano v uvodni izjavi 143, je razvidno, da se po uvedbi dajatve na agregate število kamnolomov, ki proizvajajo oproščene materiale, ni povečalo, ampak se je v resnici zmanjšalo. |
| --- | --- |

(70)

Iz podatkov, ki so jih predložili organi Združenega kraljestva, kot je prikazano v uvodni izjavi 143, je razvidno, da se po uvedbi dajatve na agregate število kamnolomov, ki proizvajajo oproščene materiale, ni povečalo, ampak se je v resnici zmanjšalo.

| (71) | Eden od kamnolomov, za katera je Richard Bird navedel, da naj bi proizvajala le kamen glinastega skrilavca, ne pa tudi strešnega skrilavca, glede na podatke na spletni strani zadevnega kamnoloma dejansko proizvaja strešni skrilavec. Kar zadeva drugi kamnolom, so se organi Združenega kraljestva zavezali, da bodo preiskali, kakšen material dejansko proizvaja, in glede na rezultate preiskave sprejeli ustrezne ukrepe na podlagi nacionalne zakonodaje. |
| --- | --- |

(71)

Eden od kamnolomov, za katera je Richard Bird navedel, da naj bi proizvajala le kamen glinastega skrilavca, ne pa tudi strešnega skrilavca, glede na podatke na spletni strani zadevnega kamnoloma dejansko proizvaja strešni skrilavec. Kar zadeva drugi kamnolom, so se organi Združenega kraljestva zavezali, da bodo preiskali, kakšen material dejansko proizvaja, in glede na rezultate preiskave sprejeli ustrezne ukrepe na podlagi nacionalne zakonodaje.

| (72) | Organi Združenega kraljestva in združenje BAA so trdili, da nimajo nobenih informacij o nedavnem ponovnem odprtju nekdanjih izčrpanih kamnolomov kaolinske gline. Organi Združenega kraljestva niso seznanjeni z nobenim dovoljenjem, ki bi bilo dodeljeno v zvezi s tem, s takšnimi odprtji pa ni seznanjen niti nobeden od dveh proizvajalcev kaolinske gline in grudaste ilovice. |
| --- | --- |

(72)

Organi Združenega kraljestva in združenje BAA so trdili, da nimajo nobenih informacij o nedavnem ponovnem odprtju nekdanjih izčrpanih kamnolomov kaolinske gline. Organi Združenega kraljestva niso seznanjeni z nobenim dovoljenjem, ki bi bilo dodeljeno v zvezi s tem, s takšnimi odprtji pa ni seznanjen niti nobeden od dveh proizvajalcev kaolinske gline in grudaste ilovice.

5.2   DRŽAVNA POMOČ V SMISLU ČLENA 107(1) POGODBE (PREJ ČLEN 87(1) POGODBE ES)

DRŽAVNA POMOČ V SMISLU ČLENA 107(1) POGODBE (PREJ ČLEN 87(1) POGODBE ES)

| (73) | Ukrep pomeni državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU, če izpolnjuje štiri pogoje. Prvič, ukrep upravičencem dodeljuje prednost. Drugič, ukrep koristi posameznim podjetjem ali gospodarskim dejavnostim (selektivnost). Tretjič, ukrep financira država ali pa se financira iz državnih sredstev. Četrtič, ukrep lahko vpliva na trgovino med državami članicami in izkrivlja konkurenco na notranjem trgu. |
| --- | --- |

(73)

Ukrep pomeni državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU, če izpolnjuje štiri pogoje. Prvič, ukrep upravičencem dodeljuje prednost. Drugič, ukrep koristi posameznim podjetjem ali gospodarskim dejavnostim (selektivnost). Tretjič, ukrep financira država ali pa se financira iz državnih sredstev. Četrtič, ukrep lahko vpliva na trgovino med državami članicami in izkrivlja konkurenco na notranjem trgu.

| (74) | V skladu z ustaljeno sodno prakso je pojem pomoč splošnejši od pojma subvencija, ker zajema ne le aktivna ravnanja, kot so subvencije, ampak tudi državne ukrepe, ki v različnih oblikah znižujejo stroške, ki jih običajno nosijo podjetja, in ki so potemtakem, ne da bi bili subvencije v strogem smislu besede, enake narave in imajo enake učinke (34). |
| --- | --- |

(74)

V skladu z ustaljeno sodno prakso je pojem pomoč splošnejši od pojma subvencija, ker zajema ne le aktivna ravnanja, kot so subvencije, ampak tudi državne ukrepe, ki v različnih oblikah znižujejo stroške, ki jih običajno nosijo podjetja, in ki so potemtakem, ne da bi bili subvencije v strogem smislu besede, enake narave in imajo enake učinke (34).

34

| (75) | Kar zadeva merilo selektivnosti prednosti, je treba proučiti, ali ukrep državne pomoči v okviru določene pravne ureditve ali določenega davčnega sistema daje prednost posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga v smislu člena 107(1) PDEU v primerjavi z drugimi podjetji, ki so glede na cilj zadevne ureditve ali davčnega sistema v primerljivem dejanskem in pravnem položaju (35). |
| --- | --- |

(75)

Kar zadeva merilo selektivnosti prednosti, je treba proučiti, ali ukrep državne pomoči v okviru določene pravne ureditve ali določenega davčnega sistema daje prednost posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga v smislu člena 107(1) PDEU v primerjavi z drugimi podjetji, ki so glede na cilj zadevne ureditve ali davčnega sistema v primerljivem dejanskem in pravnem položaju (35).

35

| (76) | Vendar navedenega pogoja selektivnosti ne izpolnjuje ukrep, s katerim sicer nastane ugodnost za njegovega upravičenca, vendar pa je utemeljen z naravo ali splošno sistematiko davčnega sistema, v katerega spada (36). Država članica lahko zato dokaže, da ukrep neposredno izhaja iz temeljnih ali usmerjevalnih načel njenega davčnega sistema. |
| --- | --- |

(76)

Vendar navedenega pogoja selektivnosti ne izpolnjuje ukrep, s katerim sicer nastane ugodnost za njegovega upravičenca, vendar pa je utemeljen z naravo ali splošno sistematiko davčnega sistema, v katerega spada (36). Država članica lahko zato dokaže, da ukrep neposredno izhaja iz temeljnih ali usmerjevalnih načel njenega davčnega sistema.

36

| (77) | Za namene ocene selektivne narave prednosti, ki se dodeljuje z zadevnim ukrepom, je treba ugotoviti, kaj obsega referenčni okvir, saj se lahko obstoj prednosti dokaže le, če se primerja s tem referenčnim okvirom (37). |
| --- | --- |

(77)

Za namene ocene selektivne narave prednosti, ki se dodeljuje z zadevnim ukrepom, je treba ugotoviti, kaj obsega referenčni okvir, saj se lahko obstoj prednosti dokaže le, če se primerja s tem referenčnim okvirom (37).

37

| (78) | Na kratko, selektivnost se lahko oceni s tristopenjskim pristopom:






  (i) | določitev referenčnega sistema (ali sistema običajne obdavčitve), v okviru katerega se opredelita načelo običajne obdavčitve dajatve na agregate in (okoljski) cilj; |
| --- | --- | --- |

(78)

Na kratko, selektivnost se lahko oceni s tristopenjskim pristopom:

(i)

določitev referenčnega sistema (ali sistema običajne obdavčitve), v okviru katerega se opredelita načelo običajne obdavčitve dajatve na agregate in (okoljski) cilj;

| (ii) | ugotovitev, ali davčno razlikovanje pomeni odstopanje od sistema običajne obdavčitve, kolikor razlikuje med gospodarskimi subjekti, ki so v primerljivem pravnem in dejanskem položaju, in |
| --- | --- |

(ii)

ugotovitev, ali davčno razlikovanje pomeni odstopanje od sistema običajne obdavčitve, kolikor razlikuje med gospodarskimi subjekti, ki so v primerljivem pravnem in dejanskem položaju, in

| (iii) | v primeru primerljivosti pravnega in dejanskega položaja davčno razlikovanje ne pomeni odstopanja, če ga je mogoče utemeljiti s ciljem davčnega sistema. Če takšne utemeljitve ni, se ukrep šteje za dejansko selektiven. Pri utemeljitvi davčnega razlikovanja je mogoče sklicevanje le na resnične mehanizme davčnega sistema, ki so potrebni za doseganje zastavljenega cilja. Ciljev, ki niso povezani z davčnim sistemom, v zvezi s tem ni mogoče upoštevati. |
| --- | --- |

(iii)

v primeru primerljivosti pravnega in dejanskega položaja davčno razlikovanje ne pomeni odstopanja, če ga je mogoče utemeljiti s ciljem davčnega sistema. Če takšne utemeljitve ni, se ukrep šteje za dejansko selektiven. Pri utemeljitvi davčnega razlikovanja je mogoče sklicevanje le na resnične mehanizme davčnega sistema, ki so potrebni za doseganje zastavljenega cilja. Ciljev, ki niso povezani z davčnim sistemom, v zvezi s tem ni mogoče upoštevati.

| (79) | Kot je potrdilo (38) Splošno sodišče, je referenčni okvir, na podlagi katerega je treba ugotoviti običajno obdavčitev in obstoj morebitnih selektivnih prednosti, vzpostavljen s samo dajatvijo na agregate, s katero je bil uveden poseben davčni sistem, ki se uporablja za sektor agregatov v Združenem kraljestvu. Zato je treba vprašanje, ali so davčna razlikovanja upravičena, proučiti na podlagi običajne obdavčitve in cilja dajatve na agregate. |
| --- | --- |

(79)

Kot je potrdilo (38) Splošno sodišče, je referenčni okvir, na podlagi katerega je treba ugotoviti običajno obdavčitev in obstoj morebitnih selektivnih prednosti, vzpostavljen s samo dajatvijo na agregate, s katero je bil uveden poseben davčni sistem, ki se uporablja za sektor agregatov v Združenem kraljestvu. Zato je treba vprašanje, ali so davčna razlikovanja upravičena, proučiti na podlagi običajne obdavčitve in cilja dajatve na agregate.

38

| (80) | Komisija je proučila zakon o financah iz leta 2001, kakor je bil za nazaj spremenjen z zakonom o financah iz leta 2002. Dajatev na agregate je shema, ki se še uporablja, zato je Komisija proučila tudi oprostitev iz člena 17(3)(da), ki je bila uvedena z zakonom o financah iz leta 2007. |
| --- | --- |

(80)

Komisija je proučila zakon o financah iz leta 2001, kakor je bil za nazaj spremenjen z zakonom o financah iz leta 2002. Dajatev na agregate je shema, ki se še uporablja, zato je Komisija proučila tudi oprostitev iz člena 17(3)(da), ki je bila uvedena z zakonom o financah iz leta 2007.

5.3   OBIČAJNA OBDAVČITEV NA PODLAGI DAJATVE NA AGREGATE IN CILJ DAJATVE NA AGREGATE

OBIČAJNA OBDAVČITEV NA PODLAGI DAJATVE NA AGREGATE IN CILJ DAJATVE NA AGREGATE

| (81) | Zadevna dajatev je dajatev na agregate. Odstavka 1 in 2 člena 16 zakona o financah iz leta 2001 določata dajatev na obdavčljive agregate, ki se v Združenem kraljestvu tržno izkoriščajo vključno od datuma začetka veljavnosti zakona. |
| --- | --- |

(81)

Zadevna dajatev je dajatev na agregate. Odstavka 1 in 2 člena 16 zakona o financah iz leta 2001 določata dajatev na obdavčljive agregate, ki se v Združenem kraljestvu tržno izkoriščajo vključno od datuma začetka veljavnosti zakona.

| (82) | Dajatev na agregate je bila uvedena 1. aprila 2002. Obseg tržnega izkoriščanja je opredeljen v členu 19. Predvideni so štirje načini tržnega izkoriščanja: (a) odstranitev agregata z njegovega izvornega kraja; (b) sklenitev dogovora o dobavi; (c) uporaba v gradbene namene ali (d) mešanje s katerim koli materialom ali snovjo, razen z vodo. |
| --- | --- |

(82)

Dajatev na agregate je bila uvedena 1. aprila 2002. Obseg tržnega izkoriščanja je opredeljen v členu 19. Predvideni so štirje načini tržnega izkoriščanja: (a) odstranitev agregata z njegovega izvornega kraja; (b) sklenitev dogovora o dobavi; (c) uporaba v gradbene namene ali (d) mešanje s katerim koli materialom ali snovjo, razen z vodo.

| (83) | Glede pojma agregati so organi Združenega kraljestva večkrat potrdili, da dajatev na agregate ni zasnovana kot dajatev na vse pridobljene minerale ali celo na vse kamnine, prod ali pesek, ampak le na kamnine, prod in pesek, ki so pridobljeni zaradi zagotavljanja nasipnega materiala v gradbeništvu. |
| --- | --- |

(83)

Glede pojma agregati so organi Združenega kraljestva večkrat potrdili, da dajatev na agregate ni zasnovana kot dajatev na vse pridobljene minerale ali celo na vse kamnine, prod ali pesek, ampak le na kamnine, prod in pesek, ki so pridobljeni zaradi zagotavljanja nasipnega materiala v gradbeništvu.

| (84) | To potrjuje tudi pripravljalno delo, opravljeno v zvezi z dajatvijo na agregate (39). Navedeno delo potrjuje, da je bilo za dajatev na agregate že od začetka namenjeno, da bo davek na agregate, in ne na določen pridobljeni mineral. To je priznalo tudi Splošno sodišče (40). |
| --- | --- |

(84)

To potrjuje tudi pripravljalno delo, opravljeno v zvezi z dajatvijo na agregate (39). Navedeno delo potrjuje, da je bilo za dajatev na agregate že od začetka namenjeno, da bo davek na agregate, in ne na določen pridobljeni mineral. To je priznalo tudi Splošno sodišče (40).

39

40

| (85) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 14, je mogoče agregate na splošno opisati kot materiale v granulah ali drobcih, ki so zaradi svojih fizikalnih in kemijsko inertnih lastnosti primerni za uporabo že sami po sebi ali z dodajanjem cementa, apna ali bituminoznih snovi pri gradnji betonskih, cestnih, asfaltnih ali drenažnih sistemov ali za nasipavanje. Naravni agregati so pesek, kamnine in prod. Vendar se lahko materiali, ki se uporabljajo kot agregati, uporabljajo tudi za druge namene. Povedano drugače, za namene dajatve na agregate bo ugotavljanje, ali je treba material šteti za agregat, odvisno od njegove uporabe, ne pa od njegove geološke sestave. |
| --- | --- |

(85)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 14, je mogoče agregate na splošno opisati kot materiale v granulah ali drobcih, ki so zaradi svojih fizikalnih in kemijsko inertnih lastnosti primerni za uporabo že sami po sebi ali z dodajanjem cementa, apna ali bituminoznih snovi pri gradnji betonskih, cestnih, asfaltnih ali drenažnih sistemov ali za nasipavanje. Naravni agregati so pesek, kamnine in prod. Vendar se lahko materiali, ki se uporabljajo kot agregati, uporabljajo tudi za druge namene. Povedano drugače, za namene dajatve na agregate bo ugotavljanje, ali je treba material šteti za agregat, odvisno od njegove uporabe, ne pa od njegove geološke sestave.

| (86) | Organi Združenega kraljestva so med pripravo zakonodaje o dajatvi na agregate ugotovili, da bi bila opredelitev področja uporabe davka, ki bi temeljila na uporabi, težavna, saj bi se lahko načrtovana uporaba proizvoda po obračunanju davka spremenila (41). Da bi rešili to težavo, so se odločili za drugo možnost. Namesto da bi v zakonu o financah iz leta 2001 uporabili točno opredelitev izraza „agregat“ ali splošna merila obdavčitve, je v njem najprej določeno, da se za pesek, prod ali kamnine zaračuna davek, nato pa se uporaba in področje uporabe davka zožita z izključitvami, oprostitvami in davčnimi olajšavami za kamnine, pesek ali prod, ki so bili uporabljeni za določene namene ali obdelani z določenimi postopki. |
| --- | --- |

(86)

Organi Združenega kraljestva so med pripravo zakonodaje o dajatvi na agregate ugotovili, da bi bila opredelitev področja uporabe davka, ki bi temeljila na uporabi, težavna, saj bi se lahko načrtovana uporaba proizvoda po obračunanju davka spremenila (41). Da bi rešili to težavo, so se odločili za drugo možnost. Namesto da bi v zakonu o financah iz leta 2001 uporabili točno opredelitev izraza „agregat“ ali splošna merila obdavčitve, je v njem najprej določeno, da se za pesek, prod ali kamnine zaračuna davek, nato pa se uporaba in področje uporabe davka zožita z izključitvami, oprostitvami in davčnimi olajšavami za kamnine, pesek ali prod, ki so bili uporabljeni za določene namene ali obdelani z določenimi postopki.

41

| (87) | Cilj dajatve na agregate je zagotoviti, da se vpliv pridobivanja agregatov na okolje (zlasti škoda, povzročena biotski raznovrstnosti in kakovosti vidnega okolja) bolj upošteva v cenah, kar naj bi spodbudilo učinkovitejše pridobivanje in uporabo agregatov. Poleg tega je njen namen spodbuditi preusmeritev povpraševanja z na novo pridobljenih agregatih na nadomestne agregate, kot so reciklirani agregati in agregati, ki so stranski proizvodi ali odpadki pri nekaterih postopkih pridobivanja ali industrijskih postopkih. Preusmeritev povpraševanja bo zmanjšala potrebo po na novo pridobljenih agregatih in s tem omejila škodo za okolje, povezano z dejavnostjo pridobivanja. |
| --- | --- |

(87)

Cilj dajatve na agregate je zagotoviti, da se vpliv pridobivanja agregatov na okolje (zlasti škoda, povzročena biotski raznovrstnosti in kakovosti vidnega okolja) bolj upošteva v cenah, kar naj bi spodbudilo učinkovitejše pridobivanje in uporabo agregatov. Poleg tega je njen namen spodbuditi preusmeritev povpraševanja z na novo pridobljenih agregatih na nadomestne agregate, kot so reciklirani agregati in agregati, ki so stranski proizvodi ali odpadki pri nekaterih postopkih pridobivanja ali industrijskih postopkih. Preusmeritev povpraševanja bo zmanjšala potrebo po na novo pridobljenih agregatih in s tem omejila škodo za okolje, povezano z dejavnostjo pridobivanja.

| (88) | Komisija je v sklepu o začetku postopka menila, da je bilo treba določiti cilj, pripisan davčnemu sistemu dajatve na agregate, ne da bi se pri tem uporabljala terminologija v zvezi z neobdelanimi ali primarnimi agregati, ampak z navajanjem njegove vsebine. Terminologija je podrobno opisana v uvodnih izjavah 64 in 65 sklepa o začetku postopka. |
| --- | --- |

(88)

Komisija je v sklepu o začetku postopka menila, da je bilo treba določiti cilj, pripisan davčnemu sistemu dajatve na agregate, ne da bi se pri tem uporabljala terminologija v zvezi z neobdelanimi ali primarnimi agregati, ampak z navajanjem njegove vsebine. Terminologija je podrobno opisana v uvodnih izjavah 64 in 65 sklepa o začetku postopka.

| (89) | Ne glede na uporabljeno terminologijo se zdi, da organi Združenega kraljestva nasprotujejo agregatom, ki so bili (na novo) pridobljeni, da bi se uporabljali kot agregati, v nasprotju z različnimi materiali, ki se niso pridobili na novo kot agregati ali ki se neizogibno pridobijo zaradi drugih dejavnosti, ki niso namenjene pridobivanju agregatov, vendar bi jih bilo mogoče uporabiti namesto na novo in namensko pridobljenih agregatov. |
| --- | --- |

(89)

Ne glede na uporabljeno terminologijo se zdi, da organi Združenega kraljestva nasprotujejo agregatom, ki so bili (na novo) pridobljeni, da bi se uporabljali kot agregati, v nasprotju z različnimi materiali, ki se niso pridobili na novo kot agregati ali ki se neizogibno pridobijo zaradi drugih dejavnosti, ki niso namenjene pridobivanju agregatov, vendar bi jih bilo mogoče uporabiti namesto na novo in namensko pridobljenih agregatov.

| (90) | Komisija je ob upoštevanju pojasnil organov Združenega kraljestva v sklepu o začetku postopka ugotovila, da je načelo običajne obdavčitve dajatve na agregate obdavčitev kamnin, proda in peska, ki so (na novo) pridobljeni, da bi se uporabljali kot agregati, in ki se v Združenem kraljestvu tržno izkoriščajo od vključno 1. aprila 2002. |
| --- | --- |

(90)

Komisija je ob upoštevanju pojasnil organov Združenega kraljestva v sklepu o začetku postopka ugotovila, da je načelo običajne obdavčitve dajatve na agregate obdavčitev kamnin, proda in peska, ki so (na novo) pridobljeni, da bi se uporabljali kot agregati, in ki se v Združenem kraljestvu tržno izkoriščajo od vključno 1. aprila 2002.

| (91) | Kar zadeva cilj dajatve na agregate, je Komisija ugotovila, da naj bi dajatev pripomogla k učinkovitejšemu pridobivanju agregatov z internalizacijo okoljskih stroškov navedene dejavnosti. Poleg tega naj bi preusmerila povpraševanje: z namernega pridobivanja kamnin, proda in peska, da bi se uporabljali kot agregati v gradbeništvu, na uporabo agregatov, ki so stranski proizvodi ali odpadki, nastali pri nekaterih postopkih, ali recikliranih agregatov. |
| --- | --- |

(91)

Kar zadeva cilj dajatve na agregate, je Komisija ugotovila, da naj bi dajatev pripomogla k učinkovitejšemu pridobivanju agregatov z internalizacijo okoljskih stroškov navedene dejavnosti. Poleg tega naj bi preusmerila povpraševanje: z namernega pridobivanja kamnin, proda in peska, da bi se uporabljali kot agregati v gradbeništvu, na uporabo agregatov, ki so stranski proizvodi ali odpadki, nastali pri nekaterih postopkih, ali recikliranih agregatov.

| (92) | Komisija je glede načela običajne obdavčitve in cilja dajatve na agregate prejela obsežne pripombe zainteresiranih strani. |
| --- | --- |

(92)

Komisija je glede načela običajne obdavčitve in cilja dajatve na agregate prejela obsežne pripombe zainteresiranih strani.

5.4   PRIPOMBE, PREJETE GLEDE NAČELA OBIČAJNE OBDAVČITVE IN CILJA DAJATVE NA AGREGATE

PRIPOMBE, PREJETE GLEDE NAČELA OBIČAJNE OBDAVČITVE IN CILJA DAJATVE NA AGREGATE

(a)   Pripombe združenja BAA, prejete 15. septembra 2014

Pripombe združenja BAA, prejete 15. septembra 2014

| (93) | Združenje BAA je ponovilo svoje trditve iz predhodnih predložitev, da dajatev na agregate sama po sebi ni logična. Trdi, da ni jasne opredelitve agregatov, s katero bi bilo mogoče pojasniti področje uporabe dajatve na agregate. Nadalje trdi, da so z dajatvijo na agregate obdavčeni številni materiali, ki ne spadajo v opredelitev iz sklepa o začetku postopka, tj. materiali, ki se ne uporabljajo za „zagotavljanje nasipnega materiala v gradbeništvu“ ali pri gradnji betonskih, cestnih, asfaltnih ali drenažnih sistemov ali za nasipavanje. Trdijo, da se kamen za obloge za obrambo pred morjem, ki so obdavčene, ne uporabljajo za dodajanje nasipnega materiala v gradbeništvu ter so precej večje in težje od agregatov, ki se uporabljajo za beton ali druge navedene uporabe. Poleg tega je neobdelan gradbeni kamen obdavčen z dajatvijo na agregate, uporablja pa se za gradnjo zidov stavb in tradicionalnih kamnitih ograj (tj. zidov, ki ločujejo polja), ne pa za navedene namene. Po mnenju združenja BAA ni mogoče trditi, da so ti materiali „agregati“ in da strešni skrilavec, obdelani gradbeni kamen ali glina za proizvodnjo opeke niso „agregati“. Vsi navedeni materiali so kamnine, pridobljene iz tal, uporabljajo pa se za različne namene in niso medsebojno zamenljivi. Poleg tega naj za to, da se nekateri od teh materialov označijo za „agregate“, drugi pa ne, ne bi bilo nobene okoljske podlage. |
| --- | --- |

(93)

Združenje BAA je ponovilo svoje trditve iz predhodnih predložitev, da dajatev na agregate sama po sebi ni logična. Trdi, da ni jasne opredelitve agregatov, s katero bi bilo mogoče pojasniti področje uporabe dajatve na agregate. Nadalje trdi, da so z dajatvijo na agregate obdavčeni številni materiali, ki ne spadajo v opredelitev iz sklepa o začetku postopka, tj. materiali, ki se ne uporabljajo za „zagotavljanje nasipnega materiala v gradbeništvu“ ali pri gradnji betonskih, cestnih, asfaltnih ali drenažnih sistemov ali za nasipavanje. Trdijo, da se kamen za obloge za obrambo pred morjem, ki so obdavčene, ne uporabljajo za dodajanje nasipnega materiala v gradbeništvu ter so precej večje in težje od agregatov, ki se uporabljajo za beton ali druge navedene uporabe. Poleg tega je neobdelan gradbeni kamen obdavčen z dajatvijo na agregate, uporablja pa se za gradnjo zidov stavb in tradicionalnih kamnitih ograj (tj. zidov, ki ločujejo polja), ne pa za navedene namene. Po mnenju združenja BAA ni mogoče trditi, da so ti materiali „agregati“ in da strešni skrilavec, obdelani gradbeni kamen ali glina za proizvodnjo opeke niso „agregati“. Vsi navedeni materiali so kamnine, pridobljene iz tal, uporabljajo pa se za različne namene in niso medsebojno zamenljivi. Poleg tega naj za to, da se nekateri od teh materialov označijo za „agregate“, drugi pa ne, ne bi bilo nobene okoljske podlage.

| (94) | Združenje BAA trdi, da je dejstvo, da oprostitve temeljijo na geoloških značilnostih materiala, težavno, saj geološki izrazi glina, skrilavec in glinasti skrilavec zajemajo zelo velik geološki razpon kamnin, ki se pridobivajo v kamnolomih, v katerih ne bi bilo mogoče proizvajati strešnikov iz skrilavca ali keramičnih proizvodov. Ta material pa se z geološkega vidika še vedno uvršča med oproščeno glino, skrilavec in glinasti skrilavec. Združenje BAA je predložilo nekaj izjav dr. Rachel Hardie, strokovnjakinje za geologijo, v zvezi z neposrečenim izborom geoloških izrazov za razlikovanje kamnin. Poleg tega se zaradi oprostitev za material, sestavljen predvsem iz nekaterih geoloških skupin, pojavijo dodatne težave. V zvezi s tem je združenje BAA predložilo poročilo, ki ga je British Geological Society (britansko geološko društvo) leta 2003 pripravilo za davčne organe Združenega kraljestva in ki naj bi davčnim uradnikom pomagalo pri geološko pravilni uporabi oprostitev za glinasti skrilavec, skrilavec in glino (v nadaljnjem besedilu: poročilo). V poročilu naj bi se opredelili lastnosti skrilavca, glinastega skrilavca in gline ter njihov geološki izvor, kar naj bi pomagalo davčnim organom Združenega kraljestva. Vendar je v njem navedeno tudi, da „naj bi prvotni izbor teh izrazov za namene zakona temeljil na tem, da se uporabljajo kot gospodarski mineralni proizvodi, ne kot geološke entitete“. Navaja tudi, da se „[g]lina, skrilavec, mikritni apnenec in glinasti skrilavec pogosto pojavljajo v vsem Združenem kraljestvu,“ pri čemer skrilavec pogosto „vsebujejo peščenjaki“. |
| --- | --- |

(94)

Združenje BAA trdi, da je dejstvo, da oprostitve temeljijo na geoloških značilnostih materiala, težavno, saj geološki izrazi glina, skrilavec in glinasti skrilavec zajemajo zelo velik geološki razpon kamnin, ki se pridobivajo v kamnolomih, v katerih ne bi bilo mogoče proizvajati strešnikov iz skrilavca ali keramičnih proizvodov. Ta material pa se z geološkega vidika še vedno uvršča med oproščeno glino, skrilavec in glinasti skrilavec. Združenje BAA je predložilo nekaj izjav dr. Rachel Hardie, strokovnjakinje za geologijo, v zvezi z neposrečenim izborom geoloških izrazov za razlikovanje kamnin. Poleg tega se zaradi oprostitev za material, sestavljen predvsem iz nekaterih geoloških skupin, pojavijo dodatne težave. V zvezi s tem je združenje BAA predložilo poročilo, ki ga je British Geological Society (britansko geološko društvo) leta 2003 pripravilo za davčne organe Združenega kraljestva in ki naj bi davčnim uradnikom pomagalo pri geološko pravilni uporabi oprostitev za glinasti skrilavec, skrilavec in glino (v nadaljnjem besedilu: poročilo). V poročilu naj bi se opredelili lastnosti skrilavca, glinastega skrilavca in gline ter njihov geološki izvor, kar naj bi pomagalo davčnim organom Združenega kraljestva. Vendar je v njem navedeno tudi, da „naj bi prvotni izbor teh izrazov za namene zakona temeljil na tem, da se uporabljajo kot gospodarski mineralni proizvodi, ne kot geološke entitete“. Navaja tudi, da se „[g]lina, skrilavec, mikritni apnenec in glinasti skrilavec pogosto pojavljajo v vsem Združenem kraljestvu,“ pri čemer skrilavec pogosto „vsebujejo peščenjaki“.

| (95) | Združenje BAA trdi, da so organi Združenega kraljestva skrilavec in mikritni apnenec obravnavali kot sinonima, zato se je za oproščeno štela celotna skupina kamnin. Poleg tega trdi, da so zadevni trije materiali v poročilu opredeljeni zelo ozko in da bi bilo mogoče kot skrilavec, glinasti skrilavec ali glino opredeliti tudi druge materiale. Kamen glinastega skrilavca s potrebnim „skrilavim klivažem“ za proizvodnjo strešnikov je na primer razmeroma redek, kamnine z neustreznim skrilavim klivažem, ki ne bi bile primerne za cepljenje, pa so lahko precej pogostejše, vendar bi se še vedno razvrstile kot glinasti skrilavec. Združenje BAA nadalje trdi, pri čemer delno navaja poročilo, da se glinasti skrilavec pridobiva tudi za dekorativne arhitekturne uporabe, tj. arhitektonske kamne, stenske obloge, tlakovce, police, kamine, mizne plošče in okrasje za dom in vrt, pri katerih je skrilavi klivaž manj pomemben kot klesanje in poliranje. Navaja primer kamnoloma glinastega skrilavca, v katerem se pridobiva glinasti skrilavec, ki se razlikuje od strešnega skrilavca in v zvezi s katerim domnevno ni jasno, ali bi bilo treba material sploh razvrstiti kot glinasti skrilavec. |
| --- | --- |

(95)

Združenje BAA trdi, da so organi Združenega kraljestva skrilavec in mikritni apnenec obravnavali kot sinonima, zato se je za oproščeno štela celotna skupina kamnin. Poleg tega trdi, da so zadevni trije materiali v poročilu opredeljeni zelo ozko in da bi bilo mogoče kot skrilavec, glinasti skrilavec ali glino opredeliti tudi druge materiale. Kamen glinastega skrilavca s potrebnim „skrilavim klivažem“ za proizvodnjo strešnikov je na primer razmeroma redek, kamnine z neustreznim skrilavim klivažem, ki ne bi bile primerne za cepljenje, pa so lahko precej pogostejše, vendar bi se še vedno razvrstile kot glinasti skrilavec. Združenje BAA nadalje trdi, pri čemer delno navaja poročilo, da se glinasti skrilavec pridobiva tudi za dekorativne arhitekturne uporabe, tj. arhitektonske kamne, stenske obloge, tlakovce, police, kamine, mizne plošče in okrasje za dom in vrt, pri katerih je skrilavi klivaž manj pomemben kot klesanje in poliranje. Navaja primer kamnoloma glinastega skrilavca, v katerem se pridobiva glinasti skrilavec, ki se razlikuje od strešnega skrilavca in v zvezi s katerim domnevno ni jasno, ali bi bilo treba material sploh razvrstiti kot glinasti skrilavec.

| (96) | Združenje BAA trdi, da se po njihovih izkušnjah za namene dajatve na agregate pri ugotavljanju, katera kamnina je v kamnolomu in ali je pri njenem pridobivanju mogoče uveljavljati oprostitev, običajno zaprosi za mnenje strokovnjaka za geologijo. |
| --- | --- |

(96)

Združenje BAA trdi, da se po njihovih izkušnjah za namene dajatve na agregate pri ugotavljanju, katera kamnina je v kamnolomu in ali je pri njenem pridobivanju mogoče uveljavljati oprostitev, običajno zaprosi za mnenje strokovnjaka za geologijo.

| (97) | Združenje BAA trdi, da sicer nima informacij o razvoju jalovišč skrilavca in glinastega skrilavca od uvedbe dajatve na agregate, vendar se je povečalo kopičenje stranskih proizvodov iz obdavčenih agregatov. Navedlo je primere treh kamnolomov, v katerih so se nakopičili kupi stranskih proizvodov. En kamnolom je moral poslati več kot 1 milijon ton stranskih proizvodov, drugi pa je moral vložiti 2 milijona GBP v novi obrat za nadaljnjo predelavo stranskega proizvoda, da se lahko prodaja. |
| --- | --- |

(97)

Združenje BAA trdi, da sicer nima informacij o razvoju jalovišč skrilavca in glinastega skrilavca od uvedbe dajatve na agregate, vendar se je povečalo kopičenje stranskih proizvodov iz obdavčenih agregatov. Navedlo je primere treh kamnolomov, v katerih so se nakopičili kupi stranskih proizvodov. En kamnolom je moral poslati več kot 1 milijon ton stranskih proizvodov, drugi pa je moral vložiti 2 milijona GBP v novi obrat za nadaljnjo predelavo stranskega proizvoda, da se lahko prodaja.

(b)   Pripombe združenja BAA, prejete 17. januarja 2014

Pripombe združenja BAA, prejete 17. januarja 2014

| (98) | Združenje BAA trdi, da so organi Združenega kraljestva z odložitvijo izvajanja oprostitev plačila dajatve na agregate, v zvezi s katerimi je Komisija izrazila pomisleke v sklepu o začetku postopka, dejansko uvedli novi oprostitvi, tj. za glino in skrilavec, ki se uporabljata v keramičnih gradbenih proizvodih, ter surovo sadro, ki se uporablja v mavcu in mavčnih ploščah. Meni, da ob upoštevanju okoljske logike dajatve na agregate za te materiale ni mogoče šteti, da so v drugačnem položaju kot materiali, ki so obdavčeni na podlagi zadevne dajatve. Trdi, da so ti materiali v enakem položaju kot kamnine, pesek in prod, saj so bili pridobljeni v gradbene namene. Po njegovem mnenju ti dodatni oprostitvi pomenita državno pomoč, ki je Komisija ne more šteti za združljivo pomoč, saj zadevni pogoji niso izpolnjeni. |
| --- | --- |

(98)

Združenje BAA trdi, da so organi Združenega kraljestva z odložitvijo izvajanja oprostitev plačila dajatve na agregate, v zvezi s katerimi je Komisija izrazila pomisleke v sklepu o začetku postopka, dejansko uvedli novi oprostitvi, tj. za glino in skrilavec, ki se uporabljata v keramičnih gradbenih proizvodih, ter surovo sadro, ki se uporablja v mavcu in mavčnih ploščah. Meni, da ob upoštevanju okoljske logike dajatve na agregate za te materiale ni mogoče šteti, da so v drugačnem položaju kot materiali, ki so obdavčeni na podlagi zadevne dajatve. Trdi, da so ti materiali v enakem položaju kot kamnine, pesek in prod, saj so bili pridobljeni v gradbene namene. Po njegovem mnenju ti dodatni oprostitvi pomenita državno pomoč, ki je Komisija ne more šteti za združljivo pomoč, saj zadevni pogoji niso izpolnjeni.

| (99) | Združenje BAA trdi, da bi se lahko pridobivanje gline in skrilavca, ki se uporabljata za proizvodnjo keramičnih gradbenih proizvodov, zmanjšalo z uporabo betonskih gradbenih proizvodov, ki jih je mogoče proizvajati z odpadki/stranskimi proizvodi iz kamnolomov (ki so pogosto obdavčeni). |
| --- | --- |

(99)

Združenje BAA trdi, da bi se lahko pridobivanje gline in skrilavca, ki se uporabljata za proizvodnjo keramičnih gradbenih proizvodov, zmanjšalo z uporabo betonskih gradbenih proizvodov, ki jih je mogoče proizvajati z odpadki/stranskimi proizvodi iz kamnolomov (ki so pogosto obdavčeni).

| (100) | Po mnenju združenja BAA ni pomembno, da se glina pri uporabi v proizvodnji opeke in drugih keramičnih proizvodov, ki se uporabljajo v gradbeništvu, kemijsko spremeni, saj je to z okoljskega vidika brezpredmetno. |
| --- | --- |

(100)

Po mnenju združenja BAA ni pomembno, da se glina pri uporabi v proizvodnji opeke in drugih keramičnih proizvodov, ki se uporabljajo v gradbeništvu, kemijsko spremeni, saj je to z okoljskega vidika brezpredmetno.

(c)   Pripombe družbe Cloburn Quarry Company Ltd., prejete 17. januarja 2014

Pripombe družbe Cloburn Quarry Company Ltd., prejete 17. januarja 2014

| (101) | Družba Cloburn Quarry trdi, da pridobiva granit in vrsto peščenjaka (greywacke). Slednji se uporablja za posipe za zmanjšanje drsnosti s količnikom PSV, višjim od 70. Ker za stranske proizvode iz takšnega materiala ni mogoče uveljavljati oprostitve, se kopičijo velike zaloge prahu tega peščenjaka in bodo sčasoma postale velika težava. |
| --- | --- |

(101)

Družba Cloburn Quarry trdi, da pridobiva granit in vrsto peščenjaka (greywacke). Slednji se uporablja za posipe za zmanjšanje drsnosti s količnikom PSV, višjim od 70. Ker za stranske proizvode iz takšnega materiala ni mogoče uveljavljati oprostitve, se kopičijo velike zaloge prahu tega peščenjaka in bodo sčasoma postale velika težava.

| (102) | Družba Cloburn Quarry trdi, da se je obseg prodaje kamnoloma pred kratkim z 1,3 milijona ton v letih 2007/2008 zmanjšal na 0,5 milijona ton. To je deloma posledica recesije, predvsem pa oproščene prodaje konkurenčnih kamnolomov. |
| --- | --- |

(102)

Družba Cloburn Quarry trdi, da se je obseg prodaje kamnoloma pred kratkim z 1,3 milijona ton v letih 2007/2008 zmanjšal na 0,5 milijona ton. To je deloma posledica recesije, predvsem pa oproščene prodaje konkurenčnih kamnolomov.

| (103) | Po mnenju družbe Cloburn Quarry ima kamnolom zaradi dajatve na agregate manjšo možnost, da konkurira uvoženim agregatom, saj se njihovi stranski proizvodi brez davka prodajajo drugje, na zunaj pa s kamnolomi, ki jim ni treba plačevati podobne dajatve. |
| --- | --- |

(103)

Po mnenju družbe Cloburn Quarry ima kamnolom zaradi dajatve na agregate manjšo možnost, da konkurira uvoženim agregatom, saj se njihovi stranski proizvodi brez davka prodajajo drugje, na zunaj pa s kamnolomi, ki jim ni treba plačevati podobne dajatve.

| (104) | Družba Cloburn Quarry trdi, da se je zaradi dajatve na agregate poslabšal njihov trg, tj. da se je znižala cena agregatov, oproščeni kamnolomi pa lahko svoje materiale prevažajo na večje razdalje. |
| --- | --- |

(104)

Družba Cloburn Quarry trdi, da se je zaradi dajatve na agregate poslabšal njihov trg, tj. da se je znižala cena agregatov, oproščeni kamnolomi pa lahko svoje materiale prevažajo na večje razdalje.

| (105) | Po njenih trditvah je leta 2013 zaradi oproščenih kamnolomov prodala 50 000 ton agregatov manj. Velik problem so nahajališča skrilavca, ki se uporablja na velikih gradbiščih, zlasti vzdolž koridorja Glasgow–Edinburg. Za izgradnjo cest je bil porabljen približno 1 milijon ton skrilavca. To je vplivalo na konkurenco, saj drugi kamnolomi niso mogli prodati svojih stranskih proizvodov majhne vrednosti. Poleg tega agregati družbe, ki so živo rdeče barve, konkurirajo dekorativnemu glinastemu skrilavcu slivovo rdeče barve, ki je oproščen dajatve. |
| --- | --- |

(105)

Po njenih trditvah je leta 2013 zaradi oproščenih kamnolomov prodala 50 000 ton agregatov manj. Velik problem so nahajališča skrilavca, ki se uporablja na velikih gradbiščih, zlasti vzdolž koridorja Glasgow–Edinburg. Za izgradnjo cest je bil porabljen približno 1 milijon ton skrilavca. To je vplivalo na konkurenco, saj drugi kamnolomi niso mogli prodati svojih stranskih proizvodov majhne vrednosti. Poleg tega agregati družbe, ki so živo rdeče barve, konkurirajo dekorativnemu glinastemu skrilavcu slivovo rdeče barve, ki je oproščen dajatve.

| (106) | Družba trdi, da se je spopadala s konkurenco in ni bila uspešna na razpisih za projekte zaradi kamnolomov, za katere sumi, da so imeli korist od oprostitve plačila dajatve na agregate. Po navedbah družbe je eno pogodbo izgubila zaradi kamnoloma, ki so mu bili odobreni načrti upravljanja za pridobivanje agregatov na nahajališču skrilavca, oproščenega dajatve. Trdi, da je bilo na voljo vsaj 800 000 ton skrilavca, ki bi jih bilo mogoče naprej prodati glavnemu izvajalcu. |
| --- | --- |

(106)

Družba trdi, da se je spopadala s konkurenco in ni bila uspešna na razpisih za projekte zaradi kamnolomov, za katere sumi, da so imeli korist od oprostitve plačila dajatve na agregate. Po navedbah družbe je eno pogodbo izgubila zaradi kamnoloma, ki so mu bili odobreni načrti upravljanja za pridobivanje agregatov na nahajališču skrilavca, oproščenega dajatve. Trdi, da je bilo na voljo vsaj 800 000 ton skrilavca, ki bi jih bilo mogoče naprej prodati glavnemu izvajalcu.

| (107) | Družba je predložila tudi več splošnih pripomb v zvezi s pomanjkanjem okoljske razsežnosti dajatve na agregate. |
| --- | --- |

(107)

Družba je predložila tudi več splošnih pripomb v zvezi s pomanjkanjem okoljske razsežnosti dajatve na agregate.

(d)   Pripombe družbe Blinkbonny Quarry (Borders) Ltd. (v nadaljnjem besedilu: družba Blinkbonny Quarry), prejete 8. januarja 2014

Pripombe družbe Blinkbonny Quarry (Borders) Ltd. (v nadaljnjem besedilu: družba Blinkbonny Quarry), prejete 8. januarja 2014

| (108) | Družba Blinkbonny Quarry poroča, da se spopada s konkurenco drugega kamnoloma, ki morda prodaja oproščeni material, vključen v svežo betonsko mešanico, zato bi lahko ponujal nižje cene. Po njenem mnenju se konkurenčni kamnolom brez oprostitve ne bi odprl in torej ne bi mogel konkurirati na trgu. Družba trdi, da lahko njen konkurent zaradi oprostitve svoj material prevaža na večje razdalje, kar škodi okolju. |
| --- | --- |

(108)

Družba Blinkbonny Quarry poroča, da se spopada s konkurenco drugega kamnoloma, ki morda prodaja oproščeni material, vključen v svežo betonsko mešanico, zato bi lahko ponujal nižje cene. Po njenem mnenju se konkurenčni kamnolom brez oprostitve ne bi odprl in torej ne bi mogel konkurirati na trgu. Družba trdi, da lahko njen konkurent zaradi oprostitve svoj material prevaža na večje razdalje, kar škodi okolju.

| (109) | Družba Blinkbonny Quarry je predložila tudi več pripomb v odziv na sklep o začetku postopka. Trdi, da ukrep koristi tistim z oprostitvami, saj lahko prodajajo proizvode na odprtem trgu brez takih stroškov kot tisti, ki te ugodnosti ne morejo izkoristiti. |
| --- | --- |

(109)

Družba Blinkbonny Quarry je predložila tudi več pripomb v odziv na sklep o začetku postopka. Trdi, da ukrep koristi tistim z oprostitvami, saj lahko prodajajo proizvode na odprtem trgu brez takih stroškov kot tisti, ki te ugodnosti ne morejo izkoristiti.

| (110) | Družba Blinkbonny Quarry meni, da dajatev na agregate ni izpolnila svojega okoljskega cilja, saj je njena posledica pridobivanje cenejšega materiala, ki se prevaža na večje razdalje in spodbuja pridobivanje oproščenega agregata v kamnolomih le zaradi proizvajanja cenejših materialov, ki niso stranski proizvodi ali odpadki. Poleg tega trdi, da se oproščeni skrilavec in glinasti skrilavec prodajata kot agregata v gradbene namene, zaradi oprostitve pa se pridobiva več skrilavca in glinastega skrilavca, da bi se uporabljala kot agregata. |
| --- | --- |

(110)

Družba Blinkbonny Quarry meni, da dajatev na agregate ni izpolnila svojega okoljskega cilja, saj je njena posledica pridobivanje cenejšega materiala, ki se prevaža na večje razdalje in spodbuja pridobivanje oproščenega agregata v kamnolomih le zaradi proizvajanja cenejših materialov, ki niso stranski proizvodi ali odpadki. Poleg tega trdi, da se oproščeni skrilavec in glinasti skrilavec prodajata kot agregata v gradbene namene, zaradi oprostitve pa se pridobiva več skrilavca in glinastega skrilavca, da bi se uporabljala kot agregata.

(e)   Pripombe družbe Kinegar Quarries Ltd (v nadaljnjem besedilu: družba Kinegar Quarries), prejete 15. januarja 2014

Pripombe družbe Kinegar Quarries Ltd (v nadaljnjem besedilu: družba Kinegar Quarries), prejete 15. januarja 2014

| (111) | Družba Kinegar Quarries trdi, da vsi kamnolomi proizvajajo agregate slabše kakovosti. Po njenem mnenju ni razlike, ali je zadevni proizvod glinasti skrilavec, ki se izvaža po vsem svetu, ali pa običajni agregat, ki se uporabi 15 milj od kamnoloma. Trdi, da so agregati sekundarni proizvodi, zato jih je mogoče uporabiti na različne načine, vedno pa so bili poceni. Trdi tudi, da so stroški agregatov nizki, ker so stranski proizvod pri proizvodu boljše kakovosti, za vzdrževanje stanja zalog pa se njihove cene oblikujejo v skladu s povpraševanjem in ponudbo. Kljub temu trdi, da so agregati do uvedbe dajatve na agregate vedno prinesli nekaj prihodka. Po uvedbi so morali sekundarni agregati konkurirati agregatom, ki imajo korist od oprostitev, v nekaterih okoliščinah pa to ni bilo mogoče. Kljub temu se proizvodnja sekundarnih agregatov ni zmanjšala, saj obstaja povpraševanje po kakovostnejšem proizvodu. Ni pa jih mogoče prodajati v enakem obsegu, zato naj bi se večale zaloge sekundarnih agregatov. Poleg tega trdi, da zaradi dodatnega prevoza agregatov ni okoljskih koristi. |
| --- | --- |

(111)

Družba Kinegar Quarries trdi, da vsi kamnolomi proizvajajo agregate slabše kakovosti. Po njenem mnenju ni razlike, ali je zadevni proizvod glinasti skrilavec, ki se izvaža po vsem svetu, ali pa običajni agregat, ki se uporabi 15 milj od kamnoloma. Trdi, da so agregati sekundarni proizvodi, zato jih je mogoče uporabiti na različne načine, vedno pa so bili poceni. Trdi tudi, da so stroški agregatov nizki, ker so stranski proizvod pri proizvodu boljše kakovosti, za vzdrževanje stanja zalog pa se njihove cene oblikujejo v skladu s povpraševanjem in ponudbo. Kljub temu trdi, da so agregati do uvedbe dajatve na agregate vedno prinesli nekaj prihodka. Po uvedbi so morali sekundarni agregati konkurirati agregatom, ki imajo korist od oprostitev, v nekaterih okoliščinah pa to ni bilo mogoče. Kljub temu se proizvodnja sekundarnih agregatov ni zmanjšala, saj obstaja povpraševanje po kakovostnejšem proizvodu. Ni pa jih mogoče prodajati v enakem obsegu, zato naj bi se večale zaloge sekundarnih agregatov. Poleg tega trdi, da zaradi dodatnega prevoza agregatov ni okoljskih koristi.

| (112) | Družba Kinegar Quarries trdi, da si je vlada Združenega kraljestva prizadevala zagotoviti, da lahko proizvajalci, ki ne proizvajajo agregatov, svoje stranske proizvode prodajo kot agregate, oproščene dajatve, in tako zmanjšajo svoje zaloge stranskih proizvodov. Meni, da je bil ta cilj dosežen z oprostitvami, ki so bile proizvajalcem, ki ne proizvajajo agregatov (in vse več proizvajalcem agregatov), dodeljene za proizvode, ki bi jih bilo dejansko treba imenovati agregati, saj se prodajajo za enak namen kot material proizvajalca agregatov. Vendar se zaloge stranskih proizvodov ne kopičijo več pri proizvajalcih, ki ne proizvajajo agregatov, ampak se zdaj kopičijo pri proizvajalcih agregatov, ki plačujejo dajatev. |
| --- | --- |

(112)

Družba Kinegar Quarries trdi, da si je vlada Združenega kraljestva prizadevala zagotoviti, da lahko proizvajalci, ki ne proizvajajo agregatov, svoje stranske proizvode prodajo kot agregate, oproščene dajatve, in tako zmanjšajo svoje zaloge stranskih proizvodov. Meni, da je bil ta cilj dosežen z oprostitvami, ki so bile proizvajalcem, ki ne proizvajajo agregatov (in vse več proizvajalcem agregatov), dodeljene za proizvode, ki bi jih bilo dejansko treba imenovati agregati, saj se prodajajo za enak namen kot material proizvajalca agregatov. Vendar se zaloge stranskih proizvodov ne kopičijo več pri proizvajalcih, ki ne proizvajajo agregatov, ampak se zdaj kopičijo pri proizvajalcih agregatov, ki plačujejo dajatev.

| (113) | Družba Kinegar Quarries je navedla, da se je po uvedbi dajatve na agregate njena prodaja sekundarnih agregatov z več kot 50 000 ton leta 2007 zmanjšala na 9 000 ton leta 2013, česar pa ni mogoče v celoti pripisati gospodarski recesiji. Trdi, da ne more več konkurirati oproščenim agregatom, saj so njene ponujene cene za 1,5–2,0 GBP višje od cen konkurentov. |
| --- | --- |

(113)

Družba Kinegar Quarries je navedla, da se je po uvedbi dajatve na agregate njena prodaja sekundarnih agregatov z več kot 50 000 ton leta 2007 zmanjšala na 9 000 ton leta 2013, česar pa ni mogoče v celoti pripisati gospodarski recesiji. Trdi, da ne more več konkurirati oproščenim agregatom, saj so njene ponujene cene za 1,5–2,0 GBP višje od cen konkurentov.

(f)   Pripombe družbe Torrington Stone Ltd. (Beam Quarry & Vyse Quarry) (v nadaljnjem besedilu: družba Torrington Stone), prejete 17. januarja 2014

Pripombe družbe Torrington Stone Ltd. (Beam Quarry & Vyse Quarry) (v nadaljnjem besedilu: družba Torrington Stone)

| (114) | Družba Torrington Stone opozarja, da zaradi uvedbe dajatve na agregate njena kamnoloma danes ne bi bila sposobna preživeti, če ne bi bila pod istim lastništvom. Trdi, da stranke odločitev o nakupu sprejmejo na podlagi opisov materialov, kot sta kakovost in velikost, ne pa njihovih geoloških značilnosti. Stranke ne vedo, ali je material obdavčen ali ne. |
| --- | --- |

(114)

Družba Torrington Stone opozarja, da zaradi uvedbe dajatve na agregate njena kamnoloma danes ne bi bila sposobna preživeti, če ne bi bila pod istim lastništvom. Trdi, da stranke odločitev o nakupu sprejmejo na podlagi opisov materialov, kot sta kakovost in velikost, ne pa njihovih geoloških značilnosti. Stranke ne vedo, ali je material obdavčen ali ne.

| (115) | En kamnolom proizvaja zlasti skrilavec s stranskimi proizvodi iz mikritnega apnenca, drugi pa zlasti peščenjak gritstone z jalovino iz skrilavca. Vsi se prodajajo kot agregati. Stranskega proizvoda iz mikritnega apnenca ni mogoče prodati z dobičkom, zato se zavrže. |
| --- | --- |

(115)

En kamnolom proizvaja zlasti skrilavec s stranskimi proizvodi iz mikritnega apnenca, drugi pa zlasti peščenjak gritstone z jalovino iz skrilavca. Vsi se prodajajo kot agregati. Stranskega proizvoda iz mikritnega apnenca ni mogoče prodati z dobičkom, zato se zavrže.

(g)   Pripombe združenja Mineral Products Association Ltd. (v nadaljnjem besedilu: združenje Mineral Products Association), prejete 2. januarja 2014

Pripombe združenja Mineral Products Association Ltd. (v nadaljnjem besedilu: združenje Mineral Products Association), prejete 2. januarja 2014

| (116) | Združenje Mineral Products Association opozarja, da je zmožnost nekaterih upravljavcev, da pridobivajo oproščene materiale, kot sta skrilavec in glinasti skrilavec, za oskrbovanje trgov agregatov, v nasprotju s prvotnimi načeli zasnove dajatve na agregate. Meni, da bi bilo treba za pridobljene materiale, ki se uporabljajo kot agregati, plačevati dajatev na agregate, in da bi bilo treba oprostitve omejiti na materiale, ki se ne uporabljajo kot agregati. |
| --- | --- |

(116)

Združenje Mineral Products Association opozarja, da je zmožnost nekaterih upravljavcev, da pridobivajo oproščene materiale, kot sta skrilavec in glinasti skrilavec, za oskrbovanje trgov agregatov, v nasprotju s prvotnimi načeli zasnove dajatve na agregate. Meni, da bi bilo treba za pridobljene materiale, ki se uporabljajo kot agregati, plačevati dajatev na agregate, in da bi bilo treba oprostitve omejiti na materiale, ki se ne uporabljajo kot agregati.

| (117) | Združenje trdi, da so materiali, ki nastanejo zaradi posameznih postopkov zgorevanja ali taljenja in rafiniranja kovine, dejanski stranski proizvodi teh postopkov in bi morali biti oproščeni plačila dajatve, saj izpolnjujejo temeljni cilj dajatve na agregate, tj. spodbujajo uporabo recikliranega materiala in učinkovitost virov. Za primerjavo, zaradi oprostitev za skrilavec, glinasti skrilavec in druge pridobljene materiale prihaja do izkrivljanj lokalnega trga, saj zaradi njih obdavčene materiale nadomeščajo neobdavčeni materiali. |
| --- | --- |

(117)

Združenje trdi, da so materiali, ki nastanejo zaradi posameznih postopkov zgorevanja ali taljenja in rafiniranja kovine, dejanski stranski proizvodi teh postopkov in bi morali biti oproščeni plačila dajatve, saj izpolnjujejo temeljni cilj dajatve na agregate, tj. spodbujajo uporabo recikliranega materiala in učinkovitost virov. Za primerjavo, zaradi oprostitev za skrilavec, glinasti skrilavec in druge pridobljene materiale prihaja do izkrivljanj lokalnega trga, saj zaradi njih obdavčene materiale nadomeščajo neobdavčeni materiali.

(h)   Pripombe združenja BAA, prejete 10. januarja 2014

Pripombe združenja BAA, prejete 10. januarja 2014

| (118) | Združenje BAA trdi, da je okoljski cilj dajatve na agregate preusmeritev povpraševanja v korist odpadnega materiala/materiala, ki je stranski proizvod, ne pa izvajanje „načela onesnaževalec plača“, kar naj bi Komisija trdila v sklepu o začetku postopka. To bi pomenilo, da bi temeljni cilj načela onesnaževalec plača, če bi to dejansko veljalo, vključeval selektiven pristop k materialom (za „sektor agregatov“, ne pa tudi za druge dejavnosti pridobivanja mineralov), kar bi neizogibno vodilo v državno pomoč. Namesto tega naj bi okoljski cilj dajatve na agregate spodbujal uporabo agregatov, ki so stranski proizvodi odpadkov pri nekaterih postopkih ali uporabo recikliranih agregatov, s čimer naj bi se zmanjšala uporaba agregatov, pridobljenih v kamnolomih (logika preusmeritve povpraševanja). |
| --- | --- |

(118)

Združenje BAA trdi, da je okoljski cilj dajatve na agregate preusmeritev povpraševanja v korist odpadnega materiala/materiala, ki je stranski proizvod, ne pa izvajanje „načela onesnaževalec plača“, kar naj bi Komisija trdila v sklepu o začetku postopka. To bi pomenilo, da bi temeljni cilj načela onesnaževalec plača, če bi to dejansko veljalo, vključeval selektiven pristop k materialom (za „sektor agregatov“, ne pa tudi za druge dejavnosti pridobivanja mineralov), kar bi neizogibno vodilo v državno pomoč. Namesto tega naj bi okoljski cilj dajatve na agregate spodbujal uporabo agregatov, ki so stranski proizvodi odpadkov pri nekaterih postopkih ali uporabo recikliranih agregatov, s čimer naj bi se zmanjšala uporaba agregatov, pridobljenih v kamnolomih (logika preusmeritve povpraševanja).

| (119) | Združenje BAA trdi, da bi učinek davka, ki naj bi imel logiko „preusmeritve povpraševanja“, v praksi pomenil, da bi bila dajatev na agregate omejena na kamnine, pesek ali prod, ki se uporabljajo kot nasipni material v gradbeništvu, ob upoštevanju tega cilja pa bi lahko imeli od oprostitve korist le stranski proizvodi ali odpadki, ki bi lahko zamenjali pridobljene minerale. Vendar združenje BAA poudarja, da ta omejitev ni vodilno načelo obdavčitve z dajatvijo na agregate, ki omogoča, da se materiali, ki jih ni mogoče nadomestiti, obdavčijo. |
| --- | --- |

(119)

Združenje BAA trdi, da bi učinek davka, ki naj bi imel logiko „preusmeritve povpraševanja“, v praksi pomenil, da bi bila dajatev na agregate omejena na kamnine, pesek ali prod, ki se uporabljajo kot nasipni material v gradbeništvu, ob upoštevanju tega cilja pa bi lahko imeli od oprostitve korist le stranski proizvodi ali odpadki, ki bi lahko zamenjali pridobljene minerale. Vendar združenje BAA poudarja, da ta omejitev ni vodilno načelo obdavčitve z dajatvijo na agregate, ki omogoča, da se materiali, ki jih ni mogoče nadomestiti, obdavčijo.

| (120) | Združenje BAA meni, da tudi če bi bile oprostitve, ki se preiskujejo, odpravljene, področje uporabe dajatve na agregate ne bi bilo skladno z njeno okoljsko logiko, tj. logiko „preusmeritve povpraševanja“. Po mnenju združenja BAA bi bila dajatev na agregate tako manj v skladu s svojim okoljskim ciljem, če bi bile oprostitve za stranske proizvode/odpadne materiale odpravljene. Nasprotno, trdi, da bi bilo v skladu z okoljskim ciljem dajatve na agregate, če bi bile odpravljene oprostitve za materiale, ki se pridobivajo, da se „uporabljajo kot agregati“, kot sta glinasti skrilavec in skrilavec. |
| --- | --- |

(120)

Združenje BAA meni, da tudi če bi bile oprostitve, ki se preiskujejo, odpravljene, področje uporabe dajatve na agregate ne bi bilo skladno z njeno okoljsko logiko, tj. logiko „preusmeritve povpraševanja“. Po mnenju združenja BAA bi bila dajatev na agregate tako manj v skladu s svojim okoljskim ciljem, če bi bile oprostitve za stranske proizvode/odpadne materiale odpravljene. Nasprotno, trdi, da bi bilo v skladu z okoljskim ciljem dajatve na agregate, če bi bile odpravljene oprostitve za materiale, ki se pridobivajo, da se „uporabljajo kot agregati“, kot sta glinasti skrilavec in skrilavec.

| (121) | Po mnenju združenja BAA dejstvo, da področje uporabe dajatve na agregate ne ustreza okoljskemu cilju „preusmeritve povpraševanja“, podpira dejstvo, da so obdavčeni stranski proizvodi/odpadki iz apna ali obdelanega gradbenega kamna in materiali kot sta gramoz za železniške proge in kamen z visokim količnikom PSV, ki ju ni mogoče nadomestiti z drugim materialom. |
| --- | --- |

(121)

Po mnenju združenja BAA dejstvo, da področje uporabe dajatve na agregate ne ustreza okoljskemu cilju „preusmeritve povpraševanja“, podpira dejstvo, da so obdavčeni stranski proizvodi/odpadki iz apna ali obdelanega gradbenega kamna in materiali kot sta gramoz za železniške proge in kamen z visokim količnikom PSV, ki ju ni mogoče nadomestiti z drugim materialom.

| (122) | Združenje BAA meni, da je področje uporabe dajatve na agregate preveč oddaljeno od njene okoljske logike. Tako je zaradi dejstva, da se lahko nekateri materiali, ki niso obdavčeni, zamenjajo s stranskim proizvodom ali odpadki. Kot primer navaja glino, ki se uporablja za opeko, in grudasto ilovico, ki se uporablja za ploščice. |
| --- | --- |

(122)

Združenje BAA meni, da je področje uporabe dajatve na agregate preveč oddaljeno od njene okoljske logike. Tako je zaradi dejstva, da se lahko nekateri materiali, ki niso obdavčeni, zamenjajo s stranskim proizvodom ali odpadki. Kot primer navaja glino, ki se uporablja za opeko, in grudasto ilovico, ki se uporablja za ploščice.

(i)   Pripombe združenja BAA, prejete 17. januarja 2014

Pripombe združenja BAA, prejete 17. januarja 2014

| (123) | Združenje BAA je predložilo izvod priročnika Cornish Building Stone and Slate Guide 2007 in opazilo, da se v tej publikaciji več kamnolomov granita in glinastega skrilavca oglašuje kot kamnolomi, ki proizvajajo podobne vrste proizvodov in gradbeni kamen. Po mnenju združenja BAA je iz priročnika razvidno, da oprostitve dajatve na agregate niso v skladu z njeno logiko, tj. doseči preusmeritev povpraševanja z materialov, ki se v kamnolomih pridobivajo kot agregati, na odpadke, ki se lahko uporabljajo kot agregati. |
| --- | --- |

(123)

Združenje BAA je predložilo izvod priročnika Cornish Building Stone and Slate Guide 2007 in opazilo, da se v tej publikaciji več kamnolomov granita in glinastega skrilavca oglašuje kot kamnolomi, ki proizvajajo podobne vrste proizvodov in gradbeni kamen. Po mnenju združenja BAA je iz priročnika razvidno, da oprostitve dajatve na agregate niso v skladu z njeno logiko, tj. doseči preusmeritev povpraševanja z materialov, ki se v kamnolomih pridobivajo kot agregati, na odpadke, ki se lahko uporabljajo kot agregati.

| (124) | Po trditvah združenja BAA obstajajo dokazi, da se je zaradi razpoložljivosti oprostitev za stranske proizvode/odpadke iz kamnolomov kaolinske gline začelo pridobivanje materiala v večjih količinah, kot je potrebno, le zaradi koristi od oprostitev za domnevne stranske proizvode, tj. visokokakovostni granit (42). Po njegovih trditvah obstajajo tudi dokazi, da si nekateri upravljavci kamnolomov kaolinske gline bolj prizadevajo za pridobivanje teh domnevnih stranskih proizvodov kot originalnega materiala, kaolinske gline (43). Navaja elektronsko sporočilo, ki mu ga je poslal upravljavec nekega kamnoloma (44) in v katerem trdi, da od uvedbe dajatve na agregate težko konkurira agregatom iz kamnolomov kaolinske gline, saj je agregat, ki ga ti proizvajajo, cenejši in je prevzel trg. Po navedbah iz elektronskega sporočila so agregati, ki jih prodajajo kamnolomi kaolinske gline, visokokakovostni kamen in ne sekundarni proizvod ali stranski proizvod. Proizvodnja zadevnega upravljavca kamnoloma se je prepolovila, dobička pa ni imel že več kot devet let. Odpadnega materiala ne more prodati. |
| --- | --- |

(124)

Po trditvah združenja BAA obstajajo dokazi, da se je zaradi razpoložljivosti oprostitev za stranske proizvode/odpadke iz kamnolomov kaolinske gline začelo pridobivanje materiala v večjih količinah, kot je potrebno, le zaradi koristi od oprostitev za domnevne stranske proizvode, tj. visokokakovostni granit (42). Po njegovih trditvah obstajajo tudi dokazi, da si nekateri upravljavci kamnolomov kaolinske gline bolj prizadevajo za pridobivanje teh domnevnih stranskih proizvodov kot originalnega materiala, kaolinske gline (43). Navaja elektronsko sporočilo, ki mu ga je poslal upravljavec nekega kamnoloma (44) in v katerem trdi, da od uvedbe dajatve na agregate težko konkurira agregatom iz kamnolomov kaolinske gline, saj je agregat, ki ga ti proizvajajo, cenejši in je prevzel trg. Po navedbah iz elektronskega sporočila so agregati, ki jih prodajajo kamnolomi kaolinske gline, visokokakovostni kamen in ne sekundarni proizvod ali stranski proizvod. Proizvodnja zadevnega upravljavca kamnoloma se je prepolovila, dobička pa ni imel že več kot devet let. Odpadnega materiala ne more prodati.

42

43

44

| (125) | Združenje BAA trdi, da je način uporabe dajatve na agregate pri pridobivanju apna problematičen. Pridobivanje samega apna ni obdavčeno, so pa obdavčeni odpadki ali stranski proizvodi, ki pri tem nastanejo. Poleg tega dajatev na agregate velja za fino drobljeni material, stranske proizvode ali odpadke nekaterih kamnolomov, ki jih je mogoče uporabiti pri proizvodnji betonskih zidakov, ta pa bi lahko zamenjala proizvodnjo opeke z neobdavčeno glino. |
| --- | --- |

(125)

Združenje BAA trdi, da je način uporabe dajatve na agregate pri pridobivanju apna problematičen. Pridobivanje samega apna ni obdavčeno, so pa obdavčeni odpadki ali stranski proizvodi, ki pri tem nastanejo. Poleg tega dajatev na agregate velja za fino drobljeni material, stranske proizvode ali odpadke nekaterih kamnolomov, ki jih je mogoče uporabiti pri proizvodnji betonskih zidakov, ta pa bi lahko zamenjala proizvodnjo opeke z neobdavčeno glino.

(j)   Pripombe združenja Quarry Products Association Northern Ireland Limited (v nadaljnjem besedilu: združenje QPANI), prejete 8. januarja 2014

Pripombe združenja Quarry Products Association Northern Ireland Limited (v nadaljnjem besedilu: združenje QPANI), prejete 8. januarja 2014

| (126) | Združenje QPANI trdi, da zastopa približno 95 % družb, ki se ukvarjajo z dobavo proizvodov iz kamnolomov gradbeništvu na Severnem Irskem. Po njegovem mnenju dajatev na agregate že od začetka ni ustrezno zasnovana, saj bi bilo treba materiale obdavčiti glede na njihovo uporabo, ne pa glede na geološke značilnosti. |
| --- | --- |

(126)

Združenje QPANI trdi, da zastopa približno 95 % družb, ki se ukvarjajo z dobavo proizvodov iz kamnolomov gradbeništvu na Severnem Irskem. Po njegovem mnenju dajatev na agregate že od začetka ni ustrezno zasnovana, saj bi bilo treba materiale obdavčiti glede na njihovo uporabo, ne pa glede na geološke značilnosti.

| (127) | Združenje QPANI meni, da ne bi smelo biti oprostitve plačila dajatve na agregate za skrilavec in glinasti skrilavec, če se uporabljata kot agregata. Glinasti skrilavec in skrilavec se kot agregata uporabljata na gradbeniških trgih v Združenem kraljestvu in lahko bistveno vplivata na lokalni trg, kadar se dobavljata na trge agregatov. To velja zlasti za Severno Irsko. Glinasti skrilavec in skrilavec, ki se dobavljata kot agregata, sta sicer lahko material, ki je dejansko stranski proizvod pri pridobivanju materiala, ki se ne uporablja kot agregati (npr. pridobivanje glinastega skrilavca za proizvodnjo strešnega skrilavca), se pa pridobivata tudi zlasti zaradi dobave na trge agregatov. |
| --- | --- |

(127)

Združenje QPANI meni, da ne bi smelo biti oprostitve plačila dajatve na agregate za skrilavec in glinasti skrilavec, če se uporabljata kot agregata. Glinasti skrilavec in skrilavec se kot agregata uporabljata na gradbeniških trgih v Združenem kraljestvu in lahko bistveno vplivata na lokalni trg, kadar se dobavljata na trge agregatov. To velja zlasti za Severno Irsko. Glinasti skrilavec in skrilavec, ki se dobavljata kot agregata, sta sicer lahko material, ki je dejansko stranski proizvod pri pridobivanju materiala, ki se ne uporablja kot agregati (npr. pridobivanje glinastega skrilavca za proizvodnjo strešnega skrilavca), se pa pridobivata tudi zlasti zaradi dobave na trge agregatov.

| (128) | Združenje QPANI ima pomisleke tudi glede oprostitve za materiale, ki so „pretežno“ iz premoga, lignita, glinastega skrilavca ali skrilavca. Po njegovem mnenju bi bilo enostavneje in dosledneje, če bi se preprosto razlikovalo med materiali, ki se uporabljajo kot agregati, in materiali, ki se ne uporabljajo kot agregati. Materiale, ki se uporabljajo kot agregati, bi bilo treba obdavčiti z dajatvijo na agregate, materiale, ki se ne uporabljajo kot agregati, pa ne. |
| --- | --- |

(128)

Združenje QPANI ima pomisleke tudi glede oprostitve za materiale, ki so „pretežno“ iz premoga, lignita, glinastega skrilavca ali skrilavca. Po njegovem mnenju bi bilo enostavneje in dosledneje, če bi se preprosto razlikovalo med materiali, ki se uporabljajo kot agregati, in materiali, ki se ne uporabljajo kot agregati. Materiale, ki se uporabljajo kot agregati, bi bilo treba obdavčiti z dajatvijo na agregate, materiale, ki se ne uporabljajo kot agregati, pa ne.

| (129) | Združenje QPANI trdi, da je posledica dajatve na agregate okoljska škoda zaradi možnosti prevoza oproščenih materialov na večje razdalje. |
| --- | --- |

(129)

Združenje QPANI trdi, da je posledica dajatve na agregate okoljska škoda zaradi možnosti prevoza oproščenih materialov na večje razdalje.

| (130) | Združenje QPANI trdi, da se je na Severno Irsko iz Donegala na Irskem uvozilo na stotisoče ton skrilavca. Skrilavec z Irskega se prodaja na gradbeniških trgih po vsem Severnem Irskem. V gradbenih projektih ob meji z Irsko se uporabljajo oproščeni agregati z Irskega, ki so bili razvrščeni kot skrilavec. |
| --- | --- |

(130)

Združenje QPANI trdi, da se je na Severno Irsko iz Donegala na Irskem uvozilo na stotisoče ton skrilavca. Skrilavec z Irskega se prodaja na gradbeniških trgih po vsem Severnem Irskem. V gradbenih projektih ob meji z Irsko se uporabljajo oproščeni agregati z Irskega, ki so bili razvrščeni kot skrilavec.

| (131) | Združenje QPANI nadalje navaja kamen, ki je opisan kot skrilavec in ima zato neupravičeno korist zaradi oprostitve. |
| --- | --- |

(131)

Združenje QPANI nadalje navaja kamen, ki je opisan kot skrilavec in ima zato neupravičeno korist zaradi oprostitve.

(k)   Pripombe organov Združenega kraljestva

Pripombe organov Združenega kraljestva

| (132) | Organi Združenega kraljestva vztrajajo pri stališču, da oprostitev in olajšav, ki se preiskujejo, ni mogoče šteti za državno pomoč. Zlasti opozarjajo, da so razlikovanja v okviru dajatve utemeljena z naravo ali splošno sistematiko davčnega sistema, zato ne izpolnjujejo pogoja selektivnosti. |
| --- | --- |

(132)

Organi Združenega kraljestva vztrajajo pri stališču, da oprostitev in olajšav, ki se preiskujejo, ni mogoče šteti za državno pomoč. Zlasti opozarjajo, da so razlikovanja v okviru dajatve utemeljena z naravo ali splošno sistematiko davčnega sistema, zato ne izpolnjujejo pogoja selektivnosti.

| (133) | Organi Združenega kraljestva priznavajo opis agregatov iz uvodne izjave 8 sklepa o začetku postopka. Poleg tega se strinjajo z logiko dajatve na agregate, kot je opisana v uvodni izjavi 67 sklepa o začetku postopka. |
| --- | --- |

(133)

Organi Združenega kraljestva priznavajo opis agregatov iz uvodne izjave 8 sklepa o začetku postopka. Poleg tega se strinjajo z logiko dajatve na agregate, kot je opisana v uvodni izjavi 67 sklepa o začetku postopka.

| (134) | Organi Združenega kraljestva navajajo, da je Splošno sodišče v točki 55 sodbe z dne 7. marca 2012 ugotovilo: „načelo običajne obdavčitve, na katerem temelji [dajatev na agregate], [se] opira zgolj na pojem tržnega izkoriščanja materialov, ki so obdavčeni kot ‚agregati‘, v Združenem kraljestvu“. Organi Združenega kraljestva trdijo, da dajatev na agregate ni namenjena obdavčitvi kamnin, peska ali proda, ki se izkoriščajo za uporabo v industrijskih ali kmetijskih postopkih, zato se vsaka dajatev, plačana za materiale, ki se ne uporabljajo kot agregati, uveljavlja kot davčna olajšava. Po isti logiki kamnine, pesek ali prod, ki se pridobijo, ne pa tudi tržno izkoristijo (kot je opredeljeno v zakonodaji), ne spadajo na področje uporabe dajatve. |
| --- | --- |

(134)

Organi Združenega kraljestva navajajo, da je Splošno sodišče v točki 55 sodbe z dne 7. marca 2012 ugotovilo: „načelo običajne obdavčitve, na katerem temelji [dajatev na agregate], [se] opira zgolj na pojem tržnega izkoriščanja materialov, ki so obdavčeni kot ‚agregati‘, v Združenem kraljestvu“. Organi Združenega kraljestva trdijo, da dajatev na agregate ni namenjena obdavčitvi kamnin, peska ali proda, ki se izkoriščajo za uporabo v industrijskih ali kmetijskih postopkih, zato se vsaka dajatev, plačana za materiale, ki se ne uporabljajo kot agregati, uveljavlja kot davčna olajšava. Po isti logiki kamnine, pesek ali prod, ki se pridobijo, ne pa tudi tržno izkoristijo (kot je opredeljeno v zakonodaji), ne spadajo na področje uporabe dajatve.

| (135) | Združeno kraljestvo je ob navajanju sodbe Splošnega sodišča pojasnilo, da je cilj dajatve na agregate: „[...] predvsem, da se v gradbenem sektorju spodbudi uporab[a] agregatov iz stranskih proizvodov ali odpadkov, ki nastanejo pri nekaterih postopkih (tako imenovani ‚sekundarni‘ agregati), in recikliranih agregatov, da bi se tako zmanjšala uporaba agregatov, ki se [...] pridobiva[jo] s postopkom ekstrakcije v kamnolomih (tako imenovani ‚primarni‘ agregati) in ki so neobnovljivi naravni viri, in tako omejiti škodo za okolje, ki je povezana s tem postopkom ekstrakcije (v nadaljevanju: cilj zmanjšanja povpraševanja ali okoljski cilj AGL)“. |
| --- | --- |

(135)

Združeno kraljestvo je ob navajanju sodbe Splošnega sodišča pojasnilo, da je cilj dajatve na agregate: „[...] predvsem, da se v gradbenem sektorju spodbudi uporab[a] agregatov iz stranskih proizvodov ali odpadkov, ki nastanejo pri nekaterih postopkih (tako imenovani ‚sekundarni‘ agregati), in recikliranih agregatov, da bi se tako zmanjšala uporaba agregatov, ki se [...] pridobiva[jo] s postopkom ekstrakcije v kamnolomih (tako imenovani ‚primarni‘ agregati) in ki so neobnovljivi naravni viri, in tako omejiti škodo za okolje, ki je povezana s tem postopkom ekstrakcije (v nadaljevanju: cilj zmanjšanja povpraševanja ali okoljski cilj AGL)“.

| (136) | Organi Združenega kraljestva trdijo, da je bila logika davka že od začetka jasno določena v oceni regulativnega učinka: „Glavni cilj možnosti, ki jo je izbrala vlada, bi bil znižati okoljske stroške pridobivanja agregatov v kamnolomih, ki jih morajo plačati posamezniki in podjetja, v družbi na splošno, ter spodbujati recikliranje.“ |
| --- | --- |

(136)

Organi Združenega kraljestva trdijo, da je bila logika davka že od začetka jasno določena v oceni regulativnega učinka: „Glavni cilj možnosti, ki jo je izbrala vlada, bi bil znižati okoljske stroške pridobivanja agregatov v kamnolomih, ki jih morajo plačati posamezniki in podjetja, v družbi na splošno, ter spodbujati recikliranje.“

| (137) | Organi Združenega kraljestva trdijo, da je namen dajatve doseganje okoljskega cilja na dva različna, a medsebojno povezana načina. Prvič, uvedba dajatve pripomore k internalizaciji dela škode, ki jo povzročita pridobivanje in prevoz agregatov. Dajatev torej vpliva na zmanjšanje povpraševanja po na novo pridobljenih agregatih, saj se stroški zvišajo. Drugič, oprostitve in olajšave se dodelijo za odpadke in reciklirane materiale, da bi se spodbudila preusmeritev povpraševanja od na novo pridobljenih agregatov na navedene materiale, pri čemer se ne odvrača od proizvodnje materialov, ki niso agregati. Da bi dajatev na agregate dosegla svoj okoljski cilj, je bila zasnovana tako, da zagotavlja ekonomsko privlačne nadomestne možnosti za na novo pridobljene obdavčljive agregate. |
| --- | --- |

(137)

Organi Združenega kraljestva trdijo, da je namen dajatve doseganje okoljskega cilja na dva različna, a medsebojno povezana načina. Prvič, uvedba dajatve pripomore k internalizaciji dela škode, ki jo povzročita pridobivanje in prevoz agregatov. Dajatev torej vpliva na zmanjšanje povpraševanja po na novo pridobljenih agregatih, saj se stroški zvišajo. Drugič, oprostitve in olajšave se dodelijo za odpadke in reciklirane materiale, da bi se spodbudila preusmeritev povpraševanja od na novo pridobljenih agregatov na navedene materiale, pri čemer se ne odvrača od proizvodnje materialov, ki niso agregati. Da bi dajatev na agregate dosegla svoj okoljski cilj, je bila zasnovana tako, da zagotavlja ekonomsko privlačne nadomestne možnosti za na novo pridobljene obdavčljive agregate.

| (138) | Po trditvah organov Združenega kraljestva je namen dajatve na agregate, da prek oprostitev spodbudi uporabo recikliranega materiala ali materiala, ki je stranski proizvod (in je nastal med postopkom, ki ni namenjen proizvodnji agregata), ter tako zmanjša povpraševanje po neobdelanih agregatih in posledično okoljsko škodo, povezano s pridobivanjem agregatov v kamnolomih. Odstopanja od področja uporabe davka se lahko razvrstijo v dve kategoriji: na reciklirane agregate in neizogibne odpadne stranske proizvode. Zadnje je mogoče opredeliti kot material, ki se v Združenem kraljestvu tržno izkorišča in uporablja kot agregat v gradbeništvu, vendar nastane kot neizogibna posledica postopka, ki se ne izvede z namenom pridobivanja agregata. Takšni proizvodi spadajo v dve kategoriji: (a) med materiale, ki neizogibno nastanejo pri pridobivanju minerala, ki ni agregat, ali (b) materiale, ki neizogibno nastanejo pri kopanju ali poglabljanju dna, katerega namen ni pridobivanje materiala za tržno izkoriščanje. |
| --- | --- |

(138)

Po trditvah organov Združenega kraljestva je namen dajatve na agregate, da prek oprostitev spodbudi uporabo recikliranega materiala ali materiala, ki je stranski proizvod (in je nastal med postopkom, ki ni namenjen proizvodnji agregata), ter tako zmanjša povpraševanje po neobdelanih agregatih in posledično okoljsko škodo, povezano s pridobivanjem agregatov v kamnolomih. Odstopanja od področja uporabe davka se lahko razvrstijo v dve kategoriji: na reciklirane agregate in neizogibne odpadne stranske proizvode. Zadnje je mogoče opredeliti kot material, ki se v Združenem kraljestvu tržno izkorišča in uporablja kot agregat v gradbeništvu, vendar nastane kot neizogibna posledica postopka, ki se ne izvede z namenom pridobivanja agregata. Takšni proizvodi spadajo v dve kategoriji: (a) med materiale, ki neizogibno nastanejo pri pridobivanju minerala, ki ni agregat, ali (b) materiale, ki neizogibno nastanejo pri kopanju ali poglabljanju dna, katerega namen ni pridobivanje materiala za tržno izkoriščanje.

| (139) | Organi Združenega kraljestva opozarjajo, da so materiali, ki se pridobivajo, da se tržno izkoriščajo kot agregati, oziroma ki nastanejo kot stranski proizvod pri postopku, namenjenem pridobivanju agregatov za tržno izkoriščanje, v drugačnem dejanskem položaju kot oproščeni materiali. |
| --- | --- |

(139)

Organi Združenega kraljestva opozarjajo, da so materiali, ki se pridobivajo, da se tržno izkoriščajo kot agregati, oziroma ki nastanejo kot stranski proizvod pri postopku, namenjenem pridobivanju agregatov za tržno izkoriščanje, v drugačnem dejanskem položaju kot oproščeni materiali.

| (140) | Organi Združenega kraljestva trdijo, da v skladu z opisanimi odstopanji oprostitve plačila dajatve razlikujejo med odpadnimi materiali, ki nastanejo kot stranski proizvod pri pridobivanju minerala, ki ni agregat, in so oproščeni plačila dajatve, ter odpadnimi materiali, ki so stranski proizvod pri pridobivanju agregata (kot so odpadki iz apnenca) in so obdavčeni. Navedeno razlikovanje po njihovem mnenju izhaja iz cilja odvračanja od pridobivanja apnenca za agregat, ne pa odvračanja od proizvodnje materiala, ki ni agregat. Dajatev na agregate odvrača od pridobivanja agregata iz naravnih kamnin, obenem pa spodbuja uporabo nadomestnih agregatov. |
| --- | --- |

(140)

Organi Združenega kraljestva trdijo, da v skladu z opisanimi odstopanji oprostitve plačila dajatve razlikujejo med odpadnimi materiali, ki nastanejo kot stranski proizvod pri pridobivanju minerala, ki ni agregat, in so oproščeni plačila dajatve, ter odpadnimi materiali, ki so stranski proizvod pri pridobivanju agregata (kot so odpadki iz apnenca) in so obdavčeni. Navedeno razlikovanje po njihovem mnenju izhaja iz cilja odvračanja od pridobivanja apnenca za agregat, ne pa odvračanja od proizvodnje materiala, ki ni agregat. Dajatev na agregate odvrača od pridobivanja agregata iz naravnih kamnin, obenem pa spodbuja uporabo nadomestnih agregatov.

| (141) | Organi Združenega kraljestva trdijo, da so oprostitve od davka bistvenega pomena za doseganje okoljskega namena dajatve na agregate, saj zmanjšujejo škodo, ki nastane ob pridobivanju agregatov v kamnolomih. Po njihovem mnenju je razlika v ceni med oproščenim in obdavčenim materialom tista, ki povpraševanje preusmerja od pridobivanja agregatov v kamnolomih. Oprostitve so v skladu z okoljskim ciljem dajatve na agregate, kolikor se z uporabo oproščenih materialov na koncu zmanjšata povpraševanje po na novo pridobljenih agregatih in s tem povezana okoljska škoda. |
| --- | --- |

(141)

Organi Združenega kraljestva trdijo, da so oprostitve od davka bistvenega pomena za doseganje okoljskega namena dajatve na agregate, saj zmanjšujejo škodo, ki nastane ob pridobivanju agregatov v kamnolomih. Po njihovem mnenju je razlika v ceni med oproščenim in obdavčenim materialom tista, ki povpraševanje preusmerja od pridobivanja agregatov v kamnolomih. Oprostitve so v skladu z okoljskim ciljem dajatve na agregate, kolikor se z uporabo oproščenih materialov na koncu zmanjšata povpraševanje po na novo pridobljenih agregatih in s tem povezana okoljska škoda.

| (142) | Organi Združenega kraljestva trdijo, da je veliko primerov, v katerih so oproščeni agregati nadomestili najkakovostnejše agregate. Pri gradnji olimpijskega parka za igre leta 2012 je bilo za nasipavanje potrebnih več kot milijon ton agregatnega materiala. Stranski proizvodi, nastali pri proizvodnji kaolinske gline v Cornwallu, in reciklirani agregati so bili uporabljeni namesto najkakovostnejših agregatov, kot je na novo pridobljen apnenec ali granit. Odpadki glinastega skrilavca iz [...] (*1) kamnoloma glinastega skrilavca so bili uporabljeni kot polnilo pri polaganju cevi v [...]. Ta drobljeni glinasti skrilavec je bil uporabljen namesto drugih agregatov iz drobljenca. Stranski proizvod iz glinastega skrilavca iz istega kamnoloma je bil namesto najkakovostnejšega agregata uporabljen tudi pri gradnji pri [...]. |
| --- | --- |

(142)

Organi Združenega kraljestva trdijo, da je veliko primerov, v katerih so oproščeni agregati nadomestili najkakovostnejše agregate. Pri gradnji olimpijskega parka za igre leta 2012 je bilo za nasipavanje potrebnih več kot milijon ton agregatnega materiala. Stranski proizvodi, nastali pri proizvodnji kaolinske gline v Cornwallu, in reciklirani agregati so bili uporabljeni namesto najkakovostnejših agregatov, kot je na novo pridobljen apnenec ali granit. Odpadki glinastega skrilavca iz [...] (*1) kamnoloma glinastega skrilavca so bili uporabljeni kot polnilo pri polaganju cevi v [...]. Ta drobljeni glinasti skrilavec je bil uporabljen namesto drugih agregatov iz drobljenca. Stranski proizvod iz glinastega skrilavca iz istega kamnoloma je bil namesto najkakovostnejšega agregata uporabljen tudi pri gradnji pri [...].

*1

| (143) | Organi Združenega kraljestva so pokazali, da se število oproščenih kamnolomov po uvedbi dajatve na agregate ni povečalo, kot je prikazano v spodnji preglednici, v kateri je navedeno število aktivnih kamnolomov ob določenem času: | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Grudasta ilovica | 20 | 20 | 22 | 18 | 18 | 18 |
| Kaolinska glina | 17 | 17 | 17 | 17 | 15 | 15 |
| Apnenec | 348 | 348 | 359 | 336 | 340 | 319 |
| Magmatske in metamorfne kamnine | 211 | 211 | 210 | 204 | 213 | 199 |
| Glinasti skrilavec | 43 | 43 | 44 | 43 | 40 | 35 |
| Glina in skrilavec | 177 | 177 | 180 | 172 | 169 | 172 |

(143)

Organi Združenega kraljestva so pokazali, da se število oproščenih kamnolomov po uvedbi dajatve na agregate ni povečalo, kot je prikazano v spodnji preglednici, v kateri je navedeno število aktivnih kamnolomov ob določenem času:

2001

2002

2003

2004

2005

2006

Grudasta ilovica

20

20

22

18

18

18

Kaolinska glina

17

17

17

17

15

15

Apnenec

348

348

359

336

340

319

Magmatske in metamorfne kamnine

211

211

210

204

213

199

Glinasti skrilavec

43

43

44

43

40

35

Glina in skrilavec

177

177

180

172

169

172

| | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Grudasta ilovica | 18 | 18 | 18 | 18 | 18 | 18 |
| Kaolinska glina | 13 | 12 | 16 | 17 | 16 | 15 |
| Apnenec | 338 | 335 | 324 | 331 | 317 | 322 |
| Magmatske in metamorfne kamnine | 208 | 203 | 207 | 195 | 204 | 191 |
| Glinasti skrilavec | 36 | 37 | 32 | 33 | 33 | 32 |
| Glina in skrilavec | 175 | 165 | 156 | 159 | 155 | 155 |

2007

2008

2009

2010

2011

2012

Grudasta ilovica

18

18

18

18

18

18

Kaolinska glina

13

12

16

17

16

15

Apnenec

338

335

324

331

317

322

Magmatske in metamorfne kamnine

208

203

207

195

204

191

Glinasti skrilavec

36

37

32

33

33

32

Glina in skrilavec

175

165

156

159

155

155

| (144) | Drobljenec je leta 2009 predstavljal 59,4 % prodaje primarnih agregatov v Združenem kraljestvu. Preostala taka prodaja se je nanašala na pesek in prod. Apnenec je bil daleč najpomembnejši vir agregata iz drobljenca in je predstavljal 66 % skupne prodaje, sledile pa so mu magmatske kamnine, kot je granit (24 %), in peščenjaki (9 %). Apnenec, magmatske kamnine in peščenjaki se vsi uporabljajo v druge namene, npr. kot gradbeni kamni oziroma apnenec kot industrijsko apno. |
| --- | --- |

(144)

Drobljenec je leta 2009 predstavljal 59,4 % prodaje primarnih agregatov v Združenem kraljestvu. Preostala taka prodaja se je nanašala na pesek in prod. Apnenec je bil daleč najpomembnejši vir agregata iz drobljenca in je predstavljal 66 % skupne prodaje, sledile pa so mu magmatske kamnine, kot je granit (24 %), in peščenjaki (9 %). Apnenec, magmatske kamnine in peščenjaki se vsi uporabljajo v druge namene, npr. kot gradbeni kamni oziroma apnenec kot industrijsko apno.

| (145) | Leta 2012 bi se agregat iz apnenca prodal za 7,16–11,70 GBP na tono. Granit bi se prodal za 6,12–12,82 GBP na tono. Agregat iz glinastega skrilavca bi se prodal za 2–8 GBP na tono. |
| --- | --- |

(145)

Leta 2012 bi se agregat iz apnenca prodal za 7,16–11,70 GBP na tono. Granit bi se prodal za 6,12–12,82 GBP na tono. Agregat iz glinastega skrilavca bi se prodal za 2–8 GBP na tono.

| (146) | Kar zadeva dekorativne agregate, so organi Združenega kraljestva skupaj z združenjem BAA predložili informacije, da gre za neobičajno uporabo agregatov. Agregati, ki se uporabljajo pri krajinskem urejanju okolice, se uporabljajo v majhnih količinah in izberejo glede na njihove vidne značilnosti, npr. barvo in obliko, gradbene lastnosti, kot je moč, pa so v nasprotju z drugimi uporabami agregatov obrobnega pomena. Dekorativni agregati glede na majhne količine predstavljajo majhen delež tržnega povpraševanja po agregatih v Združenem kraljestvu. |
| --- | --- |

(146)

Kar zadeva dekorativne agregate, so organi Združenega kraljestva skupaj z združenjem BAA predložili informacije, da gre za neobičajno uporabo agregatov. Agregati, ki se uporabljajo pri krajinskem urejanju okolice, se uporabljajo v majhnih količinah in izberejo glede na njihove vidne značilnosti, npr. barvo in obliko, gradbene lastnosti, kot je moč, pa so v nasprotju z drugimi uporabami agregatov obrobnega pomena. Dekorativni agregati glede na majhne količine predstavljajo majhen delež tržnega povpraševanja po agregatih v Združenem kraljestvu.

5.5   OCENA PREJETIH PRIPOMB

OCENA PREJETIH PRIPOMB

| (147) | Komisija je v sklepu o začetku postopka že ugotovila, da je mogoče načelo običajne obdavčitve dajatve na agregate povzeti kot obdavčitev kamnin, proda in peska, ki so na novo/namensko pridobljeni, da bi se uporabili kot agregati, in ki se v Združenem kraljestvu tržno izkoriščajo od vključno 1. aprila 2002. |
| --- | --- |

(147)

Komisija je v sklepu o začetku postopka že ugotovila, da je mogoče načelo običajne obdavčitve dajatve na agregate povzeti kot obdavčitev kamnin, proda in peska, ki so na novo/namensko pridobljeni, da bi se uporabili kot agregati, in ki se v Združenem kraljestvu tržno izkoriščajo od vključno 1. aprila 2002.

| (148) | Komisija poleg pripomb organov Združenega kraljestva v zvezi z načelom obdavčitve, na katerem temelji dajatev na agregate, navaja naslednje ugotovitve. |
| --- | --- |

(148)

Komisija poleg pripomb organov Združenega kraljestva v zvezi z načelom obdavčitve, na katerem temelji dajatev na agregate, navaja naslednje ugotovitve.

| (149) | Več tretjih oseb je pripomnilo, da dajatev na agregate materialov ne obravnava dosledno, ker stranski proizvodi iz drugih oproščenih materialov (kamnin, iz katerih se proizvaja kamen z vsaj eno ravno površino (v nadaljnjem besedilu: obdelani kamen), apna), kamnine z visokim količnikom PSV, kamen za obloge za obrambo pred morjem, kamen za suhi zid in stranski proizvodi/odpadki, nastali ob pridobivanju primarnih visokokakovostnih agregatov, plačila dajatve niso oproščeni. Navedeni materiali naj bi bili v enakem pravnem in dejanskem položaju kot trenutno oproščeni stranski proizvodi iz materialov, ki niso agregati, ali kot materiali za specializirane uporabe, ki niso obdavčeni. |
| --- | --- |

(149)

Več tretjih oseb je pripomnilo, da dajatev na agregate materialov ne obravnava dosledno, ker stranski proizvodi iz drugih oproščenih materialov (kamnin, iz katerih se proizvaja kamen z vsaj eno ravno površino (v nadaljnjem besedilu: obdelani kamen), apna), kamnine z visokim količnikom PSV, kamen za obloge za obrambo pred morjem, kamen za suhi zid in stranski proizvodi/odpadki, nastali ob pridobivanju primarnih visokokakovostnih agregatov, plačila dajatve niso oproščeni. Navedeni materiali naj bi bili v enakem pravnem in dejanskem položaju kot trenutno oproščeni stranski proizvodi iz materialov, ki niso agregati, ali kot materiali za specializirane uporabe, ki niso obdavčeni.

| (150) | Komisija sama je v sklepu o začetku postopka zastavila vprašanje, zakaj naj bi bilo po njenem mnenju upravičeno, da se oprostitve dodelijo za stranske proizvode iz grudaste ilovice, kaolinske gline, premoga, lignita, skrilavca in glinastega skrilavca, ne pa tudi za stranske proizvode iz apna za kmetijsko uporabo in obdelanega kamna. |
| --- | --- |

(150)

Komisija sama je v sklepu o začetku postopka zastavila vprašanje, zakaj naj bi bilo po njenem mnenju upravičeno, da se oprostitve dodelijo za stranske proizvode iz grudaste ilovice, kaolinske gline, premoga, lignita, skrilavca in glinastega skrilavca, ne pa tudi za stranske proizvode iz apna za kmetijsko uporabo in obdelanega kamna.

5.5.1   OBDAVČITEV STRANSKIH PROIZVODOV, NASTALIH PRI PRIDOBIVANJU OBDELANEGA KAMNA IN APNA

| (151) | Komisija po prejemu obsežnih informacij tretjih oseb in organov Združenega kraljestva ugotavlja, da so odpadki ali stranski proizvodi, nastali pri pridobivanju obdelanega kamna in apna, iz enake vrste kamnin kot obdelani kamen in apno: (i) odpadki pri pridobivanju apnenca, ki se uporablja za proizvodnjo apna, so verjetno prav tako iz apnenca, (ii) odpadki, ki nastanejo pri pridobivanju kamnin za proizvodnjo obdelanega kamna, pa so verjetno pretežno odlomki tiste vrste kamnine, ki se obdeluje. |
| --- | --- |

(151)

Komisija po prejemu obsežnih informacij tretjih oseb in organov Združenega kraljestva ugotavlja, da so odpadki ali stranski proizvodi, nastali pri pridobivanju obdelanega kamna in apna, iz enake vrste kamnin kot obdelani kamen in apno: (i) odpadki pri pridobivanju apnenca, ki se uporablja za proizvodnjo apna, so verjetno prav tako iz apnenca, (ii) odpadki, ki nastanejo pri pridobivanju kamnin za proizvodnjo obdelanega kamna, pa so verjetno pretežno odlomki tiste vrste kamnine, ki se obdeluje.

| (152) | Oprostitve plačila dajatve na agregate razlikujejo med odpadnimi materiali, nastalimi kot stranski proizvod iz materiala, ki se ne pridobiva, da bi se uporabljal kot agregat (kot so odpadki pri pridobivanju kaolinske gline in grudaste ilovice, premoga, lignita in glinastega skrilavca), in so oproščeni plačila dajatve, in odpadnimi materiali, ki so stranski proizvod pri namernem pridobivanju materiala, ki naj bi se uporabljal kot agregat (kot so odpadki pri apnencu), in so obdavčeni. |
| --- | --- |

(152)

Oprostitve plačila dajatve na agregate razlikujejo med odpadnimi materiali, nastalimi kot stranski proizvod iz materiala, ki se ne pridobiva, da bi se uporabljal kot agregat (kot so odpadki pri pridobivanju kaolinske gline in grudaste ilovice, premoga, lignita in glinastega skrilavca), in so oproščeni plačila dajatve, in odpadnimi materiali, ki so stranski proizvod pri namernem pridobivanju materiala, ki naj bi se uporabljal kot agregat (kot so odpadki pri apnencu), in so obdavčeni.

| (153) | To davčno razlikovanje izhaja iz cilja odvračanja od novega pridobivanja apnenca, granita, peščenjakov itd., ki naj bi se uporabljali kot agregati, pri čemer ne vpliva na proizvodnjo materialov, ki niso agregati. |
| --- | --- |

(153)

To davčno razlikovanje izhaja iz cilja odvračanja od novega pridobivanja apnenca, granita, peščenjakov itd., ki naj bi se uporabljali kot agregati, pri čemer ne vpliva na proizvodnjo materialov, ki niso agregati.

| (154) | Kot so opisali organi Združenega kraljestva, so apnenec, peščenjaki in granit najobičajnejši materiali, ki se pridobivajo, da bi se uporabljali kot agregati. Oprostitev plačila dajatve na agregate za stranske proizvode iz obdelanega kamna ali apnenca, ki se uporablja za proizvodnjo apna, bi dejansko vsaj ohranjala ali pa celo spodbujala novo pridobivanje teh materialov. |
| --- | --- |

(154)

Kot so opisali organi Združenega kraljestva, so apnenec, peščenjaki in granit najobičajnejši materiali, ki se pridobivajo, da bi se uporabljali kot agregati. Oprostitev plačila dajatve na agregate za stranske proizvode iz obdelanega kamna ali apnenca, ki se uporablja za proizvodnjo apna, bi dejansko vsaj ohranjala ali pa celo spodbujala novo pridobivanje teh materialov.

| (155) | Poleg tega pri pridobivanju obdelanega kamna in apna iz glavnih pridobljenih materialov ni dodatnih stroškov (obdelave). Ravno nasprotno je na primer pri pridobivanju grudaste ilovice in kaolinske gline, pri katerih je ločevanje teh materialov od odpadkov zelo drago. |
| --- | --- |

(155)

Poleg tega pri pridobivanju obdelanega kamna in apna iz glavnih pridobljenih materialov ni dodatnih stroškov (obdelave). Ravno nasprotno je na primer pri pridobivanju grudaste ilovice in kaolinske gline, pri katerih je ločevanje teh materialov od odpadkov zelo drago.

| (156) | Organi Združenega kraljestva so pojasnili, da se kamen, ki se bo obdelal, in apnenec, ki se uporablja za pridobivanje apna, namensko pridobivata, da bi se uporabljala kot agregata. Stranske proizvode in odpadke, ki pri tem nastanejo, je mogoče prodati že same po sebi tudi brez glavnega materiala, saj so kakovosten material, ki se uporablja kot agregat. V dokaz so predložili podatke o cenah, iz katerih je dejansko razvidno, da cene apna in obdelanega kamna večinoma niso bistveno višje od cen njunih zadevnih stranskih proizvodov. Stroški apnenca za apno se gibljejo med 12,50 in 19,50 GBP na tono, stroški njegovega stranskega proizvoda pa med 7,16 in 11,70 GBP na tono. Magmatske kamnine (vključno z granitom), ki se tudi uporabljajo za proizvodnjo obdelanega kamna, stanejo približno 5,51–12,91 GBP na tono, njihov stranski proizvod pa se prodaja za približno 6,12–12,82 GBP na tono. To pomeni, da bi kamnolom tudi v primeru, če ne bi bilo povpraševanja po visokokakovostnem specializiranem proizvodu, nadaljeval novo pridobivanje, saj je prodaja na novo pridobljenega proizvoda in njegovega stranskega proizvoda, ki se uporablja kot agregat, ekonomsko smiselna. Ni mogoče izključiti, da bi oprostitev stranskih proizvodov tako spodbujala dodatno novo pridobivanje agregatov v kamnolomih in s tem škodovala okoljski logiki dajatve na agregate. |
| --- | --- |

(156)

Organi Združenega kraljestva so pojasnili, da se kamen, ki se bo obdelal, in apnenec, ki se uporablja za pridobivanje apna, namensko pridobivata, da bi se uporabljala kot agregata. Stranske proizvode in odpadke, ki pri tem nastanejo, je mogoče prodati že same po sebi tudi brez glavnega materiala, saj so kakovosten material, ki se uporablja kot agregat. V dokaz so predložili podatke o cenah, iz katerih je dejansko razvidno, da cene apna in obdelanega kamna večinoma niso bistveno višje od cen njunih zadevnih stranskih proizvodov. Stroški apnenca za apno se gibljejo med 12,50 in 19,50 GBP na tono, stroški njegovega stranskega proizvoda pa med 7,16 in 11,70 GBP na tono. Magmatske kamnine (vključno z granitom), ki se tudi uporabljajo za proizvodnjo obdelanega kamna, stanejo približno 5,51–12,91 GBP na tono, njihov stranski proizvod pa se prodaja za približno 6,12–12,82 GBP na tono. To pomeni, da bi kamnolom tudi v primeru, če ne bi bilo povpraševanja po visokokakovostnem specializiranem proizvodu, nadaljeval novo pridobivanje, saj je prodaja na novo pridobljenega proizvoda in njegovega stranskega proizvoda, ki se uporablja kot agregat, ekonomsko smiselna. Ni mogoče izključiti, da bi oprostitev stranskih proizvodov tako spodbujala dodatno novo pridobivanje agregatov v kamnolomih in s tem škodovala okoljski logiki dajatve na agregate.

| (157) | Poleg tega ni objektivnega načina, kako razlikovati med apnencem kot stranskim proizvodom pri proizvodnji kmetijskega apna in apnencem, ki se v kamnolomu pridobiva le zato, da bi se uporabljal kot agregat. To velja tudi za granit in peščenjake ter stranske proizvode iz obdelanega kamna. Ti na novo pridobljeni materiali in njihovi stranski proizvodi so torej medsebojno zamenljivi, zato se lahko upravljavec kamnoloma glede na povpraševanje odloči in oba prodaja, da se enako „uporabljata kot agregat“. |
| --- | --- |

(157)

Poleg tega ni objektivnega načina, kako razlikovati med apnencem kot stranskim proizvodom pri proizvodnji kmetijskega apna in apnencem, ki se v kamnolomu pridobiva le zato, da bi se uporabljal kot agregat. To velja tudi za granit in peščenjake ter stranske proizvode iz obdelanega kamna. Ti na novo pridobljeni materiali in njihovi stranski proizvodi so torej medsebojno zamenljivi, zato se lahko upravljavec kamnoloma glede na povpraševanje odloči in oba prodaja, da se enako „uporabljata kot agregat“.

| (158) | Komisija na podlagi pomislekov iz uvodnih izjav 151–157 ugotavlja, da stranski proizvodi pri pridobivanju apna in obdelanega kamna niso v drugačnem dejanskem in pravnem položaju kot proizvodi, ki se pridobijo na novo. Poleg tega bi vsaka morebitna oprostitev za jalovino, ki nastane pri pridobivanju apnenca/kamnin, ki se uporabljajo za proizvodnjo obdelanega kamna ali za druge namene, ne kot agregati, le spodbujala povečano novo pridobivanje kamnin in apnenca in ne bi prispevala k preusmeritvi povpraševanja. |
| --- | --- |

(158)

Komisija na podlagi pomislekov iz uvodnih izjav 151–157 ugotavlja, da stranski proizvodi pri pridobivanju apna in obdelanega kamna niso v drugačnem dejanskem in pravnem položaju kot proizvodi, ki se pridobijo na novo. Poleg tega bi vsaka morebitna oprostitev za jalovino, ki nastane pri pridobivanju apnenca/kamnin, ki se uporabljajo za proizvodnjo obdelanega kamna ali za druge namene, ne kot agregati, le spodbujala povečano novo pridobivanje kamnin in apnenca in ne bi prispevala k preusmeritvi povpraševanja.

5.5.2   KAMNINE Z VISOKIM KOLIČNIKOM PSV, KAMEN ZA OBLOGE ZA OBRAMBO PRED MORJEM, KAMEN ZA SUHI ZID, PRIMARNI VISOKOKAKOVOSTNI AGREGATI IN NJIHOVI STRANSKI PROIZVODI/ODPADKI

| (159) | Materiali, ki se uporabljajo za kamnine z visokim količnikom PSV, kamen za obloge, kamen za suhi zid in primarni visokokakovostni agregati predstavljajo specializirane uporabe zadevnih materialov ali pa uporabe, pri katerih jih ni mogoče nadomestiti z recikliranimi agregati ali odpadki iz materialov, ki niso obdavčeni. |
| --- | --- |

(159)

Materiali, ki se uporabljajo za kamnine z visokim količnikom PSV, kamen za obloge, kamen za suhi zid in primarni visokokakovostni agregati predstavljajo specializirane uporabe zadevnih materialov ali pa uporabe, pri katerih jih ni mogoče nadomestiti z recikliranimi agregati ali odpadki iz materialov, ki niso obdavčeni.

| (160) | So pa vsi materiali, ki se uporabljajo za kamnine z visokim količnikom PSV, kamen za obloge, kamen za suhi zid in primarne visokokakovostne agregate, ter njihovi stranski proizvodi iz istih kamnin. Kamen za obloge se na primer proizvaja iz iste kamnine kot manjši odlomki iz agregatov, ki so stranski proizvod. |
| --- | --- |

(160)

So pa vsi materiali, ki se uporabljajo za kamnine z visokim količnikom PSV, kamen za obloge, kamen za suhi zid in primarne visokokakovostne agregate, ter njihovi stranski proizvodi iz istih kamnin. Kamen za obloge se na primer proizvaja iz iste kamnine kot manjši odlomki iz agregatov, ki so stranski proizvod.

| (161) | Te kamnine so na splošno primerne, da se uporabljajo kot agregati, in upravljavci kamnolomov se lahko v skladu s povpraševanjem odločijo, kako bodo zadevno kamnino prodajali ali izkoriščali. |
| --- | --- |

(161)

Te kamnine so na splošno primerne, da se uporabljajo kot agregati, in upravljavci kamnolomov se lahko v skladu s povpraševanjem odločijo, kako bodo zadevno kamnino prodajali ali izkoriščali.

| (162) | Komisija iz razlogov, pojasnjenih v uvodnih izjavah 151 do 157 v zvezi s stranskimi proizvodi iz obdelanega kamna in apna, ne more izključiti, da bi oprostitev za kamnine z visokim količnikom PSV, kamen za obloge za obrambo pred morjem, kamen za suhi zid, primarne visokokakovostne agregate in njihove stranske proizvode/odpadke spodbujala pridobivanje teh materialov, da bi se uporabljali kot agregati. |
| --- | --- |

(162)

Komisija iz razlogov, pojasnjenih v uvodnih izjavah 151 do 157 v zvezi s stranskimi proizvodi iz obdelanega kamna in apna, ne more izključiti, da bi oprostitev za kamnine z visokim količnikom PSV, kamen za obloge za obrambo pred morjem, kamen za suhi zid, primarne visokokakovostne agregate in njihove stranske proizvode/odpadke spodbujala pridobivanje teh materialov, da bi se uporabljali kot agregati.

| (163) | Kar zadeva dejstvo, da je imelo več zainteresiranih strani pomisleke glede logike dajatve na agregate ob upoštevanju, da so kamnine z visokim količnikom PSV in kamen za obloge obdavčene, glina za obrambo pred poplavami ali materiali za druge specializirane uporabe pa ne, so organi Združenega kraljestva skupaj z združenjem BAA predložili informacije, da je količnik PSV mera odpornosti agregata proti poliranju; agregati z visokim količnikom PSV se uporabljajo v bitumenskih zmeseh, ki se nanesejo na površine cest in zagotavljajo veliko odpornost proti drsenju. Agregati z najvišjim količnikom PSV se uporabljajo na lokacijah, kot so ovinki in območja zaviranja, določijo pa se glede na njihov količnik PSV in vrednost odpornosti zrn proti obrabi (AAV). To so lastnosti kamnitih usedlin, ki se izboljšajo s proizvodnim postopkom. Zadevni materiali so še vedno agregati, ta uporaba pa je za namene dajatve na agregate opredeljena, kot da se material uporablja kot agregat. |
| --- | --- |

(163)

Kar zadeva dejstvo, da je imelo več zainteresiranih strani pomisleke glede logike dajatve na agregate ob upoštevanju, da so kamnine z visokim količnikom PSV in kamen za obloge obdavčene, glina za obrambo pred poplavami ali materiali za druge specializirane uporabe pa ne, so organi Združenega kraljestva skupaj z združenjem BAA predložili informacije, da je količnik PSV mera odpornosti agregata proti poliranju; agregati z visokim količnikom PSV se uporabljajo v bitumenskih zmeseh, ki se nanesejo na površine cest in zagotavljajo veliko odpornost proti drsenju. Agregati z najvišjim količnikom PSV se uporabljajo na lokacijah, kot so ovinki in območja zaviranja, določijo pa se glede na njihov količnik PSV in vrednost odpornosti zrn proti obrabi (AAV). To so lastnosti kamnitih usedlin, ki se izboljšajo s proizvodnim postopkom. Zadevni materiali so še vedno agregati, ta uporaba pa je za namene dajatve na agregate opredeljena, kot da se material uporablja kot agregat.

| (164) | Kamen za obloge se uporablja za zaščito obrežij Združenega kraljestva pred erozijo. Zahteve glede zmogljivosti so odvisne od posebne neprizanesljivosti morskega okolja. Med opredeljenimi lastnostmi sta gostota in vrednost odpornosti zrn proti obrabi. Za namene dajatve na agregate so razvrščene, da se uporabljajo kot agregati, saj se uporabljajo za trdnost in nasipavanje. |
| --- | --- |

(164)

Kamen za obloge se uporablja za zaščito obrežij Združenega kraljestva pred erozijo. Zahteve glede zmogljivosti so odvisne od posebne neprizanesljivosti morskega okolja. Med opredeljenimi lastnostmi sta gostota in vrednost odpornosti zrn proti obrabi. Za namene dajatve na agregate so razvrščene, da se uporabljajo kot agregati, saj se uporabljajo za trdnost in nasipavanje.

| (165) | Poleg tega dejstvo, ali je material, ki se uporablja za določen namen, medsebojno zamenljiv ali ne, ne vpliva na logiko dajatve na agregate in oprostitve, dodeljene za druge materiale. Komisija dejansko ugotavlja, da v zvezi s tem dajatev na agregate velja za več različnih uporab, ki niso medsebojno zamenljive. Dokler pa se taki materiali lahko in tudi se obsežno uporabljajo kot agregati ter je taka uporaba ekonomsko smiselna, bi oprostitev za takšne materiale, čeprav le za določene uporabe, škodovala cilju dajatve na agregate. |
| --- | --- |

(165)

Poleg tega dejstvo, ali je material, ki se uporablja za določen namen, medsebojno zamenljiv ali ne, ne vpliva na logiko dajatve na agregate in oprostitve, dodeljene za druge materiale. Komisija dejansko ugotavlja, da v zvezi s tem dajatev na agregate velja za več različnih uporab, ki niso medsebojno zamenljive. Dokler pa se taki materiali lahko in tudi se obsežno uporabljajo kot agregati ter je taka uporaba ekonomsko smiselna, bi oprostitev za takšne materiale, čeprav le za določene uporabe, škodovala cilju dajatve na agregate.

| (166) | Več zainteresiranih strani je poudarilo dejstvo, da oproščeni agregati nadomeščajo proizvode iz sekundarnih agregatov in ne proizvodov boljše kakovosti. Komisija najprej ugotavlja, da ta pomislek ne vpliva na dejstvo, da dajatev na agregate uresničuje svojo okoljsko razsežnost, saj oproščeni materiali, ki so neizogibni stranski proizvodi iz materiala, ki se je pridobil, da se ne bo uporabljal kot agregat, nadomeščajo agregate, na novo pridobljene v kamnolomih. Dokler se zmanjšuje novo pridobivanje v kamnolomih, ni pomembno, ali nadomeščajo agregate boljše ali slabše kakovosti. Komisija poleg tega ugotavlja, da bi lahko oproščeni materiali včasih nadomestili tudi agregate boljše kakovosti, kot so organi Združenega kraljestva opisali v uvodni izjavi 142. |
| --- | --- |

(166)

Več zainteresiranih strani je poudarilo dejstvo, da oproščeni agregati nadomeščajo proizvode iz sekundarnih agregatov in ne proizvodov boljše kakovosti. Komisija najprej ugotavlja, da ta pomislek ne vpliva na dejstvo, da dajatev na agregate uresničuje svojo okoljsko razsežnost, saj oproščeni materiali, ki so neizogibni stranski proizvodi iz materiala, ki se je pridobil, da se ne bo uporabljal kot agregat, nadomeščajo agregate, na novo pridobljene v kamnolomih. Dokler se zmanjšuje novo pridobivanje v kamnolomih, ni pomembno, ali nadomeščajo agregate boljše ali slabše kakovosti. Komisija poleg tega ugotavlja, da bi lahko oproščeni materiali včasih nadomestili tudi agregate boljše kakovosti, kot so organi Združenega kraljestva opisali v uvodni izjavi 142.

| (167) | Komisija priznava težave z izvajanjem dajatve na agregate in njenih oprostitev na podlagi geoloških značilnosti materialov. Vendar opozarja tudi, da bi bilo oprostitve težje utemeljiti na uporabah materialov, saj bi lahko to otežilo izvrševanje in pustilo več možnosti za zlorabe. Poleg tega se zdi, da so organi Združenega kraljestva poročilo pridobili kot pomoč za izvajanje dajatve na agregate ter upoštevajo opredelitve in preskuse za materiale, ki so v njem navedeni. Združenje BAA samo je priznalo, da organi Združenega kraljestva pri določanju materialov, ki jih proizvajajo kamnolomi, sodelujejo s strokovnjakom za geologijo. |
| --- | --- |

(167)

Komisija priznava težave z izvajanjem dajatve na agregate in njenih oprostitev na podlagi geoloških značilnosti materialov. Vendar opozarja tudi, da bi bilo oprostitve težje utemeljiti na uporabah materialov, saj bi lahko to otežilo izvrševanje in pustilo več možnosti za zlorabe. Poleg tega se zdi, da so organi Združenega kraljestva poročilo pridobili kot pomoč za izvajanje dajatve na agregate ter upoštevajo opredelitve in preskuse za materiale, ki so v njem navedeni. Združenje BAA samo je priznalo, da organi Združenega kraljestva pri določanju materialov, ki jih proizvajajo kamnolomi, sodelujejo s strokovnjakom za geologijo.

| (168) | Kar zadeva izključitev gline in skrilavca, ki se uporabljata za keramične proizvode, iz odložitve izvajanja dajatve na agregate, Komisija opozarja, da gre za oproščeni industrijski postopek, ki se je proučil že v sklepu o začetku postopka in za katerega je bilo ugotovljeno, da ne pomeni državne pomoči. |
| --- | --- |

(168)

Kar zadeva izključitev gline in skrilavca, ki se uporabljata za keramične proizvode, iz odložitve izvajanja dajatve na agregate, Komisija opozarja, da gre za oproščeni industrijski postopek, ki se je proučil že v sklepu o začetku postopka in za katerega je bilo ugotovljeno, da ne pomeni državne pomoči.

| (169) | Kar zadeva vsebino priročnika Cornish Building Stone and Slate Guide 2007, ki ga je predložilo združenje BAA, Komisija ugotavlja, da se za celovit pregled nad vsemi proizvodi kamnoloma nanj ni mogoče zanesti kot na točen vir informacij. Gre za priročnik, pripravljen v promocijske namene, v katerem kamnolomi oglašujejo svoje proizvode, namenjene gradbeništvu. Komisija zato meni, da bi kamnolomi, ki se pojavljajo v priročniku Cornish Building Stone and Slate Guide 2007, predstavili proizvode v skladu s svojo strategijo trženja, ki je usmerjena v gradbeništvo. Organi Združenega kraljestva so navedli, da kamnolomom dovoljujejo, da svoje proizvode oglašujejo, kakor želijo, ne glede na geološko sestavo zadevnih materialov, takšni promocijski opisi pa se jim ne zdijo pomembni pri preverjanju, ali materiali izpolnjujejo pogoje za namene dajatve na agregate. |
| --- | --- |

(169)

Kar zadeva vsebino priročnika Cornish Building Stone and Slate Guide 2007, ki ga je predložilo združenje BAA, Komisija ugotavlja, da se za celovit pregled nad vsemi proizvodi kamnoloma nanj ni mogoče zanesti kot na točen vir informacij. Gre za priročnik, pripravljen v promocijske namene, v katerem kamnolomi oglašujejo svoje proizvode, namenjene gradbeništvu. Komisija zato meni, da bi kamnolomi, ki se pojavljajo v priročniku Cornish Building Stone and Slate Guide 2007, predstavili proizvode v skladu s svojo strategijo trženja, ki je usmerjena v gradbeništvo. Organi Združenega kraljestva so navedli, da kamnolomom dovoljujejo, da svoje proizvode oglašujejo, kakor želijo, ne glede na geološko sestavo zadevnih materialov, takšni promocijski opisi pa se jim ne zdijo pomembni pri preverjanju, ali materiali izpolnjujejo pogoje za namene dajatve na agregate.

| (170) | Iz tega sledi, da obdavčitev kamnin z visokim količnikom PSV, kamnov za obloge za obrambo pred morjem, kamna za suhi zid, primarnih visokokakovostnih agregatov in njihovih stranskih proizvodov/odpadkov spada v načelo običajne obdavčitve dajatve na agregate in je utemeljena z zastavljenim ciljem. |
| --- | --- |

(170)

Iz tega sledi, da obdavčitev kamnin z visokim količnikom PSV, kamnov za obloge za obrambo pred morjem, kamna za suhi zid, primarnih visokokakovostnih agregatov in njihovih stranskih proizvodov/odpadkov spada v načelo običajne obdavčitve dajatve na agregate in je utemeljena z zastavljenim ciljem.

5.5.3   SKLEPNA UGOTOVITEV O OBIČAJNI OBDAVČITVI NA PODLAGI DAJATVE NA AGREGATE IN CILJU DAJATVE NA AGREGATE

| (171) | Komisija meni, da pripombe, ki jih je prejela od vseh zainteresiranih strani, ne zagotavljajo razlogov za odstopanje od njenih ugotovitev v sklepu o začetku postopka glede načela običajne obdavčitve na podlagi dajatve na agregate in cilja dajatve na agregate. |
| --- | --- |

(171)

Komisija meni, da pripombe, ki jih je prejela od vseh zainteresiranih strani, ne zagotavljajo razlogov za odstopanje od njenih ugotovitev v sklepu o začetku postopka glede načela običajne obdavčitve na podlagi dajatve na agregate in cilja dajatve na agregate.

| (172) | Načelo običajne obdavčitve dajatve na agregate je, da se kamnine, prod in pesek, ki so v skladu s členom 17(1) opredeljeni kot agregati, obdavčijo, če se v Združenem kraljestvu od vključno 1. aprila 2002 tržno izkoriščajo, kakor je opredeljeno v členu 19 (45). |
| --- | --- |

(172)

Načelo običajne obdavčitve dajatve na agregate je, da se kamnine, prod in pesek, ki so v skladu s členom 17(1) opredeljeni kot agregati, obdavčijo, če se v Združenem kraljestvu od vključno 1. aprila 2002 tržno izkoriščajo, kakor je opredeljeno v členu 19 (45).

45

| (173) | Komisija je v skladu z opisom, ki so ga organi Združenega kraljestva zagotovili pred objavo sklepa o začetku postopka in kot je bil potrjen v okviru pripravljalnega dela, opravljenega v zvezi z dajatvijo na agregate (46), v sklepu o začetku postopka ugotovila (47), da je mogoče agregate na splošno opisati kot materiale v granulah ali drobcih, ki so zaradi svojih fizikalnih in kemijsko inertnih lastnosti primerni za uporabo že same po sebi ali z dodajanjem cementa, apna ali bitumoznih snovi pri gradnji betonskih, cestnih, asfaltnih ali drenažnih sistemov ali za nasipavanje (v nadaljnjem besedilu: uporabljajo se kot agregati). |
| --- | --- |

(173)

Komisija je v skladu z opisom, ki so ga organi Združenega kraljestva zagotovili pred objavo sklepa o začetku postopka in kot je bil potrjen v okviru pripravljalnega dela, opravljenega v zvezi z dajatvijo na agregate (46), v sklepu o začetku postopka ugotovila (47), da je mogoče agregate na splošno opisati kot materiale v granulah ali drobcih, ki so zaradi svojih fizikalnih in kemijsko inertnih lastnosti primerni za uporabo že same po sebi ali z dodajanjem cementa, apna ali bitumoznih snovi pri gradnji betonskih, cestnih, asfaltnih ali drenažnih sistemov ali za nasipavanje (v nadaljnjem besedilu: uporabljajo se kot agregati).

46

47

| (174) | Vse zainteresirane strani in organi Združenega kraljestva so v svojih predložitvah priznali izraz „uporablja se kot agregat“ in v skladu s tem predstavili pripombe. Združenje BAA je dejansko predložilo pripombe, ki naj bi pokazale, da dajatev na agregate ni logična, saj so nekateri materiali, ki ne ustrezajo tej opredelitvi, obdavčeni. Komisija je te pripombe podrobno obravnavala v uvodnih izjavah 151–158 in 159–165. |
| --- | --- |

(174)

Vse zainteresirane strani in organi Združenega kraljestva so v svojih predložitvah priznali izraz „uporablja se kot agregat“ in v skladu s tem predstavili pripombe. Združenje BAA je dejansko predložilo pripombe, ki naj bi pokazale, da dajatev na agregate ni logična, saj so nekateri materiali, ki ne ustrezajo tej opredelitvi, obdavčeni. Komisija je te pripombe podrobno obravnavala v uvodnih izjavah 151–158 in 159–165.

| (175) | Drugače rečeno, načelo običajne obdavčitve dajatve na agregate je obdavčitev kamnin, proda ali peska, kadar se pridobijo, da bi se „uporabljali kot agregati“, oziroma se pridobijo za tržno izkoriščanje, kot je opisano zgoraj. |
| --- | --- |

(175)

Drugače rečeno, načelo običajne obdavčitve dajatve na agregate je obdavčitev kamnin, proda ali peska, kadar se pridobijo, da bi se „uporabljali kot agregati“, oziroma se pridobijo za tržno izkoriščanje, kot je opisano zgoraj.

| (176) | Navedeni opis je tudi v skladu s ciljem dajatve na agregate, ki je večja učinkovitost pridobivanja agregatov z internalizacijo okoljskih stroškov navedene dejavnosti. Kot je potrdilo tudi Splošno sodišče (48), je cilj dajatve na agregate, da se v gradbenem sektorju spodbudi uporabo agregatov iz stranskih proizvodov ali odpadkov, ki nastanejo pri nekaterih postopkih (tako imenovani „sekundarni“ agregati), in recikliranih agregatov, da bi se tako zmanjšala uporaba agregatov, ki se jih pridobiva s postopkom ekstrakcije v kamnolomih (tako imenovani „primarni“ agregati) in ki so neobnovljivi naravni viri, in tako omejiti škodo za okolje, ki je povezana s tem postopkom ekstrakcije (cilj „zmanjšanja povpraševanja“). |
| --- | --- |

(176)

Navedeni opis je tudi v skladu s ciljem dajatve na agregate, ki je večja učinkovitost pridobivanja agregatov z internalizacijo okoljskih stroškov navedene dejavnosti. Kot je potrdilo tudi Splošno sodišče (48), je cilj dajatve na agregate, da se v gradbenem sektorju spodbudi uporabo agregatov iz stranskih proizvodov ali odpadkov, ki nastanejo pri nekaterih postopkih (tako imenovani „sekundarni“ agregati), in recikliranih agregatov, da bi se tako zmanjšala uporaba agregatov, ki se jih pridobiva s postopkom ekstrakcije v kamnolomih (tako imenovani „primarni“ agregati) in ki so neobnovljivi naravni viri, in tako omejiti škodo za okolje, ki je povezana s tem postopkom ekstrakcije (cilj „zmanjšanja povpraševanja“).

48

5.6   DAVČNA RAZLIKOVANJA

DAVČNA RAZLIKOVANJA

| (177) | Z zakonom o financah iz leta 2001 se prvotno vzpostavlja obširna podlaga za uvedbo dajatve na agregate. Obseg te uvedbe se nato zoži z izključitvami in oprostitvami. Poleg tega je v zakonu o financah iz leta 2001 zagotovljeno določeno število davčnih olajšav. Komisija bo ponovno proučila, ali so izključitve, oprostitve in davčne olajšave, glede katerih je izrazila pomisleke v sklepu o začetku postopka, v skladu z načeli običajne obdavčitve ob upoštevanju cilja dajatve na agregate. |
| --- | --- |

(177)

Z zakonom o financah iz leta 2001 se prvotno vzpostavlja obširna podlaga za uvedbo dajatve na agregate. Obseg te uvedbe se nato zoži z izključitvami in oprostitvami. Poleg tega je v zakonu o financah iz leta 2001 zagotovljeno določeno število davčnih olajšav. Komisija bo ponovno proučila, ali so izključitve, oprostitve in davčne olajšave, glede katerih je izrazila pomisleke v sklepu o začetku postopka, v skladu z načeli običajne obdavčitve ob upoštevanju cilja dajatve na agregate.

| (178) | Komisija je za oceno davčnih razlikovanj na podlagi dajatve na agregate kot referenčni okvir/načelo običajne obdavčitve uporabila uvedbo dajatve na agregate za materiale, ki se v Združenem kraljestvu tržno izkoriščajo kot agregati (49). Kot je opisano v uvodni izjavi 173, je „uporaba kot agregati“ neločljivo povezana s tržnim izkoriščanjem kamnin, proda in peska v gradbene namene, to je ko se uporabljajo kot material ali podpora pri gradnji ali izboljšavi katere koli strukture (vključno s cestami in stezami, potmi, na katerih leži ali bo ležala železniška proga, in nasipi) ali mešajo v okviru postopka izdelave malte, betona, termakadama, bituminiziranega drobljenca ali katerega koli podobnega gradbenega materiala (50). |
| --- | --- |

(178)

Komisija je za oceno davčnih razlikovanj na podlagi dajatve na agregate kot referenčni okvir/načelo običajne obdavčitve uporabila uvedbo dajatve na agregate za materiale, ki se v Združenem kraljestvu tržno izkoriščajo kot agregati (49). Kot je opisano v uvodni izjavi 173, je „uporaba kot agregati“ neločljivo povezana s tržnim izkoriščanjem kamnin, proda in peska v gradbene namene, to je ko se uporabljajo kot material ali podpora pri gradnji ali izboljšavi katere koli strukture (vključno s cestami in stezami, potmi, na katerih leži ali bo ležala železniška proga, in nasipi) ali mešajo v okviru postopka izdelave malte, betona, termakadama, bituminiziranega drobljenca ali katerega koli podobnega gradbenega materiala (50).

49

50

| (179) | Poleg tega je bil pojem uporaba kot agregati, kakor je opredeljen zgoraj, uporabljen v členu 30(1)(d) zakona o financah iz leta 2001, kjer je zagotovljena pravica osebe, da zaprosi za davčno olajšavo, če se „agregat, za katerega se je plačala dajatev na agregate, odstrani na način, ki ne pomeni njegove uporabe v gradbene namene, kot je morda predpisano“. |
| --- | --- |

(179)

Poleg tega je bil pojem uporaba kot agregati, kakor je opredeljen zgoraj, uporabljen v členu 30(1)(d) zakona o financah iz leta 2001, kjer je zagotovljena pravica osebe, da zaprosi za davčno olajšavo, če se „agregat, za katerega se je plačala dajatev na agregate, odstrani na način, ki ne pomeni njegove uporabe v gradbene namene, kot je morda predpisano“.

| (180) | Če se oproščeni material pridobi, da bi se uporabljal kot agregat, ali pa se tržno izkorišča za gradbene namene, kot je opisano zgoraj, bi moral spadati v običajno obdavčitev na podlagi dajatve na agregate, saj je v primerljivem dejanskem in pravnem položaju kot obdavčeni materiali, njegova oprostitev pa bi lahko bila upravičena le ob upoštevanju bistvenega cilja dajatve na agregate. |
| --- | --- |

(180)

Če se oproščeni material pridobi, da bi se uporabljal kot agregat, ali pa se tržno izkorišča za gradbene namene, kot je opisano zgoraj, bi moral spadati v običajno obdavčitev na podlagi dajatve na agregate, saj je v primerljivem dejanskem in pravnem položaju kot obdavčeni materiali, njegova oprostitev pa bi lahko bila upravičena le ob upoštevanju bistvenega cilja dajatve na agregate.

| (181) | Kar zadeva oprostitve, ki se preiskujejo, ki se nanašajo na stranske proizvode, odpadke ali jalovino iz drugih materialov ali postopkov, bo Komisija ohranila merila za ocenjevanje, ki jih je uporabila v sklepu o začetku postopka. V oceni bo upoštevala, ali zadevni odpadki, jalovina ali stranski proizvodi neizogibno nastanejo pri dejavnosti, ki ni povezana z namernim pridobivanjem materialov, da bi se uporabljali kot agregati, tj. pri pridobivanju materiala, ki se ne pridobiva namensko, da bi bil uporabljen kot agregat, ali pri postopku, ki ni povezan s pridobivanjem agregatov. To, da se glavni material ne pridobiva, da bi se uporabljal kot agregat, približno kaže, ali lahko oprostitev zadevnih odpadkov, jalovine ali stranskih proizvodov prispeva k cilju, na katerem temelji dajatev na agregate. |
| --- | --- |

(181)

Kar zadeva oprostitve, ki se preiskujejo, ki se nanašajo na stranske proizvode, odpadke ali jalovino iz drugih materialov ali postopkov, bo Komisija ohranila merila za ocenjevanje, ki jih je uporabila v sklepu o začetku postopka. V oceni bo upoštevala, ali zadevni odpadki, jalovina ali stranski proizvodi neizogibno nastanejo pri dejavnosti, ki ni povezana z namernim pridobivanjem materialov, da bi se uporabljali kot agregati, tj. pri pridobivanju materiala, ki se ne pridobiva namensko, da bi bil uporabljen kot agregat, ali pri postopku, ki ni povezan s pridobivanjem agregatov. To, da se glavni material ne pridobiva, da bi se uporabljal kot agregat, približno kaže, ali lahko oprostitev zadevnih odpadkov, jalovine ali stranskih proizvodov prispeva k cilju, na katerem temelji dajatev na agregate.

| (182) | Komisija bo za stranske proizvode, odpadke ali jalovino, ki nastanejo pri pridobivanju materiala, ki naj bi se uporabljal kot agregat, ocenila, ali bi se lahko na podlagi njihove oprostitve zmanjšalo novo pridobivanje materialov, ki naj bi se uporabljali kot agregati, in tako prispevalo k cilju dajatve na agregate. |
| --- | --- |

(182)

Komisija bo za stranske proizvode, odpadke ali jalovino, ki nastanejo pri pridobivanju materiala, ki naj bi se uporabljal kot agregat, ocenila, ali bi se lahko na podlagi njihove oprostitve zmanjšalo novo pridobivanje materialov, ki naj bi se uporabljali kot agregati, in tako prispevalo k cilju dajatve na agregate.

| (183) | Navedena merila za ocenjevanje so skladna z načeli običajne obdavčitve dajatve na agregate pri ugotavljanju, ali so oproščeni materiali v enakem dejanskem in pravnem položaju kot obdavčeni materiali, in upoštevajo premisleke organov Združenega kraljestva, da dajatev na agregate ne bi smela vplivati na postopke, ki niso povezani s pridobivanjem materialov, da bi se uporabljali kot agregati. |
| --- | --- |

(183)

Navedena merila za ocenjevanje so skladna z načeli običajne obdavčitve dajatve na agregate pri ugotavljanju, ali so oproščeni materiali v enakem dejanskem in pravnem položaju kot obdavčeni materiali, in upoštevajo premisleke organov Združenega kraljestva, da dajatev na agregate ne bi smela vplivati na postopke, ki niso povezani s pridobivanjem materialov, da bi se uporabljali kot agregati.

5.6.1   IZKLJUČITEV IN DAVČNA OLAJŠAVA ZA NEKATERE MINERALE (ČLEN 18(2)(b) (51) IN ČLEN 30(1)(b) (52)), KOLIKOR SO POVEZANI Z OPROŠČENIM POSTOPKOM, S KATERIM SE PRIDOBIJO MATERIALI, KI SE UPORABLJAJO KOT AGREGATI

51

52

| (184) | Organi Združenega kraljestva so v okviru svojih predložitev pred sklepom o začetku postopka navedli, da se nobena od snovi, oproščenih na podlagi člena 18 (53), ne pridobiva v kamnolomih ali rudnikih, da bi se uporabljala kot agregat. |
| --- | --- |

(184)

Organi Združenega kraljestva so v okviru svojih predložitev pred sklepom o začetku postopka navedli, da se nobena od snovi, oproščenih na podlagi člena 18 (53), ne pridobiva v kamnolomih ali rudnikih, da bi se uporabljala kot agregat.

53

| (185) | Če se navedeni minerali ne uporabljajo za zagotavljanje nasipnega materiala v gradbeništvu, je Komisija menila, da je izključitev navedenih mineralov s področja uporabe dajatve na agregate v skladu z njenimi načeli običajne obdavčitve (54). |
| --- | --- |

(185)

Če se navedeni minerali ne uporabljajo za zagotavljanje nasipnega materiala v gradbeništvu, je Komisija menila, da je izključitev navedenih mineralov s področja uporabe dajatve na agregate v skladu z njenimi načeli običajne obdavčitve (54).

54

| (186) | Komisija je v uvodni izjavi 74 sklepa o začetku postopka ugotovila, da kolikor se zadevni minerali ne uporabljajo kot agregati, oprostitev/izključitev iz dajatve za agregate ne prinaša selektivne prednosti v smislu člena 107(1) PDEU. |
| --- | --- |

(186)

Komisija je v uvodni izjavi 74 sklepa o začetku postopka ugotovila, da kolikor se zadevni minerali ne uporabljajo kot agregati, oprostitev/izključitev iz dajatve za agregate ne prinaša selektivne prednosti v smislu člena 107(1) PDEU.

| (187) | Vendar je ugotovila, da se nekateri od teh mineralov včasih pridobivajo tudi, da bi se uporabljali kot agregati. Vermikulit in perlit se na primer uporabljata za proizvodnjo lahkih umetnih agregatov (55). Za izključitev teh mineralov, kolikor se pridobivajo za proizvodnjo lahkih agregatov in se kot taki tudi uporabljajo, se je štelo, da ni v skladu z načeli običajne obdavčitve dajatve na agregate. Komisiji zato ni bilo jasno, zakaj pridobivanje navedenih mineralov ne bi bilo v primerljivem položaju kot pridobivanje drugih obdavčenih agregatov. |
| --- | --- |

(187)

Vendar je ugotovila, da se nekateri od teh mineralov včasih pridobivajo tudi, da bi se uporabljali kot agregati. Vermikulit in perlit se na primer uporabljata za proizvodnjo lahkih umetnih agregatov (55). Za izključitev teh mineralov, kolikor se pridobivajo za proizvodnjo lahkih agregatov in se kot taki tudi uporabljajo, se je štelo, da ni v skladu z načeli običajne obdavčitve dajatve na agregate. Komisiji zato ni bilo jasno, zakaj pridobivanje navedenih mineralov ne bi bilo v primerljivem položaju kot pridobivanje drugih obdavčenih agregatov.

55

| (188) | Komisija ni imela na voljo pomembnih informacij, ki jih je potrebovala za oceno, zato je izrazila pomisleke, ali je splošna oprostitev navedenih materialov, v kateri se očitno ne upošteva, da se uporabljajo kot agregati, v skladu z načeli običajne obdavčitve, na katerih temelji dajatev na agregate. |
| --- | --- |

(188)

Komisija ni imela na voljo pomembnih informacij, ki jih je potrebovala za oceno, zato je izrazila pomisleke, ali je splošna oprostitev navedenih materialov, v kateri se očitno ne upošteva, da se uporabljajo kot agregati, v skladu z načeli običajne obdavčitve, na katerih temelji dajatev na agregate.

| (189) | Organi Združenega kraljestva so predložili seznam uporab za vse materiale iz člena 18(3) zakona o financah iz leta 2001, na katerem je bilo navedeno, ali se uporabljajo oziroma bi se lahko uporabili kot agregati. V skladu s takšnim seznamom so od materialov iz člena 18(3) zakona o financah iz leta 2001 perlit, plovec in vermikulit edini materiali, ki bi se lahko uporabili kot agregati. |
| --- | --- |

(189)

Organi Združenega kraljestva so predložili seznam uporab za vse materiale iz člena 18(3) zakona o financah iz leta 2001, na katerem je bilo navedeno, ali se uporabljajo oziroma bi se lahko uporabili kot agregati. V skladu s takšnim seznamom so od materialov iz člena 18(3) zakona o financah iz leta 2001 perlit, plovec in vermikulit edini materiali, ki bi se lahko uporabili kot agregati.

| (190) | Drugi materiali iz člena 18(3) zakona o financah iz leta 2001 se ne uporabljajo kot agregati oziroma jih v ta namen ni mogoče uporabiti, zato niso v enakem pravnem in dejanskem položaju kot obdavčljivi agregati. |
| --- | --- |

(190)

Drugi materiali iz člena 18(3) zakona o financah iz leta 2001 se ne uporabljajo kot agregati oziroma jih v ta namen ni mogoče uporabiti, zato niso v enakem pravnem in dejanskem položaju kot obdavčljivi agregati.

| (191) | Po navedbah organov Združenega kraljestva perlit leži na Severnem Irskem, vendar se je prenehal pridobivati še pred uvedbo dajatve na agregate. Ta material, ki je po obdelavi uporaben zaradi svojih izolacijskih lastnosti in majhne teže, se še uvaža v Združeno kraljestvo. |
| --- | --- |

(191)

Po navedbah organov Združenega kraljestva perlit leži na Severnem Irskem, vendar se je prenehal pridobivati še pred uvedbo dajatve na agregate. Ta material, ki je po obdelavi uporaben zaradi svojih izolacijskih lastnosti in majhne teže, se še uvaža v Združeno kraljestvo.

| (192) | Organi Združenega kraljestva navajajo, da se lahko perlit uporablja pri proizvodnji lahkih gradbenih materialov (mavca, malte, izolacije, stropnih plošč) in kot sredstvo za izboljšanje tal. S segrevanjem se zelo razširi, zato torej ni naravni agregat. Perlit se lahko uporablja kot lahek agregat, npr. v betonu ali portlandskem cementu. Vendar ga je treba pred takšno uporabo fizično predelati, kar pa ne pomeni le preprostega drobljenja in presejevanja. Zaradi njegovih posebnih lastnosti ga tudi ni mogoče nadomestiti z recikliranim materialom ali stranskim proizvodom, nastalim pri proizvodnji materialov, ki se ne uporabljajo kot agregati. |
| --- | --- |

(192)

Organi Združenega kraljestva navajajo, da se lahko perlit uporablja pri proizvodnji lahkih gradbenih materialov (mavca, malte, izolacije, stropnih plošč) in kot sredstvo za izboljšanje tal. S segrevanjem se zelo razširi, zato torej ni naravni agregat. Perlit se lahko uporablja kot lahek agregat, npr. v betonu ali portlandskem cementu. Vendar ga je treba pred takšno uporabo fizično predelati, kar pa ne pomeni le preprostega drobljenja in presejevanja. Zaradi njegovih posebnih lastnosti ga tudi ni mogoče nadomestiti z recikliranim materialom ali stranskim proizvodom, nastalim pri proizvodnji materialov, ki se ne uporabljajo kot agregati.

| (193) | Po navedbah organov Združenega kraljestva v Združenem kraljestvu ni znanih naravnih nahajališč plovca, ampak se ta uvaža. Zaradi celične strukture ima majhno gostoto, zaradi česar lebdi na vodni gladini. Uporablja se lahko kot brusilno sredstvo in pri proizvodnji lahkih gradbenih materialov. Je precej lažji od materiala, ki je obdavčljiv agregat. |
| --- | --- |

(193)

Po navedbah organov Združenega kraljestva v Združenem kraljestvu ni znanih naravnih nahajališč plovca, ampak se ta uvaža. Zaradi celične strukture ima majhno gostoto, zaradi česar lebdi na vodni gladini. Uporablja se lahko kot brusilno sredstvo in pri proizvodnji lahkih gradbenih materialov. Je precej lažji od materiala, ki je obdavčljiv agregat.

| (194) | Po navedbah organov Združenega kraljestva obstajajo nekateri dokazi, da se plovec v Združenem kraljestvu uporablja kot lahek agregat pri gradnji ter proizvodnji lahkega betona, montažnih betonskih izdelkov in betonskih zidakov. V teh okoliščinah se uporablja zaradi svoje izjemno majhne gostote. Tako kot perlita in vermikulita ga zaradi njegovih posebnih lastnosti in uporab ni mogoče nadomestiti z recikliranim materialom ali stranskim proizvodom, nastalim pri proizvodnji materialov, ki se ne uporabljajo kot agregati. |
| --- | --- |

(194)

Po navedbah organov Združenega kraljestva obstajajo nekateri dokazi, da se plovec v Združenem kraljestvu uporablja kot lahek agregat pri gradnji ter proizvodnji lahkega betona, montažnih betonskih izdelkov in betonskih zidakov. V teh okoliščinah se uporablja zaradi svoje izjemno majhne gostote. Tako kot perlita in vermikulita ga zaradi njegovih posebnih lastnosti in uporab ni mogoče nadomestiti z recikliranim materialom ali stranskim proizvodom, nastalim pri proizvodnji materialov, ki se ne uporabljajo kot agregati.

| (195) | Komisija je proučila, ali bi bilo treba plovec primerjati s kamninami z visokim količnikom PSV ali kamni za obloge, ki sta prav tako specializirana proizvoda in ju ni mogoče nadomestiti z oproščenim materialom. Vendar je plovec očitno drugačen od kamnin z visokim količnikom PSV in kamnov za obloge – kadar se uporablja kot agregat, se namreč lahko uporabi le na tem specializiranem področju kot lahek agregat. Po drugi strani se materiali, ki se uporabljajo za proizvodnjo kamnin z visokim količnikom PSV in kamnov za obloge, lahko in tudi se obsežno uporabljajo kot agregati, kadar se ne uporabljajo v teh posebnih specializiranih okoliščinah. |
| --- | --- |

(195)

Komisija je proučila, ali bi bilo treba plovec primerjati s kamninami z visokim količnikom PSV ali kamni za obloge, ki sta prav tako specializirana proizvoda in ju ni mogoče nadomestiti z oproščenim materialom. Vendar je plovec očitno drugačen od kamnin z visokim količnikom PSV in kamnov za obloge – kadar se uporablja kot agregat, se namreč lahko uporabi le na tem specializiranem področju kot lahek agregat. Po drugi strani se materiali, ki se uporabljajo za proizvodnjo kamnin z visokim količnikom PSV in kamnov za obloge, lahko in tudi se obsežno uporabljajo kot agregati, kadar se ne uporabljajo v teh posebnih specializiranih okoliščinah.

| (196) | Po navedbah organov Združenega kraljestva je vermikulit vrsta sljude, ki ima kot perlit nenavadno lastnost, da se s segrevanjem zelo razširi. Morebitna nahajališča v Združenem kraljestvu niso znana, se pa uvaža. |
| --- | --- |

(196)

Po navedbah organov Združenega kraljestva je vermikulit vrsta sljude, ki ima kot perlit nenavadno lastnost, da se s segrevanjem zelo razširi. Morebitna nahajališča v Združenem kraljestvu niso znana, se pa uvaža.

| (197) | Po navedbah organov Združenega kraljestva se vermikulit tako kot perlit lahko uporablja za izolacijo, kot lahek agregat za mavec in beton ter kot sredstvo za izboljšanje tal. Vendar ga je treba pred takšno uporabo fizično predelati, kar pa ne pomeni le preprostega drobljenja in presejevanja. Zaradi njegovih posebnih lastnosti ga tudi ni mogoče nadomestiti z recikliranim materialom ali stranskim proizvodom, nastalim pri proizvodnji materialov, ki se ne uporabljajo kot agregati. |
| --- | --- |

(197)

Po navedbah organov Združenega kraljestva se vermikulit tako kot perlit lahko uporablja za izolacijo, kot lahek agregat za mavec in beton ter kot sredstvo za izboljšanje tal. Vendar ga je treba pred takšno uporabo fizično predelati, kar pa ne pomeni le preprostega drobljenja in presejevanja. Zaradi njegovih posebnih lastnosti ga tudi ni mogoče nadomestiti z recikliranim materialom ali stranskim proizvodom, nastalim pri proizvodnji materialov, ki se ne uporabljajo kot agregati.

| (198) | Po navedbah organov Združenega kraljestva so uvožene količine takih proizvodov naslednje, pri čemer so podatki za perlit in vermikulit v statističnih podatkih o uvozu od leta 2010 evidentirani skupaj: | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Perlit
  (v tonah) | 45 064 | 36 315 | 58 456 | 98 437 | 66 298 |
| Vermikulit
  (v tonah) | 29 200 | 25 515 |
| Plovec
  (v tonah) | 2 259 | 1 668 | 2 062 | 2 067 | 1 255 |

(198)

Po navedbah organov Združenega kraljestva so uvožene količine takih proizvodov naslednje, pri čemer so podatki za perlit in vermikulit v statističnih podatkih o uvozu od leta 2010 evidentirani skupaj:

2008

2009

2010

2011

2012

Perlit

(v tonah)

45 064

36 315

58 456

98 437

66 298

Vermikulit

(v tonah)

29 200

25 515

Plovec

(v tonah)

2 259

1 668

2 062

2 067

1 255

| (199) | Organi Združenega kraljestva trdijo, da je uvoženi plovec leta 2012 v povprečju stal 408 GBP/tono, vermikulit in perlit pa v povprečju 128 GBP/tono. Cene so tako visoke zaradi specializiranih uporab teh mineralov in kažejo, da se ti materiali ne bi uporabljali kot nadomestek za agregate, pridobljene v Združenem kraljestvu. |
| --- | --- |

(199)

Organi Združenega kraljestva trdijo, da je uvoženi plovec leta 2012 v povprečju stal 408 GBP/tono, vermikulit in perlit pa v povprečju 128 GBP/tono. Cene so tako visoke zaradi specializiranih uporab teh mineralov in kažejo, da se ti materiali ne bi uporabljali kot nadomestek za agregate, pridobljene v Združenem kraljestvu.

| (200) | Organi Združenega kraljestva trdijo, da se perlit, plovec in vermikulit v Združenem kraljestvu tržno ne izkoriščajo kot agregati in ob upoštevanju okoljskega cilja dajatve na agregate niso v enakem pravnem in dejanskem položaju kot obdavčljivi agregati. |
| --- | --- |

(200)

Organi Združenega kraljestva trdijo, da se perlit, plovec in vermikulit v Združenem kraljestvu tržno ne izkoriščajo kot agregati in ob upoštevanju okoljskega cilja dajatve na agregate niso v enakem pravnem in dejanskem položaju kot obdavčljivi agregati.

| (201) | Komisija meni, da perlit in vermikulit nista primerljiva z obdavčljivimi materiali, pri katerih preoblikovanje ni potrebno, saj se lahko kot agregata uporabita le po fizični predelavi, kar pa ne pomeni le preprostega drobljenja in presejevanja. |
| --- | --- |

(201)

Komisija meni, da perlit in vermikulit nista primerljiva z obdavčljivimi materiali, pri katerih preoblikovanje ni potrebno, saj se lahko kot agregata uporabita le po fizični predelavi, kar pa ne pomeni le preprostega drobljenja in presejevanja.

| (202) | Perlit, plovec in vermikulit se zaradi svojih naravnih lastnosti razlikujejo od drugih agregatov. Poleg tega noben od teh treh materialov ni naravni agregat, ampak se uporabljajo kot specializirani lahki agregati, ki jih ni mogoče nadomestiti z drugimi materiali in ki ne morejo nadomestiti drugih materialov. Iz njihove cene je razvidno, da se uporabljajo v specializirane namene, pa tudi dejstvo, da nikakor ne bi mogli nadomestiti agregatov, pridobljenih v Združenem kraljestvu. |
| --- | --- |

(202)

Perlit, plovec in vermikulit se zaradi svojih naravnih lastnosti razlikujejo od drugih agregatov. Poleg tega noben od teh treh materialov ni naravni agregat, ampak se uporabljajo kot specializirani lahki agregati, ki jih ni mogoče nadomestiti z drugimi materiali in ki ne morejo nadomestiti drugih materialov. Iz njihove cene je razvidno, da se uporabljajo v specializirane namene, pa tudi dejstvo, da nikakor ne bi mogli nadomestiti agregatov, pridobljenih v Združenem kraljestvu.

| (203) | Poleg tega se trenutno nobeden od teh materialov ne pridobiva v Združenem kraljestvu, saj se je pridobivanje perlita prenehalo pred uvedbo dajatve na agregate. |
| --- | --- |

(203)

Poleg tega se trenutno nobeden od teh materialov ne pridobiva v Združenem kraljestvu, saj se je pridobivanje perlita prenehalo pred uvedbo dajatve na agregate.

| (204) | Komisija v zvezi s temi materiali ni prejela pripomb zainteresiranih strani. |
| --- | --- |

(204)

Komisija v zvezi s temi materiali ni prejela pripomb zainteresiranih strani.

| (205) | Komisija ugotavlja, da perlit, plovec in vermikulit ob upoštevanju cilja dajatve na agregate niso v enakem pravnem in dejanskem položaju kot obdavčljivi agregati. |
| --- | --- |

(205)

Komisija ugotavlja, da perlit, plovec in vermikulit ob upoštevanju cilja dajatve na agregate niso v enakem pravnem in dejanskem položaju kot obdavčljivi agregati.

| (206) | Zato ugotavlja, da izključitev nekaterih mineralov in davčna olajšava za te minerale iz člena 18(2)(b) in člena 30(1)(b) zakona o financah iz leta 2001 ne pomenita selektivne prednosti za te materiale. |
| --- | --- |

(206)

Zato ugotavlja, da izključitev nekaterih mineralov in davčna olajšava za te minerale iz člena 18(2)(b) in člena 30(1)(b) zakona o financah iz leta 2001 ne pomenita selektivne prednosti za te materiale.

5.6.2   OPROSTITEV MATERIALA, KI JE V CELOTI ALI PRETEŽNO IZ PREMOGA, LIGNITA, GLINASTEGA SKRILAVCA ALI SKRILAVCA OZIROMA JE DEL ČESAR KOLI S TAKŠNO SESTAVO (ČLEN 17(4)(a)), KOLIKOR JE OPROŠČENI MATERIAL V CELOTI IZ PREMOGA, LIGNITA, SKRILAVCA ALI GLINASTEGA SKRILAVCA, KI SE UPORABLJA KOT AGREGAT, ALI PRETEŽNO IZ PREMOGA, LIGNITA, SKRILAVCA IN GLINASTEGA SKRILAVCA

| (207) | Komisija je ugotovila, da se vsi navedeni materiali štejejo za kamnine in so torej agregati v smislu člena 17(1) zakona iz leta 2001. |
| --- | --- |

(207)

Komisija je ugotovila, da se vsi navedeni materiali štejejo za kamnine in so torej agregati v smislu člena 17(1) zakona iz leta 2001.

| (208) | Kar zadeva glinasti skrilavec in skrilavec, se pogosto obdelata tako, da imata vsaj eno ravno površino. V takem primeru imata tudi korist od olajšave plačila dajatve za agregate v skladu s členom 18(2)(a) (oproščeni postopek obdelave kamna). Davčna olajšava za materiale, na katerih se izvede oproščeni postopek, je v skladu z načeli običajne obdavčitve, na katerih temelji dajatev na agregate. |
| --- | --- |

(208)

Kar zadeva glinasti skrilavec in skrilavec, se pogosto obdelata tako, da imata vsaj eno ravno površino. V takem primeru imata tudi korist od olajšave plačila dajatve za agregate v skladu s členom 18(2)(a) (oproščeni postopek obdelave kamna). Davčna olajšava za materiale, na katerih se izvede oproščeni postopek, je v skladu z načeli običajne obdavčitve, na katerih temelji dajatev na agregate.

| (209) | Organi Združenega kraljestva so v okviru svojih predložitev pred sklepom o začetku postopka pojasnili, da se premog, lignit, glinasti skrilavec ali skrilavec primarno ne pridobivajo v kamnolomih, da bi se uporabljali kot agregati. Glinasti skrilavec se običajno pridobiva, da bi se uporabljal kot specializirani gradbeni material (npr. za strešne kritine ali talne obloge). V nekaterih regijah se njegova uporaba spodbuja zaradi ohranjanja dediščine. Skrilavec je dobro razkolen mineral z veliko vsebnostjo gline. Ker se bodo naravne zaloge gline postopoma izčrpale, se skrilavec vedno pogosteje uporablja pri proizvodnji opeke in ploščic. Uporablja se lahko tudi pri proizvodnji cementa. Premog je sedimentna kamnina, sestavljena pretežno iz ogljika. Lignit ima veliko manjšo vsebnost ogljika kot premog in zelo veliko vsebnost vlage. Oba materiala se uporabljata kot energenta. |
| --- | --- |

(209)

Organi Združenega kraljestva so v okviru svojih predložitev pred sklepom o začetku postopka pojasnili, da se premog, lignit, glinasti skrilavec ali skrilavec primarno ne pridobivajo v kamnolomih, da bi se uporabljali kot agregati. Glinasti skrilavec se običajno pridobiva, da bi se uporabljal kot specializirani gradbeni material (npr. za strešne kritine ali talne obloge). V nekaterih regijah se njegova uporaba spodbuja zaradi ohranjanja dediščine. Skrilavec je dobro razkolen mineral z veliko vsebnostjo gline. Ker se bodo naravne zaloge gline postopoma izčrpale, se skrilavec vedno pogosteje uporablja pri proizvodnji opeke in ploščic. Uporablja se lahko tudi pri proizvodnji cementa. Premog je sedimentna kamnina, sestavljena pretežno iz ogljika. Lignit ima veliko manjšo vsebnost ogljika kot premog in zelo veliko vsebnost vlage. Oba materiala se uporabljata kot energenta.

| (210) | Komisija je ugotovila, da je izključitev navedenih materialov, kadar se uporabljajo za druge namene in ne kot agregati, v skladu z načelom običajne obdavčitve, na katerem temelji dajatev na agregate. |
| --- | --- |

(210)

Komisija je ugotovila, da je izključitev navedenih materialov, kadar se uporabljajo za druge namene in ne kot agregati, v skladu z načelom običajne obdavčitve, na katerem temelji dajatev na agregate.

| (211) | Komisija je ugotovila (56), da se v skladu z dokazi, ki jih je združenje BAA predložilo in priložilo svojemu odgovoru Splošnemu sodišču v zadevi T-210/02, glinasti skrilavec in skrilavec uporabljata kot agregata (57). To ne velja tudi za premog in lignit. |
| --- | --- |

(211)

Komisija je ugotovila (56), da se v skladu z dokazi, ki jih je združenje BAA predložilo in priložilo svojemu odgovoru Splošnemu sodišču v zadevi T-210/02, glinasti skrilavec in skrilavec uporabljata kot agregata (57). To ne velja tudi za premog in lignit.

56

57

| (212) | Komisija je v uvodni izjavi 84 sklepa o začetku postopka ugotovila, da splošna oprostitev skrilavca in glinastega skrilavca, tudi kadar se uporabljata kot agregata ali kot nasipni material v gradbene namene, očitno ni v skladu z načeli običajne obdavčitve, na katerih temelji dajatev na agregate, in očitno ne izhaja iz narave in logike dajatve na agregate. |
| --- | --- |

(212)

Komisija je v uvodni izjavi 84 sklepa o začetku postopka ugotovila, da splošna oprostitev skrilavca in glinastega skrilavca, tudi kadar se uporabljata kot agregata ali kot nasipni material v gradbene namene, očitno ni v skladu z načeli običajne obdavčitve, na katerih temelji dajatev na agregate, in očitno ne izhaja iz narave in logike dajatve na agregate.

| (213) | Komisija je v uvodni izjavi 85 sklepa o začetku postopka menila tudi, da trditev, da se skrilavec in glinasti skrilavec v večini primerov ne bi uporabljala kot agregata, ne upravičuje njune splošne oprostitve plačila dajatve na agregate. Prav zato, ker je bilo težko vnaprej določiti, za kaj se bodo uporabili materiali, je Združeno kraljestvo zanje dodelilo davčno olajšavo za primer, če bi se nekateri obdavčeni materiali uporabili za industrijske in kmetijske namene. Po mnenju Komisije bi bilo primerneje, da bi se davčna olajšava razširila tudi na skrilavec in glinasti skrilavec, namesto da se je dodelila dokončna oprostitev. |
| --- | --- |

(213)

Komisija je v uvodni izjavi 85 sklepa o začetku postopka menila tudi, da trditev, da se skrilavec in glinasti skrilavec v večini primerov ne bi uporabljala kot agregata, ne upravičuje njune splošne oprostitve plačila dajatve na agregate. Prav zato, ker je bilo težko vnaprej določiti, za kaj se bodo uporabili materiali, je Združeno kraljestvo zanje dodelilo davčno olajšavo za primer, če bi se nekateri obdavčeni materiali uporabili za industrijske in kmetijske namene. Po mnenju Komisije bi bilo primerneje, da bi se davčna olajšava razširila tudi na skrilavec in glinasti skrilavec, namesto da se je dodelila dokončna oprostitev.

| (214) | Komisija je imela pomisleke tudi glede utemeljitve za razširitev oprostitve na material, ki je pretežno iz (tj. v več kot 50 % iz) premoga, lignita, skrilavca ali glinastega skrilavca. |
| --- | --- |

(214)

Komisija je imela pomisleke tudi glede utemeljitve za razširitev oprostitve na material, ki je pretežno iz (tj. v več kot 50 % iz) premoga, lignita, skrilavca ali glinastega skrilavca.

| (215) | Komisija je ugotovila, da splošna oprostitev navedenih materialov, zlasti glinastega skrilavca in skrilavca, tudi kadar se uporabljata kot agregata, tj. kot nasipni material za gradbene namene, ne bi bila v skladu z načeli običajne obdavčitve, na katerih temelji dajatev na agregate. |
| --- | --- |

(215)

Komisija je ugotovila, da splošna oprostitev navedenih materialov, zlasti glinastega skrilavca in skrilavca, tudi kadar se uporabljata kot agregata, tj. kot nasipni material za gradbene namene, ne bi bila v skladu z načeli običajne obdavčitve, na katerih temelji dajatev na agregate.

| (216) | Komisija je po objavi sklepa o začetku postopka v zvezi s tem prejela več predložitev zainteresiranih strani. |
| --- | --- |

(216)

Komisija je po objavi sklepa o začetku postopka v zvezi s tem prejela več predložitev zainteresiranih strani.

5.6.2.1   
  Glinasti skrilavec

Glinasti skrilavec

(a)   Pripombe združenja BAA, prejete 15. septembra 2014

Pripombe združenja BAA, prejete 15. septembra 2014

| (217) | Združenje BAA se strinja z organi Združenega kraljestva glede tega, da se stranski proizvodi iz glinastega skrilavca uporabljajo kot agregati, vključno s tem, da se uporabljajo kot nadomestna možnost za na novo pridobljene agregate pri proizvodnji betona in srednje trdne tehnične aplikacije. |
| --- | --- |

(217)

Združenje BAA se strinja z organi Združenega kraljestva glede tega, da se stranski proizvodi iz glinastega skrilavca uporabljajo kot agregati, vključno s tem, da se uporabljajo kot nadomestna možnost za na novo pridobljene agregate pri proizvodnji betona in srednje trdne tehnične aplikacije.

| (218) | Združenje BAA trdi, da so se glinasti skrilavec, skrilavec (in glina) že od nekdaj (torej tudi že pred uvedbo dajatve na agregate) uporabljali kot „agregati“, kadar so bili primerni za poseben namen in je bil material na voljo po ustrezni ceni. Na primer, pri gradnji ceste A55, obvoznice Bangor (Bangor Bypass), v letih 1980/1981 in 1990/1991 je bilo uporabljenih približno 230 000 ton agregata iz glinastega skrilavca. |
| --- | --- |

(218)

Združenje BAA trdi, da so se glinasti skrilavec, skrilavec (in glina) že od nekdaj (torej tudi že pred uvedbo dajatve na agregate) uporabljali kot „agregati“, kadar so bili primerni za poseben namen in je bil material na voljo po ustrezni ceni. Na primer, pri gradnji ceste A55, obvoznice Bangor (Bangor Bypass), v letih 1980/1981 in 1990/1991 je bilo uporabljenih približno 230 000 ton agregata iz glinastega skrilavca.

| (219) | Združenje BAA, ki se sklicuje na izjavo strokovnjakinje za geologijo dr. Rachel Hardie, trdi, da so nekateri kamnolomi geološko raznovrstni, saj usedline kamnin, ki spadajo med glino ali glinasti skrilavec, vsebujejo tudi druge kamnine. V skladu z navedeno izjavo so na Škotskem in v drugih delih Združenega kraljestva kamnolomi, v katerih je večina proizvedenih agregatov obdavčena z dajatvijo na agregate, vendar pa plasti kamnin v takih kamnolomih vsebujejo delež oproščenih vrst kamnin. Proizvodi teh kamnolomov vključujejo zaloge vrst kamnin, ki so v celoti ali pretežno oproščene, kot je skrilavec ali glinasti skrilavec (58) |
| --- | --- |

(219)

Združenje BAA, ki se sklicuje na izjavo strokovnjakinje za geologijo dr. Rachel Hardie, trdi, da so nekateri kamnolomi geološko raznovrstni, saj usedline kamnin, ki spadajo med glino ali glinasti skrilavec, vsebujejo tudi druge kamnine. V skladu z navedeno izjavo so na Škotskem in v drugih delih Združenega kraljestva kamnolomi, v katerih je večina proizvedenih agregatov obdavčena z dajatvijo na agregate, vendar pa plasti kamnin v takih kamnolomih vsebujejo delež oproščenih vrst kamnin. Proizvodi teh kamnolomov vključujejo zaloge vrst kamnin, ki so v celoti ali pretežno oproščene, kot je skrilavec ali glinasti skrilavec (58)

58

| (220) | Združenje BAA trdi, da obstaja več kamnolomov glinastega skrilavca, v katerih material nima ustreznega skrilavega klivaža za gradbene ploščice, vendar se še vedno uvršča med glinaste skrilavce. Združenje BAA je predložilo seznam sedmih kamnolomov glinastega skrilavca iz imenika rudnikov in kamnolomov iz leta 2010, ki ga je pripravil British Geological Survey (v nadaljnjem besedilu: organ BGS), ki so v navedeni kot kamnolomi, v katerih se pridobiva kamen le zato, da bi se uporabljal kot agregat, na primer agregat v gradbeništvu, kamen za oblogo cestišč, neobdelan gradbeni kamen, in kamnolomov, ki proizvedejo le manjšo količino obdelanega gradbenega kamna. Združenje BAA trdi, da se ti kamnolomi ne razlikujejo od kamnolomov granita ali peščenjaka, ki prav tako proizvajajo gradbeni kamen. Proizvodi obeh vrst kamnolomov so enake narave, pri čemer so kamnolomi glinastega skrilavca oproščeni plačila dajatve, ostali pa ne. |
| --- | --- |

(220)

Združenje BAA trdi, da obstaja več kamnolomov glinastega skrilavca, v katerih material nima ustreznega skrilavega klivaža za gradbene ploščice, vendar se še vedno uvršča med glinaste skrilavce. Združenje BAA je predložilo seznam sedmih kamnolomov glinastega skrilavca iz imenika rudnikov in kamnolomov iz leta 2010, ki ga je pripravil British Geological Survey (v nadaljnjem besedilu: organ BGS), ki so v navedeni kot kamnolomi, v katerih se pridobiva kamen le zato, da bi se uporabljal kot agregat, na primer agregat v gradbeništvu, kamen za oblogo cestišč, neobdelan gradbeni kamen, in kamnolomov, ki proizvedejo le manjšo količino obdelanega gradbenega kamna. Združenje BAA trdi, da se ti kamnolomi ne razlikujejo od kamnolomov granita ali peščenjaka, ki prav tako proizvajajo gradbeni kamen. Proizvodi obeh vrst kamnolomov so enake narave, pri čemer so kamnolomi glinastega skrilavca oproščeni plačila dajatve, ostali pa ne.

| (221) | Kar zadeva naravo kamnolomov, ki izkoriščajo obdavčene kamnine, kot je granit, združenje BAA trdi, da kamnolomi kamnin prodajo različne količine neobdelanih kamnitih blokov. Trdi, da bo kamnolom, če vsebuje kamen, ki je naravno „v blokih“ in ga je preprosto obdelati, verjetno prodal velike količine tega proizvoda, odvisno od povpraševanja na lokalnem trgu (npr. stanovanjska, vrtna središča) in barve pridobljenih kamnitih blokov. |
| --- | --- |

(221)

Kar zadeva naravo kamnolomov, ki izkoriščajo obdavčene kamnine, kot je granit, združenje BAA trdi, da kamnolomi kamnin prodajo različne količine neobdelanih kamnitih blokov. Trdi, da bo kamnolom, če vsebuje kamen, ki je naravno „v blokih“ in ga je preprosto obdelati, verjetno prodal velike količine tega proizvoda, odvisno od povpraševanja na lokalnem trgu (npr. stanovanjska, vrtna središča) in barve pridobljenih kamnitih blokov.

| (222) | Združenje BAA je predložilo informacije o prodaji glinastega skrilavca in razmerju med prodajo strešnikov in polnila za druge uporabe, tj. kot agregat. Predložilo je tudi informacije glede kamnolomov apnenca, iz katerih je razvidno, da se proda bistveno več kmetijskega apna kot agregatov, ki so stranski proizvodi. Leta 2013 je bilo razmerje 4,2: 1. Združenje BAA trdi, da je mogoče to razmerje pojasniti z dejstvom, da je prodaja stranskega proizvoda iz apnenca zaradi dajatve na agregate postala nekonkurenčna. Predložilo je prodajne cene kmetijskega apna iz enega kamnoloma (cena franko tovarna za izvoz se giblje med 5,02 GBP in 5,95 GBP na tono) in agregata, ki je stranski proizvod (5–8,5 GBP na tono, pri čemer cena vključuje dajatev na agregate). Predložilo je tudi cene drugega kamnoloma za prah kalcijevega karbonata visoke čistosti (cena franko tovarna 25–55 GBP na tono in do 1 000 GBP na tono za nekatere specializirane proizvode), za vrhunski apnenec, ki se uporablja pri proizvodnji stekla (cena franko tovarna 23 GBP na tono), kmetijsko apno (11 GBP na tono) in odpadne materiale/materiale, ki so stranski proizvod (2–7,5 GBP na tono brez dajatve na agregate). |
| --- | --- |

(222)

Združenje BAA je predložilo informacije o prodaji glinastega skrilavca in razmerju med prodajo strešnikov in polnila za druge uporabe, tj. kot agregat. Predložilo je tudi informacije glede kamnolomov apnenca, iz katerih je razvidno, da se proda bistveno več kmetijskega apna kot agregatov, ki so stranski proizvodi. Leta 2013 je bilo razmerje 4,2: 1. Združenje BAA trdi, da je mogoče to razmerje pojasniti z dejstvom, da je prodaja stranskega proizvoda iz apnenca zaradi dajatve na agregate postala nekonkurenčna. Predložilo je prodajne cene kmetijskega apna iz enega kamnoloma (cena franko tovarna za izvoz se giblje med 5,02 GBP in 5,95 GBP na tono) in agregata, ki je stranski proizvod (5–8,5 GBP na tono, pri čemer cena vključuje dajatev na agregate). Predložilo je tudi cene drugega kamnoloma za prah kalcijevega karbonata visoke čistosti (cena franko tovarna 25–55 GBP na tono in do 1 000 GBP na tono za nekatere specializirane proizvode), za vrhunski apnenec, ki se uporablja pri proizvodnji stekla (cena franko tovarna 23 GBP na tono), kmetijsko apno (11 GBP na tono) in odpadne materiale/materiale, ki so stranski proizvod (2–7,5 GBP na tono brez dajatve na agregate).

| (223) | Združenje BAA trdi, da so cene glinastega skrilavca, ki so jih prvotno predložili organi Združenega kraljestva, previsoke in da ne kažejo tržne vrednosti. Trdi, da so cene stranskih proizvodov iz glinastega skrilavca s 6 GBP padle na 3 GBP. Cena uvoženega strešnega skrilavca bi leta 2010 znašala 390 GBP na tono, izvoženega strešnega skrilavca pa 618 GBP na tono. |
| --- | --- |

(223)

Združenje BAA trdi, da so cene glinastega skrilavca, ki so jih prvotno predložili organi Združenega kraljestva, previsoke in da ne kažejo tržne vrednosti. Trdi, da so cene stranskih proizvodov iz glinastega skrilavca s 6 GBP padle na 3 GBP. Cena uvoženega strešnega skrilavca bi leta 2010 znašala 390 GBP na tono, izvoženega strešnega skrilavca pa 618 GBP na tono.

(b)   Pripombe družbe Welsh Slate Ltd. (v nadaljnjem besedilu: družba Welsh Slate), prejete 20. decembra 2013

Pripombe družbe Welsh Slate Ltd. (v nadaljnjem besedilu: družba Welsh Slate), prejete 20. decembra 2013

| (224) | Trenutno domača proizvodnja strešnih skrilavcev pokriva manj kot 10 % povpraševanja po naravnem glinastem skrilavcu v Združenem kraljestvu. |
| --- | --- |

(224)

Trenutno domača proizvodnja strešnih skrilavcev pokriva manj kot 10 % povpraševanja po naravnem glinastem skrilavcu v Združenem kraljestvu.

| (225) | Glavna dejavnost družbe Welsh Slate je proizvodnja in prodaja strešnega skrilavca. Trdi, da strešni skrilavec predstavlja približno 65 % njihovega prihodka, drobljeni glinasti skrilavec le 30 %, ostalih 5 % pa arhitekturni in drugi proizvodi. Pridobivanje drobljenega glinastega skrilavca v kamnolomih je potrebno zaradi dostopa do materiala za strešni skrilavec. Stranski proizvod pri pridobivanju strešnega skrilavca predstavlja znaten delež proizvodnje (trenutno 95 % vsega pridobljenega materiala). |
| --- | --- |

(225)

Glavna dejavnost družbe Welsh Slate je proizvodnja in prodaja strešnega skrilavca. Trdi, da strešni skrilavec predstavlja približno 65 % njihovega prihodka, drobljeni glinasti skrilavec le 30 %, ostalih 5 % pa arhitekturni in drugi proizvodi. Pridobivanje drobljenega glinastega skrilavca v kamnolomih je potrebno zaradi dostopa do materiala za strešni skrilavec. Stranski proizvod pri pridobivanju strešnega skrilavca predstavlja znaten delež proizvodnje (trenutno 95 % vsega pridobljenega materiala).

| (226) | Po navedbah družbe Welsh Slate se drobljeni glinasti skrilavec proizvaja iz naslednjih virov: odpadkov iz kamnoloma (31 %), odpadkov pri cepljenju (12 %), nekdanjih odlagališč (31 %) ter vrtanja in razstreljevanja (27 %). Trdi, da so stroški proizvodnje agregatov iz glinastega skrilavca višji kot stroški običajnega kamnoloma agregatov. Stroški proizvodnje običajnih proizvodov iz agregatov, ki ne vključujejo dodatnih stroškov, ki jih ima zadevna družba, znašajo [...]–[...] GBP na tono, kar pomeni, da bi dajatev znašala [...]. Agregati se trenutno prodajajo po ceni [...]–[...] GBP na tono. Strešni skrilavec se prodaja povprečno po [...] GBP na tono, zgornja vrednost strešnega skrilavca pa znaša več kot [...] GBP na tono. |
| --- | --- |

(226)

Po navedbah družbe Welsh Slate se drobljeni glinasti skrilavec proizvaja iz naslednjih virov: odpadkov iz kamnoloma (31 %), odpadkov pri cepljenju (12 %), nekdanjih odlagališč (31 %) ter vrtanja in razstreljevanja (27 %). Trdi, da so stroški proizvodnje agregatov iz glinastega skrilavca višji kot stroški običajnega kamnoloma agregatov. Stroški proizvodnje običajnih proizvodov iz agregatov, ki ne vključujejo dodatnih stroškov, ki jih ima zadevna družba, znašajo [...]–[...] GBP na tono, kar pomeni, da bi dajatev znašala [...]. Agregati se trenutno prodajajo po ceni [...]–[...] GBP na tono. Strešni skrilavec se prodaja povprečno po [...] GBP na tono, zgornja vrednost strešnega skrilavca pa znaša več kot [...] GBP na tono.

(c)   Pripombe združenja BAA, prejete 10. januarja 2014

Pripombe združenja BAA, prejete 10. januarja 2014

| (227) | Združenje BAA je predložilo priročnik Cornish Building Stone and Slate Guide 2007, ki ga je pripravil cornwalski grofijski svet. Vključuje informacije o več kamnolomih, ki proizvajajo gradbeni material, vključno s kamnolomi glinastega skrilavca. |
| --- | --- |

(227)

Združenje BAA je predložilo priročnik Cornish Building Stone and Slate Guide 2007, ki ga je pripravil cornwalski grofijski svet. Vključuje informacije o več kamnolomih, ki proizvajajo gradbeni material, vključno s kamnolomi glinastega skrilavca.

(d)   Pripombe združenja Mineral Products Association, prejete 2. januarja 2014

Pripombe združenja Mineral Products Association, prejete 2. januarja 2014

| (228) | Po navedbah združenja Mineral Products Association se skrilavec in glinasti skrilavec v Združenem kraljestvu uporabljata kot agregata. Glinasti skrilavec in skrilavec, ki se dobavljata kot agregata, sta lahko material, ki je stranski proizvod pri pridobivanju materiala, ki se ne uporablja kot agregat, na primer pridobivanju glinastega skrilavca za proizvodnjo strešnega skrilavca, vendar pa se ta material pridobiva zlasti zaradi dobave na trge agregatov. |
| --- | --- |

(228)

Po navedbah združenja Mineral Products Association se skrilavec in glinasti skrilavec v Združenem kraljestvu uporabljata kot agregata. Glinasti skrilavec in skrilavec, ki se dobavljata kot agregata, sta lahko material, ki je stranski proizvod pri pridobivanju materiala, ki se ne uporablja kot agregat, na primer pridobivanju glinastega skrilavca za proizvodnjo strešnega skrilavca, vendar pa se ta material pridobiva zlasti zaradi dobave na trge agregatov.

(e)   Pripombe kamnoloma Lantoom, prejete 16. januarja 2014

Pripombe kamnoloma Lantoom, prejete 16. januarja 2014

| (229) | Kamnolom Lantoom trdi, da ima grofija Cornwall velike količine agregatov iz stranskih proizvodov, ki so nastali v panogah glinastega skrilavca in kaolinske gline. Trenutno je velik presežek teh materialov, čeprav so oproščeni dajatve na agregate. Trgi so cenovno zelo občutljivi in na potrošnike ni bilo mogoče prenesti nobenega zvišanja cen. |
| --- | --- |

(229)

Kamnolom Lantoom trdi, da ima grofija Cornwall velike količine agregatov iz stranskih proizvodov, ki so nastali v panogah glinastega skrilavca in kaolinske gline. Trenutno je velik presežek teh materialov, čeprav so oproščeni dajatve na agregate. Trgi so cenovno zelo občutljivi in na potrošnike ni bilo mogoče prenesti nobenega zvišanja cen.

| (230) | Po navedbah kamnoloma Lantoom vrsta agregatov, za katere bi moral plačati dajatev, če bi se za oprostitev ugotovilo, da je nezdružljiva državna pomoč, trenutno dosega ceno približno 2 GBP na tono (cena franko tovarna se giblje med 1,5 in 3 GBP). To pomeni, da bi dajatev podvojila ceno. |
| --- | --- |

(230)

Po navedbah kamnoloma Lantoom vrsta agregatov, za katere bi moral plačati dajatev, če bi se za oprostitev ugotovilo, da je nezdružljiva državna pomoč, trenutno dosega ceno približno 2 GBP na tono (cena franko tovarna se giblje med 1,5 in 3 GBP). To pomeni, da bi dajatev podvojila ceno.

| (231) | Kamnolom trdi, da je oprostitev plačila dajatve na agregate pripomogla k spodbujanju trga za agregate iz oproščenih materialov. Trdi, da lahko odpadki sestavljajo do 75 % pridobljenega minerala. Stranski proizvodi iz agregatov iz glinastega skrilavca tega kamnoloma se prodajajo le na območju, do 30 milj oddaljenem od kamnoloma. |
| --- | --- |

(231)

Kamnolom trdi, da je oprostitev plačila dajatve na agregate pripomogla k spodbujanju trga za agregate iz oproščenih materialov. Trdi, da lahko odpadki sestavljajo do 75 % pridobljenega minerala. Stranski proizvodi iz agregatov iz glinastega skrilavca tega kamnoloma se prodajajo le na območju, do 30 milj oddaljenem od kamnoloma.

| (232) | Po navedbah kamnoloma Lantoom glinasti skrilavec ni pretirano dober material, ko se uporablja kot agregat, saj je mehkejši in ga ni mogoče uporabiti pri izdelavi betona ali bitumenskega makadama. |
| --- | --- |

(232)

Po navedbah kamnoloma Lantoom glinasti skrilavec ni pretirano dober material, ko se uporablja kot agregat, saj je mehkejši in ga ni mogoče uporabiti pri izdelavi betona ali bitumenskega makadama.

(f)   Pripombe družbe Burlington Slate Limited (v nadaljnjem besedilu: družba BSL), prejete 10. januarja 2014

Pripombe družbe Burlington Slate Limited (v nadaljnjem besedilu: družba BSL), prejete 10. januarja 2014

| (233) | Glavna poslovna dejavnost družbe BSL je proizvodnja dimenzioniranih proizvodov iz glinastega skrilavca, kot so strešniki, stenske obloge, talne obloge, tlakovci in arhitekturni proizvodi. |
| --- | --- |

(233)

Glavna poslovna dejavnost družbe BSL je proizvodnja dimenzioniranih proizvodov iz glinastega skrilavca, kot so strešniki, stenske obloge, talne obloge, tlakovci in arhitekturni proizvodi.

| (234) | Družba BSL meni, da oprostitve za glinasti skrilavec ne pomenijo državne pomoči, saj so upravičene na podlagi narave in logike okoljskih ciljev dajatve na agregate, s katerima so v celoti skladne. Glinasti skrilavec se običajno ne pridobiva, da bi se uporabljal kot agregat; pridobiva se, da bi se uporabljal kot gradbeni material za strešnike, stenske obloge, talne obloge in tlakovce, pogosto pa se uporablja zaradi ohranjanja dediščine pri obnavljanju zgodovinskih stavb v Združenem kraljestvu. |
| --- | --- |

(234)

Družba BSL meni, da oprostitve za glinasti skrilavec ne pomenijo državne pomoči, saj so upravičene na podlagi narave in logike okoljskih ciljev dajatve na agregate, s katerima so v celoti skladne. Glinasti skrilavec se običajno ne pridobiva, da bi se uporabljal kot agregat; pridobiva se, da bi se uporabljal kot gradbeni material za strešnike, stenske obloge, talne obloge in tlakovce, pogosto pa se uporablja zaradi ohranjanja dediščine pri obnavljanju zgodovinskih stavb v Združenem kraljestvu.

| (235) | Družba BSL trdi, da je jalovina iz glinastega skrilavca v drugačnem dejanskem položaju kot agregati, na novo pridobljeni v kamnolomu le zato, da bi se uporabljali kot agregati, ker so agregati, ki nastanejo pri pridobivanju glinastega skrilavca, potreben in neizogiben stranski proizvod pri postopkih, s katerimi se proizvajajo dimenzionirani proizvodi iz glinastega skrilavca. |
| --- | --- |

(235)

Družba BSL trdi, da je jalovina iz glinastega skrilavca v drugačnem dejanskem položaju kot agregati, na novo pridobljeni v kamnolomu le zato, da bi se uporabljali kot agregati, ker so agregati, ki nastanejo pri pridobivanju glinastega skrilavca, potreben in neizogiben stranski proizvod pri postopkih, s katerimi se proizvajajo dimenzionirani proizvodi iz glinastega skrilavca.

| (236) | Meni, da oprostitve kamnolome glinastega skrilavca spodbujajo k temu, da odpadne materiale reciklirajo kot agregate. Če kamnolomi glinastega skrilavca odpadkov ne bi več reciklirali kot agregate, bi se na odlagališča odvrglo več odpadkov in jalovine, nastalih pri pridobivanju glinastega skrilavca, oziroma bi se zavrgli kot jalovina. |
| --- | --- |

(236)

Meni, da oprostitve kamnolome glinastega skrilavca spodbujajo k temu, da odpadne materiale reciklirajo kot agregate. Če kamnolomi glinastega skrilavca odpadkov ne bi več reciklirali kot agregate, bi se na odlagališča odvrglo več odpadkov in jalovine, nastalih pri pridobivanju glinastega skrilavca, oziroma bi se zavrgli kot jalovina.

| (237) | Po navedbah družbe BSL je postopek pridobivanja glinastega skrilavca zelo drag zaradi fizičnih globin, ki jih je treba izkopati, neugodnih geoloških formacij, na katere se včasih naleti, ter inženirskih in geotehničnih vidikov zasnove kamnoloma, ki so potrebni za zagotavljanje stabilnosti odkopnega čela, da se vzdržuje varno delovno okolje. Glinasti skrilavec se iz kamnoloma odstranjuje v blokih, ki so veliki približno od 1 × 0,5 metra do 3,5 × 1,5 metra in običajno tehtajo od 500 kg do 12 ton. Način predelave bo odvisen od narave proizvoda, ki se izdeluje: ali gre za strešnike, stenske obloge, talne obloge ali arhitekturne proizvode. Obdelava običajno obsega prvotno obdelavo, ki ji sledijo razcepitev, nanos končnega sloja, nadaljnje klesanje ali oblikovanje. Družba BSL približno 50 % prodanih arhitekturnih proizvodov iz glinastega skrilavca izvozi iz Združenega kraljestva. |
| --- | --- |

(237)

Po navedbah družbe BSL je postopek pridobivanja glinastega skrilavca zelo drag zaradi fizičnih globin, ki jih je treba izkopati, neugodnih geoloških formacij, na katere se včasih naleti, ter inženirskih in geotehničnih vidikov zasnove kamnoloma, ki so potrebni za zagotavljanje stabilnosti odkopnega čela, da se vzdržuje varno delovno okolje. Glinasti skrilavec se iz kamnoloma odstranjuje v blokih, ki so veliki približno od 1 × 0,5 metra do 3,5 × 1,5 metra in običajno tehtajo od 500 kg do 12 ton. Način predelave bo odvisen od narave proizvoda, ki se izdeluje: ali gre za strešnike, stenske obloge, talne obloge ali arhitekturne proizvode. Obdelava običajno obsega prvotno obdelavo, ki ji sledijo razcepitev, nanos končnega sloja, nadaljnje klesanje ali oblikovanje. Družba BSL približno 50 % prodanih arhitekturnih proizvodov iz glinastega skrilavca izvozi iz Združenega kraljestva.

| (238) | Družba BSL je pokazala, da so odpadki in koščki iz glinastega skrilavca v vsaki fazi postopka neizogiben stranski proizvod. Po njenih ocenah se v končne dimenzionirane proizvode (ki se običajno uporabljajo za strešnike, tlakovce ali talne obloge) predela le približno 4 % pridobljenega materiala, kar pomeni, da je 96 % odpadkov. Z recikliranjem odpadkov in koščkov iz glinastega skrilavca v agregate se zmanjša količina odpadnega materiala, ki bi ga družba BSL morala poslati na odlagališče ali zavreči v kamnolomu. Z recikliranjem dela odpadkov in koščkov iz glinastega skrilavca se pomagajo izravnati nekateri stroški pridobivanja glinastega skrilavca, vendar je takšna prodaja postranska v primerjavi z glavno dejavnostjo pridobivanja glinastega skrilavca za proizvodnjo in prodajo dimenzioniranih kamnitih proizvodov iz glinastega skrilavca. |
| --- | --- |

(238)

Družba BSL je pokazala, da so odpadki in koščki iz glinastega skrilavca v vsaki fazi postopka neizogiben stranski proizvod. Po njenih ocenah se v končne dimenzionirane proizvode (ki se običajno uporabljajo za strešnike, tlakovce ali talne obloge) predela le približno 4 % pridobljenega materiala, kar pomeni, da je 96 % odpadkov. Z recikliranjem odpadkov in koščkov iz glinastega skrilavca v agregate se zmanjša količina odpadnega materiala, ki bi ga družba BSL morala poslati na odlagališče ali zavreči v kamnolomu. Z recikliranjem dela odpadkov in koščkov iz glinastega skrilavca se pomagajo izravnati nekateri stroški pridobivanja glinastega skrilavca, vendar je takšna prodaja postranska v primerjavi z glavno dejavnostjo pridobivanja glinastega skrilavca za proizvodnjo in prodajo dimenzioniranih kamnitih proizvodov iz glinastega skrilavca.

| (239) | Po navedbah družbe BSL kamnoloma glinastega skrilavca nič ne spodbuja k temu, da bi pridobival le agregate, saj so stroški pridobivanja veliko višji, pridobivanje pa (tehnično) precej zahtevnejše kot v običajnem kamnolomu agregatov (ki je površinski kop), zato pridobivanje v kamnolomu ne bi bilo donosno, če bi se edini pridobljeni material uporabljal kot agregat. |
| --- | --- |

(239)

Po navedbah družbe BSL kamnoloma glinastega skrilavca nič ne spodbuja k temu, da bi pridobival le agregate, saj so stroški pridobivanja veliko višji, pridobivanje pa (tehnično) precej zahtevnejše kot v običajnem kamnolomu agregatov (ki je površinski kop), zato pridobivanje v kamnolomu ne bi bilo donosno, če bi se edini pridobljeni material uporabljal kot agregat.

| (240) | Družba BSL je v skladu s svojo predložitvijo pridobila odobritev načrta upravljanja za izkoriščanje na podlagi dejstva, da pridobiva kamen kot vir lokalnih „domačih“ gradbenih materialov. Vloga za pridobivanje le agregatov v njenih kamnolomih zelo verjetno ne bi bila odobrena, ker ležijo v narodnem parku Lake District ali njegovi bližini. |
| --- | --- |

(240)

Družba BSL je v skladu s svojo predložitvijo pridobila odobritev načrta upravljanja za izkoriščanje na podlagi dejstva, da pridobiva kamen kot vir lokalnih „domačih“ gradbenih materialov. Vloga za pridobivanje le agregatov v njenih kamnolomih zelo verjetno ne bi bila odobrena, ker ležijo v narodnem parku Lake District ali njegovi bližini.

| (241) | Po navedbah družbe BSL ji oprostitev za agregate za pridobivanje glinastega skrilavca v kamnolomih ne omogoča pridobivanja še večjih količin agregatov iz glinastega skrilavca. |
| --- | --- |

(241)

Po navedbah družbe BSL ji oprostitev za agregate za pridobivanje glinastega skrilavca v kamnolomih ne omogoča pridobivanja še večjih količin agregatov iz glinastega skrilavca.

| (242) | Družba BSL upravlja tudi dva kamnoloma apnenca. Trdi, da je mogoče jalovino, nastalo pri pridobivanju glinastega skrilavca, razlikovati od materiala, pridobljenega pri pridobivanju apnenca za proizvodnjo apna, ker se apnenec v nasprotju z glinastim skrilavcem v kamnolomih pridobiva zlasti kot surovina, ki naj bi se uporabljala kot agregat v gradbeništvu, zato je gospodarno le, da se apnenec pridobiva na površju, glinasti skrilavec pa je sedimentna kamnina, zaradi katere je treba kopati globlje. Apnenec je bolj kot glinastemu skrilavcu podoben vrstam agregatov, ki niso oproščeni in se pridobivajo le zato, da bi se uporabljali kot agregati. Po navedbah družbe BSL ni veliko rudnikov, v katerih bi lahko bila kakovost apnenca takšna, da bi se splačalo pridobivati „dimenzionirane kamne“ (tj. tlakovce). |
| --- | --- |

(242)

Družba BSL upravlja tudi dva kamnoloma apnenca. Trdi, da je mogoče jalovino, nastalo pri pridobivanju glinastega skrilavca, razlikovati od materiala, pridobljenega pri pridobivanju apnenca za proizvodnjo apna, ker se apnenec v nasprotju z glinastim skrilavcem v kamnolomih pridobiva zlasti kot surovina, ki naj bi se uporabljala kot agregat v gradbeništvu, zato je gospodarno le, da se apnenec pridobiva na površju, glinasti skrilavec pa je sedimentna kamnina, zaradi katere je treba kopati globlje. Apnenec je bolj kot glinastemu skrilavcu podoben vrstam agregatov, ki niso oproščeni in se pridobivajo le zato, da bi se uporabljali kot agregati. Po navedbah družbe BSL ni veliko rudnikov, v katerih bi lahko bila kakovost apnenca takšna, da bi se splačalo pridobivati „dimenzionirane kamne“ (tj. tlakovce).

(g)   Pripombe družbe Eunomia Research and Consulting Ltd. (v nadaljnjem besedilu: družba Eunomia), prejete 17. januarja 2014

Pripombe družbe Eunomia Research and Consulting Ltd. (v nadaljnjem besedilu: družba Eunomia), prejete 17. januarja 2014

| (243) | Pripombe družbe Eunomia so bile poslane v imenu konzorcija proizvajalcev sekundarnih agregatov iz Združenega kraljestva (glinasti skrilavec, neplodna zemlja in ogorki iz sežigalnic). |
| --- | --- |

(243)

Pripombe družbe Eunomia so bile poslane v imenu konzorcija proizvajalcev sekundarnih agregatov iz Združenega kraljestva (glinasti skrilavec, neplodna zemlja in ogorki iz sežigalnic).

| (244) | Proizvodnja materiala, ki je primeren le za to, da se uporablja kot agregat, je neizogiben del pridobivanja glinastega skrilavca, namenjenega za strešnike ali druge proizvode velike vrednosti. Cena materiala, ko se ta uporablja kot agregat, je precej nižja, in sama po sebi ne bi bila zadostna spodbuda za pridobivanje materiala. Družba Welsh Slate navaja, da se strešni skrilavec prodaja povprečno po ceni [...] GBP na tono, pri čemer je zgornja vrednost [...] GBP na tono. Nasprotno se sekundarni agregati prodajajo po ceni med [...] in [...] GBP na tono. Zaradi oprostitve se torej ni povečala intenzivnost prve ekstrakcije, prav tako pa oprostitev ne spodbuja pridobivanja. |
| --- | --- |

(244)

Proizvodnja materiala, ki je primeren le za to, da se uporablja kot agregat, je neizogiben del pridobivanja glinastega skrilavca, namenjenega za strešnike ali druge proizvode velike vrednosti. Cena materiala, ko se ta uporablja kot agregat, je precej nižja, in sama po sebi ne bi bila zadostna spodbuda za pridobivanje materiala. Družba Welsh Slate navaja, da se strešni skrilavec prodaja povprečno po ceni [...] GBP na tono, pri čemer je zgornja vrednost [...] GBP na tono. Nasprotno se sekundarni agregati prodajajo po ceni med [...] in [...] GBP na tono. Zaradi oprostitve se torej ni povečala intenzivnost prve ekstrakcije, prav tako pa oprostitev ne spodbuja pridobivanja.

| (245) | Zaradi obstoja odlagališč odpadkov glinastega skrilavca, ki so nastala pred uvedbo dajatve na agregate, v kamnolomih ne bi bilo potrebno dodatno pridobivanje glinastega skrilavca, ki naj bi se uporabljal kot agregat. |
| --- | --- |

(245)

Zaradi obstoja odlagališč odpadkov glinastega skrilavca, ki so nastala pred uvedbo dajatve na agregate, v kamnolomih ne bi bilo potrebno dodatno pridobivanje glinastega skrilavca, ki naj bi se uporabljal kot agregat.

| (246) | Družba Eunomia meni, da bi odprava oprostitve plačila dajatve na agregate za glinasti skrilavec [...] stroške proizvodnje po pridobivanju agregatov iz glinastega skrilavca, ki znašajo [...]–[...] GBP. |
| --- | --- |

(246)

Družba Eunomia meni, da bi odprava oprostitve plačila dajatve na agregate za glinasti skrilavec [...] stroške proizvodnje po pridobivanju agregatov iz glinastega skrilavca, ki znašajo [...]–[...] GBP.

(h)   Pripombe družbe Wincilate Ltd (v nadaljnjem besedilu: družba Wincilate), prejete 7. januarja 2014

Pripombe družbe Wincilate Ltd (v nadaljnjem besedilu: družba Wincilate), prejete 7. januarja 2014

| (247) | Wincilate je kamnolom glinastega skrilavca, ki podpira oprostitev plačila dajatve na agregate za glinasti skrilavec. Družba je navedla, da poleg običajne poslovne dejavnosti drobi glinasti skrilavec iz odlagališč glinastega skrilavca, ki so nastala pred več kot 100 leti. Meni, da oprostitev ostaja potrebna zaradi zmanjšanja odlagališč odpadkov in nadomeščanja pridobivanja primarnih agregatov v kamnolomih. |
| --- | --- |

(247)

Wincilate je kamnolom glinastega skrilavca, ki podpira oprostitev plačila dajatve na agregate za glinasti skrilavec. Družba je navedla, da poleg običajne poslovne dejavnosti drobi glinasti skrilavec iz odlagališč glinastega skrilavca, ki so nastala pred več kot 100 leti. Meni, da oprostitev ostaja potrebna zaradi zmanjšanja odlagališč odpadkov in nadomeščanja pridobivanja primarnih agregatov v kamnolomih.

(i)   Pripombe družbe Torrington Stone, prejete 17. januarja 2014

Pripombe družbe Torrington Stone, prejete 17. januarja 2014

| (248) | Po navedbah družbe Torrington Stone eden od njenih kamnolomov, katerega primarni proizvod je obdavčeni peščenjak gritstone, ponuja proizvode iz naravnega kamna, kot so kamen za suhi zid, kamen za oblogo cestišč in kamen za žičnate košare (gabione). Ta obdavčeni peščenjak neposredno konkurira kamnolomom glinastega skrilavca, ki ponujajo popolnoma enake proizvode. Kamen za suhi zid se ročno izbere v kamnolomu in se tam ne obdela, zato ne more imeti koristi od oprostitve plačila dajatve na agregate. Kamen na kraju samem obdela kamnosek, vendar je dajatev na agregate že plačana. |
| --- | --- |

(248)

Po navedbah družbe Torrington Stone eden od njenih kamnolomov, katerega primarni proizvod je obdavčeni peščenjak gritstone, ponuja proizvode iz naravnega kamna, kot so kamen za suhi zid, kamen za oblogo cestišč in kamen za žičnate košare (gabione). Ta obdavčeni peščenjak neposredno konkurira kamnolomom glinastega skrilavca, ki ponujajo popolnoma enake proizvode. Kamen za suhi zid se ročno izbere v kamnolomu in se tam ne obdela, zato ne more imeti koristi od oprostitve plačila dajatve na agregate. Kamen na kraju samem obdela kamnosek, vendar je dajatev na agregate že plačana.

| (249) | Družba Torrington Stone po drugi strani trdi, da je glinasti skrilavec naravno nepravilne oblike in ga je treba razrezati (razžagati), da se popravi, pa čeprav le na širino plasti. |
| --- | --- |

(249)

Družba Torrington Stone po drugi strani trdi, da je glinasti skrilavec naravno nepravilne oblike in ga je treba razrezati (razžagati), da se popravi, pa čeprav le na širino plasti.

(j)   Pripombe družbe Berwyn Slate, prejete 9. januarja 2014

Pripombe družbe Berwyn Slate, prejete 9. januarja 2014

| (250) | Kamnolom Berwyn Slate proizvaja končne plošče iz glinastega skrilavca, pri čemer kot stranski proizvod nastane odpadni material. Pridobivanje glinastega skrilavca v ploščah se je začelo pred 200–300 leti, zato so se v preteklosti ti odpadki odlagali v bližini kamnoloma. Družba navaja, da namerava odpadke predelovati v agregate, ki jih bo mogoče prodajati. Z ukinitvijo dajatve na agregate se ti načrti ne bi uresničili. |
| --- | --- |

(250)

Kamnolom Berwyn Slate proizvaja končne plošče iz glinastega skrilavca, pri čemer kot stranski proizvod nastane odpadni material. Pridobivanje glinastega skrilavca v ploščah se je začelo pred 200–300 leti, zato so se v preteklosti ti odpadki odlagali v bližini kamnoloma. Družba navaja, da namerava odpadke predelovati v agregate, ki jih bo mogoče prodajati. Z ukinitvijo dajatve na agregate se ti načrti ne bi uresničili.

(k)   Pripombe združenja Mineral Products Association Ltd, prejete 2. januarja 2014

Pripombe združenja Mineral Products Association Ltd, prejete 2. januarja 2014

| (251) | Združenje trdi, da oprostitev ne bi smela veljati za materiale, ki so pretežno iz premoga, lignita, glinastega skrilavca in skrilavca, saj se takšni materiali uporabljajo na trgih agregatov ali kot agregati. |
| --- | --- |

(251)

Združenje trdi, da oprostitev ne bi smela veljati za materiale, ki so pretežno iz premoga, lignita, glinastega skrilavca in skrilavca, saj se takšni materiali uporabljajo na trgih agregatov ali kot agregati.

(l)   Pripombe organov Združenega kraljestva

Pripombe organov Združenega kraljestva

| (252) | Organi Združenega kraljestva so opozorili na dejstvo, da je Splošno sodišče v sodbi z dne 7. marca 2012 v zadevi T-210/02 RENV ugotovilo, da so materiali, kot so glina, glinasti skrilavec in skrilavec načeloma izpolnjujejo načelo običajne obdavčitve, ker so „agregati“ v smislu zakona o financah iz leta 2001 (člen 71) in „če se [...] uporabljajo in tržno izkoriščajo kot agregati“, v primerljivem položaju kot drugi nadomestljivi obdavčeni agregati (člen 72). Po mnenju organov Združenega kraljestva je Splošno sodišče jasno navedlo, da je „morebitna“ vključitev navedenih materialov na področje uporabe dajatve „odvisna zgolj od tega, ali se učinkovito in resnično uporabljajo kot agregati“. |
| --- | --- |

(252)

Organi Združenega kraljestva so opozorili na dejstvo, da je Splošno sodišče v sodbi z dne 7. marca 2012 v zadevi T-210/02 RENV ugotovilo, da so materiali, kot so glina, glinasti skrilavec in skrilavec načeloma izpolnjujejo načelo običajne obdavčitve, ker so „agregati“ v smislu zakona o financah iz leta 2001 (člen 71) in „če se [...] uporabljajo in tržno izkoriščajo kot agregati“, v primerljivem položaju kot drugi nadomestljivi obdavčeni agregati (člen 72). Po mnenju organov Združenega kraljestva je Splošno sodišče jasno navedlo, da je „morebitna“ vključitev navedenih materialov na področje uporabe dajatve „odvisna zgolj od tega, ali se učinkovito in resnično uporabljajo kot agregati“.

| (253) | Organi Združenega kraljestva trdijo, da ni jasnih dokazov, vključno s predložitvami združenja BAA med postopkom pred sodiščem, iz katerih bi bilo razvidno, da se glinasti skrilavec, skrilavec, premog ali lignit v Združenem kraljestvu namensko pridobivajo, da bi se uporabljali kot agregati. |
| --- | --- |

(253)

Organi Združenega kraljestva trdijo, da ni jasnih dokazov, vključno s predložitvami združenja BAA med postopkom pred sodiščem, iz katerih bi bilo razvidno, da se glinasti skrilavec, skrilavec, premog ali lignit v Združenem kraljestvu namensko pridobivajo, da bi se uporabljali kot agregati.

| (254) | Kar zadeva glinasti skrilavec, trdijo, da je glinasti skrilavec kamnina, ki jo je mogoče razcepiti v tanke plošče. Uporablja se predvsem za strešnike, pa tudi za dekorativne stenske obloge in kot kamen za spomenike. Proizvaja se v severnem Walesu, Lake Districtu, Devonu in Cornwallu. |
| --- | --- |

(254)

Kar zadeva glinasti skrilavec, trdijo, da je glinasti skrilavec kamnina, ki jo je mogoče razcepiti v tanke plošče. Uporablja se predvsem za strešnike, pa tudi za dekorativne stenske obloge in kot kamen za spomenike. Proizvaja se v severnem Walesu, Lake Districtu, Devonu in Cornwallu.

| (255) | Po navedbah organov Združenega kraljestva je glinasti skrilavec oproščen plačila dajatve na agregate, ker se visokokakovostni glinasti skrilavec pridobiva v kamnolomih, da bi se uporabljal kot strešniki in talne obloge, ter zaradi svojih dekorativnih lastnosti, ne pa da bi se uporabljal kot agregat. Vključujejo lahko strešni skrilavec, notranjo opremo, arhitekturne proizvode (okenske police in strešni dodatki, delovne površine za kuhinjo in pulte za kopalnico, pulte, kamine, kurišča, stenske obloge, plošče na hišah, spominska obeležja in talne ploščice) in okrase (v nadaljnjem besedilu skupaj tudi: specializirani arhitekturni proizvodi). Odlomki in drugi ostanki iz glinastega skrilavca, ki nastanejo pri pridobivanju in oblikovanju visokokakovostnega glinastega skrilavca, lahko nadomestijo na novo pridobljene agregate. Oprostitve torej spodbujajo tudi uporabo odpadnih odlomkov iz glinastega skrilavca in vseh drugih povezanih stranskih proizvodov ter zagotavljajo čisto korist za okolje z zmanjševanjem okoljske škode, ki bi nastala zaradi dodatnega pridobivanja v kamnolomih. |
| --- | --- |

(255)

Po navedbah organov Združenega kraljestva je glinasti skrilavec oproščen plačila dajatve na agregate, ker se visokokakovostni glinasti skrilavec pridobiva v kamnolomih, da bi se uporabljal kot strešniki in talne obloge, ter zaradi svojih dekorativnih lastnosti, ne pa da bi se uporabljal kot agregat. Vključujejo lahko strešni skrilavec, notranjo opremo, arhitekturne proizvode (okenske police in strešni dodatki, delovne površine za kuhinjo in pulte za kopalnico, pulte, kamine, kurišča, stenske obloge, plošče na hišah, spominska obeležja in talne ploščice) in okrase (v nadaljnjem besedilu skupaj tudi: specializirani arhitekturni proizvodi). Odlomki in drugi ostanki iz glinastega skrilavca, ki nastanejo pri pridobivanju in oblikovanju visokokakovostnega glinastega skrilavca, lahko nadomestijo na novo pridobljene agregate. Oprostitve torej spodbujajo tudi uporabo odpadnih odlomkov iz glinastega skrilavca in vseh drugih povezanih stranskih proizvodov ter zagotavljajo čisto korist za okolje z zmanjševanjem okoljske škode, ki bi nastala zaradi dodatnega pridobivanja v kamnolomih.

| (256) | Po navedbah organov Združenega kraljestva kamnolomi, ki ponujajo agregate iz glinastega skrilavca in odlomke iz njega, ki se prodajajo, da bi se uporabljali kot agregati, v oglasih poudarjajo svoje visokokakovostne proizvode iz glinastega skrilavca, kot so strešni skrilavci, delovne površine, kurišča, talne obloge in spominske plošče, na katere se očitno osredotočajo njihove dejavnosti pridobivanja glinastega skrilavca (59). |
| --- | --- |

(256)

Po navedbah organov Združenega kraljestva kamnolomi, ki ponujajo agregate iz glinastega skrilavca in odlomke iz njega, ki se prodajajo, da bi se uporabljali kot agregati, v oglasih poudarjajo svoje visokokakovostne proizvode iz glinastega skrilavca, kot so strešni skrilavci, delovne površine, kurišča, talne obloge in spominske plošče, na katere se očitno osredotočajo njihove dejavnosti pridobivanja glinastega skrilavca (59).

59

| (257) | Organi Združenega kraljestva trdijo, da glinasti skrilavec ni ravno primeren, da bi se uporabljal kot agregat, ker je večinoma ploske „ploščaste“ in neenake oblike, ne pa kockaste oblike, ki je večinoma zaželena, kadar se uporablja kot agregat. Visokokakovostni glinasti skrilavec se ne uporablja kot agregat, saj zaradi svojih fizikalnih in/ali kemijskih lastnosti za to ni primeren, in se prodaja za namene, pri katerih dosega višjo vrednost. |
| --- | --- |

(257)

Organi Združenega kraljestva trdijo, da glinasti skrilavec ni ravno primeren, da bi se uporabljal kot agregat, ker je večinoma ploske „ploščaste“ in neenake oblike, ne pa kockaste oblike, ki je večinoma zaželena, kadar se uporablja kot agregat. Visokokakovostni glinasti skrilavec se ne uporablja kot agregat, saj zaradi svojih fizikalnih in/ali kemijskih lastnosti za to ni primeren, in se prodaja za namene, pri katerih dosega višjo vrednost.

| (258) | Organi Združenega kraljestva so ocenili, da pri vsaki toni v kamnolomu pridobljenega glinastega skrilavca nastane 95 % odpadnih odlomkov in približno 5 % glinastega skrilavca, ki je primeren za visokokakovostne uporabe, kot so strešniki ali stenske obloge (60). Večina kamnin, v katerih se pojavlja visokokakovostni glinasti skrilavec, ima manj popoln klivaž, zaradi česar ni primeren za cepljenje na tanke plošče. Pri proizvajanju enako rezanih in cepljenih plošč iz materiala višje kakovosti prav tako nastane veliko odpadkov. Zato so s kraji, na katerih se je obdeloval glinasti skrilavec, že od nekdaj povezana velika odlagališča odpadkov glinastega skrilavca, ki vsebujejo odlomke glinastega skrilavca. Organi Združenega kraljestva so v zvezi s tem predložili informacije iz študij. Poudarjajo, da proizvodnja odpadkov glinastega skrilavca še vedno presega trg za mineral kot agregat in da še vedno nastajajo jalovišča glinastega skrilavca. Proizvodnja glinastega skrilavca se je od leta 2000 zmanjšala, saj se je zmanjšala proizvodnja strešnega skrilavca. Od odložitve izvajanja dajatve na agregate aprila 2014 so proizvajalci glinastega skrilavca opazili zmanjšanje povpraševanja po odpadkih glinastega skrilavca, in na jalovišča se je odložilo še več materiala. |
| --- | --- |

(258)

Organi Združenega kraljestva so ocenili, da pri vsaki toni v kamnolomu pridobljenega glinastega skrilavca nastane 95 % odpadnih odlomkov in približno 5 % glinastega skrilavca, ki je primeren za visokokakovostne uporabe, kot so strešniki ali stenske obloge (60). Večina kamnin, v katerih se pojavlja visokokakovostni glinasti skrilavec, ima manj popoln klivaž, zaradi česar ni primeren za cepljenje na tanke plošče. Pri proizvajanju enako rezanih in cepljenih plošč iz materiala višje kakovosti prav tako nastane veliko odpadkov. Zato so s kraji, na katerih se je obdeloval glinasti skrilavec, že od nekdaj povezana velika odlagališča odpadkov glinastega skrilavca, ki vsebujejo odlomke glinastega skrilavca. Organi Združenega kraljestva so v zvezi s tem predložili informacije iz študij. Poudarjajo, da proizvodnja odpadkov glinastega skrilavca še vedno presega trg za mineral kot agregat in da še vedno nastajajo jalovišča glinastega skrilavca. Proizvodnja glinastega skrilavca se je od leta 2000 zmanjšala, saj se je zmanjšala proizvodnja strešnega skrilavca. Od odložitve izvajanja dajatve na agregate aprila 2014 so proizvajalci glinastega skrilavca opazili zmanjšanje povpraševanja po odpadkih glinastega skrilavca, in na jalovišča se je odložilo še več materiala.

60

| (259) | Po navedbah organov Združenega kraljestva se lahko stranski proizvod iz glinastega skrilavca uporablja kot agregat slabše kakovosti za nasutje in kot dekorativni agregat, ob skrbni izbiri in drobljenju pa lahko izpolnjuje osnovne zahteve za gradnjo cest (61). Čeprav odpadki iz glinastega skrilavca niso tako trdni kot drugi agregati, je bilo ugotovljeno, da se ustrezno obnesejo v tej osnovni vlogi in so torej primerni kot nadomestna možnost za na novo pridobljene agregate pri proizvodnji betona in srednje trdnih tehničnih aplikacij. Določen delež odpadkov glinastega skrilavca je tudi zdrobljen v prah in zrna za industrijsko uporabo pri proizvodnji strešne lepenke in bitumenskih barv. Dajatev z oprostitvijo za glinasti skrilavec spodbuja uporabo teh odpadnih odlomkov iz glinastega skrilavca, zaradi česar se zmanjšujeta škoda, ki se povzroča naravnim habitatom, in vidna škoda, ki jo povzročajo jalovišča. To bi spodbudilo projekte, kot je obvoznica A55, Bangor Bypass, ki jo je navedlo združenje BAA. |
| --- | --- |

(259)

Po navedbah organov Združenega kraljestva se lahko stranski proizvod iz glinastega skrilavca uporablja kot agregat slabše kakovosti za nasutje in kot dekorativni agregat, ob skrbni izbiri in drobljenju pa lahko izpolnjuje osnovne zahteve za gradnjo cest (61). Čeprav odpadki iz glinastega skrilavca niso tako trdni kot drugi agregati, je bilo ugotovljeno, da se ustrezno obnesejo v tej osnovni vlogi in so torej primerni kot nadomestna možnost za na novo pridobljene agregate pri proizvodnji betona in srednje trdnih tehničnih aplikacij. Določen delež odpadkov glinastega skrilavca je tudi zdrobljen v prah in zrna za industrijsko uporabo pri proizvodnji strešne lepenke in bitumenskih barv. Dajatev z oprostitvijo za glinasti skrilavec spodbuja uporabo teh odpadnih odlomkov iz glinastega skrilavca, zaradi česar se zmanjšujeta škoda, ki se povzroča naravnim habitatom, in vidna škoda, ki jo povzročajo jalovišča. To bi spodbudilo projekte, kot je obvoznica A55, Bangor Bypass, ki jo je navedlo združenje BAA.

61

| (260) | Po navedbah organov Združenega kraljestva so morali od odložitve izvajanja nekaterih oprostitev plačila dajatve aprila 2014 [...] svoje odpadke iz glinastega skrilavca prodati s 3-odstotno izgubo, kar kaže na to, da brez oprostitve ne bi bilo trga za odpadke iz glinastega skrilavca. |
| --- | --- |

(260)

Po navedbah organov Združenega kraljestva so morali od odložitve izvajanja nekaterih oprostitev plačila dajatve aprila 2014 [...] svoje odpadke iz glinastega skrilavca prodati s 3-odstotno izgubo, kar kaže na to, da brez oprostitve ne bi bilo trga za odpadke iz glinastega skrilavca.

| (261) | Organi Združenega kraljestva trdijo, da je sicer le 5 % materiala, pridobljenega pri pridobivanju glinastega skrilavca v kamnolomih, visoke kakovosti, vendar je njegovo pridobivanje upravičeno zaradi relativne vrednosti primerno velikih plošč glinastega skrilavca, ki se bodo prodale kot strešniki ali talne ploščice, ali pa za stenske obloge in druge dekorativne namene. Visokokakovostni glinasti skrilavec se prodaja po 727–1 076 GBP na tono. Organi Združenega kraljestva so predložili naslednje cene proizvodov enega proizvajalca glinastega skrilavca (GBP/tono):













  Leto | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| [...] strešniki | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Arhitekturni | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |

(261)

Organi Združenega kraljestva trdijo, da je sicer le 5 % materiala, pridobljenega pri pridobivanju glinastega skrilavca v kamnolomih, visoke kakovosti, vendar je njegovo pridobivanje upravičeno zaradi relativne vrednosti primerno velikih plošč glinastega skrilavca, ki se bodo prodale kot strešniki ali talne ploščice, ali pa za stenske obloge in druge dekorativne namene. Visokokakovostni glinasti skrilavec se prodaja po 727–1 076 GBP na tono. Organi Združenega kraljestva so predložili naslednje cene proizvodov enega proizvajalca glinastega skrilavca (GBP/tono):

Leto

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

[...] strešniki

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Arhitekturni

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Organi Združenega kraljestva trdijo, da je drug proizvajalec glinastega skrilavca strešni skrilavec prodajal po približno 700 GBP na tono. Njegovi arhitekturni proizvodi iz glinastega skrilavca so se prodajali po naslednjih cenah:

| Leto | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| GBP na kvadratni meter | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |

Leto

2008

2009

2010

2011

2012

2013

GBP na kvadratni meter

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| (262) | Po navedbah organov Združenega kraljestva stroški proizvodnje stranskih proizvodov iz glinastega skrilavca znašajo 5,7–6,5 GBP na tono (62). Vendar so se prodajne cene skozi leta spreminjala in so znašale od 7,36 GBP na tono do najmanj 4,10 GBP na tono. Drug proizvajalec glinastega skrilavca je agregate iz glinastega skrilavca za uporabo v gradbeništvu prodajal po ceni 4,40–6,42 GBP na tono. Zaradi visoke vrednosti kakovostnega glinastega skrilavca je na krajih, na katerih so nahajališča glinastega skrilavca, dejavnost osredotočena na njegovo pridobivanje. Pridobivanje glinastega skrilavca v kamnolomu z namenom, da bi se prodal za uporabo kot agregati, namesto da bi se pridobival visokokakovosten glinasti skrilavec, ne bi bilo ekonomsko smiselno za nobenega upravljavca. |
| --- | --- |

(262)

Po navedbah organov Združenega kraljestva stroški proizvodnje stranskih proizvodov iz glinastega skrilavca znašajo 5,7–6,5 GBP na tono (62). Vendar so se prodajne cene skozi leta spreminjala in so znašale od 7,36 GBP na tono do najmanj 4,10 GBP na tono. Drug proizvajalec glinastega skrilavca je agregate iz glinastega skrilavca za uporabo v gradbeništvu prodajal po ceni 4,40–6,42 GBP na tono. Zaradi visoke vrednosti kakovostnega glinastega skrilavca je na krajih, na katerih so nahajališča glinastega skrilavca, dejavnost osredotočena na njegovo pridobivanje. Pridobivanje glinastega skrilavca v kamnolomu z namenom, da bi se prodal za uporabo kot agregati, namesto da bi se pridobival visokokakovosten glinasti skrilavec, ne bi bilo ekonomsko smiselno za nobenega upravljavca.

62

| (263) | Organi Združenega kraljestva so predložili podatke, ki so jih pridobili iz finančnih informacij proizvajalcev glinastega agregata in iz katerih je razvidno, da so zaradi prihodka od arhitekturnih proizvodov ti primarni proizvod družb. Kar zadeva prihodek, se je razmerje med strešnim skrilavcem in agregati skozi leta gibalo med 2,54 in 3,52. |
| --- | --- |

(263)

Organi Združenega kraljestva so predložili podatke, ki so jih pridobili iz finančnih informacij proizvajalcev glinastega agregata in iz katerih je razvidno, da so zaradi prihodka od arhitekturnih proizvodov ti primarni proizvod družb. Kar zadeva prihodek, se je razmerje med strešnim skrilavcem in agregati skozi leta gibalo med 2,54 in 3,52.

| (264) | Kar zadeva podatke o cenah glinastega skrilavca, ki jih je predložilo združenje BAA za primere, v katerih so bili uporabljeni podatki o cenah za uvoz, organi Združenega kraljestva dokazujejo, da so arhitekturni proizvodi iz glinastega skrilavca iz Združenega kraljestva in uvoženi arhitekturni proizvodi iz glinastega skrilavca različni in konkurirajo na drugih trgih kot uvoženi proizvodi. Podatki o cenah uvoza zato ne bi bili ustrezni za primerjavo cen. |
| --- | --- |

(264)

Kar zadeva podatke o cenah glinastega skrilavca, ki jih je predložilo združenje BAA za primere, v katerih so bili uporabljeni podatki o cenah za uvoz, organi Združenega kraljestva dokazujejo, da so arhitekturni proizvodi iz glinastega skrilavca iz Združenega kraljestva in uvoženi arhitekturni proizvodi iz glinastega skrilavca različni in konkurirajo na drugih trgih kot uvoženi proizvodi. Podatki o cenah uvoza zato ne bi bili ustrezni za primerjavo cen.

| (265) | Organi Združenega kraljestva trdijo, da se dekorativni glinasti skrilavec proizvaja kot stranski proizvod pri pridobivanju visokokakovostnega glinastega skrilavca v kamnolomih. Prodaja se po približno 15 GBP na tono. Kot je prikazano zgoraj, je ta cena sicer višja od prodajne cene materiala za nasipavanje, vendar je še vedno veliko nižja od cene za strešni skrilavec (več kot 200 GBP na tono). Cena dekorativnega glinastega skrilavca je primerljiva s ceno drugih dekorativnih agregatov, ki so prek trgovcev na drobno na voljo v Združenem kraljestvu. Okoljska logika oprostitve za glinasti skrilavec še vedno drži, saj je dekorativni glinasti skrilavec neizogiben stranski proizvod pri proizvodnji visokokakovostnega glinastega skrilavca, trg dekorativnega materiala pa je glavni trg proizvajalcev apnenca ali granita. |
| --- | --- |

(265)

Organi Združenega kraljestva trdijo, da se dekorativni glinasti skrilavec proizvaja kot stranski proizvod pri pridobivanju visokokakovostnega glinastega skrilavca v kamnolomih. Prodaja se po približno 15 GBP na tono. Kot je prikazano zgoraj, je ta cena sicer višja od prodajne cene materiala za nasipavanje, vendar je še vedno veliko nižja od cene za strešni skrilavec (več kot 200 GBP na tono). Cena dekorativnega glinastega skrilavca je primerljiva s ceno drugih dekorativnih agregatov, ki so prek trgovcev na drobno na voljo v Združenem kraljestvu. Okoljska logika oprostitve za glinasti skrilavec še vedno drži, saj je dekorativni glinasti skrilavec neizogiben stranski proizvod pri proizvodnji visokokakovostnega glinastega skrilavca, trg dekorativnega materiala pa je glavni trg proizvajalcev apnenca ali granita.

| (266) | Po mnenju organov Združenega kraljestva je v skladu z okoljskim ciljem dajatve na agregate, da so glinasti skrilavec in stranski proizvodi iz njega oproščeni plačila dajatve, da se spodbuja uporaba nadomestnih odpadnih stranskih proizvodov kot nadomestila za na novo pridobljene agregate. |
| --- | --- |

(266)

Po mnenju organov Združenega kraljestva je v skladu z okoljskim ciljem dajatve na agregate, da so glinasti skrilavec in stranski proizvodi iz njega oproščeni plačila dajatve, da se spodbuja uporaba nadomestnih odpadnih stranskih proizvodov kot nadomestila za na novo pridobljene agregate.

| (267) | Organi Združenega kraljestva trdijo, da je glinasti skrilavec tako kot skrilavec mogoče najti v povezavi s številnimi drugimi vrstami kamnin. Pogosto ga vsebujejo peščenjaki in/ali apnenec. Izraz „pretežno“ naj bi bil uveden zaradi dovoljene kombinacije kamnin, ki večinoma, vendar ne v celoti sestavljajo oproščeni material, saj se tako pojavljajo v naravi. Ko kombinacijo kamnin pretežno sestavlja skrilavec ali glinasti skrilavec, je zaradi fizikalnih lastnosti manj primerna, da bi se uporabljala kot agregat, kot če bi bila večinoma iz materialov, ki bi se verjetneje uporabili kot agregati. |
| --- | --- |

(267)

Organi Združenega kraljestva trdijo, da je glinasti skrilavec tako kot skrilavec mogoče najti v povezavi s številnimi drugimi vrstami kamnin. Pogosto ga vsebujejo peščenjaki in/ali apnenec. Izraz „pretežno“ naj bi bil uveden zaradi dovoljene kombinacije kamnin, ki večinoma, vendar ne v celoti sestavljajo oproščeni material, saj se tako pojavljajo v naravi. Ko kombinacijo kamnin pretežno sestavlja skrilavec ali glinasti skrilavec, je zaradi fizikalnih lastnosti manj primerna, da bi se uporabljala kot agregat, kot če bi bila večinoma iz materialov, ki bi se verjetneje uporabili kot agregati.

| (268) | Združeno kraljestvo je ocenilo, da se je letno proizvedlo približno 6,33 milijona ton odpadnih odlomkov glinastega skrilavca in da so v preteklosti uporabne zaloge znašale približno 277 milijonov ton. Od tega se jih je pred uvedbo dajatve na agregate prodalo le 0,66 milijona ton, da bi se uporabili kot agregati (63). Preostali material se je uporabil kot polnilo ali pa se je pustilo, da so nastala jalovišča. |
| --- | --- |

(268)

Združeno kraljestvo je ocenilo, da se je letno proizvedlo približno 6,33 milijona ton odpadnih odlomkov glinastega skrilavca in da so v preteklosti uporabne zaloge znašale približno 277 milijonov ton. Od tega se jih je pred uvedbo dajatve na agregate prodalo le 0,66 milijona ton, da bi se uporabili kot agregati (63). Preostali material se je uporabil kot polnilo ali pa se je pustilo, da so nastala jalovišča.

63

| (269) | Organi Združenega kraljestva opozarjajo, da obstoj oprostitve za stranske proizvode iz glinastega skrilavca ne spodbuja nadaljnjega pridobivanja glinastega skrilavca, saj imajo upravljavci kamnolomov glinastega skrilavca že zdaj težave pri iskanju trga za oproščene odpadne proizvode, ki nastanejo pri njihovi obstoječi dejavnosti pridobivanja materialov v kamnolomih. Trdijo, da se skupno število kamnolomov/odkopov glinastega skrilavca od uvedbe dajatve na agregate ni bistveno spremenilo; leta 2000 jih je bilo 50, leta 2010 pa 49. |
| --- | --- |

(269)

Organi Združenega kraljestva opozarjajo, da obstoj oprostitve za stranske proizvode iz glinastega skrilavca ne spodbuja nadaljnjega pridobivanja glinastega skrilavca, saj imajo upravljavci kamnolomov glinastega skrilavca že zdaj težave pri iskanju trga za oproščene odpadne proizvode, ki nastanejo pri njihovi obstoječi dejavnosti pridobivanja materialov v kamnolomih. Trdijo, da se skupno število kamnolomov/odkopov glinastega skrilavca od uvedbe dajatve na agregate ni bistveno spremenilo; leta 2000 jih je bilo 50, leta 2010 pa 49.

| (270) | Združeno kraljestvo meni, da se odpadni odlomki glinastega skrilavca pravilno štejejo za neizogiben stranski proizvod pri postopku pridobivanja, ki se ne izvaja zaradi proizvodnje agregata, ampak zaradi pridobivanja visokokakovostnega glinastega skrilavca za strešnike, stenske obloge in druge koristne proizvode. |
| --- | --- |

(270)

Združeno kraljestvo meni, da se odpadni odlomki glinastega skrilavca pravilno štejejo za neizogiben stranski proizvod pri postopku pridobivanja, ki se ne izvaja zaradi proizvodnje agregata, ampak zaradi pridobivanja visokokakovostnega glinastega skrilavca za strešnike, stenske obloge in druge koristne proizvode.

| (271) | Organi Združenega kraljestva trdijo, da stranskih proizvodov, ki nastanejo pri proizvodnji obdelanega glinastega skrilavca, ni mogoče razlikovati od glinastega skrilavca, ki se namensko proizvaja kot agregat. |
| --- | --- |

(271)

Organi Združenega kraljestva trdijo, da stranskih proizvodov, ki nastanejo pri proizvodnji obdelanega glinastega skrilavca, ni mogoče razlikovati od glinastega skrilavca, ki se namensko proizvaja kot agregat.

| (272) | Ne strinjajo se s trditvami, ki jih je združenje BAA predložilo med postopkom pred Sodiščem v zadevi T-210/02 RENV, in predložitvah Komisiji, v skladu s katerimi naj bi obstajali kamnolomi glinastega skrilavca, ki glinasti skrilavec pridobivajo izključno zato, da bi se uporabljal kot agregat. Po preiskavi vseh navedenih kamnolomov, ki jih je združenje BAA predložilo med postopkom, organi Združenega kraljestva vztrajajo pri tej ugotovitvi. Poleg tega imajo pomisleke glede predloženih dokazov, saj je za nekatere kamnolome navedeno, da proizvajajo strešni skrilavec in da glinasti skrilavec izkoriščajo zlasti zato, da bi se uporabljal kot agregat. |
| --- | --- |

(272)

Ne strinjajo se s trditvami, ki jih je združenje BAA predložilo med postopkom pred Sodiščem v zadevi T-210/02 RENV, in predložitvah Komisiji, v skladu s katerimi naj bi obstajali kamnolomi glinastega skrilavca, ki glinasti skrilavec pridobivajo izključno zato, da bi se uporabljal kot agregat. Po preiskavi vseh navedenih kamnolomov, ki jih je združenje BAA predložilo med postopkom, organi Združenega kraljestva vztrajajo pri tej ugotovitvi. Poleg tega imajo pomisleke glede predloženih dokazov, saj je za nekatere kamnolome navedeno, da proizvajajo strešni skrilavec in da glinasti skrilavec izkoriščajo zlasti zato, da bi se uporabljal kot agregat.

| (273) | Kar zadeva organ BGS, organi Združenega kraljestva trdijo, da podatki temeljijo na opisih materialov in njihovih končnih uporab, ki so jih pripravili kamnolomi sami. Opozarjajo, da bi lahko kamnolomi material opisali drugače, kot bi bil razvrščen za namene dajatve na agregate, materiali, ki jih kamnolom proizvaja, pa se lahko sčasoma spremenijo. Podatki so zato najnatančnejši seznam kamnolomov v Združenem kraljestvu in končnih uporab materialov, vendar ni mogoče trditi, da gre za popolnoma točen seznam kamnolomov v Združenem kraljestvu in dokončnih uporab pridobljenih materialov. Organi Združenega kraljestva opozarjajo, da podatki tudi niso posodobljeni in da se zavedajo, da so nekateri navedeni kamnolomi prenehali delovati. Trdijo tudi, da so na seznamu družbe, ki morda imajo veljavno dovoljenje za izkoriščanje kamnoloma, dejansko pa niso nikoli delovale kot kamnolomi. |
| --- | --- |

(273)

Kar zadeva organ BGS, organi Združenega kraljestva trdijo, da podatki temeljijo na opisih materialov in njihovih končnih uporab, ki so jih pripravili kamnolomi sami. Opozarjajo, da bi lahko kamnolomi material opisali drugače, kot bi bil razvrščen za namene dajatve na agregate, materiali, ki jih kamnolom proizvaja, pa se lahko sčasoma spremenijo. Podatki so zato najnatančnejši seznam kamnolomov v Združenem kraljestvu in končnih uporab materialov, vendar ni mogoče trditi, da gre za popolnoma točen seznam kamnolomov v Združenem kraljestvu in dokončnih uporab pridobljenih materialov. Organi Združenega kraljestva opozarjajo, da podatki tudi niso posodobljeni in da se zavedajo, da so nekateri navedeni kamnolomi prenehali delovati. Trdijo tudi, da so na seznamu družbe, ki morda imajo veljavno dovoljenje za izkoriščanje kamnoloma, dejansko pa niso nikoli delovale kot kamnolomi.

| (274) | Organi Združenega kraljestva so pokazali, da je bilo za osem družb s celotnega seznama kamnolomov, za katere je združenje BAA trdilo, da proizvajajo glinasti skrilavec, skrilavec in glino le zato, da bi se uporabljali kot agregati, ugotovljeno, da niso nikdar izkoriščale agregatov, izvajale drugih dejavnosti, ki niso obdavčene z dajatvijo na agregate, ali so prenehale delovati pred uvedbo dajatve na agregate. Nekateri od teh kamnolomov se uporabljajo kot odlagališča. |
| --- | --- |

(274)

Organi Združenega kraljestva so pokazali, da je bilo za osem družb s celotnega seznama kamnolomov, za katere je združenje BAA trdilo, da proizvajajo glinasti skrilavec, skrilavec in glino le zato, da bi se uporabljali kot agregati, ugotovljeno, da niso nikdar izkoriščale agregatov, izvajale drugih dejavnosti, ki niso obdavčene z dajatvijo na agregate, ali so prenehale delovati pred uvedbo dajatve na agregate. Nekateri od teh kamnolomov se uporabljajo kot odlagališča.

| (275) | Poleg tega so organi Združenega kraljestva pokazali, da so uporabljali opredelitve iz poročila, ki je bilo leta 2003 pripravljeno izključno za pomoč davčnim organom pri izvajanju dajatve na agregate. V skladu z objektivnim merilom, ki so ga uporabljali za razlikovanje med zelo sorodnimi vrstami kamnin, se lahko material, razvrščen kot glinasti skrilavec, „razkolje le z dletom, pri čemer nastanejo ostri kosmiči in ploščice“. Če material nima takega skrilavega klivaža, se za namene dajatve na agregate ne šteje za glinasti skrilavec, torej ni oproščen plačila dajatve. Material, na katerega se sklicuje združenje BAA, bi bil razvrščen kot mikritni apnenec in bi bil obdavčen z dajatvijo. |
| --- | --- |

(275)

Poleg tega so organi Združenega kraljestva pokazali, da so uporabljali opredelitve iz poročila, ki je bilo leta 2003 pripravljeno izključno za pomoč davčnim organom pri izvajanju dajatve na agregate. V skladu z objektivnim merilom, ki so ga uporabljali za razlikovanje med zelo sorodnimi vrstami kamnin, se lahko material, razvrščen kot glinasti skrilavec, „razkolje le z dletom, pri čemer nastanejo ostri kosmiči in ploščice“. Če material nima takega skrilavega klivaža, se za namene dajatve na agregate ne šteje za glinasti skrilavec, torej ni oproščen plačila dajatve. Material, na katerega se sklicuje združenje BAA, bi bil razvrščen kot mikritni apnenec in bi bil obdavčen z dajatvijo.

| (276) | Organi Združenega kraljestva so upoštevali predložitve različnih zainteresiranih strani v zvezi z morebitno napačno opredelitvijo, ko so bili proizvodi določenega kamnoloma razvrščeni kot glinasti skrilavec. Trdijo, da je material za namene dajatve na agregate ustrezno označen kot glinasti skrilavec, če izpolnjuje merilo, ki ga uporabljajo za določanje obstoja glinastega skrilavca, tj. razkol z dletom. Vendar ugotavljajo, da so proizvodi, ki se običajno pridobijo iz glinastega skrilavca, ki se razkolje z dletom, glede na spletno mesto kamnoloma očitno uvoženi. Davčni organi Združenega kraljestva (Her Majesty's Revenue and Customs, v nadaljnjem besedilu: organi HMRC) še niso preverili geoloških značilnosti materiala na zadevnem kraju. |
| --- | --- |

(276)

Organi Združenega kraljestva so upoštevali predložitve različnih zainteresiranih strani v zvezi z morebitno napačno opredelitvijo, ko so bili proizvodi določenega kamnoloma razvrščeni kot glinasti skrilavec. Trdijo, da je material za namene dajatve na agregate ustrezno označen kot glinasti skrilavec, če izpolnjuje merilo, ki ga uporabljajo za določanje obstoja glinastega skrilavca, tj. razkol z dletom. Vendar ugotavljajo, da so proizvodi, ki se običajno pridobijo iz glinastega skrilavca, ki se razkolje z dletom, glede na spletno mesto kamnoloma očitno uvoženi. Davčni organi Združenega kraljestva (Her Majesty's Revenue and Customs, v nadaljnjem besedilu: organi HMRC) še niso preverili geoloških značilnosti materiala na zadevnem kraju.

| (277) | Sistem izvrševanja organov HMRC temelji na pristopu na podlagi tveganja, izvaja pa se na podlagi informacij, da kamnolom morda ne izpolnjuje ustrezno davčne ureditve, zato so se organi Združenega kraljestva zavezali, da bodo preiskali ta in vse druge primere, v zvezi s katerimi je preiskava, izvedeno na podlagi pridobivanja dokazov za Komisijo, sprožila pomisleke glede napačne razvrstitve materialov. Organi HMRC so se zavezali, da bodo od teh krajev zahtevali ali odvzeli geološke vzorce. Če se bo za materiale izkazalo, da niso glinasti skrilavec, se bo na pridobljeni material obračunala dajatev, zaradi napačnega opisa materiala pa se lahko naloži tudi kazen. |
| --- | --- |

(277)

Sistem izvrševanja organov HMRC temelji na pristopu na podlagi tveganja, izvaja pa se na podlagi informacij, da kamnolom morda ne izpolnjuje ustrezno davčne ureditve, zato so se organi Združenega kraljestva zavezali, da bodo preiskali ta in vse druge primere, v zvezi s katerimi je preiskava, izvedeno na podlagi pridobivanja dokazov za Komisijo, sprožila pomisleke glede napačne razvrstitve materialov. Organi HMRC so se zavezali, da bodo od teh krajev zahtevali ali odvzeli geološke vzorce. Če se bo za materiale izkazalo, da niso glinasti skrilavec, se bo na pridobljeni material obračunala dajatev, zaradi napačnega opisa materiala pa se lahko naloži tudi kazen.

| (278) | Organi Združenega kraljestva so nadalje pokazali, da lahko kamnolomi pri oglaševanju kamnin za prodajo uporabijo opis, ki ni v skladu z objektivnim preskusom, ki so ga organi HMRC izvedli za namene dajatve. |
| --- | --- |

(278)

Organi Združenega kraljestva so nadalje pokazali, da lahko kamnolomi pri oglaševanju kamnin za prodajo uporabijo opis, ki ni v skladu z objektivnim preskusom, ki so ga organi HMRC izvedli za namene dajatve.

| (279) | Organi Združenega kraljestva so pregledali zaupne davčne evidence in javne informacije v zvezi z vsakim posameznim kamnolomom, za katerega je združenje BAA trdilo, da proizvaja glinasti skrilavec le zato, da bi se uporabljal kot agregat, ali kamnolomom, ki naj bi svoje proizvode napačno označil za glinasti skrilavec, da bi imel korist od oprostitev. Rezultati pregleda so bili predloženi Komisiji in so pokazali, da se v zvezi z enim kamnolomom morda pojavljajo nekatera vprašanja glede izvrševanja. Organi Združenega kraljestva so se zavezali, da bodo preiskali, kateri materiali se dejansko proizvajajo v kamnolomu, in ali so bili pravilno označeni za glinasti skrilavec. Kar zadeva preostale kamnolome, za katere se je ugotovilo, delujejo ali so delovali, niso bili odkriti znaki, da bi namensko pridobivali glinasti skrilavec, da bi se uporabljal kot agregat. |
| --- | --- |

(279)

Organi Združenega kraljestva so pregledali zaupne davčne evidence in javne informacije v zvezi z vsakim posameznim kamnolomom, za katerega je združenje BAA trdilo, da proizvaja glinasti skrilavec le zato, da bi se uporabljal kot agregat, ali kamnolomom, ki naj bi svoje proizvode napačno označil za glinasti skrilavec, da bi imel korist od oprostitev. Rezultati pregleda so bili predloženi Komisiji in so pokazali, da se v zvezi z enim kamnolomom morda pojavljajo nekatera vprašanja glede izvrševanja. Organi Združenega kraljestva so se zavezali, da bodo preiskali, kateri materiali se dejansko proizvajajo v kamnolomu, in ali so bili pravilno označeni za glinasti skrilavec. Kar zadeva preostale kamnolome, za katere se je ugotovilo, delujejo ali so delovali, niso bili odkriti znaki, da bi namensko pridobivali glinasti skrilavec, da bi se uporabljal kot agregat.

| (280) | Opozoriti bi bilo treba, da je Komisija pri pregledu informacij, ki so jih predložili organi Združenega kraljestva, upoštevala dejstvo, da so specializirani arhitekturni proizvodi iz glinastega skrilavca dimenzionirani. Zato je menila, da kamnolomi glinastega skrilavca, katerih glavni proizvod je očitno obdelani kamen, proizvajajo specializirane arhitekturne proizvode (ne pa agregate), zlasti ker so agregati iz glinastega skrilavca posledica drobljenja. |
| --- | --- |

(280)

Opozoriti bi bilo treba, da je Komisija pri pregledu informacij, ki so jih predložili organi Združenega kraljestva, upoštevala dejstvo, da so specializirani arhitekturni proizvodi iz glinastega skrilavca dimenzionirani. Zato je menila, da kamnolomi glinastega skrilavca, katerih glavni proizvod je očitno obdelani kamen, proizvajajo specializirane arhitekturne proizvode (ne pa agregate), zlasti ker so agregati iz glinastega skrilavca posledica drobljenja.

| (281) | Organi Združenega kraljestva so predložili statistične podatke v podporo svojemu mnenju, da glinasti skrilavec ne nadomešča prodaje sekundarnih agregatov in da se je povpraševanje po visokokakovostnem drobljencu ter visokokakovostnem pesku in produ med veljavnostjo dajatve na agregate sicer zmanjšalo, vendar se prodaja glinastega skrilavca, gline in skrilavca za uporabo v gradbeništvu ni povečala v enakem obsegu. Delež prodaje navedenih materialov naj bi bil v skladu z zmanjšanjem povpraševanja. Organi Združenega kraljestva ugotavljajo, da glinasti skrilavec, glina in skrilavec niso pomembneje nadomestili visokokakovostnega drobljenca, peska ali proda. |
| --- | --- |

(281)

Organi Združenega kraljestva so predložili statistične podatke v podporo svojemu mnenju, da glinasti skrilavec ne nadomešča prodaje sekundarnih agregatov in da se je povpraševanje po visokokakovostnem drobljencu ter visokokakovostnem pesku in produ med veljavnostjo dajatve na agregate sicer zmanjšalo, vendar se prodaja glinastega skrilavca, gline in skrilavca za uporabo v gradbeništvu ni povečala v enakem obsegu. Delež prodaje navedenih materialov naj bi bil v skladu z zmanjšanjem povpraševanja. Organi Združenega kraljestva ugotavljajo, da glinasti skrilavec, glina in skrilavec niso pomembneje nadomestili visokokakovostnega drobljenca, peska ali proda.

5.6.2.2   
  Skrilavec

Skrilavec

(a)   Pripombe združenja BAA, prejete 15. septembra 2014

Pripombe združenja BAA, prejete 15. septembra 2014

| (282) | Združenje BAA trdi, da se lahko skrilavec uporablja kot agregati, tj. kot agregat slabše kakovosti, kakor je bilo navedeno že v poročilu (64). Skrilavec, glina in mikritni apnenec so lahko krovnina nahajališč drobljenca in se lahko prodajo kot polnilo slabše kakovosti. |
| --- | --- |

(282)

Združenje BAA trdi, da se lahko skrilavec uporablja kot agregati, tj. kot agregat slabše kakovosti, kakor je bilo navedeno že v poročilu (64). Skrilavec, glina in mikritni apnenec so lahko krovnina nahajališč drobljenca in se lahko prodajo kot polnilo slabše kakovosti.

64

| (283) | Po navedbah združenja BAA se lahko skrilavec in glina uporabljata za posebne uporabe kot agregati, za katere druge kamnine niso na voljo ali so na voljo v manjšem obsegu, kot so oblaganje in prekritje odlagališč ter oblaganje ribnikov in kanalov. Trdi, da gre za uporabo gline in skrilavca kot agregatov na enak način, kot se kot agregati uporabljajo materiali za drenažo in obrambo pred morjem. Meni, da se skrilavec ne pridobiva kot stranski proizvod pri pridobivanju gline in premoga, vendar so v Združenem kraljestvu velika območja, na katerih se nahajajo peščenjaki z vložki tršega in zrelejšega skrilavca. |
| --- | --- |

(283)

Po navedbah združenja BAA se lahko skrilavec in glina uporabljata za posebne uporabe kot agregati, za katere druge kamnine niso na voljo ali so na voljo v manjšem obsegu, kot so oblaganje in prekritje odlagališč ter oblaganje ribnikov in kanalov. Trdi, da gre za uporabo gline in skrilavca kot agregatov na enak način, kot se kot agregati uporabljajo materiali za drenažo in obrambo pred morjem. Meni, da se skrilavec ne pridobiva kot stranski proizvod pri pridobivanju gline in premoga, vendar so v Združenem kraljestvu velika območja, na katerih se nahajajo peščenjaki z vložki tršega in zrelejšega skrilavca.

| (284) | Združenje BAA trdi, da se je trši skrilavec, ki je podoben trdi kamnini, kot agregat uporabljal že pred uvedbo dajatve na agregate. Predložilo je primer kamnoloma skrilavca, ki deluje od leta 1981 in proizvaja gradbeni kamen, kamen za suhi zid, kamen za skalnjake in tlakovce neravnih oblik in velikosti ter manjše količine materiala za polnilo. |
| --- | --- |

(284)

Združenje BAA trdi, da se je trši skrilavec, ki je podoben trdi kamnini, kot agregat uporabljal že pred uvedbo dajatve na agregate. Predložilo je primer kamnoloma skrilavca, ki deluje od leta 1981 in proizvaja gradbeni kamen, kamen za suhi zid, kamen za skalnjake in tlakovce neravnih oblik in velikosti ter manjše količine materiala za polnilo.

| (285) | Predložilo je seznam 20 kamnolomov gline in skrilavca, povzet iz imenika rudnikov in kamnolomov iz leta 2010, ki ga je sestavil organa BGS, ki naj bi material pridobivali le zato, da bi se uporabljal kot agregat. |
| --- | --- |

(285)

Predložilo je seznam 20 kamnolomov gline in skrilavca, povzet iz imenika rudnikov in kamnolomov iz leta 2010, ki ga je sestavil organa BGS, ki naj bi material pridobivali le zato, da bi se uporabljal kot agregat.

| (286) | Trdi, da imajo nekateri kamnolomi, ki so v zadevnem imeniku opredeljeni kot kamnolomi „peščenjaka“ dejansko korist od oprostitve plačila dajatve na agregate na podlagi dejstva, da so dejansko kamnolomi skrilavca, ki sestavljajo del plasti skrilavca v Caithnessu na Škotskem. |
| --- | --- |

(286)

Trdi, da imajo nekateri kamnolomi, ki so v zadevnem imeniku opredeljeni kot kamnolomi „peščenjaka“ dejansko korist od oprostitve plačila dajatve na agregate na podlagi dejstva, da so dejansko kamnolomi skrilavca, ki sestavljajo del plasti skrilavca v Caithnessu na Škotskem.

| (287) | Združenje BAA trdi, da je več geološko raznovrstnih kamnolomov, ki vsebujejo skrilavec in imajo korist od oprostitve za material, ki je pretežno iz skrilavca, saj je skrilavec v Združenem kraljestvu razširjena kamnina in ga pogosto vsebujejo druge kamnine. Predložilo je primer kamnoloma, ki pridobiva le agregate in ima zato korist od oprostitve. |
| --- | --- |

(287)

Združenje BAA trdi, da je več geološko raznovrstnih kamnolomov, ki vsebujejo skrilavec in imajo korist od oprostitve za material, ki je pretežno iz skrilavca, saj je skrilavec v Združenem kraljestvu razširjena kamnina in ga pogosto vsebujejo druge kamnine. Predložilo je primer kamnoloma, ki pridobiva le agregate in ima zato korist od oprostitve.

| (288) | Združenje BAA trdi, da imajo organi Združenega kraljestva informacije o imenih kamnolomov, ki so bili oproščeni plačila dajatve na agregate, ker so v celoti ali pretežno kamnolomi glinastega skrilavca ali skrilavca. Vendar takšnih informacij združenju BAA ni bilo mogoče predložiti zaradi zaupnosti podatkov. |
| --- | --- |

(288)

Združenje BAA trdi, da imajo organi Združenega kraljestva informacije o imenih kamnolomov, ki so bili oproščeni plačila dajatve na agregate, ker so v celoti ali pretežno kamnolomi glinastega skrilavca ali skrilavca. Vendar takšnih informacij združenju BAA ni bilo mogoče predložiti zaradi zaupnosti podatkov.

(b)   Pripombe Roberta Durwarda iz združenja BAA, prejete 17. januarja 2014

Pripombe Roberta Durwarda iz združenja BAA, prejete 17. januarja 2014

| (289) | Združenje BAA trdi, da za glino in skrilavec, ki se uporabljata za keramične proizvode in surovo sadro, ni mogoče šteti, da sta v drugačnem položaju kot materiali, ki so ob upoštevanju okoljskega namena dajatve na agregate obdavčeni na podlagi zadevne dajatve. Ta materiala naj bi bila primerljiva s kamninami, peskom ali prodom, ki se pridobivajo, da bi se uporabljali pri gradnji, saj sta se pridobila za gradbene namene in sta kamnini. Velike količine gline in skrilavca naj bi se uporabljale za proizvodnjo keramičnih gradbenih proizvodov. Pridobivanje gline, ki se uporablja za proizvodnjo opeke, bi bilo mogoče zmanjšati z uporabo betonskih gradbenih proizvodov, ki jih je mogoče proizvajati z odpadki/stranskimi proizvodi iz kamnolomov, ki so pogosto obdavčeni. Dejstvo, da glina in skrilavec, ki se uporabljata za keramične gradbene proizvode, nista obdavčena, po mnenju združenja BAA škoduje dajatvi na agregate. |
| --- | --- |

(289)

Združenje BAA trdi, da za glino in skrilavec, ki se uporabljata za keramične proizvode in surovo sadro, ni mogoče šteti, da sta v drugačnem položaju kot materiali, ki so ob upoštevanju okoljskega namena dajatve na agregate obdavčeni na podlagi zadevne dajatve. Ta materiala naj bi bila primerljiva s kamninami, peskom ali prodom, ki se pridobivajo, da bi se uporabljali pri gradnji, saj sta se pridobila za gradbene namene in sta kamnini. Velike količine gline in skrilavca naj bi se uporabljale za proizvodnjo keramičnih gradbenih proizvodov. Pridobivanje gline, ki se uporablja za proizvodnjo opeke, bi bilo mogoče zmanjšati z uporabo betonskih gradbenih proizvodov, ki jih je mogoče proizvajati z odpadki/stranskimi proizvodi iz kamnolomov, ki so pogosto obdavčeni. Dejstvo, da glina in skrilavec, ki se uporabljata za keramične gradbene proizvode, nista obdavčena, po mnenju združenja BAA škoduje dajatvi na agregate.

(c)   Pripombe družbe Torrington Stone, prejete 17. januarja 2014

Pripombe družbe Torrington Stone, prejete 17. januarja 2014

| (290) | Po navedbah družbe Torrington Stone eden od njenih kamnolomov proizvaja skrilavec kot stranski proizvod iz peščenjaka gritstone. Je dobre kakovosti in se lahko uporablja za nasipavanje. Drug njen kamnolom proizvaja skrilavec kot glavni proizvod, peščenjak pa kot sekundarni proizvod, ki je obdavčen. Družba Torrington Stone očitno navaja, da so proizvodi, ki jih prodaja, odlomki, material za podlago, drobni odpadki ali polnilo in da jih je mogoče pridobiti iz vseh njenih materialov. |
| --- | --- |

(290)

Po navedbah družbe Torrington Stone eden od njenih kamnolomov proizvaja skrilavec kot stranski proizvod iz peščenjaka gritstone. Je dobre kakovosti in se lahko uporablja za nasipavanje. Drug njen kamnolom proizvaja skrilavec kot glavni proizvod, peščenjak pa kot sekundarni proizvod, ki je obdavčen. Družba Torrington Stone očitno navaja, da so proizvodi, ki jih prodaja, odlomki, material za podlago, drobni odpadki ali polnilo in da jih je mogoče pridobiti iz vseh njenih materialov.

| (291) | Po uvedbi dajatve na agregate so se cene skrilavca zaradi tržnih sil povišale. |
| --- | --- |

(291)

Po uvedbi dajatve na agregate so se cene skrilavca zaradi tržnih sil povišale.

| (292) | Družba Torrington Stone je predložila tudi informacije v zvezi s kamnolomom Venn, ki je proizvajal skrilavec kot stranski proizvod, ki je najprimernejši za nasipavanje nasipov, in konkuriral obdavčenemu stranskemu proizvodu iz enega od kamnolomov družbe Torrington Stone. Dobavna cena skrilavca kot stranskega proizvoda je bila približno 3,50 GBP, vključno s prevozom, ki naj bi znašal 3,00 GBP. |
| --- | --- |

(292)

Družba Torrington Stone je predložila tudi informacije v zvezi s kamnolomom Venn, ki je proizvajal skrilavec kot stranski proizvod, ki je najprimernejši za nasipavanje nasipov, in konkuriral obdavčenemu stranskemu proizvodu iz enega od kamnolomov družbe Torrington Stone. Dobavna cena skrilavca kot stranskega proizvoda je bila približno 3,50 GBP, vključno s prevozom, ki naj bi znašal 3,00 GBP.

(d)   Pripombe družbe Eunomia, prejete 17. januarja 2014

Pripombe družbe Eunomia, prejete 17. januarja 2014

| (293) | Pripombe, prejete od družbe Eunomia, so bile poslane v imenu konzorcija proizvajalcev sekundarnih agregatov iz Združenega kraljestva (glinastega skrilavca, neplodne zemlje in ogorkov iz sežigalnic). |
| --- | --- |

(293)

Pripombe, prejete od družbe Eunomia, so bile poslane v imenu konzorcija proizvajalcev sekundarnih agregatov iz Združenega kraljestva (glinastega skrilavca, neplodne zemlje in ogorkov iz sežigalnic).

| (294) | Po navedbah družbe Eunomia je neplodna zemlja (običajno iz skrilavca) na voljo za ponovno uporabo iz delujočih globokih rudnikov ali zaprtih/začasno zaprtih globokih rudnikov. Neplodna zemlja nastane pri pridobivanju premoga z globinskim kopanjem. Kakovost neplodne zemlje je zelo različna, odvisno od rudnika in faze pridobivanja, kar je povezano z geološkimi značilnostmi plasti ob kopanju. Material je zaradi neenotnih lastnosti neplodne zemlje zelo slabe kakovosti in ga je težko ponovno uporabiti. |
| --- | --- |

(294)

Po navedbah družbe Eunomia je neplodna zemlja (običajno iz skrilavca) na voljo za ponovno uporabo iz delujočih globokih rudnikov ali zaprtih/začasno zaprtih globokih rudnikov. Neplodna zemlja nastane pri pridobivanju premoga z globinskim kopanjem. Kakovost neplodne zemlje je zelo različna, odvisno od rudnika in faze pridobivanja, kar je povezano z geološkimi značilnostmi plasti ob kopanju. Material je zaradi neenotnih lastnosti neplodne zemlje zelo slabe kakovosti in ga je težko ponovno uporabiti.

| (295) | Družba Eunomia trdi, da neplodna zemlja običajno ne dosega pozitivne cene. Vendar prodajno mesto zadevnemu rudniku omogoča opravljanje dejavnosti z ohranjanjem zemljišč brez odlagališč jalovine. Družba Eunomia trdi, da brez možnosti brezplačnega dobavljanja neplodne zemlje ali dobavljanja po konkurenčni ceni, ki kaže njeno slabo kakovost, nima na voljo drugih finančno ustreznih možnosti za odstranitev rudarskega skrilavca, da bi se spodbujala urbanizacija. Opozarja, da za neplodno zemljo stroški proizvodnje po pridobivanju ob predvideni dobavi v oddaljenosti največ 5 km od vira običajno znašajo [...] GBP na tono za delujoče globoke rudnike in [...] GBP na tono za zaprte/začasno zaprte globoke rudnike. Z uvedbo dajatve na agregate v višini 2 GBP na tono bi se stroški [...]. Zato bi bilo ceneje, če bi se rudarski skrilavec odpeljal na odlagališče. |
| --- | --- |

(295)

Družba Eunomia trdi, da neplodna zemlja običajno ne dosega pozitivne cene. Vendar prodajno mesto zadevnemu rudniku omogoča opravljanje dejavnosti z ohranjanjem zemljišč brez odlagališč jalovine. Družba Eunomia trdi, da brez možnosti brezplačnega dobavljanja neplodne zemlje ali dobavljanja po konkurenčni ceni, ki kaže njeno slabo kakovost, nima na voljo drugih finančno ustreznih možnosti za odstranitev rudarskega skrilavca, da bi se spodbujala urbanizacija. Opozarja, da za neplodno zemljo stroški proizvodnje po pridobivanju ob predvideni dobavi v oddaljenosti največ 5 km od vira običajno znašajo [...] GBP na tono za delujoče globoke rudnike in [...] GBP na tono za zaprte/začasno zaprte globoke rudnike. Z uvedbo dajatve na agregate v višini 2 GBP na tono bi se stroški [...]. Zato bi bilo ceneje, če bi se rudarski skrilavec odpeljal na odlagališče.

(e)   Pripombe organov Združenega kraljestva

Pripombe organov Združenega kraljestva

| (296) | Po mnenju organov Združenega kraljestva oprostitev za skrilavec temelji na dejstvu, da se velika večina skrilavca ne uporablja kot agregat. Dejansko je večina skrilavca na splošno neprimerna, da bi se uporabljala kot agregat. Visokokakovostna uporaba skrilavca je za izdelavo opeke, ki je keramični postopek in je torej oproščen plačila dajatve na agregate. Vsi stranski proizvodi iz skrilavca, pridobljeni za uporabo pri izdelavi opeke, bi bili tako stranski proizvodi materiala, ki se ni pridobil, da bi se uporabljal kot agregat. |
| --- | --- |

(296)

Po mnenju organov Združenega kraljestva oprostitev za skrilavec temelji na dejstvu, da se velika večina skrilavca ne uporablja kot agregat. Dejansko je večina skrilavca na splošno neprimerna, da bi se uporabljala kot agregat. Visokokakovostna uporaba skrilavca je za izdelavo opeke, ki je keramični postopek in je torej oproščen plačila dajatve na agregate. Vsi stranski proizvodi iz skrilavca, pridobljeni za uporabo pri izdelavi opeke, bi bili tako stranski proizvodi materiala, ki se ni pridobil, da bi se uporabljal kot agregat.

| (297) | Organi Združenega kraljestva trdijo, da je skrilavec del iste skupine kamnin kot glina. Gline so lahko zelo različne: lahko so mehke in prožne ali trde kot mikritni apnenec. Najprimernejša uporaba je odvisna od njihovih fizikalnih in kemijskih lastnosti ter mineraloške sestave. Odvisno od stopnje razkolnosti (65) je morda težko razlikovati med skrilavcem in glino ter skrilavcem in glinastim skrilavcem. |
| --- | --- |

(297)

Organi Združenega kraljestva trdijo, da je skrilavec del iste skupine kamnin kot glina. Gline so lahko zelo različne: lahko so mehke in prožne ali trde kot mikritni apnenec. Najprimernejša uporaba je odvisna od njihovih fizikalnih in kemijskih lastnosti ter mineraloške sestave. Odvisno od stopnje razkolnosti (65) je morda težko razlikovati med skrilavcem in glino ter skrilavcem in glinastim skrilavcem.

65

| (298) | Organi Združenega kraljestva trdijo, da je skrilavec tesno povezan s pridobivanjem gline in da se pojavlja tudi pri izkopavanju premoga. Podobno kot glina se lahko uporablja pri proizvodnji fasadne opeke, tlakovcev in gradbene opeke (90 % povpraševanja po opekarski glini je zaradi uporabe pri proizvodnji fasadne opeke za domači stanovanjski trg), strešnikov in stenskih oblog ter vitrificiranih cevi za drenažo in kanalizacijo. Ogromno se jih uporabi pri proizvodnji cementa. Druge uporabe vključujejo oblaganje in prekrivanje odlagališč, oblaganje ribnikov in kanalov, material za krajinsko urejanje okolice, material pri proizvodnji lahkega agregata za izdelavo blokov in navadni material za nasipavanje. |
| --- | --- |

(298)

Organi Združenega kraljestva trdijo, da je skrilavec tesno povezan s pridobivanjem gline in da se pojavlja tudi pri izkopavanju premoga. Podobno kot glina se lahko uporablja pri proizvodnji fasadne opeke, tlakovcev in gradbene opeke (90 % povpraševanja po opekarski glini je zaradi uporabe pri proizvodnji fasadne opeke za domači stanovanjski trg), strešnikov in stenskih oblog ter vitrificiranih cevi za drenažo in kanalizacijo. Ogromno se jih uporabi pri proizvodnji cementa. Druge uporabe vključujejo oblaganje in prekrivanje odlagališč, oblaganje ribnikov in kanalov, material za krajinsko urejanje okolice, material pri proizvodnji lahkega agregata za izdelavo blokov in navadni material za nasipavanje.

| (299) | Organi Združenega kraljestva trdijo, da se lahko skrilavec uporablja kot agregat slabše kakovosti, običajno za zasipavanje praznega prostora in nasutje materiala pod površino cest. Nekateri skrilavci so primerni tudi za proizvodnjo lahkega agregata, ampak šele po proizvodnem postopku, ki vključuje izpostavljanje materialov visokim temperaturam. V nekaterih okoliščinah so zaradi geoloških razmer (tlaka in vročine) nastali trši skrilavci, iz katerih po drobljenju nastanejo bolj groba zrna, ta pa so lahko primerna za nekatere uporabe, pri katerih se uporabljajo agregati slabše kakovosti, kot je material za nasipavanje. |
| --- | --- |

(299)

Organi Združenega kraljestva trdijo, da se lahko skrilavec uporablja kot agregat slabše kakovosti, običajno za zasipavanje praznega prostora in nasutje materiala pod površino cest. Nekateri skrilavci so primerni tudi za proizvodnjo lahkega agregata, ampak šele po proizvodnem postopku, ki vključuje izpostavljanje materialov visokim temperaturam. V nekaterih okoliščinah so zaradi geoloških razmer (tlaka in vročine) nastali trši skrilavci, iz katerih po drobljenju nastanejo bolj groba zrna, ta pa so lahko primerna za nekatere uporabe, pri katerih se uporabljajo agregati slabše kakovosti, kot je material za nasipavanje.

| (300) | Po navedbah organov Združenega kraljestva se skrilavec in glina, ki imata podobne geološke značilnosti, v nacionalnih statičnih podatkih Združenega kraljestva vodita skupaj. Leta 2000 je bilo v Združenem kraljestvu prodanih 10 838 000 ton gline in skrilavca, od česar je bilo 7 880 000 ton uporabljenih za opeko, cevi in ploščice, 2 958 000 ton gline in skrilavca pa je bilo prodanih za druge uporabe. Leta 2012 se je od 5 497 000 ton gline in skrilavca, prodanih v Veliki Britaniji, 3 569 000 ton uporabilo za opeko, cevi in ploščice. Ker se je pridobivanje gline in skrilavca med letoma 2000 in 2012 prepolovilo ter se je prodaja gline in skrilavca za druge namene, ne za proizvodnjo opeke, cevi in ploščic, leta 2012 za 35 % zmanjšala v primerjavi z letom 2002, po mnenju organov Združenega kraljestva ni verjetno, da se je z uvedbo dajatve povečalo pridobivanje skrilavca izključno zato, da bi se uporabljal kot agregat. |
| --- | --- |

(300)

Po navedbah organov Združenega kraljestva se skrilavec in glina, ki imata podobne geološke značilnosti, v nacionalnih statičnih podatkih Združenega kraljestva vodita skupaj. Leta 2000 je bilo v Združenem kraljestvu prodanih 10 838 000 ton gline in skrilavca, od česar je bilo 7 880 000 ton uporabljenih za opeko, cevi in ploščice, 2 958 000 ton gline in skrilavca pa je bilo prodanih za druge uporabe. Leta 2012 se je od 5 497 000 ton gline in skrilavca, prodanih v Veliki Britaniji, 3 569 000 ton uporabilo za opeko, cevi in ploščice. Ker se je pridobivanje gline in skrilavca med letoma 2000 in 2012 prepolovilo ter se je prodaja gline in skrilavca za druge namene, ne za proizvodnjo opeke, cevi in ploščic, leta 2012 za 35 % zmanjšala v primerjavi z letom 2002, po mnenju organov Združenega kraljestva ni verjetno, da se je z uvedbo dajatve povečalo pridobivanje skrilavca izključno zato, da bi se uporabljal kot agregat.

| (301) | Organi Združenega kraljestva trdijo, da je odpadni skrilavec, ki nastane pri pridobivanju premoga, nenačrtovan in nezaželen stranski proizvod. Na splošno je primeren le kot navadno polnilo pri gradnji cest ali za protipoplavne nasipe, zato se prodaja po zanemarljivi ceni. Odpadni proizvod se običajno zavrže na utrjenih kupih odpadkov ali pa se uporabi kot dodatni material za nasutje, če je blizu površinski kop. Premog sam se prodaja po približno 50 GBP na tono, skrilavec pa se običajno prodaja po zelo nizki ceni, ki v povprečju znaša največ 1–2 GBP na tono, če se pojavi povpraševanje blizu kraja pridobivanja. Stroški proizvodnje naj bi po ocenah znašali 0,50–2 GBP na tono. Včasih se skrilavec celo brezplačno podari, če ga kupci sami odpeljejo. |
| --- | --- |

(301)

Organi Združenega kraljestva trdijo, da je odpadni skrilavec, ki nastane pri pridobivanju premoga, nenačrtovan in nezaželen stranski proizvod. Na splošno je primeren le kot navadno polnilo pri gradnji cest ali za protipoplavne nasipe, zato se prodaja po zanemarljivi ceni. Odpadni proizvod se običajno zavrže na utrjenih kupih odpadkov ali pa se uporabi kot dodatni material za nasutje, če je blizu površinski kop. Premog sam se prodaja po približno 50 GBP na tono, skrilavec pa se običajno prodaja po zelo nizki ceni, ki v povprečju znaša največ 1–2 GBP na tono, če se pojavi povpraševanje blizu kraja pridobivanja. Stroški proizvodnje naj bi po ocenah znašali 0,50–2 GBP na tono. Včasih se skrilavec celo brezplačno podari, če ga kupci sami odpeljejo.

| (302) | To velja tudi za drugo neplodno zemljo, ki se na splošno kot agregat slabše kakovosti uporablja le, kadar se pojavi povpraševanje blizu kraja pridobivanja. |
| --- | --- |

(302)

To velja tudi za drugo neplodno zemljo, ki se na splošno kot agregat slabše kakovosti uporablja le, kadar se pojavi povpraševanje blizu kraja pridobivanja.

| (303) | Organi Združenega kraljestva trdijo, da se nekaj stranskega proizvoda iz skrilavca, ki nastane pri drugih dejavnostih pridobivanja, proda kot agregat, vendar je na splošno prodaja skrilavca, ki se uporabi kot agregat, zaradi stroškov prevoza gospodarna le, če se pojavi povpraševanje blizu kraja pridobivanja. Ker se takšen skrilavec ni pridobival, da bi se tržno izkoriščal kot agregat, in ker pripomore k zmanjševanju povpraševanja po na novo pridobljenih agregatih, trdijo, da bi bila njegova oprostitev v skladu z okoljskim ciljem ter naravo in logiko dajatve na agregate. |
| --- | --- |

(303)

Organi Združenega kraljestva trdijo, da se nekaj stranskega proizvoda iz skrilavca, ki nastane pri drugih dejavnostih pridobivanja, proda kot agregat, vendar je na splošno prodaja skrilavca, ki se uporabi kot agregat, zaradi stroškov prevoza gospodarna le, če se pojavi povpraševanje blizu kraja pridobivanja. Ker se takšen skrilavec ni pridobival, da bi se tržno izkoriščal kot agregat, in ker pripomore k zmanjševanju povpraševanja po na novo pridobljenih agregatih, trdijo, da bi bila njegova oprostitev v skladu z okoljskim ciljem ter naravo in logiko dajatve na agregate.

| (304) | Organi Združenega kraljestva trdijo, da organ BGS in letopis mineralov Združenega kraljestva, tj. letna zbirka podatkov Združenega kraljestva, glino in skrilavec obravnavata kot eno kategorijo. Po navedbah urada za nacionalno statistiko se njuna povprečna prodajna cena giblje med 2,52 in 2,88 GBP na tono. Leta 2012 so se cene gibale med 3,34 in 4,44 GBP na tono. |
| --- | --- |

(304)

Organi Združenega kraljestva trdijo, da organ BGS in letopis mineralov Združenega kraljestva, tj. letna zbirka podatkov Združenega kraljestva, glino in skrilavec obravnavata kot eno kategorijo. Po navedbah urada za nacionalno statistiko se njuna povprečna prodajna cena giblje med 2,52 in 2,88 GBP na tono. Leta 2012 so se cene gibale med 3,34 in 4,44 GBP na tono.

| (305) | Organi Združenega kraljestva so predložili informacije v zvezi s kamnolomom, ki proizvaja peščenjak gritstone, ki se uporablja pri proizvodnji asfaltov za zgornjo plast cestišča. Proizvaja in prodaja tudi skrilavec, ki leži med plastmi peščenjaka. Kamnolom je ocenil, da stroški proizvodnje za njegove proizvode iz skrilavca znašajo 6,31 GBP na tono. |
| --- | --- |

(305)

Organi Združenega kraljestva so predložili informacije v zvezi s kamnolomom, ki proizvaja peščenjak gritstone, ki se uporablja pri proizvodnji asfaltov za zgornjo plast cestišča. Proizvaja in prodaja tudi skrilavec, ki leži med plastmi peščenjaka. Kamnolom je ocenil, da stroški proizvodnje za njegove proizvode iz skrilavca znašajo 6,31 GBP na tono.

| (306) | Kar zadeva skrilavec, ki se uporablja v keramičnih postopkih, so organi Združenega kraljestva predložili informacije, ki jih je posredovalo združenje British Ceramic Confederation, tj. panožno združenje industrije proizvodnje keramike v Združenem kraljestvu (v nadaljnjem besedilu: združenje BCC). Ugotavljajo, da so stroški proizvodnje skrilavca zelo različni in odvisni od več dejavnikov. Ocenjujejo, da stroški pridobivanja na splošno znašajo [...]–[...] GBP na tono. |
| --- | --- |

(306)

Kar zadeva skrilavec, ki se uporablja v keramičnih postopkih, so organi Združenega kraljestva predložili informacije, ki jih je posredovalo združenje British Ceramic Confederation, tj. panožno združenje industrije proizvodnje keramike v Združenem kraljestvu (v nadaljnjem besedilu: združenje BCC). Ugotavljajo, da so stroški proizvodnje skrilavca zelo različni in odvisni od več dejavnikov. Ocenjujejo, da stroški pridobivanja na splošno znašajo [...]–[...] GBP na tono.

| (307) | Združenje BCC ocenjuje, da bi bila prodajna cena skrilavca, ki naj bi se uporabljal kot agregat, [...]–[...] GBP na tono. Ugotavlja, da se lahko skrilavec proda z izgubo, da se pod zadevnimi nahajališči skrilavca razkrijejo kakovostni materiali za izdelavo opeke. |
| --- | --- |

(307)

Združenje BCC ocenjuje, da bi bila prodajna cena skrilavca, ki naj bi se uporabljal kot agregat, [...]–[...] GBP na tono. Ugotavlja, da se lahko skrilavec proda z izgubo, da se pod zadevnimi nahajališči skrilavca razkrijejo kakovostni materiali za izdelavo opeke.

| (308) | Združenje BCC ugotavlja tudi, da se večina opeke proizvede na krajih, povezanih s kamnolomi, zato se za material cena ne določi. Kljub temu stroške – če bi se material prodal tretji osebi – ocenjuje na [...]–[...] GBP na tono plus stroške dostave. Ugotavlja, da bi bila prodajna cena skrilavca nižja od cene visokokakovostne gline. |
| --- | --- |

(308)

Združenje BCC ugotavlja tudi, da se večina opeke proizvede na krajih, povezanih s kamnolomi, zato se za material cena ne določi. Kljub temu stroške – če bi se material prodal tretji osebi – ocenjuje na [...]–[...] GBP na tono plus stroške dostave. Ugotavlja, da bi bila prodajna cena skrilavca nižja od cene visokokakovostne gline.

| (309) | Kar zadeva oprostitev za materiale, ki so pretežno iz premoga, lignita, glinastega skrilavca in skrilavca, so organi Združenega kraljestva pokazali, da je oprostitev nujna, saj naravni minerali niso 100-odstotno čisti. |
| --- | --- |

(309)

Kar zadeva oprostitev za materiale, ki so pretežno iz premoga, lignita, glinastega skrilavca in skrilavca, so organi Združenega kraljestva pokazali, da je oprostitev nujna, saj naravni minerali niso 100-odstotno čisti.

| (310) | Organi Združenega kraljestva menijo, da se skrilavec v kamnolomih ne pridobiva izključno zato, da bi se uporabljal kot agregat, in so preiskali prvotne trditve, ki jih je v postopkih pred sodišči Unije v zvezi s tem podalo združenje BAA. Organi Združenega kraljestva so po lastnih navedbah ugotovili, da se skrilavec še naprej proizvaja kot stranski proizvod pri drugih dejavnostih pridobivanja, zlasti gline, premoga in apnenca. Trdijo, da nobeden od dokumentov, ki jih je združenje BAA pred sprejetjem sklepa o začetku postopka predložilo sodiščem Unije ali Komisiji, ni pokazal, da obstajajo kamnolomi, ki skrilavec in glino izkoriščajo zlasti zato, da bi se uporabljala kot agregata. |
| --- | --- |

(310)

Organi Združenega kraljestva menijo, da se skrilavec v kamnolomih ne pridobiva izključno zato, da bi se uporabljal kot agregat, in so preiskali prvotne trditve, ki jih je v postopkih pred sodišči Unije v zvezi s tem podalo združenje BAA. Organi Združenega kraljestva so po lastnih navedbah ugotovili, da se skrilavec še naprej proizvaja kot stranski proizvod pri drugih dejavnostih pridobivanja, zlasti gline, premoga in apnenca. Trdijo, da nobeden od dokumentov, ki jih je združenje BAA pred sprejetjem sklepa o začetku postopka predložilo sodiščem Unije ali Komisiji, ni pokazal, da obstajajo kamnolomi, ki skrilavec in glino izkoriščajo zlasti zato, da bi se uporabljala kot agregata.

| (311) | Komisija je od organov Združenega kraljestva zahtevala, naj predložijo informacije v zvezi s proizvodi štirih kamnolomov, ki so bili v predložitvi zainteresirane strani navedeni kot oproščeni kamnolomi, ki so pogodbe pridobili le zaradi takšne oprostitve in ki zagotavljajo enake vrste proizvodov, kot bi jih lahko zagotavljal njen obdavčeni kamnolom. Za en kamnolom je navedeno, da je prejel dovoljenje za izkoriščanje skrilavca. Organi Združenega kraljestva so ugotovili, da so bili vsi štirje kamnolomi evidentirani za plačilo dajatve na agregate in da dajatev plačujejo od njene uvedbe leta 2002. Kamnolomi očitno prodajajo (66) pridobljen kamen, pesek, prod, agregate, ki vključujejo reciklirane proizvode in betonske proizvode, agregate iz trdega kamna, agregate in polnila, gradbene proizvode, dekorativne agregate in tlakovce iz peščenjaka oziroma pesek, prod in druge agregate. Nič ni kazalo na to, da bi imel kateri od kamnolomov korist od oprostitve za skrilavec. |
| --- | --- |

(311)

Komisija je od organov Združenega kraljestva zahtevala, naj predložijo informacije v zvezi s proizvodi štirih kamnolomov, ki so bili v predložitvi zainteresirane strani navedeni kot oproščeni kamnolomi, ki so pogodbe pridobili le zaradi takšne oprostitve in ki zagotavljajo enake vrste proizvodov, kot bi jih lahko zagotavljal njen obdavčeni kamnolom. Za en kamnolom je navedeno, da je prejel dovoljenje za izkoriščanje skrilavca. Organi Združenega kraljestva so ugotovili, da so bili vsi štirje kamnolomi evidentirani za plačilo dajatve na agregate in da dajatev plačujejo od njene uvedbe leta 2002. Kamnolomi očitno prodajajo (66) pridobljen kamen, pesek, prod, agregate, ki vključujejo reciklirane proizvode in betonske proizvode, agregate iz trdega kamna, agregate in polnila, gradbene proizvode, dekorativne agregate in tlakovce iz peščenjaka oziroma pesek, prod in druge agregate. Nič ni kazalo na to, da bi imel kateri od kamnolomov korist od oprostitve za skrilavec.

66

| (312) | Organi Združenega kraljestva so proučili tudi osem kamnolomov, ki so v podatkovni zbirki organa BGS navedeni kot kamnolomi, ki namensko pridobivajo skrilavec, da bi se uporabljal kot agregat. Trdijo, da vsaj nekateri od teh kamnolomov poleg skrilavca pridobivajo tudi druge proizvode. Tako jim očitno ni uspelo dokončno opredeliti morebitnih kamnolomov skrilavca, ki skrilavec pridobivajo le zato, da bi se uporabljal kot agregat. |
| --- | --- |

(312)

Organi Združenega kraljestva so proučili tudi osem kamnolomov, ki so v podatkovni zbirki organa BGS navedeni kot kamnolomi, ki namensko pridobivajo skrilavec, da bi se uporabljal kot agregat. Trdijo, da vsaj nekateri od teh kamnolomov poleg skrilavca pridobivajo tudi druge proizvode. Tako jim očitno ni uspelo dokončno opredeliti morebitnih kamnolomov skrilavca, ki skrilavec pridobivajo le zato, da bi se uporabljal kot agregat.

| (313) | Organi Združenega kraljestva pojasnjujejo, da bi moral skrilavec prav tako imeti korist od oprostitve, kadar je stranski proizvod iz obdavčenih agregatov. Pridobiva se lahko kot neizogiben stranski proizvod pri pridobivanju apnenca ali peščenjaka gritstone. Organi Združenega kraljestva trdijo, da je skrilavec material nižje vrednosti kot apnenec in kot agregat ni primeren za številne uporabe. Trdijo, da je bil skrilavec, ki se je tako proizvajal kot stranski proizvod, oproščen plačila dajatve v skladu z okoljskim ciljem davka, da bi ga lahko kamnolomi, ki ga proizvajajo kot stranski proizvod, prodajali kot nadomestilo za druge v kamnolomih na novo pridobljene agregate za omejen razpon uporab, za katere je primeren. Če bi bil material prvotno obdavčen tako kot apnenec, kamnolomi odpadnega skrilavca ne bi mogli prodati. |
| --- | --- |

(313)

Organi Združenega kraljestva pojasnjujejo, da bi moral skrilavec prav tako imeti korist od oprostitve, kadar je stranski proizvod iz obdavčenih agregatov. Pridobiva se lahko kot neizogiben stranski proizvod pri pridobivanju apnenca ali peščenjaka gritstone. Organi Združenega kraljestva trdijo, da je skrilavec material nižje vrednosti kot apnenec in kot agregat ni primeren za številne uporabe. Trdijo, da je bil skrilavec, ki se je tako proizvajal kot stranski proizvod, oproščen plačila dajatve v skladu z okoljskim ciljem davka, da bi ga lahko kamnolomi, ki ga proizvajajo kot stranski proizvod, prodajali kot nadomestilo za druge v kamnolomih na novo pridobljene agregate za omejen razpon uporab, za katere je primeren. Če bi bil material prvotno obdavčen tako kot apnenec, kamnolomi odpadnega skrilavca ne bi mogli prodati.

| (314) | Ker je skrilavec kot agregat na splošno primeren le za nekatere in posebne uporabe in ker je na splošno uporaba skrilavca kot agregata gospodarna le, če se pojavi povpraševanje blizu kraja pridobivanja, je po navedbah organov Združenega kraljestva zelo malo verjetno, da bi se pojavilo dovolj veliko povpraševanje po skrilavcu blizu katerega koli kamnoloma, ki pridobiva zlasti druge agregate (npr. peščenjak gritstone), da bi spodbudilo pridobivanje dodatnih obdavčenih agregatov, ki bi omogočilo dostop do neobdavčenega stranskega proizvoda iz skrilavca. Organi Združenega kraljestva trdijo, da niso seznanjeni z nobenim takim primerom, v katerem bi se to zgodilo oziroma v katerem bi bilo verjetno, da se bo to zgodilo v prihodnosti. |
| --- | --- |

(314)

Ker je skrilavec kot agregat na splošno primeren le za nekatere in posebne uporabe in ker je na splošno uporaba skrilavca kot agregata gospodarna le, če se pojavi povpraševanje blizu kraja pridobivanja, je po navedbah organov Združenega kraljestva zelo malo verjetno, da bi se pojavilo dovolj veliko povpraševanje po skrilavcu blizu katerega koli kamnoloma, ki pridobiva zlasti druge agregate (npr. peščenjak gritstone), da bi spodbudilo pridobivanje dodatnih obdavčenih agregatov, ki bi omogočilo dostop do neobdavčenega stranskega proizvoda iz skrilavca. Organi Združenega kraljestva trdijo, da niso seznanjeni z nobenim takim primerom, v katerem bi se to zgodilo oziroma v katerem bi bilo verjetno, da se bo to zgodilo v prihodnosti.

| (315) | Organi Združenega kraljestva so imeli v odgovor na predložitev Komisiji, v kateri zainteresirana stran trdi, da je primarni material kamnoloma Vyse (v lasti družbe Torrington Stone) v severnem Devonu mikritni apnenec in skrilavec, ki se uporablja kot agregat, sekundarni material pa peščenjak greywacke, pomisleke, ali je skrilavec primarni material tega kamnoloma, saj so na njegovem spletnem mestu navedeni njegovi proizvodi iz visokokakovostnega peščenjaka in trditev, da „družba Braunton Aggregates zagotavlja različne proizvode iz peščenjaka, ki je cenjen zaradi svoje izjemne vzdržljivosti in kakovosti, in sicer vse od dekorativnega kamna, kamna za oblogo cestišč, odlomkov za vrt in kamnov za skalnjake do polnil za zastiranje in agregatov za nasipavanje“. V imeniku rudnikov in kamnolomov iz leta 2010, ki ga je pripravil organ British Geological Survey, je za kamnolom Beam navedeno, da proizvaja „karbonski peščenjak formacije Bude“ (Bude Formation). Ne strinjajo se, da je tako kamnolom Vyse dokaz, da se skrilavec namensko proizvaja, da bi se uporabljal kot agregat. |
| --- | --- |

(315)

Organi Združenega kraljestva so imeli v odgovor na predložitev Komisiji, v kateri zainteresirana stran trdi, da je primarni material kamnoloma Vyse (v lasti družbe Torrington Stone) v severnem Devonu mikritni apnenec in skrilavec, ki se uporablja kot agregat, sekundarni material pa peščenjak greywacke, pomisleke, ali je skrilavec primarni material tega kamnoloma, saj so na njegovem spletnem mestu navedeni njegovi proizvodi iz visokokakovostnega peščenjaka in trditev, da „družba Braunton Aggregates zagotavlja različne proizvode iz peščenjaka, ki je cenjen zaradi svoje izjemne vzdržljivosti in kakovosti, in sicer vse od dekorativnega kamna, kamna za oblogo cestišč, odlomkov za vrt in kamnov za skalnjake do polnil za zastiranje in agregatov za nasipavanje“. V imeniku rudnikov in kamnolomov iz leta 2010, ki ga je pripravil organ British Geological Survey, je za kamnolom Beam navedeno, da proizvaja „karbonski peščenjak formacije Bude“ (Bude Formation). Ne strinjajo se, da je tako kamnolom Vyse dokaz, da se skrilavec namensko proizvaja, da bi se uporabljal kot agregat.

| (316) | Kar zadeva skrilavec, organi HMRC po navedbah organov Združenega kraljestva uporabljajo merilo, kakor je opisano v poročilu, ki določa, da se mora ta material „zlahka razcepiti (z žepnim nožkom) na milimeter debele kosmiče“. Material, ki razpade na majhne, centimeter velike kose (in je torej primernejši za to, da se uporablja kot agregat), je razvrščen kot mikritni apnenec in je obdavčen. Združenje BAA v svoji predložitvi trdi, da več kamnolomov material, razvrščen kot skrilavec, pridobiva le zaradi davka in ga prodaja za agregat. Organi Združenega kraljestva so pokazali, da bi organi HMRC zadevo raziskali kot morebitno davčno goljufijo, če bi obstajal kakršen koli trden dokaz za takšen napačen opis kamnin kot skrilavca zaradi uveljavljanja oprostitve plačila dajatve na agregate. |
| --- | --- |

(316)

Kar zadeva skrilavec, organi HMRC po navedbah organov Združenega kraljestva uporabljajo merilo, kakor je opisano v poročilu, ki določa, da se mora ta material „zlahka razcepiti (z žepnim nožkom) na milimeter debele kosmiče“. Material, ki razpade na majhne, centimeter velike kose (in je torej primernejši za to, da se uporablja kot agregat), je razvrščen kot mikritni apnenec in je obdavčen. Združenje BAA v svoji predložitvi trdi, da več kamnolomov material, razvrščen kot skrilavec, pridobiva le zaradi davka in ga prodaja za agregat. Organi Združenega kraljestva so pokazali, da bi organi HMRC zadevo raziskali kot morebitno davčno goljufijo, če bi obstajal kakršen koli trden dokaz za takšen napačen opis kamnin kot skrilavca zaradi uveljavljanja oprostitve plačila dajatve na agregate.

| (317) | Po navedbah organov Združenega kraljestva vse dejavnosti obdavčitve, ki jih izvajajo organi HMRC, temeljijo na tveganju. To pomeni, da se ne preverijo vsa podjetja, evidentirana pri organih HMRC, razen če ne obstaja razlog za preiskavo davčnih napovedi, ki jih predložijo organom HMRC. Organi Združenega kraljestva se zavedajo tveganja, da kamnolomi izkoristijo oprostitve plačila dajatve na agregate z napačnim opisom materialov, ki jih proizvajajo. Organi HMRC s preverjanji zagotavljajo pravilno uporabo dajatve na agregate in preiskujejo primere, v katerih obstajajo dokazi o napačnem opisu materialov. |
| --- | --- |

(317)

Po navedbah organov Združenega kraljestva vse dejavnosti obdavčitve, ki jih izvajajo organi HMRC, temeljijo na tveganju. To pomeni, da se ne preverijo vsa podjetja, evidentirana pri organih HMRC, razen če ne obstaja razlog za preiskavo davčnih napovedi, ki jih predložijo organom HMRC. Organi Združenega kraljestva se zavedajo tveganja, da kamnolomi izkoristijo oprostitve plačila dajatve na agregate z napačnim opisom materialov, ki jih proizvajajo. Organi HMRC s preverjanji zagotavljajo pravilno uporabo dajatve na agregate in preiskujejo primere, v katerih obstajajo dokazi o napačnem opisu materialov.

| (318) | Organi Združenega kraljestva so pregledali zaupne davčne evidence in javne informacije v zvezi s kamnolomi, za katere je združenje BAA navedlo, da proizvajajo glino in skrilavec le zato, da bi se uporabljala kot agregat, ali kamnolomi, ki so svoje proizvode napačno označili kot skrilavec, da bi imeli korist od oprostitev plačila dajatve. Rezultate pregleda v zvezi s posameznim kamnolomom so predložili Komisiji. Pregled je pokazal, da so v zvezi z enim kamnolomom morda povezana nekatera vprašanja glede izvrševanja, in organi Združenega kraljestva so se zavezali, da bodo zadevo preiskali. Kar zadeva večino kamnolomov, za katere je bilo ugotovljeno, da delujejo ali so delovali, ni nič kazalo na to, da bi skrilavec ali glino pridobivali izključno zato, da bi se uporabljala kot agregat. Vendar je iz informacij, predloženih Komisiji, razvidno, da ima vsaj štiri ali pet (67) kamnolomov korist od oprostitve plačila dajatve, čeprav je njihov glavni proizvod obdelani kamen, poleg kamna pa pridobivajo še skrilavec. |
| --- | --- |

(318)

Organi Združenega kraljestva so pregledali zaupne davčne evidence in javne informacije v zvezi s kamnolomi, za katere je združenje BAA navedlo, da proizvajajo glino in skrilavec le zato, da bi se uporabljala kot agregat, ali kamnolomi, ki so svoje proizvode napačno označili kot skrilavec, da bi imeli korist od oprostitev plačila dajatve. Rezultate pregleda v zvezi s posameznim kamnolomom so predložili Komisiji. Pregled je pokazal, da so v zvezi z enim kamnolomom morda povezana nekatera vprašanja glede izvrševanja, in organi Združenega kraljestva so se zavezali, da bodo zadevo preiskali. Kar zadeva večino kamnolomov, za katere je bilo ugotovljeno, da delujejo ali so delovali, ni nič kazalo na to, da bi skrilavec ali glino pridobivali izključno zato, da bi se uporabljala kot agregat. Vendar je iz informacij, predloženih Komisiji, razvidno, da ima vsaj štiri ali pet (67) kamnolomov korist od oprostitve plačila dajatve, čeprav je njihov glavni proizvod obdelani kamen, poleg kamna pa pridobivajo še skrilavec.

67

5.6.2.3   
  Premog

Premog

(a)   Pripombe organov Združenega kraljestva

Pripombe organov Združenega kraljestva

| (319) | Po navedbah organov Združenega kraljestva je premog gorljiva sedimentna kamnina. Britanski premog ima visoko vsebnost žvepla in se uporablja skoraj izključno v postajah za proizvodnjo električne energije na premog, ki so opremljene za razžveplanje dimnih plinov, čeprav se deloma uporablja tudi v gospodinjstvih. Ves koksni premog (ki se uporablja v plavžih pri proizvodnji jekla) se trenutno uvaža. Premog ni primeren, da bi se uporabljal kot agregat. |
| --- | --- |

(319)

Po navedbah organov Združenega kraljestva je premog gorljiva sedimentna kamnina. Britanski premog ima visoko vsebnost žvepla in se uporablja skoraj izključno v postajah za proizvodnjo električne energije na premog, ki so opremljene za razžveplanje dimnih plinov, čeprav se deloma uporablja tudi v gospodinjstvih. Ves koksni premog (ki se uporablja v plavžih pri proizvodnji jekla) se trenutno uvaža. Premog ni primeren, da bi se uporabljal kot agregat.

| (320) | Po navedbah organov Združenega kraljestva se pri pridobivanju premoga s površinskim kopom krovnina (68) in plasti med premogovnimi sloji posamično dvignejo s premogovnih slojev in ognjevarne gline, ki leži neposredno pod nekaterimi premogovnimi sloji. Ognjevarna glina, ki je stranski proizvod pri pridobivanju premoga, se pridobiva ločeno in prodaja po približno 10-odstotni ceni premoga, zlasti kot barvilo v postopku izdelave opeke. V vseh primerih se krovnina, zemlja med sloji in morebitni ostanki po predelavi mineralov (na primer zaradi odstranjevanja visoke vsebnosti pepela ali drugih nečistoč) po kopanju v vmesnem prostoru nadomestijo. |
| --- | --- |

(320)

Po navedbah organov Združenega kraljestva se pri pridobivanju premoga s površinskim kopom krovnina (68) in plasti med premogovnimi sloji posamično dvignejo s premogovnih slojev in ognjevarne gline, ki leži neposredno pod nekaterimi premogovnimi sloji. Ognjevarna glina, ki je stranski proizvod pri pridobivanju premoga, se pridobiva ločeno in prodaja po približno 10-odstotni ceni premoga, zlasti kot barvilo v postopku izdelave opeke. V vseh primerih se krovnina, zemlja med sloji in morebitni ostanki po predelavi mineralov (na primer zaradi odstranjevanja visoke vsebnosti pepela ali drugih nečistoč) po kopanju v vmesnem prostoru nadomestijo.

68

| (321) | Organi Združenega kraljestva trdijo, da vsi podzemni rudniki premog predelajo v obratih za ločevanje snovi različne gostote. Odpadki, ki nastanejo pri postopku, se običajno zavržejo in utrdijo. Nekdanja odlagališča odpadkov so na splošno urejena in prekrita z rastlinjem, da se zmanjša njihov vizualni učinek. Če je blizu površinski kop premoga in/ali drugih mineralov, se odpadki včasih uporabijo kot dodatni material za nasutje, s katerim se zapolnijo navedene luknje. |
| --- | --- |

(321)

Organi Združenega kraljestva trdijo, da vsi podzemni rudniki premog predelajo v obratih za ločevanje snovi različne gostote. Odpadki, ki nastanejo pri postopku, se običajno zavržejo in utrdijo. Nekdanja odlagališča odpadkov so na splošno urejena in prekrita z rastlinjem, da se zmanjša njihov vizualni učinek. Če je blizu površinski kop premoga in/ali drugih mineralov, se odpadki včasih uporabijo kot dodatni material za nasutje, s katerim se zapolnijo navedene luknje.

| (322) | Po navedbah organov Združenega kraljestva se lahko določen delež jalovine ali odpadkov, ki nastanejo pri proizvodnji premoga, uporabi kot agregat slabše kakovosti, na primer kot material za nasutje ali protipoplavne nasipe. Odpadki so drobnozrnati in niso primerni za tehnično uporabo, saj jih na primer ni mogoče uporabiti kot podporo pri gradbenem projektu. |
| --- | --- |

(322)

Po navedbah organov Združenega kraljestva se lahko določen delež jalovine ali odpadkov, ki nastanejo pri proizvodnji premoga, uporabi kot agregat slabše kakovosti, na primer kot material za nasutje ali protipoplavne nasipe. Odpadki so drobnozrnati in niso primerni za tehnično uporabo, saj jih na primer ni mogoče uporabiti kot podporo pri gradbenem projektu.

| (323) | Po mnenju organov Združenega kraljestva ni dokazov, da bi kateri koli kamnolom v Združenem kraljestvu premog pridobival le zaradi pridobivanja agregata. Trdijo, da je dajatev na agregate zasnovana tako, da material, ki je v celoti iz jalovine, nastale pri kopanju premoga, ni obdavčen. Čiste plasti agregatov, ki se pridobijo pri kopanju premoga, so obdavčene z dajatvijo na agregate. |
| --- | --- |

(323)

Po mnenju organov Združenega kraljestva ni dokazov, da bi kateri koli kamnolom v Združenem kraljestvu premog pridobival le zaradi pridobivanja agregata. Trdijo, da je dajatev na agregate zasnovana tako, da material, ki je v celoti iz jalovine, nastale pri kopanju premoga, ni obdavčen. Čiste plasti agregatov, ki se pridobijo pri kopanju premoga, so obdavčene z dajatvijo na agregate.

5.6.2.4   
  Lignit

Lignit

(a)   Pripombe organov Združenega kraljestva

Pripombe organov Združenega kraljestva

| (324) | Po navedbah organov Združenega kraljestva je lignit vmesni material med šoto in premogom. Edino večje nahajališče lignita v Združenem kraljestvu je v Devonu, kjer je stranski proizvod pri pridobivanju grudaste ilovice. Manjše količine se prodajajo za uporabo v vrtnarstvu. Velika nahajališča so tudi na Severnem Irskem, vendar tam zaradi znatnega lokalnega nasprotovanja proizvodnji ni komercialne proizvodnje lignita. Lignit ni primeren, da bi se uporabljal kot agregat, zlasti zaradi velike vsebnosti vlage in hlapnih snovi. |
| --- | --- |

(324)

Po navedbah organov Združenega kraljestva je lignit vmesni material med šoto in premogom. Edino večje nahajališče lignita v Združenem kraljestvu je v Devonu, kjer je stranski proizvod pri pridobivanju grudaste ilovice. Manjše količine se prodajajo za uporabo v vrtnarstvu. Velika nahajališča so tudi na Severnem Irskem, vendar tam zaradi znatnega lokalnega nasprotovanja proizvodnji ni komercialne proizvodnje lignita. Lignit ni primeren, da bi se uporabljal kot agregat, zlasti zaradi velike vsebnosti vlage in hlapnih snovi.

5.6.2.5   
  Ocena Komisije

Ocena Komisije

5.6.2.5.1   Glinasti skrilavec

Glinasti skrilavec

| (325) | Čeprav je glinasti skrilavec agregat v smislu člena 17(1) zakona iz leta 2001, je iz predložitev organov Združenega kraljestva in zainteresirane strani razvidno, da se pridobiva zaradi arhitekturnih in dimenzioniranih proizvodov, ki se prodajajo po precej višjih cenah kot material, ki se prodaja, da bi se uporabljal kot agregat. Izkoriščanje kamnolomov le zaradi pridobivanja glinastega skrilavca, da bi se uporabljal kot agregat, ki zaradi svojih lastnosti večinoma niso primerni, da bi se uporabljali kot vrhunski agregati, ampak se uporabljajo kot agregati slabše kakovosti, ne bi bilo ekonomsko smiselno. Poleg tega so metode pridobivanja precej dražje od običajnih metod pridobivanja agregatov, zato ne bi bilo ekonomsko logično, da bi se agregati tako drago proizvajali. Stroški proizvodnje agregatov iz glinastega skrilavca na primer znašajo 5,7–6,5 GBP na tono, prodajajo pa se po največ 6,42 GBP na tono. |
| --- | --- |

(325)

Čeprav je glinasti skrilavec agregat v smislu člena 17(1) zakona iz leta 2001, je iz predložitev organov Združenega kraljestva in zainteresirane strani razvidno, da se pridobiva zaradi arhitekturnih in dimenzioniranih proizvodov, ki se prodajajo po precej višjih cenah kot material, ki se prodaja, da bi se uporabljal kot agregat. Izkoriščanje kamnolomov le zaradi pridobivanja glinastega skrilavca, da bi se uporabljal kot agregat, ki zaradi svojih lastnosti večinoma niso primerni, da bi se uporabljali kot vrhunski agregati, ampak se uporabljajo kot agregati slabše kakovosti, ne bi bilo ekonomsko smiselno. Poleg tega so metode pridobivanja precej dražje od običajnih metod pridobivanja agregatov, zato ne bi bilo ekonomsko logično, da bi se agregati tako drago proizvajali. Stroški proizvodnje agregatov iz glinastega skrilavca na primer znašajo 5,7–6,5 GBP na tono, prodajajo pa se po največ 6,42 GBP na tono.

| (326) | Material, ki se uporablja kot visokokakovostni glinasti skrilavec, ima zaradi načina pridobivanja obdelano površino; težke plošče iz glinastega skrilavca se režejo proti smeri zrn na določene velikosti z žago, po čemer imajo tudi vsaj eno površino, ki se cepi vzdolž naravne ploskve v kamnini z dletom in kladivom. V takem primeru bi se na glinastem skrilavcu izvedel oproščeni postopek v skladu s členom 18(2)(a) zakona o financah iz leta 2001, zaradi česar bi imel korist od davčne olajšave v skladu s členom 30. |
| --- | --- |

(326)

Material, ki se uporablja kot visokokakovostni glinasti skrilavec, ima zaradi načina pridobivanja obdelano površino; težke plošče iz glinastega skrilavca se režejo proti smeri zrn na določene velikosti z žago, po čemer imajo tudi vsaj eno površino, ki se cepi vzdolž naravne ploskve v kamnini z dletom in kladivom. V takem primeru bi se na glinastem skrilavcu izvedel oproščeni postopek v skladu s členom 18(2)(a) zakona o financah iz leta 2001, zaradi česar bi imel korist od davčne olajšave v skladu s členom 30.

| (327) | Združenje BAA in več zainteresiranih strani je trdilo, da se v primeru miznih plošč, kamna za suhi zid in kamna za oblogo cestišč glinasti skrilavec uporablja kot agregat in da bi bilo treba kamnolome, ki takšne proizvode proizvajajo kot primarne proizvode, obdavčiti. Glavna utemeljitev je, da se struktura proizvodov zadevnih kamnolomov ne razlikuje od strukture proizvodov kamnolomov kamnin (kot je granit ali peščenjak), ki bi prav tako prednostno proizvajali kamen za suhi zid, nato pa sekundarne agregate slabše kakovosti. |
| --- | --- |

(327)

Združenje BAA in več zainteresiranih strani je trdilo, da se v primeru miznih plošč, kamna za suhi zid in kamna za oblogo cestišč glinasti skrilavec uporablja kot agregat in da bi bilo treba kamnolome, ki takšne proizvode proizvajajo kot primarne proizvode, obdavčiti. Glavna utemeljitev je, da se struktura proizvodov zadevnih kamnolomov ne razlikuje od strukture proizvodov kamnolomov kamnin (kot je granit ali peščenjak), ki bi prav tako prednostno proizvajali kamen za suhi zid, nato pa sekundarne agregate slabše kakovosti.

| (328) | Pri glinastem skrilavcu je v nasprotju s pridobivanjem drugih agregatov, kot je apnenec, očitno potrebno pridobivanje v globini, zaradi česar je v primerjavi s stroški običajnega kopanja njegovo pridobivanje drago. Organi Združenega kraljestva in zainteresirane strani so pokazali, da je pomembna razlika med kamnolomi običajnih agregatov (kot so granit, peščenjaki in apnenec) in kamnolomi glinastega skrilavca, zato je njihova različna obravnava popolnoma upravičena. |
| --- | --- |

(328)

Pri glinastem skrilavcu je v nasprotju s pridobivanjem drugih agregatov, kot je apnenec, očitno potrebno pridobivanje v globini, zaradi česar je v primerjavi s stroški običajnega kopanja njegovo pridobivanje drago. Organi Združenega kraljestva in zainteresirane strani so pokazali, da je pomembna razlika med kamnolomi običajnih agregatov (kot so granit, peščenjaki in apnenec) in kamnolomi glinastega skrilavca, zato je njihova različna obravnava popolnoma upravičena.

| (329) | Združenje BAA in več zainteresiranih strani trdi, da nekateri kamnolomi glinastega skrilavca ne proizvajajo specializiranih arhitekturnih proizvodov, ampak glinasti skrilavec namensko izkoriščajo, da se uporablja kot agregat. Poleg tega naj bi obstajali kamnolomi, ki trdijo, da bi morali biti oproščeni plačevanja dajatve, ker proizvajajo glinasti skrilavec, vendar material, ki ga proizvajajo, dejansko nima ustreznega skrilavega klivaža ali pa je bil napačno označen. |
| --- | --- |

(329)

Združenje BAA in več zainteresiranih strani trdi, da nekateri kamnolomi glinastega skrilavca ne proizvajajo specializiranih arhitekturnih proizvodov, ampak glinasti skrilavec namensko izkoriščajo, da se uporablja kot agregat. Poleg tega naj bi obstajali kamnolomi, ki trdijo, da bi morali biti oproščeni plačevanja dajatve, ker proizvajajo glinasti skrilavec, vendar material, ki ga proizvajajo, dejansko nima ustreznega skrilavega klivaža ali pa je bil napačno označen.

| (330) | Komisija v zvezi s tem najprej ugotavlja, da po navedbah organov Združenega kraljestva nič ne kaže na to, da bi kateri koli kamnolom glinasti skrilavec namensko pridobival, da bi se uporabljal kot agregat. Ob pomanjkanju jasnih dokazov o nasprotnem se od organov Združenega kraljestva ni moglo pričakovati, da bodo dokazali negativno dejstvo, tj. da noben kamnolom glinastega skrilavca ne pridobiva namensko, da bi se uporabljal kot agregat. Ko so organi Združenega kraljestva Komisiji predložili primere kamnolomov, ki naj bi glinasti skrilavec namensko izkoriščali, da bi se uporabljal kot agregat, je od njih zahtevala, naj ji v zvezi z njimi predložijo informacije. Iz teh je razvidno, da nobeden od teh kamnolomov glinastega skrilavca ne pridobiva namensko in zlasti zato, da bi se uporabljal kot agregat. Zaradi informacij so se le pojavili pomisleki glede opredelitve proizvodov določenega kamnoloma za glinasti skrilavec, glede katerega so se organi Združenega kraljestva zavezali, da ga bodo preiskali. Napačna opredelitev materialov bi pomenila zlorabo dajatve na agregate in ne zadevo, povezano z državno pomočjo. |
| --- | --- |

(330)

Komisija v zvezi s tem najprej ugotavlja, da po navedbah organov Združenega kraljestva nič ne kaže na to, da bi kateri koli kamnolom glinasti skrilavec namensko pridobival, da bi se uporabljal kot agregat. Ob pomanjkanju jasnih dokazov o nasprotnem se od organov Združenega kraljestva ni moglo pričakovati, da bodo dokazali negativno dejstvo, tj. da noben kamnolom glinastega skrilavca ne pridobiva namensko, da bi se uporabljal kot agregat. Ko so organi Združenega kraljestva Komisiji predložili primere kamnolomov, ki naj bi glinasti skrilavec namensko izkoriščali, da bi se uporabljal kot agregat, je od njih zahtevala, naj ji v zvezi z njimi predložijo informacije. Iz teh je razvidno, da nobeden od teh kamnolomov glinastega skrilavca ne pridobiva namensko in zlasti zato, da bi se uporabljal kot agregat. Zaradi informacij so se le pojavili pomisleki glede opredelitve proizvodov določenega kamnoloma za glinasti skrilavec, glede katerega so se organi Združenega kraljestva zavezali, da ga bodo preiskali. Napačna opredelitev materialov bi pomenila zlorabo dajatve na agregate in ne zadevo, povezano z državno pomočjo.

| (331) | Drugič, kot je opisano v uvodni izjavi 169, Komisija meni, da oglasi, v katerih kamnolomi opisujejo svoje proizvode za namene pridobivanja strank, niso ravno pomembni za oceno uporabe materialov za namene dajatve na agregate. Tudi organi Združenega kraljestva takšnih opisov za namene pobiranja davka ne upoštevajo. |
| --- | --- |

(331)

Drugič, kot je opisano v uvodni izjavi 169, Komisija meni, da oglasi, v katerih kamnolomi opisujejo svoje proizvode za namene pridobivanja strank, niso ravno pomembni za oceno uporabe materialov za namene dajatve na agregate. Tudi organi Združenega kraljestva takšnih opisov za namene pobiranja davka ne upoštevajo.

| (332) | Merilo, ki so ga organi Združenega kraljestva uporabili pri preverjanju, ali je material, ki ga pridobiva določeni kamnolom, glinasti skrilavec, je v skladu s poročilom (69) merilo, ali se „razkolje le z dletom v ostre kosmiče in ploščice“. Če bi torej obstajali kamnolomi, ki trdijo, da proizvajajo glinasti skrilavec, in bi zato imeli korist od oprostitve, v resnici pa bi proizvajali material, ki nima ustreznega skrilavega klivaža, kot to trdi združenje BAA, se ti kamnolomi ne bi prijavili za plačilo davka na agregate, kar bi pomenilo zlorabo. Pri takšni zadevi bi šlo za vprašanje izvrševanja in bi jo organi HMRC preiskali kot goljufijo. Organi Združenega kraljestva so se zavezali, da bodo preiskali navedeni kamnolom in vse druge primere, glede katerih se v zvezi s preiskavo, izvedeno na podlagi pridobivanja dokazov za Komisijo, pojavljajo pomisleki glede napačne razvrstitve materialov. Če se za material izkaže, da ni glinasti skrilavec, se bosta zaračunali dajatev in kazen. |
| --- | --- |

(332)

Merilo, ki so ga organi Združenega kraljestva uporabili pri preverjanju, ali je material, ki ga pridobiva določeni kamnolom, glinasti skrilavec, je v skladu s poročilom (69) merilo, ali se „razkolje le z dletom v ostre kosmiče in ploščice“. Če bi torej obstajali kamnolomi, ki trdijo, da proizvajajo glinasti skrilavec, in bi zato imeli korist od oprostitve, v resnici pa bi proizvajali material, ki nima ustreznega skrilavega klivaža, kot to trdi združenje BAA, se ti kamnolomi ne bi prijavili za plačilo davka na agregate, kar bi pomenilo zlorabo. Pri takšni zadevi bi šlo za vprašanje izvrševanja in bi jo organi HMRC preiskali kot goljufijo. Organi Združenega kraljestva so se zavezali, da bodo preiskali navedeni kamnolom in vse druge primere, glede katerih se v zvezi s preiskavo, izvedeno na podlagi pridobivanja dokazov za Komisijo, pojavljajo pomisleki glede napačne razvrstitve materialov. Če se za material izkaže, da ni glinasti skrilavec, se bosta zaračunali dajatev in kazen.

69

| (333) | V skladu z ugotovitvami Splošnega sodišča (70) je vključitev nekaterih materialov na področje uporabe dajatve na podlagi veljavnega pravila običajne obdavčitve odvisna „zgolj od tega, ali se učinkovito in resnično uporabljajo kot agregati“. Pri na novo pridobljenem glinastem skrilavcu je mogoče to razlagati tako, da glinasti skrilavec brez dokazov o kamnolomih, ki ga namensko pridobivajo, da bi se uporabljal kot agregat, ni primerljiv z obdavčljivimi materiali, zato spada oprostitev plačila dajatve v zvezi z glinastim skrilavcem med splošna načela dajatve na agregate. |
| --- | --- |

(333)

V skladu z ugotovitvami Splošnega sodišča (70) je vključitev nekaterih materialov na področje uporabe dajatve na podlagi veljavnega pravila običajne obdavčitve odvisna „zgolj od tega, ali se učinkovito in resnično uporabljajo kot agregati“. Pri na novo pridobljenem glinastem skrilavcu je mogoče to razlagati tako, da glinasti skrilavec brez dokazov o kamnolomih, ki ga namensko pridobivajo, da bi se uporabljal kot agregat, ni primerljiv z obdavčljivimi materiali, zato spada oprostitev plačila dajatve v zvezi z glinastim skrilavcem med splošna načela dajatve na agregate.

70

| (334) | Komisiji se je dokazalo, da se glinasti skrilavec namensko ne pridobiva, da bi se uporabljal kot agregat, ampak se v kamnolomu pridobiva zaradi proizvodnje dimenzioniranih in dekorativnih proizvodov. |
| --- | --- |

(334)

Komisiji se je dokazalo, da se glinasti skrilavec namensko ne pridobiva, da bi se uporabljal kot agregat, ampak se v kamnolomu pridobiva zaradi proizvodnje dimenzioniranih in dekorativnih proizvodov.

| (335) | Komisija zato ugotavlja, da je na novo pridobljen glinasti skrilavec v drugačnem dejanskem in pravnem položaju kot obdavčeni materiali, zato ne spada v okvir načela običajne obdavčitve dajatve na agregate. |
| --- | --- |

(335)

Komisija zato ugotavlja, da je na novo pridobljen glinasti skrilavec v drugačnem dejanskem in pravnem položaju kot obdavčeni materiali, zato ne spada v okvir načela običajne obdavčitve dajatve na agregate.

| (336) | Iz predložitev sledi, da je le majhen del (približno 5 %) materiala, pridobljenega v kamnolomu, visokokakovostni glinasti skrilavec, ki se lahko v primerno velikih ploščah prodaja kot dimenzionirani arhitekturni proizvod in torej ne zato, da bi se uporabljal kot agregat, preostali material pa je glinasti skrilavec kot stranski proizvod ali odpadek, ki se lahko nato uporabi kot agregat (oprostitev za jalovino, ki nastane pri pridobivanju glinastega skrilavca, je ocenjena v oddelku 5.6.4). |
| --- | --- |

(336)

Iz predložitev sledi, da je le majhen del (približno 5 %) materiala, pridobljenega v kamnolomu, visokokakovostni glinasti skrilavec, ki se lahko v primerno velikih ploščah prodaja kot dimenzionirani arhitekturni proizvod in torej ne zato, da bi se uporabljal kot agregat, preostali material pa je glinasti skrilavec kot stranski proizvod ali odpadek, ki se lahko nato uporabi kot agregat (oprostitev za jalovino, ki nastane pri pridobivanju glinastega skrilavca, je ocenjena v oddelku 5.6.4).

| (337) | Ker je pridobivanje stranskega proizvoda iz glinastega skrilavca neizogiben pojav pri pridobivanju visokokakovostnega glinastega skrilavca za dekorativni in dimenzionirani material, ki se uporablja pri gradnji, in ker ne more nastati pri pridobivanju drugih materialov v kamnolomih, njegova oprostitev prispeva k cilju dajatve na agregate. Dejansko lahko pripomore k preusmerjanju povpraševanja od na novo pridobljenih materialov, ki naj bi se uporabljali kot agregati, na glinasti skrilavec kot stranski proizvod. Poleg tega ni nevarnosti, da bi ta oprostitev lahko spodbujala novo pridobivanje glinastega skrilavca, saj so stroški pridobivanja glinastega skrilavca visoki, pokrijejo pa se lahko le, če se glinasti skrilavec pridobi za dekorativne in dimenzionirane proizvode. To potrjuje tudi število dejavnih kamnolomov glinastega skrilavca, ki se po navedbah organov Združenega kraljestva od uvedbe dajatve na agregate zmanjšuje (s 43 na 32) (71). |
| --- | --- |

(337)

Ker je pridobivanje stranskega proizvoda iz glinastega skrilavca neizogiben pojav pri pridobivanju visokokakovostnega glinastega skrilavca za dekorativni in dimenzionirani material, ki se uporablja pri gradnji, in ker ne more nastati pri pridobivanju drugih materialov v kamnolomih, njegova oprostitev prispeva k cilju dajatve na agregate. Dejansko lahko pripomore k preusmerjanju povpraševanja od na novo pridobljenih materialov, ki naj bi se uporabljali kot agregati, na glinasti skrilavec kot stranski proizvod. Poleg tega ni nevarnosti, da bi ta oprostitev lahko spodbujala novo pridobivanje glinastega skrilavca, saj so stroški pridobivanja glinastega skrilavca visoki, pokrijejo pa se lahko le, če se glinasti skrilavec pridobi za dekorativne in dimenzionirane proizvode. To potrjuje tudi število dejavnih kamnolomov glinastega skrilavca, ki se po navedbah organov Združenega kraljestva od uvedbe dajatve na agregate zmanjšuje (s 43 na 32) (71).

71

| (338) | Komisija ugotavlja, da lahko obstaja naravni glinasti skrilavec, ki ni 100-odstotno čist, vendar še vedno izpolnjuje zahtevo, da se le z dletom razkolje v ostre kosmiče in ploščice. Organi Združenega kraljestva so v takih primerih menili, da bi morala oprostitev plačila dajatve zajemati tudi material, ki je pretežno iz glinastega skrilavca. |
| --- | --- |

(338)

Komisija ugotavlja, da lahko obstaja naravni glinasti skrilavec, ki ni 100-odstotno čist, vendar še vedno izpolnjuje zahtevo, da se le z dletom razkolje v ostre kosmiče in ploščice. Organi Združenega kraljestva so v takih primerih menili, da bi morala oprostitev plačila dajatve zajemati tudi material, ki je pretežno iz glinastega skrilavca.

| (339) | Ker ni bilo predloženih dokazov, da se je takšen material, ki je pretežno iz glinastega skrilavca, namensko pridobival, da bi se uporabljal kot agregat, Komisija meni, da bi morala enaka utemeljitev, kot velja za material, ki je v celoti iz glinastega skrilavca, veljati tudi za material, ki je pretežno iz glinastega skrilavca, s čimer se zajame primer iz uvodne izjave 338. |
| --- | --- |

(339)

Ker ni bilo predloženih dokazov, da se je takšen material, ki je pretežno iz glinastega skrilavca, namensko pridobival, da bi se uporabljal kot agregat, Komisija meni, da bi morala enaka utemeljitev, kot velja za material, ki je v celoti iz glinastega skrilavca, veljati tudi za material, ki je pretežno iz glinastega skrilavca, s čimer se zajame primer iz uvodne izjave 338.

| (340) | Oprostitev plačila dajatve na podlagi člena 17(4)(a) zakona o financah iz leta 2001, dodeljena za material, ki je v celoti ali pretežno iz glinastega skrilavca oziroma je del česar koli s takšno sestavo, ne odstopa od običajne obdavčitve na podlagi dajatve na agregate. |
| --- | --- |

(340)

Oprostitev plačila dajatve na podlagi člena 17(4)(a) zakona o financah iz leta 2001, dodeljena za material, ki je v celoti ali pretežno iz glinastega skrilavca oziroma je del česar koli s takšno sestavo, ne odstopa od običajne obdavčitve na podlagi dajatve na agregate.

5.6.2.5.2   Skrilavec

Skrilavec

| (341) | Skrilavec je kamnina in torej agregat v smislu člena 17(1) zakona o financah iz leta 2001, zato njegova oprostitev plačila dajatve na agregate ne pomeni odstopanja od načela običajne obdavčitve na podlagi dajatve na agregate, če se skrilavec namensko ne pridobiva, da bi se uporabljal kot agregat. V takem primeru bi bila lahko oprostitev upravičena le, če bi prispevala k okoljskemu cilju dajatve na agregate, tj. preusmeritvi povpraševanja. |
| --- | --- |

(341)

Skrilavec je kamnina in torej agregat v smislu člena 17(1) zakona o financah iz leta 2001, zato njegova oprostitev plačila dajatve na agregate ne pomeni odstopanja od načela običajne obdavčitve na podlagi dajatve na agregate, če se skrilavec namensko ne pridobiva, da bi se uporabljal kot agregat. V takem primeru bi bila lahko oprostitev upravičena le, če bi prispevala k okoljskemu cilju dajatve na agregate, tj. preusmeritvi povpraševanja.

| (342) | Zainteresirana stran in organi Združenega kraljestva so s predložitvami opozorili na več vrst uporabe, ko se glinasti skrilavec uporablja kot agregat, zlasti kot agregat slabše kakovosti za polnilo in nasipni material pod površino cest ali nasuvanje nasipov. |
| --- | --- |

(342)

Zainteresirana stran in organi Združenega kraljestva so s predložitvami opozorili na več vrst uporabe, ko se glinasti skrilavec uporablja kot agregat, zlasti kot agregat slabše kakovosti za polnilo in nasipni material pod površino cest ali nasuvanje nasipov.

| (343) | Komisija poleg tega ugotavlja, da skrilavec pogosto vsebujejo peščenjaki ali drugi obdavčeni materiali. V takih primerih se lahko šteje, da se skrilavec namensko pridobiva skupaj s takšnimi materiali, da bi se tržno izkoriščal kot agregat. |
| --- | --- |

(343)

Komisija poleg tega ugotavlja, da skrilavec pogosto vsebujejo peščenjaki ali drugi obdavčeni materiali. V takih primerih se lahko šteje, da se skrilavec namensko pridobiva skupaj s takšnimi materiali, da bi se tržno izkoriščal kot agregat.

| (344) | Organi Združenega kraljestva so sami trdili, da so materiali, ki se pridobivajo, da bi se uporabljali kot agregati, ali ki nastanejo kot stranski proizvod pri postopku, namenjenem proizvajanju agregatov za tržno izkoriščanje, v drugačnem dejanskem položaju kot oproščeni materiali. Skrilavec, ki se namensko pridobiva, da bi se tržno izkoriščal kot agregat, je torej tudi v drugačnem dejanskem položaju kot oproščeni materiali na enak način kot vsi drugi na novo pridobljeni obdavčeni materiali. Zato ne bi bilo upravičeno, da bi imel material korist od oprostitve plačila dajatve na agregate, kadar se namensko pridobiva, da bi se uporabljal kot agregat. |
| --- | --- |

(344)

Organi Združenega kraljestva so sami trdili, da so materiali, ki se pridobivajo, da bi se uporabljali kot agregati, ali ki nastanejo kot stranski proizvod pri postopku, namenjenem proizvajanju agregatov za tržno izkoriščanje, v drugačnem dejanskem položaju kot oproščeni materiali. Skrilavec, ki se namensko pridobiva, da bi se tržno izkoriščal kot agregat, je torej tudi v drugačnem dejanskem položaju kot oproščeni materiali na enak način kot vsi drugi na novo pridobljeni obdavčeni materiali. Zato ne bi bilo upravičeno, da bi imel material korist od oprostitve plačila dajatve na agregate, kadar se namensko pridobiva, da bi se uporabljal kot agregat.

| (345) | Organi Združenega kraljestva so pokazali, da se velika večina skrilavca ne uporablja kot agregat, saj večina skrilavca na splošno ni primerna, da bi se uporabljala kot agregat. Visokokakovostna uporaba skrilavca je za izdelavo opeke, kar je keramični postopek. |
| --- | --- |

(345)

Organi Združenega kraljestva so pokazali, da se velika večina skrilavca ne uporablja kot agregat, saj večina skrilavca na splošno ni primerna, da bi se uporabljala kot agregat. Visokokakovostna uporaba skrilavca je za izdelavo opeke, kar je keramični postopek.

| (346) | Komisija na podlagi informacij, ki so jih predložile zainteresirane strani, ugotavlja, da se na novo pridobljeni skrilavec lahko uporablja kot agregat, čeprav ne v številnih primerih, v nasprotju s pridobivanjem glinastega skrilavca pa se iz skrilavca ne proizvajajo vrhunski specializirani proizvodi, zaradi katerih bi bila mogoča oprostitev plačila dajatve. Poleg tega je skrilavec material, ki ima lahko zelo različne značilnosti, odvisno od kraja izkoriščanja. |
| --- | --- |

(346)

Komisija na podlagi informacij, ki so jih predložile zainteresirane strani, ugotavlja, da se na novo pridobljeni skrilavec lahko uporablja kot agregat, čeprav ne v številnih primerih, v nasprotju s pridobivanjem glinastega skrilavca pa se iz skrilavca ne proizvajajo vrhunski specializirani proizvodi, zaradi katerih bi bila mogoča oprostitev plačila dajatve. Poleg tega je skrilavec material, ki ima lahko zelo različne značilnosti, odvisno od kraja izkoriščanja.

| (347) | Komisija je upoštevala predložitev organov Združenega kraljestva, ki je podrobneje opisana v uvodni izjavi 297, da je skrilavec iz iste skupine kamnin kot glina, za trši skrilavec pa se lahko šteje, da je iz iste skupine kot glinasti skrilavec. |
| --- | --- |

(347)

Komisija je upoštevala predložitev organov Združenega kraljestva, ki je podrobneje opisana v uvodni izjavi 297, da je skrilavec iz iste skupine kamnin kot glina, za trši skrilavec pa se lahko šteje, da je iz iste skupine kot glinasti skrilavec.

| (348) | Poleg tega se skrilavec v nasprotju z glino lahko in tudi se uporablja za zagotavljanje nasipnega materiala pri gradnji, v ta namen pa ga ni treba fizično predelati (uvodna izjava 299). |
| --- | --- |

(348)

Poleg tega se skrilavec v nasprotju z glino lahko in tudi se uporablja za zagotavljanje nasipnega materiala pri gradnji, v ta namen pa ga ni treba fizično predelati (uvodna izjava 299).

| (349) | Prvič, iz pripomb zainteresirane strani, predloženih Komisiji, je razvidno, da se skrilavec lahko in tudi se namensko pridobiva, da bi se tržno izkoriščal kot agregat. Cena skrilavca se giblje med [...] in 4,44 GBP (glej uvodne izjave 292, 304 in 307). V tej ceni je v nekaterih primerih 3 GBP samo cena prevoza skrilavca. Vendar Komisija ugotavlja, da ni prejela informacij o cenah skrilavca, ki se pridobiva kot glavni proizvod kamnoloma, ampak je prejela le informacije o cenah skrilavca, ki je stranski proizvod pri pridobivanju drugega materiala. |
| --- | --- |

(349)

Prvič, iz pripomb zainteresirane strani, predloženih Komisiji, je razvidno, da se skrilavec lahko in tudi se namensko pridobiva, da bi se tržno izkoriščal kot agregat. Cena skrilavca se giblje med [...] in 4,44 GBP (glej uvodne izjave 292, 304 in 307). V tej ceni je v nekaterih primerih 3 GBP samo cena prevoza skrilavca. Vendar Komisija ugotavlja, da ni prejela informacij o cenah skrilavca, ki se pridobiva kot glavni proizvod kamnoloma, ampak je prejela le informacije o cenah skrilavca, ki je stranski proizvod pri pridobivanju drugega materiala.

| (350) | V zvezi z novim pridobivanjem skrilavca v kamnolomih je prejela dokaze v zvezi z vsaj štirimi ali petimi (72) kamnolomi, ki dokazujejo, da skrilavec pridobivajo zlasti zato, da bi se uporabljal kot agregat. Kot je opisano v uvodni izjavi 318, je Komisija v odziv na seznam kamnolomov, ki ga je predložilo združenje BAA in ki so bili v imeniku rudnikov in kamnolomov iz leta 2010, ki ga je sestavil organ BGS, navedeni kot kamnolomi, ki skrilavec pridobivajo zlasti zato, da bi se tržno izkoriščali agregati iz skrilavca, od organov Združenega kraljestva zahtevala, naj v zvezi s temi kamnolomi predložijo informacije iz zaupnih davčnih evidenc. Pri tem je bilo ugotovljeno, da je bilo za štiri ali pet (72) kamnolomov evidentirano, da imajo korist od oprostitve za skrilavec, proizvajali pa so obdelani kamen in skrilavec, da bi se uporabljala kot agregat. Organi Združenega kraljestva so pojasnili, da kamnolomi proizvajajo obdelani kamen, skrilavec pa bi bilo treba šteti za stranski proizvod pri obdelovanju kamna, zato je upravičen do oprostitve. Komisija tega pojasnila ne more sprejeti. Kot je opisano v uvodnih izjavah 151–158, stranski proizvodi iz obdelanega kamna niso oproščeni obdavčitve na podlagi dajatve na agregate. Poleg tega bi vsi kamnolomi agregatov proizvajali določene količine obdelanega kamna, če bi zanj obstajalo povpraševanje in bi bila kamnina primerna za obdelavo. Vendar pa to ne pomeni, da ne bodo proizvajali zlasti agregatov, če je po njih povpraševanje in je proizvodnja ekonomsko smiselna, povpraševanja po obdelanem kamnu pa ni. Zato je treba te kamnolome šteti za kamnolome, ki namensko pridobivajo skrilavec, da bi se uporabljal kot agregat. |
| --- | --- |

(350)

V zvezi z novim pridobivanjem skrilavca v kamnolomih je prejela dokaze v zvezi z vsaj štirimi ali petimi (72) kamnolomi, ki dokazujejo, da skrilavec pridobivajo zlasti zato, da bi se uporabljal kot agregat. Kot je opisano v uvodni izjavi 318, je Komisija v odziv na seznam kamnolomov, ki ga je predložilo združenje BAA in ki so bili v imeniku rudnikov in kamnolomov iz leta 2010, ki ga je sestavil organ BGS, navedeni kot kamnolomi, ki skrilavec pridobivajo zlasti zato, da bi se tržno izkoriščali agregati iz skrilavca, od organov Združenega kraljestva zahtevala, naj v zvezi s temi kamnolomi predložijo informacije iz zaupnih davčnih evidenc. Pri tem je bilo ugotovljeno, da je bilo za štiri ali pet (72) kamnolomov evidentirano, da imajo korist od oprostitve za skrilavec, proizvajali pa so obdelani kamen in skrilavec, da bi se uporabljala kot agregat. Organi Združenega kraljestva so pojasnili, da kamnolomi proizvajajo obdelani kamen, skrilavec pa bi bilo treba šteti za stranski proizvod pri obdelovanju kamna, zato je upravičen do oprostitve. Komisija tega pojasnila ne more sprejeti. Kot je opisano v uvodnih izjavah 151–158, stranski proizvodi iz obdelanega kamna niso oproščeni obdavčitve na podlagi dajatve na agregate. Poleg tega bi vsi kamnolomi agregatov proizvajali določene količine obdelanega kamna, če bi zanj obstajalo povpraševanje in bi bila kamnina primerna za obdelavo. Vendar pa to ne pomeni, da ne bodo proizvajali zlasti agregatov, če je po njih povpraševanje in je proizvodnja ekonomsko smiselna, povpraševanja po obdelanem kamnu pa ni. Zato je treba te kamnolome šteti za kamnolome, ki namensko pridobivajo skrilavec, da bi se uporabljal kot agregat.

72

72

| (351) | Komisija v prejeti predložitvi opaža protislovje. Pripomba, ki jo je predložila družba Torrington Stone, se nanaša na pridobivanje in prodajo agregatov iz skrilavca, ki jih kot primarni proizvod pridobiva eden od njenih kamnolomov (Vyse). Vendar organi Združenega kraljestva na podlagi tega, kako so proizvodi iz kamnoloma predstavljeni na njegovem spletnem mestu, trdijo, da kamnolom skrilavca sploh ne proizvaja. Komisija kljub temu ugotavlja, da je skrilavec naveden na spletnem mestu kamnoloma Vyse, vendar ne v opisu njegovih proizvodov, ampak v tehničnih specifikacijah različnih proizvodov, ki jih pridobiva (73). |
| --- | --- |

(351)

Komisija v prejeti predložitvi opaža protislovje. Pripomba, ki jo je predložila družba Torrington Stone, se nanaša na pridobivanje in prodajo agregatov iz skrilavca, ki jih kot primarni proizvod pridobiva eden od njenih kamnolomov (Vyse). Vendar organi Združenega kraljestva na podlagi tega, kako so proizvodi iz kamnoloma predstavljeni na njegovem spletnem mestu, trdijo, da kamnolom skrilavca sploh ne proizvaja. Komisija kljub temu ugotavlja, da je skrilavec naveden na spletnem mestu kamnoloma Vyse, vendar ne v opisu njegovih proizvodov, ampak v tehničnih specifikacijah različnih proizvodov, ki jih pridobiva (73).

73

| (352) | Poleg tega mora Komisija predložitev upoštevati, saj jo je predložil kamnolom sam. Morda je bil material, ki ga proizvaja, napačno označen kot skrilavec, vendar kamnolom sam trdi, da je imel korist od oprostitve za skrilavec. Poleg tega so organi Združenega kraljestva večkrat navedli, da za namene dajatve na agregate ne upoštevajo načina, kako kamnolom svoje proizvode predstavlja javnosti. Nikjer ni bilo navedeno, da bi se v kamnolomu opravil geološki preskus. |
| --- | --- |

(352)

Poleg tega mora Komisija predložitev upoštevati, saj jo je predložil kamnolom sam. Morda je bil material, ki ga proizvaja, napačno označen kot skrilavec, vendar kamnolom sam trdi, da je imel korist od oprostitve za skrilavec. Poleg tega so organi Združenega kraljestva večkrat navedli, da za namene dajatve na agregate ne upoštevajo načina, kako kamnolom svoje proizvode predstavlja javnosti. Nikjer ni bilo navedeno, da bi se v kamnolomu opravil geološki preskus.

| (353) | Komisija na podlagi razpoložljivih informacij in dokazov meni, da je v kamnolomu na novo pridobljeni skrilavec v dejanskem in pravnem položaju, ki je primerljiv s položajem drugih obdavčenih materialov. |
| --- | --- |

(353)

Komisija na podlagi razpoložljivih informacij in dokazov meni, da je v kamnolomu na novo pridobljeni skrilavec v dejanskem in pravnem položaju, ki je primerljiv s položajem drugih obdavčenih materialov.

| (354) | Organi Združenega kraljestva niso dokazali, da je mogoče oprostitev v kamnolomu na novo pridobljenega skrilavca za agregate utemeljiti s ciljem „preusmeritve povpraševanja“ dajatve na agregate. Dejansko takšna oprostitev omogoča vsaj ohranjanje novega pridobivanja skrilavca, ki naj bi se uporabljal kot agregat, in torej pomeni odstopanje od načela običajne obdavčitve dajatve na agregate, kar je v nasprotju s ciljem dajatve na agregate. |
| --- | --- |

(354)

Organi Združenega kraljestva niso dokazali, da je mogoče oprostitev v kamnolomu na novo pridobljenega skrilavca za agregate utemeljiti s ciljem „preusmeritve povpraševanja“ dajatve na agregate. Dejansko takšna oprostitev omogoča vsaj ohranjanje novega pridobivanja skrilavca, ki naj bi se uporabljal kot agregat, in torej pomeni odstopanje od načela običajne obdavčitve dajatve na agregate, kar je v nasprotju s ciljem dajatve na agregate.

| (355) | Oprostitev za jalovino, ki nastane pri pridobivanju skrilavca, je ocenjena v oddelku 5.6.4. |
| --- | --- |

(355)

Oprostitev za jalovino, ki nastane pri pridobivanju skrilavca, je ocenjena v oddelku 5.6.4.

| (356) | Vendar Komisija ugotavlja, da ima skrilavec, ki je stranski proizvod pri pridobivanju premoga, poleg oprostitve na podlagi člena 17(4)(a) korist tudi od oprostitve na podlagi člena 17(3)(f) zakona o financah iz leta 2001. Kot bo ugotovljeno v uvodni izjavi 367 tega sklepa, se premog ne uporablja in ne more uporabljati kot agregat. |
| --- | --- |

(356)

Vendar Komisija ugotavlja, da ima skrilavec, ki je stranski proizvod pri pridobivanju premoga, poleg oprostitve na podlagi člena 17(4)(a) korist tudi od oprostitve na podlagi člena 17(3)(f) zakona o financah iz leta 2001. Kot bo ugotovljeno v uvodni izjavi 367 tega sklepa, se premog ne uporablja in ne more uporabljati kot agregat.

| (357) | Skrilavec, ki je neizogiben stranski proizvod pri pridobivanju premoga, je primeren, da se uporablja kot agregat, in torej spada na področje uporabe običajne obdavčitve na podlagi dajatve na agregate. Vendar je mogoče njegovo oprostitev upravičiti na podlagi cilja „preusmeritve povpraševanja“ dajatve na agregate. Poleg tega je zaradi njegove vrednosti zelo malo verjetno, da bi lahko oproščeni skrilavec kot stranski proizvod spodbudil novo pridobivanje premoga, saj to ne bi bilo ekonomsko smiselno. |
| --- | --- |

(357)

Skrilavec, ki je neizogiben stranski proizvod pri pridobivanju premoga, je primeren, da se uporablja kot agregat, in torej spada na področje uporabe običajne obdavčitve na podlagi dajatve na agregate. Vendar je mogoče njegovo oprostitev upravičiti na podlagi cilja „preusmeritve povpraševanja“ dajatve na agregate. Poleg tega je zaradi njegove vrednosti zelo malo verjetno, da bi lahko oproščeni skrilavec kot stranski proizvod spodbudil novo pridobivanje premoga, saj to ne bi bilo ekonomsko smiselno.

| (358) | Skrilavec se tako kot glina povečini uporablja pri izdelavi cevi, ploščic in opeke, ki so keramični proizvodi, zato ima korist od davčne olajšave, dodeljene keramičnim postopkom na podlagi člena 30(1)(c) zakona o financah iz leta 2001. Ker se ne uporablja kot agregat in ker je treba materiale, ki se uporabljajo za keramične postopke, obsežno fizično predelati, tj. žgati, da nastane trden in vzdržljiv proizvod, odporen proti vremenu, bi skrilavec, ki se uporablja za keramične postopke, upravičeno imel korist od olajšave plačila dajatve na agregate. Komisija je že v sklepu o začetku postopka ugotovila, da je olajšava za industrijske in kmetijske postopke (člen 30(1)(c)) v skladu z načeli običajne obdavčitve, na katerih temelji dajatev na agregate (uvodna izjava 137). |
| --- | --- |

(358)

Skrilavec se tako kot glina povečini uporablja pri izdelavi cevi, ploščic in opeke, ki so keramični proizvodi, zato ima korist od davčne olajšave, dodeljene keramičnim postopkom na podlagi člena 30(1)(c) zakona o financah iz leta 2001. Ker se ne uporablja kot agregat in ker je treba materiale, ki se uporabljajo za keramične postopke, obsežno fizično predelati, tj. žgati, da nastane trden in vzdržljiv proizvod, odporen proti vremenu, bi skrilavec, ki se uporablja za keramične postopke, upravičeno imel korist od olajšave plačila dajatve na agregate. Komisija je že v sklepu o začetku postopka ugotovila, da je olajšava za industrijske in kmetijske postopke (člen 30(1)(c)) v skladu z načeli običajne obdavčitve, na katerih temelji dajatev na agregate (uvodna izjava 137).

| (359) | Komisija opozarja, da po mnenju združenja BAA in drugih zainteresiranih strani material, ki se uporablja za opeko, ne bi smel imeti koristi od oprostitve plačila dajatve. Vendar pa so organi Združenega kraljestva pokazali, da pri opeki in drugih keramičnih postopkih ne gre za to, da bi se material uporabljal kot agregat. Opeka nastane z obsežnim proizvodnim postopkom. Skrilavec ali glina se v peči segrejeta na visoko temperaturo (več kot 1 000 °C), kar spremeni njuno strukturo, da nastane trdna in trajna opeka. V peči se podobno žgejo drugi keramični proizvodi, vendar gre za proizvode drugačnih oblik, kot so cevi ali ploščice. |
| --- | --- |

(359)

Komisija opozarja, da po mnenju združenja BAA in drugih zainteresiranih strani material, ki se uporablja za opeko, ne bi smel imeti koristi od oprostitve plačila dajatve. Vendar pa so organi Združenega kraljestva pokazali, da pri opeki in drugih keramičnih postopkih ne gre za to, da bi se material uporabljal kot agregat. Opeka nastane z obsežnim proizvodnim postopkom. Skrilavec ali glina se v peči segrejeta na visoko temperaturo (več kot 1 000 °C), kar spremeni njuno strukturo, da nastane trdna in trajna opeka. V peči se podobno žgejo drugi keramični proizvodi, vendar gre za proizvode drugačnih oblik, kot so cevi ali ploščice.

| (360) | Opeka se ne izdeluje, da bi se podobno kot drobljenec uporabljala kot material za nasipavanje. Izdeluje se zato, da se urejeno zloži in tako nastane zid. |
| --- | --- |

(360)

Opeka se ne izdeluje, da bi se podobno kot drobljenec uporabljala kot material za nasipavanje. Izdeluje se zato, da se urejeno zloži in tako nastane zid.

| (361) | Komisija na podlagi navedenega ugotavlja, da bi lahko imela uporaba skrilavca v keramičnih postopkih korist od olajšave plačila dajatve na agregate, saj ne predstavlja uporabe skrilavca kot agregata. |
| --- | --- |

(361)

Komisija na podlagi navedenega ugotavlja, da bi lahko imela uporaba skrilavca v keramičnih postopkih korist od olajšave plačila dajatve na agregate, saj ne predstavlja uporabe skrilavca kot agregata.

| (362) | Poleg tega se lahko skrilavec uporabi namesto gline, žlindre ali drugih materialov kot vir alumosilikata pri proizvodnji cementa. Meša se z apnencem, ta postopek pa je oproščen plačila dajatve na agregate. Uporaba apnenca oziroma apnenca in drugih materialov v cementu je oproščena plačila dajatve v skladu s členom 18(2)(c) zakona o financah iz leta 2001, saj so pri tej uporabi kemijske lastnosti materiala pomembne (z apnencem se zagotovi kalcijev silikat, z glino ali skrilavcem pa alumosilikat). Skrilavec, ki se uporablja za proizvodnjo cementa skupaj z apnencem, bi zato upravičeno imel korist od oprostitve plačila dajatve na podlagi navedenega člena zakona o financah iz leta 2001. Komisija je že v sklepu o začetku postopka ugotovila, da je oprostitev za ta postopek v skladu z načeli običajne obdavčitve dajatve na agregate (uvodna izjava 90). |
| --- | --- |

(362)

Poleg tega se lahko skrilavec uporabi namesto gline, žlindre ali drugih materialov kot vir alumosilikata pri proizvodnji cementa. Meša se z apnencem, ta postopek pa je oproščen plačila dajatve na agregate. Uporaba apnenca oziroma apnenca in drugih materialov v cementu je oproščena plačila dajatve v skladu s členom 18(2)(c) zakona o financah iz leta 2001, saj so pri tej uporabi kemijske lastnosti materiala pomembne (z apnencem se zagotovi kalcijev silikat, z glino ali skrilavcem pa alumosilikat). Skrilavec, ki se uporablja za proizvodnjo cementa skupaj z apnencem, bi zato upravičeno imel korist od oprostitve plačila dajatve na podlagi navedenega člena zakona o financah iz leta 2001. Komisija je že v sklepu o začetku postopka ugotovila, da je oprostitev za ta postopek v skladu z načeli običajne obdavčitve dajatve na agregate (uvodna izjava 90).

| (363) | Da bi proizvajalci skrilavca lahko uveljavljali oprostitev plačila dajatve na agregate, bi morali pokazati, kako je bil uporabljen material, ki so ga proizvedli in je v celoti ali pretežno iz skrilavca. |
| --- | --- |

(363)

Da bi proizvajalci skrilavca lahko uveljavljali oprostitev plačila dajatve na agregate, bi morali pokazati, kako je bil uporabljen material, ki so ga proizvedli in je v celoti ali pretežno iz skrilavca.

| (364) | Skrilavec se na primer pojavlja tudi kot neizogiben stranski proizvod pri pridobivanju gline. V takem primeru, ko skrilavec nima koristi že od kakšne druge oprostitve ali olajšave, bi se lahko ocenilo, ali bi bil zadevni skrilavec upravičen do oprostitve na podlagi dajatve na agregate, saj ni bil namensko pridobljen, da bi se uporabljal kot agregat. Oprostitev bi bila v skladu z načeli dajatve na agregate, saj bi se nanašala na skrilavec, ki se pridobiva kot neizogibni stranski proizvod materiala, ki ni agregat, se ne uporablja kot agregat in bi ga bilo mogoče uporabiti kot zamenjavo za na novo pridobljene agregate. |
| --- | --- |

(364)

Skrilavec se na primer pojavlja tudi kot neizogiben stranski proizvod pri pridobivanju gline. V takem primeru, ko skrilavec nima koristi že od kakšne druge oprostitve ali olajšave, bi se lahko ocenilo, ali bi bil zadevni skrilavec upravičen do oprostitve na podlagi dajatve na agregate, saj ni bil namensko pridobljen, da bi se uporabljal kot agregat. Oprostitev bi bila v skladu z načeli dajatve na agregate, saj bi se nanašala na skrilavec, ki se pridobiva kot neizogibni stranski proizvod materiala, ki ni agregat, se ne uporablja kot agregat in bi ga bilo mogoče uporabiti kot zamenjavo za na novo pridobljene agregate.

| (365) | Kar zadeva skrilavec kot stranski proizvod, ki nastane pri novem pridobivanju drugih obdavčenih materialov, kot sta peščenjak gritstone ali apnenec, v kamnolomih Komisija ugotavlja, da se pri oprostitvi razlikuje med skrilavcem in drugimi obdavčenimi materiali. Treba pa je proučiti, ali je lahko takšno davčno razlikovanje upravičeno na podlagi cilja dajatve na agregate. Tudi če bi se zaradi oprostitve lahko povečala uporaba skrilavca kot stranskega proizvoda, ki se uporablja kot agregat, na račun drugih stranskih proizvodov, ki niso oproščeni, Komisija od organov Združenega kraljestva ali zainteresiranih strani ni prejela dokazov, iz katerih bi bilo razvidno, da ta oprostitev prispeva k doseganju cilja dajatve na agregate – zmanjšanja novega pridobivanja materiala, ki bi se uporabljal kot agregat, v kamnolomih. |
| --- | --- |

(365)

Kar zadeva skrilavec kot stranski proizvod, ki nastane pri novem pridobivanju drugih obdavčenih materialov, kot sta peščenjak gritstone ali apnenec, v kamnolomih Komisija ugotavlja, da se pri oprostitvi razlikuje med skrilavcem in drugimi obdavčenimi materiali. Treba pa je proučiti, ali je lahko takšno davčno razlikovanje upravičeno na podlagi cilja dajatve na agregate. Tudi če bi se zaradi oprostitve lahko povečala uporaba skrilavca kot stranskega proizvoda, ki se uporablja kot agregat, na račun drugih stranskih proizvodov, ki niso oproščeni, Komisija od organov Združenega kraljestva ali zainteresiranih strani ni prejela dokazov, iz katerih bi bilo razvidno, da ta oprostitev prispeva k doseganju cilja dajatve na agregate – zmanjšanja novega pridobivanja materiala, ki bi se uporabljal kot agregat, v kamnolomih.

| (366) | Komisija zato meni, da je material, ki je v celoti ali pretežno iz skrilavca, ki se namensko pridobiva, da bi se uporabljal kot agregat, vključno s skrilavcem, ki je stranski proizvod pri novem pridobivanju drugih obdavčenih materialov, v enakem dejanskem in pravnem položaju kot drugi agregati, ki so obdavčeni, ob upoštevanju načela običajne obdavčitve dajatve na agregate in njenega okoljskega cilja. Oprostitev je torej dejansko selektivna. |
| --- | --- |

(366)

Komisija zato meni, da je material, ki je v celoti ali pretežno iz skrilavca, ki se namensko pridobiva, da bi se uporabljal kot agregat, vključno s skrilavcem, ki je stranski proizvod pri novem pridobivanju drugih obdavčenih materialov, v enakem dejanskem in pravnem položaju kot drugi agregati, ki so obdavčeni, ob upoštevanju načela običajne obdavčitve dajatve na agregate in njenega okoljskega cilja. Oprostitev je torej dejansko selektivna.

5.6.2.5.3   Premog

Premog

| (367) | Iz skupne predložitve, ki so jo predložili organi Združenega kraljestva in združenje BAA, ter informacij, ki so jih ob drugih priložnostih predložili organi Združenega kraljestva, je razvidno, da se premog ne uporablja in ne more uporabljati kot agregat. Torej ni v enakem pravnem in dejanskem položaju kot material, obdavčen na podlagi dajatve na agregate v skladu s ciljem dajatve na agregate. To velja tudi za material, ki je pretežno iz premoga, kar vključuje primere, v katerih pridobljeni premog nima čiste geološke sestave. |
| --- | --- |

(367)

Iz skupne predložitve, ki so jo predložili organi Združenega kraljestva in združenje BAA, ter informacij, ki so jih ob drugih priložnostih predložili organi Združenega kraljestva, je razvidno, da se premog ne uporablja in ne more uporabljati kot agregat. Torej ni v enakem pravnem in dejanskem položaju kot material, obdavčen na podlagi dajatve na agregate v skladu s ciljem dajatve na agregate. To velja tudi za material, ki je pretežno iz premoga, kar vključuje primere, v katerih pridobljeni premog nima čiste geološke sestave.

5.6.2.5.4   Lignit

Lignit

| (368) | Iz skupne predložitve, ki so jo predložili organi Združenega kraljestva in združenje BAA, ter informacij, ki so jih ob drugih priložnostih predložili organi Združenega kraljestva, je razvidno, da se lignit ne uporablja in ne more uporabljati kot agregat. Torej ni v enakem pravnem in dejanskem položaju kot material, obdavčen na podlagi dajatve na agregate v skladu s ciljem dajatve na agregate. To velja tudi za material, ki je pretežno iz lignita, kar vključuje primere, v katerih pridobljeni lignit nima čiste geološke sestave. |
| --- | --- |

(368)

Iz skupne predložitve, ki so jo predložili organi Združenega kraljestva in združenje BAA, ter informacij, ki so jih ob drugih priložnostih predložili organi Združenega kraljestva, je razvidno, da se lignit ne uporablja in ne more uporabljati kot agregat. Torej ni v enakem pravnem in dejanskem položaju kot material, obdavčen na podlagi dajatve na agregate v skladu s ciljem dajatve na agregate. To velja tudi za material, ki je pretežno iz lignita, kar vključuje primere, v katerih pridobljeni lignit nima čiste geološke sestave.

5.6.3   OPROSTITEV AGREGATOV, KI SO V CELOTI IZ JALOVINE, ODPADKOV ALI DRUGIH STRANSKIH PROIZVODOV, BREZ KROVNINE, KI SO NASTALI ZARADI PRIDOBIVANJA ALI DRUGEGA NAČINA LOČEVANJA OD KAKRŠNE KOLI KOLIČINE AGREGATA IZ KAOLINSKE GLINE ALI GRUDASTE ILOVICE (ČLEN 17(3)(e) IN ČLEN 17(3)(f)(ii)).

| (369) | Organi Združenega kraljestva so v predložitvah Komisiji pred objavo sklepa o začetku postopka pojasnili, da sta kaolinska glina (znana tudi kot kaolin) (74) in grudasta ilovica (75) koristna minerala. Običajno se ne pridobivata, da bi se uporabljala kot agregat. Jalovina, ki jo sestavljajo odpadne kamnine in pesek, je neizogiben stranski proizvod tega pridobivanja. Odpadki iz kaolinske gline se lahko uporabijo pri gradnji nasipov in za zasipavanje, pri proizvodnji z bitumenskimi vezivi vezanih materialov za gradnjo avtoceste, pri proizvodnji betona pa jih je mogoče nadomestiti z drugimi finimi agregati. Odpadki iz grudaste ilovice se lahko na trgu gradbeništva prodajajo tudi kot agregat. |
| --- | --- |

(369)

Organi Združenega kraljestva so v predložitvah Komisiji pred objavo sklepa o začetku postopka pojasnili, da sta kaolinska glina (znana tudi kot kaolin) (74) in grudasta ilovica (75) koristna minerala. Običajno se ne pridobivata, da bi se uporabljala kot agregat. Jalovina, ki jo sestavljajo odpadne kamnine in pesek, je neizogiben stranski proizvod tega pridobivanja. Odpadki iz kaolinske gline se lahko uporabijo pri gradnji nasipov in za zasipavanje, pri proizvodnji z bitumenskimi vezivi vezanih materialov za gradnjo avtoceste, pri proizvodnji betona pa jih je mogoče nadomestiti z drugimi finimi agregati. Odpadki iz grudaste ilovice se lahko na trgu gradbeništva prodajajo tudi kot agregat.

74

75

| (370) | Ker je jalovina, ki nastane pri pridobivanju grudaste ilovice in kaolinske gline, na voljo takoj, ko sta ta materiala pridobljena, in ker lahko ta jalovina nadomesti različne vrste peska, proda in kamnin, ki se namensko pridobivajo, da bi se uporabljali kot agregati, so organi Združenega kraljestva poudarili, da oprostitev prispeva k zmanjšanju pridobivanja peska, proda in kamnin, ki so se namensko pridobivali, da bi se uporabljali kot agregati, poleg tega pa prispeva k zmanjšanju vpliva pridobivanja agregatov na okolje. Predložili so informacije v zvezi z odpadki, ki nastanejo pri pridobivanju kaolinske gline in grudaste ilovice, ter ustvarjenimi jalovišči. |
| --- | --- |

(370)

Ker je jalovina, ki nastane pri pridobivanju grudaste ilovice in kaolinske gline, na voljo takoj, ko sta ta materiala pridobljena, in ker lahko ta jalovina nadomesti različne vrste peska, proda in kamnin, ki se namensko pridobivajo, da bi se uporabljali kot agregati, so organi Združenega kraljestva poudarili, da oprostitev prispeva k zmanjšanju pridobivanja peska, proda in kamnin, ki so se namensko pridobivali, da bi se uporabljali kot agregati, poleg tega pa prispeva k zmanjšanju vpliva pridobivanja agregatov na okolje. Predložili so informacije v zvezi z odpadki, ki nastanejo pri pridobivanju kaolinske gline in grudaste ilovice, ter ustvarjenimi jalovišči.

| (371) | Komisija je v uvodni izjavi 106 sklepa o začetku postopka podvomila, ali ni tak material v primerljivem položaju z agregati, ki niso oproščeni, a ugotovila, da je morda razlika med oproščenim materialom in materialom, ki ni oproščen, ta, da oproščeni materiali vsebujejo jalovino, ki nastane pri pridobivanju kaolinske gline in grudaste ilovice. Je neizogiben stranski proizvod tega pridobivanja, ki se ne bo nujno izvedel zaradi pridobivanja agregatov, ampak na splošno zaradi pridobivanja kaolinske gline in grudaste ilovice. Dejansko imata kaolinska glina in grudasta ilovica posebne lastnosti, ki jih ni mogoče vedno posnemati. |
| --- | --- |

(371)

Komisija je v uvodni izjavi 106 sklepa o začetku postopka podvomila, ali ni tak material v primerljivem položaju z agregati, ki niso oproščeni, a ugotovila, da je morda razlika med oproščenim materialom in materialom, ki ni oproščen, ta, da oproščeni materiali vsebujejo jalovino, ki nastane pri pridobivanju kaolinske gline in grudaste ilovice. Je neizogiben stranski proizvod tega pridobivanja, ki se ne bo nujno izvedel zaradi pridobivanja agregatov, ampak na splošno zaradi pridobivanja kaolinske gline in grudaste ilovice. Dejansko imata kaolinska glina in grudasta ilovica posebne lastnosti, ki jih ni mogoče vedno posnemati.

| (372) | Komisija je v uvodni izjavi 107 sklepa o začetku postopka podvomila, ali ta razlika zadošča za dokazovanje, da je davčna oprostitev upravičena zaradi narave in logike dajatve na agregate, ter navedla, da potrebuje več informacij. |
| --- | --- |

(372)

Komisija je v uvodni izjavi 107 sklepa o začetku postopka podvomila, ali ta razlika zadošča za dokazovanje, da je davčna oprostitev upravičena zaradi narave in logike dajatve na agregate, ter navedla, da potrebuje več informacij.

| (373) | Komisija je po objavi sklepa o začetku postopka v zvezi s tem prejela več predložitev zainteresiranih strani. |
| --- | --- |

(373)

Komisija je po objavi sklepa o začetku postopka v zvezi s tem prejela več predložitev zainteresiranih strani.

5.6.3.1   
  Pripombe, ki jih je prejela Komisija

Pripombe, ki jih je prejela Komisija

(a)   Pripombe družbe Sibelco Europe, prejete 16. januarja 2014

Pripombe družbe Sibelco Europe, prejete 16. januarja 2014

| (374) | Glede na predložitev družbe Sibelco gre za družbo, ki pridobiva, obdeluje in prodaja kaolinsko glino in grudasto ilovico. Večina (80–90 %) proizvodnje grudaste ilovice in kaolinske gline se izvozi. Družba Sibelco opozarja, da kamnolome izkorišča zlasti zaradi pridobivanja grudaste ilovice in kaolinske gline. Drugi materiali, ki jih mora pridobivati, se lahko štejejo za sekundarne materiale, ki so lahko ali pa niso primerni za končno uporabo kot agregati, kar je odvisno od njihove sestave in mogoče obdelave. |
| --- | --- |

(374)

Glede na predložitev družbe Sibelco gre za družbo, ki pridobiva, obdeluje in prodaja kaolinsko glino in grudasto ilovico. Večina (80–90 %) proizvodnje grudaste ilovice in kaolinske gline se izvozi. Družba Sibelco opozarja, da kamnolome izkorišča zlasti zaradi pridobivanja grudaste ilovice in kaolinske gline. Drugi materiali, ki jih mora pridobivati, se lahko štejejo za sekundarne materiale, ki so lahko ali pa niso primerni za končno uporabo kot agregati, kar je odvisno od njihove sestave in mogoče obdelave.

| (375) | Družba Sibelco trdi, da se kaolinska glina in grudasta ilovica ter proizvodi iz teh materialov ne morejo uporabljati kot agregati. Gre za specializirana industrijska minerala, ki se ne uporabljata kot agregata in tudi nimata takšne končne uporabe. Kaolinska glina in grudasta ilovica slovita po edinstvenih fizikalnih in kemijskih lastnostih in redkosti, zato sta zelo dragoceni. |
| --- | --- |

(375)

Družba Sibelco trdi, da se kaolinska glina in grudasta ilovica ter proizvodi iz teh materialov ne morejo uporabljati kot agregati. Gre za specializirana industrijska minerala, ki se ne uporabljata kot agregata in tudi nimata takšne končne uporabe. Kaolinska glina in grudasta ilovica slovita po edinstvenih fizikalnih in kemijskih lastnostih in redkosti, zato sta zelo dragoceni.

| (376) | Po navedbah družbe Sibelco jalovina, ki nastane pri teh dejavnostih pridobivanja mineralov, ne pomeni materiala, ki se pridobiva namensko, da bi se uporabil kot agregat. Jalovina se pridobiva kot nujna posledica pridobivanja kaolinske gline in grudaste ilovice. Stranski proizvodi se povsem razlikujejo od mineralov grudaste ilovice in kaolinske gline, njihova uporaba pa ni enaka niti niso kakor koli medsebojno zamenljivi. Poleg tega družba Sibelco trdi, da brez pridobivanja grudaste ilovice in kaolinske gline v teh kamnolomih na trgu ne bi bilo na voljo morebitnih materialov, ki so agregati, saj se kamnolomi ne bi gospodarno upravljali, razen v zvezi z grudasto ilovico in kaolinsko glino. Prodajna vrednost kaolinske gline in grudaste ilovice je precej višja od vrednosti sekundarnih agregatov, ki se pridobijo v kamnolomu. Dejansko je prodajna vrednost za kaolinsko glino približno [...]–[...]-krat višja, za grudasto ilovico pa približno [...]–[...]-krat višja. Po navedbah družbe Sibelco se skupaj s kaolinsko glino pridobi 8–10-krat več neizogibne jalovine, z grudasto ilovico pa do dvakrat več drugih materialov. |
| --- | --- |

(376)

Po navedbah družbe Sibelco jalovina, ki nastane pri teh dejavnostih pridobivanja mineralov, ne pomeni materiala, ki se pridobiva namensko, da bi se uporabil kot agregat. Jalovina se pridobiva kot nujna posledica pridobivanja kaolinske gline in grudaste ilovice. Stranski proizvodi se povsem razlikujejo od mineralov grudaste ilovice in kaolinske gline, njihova uporaba pa ni enaka niti niso kakor koli medsebojno zamenljivi. Poleg tega družba Sibelco trdi, da brez pridobivanja grudaste ilovice in kaolinske gline v teh kamnolomih na trgu ne bi bilo na voljo morebitnih materialov, ki so agregati, saj se kamnolomi ne bi gospodarno upravljali, razen v zvezi z grudasto ilovico in kaolinsko glino. Prodajna vrednost kaolinske gline in grudaste ilovice je precej višja od vrednosti sekundarnih agregatov, ki se pridobijo v kamnolomu. Dejansko je prodajna vrednost za kaolinsko glino približno [...]–[...]-krat višja, za grudasto ilovico pa približno [...]–[...]-krat višja. Po navedbah družbe Sibelco se skupaj s kaolinsko glino pridobi 8–10-krat več neizogibne jalovine, z grudasto ilovico pa do dvakrat več drugih materialov.

| (377) | Družba Sibelco opozarja, da se glede na lokacijo in razporeditev nahajališč kaolinske gline in grudaste ilovice, posebnih geoloških razmer in precejšnega vložka kapitala, ki je potreben za vzpostavitev dejavnosti pridobivanja na teh območjih, brez pridobivanja kaolinske gline in grudaste ilovice na nobeni od teh lokacij ne bi pridobivala jalovina. |
| --- | --- |

(377)

Družba Sibelco opozarja, da se glede na lokacijo in razporeditev nahajališč kaolinske gline in grudaste ilovice, posebnih geoloških razmer in precejšnega vložka kapitala, ki je potreben za vzpostavitev dejavnosti pridobivanja na teh območjih, brez pridobivanja kaolinske gline in grudaste ilovice na nobeni od teh lokacij ne bi pridobivala jalovina.

| (378) | Po navedbah družbe Sibelco se z vso prodajo agregatov, nastalih iz stranskih proizvodov pri pridobivanju kaolinske gline in grudaste ilovice, neposredno zmanjšuje količina tega materiala, ki se odlaga na jalovišča in nasipe na mestu pridobivanja. |
| --- | --- |

(378)

Po navedbah družbe Sibelco se z vso prodajo agregatov, nastalih iz stranskih proizvodov pri pridobivanju kaolinske gline in grudaste ilovice, neposredno zmanjšuje količina tega materiala, ki se odlaga na jalovišča in nasipe na mestu pridobivanja.

| (379) | V skladu z informacijami, ki jih je predložila družba Sibelco, v nahajališčih kaolinske gline glinasti mineral (kaolin) nastane z razkrojem in delnim razkrojem mineralov glinenca v granitu. Ta postopek se imenuje kaolinizacija; delež in lastnosti kaolina se med nahajališči razlikujejo, skupni izkoristek kaolina glede na celotno kamninsko maso pa je običajno 10-odstoten. Sicer je deloma mogoče selektivno pridobivanje, vendar je treba v večini primerov pred ločitvijo kaolina pridobiti celotno kamninsko maso (vmesne plasti). S postopkom ločevanja kaolina s separacijo z vodo, gravitacijskimi metodami ter več fazami presejanja in razvrščanja po velikosti nastane material, ki je stranski proizvod in obsega granit, ki je bil izpostavljen vremenskim vplivom, in granit, ki jim ni bil izpostavljen, drobir (kamnino), kremen in sljudo. Ta material, ki je stranski proizvod, v pridobljeni obliki ni primeren, da bi se uporabljal kot agregat. Da bi bil del tega materiala uporaben za končne uporabe kot agregat, je potrebna obdelava. |
| --- | --- |

(379)

V skladu z informacijami, ki jih je predložila družba Sibelco, v nahajališčih kaolinske gline glinasti mineral (kaolin) nastane z razkrojem in delnim razkrojem mineralov glinenca v granitu. Ta postopek se imenuje kaolinizacija; delež in lastnosti kaolina se med nahajališči razlikujejo, skupni izkoristek kaolina glede na celotno kamninsko maso pa je običajno 10-odstoten. Sicer je deloma mogoče selektivno pridobivanje, vendar je treba v večini primerov pred ločitvijo kaolina pridobiti celotno kamninsko maso (vmesne plasti). S postopkom ločevanja kaolina s separacijo z vodo, gravitacijskimi metodami ter več fazami presejanja in razvrščanja po velikosti nastane material, ki je stranski proizvod in obsega granit, ki je bil izpostavljen vremenskim vplivom, in granit, ki jim ni bil izpostavljen, drobir (kamnino), kremen in sljudo. Ta material, ki je stranski proizvod, v pridobljeni obliki ni primeren, da bi se uporabljal kot agregat. Da bi bil del tega materiala uporaben za končne uporabe kot agregat, je potrebna obdelava.

| (380) | Po navedbah družbe Sibelco je v usedlinah grudaste ilovice glina tudi mineral iz kaolina, vendar se je nalagala s sedimentnimi geološkimi procesi, ki ustvarijo pogosto razločno plastenje slojev. Med temi plastmi so grudasta ilovica, grudasta ilovica z lignitom in peščeni sloji. Te vmesne plasti je treba odstraniti, da se razkrijejo zaporedne plasti grudaste ilovice. Plasti grudaste ilovice in vmesne plasti je treba skrbno izbrati, da se prepreči onesnaženje grudaste ilovice z drugimi materiali in nenačrtovano mešanje plasti grudaste ilovice različne kakovosti. Vmesne plasti običajno predstavljajo več kot 50 % celotne pridobljene količine. Po pridobitvi plasti grudaste ilovice se te glede na specifično končno uporabo zmešajo v natančno določene mešanice. |
| --- | --- |

(380)

Po navedbah družbe Sibelco je v usedlinah grudaste ilovice glina tudi mineral iz kaolina, vendar se je nalagala s sedimentnimi geološkimi procesi, ki ustvarijo pogosto razločno plastenje slojev. Med temi plastmi so grudasta ilovica, grudasta ilovica z lignitom in peščeni sloji. Te vmesne plasti je treba odstraniti, da se razkrijejo zaporedne plasti grudaste ilovice. Plasti grudaste ilovice in vmesne plasti je treba skrbno izbrati, da se prepreči onesnaženje grudaste ilovice z drugimi materiali in nenačrtovano mešanje plasti grudaste ilovice različne kakovosti. Vmesne plasti običajno predstavljajo več kot 50 % celotne pridobljene količine. Po pridobitvi plasti grudaste ilovice se te glede na specifično končno uporabo zmešajo v natančno določene mešanice.

| (381) | Po navedbah družbe Sibelco je glavna razlika med kamnolomi kaolinske gline in grudaste ilovice ter kamnolomi agregatov ta, da so v kamnolomih agregatov odpadki ali stranski proizvodi v bistvu isti material. V kamnolomih grudaste ilovice in kaolinske gline so stranski proizvodi, ki nastanejo, popolnoma drugačen material od glin, ki se pridobivajo kot primarni mineral. |
| --- | --- |

(381)

Po navedbah družbe Sibelco je glavna razlika med kamnolomi kaolinske gline in grudaste ilovice ter kamnolomi agregatov ta, da so v kamnolomih agregatov odpadki ali stranski proizvodi v bistvu isti material. V kamnolomih grudaste ilovice in kaolinske gline so stranski proizvodi, ki nastanejo, popolnoma drugačen material od glin, ki se pridobivajo kot primarni mineral.

| (382) | Po navedbah družbe Sibelco se zaradi veljavne oprostitve prodanega materiala, ki je agregat, ki nastane z ustrezno obdelavo materiala, ki se pridobiva kot neizogiben stranski proizvod pri pridobivanju kaolinske gline in grudaste ilovice, ne bodo povečale dejavnosti pridobivanja kaolinske gline in grudaste ilovice. Razvoj kamnoloma je odvisen od povpraševanja po kaolinski glini in grudasti ilovici ter njune prodaje. Čeprav se nekateri stranski proizvodi, ki nastanejo pri pridobivanju kaolinske gline in grudaste ilovice, nato obdelajo, da so uporabni za končno uporabo kot agregati, se večina dobljenih stranskih proizvodov še vedno odlaga na jalovišča in nasipe. Po njih namreč ni nadaljnjega povpraševanja (ne glede na trenutno oprostitev plačila dajatve), pridobivanje v kamnolomih pa se mora nadaljevati, da bi se proizvedla količina kaolinske gline in grudaste ilovice, ki bi zadostila povpraševanju na trgu. Trenutno je v kamnolomih kaolinske gline in grudaste ilovice družbe Sibelco približno petkrat več jalovine, odpadkov in stranskih proizvodov, kot je prodanih agregatov. To dokazuje, da tudi trenutne oprostitve plačila dajatve ne morejo dodatno spodbuditi pridobivanja materiala, ki bi se uporabljal kot agregat. Poleg tega se zdi, da prodaja gline in prodaja agregatov potekata po popolnoma različnih vzorcih. Pri proizvodnji agregatov se pogodba o dobavi nanaša na en določen projekt in traja razmeroma kratek čas. Industrija grudaste ilovice in kaolinske gline pa mora proizvajalcem keramike dosledno mešanico materiala dobavljati vrsto let. |
| --- | --- |

(382)

Po navedbah družbe Sibelco se zaradi veljavne oprostitve prodanega materiala, ki je agregat, ki nastane z ustrezno obdelavo materiala, ki se pridobiva kot neizogiben stranski proizvod pri pridobivanju kaolinske gline in grudaste ilovice, ne bodo povečale dejavnosti pridobivanja kaolinske gline in grudaste ilovice. Razvoj kamnoloma je odvisen od povpraševanja po kaolinski glini in grudasti ilovici ter njune prodaje. Čeprav se nekateri stranski proizvodi, ki nastanejo pri pridobivanju kaolinske gline in grudaste ilovice, nato obdelajo, da so uporabni za končno uporabo kot agregati, se večina dobljenih stranskih proizvodov še vedno odlaga na jalovišča in nasipe. Po njih namreč ni nadaljnjega povpraševanja (ne glede na trenutno oprostitev plačila dajatve), pridobivanje v kamnolomih pa se mora nadaljevati, da bi se proizvedla količina kaolinske gline in grudaste ilovice, ki bi zadostila povpraševanju na trgu. Trenutno je v kamnolomih kaolinske gline in grudaste ilovice družbe Sibelco približno petkrat več jalovine, odpadkov in stranskih proizvodov, kot je prodanih agregatov. To dokazuje, da tudi trenutne oprostitve plačila dajatve ne morejo dodatno spodbuditi pridobivanja materiala, ki bi se uporabljal kot agregat. Poleg tega se zdi, da prodaja gline in prodaja agregatov potekata po popolnoma različnih vzorcih. Pri proizvodnji agregatov se pogodba o dobavi nanaša na en določen projekt in traja razmeroma kratek čas. Industrija grudaste ilovice in kaolinske gline pa mora proizvajalcem keramike dosledno mešanico materiala dobavljati vrsto let.

| (383) | Družba Sibelco je poleg predložitve Komisiji predložila tudi pregled geoloških značilnosti, pridobivanja in obdelave grudaste ilovice in kaolinske gline. |
| --- | --- |

(383)

Družba Sibelco je poleg predložitve Komisiji predložila tudi pregled geoloških značilnosti, pridobivanja in obdelave grudaste ilovice in kaolinske gline.

(b)   Pripombe družbe Imerys Minerals Limited (v nadaljnjem besedilu: družba IML), prejete 17. januarja 2014

Pripombe družbe Imerys Minerals Limited (v nadaljnjem besedilu: družba IML), prejete 17. januarja 2014

| (384) | Družba IML kaolinsko glino in grudasto ilovico pridobiva na več kot 5 000 hektarjih v Cornwallu, Devonu in Dorsetu v jugozahodni Angliji. |
| --- | --- |

(384)

Družba IML kaolinsko glino in grudasto ilovico pridobiva na več kot 5 000 hektarjih v Cornwallu, Devonu in Dorsetu v jugozahodni Angliji.

| (385) | Trdi, da je Združeno kraljestvo vodilni svetovni proizvajalec in izvoznik visokokakovostne grudaste ilovice, ki izvozi več kot 80 % proizvodnje. Grudasta ilovica se predvsem uporablja kot surovina pri proizvodnji keramike (zlasti sanitarne opreme, stenskih in talnih ploščic ter namizne posode). Uporablja se tudi v emajlih in glazurah, zidarskih opekah, ognjevzdržnih proizvodih ter kot polnilo in tesnilna masa. Grudasta ilovica zaradi svojih lastnosti ni primerna, da bi se uporabljala kot agregat. Agregati morajo biti na splošno trdi zrnati materiali. Grudasta ilovica je mehka in drobnozrnata. Tudi zaradi svoje relativne vrednosti se ne bi mogla uporabljati kot agregat. Je razmeroma redek in pomemben material z vrednostjo franko tovarna do [...] GBP na tono, odvisno od njene kakovosti in povpraševanja na trgu. |
| --- | --- |

(385)

Trdi, da je Združeno kraljestvo vodilni svetovni proizvajalec in izvoznik visokokakovostne grudaste ilovice, ki izvozi več kot 80 % proizvodnje. Grudasta ilovica se predvsem uporablja kot surovina pri proizvodnji keramike (zlasti sanitarne opreme, stenskih in talnih ploščic ter namizne posode). Uporablja se tudi v emajlih in glazurah, zidarskih opekah, ognjevzdržnih proizvodih ter kot polnilo in tesnilna masa. Grudasta ilovica zaradi svojih lastnosti ni primerna, da bi se uporabljala kot agregat. Agregati morajo biti na splošno trdi zrnati materiali. Grudasta ilovica je mehka in drobnozrnata. Tudi zaradi svoje relativne vrednosti se ne bi mogla uporabljati kot agregat. Je razmeroma redek in pomemben material z vrednostjo franko tovarna do [...] GBP na tono, odvisno od njene kakovosti in povpraševanja na trgu.

| (386) | Po navedbah družbe IML je Združeno kraljestvo eden od največjih proizvajalcev in izvoznikov kaolinske gline na svetu, ki izvozi več kot 90 % proizvodnje. |
| --- | --- |

(386)

Po navedbah družbe IML je Združeno kraljestvo eden od največjih proizvajalcev in izvoznikov kaolinske gline na svetu, ki izvozi več kot 90 % proizvodnje.

| (387) | Družba IML trdi, da je kaolinska glina cenjena zaradi beline, finih delcev in njihove ploske oblike, mehke neabrazivne teksture in kemijske inertnosti. Predvsem se uporablja v proizvodnji papirja kot polnilo in premazni pigment, sanitarne opreme in namizne posode. Bolj specializirano se med drugim uporablja kot polnilo v barvi, lepilu, plastiki, gumi in tesnilnih masah ter pri proizvodnji steklenih vlaken in zdravil. |
| --- | --- |

(387)

Družba IML trdi, da je kaolinska glina cenjena zaradi beline, finih delcev in njihove ploske oblike, mehke neabrazivne teksture in kemijske inertnosti. Predvsem se uporablja v proizvodnji papirja kot polnilo in premazni pigment, sanitarne opreme in namizne posode. Bolj specializirano se med drugim uporablja kot polnilo v barvi, lepilu, plastiki, gumi in tesnilnih masah ter pri proizvodnji steklenih vlaken in zdravil.

| (388) | Po navedbah družbe IML kaolinska glina zaradi svojih lastnosti ni primerna, da bi se uporabljala kot agregat. Tudi zaradi svoje relativne vrednosti se ne bi mogla uporabljati kot agregat. Kaolinska glina je na nacionalni in mednarodni ravni zelo redek proizvod. Zaradi svoje redkosti in pomembnosti zaradi povpraševanja po njeni uporabi v številnih panogah dosega razmeroma visoko ceno. Proizvod slabše kakovosti za osnovno uporabo se bo prodal po približno [...] GBP franko tovarna, visokorafinirani specializirani proizvod za tehnične uporabe pa bo dosegel ceno več kot [...] GBP na tono. |
| --- | --- |

(388)

Po navedbah družbe IML kaolinska glina zaradi svojih lastnosti ni primerna, da bi se uporabljala kot agregat. Tudi zaradi svoje relativne vrednosti se ne bi mogla uporabljati kot agregat. Kaolinska glina je na nacionalni in mednarodni ravni zelo redek proizvod. Zaradi svoje redkosti in pomembnosti zaradi povpraševanja po njeni uporabi v številnih panogah dosega razmeroma visoko ceno. Proizvod slabše kakovosti za osnovno uporabo se bo prodal po približno [...] GBP franko tovarna, visokorafinirani specializirani proizvod za tehnične uporabe pa bo dosegel ceno več kot [...] GBP na tono.

| (389) | Po navedbah družbe IML dobi za material, ki se prodaja kot sekundarni agregat, skromno nadomestilo, ki povprečno znaša približno [...] GBP na tono. Po mnenju družbe IML bi se pridobivanje grudaste ilovice in kaolinske gline nadaljevalo ne glede na druge dejavnike, proizvodnji odpadnega proizvoda pa se ni mogoče izogniti. Če se ta uporablja kot agregat, je to precej ugodneje za okolje kot primarno pridobivanje agregata v kamnolomu. Brez stabilnega trga za odpadke bo treba na površini odložiti več materiala. |
| --- | --- |

(389)

Po navedbah družbe IML dobi za material, ki se prodaja kot sekundarni agregat, skromno nadomestilo, ki povprečno znaša približno [...] GBP na tono. Po mnenju družbe IML bi se pridobivanje grudaste ilovice in kaolinske gline nadaljevalo ne glede na druge dejavnike, proizvodnji odpadnega proizvoda pa se ni mogoče izogniti. Če se ta uporablja kot agregat, je to precej ugodneje za okolje kot primarno pridobivanje agregata v kamnolomu. Brez stabilnega trga za odpadke bo treba na površini odložiti več materiala.

| (390) | Po navedbah družbe IML od celotnega izkopa, ki znaša približno 8,47 milijona ton, približno 6,5 milijona ton spada v kategorijo materiala, ki bi se lahko predelal v agregate. Breča, drobljeni kamen, prod, vmesne plasti, kamnina in drobir se lahko predelajo v drobljene agregate različnih vrst, ki segajo od enako velikih odlomkov do materiala za podlago/polnilo. S postopkom drobljenja nastaneta tudi prod in pesek. Poleg tega pesek nastaja med postopkom ločevanja kaolinske gline z rotornim bagrom. Vseh 6,5 milijona ton materiala za predelavo ni mogoče predelati v tržne sekundarne agregate, količine odpadkov pa so različne, odvisno od značilnosti območja kaolinske gline, na katerem poteka delo. Obstoječi predelovalec odpadkov iz kaolinske gline je izračunal, da je 65-odstotni donos običajen, kar pomeni, da je mogoče iz 6,5 milijona ton letno izkopanega materiala za predelavo dobiti več kot 4 milijone ton proizvoda, ki ga je mogoče prodati. |
| --- | --- |

(390)

Po navedbah družbe IML od celotnega izkopa, ki znaša približno 8,47 milijona ton, približno 6,5 milijona ton spada v kategorijo materiala, ki bi se lahko predelal v agregate. Breča, drobljeni kamen, prod, vmesne plasti, kamnina in drobir se lahko predelajo v drobljene agregate različnih vrst, ki segajo od enako velikih odlomkov do materiala za podlago/polnilo. S postopkom drobljenja nastaneta tudi prod in pesek. Poleg tega pesek nastaja med postopkom ločevanja kaolinske gline z rotornim bagrom. Vseh 6,5 milijona ton materiala za predelavo ni mogoče predelati v tržne sekundarne agregate, količine odpadkov pa so različne, odvisno od značilnosti območja kaolinske gline, na katerem poteka delo. Obstoječi predelovalec odpadkov iz kaolinske gline je izračunal, da je 65-odstotni donos običajen, kar pomeni, da je mogoče iz 6,5 milijona ton letno izkopanega materiala za predelavo dobiti več kot 4 milijone ton proizvoda, ki ga je mogoče prodati.

| (391) | Po navedbah družbe IML se betonski pesek, „sejan na suho“, v povprečju prodaja po [...] GBP franko tovarna, drobljeni proizvod (agregati) pa za [...] GBP franko tovarna. S prodajo se ne ukvarja sama družba IML, ampak predelovalec odpadkov iz kaolinske gline. |
| --- | --- |

(391)

Po navedbah družbe IML se betonski pesek, „sejan na suho“, v povprečju prodaja po [...] GBP franko tovarna, drobljeni proizvod (agregati) pa za [...] GBP franko tovarna. S prodajo se ne ukvarja sama družba IML, ampak predelovalec odpadkov iz kaolinske gline.

| (392) | Družba IML trdi, da oprostitev plačila dajatve na agregate nikakor ne bi mogla vplivati na povečano pridobivanje grudaste ilovice/kaolinske gline z namenom, da bi pridobili več materiala, oproščenega dajatve. Sama že zavrže več odpadkov, kot jih dobavi za predelavo v agregate, kar dokazuje, da je stopnja pridobivanja v celoti odvisna od povpraševanja po primarnem mineralu, tj. kaolinski glini/grudasti ilovici, na trgu. |
| --- | --- |

(392)

Družba IML trdi, da oprostitev plačila dajatve na agregate nikakor ne bi mogla vplivati na povečano pridobivanje grudaste ilovice/kaolinske gline z namenom, da bi pridobili več materiala, oproščenega dajatve. Sama že zavrže več odpadkov, kot jih dobavi za predelavo v agregate, kar dokazuje, da je stopnja pridobivanja v celoti odvisna od povpraševanja po primarnem mineralu, tj. kaolinski glini/grudasti ilovici, na trgu.

| (393) | Trdi, da se s postopkom pridobivanja že zdaj proizvede več odpadkov, kot se jih trenutno proda, zato ne bi bilo logično, da bi se izkopalo več kaolinske gline/grudaste ilovice zaradi pridobivanja stranskega proizvoda, tj. sekundarnega agregata. |
| --- | --- |

(393)

Trdi, da se s postopkom pridobivanja že zdaj proizvede več odpadkov, kot se jih trenutno proda, zato ne bi bilo logično, da bi se izkopalo več kaolinske gline/grudaste ilovice zaradi pridobivanja stranskega proizvoda, tj. sekundarnega agregata.

| (394) | Po navedbah družbe IML je za proizvodnjo tržnih agregatov potrebna dodatna predelava. Trdi, da stroj za suho presejanje peska stane približno 0,75 milijona GBP, drobilnica približno 2 milijona GBP in naprava za izpiranje za predelavo maltnega peska do 1,5 milijona GBP. Pri povprečnih prodajnih cenah peska v višini [...] GBP na tono in drobljenih agregatov v višini [...] GBP na tono bi stroški proizvodnje običajno znašali 35 % za pesek in 50 % za drobljene agregate. |
| --- | --- |

(394)

Po navedbah družbe IML je za proizvodnjo tržnih agregatov potrebna dodatna predelava. Trdi, da stroj za suho presejanje peska stane približno 0,75 milijona GBP, drobilnica približno 2 milijona GBP in naprava za izpiranje za predelavo maltnega peska do 1,5 milijona GBP. Pri povprečnih prodajnih cenah peska v višini [...] GBP na tono in drobljenih agregatov v višini [...] GBP na tono bi stroški proizvodnje običajno znašali 35 % za pesek in 50 % za drobljene agregate.

| (395) | Po navedbah družbe IML bi bilo treba najprej odstraniti kaolinsko glino, sicer izkopavanje na krajih zaradi pridobivanja agregatov ne bi bilo stroškovno učinkovito. Morebitni materiali, ki so agregati, so na trgu na voljo le zaradi pridobivanja kaolinske gline in grudaste ilovice, saj brez teh kamnolomi ne bi bili donosni. Ob upoštevanju zelo visokih stroškov pridobivanja mineralov in razmeroma slabe kakovosti stranskega proizvoda, ki nastane s temi postopki, v primerjavi s primarnimi agregati se agregati na krajih pridobivanja sploh ne bi proizvajali, če ne bi vsebovali mineralov. |
| --- | --- |

(395)

Po navedbah družbe IML bi bilo treba najprej odstraniti kaolinsko glino, sicer izkopavanje na krajih zaradi pridobivanja agregatov ne bi bilo stroškovno učinkovito. Morebitni materiali, ki so agregati, so na trgu na voljo le zaradi pridobivanja kaolinske gline in grudaste ilovice, saj brez teh kamnolomi ne bi bili donosni. Ob upoštevanju zelo visokih stroškov pridobivanja mineralov in razmeroma slabe kakovosti stranskega proizvoda, ki nastane s temi postopki, v primerjavi s primarnimi agregati se agregati na krajih pridobivanja sploh ne bi proizvajali, če ne bi vsebovali mineralov.

| (396) | Po navedbah družbe IML oprostitve plačila dajatve na agregate razlikujejo med odpadnimi materiali, ki nastanejo kot stranski proizvod pri pridobivanju minerala, ki se ne pridobiva, da bi se uporabljal kot agregat (kot so odpadki pri pridobivanju kaolinske gline in grudaste ilovice), in so oproščeni plačila dajatve, ter odpadnimi materiali, ki so stranski proizvod pri pridobivanju agregatov (kot so odpadki pri apnencu) in za katere se plačuje dajatev na agregate. |
| --- | --- |

(396)

Po navedbah družbe IML oprostitve plačila dajatve na agregate razlikujejo med odpadnimi materiali, ki nastanejo kot stranski proizvod pri pridobivanju minerala, ki se ne pridobiva, da bi se uporabljal kot agregat (kot so odpadki pri pridobivanju kaolinske gline in grudaste ilovice), in so oproščeni plačila dajatve, ter odpadnimi materiali, ki so stranski proizvod pri pridobivanju agregatov (kot so odpadki pri apnencu) in za katere se plačuje dajatev na agregate.

| (397) | Družba IML trdi, da se stranski proizvodi iz kamnolomov apnenca in obdelanega kamna namensko pridobivajo, da bi se uporabljali kot agregati, in da se uporabljajo kot agregati, stranski proizvodi pri pridobivanju kaolinske gline ali grudaste ilovice pa so neizogibna posledica pridobivanja navedenih mineralov. |
| --- | --- |

(397)

Družba IML trdi, da se stranski proizvodi iz kamnolomov apnenca in obdelanega kamna namensko pridobivajo, da bi se uporabljali kot agregati, in da se uporabljajo kot agregati, stranski proizvodi pri pridobivanju kaolinske gline ali grudaste ilovice pa so neizogibna posledica pridobivanja navedenih mineralov.

| (398) | Komisiji je predložila tudi študijo primera, objavljeno v reviji „Construction News“, ki se nanaša na uporabo recikliranih in sekundarnih agregatov iz pridobivanja kaolinske gline v betonu na velikem gradbišču v Londonu. |
| --- | --- |

(398)

Komisiji je predložila tudi študijo primera, objavljeno v reviji „Construction News“, ki se nanaša na uporabo recikliranih in sekundarnih agregatov iz pridobivanja kaolinske gline v betonu na velikem gradbišču v Londonu.

(c)   Pripombe združenja Kaolin and Ball Clay Association, prejete 17. januarja 2014

Pripombe združenja Kaolin and Ball Clay Association, prejete 17. januarja 2014

| (399) | Po navedbah združenja Kaolin and Ball Clay Association se lahko drugi materiali, ki so neizogibno pridobljeni v okviru izkoriščanja kamnolomov kaolinske gline in grudaste ilovice, štejejo za „sekundarni“ material, ki je lahko primeren, da se uporablja kot agregat, ali pa ne. Veljavne oprostitve plačevanja dajatve na agregate za te sekundarne materiale so bile uvedene zaradi spodbujanja njihove uporabe in zmanjšanja količine takšnih materialov, ki se odlaga na površini. Združenje trdi, da se kaolinska glina in grudasta ilovica ne moreta uporabljati kot agregat in da se nikdar ne pridobivata za takšno uporabo. |
| --- | --- |

(399)

Po navedbah združenja Kaolin and Ball Clay Association se lahko drugi materiali, ki so neizogibno pridobljeni v okviru izkoriščanja kamnolomov kaolinske gline in grudaste ilovice, štejejo za „sekundarni“ material, ki je lahko primeren, da se uporablja kot agregat, ali pa ne. Veljavne oprostitve plačevanja dajatve na agregate za te sekundarne materiale so bile uvedene zaradi spodbujanja njihove uporabe in zmanjšanja količine takšnih materialov, ki se odlaga na površini. Združenje trdi, da se kaolinska glina in grudasta ilovica ne moreta uporabljati kot agregat in da se nikdar ne pridobivata za takšno uporabo.

| (400) | Po navedbah tega združenja brez pridobivanja kaolinske gline in grudaste ilovice na trgu ne bi bilo na voljo materialov, ki so agregati in ki nastanejo iz njiju. To ne bi bilo sprejemljivo že zaradi stroškov ločevanja kaolinske gline in grudaste ilovice od agregatov ter vrednosti samih agregatov. Prodajne cene kaolinske gline in grudaste ilovice so precej višje od cen agregatov, zato je njuno izkopavanje že samo po sebi stroškovno učinkovito. |
| --- | --- |

(400)

Po navedbah tega združenja brez pridobivanja kaolinske gline in grudaste ilovice na trgu ne bi bilo na voljo materialov, ki so agregati in ki nastanejo iz njiju. To ne bi bilo sprejemljivo že zaradi stroškov ločevanja kaolinske gline in grudaste ilovice od agregatov ter vrednosti samih agregatov. Prodajne cene kaolinske gline in grudaste ilovice so precej višje od cen agregatov, zato je njuno izkopavanje že samo po sebi stroškovno učinkovito.

| (401) | Združenje Kaolin and Ball Clay Association trdi, da to dokazuje tudi dejstvo, da se trenutno tudi brez oprostitve plačila dajatve na agregate v agregate predela le približno tretjina materiala, ki bi ga bilo mogoče predelati. |
| --- | --- |

(401)

Združenje Kaolin and Ball Clay Association trdi, da to dokazuje tudi dejstvo, da se trenutno tudi brez oprostitve plačila dajatve na agregate v agregate predela le približno tretjina materiala, ki bi ga bilo mogoče predelati.

| (402) | Po navedbah združenja Kaolin and Ball Clay Association se bo prodaja materiala, ki je stranski proizvod, zagotovo zmanjšala, če se bo za te trenutno oproščene minerale uvedla dajatev, oziroma se to očitno že dogaja pri projektih, ki se začenjajo aprila 2014. |
| --- | --- |

(402)

Po navedbah združenja Kaolin and Ball Clay Association se bo prodaja materiala, ki je stranski proizvod, zagotovo zmanjšala, če se bo za te trenutno oproščene minerale uvedla dajatev, oziroma se to očitno že dogaja pri projektih, ki se začenjajo aprila 2014.

(d)   Pripombe združenja BCC, prejete 17. januarja 2014

Pripombe združenja BCC, prejete 17. januarja 2014

| (403) | Združenje BCC trdi, da je primarni namen razvoja kamnolomov kaolinske gline in grudaste ilovice pridobivanje in predelava teh dveh materialov, ki sta specializirana proizvoda, za katera so značilne redkost ter edinstvene fizikalne in kemijske lastnosti. Po njegovih navedbah se kaolinska glina in grudasta ilovica ter proizvodi, ki iz njiju nastanejo, ne morejo uporabljati kot agregati in se nikdar ne pridobivajo za tak namen. Drugi materiali, ki se neizogibno pridobijo, se lahko štejejo za sekundarne materiale, ki so lahko primerni, da se uporabljajo kot agregati, ali ne. Glede na trditve združenja BCC se sami po sebi ne bi pridobivali, da bi se uporabljali kot agregati, na voljo pa so le s pridobivanjem kaolinske gline in grudaste ilovice, sicer kamnolom ne bi bil donosen. |
| --- | --- |

(403)

Združenje BCC trdi, da je primarni namen razvoja kamnolomov kaolinske gline in grudaste ilovice pridobivanje in predelava teh dveh materialov, ki sta specializirana proizvoda, za katera so značilne redkost ter edinstvene fizikalne in kemijske lastnosti. Po njegovih navedbah se kaolinska glina in grudasta ilovica ter proizvodi, ki iz njiju nastanejo, ne morejo uporabljati kot agregati in se nikdar ne pridobivajo za tak namen. Drugi materiali, ki se neizogibno pridobijo, se lahko štejejo za sekundarne materiale, ki so lahko primerni, da se uporabljajo kot agregati, ali ne. Glede na trditve združenja BCC se sami po sebi ne bi pridobivali, da bi se uporabljali kot agregati, na voljo pa so le s pridobivanjem kaolinske gline in grudaste ilovice, sicer kamnolom ne bi bil donosen.

| (404) | Združenje BCC trdi, da se grudasta ilovica prodaja po ceni, ki je vsaj 5- do 6-krat višja, kaolinska glina pa po ceni, ki je vsaj 10- do 12-krat višja od cene stranskega proizvoda, ki se lahko morda proda kot sekundarni agregat. Zaradi finančnih vidikov in omejitev na kraju pridobivanja se ne bi zgodilo, da bi se pridobilo več kaolinske gline in grudaste ilovice, kot bi ju bilo mogoče prodati, da bi se za proizvodnjo agregatov pridobil dodatni material, ki je stranski proizvod. Tudi z oprostitvijo plačila dajatve se večina (petkrat več) stranskih proizvodov iz kaolinske gline in grudaste ilovice še vedno ne proda, ampak se odloži na odlagališča na kraju pridobivanja. |
| --- | --- |

(404)

Združenje BCC trdi, da se grudasta ilovica prodaja po ceni, ki je vsaj 5- do 6-krat višja, kaolinska glina pa po ceni, ki je vsaj 10- do 12-krat višja od cene stranskega proizvoda, ki se lahko morda proda kot sekundarni agregat. Zaradi finančnih vidikov in omejitev na kraju pridobivanja se ne bi zgodilo, da bi se pridobilo več kaolinske gline in grudaste ilovice, kot bi ju bilo mogoče prodati, da bi se za proizvodnjo agregatov pridobil dodatni material, ki je stranski proizvod. Tudi z oprostitvijo plačila dajatve se večina (petkrat več) stranskih proizvodov iz kaolinske gline in grudaste ilovice še vedno ne proda, ampak se odloži na odlagališča na kraju pridobivanja.

| (405) | Po navedbah združenja BCC so med kamnolomi, ki so oproščeni plačila dajatve, in kamnolomi, ki plačila dajatve niso oproščeni, velike razlike. V kamnolomih agregatov, ki niso oproščeni plačila dajatve, se isti material predvsem pridobiva kot primarni proizvod in odpadki ali stranski proizvodi. V kamnolomih kaolinske gline in grudaste ilovice se odpadki razlikujejo od glavnih materialov. Glavna materiala sta minerala iz glinenca, odpadek pa so večinoma kremenčevi peski. |
| --- | --- |

(405)

Po navedbah združenja BCC so med kamnolomi, ki so oproščeni plačila dajatve, in kamnolomi, ki plačila dajatve niso oproščeni, velike razlike. V kamnolomih agregatov, ki niso oproščeni plačila dajatve, se isti material predvsem pridobiva kot primarni proizvod in odpadki ali stranski proizvodi. V kamnolomih kaolinske gline in grudaste ilovice se odpadki razlikujejo od glavnih materialov. Glavna materiala sta minerala iz glinenca, odpadek pa so večinoma kremenčevi peski.

| (406) | Združenje BCC trdi, da bi se prodaja materiala, ki je stranski proizvod iz kamnolomov kaolinske gline in grudaste ilovice, ob uvedbi dajatve zmanjšala. Da bi se zadostilo povpraševanju, bi bilo treba pridobiti več neobdelanih agregatov. |
| --- | --- |

(406)

Združenje BCC trdi, da bi se prodaja materiala, ki je stranski proizvod iz kamnolomov kaolinske gline in grudaste ilovice, ob uvedbi dajatve zmanjšala. Da bi se zadostilo povpraševanju, bi bilo treba pridobiti več neobdelanih agregatov.

(e)   Pripombe združenja BAA, prejete 15. septembra 2014

Pripombe združenja BAA, prejete 15. septembra 2014

| (407) | Združenje BAA je predložilo informacije, ki so jih njegovi člani iz Cornwalla posredovali glede dejstva, da se lahko cene kaolinske gline gibajo v velikem razponu od 50–5 000 GBP na tono, odvisno od razreda in kakovosti kaolinske gline. |
| --- | --- |

(407)

Združenje BAA je predložilo informacije, ki so jih njegovi člani iz Cornwalla posredovali glede dejstva, da se lahko cene kaolinske gline gibajo v velikem razponu od 50–5 000 GBP na tono, odvisno od razreda in kakovosti kaolinske gline.

(f)   Pripombe organov Združenega kraljestva

Pripombe organov Združenega kraljestva

| (408) | Organi Združenega kraljestva trdijo, da tega, da se kaolinska glina in grudasta ilovica ne uporabljata kot agregat, ne preprečujejo le njune lastnosti, ampak bi takšno uporabo preprečevala tudi njuna relativna vrednost. Trdijo, da izkoriščanje grudaste ilovice in kaolinske gline kot agregatov dejansko ne obstaja in ni uveljavljeno. Zato je povzetek Komisije o razliki med položajem jalovine, odpadkov ali stranskih proizvodov, ki nastanejo pri pridobivanju teh materialov, popolnoma pravilen. Oprostitev neizogibnih stranskih proizvodov iz materialov, ki se ne morejo uporabljati kot agregati in se tudi ne, je popolnoma v skladu z okoljskim ciljem dajatve na agregate. |
| --- | --- |

(408)

Organi Združenega kraljestva trdijo, da tega, da se kaolinska glina in grudasta ilovica ne uporabljata kot agregat, ne preprečujejo le njune lastnosti, ampak bi takšno uporabo preprečevala tudi njuna relativna vrednost. Trdijo, da izkoriščanje grudaste ilovice in kaolinske gline kot agregatov dejansko ne obstaja in ni uveljavljeno. Zato je povzetek Komisije o razliki med položajem jalovine, odpadkov ali stranskih proizvodov, ki nastanejo pri pridobivanju teh materialov, popolnoma pravilen. Oprostitev neizogibnih stranskih proizvodov iz materialov, ki se ne morejo uporabljati kot agregati in se tudi ne, je popolnoma v skladu z okoljskim ciljem dajatve na agregate.

| (409) | Organi Združenega kraljestva so predložili podroben opis grudaste ilovice in kaolinske gline ter pojasnili, zakaj se ne uporabljata in se ne moreta uporabljati kot agregata. Poleg tega se oba materiala prodajata po visoki ceni. Po navedbah organov Združenega kraljestva je grudasta ilovica razmeroma redek material, vreden do 100 GBP na tono, odvisno od določene kategorije grudaste ilovice in povpraševanja na trgu. Kaolinska glina je zelo redek material, ki na trgu dosega zelo visoko ceno – med 70 in 400 GBP na tono. Po navedbah organov Združenega kraljestva so stroški proizvodnje kaolinske gline in grudaste ilovice v primerjavi s stroški proizvodnje drugih vrst agregatov prav tako zelo visoki. Predložili so informacije, ki so jih zbrali pri družbah, dejavnih na zadevnem področju. Ena družba je predložila povprečni znesek [...] GBP na tono kaolinske gline, pri čemer je razpon [...]–[...] GBP za različne proizvode iz kaolinske gline. Druga družba je navedla znesek [...] GBP na tono. Za tono grudaste ilovice povprečni stroški proizvodnje v Dorsetu znašajo [...] GBP, v Devonu pa [...] GBP. Druga družba je navedla znesek [...] GBP na tono. |
| --- | --- |

(409)

Organi Združenega kraljestva so predložili podroben opis grudaste ilovice in kaolinske gline ter pojasnili, zakaj se ne uporabljata in se ne moreta uporabljati kot agregata. Poleg tega se oba materiala prodajata po visoki ceni. Po navedbah organov Združenega kraljestva je grudasta ilovica razmeroma redek material, vreden do 100 GBP na tono, odvisno od določene kategorije grudaste ilovice in povpraševanja na trgu. Kaolinska glina je zelo redek material, ki na trgu dosega zelo visoko ceno – med 70 in 400 GBP na tono. Po navedbah organov Združenega kraljestva so stroški proizvodnje kaolinske gline in grudaste ilovice v primerjavi s stroški proizvodnje drugih vrst agregatov prav tako zelo visoki. Predložili so informacije, ki so jih zbrali pri družbah, dejavnih na zadevnem področju. Ena družba je predložila povprečni znesek [...] GBP na tono kaolinske gline, pri čemer je razpon [...]–[...] GBP za različne proizvode iz kaolinske gline. Druga družba je navedla znesek [...] GBP na tono. Za tono grudaste ilovice povprečni stroški proizvodnje v Dorsetu znašajo [...] GBP, v Devonu pa [...] GBP. Druga družba je navedla znesek [...] GBP na tono.

| (410) | Po navedbah organov Združenega kraljestva grudasto ilovico in kaolinsko glino v Združenem kraljestvu trenutno dobavljata dve družbi. Predložili so primer pogodbe o dobavi za kaolinsko glino in stranske proizvode iz grudaste ilovice, na kateri je bila za leto 2012 navedena cena [...] GBP na tono. Na drugi dobavni pogodbi je bila navedena cena [...] GBP na tono za prodano tono odpadkov iz kaolinske gline. Cena odpadkov iz grudaste ilovice je bila [...] GBP. Nobena od teh družb jalovine ali neizogibnih stranskih proizvodov, ki nastanejo z izvajanjem njunih dejavnosti, ne prodaja neposredno končnim uporabnikom takšnih agregatov v gradbeništvu. Namesto tega sta obe družbi sklenili dogovore s tretjimi osebami (ki so specializirane za prodajo agregatov), na podlagi katerih sta se zavezali, da bosta do določene količine agregate zagotovili za fiksno ceno, ne glede na dejansko dobavljeno količino. Ker v skladu s tem cena ni določena neposredno za vsako tono agregata, ki jo proizvedejo, kamnoloma grudaste ilovice in kaolinske gline nimata spodbude za odstranjevanje večje količine jalovine, kot je bilo dogovorjeno. Tretje osebe nato agregate prodajo naprej končnim uporabnikom. Po navedbah organov Združenega kraljestva zaradi upada gospodarske rasti ni mogoče prodati niti celotne količine agregatov. |
| --- | --- |

(410)

Po navedbah organov Združenega kraljestva grudasto ilovico in kaolinsko glino v Združenem kraljestvu trenutno dobavljata dve družbi. Predložili so primer pogodbe o dobavi za kaolinsko glino in stranske proizvode iz grudaste ilovice, na kateri je bila za leto 2012 navedena cena [...] GBP na tono. Na drugi dobavni pogodbi je bila navedena cena [...] GBP na tono za prodano tono odpadkov iz kaolinske gline. Cena odpadkov iz grudaste ilovice je bila [...] GBP. Nobena od teh družb jalovine ali neizogibnih stranskih proizvodov, ki nastanejo z izvajanjem njunih dejavnosti, ne prodaja neposredno končnim uporabnikom takšnih agregatov v gradbeništvu. Namesto tega sta obe družbi sklenili dogovore s tretjimi osebami (ki so specializirane za prodajo agregatov), na podlagi katerih sta se zavezali, da bosta do določene količine agregate zagotovili za fiksno ceno, ne glede na dejansko dobavljeno količino. Ker v skladu s tem cena ni določena neposredno za vsako tono agregata, ki jo proizvedejo, kamnoloma grudaste ilovice in kaolinske gline nimata spodbude za odstranjevanje večje količine jalovine, kot je bilo dogovorjeno. Tretje osebe nato agregate prodajo naprej končnim uporabnikom. Po navedbah organov Združenega kraljestva zaradi upada gospodarske rasti ni mogoče prodati niti celotne količine agregatov.

| (411) | Organi Združenega kraljestva trdijo, da proizvodnje kaolinske gline ni mogoče ločiti od proizvodnje odpadkov iz kaolinske gline. Postopek mokre ekstrakcije je tak, da črpalke nujno ločijo želeni kaolin in odpadne proizvode. Običajno je bila prva faza pri pridobivanju kaolinske gline v kamnolomih ali njenem izkoriščanju odstranitev krovnine in razkritje glin, ki vsebujejo kamnine. V drugi fazi postopka je upravljavec kamnoloma na razkrito glino ali površino kopa usmeril curek vode pod visokim pritiskom. Po navedbah organov Združenega kraljestva so se tako odstranili kaolinska glina ter drugi proizvodi, s katerimi je bila zmešana (pesek in sljuda). |
| --- | --- |

(411)

Organi Združenega kraljestva trdijo, da proizvodnje kaolinske gline ni mogoče ločiti od proizvodnje odpadkov iz kaolinske gline. Postopek mokre ekstrakcije je tak, da črpalke nujno ločijo želeni kaolin in odpadne proizvode. Običajno je bila prva faza pri pridobivanju kaolinske gline v kamnolomih ali njenem izkoriščanju odstranitev krovnine in razkritje glin, ki vsebujejo kamnine. V drugi fazi postopka je upravljavec kamnoloma na razkrito glino ali površino kopa usmeril curek vode pod visokim pritiskom. Po navedbah organov Združenega kraljestva so se tako odstranili kaolinska glina ter drugi proizvodi, s katerimi je bila zmešana (pesek in sljuda).

| (412) | Po njihovih navedbah se za krovnino, ki nastane s pridobivanjem, plačuje dajatev na agregate. Za preostali material, ki je pri postopku pridobivanja kaolinske gline neizogiben, velja oprostitev. |
| --- | --- |

(412)

Po njihovih navedbah se za krovnino, ki nastane s pridobivanjem, plačuje dajatev na agregate. Za preostali material, ki je pri postopku pridobivanja kaolinske gline neizogiben, velja oprostitev.

| (413) | Organi Združenega kraljestva trdijo, da se grudasta ilovica pridobiva le z metodami, značilnimi za dnevni kop. Pri pridobivanju v dnevnem kopu so potrebni hidravlični bagri in tovornjaki prekucniki, s katerimi se selektivno koplje, nalaga in dostavlja glina za posamezno proizvodnjo v skladišča in mešalnice. Skupno razmerje med glino in odpadki za industrijo je približno 1: 1,5. |
| --- | --- |

(413)

Organi Združenega kraljestva trdijo, da se grudasta ilovica pridobiva le z metodami, značilnimi za dnevni kop. Pri pridobivanju v dnevnem kopu so potrebni hidravlični bagri in tovornjaki prekucniki, s katerimi se selektivno koplje, nalaga in dostavlja glina za posamezno proizvodnjo v skladišča in mešalnice. Skupno razmerje med glino in odpadki za industrijo je približno 1: 1,5.

| (414) | Po navedbah organov Združenega kraljestva v primeru, ko upravljavec ne bi mogel pridobiti proizvoda iz kaolinske gline ali grudaste ilovice visoke vrednosti, ne bi bilo spodbude za pridobivanje samih stranskih proizvodov, zlasti zaradi njihove nizke ekonomske vrednosti. Zaradi prisotnosti kaolinita ali katere druge vrste gline v kamnini se zmanjša trdnost materiala, kar negativno vpliva na njegovo zmožnost, da bi se uporabljal kot agregat. Tudi če upravljavec ne bi želel pridobivati materiala visoke vrednosti, bi še vedno imel velike stroške z odstranjevanjem in odlaganjem finega materiala, tj. kaolinita, druge gline in sljude. Zato ne bi bilo logično, da bi se odstranili in odvrgli proizvodi visoke vrednosti, da bi pridobili stranske proizvode majhne vrednosti, ki se lahko uporabijo kot agregati. Po navedbah organov Združenega kraljestva tudi z oprostitvijo plačila dajatve domnevno ne bi bilo ekonomsko smiselno, da bi se na krajih pridobivanja izvajale dejavnosti pridobivanja z namenom, da se pridobi oproščena jalovina, razen če bi se ob tem pridobivali tudi kaolinska glina in grudasta ilovica višje vrednosti. |
| --- | --- |

(414)

Po navedbah organov Združenega kraljestva v primeru, ko upravljavec ne bi mogel pridobiti proizvoda iz kaolinske gline ali grudaste ilovice visoke vrednosti, ne bi bilo spodbude za pridobivanje samih stranskih proizvodov, zlasti zaradi njihove nizke ekonomske vrednosti. Zaradi prisotnosti kaolinita ali katere druge vrste gline v kamnini se zmanjša trdnost materiala, kar negativno vpliva na njegovo zmožnost, da bi se uporabljal kot agregat. Tudi če upravljavec ne bi želel pridobivati materiala visoke vrednosti, bi še vedno imel velike stroške z odstranjevanjem in odlaganjem finega materiala, tj. kaolinita, druge gline in sljude. Zato ne bi bilo logično, da bi se odstranili in odvrgli proizvodi visoke vrednosti, da bi pridobili stranske proizvode majhne vrednosti, ki se lahko uporabijo kot agregati. Po navedbah organov Združenega kraljestva tudi z oprostitvijo plačila dajatve domnevno ne bi bilo ekonomsko smiselno, da bi se na krajih pridobivanja izvajale dejavnosti pridobivanja z namenom, da se pridobi oproščena jalovina, razen če bi se ob tem pridobivali tudi kaolinska glina in grudasta ilovica višje vrednosti.

| (415) | Po navedbah organov Združenega kraljestva so neizogibni stranski proizvodi, ki nastanejo pri pridobivanju grudaste ilovice in kaolinske gline, primerni, da se na več načinov uporabljajo kot agregati. |
| --- | --- |

(415)

Po navedbah organov Združenega kraljestva so neizogibni stranski proizvodi, ki nastanejo pri pridobivanju grudaste ilovice in kaolinske gline, primerni, da se na več načinov uporabljajo kot agregati.

| (416) | Organi Združenega kraljestva so predložili pripombe glede razlikovanja med pridobivanjem apnenca za proizvodnjo apna in obdelanega kamna ter neizogibnimi stranskimi proizvodi, ki nastanejo pri pridobivanju grudaste ilovice in kaolinske gline. Trdijo, da se obdelani kamen in apnenec pridobivata, da bi se uporabljala kot agregat, pa tudi zato, da se ne bi uporabljala kot agregat. Obdelani kamen se proizvaja iz peščenjaka ali granita, oba materiala pa se pridobivata, da bi se uporabljala kot agregat. Jalovina, odpadki ali stranski proizvodi, ki nastanejo pri proizvodnji obdelanega kamna in apnenca, se prav tako lahko uporabijo kot agregati. |
| --- | --- |

(416)

Organi Združenega kraljestva so predložili pripombe glede razlikovanja med pridobivanjem apnenca za proizvodnjo apna in obdelanega kamna ter neizogibnimi stranskimi proizvodi, ki nastanejo pri pridobivanju grudaste ilovice in kaolinske gline. Trdijo, da se obdelani kamen in apnenec pridobivata, da bi se uporabljala kot agregat, pa tudi zato, da se ne bi uporabljala kot agregat. Obdelani kamen se proizvaja iz peščenjaka ali granita, oba materiala pa se pridobivata, da bi se uporabljala kot agregat. Jalovina, odpadki ali stranski proizvodi, ki nastanejo pri proizvodnji obdelanega kamna in apnenca, se prav tako lahko uporabijo kot agregati.

| (417) | Po navedbah organov Združenega kraljestva je mogoče dejstvo, da se lahko kot agregati uporabijo apnenec in stranski proizvodi iz apnenca, delno pojasniti z njegovimi lastnostmi. Odpadki, ki nastanejo pri pridobivanju apnenca, ki se uporablja pri proizvodnji apna, verjetno ne bodo iz drugačnega odpadnega materiala, ampak bodo verjetno iz dodatnega apnenca. Organi Združenega kraljestva trdijo, da so lahko v nekaterih redkih primerih „odpadki“ iz apnenca, ki nastanejo pri pridobivanju apnenca za proizvodnjo apna, s kemijskega vidika neprimerni za proizvodnjo apna. V večini primerov pa bi bili povsem primerni za to, da bi se uporabili kot agregat ali za proizvodnjo apna. Končna uporaba apnenca je bolj odvisna od lokalnega povpraševanja kot od kemijske sestave. |
| --- | --- |

(417)

Po navedbah organov Združenega kraljestva je mogoče dejstvo, da se lahko kot agregati uporabijo apnenec in stranski proizvodi iz apnenca, delno pojasniti z njegovimi lastnostmi. Odpadki, ki nastanejo pri pridobivanju apnenca, ki se uporablja pri proizvodnji apna, verjetno ne bodo iz drugačnega odpadnega materiala, ampak bodo verjetno iz dodatnega apnenca. Organi Združenega kraljestva trdijo, da so lahko v nekaterih redkih primerih „odpadki“ iz apnenca, ki nastanejo pri pridobivanju apnenca za proizvodnjo apna, s kemijskega vidika neprimerni za proizvodnjo apna. V večini primerov pa bi bili povsem primerni za to, da bi se uporabili kot agregat ali za proizvodnjo apna. Končna uporaba apnenca je bolj odvisna od lokalnega povpraševanja kot od kemijske sestave.

| (418) | Poleg tega so po mnenju organov Združenega kraljestva odpadki, ki nastanejo pri pridobivanju kamnin za proizvodno obdelanega kamna, verjetno sestavljeni predvsem iz odlomkov iste kamnine, iz katere se pridobiva kamen. V nasprotju z grudasto ilovico in kaolinsko glino pri ločevanju istega materiala boljše in slabše kakovosti ni dodatnih stroškov. |
| --- | --- |

(418)

Poleg tega so po mnenju organov Združenega kraljestva odpadki, ki nastanejo pri pridobivanju kamnin za proizvodno obdelanega kamna, verjetno sestavljeni predvsem iz odlomkov iste kamnine, iz katere se pridobiva kamen. V nasprotju z grudasto ilovico in kaolinsko glino pri ločevanju istega materiala boljše in slabše kakovosti ni dodatnih stroškov.

| (419) | Organi Združenega kraljestva menijo, pri čemer navajajo organ BGS, da se na novo pridobljeni material in stranski proizvodi iz njega namensko pridobivajo, da bi se uporabljali kot agregati, in se tako tudi uporabljajo (76). S pridobivanjem apnenca in kamnin za obdelani kamen nastanejo visokokakovostni agregati, ki bi se sami po sebi pridobivali za prodajo, tudi če ne bi bilo lokalnega povpraševanja po apnencu ali obdelanem kamnu. Stroški apnenca za apno se gibljejo med 12,50 in 19,50 GBP na tono, stroški njegovega stranskega proizvoda pa med 7,16 in 11,70 GBP na tono. Cena na tono peščenjaka in kremenovca, ki se uporabljata za proizvodnjo obdelanega kamna, je približno 45,76–82,42 GBP, stroški agregata, ki je njegov stranski proizvod, pa 6,58–10,04 GBP. |
| --- | --- |

(419)

Organi Združenega kraljestva menijo, pri čemer navajajo organ BGS, da se na novo pridobljeni material in stranski proizvodi iz njega namensko pridobivajo, da bi se uporabljali kot agregati, in se tako tudi uporabljajo (76). S pridobivanjem apnenca in kamnin za obdelani kamen nastanejo visokokakovostni agregati, ki bi se sami po sebi pridobivali za prodajo, tudi če ne bi bilo lokalnega povpraševanja po apnencu ali obdelanem kamnu. Stroški apnenca za apno se gibljejo med 12,50 in 19,50 GBP na tono, stroški njegovega stranskega proizvoda pa med 7,16 in 11,70 GBP na tono. Cena na tono peščenjaka in kremenovca, ki se uporabljata za proizvodnjo obdelanega kamna, je približno 45,76–82,42 GBP, stroški agregata, ki je njegov stranski proizvod, pa 6,58–10,04 GBP.

76

| (420) | Po navedbah organov Združenega kraljestva bi kamnolom granita proizvedel obdelani kamen različnih dimenzij za talne obloge, poslovne stavbe, domače kuhinje itd. in agregate. Magmatske kamnine (vključno z granitom), ki se tudi uporabljajo za proizvodnjo obdelanega kamna, stanejo približno 5,51–12,91 GBP na tono, agregat, ki je stranski proizvod, pa se prodaja za približno 6,12–12,82 GBP na tono. |
| --- | --- |

(420)

Po navedbah organov Združenega kraljestva bi kamnolom granita proizvedel obdelani kamen različnih dimenzij za talne obloge, poslovne stavbe, domače kuhinje itd. in agregate. Magmatske kamnine (vključno z granitom), ki se tudi uporabljajo za proizvodnjo obdelanega kamna, stanejo približno 5,51–12,91 GBP na tono, agregat, ki je stranski proizvod, pa se prodaja za približno 6,12–12,82 GBP na tono.

| (421) | Po navedbah organov Združenega kraljestva podobne cene apnenca/obdelanega kamna in zadevne jalovine (ki je vsekakor ista snov) pomenijo, da obstajajo spodbude za pridobivanje obojega, odvisno od lokalnega povpraševanja. Trdijo, da je razlikovanje med neizogibnimi stranskimi proizvodi iz kaolinske gline in grudaste ilovice ter stranskimi proizvodi iz apnenca in obdelanega kamna upravičeno in da bi se s kakršno koli drugačno davčno obravnavo pojavile neobvladljive zlorabe ter je ne bi bilo mogoče izvrševati. |
| --- | --- |

(421)

Po navedbah organov Združenega kraljestva podobne cene apnenca/obdelanega kamna in zadevne jalovine (ki je vsekakor ista snov) pomenijo, da obstajajo spodbude za pridobivanje obojega, odvisno od lokalnega povpraševanja. Trdijo, da je razlikovanje med neizogibnimi stranskimi proizvodi iz kaolinske gline in grudaste ilovice ter stranskimi proizvodi iz apnenca in obdelanega kamna upravičeno in da bi se s kakršno koli drugačno davčno obravnavo pojavile neobvladljive zlorabe ter je ne bi bilo mogoče izvrševati.

| (422) | Dokazujejo tudi, da je spodbujanje uporabe neizogibnih stranskih proizvodov pri pridobivanju kaolinske gline in grudaste ilovice popolnoma v skladu s ciljem dajatve, saj se stranski proizvodi lahko uporabljajo kot agregat. Apnenec/obdelani kamen in stranski proizvodi, ki nastanejo pri njuni proizvodnji, se lahko uporabljajo kot agregat, v ta namen pa se tudi pridobivajo, zato bi oprostitev jalovine, ki nastane pri pridobivanju apnenca/kamnin, ki se uporabljajo za obdelani kamen, le spodbujala k intenzivnejšemu novemu pridobivanju agregatov in ne bi preusmerila povpraševanja od na novo pridobljenih agregatov na reciklirane agregate in odpadne stranske proizvode. |
| --- | --- |

(422)

Dokazujejo tudi, da je spodbujanje uporabe neizogibnih stranskih proizvodov pri pridobivanju kaolinske gline in grudaste ilovice popolnoma v skladu s ciljem dajatve, saj se stranski proizvodi lahko uporabljajo kot agregat. Apnenec/obdelani kamen in stranski proizvodi, ki nastanejo pri njuni proizvodnji, se lahko uporabljajo kot agregat, v ta namen pa se tudi pridobivajo, zato bi oprostitev jalovine, ki nastane pri pridobivanju apnenca/kamnin, ki se uporabljajo za obdelani kamen, le spodbujala k intenzivnejšemu novemu pridobivanju agregatov in ne bi preusmerila povpraševanja od na novo pridobljenih agregatov na reciklirane agregate in odpadne stranske proizvode.

| (423) | Organi Združenega kraljestva trdijo, da je apnenec agregat visoke kakovosti, po katerem se povprašuje na trgu. Obstaja trg za apnenec, ki se v kamnolomu pridobiva le za agregat (88 kamnolomov v Združenem kraljestvu, kot je bilo navedeno v skupni predložitvi združenja BAA in organov Združenega kraljestva), zato je utemeljeno z okoljskega vidika, da se ta material nadomesti s stranskimi proizvodi pri pridobivanju drugih materialov v kamnolomu. Domnevno ni objektivnega načina za razlikovanje med apnencem, ki se proizvaja kot stranski proizvod pri proizvodnji kmetijskega apna, in apnencem, ki se pridobiva le zato, da bi se uporabljal kot agregat. |
| --- | --- |

(423)

Organi Združenega kraljestva trdijo, da je apnenec agregat visoke kakovosti, po katerem se povprašuje na trgu. Obstaja trg za apnenec, ki se v kamnolomu pridobiva le za agregat (88 kamnolomov v Združenem kraljestvu, kot je bilo navedeno v skupni predložitvi združenja BAA in organov Združenega kraljestva), zato je utemeljeno z okoljskega vidika, da se ta material nadomesti s stranskimi proizvodi pri pridobivanju drugih materialov v kamnolomu. Domnevno ni objektivnega načina za razlikovanje med apnencem, ki se proizvaja kot stranski proizvod pri proizvodnji kmetijskega apna, in apnencem, ki se pridobiva le zato, da bi se uporabljal kot agregat.

| (424) | Ena zainteresirana stran je navedla, da obstajajo kopi kaolinske gline in grudaste ilovice, ki so se z uvedbo dajatve ponovno odprli zaradi pridobivanja oproščenih agregatov. Organi Združenega kraljestva so od dveh nacionalnih proizvajalcev grudaste ilovice in kaolinske gline pridobili potrditev, da to ne drži, in trdijo, da niso seznanjeni z nobenimi dovoljenji, ki bi bila odobrena za takšno ponovno odprtje. |
| --- | --- |

(424)

Ena zainteresirana stran je navedla, da obstajajo kopi kaolinske gline in grudaste ilovice, ki so se z uvedbo dajatve ponovno odprli zaradi pridobivanja oproščenih agregatov. Organi Združenega kraljestva so od dveh nacionalnih proizvajalcev grudaste ilovice in kaolinske gline pridobili potrditev, da to ne drži, in trdijo, da niso seznanjeni z nobenimi dovoljenji, ki bi bila odobrena za takšno ponovno odprtje.

| (425) | Kar zadeva pripombo zainteresirane strani, da se kremenčev pesek, ki je stranski proizvod pri pridobivanju kaolinske gline, od nekdaj uporablja kot vir agregata v Cornwallu in da se z oprostitvijo ne zmanjšuje novo pridobivanje peska, so organi Združenega kraljestva preverili in predložili delne podatke o prodaji peska za Devon in Cornwall ter pokazali, da niso mogli nobene proizvodnje pripisati stranskim proizvodom pri pridobivanju kaolinske gline. |
| --- | --- |

(425)

Kar zadeva pripombo zainteresirane strani, da se kremenčev pesek, ki je stranski proizvod pri pridobivanju kaolinske gline, od nekdaj uporablja kot vir agregata v Cornwallu in da se z oprostitvijo ne zmanjšuje novo pridobivanje peska, so organi Združenega kraljestva preverili in predložili delne podatke o prodaji peska za Devon in Cornwall ter pokazali, da niso mogli nobene proizvodnje pripisati stranskim proizvodom pri pridobivanju kaolinske gline.

5.6.3.2   
  Ocena Komisije

Ocena Komisije

| (426) | Iz predložitev proizvajalcev grudaste ilovice in kaolinske gline, njihovih zadevnih panožnih združenj in organov Združenega kraljestva je jasno razvidno, da stranski proizvodi nastanejo nenamerno in neizogibno. Drag in zahteven postopek pridobivanja grudaste ilovice in kaolinske gline ter dejstvo, da se proizvede več odpadkov, kot jih lahko proizvajalci kaolinske gline in grudaste ilovice prodajo, kažeta, da se grudasta ilovica in kaolinska glina ne pridobivata namensko zaradi proizvodnje oproščenih materialov, ki so stranski proizvodi in bi se uporabljali kot agregati. |
| --- | --- |

(426)

Iz predložitev proizvajalcev grudaste ilovice in kaolinske gline, njihovih zadevnih panožnih združenj in organov Združenega kraljestva je jasno razvidno, da stranski proizvodi nastanejo nenamerno in neizogibno. Drag in zahteven postopek pridobivanja grudaste ilovice in kaolinske gline ter dejstvo, da se proizvede več odpadkov, kot jih lahko proizvajalci kaolinske gline in grudaste ilovice prodajo, kažeta, da se grudasta ilovica in kaolinska glina ne pridobivata namensko zaradi proizvodnje oproščenih materialov, ki so stranski proizvodi in bi se uporabljali kot agregati.

| (427) | Poleg tega kamnolomi grudaste ilovice in kaolinske gline komercialno poslujejo drugače kot kamnolomi, ki dobavljajo agregate za gradbene namene, saj morajo spoštovati dolgotrajne pogodbe, da bi zagotovili neprekinjeno proizvodnjo zadevnih končnih proizvodov. To pomeni, da ne morejo pridobivati večje ali manjše količine od tiste, ki je potrebna za pridobivanje količine grudaste ilovice in kaolinske gline, določene v njihovih pogodbah, zato količina pridobljenih stranskih proizvodov ostaja enaka. Uvedba dajatve na agregate za stranske proizvode iz grudaste ilovice in kaolinske gline bi vplivala le na finančni položaj zadevnih družb in ne bi prinesla okoljskih koristi. |
| --- | --- |

(427)

Poleg tega kamnolomi grudaste ilovice in kaolinske gline komercialno poslujejo drugače kot kamnolomi, ki dobavljajo agregate za gradbene namene, saj morajo spoštovati dolgotrajne pogodbe, da bi zagotovili neprekinjeno proizvodnjo zadevnih končnih proizvodov. To pomeni, da ne morejo pridobivati večje ali manjše količine od tiste, ki je potrebna za pridobivanje količine grudaste ilovice in kaolinske gline, določene v njihovih pogodbah, zato količina pridobljenih stranskih proizvodov ostaja enaka. Uvedba dajatve na agregate za stranske proizvode iz grudaste ilovice in kaolinske gline bi vplivala le na finančni položaj zadevnih družb in ne bi prinesla okoljskih koristi.

| (428) | V nasprotju s stranskimi proizvodi iz apnenca in obdelanega kamna se stranski proizvodi iz grudaste ilovice in kaolinske gline nikoli ne bi pridobivali zaradi njih samih, da bi se proizvedlo več oproščenih agregatov. Oprostitev za stranske proizvode iz grudaste ilovice in kaolinske gline ne vpliva na povečano novo pridobivanje grudaste ilovice in kaolinske gline, saj je njihova prodajna vrednost precej nižja. Cene si niso podobne kot pri apnencu in obdelanem kamnu. Dejansko so razlike v cenah veliko večje. Zato ni nobenega tveganja, da bi se lahko zaradi oprostitve namerno povečalo novo pridobivanje zadevnih materialov v kamnolomu. Oprostitev za stranske proizvode, ki nastanejo pri pridobivanju grudaste ilovice in kaolinske gline, spodbuja njihovo uporabo namesto novega pridobivanja agregatov in je v skladu z načeli, na katerih temelji dajatev na agregate. |
| --- | --- |

(428)

V nasprotju s stranskimi proizvodi iz apnenca in obdelanega kamna se stranski proizvodi iz grudaste ilovice in kaolinske gline nikoli ne bi pridobivali zaradi njih samih, da bi se proizvedlo več oproščenih agregatov. Oprostitev za stranske proizvode iz grudaste ilovice in kaolinske gline ne vpliva na povečano novo pridobivanje grudaste ilovice in kaolinske gline, saj je njihova prodajna vrednost precej nižja. Cene si niso podobne kot pri apnencu in obdelanem kamnu. Dejansko so razlike v cenah veliko večje. Zato ni nobenega tveganja, da bi se lahko zaradi oprostitve namerno povečalo novo pridobivanje zadevnih materialov v kamnolomu. Oprostitev za stranske proizvode, ki nastanejo pri pridobivanju grudaste ilovice in kaolinske gline, spodbuja njihovo uporabo namesto novega pridobivanja agregatov in je v skladu z načeli, na katerih temelji dajatev na agregate.

5.6.4   OPROSTITEV AGREGATOV, KI SO V CELOTI IZ JALOVINE, NASTALE PRI KATEREM KOLI POSTOPKU, S KATERIM SE JE PREMOG, LIGNIT, GLINASTI SKRILAVEC ALI SKRILAVEC LOČIL OD DRUGE KAMNINE PO TEM, KO JE BIL PRIDOBLJEN SKUPAJ Z NAVEDENO DRUGO KAMNINO, ALI JALOVINE, NASTALE PRI KATEREM KOLI POSTOPKU, S KATERIM SO SE SNOVI IZ ČLENA 18(3) ZAKONA O FINANCAH IZ LETA 2001 LOČILE OD DRUGE KAMNINE PO TEM, KO SO BILE PRIDOBLJENE SKUPAJ Z NAVEDENO DRUGO KAMNINO (ČLEN 17(3)(f)(i) IN (ii))

| (429) | Premog, lignit, glinasti skrilavec in skrilavec ter snovi, navedene v členu 18(3) zakona o financah iz leta 2001, se običajno v kamnolomih ne pridobivajo zato, da bi se uporabljali kot agregati, ampak za druge namene. Organi Združenega kraljestva so pred sprejetjem sklepa o začetku postopka pojasnili, da naj bi oprostitev spodbujala uporabo jalovine, namesto da se odlaga na odlagališčih odpadkov. Z obema ukrepoma se izboljšuje podoba krajine in zmanjšuje potreba po pridobivanju drugih materialov, da bi se uporabljali kot agregati. |
| --- | --- |

(429)

Premog, lignit, glinasti skrilavec in skrilavec ter snovi, navedene v členu 18(3) zakona o financah iz leta 2001, se običajno v kamnolomih ne pridobivajo zato, da bi se uporabljali kot agregati, ampak za druge namene. Organi Združenega kraljestva so pred sprejetjem sklepa o začetku postopka pojasnili, da naj bi oprostitev spodbujala uporabo jalovine, namesto da se odlaga na odlagališčih odpadkov. Z obema ukrepoma se izboljšuje podoba krajine in zmanjšuje potreba po pridobivanju drugih materialov, da bi se uporabljali kot agregati.

| (430) | Komisija je v sklepu o začetku postopka najprej ugotovila, da je morda razlika med oproščenim materialom in materialom, ki ni oproščen, ta, da oproščeni materiali obsegajo jalovino, ki nastane pri pridobivanju premoga, lignita, glinastega skrilavca, skrilavca in snovi, navedenih v členu 18(3). Ti materiali so neizogiben stranski proizvod pri tem pridobivanju, ki se običajno ne izvaja zaradi pridobivanja materiala, ki bi se uporabljali kot agregati, ampak zaradi pridobivanja zadevnih materialov in snovi, ki se (običajno) ne uporabljajo kot agregati. V skladu z navedenim jalovina, ki nastane pri pridobivanju premoga, lignita, glinastega skrilavca, skrilavca in snovi, navedenih v členu 18(3), ob upoštevanju cilja dajatve na agregate očitno ni v primerljivem položaju z obdavčenimi agregati. |
| --- | --- |

(430)

Komisija je v sklepu o začetku postopka najprej ugotovila, da je morda razlika med oproščenim materialom in materialom, ki ni oproščen, ta, da oproščeni materiali obsegajo jalovino, ki nastane pri pridobivanju premoga, lignita, glinastega skrilavca, skrilavca in snovi, navedenih v členu 18(3). Ti materiali so neizogiben stranski proizvod pri tem pridobivanju, ki se običajno ne izvaja zaradi pridobivanja materiala, ki bi se uporabljali kot agregati, ampak zaradi pridobivanja zadevnih materialov in snovi, ki se (običajno) ne uporabljajo kot agregati. V skladu z navedenim jalovina, ki nastane pri pridobivanju premoga, lignita, glinastega skrilavca, skrilavca in snovi, navedenih v členu 18(3), ob upoštevanju cilja dajatve na agregate očitno ni v primerljivem položaju z obdavčenimi agregati.

| (431) | Vendar je Komisija dvomila, ali ta razlika zadošča za dokaz, da je davčna oprostitev upravičena na podlagi načel, na katerih temelji dajatev na agregate. Šteje se, da je razlikovanje glede na obdavčene agregate utemeljeno le, če je oprostitev omejena na neizogibno jalovino, ki nastane pri pridobivanju navedenih snovi. Po mnenju Komisije to v tem primeru drži, saj je oprostitev omejena na material, ki je v celoti iz jalovine, nastale pri postopku ločevanja. |
| --- | --- |

(431)

Vendar je Komisija dvomila, ali ta razlika zadošča za dokaz, da je davčna oprostitev upravičena na podlagi načel, na katerih temelji dajatev na agregate. Šteje se, da je razlikovanje glede na obdavčene agregate utemeljeno le, če je oprostitev omejena na neizogibno jalovino, ki nastane pri pridobivanju navedenih snovi. Po mnenju Komisije to v tem primeru drži, saj je oprostitev omejena na material, ki je v celoti iz jalovine, nastale pri postopku ločevanja.

| (432) | Komisija je dvomila glede tega, ali se položaj oproščenih materialov razlikuje od materialov, ki niso oproščeni in nastanejo kot jalovina pri pridobivanju apnenca, kadar se ta pridobiva zaradi proizvodnje apna, ali jalovine, ki nastane pri pridobivanju kamna za proizvodnjo obdelanega kamna z vsaj eno ravno površino. Poleg tega se je spraševala, ali je oprostitev lahko upravičena ob upoštevanju cilja dajatve na agregate, če bi se na primer glinasti skrilavec in skrilavec ali katera od drugih snovi iz člena 18(3) pridobivali, da bi se uporabljali kot agregat. |
| --- | --- |

(432)

Komisija je dvomila glede tega, ali se položaj oproščenih materialov razlikuje od materialov, ki niso oproščeni in nastanejo kot jalovina pri pridobivanju apnenca, kadar se ta pridobiva zaradi proizvodnje apna, ali jalovine, ki nastane pri pridobivanju kamna za proizvodnjo obdelanega kamna z vsaj eno ravno površino. Poleg tega se je spraševala, ali je oprostitev lahko upravičena ob upoštevanju cilja dajatve na agregate, če bi se na primer glinasti skrilavec in skrilavec ali katera od drugih snovi iz člena 18(3) pridobivali, da bi se uporabljali kot agregat.

| (433) | Komisija je v zvezi z oprostitvami za premog, lignit, glinasti skrilavce ali skrilavec prejela obsežne pripombe zainteresiranih strani, ki so predstavljene v zadevnih oddelkih. |
| --- | --- |

(433)

Komisija je v zvezi z oprostitvami za premog, lignit, glinasti skrilavce ali skrilavec prejela obsežne pripombe zainteresiranih strani, ki so predstavljene v zadevnih oddelkih.

5.6.4.1   
  Pripombe, ki jih je prejela Komisija

Pripombe, ki jih je prejela Komisija

(a)   Pripombe organov Združenega kraljestva

Pripombe organov Združenega kraljestva

| (434) | Organi Združenega kraljestva trdijo, da oprostitve plačila dajatve na agregate razlikujejo med odpadnimi materiali, ki nastanejo kot stranski proizvod pri pridobivanju minerala, ki se ne pridobiva, da bi se uporabljal kot agregat (kot so odpadki pri pridobivanju kaolinske gline in grudaste ilovice), in so oproščeni plačila dajatve, in odpadnimi materiali, ki so stranski proizvod pri pridobivanju agregata (kot so odpadki pri apnencu) in ostajajo obdavčeni. |
| --- | --- |

(434)

Organi Združenega kraljestva trdijo, da oprostitve plačila dajatve na agregate razlikujejo med odpadnimi materiali, ki nastanejo kot stranski proizvod pri pridobivanju minerala, ki se ne pridobiva, da bi se uporabljal kot agregat (kot so odpadki pri pridobivanju kaolinske gline in grudaste ilovice), in so oproščeni plačila dajatve, in odpadnimi materiali, ki so stranski proizvod pri pridobivanju agregata (kot so odpadki pri apnencu) in ostajajo obdavčeni.

| (435) | Kar zadeva jalovino, ki nastane pri pridobivanju premoga, organi Združenega kraljestva trdijo, da je iz zanemarljivih cen za jalovino iz skrilavca in neplodno zemljo razvidno, da spodbuda za pridobivanje dodatnega premoga zaradi pridobivanja dodatnih stranskih proizvodov ni ravno velika, ne glede na to, ali je zadevni stranski proizvod oproščen plačila dajatve. |
| --- | --- |

(435)

Kar zadeva jalovino, ki nastane pri pridobivanju premoga, organi Združenega kraljestva trdijo, da je iz zanemarljivih cen za jalovino iz skrilavca in neplodno zemljo razvidno, da spodbuda za pridobivanje dodatnega premoga zaradi pridobivanja dodatnih stranskih proizvodov ni ravno velika, ne glede na to, ali je zadevni stranski proizvod oproščen plačila dajatve.

| (436) | Po navedbah organov Združenega kraljestva oprostitev za odpadke, ki nastanejo pri pridobivanju glinastega skrilavca v kamnolomih, ne vpliva na povečano pridobivanje glinastega skrilavca zaradi pridobivanja odlomkov glinastega skrilavca, zlasti ker se pri proizvodnji glinastega skrilavca že proizvedejo velike količine odpadnih odlomkov glinastega skrilavca, od katerih se jih trenutno le približno 10 % uporabi kot agregat, in ker obratovanje kamnoloma v takšne namene ne bi bilo ekonomsko upravičeno. |
| --- | --- |

(436)

Po navedbah organov Združenega kraljestva oprostitev za odpadke, ki nastanejo pri pridobivanju glinastega skrilavca v kamnolomih, ne vpliva na povečano pridobivanje glinastega skrilavca zaradi pridobivanja odlomkov glinastega skrilavca, zlasti ker se pri proizvodnji glinastega skrilavca že proizvedejo velike količine odpadnih odlomkov glinastega skrilavca, od katerih se jih trenutno le približno 10 % uporabi kot agregat, in ker obratovanje kamnoloma v takšne namene ne bi bilo ekonomsko upravičeno.

| (437) | Organi Združenega kraljestva trdijo, da razlika med odpadki iz glinastega skrilavca po eni strani ter odpadki iz obdelanega kamna in apnenca po drugi strani izhaja iz cilja odvračanja od dodatnega novega pridobivanja apnenca, ki bi se uporabljal kot agregat, pri čemer pa ne odvrača od proizvodnje materialov, ki niso agregati. Tudi kadar se apnenec pridobiva kot material, ki se ne uporablja kot agregat, ali pa se pridobivajo kamnine za proizvodnjo obdelanega kamna, se jalovina, ki ob tem nastane, hkrati namensko pridobiva, da bi se uporabljala kot agregat, in je tudi zelo primerna za navedeno uporabo. V kamnolomih se pridobijo visokokakovostni agregati, ki bi se še naprej pridobivali za prodajo sami po sebi, tudi če ne bi bilo lokalnega povpraševanja po apnu ali obdelanem kamnu. To naj ne bi veljalo tudi za jalovino iz glinastega skrilavca, skrilavca, premoga, lignita, gline in snovi iz člena 18(3). Po navedbah organov Združenega kraljestva ni dokazov, da bi kateri kamnolom namensko pridobival glinasti skrilavec, skrilavec, premog, lignit, glino ali snovi iz člena 18(3) izključno zaradi pridobivanja jalovine, ki bi se uporabljala kot agregat. Po njihovem mnenju oprostitev ne spodbuja dodatnega izkoriščanja z namenom, da bi se pridobila jalovina, ki bi se uporabljala kot oproščeni agregat. |
| --- | --- |

(437)

Organi Združenega kraljestva trdijo, da razlika med odpadki iz glinastega skrilavca po eni strani ter odpadki iz obdelanega kamna in apnenca po drugi strani izhaja iz cilja odvračanja od dodatnega novega pridobivanja apnenca, ki bi se uporabljal kot agregat, pri čemer pa ne odvrača od proizvodnje materialov, ki niso agregati. Tudi kadar se apnenec pridobiva kot material, ki se ne uporablja kot agregat, ali pa se pridobivajo kamnine za proizvodnjo obdelanega kamna, se jalovina, ki ob tem nastane, hkrati namensko pridobiva, da bi se uporabljala kot agregat, in je tudi zelo primerna za navedeno uporabo. V kamnolomih se pridobijo visokokakovostni agregati, ki bi se še naprej pridobivali za prodajo sami po sebi, tudi če ne bi bilo lokalnega povpraševanja po apnu ali obdelanem kamnu. To naj ne bi veljalo tudi za jalovino iz glinastega skrilavca, skrilavca, premoga, lignita, gline in snovi iz člena 18(3). Po navedbah organov Združenega kraljestva ni dokazov, da bi kateri kamnolom namensko pridobival glinasti skrilavec, skrilavec, premog, lignit, glino ali snovi iz člena 18(3) izključno zaradi pridobivanja jalovine, ki bi se uporabljala kot agregat. Po njihovem mnenju oprostitev ne spodbuja dodatnega izkoriščanja z namenom, da bi se pridobila jalovina, ki bi se uporabljala kot oproščeni agregat.

| (438) | Vendar bi po navedbah organov Združenega kraljestva oprostitev za jalovino, ki nastane pri pridobivanju apnenca (ne glede na to, ali se bo uporabil kot material, ki se ne uporablja kot agregat, npr. apno) in kamnin za obdelani kamen, verjetno spodbudila dodatno pridobivanje v kamnolomih z namenom, da bi pridobili jalovino, ki bi se uporabljala kot oproščeni agregat. Jalovina je namreč iz istih snovi kot glavni pridobljeni material, njena cena je zelo podobna ceni glavnega materiala ter je primerna za to, da se lahko uporablja kot material, ki je agregat visoke kakovosti. Če bi bili taki materiali oproščeni plačila davka, bi to verjetno spodbudilo dodatno pridobivanje v kamnolomih in nasprotovalo okoljski logiki dajatve na agregate. |
| --- | --- |

(438)

Vendar bi po navedbah organov Združenega kraljestva oprostitev za jalovino, ki nastane pri pridobivanju apnenca (ne glede na to, ali se bo uporabil kot material, ki se ne uporablja kot agregat, npr. apno) in kamnin za obdelani kamen, verjetno spodbudila dodatno pridobivanje v kamnolomih z namenom, da bi pridobili jalovino, ki bi se uporabljala kot oproščeni agregat. Jalovina je namreč iz istih snovi kot glavni pridobljeni material, njena cena je zelo podobna ceni glavnega materiala ter je primerna za to, da se lahko uporablja kot material, ki je agregat visoke kakovosti. Če bi bili taki materiali oproščeni plačila davka, bi to verjetno spodbudilo dodatno pridobivanje v kamnolomih in nasprotovalo okoljski logiki dajatve na agregate.

| (439) | Organi Združenega kraljestva trdijo, da so proučevali uvedbo oprostitve za odpadke, ki nastanejo pri proizvodnji primarnih agregatov ali agregatov višje kakovosti. Vendar je posvetovanje z industrijo pokazalo, da to ne bi bilo izvedljivo, saj se proizvodi kamnolomov znatno razlikujejo in agregati, ki so za nekatere kamnolome agregati boljše kakovosti, bi bili za druge kamnolome odpadki. Trdijo, da bi bila oprostitev za „odpadke“, ki nastanejo pri pridobivanju agregatov v kamnolomih, ob znatnem tveganju izogibanja davku tudi v nasprotju z logiko in glavnim okoljskim ciljem dajatve na agregate. Dejansko bi se zaradi nje znižala relativna cena agregatov slabše kakovosti, zaradi česar bi se povečalo povpraševanje in morda tudi pridobivanje agregatov (in s tem povezana okoljska škoda) na zadevnih krajih pridobivanja. |
| --- | --- |

(439)

Organi Združenega kraljestva trdijo, da so proučevali uvedbo oprostitve za odpadke, ki nastanejo pri proizvodnji primarnih agregatov ali agregatov višje kakovosti. Vendar je posvetovanje z industrijo pokazalo, da to ne bi bilo izvedljivo, saj se proizvodi kamnolomov znatno razlikujejo in agregati, ki so za nekatere kamnolome agregati boljše kakovosti, bi bili za druge kamnolome odpadki. Trdijo, da bi bila oprostitev za „odpadke“, ki nastanejo pri pridobivanju agregatov v kamnolomih, ob znatnem tveganju izogibanja davku tudi v nasprotju z logiko in glavnim okoljskim ciljem dajatve na agregate. Dejansko bi se zaradi nje znižala relativna cena agregatov slabše kakovosti, zaradi česar bi se povečalo povpraševanje in morda tudi pridobivanje agregatov (in s tem povezana okoljska škoda) na zadevnih krajih pridobivanja.

| (440) | Po navedbah organov Združenega kraljestva bi kamnolom glinastega skrilavca proizvajal visokokakovostne arhitekturne proizvode, ki se prodajajo po več kot 200 GBP na tono. Zaradi geološke sestave glinastega skrilavca je za ta namen primernih 5 % pridobljenega glinastega skrilavca, zato nastanejo velike količine odpadkov. Ta odpadni glinasti skrilavec je primeren za prodajo za nekatere namene, ko se uporablja kot agregat, majhen delež nastalih odpadkov se proda za 2–8 GBP na tono, preostanek pa se kopiči na odlagališčih. Organi Združenega kraljestva menijo, da so stroški proizvodnje tone proizvoda, ki se uporablja kot agregat, višji od stroškov običajnega vrtanja in razstreljevanja, ki ju lahko izvedejo kamnolomi apnenca ali granita, saj se glinasti skrilavec pridobiva z več postopki in pred drobljenjem večkrat obdela. Tržna strategija je povečati vrednost razpoložljive surovine in s tem povečati donos materiala visoke vrednosti. |
| --- | --- |

(440)

Po navedbah organov Združenega kraljestva bi kamnolom glinastega skrilavca proizvajal visokokakovostne arhitekturne proizvode, ki se prodajajo po več kot 200 GBP na tono. Zaradi geološke sestave glinastega skrilavca je za ta namen primernih 5 % pridobljenega glinastega skrilavca, zato nastanejo velike količine odpadkov. Ta odpadni glinasti skrilavec je primeren za prodajo za nekatere namene, ko se uporablja kot agregat, majhen delež nastalih odpadkov se proda za 2–8 GBP na tono, preostanek pa se kopiči na odlagališčih. Organi Združenega kraljestva menijo, da so stroški proizvodnje tone proizvoda, ki se uporablja kot agregat, višji od stroškov običajnega vrtanja in razstreljevanja, ki ju lahko izvedejo kamnolomi apnenca ali granita, saj se glinasti skrilavec pridobiva z več postopki in pred drobljenjem večkrat obdela. Tržna strategija je povečati vrednost razpoložljive surovine in s tem povečati donos materiala visoke vrednosti.

5.6.4.2   
  Ocena Komisije

Ocena Komisije

| (441) | Komisija je že v uvodni izjavi 366 ugotovila, da je bilo dokazano, da je vsaj en kamnolom namensko pridobival glinasti skrilavec, da bi se uporabljal kot agregat, zato oprostitev glinastega skrilavca na podlagi člena 17(4)(a) zakona o financah iz leta 2001 ni upravičena na podlagi načel, na katerih temelji dajatev na agregate. |
| --- | --- |

(441)

Komisija je že v uvodni izjavi 366 ugotovila, da je bilo dokazano, da je vsaj en kamnolom namensko pridobival glinasti skrilavec, da bi se uporabljal kot agregat, zato oprostitev glinastega skrilavca na podlagi člena 17(4)(a) zakona o financah iz leta 2001 ni upravičena na podlagi načel, na katerih temelji dajatev na agregate.

| (442) | Komisija je že v uvodnih izjavah 205, 333, 367 in 368 ugotovila, da se premog, lignit, glinasti skrilavec in snovi iz člena 18(3) ne morejo oziroma se ne pridobivajo na novo, da bi se uporabljali kot agregati, zato niso v enakem pravnem in dejanskem položaju kot obdavčeni materiali. |
| --- | --- |

(442)

Komisija je že v uvodnih izjavah 205, 333, 367 in 368 ugotovila, da se premog, lignit, glinasti skrilavec in snovi iz člena 18(3) ne morejo oziroma se ne pridobivajo na novo, da bi se uporabljali kot agregati, zato niso v enakem pravnem in dejanskem položaju kot obdavčeni materiali.

| (443) | Poleg tega je Komisija v okviru ugotavljanja temeljnih načel dajatve na agregate, kakor je podrobneje pojasnjeno v uvodnih izjavah 149–158, ocenila razliko med temi oprostitvami in pridobivanjem jalovine iz apnenca, kadar se apnenec pridobiva za proizvodnjo apna ali kadar se primerja z jalovino, ki nastane pri pridobivanju kamnin za proizvodnjo obdelanega kamna z vsaj eno ravno površino. |
| --- | --- |

(443)

Poleg tega je Komisija v okviru ugotavljanja temeljnih načel dajatve na agregate, kakor je podrobneje pojasnjeno v uvodnih izjavah 149–158, ocenila razliko med temi oprostitvami in pridobivanjem jalovine iz apnenca, kadar se apnenec pridobiva za proizvodnjo apna ali kadar se primerja z jalovino, ki nastane pri pridobivanju kamnin za proizvodnjo obdelanega kamna z vsaj eno ravno površino.

| (444) | Kar zadeva jalovino, ki nastane pri pridobivanju glinastega skrilavca, se lahko uporablja kot agregat in je prav tako iz glinastega skrilavca, Komisija ugotavlja, da se zaradi majhne vrednosti teh proizvodov glinasti skrilavec ne bi namensko na novo pridobival v kamnolomih (glej uvodne izjave 226 in 237–240). Jalovina, ki nastane pri pridobivanju glinastega skrilavca, dosega prodajno ceno [...]–[...] GBP na tono. Prodajna cena visokokakovostnih arhitekturnih proizvodov iz glinastega skrilavca se očitno začne pri 200 GBP na tono in doseže več kot 1 000 GBP na tono. Kljub oprostitvi plačila dajatve na agregate se le za majhen del jalovine, ki nastane pri pridobivanju glinastega skrilavca, dejansko najde trg in se jalovina proda. Poleg tega je pridobivanje glinastega skrilavca zelo drag postopek, pri katerem so stroški višji kot pri običajnem pridobivanju v kamnolomu. Po navedbah organov Združenega kraljestva stroški proizvodnje jalovine iz glinastega skrilavca znašajo 5,7–6,5 GBP na tono (uvodna izjava 263). To dokazuje, da namensko pridobivanje glinastega skrilavca le zaradi koristi od oproščene jalovine, ki nastane pri njegovem pridobivanju, ni ekonomsko smiselno. Zato ni verjetno, da bi se zaradi te oprostitve povečalo novo pridobivanje. |
| --- | --- |

(444)

Kar zadeva jalovino, ki nastane pri pridobivanju glinastega skrilavca, se lahko uporablja kot agregat in je prav tako iz glinastega skrilavca, Komisija ugotavlja, da se zaradi majhne vrednosti teh proizvodov glinasti skrilavec ne bi namensko na novo pridobival v kamnolomih (glej uvodne izjave 226 in 237–240). Jalovina, ki nastane pri pridobivanju glinastega skrilavca, dosega prodajno ceno [...]–[...] GBP na tono. Prodajna cena visokokakovostnih arhitekturnih proizvodov iz glinastega skrilavca se očitno začne pri 200 GBP na tono in doseže več kot 1 000 GBP na tono. Kljub oprostitvi plačila dajatve na agregate se le za majhen del jalovine, ki nastane pri pridobivanju glinastega skrilavca, dejansko najde trg in se jalovina proda. Poleg tega je pridobivanje glinastega skrilavca zelo drag postopek, pri katerem so stroški višji kot pri običajnem pridobivanju v kamnolomu. Po navedbah organov Združenega kraljestva stroški proizvodnje jalovine iz glinastega skrilavca znašajo 5,7–6,5 GBP na tono (uvodna izjava 263). To dokazuje, da namensko pridobivanje glinastega skrilavca le zaradi koristi od oproščene jalovine, ki nastane pri njegovem pridobivanju, ni ekonomsko smiselno. Zato ni verjetno, da bi se zaradi te oprostitve povečalo novo pridobivanje.

| (445) | V skladu z običajnimi prihodki kamnolomov glinastega skrilavca specializirani arhitekturni proizvodi, ki sicer predstavljajo le 5 % proizvodnje, kamnolomom prinašajo prihodke, ki so 2,54–3,52-krat višji od prihodkov, ki jih prinese jalovina iz glinastega skrilavca (glej uvodno izjavo 263). |
| --- | --- |

(445)

V skladu z običajnimi prihodki kamnolomov glinastega skrilavca specializirani arhitekturni proizvodi, ki sicer predstavljajo le 5 % proizvodnje, kamnolomom prinašajo prihodke, ki so 2,54–3,52-krat višji od prihodkov, ki jih prinese jalovina iz glinastega skrilavca (glej uvodno izjavo 263).

| (446) | Jalovina, ki nastane pri pridobivanju glinastega skrilavca, se lahko in tudi se uporablja kot agregati, zato se zanjo lahko šteje, da je v primerljivem dejanskem in pravnem položaju kot drugi obdavčeni materiali. |
| --- | --- |

(446)

Jalovina, ki nastane pri pridobivanju glinastega skrilavca, se lahko in tudi se uporablja kot agregati, zato se zanjo lahko šteje, da je v primerljivem dejanskem in pravnem položaju kot drugi obdavčeni materiali.

| (447) | Komisija zato ugotavlja, da oprostitev plačila dajatve na agregate za jalovino, ki nastane pri pridobivanju glinastega skrilavca, prvič, predstavlja oprostitev za jalovino, ki nastane pri pridobivanju materiala, ki se ne pridobiva na novo, da bi se uporabljala kot agregat, in, drugič, ne vpliva na dodatno novo pridobivanje materialov v kamnolomu, ampak lahko pripomore k temu, da se kot agregat bolj uporablja material, ki bi bil sicer zavržen ali odložen kot odpadek. Ta oprostitev je zato upravičena na podlagi cilja „preusmeritve povpraševanja“ dajatve na agregate. |
| --- | --- |

(447)

Komisija zato ugotavlja, da oprostitev plačila dajatve na agregate za jalovino, ki nastane pri pridobivanju glinastega skrilavca, prvič, predstavlja oprostitev za jalovino, ki nastane pri pridobivanju materiala, ki se ne pridobiva na novo, da bi se uporabljala kot agregat, in, drugič, ne vpliva na dodatno novo pridobivanje materialov v kamnolomu, ampak lahko pripomore k temu, da se kot agregat bolj uporablja material, ki bi bil sicer zavržen ali odložen kot odpadek. Ta oprostitev je zato upravičena na podlagi cilja „preusmeritve povpraševanja“ dajatve na agregate.

| (448) | To velja tudi za jalovino, ki nastane pri pridobivanju premoga, lignita in snovi iz člena 18(3) zakona o financah iz leta 2001, ki niso agregati niti se ne pridobivajo, da bi se uporabljali kot agregati. |
| --- | --- |

(448)

To velja tudi za jalovino, ki nastane pri pridobivanju premoga, lignita in snovi iz člena 18(3) zakona o financah iz leta 2001, ki niso agregati niti se ne pridobivajo, da bi se uporabljali kot agregati.

| (449) | Prvič, pri pridobivanju lignita nastaja jalovina. V skladu z informacijami organov Združenega kraljestva je lignit sam stranski proizvod pri pridobivanju grudaste ilovice v Devonu. Nahajališča lignita na Severnem Irskem se ne izkoriščajo. |
| --- | --- |

(449)

Prvič, pri pridobivanju lignita nastaja jalovina. V skladu z informacijami organov Združenega kraljestva je lignit sam stranski proizvod pri pridobivanju grudaste ilovice v Devonu. Nahajališča lignita na Severnem Irskem se ne izkoriščajo.

| (450) | Drugič, kot so opozorili zainteresirane strani in organi Združenega kraljestva, jalovina, ki nastane pri pridobivanju premoga in lahko vključuje skrilavec, ni primerna, da bi se uporabljala kot agregat, na primer ognjevarna glina, ali pa se na splošno odloži in utrdi. Določen delež jalovine ali odpadkov, ki nastanejo pri pridobivanju premoga, se lahko uporabi kot agregat in lahko torej nadomesti na novo pridobljene agregate. |
| --- | --- |

(450)

Drugič, kot so opozorili zainteresirane strani in organi Združenega kraljestva, jalovina, ki nastane pri pridobivanju premoga in lahko vključuje skrilavec, ni primerna, da bi se uporabljala kot agregat, na primer ognjevarna glina, ali pa se na splošno odloži in utrdi. Določen delež jalovine ali odpadkov, ki nastanejo pri pridobivanju premoga, se lahko uporabi kot agregat in lahko torej nadomesti na novo pridobljene agregate.

| (451) | Kar zadeva ceno premoga (50 GBP) v primerjavi s ceno, po kateri se prodaja jalovina iz premoga (1–2 GBP), kadar se povprašuje po takšnih proizvodih, je iz informacij o cenah razvidno, da oprostitev za jalovino iz premoga ne more prispevati k povečanemu pridobivanju premoga le zaradi pridobivanja oproščenih materialov. |
| --- | --- |

(451)

Kar zadeva ceno premoga (50 GBP) v primerjavi s ceno, po kateri se prodaja jalovina iz premoga (1–2 GBP), kadar se povprašuje po takšnih proizvodih, je iz informacij o cenah razvidno, da oprostitev za jalovino iz premoga ne more prispevati k povečanemu pridobivanju premoga le zaradi pridobivanja oproščenih materialov.

| (452) | Oprostitev plačila dajatve na agregate za jalovino, ki nastane pri pridobivanju premoga, prispeva k doseganju okoljske razsežnosti dajatve na agregate. |
| --- | --- |

(452)

Oprostitev plačila dajatve na agregate za jalovino, ki nastane pri pridobivanju premoga, prispeva k doseganju okoljske razsežnosti dajatve na agregate.

| (453) | Tretjič, kot je pojasnjeno v oddelku 5.6.2, se snovi iz člena 18(3) zakona o financah iz leta 2001 ne pridobivajo namensko, da bi se uporabljale kot agregati, saj jih večina ni agregatov ali pa niso primerne, da bi se uporabljale kot agregati. Edine snovi, primerne za lahke agregate, so perlit, plovec in vermikulit, ki se v Združenem kraljestvu ne pridobivajo. Poleg tega so organi Združenega kraljestva pokazali, da pri snoveh iz člena 18(3) zakona o financah iz leta 2001 ne nastaja jalovina, ki bi se lahko uporabila kot agregat, so same jalovina, ki nastane pri pridobivanju kakšnega drugega materiala, ali pa se ne pridobivajo več. Oprostitev za jalovino, ki nastane pri pridobivanju snovi iz člena 18(3) zakona o financah iz leta 2001, če sploh, ne more prispevati k povečanemu pridobivanju glavnega materiala z namenom, da bi se pridobil proizvod, ki je oproščeni agregat. |
| --- | --- |

(453)

Tretjič, kot je pojasnjeno v oddelku 5.6.2, se snovi iz člena 18(3) zakona o financah iz leta 2001 ne pridobivajo namensko, da bi se uporabljale kot agregati, saj jih večina ni agregatov ali pa niso primerne, da bi se uporabljale kot agregati. Edine snovi, primerne za lahke agregate, so perlit, plovec in vermikulit, ki se v Združenem kraljestvu ne pridobivajo. Poleg tega so organi Združenega kraljestva pokazali, da pri snoveh iz člena 18(3) zakona o financah iz leta 2001 ne nastaja jalovina, ki bi se lahko uporabila kot agregat, so same jalovina, ki nastane pri pridobivanju kakšnega drugega materiala, ali pa se ne pridobivajo več. Oprostitev za jalovino, ki nastane pri pridobivanju snovi iz člena 18(3) zakona o financah iz leta 2001, če sploh, ne more prispevati k povečanemu pridobivanju glavnega materiala z namenom, da bi se pridobil proizvod, ki je oproščeni agregat.

| (454) | Komisija lahko zato zdaj ugotovi, da je oprostitev agregatov, ki so v celoti iz jalovine, ki nastane pri katerem koli postopku, s katerimi se je premog, lignit ali glinasti skrilavec ločil od druge kamnine po tem, ko je bil pridobljen skupaj z navedeno drugo kamnino, ali jalovine, ki nastane pri katerem koli postopku, s katerim so se snovi iz člena 18(3) ločile od druge kamnine po tem, ko so bile pridobljene skupaj z navedeno drugo kamnino, ob upoštevanju cilja dajatve na agregate v drugačnem dejanskem in pravnem položaju kot materiali, obdavčeni na podlagi dajatve na agregate. |
| --- | --- |

(454)

Komisija lahko zato zdaj ugotovi, da je oprostitev agregatov, ki so v celoti iz jalovine, ki nastane pri katerem koli postopku, s katerimi se je premog, lignit ali glinasti skrilavec ločil od druge kamnine po tem, ko je bil pridobljen skupaj z navedeno drugo kamnino, ali jalovine, ki nastane pri katerem koli postopku, s katerim so se snovi iz člena 18(3) ločile od druge kamnine po tem, ko so bile pridobljene skupaj z navedeno drugo kamnino, ob upoštevanju cilja dajatve na agregate v drugačnem dejanskem in pravnem položaju kot materiali, obdavčeni na podlagi dajatve na agregate.

| (455) | Jalovina, ki nastane pri pridobivanju skrilavca, kadar se skrilavec namensko pridobiva, da bi se uporabljal kot agregat, je primerljiva z jalovino, ki nastane pri pridobivanju katerega koli drugega obdavčenega materiala (na primer apnenca, granita in peščenjaka gritstone). Komisija ugotavlja, da je prejela zelo malo informacij v zvezi s stroški pridobivanja skrilavca in ceno, ki jo skrilavec dosega, kadar se pridobiva kot primarni proizvod kamnoloma. Prejela je nekaj podatkov o ceni za skrilavec, ki se uporablja pri izdelavi opeke, skrilavec kot stranski proizvod drugega materiala ali skrilavec skupaj z glino. Vendar se zaradi dejstva, da se skrilavec namensko pridobiva, da bi se uporabljal kot agregat (glej uvodni izjavi 350 in 351), pojavljajo pomisleki, ali se s takšno oprostitvijo dosega okoljski namen dajatve na agregate, kot je ugotovilo tudi Splošno sodišče (77). |
| --- | --- |

(455)

Jalovina, ki nastane pri pridobivanju skrilavca, kadar se skrilavec namensko pridobiva, da bi se uporabljal kot agregat, je primerljiva z jalovino, ki nastane pri pridobivanju katerega koli drugega obdavčenega materiala (na primer apnenca, granita in peščenjaka gritstone). Komisija ugotavlja, da je prejela zelo malo informacij v zvezi s stroški pridobivanja skrilavca in ceno, ki jo skrilavec dosega, kadar se pridobiva kot primarni proizvod kamnoloma. Prejela je nekaj podatkov o ceni za skrilavec, ki se uporablja pri izdelavi opeke, skrilavec kot stranski proizvod drugega materiala ali skrilavec skupaj z glino. Vendar se zaradi dejstva, da se skrilavec namensko pridobiva, da bi se uporabljal kot agregat (glej uvodni izjavi 350 in 351), pojavljajo pomisleki, ali se s takšno oprostitvijo dosega okoljski namen dajatve na agregate, kot je ugotovilo tudi Splošno sodišče (77).

77

| (456) | Jalovina, ki nastane pri katerem koli postopku, s katerim se skrilavec loči od druge kamnine, se še vedno lahko uporabi kot agregat. Kot je poudarilo Splošno sodišče (78), lahko možnost prodaje jalovine, ki nastane pri pridobivanju skrilavca, ki bi se uporabljal kot agregat, in je oproščena plačila dajatve na agregate, daje proizvajalcem skrilavca dodaten vzvod in bi lahko spodbudila novo pridobivanje skrilavca. Skrilavec kot glavni proizvod se v nekaterih primerih očitno namensko pridobiva, da bi se uporabljal kot agregat. Jalovina, ki nastane pri postopku pridobivanja skrilavca, bi se morda tudi lahko prodala kot agregat. Zato ni nobenega zagotovila, da oprostitev za jalovino, ki nastane pri namenskem pridobivanju skrilavca, ki naj bi se tržno izkoriščala kot agregat, ne bo vplivala na povečano novo pridobivanje skrilavca in s tem spodkopavala okoljskega cilja dajatve na agregate. |
| --- | --- |

(456)

Jalovina, ki nastane pri katerem koli postopku, s katerim se skrilavec loči od druge kamnine, se še vedno lahko uporabi kot agregat. Kot je poudarilo Splošno sodišče (78), lahko možnost prodaje jalovine, ki nastane pri pridobivanju skrilavca, ki bi se uporabljal kot agregat, in je oproščena plačila dajatve na agregate, daje proizvajalcem skrilavca dodaten vzvod in bi lahko spodbudila novo pridobivanje skrilavca. Skrilavec kot glavni proizvod se v nekaterih primerih očitno namensko pridobiva, da bi se uporabljal kot agregat. Jalovina, ki nastane pri postopku pridobivanja skrilavca, bi se morda tudi lahko prodala kot agregat. Zato ni nobenega zagotovila, da oprostitev za jalovino, ki nastane pri namenskem pridobivanju skrilavca, ki naj bi se tržno izkoriščala kot agregat, ne bo vplivala na povečano novo pridobivanje skrilavca in s tem spodkopavala okoljskega cilja dajatve na agregate.

78

| (457) | Jalovina, ki nastane pri pridobivanju skrilavca, kadar se ta namensko pridobiva, da bi se tržno izkoriščala kot agregat, spada na področje uporabe načela običajne obdavčitve dajatve na agregate ter ni v drugačnem dejanskem in pravnem položaju kot materiali, ki so ob upoštevanju okoljskega cilja dajatve na agregate obdavčeni z zadevno dajatvijo. Poleg tega oprostitve za takšno jalovino ni mogoče upravičiti na podlagi narave in logike dajatve na agregate, kot je dokazano v uvodni izjavi 456. |
| --- | --- |

(457)

Jalovina, ki nastane pri pridobivanju skrilavca, kadar se ta namensko pridobiva, da bi se tržno izkoriščala kot agregat, spada na področje uporabe načela običajne obdavčitve dajatve na agregate ter ni v drugačnem dejanskem in pravnem položaju kot materiali, ki so ob upoštevanju okoljskega cilja dajatve na agregate obdavčeni z zadevno dajatvijo. Poleg tega oprostitve za takšno jalovino ni mogoče upravičiti na podlagi narave in logike dajatve na agregate, kot je dokazano v uvodni izjavi 456.

| (458) | Kar zadeva skrilavec kot jalovino, ki nastane pri pridobivanju skrilavca kot materiala, ki se ne uporablja kot agregat (na primer pri izdelavi opeke), Komisija na podlagi razpoložljivih informacij meni, da čeprav je v primerljivem pravnem in dejanskem položaju kot drugi obdavčeni materiali, ni bilo mogoče dokazati, da bi oprostitev za takšno jalovino lahko vplivala na povečano novo pridobivanje skrilavca, ki se ne uporablja kot agregat. Glede na razmeroma nizko ceno skrilavca kot stranskega proizvoda, kadar se proda, da bi se uporabljal kot agregat ([...]–4,4 GBP na tono, vključno s stroški prevoza), je zelo malo verjetno, da bi oprostitev za jalovino, ki nastane pri pridobivanju skrilavca, lahko vplivala na povečano pridobivanje skrilavca v kamnolomih. Nikakor pa takšno povečanje novega pridobivanja skrilavca, ki se ne uporablja kot agregat, ne bi bilo v nasprotju s ciljem dajatve na agregate. |
| --- | --- |

(458)

Kar zadeva skrilavec kot jalovino, ki nastane pri pridobivanju skrilavca kot materiala, ki se ne uporablja kot agregat (na primer pri izdelavi opeke), Komisija na podlagi razpoložljivih informacij meni, da čeprav je v primerljivem pravnem in dejanskem položaju kot drugi obdavčeni materiali, ni bilo mogoče dokazati, da bi oprostitev za takšno jalovino lahko vplivala na povečano novo pridobivanje skrilavca, ki se ne uporablja kot agregat. Glede na razmeroma nizko ceno skrilavca kot stranskega proizvoda, kadar se proda, da bi se uporabljal kot agregat ([...]–4,4 GBP na tono, vključno s stroški prevoza), je zelo malo verjetno, da bi oprostitev za jalovino, ki nastane pri pridobivanju skrilavca, lahko vplivala na povečano pridobivanje skrilavca v kamnolomih. Nikakor pa takšno povečanje novega pridobivanja skrilavca, ki se ne uporablja kot agregat, ne bi bilo v nasprotju s ciljem dajatve na agregate.

| (459) | Da bi proizvajalci skrilavca lahko uveljavljali oprostitev plačila dajatve na agregate za jalovino, bi morali pokazati, kako se je uporabil skrilavec, ki so ga proizvedli, tj. ali se je tržno izkoriščal, da bi se uporabljal kot agregat. |
| --- | --- |

(459)

Da bi proizvajalci skrilavca lahko uveljavljali oprostitev plačila dajatve na agregate za jalovino, bi morali pokazati, kako se je uporabil skrilavec, ki so ga proizvedli, tj. ali se je tržno izkoriščal, da bi se uporabljal kot agregat.

5.6.5   AGREGATI, KI SO PRETEŽNO IZ JALOVINE ALI ODPADKOV ALI STRANSKIH PROIZVODOV, KI SO NASTALI PRI KATEREM KOLI INDUSTRIJSKEM POSTOPKU ZGOREVANJA ALI TALJENJU ALI RAFINIRANJU KOVINE, ALI SO DEL ČESAR KOLI S TAKŠNO SESTAVO (ČLEN 17(4)(c)(i) IN (ii))

| (460) | Organi Združenega kraljestva so pred sprejetjem sklepa o začetku postopka navedli, da je glavni namen zadevnih industrijskih postopkov (npr. proizvodnja električne energije na premog, taljenje železove rude za proizvodnjo jekla) proizvodnja proizvoda, ki se ne uporablja kot agregat. Zadevna jalovina, odpadki in stranski proizvodi so na primer industrijska žlindra (žlindra iz plavžev, jeklena žlindra iz kisikovih konverterjev, jeklena žlindra iz elektroobločnih peči in pepel pri zgorevanju). |
| --- | --- |

(460)

Organi Združenega kraljestva so pred sprejetjem sklepa o začetku postopka navedli, da je glavni namen zadevnih industrijskih postopkov (npr. proizvodnja električne energije na premog, taljenje železove rude za proizvodnjo jekla) proizvodnja proizvoda, ki se ne uporablja kot agregat. Zadevna jalovina, odpadki in stranski proizvodi so na primer industrijska žlindra (žlindra iz plavžev, jeklena žlindra iz kisikovih konverterjev, jeklena žlindra iz elektroobločnih peči in pepel pri zgorevanju).

| (461) | Namen oprostitve je spodbuditi njihovo uporabo namesto njihovega odlaganja na odlagališčih odpadkov (preusmeritev povpraševanja). Oba ukrepa izboljšujeta podobo krajine in zmanjšujeta potrebo po pridobivanju neobdelanih agregatov v kamnolomih. |
| --- | --- |

(461)

Namen oprostitve je spodbuditi njihovo uporabo namesto njihovega odlaganja na odlagališčih odpadkov (preusmeritev povpraševanja). Oba ukrepa izboljšujeta podobo krajine in zmanjšujeta potrebo po pridobivanju neobdelanih agregatov v kamnolomih.

| (462) | Komisija je dvomila, ali bi bila uporaba oprostitve za materiale, ki so pretežno (tj. več kot 50-odstotno) iz jalovine ali odpadkov ali stranskih proizvodov, ki nastanejo pri katerem koli industrijskem postopku zgorevanja ali taljenju ali rafiniranju kovine, še vedno v skladu z naravo in logiko dajatve na agregate. |
| --- | --- |

(462)

Komisija je dvomila, ali bi bila uporaba oprostitve za materiale, ki so pretežno (tj. več kot 50-odstotno) iz jalovine ali odpadkov ali stranskih proizvodov, ki nastanejo pri katerem koli industrijskem postopku zgorevanja ali taljenju ali rafiniranju kovine, še vedno v skladu z naravo in logiko dajatve na agregate.

| (463) | V zvezi s tem je prejela več pripomb zainteresiranih strani. |
| --- | --- |

(463)

V zvezi s tem je prejela več pripomb zainteresiranih strani.

5.6.5.1   
  Pripombe, ki jih je prejela Komisija

Pripombe, ki jih je prejela Komisija

(a)   Pripombe združenja Mineral Products Association, prejete 2. januarja 2014

Pripombe združenja Mineral Products Association, prejete 2. januarja 2014

| (464) | Združenje Mineral Products Association se strinja s sklepnimi ugotovitvami Komisije iz sklepa o začetku postopka, da ti materiali niso v enakem pravnem in dejanskem položaju kot obdavčeni material. Utemeljitev je jasna za materiale, ki so v celoti iz jalovine ali odpadkov. Vendar bi bila oprostitev za materiale, ki so pretežno iz jalovine ali odpadkov, upravičena le, če bi bila majhna količina ostankov drugega materiala zmešana z oproščenim materialom. |
| --- | --- |

(464)

Združenje Mineral Products Association se strinja s sklepnimi ugotovitvami Komisije iz sklepa o začetku postopka, da ti materiali niso v enakem pravnem in dejanskem položaju kot obdavčeni material. Utemeljitev je jasna za materiale, ki so v celoti iz jalovine ali odpadkov. Vendar bi bila oprostitev za materiale, ki so pretežno iz jalovine ali odpadkov, upravičena le, če bi bila majhna količina ostankov drugega materiala zmešana z oproščenim materialom.

(b)   Pripombe združenja QPANI, prejete 8. januarja 2014

Pripombe združenja QPANI, prejete 8. januarja 2014

| (465) | Po navedbah združenja QPANI se na trg agregatov dobavljajo velike količine materialov, ki so stranski proizvod industrijskih postopkov zgorevanja ali taljenja ali rafiniranja kovine, kot so železna in jeklena žlindra ter ogorki iz sežigalnic. Združenje podpira ugotovitev iz uvodne izjave 124, da ti materiali „ob upoštevanju cilja dajatve na agregate niso v enakem pravnem in dejanskem položaju kot obdavčeni material“. Obstaja jasna utemeljitev za oprostitev plačila dajatve na agregate za materiale, ki so „v celoti“ jalovina ali odpadki ali stranski proizvodi teh postopkov in se tržno izkoriščajo. |
| --- | --- |

(465)

Po navedbah združenja QPANI se na trg agregatov dobavljajo velike količine materialov, ki so stranski proizvod industrijskih postopkov zgorevanja ali taljenja ali rafiniranja kovine, kot so železna in jeklena žlindra ter ogorki iz sežigalnic. Združenje podpira ugotovitev iz uvodne izjave 124, da ti materiali „ob upoštevanju cilja dajatve na agregate niso v enakem pravnem in dejanskem položaju kot obdavčeni material“. Obstaja jasna utemeljitev za oprostitev plačila dajatve na agregate za materiale, ki so „v celoti“ jalovina ali odpadki ali stranski proizvodi teh postopkov in se tržno izkoriščajo.

(c)   Pripombe združenja BAA, prejete 17. januarja 2014

Pripombe združenja BAA, prejete 17. januarja 2014

| (466) | Združenje BAA je predložilo dopis kamnoloma Hart, ki proizvaja kmetijsko apno, iz katerega so razvidne težave, ki jih je kamnolom imel, ker so morali njegovi sekundarni proizvodi konkurirati agregatom iz žlindre iz bližnjih jeklarn. Agregati, ki jih proizvaja kamnolom, so oproščeni plačila dajatve, čeprav je vpliv jeklarn na okolje precej večji kot vpliv kamnoloma Hart. Dajatev na agregate je kamnolomu Hart domnevno preprečila konkuriranje na trgu agregatov. Po navedbah združenja BAA kamnolom proda vse apno, ki ga proizvede, količina agregatov, ki se proizvedejo kot stranski proizvod, glede na skupno proizvodnjo pa se ne spreminja, ni je mogoče zmanjšati ali povečati. Zato ni velikih odlagališč neprodanih agregatov, ki bi nastala med veljavnostjo dajatve na agregate. Kamnolom svoje proizvodnje apna domnevno ne more povečati, da bi zadostil izvoznemu povpraševanju, in sicer zaradi neprodanih stranskih proizvodov. |
| --- | --- |

(466)

Združenje BAA je predložilo dopis kamnoloma Hart, ki proizvaja kmetijsko apno, iz katerega so razvidne težave, ki jih je kamnolom imel, ker so morali njegovi sekundarni proizvodi konkurirati agregatom iz žlindre iz bližnjih jeklarn. Agregati, ki jih proizvaja kamnolom, so oproščeni plačila dajatve, čeprav je vpliv jeklarn na okolje precej večji kot vpliv kamnoloma Hart. Dajatev na agregate je kamnolomu Hart domnevno preprečila konkuriranje na trgu agregatov. Po navedbah združenja BAA kamnolom proda vse apno, ki ga proizvede, količina agregatov, ki se proizvedejo kot stranski proizvod, glede na skupno proizvodnjo pa se ne spreminja, ni je mogoče zmanjšati ali povečati. Zato ni velikih odlagališč neprodanih agregatov, ki bi nastala med veljavnostjo dajatve na agregate. Kamnolom svoje proizvodnje apna domnevno ne more povečati, da bi zadostil izvoznemu povpraševanju, in sicer zaradi neprodanih stranskih proizvodov.

(d)   Dodatne informacije, ki jih je poslal Richard Bird iz združenja BAA, prejete 10. februarja 2014

Dodatne informacije, ki jih je poslal Richard Bird iz združenja BAA, prejete 10. februarja 2014

| (467) | Richard Bird trdi, da agregat iz žlindre ni odpadni proizvod jeklarske industrije, ampak stranski proizvod, ki se lahko uporablja kot agregat. V zvezi z žlindro je predložil informacije iz končnega poročila komisije Združenega kraljestva za konkurenco o trgih agregatov in cementa v Združenem kraljestvu. Po navedbah Richarda Birda se lahko žlindra zmelje v aditiv ali nadomestek za navadni portlandski cement, s čimer postane pomemben izdelek za agregat najvišje kakovosti. |
| --- | --- |

(467)

Richard Bird trdi, da agregat iz žlindre ni odpadni proizvod jeklarske industrije, ampak stranski proizvod, ki se lahko uporablja kot agregat. V zvezi z žlindro je predložil informacije iz končnega poročila komisije Združenega kraljestva za konkurenco o trgih agregatov in cementa v Združenem kraljestvu. Po navedbah Richarda Birda se lahko žlindra zmelje v aditiv ali nadomestek za navadni portlandski cement, s čimer postane pomemben izdelek za agregat najvišje kakovosti.

(e)   Pripombe organov Združenega kraljestva

Pripombe organov Združenega kraljestva

| (468) | Organi Združenega kraljestva menijo, da se oprostitev nanaša na kemikalije, dodane materialom, ki nastanejo pri katerem koli industrijskem postopku zgorevanja ali pri taljenju ali rafiniranju kovine, da se lahko uporabijo kot agregati. |
| --- | --- |

(468)

Organi Združenega kraljestva menijo, da se oprostitev nanaša na kemikalije, dodane materialom, ki nastanejo pri katerem koli industrijskem postopku zgorevanja ali pri taljenju ali rafiniranju kovine, da se lahko uporabijo kot agregati.

| (469) | Po navedbah organov Združenega kraljestva stranski proizvod industrijskih postopkov zgorevanja iz različnih razlogov ni vedno primerne kakovosti ali pa sam po sebi ne zadošča, da bi se uporabljal kot agregat. Če se mu doda dodatni material, se lahko izboljša njegova primernost za takšno uporabo. Pri proizvodnji nerjavnega jekla na primer pri hlajenju nastane dikalcijev silikat. S to snovjo se žlindra (imenovana žlindra AOD (79)) spremeni v prah, zaradi česar nastane težava s prašenjem, kot takšna pa ni primerna, da bi se uporabljala kot agregat v gradbeništvu ali kako drugače. Če proizvajalec jekla staljeni žlindri po taljenju v peči doda kemični brezvodni natrijev tetraborat (boraks), bo kemikalija stabilizirala žlindro. Z dodajanjem kemikalije se reši težava s prašenjem, rezultat pa je stabilizirana žlindra, ki tvori kristalinični, kamnini podoben material, iz katerega se lahko nato pridobi kovina ter se zdrobi, preseje in izpostavi vremenskim vplivom, nato pa je primeren za nekatere uporabe kot agregat, npr. pri pripravi asfaltnih materialov. |
| --- | --- |

(469)

Po navedbah organov Združenega kraljestva stranski proizvod industrijskih postopkov zgorevanja iz različnih razlogov ni vedno primerne kakovosti ali pa sam po sebi ne zadošča, da bi se uporabljal kot agregat. Če se mu doda dodatni material, se lahko izboljša njegova primernost za takšno uporabo. Pri proizvodnji nerjavnega jekla na primer pri hlajenju nastane dikalcijev silikat. S to snovjo se žlindra (imenovana žlindra AOD (79)) spremeni v prah, zaradi česar nastane težava s prašenjem, kot takšna pa ni primerna, da bi se uporabljala kot agregat v gradbeništvu ali kako drugače. Če proizvajalec jekla staljeni žlindri po taljenju v peči doda kemični brezvodni natrijev tetraborat (boraks), bo kemikalija stabilizirala žlindro. Z dodajanjem kemikalije se reši težava s prašenjem, rezultat pa je stabilizirana žlindra, ki tvori kristalinični, kamnini podoben material, iz katerega se lahko nato pridobi kovina ter se zdrobi, preseje in izpostavi vremenskim vplivom, nato pa je primeren za nekatere uporabe kot agregat, npr. pri pripravi asfaltnih materialov.

79

| (470) | Po mnenju organov Združenega kraljestva oprostitev zaradi dodajanja kemikalije stranskemu proizvodu industrijskega postopka izgorevanja ni neskladna s ciljem dajatve, saj dobljeni material ni obdavčljiv agregat. |
| --- | --- |

(470)

Po mnenju organov Združenega kraljestva oprostitev zaradi dodajanja kemikalije stranskemu proizvodu industrijskega postopka izgorevanja ni neskladna s ciljem dajatve, saj dobljeni material ni obdavčljiv agregat.

5.6.5.2   
  Ocena Komisije

Ocena Komisije

| (471) | Komisija je že v uvodni izjavi 124 sklepa o začetku postopka ugotovila, da agregati, ki so v celoti iz jalovine ali odpadkov ali stranskih proizvodov, ki so nastali pri katerem koli industrijskem postopku zgorevanja ali pri taljenju ali rafiniranju kovine, ali so del česar koli s takšno sestavo (v nadaljnjem besedilu: stranski proizvodi, ki so nastali pri industrijskem postopku zgorevanja ali pri taljenju ali rafiniranju kovine), ob upoštevanju cilja dajatve na agregate niso v enakem pravnem in dejanskem položaju kot obdavčeni materiali. |
| --- | --- |

(471)

Komisija je že v uvodni izjavi 124 sklepa o začetku postopka ugotovila, da agregati, ki so v celoti iz jalovine ali odpadkov ali stranskih proizvodov, ki so nastali pri katerem koli industrijskem postopku zgorevanja ali pri taljenju ali rafiniranju kovine, ali so del česar koli s takšno sestavo (v nadaljnjem besedilu: stranski proizvodi, ki so nastali pri industrijskem postopku zgorevanja ali pri taljenju ali rafiniranju kovine), ob upoštevanju cilja dajatve na agregate niso v enakem pravnem in dejanskem položaju kot obdavčeni materiali.

| (472) | Organi Združenega kraljestva in združenje Mineral Products Association so dokazali, da agregati, ki so pretežno iz stranskih proizvodov, ki so nastali pri industrijskem postopku zgorevanja ali pri taljenju ali rafiniranju kovine, ob upoštevanju cilja dajatve na agregate niso v enakem pravnem in dejanskem položaju kot obdavčeni materiali. |
| --- | --- |

(472)

Organi Združenega kraljestva in združenje Mineral Products Association so dokazali, da agregati, ki so pretežno iz stranskih proizvodov, ki so nastali pri industrijskem postopku zgorevanja ali pri taljenju ali rafiniranju kovine, ob upoštevanju cilja dajatve na agregate niso v enakem pravnem in dejanskem položaju kot obdavčeni materiali.

| (473) | Dejansko je Komisija prejela predložitve, iz katerih je razvidno, da imajo stranski proizvodi, ki so nastali pri industrijskem postopku zgorevanja ali pri taljenju ali rafiniranju kovine, kot agregati visoko vrednost in različne uporabe. Združenje BAA je predložilo primer kamnoloma apnenca, ki proizvaja zlasti kmetijsko apno, vendar na trgu svojih stranskih proizvodov, tj. agregatov iz apnenca, konkurira stranskim proizvodom, ki so nastali pri industrijskem postopku zgorevanja ali pri taljenju ali rafiniranju kovine. Iz tega je razvidno, da je oprostitev stranskih proizvodov, ki so nastali pri industrijskem postopku zgorevanja ali pri taljenju ali rafiniranju kovine, toliko bolj upravičena, saj neizogibni stranski proizvod, kot je ta, dejansko nadomešča druge na novo pridobljene agregate, kot so agregati iz apnenca. |
| --- | --- |

(473)

Dejansko je Komisija prejela predložitve, iz katerih je razvidno, da imajo stranski proizvodi, ki so nastali pri industrijskem postopku zgorevanja ali pri taljenju ali rafiniranju kovine, kot agregati visoko vrednost in različne uporabe. Združenje BAA je predložilo primer kamnoloma apnenca, ki proizvaja zlasti kmetijsko apno, vendar na trgu svojih stranskih proizvodov, tj. agregatov iz apnenca, konkurira stranskim proizvodom, ki so nastali pri industrijskem postopku zgorevanja ali pri taljenju ali rafiniranju kovine. Iz tega je razvidno, da je oprostitev stranskih proizvodov, ki so nastali pri industrijskem postopku zgorevanja ali pri taljenju ali rafiniranju kovine, toliko bolj upravičena, saj neizogibni stranski proizvod, kot je ta, dejansko nadomešča druge na novo pridobljene agregate, kot so agregati iz apnenca.

| (474) | Komisija je v uvodnih izjavah 151–158 že ocenila razliko med stranskimi proizvodi, ki nastanejo pri pridobivanju apnenca za proizvodnjo kmetijskega apna, in oproščenimi stranskimi proizvodi, ki nastanejo pri proizvodnji materialov, ki niso agregati. |
| --- | --- |

(474)

Komisija je v uvodnih izjavah 151–158 že ocenila razliko med stranskimi proizvodi, ki nastanejo pri pridobivanju apnenca za proizvodnjo kmetijskega apna, in oproščenimi stranskimi proizvodi, ki nastanejo pri proizvodnji materialov, ki niso agregati.

| (475) | Združenje BAA trdi, da stranski proizvodi, ki so nastali pri industrijskem postopku zgorevanja ali pri taljenju ali rafiniranju kovine, ne bi smeli imeti koristi od oprostitve na podlagi dajatve na agregate, saj je vpliv jeklarn na okolje precej večji kot vpliv pridobivanja agregatov. To morda drži. Vendar jeklarstvo ni povezano z dajatvijo na agregate. Oprostitev za stranske proizvode, ki so nastali pri industrijskem postopku zgorevanja ali pri taljenju ali rafiniranju kovine, je namenjena zgolj prodaji teh proizvodov kot agregatov, da lahko nadomestijo novo pridobivanje materiala, ki bi se uporabljal kot agregat. |
| --- | --- |

(475)

Združenje BAA trdi, da stranski proizvodi, ki so nastali pri industrijskem postopku zgorevanja ali pri taljenju ali rafiniranju kovine, ne bi smeli imeti koristi od oprostitve na podlagi dajatve na agregate, saj je vpliv jeklarn na okolje precej večji kot vpliv pridobivanja agregatov. To morda drži. Vendar jeklarstvo ni povezano z dajatvijo na agregate. Oprostitev za stranske proizvode, ki so nastali pri industrijskem postopku zgorevanja ali pri taljenju ali rafiniranju kovine, je namenjena zgolj prodaji teh proizvodov kot agregatov, da lahko nadomestijo novo pridobivanje materiala, ki bi se uporabljal kot agregat.

| (476) | Komisija zato meni, da prejete pripombe niso razlog, zaradi katerega bi odstopila od svoje prvotne ocene v sklepu o začetku postopka (uvodna izjava 124). |
| --- | --- |

(476)

Komisija zato meni, da prejete pripombe niso razlog, zaradi katerega bi odstopila od svoje prvotne ocene v sklepu o začetku postopka (uvodna izjava 124).

| (477) | Organi Združenega kraljestva so v zvezi z oprostitvijo, ki zajema tudi material, ki je pretežno, vendar ne v celoti stranski proizvod industrijskega postopka zgorevanja ali taljenja/rafiniranja kovine, pojasnili, da so včasih potrebne dodatne kemikalije za stabilizacijo materiala, da je ta nato primeren, da se uporablja kot agregat. |
| --- | --- |

(477)

Organi Združenega kraljestva so v zvezi z oprostitvijo, ki zajema tudi material, ki je pretežno, vendar ne v celoti stranski proizvod industrijskega postopka zgorevanja ali taljenja/rafiniranja kovine, pojasnili, da so včasih potrebne dodatne kemikalije za stabilizacijo materiala, da je ta nato primeren, da se uporablja kot agregat.

| (478) | Komisija ugotavlja, da so v direktivi o odpadkih iz ekstraktivnih dejavnosti (Direktiva 2006/21/ES Evropskega parlamenta in Sveta) (80) v členu 3(3) „inertni odpadki“ opisani kot odpadki, ki se fizikalno, kemično ali biološko bistveno ne spreminjajo in zato ne pomenijo tveganja onesnaženja. Primer, ki so ga predložili organi Združenega kraljestva (v uvodni izjavi 469) in ki se nanaša na uporabo „boraksa“, bi bilo mogoče razlagati, kot da se nanaša na primer dodatne kemikalije, ki bi lahko povečala tveganje onesnaženja, odvisno od uporabljene količine, koncentracije in zadevnih območij (tla, vodno telo itd.). Vendar uporaba boraksa ne spada na področje uporabe tega sklepa. |
| --- | --- |

(478)

Komisija ugotavlja, da so v direktivi o odpadkih iz ekstraktivnih dejavnosti (Direktiva 2006/21/ES Evropskega parlamenta in Sveta) (80) v členu 3(3) „inertni odpadki“ opisani kot odpadki, ki se fizikalno, kemično ali biološko bistveno ne spreminjajo in zato ne pomenijo tveganja onesnaženja. Primer, ki so ga predložili organi Združenega kraljestva (v uvodni izjavi 469) in ki se nanaša na uporabo „boraksa“, bi bilo mogoče razlagati, kot da se nanaša na primer dodatne kemikalije, ki bi lahko povečala tveganje onesnaženja, odvisno od uporabljene količine, koncentracije in zadevnih območij (tla, vodno telo itd.). Vendar uporaba boraksa ne spada na področje uporabe tega sklepa.

80

| (479) | Združenje Mineral Products Association je predlagalo, da bi morala biti v primerih, ko se materiali mešajo z materiali, ki so obdavčeni z dajatvijo, davčna obveznost sorazmerna s količino obdavčljivega materiala v mešanici. Glede na zasnovo dajatve na agregate to že drži. Za material, ki je agregat in se je „mešal z drugim materialom, razen z vodo“, se šteje, da se tržno izkorišča, kot tak pa bi že bil obdavčen z dajatvijo (člen 19(1)(d) zakona o financah iz leta 2001). |
| --- | --- |

(479)

Združenje Mineral Products Association je predlagalo, da bi morala biti v primerih, ko se materiali mešajo z materiali, ki so obdavčeni z dajatvijo, davčna obveznost sorazmerna s količino obdavčljivega materiala v mešanici. Glede na zasnovo dajatve na agregate to že drži. Za material, ki je agregat in se je „mešal z drugim materialom, razen z vodo“, se šteje, da se tržno izkorišča, kot tak pa bi že bil obdavčen z dajatvijo (člen 19(1)(d) zakona o financah iz leta 2001).

| (480) | Komisija zato ugotavlja, da oprostitev na podlagi člena 17(4)(c)(i) in (ii) zakona o financah iz leta 2001 spada med načela, na katerih temelji dajatev na agregate, in ne pomeni selektivne prednosti. |
| --- | --- |

(480)

Komisija zato ugotavlja, da oprostitev na podlagi člena 17(4)(c)(i) in (ii) zakona o financah iz leta 2001 spada med načela, na katerih temelji dajatev na agregate, in ne pomeni selektivne prednosti.

5.6.6   OPROSTITEV ZA MATERIAL, KI JE V CELOTI ALI PRETEŽNO IZ GLINE (ČLEN 17(4)(f))

| (481) | Kar zadeva glino, so organi Združenega kraljestva pred sprejetjem sklepa o začetku postopka pojasnili, da glina zaradi svoje prožnosti običajno ne šteje za kamnino. Oprostitev to pojasnjuje ter se izogne potrebi po opredelitvi in zaračunanju dajatve na agregate za kateri koli pesek ali kamen, ki se v naravi pojavlja skupaj z glino. |
| --- | --- |

(481)

Kar zadeva glino, so organi Združenega kraljestva pred sprejetjem sklepa o začetku postopka pojasnili, da glina zaradi svoje prožnosti običajno ne šteje za kamnino. Oprostitev to pojasnjuje ter se izogne potrebi po opredelitvi in zaračunanju dajatve na agregate za kateri koli pesek ali kamen, ki se v naravi pojavlja skupaj z glino.

| (482) | Vendar je Komisija ugotovila, da v geološkem smislu glina šteje za kamnino in da se lahko uporablja kot agregat (81). Zato ji za primere, v katerih se je material, ki je v celoti ali pretežno iz gline, pridobil zato, da bi se uporabljal kot agregat, ni bilo jasno, kako bi lahko bila oprostitev utemeljena na podlagi načel običajne obdavčitve oziroma v kolikšni meri se lahko šteje, da je ob upoštevanju cilja dajatve na agregate v drugačnem položaju kot obdavčeni materiali. |
| --- | --- |

(482)

Vendar je Komisija ugotovila, da v geološkem smislu glina šteje za kamnino in da se lahko uporablja kot agregat (81). Zato ji za primere, v katerih se je material, ki je v celoti ali pretežno iz gline, pridobil zato, da bi se uporabljal kot agregat, ni bilo jasno, kako bi lahko bila oprostitev utemeljena na podlagi načel običajne obdavčitve oziroma v kolikšni meri se lahko šteje, da je ob upoštevanju cilja dajatve na agregate v drugačnem položaju kot obdavčeni materiali.

81

| (483) | Komisija je od združenja BAA prejela naslednje pripombe. |
| --- | --- |

(483)

Komisija je od združenja BAA prejela naslednje pripombe.

5.6.6.1   
  Pripombe, ki jih je prejela Komisija

Pripombe, ki jih je prejela Komisija

(a)   Pripombe združenja BAA, prejete 15. septembra 2014

Pripombe združenja BAA, prejete 15. septembra 2014

| (484) | Združenje BAA trdi, da se lahko glina uporablja kot agregat, ne da bi bila fizikalno ali kemično spremenjena. Trdi, da glina spada v opredelitev agregata iz sklepa o začetku postopka. Kot agregat se lahko uporablja na številne načine, tudi kot material za nasipavanje. Predložilo je poglavje knjige v zvezi z uporabo gline v gradbeništvu in gradnji. Po navedbah združenja BAA velike količine gline uporabi tudi agencija Združenega kraljestva za avtoceste pri delih na avtocestah. Trdi, da se pri tem uporablja kot agregat. Glina spada v eno od kategorij sprejemljivih materialov iz specifikacije za dela na avtocesti v Združenem kraljestvu. Pri delih na avtocesti se lahko uporablja kot kohezivno polnilo. Združenje BAA je predložilo primere kamnolomov, ki naj bi pridobivali glino, primerno za dela na avtocesti. Poleg tega je glina primerna za posebne uporabe kot agregat, za katere druge kamnine niso primerne, kot so oblaganje in prekrivanje odlagališč ter oblaganje ribnikov in kanalov. |
| --- | --- |

(484)

Združenje BAA trdi, da se lahko glina uporablja kot agregat, ne da bi bila fizikalno ali kemično spremenjena. Trdi, da glina spada v opredelitev agregata iz sklepa o začetku postopka. Kot agregat se lahko uporablja na številne načine, tudi kot material za nasipavanje. Predložilo je poglavje knjige v zvezi z uporabo gline v gradbeništvu in gradnji. Po navedbah združenja BAA velike količine gline uporabi tudi agencija Združenega kraljestva za avtoceste pri delih na avtocestah. Trdi, da se pri tem uporablja kot agregat. Glina spada v eno od kategorij sprejemljivih materialov iz specifikacije za dela na avtocesti v Združenem kraljestvu. Pri delih na avtocesti se lahko uporablja kot kohezivno polnilo. Združenje BAA je predložilo primere kamnolomov, ki naj bi pridobivali glino, primerno za dela na avtocesti. Poleg tega je glina primerna za posebne uporabe kot agregat, za katere druge kamnine niso primerne, kot so oblaganje in prekrivanje odlagališč ter oblaganje ribnikov in kanalov.

| (485) | Združenje BAA je predložilo seznam osmih kamnolomov, ki naj bi pridobivali glino, da bi se uporabljala kot agregat. Seznam je povzet iz imenika rudnikov in kamnolomov iz leta 2010, ki ga je pripravil organ BGS. Poleg tega je predložilo primera kamnolomov, ki pridobivata glino, primerno za obrambo pred morjem/obrambo pred poplavami, gradbena dela, prekritje odlagališč, oblaganje ribnikov, nasutje in rekultiviranje površin, v vseh primerih pa naj bi se glina uporabljala kot agregat. Pridobljeni material spada tudi v kategorijo kohezivnega materiala, ki je primeren za dela na avtocesti. Predložilo je tudi primer, ko se je glina iz enega od kamnolomov uporabila pri gradnji ceste. |
| --- | --- |

(485)

Združenje BAA je predložilo seznam osmih kamnolomov, ki naj bi pridobivali glino, da bi se uporabljala kot agregat. Seznam je povzet iz imenika rudnikov in kamnolomov iz leta 2010, ki ga je pripravil organ BGS. Poleg tega je predložilo primera kamnolomov, ki pridobivata glino, primerno za obrambo pred morjem/obrambo pred poplavami, gradbena dela, prekritje odlagališč, oblaganje ribnikov, nasutje in rekultiviranje površin, v vseh primerih pa naj bi se glina uporabljala kot agregat. Pridobljeni material spada tudi v kategorijo kohezivnega materiala, ki je primeren za dela na avtocesti. Predložilo je tudi primer, ko se je glina iz enega od kamnolomov uporabila pri gradnji ceste.

| (486) | Združenje BAA trdi, da obstaja več kamnolomov, ki proizvajajo in prodajajo glino, da bi se uporabljala kot agregat, in ne le za keramične postopke. Prav tako naj bi obstajalo tudi več kamnolomov, v katerih glino vsebujejo drugi materiali, material iz teh kamnolomov, ki je pretežno iz gline, pa bi bil oproščen. |
| --- | --- |

(486)

Združenje BAA trdi, da obstaja več kamnolomov, ki proizvajajo in prodajajo glino, da bi se uporabljala kot agregat, in ne le za keramične postopke. Prav tako naj bi obstajalo tudi več kamnolomov, v katerih glino vsebujejo drugi materiali, material iz teh kamnolomov, ki je pretežno iz gline, pa bi bil oproščen.

(b)   Pripombe organov Združenega kraljestva

Pripombe organov Združenega kraljestva

| (487) | Organi Združenega kraljestva trdijo, da je glino preprosto razlikovati od drugih vrst zelo drobnozrnatih sedimentnih kamnin zaradi njene prožnosti in zmožnosti, da se lahko reže in oblikuje z nožem ali lopatico (opredelitev iz poročila) (82). Zaradi te prožnosti glina ni primerna za večino namenov, da bi se uporabljala kot agregat, saj nabrekne ob vpijanju vode in razpoka, ko se izsuši. |
| --- | --- |

(487)

Organi Združenega kraljestva trdijo, da je glino preprosto razlikovati od drugih vrst zelo drobnozrnatih sedimentnih kamnin zaradi njene prožnosti in zmožnosti, da se lahko reže in oblikuje z nožem ali lopatico (opredelitev iz poročila) (82). Zaradi te prožnosti glina ni primerna za večino namenov, da bi se uporabljala kot agregat, saj nabrekne ob vpijanju vode in razpoka, ko se izsuši.

82

| (488) | Po navedbah organov Združenega kraljestva je večina gline mehke in brez zrn, brez kemične ali fizične predelave pa je primerna le za to, da se uporablja kot polnilo pri zemeljskih delih, npr. oblaganju odlagališč in obrambi pred poplavami. Glina se na splošno ne uporablja kot polnilo za temelje pod stavbami, saj bi se stavba zaradi njene mehkosti, stisljivosti in dovzetnosti za krčenje in širjenje verjetno premikala bolj, kot je dovoljeno, zaradi česar bi razpokala in se propadla. V ta namen je primernejši trd zrnat agregat, saj bo dal precej stabilnejšo podlago za stavbo. Za neobdelano glino zato običajno velja, da ni primerna za „običajno uporabo kot agregat“ (kot je polnilo za temelje stavbe, proizvodnja betona, gramoz za ceste ali malta). Te uporabe predstavljajo velik delež proizvodnje v Združenem kraljestvu. Pri „običajni uporabi kot agregat“ je skoraj vedno potreben trd zrnat material – običajno pesek, prod in/ali drobljena trdna kamnina, kot so apnenec, magmatska kamnina ali peščenjak, ali pa reciklirani zrnati material, pridobljen iz odpadkov pri rušenju ali načrtovanju cest. Glina se lahko za „običajno uporabo kot agregat“ izkoristi le, če se stisne v brikete in segreje na več kot 1 000 °C v industrijskem postopku, da nastane lahek trd briket, ki se lahko uporablja kot zrnat agregat v betonu za nekatere specializirane, a obrobne uporabe. Organi Združenega kraljestva so navedli, da niso mogli opredeliti nobenega kamnoloma, za katerega bi bilo mogoče reči, da se v njem glina pridobiva le zato, da bi se uporabljala kot agregat. |
| --- | --- |

(488)

Po navedbah organov Združenega kraljestva je večina gline mehke in brez zrn, brez kemične ali fizične predelave pa je primerna le za to, da se uporablja kot polnilo pri zemeljskih delih, npr. oblaganju odlagališč in obrambi pred poplavami. Glina se na splošno ne uporablja kot polnilo za temelje pod stavbami, saj bi se stavba zaradi njene mehkosti, stisljivosti in dovzetnosti za krčenje in širjenje verjetno premikala bolj, kot je dovoljeno, zaradi česar bi razpokala in se propadla. V ta namen je primernejši trd zrnat agregat, saj bo dal precej stabilnejšo podlago za stavbo. Za neobdelano glino zato običajno velja, da ni primerna za „običajno uporabo kot agregat“ (kot je polnilo za temelje stavbe, proizvodnja betona, gramoz za ceste ali malta). Te uporabe predstavljajo velik delež proizvodnje v Združenem kraljestvu. Pri „običajni uporabi kot agregat“ je skoraj vedno potreben trd zrnat material – običajno pesek, prod in/ali drobljena trdna kamnina, kot so apnenec, magmatska kamnina ali peščenjak, ali pa reciklirani zrnati material, pridobljen iz odpadkov pri rušenju ali načrtovanju cest. Glina se lahko za „običajno uporabo kot agregat“ izkoristi le, če se stisne v brikete in segreje na več kot 1 000 °C v industrijskem postopku, da nastane lahek trd briket, ki se lahko uporablja kot zrnat agregat v betonu za nekatere specializirane, a obrobne uporabe. Organi Združenega kraljestva so navedli, da niso mogli opredeliti nobenega kamnoloma, za katerega bi bilo mogoče reči, da se v njem glina pridobiva le zato, da bi se uporabljala kot agregat.

| (489) | Vendar je po mnenju organov Združenega kraljestva glina zaradi svojih lastnosti primerna kot material, ki se ne uporablja kot agregat v primerih, ko ostane vlažna in je njena neprepustnost za vodo ključna zahteva. Po njihovem mnenju se pri oblaganju in prekrivanju odlagališč material ne uporablja kot agregat – ne potrebuje se material v razsutem stanju, ampak material, ki je neprepusten za vodo in izcedne vode. Specializirane uporabe gline vključujejo oblaganje odlagališč, oblaganje vodnih poti in jezer ali ribnikov ter obrambo pred poplavami. Glina, ki se uporablja v ta namen, se ne uporablja kot agregat; namesto, da se uporabi kot material za nasipavanje, za kar je potreben trden, zrnat material, se glina, ki ni trdna ali zrnata, uporabi za ustvarjanje prepreke, ki omeji prehajanje tekočine. |
| --- | --- |

(489)

Vendar je po mnenju organov Združenega kraljestva glina zaradi svojih lastnosti primerna kot material, ki se ne uporablja kot agregat v primerih, ko ostane vlažna in je njena neprepustnost za vodo ključna zahteva. Po njihovem mnenju se pri oblaganju in prekrivanju odlagališč material ne uporablja kot agregat – ne potrebuje se material v razsutem stanju, ampak material, ki je neprepusten za vodo in izcedne vode. Specializirane uporabe gline vključujejo oblaganje odlagališč, oblaganje vodnih poti in jezer ali ribnikov ter obrambo pred poplavami. Glina, ki se uporablja v ta namen, se ne uporablja kot agregat; namesto, da se uporabi kot material za nasipavanje, za kar je potreben trden, zrnat material, se glina, ki ni trdna ali zrnata, uporabi za ustvarjanje prepreke, ki omeji prehajanje tekočine.

| (490) | Organi Združenega kraljestva v odziv na ugotovitev združenja BAA, da se lahko glina uporabi pri delih na cesti, ugotavljajo, da jih je agencija za avtoceste obvestila o uporabah gline. Trdijo, da se lahko glina, izkopana na lokaciji projekta gradnje ceste, zaradi svoje prepustnosti uporabi za večja zemeljska dela, kot je polnilo in gradnja nasipov v primerih, ko je ni treba prevažati (tj. glina se ne izkopava posebej, ampak je stranski proizvod pri gradnji ceste). Glina se lahko obdela z apnom ali cementom, da se izboljša nosilnost ceste. Uporablja se lahko pri oblaganju drenažnih kanalov (kadar je pomembna njena prepustnost) ali kot polnilo pri manjših strukturah, pri katerih ji ni treba nositi velike teže. Organi Združenega kraljestva ugotavljajo, da se lahko presežna glina, izkopana na lokacijah cestnih del, prepelje na odlagališče kot odpadni material, občasno pa lahko komercialni subjekti glino toplotno obdelajo, da nastanejo lahki agregati za gradnjo cest. |
| --- | --- |

(490)

Organi Združenega kraljestva v odziv na ugotovitev združenja BAA, da se lahko glina uporabi pri delih na cesti, ugotavljajo, da jih je agencija za avtoceste obvestila o uporabah gline. Trdijo, da se lahko glina, izkopana na lokaciji projekta gradnje ceste, zaradi svoje prepustnosti uporabi za večja zemeljska dela, kot je polnilo in gradnja nasipov v primerih, ko je ni treba prevažati (tj. glina se ne izkopava posebej, ampak je stranski proizvod pri gradnji ceste). Glina se lahko obdela z apnom ali cementom, da se izboljša nosilnost ceste. Uporablja se lahko pri oblaganju drenažnih kanalov (kadar je pomembna njena prepustnost) ali kot polnilo pri manjših strukturah, pri katerih ji ni treba nositi velike teže. Organi Združenega kraljestva ugotavljajo, da se lahko presežna glina, izkopana na lokacijah cestnih del, prepelje na odlagališče kot odpadni material, občasno pa lahko komercialni subjekti glino toplotno obdelajo, da nastanejo lahki agregati za gradnjo cest.

| (491) | Organi Združenega kraljestva, ki navajajo agencijo za avtoceste, so pojasnili, da so materiali za zemeljska dela razvrščeni v kategorijo zrnatih materialov (razred 1) in kohezivnih materialov (razred 2). Kategorija zrnatih materialov obsega agregate – materiali se uporabljajo kot stabilen material za nasipavanje. Kohezivni materiali niso agregati, ampak obsegajo materiale z manjšimi delci, ki se obnašajo kohezivno, tj. so lepljivi in omejeno prepustni za vodo. |
| --- | --- |

(491)

Organi Združenega kraljestva, ki navajajo agencijo za avtoceste, so pojasnili, da so materiali za zemeljska dela razvrščeni v kategorijo zrnatih materialov (razred 1) in kohezivnih materialov (razred 2). Kategorija zrnatih materialov obsega agregate – materiali se uporabljajo kot stabilen material za nasipavanje. Kohezivni materiali niso agregati, ampak obsegajo materiale z manjšimi delci, ki se obnašajo kohezivno, tj. so lepljivi in omejeno prepustni za vodo.

| (492) | Po navedbah organov Združenega kraljestva se lahko glina kot zrnati material uporablja le, če se toplotno obdela in stisne v brikete. Kot kohezivni material pa se lahko uporablja brez toplotne obdelave. Pri teh uporabah gline ni mogoče nadomestiti z materiali, ki so agregati, npr. drobljenim granitom ali apnencem, saj sta ta materiala zrnata. Glina se lahko nadomesti s pepelom premogovega praha (npr. iz elektrarn na premog), ki ima prav tako kohezivne lastnosti. |
| --- | --- |

(492)

Po navedbah organov Združenega kraljestva se lahko glina kot zrnati material uporablja le, če se toplotno obdela in stisne v brikete. Kot kohezivni material pa se lahko uporablja brez toplotne obdelave. Pri teh uporabah gline ni mogoče nadomestiti z materiali, ki so agregati, npr. drobljenim granitom ali apnencem, saj sta ta materiala zrnata. Glina se lahko nadomesti s pepelom premogovega praha (npr. iz elektrarn na premog), ki ima prav tako kohezivne lastnosti.

| (493) | Po navedbah organov Združenega kraljestva so kamni za obloge za obrambo pred morjem v nasprotju z glino iz agregata. Gre za material v razsutem stanju, pri katerem so neobdelani kosi kamnin nepravilnih oblik zaradi trdote in zrnatosti stabilen material, ki mehkejšo zemljo ščiti pred erozijo zaradi morja. Kamnine za obloge za obrambo pred morjem se zelo razlikujejo od uporabe gline pri obrambi pred poplavami; kamnine za obloge se upirajo eroziji, ki jo povzroča vode, ne pa da bi zadrževale vodo, ker bi bile neprepustne. Zahteve glede zmogljivosti so odvisne od neprizanesljivosti morskega okolja, ključni lastnosti pa sta gostota in vrednost odpornosti zrn. |
| --- | --- |

(493)

Po navedbah organov Združenega kraljestva so kamni za obloge za obrambo pred morjem v nasprotju z glino iz agregata. Gre za material v razsutem stanju, pri katerem so neobdelani kosi kamnin nepravilnih oblik zaradi trdote in zrnatosti stabilen material, ki mehkejšo zemljo ščiti pred erozijo zaradi morja. Kamnine za obloge za obrambo pred morjem se zelo razlikujejo od uporabe gline pri obrambi pred poplavami; kamnine za obloge se upirajo eroziji, ki jo povzroča vode, ne pa da bi zadrževale vodo, ker bi bile neprepustne. Zahteve glede zmogljivosti so odvisne od neprizanesljivosti morskega okolja, ključni lastnosti pa sta gostota in vrednost odpornosti zrn.

| (494) | Po navedbah organov Združenega kraljestva ni jasnih dokazov, in to niti v gradivu, ki ga je opredelila Komisija, ali gradivu, ki ga je združenje BAA predložilo Splošnemu sodišču, iz katerih bi bilo razvidno, da se v Združenem kraljestvu glina pridobiva, da bi se uporabljala kot agregat. Mnenje Splošnega sodišča je bilo izrecno opredeljeno kot brez predložitve „nasprotnega dokaza“ (glej točke 86–91 sodbe v zadevi T-210/02 RENV). Organi Združenega kraljestva so preiskali navedbe združenja BAA glede kamnolomov, ki naj bi izkoriščali glino le zato, da bi se uporabljala kot agregat, in ugotovili, da to ne drži. Komisiji so predložili informacije, povzete iz zaupnih davčnih evidenc. |
| --- | --- |

(494)

Po navedbah organov Združenega kraljestva ni jasnih dokazov, in to niti v gradivu, ki ga je opredelila Komisija, ali gradivu, ki ga je združenje BAA predložilo Splošnemu sodišču, iz katerih bi bilo razvidno, da se v Združenem kraljestvu glina pridobiva, da bi se uporabljala kot agregat. Mnenje Splošnega sodišča je bilo izrecno opredeljeno kot brez predložitve „nasprotnega dokaza“ (glej točke 86–91 sodbe v zadevi T-210/02 RENV). Organi Združenega kraljestva so preiskali navedbe združenja BAA glede kamnolomov, ki naj bi izkoriščali glino le zato, da bi se uporabljala kot agregat, in ugotovili, da to ne drži. Komisiji so predložili informacije, povzete iz zaupnih davčnih evidenc.

| (495) | Organi Združenega kraljestva so stopili v stik s kamnolomom, za katerega je združenje BAA trdilo, da se je njegova glina uporabila pri gradnji ceste. Po navedbah organov Združenega kraljestva je kamnolom pojasnil, da se glina pri gradnji ceste uporablja kot stabilen neprepusten sloj za dvig ceste nad poplavno ravnico, nanj pa se nato naneseta agregat iz kamna in termakadam. Ne uporablja se namesto agregata iz kamna, saj brez obdelave za to ne bi bila primerna. |
| --- | --- |

(495)

Organi Združenega kraljestva so stopili v stik s kamnolomom, za katerega je združenje BAA trdilo, da se je njegova glina uporabila pri gradnji ceste. Po navedbah organov Združenega kraljestva je kamnolom pojasnil, da se glina pri gradnji ceste uporablja kot stabilen neprepusten sloj za dvig ceste nad poplavno ravnico, nanj pa se nato naneseta agregat iz kamna in termakadam. Ne uporablja se namesto agregata iz kamna, saj brez obdelave za to ne bi bila primerna.

| (496) | Organi Združenega kraljestva trdijo, da je zaradi značilnosti materiala in vrednosti gline njeno pridobivanje zato, da bi se uporabljala kot agregat, samo po sebi malo verjetno. |
| --- | --- |

(496)

Organi Združenega kraljestva trdijo, da je zaradi značilnosti materiala in vrednosti gline njeno pridobivanje zato, da bi se uporabljala kot agregat, samo po sebi malo verjetno.

| (497) | Po navedbah organov Združenega kraljestva glina, prst ali organska snov, ki se pojavlja v naravi, ni 100-odstotno čista. Pri opredelitvi gline, prsti, rastlinske ali druge organske snovi kot materiala, oproščenega plačila dajatve na agregate, je bilo zato treba dovoliti tudi materiale, ki te materiale pretežno sestavljajo. |
| --- | --- |

(497)

Po navedbah organov Združenega kraljestva glina, prst ali organska snov, ki se pojavlja v naravi, ni 100-odstotno čista. Pri opredelitvi gline, prsti, rastlinske ali druge organske snovi kot materiala, oproščenega plačila dajatve na agregate, je bilo zato treba dovoliti tudi materiale, ki te materiale pretežno sestavljajo.

5.6.6.2   
  Ocena Komisije

Ocena Komisije

| (498) | Zainteresirane strani in organi Združenega kraljestva se ne strinjajo glede uporabe gline kot agregata. Glina bi bila v dejanskem in pravnem položaju, primerljivem s položajem obdavčenih materialov, le, če bi se takšna uporaba lahko dokazala. |
| --- | --- |

(498)

Zainteresirane strani in organi Združenega kraljestva se ne strinjajo glede uporabe gline kot agregata. Glina bi bila v dejanskem in pravnem položaju, primerljivem s položajem obdavčenih materialov, le, če bi se takšna uporaba lahko dokazala.

| (499) | Glina se od drugih materialov razlikuje po prožnosti, zmožnosti, da se lahko reže in oblikuje z nožem ali lopatico, in neprepustnosti, zaradi teh lastnosti pa ni primerna za večino primerov, ko bi se uporabljala kot agregat, ker nabrekne ob vpijanju vode in razpoka, ko se izsuši. |
| --- | --- |

(499)

Glina se od drugih materialov razlikuje po prožnosti, zmožnosti, da se lahko reže in oblikuje z nožem ali lopatico, in neprepustnosti, zaradi teh lastnosti pa ni primerna za večino primerov, ko bi se uporabljala kot agregat, ker nabrekne ob vpijanju vode in razpoka, ko se izsuši.

| (500) | Združenje BAA je trdilo, da se glina pri oblaganju odlagališč, obrambi pred poplavami in kot kohezivni material za dela na cesti uporablja kot agregat. Organi Združenega kraljestva pa trdijo, da se pri tem glina ne uporablja kot agregat. Ker vse te uporabe temeljijo na posebnih odlikah gline – neprepustnosti in prožnosti, ne pa na razsutem stanju materiala, Komisija meni, da lahko organi Združenega kraljestva glino, ki se uporablja pri oblaganju odlagališč, obrambi pred poplavami in kot kohezivni material za dela na cesti, upravičeno štejejo za material, ki se ne uporablja kot agregat. |
| --- | --- |

(500)

Združenje BAA je trdilo, da se glina pri oblaganju odlagališč, obrambi pred poplavami in kot kohezivni material za dela na cesti uporablja kot agregat. Organi Združenega kraljestva pa trdijo, da se pri tem glina ne uporablja kot agregat. Ker vse te uporabe temeljijo na posebnih odlikah gline – neprepustnosti in prožnosti, ne pa na razsutem stanju materiala, Komisija meni, da lahko organi Združenega kraljestva glino, ki se uporablja pri oblaganju odlagališč, obrambi pred poplavami in kot kohezivni material za dela na cesti, upravičeno štejejo za material, ki se ne uporablja kot agregat.

| (501) | Komisija je v zvezi z osmimi kamnolomi gline, za katere je združenje BAA navedlo, da pridobivajo glino, da bi se uporabljala kot agregat, organe Združenega kraljestva zaprosila, naj preverijo zaupne davčne evidence. Iz informacij, ki so jih Komisiji predložili organi Združenega kraljestva, je razvidno, da nobeden od teh kamnolomov gline ne izkorišča, da bi se uporabljala kot agregat. Nekatere navedene lokacije sploh niso bile kamnolomi, ampak so bila odlagališča. |
| --- | --- |

(501)

Komisija je v zvezi z osmimi kamnolomi gline, za katere je združenje BAA navedlo, da pridobivajo glino, da bi se uporabljala kot agregat, organe Združenega kraljestva zaprosila, naj preverijo zaupne davčne evidence. Iz informacij, ki so jih Komisiji predložili organi Združenega kraljestva, je razvidno, da nobeden od teh kamnolomov gline ne izkorišča, da bi se uporabljala kot agregat. Nekatere navedene lokacije sploh niso bile kamnolomi, ampak so bila odlagališča.

| (502) | Komisija v skladu s prejetimi informacijami ugotavlja, da se glina ne pridobiva, da bi se uporabljala kot agregat. Ne uporablja se kot agregat in se kot agregat tudi ne more uporabljati, razen če se fizično preoblikuje, tj. se z industrijskim postopkom stisne v brikete in segreje na več kot 1 000 oC, da nastanejo lahki trdi briketi. |
| --- | --- |

(502)

Komisija v skladu s prejetimi informacijami ugotavlja, da se glina ne pridobiva, da bi se uporabljala kot agregat. Ne uporablja se kot agregat in se kot agregat tudi ne more uporabljati, razen če se fizično preoblikuje, tj. se z industrijskim postopkom stisne v brikete in segreje na več kot 1 000 oC, da nastanejo lahki trdi briketi.

o

| (503) | Komisija zato ugotavlja, da se glina ne more uporabljati kot agregat in se ne pridobiva, da bi se uporabljala kot agregat, zato je ob upoštevanju pravila običajne obdavčitve dajatve na agregate v drugačnem pravnem in dejanskem položaju kot obdavčljivi materiali. |
| --- | --- |

(503)

Komisija zato ugotavlja, da se glina ne more uporabljati kot agregat in se ne pridobiva, da bi se uporabljala kot agregat, zato je ob upoštevanju pravila običajne obdavčitve dajatve na agregate v drugačnem pravnem in dejanskem položaju kot obdavčljivi materiali.

| (504) | Ker glina ni 100-odstotno čista, je material, ki je pretežno iz gline, ob upoštevanju pravila običajne obdavčitve dajatve na agregate prav tako v drugačnem pravnem in dejanskem položaju kot obdavčljivi materiali. |
| --- | --- |

(504)

Ker glina ni 100-odstotno čista, je material, ki je pretežno iz gline, ob upoštevanju pravila običajne obdavčitve dajatve na agregate prav tako v drugačnem pravnem in dejanskem položaju kot obdavčljivi materiali.

5.7   SKLEPNA UGOTOVITEV O SELEKTIVNOSTI

SKLEPNA UGOTOVITEV O SELEKTIVNOSTI

| (505) | Komisija na podlagi navedenega ugotavlja, da sta (i) material, ki je v celoti ali pretežno iz skrilavca, ki se namensko pridobiva, da bi se tržno izkoriščal kot agregat, vključno s skrilavcem, ki se pojavlja kot stranski proizvod pri novem pridobivanju drugih obdavčenih materialov v kamnolomih, in (ii) jalovina iz skrilavca, ki se namensko pridobiva, da bi se tržno izkoriščala kot agregat, ob upoštevanju pravila običajne obdavčitve in cilja dajatve na agregate v enakem pravnem in dejanskem položaju kot obdavčeni materiali ter da oprostitev za takšna materiala ni mogoče pojasniti na podlagi narave in logike dajatve na agregate. Te oprostitve so zato selektivne. |
| --- | --- |

(505)

Komisija na podlagi navedenega ugotavlja, da sta (i) material, ki je v celoti ali pretežno iz skrilavca, ki se namensko pridobiva, da bi se tržno izkoriščal kot agregat, vključno s skrilavcem, ki se pojavlja kot stranski proizvod pri novem pridobivanju drugih obdavčenih materialov v kamnolomih, in (ii) jalovina iz skrilavca, ki se namensko pridobiva, da bi se tržno izkoriščala kot agregat, ob upoštevanju pravila običajne obdavčitve in cilja dajatve na agregate v enakem pravnem in dejanskem položaju kot obdavčeni materiali ter da oprostitev za takšna materiala ni mogoče pojasniti na podlagi narave in logike dajatve na agregate. Te oprostitve so zato selektivne.

| (506) | Komisija ugotavlja tudi, da se davčne oprostitve, davčne izključitve in davčne olajšave iz člena 17(3)(e), 17(3)(f)(i) in (ii) (razen za jalovino iz skrilavca, ki se namensko pridobiva, da bi se tržno izkoriščala kot agregat), člena 17(4)(a) (razen za material, ki je v celoti ali pretežno iz skrilavca, ki se namensko pridobiva, da bi se tržno izkoriščal kot agregat, vključno s skrilavcem, ki se pojavlja kot stranski proizvod pri novem pridobivanju drugih obdavčenih materialov v kamnolomih), členov 17(4)(c)(i) in (ii), 17(4)(f) (kolikor se nanaša na glino), 18(2)(b) in 30(1)(b) (kolikor se nanaša na oproščeni postopek v smislu člena 18(2)(b)) zakona o financah iz leta 2001, kakor je bil spremenjen z zakonom o financah iz leta 2002 in zakonom o financah iz leta 2007, nanašajo na materiale, ki ob upoštevanju cilja dajatve na agregate niso v enakem dejanskem in pravnem položaju kot obdavčljivi material, zato niso selektivne. |
| --- | --- |

(506)

Komisija ugotavlja tudi, da se davčne oprostitve, davčne izključitve in davčne olajšave iz člena 17(3)(e), 17(3)(f)(i) in (ii) (razen za jalovino iz skrilavca, ki se namensko pridobiva, da bi se tržno izkoriščala kot agregat), člena 17(4)(a) (razen za material, ki je v celoti ali pretežno iz skrilavca, ki se namensko pridobiva, da bi se tržno izkoriščal kot agregat, vključno s skrilavcem, ki se pojavlja kot stranski proizvod pri novem pridobivanju drugih obdavčenih materialov v kamnolomih), členov 17(4)(c)(i) in (ii), 17(4)(f) (kolikor se nanaša na glino), 18(2)(b) in 30(1)(b) (kolikor se nanaša na oproščeni postopek v smislu člena 18(2)(b)) zakona o financah iz leta 2001, kakor je bil spremenjen z zakonom o financah iz leta 2002 in zakonom o financah iz leta 2007, nanašajo na materiale, ki ob upoštevanju cilja dajatve na agregate niso v enakem dejanskem in pravnem položaju kot obdavčljivi material, zato niso selektivne.

5.8   PREDNOST

PREDNOST

| (507) | Združeno kraljestvo se z dodelitvijo oprostitev za (i) material, ki je v celoti ali pretežno iz skrilavca, ki se namensko pridobiva, da bi se tržno izkoriščal kot agregat, vključno s skrilavcem, ki se pojavlja kot stranski proizvod pri novem pridobivanju drugih obdavčenih materialov v kamnolomih, in (ii) jalovino iz skrilavca, ki se namensko pridobiva, da bi se tržno izkoriščala kot agregat, namesto da bi ju obdavčilo, odpoveduje sredstvom in upravičence teh oprostitev razbremenjuje stroškov, ki bi jih običajno morali plačati. Zato ukrep pomeni selektivno prednost za upravičence teh oprostitev za (i) material, ki je v celoti ali pretežno iz skrilavca, ki se namensko pridobiva, da bi se tržno izkoriščal kot agregat, vključno s skrilavcem, ki se pojavlja kot stranski proizvod pri novem pridobivanju drugih obdavčenih materialov v kamnolomih, in (ii) jalovino iz skrilavca, ki se namensko pridobiva, da bi se tržno izkoriščala kot agregat. |
| --- | --- |

(507)

Združeno kraljestvo se z dodelitvijo oprostitev za (i) material, ki je v celoti ali pretežno iz skrilavca, ki se namensko pridobiva, da bi se tržno izkoriščal kot agregat, vključno s skrilavcem, ki se pojavlja kot stranski proizvod pri novem pridobivanju drugih obdavčenih materialov v kamnolomih, in (ii) jalovino iz skrilavca, ki se namensko pridobiva, da bi se tržno izkoriščala kot agregat, namesto da bi ju obdavčilo, odpoveduje sredstvom in upravičence teh oprostitev razbremenjuje stroškov, ki bi jih običajno morali plačati. Zato ukrep pomeni selektivno prednost za upravičence teh oprostitev za (i) material, ki je v celoti ali pretežno iz skrilavca, ki se namensko pridobiva, da bi se tržno izkoriščal kot agregat, vključno s skrilavcem, ki se pojavlja kot stranski proizvod pri novem pridobivanju drugih obdavčenih materialov v kamnolomih, in (ii) jalovino iz skrilavca, ki se namensko pridobiva, da bi se tržno izkoriščala kot agregat.

5.9   DRŽAVNA SREDSTVA IN PRIPIS DRŽAVI

DRŽAVNA SREDSTVA IN PRIPIS DRŽAVI

| (508) | Ukrep se financira iz državnih sredstev, saj se država odpoveduje virom. Ukrep je bil sprejet z zakonodajo, zato ga je mogoče pripisati državi. |
| --- | --- |

(508)

Ukrep se financira iz državnih sredstev, saj se država odpoveduje virom. Ukrep je bil sprejet z zakonodajo, zato ga je mogoče pripisati državi.

5.10   IZKRIVLJANJE KONKURENCE IN VPLIV NA TRGOVINO

IZKRIVLJANJE KONKURENCE IN VPLIV NA TRGOVINO

| (509) | V sektorju agregatov obstaja trgovina med državami članicami, proizvajalci oproščenih agregatov pa konkurirajo drugim proizvajalcem agregatov. Komisija je prejela tudi obsežno predložitev v zvezi z izkrivljanjem konkurence zaradi oprostitev plačila dajatve na agregate. Poleg tega Združeno kraljestvo na kopnem meji na Republiko Irsko, trgovanje z agregati čez to mejo pa je obsežno (83). |
| --- | --- |

(509)

V sektorju agregatov obstaja trgovina med državami članicami, proizvajalci oproščenih agregatov pa konkurirajo drugim proizvajalcem agregatov. Komisija je prejela tudi obsežno predložitev v zvezi z izkrivljanjem konkurence zaradi oprostitev plačila dajatve na agregate. Poleg tega Združeno kraljestvo na kopnem meji na Republiko Irsko, trgovanje z agregati čez to mejo pa je obsežno (83).

83

| (510) | Oprostitve plačila dajatve na agregate za (i) material, ki je v celoti ali pretežno iz skrilavca, ki se namensko pridobiva, da bi se tržno izkoriščal kot agregat, vključno s skrilavcem, ki se pojavlja kot stranski proizvod pri novem pridobivanju drugih obdavčenih materialov v kamnolomih, in (ii) jalovino iz skrilavca, ki se namensko pridobiva, da bi se tržno izkoriščala kot agregat, lahko zato izkrivljajo konkurenco in vplivajo na trgovino. |
| --- | --- |

(510)

Oprostitve plačila dajatve na agregate za (i) material, ki je v celoti ali pretežno iz skrilavca, ki se namensko pridobiva, da bi se tržno izkoriščal kot agregat, vključno s skrilavcem, ki se pojavlja kot stranski proizvod pri novem pridobivanju drugih obdavčenih materialov v kamnolomih, in (ii) jalovino iz skrilavca, ki se namensko pridobiva, da bi se tržno izkoriščala kot agregat, lahko zato izkrivljajo konkurenco in vplivajo na trgovino.

5.11   SKLEPNA UGOTOVITEV O OBSTOJU POMOČI

SKLEPNA UGOTOVITEV O OBSTOJU POMOČI

| (511) | Komisija ugotavlja, da oprostitve plačila dajatve na agregate za (i) material, ki je v celoti ali pretežno iz skrilavca, ki se namensko pridobiva, da bi se tržno izkoriščal kot agregat, vključno s skrilavcem, ki se pojavlja kot stranski proizvod pri novem pridobivanju drugih obdavčenih materialov v kamnolomih, in (ii) jalovino iz skrilavca, ki se namensko pridobiva, da bi se tržno izkoriščala kot agregat, pomenijo državno pomoč. |
| --- | --- |

(511)

Komisija ugotavlja, da oprostitve plačila dajatve na agregate za (i) material, ki je v celoti ali pretežno iz skrilavca, ki se namensko pridobiva, da bi se tržno izkoriščal kot agregat, vključno s skrilavcem, ki se pojavlja kot stranski proizvod pri novem pridobivanju drugih obdavčenih materialov v kamnolomih, in (ii) jalovino iz skrilavca, ki se namensko pridobiva, da bi se tržno izkoriščala kot agregat, pomenijo državno pomoč.

| (512) | Komisija ugotavlja, da davčne oprostitve, davčne izključitve in davčne olajšave iz člena 17(3)(e), 17(3)(f)(i) in (ii) (razen za jalovino iz skrilavca, ki se namensko pridobiva, da bi se tržno izkoriščala kot agregat), člena 17(4)(a) (razen za material, ki je v celoti ali pretežno iz skrilavca, ki se namensko pridobiva, da bi se tržno izkoriščal kot agregat, vključno s skrilavcem, ki se pojavlja kot stranski proizvod pri novem pridobivanju drugih obdavčenih materialov v kamnolomih), členov 17(4)(c)(i) in (ii), 17(4)(f) (kolikor se nanaša na glino), 18(2)(b) in 30(1)(b) (kolikor se nanaša na oproščeni postopek v smislu člena 18(2)(b)) zakona o financah iz leta 2001, kakor je bil spremenjen z zakonom o financah iz leta 2002 in zakonom o financah iz leta 2007, ne pomenijo državne pomoči. |
| --- | --- |

(512)

Komisija ugotavlja, da davčne oprostitve, davčne izključitve in davčne olajšave iz člena 17(3)(e), 17(3)(f)(i) in (ii) (razen za jalovino iz skrilavca, ki se namensko pridobiva, da bi se tržno izkoriščala kot agregat), člena 17(4)(a) (razen za material, ki je v celoti ali pretežno iz skrilavca, ki se namensko pridobiva, da bi se tržno izkoriščal kot agregat, vključno s skrilavcem, ki se pojavlja kot stranski proizvod pri novem pridobivanju drugih obdavčenih materialov v kamnolomih), členov 17(4)(c)(i) in (ii), 17(4)(f) (kolikor se nanaša na glino), 18(2)(b) in 30(1)(b) (kolikor se nanaša na oproščeni postopek v smislu člena 18(2)(b)) zakona o financah iz leta 2001, kakor je bil spremenjen z zakonom o financah iz leta 2002 in zakonom o financah iz leta 2007, ne pomenijo državne pomoči.

6.   ZAKONITOST POMOČI

ZAKONITOST POMOČI

| (513) | Čeprav so organi Združenega kraljestva dajatev na agregate priglasili, preden je začela veljati, Združeno kraljestvo ni spoštovalo določbe o mirovanju iz člena 108(3), saj je dajatev na agregate začela veljati 1. aprila 2002, preden je Komisija 24. aprila 2002 sprejela odločbo o nevložitvi ugovora. Odločba Komisije se je pravočasno izpodbijala, Splošno sodišče pa jo je 7. marca 2012 razveljavilo (T-210/02 RENV). Zadevno odločbo je zato treba šteti za nično za vse osebe od datuma njenega sprejetja. Ker se z razveljavitvijo odločbe Komisije retroaktivno prekine domneva zakonitosti, je treba izvajanje zadevne pomoči od 1. aprila 2002 šteti za nezakonito (84). V skladu s sodno prakso prejemniki pomoči ne morejo upravičeno pričakovati, da je izvajanje pomoči zakonito, saj se je odločba Komisije o nevložitvi ugovora pravočasno izpodbijala pred Splošnim sodiščem (85). |
| --- | --- |

(513)

Čeprav so organi Združenega kraljestva dajatev na agregate priglasili, preden je začela veljati, Združeno kraljestvo ni spoštovalo določbe o mirovanju iz člena 108(3), saj je dajatev na agregate začela veljati 1. aprila 2002, preden je Komisija 24. aprila 2002 sprejela odločbo o nevložitvi ugovora. Odločba Komisije se je pravočasno izpodbijala, Splošno sodišče pa jo je 7. marca 2012 razveljavilo (T-210/02 RENV). Zadevno odločbo je zato treba šteti za nično za vse osebe od datuma njenega sprejetja. Ker se z razveljavitvijo odločbe Komisije retroaktivno prekine domneva zakonitosti, je treba izvajanje zadevne pomoči od 1. aprila 2002 šteti za nezakonito (84). V skladu s sodno prakso prejemniki pomoči ne morejo upravičeno pričakovati, da je izvajanje pomoči zakonito, saj se je odločba Komisije o nevložitvi ugovora pravočasno izpodbijala pred Splošnim sodiščem (85).

84

85

7.   OCENA ZDRUŽLJIVOSTI DRŽAVNE POMOČI

OCENA ZDRUŽLJIVOSTI DRŽAVNE POMOČI

7.1   PRAVNA PODLAGA

PRAVNA PODLAGA

| (514) | Komisija je glede na okoljski namen dajatve na agregate v sklepu o začetku postopka proučila združljivost oprostitev in olajšav plačila dajatve na agregate z notranjim trgom v skladu s členom 107(3)(c) PDEU in ob upoštevanju smernic o državni pomoči za varstvo okolja. |
| --- | --- |

(514)

Komisija je glede na okoljski namen dajatve na agregate v sklepu o začetku postopka proučila združljivost oprostitev in olajšav plačila dajatve na agregate z notranjim trgom v skladu s členom 107(3)(c) PDEU in ob upoštevanju smernic o državni pomoči za varstvo okolja.

| (515) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 513, je treba zaradi razveljavitve odločbe Komisije pomoč šteti za nezakonito. Komisija je v skladu z Obvestilom Komisije o določitvi veljavnih pravil za ocenjevanje nezakonite državne pomoči (86), točko 82 smernic o okoljski pomoči iz leta 2001 in točko 205 smernic o okoljski pomoči iz leta 2008 ocenila združljivost davčnih oprostitev in olajšav na podlagi smernic o okoljski pomoči iz leta 2001, kolikor so veljale med 1. aprilom 2002 in 31. marcem 2008, in na podlagi smernic o okoljski pomoči iz leta 2008, kolikor so veljale od 2. aprila 2008 do 31. marca 2014, datuma odložitve izvajanja oprostitev. |
| --- | --- |

(515)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 513, je treba zaradi razveljavitve odločbe Komisije pomoč šteti za nezakonito. Komisija je v skladu z Obvestilom Komisije o določitvi veljavnih pravil za ocenjevanje nezakonite državne pomoči (86), točko 82 smernic o okoljski pomoči iz leta 2001 in točko 205 smernic o okoljski pomoči iz leta 2008 ocenila združljivost davčnih oprostitev in olajšav na podlagi smernic o okoljski pomoči iz leta 2001, kolikor so veljale med 1. aprilom 2002 in 31. marcem 2008, in na podlagi smernic o okoljski pomoči iz leta 2008, kolikor so veljale od 2. aprila 2008 do 31. marca 2014, datuma odložitve izvajanja oprostitev.

86

| (516) | Komisija je prejela pripombe združenja BAA in utemeljitve organov Združenega kraljestva v zvezi z združljivostjo oprostitev plačila dajatve na agregate. Komisija bo predstavila in obravnavala le pripombe v zvezi z oprostitvami plačila dajatve na agregate za skrilavec in proizvode, ki so pretežno iz skrilavca, kadar se uporablja kot agregat, ter jalovino iz skrilavca, kadar se pridobi skupaj s skrilavcem, ki se uporablja kot agregat. |
| --- | --- |

(516)

Komisija je prejela pripombe združenja BAA in utemeljitve organov Združenega kraljestva v zvezi z združljivostjo oprostitev plačila dajatve na agregate. Komisija bo predstavila in obravnavala le pripombe v zvezi z oprostitvami plačila dajatve na agregate za skrilavec in proizvode, ki so pretežno iz skrilavca, kadar se uporablja kot agregat, ter jalovino iz skrilavca, kadar se pridobi skupaj s skrilavcem, ki se uporablja kot agregat.

| (517) | Navesti je treba, da se pripombe združenja BAA in utemeljitve organov Združenega kraljestva večinoma nanašajo na vse oprostitve ali pa tiste oprostitve, glede katerih je Komisija v sklepu o začetku postopka izrazila pomisleke, nekaj posebnih utemeljitev pa se nanaša le na skrilavec. |
| --- | --- |

(517)

Navesti je treba, da se pripombe združenja BAA in utemeljitve organov Združenega kraljestva večinoma nanašajo na vse oprostitve ali pa tiste oprostitve, glede katerih je Komisija v sklepu o začetku postopka izrazila pomisleke, nekaj posebnih utemeljitev pa se nanaša le na skrilavec.

| (518) | Poleg tega predložitev organov Združenega kraljestva temelji na predpostavki, da se skrilavec ne pridobiva namensko, da bi se tržno izkoriščal kot agregat, niso pa predložili utemeljitev za združljivost v zadevnem primeru, v katerem je Komisija ugotovila, da obstajajo primeri, ko se skrilavec namensko pridobiva, da bi se tržno izkoriščal kot agregat. |
| --- | --- |

(518)

Poleg tega predložitev organov Združenega kraljestva temelji na predpostavki, da se skrilavec ne pridobiva namensko, da bi se tržno izkoriščal kot agregat, niso pa predložili utemeljitev za združljivost v zadevnem primeru, v katerem je Komisija ugotovila, da obstajajo primeri, ko se skrilavec namensko pridobiva, da bi se tržno izkoriščal kot agregat.

7.1.1   PRIPOMBE, KI JIH JE PREJELA KOMISIJA

(a)   Pripombe združenja BAA, prejete 17. januarja 2014

Pripombe združenja BAA, prejete 17. januarja 2014

| (519) | Združenje BAA meni, da davčnih oprostitev, izključitev in davčnih olajšav plačila dajatve na agregate ni mogoče šteti za združljive z notranjim trgom v skladu s členom 107(3)(c) PDEU in smernicami o okoljskimi pomoči, ter je v zvezi s tem predložilo obsežne pripombe. Trdi, da uporaba teh oprostitev škoduje okoljskemu cilju dajatve na agregate, tj. preusmeritvi povpraševanja na druge vire agregatov. |
| --- | --- |

(519)

Združenje BAA meni, da davčnih oprostitev, izključitev in davčnih olajšav plačila dajatve na agregate ni mogoče šteti za združljive z notranjim trgom v skladu s členom 107(3)(c) PDEU in smernicami o okoljskimi pomoči, ter je v zvezi s tem predložilo obsežne pripombe. Trdi, da uporaba teh oprostitev škoduje okoljskemu cilju dajatve na agregate, tj. preusmeritvi povpraševanja na druge vire agregatov.

| (520) | Organi Združenega kraljestva menijo, da se nobena od oprostitev, ki se preiskujejo, ne nanaša na material, ki se namensko pridobiva, da bi se uporabljal kot agregat. Trdijo, da se oprostitve, v zvezi s katerimi je Komisija v sklepu o začetku postopka izrazila dvome, nanašajo le na materiale, ki nenamerno in neizogibno nastanejo med pridobivanjem materiala, ki ni agregat. Trdijo, da niso našli nobenih dokazov, da se oproščeni materiali namensko pridobivajo, da bi se uporabljali kot agregati. |
| --- | --- |

(520)

Organi Združenega kraljestva menijo, da se nobena od oprostitev, ki se preiskujejo, ne nanaša na material, ki se namensko pridobiva, da bi se uporabljal kot agregat. Trdijo, da se oprostitve, v zvezi s katerimi je Komisija v sklepu o začetku postopka izrazila dvome, nanašajo le na materiale, ki nenamerno in neizogibno nastanejo med pridobivanjem materiala, ki ni agregat. Trdijo, da niso našli nobenih dokazov, da se oproščeni materiali namensko pridobivajo, da bi se uporabljali kot agregati.

| (521) | Po mnenju organov Združenega kraljestva je za okolje ugodneje, če se kot agregat uporabljajo nenamerni stranski proizvod ali odpadki, kot če bi se lotili dodatnega pridobivanja agregatov v kamnolomih. Trdijo, da oprostitve ne pomenijo državne pomoči. Vsaka oprostitev, ki se preiskuje, je vodila do izboljšanja varstva okolja na vsaj enega od naslednjih načinov:






  (i) | oprostitev pripomore k preusmeritvi povpraševanja od dodatnega pridobivanja agregatov v kamnolomih in/ali |
| --- | --- | --- |

(521)

Po mnenju organov Združenega kraljestva je za okolje ugodneje, če se kot agregat uporabljajo nenamerni stranski proizvod ali odpadki, kot če bi se lotili dodatnega pridobivanja agregatov v kamnolomih. Trdijo, da oprostitve ne pomenijo državne pomoči. Vsaka oprostitev, ki se preiskuje, je vodila do izboljšanja varstva okolja na vsaj enega od naslednjih načinov:

(i)

oprostitev pripomore k preusmeritvi povpraševanja od dodatnega pridobivanja agregatov v kamnolomih in/ali

| (ii) | oprostitev pripomore k zmanjšanju kopičenja odpadkov. |
| --- | --- |

(ii)

oprostitev pripomore k zmanjšanju kopičenja odpadkov.

| (522) | Če katera od oprostitev, ki se preiskuje, pomeni državno pomoč, je po trditvah Združenega kraljestva zadevna pomoč vsekakor združljiva z notranjim trgom v skladu s členom 107(3)(c), tudi ob upoštevanju smernic iz leta 2001 in smernic o okoljski pomoči iz leta 2008 in/ali na podlagi neposredne uporabe člena 107(3)(b) ali (c) PDEU. |
| --- | --- |

(522)

Če katera od oprostitev, ki se preiskuje, pomeni državno pomoč, je po trditvah Združenega kraljestva zadevna pomoč vsekakor združljiva z notranjim trgom v skladu s členom 107(3)(c), tudi ob upoštevanju smernic iz leta 2001 in smernic o okoljski pomoči iz leta 2008 in/ali na podlagi neposredne uporabe člena 107(3)(b) ali (c) PDEU.

| (523) | Organi Združenega kraljestva trdijo, da oprostitve plačila dajatve na agregate ne spadajo na strogo področje uporabe smernic o državni pomoči in da bi bilo treba njihovo združljivost oceniti neposredno na podlagi člena 107(3)(b) ali (c) PDEU. Navajajo zadevo N 629/2008 v zvezi s shemo zaveze Združenega kraljestva za zmanjšanje ogljikovih emisij. Zadevna shema in njeni postopki so bili zasnovani tako, da bi se okolje varovalo s prerazporeditvijo virov v korist podjetij, ki najbolj varujejo okolje, zato je Komisija menila, da se smernice ne uporabljajo, in je shemo ocenila neposredno na podlagi Pogodbe. |
| --- | --- |

(523)

Organi Združenega kraljestva trdijo, da oprostitve plačila dajatve na agregate ne spadajo na strogo področje uporabe smernic o državni pomoči in da bi bilo treba njihovo združljivost oceniti neposredno na podlagi člena 107(3)(b) ali (c) PDEU. Navajajo zadevo N 629/2008 v zvezi s shemo zaveze Združenega kraljestva za zmanjšanje ogljikovih emisij. Zadevna shema in njeni postopki so bili zasnovani tako, da bi se okolje varovalo s prerazporeditvijo virov v korist podjetij, ki najbolj varujejo okolje, zato je Komisija menila, da se smernice ne uporabljajo, in je shemo ocenila neposredno na podlagi Pogodbe.

| (524) | Organi Združenega kraljestva trdijo, da se poglavje smernic o okoljski pomoči iz leta 2008 v zvezi z davčnimi oprostitvami nanaša na primere, v katerih je podjetje izvzeto s področja uporabe okoljskega davka zaradi: (a) pomislekov o vplivu davka na konkurenčnost nekaterih podjetij; (b) drugih gospodarskih pomislekov in (c) nezmožnosti države članice, da uvede višjo davčno stopnjo, ne da bi nekaterim podjetjem dodelila nekaj oprostitev. Po njihovem mnenju so smernice zasnovane tako, da zagotavljajo, da oprostitve plačila okoljskih davkov vsaj posredno prispevajo k okoljskemu namenu davka, ki se bo uvedel, in da oprostitve ne škodujejo zastavljenemu splošnemu okoljskemu cilju. |
| --- | --- |

(524)

Organi Združenega kraljestva trdijo, da se poglavje smernic o okoljski pomoči iz leta 2008 v zvezi z davčnimi oprostitvami nanaša na primere, v katerih je podjetje izvzeto s področja uporabe okoljskega davka zaradi: (a) pomislekov o vplivu davka na konkurenčnost nekaterih podjetij; (b) drugih gospodarskih pomislekov in (c) nezmožnosti države članice, da uvede višjo davčno stopnjo, ne da bi nekaterim podjetjem dodelila nekaj oprostitev. Po njihovem mnenju so smernice zasnovane tako, da zagotavljajo, da oprostitve plačila okoljskih davkov vsaj posredno prispevajo k okoljskemu namenu davka, ki se bo uvedel, in da oprostitve ne škodujejo zastavljenemu splošnemu okoljskemu cilju.

| (525) | Organi Združenega kraljestva trdijo, da je cilj dajatve na agregate kot celote varstvo okolja in da so oprostitve, dodeljene v zvezi s področjem uporabe dajatve na agregate, namerno zasnovane tako, da bi dosegle dvojni cilj: (a) preusmeritev povpraševanja od na novo pridobljenih agregatov na odpadke in druge stranske proizvode ter (b) zmanjšanje kopičenja odlagališč. Oprostitve torej prispevajo k cilju dajatve na agregate in zagotavljajo, da se doseže. So eden od ključnih načinov za doseganje okoljskega cilja dajatve na agregate. Organi Združenega kraljestva zato trdijo, da se za ukrep morda ne uporabljajo niti smernice o okoljski pomoči iz leta 2001 niti smernice o okoljski pomoči iz leta 2008. |
| --- | --- |

(525)

Organi Združenega kraljestva trdijo, da je cilj dajatve na agregate kot celote varstvo okolja in da so oprostitve, dodeljene v zvezi s področjem uporabe dajatve na agregate, namerno zasnovane tako, da bi dosegle dvojni cilj: (a) preusmeritev povpraševanja od na novo pridobljenih agregatov na odpadke in druge stranske proizvode ter (b) zmanjšanje kopičenja odlagališč. Oprostitve torej prispevajo k cilju dajatve na agregate in zagotavljajo, da se doseže. So eden od ključnih načinov za doseganje okoljskega cilja dajatve na agregate. Organi Združenega kraljestva zato trdijo, da se za ukrep morda ne uporabljajo niti smernice o okoljski pomoči iz leta 2001 niti smernice o okoljski pomoči iz leta 2008.

| (526) | Združeno kraljestvo opozarja, pri čemer se zanaša neposredno na člen 107(3) PDEU, da se lahko namen morebitne pomoči, ki izhaja iz oprostitev, ki se preiskujejo, opredeli kot: (i) pomoč za pospeševanje izvedbe pomembnega projekta skupnega evropskega interesa, tj. varstva okolja (člen 107(3)(b) PDEU), ali (ii) pomoč za pospeševanje razvoja določenih gospodarskih dejavnosti (uporaba recikliranih agregatov ali odpadnih proizvodov kot agregatov), kadar takšna pomoč ne spreminja trgovinskih pogojev v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnimi interesi (člen 107(3)(c)). |
| --- | --- |

(526)

Združeno kraljestvo opozarja, pri čemer se zanaša neposredno na člen 107(3) PDEU, da se lahko namen morebitne pomoči, ki izhaja iz oprostitev, ki se preiskujejo, opredeli kot: (i) pomoč za pospeševanje izvedbe pomembnega projekta skupnega evropskega interesa, tj. varstva okolja (člen 107(3)(b) PDEU), ali (ii) pomoč za pospeševanje razvoja določenih gospodarskih dejavnosti (uporaba recikliranih agregatov ali odpadnih proizvodov kot agregatov), kadar takšna pomoč ne spreminja trgovinskih pogojev v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnimi interesi (člen 107(3)(c)).

| (527) | Organi Združenega kraljestva menijo, da so oprostitve potrebno in sorazmerno sredstvo za doseganje okoljskega cilja dajatve na agregate in da bi morebitna pomoč, ki bi izvirala iz oprostitev, konkurenco izkrivljala v zelo majhnem obsegu oziroma je sploh ne bi izkrivljala. Oprostitve zato ne spreminjajo trgovinskih pogojev v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnimi interesi. |
| --- | --- |

(527)

Organi Združenega kraljestva menijo, da so oprostitve potrebno in sorazmerno sredstvo za doseganje okoljskega cilja dajatve na agregate in da bi morebitna pomoč, ki bi izvirala iz oprostitev, konkurenco izkrivljala v zelo majhnem obsegu oziroma je sploh ne bi izkrivljala. Oprostitve zato ne spreminjajo trgovinskih pogojev v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnimi interesi.

| (528) | Komisija bo ukrep ocenila na podlagi smernic o okoljski pomoči iz leta 2001 in leta 2008 ter izvedla nadomestno oceno neposredno na podlagi člena 107(3)(c) PDEU. Kot je pojasnjeno v nadaljevanju, Komisija meni, da člena 107(3)(b) v zadevnem primeru ni mogoče uporabiti. |
| --- | --- |

(528)

Komisija bo ukrep ocenila na podlagi smernic o okoljski pomoči iz leta 2001 in leta 2008 ter izvedla nadomestno oceno neposredno na podlagi člena 107(3)(c) PDEU. Kot je pojasnjeno v nadaljevanju, Komisija meni, da člena 107(3)(b) v zadevnem primeru ni mogoče uporabiti.

7.2   OCENA NA PODLAGI SMERNIC O OKOLJSKI POMOČI IZ LETA 2001

OCENA NA PODLAGI SMERNIC O OKOLJSKI POMOČI IZ LETA 2001

| (529) | Točka 47 smernic o okoljski pomoči iz leta 2001 določa: „Pri sprejemanju davkov, ki se zaračunavajo za nekatere dejavnosti zaradi varstva okolja, lahko države članice štejejo, da je potrebno določiti začasne izjeme za nekatera podjetja, predvsem zaradi odsotnosti harmonizacije na evropski ravni ali zaradi začasnih tveganj izgube mednarodne konkurenčnosti. Na splošno takšne izjeme predstavljajo pomoč za tekoče poslovanje iz člena 87 Pogodbe o ustanovitvi Evropske Skupnosti. Pri analizi takšnih ukrepov je treba ugotoviti med drugim tudi to, ali se davek zaračunava zaradi odločitve Skupnosti ali zaradi avtonomne odločitve države članice.“ |
| --- | --- |

(529)

Točka 47 smernic o okoljski pomoči iz leta 2001 določa: „Pri sprejemanju davkov, ki se zaračunavajo za nekatere dejavnosti zaradi varstva okolja, lahko države članice štejejo, da je potrebno določiti začasne izjeme za nekatera podjetja, predvsem zaradi odsotnosti harmonizacije na evropski ravni ali zaradi začasnih tveganj izgube mednarodne konkurenčnosti. Na splošno takšne izjeme predstavljajo pomoč za tekoče poslovanje iz člena 87 Pogodbe o ustanovitvi Evropske Skupnosti. Pri analizi takšnih ukrepov je treba ugotoviti med drugim tudi to, ali se davek zaračunava zaradi odločitve Skupnosti ali zaradi avtonomne odločitve države članice.“

Na splošno takšne izjeme predstavljajo pomoč za tekoče poslovanje iz člena 87 Pogodbe o ustanovitvi Evropske Skupnosti.

| (530) | Točka 48 nadalje določa: „Če se davek zaračunava zaradi avtonomne odločitve države članice je mogoče, da se prizadeta podjetja težko hitro prilagodijo novi davčni obremenitvi. V takšnih okoliščinah je začasna izjema, ki omogoča nekaterim podjetjem, da se prilagodijo novim razmeram, upravičena.“ |
| --- | --- |

(530)

Točka 48 nadalje določa: „Če se davek zaračunava zaradi avtonomne odločitve države članice je mogoče, da se prizadeta podjetja težko hitro prilagodijo novi davčni obremenitvi. V takšnih okoliščinah je začasna izjema, ki omogoča nekaterim podjetjem, da se prilagodijo novim razmeram, upravičena.“

| (531) | Komisija je v zvezi s tem v uvodni izjavi 149 sklepa o začetku postopka ugotovila, da je dajatev na agregate davek, ki se bo zaračunal za pridobivanje agregatov zaradi varstva okolja. Ugotovila je tudi, da se bo dajatev na agregate zaračunavala zaradi avtonomne odločitve organov Združenega kraljestva. |
| --- | --- |

(531)

Komisija je v zvezi s tem v uvodni izjavi 149 sklepa o začetku postopka ugotovila, da je dajatev na agregate davek, ki se bo zaračunal za pridobivanje agregatov zaradi varstva okolja. Ugotovila je tudi, da se bo dajatev na agregate zaračunavala zaradi avtonomne odločitve organov Združenega kraljestva.

| (532) | Pritožnik je trdil (87), da so se nekatere oprostitve dodelile zaradi zaščite mednarodne konkurenčnosti proizvajalcev oproščenih materialov. To pomeni, da je mogoče, da se nekatera podjetja težko hitro prilagodijo novi davčni obremenitvi, in da bi se lahko v tem primeru oprostitve plačila dajatve na agregate ocenile na podlagi točk 47 in 48 smernic o okoljski pomoči iz leta 2001. |
| --- | --- |

(532)

Pritožnik je trdil (87), da so se nekatere oprostitve dodelile zaradi zaščite mednarodne konkurenčnosti proizvajalcev oproščenih materialov. To pomeni, da je mogoče, da se nekatera podjetja težko hitro prilagodijo novi davčni obremenitvi, in da bi se lahko v tem primeru oprostitve plačila dajatve na agregate ocenile na podlagi točk 47 in 48 smernic o okoljski pomoči iz leta 2001.

87

| (533) | Organi Združenega kraljestva ob sklepu o začetku postopka niso predložili utemeljitev za združljivost ukrepa, Komisija pa ni imela na voljo dovolj informacij, da bi ugotovila, ali so bili pogoji iz točk 47 in 48 smernic o okoljski pomoči iz leta 2001 izpolnjeni. Prav tako ni imela na voljo dovolj dejstev, da bi ugotovila, ali bi se lahko oprostitve štele za združljive z notranjim trgom na podlagi drugih določb poleg točk 47 in 48 smernic o okoljski pomoči iz leta 2001. |
| --- | --- |

(533)

Organi Združenega kraljestva ob sklepu o začetku postopka niso predložili utemeljitev za združljivost ukrepa, Komisija pa ni imela na voljo dovolj informacij, da bi ugotovila, ali so bili pogoji iz točk 47 in 48 smernic o okoljski pomoči iz leta 2001 izpolnjeni. Prav tako ni imela na voljo dovolj dejstev, da bi ugotovila, ali bi se lahko oprostitve štele za združljive z notranjim trgom na podlagi drugih določb poleg točk 47 in 48 smernic o okoljski pomoči iz leta 2001.

| (534) | Združenje BAA trdi, da oprostitev plačila dajatev na agregate ni mogoče šteti za združljive v skladu s smernicami o okoljski pomoči iz leta 2001. Po njegovem mnenju oprostitve za skrilavec, glinasti skrilavec in glino ne prispevajo pomembneje k varstvu okolja (točki 50 in 51(2)(a)). Oprostitve po svoji naravi škodujejo zastavljenim splošnim ciljem in nimajo opaznejšega pozitivnega učinka v smislu varstva okolja. |
| --- | --- |

(534)

Združenje BAA trdi, da oprostitev plačila dajatev na agregate ni mogoče šteti za združljive v skladu s smernicami o okoljski pomoči iz leta 2001. Po njegovem mnenju oprostitve za skrilavec, glinasti skrilavec in glino ne prispevajo pomembneje k varstvu okolja (točki 50 in 51(2)(a)). Oprostitve po svoji naravi škodujejo zastavljenim splošnim ciljem in nimajo opaznejšega pozitivnega učinka v smislu varstva okolja.

| (535) | Združenje BAA trdi, da oprostitve za skrilavec, glinasti skrilavec in glino ne pomenijo začasnih oprostitev, ki so upravičene na podlagi točk 47 in 48. Trdi, da naj bi z dajatvijo na agregate material, kot je skrilavec, ki se v kamnolomu pridobiva kot agregat, postal konkurenčen. |
| --- | --- |

(535)

Združenje BAA trdi, da oprostitve za skrilavec, glinasti skrilavec in glino ne pomenijo začasnih oprostitev, ki so upravičene na podlagi točk 47 in 48. Trdi, da naj bi z dajatvijo na agregate material, kot je skrilavec, ki se v kamnolomu pridobiva kot agregat, postal konkurenčen.

| (536) | Združenje BAA vztraja, da oprostitve niso pomoč za tekoče poslovanje, ki bi se lahko odobrila na podlagi točke 51. Sklenjen ni bil noben sporazum, na podlagi katerega bi se podjetja, ki prejmejo pomoč, zavezala k doseganju okoljevarstvenih ciljev med trajanjem oprostitev. Poleg tega po navedbah združenja BAA nadomestni pogoj iz točke 51(1)(b) ni bil izpolnjen, saj podjetja, upravičena do zmanjšanja, niso plačala pomembnega dela dajatve na agregate. |
| --- | --- |

(536)

Združenje BAA vztraja, da oprostitve niso pomoč za tekoče poslovanje, ki bi se lahko odobrila na podlagi točke 51. Sklenjen ni bil noben sporazum, na podlagi katerega bi se podjetja, ki prejmejo pomoč, zavezala k doseganju okoljevarstvenih ciljev med trajanjem oprostitev. Poleg tega po navedbah združenja BAA nadomestni pogoj iz točke 51(1)(b) ni bil izpolnjen, saj podjetja, upravičena do zmanjšanja, niso plačala pomembnega dela dajatve na agregate.

| (537) | Organi Združenega kraljestva trdijo, da bi bila posledica uporabe dajatve na agregate za oproščene materiale povišanje stroškov proizvodnje gospodarskih subjektov v posebnih tržnih panogah, ki ga ne bi bilo mogoče prenesti na potrošnike. Zato bi se prodalo bistveno manj odpadkov in stranskih proizvodov, ki naj bi se uporabljali kot agregat, ustrezno pa bi se povečalo novo pridobivanje agregatov v kamnolomih. |
| --- | --- |

(537)

Organi Združenega kraljestva trdijo, da bi bila posledica uporabe dajatve na agregate za oproščene materiale povišanje stroškov proizvodnje gospodarskih subjektov v posebnih tržnih panogah, ki ga ne bi bilo mogoče prenesti na potrošnike. Zato bi se prodalo bistveno manj odpadkov in stranskih proizvodov, ki naj bi se uporabljali kot agregat, ustrezno pa bi se povečalo novo pridobivanje agregatov v kamnolomih.

| (538) | Organi Združenega kraljestva zatrjujejo, da bi uporaba dajatve na agregate za oproščene materiale škodovala njenemu okoljskemu cilju, saj ne bi več delovala tako, da bi preusmerjala povpraševanje na neizogibne odpadke in stranske proizvode, ki nastanejo s pridobivanjem teh materialov. |
| --- | --- |

(538)

Organi Združenega kraljestva zatrjujejo, da bi uporaba dajatve na agregate za oproščene materiale škodovala njenemu okoljskemu cilju, saj ne bi več delovala tako, da bi preusmerjala povpraševanje na neizogibne odpadke in stranske proizvode, ki nastanejo s pridobivanjem teh materialov.

7.2.1   OCENA KOMISIJE

| (539) | Organi Združenega kraljestva se pri utemeljitvi združljivosti zadevnih ukrepov zanašajo izključno na točki 47 in 48 smernic o okoljski pomoči iz leta 2001. |
| --- | --- |

(539)

Organi Združenega kraljestva se pri utemeljitvi združljivosti zadevnih ukrepov zanašajo izključno na točki 47 in 48 smernic o okoljski pomoči iz leta 2001.

| (540) | Očitno trdijo, da bodo imeli kamnolomi, ki izkoriščajo oproščene agregate, velike težave pri prenašanju davčne obremenitve, kot je povzeto v uvodni izjavi 537. |
| --- | --- |

(540)

Očitno trdijo, da bodo imeli kamnolomi, ki izkoriščajo oproščene agregate, velike težave pri prenašanju davčne obremenitve, kot je povzeto v uvodni izjavi 537.

| (541) | Vendar Komisija opozarja, da smernice o okoljski pomoči iz leta 2001 dovoljujejo le začasne oprostitve, ki podjetjem omogočijo, da se prilagodijo novim razmeram, kar pa ne velja za oprostitve na podlagi dajatve na agregate. Zadevne oprostitve niso časovno omejene in veljajo že 12 let. Uporaba oprostitev je začasno odložena zaradi formalnega postopka preiskave Komisije, vendar je v zakonodaji o zadržanju izrecno navedeno, da se bodo oprostitve po končani formalni preiskavi Komisije znova uvedle, če bodo rezultati preiskave pozitivni. |
| --- | --- |

(541)

Vendar Komisija opozarja, da smernice o okoljski pomoči iz leta 2001 dovoljujejo le začasne oprostitve, ki podjetjem omogočijo, da se prilagodijo novim razmeram, kar pa ne velja za oprostitve na podlagi dajatve na agregate. Zadevne oprostitve niso časovno omejene in veljajo že 12 let. Uporaba oprostitev je začasno odložena zaradi formalnega postopka preiskave Komisije, vendar je v zakonodaji o zadržanju izrecno navedeno, da se bodo oprostitve po končani formalni preiskavi Komisije znova uvedle, če bodo rezultati preiskave pozitivni.

| (542) | Komisija zato ugotavlja, da točki 47 in 48 smernic o okoljski pomoči iz leta 2001 ne moreta biti podlaga za razglasitev, da so oprostitve plačila dajatve na agregate za skrilavec in proizvode, ki so pretežno iz skrilavca, kadar se uporabljajo kot agregati, ter jalovino iz skrilavca, ko se pridobi skupaj s skrilavcem, ki se uporablja kot agregat, združljive z notranjim trgom. |
| --- | --- |

(542)

Komisija zato ugotavlja, da točki 47 in 48 smernic o okoljski pomoči iz leta 2001 ne moreta biti podlaga za razglasitev, da so oprostitve plačila dajatve na agregate za skrilavec in proizvode, ki so pretežno iz skrilavca, kadar se uporabljajo kot agregati, ter jalovino iz skrilavca, ko se pridobi skupaj s skrilavcem, ki se uporablja kot agregat, združljive z notranjim trgom.

| (543) | Komisija opozarja tudi, da nobena druga določba smernic o okoljski pomoči iz leta 2001 ne more biti podlaga za ugotavljanje združljivosti dajatve na agregate, saj proizvajalci skrilavca ne plačujejo pomembnega dela davka (točka 51(1)(b)), med organi Združenega kraljestva in proizvajalci skrilavca pa ni bil sklenjen noben sporazum (točka 51(1)(a)). |
| --- | --- |

(543)

Komisija opozarja tudi, da nobena druga določba smernic o okoljski pomoči iz leta 2001 ne more biti podlaga za ugotavljanje združljivosti dajatve na agregate, saj proizvajalci skrilavca ne plačujejo pomembnega dela davka (točka 51(1)(b)), med organi Združenega kraljestva in proizvajalci skrilavca pa ni bil sklenjen noben sporazum (točka 51(1)(a)).

| (544) | Komisija na podlagi navedenega ugotavlja, da oprostitve plačila dajatve na agregate za (i) material, ki je v celoti ali pretežno iz skrilavca, ki se namensko pridobiva, da bi se tržno izkoriščal kot agregat, vključno s skrilavcem, ki se pojavlja kot stranski proizvod pri novem pridobivanju drugih obdavčenih materialov v kamnolomih, in (ii) jalovino iz skrilavca, ki se namensko pridobiva, da bi se tržno izkoriščala kot agregat, ne morejo šteti za združljive z notranjim trgom na podlagi smernic o okoljski pomoči iz leta 2001. |
| --- | --- |

(544)

Komisija na podlagi navedenega ugotavlja, da oprostitve plačila dajatve na agregate za (i) material, ki je v celoti ali pretežno iz skrilavca, ki se namensko pridobiva, da bi se tržno izkoriščal kot agregat, vključno s skrilavcem, ki se pojavlja kot stranski proizvod pri novem pridobivanju drugih obdavčenih materialov v kamnolomih, in (ii) jalovino iz skrilavca, ki se namensko pridobiva, da bi se tržno izkoriščala kot agregat, ne morejo šteti za združljive z notranjim trgom na podlagi smernic o okoljski pomoči iz leta 2001.

7.3   OCENA NA PODLAGI SMERNIC O OKOLJSKI POMOČI IZ LETA 2008

OCENA NA PODLAGI SMERNIC O OKOLJSKI POMOČI IZ LETA 2008

| (545) | Komisija je glede na okoljski namen dajatve na agregate v sklepu o začetku postopka proučila tudi davčne oprostitve in izključitve na podlagi poglavja 4 smernic o okoljski pomoči iz leta 2008, ki se nanaša na pomoč za tekoče poslovanje v obliki znižanj okoljskih dajatev. |
| --- | --- |

(545)

Komisija je glede na okoljski namen dajatve na agregate v sklepu o začetku postopka proučila tudi davčne oprostitve in izključitve na podlagi poglavja 4 smernic o okoljski pomoči iz leta 2008, ki se nanaša na pomoč za tekoče poslovanje v obliki znižanj okoljskih dajatev.

| (546) | Okoljske dajatve so v točki 70(14) smernic o okoljski pomoči iz leta 2008 opredeljene kot „dajat[ve], kater[ih] posebna davčna osnova ima jasen negativen vpliv na okolje ali ki skuša[jo] obdavčiti določene dejavnosti, blago ali storitve, da bi bili okoljski stroški lahko vključeni v njihovo ceno in/ali da bi se proizvajalci in potrošniki usmerili na dejavnosti, ki bolj spoštujejo okolje“. |
| --- | --- |

(546)

Okoljske dajatve so v točki 70(14) smernic o okoljski pomoči iz leta 2008 opredeljene kot „dajat[ve], kater[ih] posebna davčna osnova ima jasen negativen vpliv na okolje ali ki skuša[jo] obdavčiti določene dejavnosti, blago ali storitve, da bi bili okoljski stroški lahko vključeni v njihovo ceno in/ali da bi se proizvajalci in potrošniki usmerili na dejavnosti, ki bolj spoštujejo okolje“.

| (547) | Komisija priznava, da ne gre za nestrinjanje z dejstvom, da ima pridobivanje agregatov negativen vpliv na okolje, zlasti v obliki škode biotski raznovrstnosti, prahu, hrupa in škode vidnemu okolju. To potrjujejo tudi študije, ki so jih naročili organi Združenega kraljestva in so navedene v uvodni izjavi 17 sklepa o začetku postopka. Dajatev na agregate je torej okoljska dajatev v smislu točke 70(14) smernic o okoljski pomoči iz leta 2008, oprostitve plačila davka, kolikor veljajo od 2. aprila 2008, pa bi bilo mogoče oceniti na podlagi poglavja 4 smernic o okoljski pomoči iz leta 2008. |
| --- | --- |

(547)

Komisija priznava, da ne gre za nestrinjanje z dejstvom, da ima pridobivanje agregatov negativen vpliv na okolje, zlasti v obliki škode biotski raznovrstnosti, prahu, hrupa in škode vidnemu okolju. To potrjujejo tudi študije, ki so jih naročili organi Združenega kraljestva in so navedene v uvodni izjavi 17 sklepa o začetku postopka. Dajatev na agregate je torej okoljska dajatev v smislu točke 70(14) smernic o okoljski pomoči iz leta 2008, oprostitve plačila davka, kolikor veljajo od 2. aprila 2008, pa bi bilo mogoče oceniti na podlagi poglavja 4 smernic o okoljski pomoči iz leta 2008.

7.3.1   OKOLJSKA KORIST

| (548) | V skladu s točko 151 smernic o okoljski pomoči iz leta 2008 se bo pomoč v obliki znižanj okoljskih dajatev štela za združljivo s skupnim trgom, če vsaj posredno prispeva k povišanju stopnje varstva okolja ter če znižanja dajatev ne škodujejo zastavljenemu splošnemu cilju. Kot je pojasnjeno v točki 57 smernic o okoljski pomoči iz leta 2008, so znižanja okoljskih dajatev v zvezi z nekaterimi panogami ali kategorijami podjetij na podlagi poglavja 4 smernic o okoljski pomoči iz leta 2008 dovoljena, če je zaradi njih mogoče sprejeti višje davke za druga podjetja, s čimer se na splošno poveča internalizacija stroškov, in ustvariti dodatne spodbude za izboljšanje varstva okolja. Komisija je menila, da je tovrstna pomoč morda potrebna za posredno odpravljanje negativnih zunanjih učinkov z omogočanjem uvedbe ali ohranitve razmeroma visoke stopnje nacionalnih okoljskih davkov. |
| --- | --- |

(548)

V skladu s točko 151 smernic o okoljski pomoči iz leta 2008 se bo pomoč v obliki znižanj okoljskih dajatev štela za združljivo s skupnim trgom, če vsaj posredno prispeva k povišanju stopnje varstva okolja ter če znižanja dajatev ne škodujejo zastavljenemu splošnemu cilju. Kot je pojasnjeno v točki 57 smernic o okoljski pomoči iz leta 2008, so znižanja okoljskih dajatev v zvezi z nekaterimi panogami ali kategorijami podjetij na podlagi poglavja 4 smernic o okoljski pomoči iz leta 2008 dovoljena, če je zaradi njih mogoče sprejeti višje davke za druga podjetja, s čimer se na splošno poveča internalizacija stroškov, in ustvariti dodatne spodbude za izboljšanje varstva okolja. Komisija je menila, da je tovrstna pomoč morda potrebna za posredno odpravljanje negativnih zunanjih učinkov z omogočanjem uvedbe ali ohranitve razmeroma visoke stopnje nacionalnih okoljskih davkov.

| (549) | Zdelo se ji je, da je v tem primeru možnost dodelitve oprostitev za nekatere materiale Združenemu kraljestvu morda omogočila uvedbo dajatve na agregate. |
| --- | --- |

(549)

Zdelo se ji je, da je v tem primeru možnost dodelitve oprostitev za nekatere materiale Združenemu kraljestvu morda omogočila uvedbo dajatve na agregate.

| (550) | Združenje BAA trdi, da oprostitve ne izpolnjujejo meril iz smernic o okoljski pomoči iz leta 2008 in da jih na tej podlagi ni mogoče šteti za združljive. |
| --- | --- |

(550)

Združenje BAA trdi, da oprostitve ne izpolnjujejo meril iz smernic o okoljski pomoči iz leta 2008 in da jih na tej podlagi ni mogoče šteti za združljive.

| (551) | Zatrjuje, da oprostitve ne prispevajo k izboljšanju varstva okolja in da dejansko škodujejo zastavljenemu splošnemu cilju (točka 151 smernic o okoljski pomoči iz leta 2008). |
| --- | --- |

(551)

Zatrjuje, da oprostitve ne prispevajo k izboljšanju varstva okolja in da dejansko škodujejo zastavljenemu splošnemu cilju (točka 151 smernic o okoljski pomoči iz leta 2008).

| (552) | Združenje BAA kamnolom iz priročnika Cornish Building Stone and Slate Guide 2007 navaja kot kamnolom glinastega skrilavca in skrilavca, ki proizvaja kamen za suhi zid, kot ponazoritev, da so kamnolomi oproščeni le zaradi proizvodnje skrilavca in glinastega skrilavca, kar škoduje cilju davka, saj v gradbeništvu ustvarja še večje povpraševanje po takih materialih. V skladu s predložitvijo združenja to pozna (88) več primerov, ko so upravljavci kamnolomov odprli kamnolome glinastega skrilavca in skrilavca le zaradi koristi, ki izhajajo iz oprostitev plačila dajatve na agregate, in da bi to izkoristili. Poleg tega je kamnolomom, ki plačujejo dajatev na agregate, precej padla prodaja stranskih proizvodov ali odpadkov majhne vrednosti, kot so drobni odpadki in fini drobljenec, ki nastanejo v kamnolomih. Zaloge teh materialov so se povečale za več kot 500 %. Po mnenju združenja BAA to dokazuje, da okoljski cilj dajatve na agregate še zdaleč ni bil izpolnjen, saj so ene odpadke zamenjali drugi. |
| --- | --- |

(552)

Združenje BAA kamnolom iz priročnika Cornish Building Stone and Slate Guide 2007 navaja kot kamnolom glinastega skrilavca in skrilavca, ki proizvaja kamen za suhi zid, kot ponazoritev, da so kamnolomi oproščeni le zaradi proizvodnje skrilavca in glinastega skrilavca, kar škoduje cilju davka, saj v gradbeništvu ustvarja še večje povpraševanje po takih materialih. V skladu s predložitvijo združenja to pozna (88) več primerov, ko so upravljavci kamnolomov odprli kamnolome glinastega skrilavca in skrilavca le zaradi koristi, ki izhajajo iz oprostitev plačila dajatve na agregate, in da bi to izkoristili. Poleg tega je kamnolomom, ki plačujejo dajatev na agregate, precej padla prodaja stranskih proizvodov ali odpadkov majhne vrednosti, kot so drobni odpadki in fini drobljenec, ki nastanejo v kamnolomih. Zaloge teh materialov so se povečale za več kot 500 %. Po mnenju združenja BAA to dokazuje, da okoljski cilj dajatve na agregate še zdaleč ni bil izpolnjen, saj so ene odpadke zamenjali drugi.

88

| (553) | Združenje BAA je predložilo primere kamnolomov apna, katerih glavni proizvod je neobdavčeno kmetijsko apno ter v katerih so nastala tako velika odlagališča odpadkov in neprodanih stranskih proizvodov, da je proizvodnja kmetijskega apna ovirana tudi ob povečanem povpraševanju. |
| --- | --- |

(553)

Združenje BAA je predložilo primere kamnolomov apna, katerih glavni proizvod je neobdavčeno kmetijsko apno ter v katerih so nastala tako velika odlagališča odpadkov in neprodanih stranskih proizvodov, da je proizvodnja kmetijskega apna ovirana tudi ob povečanem povpraševanju.

| (554) | Po mnenju združenja BAA naj bi točki 158(b) in 158(c) smernic o okoljski pomoči iz leta 2008 preprečili postavljanje podjetja v podrejen konkurenčni položaj zaradi obdavčitve, ki za njegove neposredne konkurente ne velja. Vendar je po mnenju združenja v tem primeru jasno, da so konkurenti proizvajalcev, ki imajo korist od oprostitve, dejansko obdavčeni in svojih proizvodov ne morejo prodati, ker so se zaradi oprostitev plačila dajatve na agregate znašli v slabšem položaju. |
| --- | --- |

(554)

Po mnenju združenja BAA naj bi točki 158(b) in 158(c) smernic o okoljski pomoči iz leta 2008 preprečili postavljanje podjetja v podrejen konkurenčni položaj zaradi obdavčitve, ki za njegove neposredne konkurente ne velja. Vendar je po mnenju združenja v tem primeru jasno, da so konkurenti proizvajalcev, ki imajo korist od oprostitve, dejansko obdavčeni in svojih proizvodov ne morejo prodati, ker so se zaradi oprostitev plačila dajatve na agregate znašli v slabšem položaju.

| (555) | Združenje BAA trdi, da oprostitev za skrilavec ni potrebna in sorazmerna (točke 155–159). Po mnenju združenja oprostitve za glinasti skrilavec, glino in skrilavec ne temeljijo na objektivnih merilih, upravljavci, ki proizvajajo enake proizvode, pa se obravnavajo zelo različno, odvisno od geoloških značilnosti svojega območja. Poleg tega ni izpolnjeno nobeno merilo za sorazmernost, oprostitve pa veljajo več kot deset let. |
| --- | --- |

(555)

Združenje BAA trdi, da oprostitev za skrilavec ni potrebna in sorazmerna (točke 155–159). Po mnenju združenja oprostitve za glinasti skrilavec, glino in skrilavec ne temeljijo na objektivnih merilih, upravljavci, ki proizvajajo enake proizvode, pa se obravnavajo zelo različno, odvisno od geoloških značilnosti svojega območja. Poleg tega ni izpolnjeno nobeno merilo za sorazmernost, oprostitve pa veljajo več kot deset let.

| (556) | Združenje BAA je Komisiji predložilo ločen dopis kamnoloma v zvezi z učinki dajatve na agregate na njegovo prodajo proizvodov majhne vrednosti (sekundarnih agregatov), tj. materiala za podlago, odlomkov, drobljenega materiala in finega drobljenca, ki se je zmanjšala za dve tretjini. |
| --- | --- |

(556)

Združenje BAA je Komisiji predložilo ločen dopis kamnoloma v zvezi z učinki dajatve na agregate na njegovo prodajo proizvodov majhne vrednosti (sekundarnih agregatov), tj. materiala za podlago, odlomkov, drobljenega materiala in finega drobljenca, ki se je zmanjšala za dve tretjini.

| (557) | Združenje BAA je Komisiji predložilo študijo o učinkih dajatve na agregate od njene uvedbe leta 2002 na proizvodnjo agregatov, ki jo je za združenje BAA družba BDS Marketing Research Ltd pripravila februarja 2014. |
| --- | --- |

(557)

Združenje BAA je Komisiji predložilo študijo o učinkih dajatve na agregate od njene uvedbe leta 2002 na proizvodnjo agregatov, ki jo je za združenje BAA družba BDS Marketing Research Ltd pripravila februarja 2014.

| (558) | Ugotovitve študije so: |
| --- | --- |

(558)

Ugotovitve študije so:

| (559) | Dajatev na agregate v višini 2 GBP na tono lahko za potrošnika predstavlja polovico ali tretjino skupnih stroškov agregatov nižje vrednosti. |
| --- | --- |

(559)

Dajatev na agregate v višini 2 GBP na tono lahko za potrošnika predstavlja polovico ali tretjino skupnih stroškov agregatov nižje vrednosti.

| (560) | Ugotovitev študije je, da je glavni učinek dajatve na agregate povečana uporaba oproščenih agregatov (primarnih in stranskih proizvodov) v škodo obdavčenih stranskih proizvodov iz obdavčenih materialov visoke vrednosti. Družbe, ki upravljajo kamnolome, imajo težave pri iskanju trgov za te preostale materiale manjše vrednosti in jih pogosto ne najdejo. Zato morajo te materiale odlagati na odlagališča. Čista sprememba je torej obširnejša uporaba neobdavčenih agregatov (primarnih in stranskih proizvodov) v škodo obdavčenih agregatov, ki so stranski proizvodi in so se prej prodajali, zdaj pa so odpadni material. En odpadni material je le nadomestil drugi odpadni material. Občasno je to pomenilo, da so bile kakovostne zaloge neuporabljene. |
| --- | --- |

(560)

Ugotovitev študije je, da je glavni učinek dajatve na agregate povečana uporaba oproščenih agregatov (primarnih in stranskih proizvodov) v škodo obdavčenih stranskih proizvodov iz obdavčenih materialov visoke vrednosti. Družbe, ki upravljajo kamnolome, imajo težave pri iskanju trgov za te preostale materiale manjše vrednosti in jih pogosto ne najdejo. Zato morajo te materiale odlagati na odlagališča. Čista sprememba je torej obširnejša uporaba neobdavčenih agregatov (primarnih in stranskih proizvodov) v škodo obdavčenih agregatov, ki so stranski proizvodi in so se prej prodajali, zdaj pa so odpadni material. En odpadni material je le nadomestil drugi odpadni material. Občasno je to pomenilo, da so bile kakovostne zaloge neuporabljene.

| (561) | V poročilu je navedeno, da se je od leta 2001 prodaja primarnih agregatov (visoke vrednosti) zaradi recesije zmanjšala za 24,9 %. Prodaja obdavčenih agregatov, ki so stranski proizvodi, se je od uvedbe dajatve na agregate leta 2002 zmanjšala za 60 %, tj. 31,5 milijona ton. Prodaja obdavčenih stranskih proizvodov je leta 2001 znašala 52 190, leta 2011 pa 20 648, prodaja obdavčenih primarnih agregatov (visoke vrednosti) pa se je s 188 843 leta 2001 zmanjšala na 141 754 leta 2011. Zmanjšanje prodaje je prikazano tudi na diagramu:



  Delež prodaje obdavčenih stranskih proizvodov od leta 2001 – skupaj
  . |
| --- | --- |

(561)

V poročilu je navedeno, da se je od leta 2001 prodaja primarnih agregatov (visoke vrednosti) zaradi recesije zmanjšala za 24,9 %. Prodaja obdavčenih agregatov, ki so stranski proizvodi, se je od uvedbe dajatve na agregate leta 2002 zmanjšala za 60 %, tj. 31,5 milijona ton. Prodaja obdavčenih stranskih proizvodov je leta 2001 znašala 52 190, leta 2011 pa 20 648, prodaja obdavčenih primarnih agregatov (visoke vrednosti) pa se je s 188 843 leta 2001 zmanjšala na 141 754 leta 2011. Zmanjšanje prodaje je prikazano tudi na diagramu:

Delež prodaje obdavčenih stranskih proizvodov od leta 2001 – skupaj

.

| (562) | Vključeni so trije podrobni diagrami v zvezi z razvojem prodaje obdavčenih stranskih proizvodov v naslednjih kategorijah: trdi kamen, peščenjak, apnenec ter pesek in prod. Prodaja peska in proda je očitno ostala stabilna in se je malo zmanjšala le pred kratkim, prodaja prvih treh materialov pa se je očitno zmanjšala. |
| --- | --- |

(562)

Vključeni so trije podrobni diagrami v zvezi z razvojem prodaje obdavčenih stranskih proizvodov v naslednjih kategorijah: trdi kamen, peščenjak, apnenec ter pesek in prod. Prodaja peska in proda je očitno ostala stabilna in se je malo zmanjšala le pred kratkim, prodaja prvih treh materialov pa se je očitno zmanjšala.

| (563) | Obseg prodanih oproščenih agregatov se je od uvedbe dajatve na agregate očitno povečal z manj kot 5 milijonov ton na skoraj 30 milijonov ton. V teh podatkih niso zajeti kamnolomi, ki proizvajajo le oproščene agregate, saj jim ni treba oddajati napovedi. Po navedbah študije bi se obseg oproščenih agregatov skupno povečal za še več kot šestkrat, kot kažejo podatki. Iz študije je razvidno, da se je obseg prodaje oproščenih agregatov vsako leto enako povečal. V študiji je bilo ugotovljeno, da so vedno več kamnolomom dodeljene popolne ali delne oprostitve, tj. obdavčljiva prodaja se spreminja v oproščeno prodajo. |
| --- | --- |

(563)

Obseg prodanih oproščenih agregatov se je od uvedbe dajatve na agregate očitno povečal z manj kot 5 milijonov ton na skoraj 30 milijonov ton. V teh podatkih niso zajeti kamnolomi, ki proizvajajo le oproščene agregate, saj jim ni treba oddajati napovedi. Po navedbah študije bi se obseg oproščenih agregatov skupno povečal za še več kot šestkrat, kot kažejo podatki. Iz študije je razvidno, da se je obseg prodaje oproščenih agregatov vsako leto enako povečal. V študiji je bilo ugotovljeno, da so vedno več kamnolomom dodeljene popolne ali delne oprostitve, tj. obdavčljiva prodaja se spreminja v oproščeno prodajo.

| (564) | Povpraševanje po recikliranih agregatih se je od uvedbe dajatve na agregate leta 2002 le malo povečalo, povečalo pa se je po uvedbi davka na odlagališča leta 1996. Po navedbah družbe BDS so obdavčene agregate manjše vrednosti zamenjali agregati manjše vrednosti, ki imajo korist od oprostitve, kot je prikazano v spodnji preglednici

  Ocene BDS glede trga agregatov manjših vrednosti – po vrsti agregata | 2001 | 2012 | Sprememba (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| MT | % | MT | % |
| Kamnolomi
  (le obdavčeni materiali manjše vrednosti) | 52,2 | 51,1 | 19 | 19,8 | (63,6) |
| Reciklirani agregati | 45 | 44,0 | 47 | 49,0 | 4,4 |
| Opoščeni agregati | 5 | 4,9 | 30 | 31,2 | 500,0 |
| |
| Skupaj | 102,2 | 100,0 | 96 | 100,0 | (6,1) |

(564)

Povpraševanje po recikliranih agregatih se je od uvedbe dajatve na agregate leta 2002 le malo povečalo, povečalo pa se je po uvedbi davka na odlagališča leta 1996. Po navedbah družbe BDS so obdavčene agregate manjše vrednosti zamenjali agregati manjše vrednosti, ki imajo korist od oprostitve, kot je prikazano v spodnji preglednici

Ocene BDS glede trga agregatov manjših vrednosti – po vrsti agregata

Ocene BDS glede trga agregatov manjših vrednosti – po vrsti agregata

2001

2012

Sprememba (%)

MT

%

MT

%

Kamnolomi

(le obdavčeni materiali manjše vrednosti)

52,2

51,1

19

19,8

(63,6)

Reciklirani agregati

45

44,0

47

49,0

4,4

Opoščeni agregati

5

4,9

30

31,2

500,0

Skupaj

102,2

100,0

96

100,0

(6,1)

| (565) | Združeno kraljestvo trdi, da bi bile oprostitve združljive s smernicami o okoljski pomoči iz leta 2008, če bi pomenile državno pomoč, ker:






  (i) | vsaj posredno prispevajo k izboljšanju stopnje varstva okolja in/ali |
| --- | --- | --- |

(565)

Združeno kraljestvo trdi, da bi bile oprostitve združljive s smernicami o okoljski pomoči iz leta 2008, če bi pomenile državno pomoč, ker:

(i)

vsaj posredno prispevajo k izboljšanju stopnje varstva okolja in/ali

| (ii) | so Združenemu kraljestvu omogočile, da je uvedlo dajatev na agregate, saj je zaradi njih lahko sprejelo višje okoljske dajatve za druga podjetja, ki proizvajajo agregate, kar dodatno spodbuja doseganje okoljskega cilja dajatve na agregate in s čimer se na splošno izboljša internalizacija stroškov. |
| --- | --- |

(ii)

so Združenemu kraljestvu omogočile, da je uvedlo dajatev na agregate, saj je zaradi njih lahko sprejelo višje okoljske dajatve za druga podjetja, ki proizvajajo agregate, kar dodatno spodbuja doseganje okoljskega cilja dajatve na agregate in s čimer se na splošno izboljša internalizacija stroškov.

| (566) | Po trditvah organov Združenega kraljestva je namen dajatve na agregate, da prek oprostitev spodbudi uporabo recikliranega materiala ali materiala, ki je stranski proizvod (in je nastal med postopkom, ki ni namenjen proizvodnji agregatov), ter tako zmanjša povpraševanje po neobdelanih agregatih in s tem okoljsko škodo, povezano s pridobivanjem agregatov v kamnolomih. |
| --- | --- |

(566)

Po trditvah organov Združenega kraljestva je namen dajatve na agregate, da prek oprostitev spodbudi uporabo recikliranega materiala ali materiala, ki je stranski proizvod (in je nastal med postopkom, ki ni namenjen proizvodnji agregatov), ter tako zmanjša povpraševanje po neobdelanih agregatih in s tem okoljsko škodo, povezano s pridobivanjem agregatov v kamnolomih.

| (567) | Organi Združenega kraljestva opozarjajo, da vsaka oprostitev, ki se preiskuje, pomeni izboljšano varstvo okolja na vsaj enega od naslednjih načinov: (i) pripomore k preusmeritvi povpraševanja od dodatnega pridobivanja agregatov v kamnolomih in/ali (ii) pripomore k zmanjšanju kopičenja odpadkov. |
| --- | --- |

(567)

Organi Združenega kraljestva opozarjajo, da vsaka oprostitev, ki se preiskuje, pomeni izboljšano varstvo okolja na vsaj enega od naslednjih načinov: (i) pripomore k preusmeritvi povpraševanja od dodatnega pridobivanja agregatov v kamnolomih in/ali (ii) pripomore k zmanjšanju kopičenja odpadkov.

| (568) | Oprostitev za skrilavec izpolnjuje merila iz poglavja 4 smernic o okoljski pomoči iz leta 2008. Skrilavec je v nekaterih primerih primeren, da se uporablja kot agregat, je pa zaradi fizikalne sestave in ploščastih oblik neprimeren za res vrhunske uporabe. Po mnenju organov Združenega kraljestva za skrilavec ni znano, da bi se pridobival za posebne namene, da bi se tržno izkoriščal kot agregat, zato se pridobiva le kot neizogibni stranski proizvod. Zaradi uporabe skrilavca se zmanjšuje povpraševanje po na novo pridobljenih agregatih, zato oprostitev plačila dajatve na agregate za skrilavec pripomore k zmanjšanju okoljske škode, povezane s pridobivanjem agregatov. Pripomore tudi k zmanjšanju kopičenja materiala na jaloviščih in vidne škode, ki je s tem povezana. |
| --- | --- |

(568)

Oprostitev za skrilavec izpolnjuje merila iz poglavja 4 smernic o okoljski pomoči iz leta 2008. Skrilavec je v nekaterih primerih primeren, da se uporablja kot agregat, je pa zaradi fizikalne sestave in ploščastih oblik neprimeren za res vrhunske uporabe. Po mnenju organov Združenega kraljestva za skrilavec ni znano, da bi se pridobival za posebne namene, da bi se tržno izkoriščal kot agregat, zato se pridobiva le kot neizogibni stranski proizvod. Zaradi uporabe skrilavca se zmanjšuje povpraševanje po na novo pridobljenih agregatih, zato oprostitev plačila dajatve na agregate za skrilavec pripomore k zmanjšanju okoljske škode, povezane s pridobivanjem agregatov. Pripomore tudi k zmanjšanju kopičenja materiala na jaloviščih in vidne škode, ki je s tem povezana.

| (569) | Kar zadeva jalovino, ki nastane pri pridobivanju skrilavca, organi Združenega kraljestva trdijo, da oprostitev s spodbujanjem uporabe jalovine, ki nastane nenamerno in neizogibno, preusmerja povpraševanje od pridobivanja agregatov v kamnolomih, kar pripomore k zmanjšanju okoljske škode, ki pri tem nastane. |
| --- | --- |

(569)

Kar zadeva jalovino, ki nastane pri pridobivanju skrilavca, organi Združenega kraljestva trdijo, da oprostitev s spodbujanjem uporabe jalovine, ki nastane nenamerno in neizogibno, preusmerja povpraševanje od pridobivanja agregatov v kamnolomih, kar pripomore k zmanjšanju okoljske škode, ki pri tem nastane.

| (570) | Organi Združenega kraljestva trdijo, da bi oprostitve, ki so dodeljene za te materiale, še vedno neposredno prispevale k doseganju okoljskega cilja dajatve na agregate, tudi če bi Komisija ugotovila, da obstajajo dokazi, da se kateri od oproščenih materialov namensko pridobiva, da bi se uporabljal kot agregat. Po njihovem mnenju bi morebitni dokazi, da se kateri od oproščenih materialov dejansko namensko pridobiva, da bi se uporabljal kot agregat, veljali le za zelo majhen obseg v zelo omejenem številu kamnolomov. Če bi se dejansko v kamnolomih pridobivala zelo omejena količina oproščenih materialov, da bi se uporabljali kot agregati, to po mnenju organov Združenega kraljestva ne bi spremenilo dejstva, da je oprostitev zadevnih materialov objektivno utemeljena. Utemeljitev je, da (a) se materiali običajno ne pridobivajo, da bi se uporabljali kot agregati, in (b) s pridobivanjem teh materialov v kamnolomih nastanejo velike količine neizogibnih stranskih proizvodov in odpadkov, ki se lahko ob primerni tržni spodbudi uporabijo kot agregati. |
| --- | --- |

(570)

Organi Združenega kraljestva trdijo, da bi oprostitve, ki so dodeljene za te materiale, še vedno neposredno prispevale k doseganju okoljskega cilja dajatve na agregate, tudi če bi Komisija ugotovila, da obstajajo dokazi, da se kateri od oproščenih materialov namensko pridobiva, da bi se uporabljal kot agregat. Po njihovem mnenju bi morebitni dokazi, da se kateri od oproščenih materialov dejansko namensko pridobiva, da bi se uporabljal kot agregat, veljali le za zelo majhen obseg v zelo omejenem številu kamnolomov. Če bi se dejansko v kamnolomih pridobivala zelo omejena količina oproščenih materialov, da bi se uporabljali kot agregati, to po mnenju organov Združenega kraljestva ne bi spremenilo dejstva, da je oprostitev zadevnih materialov objektivno utemeljena. Utemeljitev je, da (a) se materiali običajno ne pridobivajo, da bi se uporabljali kot agregati, in (b) s pridobivanjem teh materialov v kamnolomih nastanejo velike količine neizogibnih stranskih proizvodov in odpadkov, ki se lahko ob primerni tržni spodbudi uporabijo kot agregati.

| (571) | Organi Združenega kraljestva trdijo, da so oprostitve, tudi če bi manjše število kamnolomov namensko pridobivalo oproščeni material, da bi se uporabljal kot agregat, še vedno upravičene, če omogočajo sprejetje višjih davkov za druga podjetja, s čimer se na splošno izboljša internalizacija stroškov in zagotovijo dodatne spodbude za doseganje okoljskega cilja dajatve na agregate. |
| --- | --- |

(571)

Organi Združenega kraljestva trdijo, da so oprostitve, tudi če bi manjše število kamnolomov namensko pridobivalo oproščeni material, da bi se uporabljal kot agregat, še vedno upravičene, če omogočajo sprejetje višjih davkov za druga podjetja, s čimer se na splošno izboljša internalizacija stroškov in zagotovijo dodatne spodbude za doseganje okoljskega cilja dajatve na agregate.

| (572) | Organi Združenega kraljestva so v zvezi s tem predložili utemeljitve za neplodno zemljo iz skrilavca. |
| --- | --- |

(572)

Organi Združenega kraljestva so v zvezi s tem predložili utemeljitve za neplodno zemljo iz skrilavca.

7.3.1.1   
  Ocena Komisije

Ocena Komisije

| (573) | Komisija je že ugotovila, da je dajatev na agregate davek, ki si prizadeva za doseganje okoljskega cilja. |
| --- | --- |

(573)

Komisija je že ugotovila, da je dajatev na agregate davek, ki si prizadeva za doseganje okoljskega cilja.

| (574) | Vendar splošna oprostitev za skrilavec očitno škoduje okoljskemu cilju dajatve na agregate, saj bi lahko spodbujala pridobivanje skrilavca in jalovine iz skrilavca, kot je ugotovilo tudi Splošno sodišče (89). |
| --- | --- |

(574)

Vendar splošna oprostitev za skrilavec očitno škoduje okoljskemu cilju dajatve na agregate, saj bi lahko spodbujala pridobivanje skrilavca in jalovine iz skrilavca, kot je ugotovilo tudi Splošno sodišče (89).

89

| (575) | Kot je razvidno iz predložitev zainteresiranih strani in dokazov, ki jih je prejela Komisija, je skrilavec material, ki se lahko uporablja kot agregat, čeprav v bolj omejenih primerih kot agregat slabše kakovosti, in se tudi uporablja kot agregat ter pridobiva posebej zato, da bi se uporabljal kot agregat. Skrilavec, ki se pridobiva posebej zato, da bi se uporabljal kot agregat, je dejansko material, ki se je pridobil na novo, oprostitev pa le spodbuja nadaljnje pridobivanje. |
| --- | --- |

(575)

Kot je razvidno iz predložitev zainteresiranih strani in dokazov, ki jih je prejela Komisija, je skrilavec material, ki se lahko uporablja kot agregat, čeprav v bolj omejenih primerih kot agregat slabše kakovosti, in se tudi uporablja kot agregat ter pridobiva posebej zato, da bi se uporabljal kot agregat. Skrilavec, ki se pridobiva posebej zato, da bi se uporabljal kot agregat, je dejansko material, ki se je pridobil na novo, oprostitev pa le spodbuja nadaljnje pridobivanje.

| (576) | Po ugotovitvah Komisije obstajajo primeri, v katerih se skrilavec namensko pridobiva, da bi se tržno izkoriščal kot agregat, zato splošna oprostitev za skrilavec le povečuje konkurenčnost njegovega pridobivanja in spodbuja nadaljnje pridobivanje. |
| --- | --- |

(576)

Po ugotovitvah Komisije obstajajo primeri, v katerih se skrilavec namensko pridobiva, da bi se tržno izkoriščal kot agregat, zato splošna oprostitev za skrilavec le povečuje konkurenčnost njegovega pridobivanja in spodbuja nadaljnje pridobivanje.

| (577) | Poleg tega je skrilavec trenutno oproščen, če se pridobiva kot stranski proizvod iz obdavčenega materiala (kot so peščenjak gritstone, peščenjak in apnenec). Komisija je v uvodni izjavi 365 opozorila, da se v oprostitvi razlikuje med skrilavcem in drugimi obdavčenimi materiali, kot so drugi stranski proizvodi pri glavnem pridobivanju materialov peščenjaka gritstone, peščenjaka in apnenca. Komisija je proučila tudi, ali je lahko takšno davčno razlikovanje upravičeno na podlagi cilja dajatve na agregate. Vendar Komisija od organov Združenega kraljestva ali zainteresiranih strani ni prejela dokazov, iz katerih bi bilo razvidno, da ta oprostitev prispeva k doseganju cilja dajatve na agregate, ki je zmanjšanje novega pridobivanja materiala, ki bi se uporabljal kot agregat, v kamnolomih. |
| --- | --- |

(577)

Poleg tega je skrilavec trenutno oproščen, če se pridobiva kot stranski proizvod iz obdavčenega materiala (kot so peščenjak gritstone, peščenjak in apnenec). Komisija je v uvodni izjavi 365 opozorila, da se v oprostitvi razlikuje med skrilavcem in drugimi obdavčenimi materiali, kot so drugi stranski proizvodi pri glavnem pridobivanju materialov peščenjaka gritstone, peščenjaka in apnenca. Komisija je proučila tudi, ali je lahko takšno davčno razlikovanje upravičeno na podlagi cilja dajatve na agregate. Vendar Komisija od organov Združenega kraljestva ali zainteresiranih strani ni prejela dokazov, iz katerih bi bilo razvidno, da ta oprostitev prispeva k doseganju cilja dajatve na agregate, ki je zmanjšanje novega pridobivanja materiala, ki bi se uporabljal kot agregat, v kamnolomih.

| (578) | Poleg tega oprostitev ne pripomore k zmanjšanju kopičenja odpadkov na splošno, saj je kopičenje jalovišč iz skrilavca zamenjalo kopičenje jalovišč obdavčenih agregatov slabše kakovosti, za katere ni več mogoče najti kupcev. |
| --- | --- |

(578)

Poleg tega oprostitev ne pripomore k zmanjšanju kopičenja odpadkov na splošno, saj je kopičenje jalovišč iz skrilavca zamenjalo kopičenje jalovišč obdavčenih agregatov slabše kakovosti, za katere ni več mogoče najti kupcev.

| (579) | Organi Združenega kraljestva trdijo, da je oprostitev za skrilavec omogočila sprejetje višjih davkov za druga podjetja; niso pa predložili utemeljitev za takšno trditev, ki bi Komisiji omogočile, da to utemeljitev prouči v svoji oceni. Edine utemeljitve, ki so jih organi Združenega kraljestva predložili v zvezi s tem, se nanašajo na neplodno zemljo, za to oprostitev pa je Komisija že ugotovila, da ne pomeni državne pomoči. |
| --- | --- |

(579)

Organi Združenega kraljestva trdijo, da je oprostitev za skrilavec omogočila sprejetje višjih davkov za druga podjetja; niso pa predložili utemeljitev za takšno trditev, ki bi Komisiji omogočile, da to utemeljitev prouči v svoji oceni. Edine utemeljitve, ki so jih organi Združenega kraljestva predložili v zvezi s tem, se nanašajo na neplodno zemljo, za to oprostitev pa je Komisija že ugotovila, da ne pomeni državne pomoči.

| (580) | Organi Združenega kraljestva trdijo, da bi oprostitev še vedno služila okoljskemu namenu zaradi omejenega obsega namenskega pridobivanja materiala v kamnolomih, tudi če bi Komisija našla dokaze, da se skrilavec pridobiva, da bi se tržno izkoriščal kot agregat. Vendar je Komisija ugotovila, da državno pomoč pomenijo le oprostitve plačila dajatve na agregate, dodeljene za (i) material, ki je v celoti ali pretežno iz skrilavca, ki se namensko pridobiva, da bi se tržno izkoriščal kot agregat, vključno s skrilavcem, ki se pojavlja kot stranski proizvod pri novem pridobivanju drugih obdavčenih materialov v kamnolomih, in (ii) jalovino iz skrilavca, ki se namensko pridobiva, da bi se tržno izkoriščala kot agregat, ne pa na splošno oprostitev za skrilavec in jalovino, ki nastane pri pridobivanju skrilavca. Komisija v oceni torej že različno obravnava skrilavec glede na njegovo namensko pridobivanje, da bi se tržno izkoriščal kot agregat, ter ne upošteva velike količine skrilavca in neizogibne jalovine iz skrilavca v primerih, ko se ne pridobiva namensko, da bi se tržno izkoriščal kot agregat. Utemeljitev organov Združenega kraljestva na podlagi omejenega izkoriščanja kot agregat zato ne more biti podlaga za skupno oceno vsega skrilavca in vse jalovine iz skrilavca. |
| --- | --- |

(580)

Organi Združenega kraljestva trdijo, da bi oprostitev še vedno služila okoljskemu namenu zaradi omejenega obsega namenskega pridobivanja materiala v kamnolomih, tudi če bi Komisija našla dokaze, da se skrilavec pridobiva, da bi se tržno izkoriščal kot agregat. Vendar je Komisija ugotovila, da državno pomoč pomenijo le oprostitve plačila dajatve na agregate, dodeljene za (i) material, ki je v celoti ali pretežno iz skrilavca, ki se namensko pridobiva, da bi se tržno izkoriščal kot agregat, vključno s skrilavcem, ki se pojavlja kot stranski proizvod pri novem pridobivanju drugih obdavčenih materialov v kamnolomih, in (ii) jalovino iz skrilavca, ki se namensko pridobiva, da bi se tržno izkoriščala kot agregat, ne pa na splošno oprostitev za skrilavec in jalovino, ki nastane pri pridobivanju skrilavca. Komisija v oceni torej že različno obravnava skrilavec glede na njegovo namensko pridobivanje, da bi se tržno izkoriščal kot agregat, ter ne upošteva velike količine skrilavca in neizogibne jalovine iz skrilavca v primerih, ko se ne pridobiva namensko, da bi se tržno izkoriščal kot agregat. Utemeljitev organov Združenega kraljestva na podlagi omejenega izkoriščanja kot agregat zato ne more biti podlaga za skupno oceno vsega skrilavca in vse jalovine iz skrilavca.

| (581) | V skladu z ugotovitvami Splošnega sodišča (90) ni več nobenega zagotovila, da oprostitev ne vpliva na povečano novo pridobivanje oproščenega materiala v kamnolomih, kadar obstajajo kamnolomi, ki namensko pridobivajo skrilavec, da bi se tržno izkoriščal kot agregat. |
| --- | --- |

(581)

V skladu z ugotovitvami Splošnega sodišča (90) ni več nobenega zagotovila, da oprostitev ne vpliva na povečano novo pridobivanje oproščenega materiala v kamnolomih, kadar obstajajo kamnolomi, ki namensko pridobivajo skrilavec, da bi se tržno izkoriščal kot agregat.

90

| (582) | Komisija zato ugotavlja, da splošna oprostitev za skrilavec in jalovino iz skrilavca škoduje splošnemu okoljskemu cilju dajatve na agregate, saj lahko spodbuja novo pridobivanje takšnega materiala v kamnolomih. |
| --- | --- |

(582)

Komisija zato ugotavlja, da splošna oprostitev za skrilavec in jalovino iz skrilavca škoduje splošnemu okoljskemu cilju dajatve na agregate, saj lahko spodbuja novo pridobivanje takšnega materiala v kamnolomih.

7.3.2   SORAZMERNOST

| (583) | Obdavčitev agregatov ni usklajena na ravni Unije, zato je Komisija sorazmernost predlaganega ukrepa analizirala ob upoštevanju točke 159 smernic o okoljski pomoči iz leta 2008. |
| --- | --- |

(583)

Obdavčitev agregatov ni usklajena na ravni Unije, zato je Komisija sorazmernost predlaganega ukrepa analizirala ob upoštevanju točke 159 smernic o okoljski pomoči iz leta 2008.

| (584) | Kar zadeva sorazmernost, mora vsak upravičenec do zmanjšanja ali oprostitve v skladu s točko 159 smernic o okoljski pomoči iz leta 2008 izpolnjevati enega od naslednjih pogojev:






  (a) | plačati mora delež nacionalnega davka, ki na splošno ustreza okoljski učinkovitosti vsakega posameznega upravičenca v primerjavi z učinkovitostjo glede na najučinkovitejšo tehniko v EGP. Upravičenci so upravičeni največ do znižanja, ki ustreza povečanju proizvodnih stroškov iz dajatve z uporabo najučinkovitejše tehnike in ki se jih ne da prenesti na potrošnike. |
| --- | --- | --- |

(584)

Kar zadeva sorazmernost, mora vsak upravičenec do zmanjšanja ali oprostitve v skladu s točko 159 smernic o okoljski pomoči iz leta 2008 izpolnjevati enega od naslednjih pogojev:

(a)

plačati mora delež nacionalnega davka, ki na splošno ustreza okoljski učinkovitosti vsakega posameznega upravičenca v primerjavi z učinkovitostjo glede na najučinkovitejšo tehniko v EGP. Upravičenci so upravičeni največ do znižanja, ki ustreza povečanju proizvodnih stroškov iz dajatve z uporabo najučinkovitejše tehnike in ki se jih ne da prenesti na potrošnike.

| (b) | Plačati mora vsaj 20 % nacionalne dajatve, razen če je lahko nižja stopnja upravičena. |
| --- | --- |

(b)

Plačati mora vsaj 20 % nacionalne dajatve, razen če je lahko nižja stopnja upravičena.

| (c) | Z državo članico lahko sklene sporazume, s katerimi se zaveže, da bo dosegel okoljevarstvene cilje, ki imajo enak učinek, kot če bi se uporabljala točka (a) ali (b) ali najnižja davčna stopnja Unije. |
| --- | --- |

(c)

Z državo članico lahko sklene sporazume, s katerimi se zaveže, da bo dosegel okoljevarstvene cilje, ki imajo enak učinek, kot če bi se uporabljala točka (a) ali (b) ali najnižja davčna stopnja Unije.

| (585) | Organi Združenega kraljestva trdijo, da oprostitve ne zagotavljajo, da upravičenec plačuje vsaj 20 % nacionalne dajatve, vendar je popolna oprostitev lahko upravičena na podlagi omejenega izkrivljanja konkurence. |
| --- | --- |

(585)

Organi Združenega kraljestva trdijo, da oprostitve ne zagotavljajo, da upravičenec plačuje vsaj 20 % nacionalne dajatve, vendar je popolna oprostitev lahko upravičena na podlagi omejenega izkrivljanja konkurence.

| (586) | Organi Združenega kraljestva trdijo, da oproščeni materiali, ki se preiskujejo, tudi skupaj obsegajo le majhen delež trga agregatov v Združenem kraljestvu. Na podlagi podatkov urada za nacionalno statistiko, oddelka za lokalne skupnosti in vlado ter oddelka za poslovanje, inovacije, veščine in spretnosti opozarjajo, da je od skupno 205 milijonov ton agregata, ki se letno prodajo v Veliki Britaniji, le 6 milijonov ton iz materialov, ki jih preiskuje Komisija, od tega je 3 milijone ton odpadkov iz kaolinske gline in grudaste ilovice. Po navedbah združenja Mineral Products Association, največjega panožnega združenja za proizvajalce agregatov v Združenem kraljestvu, bi oprostitve, ki se preiskujejo, predstavljale le približno 3 % trga agregatov v Združenem kraljestvu. |
| --- | --- |

(586)

Organi Združenega kraljestva trdijo, da oproščeni materiali, ki se preiskujejo, tudi skupaj obsegajo le majhen delež trga agregatov v Združenem kraljestvu. Na podlagi podatkov urada za nacionalno statistiko, oddelka za lokalne skupnosti in vlado ter oddelka za poslovanje, inovacije, veščine in spretnosti opozarjajo, da je od skupno 205 milijonov ton agregata, ki se letno prodajo v Veliki Britaniji, le 6 milijonov ton iz materialov, ki jih preiskuje Komisija, od tega je 3 milijone ton odpadkov iz kaolinske gline in grudaste ilovice. Po navedbah združenja Mineral Products Association, največjega panožnega združenja za proizvajalce agregatov v Združenem kraljestvu, bi oprostitve, ki se preiskujejo, predstavljale le približno 3 % trga agregatov v Združenem kraljestvu.

| (587) | Organi Združenega kraljestva opozarjajo, da je vpliv oproščenih materialov na konkurenco omejen zaradi stroškov prevoza agregatov. Trdijo, da stroški prevoza znašajo 8,55 penija na tono. Z oprostitvijo plačila dajatve v višini 2 GBP na tono bo proizvajalec oproščenega materiala v povprečju pridobil konkurenčno prednost le na območju, oddaljenem do 23 milj. Po navedbah organov Združenega kraljestva bi se lahko oproščeni material v primeru povratne vožnje odpeljal le dodatne 11,6 milje. Poleg tega organi Združenega kraljestva trdijo, da so dobavljene količine na splošno zelo majhne, saj so oproščeni materiali primerni le za agregate slabše kakovosti. Če so pri projektu potrebni bolj običajni agregati, izkrivljanja konkurence ne bo. |
| --- | --- |

(587)

Organi Združenega kraljestva opozarjajo, da je vpliv oproščenih materialov na konkurenco omejen zaradi stroškov prevoza agregatov. Trdijo, da stroški prevoza znašajo 8,55 penija na tono. Z oprostitvijo plačila dajatve v višini 2 GBP na tono bo proizvajalec oproščenega materiala v povprečju pridobil konkurenčno prednost le na območju, oddaljenem do 23 milj. Po navedbah organov Združenega kraljestva bi se lahko oproščeni material v primeru povratne vožnje odpeljal le dodatne 11,6 milje. Poleg tega organi Združenega kraljestva trdijo, da so dobavljene količine na splošno zelo majhne, saj so oproščeni materiali primerni le za agregate slabše kakovosti. Če so pri projektu potrebni bolj običajni agregati, izkrivljanja konkurence ne bo.

7.3.2.1   
  Ocena Komisije

Ocena Komisije

| (588) | Iz informacij, ki jih je prejela Komisija, je razvidno, da oprostitev za skrilavec znatno izkrivlja konkurenco. |
| --- | --- |

(588)

Iz informacij, ki jih je prejela Komisija, je razvidno, da oprostitev za skrilavec znatno izkrivlja konkurenco.

| (589) | Več zainteresiranih strani je trdilo, da se skrilavec uporablja kot agregat in ima velik vpliv na lokalne trge, zlasti na Severnem Irskem. Tja naj bi se iz Donegala na Irskem uvozilo stotisoče ton skrilavca. Skrilavec z Irskega se prodaja na trgih gradbeništva po vsem Severnem Irskem. V gradbenih projektih ob meji z Irsko so se uporabljali oproščeni agregati z Irskega, ki so bili razvrščeni kot skrilavec. |
| --- | --- |

(589)

Več zainteresiranih strani je trdilo, da se skrilavec uporablja kot agregat in ima velik vpliv na lokalne trge, zlasti na Severnem Irskem. Tja naj bi se iz Donegala na Irskem uvozilo stotisoče ton skrilavca. Skrilavec z Irskega se prodaja na trgih gradbeništva po vsem Severnem Irskem. V gradbenih projektih ob meji z Irsko so se uporabljali oproščeni agregati z Irskega, ki so bili razvrščeni kot skrilavec.

| (590) | Zainteresirane strani so opozorile tudi na velik problem z nahajališči skrilavca, ki se uporablja na velikih gradbiščih, zlasti vzdolž koridorja Glasgow–Edinburg. Za izgradnjo cest se je porabil približno 1 milijon ton skrilavca. To je vplivalo na konkurenco med različnimi kamnolomi, saj drugi kamnolomi niso mogli prodati svojih stranskih proizvodov majhne vrednosti. |
| --- | --- |

(590)

Zainteresirane strani so opozorile tudi na velik problem z nahajališči skrilavca, ki se uporablja na velikih gradbiščih, zlasti vzdolž koridorja Glasgow–Edinburg. Za izgradnjo cest se je porabil približno 1 milijon ton skrilavca. To je vplivalo na konkurenco med različnimi kamnolomi, saj drugi kamnolomi niso mogli prodati svojih stranskih proizvodov majhne vrednosti.

| (591) | Komisija poleg tega opozarja, da je trg za agregat iz skrilavca pretežno lokalen in da nacionalni trg za agregate v Združenem kraljestvu ni dobra podlaga za oceno. Zaradi nizke cene agregatov iz skrilavca in visokih stroškov prevoza, kot so poudarili tudi organi Združenega kraljestva, lahko kamnolomi drugim proizvajalcem agregatov majhne vrednosti konkurirajo le, če skrilavec potrošnikom dobavljajo na omejeni razdalji. Tovrstna ocena bi bila zato ustreznejša na lokalni ravni. Informacije, ki so jih Komisiji predložile zainteresirane strani, kažejo na dejstvo, da oprostitev za skrilavec nadomešča prodajo obdavčenih agregatov slabše kakovosti, ki jim konkurira na lokalni ravni. |
| --- | --- |

(591)

Komisija poleg tega opozarja, da je trg za agregat iz skrilavca pretežno lokalen in da nacionalni trg za agregate v Združenem kraljestvu ni dobra podlaga za oceno. Zaradi nizke cene agregatov iz skrilavca in visokih stroškov prevoza, kot so poudarili tudi organi Združenega kraljestva, lahko kamnolomi drugim proizvajalcem agregatov majhne vrednosti konkurirajo le, če skrilavec potrošnikom dobavljajo na omejeni razdalji. Tovrstna ocena bi bila zato ustreznejša na lokalni ravni. Informacije, ki so jih Komisiji predložile zainteresirane strani, kažejo na dejstvo, da oprostitev za skrilavec nadomešča prodajo obdavčenih agregatov slabše kakovosti, ki jim konkurira na lokalni ravni.

| (592) | Komisija zato ugotavlja, da splošna oprostitev za skrilavec in jalovino iz skrilavca izkrivlja konkurenco na lokalnih trgih agregatov. Utemeljitev organov Združenega kraljestva glede trditve, da oprostitev za skrilavec le omejeno izkrivlja konkurenco, ni mogoče sprejeti. Takšna utemeljitev zato ne more biti podlaga za izključitev plačila 20 % dajatve na agregate. |
| --- | --- |

(592)

Komisija zato ugotavlja, da splošna oprostitev za skrilavec in jalovino iz skrilavca izkrivlja konkurenco na lokalnih trgih agregatov. Utemeljitev organov Združenega kraljestva glede trditve, da oprostitev za skrilavec le omejeno izkrivlja konkurenco, ni mogoče sprejeti. Takšna utemeljitev zato ne more biti podlaga za izključitev plačila 20 % dajatve na agregate.

| (593) | Ukrep zato ni sorazmeren, kot se zahteva v točki 159 smernic o okoljski pomoči iz leta 2008. |
| --- | --- |

(593)

Ukrep zato ni sorazmeren, kot se zahteva v točki 159 smernic o okoljski pomoči iz leta 2008.

| (594) | Komisija ugotavlja, ne da bi se ji zdelo potrebno oceniti tudi nujnost ukrepa, da oprostitve plačila dajatve na agregate, dodeljene za (i) material, ki je v celoti ali pretežno iz skrilavca, ki se namensko pridobiva, da bi se tržno izkoriščal kot agregat, vključno s skrilavcem, ki se pojavlja kot stranski proizvod pri novem pridobivanju drugih obdavčenih materialov v kamnolomih, in (ii) jalovino iz skrilavca, ki se namensko pridobiva, da bi se tržno izkoriščala kot agregat, niso združljive z notranjim trgom na podlagi smernic o okoljski pomoči iz leta 2008. |
| --- | --- |

(594)

Komisija ugotavlja, ne da bi se ji zdelo potrebno oceniti tudi nujnost ukrepa, da oprostitve plačila dajatve na agregate, dodeljene za (i) material, ki je v celoti ali pretežno iz skrilavca, ki se namensko pridobiva, da bi se tržno izkoriščal kot agregat, vključno s skrilavcem, ki se pojavlja kot stranski proizvod pri novem pridobivanju drugih obdavčenih materialov v kamnolomih, in (ii) jalovino iz skrilavca, ki se namensko pridobiva, da bi se tržno izkoriščala kot agregat, niso združljive z notranjim trgom na podlagi smernic o okoljski pomoči iz leta 2008.

7.4   NADOMESTNA OCENA NA PODLAGI ČLENA 107(3)(b) PDEU – POMOČ ZA POSPEŠEVANJE IZVEDBE POMEMBNEGA PROJEKTA SKUPNEGA EVROPSKEGA INTERESA

NADOMESTNA OCENA NA PODLAGI ČLENA 107(3)(b) PDEU – POMOČ ZA POSPEŠEVANJE IZVEDBE POMEMBNEGA PROJEKTA SKUPNEGA EVROPSKEGA INTERESA

| (595) | Kot je navedeno zgoraj, organi Združenega kraljestva trdijo, da bi se lahko oprostitev za proizvode, ki so v celoti ali pretežno iz skrilavca in jalovine iz skrilavca, štela za združljivo z notranjim trgom na podlagi člena 107(3)(b) PDEU kot oprostitev, ki spodbuja varstvo okolja kot projekt skupnega evropskega interesa. Organi Združenega kraljestva niso predložili utemeljitev za oceno združljivosti ukrepov na takšni podlagi. |
| --- | --- |

(595)

Kot je navedeno zgoraj, organi Združenega kraljestva trdijo, da bi se lahko oprostitev za proizvode, ki so v celoti ali pretežno iz skrilavca in jalovine iz skrilavca, štela za združljivo z notranjim trgom na podlagi člena 107(3)(b) PDEU kot oprostitev, ki spodbuja varstvo okolja kot projekt skupnega evropskega interesa. Organi Združenega kraljestva niso predložili utemeljitev za oceno združljivosti ukrepov na takšni podlagi.

| (596) | Komisija je v točki 147 smernic o okoljski pomoči iz leta 2008 navedla pogoje, pod katerimi bi za pomoč štela, da se lahko šteje za združljivo s skupnim trgom v skladu s členom 107(3)(b) PDEU. |
| --- | --- |

(596)

Komisija je v točki 147 smernic o okoljski pomoči iz leta 2008 navedla pogoje, pod katerimi bi za pomoč štela, da se lahko šteje za združljivo s skupnim trgom v skladu s členom 107(3)(b) PDEU.

| (597) | Ti pogoji so naslednji:






  (a) | predlog pomoči zadeva projekt, ki je poseben in jasno opredeljen glede na pogoje njegovega izvajanja, vključno z udeleženci, njegovimi cilji in učinki ter sredstvi za dosego ciljev. Komisija lahko prouči tudi skupino projektov, ki skupaj sestavljajo en projekt; |
| --- | --- | --- |

(597)

Ti pogoji so naslednji:

(a)

predlog pomoči zadeva projekt, ki je poseben in jasno opredeljen glede na pogoje njegovega izvajanja, vključno z udeleženci, njegovimi cilji in učinki ter sredstvi za dosego ciljev. Komisija lahko prouči tudi skupino projektov, ki skupaj sestavljajo en projekt;

| (b) | projekt mora biti v skupnem evropskem interesu: na konkreten, jasen in prepoznaven način mora prispevati k interesu Skupnosti na področju varstva okolja, na primer s svojim velikim pomenom za okoljsko strategijo Evropske unije. Ugodnost, ki jo doseže cilj projekta, ne sme biti omejena na državo članico ali države članice, ki projekt izvajajo, temveč mora od nje imeti korist Skupnost kot celota. Projekt mora bistveno prispevati k ciljem Skupnosti. Dejstvo, da projekt izvajajo podjetja v različnih državah članicah, ne zadostuje; |
| --- | --- |

(b)

projekt mora biti v skupnem evropskem interesu: na konkreten, jasen in prepoznaven način mora prispevati k interesu Skupnosti na področju varstva okolja, na primer s svojim velikim pomenom za okoljsko strategijo Evropske unije. Ugodnost, ki jo doseže cilj projekta, ne sme biti omejena na državo članico ali države članice, ki projekt izvajajo, temveč mora od nje imeti korist Skupnost kot celota. Projekt mora bistveno prispevati k ciljem Skupnosti. Dejstvo, da projekt izvajajo podjetja v različnih državah članicah, ne zadostuje;

| (c) | pomoč je potrebna in je spodbuda za izvajanje projekta, ki mora vključevati visoko raven tveganja; |
| --- | --- |

(c)

pomoč je potrebna in je spodbuda za izvajanje projekta, ki mora vključevati visoko raven tveganja;

| (d) | projekt ima velik pomen glede svojega obsega: biti mora velik in imeti mora znatne okoljske učinke. |
| --- | --- |

(d)

projekt ima velik pomen glede svojega obsega: biti mora velik in imeti mora znatne okoljske učinke.

| (598) | Da bi Komisija lahko pravilno ocenila take projekte, je treba v praktičnem smislu dokazati skupen evropski interes: na primer, dokazati je treba, da projekt omogoča znaten napredek pri doseganju določenih okoljskih ciljev Skupnosti (točka 148 smernic o okoljski pomoči iz leta 2008). |
| --- | --- |

(598)

Da bi Komisija lahko pravilno ocenila take projekte, je treba v praktičnem smislu dokazati skupen evropski interes: na primer, dokazati je treba, da projekt omogoča znaten napredek pri doseganju določenih okoljskih ciljev Skupnosti (točka 148 smernic o okoljski pomoči iz leta 2008).

| (599) | Komisija ugotavlja, da dajatev na agregate sicer služi določeni politiki določene države članice, vendar očitno ni povezana s projektom in še manj s projektom, ki bi bil „poseben in jasno opredeljen glede pogojev izvajanja“. |
| --- | --- |

(599)

Komisija ugotavlja, da dajatev na agregate sicer služi določeni politiki določene države članice, vendar očitno ni povezana s projektom in še manj s projektom, ki bi bil „poseben in jasno opredeljen glede pogojev izvajanja“.

| (600) | Poleg tega se ne zdi verjetno, da bi se ukrep lahko štel za projekt v skupnem evropskem interesu, saj gre za politiko z nacionalnim področjem uporabe. |
| --- | --- |

(600)

Poleg tega se ne zdi verjetno, da bi se ukrep lahko štel za projekt v skupnem evropskem interesu, saj gre za politiko z nacionalnim področjem uporabe.

| (601) | Ker oprostitve plačila dajatve na agregate, dodeljene za (i) material, ki je v celoti ali pretežno iz skrilavca, ki se namensko pridobiva, da bi se tržno izkoriščal kot agregat, vključno s skrilavcem, ki se pojavlja kot stranski proizvod pri novem pridobivanju drugih obdavčenih materialov v kamnolomih, in (ii) jalovino iz skrilavca, ki se namensko pridobiva, da bi se tržno izkoriščala kot agregat, same po sebi očitno ne prinašajo okoljskih koristi, saj le spodbujajo pridobivanje takšnega materiala, poleg tega ni mogoče reči, koliko takšne oprostitve prispevajo k večjemu varstvu okolja. |
| --- | --- |

(601)

Ker oprostitve plačila dajatve na agregate, dodeljene za (i) material, ki je v celoti ali pretežno iz skrilavca, ki se namensko pridobiva, da bi se tržno izkoriščal kot agregat, vključno s skrilavcem, ki se pojavlja kot stranski proizvod pri novem pridobivanju drugih obdavčenih materialov v kamnolomih, in (ii) jalovino iz skrilavca, ki se namensko pridobiva, da bi se tržno izkoriščala kot agregat, same po sebi očitno ne prinašajo okoljskih koristi, saj le spodbujajo pridobivanje takšnega materiala, poleg tega ni mogoče reči, koliko takšne oprostitve prispevajo k večjemu varstvu okolja.

| (602) | Kar je še pomembneje, kot je Splošno sodišče jasno navedlo v sodbi v združenih zadevah T-254/00, T-270/00 in T-277/00, Hotel Cipriani, „se lahko za ukrep pomoči uporabi izjema na podlagi [člena 107(3)(b) Pogodbe], če ne daje prednosti predvsem gospodarskim subjektom ene države članice, ampak Skupnosti kot celoti“ (91). To merilo ni izpolnjeno, če je cilj nacionalne sheme le izboljšanje konkurenčnosti zadevnih podjetij, v zadevnem primeru zaradi spodbujanja uporabe ene vrste agregata. |
| --- | --- |

(602)

Kar je še pomembneje, kot je Splošno sodišče jasno navedlo v sodbi v združenih zadevah T-254/00, T-270/00 in T-277/00, Hotel Cipriani, „se lahko za ukrep pomoči uporabi izjema na podlagi [člena 107(3)(b) Pogodbe], če ne daje prednosti predvsem gospodarskim subjektom ene države članice, ampak Skupnosti kot celoti“ (91). To merilo ni izpolnjeno, če je cilj nacionalne sheme le izboljšanje konkurenčnosti zadevnih podjetij, v zadevnem primeru zaradi spodbujanja uporabe ene vrste agregata.

91

| (603) | Komisija zato ugotavlja, da se oprostitve plačila dajatve na agregate, dodeljene za (i) material, ki je v celoti ali pretežno iz skrilavca, ki se namensko pridobiva, da bi se tržno izkoriščal kot agregat, vključno s skrilavcem, ki se pojavlja kot stranski proizvod pri novem pridobivanju drugih obdavčenih materialov v kamnolomih, in (ii) jalovino iz skrilavca, ki se namensko pridobiva, da bi se tržno izkoriščala kot agregat, ne morejo šteti za združljive z notranjim trgom na podlagi člena 107(3)(b) PDEU kot oprostitve, ki spodbujajo varstvo okolja kot projekt skupnega evropskega interesa. |
| --- | --- |

(603)

Komisija zato ugotavlja, da se oprostitve plačila dajatve na agregate, dodeljene za (i) material, ki je v celoti ali pretežno iz skrilavca, ki se namensko pridobiva, da bi se tržno izkoriščal kot agregat, vključno s skrilavcem, ki se pojavlja kot stranski proizvod pri novem pridobivanju drugih obdavčenih materialov v kamnolomih, in (ii) jalovino iz skrilavca, ki se namensko pridobiva, da bi se tržno izkoriščala kot agregat, ne morejo šteti za združljive z notranjim trgom na podlagi člena 107(3)(b) PDEU kot oprostitve, ki spodbujajo varstvo okolja kot projekt skupnega evropskega interesa.

7.5   NADOMESTNA OCENA NA PODLAGI ČLENA 107(3)(c) PDEU – RAZVOJ DOLOČENIH GOSPODARSKIH DEJAVNOSTI ALI DOLOČENIH GOSPODARSKIH OBMOČIJ

NADOMESTNA OCENA NA PODLAGI ČLENA 107(3)(c) PDEU – RAZVOJ DOLOČENIH GOSPODARSKIH DEJAVNOSTI ALI DOLOČENIH GOSPODARSKIH OBMOČIJ

| (604) | Za oceno ukrepa pomoči na podlagi člena 107(3)(c) Pogodbe je treba proučiti, ali zadevna pomoč






  (a) | ustreza jasno določenemu cilju v skupnem interesu; |
| --- | --- | --- |

(604)

Za oceno ukrepa pomoči na podlagi člena 107(3)(c) Pogodbe je treba proučiti, ali zadevna pomoč

(a)

ustreza jasno določenemu cilju v skupnem interesu;

| (b) | je potrebna, ustrezna in sorazmerna za doseganje tega cilja; |
| --- | --- |

(b)

je potrebna, ustrezna in sorazmerna za doseganje tega cilja;

| (c) | ne vpliva na konkurenco in trgovino med državami članicami v nasprotju s skupnim interesom. |
| --- | --- |

(c)

ne vpliva na konkurenco in trgovino med državami članicami v nasprotju s skupnim interesom.

| (605) | Komisija najprej opozarja, da so ukrepi, ki vključujejo pomoč za tekoče poslovanje, načeloma nezdružljivi na podlagi člena 107(3)(c). |
| --- | --- |

(605)

Komisija najprej opozarja, da so ukrepi, ki vključujejo pomoč za tekoče poslovanje, načeloma nezdružljivi na podlagi člena 107(3)(c).

| (606) | Dajatev na agregate prispeva k varstvu okolja, kot je že ugotovljeno v uvodni izjavi 87 v skladu z ugotovitvami Splošnega sodišča. Varstvo okolja se lahko šteje za cilj v skupnem interesu EU. |
| --- | --- |

(606)

Dajatev na agregate prispeva k varstvu okolja, kot je že ugotovljeno v uvodni izjavi 87 v skladu z ugotovitvami Splošnega sodišča. Varstvo okolja se lahko šteje za cilj v skupnem interesu EU.

| (607) | Po navedbah organov Združenega kraljestva je cilj oprostitev plačila dajatve na agregate, ki so bile dodeljene za proizvode v celoti ali pretežno iz skrilavca in jalovine iz skrilavca, prav tako varstvo okolja, saj si prizadevajo za preusmeritev povpraševanja od agregatov, na novo pridobljenih v kamnolomih, na skrilavec (v celoti ali pretežno) in jalovino iz skrilavca. Organi Združenega kraljestva trdijo, da se ti materiali običajno ne pridobivajo, da bi se uporabljali kot agregat, in da niso seznanjeni s tem, da bi se namensko pridobivali, da bi se uporabljali kot agregat. |
| --- | --- |

(607)

Po navedbah organov Združenega kraljestva je cilj oprostitev plačila dajatve na agregate, ki so bile dodeljene za proizvode v celoti ali pretežno iz skrilavca in jalovine iz skrilavca, prav tako varstvo okolja, saj si prizadevajo za preusmeritev povpraševanja od agregatov, na novo pridobljenih v kamnolomih, na skrilavec (v celoti ali pretežno) in jalovino iz skrilavca. Organi Združenega kraljestva trdijo, da se ti materiali običajno ne pridobivajo, da bi se uporabljali kot agregat, in da niso seznanjeni s tem, da bi se namensko pridobivali, da bi se uporabljali kot agregat.

| (608) | Organi Združenega kraljestva so predložili informacije o stanju panoge agregatov pred uvedbo dajatve na agregate in potrebi po uvedbi davka, ki bi zmanjšal novo pridobivanje materiala v kamnolomih, ki bi se uporabljal kot agregat, ter obenem zagotovil ustrezne nadomestne možnosti. |
| --- | --- |

(608)

Organi Združenega kraljestva so predložili informacije o stanju panoge agregatov pred uvedbo dajatve na agregate in potrebi po uvedbi davka, ki bi zmanjšal novo pridobivanje materiala v kamnolomih, ki bi se uporabljal kot agregat, ter obenem zagotovil ustrezne nadomestne možnosti.

| (609) | Komisija opozarja, da so bile oprostitve plačila dajatve na agregate načeloma dodatno sredstvo za doseganje okoljskega namena dajatve. |
| --- | --- |

(609)

Komisija opozarja, da so bile oprostitve plačila dajatve na agregate načeloma dodatno sredstvo za doseganje okoljskega namena dajatve.

| (610) | Zdi se tudi, da enakega zmanjšanja pridobivanja novih agregatov ne bi bilo mogoče doseči brez dajatve na agregate in njenih oprostitev. V zvezi s tem številne pripombe zainteresiranih strani kažejo na dejstvo, da so materiali, oproščeni na podlagi dajatve na agregate, uspešno nadomestili proizvode, ki so na novo pridobljeni agregati. Oproščeni materiali so nadomestili agregate visoke kakovosti, ki so primarni proizvodi, zlasti pa sekundarne agregate slabše kakovosti. To ne vključuje (i) materiala, ki je v celoti ali pretežno iz skrilavca, ki se namensko pridobiva, da bi se tržno izkoriščal kot agregat, vključno s skrilavcem, ki se pojavlja kot stranski proizvod pri novem pridobivanju drugih obdavčenih materialov v kamnolomih, in (ii) jalovine iz skrilavca, ki se namensko pridobiva, da bi se tržno izkoriščala kot agregat. |
| --- | --- |

(610)

Zdi se tudi, da enakega zmanjšanja pridobivanja novih agregatov ne bi bilo mogoče doseči brez dajatve na agregate in njenih oprostitev. V zvezi s tem številne pripombe zainteresiranih strani kažejo na dejstvo, da so materiali, oproščeni na podlagi dajatve na agregate, uspešno nadomestili proizvode, ki so na novo pridobljeni agregati. Oproščeni materiali so nadomestili agregate visoke kakovosti, ki so primarni proizvodi, zlasti pa sekundarne agregate slabše kakovosti. To ne vključuje (i) materiala, ki je v celoti ali pretežno iz skrilavca, ki se namensko pridobiva, da bi se tržno izkoriščal kot agregat, vključno s skrilavcem, ki se pojavlja kot stranski proizvod pri novem pridobivanju drugih obdavčenih materialov v kamnolomih, in (ii) jalovine iz skrilavca, ki se namensko pridobiva, da bi se tržno izkoriščala kot agregat.

| (611) | Skrilavec se kot agregat očitno uporablja na različne načine in se očitno pridobiva posebej zato, da bi se uporabljal kot agregat, kot je podrobneje pojasnjeno v uvodni izjavi 341. |
| --- | --- |

(611)

Skrilavec se kot agregat očitno uporablja na različne načine in se očitno pridobiva posebej zato, da bi se uporabljal kot agregat, kot je podrobneje pojasnjeno v uvodni izjavi 341.

| (612) | Oprostitev za skrilavec in jalovino iz namensko pridobljenega skrilavca le še povečuje konkurenčnost pridobivanja tega materiala in bi lahko spodbujala nadaljnje pridobivanje skrilavca. Kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 575–580, je skrilavec, ki se namensko pridobiva, da bi se tržno izkoriščal kot agregat, podoben obdavčenim materialom, ki se na novo pridobijo v kamnolomih, da bi se uporabljali kot agregat, kar velja tudi za skrilavec, pridobljen kot stranski proizvod iz obdavčljivih materialov, ki je enak kot drugi stranski proizvodi iz obdavčljivih materialov, ki so obdavčeni. Zaradi oprostitev je ena kategorija na novo pridobljenega materiala (skrilavca) le cenejša kot druga. To lahko spodbuja novo pridobivanje skrilavca. To ugotovitev podpirajo tudi ugotovitve Splošnega sodišča (92). |
| --- | --- |

(612)

Oprostitev za skrilavec in jalovino iz namensko pridobljenega skrilavca le še povečuje konkurenčnost pridobivanja tega materiala in bi lahko spodbujala nadaljnje pridobivanje skrilavca. Kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 575–580, je skrilavec, ki se namensko pridobiva, da bi se tržno izkoriščal kot agregat, podoben obdavčenim materialom, ki se na novo pridobijo v kamnolomih, da bi se uporabljali kot agregat, kar velja tudi za skrilavec, pridobljen kot stranski proizvod iz obdavčljivih materialov, ki je enak kot drugi stranski proizvodi iz obdavčljivih materialov, ki so obdavčeni. Zaradi oprostitev je ena kategorija na novo pridobljenega materiala (skrilavca) le cenejša kot druga. To lahko spodbuja novo pridobivanje skrilavca. To ugotovitev podpirajo tudi ugotovitve Splošnega sodišča (92).

92

| (613) | Skrilavec je kamnina, njeno pridobivanje v kamnolomih pa na okolje vpliva podobno kot pridobivanje drugih materialov. Organi Združenega kraljestva niso predložili nobene trditve, ki naj bi pokazala, da je skrilavec bolj okolju prijazna možnost kot drugi viri agregatov, tudi če se namensko pridobiva, da bi se tržno izkoriščal kot agregat. Zainteresirane strani so trdile tudi, da oprostitev plačila dajatve na agregate škodi okolju še bolj kot sam postopek pridobivanja, saj je zaradi oprostitve mogoče skrilavec prevažati na večje razdalje in še vedno konkurira drugim obdavčenim materialom. Prevoz se izvaja s tovornjaki, ki onesnažujejo zrak in zaradi teže poškodujejo ceste. Komisija ugotavlja, da stroški prevoza predstavljajo zelo velik del stroškov prodaje skrilavca (glej uvodno izjavo 292), kar pomeni, da proizvajalci skrilavca razliko v ceni, ki jo krije dajatev na agregate, uporabijo za daljši prevoz materiala kot običajno in konkurirajo drugim kamnolomom na širšem območju. |
| --- | --- |

(613)

Skrilavec je kamnina, njeno pridobivanje v kamnolomih pa na okolje vpliva podobno kot pridobivanje drugih materialov. Organi Združenega kraljestva niso predložili nobene trditve, ki naj bi pokazala, da je skrilavec bolj okolju prijazna možnost kot drugi viri agregatov, tudi če se namensko pridobiva, da bi se tržno izkoriščal kot agregat. Zainteresirane strani so trdile tudi, da oprostitev plačila dajatve na agregate škodi okolju še bolj kot sam postopek pridobivanja, saj je zaradi oprostitve mogoče skrilavec prevažati na večje razdalje in še vedno konkurira drugim obdavčenim materialom. Prevoz se izvaja s tovornjaki, ki onesnažujejo zrak in zaradi teže poškodujejo ceste. Komisija ugotavlja, da stroški prevoza predstavljajo zelo velik del stroškov prodaje skrilavca (glej uvodno izjavo 292), kar pomeni, da proizvajalci skrilavca razliko v ceni, ki jo krije dajatev na agregate, uporabijo za daljši prevoz materiala kot običajno in konkurirajo drugim kamnolomom na širšem območju.

| (614) | Poleg tega organi Združenega kraljestva kljub splošni trditvi, da naj bi oprostitve, ki se preiskujejo, pripomogle k zmanjšanju kopičenja odpadkov, niso dokazali, da lahko oprostitve, ki se štejejo za državno pomoč v zvezi s skrilavcem, dejansko pripomorejo k takšnemu zmanjšanju. Komisija meni, da je zaradi teh oprostitev kopičenje jalovine iz skrilavca, ki se na novo pridobiva, da bi se uporabljal kot agregat, in skrilavca kot stranskega proizvoda pri pridobivanju obdavčenih materialov, le nadomestilo kopičenje obdavčenih agregatov slabše kakovosti, za katere ni več mogoče najti kupcev. |
| --- | --- |

(614)

Poleg tega organi Združenega kraljestva kljub splošni trditvi, da naj bi oprostitve, ki se preiskujejo, pripomogle k zmanjšanju kopičenja odpadkov, niso dokazali, da lahko oprostitve, ki se štejejo za državno pomoč v zvezi s skrilavcem, dejansko pripomorejo k takšnemu zmanjšanju. Komisija meni, da je zaradi teh oprostitev kopičenje jalovine iz skrilavca, ki se na novo pridobiva, da bi se uporabljal kot agregat, in skrilavca kot stranskega proizvoda pri pridobivanju obdavčenih materialov, le nadomestilo kopičenje obdavčenih agregatov slabše kakovosti, za katere ni več mogoče najti kupcev.

| (615) | Komisija zato ugotavlja, da tudi če je varstvo okolja cilj v skupnem interesu, splošna oprostitev za skrilavec in jalovino iz skrilavca, ki se pridobivata na novo, kot se trenutno uporablja, dejansko lahko škodi temu interesu in ni ustrezen instrument za doseganje tega cilja. |
| --- | --- |

(615)

Komisija zato ugotavlja, da tudi če je varstvo okolja cilj v skupnem interesu, splošna oprostitev za skrilavec in jalovino iz skrilavca, ki se pridobivata na novo, kot se trenutno uporablja, dejansko lahko škodi temu interesu in ni ustrezen instrument za doseganje tega cilja.

| (616) | Komisija ugotavlja tudi, kot je opisano tudi v uvodnih izjavah 589 in 590, da je narava pomoči za tekoče poslovanje, dodeljene proizvajalcem skrilavca, zelo izkrivljajoča, zaradi česar so po navedbah zainteresiranih strani drugi proizvajalci agregatov prenehali poslovati ali pa je nadomestila druge agregate slabše kakovosti, ki običajno konkurirajo skrilavcu, saj ne morejo konkurirati nizkim cenam, ki jih lahko ponudijo proizvajalci skrilavca. |
| --- | --- |

(616)

Komisija ugotavlja tudi, kot je opisano tudi v uvodnih izjavah 589 in 590, da je narava pomoči za tekoče poslovanje, dodeljene proizvajalcem skrilavca, zelo izkrivljajoča, zaradi česar so po navedbah zainteresiranih strani drugi proizvajalci agregatov prenehali poslovati ali pa je nadomestila druge agregate slabše kakovosti, ki običajno konkurirajo skrilavcu, saj ne morejo konkurirati nizkim cenam, ki jih lahko ponudijo proizvajalci skrilavca.

| (617) | Komisija je ugotovila, da je dejanski in pravni položaj (i) materiala, ki je v celoti ali pretežno iz skrilavca, ki se namensko pridobiva, da bi se tržno izkoriščal kot agregat, vključno s skrilavcem, ki se pojavlja kot stranski proizvod pri novem pridobivanju drugih obdavčenih materialov v kamnolomih, in (ii) jalovine iz skrilavca, ki se namensko pridobiva, da bi se tržno izkoriščala kot agregat, primerljiv s položajem agregatov, obdavčenih na podlagi dajatve na agregate, zato se lahko davčna oprostitev teh materialov upraviči le v skladu z okoljskimi cilji dajatve na agregate, če je mogoče dokazati, da lahko ti materiali kljub temu prispevajo k uresničitvi okoljskih ciljev dajatve na agregate. |
| --- | --- |

(617)

Komisija je ugotovila, da je dejanski in pravni položaj (i) materiala, ki je v celoti ali pretežno iz skrilavca, ki se namensko pridobiva, da bi se tržno izkoriščal kot agregat, vključno s skrilavcem, ki se pojavlja kot stranski proizvod pri novem pridobivanju drugih obdavčenih materialov v kamnolomih, in (ii) jalovine iz skrilavca, ki se namensko pridobiva, da bi se tržno izkoriščala kot agregat, primerljiv s položajem agregatov, obdavčenih na podlagi dajatve na agregate, zato se lahko davčna oprostitev teh materialov upraviči le v skladu z okoljskimi cilji dajatve na agregate, če je mogoče dokazati, da lahko ti materiali kljub temu prispevajo k uresničitvi okoljskih ciljev dajatve na agregate.

| (618) | Kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 611–615 in v skladu z ugotovitvami Splošnega sodišča (93) pa Komisija meni, da okoljskih ciljev dajatve na agregate ni mogoče doseči z oprostitvami (i) materiala, ki je v celoti ali pretežno iz skrilavca, ki se namensko pridobiva, da bi se tržno izkoriščal kot agregat, vključno s skrilavcem, ki se pojavlja kot stranski proizvod pri novem pridobivanju drugih obdavčenih materialov v kamnolomih, in (ii) jalovine iz skrilavca, ki se namensko pridobiva, da bi se tržno izkoriščala kot agregat, ker se skrilavec pridobiva prav zato, da bi se tržno izkoriščal kot agregat, in ker nič ne kaže na to, da je okolju bolj prijazen od drugih agregatov. |
| --- | --- |

(618)

Kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 611–615 in v skladu z ugotovitvami Splošnega sodišča (93) pa Komisija meni, da okoljskih ciljev dajatve na agregate ni mogoče doseči z oprostitvami (i) materiala, ki je v celoti ali pretežno iz skrilavca, ki se namensko pridobiva, da bi se tržno izkoriščal kot agregat, vključno s skrilavcem, ki se pojavlja kot stranski proizvod pri novem pridobivanju drugih obdavčenih materialov v kamnolomih, in (ii) jalovine iz skrilavca, ki se namensko pridobiva, da bi se tržno izkoriščala kot agregat, ker se skrilavec pridobiva prav zato, da bi se tržno izkoriščal kot agregat, in ker nič ne kaže na to, da je okolju bolj prijazen od drugih agregatov.

93

| (619) | Komisija od organov Združenega kraljestva ni prejela utemeljitev glede združljivosti v zvezi s skrilavcem ali jalovino iz skrilavca, ki se namensko pridobivata, da bi se tržno izkoriščala kot agregat, ki bi jih lahko upoštevala pri oceni združljivosti navedenih oprostitev plačila dajatve na agregate z notranjim trgom. |
| --- | --- |

(619)

Komisija od organov Združenega kraljestva ni prejela utemeljitev glede združljivosti v zvezi s skrilavcem ali jalovino iz skrilavca, ki se namensko pridobivata, da bi se tržno izkoriščala kot agregat, ki bi jih lahko upoštevala pri oceni združljivosti navedenih oprostitev plačila dajatve na agregate z notranjim trgom.

| (620) | Komisija zato ugotavlja, da se oprostitve plačila dajatve na agregate za (i) material, ki je v celoti ali pretežno iz skrilavca, ki se namensko pridobiva, da bi se tržno izkoriščal kot agregat, vključno s skrilavcem, ki se pojavlja kot stranski proizvod pri novem pridobivanju drugih obdavčenih materialov v kamnolomih, in (ii) jalovino iz skrilavca, ki se namensko pridobiva, da bi se tržno izkoriščala kot agregat, ne morejo šteti za združljive z notranjim trgom na podlagi člena 107(3)(c) PDEU. |
| --- | --- |

(620)

Komisija zato ugotavlja, da se oprostitve plačila dajatve na agregate za (i) material, ki je v celoti ali pretežno iz skrilavca, ki se namensko pridobiva, da bi se tržno izkoriščal kot agregat, vključno s skrilavcem, ki se pojavlja kot stranski proizvod pri novem pridobivanju drugih obdavčenih materialov v kamnolomih, in (ii) jalovino iz skrilavca, ki se namensko pridobiva, da bi se tržno izkoriščala kot agregat, ne morejo šteti za združljive z notranjim trgom na podlagi člena 107(3)(c) PDEU.

8.   SKLEPNA UGOTOVITEV IN VRAČILO POMOČI

SKLEPNA UGOTOVITEV IN VRAČILO POMOČI

| (621) | Komisija ugotavlja, da oprostitve plačila dajatve na agregate, dodeljene za (i) material, ki je v celoti ali pretežno iz skrilavca, ki se namensko pridobiva, da bi se tržno izkoriščal kot agregat, vključno s skrilavcem, ki se pojavlja kot stranski proizvod pri novem pridobivanju drugih obdavčenih materialov v kamnolomih, in (ii) jalovino iz skrilavca, ki se namensko pridobiva, da bi se tržno izkoriščala kot agregat, ki so se nezakonito izvajale, pomenijo državno pomoč, ki ni združljiva z notranjim trgom. |
| --- | --- |

(621)

Komisija ugotavlja, da oprostitve plačila dajatve na agregate, dodeljene za (i) material, ki je v celoti ali pretežno iz skrilavca, ki se namensko pridobiva, da bi se tržno izkoriščal kot agregat, vključno s skrilavcem, ki se pojavlja kot stranski proizvod pri novem pridobivanju drugih obdavčenih materialov v kamnolomih, in (ii) jalovino iz skrilavca, ki se namensko pridobiva, da bi se tržno izkoriščala kot agregat, ki so se nezakonito izvajale, pomenijo državno pomoč, ki ni združljiva z notranjim trgom.

| (622) | V skladu s Pogodbo in ustaljeno sodno prakso je Komisija pristojna za odločanje, ali mora zadevna država članica ukiniti ali spremeniti pomoč, ko ugotovi, da ni združljiva z notranjim trgom (94). Prav tako je ustaljena sodna praksa Sodišča, da je namen obveznosti države članice, da ukine pomoč, za katero Komisija meni, da ni združljiva z notranjim trgom, ponovna vzpostavitev prejšnjih razmer (95). |
| --- | --- |

(622)

V skladu s Pogodbo in ustaljeno sodno prakso je Komisija pristojna za odločanje, ali mora zadevna država članica ukiniti ali spremeniti pomoč, ko ugotovi, da ni združljiva z notranjim trgom (94). Prav tako je ustaljena sodna praksa Sodišča, da je namen obveznosti države članice, da ukine pomoč, za katero Komisija meni, da ni združljiva z notranjim trgom, ponovna vzpostavitev prejšnjih razmer (95).

94

95

| (623) | V okviru tega je Sodišče ugotovilo, da je ta cilj dosežen, ko prejemnik povrne zneske, dodeljene z nezakonito pomočjo, in s tem izgubi prednost, ki jo je imel pred konkurenti na trgu, ter se vzpostavi stanje pred plačilom pomoči (96). |
| --- | --- |

(623)

V okviru tega je Sodišče ugotovilo, da je ta cilj dosežen, ko prejemnik povrne zneske, dodeljene z nezakonito pomočjo, in s tem izgubi prednost, ki jo je imel pred konkurenti na trgu, ter se vzpostavi stanje pred plačilom pomoči (96).

96

| (624) | V skladu s sodno prakso člen 14(1) Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 (97) navaja, da „če se v primerih nezakonite pomoči sprejmejo negativne odločbe, Komisija odloči, da mora zadevna država članica sprejeti vse potrebne ukrepe, da upravičenec vrne pomoč [...]“. |
| --- | --- |

(624)

V skladu s sodno prakso člen 14(1) Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 (97) navaja, da „če se v primerih nezakonite pomoči sprejmejo negativne odločbe, Komisija odloči, da mora zadevna država članica sprejeti vse potrebne ukrepe, da upravičenec vrne pomoč [...]“.

97

| (625) | Oprostitve plačila dajatve na agregate, dodeljene za material, opredeljen v uvodni izjavi 620 tega sklepa, so pomenile kršitev člena 108 Pogodbe in jih je treba šteti za nezakonito in nezdružljivo pomoč, zato jih je treba vrniti, da se na trgu ponovno vzpostavijo razmere, kakršne so bile pred njihovo dodelitvijo. Vračilo bi moralo zajemati obdobje od datuma, ko je bila pomoč dana na razpolago upravičencu (tj. od datuma, od katerega bi moral upravičenec plačevati dajatev na agregate, če nezakonite in nezdružljive oprostitve plačila dajatve na agregate ne bi obstajale), do datuma, ko je ugodnost upravičenca prenehala. Zneski, ki jih je treba vrniti, bi morali vključevati obresti do trenutka dejanskega vračila. |
| --- | --- |

(625)

Oprostitve plačila dajatve na agregate, dodeljene za material, opredeljen v uvodni izjavi 620 tega sklepa, so pomenile kršitev člena 108 Pogodbe in jih je treba šteti za nezakonito in nezdružljivo pomoč, zato jih je treba vrniti, da se na trgu ponovno vzpostavijo razmere, kakršne so bile pred njihovo dodelitvijo. Vračilo bi moralo zajemati obdobje od datuma, ko je bila pomoč dana na razpolago upravičencu (tj. od datuma, od katerega bi moral upravičenec plačevati dajatev na agregate, če nezakonite in nezdružljive oprostitve plačila dajatve na agregate ne bi obstajale), do datuma, ko je ugodnost upravičenca prenehala. Zneski, ki jih je treba vrniti, bi morali vključevati obresti do trenutka dejanskega vračila.

| (626) | Ker oprostitve pomenijo prihodek, ki so se mu organi Združenega kraljestva odpovedali, vračilo pomoči pomeni, da bi morali upravičenci do oprostitve plačati dajatev na agregate za obdobje njene veljavnosti skupaj z obrestmi do dejanskega vračila. |
| --- | --- |

(626)

Ker oprostitve pomenijo prihodek, ki so se mu organi Združenega kraljestva odpovedali, vračilo pomoči pomeni, da bi morali upravičenci do oprostitve plačati dajatev na agregate za obdobje njene veljavnosti skupaj z obrestmi do dejanskega vračila.

| (627) | Komisija priznava, da se za material iz skrilavca, ki se (i) pridobiva kot stranski proizvod pri pridobivanju premoga ali (ii) uporablja v keramičnih postopkih ali (iii) uporablja namesto gline, žlindre ali drugih materialov kot vir alumosilikata pri proizvodnji cementa, ali (iv) se sicer dokazano uporablja za druge namene in ne kot agregat, ne bi smelo šteti, da se tržno izkorišča kot agregat, zato bi ga bilo treba izključiti iz vračila. |
| --- | --- |

(627)

Komisija priznava, da se za material iz skrilavca, ki se (i) pridobiva kot stranski proizvod pri pridobivanju premoga ali (ii) uporablja v keramičnih postopkih ali (iii) uporablja namesto gline, žlindre ali drugih materialov kot vir alumosilikata pri proizvodnji cementa, ali (iv) se sicer dokazano uporablja za druge namene in ne kot agregat, ne bi smelo šteti, da se tržno izkorišča kot agregat, zato bi ga bilo treba izključiti iz vračila.

| (628) | Vračilo pomoči, ki je bila dodeljena na podlagi sheme, ki izpolnjuje vse pogoje iz uredbe o pomočeh de minimis ali uredbe o skupinskih izjemah, ki je bila sprejeta na podlagi členov 1 in 2 Uredbe Sveta (ES) št. 994/98 (98) in se je uporabljala ob dodelitvi pomoči, ne bi smelo biti obvezno. |
| --- | --- |

(628)

Vračilo pomoči, ki je bila dodeljena na podlagi sheme, ki izpolnjuje vse pogoje iz uredbe o pomočeh de minimis ali uredbe o skupinskih izjemah, ki je bila sprejeta na podlagi členov 1 in 2 Uredbe Sveta (ES) št. 994/98 (98) in se je uporabljala ob dodelitvi pomoči, ne bi smelo biti obvezno.

de minimis

98

| (629) | Ker je za iste upravičene stroške kumulacija izključena, če skupni znesek pomoči, ki jo je upravičenec prejel, presega 200 000 EUR, bi jo morali organi Združenega kraljestva izterjati v celoti, saj uredb o pomoči de minimis, sprejetih na podlagi člena 2 Uredbe (ES) št. 994/98, ki so veljale ob dodelitvi pomoči, ni mogoče uporabiti. |
| --- | --- |

(629)

Ker je za iste upravičene stroške kumulacija izključena, če skupni znesek pomoči, ki jo je upravičenec prejel, presega 200 000 EUR, bi jo morali organi Združenega kraljestva izterjati v celoti, saj uredb o pomoči de minimis, sprejetih na podlagi člena 2 Uredbe (ES) št. 994/98, ki so veljale ob dodelitvi pomoči, ni mogoče uporabiti.

| (630) | Da bi se ugotovilo, kdo so upravičenci do nezakonite in nezdružljive pomoči ter zadevnih zneskov pomoči, bi morali organi Združenega kraljestva najprej ugotoviti, katere družbe so v obdobju od 1. aprila 2002 do zdaj proizvajale skrilavec in proizvode, ki so pretežno iz skrilavca (v nadaljnjem besedilu: proizvajalci skrilavca). Nato bi morali z vsemi razpoložljivimi viri informacij, vključno z javnimi informacijami in zaupnimi davčnimi evidencami, opredeliti količine materiala iz skrilavca, opredeljenega v uvodni izjavi 621 tega sklepa, ki so jih ti proizvajalci skrilavca tržno izkoriščali. Če na podlagi razpoložljivih informacij teh količin ne bo mogoče ugotoviti, bi morali organi Združenega kraljestva od proizvajalcev skrilavca zahtevati, naj dokažejo, v kolikšni meri je material iz skrilavca, ki ga proizvajajo (in v kolikšni meri ni) material, opredeljen v uvodni izjavi 621 tega sklepa – |
| --- | --- |

(630)

Da bi se ugotovilo, kdo so upravičenci do nezakonite in nezdružljive pomoči ter zadevnih zneskov pomoči, bi morali organi Združenega kraljestva najprej ugotoviti, katere družbe so v obdobju od 1. aprila 2002 do zdaj proizvajale skrilavec in proizvode, ki so pretežno iz skrilavca (v nadaljnjem besedilu: proizvajalci skrilavca). Nato bi morali z vsemi razpoložljivimi viri informacij, vključno z javnimi informacijami in zaupnimi davčnimi evidencami, opredeliti količine materiala iz skrilavca, opredeljenega v uvodni izjavi 621 tega sklepa, ki so jih ti proizvajalci skrilavca tržno izkoriščali. Če na podlagi razpoložljivih informacij teh količin ne bo mogoče ugotoviti, bi morali organi Združenega kraljestva od proizvajalcev skrilavca zahtevati, naj dokažejo, v kolikšni meri je material iz skrilavca, ki ga proizvajajo (in v kolikšni meri ni) material, opredeljen v uvodni izjavi 621 tega sklepa –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

1.   Shema pomoči, ki obsega oprostitve plačila dajatve na agregate na podlagi člena 17(4)(a) in 17(3)(f)(i) zakona o financah iz leta 2001, kakor je bil spremenjen z zakonom o financah iz leta 2002 in zakonom o financah iz leta 2007, dodeljene za:

| (a) | material, ki je v celoti ali pretežno iz skrilavca, ki se namensko pridobiva, da bi se tržno izkoriščal kot agregat, vključno s skrilavcem, ki e pojavlja kot stranski proizvod pri novem pridobivanju drugih obdavčenih materialov v kamnolomih, in |
| --- | --- |

(a)

material, ki je v celoti ali pretežno iz skrilavca, ki se namensko pridobiva, da bi se tržno izkoriščal kot agregat, vključno s skrilavcem, ki e pojavlja kot stranski proizvod pri novem pridobivanju drugih obdavčenih materialov v kamnolomih, in

| (b) | agregate, ki so v celoti iz jalovine, ki je nastala pri izvajanju katerega koli postopka, s katerim se je skrilavec, ki se namensko pridobiva, da bi se tržno izkoriščal kor agregat, ločil od drugih kamnin po tem, ko je bil pridobljen skupaj z navedeno drugo kamnino, |
| --- | --- |

(b)

agregate, ki so v celoti iz jalovine, ki je nastala pri izvajanju katerega koli postopka, s katerim se je skrilavec, ki se namensko pridobiva, da bi se tržno izkoriščal kor agregat, ločil od drugih kamnin po tem, ko je bil pridobljen skupaj z navedeno drugo kamnino,

ki jih je Združeno kraljestvo izvajalo s kršitvijo člena 108(3) PDEU, ni združljiva z notranjim trgom.

2.   Davčne oprostitve, davčne izključitve in davčne olajšave iz naslednjih določb zakona o financah iz leta 2001, kakor je bil spremenjen z zakonom o financah iz leta 2002 in zakonom o financah iz leta 2007:

| — | člena 17(3)(e), 17(3)(f)(i) in (ii) (razen za materiale iz člena 1(1) tega sklepa), |
| --- | --- |

—

člena 17(3)(e), 17(3)(f)(i) in (ii) (razen za materiale iz člena 1(1) tega sklepa),

| — | člena 17(4)(a) (razen za materiale iz člena 1(1) tega sklepa), člena 17(4)(c)(i) in (ii), 17(4)(f) (kolikor se nanaša na glino), |
| --- | --- |

—

člena 17(4)(a) (razen za materiale iz člena 1(1) tega sklepa), člena 17(4)(c)(i) in (ii), 17(4)(f) (kolikor se nanaša na glino),

| — | člena 18(2)(b) in |
| --- | --- |

—

člena 18(2)(b) in

| — | člena 30(1)(b) (kolikor se nanaša na oproščeni postopek v smislu člena 18(2)(b)) |
| --- | --- |

—

člena 30(1)(b) (kolikor se nanaša na oproščeni postopek v smislu člena 18(2)(b))

ne pomenijo državne pomoči.

Člen 2

Združeno kraljestvo Velika Britanija in Severna Irska odpravi shemo pomoči, kolikor se nanaša na materiale iz člena 1(1).

Člen 3

Individualna pomoč, dodeljena na podlagi sheme iz člena 1(1), ne pomeni pomoči, če izpolnjuje materialne pogoje, določene z uredbo, sprejeto v skladu s členom 2 Uredbe (ES) št. 994/98 in veljavno ob dodelitvi pomoči.

Člen 4

Individualna pomoč, dodeljena na podlagi sheme iz člena 1(1), ki izpolnjuje pogoje, določene v uredbi, sprejeti v skladu s členom 1 Uredbe (ES) št. 994/98 in veljavni ob dodelitvi pomoči, ali na podlagi katere koli druge odobrene sheme pomoči, je združljiva z notranjim trgom.

Člen 5

1.   Združeno kraljestvo od upravičencev izterja nezdružljivo pomoč, ki je bila dodeljena na podlagi sheme iz člena 1(1).

2.   Pomoč, ki se izterja, vključuje obresti od datuma, ko je bila dana na razpolago upravičencem, do datuma njenega dejanskega vračila.

3.   Obresti se izračunajo na podlagi obrestnoobrestnega računa v skladu s poglavjem V Uredbe Komisije (ES) št. 794/2004 (99).

Člen 6

1.   Vračilo pomoči, dodeljene na podlagi sheme iz člena 1(1), se izvede takoj in učinkovito.

2.   Združeno kraljestvo zagotovi, da se ta sklep izvede v štirih mesecih po datumu priglasitve tega sklepa.

Člen 7

1.   Združeno kraljestvo po prejemu uradnega obvestila o tem sklepu Komisiji predloži naslednje podatke:

| (a) | seznam vseh subjektov, ki so material iz člena 1(1) proizvajali med 1. aprilom 2002 in datumom predložitve seznama; |
| --- | --- |

(a)

seznam vseh subjektov, ki so material iz člena 1(1) proizvajali med 1. aprilom 2002 in datumom predložitve seznama;

| (b) | za vsak subjekt iz točke (a):






  (i) | skupno količino materiala iz člena 1(1), ki se je tržno izkoristil od 1. aprila 2002; |
| --- | --- | --- |

(b)

za vsak subjekt iz točke (a):

(i)

skupno količino materiala iz člena 1(1), ki se je tržno izkoristil od 1. aprila 2002;

| (ii) | skupni znesek (glavnica in obresti vračila), ki ga je treba izterjati od vsakega upravičenca; |
| --- | --- |

(ii)

skupni znesek (glavnica in obresti vračila), ki ga je treba izterjati od vsakega upravičenca;

| (c) | podroben opis že sprejetih in načrtovanih ukrepov za uskladitev s tem sklepom; |
| --- | --- |

(c)

podroben opis že sprejetih in načrtovanih ukrepov za uskladitev s tem sklepom;

| (d) | dokumente, ki dokazujejo, da je bilo upravičencem odrejeno vračilo pomoči. |
| --- | --- |

(d)

dokumente, ki dokazujejo, da je bilo upravičencem odrejeno vračilo pomoči.

2.   Združeno kraljestvo pri pripravi seznama proizvajalcev skrilavca in skupne količine materiala iz člena 1(1), ki so jo ti proizvajalci tržno izkoristili od 1. aprila 2002, uporabi vse mogoče vire informacij iz javnih virov in zaupne davčne informacije, kot so: davčne evidence, evidence prodaje in druge evidence, ki jih imajo družbe same, davčne evidence, vključno z evidencami o davku na dobiček, register podjetij, zemljiške knjige, statistični podatki, dovoljenja za izkoriščanje, podatki lokalnih organov in grofijskih svetov, vključno z, a ne omejeno na, podatki organa Her Majesty's Revenue and Customs o evidentiranju za namene dajatve na agregate pred 1. aprilom 2014 in po njem, podatki organa Mineral Planning Authorities, raziskava Annual Minerals Raised Inquiry, podatkovna zbirka BritPits in podatki organa British Geological Survey, letopis mineralov Združenega kraljestva ter priročnik Cornish Building Stone and Slate Guide 2007.

3.   Združeno kraljestvo Komisijo obvešča o poteku nacionalnih ukrepov za izvajanje tega sklepa do vrnitve celotne pomoči, dodeljene v skladu s shemo iz člena 1(1). Na zahtevo Komisije ji takoj predloži informacije o že sprejetih in načrtovanih ukrepih za uskladitev s tem sklepom.

Predloži tudi podrobne informacije o zneskih pomoči in obrestih za vračilo, ki so jih upravičenci že vrnili.

Člen 8

Ta sklep je naslovljen na Združeno kraljestvo Velika Britanija in Severna Irska.

V Bruslju, 27. marca 2015

Za Komisijo

Margrethe VESTAGER

Članica Komisije

---

(1)  
  UL C 348, 28.11.2013, str. 162.

1

(2)  
  UL C 133, 5.6.2002, str. 11.

2

(3)  Glej opombo 1.

3

(4)  Citat iz angleške različice Wikipedije: https://en.wikipedia.org/wiki/Construction_aggregate (29. maj 2013); FAOterm: http://termportal.fao.org/faoterm/search/pages/termUrl.do?id=204 (29. maj 2013), evropski standard BS EN 12620:2002; Dictionary of Building, James H. Maclean in John S. Scott, Penguin Books, četrta izdaja; Oxford Dictionary of Construction, Surveying & Civil Engineering, Christopher Gorse, David Johnston in Martin Pritchard, Oxford University Press 2012; Glossary of Building and Civil Engineering Terms, British Standard Institution, Blackwell Scientific Publications, 1993, 100-4403; http://www.uepg.eu/what-are-aggregates. Glej tudi sodbo v zadevi T-210/02 RENV z dne 7. marca 2012, British Aggregates Association proti Komisiji, ECLI:EU:T:2012:110, točka 1.

4

(5)  Beton je zmes agregatov, cementa in vode. Agregati se tej zmesi dodajo zato, da nastane trdna skeletna struktura in se zmanjša prostor, ki ga zavzame cementna pasta.

5

(6)  Agregati se zaradi velike hidravlične prevodnosti pogosto uporabljajo pri drenažah.

6

(7)  Kot osnovni material se uporabljajo pod temelji, cestami in železniškimi tiri. V teh primerih se z njimi zapolnijo praznine in zaščitijo cevi (cevi, ki se položijo za prenos očiščene vode ali kot vodi za kable, je treba zaščititi pred ostrimi predmeti v tleh, zato se položijo na fino mlete agregate in obdajo z njimi, preden se jarki zasujejo nazaj). Agregati pripomorejo tudi k trdi površini (preprečijo različno posedanje pod cesto, stavbo ali železniškimi tiri). Na makadamske ceste in parkirišča se nasuje plast agregatov, da se zagotovi trdnejša površina za vozila, od koles do tovornjakov. Zlasti ob padavinah se posledično vozila ne ugrezajo v tla. Citat iz angleške različice Wikipedije: https://en.wikipedia.org/wiki/Construction_aggregate (29. maj 2013); http://sustainableaggregates.com/overview/uses.htm (29. maj 2013).

7

(8)  Evropski standard BS EN 12620:2002.

8

(9)  UEPG, http://www.uepg.eu/what-are-aggregates, obiskana 28. marca 2013. Glej tudi http://www.bgs.ac.uk/planning4minerals/assets/downloads/86210_P4M_A_Guide_On_Aggregates.pdf str. 6.

9

(10)  http://www.bgs.ac.uk/planning4minerals/Resources_1.htm (29. maj 2013); http://sustainableaggregates.com/sourcesofaggregates/recycled/rib_introduction.htm (29. maj 2013); http://www.uepg.eu/what-are-aggregates (29. maj 2013).

10

(11)  Glossary of Building and Civil Engineering Terms, British Standard Institution, Blackwell Scientific Publications, 1993, 630- 3.

11

(12)  http://sustainableaggregates.com/overview/uses.htm (29. maj 2013); HM Customs & Excises – Consultation on a Potential Aggregates Tax – Summary of Replies (Posvetovanje o morebitnem davku na agregate – Povzetek odgovorov), april 1999, točka 18.

12

(13)  Pesek, na primer, običajno kremenčev pesek, se uporablja za izdelavo modelov v livarni. Med take primere spada tudi apnenec ali kalcijev karbonat. Zmlet v fin prah se uporablja kot belilo ali polnilo pri papirju, lepilu, barvi, plastiki, polivinilkloridu, zobni pasti, zdravilih v obliki tablet in čistilih. Uporablja se tudi za zagotavljanje dodatnega kalcija v vitaminskih in mineralnih dopolnilih, moki in krmi. Kremenčev pesek je tudi glavno sredstvo za filtriranje, ki se v vodarstvu uporablja za odstranjevanje trdnih snovi iz odpadne vode.

13

(14)  Apno absorbirajo rastline (poljščine ali trava) in drevesa, vendar se iz tal tudi naravno izgublja zaradi spiranja z deževnico in uporabe gnojil. Zaradi tega se lahko poveča kislost tal, zmanjša njihova rodovitnost, lahko pa tudi škodljivo vpliva na njihovo strukturo. Za ponovno vzpostavitev ravnotežja se na poljih za vzdrževanje potrebnih razmer za rast poljščin ali travišča uporablja „kmetijsko apno“. Apno je lahko le mlet apnenec ali dolomit (ki tudi vsebuje magnezij) ali pa žgan apnenec (ali žgan dolomit), ki nastane, ko se kamnina segreva v peči.

14

(15)  MPG6 – Guidelines for Aggregates Provision in England 1994, točke 6–123 (23).

15

(16)  Budget announcement March 2000 – Prudent for a Purpose: Working for a Stronger and Fairer Britain (Napoved proračuna iz marca 2000 – Preudaren z namenom: prizadevanje za močnejšo in bolj pošteno Britanijo) – poglavje 6: Protecting the environment – Regenerating our cities/protecting our countryside – Waste; Aggregates (Varstvo okolja – Obnova mest/varstvo podeželja – Odpadki; Agregati), točka 6.91; predproračunsko poročilo iz novembra 2001, Pre-Budget Report – November 2001 – poglavje 7: Protecting the environment – Protecting Britain's countryside – Aggregates quarrying – The aggregates levy (Varstvo okolja – Varstvo britanskega podeželja – Pridobivanje agregatov v kamnolomih), točka 7.71; Budget announcement March 2001 (Napoved proračuna iz marca 2001) – poglavje 6: Protecting the environment (Varstvo okolja), točka 6.91.

16

(17)  Dopis z dne 19. februarja 2002, evidentiran dne 21. februarja 2002 pod številko A/31371, točka 4.10.

17

(18)  Ta določba naj bi zajemala primer, v katerem se agregat prenese z enega kraja na drugega, ki je v lasti istega upravljavca. Za prenos iz kraja v kraj se dajatev na agregate običajno ne uporablja, glej člen 19(3)(b) zakona o financah iz leta 2001.

18

(19)  Organi Združenega kraljestva so navedli, da je agregat predmet dogovora o dobavi, kadar se sklene pogodba ali se spremeni lastništvo nad blagom in se pridobi dokument. V členu 19(6) zakona o financah iz leta 2001 je navedeno, da za agregat dogovor velja od trenutka, ko ga je mogoče ločeno opredeliti. V njem je določeno tudi, da za namene dajatve prenos lastništva nad zemljiščem, na katerem so agregati, ne velja samodejno tudi za dobavo agregatov.

19

(20)  Glej člen 48(2) zakona o financah iz leta 2001: „Gradbeni nameni“ pomeni, da se agregati uporabljajo kot material ali podpora pri gradnji ali izboljšavi katere koli strukture (vključno s cestami in stezami, potmi, na katerih leži ali bo ležala železniška proga, in nasipi), ali se mešajo s čimer koli v okviru postopka izdelave malte, betona, termakadama, bituminiziranega drobljenca ali katerega koli podobnega gradbenega materiala.

20

(21)  Dovoljene okoliščine so opredeljene v odstavku 7 člena 19. Nanaša se na primer, v katerem se agregat meša z obdavčljivimi agregati, za katere se dajatev za agregate prej ni plačevala, vse mešanje pa se opravi na kraju, ki je izvorni kraj, na kraju, ki je registriran pod istim imenom kot izvorni kraj, ali kraju, na katerega je bil agregat odstranjen zaradi uporabe oproščenega postopka, ki pa se za agregat ni uporabil.

21

(22)  Kraj raztovarjanja agregatov je izvorni kraj agregatov le za agregate, ki so pridobljeni z morskega dna/iz voda Združenega kraljestva.

22

(23)  Glej tudi obvestilo Notice AGL 1: Aggregates Levy (Dajatev na agregate), april 2011, točka 8.1.

23

(24)  Ta druga določba se nanaša na primer, v katerem se agregat vrne na zemljišče, na katerem je bil pridobljen, in je še vedno v enakem stanju, kot je bil, ko je bil pridobljen. V takem primeru ne gre za obdavčljivo dobavo agregatov.

24

(25)  Glej obvestilo Notice AGL 1.

25

(26)  Aggregates Levy (General) Regulations 2002 (SI 2002/761) ((splošni) predpisi o dajatvi za agregate iz leta 2002) določajo, v katerih primerih se lahko za odstranitev agregatov uveljavlja davčna olajšava. V skladu s predpisom št. 13a je oseba upravičena do davčne olajšave v zvezi s katero koli obračunano dajatvijo na agregate, kadar se zadevni obdavčljivi agregat odstrani (z odlaganjem ali kako drugače) na katerega od naslednjih načinov:

26

| „(i) | brez nadaljnje predelave se vrne na izvorni kraj ali kateri koli kraj, ki ni njegov izvorni kraj, a je registriran pod istim imenom; |
| --- | --- |

„(i)

brez nadaljnje predelave se vrne na izvorni kraj ali kateri koli kraj, ki ni njegov izvorni kraj, a je registriran pod istim imenom;

| (ii) | odloži se na odlagališče; |
| --- | --- |

(ii)

odloži se na odlagališče;

| (iii) | gre za prod ali pesek in se uporabi za obnovo plaže na kraju, ki ni njegov izvorni kraj.“ |
| --- | --- |

(iii)

gre za prod ali pesek in se uporabi za obnovo plaže na kraju, ki ni njegov izvorni kraj.“

(27)  Obvestilo Notice AGL 2 Industrial and Agricultural Processes Relief, na voljo na spletnem mestu HM Revenue & Customs.

27

(28)  Oprostitve in izključitve iz člena 17(3)(e), 17(3)(f)(i) in (ii), člena 17(4)(a) (kolikor je oproščeni material v celoti iz premoga, lignita, skrilavca in glinastega skrilavca, ki se uporablja kot agregat, ali če je pretežno iz premoga, lignita, skrilavca in glinastega skrilavca), člena 17(4)(c)(i) in (ii) (če je pretežno iz jalovine), 17(4)(f) (če gre za glino), 18(2)(b) (kolikor se nanašajo na oproščeni postopek, s katerim se pridobi material, ki se uporablja kot agregat) ter 30(1)(b) (kolikor se nanaša na oproščeni postopek v smislu člena 18(2)(b), s katerim se pridobi material, ki se uporablja kot agregat) zakona o financah iz leta 2001, kakor je bil spremenjen z zakonom o financah iz leta 2002 in zakonom o financah iz leta 2007.

28

(29)  Smernice Skupnosti o državni pomoči za varstvo okolja (UL C 37, 3.2.2001, str. 3).

29

(30)  Smernice Skupnosti o državni pomoči za varstvo okolja (UL C 82, 1.4.2008, str. 1).

30

(31)  Richard Bird v zvezi s tem ni predložil nobenih primerov ali dokazov.

31

(32)  Glej opombo 31.

32

(33)  Glej na primer delovni dokument Aggregates, Cement and Ready-mix Concrete Market Investigation (preiskavo trga agregatov, cementa in sveže betonske mešanice) komisije za varstvo konkurence z dne 1. novembra 2011, točka 19, in poročilo o začasnih ugotovitvah z dne 21. maja 2013, točke 5.5(b), 5.6(b) in 5.24; sklep urada za pošteno trgovino (OFT) z dne 2. novembra 2011, Proposed JV between Anglo American PLC and Lafarge S.A (predlagano skupno podjetje družb Anglo American PLC in Lafarge S.A), ME/5007/11, točka 72.

33

(34)  Glej sodbo v združenih zadevah C-328/99 in C-399/00, Italija in SIM 2 Multimedia proti Komisiji, Recueil 2003, str. I-4035, točka 35; sodbo v zadevi C-222/04, Cassa di Risparmio di Firenze in drugi, ZOdl. 2006, str. I-289, točka 131 in sodbo v združenih zadevah C-393/04 in C-41/05, Air Liquide Industries Belgium, ZOdl. 2006, str. I-5293, točka 29 in navedena sodna praksa.

34

(35)  Sodba v zadevi C-143/99, Adria-Wien Pipeline, Recueil 2001, str. I-8365, točka 41; glej tudi sodbo v zadevi C-172/03, Heiser, ZOdl. 2005, str. I-1627, točka 40; sodbo v združenih zadevah C-182/03 in C-217/03, Belgija in Forum 187 proti Komisiji, ZOdl. 2006, str. I-5479, točka 119; sodbo v zadevi C-88/03, Portugalska proti Komisiji, ZOdl. 2006, str. I-7115, točka 54 in sodbo v združenih zadevah od C-428/06 do C-434/06, UGT-Rioja in drugi, ZOdl. 2008, str. I-6747, točka 46; sodbo v zadevi T-210/02 RENV, British Aggregates Association proti Komisiji, ECLI:EU:T:2012:110, točka 47 in sodbo v zadevi C-487/06 P, British Aggregates Association proti Komisiji, ZOdl. 2008, str. I-10515, točka 82.

35

(36)  Sodba v zadevi Adria-Wien Pipeline, navedena v opombi 35, točka 42, in sodba v zadevi Portugalska proti Komisiji, navedena v opombi 35, točka 52; sodba v zadevi C-487/06 P, British Aggregates Association proti Komisiji, ZOdl. 2008, str. I-10515, točka 83.

36

(37)  Sodba v zadevi Portugalska proti Komisiji, navedena v opombi 35, točka 56, in sodba v zadevi T-308/00, Salzgitter proti Komisiji, ZOdl. 2004, str. II-1933, točka 81; sodba v zadevi T-210/02 RENV, British Aggregates Association, ECLI:EU:T:2012:110, točka 49.

37

(38)  Sodba v zadevi T-210/02 RENV, British Aggregates Association, ECLI:EU:T:2012:110, točka 51.

38

(39)  Glej Economic and Fiscal Strategy Report and Financial Statement and Budget Report 1999 (Poročilo o ekonomski in davčni strategiji ter finančno poročilo in poročilo o proračunu) – poglavje 5: Building A Fairer Society – Tackling tax abuse; Protecting the environment (Vzpostavljanje pravičnejše družbe – reševanje vprašanja davčnih zlorab; varstvo okolja), str. 27 „Vlada bo v kratkem objavila osnutek zakonodaje za davek na pridobivanje trdega kamna, peska in proda, ki se uporabljajo kot agregati.“ Glej tudi Budget announcement March 2000 – Prudent for a Purpose: Working for a Stronger and Fairer Britain (Napoved proračuna iz marca 2000 – Preudaren z namenom: prizadevanje za močnejšo in bolj pošteno Britanijo) – poglavje 6: Protecting the environment – Regenerating our cities/protecting our countryside – Waste; Aggregates (Varstvo okolja – Obnova mest/varstvo podeželja – Odpadki; Agregati), točka 6.91; Predproračunsko poročilo – november 2001 – poglavje 7: Protecting the environment – Protecting Britain's countryside – Aggregates quarrying – The aggregates levy (Varstvo okolja – Varstvo britanskega podeželja – Pridobivanje agregatov v kamnolomih), točka 7.71; Budget announcement March 2001 (Napoved proračuna iz marca 2001) – poglavje 6: Protecting the environment (Varstvo okolja), točka 6.91; dokazuje, da so organi Združenega kraljestva predvideli izrecno davek le na agregate.

39

(40)  Sodba v zadevi T-210/02 RENV, British Aggregates Association, ECLI:EU:T:2012:110, točka 66.

40

(41)  HM Customs & Excises – Consultation on a Potential Aggregates Tax – Summary of Replies (Posvetovanje o morebitnem davku na agregate – Povzetek odgovorov), april 1999, točka 13.

41

(42)  Komisija ni prejela nobenih takšnih dokazov.

42

(43)  Glej opombo 42.

43

(44)  Komisija je prejela kopijo elektronskega sporočila.

44

(*1)  Poslovna skrivnost

*1

(45)  Splošno sodišče je v sodbi v zadevi T-210/12 RENV ugotovilo, da se „načelo običajne obdavčitve, na katerem temelji AGL, opira zgolj na pojem tržnega izkoriščanja materialov, ki so obdavčeni kot ‚agregati‘, v Združenem kraljestvu“. Komisija meni, da je treba pri tako opredeljenem načelu običajne obdavčitve nadalje ugotoviti, kdaj je „material ‚obdavčen‘ kot agregat“. Ker v členu 17(2) zakona iz leta 2001 ni navedena dejanska opredelitev „obdavčljivih agregatov“, ampak so ti opredeljeni kot agregati, ki niso oproščeni, in agregati, opisani v točkah (b)–(d), mora biti načelo običajne obdavčitve na podlagi dajatve na agregate, tudi kakor ga je opredelilo Splošno sodišče, neizogibno odvisno od ugotovitve, kdaj se „material uporablja kot agregat“.

45

(46)  Glej opombo 39.

46

(47)  Uvodni izjavi 58 in 59 sklepa o začetku postopka.

47

(48)  Glej sodbo v zadevi T-210/02 RENV, British Aggregates Association proti Komisiji, ECLI:EU:T:2012:110, točka 64.

48

(49)  Glej sodbo v zadevi T-210/02 RENV, British Aggregates Association proti Komisiji, ECLI:EU:T:2012:110, točka 55.

49

(50)  Glej člen 48(2) zakona o financah iz leta 2001.

50

(51)  Člen 18(2)(b): vsak postopek, s katerim se zadevna snov pridobi ali kako drugače loči (v okviru postopka izkopavanja iz tal ali kako drugače) od katerega koli agregata. V členu 18(3) so zadevni materiali navedeni kot: (a) anhidrid; (b) grudasta ilovica; (c) bariti; (e) kaolinska glina; (f) glinenec; (g) ognjevarna glina; (i) fluorit; (j) Fullerjeva zemlja; (k) dragi in poldragi kamni; (l) surova sadra; (m) katera koli kovina ali ruda katere koli kovine; (n) muskovit; (o) perlit; (p) pepelika; (q) plovec; (r) rudninski fosfati; (s) natrijev klorid; (t) lojevec; (u) vermikulit. Odstavka (3)(d) in (h) člena 18 sta bila s spremembami, uvedenimi z zakonom o financah iz leta 2002, izpuščena z učinkom za nazaj od 1. aprila 2002.

51

(52)  Člen 30(1)(b) zakona o financah iz leta 2001 določa uvedbo davčne olajšave, če se za material uporabi oproščeni postopek v smislu člena 18(2)(a), (b) in (c) zakona o financah iz leta 2001 in se je za material že plačala dajatev na agregate. Torej se v njem kažejo oprostitve iz člena 18(2).

52

(53)  Navedene snovi imajo korist tudi od davčne olajšave, ko je bil davek plačan, oproščeni postopek pa je potekal pozneje (člen 30(1)(b)). Ocena oprostitve se smiselno uporablja za davčno olajšavo.

53

(54)  Uvodna izjava 73 sklepa o začetku postopka.

54

(55)  Glej Glossary of Building and Civil Engineering Terms, British Standard Institution, Blackwell Scientific Publications, 1993, 630-3007 in 630-3013.

55

(56)  Uvodna izjava 83 sklepa o začetku postopka.

56

(57)  Povzetki (z dne 30. oktobra 2002) s spletnega mesta Alfreda McAlpina.

57

Objavljeno na: http://www.amslate.com/applications/ima/ima.sbtml; Povzetki poročila „Construction Raw Materials Policy and Supply Practices in Northwestern Europe – Facts and Figures – England, Scotland and Wales (Great Britain), British Geological Survey Commissioned Report CR/02/082N“ (Politika in prakse oskrbe s surovinami v gradbeništvu v severozahodni Evropi – Dejstva in podatki – Anglija, Škotska in Wales (Velika Britanija), poročilo British Geological Survey CR/02/082N), ki ga je naročil inštitut za ceste in hidrotehniko pri nizozemskem ministrstvu za promet, javna dela in upravljanje voda, str. 50; dokument Geoffa Tophama iz družbe Aggregate Industries, ki se nanaša na pridobivanje v kamnolomu Holme Park Quarry, z dne 19. junija 2002.

(58)  Predložen ni bil noben primer takega kamnoloma.

58

(59)  Glej na primer http://www.honister.com/; http://www.callywithquarry.co.uk/quarry.

59

(60)  Raziskava „Survey of Arisings and Use of Secondary Materials as Aggregates in England and Wales in 2001“ (Raziskava o količinah in uporabi sekundarnih materialov kot agregatov v Angliji in Walesu leta 2001), Symonds Group, november 2002.

60

(61)  Na cesti A55 se je namesto najkakovostnejšega agregata uporabil agregat iz glinastega skrilavca (pri čemer je bilo uporabljenih 150 000 ton odpadkov glinastega skrilavca), ki se v severnem Walesu pogosto uporablja za zasipavanje in nasipe.

61

(62)  [...] ocenjuje, da stroški proizvodnje agregata iz glinastega skrilavca znašajo 6,50 GBP na tono, od tega stroški drobljenja približno 5 GBP na tono. [...] je ocenil, da stroški proizvodnje ene tone agregata iz glinastega skrilavca znašajo 5,69 GBP.

62

(63)  Glej opombo 60.

63

(64)  Poročilo, ki ga je društvo British Geological Society leta 2003 pripravilo za davčne organe Združenega kraljestva in ki naj bi davčnim uradnikom pomagalo pri geološko pravilni uporabi oprostitev za glinasti skrilavec, skrilavec in glino.

64

(65)  Stopnja, do katere se material zlahka razcepi vzdolž vzporednih plošč, ki so tesno skupaj.

65

(66)  Informacije so bile pridobljene iz odprtih virov, kot je internet.

66

(67)  Iz predloženih informacij za en kamnolom ni razvidno, kateri material dejansko proizvaja, čeprav je naveden na seznamu kamnolomov, ki proizvajajo skrilavec.

67

(68)  Krovnina je material nad mineralom, ki ga želi upravljavec kamnoloma pridobiti.

68

(69)  Glej opombo 64.

69

(70)  Sodba v zadevi T-210/02 RENV, British Aggregates Association, ECLI:EU:T:2012:110, točka 72.

70

(71)  Glej preglednico v uvodni izjavi 143.

71

(72)  Glej opombo 67.

72

(73)  Informacije so na voljo na spletni strani: http://www.brauntonaggregates.co.uk/technical-details.html, obiskano 11. marca 2015.

73

(74)  V skladu z informacijami, ki jih je predložilo Združeno kraljestvo, so kaolinske gline drobnozrnate sedimentne gline iz kaolinita. Uporabljajo se pri proizvodnji porcelana in svetlečega papirja ter medicinskih in kozmetičnih izdelkov.

74

(75)  Grudaste ilovice so drobnozrnate kaolinske sedimentne gline, ki so običajno sestavljene iz 20–80 % kaolinita, 10–25 % sljude in 6–65 % kremena. Zaradi prožnosti in trdnosti, ki jo imajo v nežganem stanju, se uporabljajo pri proizvodnji keramike.

75

(76)  British Geological Survey, Mineral Planning Factsheet, Construction aggregates, stran 3.

76

(77)  Sodba v zadevi T-210/02 RENV, British Aggregates Association, ECLI:EU:T:2012:110, točki 89 in 90.

77

(78)  Glej opombo 77.

78

(79)  Argon-kisikovo razogljičenje.

79

(80)  Direktiva 2006/21/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. marca 2006 o ravnanju z odpadki iz rudarskih in drugih ekstraktivnih dejavnosti ter o spremembi Direktive 2004/35/ES – Izjava Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (UL L 102, 11.4.2006, str. 15).

80

(81)  Glej slovar Glossary of Building and Civil Engineering Terms, British Standard Institution, Blackwell Scientific Publications, 1993, 630-3006; glej tudi dokaze, ki jih je združenje British Aggregates Association predložilo v svojem odgovoru Sodišču v zadevi T-210-02: Construction Raw Materials Policy and Supply Practices in Northwestern Europe – Facts and Figures – England, Scotland and Wales (Great Britain), British Geological Survey Commissioned Report CR/02/082N (Politika in prakse oskrbe s surovinami v gradbeništvu v severozahodni Evropi – Dejstva in podatki – Anglija, Škotska in Wales (Velika Britanija), poročilo organa British Geological Survey CR/02/082N), ki ga je naročil inštitut Road and Hydraulic Engineering Institute nizozemskega ministrstva za promet, javna dela in upravljanje voda, str. 50.

81

(82)  Glej opombo 64.

82

(83)  Glej sklep v zadevi SA. 18859, Olajšava za dajatev na agregate na Severnem Irskem (ex N 2/04), http://ec.europa.eu/competition/state_aid/cases/241379/241379_1594138_163_2.pdf.

83

(84)  Glej sodbo v zadevi C-199/06, CELF, ZOdl. 2008, str. I-469, točki 61 in 64.

84

(85)  Glej sodbo v zadevi C-199/06, CELF, ZOdl. 2008, str. I-469, točka 63 in točke 66–68.

85

(86)  Obvestilo Komisije o določitvi veljavnih pravil za ocenjevanje nezakonite državne pomoči (UL C 119, 22.5.2002, str. 22).

86

(87)  Uvodna izjava 150 sklepa o začetku postopka.

87

(88)  Dokazi niso bili predloženi.

88

(89)  Glej opombo 77.

89

(90)  Glej opombo 77.

90

(91)  Sodba v združenih zadevah T-254/00, T-270/00 in T-277/00, Hotel Cipriani in drugi, ECLI:EU:T:2008:537, točka 337.

91

(92)  Sodba v zadevi T-210/02 RENV, British Aggregates Association, ECLI:EU:T:2012:110, točka 89.

92

(93)  Glej opombo 77.

93

(94)  Glej sodbo v zadevi C-70/72, Komisija proti Nemčiji, Recueil 1973, str. 813, točka 13.

94

(95)  Glej sodbo v združenih zadevah C-278/92, C-279/92 in C-280/92, Španija proti Komisiji, Recueil 1994, str. I-4103, točka 75.

95

(96)  Glej sodbo v zadevi C-75/97, Belgija proti Komisiji, Recueil 1999, str. I-3671, točki 64 in 65.

96

(97)  Uredba Sveta (ES) št. 659/1999 z dne 22. marca 1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES (UL L 83, 27.3.1999, str. 1).

97

(98)  Uredba Sveta (ES) št. 994/98 z dne 7. maja 1998 o uporabi členov 92 in 93 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za določene vrste horizontalne državne pomoči (UL L 142, 14.5.1998, str. 1).

98

(99)  Uredba Komisije (ES) št. 794/2004 z dne 21. aprila 2004 o izvajanju Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES (UL L 140, 30.4.2004, str. 1).

99

---

| 4.3.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 59/168 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 59/168

---

SKLEP KOMISIJE (EU) 2016/289

z dne 8. junija 2015

o državni pomoči SA.37792 (2014/C) (ex 2013/N), ki jo Slovenija namerava izvesti za skupino Cimos

(notificirano pod dokumentarno številko C(2015) 3770)

(Besedilo v angleškem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti prvega pododstavka člena 108(2) Pogodbe (1),

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru in zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,

ob upoštevanju sklepa Komisije o začetku postopka iz člena 108(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije v zvezi s pomočjo SA.37792 (2013/N) (2),

po pozivu zainteresiranim stranem, naj oddajo svoje pripombe v skladu z navedenimi določbami (3), in ob upoštevanju teh pripomb,

ob upoštevanju naslednjega:

1.   POSTOPEK

POSTOPEK

| (1) | Slovenija je z dopisom z dne 21. novembra 2013 Komisiji priglasila pomoč za prestrukturiranje, ki jo je nameravala izvesti za skupino Cimos (4) (v nadaljevanju: družba Cimos ali družba). Pred priglašenim ukrepom je bila dodeljena pomoč za reševanje, ki jo je Komisija odobrila 2. julija 2013 (5). |
| --- | --- |

(1)

Slovenija je z dopisom z dne 21. novembra 2013 Komisiji priglasila pomoč za prestrukturiranje, ki jo je nameravala izvesti za skupino Cimos (4) (v nadaljevanju: družba Cimos ali družba). Pred priglašenim ukrepom je bila dodeljena pomoč za reševanje, ki jo je Komisija odobrila 2. julija 2013 (5).

4

5

| (2) | Komisija je z dopisom z dne 9. aprila 2014 Slovenijo obvestila, da je sklenila v zvezi s pomočjo začeti postopek na podlagi člena 108(2) Pogodbe (v nadaljnjem besedilu: sklep o začetku postopka). Slovenija je pripombe glede tega sklepa predložila z dopisom z dne 10. junija 2014. Dodatne informacije je predložila z dopisoma z dne 24. septembra 2014 in 3. oktobra 2014. Komisija se je s slovenskimi organi sestala 4. novembra 2014. Za dodatne informacije je zaprosila z dopisom z dne 18. decembra 2014, na katerega je Slovenija odgovorila 30. januarja 2015. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je z dopisom z dne 9. aprila 2014 Slovenijo obvestila, da je sklenila v zvezi s pomočjo začeti postopek na podlagi člena 108(2) Pogodbe (v nadaljnjem besedilu: sklep o začetku postopka). Slovenija je pripombe glede tega sklepa predložila z dopisom z dne 10. junija 2014. Dodatne informacije je predložila z dopisoma z dne 24. septembra 2014 in 3. oktobra 2014. Komisija se je s slovenskimi organi sestala 4. novembra 2014. Za dodatne informacije je zaprosila z dopisom z dne 18. decembra 2014, na katerega je Slovenija odgovorila 30. januarja 2015.

| (3) | Odločitev Komisije, da začne postopek, je bila objavljena v Uradnem listu Evropske unije (6). Komisija je vse zainteresirane strani pozvala, naj predložijo svoje pripombe. |
| --- | --- |

(3)

Odločitev Komisije, da začne postopek, je bila objavljena v Uradnem listu Evropske unije (6). Komisija je vse zainteresirane strani pozvala, naj predložijo svoje pripombe.

Uradnem listu Evropske unije

6

| (4) | Pripombe je predložila ena zainteresirana stran. Komisija jih je poslala Sloveniji in ji dala možnost odgovora. Slovenija na pripombe zainteresirane strani ni odgovorila. |
| --- | --- |

(4)

Pripombe je predložila ena zainteresirana stran. Komisija jih je poslala Sloveniji in ji dala možnost odgovora. Slovenija na pripombe zainteresirane strani ni odgovorila.

| (5) | Slovenija se je z dopisom z dne 27. januarja 2015 odpovedala svoji pravici na podlagi člena 3 Uredbe (ES) 1 (7), da se ta sklep sprejme v slovenskem jeziku, in se strinjala, da je verodostojni jezik tega sklepa angleški jezik. |
| --- | --- |

(5)

Slovenija se je z dopisom z dne 27. januarja 2015 odpovedala svoji pravici na podlagi člena 3 Uredbe (ES) 1 (7), da se ta sklep sprejme v slovenskem jeziku, in se strinjala, da je verodostojni jezik tega sklepa angleški jezik.

7

2.   OPIS

OPIS

2.1   UPRAVIČENEC

| (6) | Družba Cimos je slovenski proizvajalec sestavnih delov za avtomobilsko industrijo, ena največjih slovenskih industrijskih družb in pomemben delodajalec. Pred kratkim je poročala o letni prodaji v višini več kot 400 milijonov EUR in zaposlovala 6 855 oseb (8), od tega več kot 2 500 v Sloveniji. |
| --- | --- |

(6)

Družba Cimos je slovenski proizvajalec sestavnih delov za avtomobilsko industrijo, ena največjih slovenskih industrijskih družb in pomemben delodajalec. Pred kratkim je poročala o letni prodaji v višini več kot 400 milijonov EUR in zaposlovala 6 855 oseb (8), od tega več kot 2 500 v Sloveniji.

8

| (7) | Poleg osnovne dejavnosti je bila družba s stebrom strojegradnje in orodjarstva (v nadaljnjem besedilu: steber strojegradnje), energetskim stebrom in stebrom kmetijske mehanizacije (v nadaljnjem besedilu: kmetijski steber) dejavna tudi v drugih sektorjih. Pred kratkim jih je prodala ali vključila v avtomobilski steber, ki je sedaj edina dejavnost družbe. |
| --- | --- |

(7)

Poleg osnovne dejavnosti je bila družba s stebrom strojegradnje in orodjarstva (v nadaljnjem besedilu: steber strojegradnje), energetskim stebrom in stebrom kmetijske mehanizacije (v nadaljnjem besedilu: kmetijski steber) dejavna tudi v drugih sektorjih. Pred kratkim jih je prodala ali vključila v avtomobilski steber, ki je sedaj edina dejavnost družbe.

| (8) | Po ocenah Slovenije je tržni delež družbe Cimos na evropskem trgu pod 15 % za večino družin izdelkov, z izjemo komponent centralnih ohišij in turbo sistemov z razvodnimi prstani, kjer naj bi po ocenah dosegal 17 oziroma 21 %. Med glavnimi konkurenti družbe Cimos so družbe Edscha in FlexNGate, Le Bélier, Streit in NWS. |
| --- | --- |

(8)

Po ocenah Slovenije je tržni delež družbe Cimos na evropskem trgu pod 15 % za večino družin izdelkov, z izjemo komponent centralnih ohišij in turbo sistemov z razvodnimi prstani, kjer naj bi po ocenah dosegal 17 oziroma 21 %. Med glavnimi konkurenti družbe Cimos so družbe Edscha in FlexNGate, Le Bélier, Streit in NWS.

| (9) | Družbo Cimos so na dan 31. avgusta 2014 sestavljale matična družba Cimos d.d. in 21 odvisnih družb, ki so dejavnost opravljale v Sloveniji, na Hrvaškem, v Franciji, Nemčiji, Srbiji, Bosni in Rusiji. Prvotna organizacijska struktura družbe Cimos je prikazana na spodnji sliki.

  Organizacijska struktura družbe Cimos |
| --- | --- |

(9)

Družbo Cimos so na dan 31. avgusta 2014 sestavljale matična družba Cimos d.d. in 21 odvisnih družb, ki so dejavnost opravljale v Sloveniji, na Hrvaškem, v Franciji, Nemčiji, Srbiji, Bosni in Rusiji. Prvotna organizacijska struktura družbe Cimos je prikazana na spodnji sliki.

Organizacijska struktura družbe Cimos

Organizacijska struktura družbe Cimos

| (10) | Slovenska država ima posredno – prek družb v lasti države ali občin – v družbi Cimos več kot 39-odstotni delež. Lastniška struktura in struktura nadzora je bila na dan 31. avgusta 2014 naslednja:

  Preglednica 1


  Lastniška struktura družbe Cimos








  Delničar | Delež (%) | Nadzor |
| --- | --- | --- | --- |
| Modra Zavarovalnica d.d. | 21,4 | javni |
| Banka Koper d.d. | 20,4 | zasebni |
| Cimos d.d. | 13,3 | zasebni |
| Kovinoplastika Lož d.d. | 13,1 | zasebni |
| D.S.U. d.o.o. | 6,9 | javni |
| ostali | 24,9 | javni in zasebni |
| Vir: Načrt prestrukturiranja. |

(10)

Slovenska država ima posredno – prek družb v lasti države ali občin – v družbi Cimos več kot 39-odstotni delež. Lastniška struktura in struktura nadzora je bila na dan 31. avgusta 2014 naslednja:

Preglednica 1

Preglednica 1

Lastniška struktura družbe Cimos

Lastniška struktura družbe Cimos

Delničar

Delež (%)

Nadzor

Modra Zavarovalnica d.d.

21,4

javni

Banka Koper d.d.

20,4

zasebni

Cimos d.d.

13,3

zasebni

Kovinoplastika Lož d.d.

13,1

zasebni

D.S.U. d.o.o.

6,9

javni

ostali

24,9

javni in zasebni

Vir: Načrt prestrukturiranja.

Vir:

| (11) | Družba se v zadnjih letih sooča s precejšnjimi finančnimi težavami. V letih 2011 in 2010 je ustvarila majhen dobiček, za leti 2012 in 2013 pa je poročala o precejšnjih čistih izgubah v višini 97,9 milijona EUR oziroma 122 milijonov EUR. Posledično so bila njena čista sredstva negativna in so leta 2013 znašala – 103,3 milijona EUR. Dolg (dolgoročne in kratkoročne obveznosti), ki je bil že v prejšnjih letih velik, se je leta 2013 še povečal, razmerje med dolžniškim in lastniškim kapitalom pa se je zaradi zmanjšanja čistih sredstev zelo povečalo. Likvidnostno stanje se je poslabšalo, saj se je razmerje med kratkoročnimi sredstvi in kratkoročnimi obveznostmi z 0,85 leta 2010 zmanjšalo na 0,5 leta 2013. Izbrani finančni podatki družbe so prikazani v preglednici 2.

  Preglednica 2


  Izbrani finančni podatki skupine Cimos za obdobje 2010–2013










  (v mio. EUR) |
| --- | --- |
| | 2013 | 2012 | 2011 | 2010 |
| Prihodki od prodaje | 409,2 | 445,6 | 480,7 | 444,8 |
| Čisti poslovni izid | – 122,0 | – 97,9 | 3,4 | 4,1 |
| Čista sredstva | – 103,3 | 22,5 | 139,3 | 133,1 |
| Dolg | 610,4 | 569,3 | 581,6 | 594,2 |
| Koeficient kratkoročne pokritosti kratkoročnih obveznosti | 0,5 | 0,54 | 0,85 | 0,85 |
| Vir: Konsolidiran računovodski izkaz za leta: 2013, 2012, 2011 in 2010. |

(11)

Družba se v zadnjih letih sooča s precejšnjimi finančnimi težavami. V letih 2011 in 2010 je ustvarila majhen dobiček, za leti 2012 in 2013 pa je poročala o precejšnjih čistih izgubah v višini 97,9 milijona EUR oziroma 122 milijonov EUR. Posledično so bila njena čista sredstva negativna in so leta 2013 znašala – 103,3 milijona EUR. Dolg (dolgoročne in kratkoročne obveznosti), ki je bil že v prejšnjih letih velik, se je leta 2013 še povečal, razmerje med dolžniškim in lastniškim kapitalom pa se je zaradi zmanjšanja čistih sredstev zelo povečalo. Likvidnostno stanje se je poslabšalo, saj se je razmerje med kratkoročnimi sredstvi in kratkoročnimi obveznostmi z 0,85 leta 2010 zmanjšalo na 0,5 leta 2013. Izbrani finančni podatki družbe so prikazani v preglednici 2.

Preglednica 2

Preglednica 2

Izbrani finančni podatki skupine Cimos za obdobje 2010–2013

Izbrani finančni podatki skupine Cimos za obdobje 2010–2013

(v mio. EUR)

2013

2012

2011

2010

Prihodki od prodaje

409,2

445,6

480,7

444,8

Čisti poslovni izid

– 122,0

– 97,9

3,4

4,1

Čista sredstva

– 103,3

22,5

139,3

133,1

Dolg

610,4

569,3

581,6

594,2

Koeficient kratkoročne pokritosti kratkoročnih obveznosti

0,5

0,54

0,85

0,85

Vir: Konsolidiran računovodski izkaz za leta: 2013, 2012, 2011 in 2010.

Vir:

| (12) | Težave družbe Cimos so večinoma posledica hudih likvidnostnih težav in prezadolženosti. Družba je v obdobju 2000–2008 beležila močno rast, ki jo je financirala z zunanjim zadolževanjem. Temu sta sledila zmanjšanje povpraševanja zaradi gospodarske krize ter slabe naložbene odločitve in neustrezno upravljanje. Posledično se je družba precej zadolžila in ni bila več zmožna refinancirati ali poravnati svojih finančnih obveznosti. |
| --- | --- |

(12)

Težave družbe Cimos so večinoma posledica hudih likvidnostnih težav in prezadolženosti. Družba je v obdobju 2000–2008 beležila močno rast, ki jo je financirala z zunanjim zadolževanjem. Temu sta sledila zmanjšanje povpraševanja zaradi gospodarske krize ter slabe naložbene odločitve in neustrezno upravljanje. Posledično se je družba precej zadolžila in ni bila več zmožna refinancirati ali poravnati svojih finančnih obveznosti.

| (13) | Družba Cimos ima tudi precejšnje obveznosti do dobaviteljev, ki povzročajo trganje dobaviteljske verige in ki bi v primeru, da bi dobavitelji začeli omejevati svojo izpostavljenost, ogrozile sam obstoj družbe. |
| --- | --- |

(13)

Družba Cimos ima tudi precejšnje obveznosti do dobaviteljev, ki povzročajo trganje dobaviteljske verige in ki bi v primeru, da bi dobavitelji začeli omejevati svojo izpostavljenost, ogrozile sam obstoj družbe.

2.2   POSTOPEK PRESTRUKTURIRANJA DOLGA

| (14) | Družba Cimos je junija 2012 z bankami upnicami sklenila pogodbo o prestrukturiranju, da bi odložila odplačilo dolga. Pogodba je bila večkrat podaljšana, vendar družbi sami ni uspelo ponovno vzpostaviti likvidnosti in je bila aprila 2013 prisiljena državo zaprositi za pomoč za reševanje, da bi se izognila stečaju. |
| --- | --- |

(14)

Družba Cimos je junija 2012 z bankami upnicami sklenila pogodbo o prestrukturiranju, da bi odložila odplačilo dolga. Pogodba je bila večkrat podaljšana, vendar družbi sami ni uspelo ponovno vzpostaviti likvidnosti in je bila aprila 2013 prisiljena državo zaprositi za pomoč za reševanje, da bi se izognila stečaju.

| (15) | Družba se je nato s konzorcijem bank upnic (Club Banks) pogajala o podpisu celovite okvirne pogodbe o prestrukturiranju (Master Restructuring Agreement), v kateri naj bi se določili roki in pogoji za prostovoljno prestrukturiranje dolga. Prostovoljno prestrukturiranje dolga je bil glavni element načrta prestrukturiranja, ki ga je Slovenija priglasila novembra 2013. Družba Cimos je pričakovala, da bo okvirna pogodba o prestrukturiranju podpisana do konca leta 2013. |
| --- | --- |

(15)

Družba se je nato s konzorcijem bank upnic (Club Banks) pogajala o podpisu celovite okvirne pogodbe o prestrukturiranju (Master Restructuring Agreement), v kateri naj bi se določili roki in pogoji za prostovoljno prestrukturiranje dolga. Prostovoljno prestrukturiranje dolga je bil glavni element načrta prestrukturiranja, ki ga je Slovenija priglasila novembra 2013. Družba Cimos je pričakovala, da bo okvirna pogodba o prestrukturiranju podpisana do konca leta 2013.

| (16) | Vendar je uprava družbe Cimos februarja 2014 po prejemu revizijskega poročila ugotovila, da družba Cimos na podlagi slovenske zakonodaje izpolnjuje merila za plačilno nesposobnost, povezano s kapitalsko neustreznostjo. Konzorcij bank upnic je vedno bolj skrbelo, ali bo prostovoljno prestrukturiranje družbe in podpis okvirne pogodbe o prestrukturiranju mogoče izpeljati. Zlasti je imel pomisleke, da večji upniki nosijo preveliko breme prestrukturiranja in da potrebno poslovno prestrukturiranje v načrtu prestrukturiranja ni ustrezno obravnavano. |
| --- | --- |

(16)

Vendar je uprava družbe Cimos februarja 2014 po prejemu revizijskega poročila ugotovila, da družba Cimos na podlagi slovenske zakonodaje izpolnjuje merila za plačilno nesposobnost, povezano s kapitalsko neustreznostjo. Konzorcij bank upnic je vedno bolj skrbelo, ali bo prostovoljno prestrukturiranje družbe in podpis okvirne pogodbe o prestrukturiranju mogoče izpeljati. Zlasti je imel pomisleke, da večji upniki nosijo preveliko breme prestrukturiranja in da potrebno poslovno prestrukturiranje v načrtu prestrukturiranja ni ustrezno obravnavano.

| (17) | Da bi banke upnice te pomisleke odpravile, so se odločile, da si ne bodo prizadevale za sklenitev okvirne pogodbe o prestrukturiranju, ampak bodo namesto tega začele postopek prisilne poravnave, ki ga nadzoruje sodišče, s čimer bi se zagotovilo, da bi pri prestrukturiranju družbe sodelovalo več zainteresiranih strani, vključno s strankami, dobavitelji in drugimi upniki, ki bi bili udeleženi v večji meri in imeli trdnejše obveznosti kot na podlagi prostovoljne okvirne pogodbe o prestrukturiranju. Sodišče je 3. junija 2014 za družbo Cimos uvedlo postopek prisilne poravnave. Hkrati so banke upnice z drugimi zainteresiranimi stranmi začele razpravo, da bi se dogovorile o njihovemu prispevku k prestrukturiranju. |
| --- | --- |

(17)

Da bi banke upnice te pomisleke odpravile, so se odločile, da si ne bodo prizadevale za sklenitev okvirne pogodbe o prestrukturiranju, ampak bodo namesto tega začele postopek prisilne poravnave, ki ga nadzoruje sodišče, s čimer bi se zagotovilo, da bi pri prestrukturiranju družbe sodelovalo več zainteresiranih strani, vključno s strankami, dobavitelji in drugimi upniki, ki bi bili udeleženi v večji meri in imeli trdnejše obveznosti kot na podlagi prostovoljne okvirne pogodbe o prestrukturiranju. Sodišče je 3. junija 2014 za družbo Cimos uvedlo postopek prisilne poravnave. Hkrati so banke upnice z drugimi zainteresiranimi stranmi začele razpravo, da bi se dogovorile o njihovemu prispevku k prestrukturiranju.

| (18) | Upniki v prisilni poravnavi (9) so prišli do sklepa glede pogojev obveznega prestrukturiranja dolga in se dogovorili o prispevku drugih zainteresiranih strani (države, strank, dobaviteljev, zakupodajalca in bank, ki niso sodelovale v postopku prisilne poravnave), zato je bilo treba prvotno priglašeni načrt prestrukturiranja, ki je temeljil na okvirni pogodbi o prestrukturiranju, posodobiti ob upoštevanju izida postopka prisilne poravnave. Posledično je Slovenija 3. oktobra 2014 predložila posodobljen načrt prestrukturiranja (10). |
| --- | --- |

(18)

Upniki v prisilni poravnavi (9) so prišli do sklepa glede pogojev obveznega prestrukturiranja dolga in se dogovorili o prispevku drugih zainteresiranih strani (države, strank, dobaviteljev, zakupodajalca in bank, ki niso sodelovale v postopku prisilne poravnave), zato je bilo treba prvotno priglašeni načrt prestrukturiranja, ki je temeljil na okvirni pogodbi o prestrukturiranju, posodobiti ob upoštevanju izida postopka prisilne poravnave. Posledično je Slovenija 3. oktobra 2014 predložila posodobljen načrt prestrukturiranja (10).

9

10

| (19) | Ključni element prisilne poravnave na podlagi slovenske zakonodaje je načrt finančnega prestrukturiranja, ki se predloži sodišču in v katerem so določeni dogovorjeni pogoji prestrukturiranja. Upniki v prisilni poravnavi so načrt finančnega prestrukturiranja predložili 3. novembra 2014. Po navedbah Slovenije načrta finančnega prestrukturiranja po njegovi predložitvi ni več mogoče spreminjati. Slovenija je potrdila, da so se vse skupine zainteresiranih strani zavezale k izvedbi načrta finančnega prestrukturiranja. |
| --- | --- |

(19)

Ključni element prisilne poravnave na podlagi slovenske zakonodaje je načrt finančnega prestrukturiranja, ki se predloži sodišču in v katerem so določeni dogovorjeni pogoji prestrukturiranja. Upniki v prisilni poravnavi so načrt finančnega prestrukturiranja predložili 3. novembra 2014. Po navedbah Slovenije načrta finančnega prestrukturiranja po njegovi predložitvi ni več mogoče spreminjati. Slovenija je potrdila, da so se vse skupine zainteresiranih strani zavezale k izvedbi načrta finančnega prestrukturiranja.

| (20) | Načrt finančnega prestrukturiranja je proučil neodvisen pooblaščen cenilec, ki je v skladu s slovensko zakonodajo o plačilni nesposobnosti izdal mnenje, v katerem je potrdil, da je družba Cimos plačilno nesposobna, da obstaja več kot 50-odstotna verjetnost, da bo s finančnim prestrukturiranjem na podlagi načrta finančnega prestrukturiranja družba Cimos ponovno postala kratkoročno in dolgoročno likvidna in plačilno sposobna ter da obstaja več kot 50-odstotna verjetnost, da bodo upnikom družbe Cimos terjatve povrnjene pod ugodnejšimi pogoji, kot bi bile, če bi stečajni postopek začela družba sama. Cenilec je ugotovil, da bi bilo v primeru stečaja navadnim finančnim upnikom povrnjeno 3,88 % terjatev, pri prisilni poravnavi pa 23,94 % terjatev. |
| --- | --- |

(20)

Načrt finančnega prestrukturiranja je proučil neodvisen pooblaščen cenilec, ki je v skladu s slovensko zakonodajo o plačilni nesposobnosti izdal mnenje, v katerem je potrdil, da je družba Cimos plačilno nesposobna, da obstaja več kot 50-odstotna verjetnost, da bo s finančnim prestrukturiranjem na podlagi načrta finančnega prestrukturiranja družba Cimos ponovno postala kratkoročno in dolgoročno likvidna in plačilno sposobna ter da obstaja več kot 50-odstotna verjetnost, da bodo upnikom družbe Cimos terjatve povrnjene pod ugodnejšimi pogoji, kot bi bile, če bi stečajni postopek začela družba sama. Cenilec je ugotovil, da bi bilo v primeru stečaja navadnim finančnim upnikom povrnjeno 3,88 % terjatev, pri prisilni poravnavi pa 23,94 % terjatev.

2.3   PRIGLAŠENI UKREPI

| (21) | V posodobljenem načrtu prestrukturiranja je predvideno izvajanje ukrepov, povzetih v nadaljevanju. |
| --- | --- |

(21)

V posodobljenem načrtu prestrukturiranja je predvideno izvajanje ukrepov, povzetih v nadaljevanju.

| (22) | Ukrep 1: 60-odstotno zmanjšanje (21,7 milijona EUR) terjatve države do družbe Cimos iz naslova jamstva za pomoč za reševanje s pretvorbo dolga v lastniški delež, preostalih 40 % (14,5 milijona EUR) pa bi se odplačalo v desetletnem obdobju po obrestni meri EURIBOR + 2,5 %. |
| --- | --- |

(22)

Ukrep 1: 60-odstotno zmanjšanje (21,7 milijona EUR) terjatve države do družbe Cimos iz naslova jamstva za pomoč za reševanje s pretvorbo dolga v lastniški delež, preostalih 40 % (14,5 milijona EUR) pa bi se odplačalo v desetletnem obdobju po obrestni meri EURIBOR + 2,5 %.

| (23) | Ukrep 2: 60-odstotno zmanjšanje (23,4 milijona EUR) terjatve države do družbe Cimos iz naslova drugih jamstev (11) s pretvorbo dolga v lastniški delež, preostalih 40 % (15,6 milijona EUR) pa bi se odplačalo v desetletnem obdobju po obrestni meri EURIBOR + 2,5 %. |
| --- | --- |

(23)

Ukrep 2: 60-odstotno zmanjšanje (23,4 milijona EUR) terjatve države do družbe Cimos iz naslova drugih jamstev (11) s pretvorbo dolga v lastniški delež, preostalih 40 % (15,6 milijona EUR) pa bi se odplačalo v desetletnem obdobju po obrestni meri EURIBOR + 2,5 %.

11

| (24) | Ukrep 3: Kombinacija 60-odstotnega zmanjšanja dolga (122 milijonov EUR) s pretvorbo dolga v lastniški delež iz naslova bančnega dolga, za nekatere banke odpis (35,7 milijona EUR (12)) in reprogramiranje preostalega dolga (99,5 milijona EUR) v desetletnem obdobju po obrestni meri EURIBOR + 2,5 %.

  Preglednica 3


  Povzetek ukrepov 1–3










  (v mio. EUR) |
| --- | --- |
| Ime upnika | Dolgovana glavnica | Pretvorba dolga v lastniški delež | Odpis | Preostali dolg |
| Ukrep 1 |
| Ministrstvo za finance | 36,2 | (21,7) | — | 14,5 |
| Ukrep 2 |
| Republika Slovenija | 39,0 | (23,4) | — | 15,6 |
| Ukrep 3 |
| DUTB | 65,8 | (39,5) | — | 26,3 |
| SID banka | 47,5 | (1,0) | (27,5) | 19 |
| Banka Celje d.d. | 42,4 | (25,5) | — | 16,9 |
| NLB | 26,8 | (16,1) | — | 10,7 |
| Abanka Vipa d.d. | 23,2 | (13,9) | — | 9,3 |
| Mednarodna finančna korporacija | 22,1 | (13,3) | — | 8,8 |
| Gorenjska banka d.d. | 15,5 | (9,3) | — | 6,2 |
| NKBM | 5,7 | (3,4) | — | 2,3 |
| Ukrep 3 skupaj | 249 | (122) | (27,5) | 99,5 |
| Vir: Načrt prestrukturiranja. |

(24)

Ukrep 3: Kombinacija 60-odstotnega zmanjšanja dolga (122 milijonov EUR) s pretvorbo dolga v lastniški delež iz naslova bančnega dolga, za nekatere banke odpis (35,7 milijona EUR (12)) in reprogramiranje preostalega dolga (99,5 milijona EUR) v desetletnem obdobju po obrestni meri EURIBOR + 2,5 %.

12

Preglednica 3

Preglednica 3

Povzetek ukrepov 1–3

Povzetek ukrepov 1–3

(v mio. EUR)

Ime upnika

Dolgovana glavnica

Pretvorba dolga v lastniški delež

Odpis

Preostali dolg

Ukrep 1

Ministrstvo za finance

36,2

(21,7)

—

14,5

Ukrep 2

Republika Slovenija

39,0

(23,4)

—

15,6

Ukrep 3

DUTB

65,8

(39,5)

—

26,3

SID banka

47,5

(1,0)

(27,5)

19

Banka Celje d.d.

42,4

(25,5)

—

16,9

NLB

26,8

(16,1)

—

10,7

Abanka Vipa d.d.

23,2

(13,9)

—

9,3

Mednarodna finančna korporacija

22,1

(13,3)

—

8,8

Gorenjska banka d.d.

15,5

(9,3)

—

6,2

NKBM

5,7

(3,4)

—

2,3

Ukrep 3 skupaj

249

(122)

(27,5)

99,5

Vir: Načrt prestrukturiranja.

Vir:

| (25) | Ukrep 4: Shema svežega kapitala v višini 39,5 milijona EUR, ki jo sestavljata: (i) komercialno posojilo bank (v nadaljnjem besedilu: banke s svežim kapitalom (13)) v višini 20 milijonov EUR z obrestmi po šestmesečnem EURIBOR + 5 % letno, podprto z zavarovanjem s premoženjem, in (ii) posojilo zasebnih strank družbe (v nadaljnjem besedilu: stranke s svežim kapitalom (14)) v višini 19,5 milijona EUR, nezavarovano in brez obresti. |
| --- | --- |

(25)

Ukrep 4: Shema svežega kapitala v višini 39,5 milijona EUR, ki jo sestavljata: (i) komercialno posojilo bank (v nadaljnjem besedilu: banke s svežim kapitalom (13)) v višini 20 milijonov EUR z obrestmi po šestmesečnem EURIBOR + 5 % letno, podprto z zavarovanjem s premoženjem, in (ii) posojilo zasebnih strank družbe (v nadaljnjem besedilu: stranke s svežim kapitalom (14)) v višini 19,5 milijona EUR, nezavarovano in brez obresti.

13

14

| (26) | Ukrep 5: Prostovoljno prestrukturiranje dolga, ki ga izvedejo dobavitelji (15), s finančnim učinkom v višini 21,8 milijona EUR. |
| --- | --- |

(26)

Ukrep 5: Prostovoljno prestrukturiranje dolga, ki ga izvedejo dobavitelji (15), s finančnim učinkom v višini 21,8 milijona EUR.

15

| (27) | Ukrep 6: Prostovoljno prestrukturiranje dolga, ki ga izvede zakupodajalec (16), s finančnim učinkom v višini 6 milijonov EUR. |
| --- | --- |

(27)

Ukrep 6: Prostovoljno prestrukturiranje dolga, ki ga izvede zakupodajalec (16), s finančnim učinkom v višini 6 milijonov EUR.

16

| (28) | Ukrep 7: Prostovoljno reprogramiranje dolga, ki ga izvedejo banke, ki niso sodelovale v postopku prisilne poravnave (17), s pričakovanim finančnim učinkom v višini 3 milijonov EUR. |
| --- | --- |

(28)

Ukrep 7: Prostovoljno reprogramiranje dolga, ki ga izvedejo banke, ki niso sodelovale v postopku prisilne poravnave (17), s pričakovanim finančnim učinkom v višini 3 milijonov EUR.

17

| (29) | Ukrep 8: Naložbe v osnovna sredstva, ki jih financirajo stranke v obliki posojila, v višini 9,8 milijona EUR. |
| --- | --- |

(29)

Ukrep 8: Naložbe v osnovna sredstva, ki jih financirajo stranke v obliki posojila, v višini 9,8 milijona EUR.

| (30) | Po mnenju Slovenije državno pomoč pomeni le pretvorba terjatve države iz naslova jamstva za pomoč za reševanje v lastniški delež v višini 21,7 milijona EUR (del ukrepa 1). |
| --- | --- |

(30)

Po mnenju Slovenije državno pomoč pomeni le pretvorba terjatve države iz naslova jamstva za pomoč za reševanje v lastniški delež v višini 21,7 milijona EUR (del ukrepa 1).

3.   NAČRT PRESTRUKTURIRANJA

NAČRT PRESTRUKTURIRANJA

| (31) | Kot je bilo navedeno v uvodni izjavi 18, je bil prvotno priglašeni načrt prestrukturiranja posodobljen ob upoštevanju spremenjenih pogojev prestrukturiranja, predlaganih v okviru prisilne poravnave. Ključne značilnosti posodobljenega načrta so enake kot v prvotno priglašenem načrtu. Spremembe v osnovi obsegajo razširitev ukrepov finančnega prestrukturiranja, da bi se vključilo več zainteresiranih strani, in krepitev ukrepov poslovnega prestrukturiranja, da bi se upoštevale posledice prisilne poravnave. |
| --- | --- |

(31)

Kot je bilo navedeno v uvodni izjavi 18, je bil prvotno priglašeni načrt prestrukturiranja posodobljen ob upoštevanju spremenjenih pogojev prestrukturiranja, predlaganih v okviru prisilne poravnave. Ključne značilnosti posodobljenega načrta so enake kot v prvotno priglašenem načrtu. Spremembe v osnovi obsegajo razširitev ukrepov finančnega prestrukturiranja, da bi se vključilo več zainteresiranih strani, in krepitev ukrepov poslovnega prestrukturiranja, da bi se upoštevale posledice prisilne poravnave.

| (32) | Po navedbah iz načrta težave družbe izhajajo iz širitve, financirane z zadolževanjem, vedno slabše poslovne učinkovitosti in upada na trgu avtomobilske industrije zaradi svetovne gospodarske in finančne krize. |
| --- | --- |

(32)

Po navedbah iz načrta težave družbe izhajajo iz širitve, financirane z zadolževanjem, vedno slabše poslovne učinkovitosti in upada na trgu avtomobilske industrije zaradi svetovne gospodarske in finančne krize.

| (33) | Rast prihodkov v obdobju 2000–2008 je bila letno v povprečju več kot 20-odstotna, financirala pa se je zlasti z zunanjim zadolževanjem, v večini primerov s kratkoročnimi posojili, zaradi česar je prišlo do neujemanj med dolgoročnimi sredstvi in kratkoročnimi obveznostmi, s katerimi so se financirala navedena sredstva. V navedenem obdobju se je čisti dolg družbe povečal sedemkrat in od takrat ostal visok. Družba sama tega dolga ni mogla odplačati, kot tudi ni mogla financirati potrebnih kapitalskih naložb. Poleg tega je družba Cimos nakopičila precejšnje obveznosti do dobaviteljev, saj je poslovanje financirala zlasti s podaljševanjem rokov plačila dobaviteljem. Nezmožnost pravočasnega plačevanja dobaviteljem je pripomogla k likvidnostnim težavam, pa tudi motila poslovanje, ki v avtomobilski industriji temelji na sprotni dobavi. |
| --- | --- |

(33)

Rast prihodkov v obdobju 2000–2008 je bila letno v povprečju več kot 20-odstotna, financirala pa se je zlasti z zunanjim zadolževanjem, v večini primerov s kratkoročnimi posojili, zaradi česar je prišlo do neujemanj med dolgoročnimi sredstvi in kratkoročnimi obveznostmi, s katerimi so se financirala navedena sredstva. V navedenem obdobju se je čisti dolg družbe povečal sedemkrat in od takrat ostal visok. Družba sama tega dolga ni mogla odplačati, kot tudi ni mogla financirati potrebnih kapitalskih naložb. Poleg tega je družba Cimos nakopičila precejšnje obveznosti do dobaviteljev, saj je poslovanje financirala zlasti s podaljševanjem rokov plačila dobaviteljem. Nezmožnost pravočasnega plačevanja dobaviteljem je pripomogla k likvidnostnim težavam, pa tudi motila poslovanje, ki v avtomobilski industriji temelji na sprotni dobavi.

| (34) | Glavni razlogi za vedno slabšo poslovno učinkovitost družbe vključujejo slabo kakovost, visoko stopnjo odpadkov, manjši obseg storitev za stranke, presežno zmogljivost, ki je vodila k visokim režijskim stroškom, nezmožnost zmanjšanja stroškov, zaradi česar so bile marže vedno manjše, in pomanjkanje zalog, ki je bilo posledica nespoštovanja plačilnih pogojev dobaviteljev. |
| --- | --- |

(34)

Glavni razlogi za vedno slabšo poslovno učinkovitost družbe vključujejo slabo kakovost, visoko stopnjo odpadkov, manjši obseg storitev za stranke, presežno zmogljivost, ki je vodila k visokim režijskim stroškom, nezmožnost zmanjšanja stroškov, zaradi česar so bile marže vedno manjše, in pomanjkanje zalog, ki je bilo posledica nespoštovanja plačilnih pogojev dobaviteljev.

| (35) | Zaradi svetovne gospodarske krize in kreditnega krča se je zmanjšalo povpraševanje po novih avtomobilih in s tem povezano povpraševanje po sestavnih delih za avtomobilsko industrijo. Prihodki družbe Cimos od prodaje so se zmanjšali v letih 2008 in 2009, za kratek čas povečali v letih 2010 in 2011 ter se v letih 2012 in 2013 ponovno zmanjšali. Ker družba ni mogla zmanjšati stroškov, je postala nedonosna in sama ni mogla ustvariti dovolj denarnih tokov, da bi lahko servisirala dolg. |
| --- | --- |

(35)

Zaradi svetovne gospodarske krize in kreditnega krča se je zmanjšalo povpraševanje po novih avtomobilih in s tem povezano povpraševanje po sestavnih delih za avtomobilsko industrijo. Prihodki družbe Cimos od prodaje so se zmanjšali v letih 2008 in 2009, za kratek čas povečali v letih 2010 in 2011 ter se v letih 2012 in 2013 ponovno zmanjšali. Ker družba ni mogla zmanjšati stroškov, je postala nedonosna in sama ni mogla ustvariti dovolj denarnih tokov, da bi lahko servisirala dolg.

| (36) | Da bi družba Cimos obravnavala vzroke za težave, je pripravila načrt prestrukturiranja, v katerem je predvideno izvajanje ukrepov finančnega in poslovnega prestrukturiranja, opisanih v nadaljevanju. |
| --- | --- |

(36)

Da bi družba Cimos obravnavala vzroke za težave, je pripravila načrt prestrukturiranja, v katerem je predvideno izvajanje ukrepov finančnega in poslovnega prestrukturiranja, opisanih v nadaljevanju.

| (37) | V načrtu prestrukturiranja obdobje prestrukturiranja ni natančno določeno. V skladu z načrtom je bilo predvideno, da bi se prestrukturiranje dejansko začelo februarja 2014, ukrepi prestrukturiranja pa bi se izvedli do leta 2016, pri čemer bi bile koristi v celoti dosežene do leta 2018 (v napovedih je predvideno, da se bodo koristi nekaterih ukrepov pokazale v dveh do treh letih). Komisija ob upoštevanju navedenega in dejstva, da naj bi družba na podlagi vseh scenarijev dolgoročno sposobnost preživetja obnovila do leta 2017, meni, da obdobje prestrukturiranja zajema obdobje od februarja 2014 do konca leta 2017. |
| --- | --- |

(37)

V načrtu prestrukturiranja obdobje prestrukturiranja ni natančno določeno. V skladu z načrtom je bilo predvideno, da bi se prestrukturiranje dejansko začelo februarja 2014, ukrepi prestrukturiranja pa bi se izvedli do leta 2016, pri čemer bi bile koristi v celoti dosežene do leta 2018 (v napovedih je predvideno, da se bodo koristi nekaterih ukrepov pokazale v dveh do treh letih). Komisija ob upoštevanju navedenega in dejstva, da naj bi družba na podlagi vseh scenarijev dolgoročno sposobnost preživetja obnovila do leta 2017, meni, da obdobje prestrukturiranja zajema obdobje od februarja 2014 do konca leta 2017.

3.1   FINANČNO PRESTRUKTURIRANJE

| (38) | V prvotno priglašenem načrtu prestrukturiranja je bilo predvideno, da bo država terjatev iz naslova jamstva za pomoč za reševanje v višini 35 milijonov EUR pretvorila v lastniški delež, dva javna delničarja družbe Cimos, Modra Zavarovalnica d.d. in D.S.U. d.o.o., pa bosta vpisala dodatni osnovni kapital v višini 6,5 milijona EUR. Poleg tega sta bila v njem predvidena pretvorba in reprogramiranje bančnega dolga družbe Cimos v višini približno 250–270 milijonov EUR. |
| --- | --- |

(38)

V prvotno priglašenem načrtu prestrukturiranja je bilo predvideno, da bo država terjatev iz naslova jamstva za pomoč za reševanje v višini 35 milijonov EUR pretvorila v lastniški delež, dva javna delničarja družbe Cimos, Modra Zavarovalnica d.d. in D.S.U. d.o.o., pa bosta vpisala dodatni osnovni kapital v višini 6,5 milijona EUR. Poleg tega sta bila v njem predvidena pretvorba in reprogramiranje bančnega dolga družbe Cimos v višini približno 250–270 milijonov EUR.

| (39) | V posodobljenem načrtu prestrukturiranje terjatve države in bančni dolg ostajata osrednja elementa finančnega prestrukturiranja, vendar se bo to izvedlo pod spremenjenimi pogoji, dogovorjenimi v okviru prisilne poravnave. Poleg tega bodo druge zainteresirane strani, vključno s strankami, dobavitelji, zakupodajalcem in bankami, ki niso sodelovale v postopku prisilne poravnave, prostovoljno prispevale k finančnemu prestrukturiranju z zmanjšanjem svojih terjatev ali zagotavljanjem sredstev. Vendar navedena javna delničarja ne bosta več vložila kapitala, kot je bilo predvideno v prvotno priglašenem načrtu. |
| --- | --- |

(39)

V posodobljenem načrtu prestrukturiranje terjatve države in bančni dolg ostajata osrednja elementa finančnega prestrukturiranja, vendar se bo to izvedlo pod spremenjenimi pogoji, dogovorjenimi v okviru prisilne poravnave. Poleg tega bodo druge zainteresirane strani, vključno s strankami, dobavitelji, zakupodajalcem in bankami, ki niso sodelovale v postopku prisilne poravnave, prostovoljno prispevale k finančnemu prestrukturiranju z zmanjšanjem svojih terjatev ali zagotavljanjem sredstev. Vendar navedena javna delničarja ne bosta več vložila kapitala, kot je bilo predvideno v prvotno priglašenem načrtu.

| (40) | Finančni dolg družbe Cimos obsega terjatev države do družbe iz naslova jamstva za pomoč za reševanje v višini 36,2 milijona EUR (vključno z obračunanimi obrestmi), terjatve države do družbe v višini 39 milijonov EUR iz naslova drugih jamstev (18) in več posojil, ki so jih dodelile banke. Država in banke, ki so sodelovale v postopku prisilne poravnave, so se strinjale, da ta dolg pod pogoji iz uvodnih izjav 22–24 prestrukturirajo s kombinacijo pretvorbe dolga v lastniški delež, odpisov in reprogramiranjem odplačila. S temi ukrepi naj bi dolg družbe postal vzdržen in bi ga bilo mogoče servisirati. Sprostila se bodo tudi denarna sredstva, potrebna za financiranje poslovanja in izboljšanje kreditne sposobnosti družbe Cimos v očeh strank, dobaviteljev in finančnih upnikov. |
| --- | --- |

(40)

Finančni dolg družbe Cimos obsega terjatev države do družbe iz naslova jamstva za pomoč za reševanje v višini 36,2 milijona EUR (vključno z obračunanimi obrestmi), terjatve države do družbe v višini 39 milijonov EUR iz naslova drugih jamstev (18) in več posojil, ki so jih dodelile banke. Država in banke, ki so sodelovale v postopku prisilne poravnave, so se strinjale, da ta dolg pod pogoji iz uvodnih izjav 22–24 prestrukturirajo s kombinacijo pretvorbe dolga v lastniški delež, odpisov in reprogramiranjem odplačila. S temi ukrepi naj bi dolg družbe postal vzdržen in bi ga bilo mogoče servisirati. Sprostila se bodo tudi denarna sredstva, potrebna za financiranje poslovanja in izboljšanje kreditne sposobnosti družbe Cimos v očeh strank, dobaviteljev in finančnih upnikov.

18

| (41) | Družba Cimos bo potrebovala dodatna sredstva za financiranje svojega obratnega kapitala in odplačilo obveznosti iz naslova prestrukturiranja dolga, kar je osnovni pogoj za ponovno vzpostavitev plačilne sposobnosti in donosnosti. Zato se je s svojimi bankami in pomembnimi strankami dogovorila, da bodo pod pogoji iz uvodne izjave 25 zagotovile 39,5 milijona EUR v obliki sheme svežega kapitala. |
| --- | --- |

(41)

Družba Cimos bo potrebovala dodatna sredstva za financiranje svojega obratnega kapitala in odplačilo obveznosti iz naslova prestrukturiranja dolga, kar je osnovni pogoj za ponovno vzpostavitev plačilne sposobnosti in donosnosti. Zato se je s svojimi bankami in pomembnimi strankami dogovorila, da bodo pod pogoji iz uvodne izjave 25 zagotovile 39,5 milijona EUR v obliki sheme svežega kapitala.

| (42) | Družba je sklenila tudi dogovore s svojimi dobavitelji o prostovoljnem prestrukturiranju običajnih terjatev iz poslovanja na podlagi dobavnih pogodb. V dogovorih je predvideno, da bodo dobavitelji svoje terjatve prestrukturirali prek kombinacije enkratnega odplačila dela njihovih terjatev ter reprogramiranja in odpisa preostanka. Finančni učinek tega ukrepa v višini 21,8 milijona EUR ustreza znesku obveznosti družbe Cimos, ki so bile odpisane. |
| --- | --- |

(42)

Družba je sklenila tudi dogovore s svojimi dobavitelji o prostovoljnem prestrukturiranju običajnih terjatev iz poslovanja na podlagi dobavnih pogodb. V dogovorih je predvideno, da bodo dobavitelji svoje terjatve prestrukturirali prek kombinacije enkratnega odplačila dela njihovih terjatev ter reprogramiranja in odpisa preostanka. Finančni učinek tega ukrepa v višini 21,8 milijona EUR ustreza znesku obveznosti družbe Cimos, ki so bile odpisane.

| (43) | Družba Cimos je z družbo Hypo Leasing d.o.o. (sedaj posluje kot Heta Asset Resolution d.o.o.), tj. zakupodajalcem, sklenila dogovor o prostovoljnem prestrukturiranju terjatev iz naslova dogovorov o finančnem zakupu. Zakupodajalec bo na podlagi dogovora prejel enkratno odplačilo (vključno z zamudnimi obrestmi) v višini 2,3 milijona EUR, odpisal 6 milijonov EUR, kar je napovedani finančni učinek tega ukrepa, in reprogramiral odplačilo preostalega dolga v štirih letih z enoletnim obdobjem odloga. |
| --- | --- |

(43)

Družba Cimos je z družbo Hypo Leasing d.o.o. (sedaj posluje kot Heta Asset Resolution d.o.o.), tj. zakupodajalcem, sklenila dogovor o prostovoljnem prestrukturiranju terjatev iz naslova dogovorov o finančnem zakupu. Zakupodajalec bo na podlagi dogovora prejel enkratno odplačilo (vključno z zamudnimi obrestmi) v višini 2,3 milijona EUR, odpisal 6 milijonov EUR, kar je napovedani finančni učinek tega ukrepa, in reprogramiral odplačilo preostalega dolga v štirih letih z enoletnim obdobjem odloga.

| (44) | Družba Cimos je zunaj prisilne poravnave sklenila oziroma je v zaključni fazi pogajanj za sklenitev dvostranskih sporazumov o prestrukturiranju dolga z neslovenskimi bankami upnicami družbe. Finančni učinek tega ukrepa, ki vključuje podaljšanje zapadlosti posojil, spremembe obrestne mere in moratorij na odplačilo glavnice, je ocenjen na 3 milijone EUR. |
| --- | --- |

(44)

Družba Cimos je zunaj prisilne poravnave sklenila oziroma je v zaključni fazi pogajanj za sklenitev dvostranskih sporazumov o prestrukturiranju dolga z neslovenskimi bankami upnicami družbe. Finančni učinek tega ukrepa, ki vključuje podaljšanje zapadlosti posojil, spremembe obrestne mere in moratorij na odplačilo glavnice, je ocenjen na 3 milijone EUR.

| (45) | Naložbe v osnovna sredstva so se v zadnjih letih zmanjšale zaradi omejenih denarnih sredstev, ki so bila na voljo, posledica pa so bila nezadostna vlaganja in slabo vzdrževanje opreme. Družba Cimos namerava naložbe v osnovna sredstva povečati v tolikšni meri, da bo lahko izvedla prestrukturiranje. To bodo delno financirale stranke, delno pa družba Cimos. Stranke so se strinjale, da financirajo izdatke za orodje in stroje, prilagojene strankam, v obliki posojila družbi Cimos v višini 9,8 milijona EUR. Družba Cimos bo preostale naložbe v nujna osnovna sredstva financirala iz lastnih sredstev. |
| --- | --- |

(45)

Naložbe v osnovna sredstva so se v zadnjih letih zmanjšale zaradi omejenih denarnih sredstev, ki so bila na voljo, posledica pa so bila nezadostna vlaganja in slabo vzdrževanje opreme. Družba Cimos namerava naložbe v osnovna sredstva povečati v tolikšni meri, da bo lahko izvedla prestrukturiranje. To bodo delno financirale stranke, delno pa družba Cimos. Stranke so se strinjale, da financirajo izdatke za orodje in stroje, prilagojene strankam, v obliki posojila družbi Cimos v višini 9,8 milijona EUR. Družba Cimos bo preostale naložbe v nujna osnovna sredstva financirala iz lastnih sredstev.

| (46) | Da bi družba Cimos še izboljšala likvidnost, je s strankami dosegla dogovor, da se do junija 2015 rok plačila s 30–60 dni skrajša na en teden. S tem ukrepom naj bi se likvidnost izboljšala za približno 10 milijonov EUR. |
| --- | --- |

(46)

Da bi družba Cimos še izboljšala likvidnost, je s strankami dosegla dogovor, da se do junija 2015 rok plačila s 30–60 dni skrajša na en teden. S tem ukrepom naj bi se likvidnost izboljšala za približno 10 milijonov EUR.

| (47) | Družba Cimos namerava pridobiti posojila v višini 25 milijonov EUR pod tržnimi pogoji za financiranje poslovanja v letih 2018–2019 po koncu obdobja prestrukturiranja. |
| --- | --- |

(47)

Družba Cimos namerava pridobiti posojila v višini 25 milijonov EUR pod tržnimi pogoji za financiranje poslovanja v letih 2018–2019 po koncu obdobja prestrukturiranja.

3.2   POSLOVNO PRESTRUKTURIRANJE

| (48) | Kar zadeva poslovno prestrukturiranje, so bili v prvotno priglašenem načrtu prestrukturiranja predvideni izvajanje vitkega upravljanja, konsolidacija proizvodnih zmogljivosti, krepitev vloge in odgovornosti poslovnih enot, izboljšanje nabave, optimizacija zalog in prestrukturiranje človeških virov. Ti ukrepi se izvajajo, čeprav so bili v okviru posodobljenega načrta okrepljeni in razširjeni, da se upoštevajo posledice prisilne poravnave na poslovanje. |
| --- | --- |

(48)

Kar zadeva poslovno prestrukturiranje, so bili v prvotno priglašenem načrtu prestrukturiranja predvideni izvajanje vitkega upravljanja, konsolidacija proizvodnih zmogljivosti, krepitev vloge in odgovornosti poslovnih enot, izboljšanje nabave, optimizacija zalog in prestrukturiranje človeških virov. Ti ukrepi se izvajajo, čeprav so bili v okviru posodobljenega načrta okrepljeni in razširjeni, da se upoštevajo posledice prisilne poravnave na poslovanje.

| (49) | Ukrepi poslovnega prestrukturiranja bodo zlasti imeli večji učinek na število zaposlenih, stroške dela in režijske stroške skupine, kot je bilo prvotno načrtovano, kar naj bi pripomoglo k čim prejšnjemu ustvarjanju čistega dobička in denarnih sredstev. Da bi se ta cilj dosegel ob upoštevanju pričakovanega upada prodaje in povečanja stroškov vzdrževanja, ki so višji od prvotno predvidenih, naj bi se s spremenjenimi ukrepi pričakovali večji prihranki pri stroških, kot je bilo prvotno načrtovano. |
| --- | --- |

(49)

Ukrepi poslovnega prestrukturiranja bodo zlasti imeli večji učinek na število zaposlenih, stroške dela in režijske stroške skupine, kot je bilo prvotno načrtovano, kar naj bi pripomoglo k čim prejšnjemu ustvarjanju čistega dobička in denarnih sredstev. Da bi se ta cilj dosegel ob upoštevanju pričakovanega upada prodaje in povečanja stroškov vzdrževanja, ki so višji od prvotno predvidenih, naj bi se s spremenjenimi ukrepi pričakovali večji prihranki pri stroških, kot je bilo prvotno načrtovano.

| (50) | Število zakupljenih poslov družbe se bo sčasoma zmanjšalo, saj naj bi se tri četrtine tekočih projektov zaključilo do leta 2019. Zmanjšanje števila obstoječih poslov bo treba nadomestiti z novimi projekti. Družba bo zato izvedla ukrepe v prodajnem sektorju, ki vključujejo zlasti zadržanje stalnih strank, in sicer tako, da bo z njimi sodelovala vse od faze razvoja izdelka, pri vstopu na nove trge z obstoječimi izdelki in razvoju novih izdelkov za obstoječe in nove trge. Prihodek od prodaje naj bi se v obdobju 2015–2018 predvidoma zmanjšal, nato pa se leta 2019 začel povečevati. Ukrepi naj ne bi prinesli dodatnih stroškov. |
| --- | --- |

(50)

Število zakupljenih poslov družbe se bo sčasoma zmanjšalo, saj naj bi se tri četrtine tekočih projektov zaključilo do leta 2019. Zmanjšanje števila obstoječih poslov bo treba nadomestiti z novimi projekti. Družba bo zato izvedla ukrepe v prodajnem sektorju, ki vključujejo zlasti zadržanje stalnih strank, in sicer tako, da bo z njimi sodelovala vse od faze razvoja izdelka, pri vstopu na nove trge z obstoječimi izdelki in razvoju novih izdelkov za obstoječe in nove trge. Prihodek od prodaje naj bi se v obdobju 2015–2018 predvidoma zmanjšal, nato pa se leta 2019 začel povečevati. Ukrepi naj ne bi prinesli dodatnih stroškov.

| (51) | Družba Cimos načrtuje, da bo število zaposlenih s 6 855 maja 2014 zmanjšala na [...] (*1) zaposlenih leta [...], s čimer naj bi letno pri stroških prihranila [...] EUR. Povezani stroški odpravnin so ocenjeni na [...] EUR in naj bi nastali leta [...]. |
| --- | --- |

(51)

Družba Cimos načrtuje, da bo število zaposlenih s 6 855 maja 2014 zmanjšala na [...] (*1) zaposlenih leta [...], s čimer naj bi letno pri stroških prihranila [...] EUR. Povezani stroški odpravnin so ocenjeni na [...] EUR in naj bi nastali leta [...].

*1

| (52) | Družba se je odločila, da bo število obratov v obdobju 2014–2016 z 20 zmanjšala na 13, da bi združila proizvodno zmogljivost in se osredotočila na osnovno dejavnost. Prihodki od odprodaje naj bi znašali 5,1 milijona EUR, kar bo izboljšalo likvidnost. Poleg tega je družba Cimos v obdobju 2013–2014 prodala svoje odvisne družbe TPS Labin, TPS Novi Knezevac (kmetijski steber), Litostroj Power (energetski steber) in Cimos Titan (steber strojegradnje), skupni prihodek od prodaje pa je znašal približno 25 milijonov EUR. |
| --- | --- |

(52)

Družba se je odločila, da bo število obratov v obdobju 2014–2016 z 20 zmanjšala na 13, da bi združila proizvodno zmogljivost in se osredotočila na osnovno dejavnost. Prihodki od odprodaje naj bi znašali 5,1 milijona EUR, kar bo izboljšalo likvidnost. Poleg tega je družba Cimos v obdobju 2013–2014 prodala svoje odvisne družbe TPS Labin, TPS Novi Knezevac (kmetijski steber), Litostroj Power (energetski steber) in Cimos Titan (steber strojegradnje), skupni prihodek od prodaje pa je znašal približno 25 milijonov EUR.

| (53) | V načrtu so predvideni ukrepi za kakovost, da bi se izboljšali delovni postopki, tj. tok materialov, notranja embalaža, ravnanje z rezalnimi orodji in upravljanje zalog. Izvedli se bodo tudi ukrepi za izboljšanje proizvodnega procesa, vključno s preoblikovanjem in selitvijo nekaterih proizvodnih linij, zamenjavo ali opustitvijo nekaterih surovin ter obnovo, popravilom in zamenjavo delovne opreme. Letno naj bi se z izvajanjem teh ukrepov koristi z 0,9 milijona EUR leta 2015 povečale na 5 milijonov EUR po letu 2017. |
| --- | --- |

(53)

V načrtu so predvideni ukrepi za kakovost, da bi se izboljšali delovni postopki, tj. tok materialov, notranja embalaža, ravnanje z rezalnimi orodji in upravljanje zalog. Izvedli se bodo tudi ukrepi za izboljšanje proizvodnega procesa, vključno s preoblikovanjem in selitvijo nekaterih proizvodnih linij, zamenjavo ali opustitvijo nekaterih surovin ter obnovo, popravilom in zamenjavo delovne opreme. Letno naj bi se z izvajanjem teh ukrepov koristi z 0,9 milijona EUR leta 2015 povečale na 5 milijonov EUR po letu 2017.

| (54) | Na področju dobavne verige naj bi družba Cimos zmanjšala število [...] in premije stroškov prevoza z zmanjšanjem zaostanka pri proizvodnji za znane stranke, poenostavila tok materialov med obrati in zmanjšala [...] z dodeljevanjem pogodb prek povabil k oddaji ponudb. Stroški dobavne verige naj bi se po pričakovanjih od leta 2018 naprej zmanjšali za 5,3 milijona EUR letno. Do takrat naj bi se prihranek postopno povečeval, z 1,8 milijona EUR leta 2015 na 4,1 milijona EUR leta 2017. |
| --- | --- |

(54)

Na področju dobavne verige naj bi družba Cimos zmanjšala število [...] in premije stroškov prevoza z zmanjšanjem zaostanka pri proizvodnji za znane stranke, poenostavila tok materialov med obrati in zmanjšala [...] z dodeljevanjem pogodb prek povabil k oddaji ponudb. Stroški dobavne verige naj bi se po pričakovanjih od leta 2018 naprej zmanjšali za 5,3 milijona EUR letno. Do takrat naj bi se prihranek postopno povečeval, z 1,8 milijona EUR leta 2015 na 4,1 milijona EUR leta 2017.

| (55) | Družba načrtuje tudi izboljšanje postopka nabave, in sicer tako, da se bo z obstoječimi dobavitelji [...] poskusila dogovoriti o količinskih popustih, da bi si zagotovila ugodnejše cene, in centralizirala nabavo. Zaradi trenutnih likvidnostnih težav družbe Cimos so številni dobavitelji zavrnili sodelovanje z njo, s tem pa se je zmanjšala sposobnost družbe, da optimizira stroške z zamenjavo dobaviteljev. To naj bi se po končanem postopku prisilne poravnave spremenilo. Koristi izboljšanega postopka nabave naj bi v obdobju 2015–2018 znašale 11,3 milijona EUR. |
| --- | --- |

(55)

Družba načrtuje tudi izboljšanje postopka nabave, in sicer tako, da se bo z obstoječimi dobavitelji [...] poskusila dogovoriti o količinskih popustih, da bi si zagotovila ugodnejše cene, in centralizirala nabavo. Zaradi trenutnih likvidnostnih težav družbe Cimos so številni dobavitelji zavrnili sodelovanje z njo, s tem pa se je zmanjšala sposobnost družbe, da optimizira stroške z zamenjavo dobaviteljev. To naj bi se po končanem postopku prisilne poravnave spremenilo. Koristi izboljšanega postopka nabave naj bi v obdobju 2015–2018 znašale 11,3 milijona EUR.

| (56) | Ukrepi za zmanjšanje režijskih stroškov so v glavnem osredotočeni na znižanje stroškov storitev (javne službe, IT, telekomunikacije, čiščenje in varovanje) in drugih stroškov poslovanja (npr. bančnih stroškov, stroškov najema) ter prenehanje promocijskih dejavnosti, ki niso povezane s poslovanjem (prispevki lokalnim športnim klubom). Prihranki na podlagi teh ukrepov naj bi znašali 0,3 milijona EUR leta 2015 in 0,6 milijona EUR vsako naslednje leto. |
| --- | --- |

(56)

Ukrepi za zmanjšanje režijskih stroškov so v glavnem osredotočeni na znižanje stroškov storitev (javne službe, IT, telekomunikacije, čiščenje in varovanje) in drugih stroškov poslovanja (npr. bančnih stroškov, stroškov najema) ter prenehanje promocijskih dejavnosti, ki niso povezane s poslovanjem (prispevki lokalnim športnim klubom). Prihranki na podlagi teh ukrepov naj bi znašali 0,3 milijona EUR leta 2015 in 0,6 milijona EUR vsako naslednje leto.

| (57) | V okviru optimizacije zalog namerava družba Cimos bolje nadzorovati zastarele zaloge, izvajati konsignacijsko skladiščenje, povečati pogostost dobave, zmanjšati zaloge surovin in povečati zalogo končnih izdelkov, da bi izboljšala storitve za stranke. |
| --- | --- |

(57)

V okviru optimizacije zalog namerava družba Cimos bolje nadzorovati zastarele zaloge, izvajati konsignacijsko skladiščenje, povečati pogostost dobave, zmanjšati zaloge surovin in povečati zalogo končnih izdelkov, da bi izboljšala storitve za stranke.

3.3   PREGLED STROŠKOV PRESTRUKTURIRANJA IN VIROV FINANCIRANJA

| (58) | V skladu z načrtom prestrukturiranja skupni stroški prestrukturiranja znašajo 350,7 milijona EUR, financirali pa naj bi se iz lastnega prispevka v višini 329 milijonov EUR in državne pomoči v višini 21,7 milijona EUR. Stroški prestrukturiranja in viri financiranja so povzeti v preglednici 4.

  Preglednica 4


  Stroški prestrukturiranja in viri financiranja









  (v mio. EUR) |
| --- | --- |
| Postavka stroškov prestrukturiranja | Vir financiranja |
| Odplačilo trgovinskim upnikom | 113,1 | Napovedani lastni prispevek | 329,0 |
| Pretekle poslovne izgube in poslovne izgube iz leta 2014 | 65,2 |
| Naložbe v osnovna sredstva | 18,3 | Priglašena državna pomoč (pomoč za reševanje, pretvorjena v lastniški delež) | 21,7 |
| Odplačilo naložb v osnovna sredstva, ki so jih financirale stranke | 9,8 |
| Izguba ob odprodaji odvisne družbe Litostroj Power | 17,5 | | |
| Izguba ob odprodaji odvisne družbe Cimos Titan | 2,5 | | |
| Odplačilo dolga v zvezi z odvisno družbo Litostroj Power | 21,4 | | |
| Odpravnine | 8,4 | | |
| plačila svetovalcem za prestrukturiranje | 3,0 | | |
| Zamudne obresti in odplačilo neplačanih obveznosti v zvezi z zakupom | 2,3 | | |
| Omejen lastniški kapital in najmanjši manevrski prostor glede denarnih sredstev | 49,0 | | |
| Obresti na pomoč za reševanje | 1,2 | | |
| Odplačilo svežega kapitala | 39,0 | | |
| Stroški skupaj | 350,7 | Viri financiranja skupaj | 350,7 |
| Vir: Načrt prestrukturiranja. |

(58)

V skladu z načrtom prestrukturiranja skupni stroški prestrukturiranja znašajo 350,7 milijona EUR, financirali pa naj bi se iz lastnega prispevka v višini 329 milijonov EUR in državne pomoči v višini 21,7 milijona EUR. Stroški prestrukturiranja in viri financiranja so povzeti v preglednici 4.

Preglednica 4

Preglednica 4

Stroški prestrukturiranja in viri financiranja

Stroški prestrukturiranja in viri financiranja

(v mio. EUR)

Postavka stroškov prestrukturiranja

Vir financiranja

Odplačilo trgovinskim upnikom

113,1

Napovedani lastni prispevek

329,0

Pretekle poslovne izgube in poslovne izgube iz leta 2014

65,2

Naložbe v osnovna sredstva

18,3

Priglašena državna pomoč (pomoč za reševanje, pretvorjena v lastniški delež)

21,7

Odplačilo naložb v osnovna sredstva, ki so jih financirale stranke

9,8

Izguba ob odprodaji odvisne družbe Litostroj Power

17,5

Izguba ob odprodaji odvisne družbe Cimos Titan

2,5

Odplačilo dolga v zvezi z odvisno družbo Litostroj Power

21,4

Odpravnine

8,4

plačila svetovalcem za prestrukturiranje

3,0

Zamudne obresti in odplačilo neplačanih obveznosti v zvezi z zakupom

2,3

Omejen lastniški kapital in najmanjši manevrski prostor glede denarnih sredstev

49,0

Obresti na pomoč za reševanje

1,2

Odplačilo svežega kapitala

39,0

Stroški skupaj

350,7

Viri financiranja skupaj

350,7

Vir: Načrt prestrukturiranja.

Vir:

| (59) | Napovedana stopnja lastnega prispevka znaša 94 % skupnih stroškov prestrukturiranja. |
| --- | --- |

(59)

Napovedana stopnja lastnega prispevka znaša 94 % skupnih stroškov prestrukturiranja.

Stroški prestrukturiranja

Stroški prestrukturiranja

| (60) | Družba Cimos je zaradi omejene likvidnosti nakopičila znatne obveznosti do dobaviteljev, ki jih mora odplačati, da bi zagotovila neprekinjeno dobavo in stabilno poslovanje. Družba je pred začetkom prisilne poravnave odplačala obveznosti do dobaviteljev v višini 20,5 milijona EUR, odplačati pa mora še 92,6 milijona EUR, ki jih je dolgovala na začetku prisilne poravnave. Skupno odplačilo znaša 113,1 milijona EUR. |
| --- | --- |

(60)

Družba Cimos je zaradi omejene likvidnosti nakopičila znatne obveznosti do dobaviteljev, ki jih mora odplačati, da bi zagotovila neprekinjeno dobavo in stabilno poslovanje. Družba je pred začetkom prisilne poravnave odplačala obveznosti do dobaviteljev v višini 20,5 milijona EUR, odplačati pa mora še 92,6 milijona EUR, ki jih je dolgovala na začetku prisilne poravnave. Skupno odplačilo znaša 113,1 milijona EUR.

| (61) | Leta 2014 so napovedane nakopičene izgube družbe znašale 211,4 milijona EUR, negativni lastniški kapital pa 155,6 milijona EUR. Da bi se lahko za prestrukturirano družbo ob koncu prisilne poravnave štelo, da je obnovila sposobnost preživetja, lastniški kapital v skladu s pravili prisilne poravnave ne sme biti negativen. Nakopičene izgube je zato treba pokriti. Navedeni znesek je treba prilagoditi s postavkami, ki so ločeno prikazane v preglednici 4 (izgube ob odprodaji, odpravnine, plačila svetovalcem za prestrukturiranje, zamudne obresti na zakup in odplačilo trgovinskim upnikom). Preostali znesek znaša 65,2 milijona EUR in predstavlja pretekle poslovne izgube, ki se bodo pokrile med prestrukturiranjem. |
| --- | --- |

(61)

Leta 2014 so napovedane nakopičene izgube družbe znašale 211,4 milijona EUR, negativni lastniški kapital pa 155,6 milijona EUR. Da bi se lahko za prestrukturirano družbo ob koncu prisilne poravnave štelo, da je obnovila sposobnost preživetja, lastniški kapital v skladu s pravili prisilne poravnave ne sme biti negativen. Nakopičene izgube je zato treba pokriti. Navedeni znesek je treba prilagoditi s postavkami, ki so ločeno prikazane v preglednici 4 (izgube ob odprodaji, odpravnine, plačila svetovalcem za prestrukturiranje, zamudne obresti na zakup in odplačilo trgovinskim upnikom). Preostali znesek znaša 65,2 milijona EUR in predstavlja pretekle poslovne izgube, ki se bodo pokrile med prestrukturiranjem.

| (62) | Kot je bilo navedeno v uvodni izjavi 45, je bilo naložb v osnovna sredstva v zadnjih letih premalo zaradi zmanjšanja likvidnosti. Zato je pogosto prišlo do zamud v proizvodnji in nezmožnosti družbe Cimos, da izpolni svoje obveznosti do strank. Z naložbami v osnovna sredstva, ki so predvidene v načrtu, naj bi se zagotovilo, da bo družba Cimos izpolnila svoje prihodnje pogodbene obveznosti, zato so bistvene za obnovo sposobnosti preživetja. |
| --- | --- |

(62)

Kot je bilo navedeno v uvodni izjavi 45, je bilo naložb v osnovna sredstva v zadnjih letih premalo zaradi zmanjšanja likvidnosti. Zato je pogosto prišlo do zamud v proizvodnji in nezmožnosti družbe Cimos, da izpolni svoje obveznosti do strank. Z naložbami v osnovna sredstva, ki so predvidene v načrtu, naj bi se zagotovilo, da bo družba Cimos izpolnila svoje prihodnje pogodbene obveznosti, zato so bistvene za obnovo sposobnosti preživetja.

| (63) | Del naložb v osnovna sredstva v višini 9,8 milijona EUR bodo financirale stranke v obliki posojila. To posojilo bo morala družba Cimos odplačati, zato pomeni strošek prestrukturiranja. |
| --- | --- |

(63)

Del naložb v osnovna sredstva v višini 9,8 milijona EUR bodo financirale stranke v obliki posojila. To posojilo bo morala družba Cimos odplačati, zato pomeni strošek prestrukturiranja.

| (64) | Družba Cimos je imela ob prodaji svojih odvisnih družb Litostroj Power (energetski steber) in Cimos Titan (steber strojegradnje) izgubo ob odprodaji v višini 20 milijonov EUR, kar poveča nakopičene izgube iz uvodne izjave 61. |
| --- | --- |

(64)

Družba Cimos je imela ob prodaji svojih odvisnih družb Litostroj Power (energetski steber) in Cimos Titan (steber strojegradnje) izgubo ob odprodaji v višini 20 milijonov EUR, kar poveča nakopičene izgube iz uvodne izjave 61.

| (65) | Družba Cimos je prihodke od prodaje odvisne družbe Litostroj Power v višini 21,4 milijona EUR porabila za odplačilo bančnih posojil, kot je bilo zahtevano v sporazumih o finančnem instrumentu. |
| --- | --- |

(65)

Družba Cimos je prihodke od prodaje odvisne družbe Litostroj Power v višini 21,4 milijona EUR porabila za odplačilo bančnih posojil, kot je bilo zahtevano v sporazumih o finančnem instrumentu.

| (66) | Zaradi odpuščanja, ki je načrtovano v okviru poslovnega prestrukturiranja, bo potrebno plačilo odpravnin v višini 8,4 milijona EUR. |
| --- | --- |

(66)

Zaradi odpuščanja, ki je načrtovano v okviru poslovnega prestrukturiranja, bo potrebno plačilo odpravnin v višini 8,4 milijona EUR.

| (67) | Družba je najela svetovalce, ki upravnem odboru pomagajo pri načrtovanju in izvedbi postopka prestrukturiranja. Povezani stroški strokovnih storitev po ocenah znašajo [...] EUR. |
| --- | --- |

(67)

Družba je najela svetovalce, ki upravnem odboru pomagajo pri načrtovanju in izvedbi postopka prestrukturiranja. Povezani stroški strokovnih storitev po ocenah znašajo [...] EUR.

| (68) | V okviru dogovora, ki ga je družba Cimos sklenila z zakupodajalcem (glej uvodno izjavo 43), mora družba del svojih obveznosti poravnati vnaprej, vključno z zamudnimi obrestmi. |
| --- | --- |

(68)

V okviru dogovora, ki ga je družba Cimos sklenila z zakupodajalcem (glej uvodno izjavo 43), mora družba del svojih obveznosti poravnati vnaprej, vključno z zamudnimi obrestmi.

| (69) | Da bi lahko družba Cimos na trgu poslovala samostojno, ni dovolj, da pokrije nakopičene izgube. V avtomobilski industriji je stalna praksa, da stranke od ponudnika zahtevajo ustrezno razmerje med dolžniškim in lastniškim kapitalom, da bi lahko ta sodeloval v javnih razpisih. Da bi lahko družba Cimos oddajala ponudbe za naročila, kar je pogoj, da bo lahko dosegla načrtovane prodajne cilje in nazadnje obnovila sposobnost preživetja, mora biti njen najmanjši manevrski prostor glede lastniškega kapitala ocenjen na 39 milijonov EUR. Poleg tega potrebuje 10 milijonov EUR, da zagotovi ustrezno varnostno denarno rezervo, potrebno za stabilizacijo likvidnosti in ponovno pridobitev zaupanja na trgu po končanem postopku zaradi plačilne nesposobnosti. |
| --- | --- |

(69)

Da bi lahko družba Cimos na trgu poslovala samostojno, ni dovolj, da pokrije nakopičene izgube. V avtomobilski industriji je stalna praksa, da stranke od ponudnika zahtevajo ustrezno razmerje med dolžniškim in lastniškim kapitalom, da bi lahko ta sodeloval v javnih razpisih. Da bi lahko družba Cimos oddajala ponudbe za naročila, kar je pogoj, da bo lahko dosegla načrtovane prodajne cilje in nazadnje obnovila sposobnost preživetja, mora biti njen najmanjši manevrski prostor glede lastniškega kapitala ocenjen na 39 milijonov EUR. Poleg tega potrebuje 10 milijonov EUR, da zagotovi ustrezno varnostno denarno rezervo, potrebno za stabilizacijo likvidnosti in ponovno pridobitev zaupanja na trgu po končanem postopku zaradi plačilne nesposobnosti.

| (70) | Obresti na znesek, ki si ga je družba lahko sposodila na trgu zaradi jamstva za pomoč za prestrukturiranje in ki so se obračunale do 3. junija 2014, tj. do začetka prisilne poravnave, znašajo 1,2 milijona EUR in jih je treba odplačati v okviru prestrukturiranja. |
| --- | --- |

(70)

Obresti na znesek, ki si ga je družba lahko sposodila na trgu zaradi jamstva za pomoč za prestrukturiranje in ki so se obračunale do 3. junija 2014, tj. do začetka prisilne poravnave, znašajo 1,2 milijona EUR in jih je treba odplačati v okviru prestrukturiranja.

| (71) | Družba Cimos bo morala odplačati tudi dolg iz naslova sheme svežega kapitala, opisane v uvodni izjavi 41. Povezani stroški prestrukturiranja, kakor jih je priglasila Slovenija, znašajo 39 milijonov EUR. |
| --- | --- |

(71)

Družba Cimos bo morala odplačati tudi dolg iz naslova sheme svežega kapitala, opisane v uvodni izjavi 41. Povezani stroški prestrukturiranja, kakor jih je priglasila Slovenija, znašajo 39 milijonov EUR.

Viri financiranja

Viri financiranja

| (72) | Priglašeni viri lastnega prispevka vključujejo shemo svežega kapitala (glej uvodno izjavo 41), naložbe v osnovna sredstva, ki jih financirajo družba Cimos in stranke (glej uvodno izjavo 45), prihodke od prodaje odvisne družbe Litostroj Power (glej uvodno izjavo 52), koristi od ukrepov finančnega prestrukturiranja iz oddelka 3.1 in prispevek družbe Cimos k prestrukturiranju dolgov, ki jih dolguje dobaviteljem (glej uvodno izjavo 42). Viri lastnega prispevka so podrobno analizirani v oddelku 8.8. |
| --- | --- |

(72)

Priglašeni viri lastnega prispevka vključujejo shemo svežega kapitala (glej uvodno izjavo 41), naložbe v osnovna sredstva, ki jih financirajo družba Cimos in stranke (glej uvodno izjavo 45), prihodke od prodaje odvisne družbe Litostroj Power (glej uvodno izjavo 52), koristi od ukrepov finančnega prestrukturiranja iz oddelka 3.1 in prispevek družbe Cimos k prestrukturiranju dolgov, ki jih dolguje dobaviteljem (glej uvodno izjavo 42). Viri lastnega prispevka so podrobno analizirani v oddelku 8.8.

| (73) | Priglašena državna pomoč obsega pretvorbo terjatve države do družbe Cimos iz naslova jamstva za pomoč za reševanje v lastniški delež v višini 21,7 milijona EUR. |
| --- | --- |

(73)

Priglašena državna pomoč obsega pretvorbo terjatve države do družbe Cimos iz naslova jamstva za pomoč za reševanje v lastniški delež v višini 21,7 milijona EUR.

3.4   OBNOVA DOLGOROČNE SPOSOBNOSTI PREŽIVETJA

| (74) | Zaradi izvajanja ukrepov prestrukturiranja v obdobju 2014–2016 je v načrtu prestrukturiranja obnova sposobnosti preživetja predvidena leta 2015 na podlagi realističnega scenarija in leta 2017 na podlagi pesimističnega scenarija. Izbrani napovedani finančni podatki na podlagi realističnega scenarija so prikazani v preglednici 5.

  Preglednica 5


  Izbrani napovedani finančni podatki na podlagi realističnega scenarija












  (številke v mio. EUR) |
| --- | --- |
| | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 |
| Čista prodaja | 370,4 | 358,1 | 327,2 | 321,8 | 316,0 | 345,0 |
| Dobiček pred obrestmi in davki | – 7,7 | 10,1 | 10,7 | 11,6 | 12,1 | 18,8 |
| Čisti dobiček/izguba | – 77,8 | 2,1 | 2,9 | 4,2 | 5,0 | 11,1 |
| Denarni tok pri poslovanju | 2,9 | 19,0 | 32,1 | 40,5 | 34,1 | 27,6 |
| Lastniški kapital | – 155,6 | 53,2 | 56,2 | 60,4 | 65,4 | 76,4 |
| Donos kapitala | — | 3,9 % | 5,2 % | 7,0 % | 7,6 % | 14,5 % |
| Vir: Načrt prestrukturiranja. |

(74)

Zaradi izvajanja ukrepov prestrukturiranja v obdobju 2014–2016 je v načrtu prestrukturiranja obnova sposobnosti preživetja predvidena leta 2015 na podlagi realističnega scenarija in leta 2017 na podlagi pesimističnega scenarija. Izbrani napovedani finančni podatki na podlagi realističnega scenarija so prikazani v preglednici 5.

Preglednica 5

Preglednica 5

Izbrani napovedani finančni podatki na podlagi realističnega scenarija

Izbrani napovedani finančni podatki na podlagi realističnega scenarija

(številke v mio. EUR)

2014

2015

2016

2017

2018

2019

Čista prodaja

370,4

358,1

327,2

321,8

316,0

345,0

Dobiček pred obrestmi in davki

– 7,7

10,1

10,7

11,6

12,1

18,8

Čisti dobiček/izguba

– 77,8

2,1

2,9

4,2

5,0

11,1

Denarni tok pri poslovanju

2,9

19,0

32,1

40,5

34,1

27,6

Lastniški kapital

– 155,6

53,2

56,2

60,4

65,4

76,4

Donos kapitala

—

3,9 %

5,2 %

7,0 %

7,6 %

14,5 %

Vir: Načrt prestrukturiranja.

Vir:

3.5   IZRAVNALNI UKREPI

| (75) | Družba Cimos je kot izravnalni ukrep predlagala odprodajo treh poslovnih enot v avtomobilskem segmentu, njeni osnovni dejavnosti, in sicer obrate v [...]. Obrati so bili donosni in so pred prestrukturiranjem predstavljali približno 4 % skupnega prihodka družbe Cimos. |
| --- | --- |

(75)

Družba Cimos je kot izravnalni ukrep predlagala odprodajo treh poslovnih enot v avtomobilskem segmentu, njeni osnovni dejavnosti, in sicer obrate v [...]. Obrati so bili donosni in so pred prestrukturiranjem predstavljali približno 4 % skupnega prihodka družbe Cimos.

| (76) | Poleg tega je družba Cimos odprodala tri poslovne enote, ki niso povezane z njeno osnovno dejavnostjo, namreč kmetijski steber, energetski steber in steber strojegradnje, ki so v obdobju pred prestrukturiranjem predstavljali približno 20 % skupnega prihodka družbe Cimos in so bili donosni.

  Preglednica 6


  Finančna uspešnost prodanih dejavnosti pred prestrukturiranjem | 2011 | 2012 | 2013 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | Delež v prihodku družbe Cimos
  (%) | Kosmati dobiček, v mio. EUR | Delež v prihodku družbe Cimos
  (%) | Kosmati dobiček, v mio. EUR | Delež v prihodku družbe Cimos
  (%) | Kosmati dobiček, v mio. EUR |
| [...] | 1,1 | 2,3 | 1,0 | 1,5 | 1,0 | 1,2 |
| [...] | 0,9 | 0,9 | 0,8 | 0,8 | 1,0 | 1,0 |
| [...] | 1,6 | 1,9 | 1,4 | 1,5 | 2,0 | 2,2 |
| Osnovna dejavnost skupaj | 3,6 | 5,1 | 3,2 | 3,8 | 4,0 | 4,4 |
| Kmetijstvo | 0,9 | 1,5 | 1,2 | 2,7 | 0,9 | 1,2 |
| Energetika | 11,4 | 22,6 | 12,2 | 28,1 | 9,7 | 14,4 |
| Strojegradnja | 5,0 | 5,3 | 6,8 | 6,6 | 8,5 | 6,3 |
| Stranske dejavnosti skupaj | 17,3 | 29,4 | 20,2 | 37,4 | 19,1 | 21,9 |
| Vir: Odgovor na zahtevo po informacijah z dne 30. januarja 2015. |

(76)

Poleg tega je družba Cimos odprodala tri poslovne enote, ki niso povezane z njeno osnovno dejavnostjo, namreč kmetijski steber, energetski steber in steber strojegradnje, ki so v obdobju pred prestrukturiranjem predstavljali približno 20 % skupnega prihodka družbe Cimos in so bili donosni.

Preglednica 6

Preglednica 6

Finančna uspešnost prodanih dejavnosti pred prestrukturiranjem

Finančna uspešnost prodanih dejavnosti pred prestrukturiranjem

2011

2012

2013

Delež v prihodku družbe Cimos

(%)

Kosmati dobiček, v mio. EUR

Delež v prihodku družbe Cimos

(%)

Kosmati dobiček, v mio. EUR

Delež v prihodku družbe Cimos

(%)

Kosmati dobiček, v mio. EUR

[...]

1,1

2,3

1,0

1,5

1,0

1,2

[...]

0,9

0,9

0,8

0,8

1,0

1,0

[...]

1,6

1,9

1,4

1,5

2,0

2,2

Osnovna dejavnost skupaj

Osnovna dejavnost skupaj

3,6

3,6

5,1

5,1

3,2

3,2

3,8

3,8

4,0

4,0

4,4

4,4

Kmetijstvo

0,9

1,5

1,2

2,7

0,9

1,2

Energetika

11,4

22,6

12,2

28,1

9,7

14,4

Strojegradnja

5,0

5,3

6,8

6,6

8,5

6,3

Stranske dejavnosti skupaj

Stranske dejavnosti skupaj

17,3

17,3

29,4

29,4

20,2

20,2

37,4

37,4

19,1

19,1

21,9

21,9

Vir: Odgovor na zahtevo po informacijah z dne 30. januarja 2015.

Vir:

| (77) | Po navedenih odprodajah bo edina dejavnost, ki bo ostala družbi Cimos, avtomobilski steber, ki je njena osnovna dejavnost. |
| --- | --- |

(77)

Po navedenih odprodajah bo edina dejavnost, ki bo ostala družbi Cimos, avtomobilski steber, ki je njena osnovna dejavnost.

3.6   SKLEP O ZAČETKU POSTOPKA

| (78) | Komisija je 9. aprila 2014 začela formalni postopek preiskave. V sklepu o začetku postopka je izrazila pomisleke glede obnove dolgoročne sposobnosti preživetja, izravnalnih ukrepov in lastnega prispevka. |
| --- | --- |

(78)

Komisija je 9. aprila 2014 začela formalni postopek preiskave. V sklepu o začetku postopka je izrazila pomisleke glede obnove dolgoročne sposobnosti preživetja, izravnalnih ukrepov in lastnega prispevka.

| (79) | Obnova dolgoročne sposobnosti preživetja se je zdela vprašljiva. V skladu s finančno napovedjo iz prvotno priglašenega načrta prestrukturiranja se je pričakovalo, da bo družba čiste izgube in negativne denarne tokove ustvarjala tudi po prestrukturiranju. Poleg tega je uresničljivost prvotno priglašenega načrta prestrukturiranja za obnovo sposobnosti preživetja družbe Cimos v glavnem temeljila na sklenitvi dogovora o prostovoljnem prestrukturiranju dolga. Ker do objave sklepa o začetku postopka ni bil sklenjen noben dogovor, se je za to predpostavko štelo, da ni realistična. Prihodnji dogodki so to tudi potrdili. Stranke niso dosegle dogovora o prostovoljnem prestrukturiranju dolga in upniki so namesto tega začeli postopek prisilne poravnave. |
| --- | --- |

(79)

Obnova dolgoročne sposobnosti preživetja se je zdela vprašljiva. V skladu s finančno napovedjo iz prvotno priglašenega načrta prestrukturiranja se je pričakovalo, da bo družba čiste izgube in negativne denarne tokove ustvarjala tudi po prestrukturiranju. Poleg tega je uresničljivost prvotno priglašenega načrta prestrukturiranja za obnovo sposobnosti preživetja družbe Cimos v glavnem temeljila na sklenitvi dogovora o prostovoljnem prestrukturiranju dolga. Ker do objave sklepa o začetku postopka ni bil sklenjen noben dogovor, se je za to predpostavko štelo, da ni realistična. Prihodnji dogodki so to tudi potrdili. Stranke niso dosegle dogovora o prostovoljnem prestrukturiranju dolga in upniki so namesto tega začeli postopek prisilne poravnave.

| (80) | Za predlagane izravnalne ukrepe, ki obsegajo prodajo kmetijskega stebra, stebra strojegradnje in energetskega stebra, se ni zdelo, da se nanašajo na glavni trg družbe, poleg tega ni bilo dokazov, da vse dejavnosti, ki bi se prenehale izvajati, pred prestrukturiranjem niso prinašale izgube, kot se zahteva v točki 40 smernic o pomoči za reševanje in prestrukturiranje (19) (v nadaljnjem besedilu: smernice). |
| --- | --- |

(80)

Za predlagane izravnalne ukrepe, ki obsegajo prodajo kmetijskega stebra, stebra strojegradnje in energetskega stebra, se ni zdelo, da se nanašajo na glavni trg družbe, poleg tega ni bilo dokazov, da vse dejavnosti, ki bi se prenehale izvajati, pred prestrukturiranjem niso prinašale izgube, kot se zahteva v točki 40 smernic o pomoči za reševanje in prestrukturiranje (19) (v nadaljnjem besedilu: smernice).

19

| (81) | Za dokapitalizacijo družbe Cimos, ki sta jo izvedla dva javna delničarja, in denarne koristi, pričakovane od prestrukturiranja bančnega dolga, ki je v glavnem vključeval dolg do bank v državni lasti, le-te pa so bile prvotno priglašene za vir lastnega prispevka, se je zdelo, da vključujejo državno pomoč. Če bi bilo to res, ta ukrepa ne bi bila v skladu s smernicami, ki določajo, da lasten prispevek ne sme vključevati pomoči. Edini sprejemljiv vir lastnega prispevka v času sklepa o začetku postopka, tj. prihodek od prodaje kmetijskega stebra, je predstavljal le 0,5 % stroškov prestrukturiranja, kar pomeni, da je bil precej pod zahtevanim pragom v višini 50 %. |
| --- | --- |

(81)

Za dokapitalizacijo družbe Cimos, ki sta jo izvedla dva javna delničarja, in denarne koristi, pričakovane od prestrukturiranja bančnega dolga, ki je v glavnem vključeval dolg do bank v državni lasti, le-te pa so bile prvotno priglašene za vir lastnega prispevka, se je zdelo, da vključujejo državno pomoč. Če bi bilo to res, ta ukrepa ne bi bila v skladu s smernicami, ki določajo, da lasten prispevek ne sme vključevati pomoči. Edini sprejemljiv vir lastnega prispevka v času sklepa o začetku postopka, tj. prihodek od prodaje kmetijskega stebra, je predstavljal le 0,5 % stroškov prestrukturiranja, kar pomeni, da je bil precej pod zahtevanim pragom v višini 50 %.

4.   PRIPOMBE SLOVENIJE

PRIPOMBE SLOVENIJE

| (82) | Slovenija je v odgovoru na sklep o začetku postopka Komisijo obvestila, da bo vsebina priglašenega načrta prestrukturiranja posodobljena ob upoštevanju izida postopka prisilne poravnave, ki se je začel 3. junija 2014. |
| --- | --- |

(82)

Slovenija je v odgovoru na sklep o začetku postopka Komisijo obvestila, da bo vsebina priglašenega načrta prestrukturiranja posodobljena ob upoštevanju izida postopka prisilne poravnave, ki se je začel 3. junija 2014.

| (83) | Ker so bila pogajanja o prisilni poravnavi v teku, Slovenija ni zagotovila podrobnosti o spremembah, je pa potrdila, da dokapitalizacija družbe Cimos, ki bi jo izvedla dva javna delničarja, ni več možnost, ki bi se upoštevala. Glede drugih prvotno priglašenih ukrepov je Slovenija navedla, da jih ni mogoče oceniti, dokler se ustrezno ne opredelijo v okviru prisilne poravnave. Kljub temu je predložila pripombe o nekaterih vprašanjih iz sklepa o začetku postopka. |
| --- | --- |

(83)

Ker so bila pogajanja o prisilni poravnavi v teku, Slovenija ni zagotovila podrobnosti o spremembah, je pa potrdila, da dokapitalizacija družbe Cimos, ki bi jo izvedla dva javna delničarja, ni več možnost, ki bi se upoštevala. Glede drugih prvotno priglašenih ukrepov je Slovenija navedla, da jih ni mogoče oceniti, dokler se ustrezno ne opredelijo v okviru prisilne poravnave. Kljub temu je predložila pripombe o nekaterih vprašanjih iz sklepa o začetku postopka.

| (84) | Na pomisleke Komisije glede pripisa ukrepov bank v državni lasti državi je Slovenija odgovorila, da vse te banke poslujejo na trgu v skladu s poslovnimi načeli. Njihove odločitve glede družbe Cimos so temeljile le na gospodarskih interesih, nanje vladni organi niso vplivali, sprejete pa so bile hkrati z odločitvami zasebnih upnikov, ki so prav tako začeli postopek prisilne poravnave. |
| --- | --- |

(84)

Na pomisleke Komisije glede pripisa ukrepov bank v državni lasti državi je Slovenija odgovorila, da vse te banke poslujejo na trgu v skladu s poslovnimi načeli. Njihove odločitve glede družbe Cimos so temeljile le na gospodarskih interesih, nanje vladni organi niso vplivali, sprejete pa so bile hkrati z odločitvami zasebnih upnikov, ki so prav tako začeli postopek prisilne poravnave.

| (85) | Glede DUTB je Slovenija trdila, da njeno sodelovanje pri prestrukturiranju družbe Cimos ni bilo pod političnim vplivom. Štirje člani uprave od sedmih niso Slovenci, so priznani mednarodni strokovnjaki in so verodostojni. Odločitve glede upravljanja kreditov in sredstev se sprejemajo v okviru strukture operativnega odbora, katerega mandati in pristojnosti so jasno opredeljeni. |
| --- | --- |

(85)

Glede DUTB je Slovenija trdila, da njeno sodelovanje pri prestrukturiranju družbe Cimos ni bilo pod političnim vplivom. Štirje člani uprave od sedmih niso Slovenci, so priznani mednarodni strokovnjaki in so verodostojni. Odločitve glede upravljanja kreditov in sredstev se sprejemajo v okviru strukture operativnega odbora, katerega mandati in pristojnosti so jasno opredeljeni.

| (86) | Sodelovanje SID banke pri prestrukturiranju družbe Cimos bi bilo neodvisno od slovenske vlade. Posle, ki presegajo določene omejitve, mora odobriti nadzorni svet; njegove člane sicer imenuje vlada, vendar so od vlade neodvisni. Slovenija je priznala, da je naloga SID banke kot razvojne banke drugačna od ciljev komercialnih bank (npr. čim večji dobiček), vendar je trdila, da za njeno upravljanje veljajo enaka pravila kot v zasebnih bankah. |
| --- | --- |

(86)

Sodelovanje SID banke pri prestrukturiranju družbe Cimos bi bilo neodvisno od slovenske vlade. Posle, ki presegajo določene omejitve, mora odobriti nadzorni svet; njegove člane sicer imenuje vlada, vendar so od vlade neodvisni. Slovenija je priznala, da je naloga SID banke kot razvojne banke drugačna od ciljev komercialnih bank (npr. čim večji dobiček), vendar je trdila, da za njeno upravljanje veljajo enaka pravila kot v zasebnih bankah.

| (87) | Slovenija je upoštevala pomisleke Komisije glede obnove dolgoročne sposobnosti preživetja in izjavila, da bo zagotovila, da se ti pomisleki odpravijo v posodobljenem načrtu prestrukturiranja. |
| --- | --- |

(87)

Slovenija je upoštevala pomisleke Komisije glede obnove dolgoročne sposobnosti preživetja in izjavila, da bo zagotovila, da se ti pomisleki odpravijo v posodobljenem načrtu prestrukturiranja.

| (88) | Kar zadeva izravnalne ukrepe, je Slovenija navedla, da bi se lahko pomoč za prestrukturiranje za družbo Cimos odobrila brez izravnalnih ukrepov, saj je tržni delež družbe Cimos majhen do zanemarljiv, družba pa je na območju, ki prejema pomoč. Trdila je tudi, da ni niti v sodni praksi niti v smernicah navedeno, da se lahko izravnalni ukrepi izvedejo le na trgih, ki bodo po prestrukturiranju glavni trgi družbe. Nazadnje je trdila, da bo odprodaja kmetijskega stebra, stebra strojegradnje in energetskega stebra precej vplivala na konkurenčni položaj družbe Cimos v avtomobilskem segmentu, saj bo ta imela manj sredstev, kot jih je imela prej na voljo zaradi dobička, ki so ga ustvarile odprodane dejavnosti. |
| --- | --- |

(88)

Kar zadeva izravnalne ukrepe, je Slovenija navedla, da bi se lahko pomoč za prestrukturiranje za družbo Cimos odobrila brez izravnalnih ukrepov, saj je tržni delež družbe Cimos majhen do zanemarljiv, družba pa je na območju, ki prejema pomoč. Trdila je tudi, da ni niti v sodni praksi niti v smernicah navedeno, da se lahko izravnalni ukrepi izvedejo le na trgih, ki bodo po prestrukturiranju glavni trgi družbe. Nazadnje je trdila, da bo odprodaja kmetijskega stebra, stebra strojegradnje in energetskega stebra precej vplivala na konkurenčni položaj družbe Cimos v avtomobilskem segmentu, saj bo ta imela manj sredstev, kot jih je imela prej na voljo zaradi dobička, ki so ga ustvarile odprodane dejavnosti.

| (89) | Kar zadeva lastni prispevek, je Slovenija navedla, da prestrukturiranje dolga, če ne vključuje državne pomoči, šteje za lastni prispevek. |
| --- | --- |

(89)

Kar zadeva lastni prispevek, je Slovenija navedla, da prestrukturiranje dolga, če ne vključuje državne pomoči, šteje za lastni prispevek.

5.   PRIPOMBE ZAINTERESIRANE STRANI

PRIPOMBE ZAINTERESIRANE STRANI

| (90) | Komisija je prejela pripombe od ene zainteresirane strani, družbe Cimos. Družba Cimos je popolnoma podprla pripombe, ki jih je predložila Slovenija v odgovoru na sklep o začetku postopka. Poudarila je tudi socialno-ekonomski pomen družbe za državo in regijo ter izrazila prepričanje, da bo družba uspešno obnovila sposobnost preživetja. |
| --- | --- |

(90)

Komisija je prejela pripombe od ene zainteresirane strani, družbe Cimos. Družba Cimos je popolnoma podprla pripombe, ki jih je predložila Slovenija v odgovoru na sklep o začetku postopka. Poudarila je tudi socialno-ekonomski pomen družbe za državo in regijo ter izrazila prepričanje, da bo družba uspešno obnovila sposobnost preživetja.

6.   DRUGE PRIPOMBE

DRUGE PRIPOMBE

| (91) | Komisija je med septembrom 2014 in marcem 2015 prejela več dopisov posameznice, Olge Filakovic, ki je predstavljala kanadsko podjetje Hormess International Limited. V svojih dopisih ga. Filakovic trdi, da je bila bilanca stanja goljufivo povečana z vsaj 20 milijoni EUR opranega denarja, kar (skupaj z obračunanimi obrestmi) znaša 35 milijonov EUR, ki jih je Slovenija dodelila v okviru pomoči za reševanje; da je njena družba upravičena do odškodnine, kot upnik pa od družbe Cimos in Slovenije zahteva 60 milijonov EUR, terjatev, ki je domnevno registrirana na okrožnem sodišču v Kopru; in da je družba Cimos ponaredila finančno dokumentacijo, da bi prikrila dolgove, ki jih svojim strankam dolguje zaradi poslovne stavbe, ki ni bila v lasti družbe Cimos, vendar jo je ta prodala za 9,75 milijona EUR. |
| --- | --- |

(91)

Komisija je med septembrom 2014 in marcem 2015 prejela več dopisov posameznice, Olge Filakovic, ki je predstavljala kanadsko podjetje Hormess International Limited. V svojih dopisih ga. Filakovic trdi, da je bila bilanca stanja goljufivo povečana z vsaj 20 milijoni EUR opranega denarja, kar (skupaj z obračunanimi obrestmi) znaša 35 milijonov EUR, ki jih je Slovenija dodelila v okviru pomoči za reševanje; da je njena družba upravičena do odškodnine, kot upnik pa od družbe Cimos in Slovenije zahteva 60 milijonov EUR, terjatev, ki je domnevno registrirana na okrožnem sodišču v Kopru; in da je družba Cimos ponaredila finančno dokumentacijo, da bi prikrila dolgove, ki jih svojim strankam dolguje zaradi poslovne stavbe, ki ni bila v lasti družbe Cimos, vendar jo je ta prodala za 9,75 milijona EUR.

| (92) | Komisija ugotavlja, da so bile zainteresirane tretje strani k predložitvi pripomb pozvane z obvestilom, ki je bilo skupaj s sklepom o začetku postopka 23. maja 2014 objavljeno v Uradnem listu Evropske unije (20). Rok za predložitev pripomb je bil 23. junij 2014. Komisija je ne glede na to v odgovor na zahtevo ge. Filakovic upoštevala informacije, ki jih je predložila v okviru te preiskave. Navedbe so ocenjene v uvodni izjavi 160 v nadaljevanju. |
| --- | --- |

(92)

Komisija ugotavlja, da so bile zainteresirane tretje strani k predložitvi pripomb pozvane z obvestilom, ki je bilo skupaj s sklepom o začetku postopka 23. maja 2014 objavljeno v Uradnem listu Evropske unije (20). Rok za predložitev pripomb je bil 23. junij 2014. Komisija je ne glede na to v odgovor na zahtevo ge. Filakovic upoštevala informacije, ki jih je predložila v okviru te preiskave. Navedbe so ocenjene v uvodni izjavi 160 v nadaljevanju.

Uradnem listu Evropske unije

20

7.   PRIPOMBE SLOVENIJE NA PRIPOMBE ZAINTERESIRANIH STRANI IN DRUGE PRIPOMBE

PRIPOMBE SLOVENIJE NA PRIPOMBE ZAINTERESIRANIH STRANI IN DRUGE PRIPOMBE

| (93) | Slovenija na pripombe družbe Cimos ni odgovorila. |
| --- | --- |

(93)

Slovenija na pripombe družbe Cimos ni odgovorila.

| (94) | Kar zadeva pripombe ge. Filakovic, je Slovenija v odgovoru na zahtevo Komisije po informacijah z dne 18. decembra 2014 zavrnila vse navedbe in razglasila, da so popolnoma napačne in nerazumljive ter niso podprte z nobenimi dokazi. Slovenija je zlasti pojasnila, da je računovodske izkaze družbe Cimos revidiral neodvisen revizor, kar je bila tudi ena od obveznih zahtev v okviru postopka prisilne poravnave, ki je izdal revizijsko mnenje brez pridržka. V zvezi z domnevno odškodnino v višini 60 milijonov EUR je Slovenija zagotovila, da družba Cimos nima nobene obveznosti do družbe Hormess International. Družba Hormess International in slovenska družba SOG ING d.d. sta decembra 2014 v okviru postopka prisilne poravnave na sodišču prijavili terjatev v višini približno 61 milijonov EUR, vendar terjatev ni bila vključena v pregled terjatev, ki ga je opravil upravitelj prisilne poravnave, zato ni registrirana na okrožnem sodišču v Kopru v okviru postopka prisilne poravnave. Glede prodaje poslovne stavbe je Slovenija potrdila, da je bila družba Cimos lastnica stavbe, ki jo je leta 2001 prodala družbi Berny Commerce d.o.o., ta pa se je v zemljiško knjigo kot lastnica vpisala leta 2002, in da v zvezi s tem ne obstaja nobena terjatev do družbe Cimos. |
| --- | --- |

(94)

Kar zadeva pripombe ge. Filakovic, je Slovenija v odgovoru na zahtevo Komisije po informacijah z dne 18. decembra 2014 zavrnila vse navedbe in razglasila, da so popolnoma napačne in nerazumljive ter niso podprte z nobenimi dokazi. Slovenija je zlasti pojasnila, da je računovodske izkaze družbe Cimos revidiral neodvisen revizor, kar je bila tudi ena od obveznih zahtev v okviru postopka prisilne poravnave, ki je izdal revizijsko mnenje brez pridržka. V zvezi z domnevno odškodnino v višini 60 milijonov EUR je Slovenija zagotovila, da družba Cimos nima nobene obveznosti do družbe Hormess International. Družba Hormess International in slovenska družba SOG ING d.d. sta decembra 2014 v okviru postopka prisilne poravnave na sodišču prijavili terjatev v višini približno 61 milijonov EUR, vendar terjatev ni bila vključena v pregled terjatev, ki ga je opravil upravitelj prisilne poravnave, zato ni registrirana na okrožnem sodišču v Kopru v okviru postopka prisilne poravnave. Glede prodaje poslovne stavbe je Slovenija potrdila, da je bila družba Cimos lastnica stavbe, ki jo je leta 2001 prodala družbi Berny Commerce d.o.o., ta pa se je v zemljiško knjigo kot lastnica vpisala leta 2002, in da v zvezi s tem ne obstaja nobena terjatev do družbe Cimos.

8.   OCENA POMOČI

OCENA POMOČI

8.1   OBSTOJ DRŽAVNE POMOČI

| (95) | Člen 107(1) Pogodbe določa, da je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva z notranjim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami. |
| --- | --- |

(95)

Člen 107(1) Pogodbe določa, da je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva z notranjim trgom, kolikor prizadene trgovino med državami članicami.

| (96) | Iz tega sledi, da se ukrep lahko šteje za državno pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe, če so izpolnjena naslednja kumulativna merila: uporaba državnih sredstev, ki se lahko pripišejo državi, selektivna prednost upravičenca in izkrivljajoči učinki (ali grožnja izkrivljajočih učinkov) na konkurenco in trgovino med državami članicami. |
| --- | --- |

(96)

Iz tega sledi, da se ukrep lahko šteje za državno pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe, če so izpolnjena naslednja kumulativna merila: uporaba državnih sredstev, ki se lahko pripišejo državi, selektivna prednost upravičenca in izkrivljajoči učinki (ali grožnja izkrivljajočih učinkov) na konkurenco in trgovino med državami članicami.

Ukrep 1

Ukrep 1

| (97) | Ukrep bo dodelilo ministrstvo za finance, zato očitno vključuje državna sredstva in se ga lahko pripiše državi. |
| --- | --- |

(97)

Ukrep bo dodelilo ministrstvo za finance, zato očitno vključuje državna sredstva in se ga lahko pripiše državi.

| (98) | Ukrep bo veljal za le eno določeno podjetje, tj. družbo Cimos. Ukrep obsega pretvorbo dolga v lastniški delež v višini 21,7 milijona EUR in reprogramiranje terjatve države do družbe Cimos v višini 14,5 milijona EUR iz naslova jamstva za pomoč za reševanje (21). Komisija je v sklepu o začetku postopka ugotovila, da pretvorba dolga iz naslova terjatve države v lastniški delež pomeni državno pomoč. Ta ugotovitev še vedno velja, Slovenija pa ji ne nasprotuje. |
| --- | --- |

(98)

Ukrep bo veljal za le eno določeno podjetje, tj. družbo Cimos. Ukrep obsega pretvorbo dolga v lastniški delež v višini 21,7 milijona EUR in reprogramiranje terjatve države do družbe Cimos v višini 14,5 milijona EUR iz naslova jamstva za pomoč za reševanje (21). Komisija je v sklepu o začetku postopka ugotovila, da pretvorba dolga iz naslova terjatve države v lastniški delež pomeni državno pomoč. Ta ugotovitev še vedno velja, Slovenija pa ji ne nasprotuje.

21

| (99) | Slovenija trdi, da reprogramiranje terjatve države ne pomeni pomoči, ker se bo izvedlo v skladu z dolgom, ki ga družba Cimos dolguje drugim upnikom v prisilni poravnavi. Komisija meni, da sta jamstvo za pomoč za reševanje in reprogramiranje terjatve države, ki je nastala na tej podlagi, del enega samega posla, čeprav vključujeta različna finančna instrumenta. V tem smislu reprogramiranje le podaljšuje prednost, ki je bila družbi Cimos dodeljena s pomočjo za reševanje. To potrjuje tudi dejstvo, da se 3. novembra 2013, ko je Slovenija priglasila pretvorbo celotne terjatve iz naslova pomoči za reševanje v lastniški delež, drugi trenutni upniki v prisilni poravnavi niso strinjali s prestrukturiranjem dolga družbe Cimos. Komisija ob upoštevanju navedenega meni, da reprogramiranje terjatve države družbi Cimos zagotavlja selektivno prednost. |
| --- | --- |

(99)

Slovenija trdi, da reprogramiranje terjatve države ne pomeni pomoči, ker se bo izvedlo v skladu z dolgom, ki ga družba Cimos dolguje drugim upnikom v prisilni poravnavi. Komisija meni, da sta jamstvo za pomoč za reševanje in reprogramiranje terjatve države, ki je nastala na tej podlagi, del enega samega posla, čeprav vključujeta različna finančna instrumenta. V tem smislu reprogramiranje le podaljšuje prednost, ki je bila družbi Cimos dodeljena s pomočjo za reševanje. To potrjuje tudi dejstvo, da se 3. novembra 2013, ko je Slovenija priglasila pretvorbo celotne terjatve iz naslova pomoči za reševanje v lastniški delež, drugi trenutni upniki v prisilni poravnavi niso strinjali s prestrukturiranjem dolga družbe Cimos. Komisija ob upoštevanju navedenega meni, da reprogramiranje terjatve države družbi Cimos zagotavlja selektivno prednost.

| (100) | Poleg tega Komisija brez poseganja v ugotovitev iz prejšnje uvodne izjave ugotavlja, da pretvorba in reprogramiranje terjatve države ne bi bila v skladu z načelom udeleženca v tržnem gospodarstvu, kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 104–107 v nadaljevanju. |
| --- | --- |

(100)

Poleg tega Komisija brez poseganja v ugotovitev iz prejšnje uvodne izjave ugotavlja, da pretvorba in reprogramiranje terjatve države ne bi bila v skladu z načelom udeleženca v tržnem gospodarstvu, kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 104–107 v nadaljevanju.

| (101) | Ukrep bi lahko izboljšal konkurenčni položaj družbe Cimos na trgu avtomobilske industrije, ki je odprt za konkurenco iz drugih držav članic. Zato izkrivlja ali bi lahko izkrivljal konkurenco in vpliva na trgovino med državami članicami. |
| --- | --- |

(101)

Ukrep bi lahko izboljšal konkurenčni položaj družbe Cimos na trgu avtomobilske industrije, ki je odprt za konkurenco iz drugih držav članic. Zato izkrivlja ali bi lahko izkrivljal konkurenco in vpliva na trgovino med državami članicami.

| (102) | Komisija ob upoštevanju ocene iz uvodnih izjav 97–101 meni, da ukrep 1 pomeni državno pomoč. |
| --- | --- |

(102)

Komisija ob upoštevanju ocene iz uvodnih izjav 97–101 meni, da ukrep 1 pomeni državno pomoč.

Ukrep 2

Ukrep 2

| (103) | Ukrep bo dodelila Republika Slovenija, zato očitno vključuje državna sredstva in se ga lahko pripiše državi. |
| --- | --- |

(103)

Ukrep bo dodelila Republika Slovenija, zato očitno vključuje državna sredstva in se ga lahko pripiše državi.

| (104) | V skladu s sodno prakso gospodarski posli, ki jih izvede javni organ ali javno podjetje, nasprotni strani ne prinesejo prednosti in torej ne pomenijo pomoči, če se izvedejo v skladu z običajnimi tržnimi pogoji (22) (načelo udeleženca v tržnem gospodarstvu). To načelo je bilo oblikovano ob upoštevanju različnih gospodarskih poslov. Da bi se zlasti ugotovila prisotnost državne pomoči v poslih, povezanih s terjatvami dolgov, je treba primerjati ravnanje javnih upnikov z ravnanjem hipotetičnih zasebnih upnikov, ki se znajdejo v podobnem položaju (v nadaljnjem besedilu: preskus načela udeleženca v tržnem gospodarstvu). |
| --- | --- |

(104)

V skladu s sodno prakso gospodarski posli, ki jih izvede javni organ ali javno podjetje, nasprotni strani ne prinesejo prednosti in torej ne pomenijo pomoči, če se izvedejo v skladu z običajnimi tržnimi pogoji (22) (načelo udeleženca v tržnem gospodarstvu). To načelo je bilo oblikovano ob upoštevanju različnih gospodarskih poslov. Da bi se zlasti ugotovila prisotnost državne pomoči v poslih, povezanih s terjatvami dolgov, je treba primerjati ravnanje javnih upnikov z ravnanjem hipotetičnih zasebnih upnikov, ki se znajdejo v podobnem položaju (v nadaljnjem besedilu: preskus načela udeleženca v tržnem gospodarstvu).

22

| (105) | Vsak preudaren upnik v tržnem gospodarstvu bi običajno izvedel lastno predhodno analizo finančnega rezultata prestrukturiranja dolga, na primer s primerjavo pričakovanega zneska vračila v scenariju prestrukturiranja dolga in pričakovanega zneska vračila v nadomestnem scenariju, ki v tem primeru pomeni stečaj družbe Cimos. |
| --- | --- |

(105)

Vsak preudaren upnik v tržnem gospodarstvu bi običajno izvedel lastno predhodno analizo finančnega rezultata prestrukturiranja dolga, na primer s primerjavo pričakovanega zneska vračila v scenariju prestrukturiranja dolga in pričakovanega zneska vračila v nadomestnem scenariju, ki v tem primeru pomeni stečaj družbe Cimos.

| (106) | Če torej država članica trdi, da je gospodarski posel v skladu s preskusom načela udeleženca v tržnem gospodarstvu, mora predložiti dokaze, ki kažejo, da je bila odločitev o izvedbi posla sprejeta na podlagi ocene, ki bi jo opravil razumen zasebni upnik, da bi ugotovil donosnost posla. |
| --- | --- |

(106)

Če torej država članica trdi, da je gospodarski posel v skladu s preskusom načela udeleženca v tržnem gospodarstvu, mora predložiti dokaze, ki kažejo, da je bila odločitev o izvedbi posla sprejeta na podlagi ocene, ki bi jo opravil razumen zasebni upnik, da bi ugotovil donosnost posla.

| (107) | V tem primeru Slovenija ni predložila dokazov, ki bi pokazali, da je država s sprejetjem pogojev za prestrukturiranje dolga ravnala kot razumen upnik v tržnem gospodarstvu. Slovenija navaja poročilo neodvisnega cenilca načrta finančnega prestrukturiranja, ki je ugotovil, da bi vsi upniki skupaj dobili povrnjeno več v prisilni poravnavi kot stečaju družbe Cimos (23). Vendar v poročilu ni navedeno, koliko bi dobila povrnjeno država sama, če bi se odločila za nadomestni scenarij. Ni mogoče izključiti, da bi bilo za upnike kot celoto morda bolje, če bi sprejeli prisilno poravnavo, država pa bi lahko dobila povrnjeno več na podlagi svojih posameznih terjatev, če bi se odločila za nadomestni scenarij. Vsekakor analiza na ravni vseh upnikov posameznemu zasebnemu upniku ne bi zadoščala za odločitev o načinu ukrepanja, saj bi lahko obstajale razlike glede danega zavarovanja s premoženjem, razvrstitve terjatev itd. Komisija zato meni, da je zadevni ukrep družbi Cimos dodelil selektivno gospodarsko prednost. |
| --- | --- |

(107)

V tem primeru Slovenija ni predložila dokazov, ki bi pokazali, da je država s sprejetjem pogojev za prestrukturiranje dolga ravnala kot razumen upnik v tržnem gospodarstvu. Slovenija navaja poročilo neodvisnega cenilca načrta finančnega prestrukturiranja, ki je ugotovil, da bi vsi upniki skupaj dobili povrnjeno več v prisilni poravnavi kot stečaju družbe Cimos (23). Vendar v poročilu ni navedeno, koliko bi dobila povrnjeno država sama, če bi se odločila za nadomestni scenarij. Ni mogoče izključiti, da bi bilo za upnike kot celoto morda bolje, če bi sprejeli prisilno poravnavo, država pa bi lahko dobila povrnjeno več na podlagi svojih posameznih terjatev, če bi se odločila za nadomestni scenarij. Vsekakor analiza na ravni vseh upnikov posameznemu zasebnemu upniku ne bi zadoščala za odločitev o načinu ukrepanja, saj bi lahko obstajale razlike glede danega zavarovanja s premoženjem, razvrstitve terjatev itd. Komisija zato meni, da je zadevni ukrep družbi Cimos dodelil selektivno gospodarsko prednost.

23

| (108) | Ocena učinka ukrepa 1 na konkurenco in trgovino, opisana v uvodni izjavi 101 velja tudi za ukrep 2. |
| --- | --- |

(108)

Ocena učinka ukrepa 1 na konkurenco in trgovino, opisana v uvodni izjavi 101 velja tudi za ukrep 2.

| (109) | Komisija ob upoštevanju ocene iz uvodnih izjav 103–108 meni, da ukrep 2 pomeni državno pomoč. |
| --- | --- |

(109)

Komisija ob upoštevanju ocene iz uvodnih izjav 103–108 meni, da ukrep 2 pomeni državno pomoč.

Ukrep 3

Ukrep 3

| (110) | Komisija ugotavlja, da je Gorenjska banka zasebni subjekt, Mednarodna finančna korporacija pa je del Skupine Svetovne banke, torej ukrepov teh dveh subjektov ni mogoče pripisati državi. |
| --- | --- |

(110)

Komisija ugotavlja, da je Gorenjska banka zasebni subjekt, Mednarodna finančna korporacija pa je del Skupine Svetovne banke, torej ukrepov teh dveh subjektov ni mogoče pripisati državi.

| (111) | Druge banke, ki sodelujejo v ukrepu 3, tj. NLB, Abanka, Banka Celje in NKBM, so v večinski lasti države, ki ima večino glasov v upravnih odborih in nadzornih svetih. To kaže na možnost pripisa državi. Vendar Komisija na podlagi statutov, strukture upravljanja ali katerega drugega vira ni našla nobenega dokaza, iz katerega bi bilo razvidno, da je država vplivala na odločitve zadevnih bank pri sprejetju zadevnega ukrepa v smislu sodne prakse iz sodbe v zadevi Stardust Marine (24). Nasprotno, Slovenija je predložila interne dokumente, ki dokazujejo, da je vsaka od bank predlagane pogoje prestrukturiranja ocenila na podlagi gospodarskih premislekov in v skladu s svojimi običajnimi internimi postopki odločanja. Poleg tega se tudi za pretvorbo dolga v lastniški delež banke NLB v zadevi Adria Airways ni štelo, da jo je mogoče pripisati državi (25). Komisija zato meni, da odločitev bank NLB, Abanke, Banke Celje in NKBM glede sodelovanja v ukrepu 3 ni mogoče pripisati državi. |
| --- | --- |

(111)

Druge banke, ki sodelujejo v ukrepu 3, tj. NLB, Abanka, Banka Celje in NKBM, so v večinski lasti države, ki ima večino glasov v upravnih odborih in nadzornih svetih. To kaže na možnost pripisa državi. Vendar Komisija na podlagi statutov, strukture upravljanja ali katerega drugega vira ni našla nobenega dokaza, iz katerega bi bilo razvidno, da je država vplivala na odločitve zadevnih bank pri sprejetju zadevnega ukrepa v smislu sodne prakse iz sodbe v zadevi Stardust Marine (24). Nasprotno, Slovenija je predložila interne dokumente, ki dokazujejo, da je vsaka od bank predlagane pogoje prestrukturiranja ocenila na podlagi gospodarskih premislekov in v skladu s svojimi običajnimi internimi postopki odločanja. Poleg tega se tudi za pretvorbo dolga v lastniški delež banke NLB v zadevi Adria Airways ni štelo, da jo je mogoče pripisati državi (25). Komisija zato meni, da odločitev bank NLB, Abanke, Banke Celje in NKBM glede sodelovanja v ukrepu 3 ni mogoče pripisati državi.

Stardust Marine

24

25

| (112) | DUTB je družba v državni lasti, ki je bila ustanovljena leta 2013, da bi olajšala prestrukturiranje bank, ki imajo resne težave z likvidnostjo in plačilno sposobnostjo. Državno lastništvo ponovno kaže na možnost pripisa državi, vendar samo po sebi ne zadošča za ugotovitev, da se ukrep lahko pripiše državi. Komisija je našla dokaze, iz katerih je razvidno, da se je DUTB glede družbe Cimos odločala samostojno. Prvič, v skladu z ustanovitvenim pravnim aktom DUTB pri odločitvah, kot je bila odločitev v zvezi z družbo Cimos, ni potrebno dovoljenje vlade. Drugič, upravna struktura DUTB je podobna operativni organizaciji banke, saj odločitve sprejema kreditni odbor. Odločitev o družbi Cimos je sprejel najvišji kolegij kreditnega odbora. Trije člani uprave od sedmih niso Slovenci, vsi razen enega pa so iz finančnega sektorja. Edini član odbora, ki predstavlja javno upravo (nekdanji državni sekretar ministrstva za finance), je glasoval proti prestrukturiranju družbe Cimos, vendar so ga drugi člani odbora preglasovali. Slovenija je predložila interne dokumente, iz katerih je razvidno, da je tudi DUTB predlagane pogoje prestrukturiranja ocenila na podlagi gospodarskih premislekov. Komisija zato meni, da odločitve DUTB glede sodelovanja v ukrepu 3 ni mogoče pripisati državi. |
| --- | --- |

(112)

DUTB je družba v državni lasti, ki je bila ustanovljena leta 2013, da bi olajšala prestrukturiranje bank, ki imajo resne težave z likvidnostjo in plačilno sposobnostjo. Državno lastništvo ponovno kaže na možnost pripisa državi, vendar samo po sebi ne zadošča za ugotovitev, da se ukrep lahko pripiše državi. Komisija je našla dokaze, iz katerih je razvidno, da se je DUTB glede družbe Cimos odločala samostojno. Prvič, v skladu z ustanovitvenim pravnim aktom DUTB pri odločitvah, kot je bila odločitev v zvezi z družbo Cimos, ni potrebno dovoljenje vlade. Drugič, upravna struktura DUTB je podobna operativni organizaciji banke, saj odločitve sprejema kreditni odbor. Odločitev o družbi Cimos je sprejel najvišji kolegij kreditnega odbora. Trije člani uprave od sedmih niso Slovenci, vsi razen enega pa so iz finančnega sektorja. Edini član odbora, ki predstavlja javno upravo (nekdanji državni sekretar ministrstva za finance), je glasoval proti prestrukturiranju družbe Cimos, vendar so ga drugi člani odbora preglasovali. Slovenija je predložila interne dokumente, iz katerih je razvidno, da je tudi DUTB predlagane pogoje prestrukturiranja ocenila na podlagi gospodarskih premislekov. Komisija zato meni, da odločitve DUTB glede sodelovanja v ukrepu 3 ni mogoče pripisati državi.

| (113) | Na tej podlagi se ugotavlja tudi, brez poseganja v ugotovitve iz uvodnih izjav 110 in 112 zgoraj, da so vsi upniki iz uvodne izjave 111 in DUTB izvedli predhodno analizo, v kateri so primerjali različne ukrepe, in ugotovili, da bi dobili povrnjeno več s prestrukturiranjem družbe Cimos kot z njeno likvidacijo. Zato se za dogovor teh upnikov glede pretvorbe dolga v lastniški delež prav tako lahko šteje, da je v skladu z načelom udeleženca v tržnem gospodarstvu in torej družbi Cimos ni dodelil gospodarske prednosti. |
| --- | --- |

(113)

Na tej podlagi se ugotavlja tudi, brez poseganja v ugotovitve iz uvodnih izjav 110 in 112 zgoraj, da so vsi upniki iz uvodne izjave 111 in DUTB izvedli predhodno analizo, v kateri so primerjali različne ukrepe, in ugotovili, da bi dobili povrnjeno več s prestrukturiranjem družbe Cimos kot z njeno likvidacijo. Zato se za dogovor teh upnikov glede pretvorbe dolga v lastniški delež prav tako lahko šteje, da je v skladu z načelom udeleženca v tržnem gospodarstvu in torej družbi Cimos ni dodelil gospodarske prednosti.

| (114) | SID banka je slovenska izvozna in razvojna banka v 100-odstotni lasti države. Vse člane nadzornega sveta SID banke, ki so odobrili odločitev glede družbe Cimos, je imenovala vlada, ki tudi zaposluje tri člane od sedmih. V skladu s členom 8 Zakona o Slovenski izvozni in razvojni banki mora SID banka vse odločitve sprejeti ob upoštevanju učinka na razvoj Slovenije. Slovenija sama priznava, da je naloga SID banke kot razvojne banke drugačna od ciljev komercialnih bank (npr. čim večji dobiček). SID banka se je strinjala z najmanj ugodnimi pogoji prestrukturiranja dolga med vsemi upniki v prisilni poravnavi, saj je odobrila 58-odstotni odpis dolga, medtem ko se noben od ostalih upnikov v prisilni poravnavi ni odločil za odpis, ampak raje za pretvorbo dolga v lastniški delež, pri kateri obstaja možnost prihodnjih kapitalskih dobičkov na podlagi pridobljenih deležev v družbi Cimos. Slovenija ni pojasnila, zakaj je SID banka sprejela manj ugodne pogoje kot drugi upniki v prisilni poravnavi. Komisija je že v prejšnjem sklepu menila, da so jamstva SID banke državna sredstva in pomenijo pomoč (26). Ob upoštevanju navedenega meni, da se lahko odločitev SID banke glede sodelovanja v ukrepu 3 pripiše državi. |
| --- | --- |

(114)

SID banka je slovenska izvozna in razvojna banka v 100-odstotni lasti države. Vse člane nadzornega sveta SID banke, ki so odobrili odločitev glede družbe Cimos, je imenovala vlada, ki tudi zaposluje tri člane od sedmih. V skladu s členom 8 Zakona o Slovenski izvozni in razvojni banki mora SID banka vse odločitve sprejeti ob upoštevanju učinka na razvoj Slovenije. Slovenija sama priznava, da je naloga SID banke kot razvojne banke drugačna od ciljev komercialnih bank (npr. čim večji dobiček). SID banka se je strinjala z najmanj ugodnimi pogoji prestrukturiranja dolga med vsemi upniki v prisilni poravnavi, saj je odobrila 58-odstotni odpis dolga, medtem ko se noben od ostalih upnikov v prisilni poravnavi ni odločil za odpis, ampak raje za pretvorbo dolga v lastniški delež, pri kateri obstaja možnost prihodnjih kapitalskih dobičkov na podlagi pridobljenih deležev v družbi Cimos. Slovenija ni pojasnila, zakaj je SID banka sprejela manj ugodne pogoje kot drugi upniki v prisilni poravnavi. Komisija je že v prejšnjem sklepu menila, da so jamstva SID banke državna sredstva in pomenijo pomoč (26). Ob upoštevanju navedenega meni, da se lahko odločitev SID banke glede sodelovanja v ukrepu 3 pripiše državi.

26

| (115) | Slovenija ni predložila nobenih zanesljivih dokazov, iz katerih bi bilo razvidno, da se je SID banka za sodelovanje pri ukrepu 3 odločila na podlagi tržnih premislekov. Slovenija trdi, da bi SID banka iz prisilne poravnave dobila povrnjenih 9,9 milijona EUR, v primeru likvidacije družbe Cimos pa bi morala plačati dodatnih 6,7 milijona EUR, torej razlika med obema scenarijema znaša 16,6 milijona EUR. Te trditve pa ni podprla z nobeno analizo, ki bi pokazala, kako so se ti zneski izračunali. Predložila je takšne analize drugih upnikov v prisilni poravnavi. Poleg tega so zneski vračila vprašljivi. Glede na to, da tržna vrednost zavarovanja SID banke s premoženjem znaša 4,5 milijona EUR, ni jasno, zakaj bi imela SID banka v primeru likvidacije dodatne izgube. Po drugi strani pa se zdi, da se pri znesku vračila v primeru prestrukturiranja ni upoštevala izguba 27,5 milijona EUR zaradi odpisa. Vsak razumen udeleženec v tržnem gospodarstvu bi pred odločanjem o ukrepanju izvedel finančno analizo. Komisija na podlagi razpoložljivih dokazov meni, da SID banka ni izvedla takšne analize, preden se je strinjala z odpisom, torej ni ravnala kot razumen upnik v tržnem gospodarstvu. Zato je ukrep, ki ga je dodelila SID banka, družbi Cimos dodelil selektivno gospodarsko prednost. |
| --- | --- |

(115)

Slovenija ni predložila nobenih zanesljivih dokazov, iz katerih bi bilo razvidno, da se je SID banka za sodelovanje pri ukrepu 3 odločila na podlagi tržnih premislekov. Slovenija trdi, da bi SID banka iz prisilne poravnave dobila povrnjenih 9,9 milijona EUR, v primeru likvidacije družbe Cimos pa bi morala plačati dodatnih 6,7 milijona EUR, torej razlika med obema scenarijema znaša 16,6 milijona EUR. Te trditve pa ni podprla z nobeno analizo, ki bi pokazala, kako so se ti zneski izračunali. Predložila je takšne analize drugih upnikov v prisilni poravnavi. Poleg tega so zneski vračila vprašljivi. Glede na to, da tržna vrednost zavarovanja SID banke s premoženjem znaša 4,5 milijona EUR, ni jasno, zakaj bi imela SID banka v primeru likvidacije dodatne izgube. Po drugi strani pa se zdi, da se pri znesku vračila v primeru prestrukturiranja ni upoštevala izguba 27,5 milijona EUR zaradi odpisa. Vsak razumen udeleženec v tržnem gospodarstvu bi pred odločanjem o ukrepanju izvedel finančno analizo. Komisija na podlagi razpoložljivih dokazov meni, da SID banka ni izvedla takšne analize, preden se je strinjala z odpisom, torej ni ravnala kot razumen upnik v tržnem gospodarstvu. Zato je ukrep, ki ga je dodelila SID banka, družbi Cimos dodelil selektivno gospodarsko prednost.

| (116) | Ocena učinka ukrepa 1 na konkurenco in trgovino, opisana v uvodni izjavi 101 velja tudi za ukrep, ki ga je dodelila SID banka. |
| --- | --- |

(116)

Ocena učinka ukrepa 1 na konkurenco in trgovino, opisana v uvodni izjavi 101 velja tudi za ukrep, ki ga je dodelila SID banka.

| (117) | Komisija ob upoštevanju ocene iz uvodnih izjav 110–116 meni, da del ukrepa 3, ki ga je odobrila SID banka, pomeni državno pomoč. Prestrukturiranje dolga v okviru ukrepa 3, ki so ga izvedle Gorenjska banka, Mednarodna finančna korporacija, NLB, Abanka, Banka Celje, NKBM in DUTB, ne vključuje državne pomoči. |
| --- | --- |

(117)

Komisija ob upoštevanju ocene iz uvodnih izjav 110–116 meni, da del ukrepa 3, ki ga je odobrila SID banka, pomeni državno pomoč. Prestrukturiranje dolga v okviru ukrepa 3, ki so ga izvedle Gorenjska banka, Mednarodna finančna korporacija, NLB, Abanka, Banka Celje, NKBM in DUTB, ne vključuje državne pomoči.

Ukrep 4

Ukrep 4

| (118) | Nobena od strank, ki so prispevale k shemi svežega kapitala, ni v državni lasti, zato njihovih odločitev ni mogoče pripisati državi. Kar zadeva prispevek bank s svežim kapitalom, se je za njihove odločitve o družbi Cimos v uvodnih izjavah 110 in 112 zgoraj ocenilo, da jih ni mogoče pripisati državi, razen odločitev SID banke. Poleg tega so banke v javni lasti v shemi svežega kapitala sodelovale pod enakimi pogoji kot zasebna Gorenjska banka in Mednarodna finančna korporacija. |
| --- | --- |

(118)

Nobena od strank, ki so prispevale k shemi svežega kapitala, ni v državni lasti, zato njihovih odločitev ni mogoče pripisati državi. Kar zadeva prispevek bank s svežim kapitalom, se je za njihove odločitve o družbi Cimos v uvodnih izjavah 110 in 112 zgoraj ocenilo, da jih ni mogoče pripisati državi, razen odločitev SID banke. Poleg tega so banke v javni lasti v shemi svežega kapitala sodelovale pod enakimi pogoji kot zasebna Gorenjska banka in Mednarodna finančna korporacija.

| (119) | Udeležbo bank so izenačile zasebne stranke, ki so se strinjale, da družbi Cimos zagotovijo financiranje v enakem znesku, vendar pod precej manj ugodnimi pogoji. Prispevek strank ni zavarovan in je brez obresti. Prispevek bank s svežim kapitalom je zavarovan z jamstvom super senior in ustvarja obresti po šestmesečnem EURIBOR + 5 % letno, tj. po višji meri, kot je za družbe v finančnih težavah z visokim zavarovanjem predvideno v sporočilu Komisije o referenčnih obrestnih merah (27), ki si prizadeva za približevanje tržni obrestni meri. |
| --- | --- |

(119)

Udeležbo bank so izenačile zasebne stranke, ki so se strinjale, da družbi Cimos zagotovijo financiranje v enakem znesku, vendar pod precej manj ugodnimi pogoji. Prispevek strank ni zavarovan in je brez obresti. Prispevek bank s svežim kapitalom je zavarovan z jamstvom super senior in ustvarja obresti po šestmesečnem EURIBOR + 5 % letno, tj. po višji meri, kot je za družbe v finančnih težavah z visokim zavarovanjem predvideno v sporočilu Komisije o referenčnih obrestnih merah (27), ki si prizadeva za približevanje tržni obrestni meri.

27

| (120) | Zagotavljanje sheme svežega kapitala je bistveno za obnovo sposobnosti preživetja družbe. Brez njega družba Cimos ne bi mogla kratkoročno plačati svojim dobaviteljem in torej nadaljevati s poslovanjem. V tem smislu je prav tako z gospodarskega vidika razumno, da upniki, ki so sprejeli prestrukturiranje dolga, svojo izpostavljenost nekoliko povečajo ter s tem povečajo verjetnost, da bo družba obnovila sposobnost preživetja in da bo preostanek njihovega dolga povrnjen v celoti. |
| --- | --- |

(120)

Zagotavljanje sheme svežega kapitala je bistveno za obnovo sposobnosti preživetja družbe. Brez njega družba Cimos ne bi mogla kratkoročno plačati svojim dobaviteljem in torej nadaljevati s poslovanjem. V tem smislu je prav tako z gospodarskega vidika razumno, da upniki, ki so sprejeli prestrukturiranje dolga, svojo izpostavljenost nekoliko povečajo ter s tem povečajo verjetnost, da bo družba obnovila sposobnost preživetja in da bo preostanek njihovega dolga povrnjen v celoti.

| (121) | Komisija glede SID banke ugotavlja, da prispeva k shemi svežega kapitala pod enakimi pogoji kot druge banke, poleg tega pa dodeljuje tudi državno pomoč (glej ukrep 3 zgoraj). Ker ima pravni položaj javne razvojne banke, se lahko vsi njeni ukrepi pripišejo državi. Ukrepa 3 in 4 sta bila dodeljena ob istem času in imata isti cilj, tj. prestrukturiranje družbe Cimos. V skladu s sodno prakso je treba njuno skladnost s preskusom načela udeleženca v tržnem gospodarstvu torej oceniti skupaj (28). Tudi brez podrobnega izračuna je jasno, da splošni pogoji za SID banko niso enakovredni. Zato je treba za prispevek SID banke k shemi svežega kapitala šteti, da pomeni državno pomoč. |
| --- | --- |

(121)

Komisija glede SID banke ugotavlja, da prispeva k shemi svežega kapitala pod enakimi pogoji kot druge banke, poleg tega pa dodeljuje tudi državno pomoč (glej ukrep 3 zgoraj). Ker ima pravni položaj javne razvojne banke, se lahko vsi njeni ukrepi pripišejo državi. Ukrepa 3 in 4 sta bila dodeljena ob istem času in imata isti cilj, tj. prestrukturiranje družbe Cimos. V skladu s sodno prakso je treba njuno skladnost s preskusom načela udeleženca v tržnem gospodarstvu torej oceniti skupaj (28). Tudi brez podrobnega izračuna je jasno, da splošni pogoji za SID banko niso enakovredni. Zato je treba za prispevek SID banke k shemi svežega kapitala šteti, da pomeni državno pomoč.

28

| (122) | Komisija ob upoštevanju ocene v uvodnih izjavah 118–120 meni, da ukrep 4 razen prispevka SID banke ne pomeni državne pomoči. |
| --- | --- |

(122)

Komisija ob upoštevanju ocene v uvodnih izjavah 118–120 meni, da ukrep 4 razen prispevka SID banke ne pomeni državne pomoči.

Ukrep 5

Ukrep 5

| (123) | Noben dobavitelj, ki sodeluje pri prostovoljnem prestrukturiranju dolga družbe Cimos, ni v lasti ali pod nadzorom države, zato njihovih odločitev o sodelovanju v ukrepu 5 ni mogoče pripisati državi in ukrep 5 ne pomeni državne pomoči. |
| --- | --- |

(123)

Noben dobavitelj, ki sodeluje pri prostovoljnem prestrukturiranju dolga družbe Cimos, ni v lasti ali pod nadzorom države, zato njihovih odločitev o sodelovanju v ukrepu 5 ni mogoče pripisati državi in ukrep 5 ne pomeni državne pomoči.

Ukrep 6

Ukrep 6

| (124) | Zakupodajalec, Hypo Leasing d.o.o., je del skupine Hypo Group Alpe Adria, ki je v lasti avstrijske države. Komisija ni našla nobenega dokaza, iz katerega bi bilo razvidno, da je zakupodajalec upošteval katere koli interese razen poslovnih interesov ali da je Avstrija vplivala na njegovo odločitev o prestrukturiranju obveznosti družbe Cimos iz naslova zakupa. Ne zdi se verjetno, da bi Avstrija pritiskala na skupino Hypo Alpe Adria, naj dodeli državno pomoč družbi v težavah v drugi državi članici. Komisija ugotavlja tudi, da skupino Hypo Group Alpe Adria glede pogojev, pod katerimi lahko posluje, omejujejo zaveze iz sklepa Komisije o državni pomoči (29). Poleg tega se je Avstrija v navedenem sklepu zavezala, da družbam v skupini Hypo Group Alpe Adria ne bo več dodeljevala pomoči. |
| --- | --- |

(124)

Zakupodajalec, Hypo Leasing d.o.o., je del skupine Hypo Group Alpe Adria, ki je v lasti avstrijske države. Komisija ni našla nobenega dokaza, iz katerega bi bilo razvidno, da je zakupodajalec upošteval katere koli interese razen poslovnih interesov ali da je Avstrija vplivala na njegovo odločitev o prestrukturiranju obveznosti družbe Cimos iz naslova zakupa. Ne zdi se verjetno, da bi Avstrija pritiskala na skupino Hypo Alpe Adria, naj dodeli državno pomoč družbi v težavah v drugi državi članici. Komisija ugotavlja tudi, da skupino Hypo Group Alpe Adria glede pogojev, pod katerimi lahko posluje, omejujejo zaveze iz sklepa Komisije o državni pomoči (29). Poleg tega se je Avstrija v navedenem sklepu zavezala, da družbam v skupini Hypo Group Alpe Adria ne bo več dodeljevala pomoči.

29

| (125) | Komisija zato meni, da odločitve zakupodajalca, da prestrukturira svojo izpostavljenost do družbe Cimos, ni mogoče pripisati državi in zato ukrep 6 ne pomeni državne pomoči. |
| --- | --- |

(125)

Komisija zato meni, da odločitve zakupodajalca, da prestrukturira svojo izpostavljenost do družbe Cimos, ni mogoče pripisati državi in zato ukrep 6 ne pomeni državne pomoči.

Ukrep 7

Ukrep 7

| (126) | Banke, ki sodelujejo v prostovoljnem prestrukturiranju dolga, niso pod nadzorom države, zato njihovih odločitev, da sodelujejo pri prestrukturiranju družbe Cimos, ni mogoče pripisati državi. Ukrep 7 zato ne vključuje državne pomoči. |
| --- | --- |

(126)

Banke, ki sodelujejo v prostovoljnem prestrukturiranju dolga, niso pod nadzorom države, zato njihovih odločitev, da sodelujejo pri prestrukturiranju družbe Cimos, ni mogoče pripisati državi. Ukrep 7 zato ne vključuje državne pomoči.

Ukrep 8

Ukrep 8

| (127) | Nobena od strank, ki so se zavezale, da bodo zagotovile sredstva za naložbe v osnovna sredstva, ni v državni lasti, zato njihovega ravnanja ni mogoče pripisati državi. Ukrep 8 zato ne vključuje državne pomoči. |
| --- | --- |

(127)

Nobena od strank, ki so se zavezale, da bodo zagotovile sredstva za naložbe v osnovna sredstva, ni v državni lasti, zato njihovega ravnanja ni mogoče pripisati državi. Ukrep 8 zato ne vključuje državne pomoči.

Sklepna ugotovitev glede obstoja državne pomoči

Sklepna ugotovitev glede obstoja državne pomoči

| (128) | Komisija ugotavlja, da ukrepa 1 in 2 ter del ukrepov 3 in 4 (ki ga je dodelila SID banka) pomenijo državno pomoč. |
| --- | --- |

(128)

Komisija ugotavlja, da ukrepa 1 in 2 ter del ukrepov 3 in 4 (ki ga je dodelila SID banka) pomenijo državno pomoč.

| (129) | Državna pomoč znaša 80,3 milijona EUR in ustreza pretvorbi dolga v lastniški delež, ki jo je izvedla država, ter pretvorbi dolga v lastniški delež, odpisu in prispevku k shemi svežega kapitala, ki jih je izvedla SID banka (30). Poleg tega državna pomoč vključuje do 16,6 milijona EUR iz reprogramiranja dolga. Element pomoči iz reprogramiranja dolga se je določil kot razlika med nominalno vrednostjo terjatev države in posojili SID banke na dan začetka prisilne poravnave in neto sedanjo vrednostjo teh terjatev in posojil, ki se je izračunala v skladu z načrtom odplačevanja, s katerim so se strinjali upniki v prisilni poravnavi, tj. ob predpostavki, da gre za desetletno obdobje odplačevanja z dveletnim obdobjem odloga in po obrestni meri EURIBOR + 2,5 %, diskontirani po ustrezni diskontni stopnji (31). Točnega zneska pomoči iz reprogramiranja dolga ni mogoče določiti, saj npr. prihodnja mera EURIBOR ni znana. |
| --- | --- |

(129)

Državna pomoč znaša 80,3 milijona EUR in ustreza pretvorbi dolga v lastniški delež, ki jo je izvedla država, ter pretvorbi dolga v lastniški delež, odpisu in prispevku k shemi svežega kapitala, ki jih je izvedla SID banka (30). Poleg tega državna pomoč vključuje do 16,6 milijona EUR iz reprogramiranja dolga. Element pomoči iz reprogramiranja dolga se je določil kot razlika med nominalno vrednostjo terjatev države in posojili SID banke na dan začetka prisilne poravnave in neto sedanjo vrednostjo teh terjatev in posojil, ki se je izračunala v skladu z načrtom odplačevanja, s katerim so se strinjali upniki v prisilni poravnavi, tj. ob predpostavki, da gre za desetletno obdobje odplačevanja z dveletnim obdobjem odloga in po obrestni meri EURIBOR + 2,5 %, diskontirani po ustrezni diskontni stopnji (31). Točnega zneska pomoči iz reprogramiranja dolga ni mogoče določiti, saj npr. prihodnja mera EURIBOR ni znana.

30

31

8.2   ZAKONITOST DRŽAVNE POMOČI

| (130) | V skladu s členom 3 Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 (32) se pomoč ne izvaja, preden Komisija sprejme ali se šteje, da je sprejela, odločbo o odobritvi takšne pomoči (v nadaljnjem besedilu: obveznost mirovanja). |
| --- | --- |

(130)

V skladu s členom 3 Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 (32) se pomoč ne izvaja, preden Komisija sprejme ali se šteje, da je sprejela, odločbo o odobritvi takšne pomoči (v nadaljnjem besedilu: obveznost mirovanja).

32

| (131) | V skladu z odgovorom Slovenije z dne 30. januarja 2015 na zahtevo Komisije po informacijah naj bi se postopek prisilne poravnave končal do aprila 2015. Kolikor je Komisija seznanjena, do danes družbi Cimos ni bila dodeljena nobena pomoč za prestrukturiranje. Zato se zdi, da je Slovenija doslej spoštovala obveznost mirovanja. |
| --- | --- |

(131)

V skladu z odgovorom Slovenije z dne 30. januarja 2015 na zahtevo Komisije po informacijah naj bi se postopek prisilne poravnave končal do aprila 2015. Kolikor je Komisija seznanjena, do danes družbi Cimos ni bila dodeljena nobena pomoč za prestrukturiranje. Zato se zdi, da je Slovenija doslej spoštovala obveznost mirovanja.

8.3   ZDRUŽLJIVOST DRŽAVNE POMOČI

| (132) | Člen 107(3)(c) Pogodbe določa, da se lahko državna pomoč odobri, če je dodeljena za pospeševanje razvoja nekaterih gospodarskih sektorjev, kadar takšna pomoč ne spreminja trgovinskih pogojev v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnimi interesi. |
| --- | --- |

(132)

Člen 107(3)(c) Pogodbe določa, da se lahko državna pomoč odobri, če je dodeljena za pospeševanje razvoja nekaterih gospodarskih sektorjev, kadar takšna pomoč ne spreminja trgovinskih pogojev v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnimi interesi.

| (133) | Slovenija je ukrepe priglasila kot pomoč za prestrukturiranje na podlagi smernic. Komisija se ob upoštevanju svojega prejšnjega sklepa o pomoči za reševanje za družbo Cimos in finančnih težav družbe Cimos, opisanih v nadaljevanju, strinja, da ta primer vključuje pomoč za prestrukturiranje, ki jo je treba oceniti ob upoštevanju meril na podlagi smernic, da bi se lahko ugotovilo, ali je pomoč lahko združljiva z notranjim trgom v skladu s členom 107(3)(c) Pogodbe. |
| --- | --- |

(133)

Slovenija je ukrepe priglasila kot pomoč za prestrukturiranje na podlagi smernic. Komisija se ob upoštevanju svojega prejšnjega sklepa o pomoči za reševanje za družbo Cimos in finančnih težav družbe Cimos, opisanih v nadaljevanju, strinja, da ta primer vključuje pomoč za prestrukturiranje, ki jo je treba oceniti ob upoštevanju meril na podlagi smernic, da bi se lahko ugotovilo, ali je pomoč lahko združljiva z notranjim trgom v skladu s členom 107(3)(c) Pogodbe.

8.4   PODJETJE V TEŽAVAH

| (134) | V skladu s točkama 12(a) in 14 smernic (33) so do pomoči za prestrukturiranje upravičena samo podjetja v težavah. Da bi družba izpolnjevala pogoje za podjetje v težavah, mora izpolnjevati merila iz točke 10 ali 11 smernic. |
| --- | --- |

(134)

V skladu s točkama 12(a) in 14 smernic (33) so do pomoči za prestrukturiranje upravičena samo podjetja v težavah. Da bi družba izpolnjevala pogoje za podjetje v težavah, mora izpolnjevati merila iz točke 10 ali 11 smernic.

33

| (135) | V skladu s točko 10 je podjetje v težavah, kadar:






  (a) | je v primeru družbe z omejeno odgovornostjo ta izgubila več kot polovico svojega osnovnega kapitala in je bila več kot četrtina tega kapitala izgubljena v preteklih 12 mesecih; |
| --- | --- | --- |

(135)

V skladu s točko 10 je podjetje v težavah, kadar:

(a)

je v primeru družbe z omejeno odgovornostjo ta izgubila več kot polovico svojega osnovnega kapitala in je bila več kot četrtina tega kapitala izgubljena v preteklih 12 mesecih;

| (b) | je v primeru družbe, v kateri imajo vsaj nekateri člani neomejeno odgovornost za dolg družbe, ta izgubila več kot polovico kapitala, prikazanega v računovodskih izkazih družbe, in je bila več kot četrtina tega kapitala izgubljena v preteklih 12 mesecih; |
| --- | --- |

(b)

je v primeru družbe, v kateri imajo vsaj nekateri člani neomejeno odgovornost za dolg družbe, ta izgubila več kot polovico kapitala, prikazanega v računovodskih izkazih družbe, in je bila več kot četrtina tega kapitala izgubljena v preteklih 12 mesecih;

| (c) | ne glede na vrsto zadevne družbe, ta po nacionalnem pravu izpolnjuje merila za uvedbo skupnih postopkov v primeru insolventnosti. |
| --- | --- |

(c)

ne glede na vrsto zadevne družbe, ta po nacionalnem pravu izpolnjuje merila za uvedbo skupnih postopkov v primeru insolventnosti.

| (136) | Komisija je v sklepu o začetku postopka ugotovila, da družba Cimos, ki je družba z omejeno odgovornostjo, izpolnjuje merila iz točke 10(a) smernic. V skladu s konsolidiranimi računovodskimi izkazi na dan 31. decembra 2012 je izgubila več kot polovico svojega osnovnega kapitala (108 %), več kot eno četrtino tega kapitala pa v preteklih 12 mesecih (137 %) (34). Komisija je zato menila, da družba Cimos izpolnjuje pogoje za podjetje v težavah na podlagi točke 10(a) smernic. |
| --- | --- |

(136)

Komisija je v sklepu o začetku postopka ugotovila, da družba Cimos, ki je družba z omejeno odgovornostjo, izpolnjuje merila iz točke 10(a) smernic. V skladu s konsolidiranimi računovodskimi izkazi na dan 31. decembra 2012 je izgubila več kot polovico svojega osnovnega kapitala (108 %), več kot eno četrtino tega kapitala pa v preteklih 12 mesecih (137 %) (34). Komisija je zato menila, da družba Cimos izpolnjuje pogoje za podjetje v težavah na podlagi točke 10(a) smernic.

34

| (137) | Od takrat se je finančni položaj družbe Cimos še poslabšal. Družba je na dan 31. decembra 2013 poročala o negativnem lastniškem kapitalu v višini 103,3 milijona EUR. V skladu s predhodnimi (nerevidiranimi) rezultati za prvih 10 mesecev leta 2014 je družba Cimos zabeležila čisto izgubo v višini 74,3 milijona EUR, kar pomeni, da se je njen negativni lastniški kapital še povečal. V preteklih zadevah (35) je Komisija sklenila, da se, kadar ima družba negativen lastniški kapital, a priori predpostavlja, da so merila iz točke 10(a) smernic izpolnjena, kar bi veljalo tudi za družbo Cimos. Tudi Splošno sodišče je sklenilo (36), da je podjetje z negativnim lastniškim kapitalom podjetje v težavah. |
| --- | --- |

(137)

Od takrat se je finančni položaj družbe Cimos še poslabšal. Družba je na dan 31. decembra 2013 poročala o negativnem lastniškem kapitalu v višini 103,3 milijona EUR. V skladu s predhodnimi (nerevidiranimi) rezultati za prvih 10 mesecev leta 2014 je družba Cimos zabeležila čisto izgubo v višini 74,3 milijona EUR, kar pomeni, da se je njen negativni lastniški kapital še povečal. V preteklih zadevah (35) je Komisija sklenila, da se, kadar ima družba negativen lastniški kapital, a priori predpostavlja, da so merila iz točke 10(a) smernic izpolnjena, kar bi veljalo tudi za družbo Cimos. Tudi Splošno sodišče je sklenilo (36), da je podjetje z negativnim lastniškim kapitalom podjetje v težavah.

35

a priori

36

| (138) | Poleg tega je sodišče 3. junija 2014 za družbo Cimos na podlagi slovenske zakonodaje o insolventnosti na zahtevo upnikov uvedlo postopek prisilne poravnave. Torej izpolnjuje tudi pogoj iz točke 10(c) smernic. |
| --- | --- |

(138)

Poleg tega je sodišče 3. junija 2014 za družbo Cimos na podlagi slovenske zakonodaje o insolventnosti na zahtevo upnikov uvedlo postopek prisilne poravnave. Torej izpolnjuje tudi pogoj iz točke 10(c) smernic.

| (139) | V skladu s točko 12 smernic novoustanovljena podjetja niso upravičena do pomoči za reševanje ali prestrukturiranje. Podjetje načeloma velja za novoustanovljeno prva tri leta po začetku poslovanja na zadevnem področju. Družba Cimos je s poslovanjem začela leta 1972, v svoji sedanji obliki je bila registrirana leta 1975, vse od takrat pa posluje na istem zadevnem področju. Zato je ni mogoče šteti za novoustanovljeno podjetje. |
| --- | --- |

(139)

V skladu s točko 12 smernic novoustanovljena podjetja niso upravičena do pomoči za reševanje ali prestrukturiranje. Podjetje načeloma velja za novoustanovljeno prva tri leta po začetku poslovanja na zadevnem področju. Družba Cimos je s poslovanjem začela leta 1972, v svoji sedanji obliki je bila registrirana leta 1975, vse od takrat pa posluje na istem zadevnem področju. Zato je ni mogoče šteti za novoustanovljeno podjetje.

| (140) | V skladu s točko 13 smernic podjetje, ki pripada večji poslovni skupini ali ki ga je ta skupina prevzela, običajno ni upravičeno do pomoči za prestrukturiranje, razen če je mogoče dokazati, da je vzrok težav v podjetju samem in da te niso posledica samovoljnega prerazporejanja stroškov v skupini ter da so težave prehude, da bi jih lahko skupina odpravila sama. |
| --- | --- |

(140)

V skladu s točko 13 smernic podjetje, ki pripada večji poslovni skupini ali ki ga je ta skupina prevzela, običajno ni upravičeno do pomoči za prestrukturiranje, razen če je mogoče dokazati, da je vzrok težav v podjetju samem in da te niso posledica samovoljnega prerazporejanja stroškov v skupini ter da so težave prehude, da bi jih lahko skupina odpravila sama.

| (141) | Družba Cimos ne pripada večji poslovni skupini oziroma je ta ni prevzela. Zato na podlagi meril iz točke 13 smernic ni izključena iz upravičenosti do pomoči za prestrukturiranje. |
| --- | --- |

(141)

Družba Cimos ne pripada večji poslovni skupini oziroma je ta ni prevzela. Zato na podlagi meril iz točke 13 smernic ni izključena iz upravičenosti do pomoči za prestrukturiranje.

| (142) | Komisija ugotavlja, da je družba Cimos podjetje v težavah od leta 2012 in je upravičena do pomoči za prestrukturiranje. |
| --- | --- |

(142)

Komisija ugotavlja, da je družba Cimos podjetje v težavah od leta 2012 in je upravičena do pomoči za prestrukturiranje.

8.5   NAČELO O ENKRATNI POMOČI

| (143) | V skladu s točko 73 smernic Komisija ne dovoli nadaljnje pomoči za reševanje ali prestrukturiranje, če je zadevno podjetje v preteklosti že prejelo pomoč za reševanje ali prestrukturiranje, vključno s kakršno koli nepriglašeno pomočjo, in če je od dodelitve pomoči za reševanje ali od konca obdobja prestrukturiranja ali od prenehanja izvajanja načrta prestrukturiranja (upošteva se tisto, kar je nastopilo pozneje) preteklo manj kot deset let. |
| --- | --- |

(143)

V skladu s točko 73 smernic Komisija ne dovoli nadaljnje pomoči za reševanje ali prestrukturiranje, če je zadevno podjetje v preteklosti že prejelo pomoč za reševanje ali prestrukturiranje, vključno s kakršno koli nepriglašeno pomočjo, in če je od dodelitve pomoči za reševanje ali od konca obdobja prestrukturiranja ali od prenehanja izvajanja načrta prestrukturiranja (upošteva se tisto, kar je nastopilo pozneje) preteklo manj kot deset let.

| (144) | Slovenija je Komisijo obvestila, da družba v preteklih desetih letih ni prejela nobene pomoči za reševanje ali prestrukturiranje, razen priglašene pomoči za reševanje, ki jo je Komisija odobrila, kot je opisano v uvodni izjavi 1 (37). |
| --- | --- |

(144)

Slovenija je Komisijo obvestila, da družba v preteklih desetih letih ni prejela nobene pomoči za reševanje ali prestrukturiranje, razen priglašene pomoči za reševanje, ki jo je Komisija odobrila, kot je opisano v uvodni izjavi 1 (37).

37

8.6   OBNOVA DOLGOROČNE SPOSOBNOSTI PREŽIVETJA

| (145) | Da bi se ukrep štel za združljivega na podlagi točk od 34 do 37 smernic, mora načrt prestrukturiranja omogočiti obnovo dolgoročne sposobnosti preživetja podjetja v razumnem časovnem okviru in na podlagi realističnih predpostavk v zvezi s prihodnjimi pogoji poslovanja. Načrt mora podjetju omogočati, da bo po prestrukturiranju vse svoje stroške krilo samo, pričakovani donos kapitala pa mora biti dovolj velik, da prestrukturiranemu podjetju omogoča samostojno konkuriranje na trgu. V načrtu prestrukturiranja morajo biti opisane okoliščine, zaradi katerih je podjetje zašlo v težave, in s tem zagotovljena podlaga za oceno ustreznosti predlaganih ukrepov prestrukturiranja. |
| --- | --- |

(145)

Da bi se ukrep štel za združljivega na podlagi točk od 34 do 37 smernic, mora načrt prestrukturiranja omogočiti obnovo dolgoročne sposobnosti preživetja podjetja v razumnem časovnem okviru in na podlagi realističnih predpostavk v zvezi s prihodnjimi pogoji poslovanja. Načrt mora podjetju omogočati, da bo po prestrukturiranju vse svoje stroške krilo samo, pričakovani donos kapitala pa mora biti dovolj velik, da prestrukturiranemu podjetju omogoča samostojno konkuriranje na trgu. V načrtu prestrukturiranja morajo biti opisane okoliščine, zaradi katerih je podjetje zašlo v težave, in s tem zagotovljena podlaga za oceno ustreznosti predlaganih ukrepov prestrukturiranja.

| (146) | V skladu z načrtom prestrukturiranja je predvideno, da bo družba Cimos sposobnost preživetja obnovila leta 2015 na podlagi realističnega scenarija finančnih napovedi in leta 2017 na podlagi pesimističnega scenarija (glej preglednico 5). Družba naj bi ustvarila čisti dobiček in pozitiven denarni tok pri poslovanju, kar pomeni, da bi bila po koncu prestrukturiranja sposobna kriti vse svoje stroške, vključno z amortizacijo in finančnimi stroški. Pričakovani donos kapitala naj bi leta 2018 oziroma leta 2019, tj. v obdobju po prestrukturiranju, znašal od 7,6 % do 14,5 %. Ker je donos na slovenske desetletne državne obveznice, ki se običajno šteje za približek donosa na naložbe brez tveganja, približno 1-odstoten, pričakovani donos kapitala za vlagatelje pomeni razmeroma ustrezno premijo za tveganja in ga je mogoče šteti za zadostnega, da družbi Cimos omogoča samostojno konkuriranje na trgu. |
| --- | --- |

(146)

V skladu z načrtom prestrukturiranja je predvideno, da bo družba Cimos sposobnost preživetja obnovila leta 2015 na podlagi realističnega scenarija finančnih napovedi in leta 2017 na podlagi pesimističnega scenarija (glej preglednico 5). Družba naj bi ustvarila čisti dobiček in pozitiven denarni tok pri poslovanju, kar pomeni, da bi bila po koncu prestrukturiranja sposobna kriti vse svoje stroške, vključno z amortizacijo in finančnimi stroški. Pričakovani donos kapitala naj bi leta 2018 oziroma leta 2019, tj. v obdobju po prestrukturiranju, znašal od 7,6 % do 14,5 %. Ker je donos na slovenske desetletne državne obveznice, ki se običajno šteje za približek donosa na naložbe brez tveganja, približno 1-odstoten, pričakovani donos kapitala za vlagatelje pomeni razmeroma ustrezno premijo za tveganja in ga je mogoče šteti za zadostnega, da družbi Cimos omogoča samostojno konkuriranje na trgu.

| (147) | Finančne napovedi temeljijo na preudarnih predpostavkah. Prodaja naj bi se po napovedih zaradi pričakovane izgube strank, ki bo posledica finančnih težav, povezanih s postopkom prisilne poravnave, najprej zmanjšala. Prihodek naj bi se s 358,1 milijona EUR leta 2015 zmanjšal na 316 milijonov EUR leta 2018, nato pa se leta 2019 začel povečevati. To je precej manj kot v obdobju pred prestrukturiranjem, ko je prihodek presegal 400 milijonov EUR. Trenutna napoved je tudi precej nižja od napovedi iz prvotno priglašenega načrta, v skladu s katerim naj bi prodaja v obdobju 2015–2017 predvidoma ostala stabilna pri 400 milijonih EUR. Ob upoštevanju navedenega in dejstva, da je družba že knjižila račune za več kot 95 % načrtovane prodaje v letih 2015 in 2016 in za več kot 80 % načrtovane prodaje leta 2017, ter ob upoštevanju pričakovanih koristi od izvajanja ukrepov za prestrukturiranje prodaje, je mogoče sklepati, da je napoved glede prodaje iz posodobljenega načrta prestrukturiranja dosegljiva. |
| --- | --- |

(147)

Finančne napovedi temeljijo na preudarnih predpostavkah. Prodaja naj bi se po napovedih zaradi pričakovane izgube strank, ki bo posledica finančnih težav, povezanih s postopkom prisilne poravnave, najprej zmanjšala. Prihodek naj bi se s 358,1 milijona EUR leta 2015 zmanjšal na 316 milijonov EUR leta 2018, nato pa se leta 2019 začel povečevati. To je precej manj kot v obdobju pred prestrukturiranjem, ko je prihodek presegal 400 milijonov EUR. Trenutna napoved je tudi precej nižja od napovedi iz prvotno priglašenega načrta, v skladu s katerim naj bi prodaja v obdobju 2015–2017 predvidoma ostala stabilna pri 400 milijonih EUR. Ob upoštevanju navedenega in dejstva, da je družba že knjižila račune za več kot 95 % načrtovane prodaje v letih 2015 in 2016 in za več kot 80 % načrtovane prodaje leta 2017, ter ob upoštevanju pričakovanih koristi od izvajanja ukrepov za prestrukturiranje prodaje, je mogoče sklepati, da je napoved glede prodaje iz posodobljenega načrta prestrukturiranja dosegljiva.

| (148) | Stroški so napovedani na podlagi preteklih rezultatov ob upoštevanju pričakovanih koristi od izvajanja ukrepov prestrukturiranja. Komisija ugotavlja, da so precejšnji prihranki pri stroških povezani z ukrepi, na katere lahko družba razmeroma veliko vpliva, kot je zmanjšanje števila zaposlenih ali združitev proizvodnih zmogljivosti, kar poveča verjetnost, da se bodo izvedli v skladu z načrti. Zlasti zmanjšanje števila zaposlenih bi moralo vplivati na zmanjšanje variabilnih stroškov, s prodajo obratov, ki prinašajo izgubo, pa bi se morala zmanjšati amortizacija in izboljšati donosnost. Upniki v prisilni poravnavi in druge zainteresirane strani (stranke, dobavitelji in zakupodajalec) so se strinjali s prestrukturiranjem dolga, kar zagotavlja, da bodo ukrepi finančnega prestrukturiranja prav tako izvedeni v skladu z načrti. S tem se bodo znatno zmanjšali finančni stroški družbe, poleg drugih koristi, ki bodo dosežene. Načrtovani prihranki pri stroških se zato prav tako zdijo uresničljivi. |
| --- | --- |

(148)

Stroški so napovedani na podlagi preteklih rezultatov ob upoštevanju pričakovanih koristi od izvajanja ukrepov prestrukturiranja. Komisija ugotavlja, da so precejšnji prihranki pri stroških povezani z ukrepi, na katere lahko družba razmeroma veliko vpliva, kot je zmanjšanje števila zaposlenih ali združitev proizvodnih zmogljivosti, kar poveča verjetnost, da se bodo izvedli v skladu z načrti. Zlasti zmanjšanje števila zaposlenih bi moralo vplivati na zmanjšanje variabilnih stroškov, s prodajo obratov, ki prinašajo izgubo, pa bi se morala zmanjšati amortizacija in izboljšati donosnost. Upniki v prisilni poravnavi in druge zainteresirane strani (stranke, dobavitelji in zakupodajalec) so se strinjali s prestrukturiranjem dolga, kar zagotavlja, da bodo ukrepi finančnega prestrukturiranja prav tako izvedeni v skladu z načrti. S tem se bodo znatno zmanjšali finančni stroški družbe, poleg drugih koristi, ki bodo dosežene. Načrtovani prihranki pri stroških se zato prav tako zdijo uresničljivi.

| (149) | Komisija je imela v sklepu o začetku postopka pomisleke glede obnove sposobnosti preživetja, saj se takrat banke niso strinjale s prestrukturiranjem dolga družbe Cimos. Teh pomislekov ni več, saj so se banke strinjale s prestrukturiranjem dolga družbe Cimos v okviru postopka prisilne poravnave. |
| --- | --- |

(149)

Komisija je imela v sklepu o začetku postopka pomisleke glede obnove sposobnosti preživetja, saj se takrat banke niso strinjale s prestrukturiranjem dolga družbe Cimos. Teh pomislekov ni več, saj so se banke strinjale s prestrukturiranjem dolga družbe Cimos v okviru postopka prisilne poravnave.

| (150) | V skladu z načrtom prestrukturiranja bo družba Cimos za financiranje poslovanja v letih 2018 in 2019 potrebovala dodatna sredstva v višini 25 milijonov EUR. Komisija ugotavlja, da bo do takrat družba na podlagi časovnega načrta prestrukturiranja izvedla ključne ukrepe prestrukturiranja in ponovno postala donosna. S prvotnim zmanjšanjem finančnega vzvoda (s pretvorbo dolga v lastniški delež, odpisom in delnim odplačevanjem) se bo izboljšala bonitetna ocena družbe Cimos in sprostil del sredstev, ki so trenutno zastavljena pri upnikih in se bodo lahko uporabila za prihodnje zavarovanje s premoženjem. To bi moralo družbi Cimos omogočiti, da na trgu pridobi potrebno financiranje, kot je bilo načrtovano. |
| --- | --- |

(150)

V skladu z načrtom prestrukturiranja bo družba Cimos za financiranje poslovanja v letih 2018 in 2019 potrebovala dodatna sredstva v višini 25 milijonov EUR. Komisija ugotavlja, da bo do takrat družba na podlagi časovnega načrta prestrukturiranja izvedla ključne ukrepe prestrukturiranja in ponovno postala donosna. S prvotnim zmanjšanjem finančnega vzvoda (s pretvorbo dolga v lastniški delež, odpisom in delnim odplačevanjem) se bo izboljšala bonitetna ocena družbe Cimos in sprostil del sredstev, ki so trenutno zastavljena pri upnikih in se bodo lahko uporabila za prihodnje zavarovanje s premoženjem. To bi moralo družbi Cimos omogočiti, da na trgu pridobi potrebno financiranje, kot je bilo načrtovano.

| (151) | V načrtu prestrukturiranja so navedene okoliščine, ki so vzrok težav družbe Cimos, tj. prezadolženost in neučinkovito poslovanje. Komisija ugotavlja, da so v načrtu predvideni ukrepi, ki so namenjeni reševanju prav teh težav. |
| --- | --- |

(151)

V načrtu prestrukturiranja so navedene okoliščine, ki so vzrok težav družbe Cimos, tj. prezadolženost in neučinkovito poslovanje. Komisija ugotavlja, da so v načrtu predvideni ukrepi, ki so namenjeni reševanju prav teh težav.

| (152) | S pretvorbo dolga v lastniški delež, ki jo bodo izvedli večji upniki, se bodo njihove terjatve zmanjšale za 60 %. Skupne finančne obveznosti družbe Cimos se bodo zato s 422 milijonov EUR leta 2013 zmanjšale na 184 milijonov EUR leta 2017. Razmerje med dolgom in lastniškim kapitalom se bo s 17,7 leta 2012 (zadnje leto, ko je bil lastniški kapital pozitiven) zmanjšalo na 3 leta 2017, kar je precej bolj trajnostna raven. Poleg tega se bo preostalih 40 % dolga do upnikov v prisilni poravnavi odplačalo po ugodnejših pogojih, vključno s podaljšanim obdobjem odplačevanja in dveletnim odlogom odplačevanja. S tem se bo trenutno in prihodnje breme odplačevanja še bolj zmanjšalo. Razmerje med dobičkom pred obrestmi, davki in amortizacijo in obrestmi, s katerim se meri zmožnost podjetja, da servisira dolg, naj bi se z 1 leta 2013 povečalo na 5,4 leta 2017. |
| --- | --- |

(152)

S pretvorbo dolga v lastniški delež, ki jo bodo izvedli večji upniki, se bodo njihove terjatve zmanjšale za 60 %. Skupne finančne obveznosti družbe Cimos se bodo zato s 422 milijonov EUR leta 2013 zmanjšale na 184 milijonov EUR leta 2017. Razmerje med dolgom in lastniškim kapitalom se bo s 17,7 leta 2012 (zadnje leto, ko je bil lastniški kapital pozitiven) zmanjšalo na 3 leta 2017, kar je precej bolj trajnostna raven. Poleg tega se bo preostalih 40 % dolga do upnikov v prisilni poravnavi odplačalo po ugodnejših pogojih, vključno s podaljšanim obdobjem odplačevanja in dveletnim odlogom odplačevanja. S tem se bo trenutno in prihodnje breme odplačevanja še bolj zmanjšalo. Razmerje med dobičkom pred obrestmi, davki in amortizacijo in obrestmi, s katerim se meri zmožnost podjetja, da servisira dolg, naj bi se z 1 leta 2013 povečalo na 5,4 leta 2017.

| (153) | Poleg tega so se dobavitelji strinjali z zmanjšanjem svojih terjatev, s čimer se bo skupni dolg še zmanjšal in zagotovilo nadaljnje poslovanje. Vsi ukrepi finančnega prestrukturiranja, zlasti dogovor s strankami glede skrajšanja rokov plačila, bodo dodatno izboljšali likvidnost. Z denarnimi tokovi, ki ne bodo obremenjeni z odplačilom prestrukturiranega dolga oziroma bodo razbremenjeni zaradi zgodnejšega prejemanja plačil strank, se bo lahko financiralo tudi izvajanje ukrepov poslovnega prestrukturiranja, ki so namenjeni odpravi drugega razloga za težave, tj. neučinkovitega poslovanja. |
| --- | --- |

(153)

Poleg tega so se dobavitelji strinjali z zmanjšanjem svojih terjatev, s čimer se bo skupni dolg še zmanjšal in zagotovilo nadaljnje poslovanje. Vsi ukrepi finančnega prestrukturiranja, zlasti dogovor s strankami glede skrajšanja rokov plačila, bodo dodatno izboljšali likvidnost. Z denarnimi tokovi, ki ne bodo obremenjeni z odplačilom prestrukturiranega dolga oziroma bodo razbremenjeni zaradi zgodnejšega prejemanja plačil strank, se bo lahko financiralo tudi izvajanje ukrepov poslovnega prestrukturiranja, ki so namenjeni odpravi drugega razloga za težave, tj. neučinkovitega poslovanja.

| (154) | Družba Cimos je v okviru poslovnega prestrukturiranja začela izvajati več varčevalnih ukrepov, zlasti zmanjšanje števila zaposlenih, konsolidacijo poslovanja z zmanjšanjem števila obratov, zmanjšanje režijskih stroškov in izboljšano upravljanje procesov. Družba želi svoje poslovanje ponovno usmeriti v osnovno dejavnost, tj. avtomobilski steber. Z ukrepi poslovnega prestrukturiranja naj bi se skupaj letno prihranilo 27 milijonov EUR, kar je precej več, kot je bilo načrtovano v prvotno priglašenem načrtu prestrukturiranja. Z zmanjšanjem stroškov bodo ti ukrepi pripomogli k izboljšanju donosnosti, kar bo z zmanjšanjem ravni zaposlenih in kapitala privedlo do večje poslovne učinkovitosti. |
| --- | --- |

(154)

Družba Cimos je v okviru poslovnega prestrukturiranja začela izvajati več varčevalnih ukrepov, zlasti zmanjšanje števila zaposlenih, konsolidacijo poslovanja z zmanjšanjem števila obratov, zmanjšanje režijskih stroškov in izboljšano upravljanje procesov. Družba želi svoje poslovanje ponovno usmeriti v osnovno dejavnost, tj. avtomobilski steber. Z ukrepi poslovnega prestrukturiranja naj bi se skupaj letno prihranilo 27 milijonov EUR, kar je precej več, kot je bilo načrtovano v prvotno priglašenem načrtu prestrukturiranja. Z zmanjšanjem stroškov bodo ti ukrepi pripomogli k izboljšanju donosnosti, kar bo z zmanjšanjem ravni zaposlenih in kapitala privedlo do večje poslovne učinkovitosti.

| (155) | Komisija ob upoštevanju ugotovitev iz uvodnih izjav 152–154 meni, da so predlagani ukrepi prestrukturiranja primerni za odpravo vzrokov za težave, ki so opredeljene v načrtu prestrukturiranja. |
| --- | --- |

(155)

Komisija ob upoštevanju ugotovitev iz uvodnih izjav 152–154 meni, da so predlagani ukrepi prestrukturiranja primerni za odpravo vzrokov za težave, ki so opredeljene v načrtu prestrukturiranja.

| (156) | Prispevek zasebnih bank, strank in dobaviteljev k finančnemu prestrukturiranju je znak njihovega zaupanja v družbo Cimos in dodaten razlog za ugotovitev, da bo na podlagi načrta prestrukturiranja mogoče obnoviti dolgoročno sposobnost preživetja. |
| --- | --- |

(156)

Prispevek zasebnih bank, strank in dobaviteljev k finančnemu prestrukturiranju je znak njihovega zaupanja v družbo Cimos in dodaten razlog za ugotovitev, da bo na podlagi načrta prestrukturiranja mogoče obnoviti dolgoročno sposobnost preživetja.

| (157) | Tudi neodvisen cenilec, ki je proučil načrt finančnega prestrukturiranja, je ugotovil, da bo družba Cimos na podlagi načrta prestrukturiranja verjetno postala kratkoročno in dolgoročno likvidna in plačilno sposobna. |
| --- | --- |

(157)

Tudi neodvisen cenilec, ki je proučil načrt finančnega prestrukturiranja, je ugotovil, da bo družba Cimos na podlagi načrta prestrukturiranja verjetno postala kratkoročno in dolgoročno likvidna in plačilno sposobna.

| (158) | Poleg tega Komisija ugotavlja, da je trajanje načrta prestrukturiranja omejeno na manj kot štiri leta, in sicer na obdobje od februarja 2014 do leta 2017. Glede na obseg načrtovanih ukrepov prestrukturiranja, njihov časovni načrt izvajanja in pričakovani datum obnove sposobnosti preživetja se zdi takšno obdobje prestrukturiranja primerno. |
| --- | --- |

(158)

Poleg tega Komisija ugotavlja, da je trajanje načrta prestrukturiranja omejeno na manj kot štiri leta, in sicer na obdobje od februarja 2014 do leta 2017. Glede na obseg načrtovanih ukrepov prestrukturiranja, njihov časovni načrt izvajanja in pričakovani datum obnove sposobnosti preživetja se zdi takšno obdobje prestrukturiranja primerno.

| (159) | Komisija ugotavlja, da posodobljeni načrt prestrukturiranja ni nov načrt, ampak le različica prvotno priglašenega načrta, ki je bila dopolnjena na podlagi izida prisilne poravnave. Njegovi cilji glede prestrukturiranja so popolnoma enaki tistim iz prvotno priglašenega načrta, tj. zmanjšanje prezadolženosti, ponovna vzpostavitev likvidnosti, izboljšanje poslovne učinkovitosti in ponovna osredotočenost dejavnosti na osnovni avtomobilski segment. Najpomembnejši ukrep prestrukturiranja v smislu finančnega učinka, tj. pretvorba in reprogramiranje finančnega dolga, ostaja enak, čeprav pod nekoliko spremenjenimi pogoji in v okviru prisilnega namesto prostovoljnega postopka. Drugi ukrepi prestrukturiranja se od tistih iz prvotno priglašenega načrta bistveno ne razlikujejo, vendar so bili okrepljeni, da bi se dosegli večji prihranki. Oba načrta, prvotno priglašeni in posodobljeni, temeljita na enakem poslovnem modelu in strategiji. Komisija je podobne posodobitve priglašenih načrtov prestrukturiranja že odobrila v preteklih sklepih (38). |
| --- | --- |

(159)

Komisija ugotavlja, da posodobljeni načrt prestrukturiranja ni nov načrt, ampak le različica prvotno priglašenega načrta, ki je bila dopolnjena na podlagi izida prisilne poravnave. Njegovi cilji glede prestrukturiranja so popolnoma enaki tistim iz prvotno priglašenega načrta, tj. zmanjšanje prezadolženosti, ponovna vzpostavitev likvidnosti, izboljšanje poslovne učinkovitosti in ponovna osredotočenost dejavnosti na osnovni avtomobilski segment. Najpomembnejši ukrep prestrukturiranja v smislu finančnega učinka, tj. pretvorba in reprogramiranje finančnega dolga, ostaja enak, čeprav pod nekoliko spremenjenimi pogoji in v okviru prisilnega namesto prostovoljnega postopka. Drugi ukrepi prestrukturiranja se od tistih iz prvotno priglašenega načrta bistveno ne razlikujejo, vendar so bili okrepljeni, da bi se dosegli večji prihranki. Oba načrta, prvotno priglašeni in posodobljeni, temeljita na enakem poslovnem modelu in strategiji. Komisija je podobne posodobitve priglašenih načrtov prestrukturiranja že odobrila v preteklih sklepih (38).

38

| (160) | Glede navedb ge. Filakovic, opisanih v uvodni izjavi 91, Komisija ugotavlja, da je računovodske izkaze družbe Cimos proučil neodvisen revizor, ki je glede teh izkazov izdal mnenje brez pridržka in ni poročal o nobenem domnevnem goljufanju in pranju denarja. Glede 35 milijonov EUR, ki jih je Slovenija družbi Cimos dodelila v okviru pomoči za prestrukturiranje, Komisija ugotavlja, da je julija 2013 za družbo Cimos odobrila jamstvo za pomoč za reševanje v višini 35 milijonov EUR (39). Jamstvo, ki bo pretvorjeno v lastniški kapital v okviru pomoči za prestrukturiranje, ne vključuje nobenega prenosa denarnih sredstev družbi Cimos, zato ni mogoče, da bi se financiralo s pranjem denarja. Glede domnevnih terjatev družbe ge. Filakovic, in njenih strank do družbe Cimos Komisija na podlagi razpoložljivih informacij ni ugotovila, da bi takšne terjatve obstajale. Komisija ob upoštevanju navedenega meni, da navedbe niso utemeljene in ne vplivajo na oceno pomoči za prestrukturiranje. |
| --- | --- |

(160)

Glede navedb ge. Filakovic, opisanih v uvodni izjavi 91, Komisija ugotavlja, da je računovodske izkaze družbe Cimos proučil neodvisen revizor, ki je glede teh izkazov izdal mnenje brez pridržka in ni poročal o nobenem domnevnem goljufanju in pranju denarja. Glede 35 milijonov EUR, ki jih je Slovenija družbi Cimos dodelila v okviru pomoči za prestrukturiranje, Komisija ugotavlja, da je julija 2013 za družbo Cimos odobrila jamstvo za pomoč za reševanje v višini 35 milijonov EUR (39). Jamstvo, ki bo pretvorjeno v lastniški kapital v okviru pomoči za prestrukturiranje, ne vključuje nobenega prenosa denarnih sredstev družbi Cimos, zato ni mogoče, da bi se financiralo s pranjem denarja. Glede domnevnih terjatev družbe ge. Filakovic, in njenih strank do družbe Cimos Komisija na podlagi razpoložljivih informacij ni ugotovila, da bi takšne terjatve obstajale. Komisija ob upoštevanju navedenega meni, da navedbe niso utemeljene in ne vplivajo na oceno pomoči za prestrukturiranje.

39

| (161) | Komisija ob upoštevanju navedenega ugotavlja, da so predlagani ukrepi prestrukturiranja primerni za obnovo dolgoročne sposobnosti preživetja družbe v razumnem časovnem okviru in na podlagi realističnih predpostavk. |
| --- | --- |

(161)

Komisija ob upoštevanju navedenega ugotavlja, da so predlagani ukrepi prestrukturiranja primerni za obnovo dolgoročne sposobnosti preživetja družbe v razumnem časovnem okviru in na podlagi realističnih predpostavk.

8.7   PREPREČEVANJE NEUPRAVIČENEGA IZKRIVLJANJA KONKURENCE (IZRAVNALNI UKREPI)

| (162) | V skladu s točkami od 38 do 42 smernic je treba sprejeti izravnalne ukrepe, ki bodo čim bolj zmanjšali škodljive učinke pomoči na pogoje poslovanja. Pomoč ne sme neupravičeno izkrivljati konkurence. To običajno pomeni omejitev prisotnosti, ki jo lahko družba uživa na svojih trgih ob koncu obdobja prestrukturiranja. Izravnalni ukrepi morajo biti sorazmerni z izkrivljajočimi učinki pomoči ter zlasti z velikostjo in relativno pomembnostjo podjetja na njenem trgu ali trgih. Opustitve dejavnosti, ki ustvarjajo izgubo, ni mogoče šteti za veljaven izravnalni ukrep. Obseg izravnalnih ukrepov je treba določiti za vsak primer posebej in ob upoštevanju cilja obnove dolgoročne sposobnosti preživetja podjetja. Poleg tega bo Komisija v skladu s točko 7 smernic zahtevala izravnalne ukrepe, s katerimi se čim bolj zmanjša učinek na konkurente. |
| --- | --- |

(162)

V skladu s točkami od 38 do 42 smernic je treba sprejeti izravnalne ukrepe, ki bodo čim bolj zmanjšali škodljive učinke pomoči na pogoje poslovanja. Pomoč ne sme neupravičeno izkrivljati konkurence. To običajno pomeni omejitev prisotnosti, ki jo lahko družba uživa na svojih trgih ob koncu obdobja prestrukturiranja. Izravnalni ukrepi morajo biti sorazmerni z izkrivljajočimi učinki pomoči ter zlasti z velikostjo in relativno pomembnostjo podjetja na njenem trgu ali trgih. Opustitve dejavnosti, ki ustvarjajo izgubo, ni mogoče šteti za veljaven izravnalni ukrep. Obseg izravnalnih ukrepov je treba določiti za vsak primer posebej in ob upoštevanju cilja obnove dolgoročne sposobnosti preživetja podjetja. Poleg tega bo Komisija v skladu s točko 7 smernic zahtevala izravnalne ukrepe, s katerimi se čim bolj zmanjša učinek na konkurente.

| (163) | Izravnalni ukrepi ne bi smeli ogroziti zmožnosti družbe, da po izvedbi načrta prestrukturiranja obnovi dolgoročno sposobnost preživetja, kot je določeno v točki 38 smernic. |
| --- | --- |

(163)

Izravnalni ukrepi ne bi smeli ogroziti zmožnosti družbe, da po izvedbi načrta prestrukturiranja obnovi dolgoročno sposobnost preživetja, kot je določeno v točki 38 smernic.

| (164) | Družba Cimos je predlagala dva izravnalna ukrepa:






  — | odprodajo svojega kmetijskega stebra, stebra strojegradnje in energetskega stebra ter |
| --- | --- | --- |

(164)

Družba Cimos je predlagala dva izravnalna ukrepa:

—

odprodajo svojega kmetijskega stebra, stebra strojegradnje in energetskega stebra ter

| — | odprodajo treh obratov v avtomobilskem segmentu, v [...]. |
| --- | --- |

—

odprodajo treh obratov v avtomobilskem segmentu, v [...].

| (165) | Kar zadeva prvi izravnalni ukrep, je družba Cimos že prodala zadevne tri stebre. Ti stebri so skupaj predstavljali približno 20 % prihodkov družbe, pred prestrukturiranjem pa so bili donosni. |
| --- | --- |

(165)

Kar zadeva prvi izravnalni ukrep, je družba Cimos že prodala zadevne tri stebre. Ti stebri so skupaj predstavljali približno 20 % prihodkov družbe, pred prestrukturiranjem pa so bili donosni.

| (166) | Komisija ugotavlja, da se lahko za zadostne štejejo le izravnalni ukrepi, ki vplivajo na prisotnost upravičenca na njegovem glavnem trgu (40). Zato načeloma prodaje teh stebrov ni mogoče sprejeti za izravnalni ukrep kot tak. Kljub temu je družba Cimos z odprodajo stranskih stebrov ne le izgubila svoj tržni delež v drugotnih segmentih, ampak tudi znatno oslabila svoj konkurenčni položaj in s tem tržno prisotnost na glavnem trgu avtomobilske industrije. Dobiček, ki bi ga družba Cimos prejela od prodanih stebrov (približno 90 milijonov EUR v obdobju 2011–2013), ki so bili pred prestrukturiranjem donosni, bi namreč lahko porabila za financiranje širitve na glavnem trgu. |
| --- | --- |

(166)

Komisija ugotavlja, da se lahko za zadostne štejejo le izravnalni ukrepi, ki vplivajo na prisotnost upravičenca na njegovem glavnem trgu (40). Zato načeloma prodaje teh stebrov ni mogoče sprejeti za izravnalni ukrep kot tak. Kljub temu je družba Cimos z odprodajo stranskih stebrov ne le izgubila svoj tržni delež v drugotnih segmentih, ampak tudi znatno oslabila svoj konkurenčni položaj in s tem tržno prisotnost na glavnem trgu avtomobilske industrije. Dobiček, ki bi ga družba Cimos prejela od prodanih stebrov (približno 90 milijonov EUR v obdobju 2011–2013), ki so bili pred prestrukturiranjem donosni, bi namreč lahko porabila za financiranje širitve na glavnem trgu.

40

| (167) | Kar zadeva drugi izravnalni ukrep, so vsi obrati povezani z glavnim trgom družbe Cimos in so bili pred prestrukturiranjem donosni, kot je prikazano v preglednici 6. Predstavljajo zmanjšanje zmogljivosti za 15 % v smislu števila obratov ter jim je mogoče pripisati približno 4 % skupnega prihodka in 4,5 % prihodka iz avtomobilskega segmenta. Z odprodajo teh obratov bo družba Cimos svojim konkurentom prepustila tržni delež, izgubila stranke in zmanjšala izbor izdelkov. |
| --- | --- |

(167)

Kar zadeva drugi izravnalni ukrep, so vsi obrati povezani z glavnim trgom družbe Cimos in so bili pred prestrukturiranjem donosni, kot je prikazano v preglednici 6. Predstavljajo zmanjšanje zmogljivosti za 15 % v smislu števila obratov ter jim je mogoče pripisati približno 4 % skupnega prihodka in 4,5 % prihodka iz avtomobilskega segmenta. Z odprodajo teh obratov bo družba Cimos svojim konkurentom prepustila tržni delež, izgubila stranke in zmanjšala izbor izdelkov.

| (168) | Po odprodajah iz uvodne izjave 164 bo družbi Cimos ostal le avtomobilski steber, ki je njena osnovna in edina preostala dejavnost, zato je nujno potrebna za obnovo sposobnosti preživetja. Obseg avtomobilskega stebra se je že zmanjšal zaradi odprodaje obratov v okviru izravnalnih ukrepov ali ukrepov prestrukturiranja. Ob upoštevanju navedenega bi lahko morebitne dodatne odprodaje ogrozile cilj obnove dolgoročne sposobnosti preživetja. |
| --- | --- |

(168)

Po odprodajah iz uvodne izjave 164 bo družbi Cimos ostal le avtomobilski steber, ki je njena osnovna in edina preostala dejavnost, zato je nujno potrebna za obnovo sposobnosti preživetja. Obseg avtomobilskega stebra se je že zmanjšal zaradi odprodaje obratov v okviru izravnalnih ukrepov ali ukrepov prestrukturiranja. Ob upoštevanju navedenega bi lahko morebitne dodatne odprodaje ogrozile cilj obnove dolgoročne sposobnosti preživetja.

| (169) | Izvajanje izravnalnih ukrepov skupaj z odprodajo sredstev, ki je predvidena v okviru načrta prestrukturiranja, bo znatno zmanjšalo zmogljivost družbe Cimos in ji preprečilo, da bi zaradi pomoči za prestrukturiranje pridobila neupravičeno konkurenčno prednost. |
| --- | --- |

(169)

Izvajanje izravnalnih ukrepov skupaj z odprodajo sredstev, ki je predvidena v okviru načrta prestrukturiranja, bo znatno zmanjšalo zmogljivost družbe Cimos in ji preprečilo, da bi zaradi pomoči za prestrukturiranje pridobila neupravičeno konkurenčno prednost.

| (170) | Poleg tega so v skladu s točko 56 smernic pogoji za odobritev pomoči manj strogi glede izvajanja izravnalnih ukrepov na območjih, ki prejemajo pomoč. Komisija ugotavlja, da ima družba Cimos sedež na območju, ki prejema pomoč v skladu s členom 107(3)(c) Pogodbe. |
| --- | --- |

(170)

Poleg tega so v skladu s točko 56 smernic pogoji za odobritev pomoči manj strogi glede izvajanja izravnalnih ukrepov na območjih, ki prejemajo pomoč. Komisija ugotavlja, da ima družba Cimos sedež na območju, ki prejema pomoč v skladu s členom 107(3)(c) Pogodbe.

| (171) | Predlagani ukrepi zato pomenijo dejansko nadomestilo za izkrivljanje konkurence zaradi dodeljene pomoči in zadoščajo za zagotovitev, da bodo škodljivi učinki pomoči na pogoje poslovanja čim manjši. |
| --- | --- |

(171)

Predlagani ukrepi zato pomenijo dejansko nadomestilo za izkrivljanje konkurence zaradi dodeljene pomoči in zadoščajo za zagotovitev, da bodo škodljivi učinki pomoči na pogoje poslovanja čim manjši.

| (172) | Za navedene izravnalne ukrepe se torej šteje, da so v skladu s točkami od 38 do 42 smernic. |
| --- | --- |

(172)

Za navedene izravnalne ukrepe se torej šteje, da so v skladu s točkami od 38 do 42 smernic.

8.8   OMEJITEV POMOČI NA NAJNIŽJI MOŽNI ZNESEK, LASTNI PRISPEVEK

| (173) | V skladu s točkami od 43 do 45 smernic mora biti pomoč omejena na najmanjši možni znesek, potreben za prestrukturiranje. Upravičenec naj bi pomemben delež k načrtu prestrukturiranja prispeval iz lastnih virov, tudi s prodajo sredstev, ki niso bistvenega pomena za preživetje družbe, ali iz zunanjega financiranja pod tržnimi pogoji. Takšen prispevek mora biti realen, tj. dejanski, izključevati mora vse prihodnje dobičke, kot je denarni tok, in je znak, da trgi verjamejo v izvedljivost obnove sposobnosti preživetja družbe. Ne sme vključevati nobene dodatne državne pomoči. Pri velikih podjetjih, kot je družba Cimos, mora biti delež lastnega prispevka vsaj 50 % stroškov prestrukturiranja. |
| --- | --- |

(173)

V skladu s točkami od 43 do 45 smernic mora biti pomoč omejena na najmanjši možni znesek, potreben za prestrukturiranje. Upravičenec naj bi pomemben delež k načrtu prestrukturiranja prispeval iz lastnih virov, tudi s prodajo sredstev, ki niso bistvenega pomena za preživetje družbe, ali iz zunanjega financiranja pod tržnimi pogoji. Takšen prispevek mora biti realen, tj. dejanski, izključevati mora vse prihodnje dobičke, kot je denarni tok, in je znak, da trgi verjamejo v izvedljivost obnove sposobnosti preživetja družbe. Ne sme vključevati nobene dodatne državne pomoči. Pri velikih podjetjih, kot je družba Cimos, mora biti delež lastnega prispevka vsaj 50 % stroškov prestrukturiranja.

| (174) | Po navedbah Slovenije lastni prispevek, ki ga je predlagala družba Cimos, predstavlja 94 % vseh stroškov prestrukturiranja in obsega vire iz preglednice 7.

  Preglednica 7


  Viri lastnega prispevka







  Vir | V mio. EUR |
| --- | --- | --- |
| Shema svežega kapitala | 39 |
| Naložbe v osnovna sredstva, ki jih financira družba Cimos | 8,5 |
| Naložbe v osnovna sredstva, ki jih financirajo stranke | 9,8 |
| Plačilo za prodajo energetskega stebra (Litostroj Power) | 18,0 |
| Pretvorba dolga v lastniški delež in neobračunane obresti na bančni dolg (brez SID banke) | 120,2 |
| Neobračunane obresti na posojila | 5,3 |
| Odpis dobaviteljev | 21,8 |
| Odpis zakupodajalca | 6 |
| Odpis bančnega dolga | 8,3 |
| Pretvorba dolga v lastniški delež in odpis dolga s strani SID banke | 28,5 |
| Pretvorba dolga iz naslova državnih jamstev v lastniški delež | 23,4 |
| Neobračunane obresti na pomoč za reševanje | 1,2 |
| Prispevek družbe Cimos k financiranju kompromisa z dobavitelji | 39,0 |
| Lastni napovedani prispevek skupaj | 329,0 |
| Vir: Načrt prestrukturiranja. |

(174)

Po navedbah Slovenije lastni prispevek, ki ga je predlagala družba Cimos, predstavlja 94 % vseh stroškov prestrukturiranja in obsega vire iz preglednice 7.

Preglednica 7

Preglednica 7

Viri lastnega prispevka

Viri lastnega prispevka

Vir

V mio. EUR

Shema svežega kapitala

39

Naložbe v osnovna sredstva, ki jih financira družba Cimos

8,5

Naložbe v osnovna sredstva, ki jih financirajo stranke

9,8

Plačilo za prodajo energetskega stebra (Litostroj Power)

18,0

Pretvorba dolga v lastniški delež in neobračunane obresti na bančni dolg (brez SID banke)

120,2

Neobračunane obresti na posojila

5,3

Odpis dobaviteljev

21,8

Odpis zakupodajalca

6

Odpis bančnega dolga

8,3

Pretvorba dolga v lastniški delež in odpis dolga s strani SID banke

28,5

Pretvorba dolga iz naslova državnih jamstev v lastniški delež

23,4

Neobračunane obresti na pomoč za reševanje

1,2

Prispevek družbe Cimos k financiranju kompromisa z dobavitelji

39,0

Lastni napovedani prispevek skupaj

329,0

Vir: Načrt prestrukturiranja.

Vir:

| (175) | Shema svežega kapitala je potrjena s sporazumom o financiranju, na podlagi katerega so se banke s svežim kapitalom in stranke s svežim kapitalom dogovorile, da bodo družbi Cimos pod pogoji iz uvodne izjave 25 zagotovile skupaj 38,4 milijona EUR (19,2 milijona EUR banke s svežim kapitalom in enak znesek stranke s svežim kapitalom). Slovenija je Komisijo obvestila, da je razlika v primerjavi s priglašenim zneskom lastnega prispevka iz tega vira, ki je enaka 39 milijonov EUR, povezana s stranko Eaton, ki je sredstva plačala v začetku januarja 2015 in se bo z bankami dogovorila za dodatna sredstva (v skladu z dogovorom stranke in banke zagotovijo enakovredno financiranje). Komisija nima dokazov, da je družba Eaton dejansko plačala sredstva in da so banke zagotovile enakovredno financiranje. Poleg tega udeležba SID banke v shemi svežega kapitala v višini 6,7 milijona EUR, kot je bilo ugotovljeno v oddelku 8.1, pomeni državno pomoč in je zato ni mogoče šteti za vir lastnega prispevka. Komisija ugotavlja, da shema svežega kapitala v višini 31,7 milijona EUR pomeni ustrezen vir lastnega prispevka. |
| --- | --- |

(175)

Shema svežega kapitala je potrjena s sporazumom o financiranju, na podlagi katerega so se banke s svežim kapitalom in stranke s svežim kapitalom dogovorile, da bodo družbi Cimos pod pogoji iz uvodne izjave 25 zagotovile skupaj 38,4 milijona EUR (19,2 milijona EUR banke s svežim kapitalom in enak znesek stranke s svežim kapitalom). Slovenija je Komisijo obvestila, da je razlika v primerjavi s priglašenim zneskom lastnega prispevka iz tega vira, ki je enaka 39 milijonov EUR, povezana s stranko Eaton, ki je sredstva plačala v začetku januarja 2015 in se bo z bankami dogovorila za dodatna sredstva (v skladu z dogovorom stranke in banke zagotovijo enakovredno financiranje). Komisija nima dokazov, da je družba Eaton dejansko plačala sredstva in da so banke zagotovile enakovredno financiranje. Poleg tega udeležba SID banke v shemi svežega kapitala v višini 6,7 milijona EUR, kot je bilo ugotovljeno v oddelku 8.1, pomeni državno pomoč in je zato ni mogoče šteti za vir lastnega prispevka. Komisija ugotavlja, da shema svežega kapitala v višini 31,7 milijona EUR pomeni ustrezen vir lastnega prispevka.

| (176) | Družba Cimos je med januarjem in septembrom 2014 za naložbe v osnovna sredstva porabila 17,6 milijona EUR iz lastnih virov. Zato se lahko skupni znesek v višini 8,5 milijona EUR, kot ga je predlagala družba Cimos, sprejme za lastni prispevek. |
| --- | --- |

(176)

Družba Cimos je med januarjem in septembrom 2014 za naložbe v osnovna sredstva porabila 17,6 milijona EUR iz lastnih virov. Zato se lahko skupni znesek v višini 8,5 milijona EUR, kot ga je predlagala družba Cimos, sprejme za lastni prispevek.

| (177) | Družba Cimos je s svojimi strankami podpisala dvostranske sporazume, na podlagi katerih bodo te družbi Cimos zagotovile posojilo za financiranje naložb v osnovna sredstva. Ker nobena od zadevnih strank ni v državni lasti, je ta prispevek dejanski in brez državne pomoči, zato se lahko sprejme. |
| --- | --- |

(177)

Družba Cimos je s svojimi strankami podpisala dvostranske sporazume, na podlagi katerih bodo te družbi Cimos zagotovile posojilo za financiranje naložb v osnovna sredstva. Ker nobena od zadevnih strank ni v državni lasti, je ta prispevek dejanski in brez državne pomoči, zato se lahko sprejme.

| (178) | Družba Cimos je 12. maja 2014 svojo odvisno družbo, Litostroj Power, prodala zasebni družbi iz Češke republike za 21,4 milijona EUR. Družba Cimos je za lastni prispevek iz tega vira predlagala 18 milijonov EUR. Prispevek je dejanski in brez državne pomoči, zato se lahko sprejme. |
| --- | --- |

(178)

Družba Cimos je 12. maja 2014 svojo odvisno družbo, Litostroj Power, prodala zasebni družbi iz Češke republike za 21,4 milijona EUR. Družba Cimos je za lastni prispevek iz tega vira predlagala 18 milijonov EUR. Prispevek je dejanski in brez državne pomoči, zato se lahko sprejme.

| (179) | Za lastni prispevek v obliki pretvorbe dolga v lastniški delež, ki ga bodo izvedle banke, v kolikor je bilo ocenjeno, da ne vsebuje državne pomoči, se je ugotovilo, da za družbo Cimos predstavlja finančno korist, saj ji ni treba odplačati posojil, katerih sedanja vrednost znaša 121 milijonov EUR (41). Družba Cimos bo ta posojila, namesto da bi jih odplačala, pretvorila v lastniški delež, kar ne vključuje morebitnih prihodnjih denarnih odlivov v zvezi s temi posojili. Z likvidnostjo, ki se je sprostila s pretvorbo, lahko družba Cimos financira stroške prestrukturiranja. Upniki v prisilni poravnavi so s sprejetjem pretvorbe sprejeli tveganje izgube kapitala, če lastniški kapital družbe Cimos po pretvorbi izgubi vrednost, kar je znak njihovega zaupanja v obnovo sposobnosti preživetja. |
| --- | --- |

(179)

Za lastni prispevek v obliki pretvorbe dolga v lastniški delež, ki ga bodo izvedle banke, v kolikor je bilo ocenjeno, da ne vsebuje državne pomoči, se je ugotovilo, da za družbo Cimos predstavlja finančno korist, saj ji ni treba odplačati posojil, katerih sedanja vrednost znaša 121 milijonov EUR (41). Družba Cimos bo ta posojila, namesto da bi jih odplačala, pretvorila v lastniški delež, kar ne vključuje morebitnih prihodnjih denarnih odlivov v zvezi s temi posojili. Z likvidnostjo, ki se je sprostila s pretvorbo, lahko družba Cimos financira stroške prestrukturiranja. Upniki v prisilni poravnavi so s sprejetjem pretvorbe sprejeli tveganje izgube kapitala, če lastniški kapital družbe Cimos po pretvorbi izgubi vrednost, kar je znak njihovega zaupanja v obnovo sposobnosti preživetja.

41

| (180) | V skladu s pogoji prisilne poravnave se na posojila bank iz prejšnje uvodne izjave od 3. junija 2014 (datuma začetka prisilne poravnave) do sklepa sodišča o potrditvi prisilne poravnave obresti ne bodo obračunavale, kar predstavlja dodatno korist za družbo Cimos v višini 5,3 milijona EUR. |
| --- | --- |

(180)

V skladu s pogoji prisilne poravnave se na posojila bank iz prejšnje uvodne izjave od 3. junija 2014 (datuma začetka prisilne poravnave) do sklepa sodišča o potrditvi prisilne poravnave obresti ne bodo obračunavale, kar predstavlja dodatno korist za družbo Cimos v višini 5,3 milijona EUR.

| (181) | Odpis, ki so ga odobrili dobavitelji in zakupodajalec, je potrjen z dogovori, kot je opisano v uvodnih izjavah 42 in 43, torej je dejanski. Z njim se bo sprostila likvidnost, ki bo na voljo za financiranje stroškov prestrukturiranja in bi jo bilo v nasprotnem primeru treba porabiti za odplačilo povezanih obveznosti. |
| --- | --- |

(181)

Odpis, ki so ga odobrili dobavitelji in zakupodajalec, je potrjen z dogovori, kot je opisano v uvodnih izjavah 42 in 43, torej je dejanski. Z njim se bo sprostila likvidnost, ki bo na voljo za financiranje stroškov prestrukturiranja in bi jo bilo v nasprotnem primeru treba porabiti za odplačilo povezanih obveznosti.

| (182) | Odpis bančnega dolga v višini 8,3 milijona EUR ustreza pričakovanemu prispevku upnikov, ki ne podpirajo prisilne poravnave in se z njenimi pogoji niso strinjali, vendar jih bo preglasovala večina upnikov, ki so prisilno obravnavo podprli. Dogovor z zadevnimi bankami ni bil sklenjen, zato Komisija tega prispevka ne šteje za dejanski prispevek ali za znak njihovega zaupanja v obnovo spodobnosti preživetja družbe Cimos. |
| --- | --- |

(182)

Odpis bančnega dolga v višini 8,3 milijona EUR ustreza pričakovanemu prispevku upnikov, ki ne podpirajo prisilne poravnave in se z njenimi pogoji niso strinjali, vendar jih bo preglasovala večina upnikov, ki so prisilno obravnavo podprli. Dogovor z zadevnimi bankami ni bil sklenjen, zato Komisija tega prispevka ne šteje za dejanski prispevek ali za znak njihovega zaupanja v obnovo spodobnosti preživetja družbe Cimos.

| (183) | Kot je bilo ugotovljeno v oddelku 8.1, pomenita pretvorba in odpis dolga s strani SID banke državno pomoč. Zato ju ni mogoče šteti za vir lastnega prispevka. |
| --- | --- |

(183)

Kot je bilo ugotovljeno v oddelku 8.1, pomenita pretvorba in odpis dolga s strani SID banke državno pomoč. Zato ju ni mogoče šteti za vir lastnega prispevka.

| (184) | Podobno je bilo za pretvorbo terjatve države v lastniški delež iz naslova jamstvenih shem in neobračunavanje obresti na terjatev države iz naslova jamstva za pomoč za reševanje (po 3. juniju 2014) ocenjeno, da vključujeta državno pomoč, zato ju kot takšna ni mogoče šteti za lasten prispevek. |
| --- | --- |

(184)

Podobno je bilo za pretvorbo terjatve države v lastniški delež iz naslova jamstvenih shem in neobračunavanje obresti na terjatev države iz naslova jamstva za pomoč za reševanje (po 3. juniju 2014) ocenjeno, da vključujeta državno pomoč, zato ju kot takšna ni mogoče šteti za lasten prispevek.

| (185) | V načrtu prestrukturiranja je predvideno, da bo prispevek družbe Cimos k financiranju kompromisa z dobavitelji (odplačilo reprogramiranega dolga) financiran iz „prihodnjega dobička“. Slovenija je Komisijo obvestila, da ta dolg znaša 34,2 milijona EUR, saj je bilo preostalih 4,8 milijona EUR dobaviteljem že odplačanih. V skladu s točko 43 smernic lastni prispevek ne sme vključevati prihodnjega dobička. Komisija zato meni, da iz tega vira le 4,8 milijona EUR predstavlja utemeljen lastni prispevek. |
| --- | --- |

(185)

V načrtu prestrukturiranja je predvideno, da bo prispevek družbe Cimos k financiranju kompromisa z dobavitelji (odplačilo reprogramiranega dolga) financiran iz „prihodnjega dobička“. Slovenija je Komisijo obvestila, da ta dolg znaša 34,2 milijona EUR, saj je bilo preostalih 4,8 milijona EUR dobaviteljem že odplačanih. V skladu s točko 43 smernic lastni prispevek ne sme vključevati prihodnjega dobička. Komisija zato meni, da iz tega vira le 4,8 milijona EUR predstavlja utemeljen lastni prispevek.

| (186) | Na podlagi teh preudarkov Komisija ugotavlja, da lastni prispevek v višini 226,1 milijona EUR izpolnjuje merila smernic. Ta znesek predstavlja 64,5 % skupnih stroškov prestrukturiranja in presega prag 50 %, ki se zahteva za velika podjetja. |
| --- | --- |

(186)

Na podlagi teh preudarkov Komisija ugotavlja, da lastni prispevek v višini 226,1 milijona EUR izpolnjuje merila smernic. Ta znesek predstavlja 64,5 % skupnih stroškov prestrukturiranja in presega prag 50 %, ki se zahteva za velika podjetja.

Sklepna ugotovitev o združljivosti pomoči za prestrukturiranje

Sklepna ugotovitev o združljivosti pomoči za prestrukturiranje

| (187) | Komisija ugotavlja, da pomoč za prestrukturiranje izpolnjuje merila združljivosti iz smernic. |
| --- | --- |

(187)

Komisija ugotavlja, da pomoč za prestrukturiranje izpolnjuje merila združljivosti iz smernic.

9.   SKLEPNA UGOTOVITEV

SKLEPNA UGOTOVITEV

| (188) | Komisija ugotavlja, da ukrepa 1 in 2 ter del ukrepov 3 in 4 (ki ga je dodelila SID banka) pomenijo državno pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe, ki je združljiva z notranjim trgom na podlagi člena 107(3)(c) Pogodbe v povezavi s smernicami – |
| --- | --- |

(188)

Komisija ugotavlja, da ukrepa 1 in 2 ter del ukrepov 3 in 4 (ki ga je dodelila SID banka) pomenijo državno pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe, ki je združljiva z notranjim trgom na podlagi člena 107(3)(c) Pogodbe v povezavi s smernicami –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Državna pomoč, ki jo namerava Slovenija izvesti za skupino Cimos in znaša 96,9 milijona EUR, je združljiva z notranjim trgom v smislu člena 107(3)(c) Pogodbe.

Izvajanje pomoči v višini 96,9 milijona EUR se zato pod pogojem iz člena 2 odobri.

Člen 2

Slovenija mora redno poročati o izvajanju načrta za prestrukturiranje, ki ga je predložila 3. oktobra 2014. Prvo poročilo se Komisiji predloži najpozneje šest mesecev po datumu tega sklepa. Naslednja poročila se Komisiji pošljejo vsaj enkrat letno do konca leta 2017.

Člen 3

Ta sklep je naslovljen na Republiko Slovenijo.

V Bruslju, 8. junija 2015

Za Komisijo

Margrethe VESTAGER

Članica Komisije

---

(1)  Z učinkom od 1. decembra 2009 sta člena 87 in 88 Pogodbe ES postala člena 107 in 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: PDEU). Oba para členov sta vsebinsko identična. V tem sklepu je treba sklicevanje na člena 107 in 108 PDEU razumeti kot sklicevanje na člena 87 in 88 Pogodbe ES, kadar je to primerno. S PDEU so bile uvedene tudi nekatere spremembe terminologije, na primer besedo „Skupnost“ je zamenjala beseda „Unija“, besedno zvezo „skupni trg“ pa „notranji trg“. V tem sklepu se uporablja terminologija iz PDEU.

1

(2)  
  UL C 156, 23.5.2014, str. 63.

2

(3)  Glej opombo 2.

3

(4)  Ker je bila pomoč za reševanje namenjena skupini Cimos in ker je treba pomoč za prestrukturiranje oceniti na enaki ravni, je Slovenija pojasnila, da je po njenem mnenju upravičenka do pomoči za prestrukturiranje skupina Cimos. Zato je treba vsako sklicevanje na „družbo Cimos“ ali „družbo“ razumeti kot sklicevanje na skupino Cimos.

4

(5)  Sklep Komisije z dne 2. julija 2013 v zadevi SA.36548 (2013/N) – Pomoč za reševanje družbe Cimos (UL C 287, 3.10.2013, str. 1) (v nadaljnjem besedilu: sklep o pomoči za reševanje).

5

(6)  Glej opombo 2.

6

(7)  Uredba št. 1 o določitvi jezikov, ki se uporabljajo v Evropski gospodarski skupnosti (UL 17, 6.10.1958, str. 385/58).

7

(8)  Na dan 31. maja 2014, vključno z začasno zaposlenimi.

8

(9)  Upniki v prisilni poravnavi so: Abanka Vipa d.d., Banka Celje d.d., Družba za upravljanje terjatev bank d.d. (v nadaljnjem besedilu: DUTB), Gorenjska banka d.d., Nova Ljubljanska banka d.d., SID – Slovenska izvozna in razvojna banka d.d.

9

(10)  Če ni navedeno drugače, vsa sklicevanja na načrt prestrukturiranja v preostalem delu tega sklepa pomenijo sklicevanje na posodobljeni načrt prestrukturiranja.

10

(11)  Država je ta jamstva dodelila v okviru shem „Jamstvena shema“ in „Nedelničarska posojila“. „Jamstvena shema“ je bila odobrena s sklepom Komisije z dne 12. junija 2009, državna pomoč NN 34/2009 (ex N 321/2009) – Slovenija „Začasna okvirna shema – Jamstva“, in sklepom Komisije z dne 16. aprila 2010, državna pomoč N 105/2010 – Slovenija Sprememba „Začasna okvirna shema – Jamstva“ (NN 34/2009). Shema „Nedelničarska posojila“ je obstajala pred pristopom Slovenije k EU.

11

(12)  Vključno z dolgom, ki naj bi ga odpisali upniki, ki niso podprli prisilne poravnave.

12

(13)  Banke s svežim kapitalom so: Abanka Vipa d.d., Banka Celje d.d., Družba za upravljanje terjatev bank d.d., Gorenjska banka d.d., Nova Ljubljanska banka d.d., SID – Slovenska izvozna in razvojna banka d.d. in Nova kreditna banka Maribor d.d.

13

(14)  Stranke s svežim kapitalom so: Audi, BMW, Bosch Mahle, Borg Warner, Eaton Corporation, Ford Motor Company, GM/Opel, Honeywell Turbo Technologies, Magna-Steyr in PSA.

14

(15)  Ukrep vključuje več kot 1 000 posameznih pogodb z različnimi dobavitelji in vključuje odpise, dogovore o pavšalnem plačilu, odloženo odplačilo in reprogramiranje obveznosti do dobaviteljev.

15

(16)  Hypo Leasing d.o.o. (ki sedaj posluje kot Heta Asset Resolution d.o.o.).

16

(17)  Banke s sedežem v drugih državah, tj. Zagrebačka banka, Razvojna banka, Erste bank, Bosnia Bank International, Banka Intesa, Bawag, RZB, Privredna banka Sarajevo, Fond RS in Nova banka.

17

(18)  Glej opombo 11.

18

(*1)  Poslovna skrivnost.

*1

(19)  Smernice Skupnosti o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah (UL C 244, 1.10.2004, str. 2).

19

(20)  Glej opombo 2.

20

(21)  K plačilu tega jamstva so pozvale zadevne banke, posledica pa je bila terjatev države do družbe.

21

(22)  Sodba v zadevi C-39/94, SFEI in drugi, Recueil 1996, str. I-3547, točki 60 in 61.

22

SFEI in drugi

(23)  V skladu s poročilom bi bile navadne finančne terjatve povrnjene po stopnji 3,88 % v scenariju stečaja in 23,94 % v scenariju prisilne poravnave.

23

(24)  Sodba v zadevi C-482/99, Francoska republika proti Komisiji (Stardust Marine), Recueil 2002, str. I-4397.

24

Francoska republika proti Komisiji (Stardust Marine)

(25)  Glej Sklep Komisije (EU) 2015/494 z dne 9. julija 2014 o ukrepih SA.32715 (2012/C) (ex 2012/NN) (ex 2011/CP) Slovenije za družbo Adria Airways d.d. (UL L 78, 24.3.2015, str. 18).

25

(26)  Glej sklep Komisije z dne 12. junija 2009, državna pomoč NN 34/2009 (ex N 321/2009) – Slovenija „Začasna okvirna shema – Jamstva“.

26

(27)  Sporočilo Komisije o spremembi metode določanja referenčnih obrestnih mer in diskontnih stopenj (UL C 14, 19.1.2008, str. 6).

27

(28)  Sodba v zadevi T-1/12, Francija proti Komisiji (SeaFrance), ZOdl. 2015, str. II-0000, točka 34 in nadaljnji sklici.

28

Francija proti Komisiji (SeaFrance)

(29)  Sklep Komisije z dne 3. septembra 2013 o državni pomoči SA.32554 (09/C) – Pomoč za prestrukturiranje skupini Hypo Group Alpe Adria, ki jo izvaja Avstrija (notificirano pod dokumentarno številko C(2013) 5648) Besedilo velja za EGP (UL L 176, 14.6.2014, str. 1).

29

(30)  6,7 milijona EUR.

30

(31)  Diskontna stopnja se je določila na podlagi referenčne obrestne mere Slovenije, ki velja za podjetje v težavah. V skladu s Sporočilom Komisije o spremembi metode določanja referenčnih obrestnih mer in diskontnih stopenj (UL C 14, 19.1.2008, str. 6) je treba referenčno obrestno mero za izračun sedanjih vrednosti uporabljati tudi kot diskontno stopnjo.

31

(32)  Uredba Sveta (ES) št. 659/1999 z dne 22. marca 1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 108 pogodbe o delovanju Evropske unije (UL L 83, 27.3.1999, str. 1).

32

(33)  Pomoč za prestrukturiranje je bila priglašena 21. novembra 2013, zato bi jo bilo treba oceniti na podlagi smernic iz leta 2004 (glej opombo 19). V skladu s točko 136 smernic iz leta 2014 (Smernice o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje nefinančnih podjetij v težavah (UL C 249, 31.7.2014, str. 1)) bodo „[p]riglasitve, ki jih bo Komisija evidentirala pred 1. avgustom 2014, [...] pregledane glede na merila, ki so veljala v času priglasitve“.

33

(34)  Izguba kapitala v preteklih 12 mesecih je večja od skupne izgube kapitala, saj je družba Cimos v preteklosti poročala o nakopičenih dobičkih.

34

(35)  Odločba Komisije v zadevi C 38/2007, Arbel Fauvet Rail (UL L 238, 5.9.2008, str. 27).

35

Arbel Fauvet Rail

(36)  Sodba v združenih zadevah T-102/07, Freistaat Sachsen proti Komisiji, in T-120/07, MB Immobilien in MB System proti Komisiji, ZOdl. 2010, str. II-585, točke 95–106.

36

Freistaat Sachsen proti Komisiji

MB Immobilien in MB System proti Komisiji

(37)  Družba Cimos je v obdobju 2009–2010 prejela državna jamstva na podlagi shem, opisanih v opombi 11. Takrat družba ni bilo podjetje v težavah, zato jamstva niso pomenila pomoči za reševanje ali prestrukturiranje in torej ne pomenijo kršitev načela o enkratni pomoči.

37

(38)  Glej na primer Sklep Komisije (EU) 2015/494 z dne 9. julija 2014 o ukrepih SA.32715 (2012/C) (ex 2012/NN) (ex 2011/CP) Slovenije za družbo Adria Airways d.d. (UL L 78, 24.3.2015, str. 18); Sklep Komisije z dne 19. september 2012 o državni pomoči SA.30908 (11/C) (ex N 176/10), ki jo je Češka republika odobrila podjetju České aerolinie, a.s. (ČSA – Czech Airlines – Načrt prestrukturiranja) (UL L 92, 3.4.2013, str. 16).

38

(39)  Glej opombo 5.

39

(40)  Sodba v združenih zadevah T-115/09 in T-116/09, Electrolux AB in Whirlpool Europe BV proti Komisiji (FagorBrandt), ZOdl. 2012, str. II-000.

40

Electrolux AB in Whirlpool Europe BV proti Komisiji (FagorBrandt)

(41)  Od tega je družba Cimos 120,2 milijona EUR priglasila kot lastni prispevek.

41

---

| 4.3.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 59/194 |
| --- | --- | --- | --- |

4.3.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 59/194

---

SKLEP KOMISIJE (EU) 2016/290

z dne 16. decembra 2015

o ukrepih pomoči, ki so bili izvedeni preko združenja Verband der deutschen Milchwirtschaft e.V. v zvezi z Milch- und Fettgesetz (Zakon o mleku in maščobah) SA.35484 (2013/C) (ex SA.35484 (2012/NN))

(notificirano pod dokumentarno številko C(2015) 9052)

(Besedilo v nemškem jeziku je edino verodostojno)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti prvega pododstavka člena 108(2) Pogodbe,

po pozivu zainteresiranim stranem, da predložijo svoje pripombe v skladu z navedeno določbo (1),

ob upoštevanju naslednjega:

1.   POSTOPEK

POSTOPEK

| (1) | Z dopisoma z dne 28. novembra 2011 in z dne 27. februarja 2012 je Evropska komisija (v nadaljnjem besedilu: Komisija) Nemčijo zaprosila za dodatna pojasnila v zvezi z letnim poročilom za leto 2010 o državnih pomočeh v kmetijskem sektorju, ki ga je Nemčija predložila v skladu s členom 21(1) Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 (2). Nemčija je na vprašanja Komisije odgovorila z dopisoma z dne 16. januarja 2012 in z dne 27. aprila 2012. Glede na odgovore Nemčije je bilo ugotovljeno, da je Nemčija nemškemu sektorju mleka odobrila finančno podporo v skladu z Gesetz über den Verkehr mit Milch, Milcherzeugnissen und Fetten (Zakon o prometu z mlekom, mlečnimi izdelki in maščobami) iz leta 1952 (v nadaljnjem besedilu: Zakon o mleku in maščobah ali MFG). |
| --- | --- |

(1)

Z dopisoma z dne 28. novembra 2011 in z dne 27. februarja 2012 je Evropska komisija (v nadaljnjem besedilu: Komisija) Nemčijo zaprosila za dodatna pojasnila v zvezi z letnim poročilom za leto 2010 o državnih pomočeh v kmetijskem sektorju, ki ga je Nemčija predložila v skladu s členom 21(1) Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 (2). Nemčija je na vprašanja Komisije odgovorila z dopisoma z dne 16. januarja 2012 in z dne 27. aprila 2012. Glede na odgovore Nemčije je bilo ugotovljeno, da je Nemčija nemškemu sektorju mleka odobrila finančno podporo v skladu z Gesetz über den Verkehr mit Milch, Milcherzeugnissen und Fetten (Zakon o prometu z mlekom, mlečnimi izdelki in maščobami) iz leta 1952 (v nadaljnjem besedilu: Zakon o mleku in maščobah ali MFG).

2

Gesetz über den Verkehr mit Milch, Milcherzeugnissen und Fetten

| (2) | Komisija je z dopisom z dne 2. oktobra 2012 Nemčijo obvestila, da so bili zadevni ukrepi registrirani kot nepriglašena državna pomoč pod številko SA.35484 (2012/NN). Nemčija je z dopisi z dne 16. novembra 2012, 7., 8., 11., 13., 14., 15. in 19. februarja, 21. marca, 8. aprila, 28. maja, 10. in 25. junija ter 2. julija 2013 sporočila dodatne informacije. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je z dopisom z dne 2. oktobra 2012 Nemčijo obvestila, da so bili zadevni ukrepi registrirani kot nepriglašena državna pomoč pod številko SA.35484 (2012/NN). Nemčija je z dopisi z dne 16. novembra 2012, 7., 8., 11., 13., 14., 15. in 19. februarja, 21. marca, 8. aprila, 28. maja, 10. in 25. junija ter 2. julija 2013 sporočila dodatne informacije.

| (3) | Komisija je z dopisom z dne 17. julija 2013 (K(2013) 4457 final) Nemčijo obvestila o svojem sklepu, da bo sprožila postopek v skladu s členom 108(2) PDEU v zvezi z določenimi podukrepi, ki so bili izvedeni na podlagi MFG (v nadaljnjem besedilu: sklep o začetku postopka). Z istim dopisom je Komisija ugotovila, da so še nekateri podukrepi za obdobje od 28. novembra 2001 do 31. decembra 2006 ali za obdobje od 1. januarja 2007 ali za obe obdobji združljivi z notranjim trgom ali da niso državna pomoč v smislu člena 107(1) PDEU ali da ne spadajo na področje uporabe pravil o državni pomoči (v nadaljnjem besedilu: pozitivni sklep). |
| --- | --- |

(3)

Komisija je z dopisom z dne 17. julija 2013 (K(2013) 4457 final) Nemčijo obvestila o svojem sklepu, da bo sprožila postopek v skladu s členom 108(2) PDEU v zvezi z določenimi podukrepi, ki so bili izvedeni na podlagi MFG (v nadaljnjem besedilu: sklep o začetku postopka). Z istim dopisom je Komisija ugotovila, da so še nekateri podukrepi za obdobje od 28. novembra 2001 do 31. decembra 2006 ali za obdobje od 1. januarja 2007 ali za obe obdobji združljivi z notranjim trgom ali da niso državna pomoč v smislu člena 107(1) PDEU ali da ne spadajo na področje uporabe pravil o državni pomoči (v nadaljnjem besedilu: pozitivni sklep).

| (4) | Za vse ostale podukrepe, vključno z ukrepom iz tega sklepa, ki jih je združenje Verband der deutschen Milchwirtschaft e.V. (Združenje nemškega sektorja mleka, v nadaljnjem besedilu: VDM) izvedlo v zvezi z MFG v obdobju od 28. novembra 2001, pa je Komisija v sklepu o začetku postopka domnevala, da gre za državno pomoč, in je izrazila dvom o njihovi združljivosti z notranjim trgom. |
| --- | --- |

(4)

Za vse ostale podukrepe, vključno z ukrepom iz tega sklepa, ki jih je združenje Verband der deutschen Milchwirtschaft e.V. (Združenje nemškega sektorja mleka, v nadaljnjem besedilu: VDM) izvedlo v zvezi z MFG v obdobju od 28. novembra 2001, pa je Komisija v sklepu o začetku postopka domnevala, da gre za državno pomoč, in je izrazila dvom o njihovi združljivosti z notranjim trgom.

| (5) | Z dopisom z dne 20. septembra 2013 je Nemčija podala mnenje o sklepu o začetku postopka. |
| --- | --- |

(5)

Z dopisom z dne 20. septembra 2013 je Nemčija podala mnenje o sklepu o začetku postopka.

| (6) | Sklep o začetku postopka je bil objavljen v Uradnem listu Evropske unije (3). Komisija je pozvala druge zainteresirane strani, da v enem mesecu predložijo mnenje. |
| --- | --- |

(6)

Sklep o začetku postopka je bil objavljen v Uradnem listu Evropske unije (3). Komisija je pozvala druge zainteresirane strani, da v enem mesecu predložijo mnenje.

Uradnem listu Evropske unije

3

| (7) | Komisija je prejela skupno 19 mnenj zainteresiranih strani. Ena od teh zainteresiranih strani je Komisijo z navedbo tehtnih razlogov zaprosila za zaupno obravnavo svoje identitete. Skupno šest mnenj, ki so prispela od 6. do 10. februarja 2014, se je nanašalo na podukrepe, ki zadevajo VDM. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je prejela skupno 19 mnenj zainteresiranih strani. Ena od teh zainteresiranih strani je Komisijo z navedbo tehtnih razlogov zaprosila za zaupno obravnavo svoje identitete. Skupno šest mnenj, ki so prispela od 6. do 10. februarja 2014, se je nanašalo na podukrepe, ki zadevajo VDM.

| (8) | Prejeta mnenja so bila Nemčiji predložena z dopisi z dne 27. februarja, 3. marca in 3. oktobra 2014, ne da bi bila razkrita identiteta navedene zainteresirane strani. |
| --- | --- |

(8)

Prejeta mnenja so bila Nemčiji predložena z dopisi z dne 27. februarja, 3. marca in 3. oktobra 2014, ne da bi bila razkrita identiteta navedene zainteresirane strani.

| (9) | Nemčija o mnenjih, ki so jih zainteresirane strani predložile februarja 2014, sprva ni dala nobene izjave. Glede dopolnilnega mnenja z dne 8. julija 2014 pa je podala mnenje v dopisu z dne 3. decembra 2014. |
| --- | --- |

(9)

Nemčija o mnenjih, ki so jih zainteresirane strani predložile februarja 2014, sprva ni dala nobene izjave. Glede dopolnilnega mnenja z dne 8. julija 2014 pa je podala mnenje v dopisu z dne 3. decembra 2014.

| (10) | Komisija je z zahtevkom za podatke z dne 6. junija 2014 Nemčijo zaprosila za dodatne informacije, Nemčija pa jih je sporočila z dopisom z dne 16. julija 2014. |
| --- | --- |

(10)

Komisija je z zahtevkom za podatke z dne 6. junija 2014 Nemčijo zaprosila za dodatne informacije, Nemčija pa jih je sporočila z dopisom z dne 16. julija 2014.

2.   OPIS

OPIS

| (11) | V nadaljevanju so opisani ukrepi, v sklepu o začetku postopka označeni kot podukrepi BW 6, BY 9, HE 5, NI 10, NW 9, RP 8, SL 6 in TH 6, ki jih je združenje VDM izvedlo v zvezi z Zakonom o mleku in maščobah in glede katerih Komisija dvomi, da so združljivi z notranjim trgom. |
| --- | --- |

(11)

V nadaljevanju so opisani ukrepi, v sklepu o začetku postopka označeni kot podukrepi BW 6, BY 9, HE 5, NI 10, NW 9, RP 8, SL 6 in TH 6, ki jih je združenje VDM izvedlo v zvezi z Zakonom o mleku in maščobah in glede katerih Komisija dvomi, da so združljivi z notranjim trgom.

Razlogi Komisije za sprožitev postopka v skladu s členom 108(2) PDEU

Razlogi Komisije za sprožitev postopka v skladu s členom 108(2) PDEU

| (12) | MFG je zvezni zakon, ki je začel veljati leta 1952 in je bil od takrat večkrat spremenjen, nazadnje 31. oktobra 2006. Ta zakon je pravni okvir za zadevne ukrepe in velja časovno neomejeno. |
| --- | --- |

(12)

MFG je zvezni zakon, ki je začel veljati leta 1952 in je bil od takrat večkrat spremenjen, nazadnje 31. oktobra 2006. Ta zakon je pravni okvir za zadevne ukrepe in velja časovno neomejeno.

| (13) | MFG v členu 22(1) nemške zvezne dežele pooblašča, da od mlekarn pobirajo dajatev na mleko na podlagi količin dobavljenega mleka. Po informacijah, ki je dala na razpolago Nemčija, je to pooblastilo uporabilo 9 (od 16) zveznih dežel, in sicer Baden-Württemberg, Bavarska, Brandenburg, Hessen, Spodnja Saška, Severno Porenje – Vestfalija, Porenje – Pfalška, Posarje in Turingija. Dajatve, ki jih pobirajo dežele, znašajo do 0,0015 EUR na kilogram mleka. |
| --- | --- |

(13)

MFG v členu 22(1) nemške zvezne dežele pooblašča, da od mlekarn pobirajo dajatev na mleko na podlagi količin dobavljenega mleka. Po informacijah, ki je dala na razpolago Nemčija, je to pooblastilo uporabilo 9 (od 16) zveznih dežel, in sicer Baden-Württemberg, Bavarska, Brandenburg, Hessen, Spodnja Saška, Severno Porenje – Vestfalija, Porenje – Pfalška, Posarje in Turingija. Dajatve, ki jih pobirajo dežele, znašajo do 0,0015 EUR na kilogram mleka.

| (14) | Nemčija je pojasnila, da se dajatev na mleko, ki se pobira v posameznih zveznih deželah, ne uporablja za uvožene proizvode. Dajatev na mleko pa se lahko uporablja za izvozne proizvode. |
| --- | --- |

(14)

Nemčija je pojasnila, da se dajatev na mleko, ki se pobira v posameznih zveznih deželah, ne uporablja za uvožene proizvode. Dajatev na mleko pa se lahko uporablja za izvozne proizvode.

| (15) | Člen 22(2) Zakona o mleku in maščobah določa, da se sredstva iz dajatve na mleko uporabljajo samo za:






  1. | spodbujanje in ohranjanje kakovosti na podlagi določenih izvedbenih določb; |
| --- | --- | --- |

(15)

Člen 22(2) Zakona o mleku in maščobah določa, da se sredstva iz dajatve na mleko uporabljajo samo za:

1.

spodbujanje in ohranjanje kakovosti na podlagi določenih izvedbenih določb;

| 2. | izboljšanje higiene pri pridelavi, dobavi, obdelavi in predelavi ter prodaji mleka in mlečnih izdelkov; |
| --- | --- |

2.

izboljšanje higiene pri pridelavi, dobavi, obdelavi in predelavi ter prodaji mleka in mlečnih izdelkov;

| 3. | preizkuse mlečnosti; |
| --- | --- |

3.

preizkuse mlečnosti;

| 4. | svetovanje podjetjem pri vprašanjih s področja sektorja mleka in stalno usposabljanje mladih delavcev v sektorju mleka; |
| --- | --- |

4.

svetovanje podjetjem pri vprašanjih s področja sektorja mleka in stalno usposabljanje mladih delavcev v sektorju mleka;

| 5. | oglaševanje za večjo porabo mleka in mlečnih izdelkov; |
| --- | --- |

5.

oglaševanje za večjo porabo mleka in mlečnih izdelkov;

| 6. | izvajanje nalog, prenesenih v skladu z Zakonom o mleku in maščobah. |
| --- | --- |

6.

izvajanje nalog, prenesenih v skladu z Zakonom o mleku in maščobah.

| (16) | Člen 22(2a) Zakona o mleku in maščobah določa, da je mogoče ob odstopanju od odstavka 2 sredstva, zbrana v skladu z odstavkom 1, uporabljati tudi za:






  1. | zniževanje strukturno povečanih stroškov zbiranja pri dostavi mleka in smetane od proizvajalca do mlekarne; |
| --- | --- | --- |

(16)

Člen 22(2a) Zakona o mleku in maščobah določa, da je mogoče ob odstopanju od odstavka 2 sredstva, zbrana v skladu z odstavkom 1, uporabljati tudi za:

1.

zniževanje strukturno povečanih stroškov zbiranja pri dostavi mleka in smetane od proizvajalca do mlekarne;

| 2. | zniževanje povečanih stroškov prevoza pri dostavi mleka med mlekarnami, če je dostava nujna za zagotavljanje oskrbe prodajnega območja oskrbovanih mlekarn s konzumnim mlekom, ter |
| --- | --- |

2.

zniževanje povečanih stroškov prevoza pri dostavi mleka med mlekarnami, če je dostava nujna za zagotavljanje oskrbe prodajnega območja oskrbovanih mlekarn s konzumnim mlekom, ter

| 3. | spodbujanje kakovosti pri centralizirani prodaji mlečnih proizvodov. |
| --- | --- |

3.

spodbujanje kakovosti pri centralizirani prodaji mlečnih proizvodov.

| (17) | Člen 22(4) določa, da je mogoče prispevke in pristojbine, ki jih mlekarne ali njihova združenja plačujejo obratom v sektorju mleka za namene iz odstavka 2, v celoti ali delno povrniti s sredstvi iz dajatve na mleko. |
| --- | --- |

(17)

Člen 22(4) določa, da je mogoče prispevke in pristojbine, ki jih mlekarne ali njihova združenja plačujejo obratom v sektorju mleka za namene iz odstavka 2, v celoti ali delno povrniti s sredstvi iz dajatve na mleko.

| (18) | Nemčija je izjavila, da gre pri financiranju VDM v okviru točke 6 člena 22(2) MFG za pospeševalno delovanje uprave (Leistungsverwaltung), torej ne za oblastveni poseg uprave, pri katerem se zadevnim subjektom omejujejo pravice (Eingriffsverwaltung), temveč za pozitivno zagotavljanje storitev. Materialna zakonska podlaga po mnenju Nemčije ni potrebna, ker zakonski pridržek iz člena 20(3) nemške ustave ne zajema tega področja. V tem primeru zadostuje prenos pooblastil v vsakokratnem proračunu zveznih dežel in ustrezna dodelitev z upravnim aktom. |
| --- | --- |

(18)

Nemčija je izjavila, da gre pri financiranju VDM v okviru točke 6 člena 22(2) MFG za pospeševalno delovanje uprave (Leistungsverwaltung), torej ne za oblastveni poseg uprave, pri katerem se zadevnim subjektom omejujejo pravice (Eingriffsverwaltung), temveč za pozitivno zagotavljanje storitev. Materialna zakonska podlaga po mnenju Nemčije ni potrebna, ker zakonski pridržek iz člena 20(3) nemške ustave ne zajema tega področja. V tem primeru zadostuje prenos pooblastil v vsakokratnem proračunu zveznih dežel in ustrezna dodelitev z upravnim aktom.

Leistungsverwaltung

Eingriffsverwaltung

| (19) | V posameznih zveznih deželah je bila zagotovitev sredstev določena z zakoni o proračunu, veljavnimi v teh deželah. |
| --- | --- |

(19)

V posameznih zveznih deželah je bila zagotovitev sredstev določena z zakoni o proračunu, veljavnimi v teh deželah.

| (20) | Pravna podlaga za pobiranje dajatve na mleko v zadevnih zveznih deželah so naslednje uredbe: |
| --- | --- |

(20)

Pravna podlaga za pobiranje dajatve na mleko v zadevnih zveznih deželah so naslednje uredbe:

| (21) | Baden-Württemberg: Verordnung des Ministeriums für Ernährung und Ländlichen Raum über die Erhebung von milchwirtschaftlichen Umlagen (Uredba Ministrstva za prehrano in podeželje o pobiranju dajatev v sektorju mleka) z dne 18. maja 2004 (Ur. list, str. 350), kot je bila spremenjena z uredbo z dne 24. januarja 2006 (Ur. list, str. 40); |
| --- | --- |

(21)

Baden-Württemberg: Verordnung des Ministeriums für Ernährung und Ländlichen Raum über die Erhebung von milchwirtschaftlichen Umlagen (Uredba Ministrstva za prehrano in podeželje o pobiranju dajatev v sektorju mleka) z dne 18. maja 2004 (Ur. list, str. 350), kot je bila spremenjena z uredbo z dne 24. januarja 2006 (Ur. list, str. 40);

Verordnung des Ministeriums für Ernährung und Ländlichen Raum über die Erhebung von milchwirtschaftlichen Umlagen

| (22) | Bavarska: Verordnung über eine Umlage für Milch (Uredba o dajatvi za mleko, BayMilchUmlV) z dne 17. oktobra 2007; |
| --- | --- |

(22)

Bavarska: Verordnung über eine Umlage für Milch (Uredba o dajatvi za mleko, BayMilchUmlV) z dne 17. oktobra 2007;

Verordnung über eine Umlage für Milch

| (23) | Hessen: Verordnung über die Erhebung einer Umlage zur Förderung der Milchwirtschaft (Uredba o pobiranju dajatve za spodbujanje sektorja mleka) z dne 1. decembra 1981; |
| --- | --- |

(23)

Hessen: Verordnung über die Erhebung einer Umlage zur Förderung der Milchwirtschaft (Uredba o pobiranju dajatve za spodbujanje sektorja mleka) z dne 1. decembra 1981;

Verordnung über die Erhebung einer Umlage zur Förderung der Milchwirtschaft

| (24) | Spodnja Saška: Verordnung über die Erhebung einer Umlage auf dem Gebiet der Milchwirtschaft (Uredba o pobiranju dajatve v sektorju mleka) z dne 26. novembra 2004 (Nds. Ur. list Spodnje Saške, št. 36/2004, str. 519), kot je bila nazadnje spremenjena s Verordnung zur Änderung der Verordnung über die Erhebung einer Umlage auf dem Gebiet der Milchwirtschaft (Uredba o spremembi uredbe o pobiranju dajatve v sektorju mleka) z dne 22. decembra 2005 (Ur. list Spodnje Saške, št. 31/2005, str. 475); |
| --- | --- |

(24)

Spodnja Saška: Verordnung über die Erhebung einer Umlage auf dem Gebiet der Milchwirtschaft (Uredba o pobiranju dajatve v sektorju mleka) z dne 26. novembra 2004 (Nds. Ur. list Spodnje Saške, št. 36/2004, str. 519), kot je bila nazadnje spremenjena s Verordnung zur Änderung der Verordnung über die Erhebung einer Umlage auf dem Gebiet der Milchwirtschaft (Uredba o spremembi uredbe o pobiranju dajatve v sektorju mleka) z dne 22. decembra 2005 (Ur. list Spodnje Saške, št. 31/2005, str. 475);

Verordnung über die Erhebung einer Umlage auf dem Gebiet der Milchwirtschaft

Verordnung zur Änderung der Verordnung über die Erhebung einer Umlage auf dem Gebiet der Milchwirtschaft

| (25) | Severno Porenje – Vestfalija: Verordnung über Umlagen zur Förderung der Milchwirtschaft (Uredba o dajatvah za spodbujanje sektorja mleka) z dne 30. novembra 1965. |
| --- | --- |

(25)

Severno Porenje – Vestfalija: Verordnung über Umlagen zur Förderung der Milchwirtschaft (Uredba o dajatvah za spodbujanje sektorja mleka) z dne 30. novembra 1965.

Verordnung über Umlagen zur Förderung der Milchwirtschaft

| (26) | Porenje – Pfalška: LVO über die Erhebung einer Umlage auf dem Gebiete der Milchwirtschaft (Deželna uredba o pobiranju dajatve v sektorju mleka) z dne 15. oktobra 2002, kakor je bila nazadnje spremenjena z 1. LVO zur Änderung der LVO über die Erhebung einer Umlage auf dem Gebiete der Milchwirtschaft (Deželna uredba o spremembi Deželne uredbe o pobiranju dajatve v sektorju mleka) z dne 4. julija 2009; |
| --- | --- |

(26)

Porenje – Pfalška: LVO über die Erhebung einer Umlage auf dem Gebiete der Milchwirtschaft (Deželna uredba o pobiranju dajatve v sektorju mleka) z dne 15. oktobra 2002, kakor je bila nazadnje spremenjena z 1. LVO zur Änderung der LVO über die Erhebung einer Umlage auf dem Gebiete der Milchwirtschaft (Deželna uredba o spremembi Deželne uredbe o pobiranju dajatve v sektorju mleka) z dne 4. julija 2009;

LVO über die Erhebung einer Umlage auf dem Gebiete der Milchwirtschaft

1. LVO zur Änderung der LVO über die Erhebung einer Umlage auf dem Gebiete der Milchwirtschaft

| (27) | Posarje: Verordnung über die Erhebung einer Umlage auf dem Gebiet der Milchwirtschaft (Uredba o pobiranju dajatve v sektorju mleka) z dne 9. decembra 1982; |
| --- | --- |

(27)

Posarje: Verordnung über die Erhebung einer Umlage auf dem Gebiet der Milchwirtschaft (Uredba o pobiranju dajatve v sektorju mleka) z dne 9. decembra 1982;

Verordnung über die Erhebung einer Umlage auf dem Gebiet der Milchwirtschaft

| (28) | Turingija: Thüringer Verordnung über die Erhebung einer Umlage zur Förderung der Milchwirtschaft (Uredba zvezne dežele Turingije o pobiranju dajatve za spodbujanje sektorja mleka) z dne 29. decembra 1999. |
| --- | --- |

(28)

Turingija: Thüringer Verordnung über die Erhebung einer Umlage zur Förderung der Milchwirtschaft (Uredba zvezne dežele Turingije o pobiranju dajatve za spodbujanje sektorja mleka) z dne 29. decembra 1999.

Thüringer Verordnung über die Erhebung einer Umlage zur Förderung der Milchwirtschaft

| (29) | Baden-Württemberg, Bavarska, Hessen, Spodnja Saška, Severno Porenje – Vestfalija, Porenje – Pfalška, Posarje in Turingija za predmetne ukrepe, ki jih izvaja VDM, dodeljujejo finančno podporo. Proračunska sredstva, porabljena v obdobju 2001–2011 (seštevek vseh zveznih dežel), so znašala skupno okrog 4 milijone EUR. |
| --- | --- |

(29)

Baden-Württemberg, Bavarska, Hessen, Spodnja Saška, Severno Porenje – Vestfalija, Porenje – Pfalška, Posarje in Turingija za predmetne ukrepe, ki jih izvaja VDM, dodeljujejo finančno podporo. Proračunska sredstva, porabljena v obdobju 2001–2011 (seštevek vseh zveznih dežel), so znašala skupno okrog 4 milijone EUR.

| (30) | Nemčija je nadalje izjavila, da v zveznih deželah, ki ne pobirajo dajatev na mleko, združenju VDM plačujejo prostovoljne prispevke združenja Milcherzeugervereinigung in Schleswig-Holstein e.V. (Schleswig-Holstein), Arbeitsgemeinschaft Milch e.V. (Mecklenburg – Predpomorjanska), Landeskontrollverband Berlin-Brandenburg e.V. (Berlin – Brandenburg), Interessengemeinschaft der Erzeugerzusammenschlüsse in Sachsen e.V (Saška) in Deželno združenje sektorja mleka na Spodnjem Saškem (Saška – Anhalt). Plačilo se odmeri glede na količino mleka, proizvedenega v zvezni deželi, ob upoštevanju finančnih možnosti navedenih organizacij. |
| --- | --- |

(30)

Nemčija je nadalje izjavila, da v zveznih deželah, ki ne pobirajo dajatev na mleko, združenju VDM plačujejo prostovoljne prispevke združenja Milcherzeugervereinigung in Schleswig-Holstein e.V. (Schleswig-Holstein), Arbeitsgemeinschaft Milch e.V. (Mecklenburg – Predpomorjanska), Landeskontrollverband Berlin-Brandenburg e.V. (Berlin – Brandenburg), Interessengemeinschaft der Erzeugerzusammenschlüsse in Sachsen e.V (Saška) in Deželno združenje sektorja mleka na Spodnjem Saškem (Saška – Anhalt). Plačilo se odmeri glede na količino mleka, proizvedenega v zvezni deželi, ob upoštevanju finančnih možnosti navedenih organizacij.

| (31) | Zvezna dežela Baden-Württemberg je dodatno opozorila, da se v tej zvezni deželi dajatev na mleko od 31. decembra 2012 ne pobira več. Navedla je tudi, da je sektor mleka v Baden-Württembergu v letih 2013 in 2014 prispevke za financiranje VDM plačal preko združenja Milchwirtschaftlicher Verein Baden-Württemberg e.V. (članarine). |
| --- | --- |

(31)

Zvezna dežela Baden-Württemberg je dodatno opozorila, da se v tej zvezni deželi dajatev na mleko od 31. decembra 2012 ne pobira več. Navedla je tudi, da je sektor mleka v Baden-Württembergu v letih 2013 in 2014 prispevke za financiranje VDM plačal preko združenja Milchwirtschaftlicher Verein Baden-Württemberg e.V. (članarine).

| (32) | Po navedbah Nemčije zajemajo naloge VDM predvsem:






  — | ugotavljanje in podpiranje interesov sektorja mleka, |
| --- | --- | --- |

(32)

Po navedbah Nemčije zajemajo naloge VDM predvsem:

—

ugotavljanje in podpiranje interesov sektorja mleka,

| — | izčrpno predhodno svetovanje o vseh vprašanjih na področju sektorja mleka na nacionalni in mednarodni ravni, |
| --- | --- |

—

izčrpno predhodno svetovanje o vseh vprašanjih na področju sektorja mleka na nacionalni in mednarodni ravni,

| — | zastopanje interesov v zakonodajnem postopku v razmerju do ministrstev, parlamentarnih organov, odborov ter delovnih skupin nacionalnih in mednarodnih tehnično usmerjenih združenj in organizacij, |
| --- | --- |

—

zastopanje interesov v zakonodajnem postopku v razmerju do ministrstev, parlamentarnih organov, odborov ter delovnih skupin nacionalnih in mednarodnih tehnično usmerjenih združenj in organizacij,

| — | organiziranje prireditev v zvezi z aktualnimi dogodki in trendi. |
| --- | --- |

—

organiziranje prireditev v zvezi z aktualnimi dogodki in trendi.

| (33) | Po navedbah Nemčije je VDM včlanjeno v Mednarodno mlekarsko združenje (IDF) in v tej organizaciji predstavlja nemški nacionalni odbor. Konkretno je VDM zadolženo za celotno usklajevanje sodelovanja Nemčije v IDF. VDM po pooblastilu združenj, ki so včlanjena vanj, in zvezne vlade imenuje izvedence v organih IDF ter izraža mnenje o mednarodnih poizvedbah, naslovljenih na nemški nacionalni odbor. V IDF v dogovoru s svojimi člani in tesnem sodelovanju z zvezno vlado ter predstavniki zveznih dežel zastopa interese celotnega sektorja mlekarske panoge. |
| --- | --- |

(33)

Po navedbah Nemčije je VDM včlanjeno v Mednarodno mlekarsko združenje (IDF) in v tej organizaciji predstavlja nemški nacionalni odbor. Konkretno je VDM zadolženo za celotno usklajevanje sodelovanja Nemčije v IDF. VDM po pooblastilu združenj, ki so včlanjena vanj, in zvezne vlade imenuje izvedence v organih IDF ter izraža mnenje o mednarodnih poizvedbah, naslovljenih na nemški nacionalni odbor. V IDF v dogovoru s svojimi člani in tesnem sodelovanju z zvezno vlado ter predstavniki zveznih dežel zastopa interese celotnega sektorja mlekarske panoge.

| (34) | Kot predstavnik celotne panoge v sodelovanju s pristojnimi organizacijami za normiranje, kot so ISO, IDF, CEN in DIN, skrbi tudi za normiranje in standardizacijo na nacionalni in mednarodni ravni. Poleg tega svetuje zvezni vladi in IDF glede Codex alimentarius. Z mnenji, navodili in smernicami bistveno prispeva k temu, da sektor mleka in uradni organi najdejo skupen jezik pri vrednotenju parametrov, ki so pomembni za okolje in varnost. Pripravlja tudi gradivo za usposabljanje v panogi in spremlja celotno tehnično normiranje. Tehnično normiranje je v sektorju mleka nepogrešljivo. Z njim se omogoča proizvodnja varnih, visokokakovostnih živil. |
| --- | --- |

(34)

Kot predstavnik celotne panoge v sodelovanju s pristojnimi organizacijami za normiranje, kot so ISO, IDF, CEN in DIN, skrbi tudi za normiranje in standardizacijo na nacionalni in mednarodni ravni. Poleg tega svetuje zvezni vladi in IDF glede Codex alimentarius. Z mnenji, navodili in smernicami bistveno prispeva k temu, da sektor mleka in uradni organi najdejo skupen jezik pri vrednotenju parametrov, ki so pomembni za okolje in varnost. Pripravlja tudi gradivo za usposabljanje v panogi in spremlja celotno tehnično normiranje. Tehnično normiranje je v sektorju mleka nepogrešljivo. Z njim se omogoča proizvodnja varnih, visokokakovostnih živil.

Codex alimentarius

| (35) | VDM tvori tudi omrežje včlanjenih združenj, predstavnikov države, zveznih dežel in znanstvenikov. Vsem udeležencem svetuje glede usmeritev v nacionalnem in mednarodnem živilskem pravu, na področju znanosti o mleku in njegovi analizi ter na področju prehrane, pa tudi glede vprašanj, povezanih z okoljem, podnebjem in varstvom živali. S tem spodbuja sodelovanje vseh članov panoge. Med cilji združenja sta tudi podpora znanosti o mleku in spodbujanje tehničnega napredka na področju sektorja mleka. |
| --- | --- |

(35)

VDM tvori tudi omrežje včlanjenih združenj, predstavnikov države, zveznih dežel in znanstvenikov. Vsem udeležencem svetuje glede usmeritev v nacionalnem in mednarodnem živilskem pravu, na področju znanosti o mleku in njegovi analizi ter na področju prehrane, pa tudi glede vprašanj, povezanih z okoljem, podnebjem in varstvom živali. S tem spodbuja sodelovanje vseh članov panoge. Med cilji združenja sta tudi podpora znanosti o mleku in spodbujanje tehničnega napredka na področju sektorja mleka.

| (36) | V VDM ni včlanjeno nobeno posamezno podjetje, ki deluje v proizvodnji ali predelavi mleka ali trgovini z njim, temveč so vanj včlanjena le združenja in znanstvene ustanove. Po podatkih s spletnega mesta VDM so med njegovimi člani npr. združenja Milchindustrie-Verband e.V., Deutscher Bauernverband e.V., Bundesverband der Privaten Milchwirtschaft e.V., ZV Deutscher Milchwirtschaftler e.V., Bundesverband Molkereiprodukte in Arbeitsgemeinschaft Deutscher Rinderzüchter e.V (4). |
| --- | --- |

(36)

V VDM ni včlanjeno nobeno posamezno podjetje, ki deluje v proizvodnji ali predelavi mleka ali trgovini z njim, temveč so vanj včlanjena le združenja in znanstvene ustanove. Po podatkih s spletnega mesta VDM so med njegovimi člani npr. združenja Milchindustrie-Verband e.V., Deutscher Bauernverband e.V., Bundesverband der Privaten Milchwirtschaft e.V., ZV Deutscher Milchwirtschaftler e.V., Bundesverband Molkereiprodukte in Arbeitsgemeinschaft Deutscher Rinderzüchter e.V (4).

4

| (37) | Po mnenju Nemčije finančna podpora VDM ne pomeni državne pomoči, ker VDM ni podjetje, tj. ni gospodarski subjekt. VDM ne opravlja gospodarske dejavnosti. Je skupnost akterjev na različnih stopnjah vrednostne verige na področju mleka v Nemčiji, ki pa sama ni gospodarsko dejavna. VDM je v skladu z nemškim pravom na področju davka od dohodkov pravnih oseb priznano kot poklicno združenje in ima zato pravico do določenih davčnih ugodnosti, ki ne veljajo za družbe, ki opravljajo gospodarsko dejavnost. |
| --- | --- |

(37)

Po mnenju Nemčije finančna podpora VDM ne pomeni državne pomoči, ker VDM ni podjetje, tj. ni gospodarski subjekt. VDM ne opravlja gospodarske dejavnosti. Je skupnost akterjev na različnih stopnjah vrednostne verige na področju mleka v Nemčiji, ki pa sama ni gospodarsko dejavna. VDM je v skladu z nemškim pravom na področju davka od dohodkov pravnih oseb priznano kot poklicno združenje in ima zato pravico do določenih davčnih ugodnosti, ki ne veljajo za družbe, ki opravljajo gospodarsko dejavnost.

| (38) | Nemčija trdi, da sme država članica v skladu s členom 183 Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 (5), brez poseganja v uporabo členov 87, 88 in 89 (sedanji členi 107, 108 in 109) Pogodbe v skladu s členom 180 te uredbe uvesti promocijsko dajatev za svoje proizvajalce mleka za tržene količine mleka ali ekvivalenta mleka za druge proizvode, da bi se financirali ukrepi za pospeševanje porabe v Skupnosti, razširitev trgov za mleko in mlečne izdelke ter izboljšanje kakovosti. |
| --- | --- |

(38)

Nemčija trdi, da sme država članica v skladu s členom 183 Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 (5), brez poseganja v uporabo členov 87, 88 in 89 (sedanji členi 107, 108 in 109) Pogodbe v skladu s členom 180 te uredbe uvesti promocijsko dajatev za svoje proizvajalce mleka za tržene količine mleka ali ekvivalenta mleka za druge proizvode, da bi se financirali ukrepi za pospeševanje porabe v Skupnosti, razširitev trgov za mleko in mlečne izdelke ter izboljšanje kakovosti.

5

| (39) | Nemčija je v mnenju z dne 20. septembra 2013 trdila, da se združenja (kakršno je VDM) v praksi izdajanja odločb uvrščajo med podjetja v smislu člena 107(1) PDEU zgolj izjemoma in le v delu, v katerem tudi sama opravljajo gospodarsko dejavnost (npr. dajanje zemljišč v zakup, trženje pravic televizijskih prenosov) (6). |
| --- | --- |

(39)

Nemčija je v mnenju z dne 20. septembra 2013 trdila, da se združenja (kakršno je VDM) v praksi izdajanja odločb uvrščajo med podjetja v smislu člena 107(1) PDEU zgolj izjemoma in le v delu, v katerem tudi sama opravljajo gospodarsko dejavnost (npr. dajanje zemljišč v zakup, trženje pravic televizijskih prenosov) (6).

6

| (40) | Eno od področij dejavnosti je tudi predstavljanje sektorja mleka na nacionalni in mednarodni ravni (npr. pri Codex Alimentarius in v odboru DIN). VDM zadevnim organom posreduje strokovno znanje neodvisnih zunanjih znanstvenikov in strokovnjakov v skrajšani in pripravljeni obliki. Opravlja vlogo izvedenca in svetovalca za zvezna in deželna ministrstva. |
| --- | --- |

(40)

Eno od področij dejavnosti je tudi predstavljanje sektorja mleka na nacionalni in mednarodni ravni (npr. pri Codex Alimentarius in v odboru DIN). VDM zadevnim organom posreduje strokovno znanje neodvisnih zunanjih znanstvenikov in strokovnjakov v skrajšani in pripravljeni obliki. Opravlja vlogo izvedenca in svetovalca za zvezna in deželna ministrstva.

Codex Alimentarius

| (41) | Te dejavnosti ne koristijo posameznim podjetjem. Nasprotno: ustrezajo značilnim (neprofitnim) nalogam združenja. Če bi menili, da VDM za plačilo opravlja dejavnost lobista sektorja mleka, čigar storitve je mogoče kupiti na trgu, bi njegovo dejavnost razumeli narobe. Za storitve, ki jih opravlja, njegovi člani tudi ne morejo izbrati drugega „ponudnika“. Torej ne obstaja konkurenca. VDM potemtakem ne opravlja gospodarske dejavnosti na trgu. |
| --- | --- |

(41)

Te dejavnosti ne koristijo posameznim podjetjem. Nasprotno: ustrezajo značilnim (neprofitnim) nalogam združenja. Če bi menili, da VDM za plačilo opravlja dejavnost lobista sektorja mleka, čigar storitve je mogoče kupiti na trgu, bi njegovo dejavnost razumeli narobe. Za storitve, ki jih opravlja, njegovi člani tudi ne morejo izbrati drugega „ponudnika“. Torej ne obstaja konkurenca. VDM potemtakem ne opravlja gospodarske dejavnosti na trgu.

| (42) | Poleg tega Nemčija meni, da se s storitvami VDM tudi ne daje prednost mlekarnam. VDM predvsem ne nudi „posebej prilagojenih svetovalnih storitev“ za podjetja v sektorju mleka. Nasprotno: njegova dejavnost je splošne narave. Vse zainteresirane, s tem pa pravzaprav splošno javnost, seznanja z usmeritvami v nacionalnem in mednarodnem živilskem pravu, na področju znanosti o mleku in njegovi analizi ter na področju prehrane, pa tudi glede vprašanj, povezanih z okoljem, podnebjem in varstvom živali. Informacije razširja predvsem s splošno dostopnimi publikacijami (na internetu) ter s prirejanjem konferenc. Opravlja torej nalogo „multiplikatorja“, ki je značilna za dejavnosti združenj in je bistvenega pomena za omogočanje splošnega dostopa do informacij. |
| --- | --- |

(42)

Poleg tega Nemčija meni, da se s storitvami VDM tudi ne daje prednost mlekarnam. VDM predvsem ne nudi „posebej prilagojenih svetovalnih storitev“ za podjetja v sektorju mleka. Nasprotno: njegova dejavnost je splošne narave. Vse zainteresirane, s tem pa pravzaprav splošno javnost, seznanja z usmeritvami v nacionalnem in mednarodnem živilskem pravu, na področju znanosti o mleku in njegovi analizi ter na področju prehrane, pa tudi glede vprašanj, povezanih z okoljem, podnebjem in varstvom živali. Informacije razširja predvsem s splošno dostopnimi publikacijami (na internetu) ter s prirejanjem konferenc. Opravlja torej nalogo „multiplikatorja“, ki je značilna za dejavnosti združenj in je bistvenega pomena za omogočanje splošnega dostopa do informacij.

| (43) | Ta „odprta“, splošna oblika „svetovanja“ ni storitev tržne narave, ki bi se opravljala za sektor mleka. Ni primerljiva s „posebej prilagojenim“ svetovanjem, kakršno izvajajo npr. podjetja za podjetniško svetovanje. Morebitne prednosti, ki bi jih podjetja v sektorju mleka lahko imela, ker bi poznala te informacije, s pravnega vidika državne pomoči niso pomembne. Prav tako niso znane odločbe Komisije ali sodišč Evropske skupnosti, v katerih bi se državna pomoč razumela tako široko. |
| --- | --- |

(43)

Ta „odprta“, splošna oblika „svetovanja“ ni storitev tržne narave, ki bi se opravljala za sektor mleka. Ni primerljiva s „posebej prilagojenim“ svetovanjem, kakršno izvajajo npr. podjetja za podjetniško svetovanje. Morebitne prednosti, ki bi jih podjetja v sektorju mleka lahko imela, ker bi poznala te informacije, s pravnega vidika državne pomoči niso pomembne. Prav tako niso znane odločbe Komisije ali sodišč Evropske skupnosti, v katerih bi se državna pomoč razumela tako široko.

| (44) | Izključiti je mogoče tudi posredno državno pomoč. To bi pomenilo plačilo tretji osebi z namenom dajanja prednosti posrednemu prejemniku pomoči ali pa da je to dajanje prednosti določenemu podjetju ali veji proizvodnje neločljivo povezano z ukrepom. V tem primeru pa ni tako. Morebitne posredne prednosti iz ukrepov, kot so splošno informiranje o usmeritvah v nacionalnem in mednarodnem živilskem pravu, na področju znanosti o mleku in njegovi analizi ter na področju prehrane, pa tudi glede vprašanj, povezanih z okoljem, podnebjem in varstvom živali, niso specifične in zato ne morejo pomeniti državne pomoči. Poleg tega kot splošni ukrepi ne povzročajo izkrivljanja konkurence. |
| --- | --- |

(44)

Izključiti je mogoče tudi posredno državno pomoč. To bi pomenilo plačilo tretji osebi z namenom dajanja prednosti posrednemu prejemniku pomoči ali pa da je to dajanje prednosti določenemu podjetju ali veji proizvodnje neločljivo povezano z ukrepom. V tem primeru pa ni tako. Morebitne posredne prednosti iz ukrepov, kot so splošno informiranje o usmeritvah v nacionalnem in mednarodnem živilskem pravu, na področju znanosti o mleku in njegovi analizi ter na področju prehrane, pa tudi glede vprašanj, povezanih z okoljem, podnebjem in varstvom živali, niso specifične in zato ne morejo pomeniti državne pomoči. Poleg tega kot splošni ukrepi ne povzročajo izkrivljanja konkurence.

| (45) | V tem primeru ni elementov, s katerimi bi bilo mogoče upravičiti domnevo, da je obstajal namen dajanja prednosti določenim podjetjem ali da je do takega dajanja prednosti dejansko prišlo. Nasprotno: VDM je s pomočjo prejetih prispevkov lahko opravljalo opisane negospodarske naloge. |
| --- | --- |

(45)

V tem primeru ni elementov, s katerimi bi bilo mogoče upravičiti domnevo, da je obstajal namen dajanja prednosti določenim podjetjem ali da je do takega dajanja prednosti dejansko prišlo. Nasprotno: VDM je s pomočjo prejetih prispevkov lahko opravljalo opisane negospodarske naloge.

Razlogi Komisije za sprožitev postopka v skladu s členom 108(2) PDEU

Razlogi Komisije za sprožitev postopka v skladu s členom 108(2) PDEU

| (46) | Komisija je v sklepu o začetku postopka ugotovila, da je VDM ponudnik storitev, saj na različnih ravneh zastopa nemški sektor mleka in poleg tega izvaja posebej prilagojene svetovalne storitve v zvezi s proizvodnjo mleka. S temi storitvami se nazadnje daje prednost celotnemu sektorju mleka v Nemčiji, predvsem mlekarnam, ki pa so podjetja. Poleg tega se je izkazalo, da so izpolnjeni vsi pogoji za obstoj državne pomoči. |
| --- | --- |

(46)

Komisija je v sklepu o začetku postopka ugotovila, da je VDM ponudnik storitev, saj na različnih ravneh zastopa nemški sektor mleka in poleg tega izvaja posebej prilagojene svetovalne storitve v zvezi s proizvodnjo mleka. S temi storitvami se nazadnje daje prednost celotnemu sektorju mleka v Nemčiji, predvsem mlekarnam, ki pa so podjetja. Poleg tega se je izkazalo, da so izpolnjeni vsi pogoji za obstoj državne pomoči.

Mnenje VDM

Mnenje VDM

| (47) | VDM je glede dodeljenih plačil, v dopisu z dne 6. februarja 2014 predložilo mnenje, navedeno v nadaljevanju. |
| --- | --- |

(47)

VDM je glede dodeljenih plačil, v dopisu z dne 6. februarja 2014 predložilo mnenje, navedeno v nadaljevanju.

| (48) | Sredstev, ki jih je VDM prejelo iz dajatve na mleko, ni mogoče šteti za pomoči, namenjene VDM. VDM ni podjetje v smislu člena 107 PDEU, vsekakor pa njegove dejavnosti, financirane iz sredstev, zbranih z dajatvijo na mleko, ne pomenijo podjetniške, tj. gospodarske dejavnosti, pri kateri gre za ponujanje blaga ali storitev na trgu. To pomeni, da VDM vsaj glede navedenih dejavnosti, ki se financirajo iz dajatve na mleko, ni mogoče šteti za podjetje, saj se uvrstitev med podjetja vsakokrat določa funkcionalno glede na določeno dejavnost. |
| --- | --- |

(48)

Sredstev, ki jih je VDM prejelo iz dajatve na mleko, ni mogoče šteti za pomoči, namenjene VDM. VDM ni podjetje v smislu člena 107 PDEU, vsekakor pa njegove dejavnosti, financirane iz sredstev, zbranih z dajatvijo na mleko, ne pomenijo podjetniške, tj. gospodarske dejavnosti, pri kateri gre za ponujanje blaga ali storitev na trgu. To pomeni, da VDM vsaj glede navedenih dejavnosti, ki se financirajo iz dajatve na mleko, ni mogoče šteti za podjetje, saj se uvrstitev med podjetja vsakokrat določa funkcionalno glede na določeno dejavnost.

| (49) | VDM ni ponudnik storitev na trgu. Nasprotno, dejavnost VDM je značilna za delovanje združenj. Kot krovno združenje združuje in predstavlja sektor mleka v Nemčiji. Napačno bi bilo dejavnost VDM, ki izhaja iz strukture članstva, šteti za „storitev“ za člane. Nasprotno: naloga, ki jo opravlja VDM na podlagi svoje strukture, ki izhaja iz članstva, je demokratično legitimirano oblikovanje mnenja sektorja mleka na področjih, kot sta npr. zakonodaja in normiranje. Pri tem oblikovanju mnenja sodelujejo tudi predstavniki države, zveznih dežel in znanosti, ki so v združenju (VDM) deloma zastopani kot svetovalci, deloma pa imajo glasovalno pravico. Ta dejavnost oblikovanja volje in predstavljanja članstva, značilna za združenje, ne pomeni ponujanja storitve „na trgu“. |
| --- | --- |

(49)

VDM ni ponudnik storitev na trgu. Nasprotno, dejavnost VDM je značilna za delovanje združenj. Kot krovno združenje združuje in predstavlja sektor mleka v Nemčiji. Napačno bi bilo dejavnost VDM, ki izhaja iz strukture članstva, šteti za „storitev“ za člane. Nasprotno: naloga, ki jo opravlja VDM na podlagi svoje strukture, ki izhaja iz članstva, je demokratično legitimirano oblikovanje mnenja sektorja mleka na področjih, kot sta npr. zakonodaja in normiranje. Pri tem oblikovanju mnenja sodelujejo tudi predstavniki države, zveznih dežel in znanosti, ki so v združenju (VDM) deloma zastopani kot svetovalci, deloma pa imajo glasovalno pravico. Ta dejavnost oblikovanja volje in predstavljanja članstva, značilna za združenje, ne pomeni ponujanja storitve „na trgu“.

| (50) | Tudi pri natančnejši preučitvi posameznih področij, podrobneje navedenih spodaj, na katerih VDM izvaja svojo dejavnost združenja, se izkaže, da teh področij dejavnosti, ki se financirajo iz dajatve na mleko, ni mogoče šteti za „gospodarsko dejavnost“ na trgu. |
| --- | --- |

(50)

Tudi pri natančnejši preučitvi posameznih področij, podrobneje navedenih spodaj, na katerih VDM izvaja svojo dejavnost združenja, se izkaže, da teh področij dejavnosti, ki se financirajo iz dajatve na mleko, ni mogoče šteti za „gospodarsko dejavnost“ na trgu.

| (51) | Bistveni del dejavnosti VDM je „izčrpno predhodno svetovanje o vseh vprašanjih na področju sektorja mleka na nacionalni in mednarodni ravni“. Na tem področju se porabi približno 15 % sredstev, ki jih VDM prejema iz dajatve na mleko. Vendar pri tej dejavnosti ne gre za svetovanje podjetjem v sektorju mleka, temveč za svetovanje nacionalnemu in mednarodnemu zakonodajalcu in uredbodajalcu, tj. za posredovanje oblikovane volje in spoznanj sektorja mleka pred začetkom zakonodajnih dejavnosti in drugih dejavnosti na področju normiranja. VDM pri teh postopkih sodeluje kot strokovnjak in predstavnik sektorja mleka v Nemčiji. Tudi na tem področju pa VDM ne nastopa kot „ponudnik storitev“ na trgu. Nasprotno: njegova dejavnost pomeni posredovanje volje, ki je bila demokratično oblikovana v VDM, čigar organizacija temelji na članstvu, v zakonodajni postopek. Zato zastopanja interesov celotnega sektorja mleka v zakonodajnem postopku v razmerju do ministrstev, parlamentarnih organov, odborov ter delovnih skupin nacionalnih in mednarodnih tehnično usmerjenih združenj in organizacij ni mogoče šteti za gospodarsko dejavnost. |
| --- | --- |

(51)

Bistveni del dejavnosti VDM je „izčrpno predhodno svetovanje o vseh vprašanjih na področju sektorja mleka na nacionalni in mednarodni ravni“. Na tem področju se porabi približno 15 % sredstev, ki jih VDM prejema iz dajatve na mleko. Vendar pri tej dejavnosti ne gre za svetovanje podjetjem v sektorju mleka, temveč za svetovanje nacionalnemu in mednarodnemu zakonodajalcu in uredbodajalcu, tj. za posredovanje oblikovane volje in spoznanj sektorja mleka pred začetkom zakonodajnih dejavnosti in drugih dejavnosti na področju normiranja. VDM pri teh postopkih sodeluje kot strokovnjak in predstavnik sektorja mleka v Nemčiji. Tudi na tem področju pa VDM ne nastopa kot „ponudnik storitev“ na trgu. Nasprotno: njegova dejavnost pomeni posredovanje volje, ki je bila demokratično oblikovana v VDM, čigar organizacija temelji na članstvu, v zakonodajni postopek. Zato zastopanja interesov celotnega sektorja mleka v zakonodajnem postopku v razmerju do ministrstev, parlamentarnih organov, odborov ter delovnih skupin nacionalnih in mednarodnih tehnično usmerjenih združenj in organizacij ni mogoče šteti za gospodarsko dejavnost.

| (52) | Tudi če bi dejavnost svetovanja državnim organom na nacionalni in mednarodni ravni šteli za storitev, ti državni organi kot prejemniki take „svetovalne storitve“ ne bi bili podjetja in zato ne bi bili prejemniki pomoči v smislu člena 107 PDEU. Glede na opisano dejavnost združenja VDM zato ni mogoče šteti za podjetje, torej tudi ne za upravičenca za prejemanje pomoči. Posebej prilagojene svetovalne storitve v obliki selektivnega svetovanja podjetjem v sektorju mleka pa se ne financirajo iz sredstev iz dajatve na mleko, ki jih zvezne dežele dajejo na razpolago VDM. |
| --- | --- |

(52)

Tudi če bi dejavnost svetovanja državnim organom na nacionalni in mednarodni ravni šteli za storitev, ti državni organi kot prejemniki take „svetovalne storitve“ ne bi bili podjetja in zato ne bi bili prejemniki pomoči v smislu člena 107 PDEU. Glede na opisano dejavnost združenja VDM zato ni mogoče šteti za podjetje, torej tudi ne za upravičenca za prejemanje pomoči. Posebej prilagojene svetovalne storitve v obliki selektivnega svetovanja podjetjem v sektorju mleka pa se ne financirajo iz sredstev iz dajatve na mleko, ki jih zvezne dežele dajejo na razpolago VDM.

| (53) | VDM nadalje kot predstavnik celotne panoge v sodelovanju s pristojnimi organizacijami za normiranje, kot so ISO, IDF, CEN in DIN, skrbi tudi za normiranje in standardizacijo na nacionalni in mednarodni ravni. Poleg tega svetuje zvezni vladi glede Codex alimentarius. VDM kot svetovalec zvezne vlade sodeluje na sejah naslednjih odborov v Codex Alimentarius:






  — | CCMMP – Milk and Milk Products (predvsem v obdobju 2001–2011 so bili predelani vsi standardi za mlečne izdelke CCMMP), |
| --- | --- | --- |

(53)

VDM nadalje kot predstavnik celotne panoge v sodelovanju s pristojnimi organizacijami za normiranje, kot so ISO, IDF, CEN in DIN, skrbi tudi za normiranje in standardizacijo na nacionalni in mednarodni ravni. Poleg tega svetuje zvezni vladi glede Codex alimentarius. VDM kot svetovalec zvezne vlade sodeluje na sejah naslednjih odborov v Codex Alimentarius:

Codex alimentarius

Codex Alimentarius

—

CCMMP – Milk and Milk Products (predvsem v obdobju 2001–2011 so bili predelani vsi standardi za mlečne izdelke CCMMP),

| — | CCFH – Food Higiene, |
| --- | --- |

—

CCFH – Food Higiene,

| — | CCCF – Contaminants in Foods, |
| --- | --- |

—

CCCF – Contaminants in Foods,

| — | CCFA – Food Additives, |
| --- | --- |

—

CCFA – Food Additives,

| — | CCFICS – Food Import Certificates, |
| --- | --- |

—

CCFICS – Food Import Certificates,

| — | CCFL– Food Labelling, |
| --- | --- |

—

CCFL– Food Labelling,

| — | CCGP – General Principles, |
| --- | --- |

—

CCGP – General Principles,

| — | CCMAS – Methods of Analysis and Sampling, |
| --- | --- |

—

CCMAS – Methods of Analysis and Sampling,

| — | CCNFSDU – Nutrition and Foods for Special Dietary Uses, |
| --- | --- |

—

CCNFSDU – Nutrition and Foods for Special Dietary Uses,

| — | CCRVDF – Residues Veterinary Drugs in Food. |
| --- | --- |

—

CCRVDF – Residues Veterinary Drugs in Food.

| (54) | Na tem področju normiranja in standardizacije na nacionalni in mednarodni ravni je bilo porabljenega približno 45 % denarja, ki ga VDM prejema iz dajatve na mleko. Tudi tega področja normiranja in standardizacije ni mogoče šteti za gospodarsko dejavnost. VDM tukaj ne opravlja storitev na trgu, temveč kot krovna organizacija predstavlja celotni sektor mleka pri opravljanju naloge, ki je v javnem interesu. O tem, da sta normiranje in standardizacija v skladu z ISO, IDF, CEN, DIN in Codex Alimentarius dejavnost v interesu splošne javnosti in ne selektiven ukrep podpore, obstaja splošno soglasje. |
| --- | --- |

(54)

Na tem področju normiranja in standardizacije na nacionalni in mednarodni ravni je bilo porabljenega približno 45 % denarja, ki ga VDM prejema iz dajatve na mleko. Tudi tega področja normiranja in standardizacije ni mogoče šteti za gospodarsko dejavnost. VDM tukaj ne opravlja storitev na trgu, temveč kot krovna organizacija predstavlja celotni sektor mleka pri opravljanju naloge, ki je v javnem interesu. O tem, da sta normiranje in standardizacija v skladu z ISO, IDF, CEN, DIN in Codex Alimentarius dejavnost v interesu splošne javnosti in ne selektiven ukrep podpore, obstaja splošno soglasje.

Codex Alimentarius

| (55) | Kot je zapisano v statutu organizacije DIN e.V., je njegova „naloga (namen) [...] spodbujanje, organizacija, usmerjanje in moderiranje normiranja in standardizacije v korist splošne javnosti v urejenem in preglednem postopku ter ob upoštevanju javnega interesa. Rezultati njegovega dela pripomorejo k inovacijam, varnosti in sporazumevanju v gospodarstvu, znanosti, upravi in javnosti ter k zagotavljanju kakovosti, racionalizaciji, varstvu pri delu, varstvu okolja in potrošnikov.“ |
| --- | --- |

(55)

Kot je zapisano v statutu organizacije DIN e.V., je njegova „naloga (namen) [...] spodbujanje, organizacija, usmerjanje in moderiranje normiranja in standardizacije v korist splošne javnosti v urejenem in preglednem postopku ter ob upoštevanju javnega interesa. Rezultati njegovega dela pripomorejo k inovacijam, varnosti in sporazumevanju v gospodarstvu, znanosti, upravi in javnosti ter k zagotavljanju kakovosti, racionalizaciji, varstvu pri delu, varstvu okolja in potrošnikov.“

| (56) | Enako velja za Codex Alimentarius, saj je njegova naloga npr. na njegovi spletni strani opisana takole:

  „The Codex Alimentarius Commission, established by FAO and WHO in 1963 develops harmonised international food standards, guidelines and codes of practice to protect the health of the consumers and ensure fair practices in the food trade.“ |
| --- | --- |

(56)

Enako velja za Codex Alimentarius, saj je njegova naloga npr. na njegovi spletni strani opisana takole:

Codex Alimentarius

„The Codex Alimentarius Commission, established by FAO and WHO in 1963 develops harmonised international food standards, guidelines and codes of practice to protect the health of the consumers and ensure fair practices in the food trade.“

| (57) | Poleg tega je Codex Alimentarius pomembna podlaga tako za živilsko pravo, tj. pravne določbe in upravne predpise na področju živil, na splošno, posebej pa za varnost hrane na ravni Skupnosti ali na nacionalni ravni. Kot najpomembnejšo mednarodno normo živilskega prava ga morajo zakonodajni organi pri razvoju ali prilagajanju živilskega prava upoštevati ravno glede varnosti hrane in varstva potrošnikov (7). |
| --- | --- |

(57)

Poleg tega je Codex Alimentarius pomembna podlaga tako za živilsko pravo, tj. pravne določbe in upravne predpise na področju živil, na splošno, posebej pa za varnost hrane na ravni Skupnosti ali na nacionalni ravni. Kot najpomembnejšo mednarodno normo živilskega prava ga morajo zakonodajni organi pri razvoju ali prilagajanju živilskega prava upoštevati ravno glede varnosti hrane in varstva potrošnikov (7).

Codex Alimentarius

7

| (58) | Zato tudi v tem delu ne gre za gospodarsko dejavnost VDM v smislu ponujanja storitev na trgu. To velja že zato, ker ne obstaja trg za tovrstne dejavnosti normiranja in standardizacije, ki so v javnem interesu, še posebej pa v interesu potrošnikov (8). |
| --- | --- |

(58)

Zato tudi v tem delu ne gre za gospodarsko dejavnost VDM v smislu ponujanja storitev na trgu. To velja že zato, ker ne obstaja trg za tovrstne dejavnosti normiranja in standardizacije, ki so v javnem interesu, še posebej pa v interesu potrošnikov (8).

8

| (59) | Del dejavnosti VDM je tudi informiranje v splošni obliki o mleku in mlečni živinoreji ter v povezavi s tem razširjanje znanstvenih dognanj in novih metod na tem področju v razumljivi obliki. VDM v zvezi s tem pripravlja ustrezna mnenja, navodila in smernice, s katerimi vse zainteresirane kroge, vključno s potrošniki, v lahko razumljivem jeziku seznanja s temami, kot so najboljše razpoložljive tehnike v varstvu okolja, dobra kmetijska praksa, poraba vode, emisije CO2 in varstvo živali v mlečni živinoreji ter sistemi krmljenja v pridelavi mleka. Na tem področju se porabi približno 35 % sredstev, ki jih VDM prejema iz dajatve na mleko. |
| --- | --- |

(59)

Del dejavnosti VDM je tudi informiranje v splošni obliki o mleku in mlečni živinoreji ter v povezavi s tem razširjanje znanstvenih dognanj in novih metod na tem področju v razumljivi obliki. VDM v zvezi s tem pripravlja ustrezna mnenja, navodila in smernice, s katerimi vse zainteresirane kroge, vključno s potrošniki, v lahko razumljivem jeziku seznanja s temami, kot so najboljše razpoložljive tehnike v varstvu okolja, dobra kmetijska praksa, poraba vode, emisije CO2 in varstvo živali v mlečni živinoreji ter sistemi krmljenja v pridelavi mleka. Na tem področju se porabi približno 35 % sredstev, ki jih VDM prejema iz dajatve na mleko.

2

| (60) | Tudi te dejavnosti ni mogoče šteti za gospodarsko dejavnost, saj ne gre za opravljanje posebnih storitev v konkurenci z drugimi ponudniki. Ker tu ne gre za opravljanje posebnih dejavnosti v korist podjetij v sektorju mleka, temveč za informiranje katere koli zainteresirane tretje osebe, tj. splošne javnosti, o temah s področja mleka in mlečne živinoreje, gre za brezplačno ponudbo VDM, ki je tudi nobena tretja oseba ne bi mogla izvesti odplačno. Zgolj za določene publikacije se zaračunava simbolična cena. |
| --- | --- |

(60)

Tudi te dejavnosti ni mogoče šteti za gospodarsko dejavnost, saj ne gre za opravljanje posebnih storitev v konkurenci z drugimi ponudniki. Ker tu ne gre za opravljanje posebnih dejavnosti v korist podjetij v sektorju mleka, temveč za informiranje katere koli zainteresirane tretje osebe, tj. splošne javnosti, o temah s področja mleka in mlečne živinoreje, gre za brezplačno ponudbo VDM, ki je tudi nobena tretja oseba ne bi mogla izvesti odplačno. Zgolj za določene publikacije se zaračunava simbolična cena.

| (61) | VDM nadalje podpira znanstvenike na državnih visokih šolah, predvsem mlade znanstvenike, in sicer tako, da jim na njihovo prošnjo povrne del potnih stroškov za prireditve na področju mlekarske znanosti. Ker gre tu za podporo fizičnim osebam, ki ne opravljajo gospodarske dejavnosti, na negospodarskem področju, tudi v tem delu niso izpolnjeni pogoji za državno pomoč. |
| --- | --- |

(61)

VDM nadalje podpira znanstvenike na državnih visokih šolah, predvsem mlade znanstvenike, in sicer tako, da jim na njihovo prošnjo povrne del potnih stroškov za prireditve na področju mlekarske znanosti. Ker gre tu za podporo fizičnim osebam, ki ne opravljajo gospodarske dejavnosti, na negospodarskem področju, tudi v tem delu niso izpolnjeni pogoji za državno pomoč.

| (62) | Poleg tega sta dva zaposlena VDM predavala na Visoki strokovni šoli v Hannovru, te dejavnosti pa prav tako ni mogoče šteti za gospodarsko dejavnost. Na tem področju (podpora mladim znanstvenikom in predavanja zaposlenih VDM) je bilo skupno porabljenih povprečno okrog 5 % sredstev, ki jih VDM prejema od dajatve na mleko. |
| --- | --- |

(62)

Poleg tega sta dva zaposlena VDM predavala na Visoki strokovni šoli v Hannovru, te dejavnosti pa prav tako ni mogoče šteti za gospodarsko dejavnost. Na tem področju (podpora mladim znanstvenikom in predavanja zaposlenih VDM) je bilo skupno porabljenih povprečno okrog 5 % sredstev, ki jih VDM prejema od dajatve na mleko.

| (63) | V delu, v katerem so bili iz sredstev dajatve na mleko financirani stroški dejavnosti VDM v IDF in njegova funkcija kot državni odbor za Nemčijo v IDF, npr. mnenje o mednarodnih vprašanjih, spada ta dejavnost v svetovanje VDM javnim ustanovam ali v normiranje ali v splošno informiranje. Sicer pa je udeležba predstavnikov VDM na sestankih IDF zgolj dejavnost združenja in torej ni gospodarska dejavnost. Pri delu v okviru IDF je poudarek na sodelovanju pri mednarodnem normiranju (Codex Alimentarius, ISO, CEN) in splošnem, generičnem informiranju. |
| --- | --- |

(63)

V delu, v katerem so bili iz sredstev dajatve na mleko financirani stroški dejavnosti VDM v IDF in njegova funkcija kot državni odbor za Nemčijo v IDF, npr. mnenje o mednarodnih vprašanjih, spada ta dejavnost v svetovanje VDM javnim ustanovam ali v normiranje ali v splošno informiranje. Sicer pa je udeležba predstavnikov VDM na sestankih IDF zgolj dejavnost združenja in torej ni gospodarska dejavnost. Pri delu v okviru IDF je poudarek na sodelovanju pri mednarodnem normiranju (Codex Alimentarius, ISO, CEN) in splošnem, generičnem informiranju.

Codex Alimentarius

| (64) | Prav tako ne gre za državno pomoč podjetjem v sektorju mleka. Če državni organi sodelujejo z VDM kot s svetovalcem v fazi priprave ali v okviru zakonodajnih ali drugih normativnih postopkov in pri tem urejajo njegovo financiranje z obvezno dajatvijo, da bi zagotovili njegovo neodvisnost, država s tem ne daje prednosti podjetjem, ki morajo preko obvezne dajatve državnim organom financirati pridobivanje informacij. |
| --- | --- |

(64)

Prav tako ne gre za državno pomoč podjetjem v sektorju mleka. Če državni organi sodelujejo z VDM kot s svetovalcem v fazi priprave ali v okviru zakonodajnih ali drugih normativnih postopkov in pri tem urejajo njegovo financiranje z obvezno dajatvijo, da bi zagotovili njegovo neodvisnost, država s tem ne daje prednosti podjetjem, ki morajo preko obvezne dajatve državnim organom financirati pridobivanje informacij.

| (65) | Enako velja za področje normiranja, ki se izvaja v javnem interesu, in podporo znanstvenikom na univerzah, predvsem mladim znanstvenikom. Nazadnje tudi pri informiranju ni mogoče govoriti o dajanju posebne prednosti podjetjem v sektorju mleka. Njegov namen je splošno ozaveščanje o temah s področja sektorja mleka ter posredovanje znanja o veljavnih pravnih določbah, normah, standardih in najnovejšem tehničnem razvoju, da bi v javnem interesu zagotovili upoštevanje visokih standardov na področju kakovosti in varstva okolja. Če pa imajo podjetja v sektorju mleka kakšne koristi od ukrepov VDM, so to posredne koristi, ki jih ni mogoče meriti in ne zadostujejo za to, da bi se ukrepi, izvedeni z drugačnimi cilji, zaradi njih šteli za državno pomoč. In tudi če bi domnevali, da gre v tem primeru za pomoč sektorju mleka, tukaj s pravnega vidika državne pomoči ne bi bilo mogoče zahtevati vračila, saj ne bi bilo mogoče niti v osnovi ugotoviti, katera podjetja so imela koristi od ukrepov in kolikšne so bile te koristi, še zlasti ker pozitivni učinki nikakor niso bili omejeni samo na podjetja v nemškem sektorju mleka, temveč so koristili tudi tujim podjetjem vsaj takrat, kadar so delovala v Nemčiji, oziroma imajo dejavnosti, kot je npr. dejavnost mednarodnega normiranja in v okviru Codex alimentarius, nasploh učinke na mednarodni ravni. |
| --- | --- |

(65)

Enako velja za področje normiranja, ki se izvaja v javnem interesu, in podporo znanstvenikom na univerzah, predvsem mladim znanstvenikom. Nazadnje tudi pri informiranju ni mogoče govoriti o dajanju posebne prednosti podjetjem v sektorju mleka. Njegov namen je splošno ozaveščanje o temah s področja sektorja mleka ter posredovanje znanja o veljavnih pravnih določbah, normah, standardih in najnovejšem tehničnem razvoju, da bi v javnem interesu zagotovili upoštevanje visokih standardov na področju kakovosti in varstva okolja. Če pa imajo podjetja v sektorju mleka kakšne koristi od ukrepov VDM, so to posredne koristi, ki jih ni mogoče meriti in ne zadostujejo za to, da bi se ukrepi, izvedeni z drugačnimi cilji, zaradi njih šteli za državno pomoč. In tudi če bi domnevali, da gre v tem primeru za pomoč sektorju mleka, tukaj s pravnega vidika državne pomoči ne bi bilo mogoče zahtevati vračila, saj ne bi bilo mogoče niti v osnovi ugotoviti, katera podjetja so imela koristi od ukrepov in kolikšne so bile te koristi, še zlasti ker pozitivni učinki nikakor niso bili omejeni samo na podjetja v nemškem sektorju mleka, temveč so koristili tudi tujim podjetjem vsaj takrat, kadar so delovala v Nemčiji, oziroma imajo dejavnosti, kot je npr. dejavnost mednarodnega normiranja in v okviru Codex alimentarius, nasploh učinke na mednarodni ravni.

Codex alimentarius

| (66) | Če pa bi se v nasprotju z zgornjimi izvajanji uporaba sredstev od dajatve na mleko, ki jih je VDM prejelo v okviru ukrepov BW 6, BY 9, HE 5, NI 10, NW 9, RP8, SL 6 in TH 6, štela za državno pomoč, bi bili ti ukrepi vsekakor v skladu z ustreznimi določbami sekundarnega prava. |
| --- | --- |

(66)

Če pa bi se v nasprotju z zgornjimi izvajanji uporaba sredstev od dajatve na mleko, ki jih je VDM prejelo v okviru ukrepov BW 6, BY 9, HE 5, NI 10, NW 9, RP8, SL 6 in TH 6, štela za državno pomoč, bi bili ti ukrepi vsekakor v skladu z ustreznimi določbami sekundarnega prava.

| (67) | Če bi v nasprotju s stališčem, ki se zastopa tukaj, vlogo svetovalca, ki jo ima VDM, šteli za državno pomoč podjetjem v sektorju mleka, bi šlo v tem primeru za dovoljeno tehnično pomoč v smislu točke 14 Smernic skupnosti o državni pomoči v kmetijskem sektorju 2000–2006 (9) (v nadaljnjem besedilu: smernice Skupnosti 2000–2006) oziroma oddelka IV.K Smernic Skupnosti o državni pomoči v kmetijskem in gozdarskem sektorju 2007–2013 (10) (v nadaljnjem besedilu: smernice 2007–2013). |
| --- | --- |

(67)

Če bi v nasprotju s stališčem, ki se zastopa tukaj, vlogo svetovalca, ki jo ima VDM, šteli za državno pomoč podjetjem v sektorju mleka, bi šlo v tem primeru za dovoljeno tehnično pomoč v smislu točke 14 Smernic skupnosti o državni pomoči v kmetijskem sektorju 2000–2006 (9) (v nadaljnjem besedilu: smernice Skupnosti 2000–2006) oziroma oddelka IV.K Smernic Skupnosti o državni pomoči v kmetijskem in gozdarskem sektorju 2007–2013 (10) (v nadaljnjem besedilu: smernice 2007–2013).

9

10

| (68) | Glede obdobja 2001–2006 je VDM nadalje navedlo, da so se ukrepi nanašali izključno na mleko kot proizvod iz Priloge I. Predmet ukrepov je razširjanje znanstvenih dognanj, predvsem vsakokratne najsodobnejše tehnologije in dobre prakse, iz česar pa izhajajo tudi norme in standardi, pri katerih nastanku je VDM sodelovalo ali svetovalo, ali razvoj tehnologije, ki naj bi se upošteval pri novih zakonodajnih projektih. Ukrepi VDM na tem področju se zato praviloma nanašajo na nove metode v smislu točke14.1 smernic Skupnosti 2000–2006. S tem spada med tehnično pomoč tudi dejavnost VDM na področju normiranja in standardizacije, saj gre za ugotavljanje in razširjanje znanstvenih dognanj. |
| --- | --- |

(68)

Glede obdobja 2001–2006 je VDM nadalje navedlo, da so se ukrepi nanašali izključno na mleko kot proizvod iz Priloge I. Predmet ukrepov je razširjanje znanstvenih dognanj, predvsem vsakokratne najsodobnejše tehnologije in dobre prakse, iz česar pa izhajajo tudi norme in standardi, pri katerih nastanku je VDM sodelovalo ali svetovalo, ali razvoj tehnologije, ki naj bi se upošteval pri novih zakonodajnih projektih. Ukrepi VDM na tem področju se zato praviloma nanašajo na nove metode v smislu točke14.1 smernic Skupnosti 2000–2006. S tem spada med tehnično pomoč tudi dejavnost VDM na področju normiranja in standardizacije, saj gre za ugotavljanje in razširjanje znanstvenih dognanj.

| (69) | Ne glede na to pa je treba razširjanje znanstvenih dognanj in splošnih objektivnih informacij (v smislu oddelka IV.K. smernic 2007–2013) šteti za dovoljeno tudi s časovnega vidika uporabe smernic Skupnosti, če jih uvrstimo na primer pod pojem svetovalnih storitev ali izobraževanja in usposabljanja (11). |
| --- | --- |

(69)

Ne glede na to pa je treba razširjanje znanstvenih dognanj in splošnih objektivnih informacij (v smislu oddelka IV.K. smernic 2007–2013) šteti za dovoljeno tudi s časovnega vidika uporabe smernic Skupnosti, če jih uvrstimo na primer pod pojem svetovalnih storitev ali izobraževanja in usposabljanja (11).

11

| (70) | Sicer pa bi pri drugačni razlagi smernic nastalo tudi protislovje v razmerju do oglaševalskih ukrepov, ki veliko močneje posegajo v dogajanje na trgu. Ti ukrepi bi bili na podlagi Smernic Skupnosti o državni pomoči za oglaševanje proizvodov dovoljeni tudi pred letom 2007 za proizvode, navedene v Prilogi I Pogodbe ES, in nekatere proizvode, ki niso navedeni v Prilogi I (2001/C-252/03) (v nadaljnjem besedilu: smernice o oglaševanju). Mleko kot presežni proizvod izpolnjuje pozitivna merila, ki se zahtevajo za oglaševanje. |
| --- | --- |

(70)

Sicer pa bi pri drugačni razlagi smernic nastalo tudi protislovje v razmerju do oglaševalskih ukrepov, ki veliko močneje posegajo v dogajanje na trgu. Ti ukrepi bi bili na podlagi Smernic Skupnosti o državni pomoči za oglaševanje proizvodov dovoljeni tudi pred letom 2007 za proizvode, navedene v Prilogi I Pogodbe ES, in nekatere proizvode, ki niso navedeni v Prilogi I (2001/C-252/03) (v nadaljnjem besedilu: smernice o oglaševanju). Mleko kot presežni proizvod izpolnjuje pozitivna merila, ki se zahtevajo za oglaševanje.

| (71) | To pomeni, da lahko države članice v sektorju mleka podpirajo splošno oglaševanje mleka, tj. oglaševanje, ki je nevtralno glede porekla in podjetja, z državno pomočjo brez nadaljnjih omejitev v višini 100 %. To so države članice v veliki meri tudi izkoristile (12). Če je bilo torej v obdobju 2001–2006 dovoljeno splošno oglaševanje mleka in mlečnih izdelkov brez omejitev, ni nobenega razloga za to, da bi za splošno objektivno informiranje oziroma razširjanje znanstvenih dognanj o mleku in mlečnih izdelkih, ki v dogajanje na trgu posegata v veliko manjši meri, veljale zahteve, ki so s pravnega vidika državne pomoči strožje. |
| --- | --- |

(71)

To pomeni, da lahko države članice v sektorju mleka podpirajo splošno oglaševanje mleka, tj. oglaševanje, ki je nevtralno glede porekla in podjetja, z državno pomočjo brez nadaljnjih omejitev v višini 100 %. To so države članice v veliki meri tudi izkoristile (12). Če je bilo torej v obdobju 2001–2006 dovoljeno splošno oglaševanje mleka in mlečnih izdelkov brez omejitev, ni nobenega razloga za to, da bi za splošno objektivno informiranje oziroma razširjanje znanstvenih dognanj o mleku in mlečnih izdelkih, ki v dogajanje na trgu posegata v veliko manjši meri, veljale zahteve, ki so s pravnega vidika državne pomoči strožje.

12

| (72) | Namen materialnega prava o državni pomoči niti in namen Komisije pri oblikovanju smernic Skupnosti ni mogel biti, da bi se oglaševalska kampanja z geslom „Pijte več mleka!“, financirana iz državnih sredstev, štela za dovoljeno državno pomoč pri oglaševanju, kampanja, v kateri je potrošnik objektivno obveščen o hranilni vrednosti in pomenu mleka za prehrano otrok, pa bi se štela za nedovoljeno državno pomoč. |
| --- | --- |

(72)

Namen materialnega prava o državni pomoči niti in namen Komisije pri oblikovanju smernic Skupnosti ni mogel biti, da bi se oglaševalska kampanja z geslom „Pijte več mleka!“, financirana iz državnih sredstev, štela za dovoljeno državno pomoč pri oglaševanju, kampanja, v kateri je potrošnik objektivno obveščen o hranilni vrednosti in pomenu mleka za prehrano otrok, pa bi se štela za nedovoljeno državno pomoč.

| (73) | Izpolnjeni so tudi drugi pogoji iz točke 14 smernic Skupnosti 2000–2006. Ker gre za splošne ukrepe, ki so nevtralni glede podjetij, iz tega izhaja, da ti ukrepi samodejno niso omejeni na določene skupine (člen 14(2)). Kot je bilo pojasnjeno, ukrepov ni mogoče finančno pripisati posameznim podjetjem, saj ne obstaja neposredna povezava z njimi. Na tem področju je bilo porabljenih razmeroma malo sredstev, podjetij v sektorju mleka pa je toliko, da mejne vrednosti iz člena 14(3) še zdaleč niso bile dosežene. |
| --- | --- |

(73)

Izpolnjeni so tudi drugi pogoji iz točke 14 smernic Skupnosti 2000–2006. Ker gre za splošne ukrepe, ki so nevtralni glede podjetij, iz tega izhaja, da ti ukrepi samodejno niso omejeni na določene skupine (člen 14(2)). Kot je bilo pojasnjeno, ukrepov ni mogoče finančno pripisati posameznim podjetjem, saj ne obstaja neposredna povezava z njimi. Na tem področju je bilo porabljenih razmeroma malo sredstev, podjetij v sektorju mleka pa je toliko, da mejne vrednosti iz člena 14(3) še zdaleč niso bile dosežene.

| (74) | Glede obdobja od leta 2007 je VDM navedlo, da se ustrezni ukrepi VDM štejejo za razširjanje znanstvenih dognanj v splošno razumljivi obliki in za splošne objektivne informacije v smislu oddelka IV.K smernic 2007–2013 v povezavi s členom 14 Uredbe (ES) št. 1857/2006. Omejitve na mala in srednja podjetja v tem primeru ni mogoče uporabiti, saj pri splošnih objektivnih informacijah, ki so nevtralne glede podjetij, omejitev na mala in srednja podjetja ni mogoča že zaradi nevtralnosti glede podjetij. Poleg tega je treba tudi v tem primeru upoštevati, da se smernice ne smejo uporabljati na protisloven način. Glede na to gotovo ni mogel biti namen smernic, da bi bila pri splošnem oglaševanju za mleko in mlečne izdelke (ki so kmetijski proizvodi) dovoljena pomoč v višini 100 % (gl. točko 157 smernic 2007–2013), medtem ko bi za splošno objektivno informiranje in razširjanje znanstvenih dognanj, ki bistveno manj posegata v konkurenco, veljale strožje zahteve. V nasprotnem primeru bi države članice skoraj spodbujali k temu, da bi skušale objektivno informiranje ali razširjanje znanstvenih dognanj povezati s spodbujanjem k nakupu, saj bi ga tako spremenili v oglaševanje, ki je brez dvoma dovoljeno. |
| --- | --- |

(74)

Glede obdobja od leta 2007 je VDM navedlo, da se ustrezni ukrepi VDM štejejo za razširjanje znanstvenih dognanj v splošno razumljivi obliki in za splošne objektivne informacije v smislu oddelka IV.K smernic 2007–2013 v povezavi s členom 14 Uredbe (ES) št. 1857/2006. Omejitve na mala in srednja podjetja v tem primeru ni mogoče uporabiti, saj pri splošnih objektivnih informacijah, ki so nevtralne glede podjetij, omejitev na mala in srednja podjetja ni mogoča že zaradi nevtralnosti glede podjetij. Poleg tega je treba tudi v tem primeru upoštevati, da se smernice ne smejo uporabljati na protisloven način. Glede na to gotovo ni mogel biti namen smernic, da bi bila pri splošnem oglaševanju za mleko in mlečne izdelke (ki so kmetijski proizvodi) dovoljena pomoč v višini 100 % (gl. točko 157 smernic 2007–2013), medtem ko bi za splošno objektivno informiranje in razširjanje znanstvenih dognanj, ki bistveno manj posegata v konkurenco, veljale strožje zahteve. V nasprotnem primeru bi države članice skoraj spodbujali k temu, da bi skušale objektivno informiranje ali razširjanje znanstvenih dognanj povezati s spodbujanjem k nakupu, saj bi ga tako spremenili v oglaševanje, ki je brez dvoma dovoljeno.

| (75) | Zaradi navedenih argumentov je VDM zaprosilo, da Komisija ponovno razmisli o svojih dosedanjih domnevah glede statusa VDM kot podjetja ter o dopustnosti njegove dejavnosti po pravilih o državnih pomočeh. Ker je postopek zapleten, si je VDM poleg tega pridržalo pravico, da med postopkom predloži še nadaljnja mnenja. |
| --- | --- |

(75)

Zaradi navedenih argumentov je VDM zaprosilo, da Komisija ponovno razmisli o svojih dosedanjih domnevah glede statusa VDM kot podjetja ter o dopustnosti njegove dejavnosti po pravilih o državnih pomočeh. Ker je postopek zapleten, si je VDM poleg tega pridržalo pravico, da med postopkom predloži še nadaljnja mnenja.

Pripombe drugih zainteresiranih strani

Pripombe drugih zainteresiranih strani

| (76) | Komisija je od 6. do 10. februarja 2014 prejela skupaj šest dopisov zainteresiranih strani, ki so izrazile mnenje o zadevnih ukrepih, izvedenih s strani VDM. |
| --- | --- |

(76)

Komisija je od 6. do 10. februarja 2014 prejela skupaj šest dopisov zainteresiranih strani, ki so izrazile mnenje o zadevnih ukrepih, izvedenih s strani VDM.

| (77) | Združenje Landesvereinigung der Bayerischen Milchwirtschaft e.V. (dopis z dne 7. februarja 2014) je obširno navedlo, da se mednarodna izmenjava izkušenj preko VDM glede preventivnega varstva potrošnikov spodbuja s pomočjo novih spoznanj iz drugih držav in je zelo cenjena. S tem se ne daje prednost posameznim podjetjem. |
| --- | --- |

(77)

Združenje Landesvereinigung der Bayerischen Milchwirtschaft e.V. (dopis z dne 7. februarja 2014) je obširno navedlo, da se mednarodna izmenjava izkušenj preko VDM glede preventivnega varstva potrošnikov spodbuja s pomočjo novih spoznanj iz drugih držav in je zelo cenjena. S tem se ne daje prednost posameznim podjetjem.

| (78) | Združenje Landesvereinigung Thüringer Milch e.V. se je v mnenju z dne 6. februarja 2014 sklicevalo na mnenje VDM in ga podprlo. |
| --- | --- |

(78)

Združenje Landesvereinigung Thüringer Milch e.V. se je v mnenju z dne 6. februarja 2014 sklicevalo na mnenje VDM in ga podprlo.

| (79) | Združenje Milchprüfring Baden-Württemberg e.V. je v mnenju z dne 6. februarja 2014 obširno navedlo, da VDM spada med ustanove, ki so v zvezni deželi Baden-Württemberg prejele sredstva iz dajatve na mleko. Vse ustanove, navedene v mnenju, so sprejele ukrepe v smislu sektorja mleka v skladu s členom 22 Zakona o mleku in maščobah. Iz dajatve za mleko je bilo dodeljenih samo toliko sredstev, kolikor jih je bilo potrebnih za izvedbo ukrepov. |
| --- | --- |

(79)

Združenje Milchprüfring Baden-Württemberg e.V. je v mnenju z dne 6. februarja 2014 obširno navedlo, da VDM spada med ustanove, ki so v zvezni deželi Baden-Württemberg prejele sredstva iz dajatve na mleko. Vse ustanove, navedene v mnenju, so sprejele ukrepe v smislu sektorja mleka v skladu s členom 22 Zakona o mleku in maščobah. Iz dajatve za mleko je bilo dodeljenih samo toliko sredstev, kolikor jih je bilo potrebnih za izvedbo ukrepov.

| (80) | Združenje Milchwirtschaftliche Arbeitsgemeinschaft Rheinland-Pfalz e.V. je v mnenju z dne 10. februarja 2014 navedlo argumente, ki jih je navedla že Nemčija v mnenju z dne 20. septembra 2013. |
| --- | --- |

(80)

Združenje Milchwirtschaftliche Arbeitsgemeinschaft Rheinland-Pfalz e.V. je v mnenju z dne 10. februarja 2014 navedlo argumente, ki jih je navedla že Nemčija v mnenju z dne 20. septembra 2013.

| (81) | Združenje Milchwirtschaftlicher Verein Baden-Württemberg e.V se je v mnenju z dne 6. februarja 2014 pridružilo navedbam združenja Milchprüfrings Baden-Württemberg e.V. (gl. uvodno izjavo 79). |
| --- | --- |

(81)

Združenje Milchwirtschaftlicher Verein Baden-Württemberg e.V se je v mnenju z dne 6. februarja 2014 pridružilo navedbam združenja Milchprüfrings Baden-Württemberg e.V. (gl. uvodno izjavo 79).

| (82) | Združenje Landesvereinigung der Milchwirtschaft Niedersachsen е. V. (LVN) se v svojem dopisu z dne 7. februarja 2014 sicer ni neposredno opredelilo glede pomoči, dodeljenih VDM, vendar je načeloma zanikalo obstoj državne pomoči za vse podukrepe v skladu z MFG. |
| --- | --- |

(82)

Združenje Landesvereinigung der Milchwirtschaft Niedersachsen е. V. (LVN) se v svojem dopisu z dne 7. februarja 2014 sicer ni neposredno opredelilo glede pomoči, dodeljenih VDM, vendar je načeloma zanikalo obstoj državne pomoči za vse podukrepe v skladu z MFG.

| (83) | LVN je konkretno trdilo, da ukrepi, financirani iz dajatve na mleko, ne obremenjujejo državnega proračuna, da država ni pristojna za razpolaganje s sredstvi iz dajatve na mleko ter da država ne nadzoruje niti višine dajatve niti vsebine ukrepov. Državi torej ni mogoče pripisati zadevnih pomoči. Poleg tega država niti ne nadzira višine pomoči niti ni organizacijsko vključena v LVN. |
| --- | --- |

(83)

LVN je konkretno trdilo, da ukrepi, financirani iz dajatve na mleko, ne obremenjujejo državnega proračuna, da država ni pristojna za razpolaganje s sredstvi iz dajatve na mleko ter da država ne nadzoruje niti višine dajatve niti vsebine ukrepov. Državi torej ni mogoče pripisati zadevnih pomoči. Poleg tega država niti ne nadzira višine pomoči niti ni organizacijsko vključena v LVN.

| (84) | Prav tako je bilo navedeno, da LVN ne preverjajo državni organi, temveč hannovrska kmetijska zbornica, ki je samoupravna organizacija javnega prava in tako ni organ neposredne državne uprave. |
| --- | --- |

(84)

Prav tako je bilo navedeno, da LVN ne preverjajo državni organi, temveč hannovrska kmetijska zbornica, ki je samoupravna organizacija javnega prava in tako ni organ neposredne državne uprave.

| (85) | LVN se je v dopolnilnem mnenju z dne 8. julija 2014 med drugim skliceval na sklep Komisije v zadevi Val'Hor (13). Kot trdi LVN, je Komisija v tem sklepu priznala, da niti iz pristojnosti države, da prizna medpanožno organizacijo, niti iz njene regulativne podpore pri pobiranju „prispevkov“, ki se nanašajo na panogo (v tedanjem primeru z možnostjo izjave o splošni obveznosti), ni mogoče sklepati, da je treba ukrepe, ki jih je izvedla panožna organizacija, pripisati državi. Ali ima državna udeležba v parafiskalnem sistemu financiranja za posledico, da je mogoče dajanje prednosti pripisati državi kot „državno pomoč“, je odvisno od okoliščin posameznega primera in skupne obravnave na tej podlagi. Za preverjanje vprašanja, ali gre za državno pomoč, so odločilni predvsem naslednji vidiki, ki so se izoblikovali v sodni praksi:






  — | Kdo odloča o pobiranju in uporabi sredstev? |
| --- | --- | --- |

(85)

LVN se je v dopolnilnem mnenju z dne 8. julija 2014 med drugim skliceval na sklep Komisije v zadevi Val'Hor (13). Kot trdi LVN, je Komisija v tem sklepu priznala, da niti iz pristojnosti države, da prizna medpanožno organizacijo, niti iz njene regulativne podpore pri pobiranju „prispevkov“, ki se nanašajo na panogo (v tedanjem primeru z možnostjo izjave o splošni obveznosti), ni mogoče sklepati, da je treba ukrepe, ki jih je izvedla panožna organizacija, pripisati državi. Ali ima državna udeležba v parafiskalnem sistemu financiranja za posledico, da je mogoče dajanje prednosti pripisati državi kot „državno pomoč“, je odvisno od okoliščin posameznega primera in skupne obravnave na tej podlagi. Za preverjanje vprašanja, ali gre za državno pomoč, so odločilni predvsem naslednji vidiki, ki so se izoblikovali v sodni praksi:

13

—

Kdo odloča o pobiranju in uporabi sredstev?

| — | Kakšen je vpliv države, če odloča zasebnopravna organizacija? |
| --- | --- |

—

Kakšen je vpliv države, če odloča zasebnopravna organizacija?

| — | Iz katerih sredstev se financirajo pomoči? |
| --- | --- |

—

Iz katerih sredstev se financirajo pomoči?

| — | Katera vrsta ukrepov se financira? |
| --- | --- |

—

Katera vrsta ukrepov se financira?

| — | Od koga se pobirajo sredstva? |
| --- | --- |

—

Od koga se pobirajo sredstva?

| — | Kdo daje pobudo za ukrep? |
| --- | --- |

—

Kdo daje pobudo za ukrep?

| (86) | Pravni zastopnik LVN je preučil pravni položaj v drugih zveznih deželah in tudi ugotovil, da indici o obstoju državne pomoči, izoblikovani v sodni praksi, niso podani, tako da MFG v celoti nikakor ni mogoče pripisati značaja pomoči. |
| --- | --- |

(86)

Pravni zastopnik LVN je preučil pravni položaj v drugih zveznih deželah in tudi ugotovil, da indici o obstoju državne pomoči, izoblikovani v sodni praksi, niso podani, tako da MFG v celoti nikakor ni mogoče pripisati značaja pomoči.

| (87) | Po mnenju LVN deželna združenja merodajno odločajo o pobiranju dajatve pri mlekarnah. V skladu s prvim stavkom člena 22(1) MFG je mogoče dajatev pobirati samo v posvetovanju z deželnimi združenji. V skladu z drugim stavkom člena 22(1) MFG je za zvišanje dajatve potreben predlog deželnega združenja. |
| --- | --- |

(87)

Po mnenju LVN deželna združenja merodajno odločajo o pobiranju dajatve pri mlekarnah. V skladu s prvim stavkom člena 22(1) MFG je mogoče dajatev pobirati samo v posvetovanju z deželnimi združenji. V skladu z drugim stavkom člena 22(1) MFG je za zvišanje dajatve potreben predlog deželnega združenja.

| (88) | Načine in višino dajatve v Spodnji Saški in Turingiji določa uredba o pobiranju dajatve (UmlErhVO), ki je sprejeta „v posvetovanju“ z deželnim združenjem. |
| --- | --- |

(88)

Načine in višino dajatve v Spodnji Saški in Turingiji določa uredba o pobiranju dajatve (UmlErhVO), ki je sprejeta „v posvetovanju“ z deželnim združenjem.

| (89) | Poleg tega deželno združenje usmerja uporabo sredstev iz dajatve, ki jih je treba upravljati ločeno (glej prvi stavek člena 22(3) MFG) in ki se zato včasih celo zbirajo na posebnem računu posameznega deželnega združenja (glej npr. člen 3(1) UmlErhVO zvezne dežele Turingije). Tako so deželna združenja na lastno strokovno odgovornost pripravila predloge za uporabo sredstev. V Turingiji to na primer poteka na podlagi predlogov, ki jih dajo člani združenja Landesvereinigung Thüringer Milch (LVTM) (glej točko 6.3 turinških smernic za delo). |
| --- | --- |

(89)

Poleg tega deželno združenje usmerja uporabo sredstev iz dajatve, ki jih je treba upravljati ločeno (glej prvi stavek člena 22(3) MFG) in ki se zato včasih celo zbirajo na posebnem računu posameznega deželnega združenja (glej npr. člen 3(1) UmlErhVO zvezne dežele Turingije). Tako so deželna združenja na lastno strokovno odgovornost pripravila predloge za uporabo sredstev. V Turingiji to na primer poteka na podlagi predlogov, ki jih dajo člani združenja Landesvereinigung Thüringer Milch (LVTM) (glej točko 6.3 turinških smernic za delo).

| (90) | Predloge za uporabo, ki so jih pripravila deželna združenja, sicer „določi“ (tako v Spodnji Saški v skladu s točko 6.2 Smernic za finančno pomoč), v Turingiji pa v skladu s členom 4 UmlErhVO zvezne dežele Turingije) ali „odobri“ oz. „dovoli“ (tako v Severnem Porenju – Vestfaliji in na Bavarskem) državni organ. Vendar to še ne pomeni odločilnega državnega vpliva, kajti merilo za državno „preverjanje“ so zgolj pogoji iz člena 22(2) MFG. S tem se pristojnost za usmerjanje dodeljevanja denarnih sredstev ali vpliv nanj z ustreznimi ureditvami ne prenaša na državne organe nič bolj kot v zadevi Doux Élevage (14). |
| --- | --- |

(90)

Predloge za uporabo, ki so jih pripravila deželna združenja, sicer „določi“ (tako v Spodnji Saški v skladu s točko 6.2 Smernic za finančno pomoč), v Turingiji pa v skladu s členom 4 UmlErhVO zvezne dežele Turingije) ali „odobri“ oz. „dovoli“ (tako v Severnem Porenju – Vestfaliji in na Bavarskem) državni organ. Vendar to še ne pomeni odločilnega državnega vpliva, kajti merilo za državno „preverjanje“ so zgolj pogoji iz člena 22(2) MFG. S tem se pristojnost za usmerjanje dodeljevanja denarnih sredstev ali vpliv nanj z ustreznimi ureditvami ne prenaša na državne organe nič bolj kot v zadevi Doux Élevage (14).

14

| (91) | Tudi dejansko se sredstva iz dajatve v vseh zveznih deželah uporabljajo v skladu s predlogi za uporabo, ki jih dajo deželna združenja. Že to ne glede na konkretno pravno formulacijo kaže, da sredstev iz dajatev ni mogoče pripisati državi (15). |
| --- | --- |

(91)

Tudi dejansko se sredstva iz dajatve v vseh zveznih deželah uporabljajo v skladu s predlogi za uporabo, ki jih dajo deželna združenja. Že to ne glede na konkretno pravno formulacijo kaže, da sredstev iz dajatev ni mogoče pripisati državi (15).

15

| (92) | Po mnenju LVN imajo deželna združenja popolnoma zasebnopravni status. Kot je navedeno v njihovih statutih, je treba deželna združenja razumeti kot zastopnike interesov članov, ki prihajajo izključno iz sektorja mleka (vključno s predstavniki potrošnikov). |
| --- | --- |

(92)

Po mnenju LVN imajo deželna združenja popolnoma zasebnopravni status. Kot je navedeno v njihovih statutih, je treba deželna združenja razumeti kot zastopnike interesov članov, ki prihajajo izključno iz sektorja mleka (vključno s predstavniki potrošnikov).

| (93) | V skladu s členom 14 MFG so deželna združenja „prostovoljna“ združenja gospodarskih krogov, ki so udeleženi v sektorju mleka, in potrošnikov z namenom skupnega zastopanja njihovih gospodarskih interesov. |
| --- | --- |

(93)

V skladu s členom 14 MFG so deželna združenja „prostovoljna“ združenja gospodarskih krogov, ki so udeleženi v sektorju mleka, in potrošnikov z namenom skupnega zastopanja njihovih gospodarskih interesov.

| (94) | Deželna združenja se razlikujejo od združenja Hoofdbedrijfschap Ambachte, ki je bilo sporno v zadevi Pearle, poklicnega združenja optikov, ki sta mu bila zaupana pobiranje in uporaba obvezne dajatve za oglaševanje. Čeprav je to poklicno združenje optikov imelo javnopravni status, je Sodišče presodilo, da ne gre za državno pomoč, ker oglaševanje ni bilo financirano iz sredstev, ki so bila dana na razpolago državnim organom, temveč iz dajatev, pobranih pri podjetjih v panogi (16). |
| --- | --- |

(94)

Deželna združenja se razlikujejo od združenja Hoofdbedrijfschap Ambachte, ki je bilo sporno v zadevi Pearle, poklicnega združenja optikov, ki sta mu bila zaupana pobiranje in uporaba obvezne dajatve za oglaševanje. Čeprav je to poklicno združenje optikov imelo javnopravni status, je Sodišče presodilo, da ne gre za državno pomoč, ker oglaševanje ni bilo financirano iz sredstev, ki so bila dana na razpolago državnim organom, temveč iz dajatev, pobranih pri podjetjih v panogi (16).

16

| (95) | Deželna združenja kot odločujoči organi v zvezi s pobiranjem in uporabo dajatve na mleko se razlikujejo tudi od kmetijskih odborov v zadevi Plans de Campagne, ki niso bili udeleženi pri določitvi ukrepov in tudi niso imeli nobenega manevrskega prostora pri izvajanju ukrepov (17). |
| --- | --- |

(95)

Deželna združenja kot odločujoči organi v zvezi s pobiranjem in uporabo dajatve na mleko se razlikujejo tudi od kmetijskih odborov v zadevi Plans de Campagne, ki niso bili udeleženi pri določitvi ukrepov in tudi niso imeli nobenega manevrskega prostora pri izvajanju ukrepov (17).

17

| (96) | Deželna združenja so nedržavni, zgolj zasebni organi, ki kot taki na lastno odgovornost odločajo o dajatvi na mleko in njeni uporabi. |
| --- | --- |

(96)

Deželna združenja so nedržavni, zgolj zasebni organi, ki kot taki na lastno odgovornost odločajo o dajatvi na mleko in njeni uporabi.

| (97) | Dajanje prednosti sektorju mleka nadalje ni povezano z nobeno obremenitvijo državnega proračuna, ker se dajatev na mleko pobira pri pripadnikih sektorja mleka, zaradi česar je selektivna „prednost“ v sorazmerju s selektivno obremenitvijo, s katero se izravna. Zato ni mogoče govoriti o dajanju prednosti in izkrivljanju konkurence, ker se „prednosti“ mlekarn in proizvajalcev mleka popolnoma izravnajo z obremenitvijo iz dajatve. |
| --- | --- |

(97)

Dajanje prednosti sektorju mleka nadalje ni povezano z nobeno obremenitvijo državnega proračuna, ker se dajatev na mleko pobira pri pripadnikih sektorja mleka, zaradi česar je selektivna „prednost“ v sorazmerju s selektivno obremenitvijo, s katero se izravna. Zato ni mogoče govoriti o dajanju prednosti in izkrivljanju konkurence, ker se „prednosti“ mlekarn in proizvajalcev mleka popolnoma izravnajo z obremenitvijo iz dajatve.

| (98) | V zadevi Vent de Colère je Sodišče potrdilo državni značaj sistema dajatev med drugim zato, ker se obremenitve niso več, kot je veljalo v skladu s prejšnjo zakonodajo, izravnavale samo z dajatvami pripadnikov zadevne panoge (v tem primeru: energetike), temveč, potem ko je bil zakon spremenjen, z dajatvami vseh končnih odjemalcev električne energije s prebivališčem na nacionalnem ozemlju (18). |
| --- | --- |

(98)

V zadevi Vent de Colère je Sodišče potrdilo državni značaj sistema dajatev med drugim zato, ker se obremenitve niso več, kot je veljalo v skladu s prejšnjo zakonodajo, izravnavale samo z dajatvami pripadnikov zadevne panoge (v tem primeru: energetike), temveč, potem ko je bil zakon spremenjen, z dajatvami vseh končnih odjemalcev električne energije s prebivališčem na nacionalnem ozemlju (18).

18

| (99) | Prav tako po mnenju LVN ne gre za državno pomoč, če gre za „kolektivno usmerjene ukrepe“, ki se izvajajo v interesu določene panoge in se financirajo s prispevki, pobranimi od pripadnikov panoge. |
| --- | --- |

(99)

Prav tako po mnenju LVN ne gre za državno pomoč, če gre za „kolektivno usmerjene ukrepe“, ki se izvajajo v interesu določene panoge in se financirajo s prispevki, pobranimi od pripadnikov panoge.

| (100) | Vsi sporni ukrepi so namenjeni spodbujanju „proizvoda mleko“ in so zato v kolektivnem interesu sektorja mleka. Delno ti ukrepi hkrati varujejo interese potrošnikov, kajti ta namena sta zaradi obstoječe skladnosti ciljev neločljiva. |
| --- | --- |

(100)

Vsi sporni ukrepi so namenjeni spodbujanju „proizvoda mleko“ in so zato v kolektivnem interesu sektorja mleka. Delno ti ukrepi hkrati varujejo interese potrošnikov, kajti ta namena sta zaradi obstoječe skladnosti ciljev neločljiva.

| (101) | Vloga države je omejena na to, da sektorju mleka z MFG daje na razpolago zakonski izravnalni mehanizem, s katerim se zagotavlja, da pripadniki sektorja mleka, ki imajo že po naravi stvari korist od ukrepov, izvedenih za „proizvod mleko“, plačajo ustrezen prispevek za stroške. Država ima tako kot v zadevah Pearle, Doux Élevage in Val'Hor zgolj vlogo instrumenta, s katerim izravnalni mehanizem, ki je nastal na pobudo zasebnega sektorja, postane obvezen, tako da se obremenitev pravično porazdeli (19). |
| --- | --- |

(101)

Vloga države je omejena na to, da sektorju mleka z MFG daje na razpolago zakonski izravnalni mehanizem, s katerim se zagotavlja, da pripadniki sektorja mleka, ki imajo že po naravi stvari korist od ukrepov, izvedenih za „proizvod mleko“, plačajo ustrezen prispevek za stroške. Država ima tako kot v zadevah Pearle, Doux Élevage in Val'Hor zgolj vlogo instrumenta, s katerim izravnalni mehanizem, ki je nastal na pobudo zasebnega sektorja, postane obvezen, tako da se obremenitev pravično porazdeli (19).

19

| (102) | Pobuda za dajatev je prišla od deželnih združenj, torej iz zasebnega sektorja. Tako se dajatev v skladu s členom 22 MFG pobira samo v „posvetovanju“ z deželnimi združenji. Deželna združenja sama prav tako niso bila ustanovljena zaradi državnih predpisov, temveč so „prostovoljna“ združenja pripadnikov sektorja mleka (člen 14 MFG). V tem delu je nazorno dokumentiran položaj v zvezni deželi Turingiji, kjer je bilo deželno združenje priznano šele leta 1999. Na prošnjo kmetijskega združenja zvezne dežele Turingije je pristojno ministrstvo „naložilo izvedbo potrebnih formalnih upravno-tehničnih ukrepov“, s katerimi bi bilo omogočeno pobiranje dajatve od mlekarn in zbirnih centrov za mleko. S tem je induktivno ponazorjeno, da gre pri dajatvi na mleko le za izravnalni mehanizem zasebnega sektorja, pri katerem ima država zgolj vlogo „instrumenta“, s katerim obveznost dajatve postane zavezujoča (20). |
| --- | --- |

(102)

Pobuda za dajatev je prišla od deželnih združenj, torej iz zasebnega sektorja. Tako se dajatev v skladu s členom 22 MFG pobira samo v „posvetovanju“ z deželnimi združenji. Deželna združenja sama prav tako niso bila ustanovljena zaradi državnih predpisov, temveč so „prostovoljna“ združenja pripadnikov sektorja mleka (člen 14 MFG). V tem delu je nazorno dokumentiran položaj v zvezni deželi Turingiji, kjer je bilo deželno združenje priznano šele leta 1999. Na prošnjo kmetijskega združenja zvezne dežele Turingije je pristojno ministrstvo „naložilo izvedbo potrebnih formalnih upravno-tehničnih ukrepov“, s katerimi bi bilo omogočeno pobiranje dajatve od mlekarn in zbirnih centrov za mleko. S tem je induktivno ponazorjeno, da gre pri dajatvi na mleko le za izravnalni mehanizem zasebnega sektorja, pri katerem ima država zgolj vlogo „instrumenta“, s katerim obveznost dajatve postane zavezujoča (20).

20

| (103) | LVN je v preglednici opozorilo na skupne značilnosti oziroma razlike med različnimi zadevami na eni strani in MFG na drugi strani, ki obstajajo po njegovem mnenju. |
| --- | --- |

(103)

LVN je v preglednici opozorilo na skupne značilnosti oziroma razlike med različnimi zadevami na eni strani in MFG na drugi strani, ki obstajajo po njegovem mnenju.

| (104) | V zadevi Val'Hor (Sklep 2014/416/EU) (sklep: ne gre za državno pomoč), kot pri dajatvi na mleko, sredstva v glavnem pobirajo in dodeljujejo državno priznane zasebne in prostovoljno združene panožne organizacije, s prispevki pripadnikov panoge se financirajo kolektivno usmerjeni ukrepi v korist panoge, zakonsko določena možnost državnega priznavanja zasebne panožne organizacije sama ne pomeni, da gre za državni nadzor, država dejansko ne more uporabljati sredstev, da bi pomagala določenim podjetjem, panožna organizacija pa sama odloča o uporabi sredstev. |
| --- | --- |

(104)

V zadevi Val'Hor (Sklep 2014/416/EU) (sklep: ne gre za državno pomoč), kot pri dajatvi na mleko, sredstva v glavnem pobirajo in dodeljujejo državno priznane zasebne in prostovoljno združene panožne organizacije, s prispevki pripadnikov panoge se financirajo kolektivno usmerjeni ukrepi v korist panoge, zakonsko določena možnost državnega priznavanja zasebne panožne organizacije sama ne pomeni, da gre za državni nadzor, država dejansko ne more uporabljati sredstev, da bi pomagala določenim podjetjem, panožna organizacija pa sama odloča o uporabi sredstev.

| (105) | V zadevi Vent de Colère (C-262/12) (sklep: gre za državno pomoč) je, za razliko od dajatve na mleko, višina dajatve določena enostransko z ministrskim odlokom brez sodelovanja pripadnikov zasebnega sektorja, obstaja državno jamstvo, sredstva upravlja javni organ in obstajajo državni mehanizmi sankcij. |
| --- | --- |

(105)

V zadevi Vent de Colère (C-262/12) (sklep: gre za državno pomoč) je, za razliko od dajatve na mleko, višina dajatve določena enostransko z ministrskim odlokom brez sodelovanja pripadnikov zasebnega sektorja, obstaja državno jamstvo, sredstva upravlja javni organ in obstajajo državni mehanizmi sankcij.

| (106) | V zadevi Doux Élevage (C-677/11) (sklep: ne gre za državno pomoč), kot pri dajatvi na mleko, sredstva v glavnem pobirajo in dodeljujejo državno priznane zasebne in prostovoljno združene panožne organizacije; zgolj zaradi zakonsko določene možnosti državnega priznavanja zasebne panožne organizacije še ni mogoče domnevati, da gre za državni nadzor, sredstva se v celoti črpajo iz zneskov, pobranih od gospodarskih subjektov, država dejansko ne more uporabljati sredstev, da bi podprla določena podjetja, panožna organizacija pa sama odloča o uporabi sredstev. |
| --- | --- |

(106)

V zadevi Doux Élevage (C-677/11) (sklep: ne gre za državno pomoč), kot pri dajatvi na mleko, sredstva v glavnem pobirajo in dodeljujejo državno priznane zasebne in prostovoljno združene panožne organizacije; zgolj zaradi zakonsko določene možnosti državnega priznavanja zasebne panožne organizacije še ni mogoče domnevati, da gre za državni nadzor, sredstva se v celoti črpajo iz zneskov, pobranih od gospodarskih subjektov, država dejansko ne more uporabljati sredstev, da bi podprla določena podjetja, panožna organizacija pa sama odloča o uporabi sredstev.

| (107) | V zadevi Plans de Campagne (T-139/09) (sklep: gre za državno pomoč) za razliko od dajatve na mleko o višini prispevkov odloča uradni organ, zbrani prispevki se dopolnjujejo z državnimi sredstvi, ukrepe določa država (žig državnega nadzornika itd.), odbori gospodarske panoge pri določanju ne sodelujejo in tudi nimajo nikakršnega manevrskega prostora pri uporabi ukrepov, sej odborov pa se udeležuje delegat ministra. |
| --- | --- |

(107)

V zadevi Plans de Campagne (T-139/09) (sklep: gre za državno pomoč) za razliko od dajatve na mleko o višini prispevkov odloča uradni organ, zbrani prispevki se dopolnjujejo z državnimi sredstvi, ukrepe določa država (žig državnega nadzornika itd.), odbori gospodarske panoge pri določanju ne sodelujejo in tudi nimajo nikakršnega manevrskega prostora pri uporabi ukrepov, sej odborov pa se udeležuje delegat ministra.

| (108) | V zadevi Pearle (C-345/02) (sklep: ne gre za državno pomoč) se, kot pri dajatvi na mleko, sredstva uporabljajo izključno za namene posamezne gospodarske panoge, združenje določene gospodarske panoge je pri javnem organu dalo predlog za zbiranje prispevkov, da je lahko izvajalo določene ukrepe v korist te gospodarske panoge, za razliko od dajatve na mleko pa je pri pobiranju in uporabi obvezne dajatve odločilno udeleženo javnopravno in ne zasebno poklicno združenje, tako da se zdi zadeva Pearle v tem delu težavnejša od dajatve na mleko. |
| --- | --- |

(108)

V zadevi Pearle (C-345/02) (sklep: ne gre za državno pomoč) se, kot pri dajatvi na mleko, sredstva uporabljajo izključno za namene posamezne gospodarske panoge, združenje določene gospodarske panoge je pri javnem organu dalo predlog za zbiranje prispevkov, da je lahko izvajalo določene ukrepe v korist te gospodarske panoge, za razliko od dajatve na mleko pa je pri pobiranju in uporabi obvezne dajatve odločilno udeleženo javnopravno in ne zasebno poklicno združenje, tako da se zdi zadeva Pearle v tem delu težavnejša od dajatve na mleko.

Mnenje Nemčije z dne 3. decembra 2014

Mnenje Nemčije z dne 3. decembra 2014

| (109) | Nemčija o mnenjih, ki so jih zainteresirane strani predložile februarja 2014, sprva ni dala nobene izjave. Glede dodatnega mnenja LVN z dne 8. julija 2014 pa je z dopisom z dne 3. decembra 2014 navedla, kot je prikazano v nadaljevanju. |
| --- | --- |

(109)

Nemčija o mnenjih, ki so jih zainteresirane strani predložile februarja 2014, sprva ni dala nobene izjave. Glede dodatnega mnenja LVN z dne 8. julija 2014 pa je z dopisom z dne 3. decembra 2014 navedla, kot je prikazano v nadaljevanju.

| (110) | Zadevne zvezne dežele so se v svojih navedbah v postopku preiskave za dajatev na mleko v skladu z MFG osredotočile predvsem na dvoje, in sicer prvič, pri dokazovanju skladnosti izvedenih ukrepov, na materialne določbe o državni pomoči (zlasti glede združljivosti ukrepov z določbami uredbe o izjemah v kmetijstvu in veljavnih kmetijskih smernic) ter drugič, glede dejanskega stanu, na vprašanje, ali obstaja prednost, pomembna s pravnega vidika državne pomoči v smislu člena 107(1) PDEU. |
| --- | --- |

(110)

Zadevne zvezne dežele so se v svojih navedbah v postopku preiskave za dajatev na mleko v skladu z MFG osredotočile predvsem na dvoje, in sicer prvič, pri dokazovanju skladnosti izvedenih ukrepov, na materialne določbe o državni pomoči (zlasti glede združljivosti ukrepov z določbami uredbe o izjemah v kmetijstvu in veljavnih kmetijskih smernic) ter drugič, glede dejanskega stanu, na vprašanje, ali obstaja prednost, pomembna s pravnega vidika državne pomoči v smislu člena 107(1) PDEU.

| (111) | Mnenje LVN z dne 8. julija 2014 ter sedanja praksa odločanja evropskih sodišč in Evropske komisije pomenijo priložnost za dopolnilne izhodiščne navedbe glede vprašanja, ali tukaj sploh obstaja dejanski stan državne pomoči v smislu člena 107(1) PDEU in zlasti, ali tukaj obstaja element dejanskega stanu „dodeljeno iz državnih sredstev“. |
| --- | --- |

(111)

Mnenje LVN z dne 8. julija 2014 ter sedanja praksa odločanja evropskih sodišč in Evropske komisije pomenijo priložnost za dopolnilne izhodiščne navedbe glede vprašanja, ali tukaj sploh obstaja dejanski stan državne pomoči v smislu člena 107(1) PDEU in zlasti, ali tukaj obstaja element dejanskega stanu „dodeljeno iz državnih sredstev“.

| (112) | Pripombe LVN z dne 8. julija 2014 in pregled zgoraj navedenih odločitev vzbujajo vsaj dvom o tem, ali je v obravnavanem primeru izpolnjen element dejanskega stanu „dodeljeno iz državnih sredstev“, tako da pri pobiranju in uporabi dajatve na mleko ne bi šlo za državno pomoč. To je mogoče utemeljiti, kot je navedeno v nadaljevanju. |
| --- | --- |

(112)

Pripombe LVN z dne 8. julija 2014 in pregled zgoraj navedenih odločitev vzbujajo vsaj dvom o tem, ali je v obravnavanem primeru izpolnjen element dejanskega stanu „dodeljeno iz državnih sredstev“, tako da pri pobiranju in uporabi dajatve na mleko ne bi šlo za državno pomoč. To je mogoče utemeljiti, kot je navedeno v nadaljevanju.

| (113) | Kot izhaja iz zadeve Val'Hor (Sklep 2014/416/EU) in zadeve Doux Élevage (C-677/11), pri ukrepih, ki so jih financirale in izvajale zasebne panožne organizacije, ne gre za državne pomoči. Pri deželnih združenjih za mleko, ki obstajajo v posameznih zveznih deželah, gre za organizacije, ki bi lahko bile primerljive z organizacijami iz navedenih odločb. Državni organi niso bili nikoli člani teh deželnih združenj. Udeležujejo se sej brez pravice glasovanja, tako rekoč kot zunanji gosti. Ne glede na udeležbo državnega organa v okviru pobiranja dajatve na mleko oz. nadzora nad upoštevanjem pravnih pogojev iz MFG so deželna združenja organ, ki odloča o izbiri projektov. |
| --- | --- |

(113)

Kot izhaja iz zadeve Val'Hor (Sklep 2014/416/EU) in zadeve Doux Élevage (C-677/11), pri ukrepih, ki so jih financirale in izvajale zasebne panožne organizacije, ne gre za državne pomoči. Pri deželnih združenjih za mleko, ki obstajajo v posameznih zveznih deželah, gre za organizacije, ki bi lahko bile primerljive z organizacijami iz navedenih odločb. Državni organi niso bili nikoli člani teh deželnih združenj. Udeležujejo se sej brez pravice glasovanja, tako rekoč kot zunanji gosti. Ne glede na udeležbo državnega organa v okviru pobiranja dajatve na mleko oz. nadzora nad upoštevanjem pravnih pogojev iz MFG so deželna združenja organ, ki odloča o izbiri projektov.

| (114) | V praksi posamezna deželna združenja upravljajo z zneski, zbranimi z dajatvijo, in odločajo o uporabi sredstev iz dajatve. Državnega vpliva na podlagi „preverjanja“ oz. „določitve“ predlogov deželnih združenj s strani državnih organov v praksi ni, saj to ostaja v okviru člena 22(2) MFG in je namenjeno preverjanju, ali se upoštevajo pravne določbe člena 22 MFG. Sredstva iz dajatve se uporabljajo v skladu s predlogi za uporabo, ki jih dajo deželna združenja, kar v skladu s sodbo Sodišča z dne 16. maja 2002 v zadevi Stardust Marine (C-482/99) nedvomno kaže, da ne gre za državna sredstva. |
| --- | --- |

(114)

V praksi posamezna deželna združenja upravljajo z zneski, zbranimi z dajatvijo, in odločajo o uporabi sredstev iz dajatve. Državnega vpliva na podlagi „preverjanja“ oz. „določitve“ predlogov deželnih združenj s strani državnih organov v praksi ni, saj to ostaja v okviru člena 22(2) MFG in je namenjeno preverjanju, ali se upoštevajo pravne določbe člena 22 MFG. Sredstva iz dajatve se uporabljajo v skladu s predlogi za uporabo, ki jih dajo deželna združenja, kar v skladu s sodbo Sodišča z dne 16. maja 2002 v zadevi Stardust Marine (C-482/99) nedvomno kaže, da ne gre za državna sredstva.

| (115) | Deželna združenja so popolnoma zasebne organizacije. To dejstvo in ugotovitev, da deželna združenja upravljajo dajatev na mleko in njeno uporabo, je odločilen razlog za to, da se dajatev na mleko, podobno kot v navedeni zadevi, ne uvrsti med državno pomoč. |
| --- | --- |

(115)

Deželna združenja so popolnoma zasebne organizacije. To dejstvo in ugotovitev, da deželna združenja upravljajo dajatev na mleko in njeno uporabo, je odločilen razlog za to, da se dajatev na mleko, podobno kot v navedeni zadevi, ne uvrsti med državno pomoč.

| (116) | Dodaten razlog za to, da ne gre za državno pomoč, je dejstvo, da so sredstva dajatve na mleko v celoti zasebna sredstva. Gre za sredstva, ki izvirajo iz premoženja zasebnih podjetij, ki jih bremeni dajatev. Za razliko od zadev Vent de Colère (C-262/12) in Plans de Campagne (T-139/09), v katerih je bil obstoj državne pomoči zaradi tega razloga potrjen, pri dajatvi na mleko ne obstaja državna subvencija ali prevzem jamstva. |
| --- | --- |

(116)

Dodaten razlog za to, da ne gre za državno pomoč, je dejstvo, da so sredstva dajatve na mleko v celoti zasebna sredstva. Gre za sredstva, ki izvirajo iz premoženja zasebnih podjetij, ki jih bremeni dajatev. Za razliko od zadev Vent de Colère (C-262/12) in Plans de Campagne (T-139/09), v katerih je bil obstoj državne pomoči zaradi tega razloga potrjen, pri dajatvi na mleko ne obstaja državna subvencija ali prevzem jamstva.

| (117) | Poleg tega je dajatev na mleko kolektiven ukrep za celotno panogo, kar je v skladu s sedanjim pravnim položajem (Sklep 2014/416/EU (Val'Hor) in C-677/11 (Doux Élevage)) razlog za to, da ne gre za državno pomoč. |
| --- | --- |

(117)

Poleg tega je dajatev na mleko kolektiven ukrep za celotno panogo, kar je v skladu s sedanjim pravnim položajem (Sklep 2014/416/EU (Val'Hor) in C-677/11 (Doux Élevage)) razlog za to, da ne gre za državno pomoč.

| (118) | Prav tako obstaja dvom o dajanju prednosti, ki je nujen pogoj za domnevo, da gre za državno pomoč. To bi bilo mogoče utemeljiti s tem, da so se prednosti, ki so jih imele mlekarne in proizvajalci mleka, popolnoma izničile oziroma „nevtralizirale“ z dajatvami, pobranimi pri mlekarnah, s tem pa posredno tudi pri proizvajalcih mleka. V prid tej razlagi govori tudi sodba Sodišča z dne 19. decembra 2013 (C-262/12, Vent de Colère), v kateri se dejanski stan državne pomoči šteje kot izpolnjen prav zato, ker se obveznosti ne pobirajo več samo pri pripadnikih panoge, ampak tudi pri vseh domačih odjemalcih električne energije. |
| --- | --- |

(118)

Prav tako obstaja dvom o dajanju prednosti, ki je nujen pogoj za domnevo, da gre za državno pomoč. To bi bilo mogoče utemeljiti s tem, da so se prednosti, ki so jih imele mlekarne in proizvajalci mleka, popolnoma izničile oziroma „nevtralizirale“ z dajatvami, pobranimi pri mlekarnah, s tem pa posredno tudi pri proizvajalcih mleka. V prid tej razlagi govori tudi sodba Sodišča z dne 19. decembra 2013 (C-262/12, Vent de Colère), v kateri se dejanski stan državne pomoči šteje kot izpolnjen prav zato, ker se obveznosti ne pobirajo več samo pri pripadnikih panoge, ampak tudi pri vseh domačih odjemalcih električne energije.

| (119) | Iz navedenih točk, ki deloma izhajajo iz ponovne preučitve sistema dajatve na mleko, in ob ohranjanju dosedanjega stališča zadevnih zveznih dežel je treba sklepati, da obstajajo dvomi glede vprašanja, ali gre pri sistemu dajatve na mleko za državno pomoč. Na vprašanje, ali gre za državno pomoč, zlasti pa, ali je tukaj izpolnjen element dejanskega stanu „državna sredstva“, mora odgovoriti Evropska komisija. |
| --- | --- |

(119)

Iz navedenih točk, ki deloma izhajajo iz ponovne preučitve sistema dajatve na mleko, in ob ohranjanju dosedanjega stališča zadevnih zveznih dežel je treba sklepati, da obstajajo dvomi glede vprašanja, ali gre pri sistemu dajatve na mleko za državno pomoč. Na vprašanje, ali gre za državno pomoč, zlasti pa, ali je tukaj izpolnjen element dejanskega stanu „državna sredstva“, mora odgovoriti Evropska komisija.

3.   OCENA

OCENA

Podukrepi, ki ne pomenijo državne pomoči

Podukrepi, ki ne pomenijo državne pomoči

Podpora znanstvenikom

Podpora znanstvenikom

| (120) | Glede podpore znanstvenikom (gl. uvodno izjavo 61) Komisija ugotavlja, da imajo od nje koristi fizične osebe, ki ne opravljajo gospodarske dejavnosti. Komisija nadalje domneva, da so se navedeni znanstveniki ukvarjali z neodvisnimi raziskavami in razvojem z namenom poglabljanja znanja in razumevanja v smislu točke 19 Sporočila Komisije o uporabi pravil Evropske unije o državni pomoči za nadomestilo, dodeljeno za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena (21). Komisija v tem primeru domneva, da gre za negospodarsko dejavnost. |
| --- | --- |

(120)

Glede podpore znanstvenikom (gl. uvodno izjavo 61) Komisija ugotavlja, da imajo od nje koristi fizične osebe, ki ne opravljajo gospodarske dejavnosti. Komisija nadalje domneva, da so se navedeni znanstveniki ukvarjali z neodvisnimi raziskavami in razvojem z namenom poglabljanja znanja in razumevanja v smislu točke 19 Sporočila Komisije o uporabi pravil Evropske unije o državni pomoči za nadomestilo, dodeljeno za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena (21). Komisija v tem primeru domneva, da gre za negospodarsko dejavnost.

21

| (121) | Za podjetje v smislu člena 107(1) PDEU se šteje samo subjekt, ki opravlja gospodarsko dejavnost. Iz tega sledi, da podpora znanstvenikom, dodeljena v okviru tega podukrepa, ni državna pomoč v smislu člena 107(1) PDEU. |
| --- | --- |

(121)

Za podjetje v smislu člena 107(1) PDEU se šteje samo subjekt, ki opravlja gospodarsko dejavnost. Iz tega sledi, da podpora znanstvenikom, dodeljena v okviru tega podukrepa, ni državna pomoč v smislu člena 107(1) PDEU.

Predavanja na Visoki strokovni šoli v Hannovru

Predavanja na Visoki strokovni šoli v Hannovru

| (122) | Glede predavanj zaposlenih VDM na Visoki strokovni šoli v Hannovru (gl. uvodno izjavo 62) Komisija ugotavlja, da študijski programi na javnih strokovnih šolah spadajo na področje državno organiziranega javnega izobraževanja. |
| --- | --- |

(122)

Glede predavanj zaposlenih VDM na Visoki strokovni šoli v Hannovru (gl. uvodno izjavo 62) Komisija ugotavlja, da študijski programi na javnih strokovnih šolah spadajo na področje državno organiziranega javnega izobraževanja.

| (123) | V skladu s sodno prakso se sistem javnega izobraževanja, ki se organizira v okviru nacionalnega sistema izobraževanja ter ga financira in nadzira država, lahko obravnava kot negospodarska dejavnost. Glede tega je Sodišče ugotovilo, da država „z vzpostavitvijo in ohranjanjem takega sistema javnega izobraževanja, načeloma financiranega iz javnega proračuna in ne iz prispevkov učencev ali njihovih staršev, [...] nima namena sodelovati v pridobitnih dejavnostih, temveč izpolnjuje naloge, ki jih ima do svojih prebivalcev na socialnem, kulturnem in izobraževalnem področju“ (22). |
| --- | --- |

(123)

V skladu s sodno prakso se sistem javnega izobraževanja, ki se organizira v okviru nacionalnega sistema izobraževanja ter ga financira in nadzira država, lahko obravnava kot negospodarska dejavnost. Glede tega je Sodišče ugotovilo, da država „z vzpostavitvijo in ohranjanjem takega sistema javnega izobraževanja, načeloma financiranega iz javnega proračuna in ne iz prispevkov učencev ali njihovih staršev, [...] nima namena sodelovati v pridobitnih dejavnostih, temveč izpolnjuje naloge, ki jih ima do svojih prebivalcev na socialnem, kulturnem in izobraževalnem področju“ (22).

22

| (124) | Predmetna predavanja so del študijskega programa javne visoke strokovne šole. Javno izobraževanje, ki ga organizira navedena visoka strokovna šola, se šteje za negospodarsko dejavnost (gl. uvodno izjavo 123). Kar zadeva dejavnost poučevanja, Komisija domneva, da se izvaja kot postranska dejavnost in kot taka ne pomeni gospodarske dejavnosti (23). Če ne gre za gospodarsko dejavnost, ni mogoče govoriti o dajanju prednosti podjetjem v smislu člena 107(1) PDEU. Iz tega sledi, da ne gre za državno pomoč v smislu te določbe. |
| --- | --- |

(124)

Predmetna predavanja so del študijskega programa javne visoke strokovne šole. Javno izobraževanje, ki ga organizira navedena visoka strokovna šola, se šteje za negospodarsko dejavnost (gl. uvodno izjavo 123). Kar zadeva dejavnost poučevanja, Komisija domneva, da se izvaja kot postranska dejavnost in kot taka ne pomeni gospodarske dejavnosti (23). Če ne gre za gospodarsko dejavnost, ni mogoče govoriti o dajanju prednosti podjetjem v smislu člena 107(1) PDEU. Iz tega sledi, da ne gre za državno pomoč v smislu te določbe.

23

Podukrepi, ki pomenijo državno pomoč

Podukrepi, ki pomenijo državno pomoč

| (125) | Člen 107(1) PDEU določa, da je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga in ki prizadene trgovino med državami članicami, nezdružljiva z notranjim trgom. |
| --- | --- |

(125)

Člen 107(1) PDEU določa, da je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga in ki prizadene trgovino med državami članicami, nezdružljiva z notranjim trgom.

Pomoči, ki jih dodeli država, oziroma pomoči iz državnih sredstev

Pomoči, ki jih dodeli država, oziroma pomoči iz državnih sredstev

| (126) | Na podlagi informacij, ki so na razpolago, predvsem pa mnenj, ki so jih predložile zainteresirane strani in organi Nemčije, je treba preveriti, ali gre pri sredstvih iz dajatve na mleko za državna sredstva v smislu člena 107(1) PDEU. |
| --- | --- |

(126)

Na podlagi informacij, ki so na razpolago, predvsem pa mnenj, ki so jih predložile zainteresirane strani in organi Nemčije, je treba preveriti, ali gre pri sredstvih iz dajatve na mleko za državna sredstva v smislu člena 107(1) PDEU.

| (127) | V skladu z ustaljeno sodno prakso ni primerno razlikovati med primeri, v katerih pomoč dodeli neposredno država, in primeri, v katerih to pomoč dodeli javna ali zasebna ustanova, ki jo je za to določila ali ustanovila država (24). Da bi bilo dodeljene ugodnosti mogoče šteti za državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU, morajo biti, prvič, dodeljene neposredno ali posredno iz državnih sredstev, in, drugič, tako, da jih je mogoče pripisati državi (25). |
| --- | --- |

(127)

V skladu z ustaljeno sodno prakso ni primerno razlikovati med primeri, v katerih pomoč dodeli neposredno država, in primeri, v katerih to pomoč dodeli javna ali zasebna ustanova, ki jo je za to določila ali ustanovila država (24). Da bi bilo dodeljene ugodnosti mogoče šteti za državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU, morajo biti, prvič, dodeljene neposredno ali posredno iz državnih sredstev, in, drugič, tako, da jih je mogoče pripisati državi (25).

24

25

| (128) | Glede ukrepov, opisanih v oddelku 2 tega sklepa, velja, da se podpora dodeljuje na podlagi zakonodaje zveznih dežel, katere pravni okvir pa je MFG. |
| --- | --- |

(128)

Glede ukrepov, opisanih v oddelku 2 tega sklepa, velja, da se podpora dodeljuje na podlagi zakonodaje zveznih dežel, katere pravni okvir pa je MFG.

| (129) | Prvi stavek člena 22(1) MFG konkretno določa, da lahko deželne vlade za spodbujanje sektorja mleka v posvetovanju z deželnim združenjem ali poklicnimi organizacijami skupaj pobirajo dajatve od mlekarn, zbirnih centrov za mleko in postaj za zbiranje smetane v višini do 0,1 centa na kilogram dobavljenega mleka. V skladu z drugim stavkom člena 22(1) MFG lahko deželne vlade na predlog deželnega združenja ali poklicnih organizacij skupaj pobirajo dajatve v višini do 0,2 centa na kilogram dobavljenega mleka, če dajatve iz prvega stavka ne zadostujejo za opravljanje nalog. |
| --- | --- |

(129)

Prvi stavek člena 22(1) MFG konkretno določa, da lahko deželne vlade za spodbujanje sektorja mleka v posvetovanju z deželnim združenjem ali poklicnimi organizacijami skupaj pobirajo dajatve od mlekarn, zbirnih centrov za mleko in postaj za zbiranje smetane v višini do 0,1 centa na kilogram dobavljenega mleka. V skladu z drugim stavkom člena 22(1) MFG lahko deželne vlade na predlog deželnega združenja ali poklicnih organizacij skupaj pobirajo dajatve v višini do 0,2 centa na kilogram dobavljenega mleka, če dajatve iz prvega stavka ne zadostujejo za opravljanje nalog.

| (130) | Deželne vlade sicer pobirajo dajatev na mleko „v posvetovanju“ z deželnim združenjem. Toda posvetovanje pomeni bistveno šibkejšo obliko udeležbe od soglasja. Medtem ko soglasje pomeni, da je nujen pogoj za sprejetje akta (za njegovo zakonitost) strinjanje drugega organa (npr. zakonodajni organ, uradni organ), odločitev, ki jo je treba sprejeti v „posvetovanju“ z drugim organom, v končni fazi ni odvisna od njegovega strinjanja. Oblike udeležbe se v nemškem upravnem pravu včasih stopenjsko razvrščajo na tak način (26). Ker je v prvem stavku člena 22(1) MFG kot oblika udeležbe določeno posvetovanje, so za pobiranje dajatve pristojne in o njem odločajo izključno deželne vlade (27). Nasprotno so deželna združenja zgolj vključena v pripravo in tehnično izvajanje ukrepov, ki jih je treba sprejeti v skladu s členom 22 (člen 14(1) MFG), pri čemer jih nadzira najvišji deželni organ (člen 14(2) in (4) MFG). |
| --- | --- |

(130)

Deželne vlade sicer pobirajo dajatev na mleko „v posvetovanju“ z deželnim združenjem. Toda posvetovanje pomeni bistveno šibkejšo obliko udeležbe od soglasja. Medtem ko soglasje pomeni, da je nujen pogoj za sprejetje akta (za njegovo zakonitost) strinjanje drugega organa (npr. zakonodajni organ, uradni organ), odločitev, ki jo je treba sprejeti v „posvetovanju“ z drugim organom, v končni fazi ni odvisna od njegovega strinjanja. Oblike udeležbe se v nemškem upravnem pravu včasih stopenjsko razvrščajo na tak način (26). Ker je v prvem stavku člena 22(1) MFG kot oblika udeležbe določeno posvetovanje, so za pobiranje dajatve pristojne in o njem odločajo izključno deželne vlade (27). Nasprotno so deželna združenja zgolj vključena v pripravo in tehnično izvajanje ukrepov, ki jih je treba sprejeti v skladu s členom 22 (člen 14(1) MFG), pri čemer jih nadzira najvišji deželni organ (člen 14(2) in (4) MFG).

26

pristojne

odločajo

27

vključena

pripravo

tehnično izvajanje

nadzira

| (131) | Glede na to so pravna podlaga za pobiranje dajatve na mleko v posameznih zveznih deželah uredbe dežel, ki urejajo podrobnosti pobiranja dajatve, med drugim njeno višino (28). Pobiranje dajatve ureja torej država (ki jo predstavlja deželna vlada). Kot je obrazloženo v uvodni izjavi 130, ni v nasprotju s tem niti dejstvo, da so bile uredbe sprejete v posvetovanju s posameznim deželnim združenjem sektorja mleka. |
| --- | --- |

(131)

Glede na to so pravna podlaga za pobiranje dajatve na mleko v posameznih zveznih deželah uredbe dežel, ki urejajo podrobnosti pobiranja dajatve, med drugim njeno višino (28). Pobiranje dajatve ureja torej država (ki jo predstavlja deželna vlada). Kot je obrazloženo v uvodni izjavi 130, ni v nasprotju s tem niti dejstvo, da so bile uredbe sprejete v posvetovanju s posameznim deželnim združenjem sektorja mleka.

pobiranje

28

| (132) | V obravnavanem primeru se dajatev pobira pri zasebnih podjetjih. Preden se prihodki iz te dajatve uporabijo za financiranje različnih podpornih ukrepov, se stekajo v deželni proračun, v katerem jih je treba v skladu s prvim stavkom člena 22(3) MFG upravljati ločeno. V skladu s členom 23 posameznih deželnih zakonov o proračunu (glej uvodno izjavo 19) se smejo izdatki in odobritve za prevzem obveznosti za dajatve organom izven deželne uprave za izpolnjevanje določenih namenov (pomoči) načrtovati samo, če ima dežela za izpolnjevanje preko takih organov velik interes, ki ga brez pomoči ni mogoče zadovoljiti ali ga ni mogoče zadovoljiti v potrebnem obsegu. Ta določba pomeni, da obstaja državni interes za izvajanje ukrepov. Dejstvo, da se v Turingiji dajatve, ki zapadejo v plačilo, plačajo na fiduciarni račun z nazivom „dajatev na mleko“ združenja Landesvereinigung Thüringer Milch e. V. (uvodna izjava 89, člen 3(1) UmlErhVO zvezne dežele Turingije), ni v nasprotju z navedenim državnim interesom. Zaostale dajatve in obresti se tudi v Turingiji izterjujejo v skladu z določbami Davčnega zakonika in njegovih izvedbenih določb (člen 3(4) UmlErhVO zvezne dežele Turingije). Poleg tega že iz narave fiduciarnega računa izhaja, da imetnik računa z razpoložljivimi sredstvi ne more razpolagati poljubno, temveč le v okviru veljavnih pravnih določb, ki jih je v obravnavanem primeru sprejela država. |
| --- | --- |

(132)

V obravnavanem primeru se dajatev pobira pri zasebnih podjetjih. Preden se prihodki iz te dajatve uporabijo za financiranje različnih podpornih ukrepov, se stekajo v deželni proračun, v katerem jih je treba v skladu s prvim stavkom člena 22(3) MFG upravljati ločeno. V skladu s členom 23 posameznih deželnih zakonov o proračunu (glej uvodno izjavo 19) se smejo izdatki in odobritve za prevzem obveznosti za dajatve organom izven deželne uprave za izpolnjevanje določenih namenov (pomoči) načrtovati samo, če ima dežela za izpolnjevanje preko takih organov velik interes, ki ga brez pomoči ni mogoče zadovoljiti ali ga ni mogoče zadovoljiti v potrebnem obsegu. Ta določba pomeni, da obstaja državni interes za izvajanje ukrepov. Dejstvo, da se v Turingiji dajatve, ki zapadejo v plačilo, plačajo na fiduciarni račun z nazivom „dajatev na mleko“ združenja Landesvereinigung Thüringer Milch e. V. (uvodna izjava 89, člen 3(1) UmlErhVO zvezne dežele Turingije), ni v nasprotju z navedenim državnim interesom. Zaostale dajatve in obresti se tudi v Turingiji izterjujejo v skladu z določbami Davčnega zakonika in njegovih izvedbenih določb (člen 3(4) UmlErhVO zvezne dežele Turingije). Poleg tega že iz narave fiduciarnega računa izhaja, da imetnik računa z razpoložljivimi sredstvi ne more razpolagati poljubno, temveč le v okviru veljavnih pravnih določb, ki jih je v obravnavanem primeru sprejela država.

| (133) | Komisija v odgovor na argumente zainteresiranih strani in organov Nemčije ugotavlja, kot je navedeno v nadaljevanju. |
| --- | --- |

(133)

Komisija v odgovor na argumente zainteresiranih strani in organov Nemčije ugotavlja, kot je navedeno v nadaljevanju.

| (134) | V zvezi s trditvijo LVN, da deželna združenja merodajno odločajo o pobiranju dajatve od mlekarn (uvodne izjave 83–87 in 91), Komisija ugotavlja, da je zveza za pobiranje dajatve na mleko s členom 22(1) MFG, torej zakonsko, pooblastila deželne vlade. Določba med drugim določa, da sme dajatev na mleko praviloma znašati do 0,1 centa na kilogram in da lahko deželne vlade na predlog deželnega združenja ali poklicnih organizacij skupaj pobirajo dajatve do 0,2 centa na kilogram dobavljenega mleka. |
| --- | --- |

(134)

V zvezi s trditvijo LVN, da deželna združenja merodajno odločajo o pobiranju dajatve od mlekarn (uvodne izjave 83–87 in 91), Komisija ugotavlja, da je zveza za pobiranje dajatve na mleko s členom 22(1) MFG, torej zakonsko, pooblastila deželne vlade. Določba med drugim določa, da sme dajatev na mleko praviloma znašati do 0,1 centa na kilogram in da lahko deželne vlade na predlog deželnega združenja ali poklicnih organizacij skupaj pobirajo dajatve do 0,2 centa na kilogram dobavljenega mleka.

deželne vlade

na predlog

| (135) | MFG v točkah 1–6 člena 22(2) še določa, v katere namene je dovoljeno uporabljati sredstva iz dajatve na mleko. |
| --- | --- |

(135)

MFG v točkah 1–6 člena 22(2) še določa, v katere namene je dovoljeno uporabljati sredstva iz dajatve na mleko.

| (136) | V skladu s tretjim stavkom člena 22(3) MFG se je treba z deželnimi združenji ali poklicnimi organizacijami pred uporabo sredstev zgolj posvetovati. |
| --- | --- |

(136)

V skladu s tretjim stavkom člena 22(3) MFG se je treba z deželnimi združenji ali poklicnimi organizacijami pred uporabo sredstev zgolj posvetovati.

| (137) | Iz tega izhaja, da je država (na zvezni ravni) deželnim združenjem sicer priznala določene pravice do sodelovanja, vendar je hkrati postavila jasen zakonski okvir pri določitvi višine stopnje dajatve na mleko in uporabi sredstev, tako da morajo nazadnje o tem odločati posamezne deželne vlade (ali po prenosu pristojnosti najvišji deželni organi). Tako na primer ne bi bilo mogoče, da bi se na predlog deželnih združenj stopnja dajatve zvišala na več kot 0,2 centa na kilogram ali da bi se sredstva uporabila za drugačne namene od tistih iz točk 1–6 člena 22(2) MFG. Poleg tega obveznost posvetovanja, ki je določena glede uporabe (tretji stavek člena 22(3) MFG), nikakor ne pomeni, da je treba mnenje udeležencev v posvetovanju upoštevati. Dokončno odločitev o uporabi sredstev sprejmejo deželni organi, torej država. |
| --- | --- |

(137)

Iz tega izhaja, da je država (na zvezni ravni) deželnim združenjem sicer priznala določene pravice do sodelovanja, vendar je hkrati postavila jasen zakonski okvir pri določitvi višine stopnje dajatve na mleko in uporabi sredstev, tako da morajo nazadnje o tem odločati posamezne deželne vlade (ali po prenosu pristojnosti najvišji deželni organi). Tako na primer ne bi bilo mogoče, da bi se na predlog deželnih združenj stopnja dajatve zvišala na več kot 0,2 centa na kilogram ali da bi se sredstva uporabila za drugačne namene od tistih iz točk 1–6 člena 22(2) MFG. Poleg tega obveznost posvetovanja, ki je določena glede uporabe (tretji stavek člena 22(3) MFG), nikakor ne pomeni, da je treba mnenje udeležencev v posvetovanju upoštevati. Dokončno odločitev o uporabi sredstev sprejmejo deželni organi, torej država.

| (138) | To je bistvena razlika v primerjavi z zadevo Doux Élevage, ki jo je navedlo LVN. Pobiranje dajatve na mleko in ustrezno uporabo sredstev ureja država na dveh ravneh, in sicer na zvezni in deželni ravni. Zakonodajalec v Nemčiji ni samo določil pristojnosti deželne vlade za pobiranje, ampak je tudi z zveznim zakonom omejil manevrski prostor za razpolaganje s sredstvi iz dajatev na deželni ravni. Deželna združenja tudi ne morejo npr. poskušati s predlogom spremeniti namene podpore iz točk 1–6 člena 22(2) MFG. Take državne omejitve v dejanskem stanu v zadevah Val'Hor in Doux Élevage ni bilo. |
| --- | --- |

(138)

To je bistvena razlika v primerjavi z zadevo Doux Élevage, ki jo je navedlo LVN. Pobiranje dajatve na mleko in ustrezno uporabo sredstev ureja država na dveh ravneh, in sicer na zvezni in deželni ravni. Zakonodajalec v Nemčiji ni samo določil pristojnosti deželne vlade za pobiranje, ampak je tudi z zveznim zakonom omejil manevrski prostor za razpolaganje s sredstvi iz dajatev na deželni ravni. Deželna združenja tudi ne morejo npr. poskušati s predlogom spremeniti namene podpore iz točk 1–6 člena 22(2) MFG. Take državne omejitve v dejanskem stanu v zadevah Val'Hor in Doux Élevage ni bilo.

| (139) | MFG nadalje tudi ni mogoče šteti samo za sredstvo za izvajanje zgolj gospodarskih interesov panožne organizacije. Tako je v členu 14 MFG sicer določeno, da morajo biti v njih zastopane poklicne organizacije s področja kmetijstva, mlekarn in trgovine z mlekom, če želijo sodelovati, vendar mora biti v organih združenja zagotovljena tudi primerna zastopanost potrošnikov. Zakonodajalec (tj. država) s temi pogoji za sodelovanje in zastopanje zagotavlja, da so pri uresničevanju ciljev splošne blaginje, o katerih je govora v MFG, v največji meri zastopani vsi interesi, ki presegajo zgolj spodbujanje gospodarske panoge. |
| --- | --- |

(139)

MFG nadalje tudi ni mogoče šteti samo za sredstvo za izvajanje zgolj gospodarskih interesov panožne organizacije. Tako je v členu 14 MFG sicer določeno, da morajo biti v njih zastopane poklicne organizacije s področja kmetijstva, mlekarn in trgovine z mlekom, če želijo sodelovati, vendar mora biti v organih združenja zagotovljena tudi primerna zastopanost potrošnikov. Zakonodajalec (tj. država) s temi pogoji za sodelovanje in zastopanje zagotavlja, da so pri uresničevanju ciljev splošne blaginje, o katerih je govora v MFG, v največji meri zastopani vsi interesi, ki presegajo zgolj spodbujanje gospodarske panoge.

| (140) | V nasprotju z zadevo Doux Élevage pri ciljih podpore, navedenih v MFG, tudi ne gre za cilje, ki so jih panožne organizacije postavile in uvedle same (29). Zlasti cilji iz točke 1 člena 22(2) („spodbujanje in ohranjanje kakovosti na podlagi predpisov, sprejetih v skladu s členom 10 tega zakona ali členom 37 Zakona o mleku (Milchgesetz) z dne 31. julija 1930 (Reichsgesetzbl. I str. 421)“) in točke 2 („izboljšanje higiene pri pridelavi, dobavi, obdelavi, predelavi ter prodaji mleka in mlečnih izdelkov“) kažejo v nasprotju z zadevo Doux Élevage značilnosti, ki so del politike, opredeljene s strani državnih organov (30), ter se sklicujejo na naloge javnih organov, ki jih v skladu s členom 14(3) MFG od vsega začetka ni dovoljeno prenesti na deželna združenja. V delu, v katerem se Nemčija v obravnavanem primeru opira na točko 6 člena 22(2) MFG, že iz besedila zakona izhaja, da gre za „naloge, prenesene v skladu z Zakonom o mleku in maščobah“ (torej ne za naloge, ki bi jih VDM določilo samo). |
| --- | --- |

(140)

V nasprotju z zadevo Doux Élevage pri ciljih podpore, navedenih v MFG, tudi ne gre za cilje, ki so jih panožne organizacije postavile in uvedle same (29). Zlasti cilji iz točke 1 člena 22(2) („spodbujanje in ohranjanje kakovosti na podlagi predpisov, sprejetih v skladu s členom 10 tega zakona ali členom 37 Zakona o mleku (Milchgesetz) z dne 31. julija 1930 (Reichsgesetzbl. I str. 421)“) in točke 2 („izboljšanje higiene pri pridelavi, dobavi, obdelavi, predelavi ter prodaji mleka in mlečnih izdelkov“) kažejo v nasprotju z zadevo Doux Élevage značilnosti, ki so del politike, opredeljene s strani državnih organov (30), ter se sklicujejo na naloge javnih organov, ki jih v skladu s členom 14(3) MFG od vsega začetka ni dovoljeno prenesti na deželna združenja. V delu, v katerem se Nemčija v obravnavanem primeru opira na točko 6 člena 22(2) MFG, že iz besedila zakona izhaja, da gre za „naloge, prenesene v skladu z Zakonom o mleku in maščobah“ (torej ne za naloge, ki bi jih VDM določilo samo).

29

30

| (141) | Prav tako se za razliko od zadeve Doux Élevage v primeru neplačila zapadlih dajatev na mleko za njihovo izterjavo ne sproži običajen civilni ali gospodarski sodni postopek (31). Člen 23(2) MFG namreč določa, da je dajatve mogoče izterjati v skladu z določbami Davčnega zakonika in njegovimi izvedbenimi določbami. Zadevne dežele so v ustreznih uredbah o pobiranju dajatve na mleko določile ustrezno izterjavo v skladu z določbami Davčnega zakonika in njegovimi izvedbenimi določbami (32). Davčni zakonik v nemškem pravnem sistemu spada v javno pravo. Javnopravne terjatve se v Nemčiji izterjujejo po upravni, civilnopravne terjatve pa po sodni poti. Upravna pot je pri tem v primerjavi s sodno potjo učinkovitejša metoda izvedbe, ker si lahko javna uprava s sprejetjem upravnega akta sama ustvari izvršilni naslov (33), ki bi ga bilo treba pri civilnopravnih terjatvah pridobiti šele po sodni poti (34). To kaže, da je v interesu države karseda učinkovito in v celoti pobrati (in po potrebi izterjati) zapadle dajatve, da bi bilo zagotovljeno pravočasno uresničevanje državnih ciljev, ki se financirajo iz sredstev iz dajatve. |
| --- | --- |

(141)

Prav tako se za razliko od zadeve Doux Élevage v primeru neplačila zapadlih dajatev na mleko za njihovo izterjavo ne sproži običajen civilni ali gospodarski sodni postopek (31). Člen 23(2) MFG namreč določa, da je dajatve mogoče izterjati v skladu z določbami Davčnega zakonika in njegovimi izvedbenimi določbami. Zadevne dežele so v ustreznih uredbah o pobiranju dajatve na mleko določile ustrezno izterjavo v skladu z določbami Davčnega zakonika in njegovimi izvedbenimi določbami (32). Davčni zakonik v nemškem pravnem sistemu spada v javno pravo. Javnopravne terjatve se v Nemčiji izterjujejo po upravni, civilnopravne terjatve pa po sodni poti. Upravna pot je pri tem v primerjavi s sodno potjo učinkovitejša metoda izvedbe, ker si lahko javna uprava s sprejetjem upravnega akta sama ustvari izvršilni naslov (33), ki bi ga bilo treba pri civilnopravnih terjatvah pridobiti šele po sodni poti (34). To kaže, da je v interesu države karseda učinkovito in v celoti pobrati (in po potrebi izterjati) zapadle dajatve, da bi bilo zagotovljeno pravočasno uresničevanje državnih ciljev, ki se financirajo iz sredstev iz dajatve.

31

32

33

34

| (142) | S tem je ovržena trditev LVN, da sredstva iz dajatve na mleko niso državna sredstva v smislu člena 107(1) PDEU. |
| --- | --- |

(142)

S tem je ovržena trditev LVN, da sredstva iz dajatve na mleko niso državna sredstva v smislu člena 107(1) PDEU.

| (143) | Iz tega sledi, da je treba zadevne prihodke iz dajatve šteti za prihodke, ki so pod javnim nadzorom (35), ter da so bili ukrepi, financirani s sredstvi iz dajatve na mleko, plačani z državnimi sredstvi in jih je mogoče pripisati državi. |
| --- | --- |

(143)

Iz tega sledi, da je treba zadevne prihodke iz dajatve šteti za prihodke, ki so pod javnim nadzorom (35), ter da so bili ukrepi, financirani s sredstvi iz dajatve na mleko, plačani z državnimi sredstvi in jih je mogoče pripisati državi.

35

Selektivna prednost/podjetja

Selektivna prednost/podjetja

| (144) | VDM je ustanova, ki opravlja storitve v korist podjetjem v sektorju mleka, predvsem mlekarnam. |
| --- | --- |

(144)

VDM je ustanova, ki opravlja storitve v korist podjetjem v sektorju mleka, predvsem mlekarnam.

| (145) | Nemčija in VDM prerekata trditev, da to združenje ponuja storitve na trgu kot podjetje. Opozarjata zlasti na dejavnost združenja, ki jo opravlja VDM in je bila v sodni praksi le izjemoma ocenjena kot podjetniška dejavnost (gl. uvodni izjavi 39 in 49). |
| --- | --- |

(145)

Nemčija in VDM prerekata trditev, da to združenje ponuja storitve na trgu kot podjetje. Opozarjata zlasti na dejavnost združenja, ki jo opravlja VDM in je bila v sodni praksi le izjemoma ocenjena kot podjetniška dejavnost (gl. uvodni izjavi 39 in 49).

| (146) | V sodbi v zadevi Piau/Komisija, T-193/02, na katero se sklicuje Nemčija, je bilo ugotovljeno ravno to, da združenje, namreč FIFA, opravlja gospodarsko dejavnost. Obratno pa se Nemčija ni mogla sklicevati na nobeno sodno prakso, v kateri bi bilo izrecno ugotovljeno nasprotno, namreč, da združenje (nujno) ne opravlja gospodarske dejavnosti oz. da za to dejavnost združenja ne velja nadzor državne pomoči. |
| --- | --- |

(146)

V sodbi v zadevi Piau/Komisija, T-193/02, na katero se sklicuje Nemčija, je bilo ugotovljeno ravno to, da združenje, namreč FIFA, opravlja gospodarsko dejavnost. Obratno pa se Nemčija ni mogla sklicevati na nobeno sodno prakso, v kateri bi bilo izrecno ugotovljeno nasprotno, namreč, da združenje (nujno) ne opravlja gospodarske dejavnosti oz. da za to dejavnost združenja ne velja nadzor državne pomoči.

| (147) | Nesporno je, da VDM opravlja dejavnosti v interesu in v korist svojih članov. Ta ugotovitev ustreza predstavi, ki jo ima VDM o sebi, kot izhaja iz različnih izjav o njegovem področju dejavnosti, objavljenih na njegovem spletnem mestu, npr. „VDM v IDF zastopa interese nemškega sektorja mleka“, „ugotavljanje in podpiranje interesov sektorja mleka“, „zastopanje interesov v zakonodajnem postopku v razmerju do ministrstev“. Tudi LVN v skladu s tem domneva, da je skupni namen spornih ukrepov spodbujanje „proizvoda mleko“ in je s tem v kolektivnem interesu sektorja mleka (gl. uvodni izjavi 99 in 100). |
| --- | --- |

(147)

Nesporno je, da VDM opravlja dejavnosti v interesu in v korist svojih članov. Ta ugotovitev ustreza predstavi, ki jo ima VDM o sebi, kot izhaja iz različnih izjav o njegovem področju dejavnosti, objavljenih na njegovem spletnem mestu, npr. „VDM v IDF zastopa interese nemškega sektorja mleka“, „ugotavljanje in podpiranje interesov sektorja mleka“, „zastopanje interesov v zakonodajnem postopku v razmerju do ministrstev“. Tudi LVN v skladu s tem domneva, da je skupni namen spornih ukrepov spodbujanje „proizvoda mleko“ in je s tem v kolektivnem interesu sektorja mleka (gl. uvodni izjavi 99 in 100).

| (148) | Komisija vztraja pri mnenju, da imajo ustrezne dejavnosti, ki jih je izvajalo VDM, značilnosti storitev. Te storitve so v korist mlekarnam v zveznih deželah, ki pobirajo dajatev na mleko. |
| --- | --- |

(148)

Komisija vztraja pri mnenju, da imajo ustrezne dejavnosti, ki jih je izvajalo VDM, značilnosti storitev. Te storitve so v korist mlekarnam v zveznih deželah, ki pobirajo dajatev na mleko.

| (149) | Več dejavnosti, ki jih pojasnjuje VDM na svojem spletnem mestu, ima značilnosti storitev v smislu, da se z njimi skuša doseči cilj zastopanja interesov zadevnih mlekarn in proizvajalcev mleka v razmerju do organov Nemčije, zakonodajalca in v mednarodnih organih (36). |
| --- | --- |

(149)

Več dejavnosti, ki jih pojasnjuje VDM na svojem spletnem mestu, ima značilnosti storitev v smislu, da se z njimi skuša doseči cilj zastopanja interesov zadevnih mlekarn in proizvajalcev mleka v razmerju do organov Nemčije, zakonodajalca in v mednarodnih organih (36).

36

| (150) | Opravljanje takih storitev koristi zadevnim mlekarnam in jim pomaga pri izvajanju njihove osnovne dejavnosti, tj. proizvodnje in prodaje mleka in mlečnih izdelkov, ki sta nedvomno gospodarski dejavnosti. |
| --- | --- |

(150)

Opravljanje takih storitev koristi zadevnim mlekarnam in jim pomaga pri izvajanju njihove osnovne dejavnosti, tj. proizvodnje in prodaje mleka in mlečnih izdelkov, ki sta nedvomno gospodarski dejavnosti.

| (151) | Dejavnosti „dejavnost svetovanja državnim organom“, „sodelovanje pri normiranju in standardizaciji“ ter „splošno informiranje“ ki jih izvaja VDM, se opravljajo v interesu in po naročilu njegovih članov, so neposredno povezane z njihovo gospodarsko dejavnostjo in mlekarne razbremenjujejo tega, da bi morale same dajati take pobude in priskrbeti potrebna sredstva, z namenom, da bi tako ustvarile ugodno (tržno) okolje za prodajo svojih proizvodov. Člana VDM sta med drugimi Milchindustrie-Verband e.V. (Združenje mlekarske industrije, MIV) in Deutscher Bauernverband e.V. (Nemško kmetijsko združenje, DBV). Članice MIV pa so nemške mlekarne, tudi mlekarne, ki jih zadeva ta sklep, v zveznih deželah, ki pobirajo dajatev na mleko. |
| --- | --- |

(151)

Dejavnosti „dejavnost svetovanja državnim organom“, „sodelovanje pri normiranju in standardizaciji“ ter „splošno informiranje“ ki jih izvaja VDM, se opravljajo v interesu in po naročilu njegovih članov, so neposredno povezane z njihovo gospodarsko dejavnostjo in mlekarne razbremenjujejo tega, da bi morale same dajati take pobude in priskrbeti potrebna sredstva, z namenom, da bi tako ustvarile ugodno (tržno) okolje za prodajo svojih proizvodov. Člana VDM sta med drugimi Milchindustrie-Verband e.V. (Združenje mlekarske industrije, MIV) in Deutscher Bauernverband e.V. (Nemško kmetijsko združenje, DBV). Članice MIV pa so nemške mlekarne, tudi mlekarne, ki jih zadeva ta sklep, v zveznih deželah, ki pobirajo dajatev na mleko.

| (152) | Poleg tega „dejavnost svetovanja državnim organom“ in „sodelovanje pri normiranju in standardizaciji“ pomenita zastopanje interesov v političnem procesu, ki je usmerjeno v različne kanale oblikovanja odločitev (zakonodaja, sprejemanje tehničnih norm itd.). S tem se v končni fazi vpliva na zakonodajni okvir lastne proizvodne in trženjske dejavnosti. Tudi ukrep „splošno informiranje“ koristi zadevnim mlekarnam, saj jih seznanja s prednostmi proizvoda mleko in je s tem namenjen pospeševanju prodaje. |
| --- | --- |

(152)

Poleg tega „dejavnost svetovanja državnim organom“ in „sodelovanje pri normiranju in standardizaciji“ pomenita zastopanje interesov v političnem procesu, ki je usmerjeno v različne kanale oblikovanja odločitev (zakonodaja, sprejemanje tehničnih norm itd.). S tem se v končni fazi vpliva na zakonodajni okvir lastne proizvodne in trženjske dejavnosti. Tudi ukrep „splošno informiranje“ koristi zadevnim mlekarnam, saj jih seznanja s prednostmi proizvoda mleko in je s tem namenjen pospeševanju prodaje.

| (153) | Trditev VDM, da gre pri njegovi dejavnosti za „posredovanje volje, ki je bila demokratično oblikovana v VDM, čigar organizacija temelji na članstvu, v zakonodajni postopek“ ne povzroča pomislekov o tej ugotovitvi. Kajti VDM ne zastopa splošnih interesov, temveč interese svojih članov, njegov cilj pa je vključiti stališče sektorja mleka v postopek zakonodaje in normiranja, da bi tako nanj vplivalo. |
| --- | --- |

(153)

Trditev VDM, da gre pri njegovi dejavnosti za „posredovanje volje, ki je bila demokratično oblikovana v VDM, čigar organizacija temelji na članstvu, v zakonodajni postopek“ ne povzroča pomislekov o tej ugotovitvi. Kajti VDM ne zastopa splošnih interesov, temveč interese svojih članov, njegov cilj pa je vključiti stališče sektorja mleka v postopek zakonodaje in normiranja, da bi tako nanj vplivalo.

| (154) | Glede dejavnosti „normiranje in standardizacija“ je VDM izjavilo, da kot predstavnik celotne panoge v sodelovanju s pristojnimi organizacijami za normiranje, kot so ISO, IDF, CEN in DIN, skrbi za normiranje in standardizacijo na nacionalni in mednarodni ravni (gl. uvodno izjavo 53). |
| --- | --- |

(154)

Glede dejavnosti „normiranje in standardizacija“ je VDM izjavilo, da kot predstavnik celotne panoge v sodelovanju s pristojnimi organizacijami za normiranje, kot so ISO, IDF, CEN in DIN, skrbi za normiranje in standardizacijo na nacionalni in mednarodni ravni (gl. uvodno izjavo 53).

| (155) | Komisija v zvezi s tem ugotavlja, da so za normiranje in standardizacijo v prvi vrsti pristojne navedene organizacije za normiranje. VDM pri tem ne sodeluje kot nepristranski organ v postopku normiranja (nima položaja neodvisnega svetovalca), temveč v njem posreduje stališče sektorja mleka. |
| --- | --- |

(155)

Komisija v zvezi s tem ugotavlja, da so za normiranje in standardizacijo v prvi vrsti pristojne navedene organizacije za normiranje. VDM pri tem ne sodeluje kot nepristranski organ v postopku normiranja (nima položaja neodvisnega svetovalca), temveč v njem posreduje stališče sektorja mleka.

| (156) | Tudi tukaj komisija posledično ugotavlja, da VDM ponuja storitve kot zasebno združenje. Korist od te storitve, če že niso bile njene prejemnice, pa so imele spet mlekarne v zadevnih zveznih deželah (tj. članice združenj, ki so včlanjena v VDM), katerih interese VDM zastopa v razmerju do organizacij za normiranje. |
| --- | --- |

(156)

Tudi tukaj komisija posledično ugotavlja, da VDM ponuja storitve kot zasebno združenje. Korist od te storitve, če že niso bile njene prejemnice, pa so imele spet mlekarne v zadevnih zveznih deželah (tj. članice združenj, ki so včlanjena v VDM), katerih interese VDM zastopa v razmerju do organizacij za normiranje.

| (157) | Tudi posredovanje splošnih informacij (gl. uvodni izjavi 59 in 60) je storitev. Za ugotovitev, da se s takim posredovanjem spodbuja gospodarska dejavnost sektorja mleka, ni odločilno, ali gre za splošnejše ali posebne informacije. |
| --- | --- |

(157)

Tudi posredovanje splošnih informacij (gl. uvodni izjavi 59 in 60) je storitev. Za ugotovitev, da se s takim posredovanjem spodbuja gospodarska dejavnost sektorja mleka, ni odločilno, ali gre za splošnejše ali posebne informacije.

| (158) | S predmetnimi storitvami, ki jih opravlja VDM, se selektivno daje prednost določenim podjetjem, in sicer podjetjem gospodarskega sektorja predelave in trženja mleka v zveznih deželah, ki pobirajo dajatev na mleko. V zvezi s tem se Komisija ne strinja z mnenjem VDM, da to združenje kot krovna organizacija zastopa splošne interese. Nasprotno: Komisija meni, da je dejavnost VDM zastopanje sektorskih interesov v korist mlekarn, ki so v zadevnih zveznih deželah njegove članice preko združenj, ki so včlanjena vanj. |
| --- | --- |

(158)

S predmetnimi storitvami, ki jih opravlja VDM, se selektivno daje prednost določenim podjetjem, in sicer podjetjem gospodarskega sektorja predelave in trženja mleka v zveznih deželah, ki pobirajo dajatev na mleko. V zvezi s tem se Komisija ne strinja z mnenjem VDM, da to združenje kot krovna organizacija zastopa splošne interese. Nasprotno: Komisija meni, da je dejavnost VDM zastopanje sektorskih interesov v korist mlekarn, ki so v zadevnih zveznih deželah njegove članice preko združenj, ki so včlanjena vanj.

Izkrivljanje konkurence in vpliv na trgovino

Izkrivljanje konkurence in vpliv na trgovino

| (159) | V skladu s sodno prakso Sodišča okrepitev konkurenčnega položaja podjetja po dodelitvi državne pomoči na splošno povzroča izkrivljanje konkurence v škodo drugih konkurenčnih podjetij, ki te pomoči ne prejemajo (37). Vsaka državna pomoč podjetju, ki posluje na trgu, na katerem poteka trgovanje znotraj Unije, lahko prizadene trgovino med državami članicami (38), in sicer celo takrat, kadar podjetja, ki so prejemniki pomoči, sama sploh ne sodelujejo pri trgovini znotraj Skupnosti (39). V obdobju 2001–2012 je trgovina s kmetijskimi proizvodi v Uniji dosegla znaten obseg. Tako je na primer uvoz, ki se uvršča pod tarifno številko 0401 kombinirane nomenklature (mleko in smetana, nekoncentrirana, ki ne vsebujeta dodanega sladkorja ali drugih sladil) (40), znotraj Skupnosti v Nemčijo v letu 2011 znašal 1 200 milijonov EUR, izvoz pa 957 milijonov EUR (41). |
| --- | --- |

(159)

V skladu s sodno prakso Sodišča okrepitev konkurenčnega položaja podjetja po dodelitvi državne pomoči na splošno povzroča izkrivljanje konkurence v škodo drugih konkurenčnih podjetij, ki te pomoči ne prejemajo (37). Vsaka državna pomoč podjetju, ki posluje na trgu, na katerem poteka trgovanje znotraj Unije, lahko prizadene trgovino med državami članicami (38), in sicer celo takrat, kadar podjetja, ki so prejemniki pomoči, sama sploh ne sodelujejo pri trgovini znotraj Skupnosti (39). V obdobju 2001–2012 je trgovina s kmetijskimi proizvodi v Uniji dosegla znaten obseg. Tako je na primer uvoz, ki se uvršča pod tarifno številko 0401 kombinirane nomenklature (mleko in smetana, nekoncentrirana, ki ne vsebujeta dodanega sladkorja ali drugih sladil) (40), znotraj Skupnosti v Nemčijo v letu 2011 znašal 1 200 milijonov EUR, izvoz pa 957 milijonov EUR (41).

37

38

39

40

41

| (160) | Namen ukrepov, ocenjenih v tem sklepu, je podpora dejavnostim v kmetijskem sektorju. Zlasti gre za dejavnost mlekarn. V zvezi s proizvodi mlekarn poteka trgovina znotraj Unije, kot je opisano zgoraj. Komisija zato meni, da bi zadevni ukrepi lahko prizadeli trgovino med državami članicami. |
| --- | --- |

(160)

Namen ukrepov, ocenjenih v tem sklepu, je podpora dejavnostim v kmetijskem sektorju. Zlasti gre za dejavnost mlekarn. V zvezi s proizvodi mlekarn poteka trgovina znotraj Unije, kot je opisano zgoraj. Komisija zato meni, da bi zadevni ukrepi lahko prizadeli trgovino med državami članicami.

| (161) | Glede na obsežno trgovino z mlečnimi izdelki je mogoče zato domnevati, da zadevni podukrepi izkrivljajo konkurenco ali grozi, da jo bodo izkrivljali, in da bi lahko prizadeli trgovino med državami članicami. |
| --- | --- |

(161)

Glede na obsežno trgovino z mlečnimi izdelki je mogoče zato domnevati, da zadevni podukrepi izkrivljajo konkurenco ali grozi, da jo bodo izkrivljali, in da bi lahko prizadeli trgovino med državami članicami.

Veljavna pomoč/nova pomoč

Veljavna pomoč/nova pomoč

| (162) | Komisija mora v skladu s členom 108(1) PDEU redno pregledovati veljavne pomoči v sodelovanju z državami članicami. V ta namen lahko od držav članic zahteva vse potrebne podatke za pregled veljavnih shem pomoči in po potrebi predlaga ustrezne ukrepe. |
| --- | --- |

(162)

Komisija mora v skladu s členom 108(1) PDEU redno pregledovati veljavne pomoči v sodelovanju z državami članicami. V ta namen lahko od držav članic zahteva vse potrebne podatke za pregled veljavnih shem pomoči in po potrebi predlaga ustrezne ukrepe.

| (163) | V skladu s členom 1(b)(i) Uredbe (ES) št. 659/1999 pojem „veljavna pomoč“ pomeni vso pomoč, ki je obstajala pred začetkom veljavnosti Pogodbe v zadevnih državah članicah in se tudi po začetku njene veljavnosti še vedno uporablja. |
| --- | --- |

(163)

V skladu s členom 1(b)(i) Uredbe (ES) št. 659/1999 pojem „veljavna pomoč“ pomeni vso pomoč, ki je obstajala pred začetkom veljavnosti Pogodbe v zadevnih državah članicah in se tudi po začetku njene veljavnosti še vedno uporablja.

| (164) | V skladu s členom 1(c) Uredbe (ES) št. 659/1999 pa vsaka sprememba veljavne pomoči povzroči, da ta postane „nova pomoč“. V skladu s členom 4 Uredbe Komisije (ES) št. 794/2004 (42) velja za preoblikovanje veljavne pomoči „katera koli sprememba, razen preoblikovanja povsem formalne ali upravne narave, ki ne more vplivati na ocenjevanje združljivosti ukrepa pomoči s skupnim trgom“. |
| --- | --- |

(164)

V skladu s členom 1(c) Uredbe (ES) št. 659/1999 pa vsaka sprememba veljavne pomoči povzroči, da ta postane „nova pomoč“. V skladu s členom 4 Uredbe Komisije (ES) št. 794/2004 (42) velja za preoblikovanje veljavne pomoči „katera koli sprememba, razen preoblikovanja povsem formalne ali upravne narave, ki ne more vplivati na ocenjevanje združljivosti ukrepa pomoči s skupnim trgom“.

42

| (165) | V skladu s sodno prakso (43) se prvotna shema pretvori v novo shemo pomoči, samo če se sprememba nanaša na njeno bistvo; ne more pa iti za tako vsebinsko spremembo, če je mogoče novi element jasno ločiti od prvotne sheme. |
| --- | --- |

(165)

V skladu s sodno prakso (43) se prvotna shema pretvori v novo shemo pomoči, samo če se sprememba nanaša na njeno bistvo; ne more pa iti za tako vsebinsko spremembo, če je mogoče novi element jasno ločiti od prvotne sheme.

43

| (166) | V skladu s členom 108(3) PDEU je treba vse nove pomoči priglasiti pri Komisiji in jih ni dovoljeno izvajati, dokler jih Komisija ne odobri (prepoved izvajanja). |
| --- | --- |

(166)

V skladu s členom 108(3) PDEU je treba vse nove pomoči priglasiti pri Komisiji in jih ni dovoljeno izvajati, dokler jih Komisija ne odobri (prepoved izvajanja).

| (167) | V skladu s členom 1(f) Uredbe (ES) št. 659/1999 je nova pomoč, ki se izvaja v nasprotju s členom 108(3) PDEU, nezakonita. |
| --- | --- |

(167)

V skladu s členom 1(f) Uredbe (ES) št. 659/1999 je nova pomoč, ki se izvaja v nasprotju s členom 108(3) PDEU, nezakonita.

| (168) | Z izjemo MFG (ki je samo okvirni zakon in določba o pristojnosti, ne pa pravna podlaga za zadevne ukrepe) organi Nemčije niso predložili nobenih podatkov, ki bi dokazovali, da obstaja pravna podlaga, sprejeta pred letom 1958, ki bi se v obdobju preiskave uporabljala še s svojo prvotno vsebino. To velja že za uredbe o pobiranju dajatve, s katerimi se ureja podlaga za financiranje predmetnih državnih pomoči (npr. ureditvi, ki se uporabljata v zveznih deželah Baden-Württemberg in Bavarska, izvirata iz leta 2004 (Baden-Württemberg) oziroma 2007 (Bavarska), glej uvodni izjavi 21 in 22), pa tudi za zakone o proračunu zveznih dežel, ki so pravna podlaga za uporabo dajatve in, kar zadeva namen uporabe, zgolj ne smejo prekoračiti okvira iz člena 22(2) MFG. Deželni organi na tej podlagi nato v posameznem proračunskem letu odobrijo uporabo sredstev z odločbo o uporabi. |
| --- | --- |

(168)

Z izjemo MFG (ki je samo okvirni zakon in določba o pristojnosti, ne pa pravna podlaga za zadevne ukrepe) organi Nemčije niso predložili nobenih podatkov, ki bi dokazovali, da obstaja pravna podlaga, sprejeta pred letom 1958, ki bi se v obdobju preiskave uporabljala še s svojo prvotno vsebino. To velja že za uredbe o pobiranju dajatve, s katerimi se ureja podlaga za financiranje predmetnih državnih pomoči (npr. ureditvi, ki se uporabljata v zveznih deželah Baden-Württemberg in Bavarska, izvirata iz leta 2004 (Baden-Württemberg) oziroma 2007 (Bavarska), glej uvodni izjavi 21 in 22), pa tudi za zakone o proračunu zveznih dežel, ki so pravna podlaga za uporabo dajatve in, kar zadeva namen uporabe, zgolj ne smejo prekoračiti okvira iz člena 22(2) MFG. Deželni organi na tej podlagi nato v posameznem proračunskem letu odobrijo uporabo sredstev z odločbo o uporabi.

| (169) | Zadevni ukrepi so torej nove pomoči, ki jih je treba priglasiti v skladu s členom 108(3) PDEU. Ker pa Nemčija zadevne sheme pomoči ni nikoli priglasila, je ta nezakonita (člen 1(f) Uredbe (ES) št. 659/1999). |
| --- | --- |

(169)

Zadevni ukrepi so torej nove pomoči, ki jih je treba priglasiti v skladu s členom 108(3) PDEU. Ker pa Nemčija zadevne sheme pomoči ni nikoli priglasila, je ta nezakonita (člen 1(f) Uredbe (ES) št. 659/1999).

Ocena združljivosti

Ocena združljivosti

Veljavne določbe

Veljavne določbe

| (170) | V skladu s členom 107(3)(c) PDEU se pomoči za pospeševanje razvoja določenih gospodarskih dejavnosti ali določenih gospodarskih območij, kadar ne spreminjajo trgovinskih pogojev v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnimi interesi, lahko štejejo za združljive z notranjim trgom. |
| --- | --- |

(170)

V skladu s členom 107(3)(c) PDEU se pomoči za pospeševanje razvoja določenih gospodarskih dejavnosti ali določenih gospodarskih območij, kadar ne spreminjajo trgovinskih pogojev v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnimi interesi, lahko štejejo za združljive z notranjim trgom.

| (171) | V skladu s sporočilom Komisije o določitvi pravil, ki se uporabljajo za presojo nezakonitih državnih pomoči (44), je treba nezakonite državne pomoči v smislu člena 1(f) Uredbe (ES) št. 659/1999 preučiti v skladu s pravili in smernicami, ki veljajo ob dodelitvi pomoči. |
| --- | --- |

(171)

V skladu s sporočilom Komisije o določitvi pravil, ki se uporabljajo za presojo nezakonitih državnih pomoči (44), je treba nezakonite državne pomoči v smislu člena 1(f) Uredbe (ES) št. 659/1999 preučiti v skladu s pravili in smernicami, ki veljajo ob dodelitvi pomoči.

44

| (172) | Od od 1. januarja 2000 se za kmetijski sektor uporabljajo posebne smernice. Državne pomoči, ki so bile odobrene v obdobju od 28. novembra 2001 do 31. decembra 2006 (v nadaljnjem besedilu: obdobje 2001–2006), se ocenjujejo glede na smernice Skupnosti 2000–2006. |
| --- | --- |

(172)

Od od 1. januarja 2000 se za kmetijski sektor uporabljajo posebne smernice. Državne pomoči, ki so bile odobrene v obdobju od 28. novembra 2001 do 31. decembra 2006 (v nadaljnjem besedilu: obdobje 2001–2006), se ocenjujejo glede na smernice Skupnosti 2000–2006.

| (173) | Državne pomoči, ki so bile dodeljene od 1. januarja 2007 (v nadaljnjem besedilu: obdobje od leta 2007), se preverjajo v skladu s smernicami 2007–2013. |
| --- | --- |

(173)

Državne pomoči, ki so bile dodeljene od 1. januarja 2007 (v nadaljnjem besedilu: obdobje od leta 2007), se preverjajo v skladu s smernicami 2007–2013.

Prvi podukrep (obdobje 2001–2006): „položaj svetovalca državnim organom“ ter „normiranje in standardizacija“

Prvi podukrep (obdobje 2001–2006): „položaj svetovalca državnim organom“ ter „normiranje in standardizacija“

| (174) | Glede morebitne združljivosti državnih pomoči za spodbujanje dejavnosti svetovanja državnim organom z notranjim trgom (gl. uvodni izjavi 51 in 52) ter dejavnosti VDM v okviru normiranja in standardizacije (gl. uvodne izjave 53–58) se je VDM sklicevalo na določbe o zagotavljanju tehnične pomoči (uvodni izjavi 67 in 68). |
| --- | --- |

(174)

Glede morebitne združljivosti državnih pomoči za spodbujanje dejavnosti svetovanja državnim organom z notranjim trgom (gl. uvodni izjavi 51 in 52) ter dejavnosti VDM v okviru normiranja in standardizacije (gl. uvodne izjave 53–58) se je VDM sklicevalo na določbe o zagotavljanju tehnične pomoči (uvodni izjavi 67 in 68).

| (175) | Zagotavljanje tehnične pomoči je urejeno v oddelku 14 smernic Skupnosti 2000–2006. V skladu s tretjo alineo točke 14.1 smernic Skupnosti 2000–2006 so honorarji za svetovanje načeloma lahko združljivi z notranjim trgom. Mlekarne so podjetja sektorja predelave in trženja kmetijskih proizvodov. Državne pomoči v korist temu sektorju spadajo med drugim na področje uporabe Smernic Skupnosti 2000–2006 (točka 2.1 smernic Skupnosti 2000–2006). Smisel in namen ureditve iz tretje alinee točke 14.1 je, da se za združljivo z notranjim trgom šteje tista podpora, katere neposredni cilj je izboljšati predelavo kmetijskih proizvodov s posredovanjem potrebnega znanja. Svetovalne storitve, ki jih je opravilo VDM, pa so bile namenjene državnim organom. Člani VDM, med katerimi so mlekarne v zveznih deželah, ki pobirajo dajatev na mleko, so imeli od njih zgolj posredno korist, torej so imeli posredno prednost zaradi državne pomoči. Komisija ugotavlja, da predmetnih državnih pomoči ni mogoče šteti za združljive z notranjim trgom v skladu z oddelkom 14 smernic Skupnosti 2000–2006. |
| --- | --- |

(175)

Zagotavljanje tehnične pomoči je urejeno v oddelku 14 smernic Skupnosti 2000–2006. V skladu s tretjo alineo točke 14.1 smernic Skupnosti 2000–2006 so honorarji za svetovanje načeloma lahko združljivi z notranjim trgom. Mlekarne so podjetja sektorja predelave in trženja kmetijskih proizvodov. Državne pomoči v korist temu sektorju spadajo med drugim na področje uporabe Smernic Skupnosti 2000–2006 (točka 2.1 smernic Skupnosti 2000–2006). Smisel in namen ureditve iz tretje alinee točke 14.1 je, da se za združljivo z notranjim trgom šteje tista podpora, katere neposredni cilj je izboljšati predelavo kmetijskih proizvodov s posredovanjem potrebnega znanja. Svetovalne storitve, ki jih je opravilo VDM, pa so bile namenjene državnim organom. Člani VDM, med katerimi so mlekarne v zveznih deželah, ki pobirajo dajatev na mleko, so imeli od njih zgolj posredno korist, torej so imeli posredno prednost zaradi državne pomoči. Komisija ugotavlja, da predmetnih državnih pomoči ni mogoče šteti za združljive z notranjim trgom v skladu z oddelkom 14 smernic Skupnosti 2000–2006.

| (176) | Podobno je namen dejavnosti VDM v okviru normiranja in standardizacije svetovanje državnim (oz. s strani države priznanim) organom, katerih cilj je zgolj zastopanje interesov članov VDM. Normiranje in standardizacija pa pravzaprav spadata med naloge državnih organov, ki norme in standarde, oblikovane zlasti na mednarodni ravni, izvajajo preko zakonodaje in uprave. Združenje, kakršno je VDM, lahko (pogajanja v mednarodnih organih, zakonodaja) zgolj kot svetovalec vpliva na ustrezne postopke. Iz teh razlogov združljivost z notranjim trgom v skladu z oddelkom 14 Smernic Skupnosti 2000–2006 ni možna. |
| --- | --- |

(176)

Podobno je namen dejavnosti VDM v okviru normiranja in standardizacije svetovanje državnim (oz. s strani države priznanim) organom, katerih cilj je zgolj zastopanje interesov članov VDM. Normiranje in standardizacija pa pravzaprav spadata med naloge državnih organov, ki norme in standarde, oblikovane zlasti na mednarodni ravni, izvajajo preko zakonodaje in uprave. Združenje, kakršno je VDM, lahko (pogajanja v mednarodnih organih, zakonodaja) zgolj kot svetovalec vpliva na ustrezne postopke. Iz teh razlogov združljivost z notranjim trgom v skladu z oddelkom 14 Smernic Skupnosti 2000–2006 ni možna.

| (177) | Poleg določb, ki so jih navedle zainteresirane strani, združljivost z notranjim trgom ni možna niti v skladu z drugimi določbami (pa tudi Nemčija se ni sklicevala na druge predpise o združljivosti). Zato Komisija ugotavlja, da državne pomoči, dodeljene podjetjem iz sektorja predelave in trženja v obdobju 2001–2006, niso združljive z notranjim trgom. |
| --- | --- |

(177)

Poleg določb, ki so jih navedle zainteresirane strani, združljivost z notranjim trgom ni možna niti v skladu z drugimi določbami (pa tudi Nemčija se ni sklicevala na druge predpise o združljivosti). Zato Komisija ugotavlja, da državne pomoči, dodeljene podjetjem iz sektorja predelave in trženja v obdobju 2001–2006, niso združljive z notranjim trgom.

Prvi podukrep (obdobje od leta 2007): „položaj svetovalca državnim organom“ ter „normiranje in standardizacija“

Prvi podukrep (obdobje od leta 2007): „položaj svetovalca državnim organom“ ter „normiranje in standardizacija“

| (178) | Za obdobje od leta 2007 so se določbe o združljivosti zagotavljanja tehnične pomoči z notranjim trgom spremenile. |
| --- | --- |

(178)

Za obdobje od leta 2007 so se določbe o združljivosti zagotavljanja tehnične pomoči z notranjim trgom spremenile.

| (179) | Zagotavljanje tehnične pomoči je urejeno v oddelku IV.K smernic 2007–2013. Državne pomoči so koristile mlekarnam v zveznih deželah, ki pobirajo dajatev na mleko. Mlekarne so podjetja sektorja predelave in trženja kmetijskih proizvodov (gl. tudi uvodno izjavo 175). |
| --- | --- |

(179)

Zagotavljanje tehnične pomoči je urejeno v oddelku IV.K smernic 2007–2013. Državne pomoči so koristile mlekarnam v zveznih deželah, ki pobirajo dajatev na mleko. Mlekarne so podjetja sektorja predelave in trženja kmetijskih proizvodov (gl. tudi uvodno izjavo 175).

| (180) | Glede državnih pomoči, od katerih so imela korist podjetja za predelavo in trženje, bi kot določba, ki bi pomenila podlago za združljivost z notranjim trgom, veljala točka 105 smernic 2007–2013 v povezavi s členom 5 Uredbe Komisije (ES) št. 70/2001 (45). Za obdobje od začetka veljavnosti Uredbe Komisije (ES) št. 800/2008 (46) se točka 105 šteje za sklic na njena člena 26 in 27. |
| --- | --- |

(180)

Glede državnih pomoči, od katerih so imela korist podjetja za predelavo in trženje, bi kot določba, ki bi pomenila podlago za združljivost z notranjim trgom, veljala točka 105 smernic 2007–2013 v povezavi s členom 5 Uredbe Komisije (ES) št. 70/2001 (45). Za obdobje od začetka veljavnosti Uredbe Komisije (ES) št. 800/2008 (46) se točka 105 šteje za sklic na njena člena 26 in 27.

45

46

| (181) | Tako člen 5 Uredbe (ES) št. 70/2001 kot tudi člena 26 in 27 Uredbe (ES) št. 800/2008 se nanašajo na storitve v obliki svetovanja. V obravnavanem primeru pa z vidika mlekarn ne gre za svetovanje, temveč, kot je bilo obširno navedeno že v uvodnih izjavah 175–177, za zastopanje interesov. |
| --- | --- |

(181)

Tako člen 5 Uredbe (ES) št. 70/2001 kot tudi člena 26 in 27 Uredbe (ES) št. 800/2008 se nanašajo na storitve v obliki svetovanja. V obravnavanem primeru pa z vidika mlekarn ne gre za svetovanje, temveč, kot je bilo obširno navedeno že v uvodnih izjavah 175–177, za zastopanje interesov.

| (182) | Združljivost z notranjim trgom poleg tega ni možna niti v skladu z drugimi določbami poleg tistih, ki so jih navedle zainteresirane strani (pa tudi Nemčija se ni sklicevala na druge predpise o združljivosti). Dejavnosti VDM na področjih „položaj svetovalca državnim organom“ ter „normiranje in standardizacija“ v obdobju 2007–2013 torej niso združljive z notranjim trgom. |
| --- | --- |

(182)

Združljivost z notranjim trgom poleg tega ni možna niti v skladu z drugimi določbami poleg tistih, ki so jih navedle zainteresirane strani (pa tudi Nemčija se ni sklicevala na druge predpise o združljivosti). Dejavnosti VDM na področjih „položaj svetovalca državnim organom“ ter „normiranje in standardizacija“ v obdobju 2007–2013 torej niso združljive z notranjim trgom.

| (183) | Zato Komisija ugotavlja, da državne pomoči, dodeljene podjetjem iz sektorja predelave in trženja v obdobju od 2007, niso združljive z notranjim trgom. |
| --- | --- |

(183)

Zato Komisija ugotavlja, da državne pomoči, dodeljene podjetjem iz sektorja predelave in trženja v obdobju od 2007, niso združljive z notranjim trgom.

Drugi podukrep (obdobje 2001–2006): Splošno informiranje

Drugi podukrep (obdobje 2001–2006): Splošno informiranje

| (184) | Združljivost državnih pomoči, dodeljenih za splošno informiranje (uvodni izjavi 59 in 60), z notranjim trgom bi morda lahko izhajala iz določb o zagotavljanju tehnične pomoči. |
| --- | --- |

(184)

Združljivost državnih pomoči, dodeljenih za splošno informiranje (uvodni izjavi 59 in 60), z notranjim trgom bi morda lahko izhajala iz določb o zagotavljanju tehnične pomoči.

| (185) | Kot je bilo navedeno že v uvodni izjavi 175, je zagotavljanje tehnične pomoči urejeno v oddelku 14 smernic Skupnosti 2000–2006. |
| --- | --- |

(185)

Kot je bilo navedeno že v uvodni izjavi 175, je zagotavljanje tehnične pomoči urejeno v oddelku 14 smernic Skupnosti 2000–2006.

| (186) | Oddelek 14 se uporablja med drugim za državne pomoči v zvezi z dejavnostmi za predelavo in trženje kmetijskih izdelkov (gl. uvodno izjavo 175). |
| --- | --- |

(186)

Oddelek 14 se uporablja med drugim za državne pomoči v zvezi z dejavnostmi za predelavo in trženje kmetijskih izdelkov (gl. uvodno izjavo 175).

| (187) | Komisija domneva, da je ukrep dolgoročno prispeval h gospodarski sposobnosti preživetja sektorja, medtem ko je bil njegov vpliv na konkurenčne pogoje najbrž zelo majhen (drugi stavek točke 14.1 smernic Skupnosti 2000–2006). |
| --- | --- |

(187)

Komisija domneva, da je ukrep dolgoročno prispeval h gospodarski sposobnosti preživetja sektorja, medtem ko je bil njegov vpliv na konkurenčne pogoje najbrž zelo majhen (drugi stavek točke 14.1 smernic Skupnosti 2000–2006).

| (188) | Državna pomoč se je dodeljevala za kritje stroškov za razširjanje splošnih informacij. |
| --- | --- |

(188)

Državna pomoč se je dodeljevala za kritje stroškov za razširjanje splošnih informacij.

| (189) | Stroški, ki bi se lahko upoštevali za državno pomoč v okviru zagotavljanja tehnične pomoči, so taksativno našteti v petih alineah točke 14.1 smernic Skupnosti 2000–2006. Predmetno informiranje je mogoče šteti za ukrep za razširjanje novih metod v smislu pete alinee. Pri besedilu pete alinee je glede pojma „razširjanje novih metod“ možna široka razlaga. Dodatka „kot npr. pilotni ali demonstracijski projekti v primernem, manjšem obsegu“ ne gre razumeti kot omejitev, temveč v skladu z besedilom (kot npr.) zgolj kot primer. V tem delu je mogoče šteti, da je posredovanje splošnih informacij, predvsem objav znanstvenih dognanj ter splošnih objektivnih informacij o mleku v splošno razumljivi obliki, primerljivo z razširjanjem novih metod. Dejansko je bil namen pravila glede združljivosti iz točke 14.1 dovoliti spodbujanje ukrepov, ki kot ukrepi, obravnavani tukaj, prejemnike seznanjajo z novimi tehnikami na različnih področjih, pomembnih za kmetijstvo, kot npr. dobra kmetijska praksa ali varstvo živali v mlečni živinoreji (gl. uvodno izjavo 59). |
| --- | --- |

(189)

Stroški, ki bi se lahko upoštevali za državno pomoč v okviru zagotavljanja tehnične pomoči, so taksativno našteti v petih alineah točke 14.1 smernic Skupnosti 2000–2006. Predmetno informiranje je mogoče šteti za ukrep za razširjanje novih metod v smislu pete alinee. Pri besedilu pete alinee je glede pojma „razširjanje novih metod“ možna široka razlaga. Dodatka „kot npr. pilotni ali demonstracijski projekti v primernem, manjšem obsegu“ ne gre razumeti kot omejitev, temveč v skladu z besedilom (kot npr.) zgolj kot primer. V tem delu je mogoče šteti, da je posredovanje splošnih informacij, predvsem objav znanstvenih dognanj ter splošnih objektivnih informacij o mleku v splošno razumljivi obliki, primerljivo z razširjanjem novih metod. Dejansko je bil namen pravila glede združljivosti iz točke 14.1 dovoliti spodbujanje ukrepov, ki kot ukrepi, obravnavani tukaj, prejemnike seznanjajo z novimi tehnikami na različnih področjih, pomembnih za kmetijstvo, kot npr. dobra kmetijska praksa ali varstvo živali v mlečni živinoreji (gl. uvodno izjavo 59).

| (190) | Komisija domneva, da so bile te državne pomoči načeloma na razpolago vsem fizičnim in pravnim osebam, ki so „upravičene do podpore“, na zadevnem območju na podlagi objektivno opredeljenih meril (prvi stavek točke 14.2 smernic Skupnosti 2000–2006), tj. da so lahko imele navedene osebe korist od informiranja brez omejitev. |
| --- | --- |

(190)

Komisija domneva, da so bile te državne pomoči načeloma na razpolago vsem fizičnim in pravnim osebam, ki so „upravičene do podpore“, na zadevnem območju na podlagi objektivno opredeljenih meril (prvi stavek točke 14.2 smernic Skupnosti 2000–2006), tj. da so lahko imele navedene osebe korist od informiranja brez omejitev.

| (191) | Nemčija je zatrdila, da skupni znesek državne pomoči, dodeljene v obdobju 2001–2006, ni presegel 100 000 EUR na prejemnika v obdobju treh let. Kadar je bil podjetjem, za katera se uporablja opredelitev malih in srednjih podjetij, kot jo je določila Komisija (47), dodeljen znesek nad 100 000 EUR, pa najvišja dovoljena stopnja pomoči ni presegla 50 % upravičenih stroškov. Pri izračunu zneska pomoči so se za prejemnike štele osebe, ki so take storitve uporabljale, tj. mlekarne v zveznih deželah, ki pobirajo dajatev na mleko. |
| --- | --- |

(191)

Nemčija je zatrdila, da skupni znesek državne pomoči, dodeljene v obdobju 2001–2006, ni presegel 100 000 EUR na prejemnika v obdobju treh let. Kadar je bil podjetjem, za katera se uporablja opredelitev malih in srednjih podjetij, kot jo je določila Komisija (47), dodeljen znesek nad 100 000 EUR, pa najvišja dovoljena stopnja pomoči ni presegla 50 % upravičenih stroškov. Pri izračunu zneska pomoči so se za prejemnike štele osebe, ki so take storitve uporabljale, tj. mlekarne v zveznih deželah, ki pobirajo dajatev na mleko.

47

| (192) | Komisija ugotavlja, da so državne pomoči, ocenjene v tem oddelku, izpolnjevale zadevne pogoje smernic Skupnosti 2000–2006 in da so bile zato v obdobju 2001–2006 združljive z notranjim trgom. |
| --- | --- |

(192)

Komisija ugotavlja, da so državne pomoči, ocenjene v tem oddelku, izpolnjevale zadevne pogoje smernic Skupnosti 2000–2006 in da so bile zato v obdobju 2001–2006 združljive z notranjim trgom.

Drugi podukrep (obdobje od leta 2007): Splošno informiranje

Drugi podukrep (obdobje od leta 2007): Splošno informiranje

| (193) | Enako kot pri prejšnjem obdobju se za državne pomoči za dejavnosti splošnega informiranja upoštevajo določbe o zagotavljanju tehnične pomoči. |
| --- | --- |

(193)

Enako kot pri prejšnjem obdobju se za državne pomoči za dejavnosti splošnega informiranja upoštevajo določbe o zagotavljanju tehnične pomoči.

| (194) | Zagotavljanje tehnične pomoči je urejeno v oddelku IV.K smernic 2007–2013. Državne pomoči so koristile mlekarnam v zveznih deželah, ki pobirajo dajatev na mleko. Mlekarne so podjetja sektorja predelave in trženja kmetijskih proizvodov (gl. tudi uvodno izjavo 175). |
| --- | --- |

(194)

Zagotavljanje tehnične pomoči je urejeno v oddelku IV.K smernic 2007–2013. Državne pomoči so koristile mlekarnam v zveznih deželah, ki pobirajo dajatev na mleko. Mlekarne so podjetja sektorja predelave in trženja kmetijskih proizvodov (gl. tudi uvodno izjavo 175).

| (195) | V smernicah 2007–2013 je najprej določeno, da Komisija v nobenem primeru ne dovoljuje državnih pomoči velikim podjetjem (točka 106 smernic 2007–2013) in da zato za velika podjetja ni možno dati izjave o združljivosti. Preučiti je treba še, ali so z notranjim trgom združljive državne pomoči, ki so bile dodeljene malim in srednjim podjetjem. Zato se ocena združljivosti v nadaljevanju omejuje na državne pomoči, ki so bile dodeljene malim in srednjim podjetjem. |
| --- | --- |

(195)

V smernicah 2007–2013 je najprej določeno, da Komisija v nobenem primeru ne dovoljuje državnih pomoči velikim podjetjem (točka 106 smernic 2007–2013) in da zato za velika podjetja ni možno dati izjave o združljivosti. Preučiti je treba še, ali so z notranjim trgom združljive državne pomoči, ki so bile dodeljene malim in srednjim podjetjem. Zato se ocena združljivosti v nadaljevanju omejuje na državne pomoči, ki so bile dodeljene malim in srednjim podjetjem.

| (196) | Glede državnih pomoči mlekarnam, tj. podjetjem iz sektorja predelave in trženja, se smernice 2007–2013 v točki 105 sklicujejo na zadevne določbe člena 5 Uredbe (ES) št. 70/2001. Za obdobje od začetka veljavnosti Uredbe (ES) št. 800/2008 se ta določba šteje za sklic na njena člena 26 in 27. |
| --- | --- |

(196)

Glede državnih pomoči mlekarnam, tj. podjetjem iz sektorja predelave in trženja, se smernice 2007–2013 v točki 105 sklicujejo na zadevne določbe člena 5 Uredbe (ES) št. 70/2001. Za obdobje od začetka veljavnosti Uredbe (ES) št. 800/2008 se ta določba šteje za sklic na njena člena 26 in 27.

| (197) | Razširjanje splošnih informacij ni bilo predvideno v nobeni od navedenih določb uredb (ES) št. 70/2001 in (ES) št. 800/2008. |
| --- | --- |

(197)

Razširjanje splošnih informacij ni bilo predvideno v nobeni od navedenih določb uredb (ES) št. 70/2001 in (ES) št. 800/2008.

| (198) | Komisiji tudi niso znane nobene druge določbe prava Unije, v katerih bi bila v določenih okoliščinah predvidena združljivost z notranjim trgom za take državne pomoči, dodeljene podjetjem iz sektorja predelave in trženja (pa tudi Nemčija se ni sklicevala na druge predpise o združljivosti). |
| --- | --- |

(198)

Komisiji tudi niso znane nobene druge določbe prava Unije, v katerih bi bila v določenih okoliščinah predvidena združljivost z notranjim trgom za take državne pomoči, dodeljene podjetjem iz sektorja predelave in trženja (pa tudi Nemčija se ni sklicevala na druge predpise o združljivosti).

| (199) | Komisija ugotavlja, da državne pomoči, dodeljene podjetjem za predelavo in trženje, tj. mlekarnam, za obdobje od leta 2007 niso združljive z notranjim trgom. |
| --- | --- |

(199)

Komisija ugotavlja, da državne pomoči, dodeljene podjetjem za predelavo in trženje, tj. mlekarnam, za obdobje od leta 2007 niso združljive z notranjim trgom.

Parafiskalne dajatve

Parafiskalne dajatve

| (200) | Državne pomoči so bile financirane s parafiskalno dajatvijo (gl. uvodne izjave 13–17), zato mora Komisija preučiti ukrepe, za katere je bila dodeljena pomoč, torej državne pomoči, in način njihovega financiranja. Če je način financiranja državnih pomoči, zlasti z obveznimi prispevki, sestavni del ukrepov pomoči, mora Komisija pri oceni ukrepa pomoči upoštevati tudi način financiranja pomoči (48). |
| --- | --- |

(200)

Državne pomoči so bile financirane s parafiskalno dajatvijo (gl. uvodne izjave 13–17), zato mora Komisija preučiti ukrepe, za katere je bila dodeljena pomoč, torej državne pomoči, in način njihovega financiranja. Če je način financiranja državnih pomoči, zlasti z obveznimi prispevki, sestavni del ukrepov pomoči, mora Komisija pri oceni ukrepa pomoči upoštevati tudi način financiranja pomoči (48).

48

| (201) | Da bi se dajatev ali del dajatve lahko štela za sestavni del ukrepa pomoči, mora v skladu z zadevno nacionalno ureditvijo obstajati nujna povezava med dajatvijo in državno pomočjo glede uporabe v takem smislu, da se sredstva, zbrana z dajatvijo, obvezno uporabljajo za financiranje državne pomoči (49) višina dajatve pa mora neposredno vplivati na višino državne pomoči (50). |
| --- | --- |

(201)

Da bi se dajatev ali del dajatve lahko štela za sestavni del ukrepa pomoči, mora v skladu z zadevno nacionalno ureditvijo obstajati nujna povezava med dajatvijo in državno pomočjo glede uporabe v takem smislu, da se sredstva, zbrana z dajatvijo, obvezno uporabljajo za financiranje državne pomoči (49) višina dajatve pa mora neposredno vplivati na višino državne pomoči (50).

49

50

| (202) | Navedeni merili je treba uporabiti za celotno obdobje ocenjevanja. |
| --- | --- |

(202)

Navedeni merili je treba uporabiti za celotno obdobje ocenjevanja.

| (203) | Prvo merilo je, kot se zdi, izpolnjeno, saj imajo zvezne dežele v skladu s členom 22(1) MFG možnost pobiranja zadevnih parafiskalnih dajatev. Hkrati je v členu 22(2) in (2a) MFG konkretno določeno, kateri ukrepi se lahko financirajo z dajatvijo. Komisija zato ugotavlja, da so prihodki iz dajatve namenski in jih je dovoljeno uporabljati le za namene, ki so konkretno določeni z zakonom. Glede na pozitivni sklep in ta sklep Komisija domneva, da gre pri podpornih ukrepih, izvedenih v tem okviru, pretežno za državne pomoči. Poleg tega je z določitvijo namena izključeno, da bi se sredstva iz dajatve uporabljala za druge naloge države, ki niso navedene v členu 22(2) in (2a) MFG. |
| --- | --- |

(203)

Prvo merilo je, kot se zdi, izpolnjeno, saj imajo zvezne dežele v skladu s členom 22(1) MFG možnost pobiranja zadevnih parafiskalnih dajatev. Hkrati je v členu 22(2) in (2a) MFG konkretno določeno, kateri ukrepi se lahko financirajo z dajatvijo. Komisija zato ugotavlja, da so prihodki iz dajatve namenski in jih je dovoljeno uporabljati le za namene, ki so konkretno določeni z zakonom. Glede na pozitivni sklep in ta sklep Komisija domneva, da gre pri podpornih ukrepih, izvedenih v tem okviru, pretežno za državne pomoči. Poleg tega je z določitvijo namena izključeno, da bi se sredstva iz dajatve uporabljala za druge naloge države, ki niso navedene v členu 22(2) in (2a) MFG.

| (204) | Glede vprašanja, ali višina dajatve neposredno vpliva na višino državne pomoči, je treba opozoriti na člen 22(3) MFG, v skladu s katerim morajo biti prihodki iz dajatve ločeni in jih ni dovoljeno uporabljati za upravne izdatke deželnih organov. Po podatkih, ki jih je predložila Nemčija, so sredstva iz dajatve na mleko edina državna sredstva, s katerimi se financirajo ukrepi, ki se ocenjujejo v tem sklepu. Komisija zato ugotavlja, da višina dajatve dejansko neposredno vpliva na višino državne pomoči. |
| --- | --- |

(204)

Glede vprašanja, ali višina dajatve neposredno vpliva na višino državne pomoči, je treba opozoriti na člen 22(3) MFG, v skladu s katerim morajo biti prihodki iz dajatve ločeni in jih ni dovoljeno uporabljati za upravne izdatke deželnih organov. Po podatkih, ki jih je predložila Nemčija, so sredstva iz dajatve na mleko edina državna sredstva, s katerimi se financirajo ukrepi, ki se ocenjujejo v tem sklepu. Komisija zato ugotavlja, da višina dajatve dejansko neposredno vpliva na višino državne pomoči.

| (205) | Če so dajatve sestavni del ukrepa pomoči, mora Komisija preučiti, ali pri tem prihaja do diskriminacije med uvoženimi in domačimi proizvodi (51) ali izvoženimi domačimi proizvodi in domačimi proizvodi, ki se tržijo na domačem trgu (52). |
| --- | --- |

(205)

Če so dajatve sestavni del ukrepa pomoči, mora Komisija preučiti, ali pri tem prihaja do diskriminacije med uvoženimi in domačimi proizvodi (51) ali izvoženimi domačimi proizvodi in domačimi proizvodi, ki se tržijo na domačem trgu (52).

51

52

| (206) | Dajatev na mleko se ne pobira za uvožene proizvode. Ukrepi pomoči v okviru MFG uvoženih proizvodov torej ne postavljajo v slabši položaj. |
| --- | --- |

(206)

Dajatev na mleko se ne pobira za uvožene proizvode. Ukrepi pomoči v okviru MFG uvoženih proizvodov torej ne postavljajo v slabši položaj.

| (207) | Poleg tega bi lahko dajatev na mleko šteli za diskriminatorno uvedbo notranjega davka, s katero bi bil kršen člen 110 PDEU, če bi se dajatev na mleko v obsegu obveznosti za dajatev na mleko, ki bi nastala za blago, proizvedeno in predelano na nacionalnem ozemlju, le deloma izravnala s prednostmi, ki izhajajo iz uporabe prihodkov iz te dajatve, zaradi česar bi bili izvoženi domači proizvodi postavljeni v slabši položaj. Organi Nemčije so izjavili, da, kolikor jim je znano, podjetja, ki izvažajo mlečne izdelke, niso v slabšem položaju zaradi pobiranja dajatve. Če pa bi v prihodnje kakšno podjetje, ki je izvozilo mlečne izdelke, dokazalo, da je bilo zaradi pobiranja dajatve v slabšem položaju, mu bodo po zatrjevanju Nemčije ustrezni zneski dajatve povrnjeni. Na tej podlagi Komisija ugotavlja, da je diskriminacija izključena. |
| --- | --- |

(207)

Poleg tega bi lahko dajatev na mleko šteli za diskriminatorno uvedbo notranjega davka, s katero bi bil kršen člen 110 PDEU, če bi se dajatev na mleko v obsegu obveznosti za dajatev na mleko, ki bi nastala za blago, proizvedeno in predelano na nacionalnem ozemlju, le deloma izravnala s prednostmi, ki izhajajo iz uporabe prihodkov iz te dajatve, zaradi česar bi bili izvoženi domači proizvodi postavljeni v slabši položaj. Organi Nemčije so izjavili, da, kolikor jim je znano, podjetja, ki izvažajo mlečne izdelke, niso v slabšem položaju zaradi pobiranja dajatve. Če pa bi v prihodnje kakšno podjetje, ki je izvozilo mlečne izdelke, dokazalo, da je bilo zaradi pobiranja dajatve v slabšem položaju, mu bodo po zatrjevanju Nemčije ustrezni zneski dajatve povrnjeni. Na tej podlagi Komisija ugotavlja, da je diskriminacija izključena.

| (208) | Komisija zato ugotavlja, da dajatev ne predstavlja kršitve člena 110 PDEU (53). |
| --- | --- |

(208)

Komisija zato ugotavlja, da dajatev ne predstavlja kršitve člena 110 PDEU (53).

53

| (209) | Poleg tega je treba preučiti, ali pobiranje dajatve na mleko ni v nasprotju s cilji skupne ureditve trga v kmetijskem sektorju. V zvezi s tem je treba ugotoviti, ali dajatve na mleko vplivajo na cene domačih končnih proizvodov in ali zaradi tega prihaja do diskriminiranja domačih proizvodov glede na uvožene proizvode (54). Komisija v zvezi s tem ugotavlja, da maloprodajna cena mleka v Nemčiji očitno ni nižja od 0,45 EUR za liter. Dajatev na mleko znaša največ 0,0015 EUR za kilogram, torej predstavlja le neznaten del prodajne cene. Komisija zato ugotavlja, da pobiranje dajatve na mleko ni v nasprotju s cilji zadevne skupne ureditve trga. |
| --- | --- |

(209)

Poleg tega je treba preučiti, ali pobiranje dajatve na mleko ni v nasprotju s cilji skupne ureditve trga v kmetijskem sektorju. V zvezi s tem je treba ugotoviti, ali dajatve na mleko vplivajo na cene domačih končnih proizvodov in ali zaradi tega prihaja do diskriminiranja domačih proizvodov glede na uvožene proizvode (54). Komisija v zvezi s tem ugotavlja, da maloprodajna cena mleka v Nemčiji očitno ni nižja od 0,45 EUR za liter. Dajatev na mleko znaša največ 0,0015 EUR za kilogram, torej predstavlja le neznaten del prodajne cene. Komisija zato ugotavlja, da pobiranje dajatve na mleko ni v nasprotju s cilji zadevne skupne ureditve trga.

54

Zaključek

Zaključek

| (210) | V skladu s členom 15(1) Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 imajo pooblastila Komisije zahtevati vračilo pomoči desetletni zastaralni rok. V skladu s členom 15(2) Uredbe (ES) št. 659/1999 „kakršen koli ukrep glede nezakonite pomoči, ki ga sprejme Komisija ..., prekine zastaralni rok“. |
| --- | --- |

(210)

V skladu s členom 15(1) Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 imajo pooblastila Komisije zahtevati vračilo pomoči desetletni zastaralni rok. V skladu s členom 15(2) Uredbe (ES) št. 659/1999 „kakršen koli ukrep glede nezakonite pomoči, ki ga sprejme Komisija ..., prekine zastaralni rok“.

| (211) | Potem ko je Nemčija predložila letno poročilo za leto 2010 o državnih pomočeh v kmetijskem sektorju, jo je Komisija z dopisom z dne 28. novembra 2011 zaprosila za dodatne podatke o shemi. S tem ukrepom Komisije je bil zastaralni rok prekinjen. Zato se ta sklep glede na desetletni zastaralni rok iz prejšnje uvodne izjave nanaša na obdobje od 28. novembra 2001. |
| --- | --- |

(211)

Potem ko je Nemčija predložila letno poročilo za leto 2010 o državnih pomočeh v kmetijskem sektorju, jo je Komisija z dopisom z dne 28. novembra 2011 zaprosila za dodatne podatke o shemi. S tem ukrepom Komisije je bil zastaralni rok prekinjen. Zato se ta sklep glede na desetletni zastaralni rok iz prejšnje uvodne izjave nanaša na obdobje od 28. novembra 2001.

| (212) | Komisija ugotavlja, da je Nemčija nezakonito dodeljevala državne pomoči, s čimer je kršila člena 107 in 108 PDEU. Te pomoči so koristile podjetjem iz sektorja predelave in trženja mleka v celotni Nemčiji. Pomoči so deloma združljive z notranjim trgom (uvodna izjava 192), deloma pa nezdružljive z notranjim trgom (uvodne izjave 177, 183 in 199). |
| --- | --- |

(212)

Komisija ugotavlja, da je Nemčija nezakonito dodeljevala državne pomoči, s čimer je kršila člena 107 in 108 PDEU. Te pomoči so koristile podjetjem iz sektorja predelave in trženja mleka v celotni Nemčiji. Pomoči so deloma združljive z notranjim trgom (uvodna izjava 192), deloma pa nezdružljive z notranjim trgom (uvodne izjave 177, 183 in 199).

| (213) | Komisija meni, da je smiselna naslednja metoda zahteve za vračilo državnih pomoči, ki niso združljive z notranjim trgom: plačila VDM za ukrepe, ki jih je izvedlo, iz sredstev iz dajatve na mleko naj se razdelijo na zadevne mlekarne v sorazmerju z zneski dajatve na mleko, ki so jih plačale, da bi ugotovili znesek državnih pomoči za vračilo. Komisija je pripravljena skupaj z Nemčijo preučiti druge metode razdelitve predmetnih sredstev na prejemnike pomoči – |
| --- | --- |

(213)

Komisija meni, da je smiselna naslednja metoda zahteve za vračilo državnih pomoči, ki niso združljive z notranjim trgom: plačila VDM za ukrepe, ki jih je izvedlo, iz sredstev iz dajatve na mleko naj se razdelijo na zadevne mlekarne v sorazmerju z zneski dajatve na mleko, ki so jih plačale, da bi ugotovili znesek državnih pomoči za vračilo. Komisija je pripravljena skupaj z Nemčijo preučiti druge metode razdelitve predmetnih sredstev na prejemnike pomoči –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Finančna podpora, ki jo je Nemčija preko združenja Verband der Milchwirtschaft e.V. dodelila znanstvenikom, se ne šteje za državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU.

Finančna podpora, ki jo je Nemčija preko združenja Verband der Milchwirtschaft e.V. dodelila v zvezi s predavanji na Visoki strokovni šoli v Hannovru, se ne šteje za državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU.

Finančna podpora, ki jo je Nemčija dodelila v zvezi z dejavnostjo združenja Verband der Milchwirtschaft e.V. kot posrednika pri splošnem informiranju in s položajem združenja Verband der Milchwirtschaft e.V. kot svetovalca državnim organom ter glede normiranja in standardizacije, se šteje za državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU.

Člen 2

Državne pomoči, ki jih je Nemčija nezakonito dodelila v zvezi z dejavnostjo združenja Verband der Milchwirtschaft e.V. kot posrednika pri splošnem informiranju v obdobju od 28. novembra 2001 do 31. decembra 2006, pri čemer je kršila člen 108(3) PDEU, so združljive z notranjim trgom.

Člen 3

Državne pomoči, ki jih je Nemčija nezakonito dodelila v zvezi z dejavnostjo združenja Verband der Milchwirtschaft e.V. kot svetovalca državnim organom ter glede normiranja in standardizacije, pri čemer je kršila člen 108(3) PDEU, so nezdružljive z notranjim trgom.

Državne pomoči, ki jih je Nemčija nezakonito dodelila v zvezi s položajem združenja Verband der Milchwirtschaft e.V. kot posrednika pri splošnem informiranju v obdobju od 1. januarja 2007, pri čemer je kršila člen 108(3) PDEU, so nezdružljive z notranjim trgom.

Člen 4

1.   Nemčija od prejemnikov izterja pomoči, nezdružljive z notranjim trgom, ki so bile dodeljene na podlagi sheme pomoči iz člena 3.

2.   V znesku za vračilo so zajete obresti za čas od dne, od katerega so bile pomoči prejemnikom na razpolago, do njihovega dejanskega vračila.

3.   Obresti se v skladu s poglavjem V Uredbe (ES) št. 794/2004 in v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 271/2008 (55) o spremembi Uredbe (ES) št. 794/2004 izračunajo z obrestno obrestnim računom.

4.   Nemčija z dnem sprejetja tega sklepa ustavi vsa neizvedena izplačila na podlagi sheme pomoči iz člena 3.

Člen 5

1.   Pomoči, dodeljene na podlagi sheme pomoči iz člena 3, se takoj in dejansko izterjajo.

2.   Nemčija zagotovi, da se ta sklep izvede v štirih mesecih od datuma uradnega obvestila o tem sklepu.

Člen 6

1.   Nemčija v dveh mesecih od datuma uradnega obvestila o tem sklepu Komisiji predloži naslednje podatke:

| (a) | seznam prejemnikov, ki so prejeli pomoči na podlagi sheme pomoči iz člena 3, in skupni znesek pomoči, ki jih je vsak od njih prejel na podlagi te sheme; |
| --- | --- |

(a)

seznam prejemnikov, ki so prejeli pomoči na podlagi sheme pomoči iz člena 3, in skupni znesek pomoči, ki jih je vsak od njih prejel na podlagi te sheme;

| (b) | skupni znesek (glavnica in obresti), ki se izterja od vsakega prejemnika; |
| --- | --- |

(b)

skupni znesek (glavnica in obresti), ki se izterja od vsakega prejemnika;

| (c) | podroben opis že sprejetih in načrtovanih ukrepov za izpolnitev tega sklepa; |
| --- | --- |

(c)

podroben opis že sprejetih in načrtovanih ukrepov za izpolnitev tega sklepa;

| (d) | dokumente, ki dokazujejo, da je bilo od prejemnikov zahtevano vračilo pomoči. |
| --- | --- |

(d)

dokumente, ki dokazujejo, da je bilo od prejemnikov zahtevano vračilo pomoči.

2.   Nemčija Komisijo obvešča o napredku svojih ukrepov, sprejetih za izvedbo tega sklepa, dokler ni pomoč, dodeljena na podlagi sheme pomoči iz člena 3, v celoti vrnjena. Nemčija na zahtevo Komisije takoj predloži podatke o ukrepih, ki so bili sprejeti oz. so načrtovani za izpolnitev tega sklepa. Prav tako predloži podrobne informacije o zneskih pomoči in obrestih, ki so jih upravičenci že vrnili.

Člen 7

Ta sklep je naslovljen na Zvezno republiko Nemčijo.

Nemčija je pozvana, da kopijo tega sklepa takoj pošlje prejemnikom pomoči.

V Bruslju, 16. decembra 2015

Za Komisijo

Phil HOGAN

Član Komisije

---

(1)  
  UL C 7, 10.1.2014, str. 8.

1

(2)  Uredba Sveta (ES) št. 659/1999 z dne 22. marca 1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije (UL L 83 z dne 27.3.1999, str. 1).

2

(3)  Glej opombo 1. Nemčiji je bil pred tem z dopisom z dne 9. decembra 2013 vročen popravek.

3

(4)  http://www.idf-germany.com/der-verband/mitglieder-und-foerderer/

4

(5)  Uredba Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (UL L 299, 16.11.2007, str. 1).

5

(6)  Sodba Splošnega sodišča z dne 26.januarja 2005 v zadevi Piau/Komisija, T-193/02, ECLI:EU:T:2005:22, točka 69; Komisija, sklep z dne 26. aprila 2006, N/277/2003 – prenos lastništva na naravovarstvenih zemljiščih.

6

(7)  VDM se v tem delu sklicuje med drugim na člen 5(3) Uredbe (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2002 o določitvi splošnih načel in zahtevah živilske zakonodaje, ustanovitvi Evropske agencije za varnost hrane in postopkih, ki zadevajo varnost hrane (UL L 31, 1.2.2002, str. 1).

7

(8)  VDM se v tem delu glede negospodarske narave uvajanja in priprave norm sklicuje na sodbo Splošnega sodišča z dne 12. decembra 2006 v zadevi SELEX/Komisija, ECLI:EU:T:2006:387.

8

(9)  
  UL C 28, 1.2.2000, str. 2.

9

(10)  
  UL C 319, 27.12.2006, str. 1.

10

(11)  VDM se v tem delu glede razširjanja poročil in statistik sklicuje na sklep Komisije z dne 27. julija 2006, državna pomoč N 425/09, točka 9, zadnji stavek.

11

(12)  VDM se glede Nemčije v tem delu sklicuje na primer na državno pomoč N 571/2002 (zakon o skladu za spodbujanje prodaje).

12

(13)  Sklep Komisije z dne 9. aprila 2014 v zvezi s shemo državnih pomoči SA.23257 (12/C) (ex NN 8/10, ex CP 157/07), ki jo izvaja Francija (medpanožni sporazum, sklenjen v okviru Francoskega združenja za povečanje vrednosti proizvodov in strokovnih sektorjev hortikulture in krajinarstva – Val'Hor) (UL L 192, 1.7.2014, str. 59).

13

(14)  Gl. sodbo Sodišča z dne 30. maja 2013 v zadevi Doux Élevage, C-677/11, ECLI:C:2013:348, točka 38.

14

(15)  Gl. sodbo Sodišča z dne 18. maja 2002 v zadevi Stardust Marine, C-482/99, ECLI:C:2002:294, točka 52.

15

(16)  Sodba Sodišča z dne 15. julija 2004 v zadevi Pearle BV, C-345/02, ECLI:EU:C:2004:448, točka 36.

16

(17)  Sodba Splošnega sodišča z dne 27. septembra 2012 v zadevi Plans de Campagne, T-139/09, ECLI:EU:T:2012:496, točka 62.

17

(18)  Sodba Sodišča z dne 19. decembra 2013 v zadevi Vent de Colère, C-262/12, ECLI:EU:C:2013:851, točka 11 ter sklepni predlogi generalnega pravobranilca Jääskinena z dne 11. julija 2013 v zadevi Vent de Colère, C-262/12, ECLI:EU:C:2013:469, med drugim točka 49.

18

(19)  Gl. sodbo Sodišča z dne 15. julija 2007 v zadevi Pearle BV, C-345/02, ECLI:EU:C:2004:448, točka 37; Sodba Sodišča z dne 30. maja 2013 v zadevi Doux Élevage, C-677/11, ECLI:EU:C:2013:348, točka 40; Sklep 2014/416/EU.

19

(20)  Gl. sodbo Sodišča z dne 15. julija 2004 v zadevi Pearle BV, C-345/02, ECLI:EU:C:2004:448, točka 37; sodba Sodišča z dne 30. maja 2013, Doux Élevage, C-677/11, ECLI:EU:C:2013:348, točka 40.

20

(21)  
  UL C 8, 11.1.2012, str. 4.

21

(22)  Sodba Sodišča z dne 11. septembra 2007 v zadevi Komisija proti Zvezni republiki Nemčiji, C-318/05 ECLI:EU:C:2007:495, točka 68. Glej tudi Odločbo Komisije z dne 25. aprila 2001 v zadevi št. N118/00 Državne subvencije profesionalnim športnim klubom in Odločbo Nadzornega organa Efte v zadevi 68123 – Norveška – Nasjonal digital læringsarena, 12. oktober 2011, str. 9.

22

(23)  Sporočilo Komisije o uporabi pravil Evropske unije o državni pomoči za nadomestilo, dodeljeno za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena, točka 27 (UL C 198, 27.6.2014, str. 1).

23

(24)  Sodba Sodišča z dne 20. novembra 2003 v zadevi Ministère de l'Économie, des Finances et de l'Industrie/GEMO, C-126/01, ECLI:EU:C:2003:622, točka 23.

24

(25)  Sodba Sodišča z dne 20. novembra 2003, Ministère de l'Économie, des Finances et de l'Industrie/GEMO, C-126/01, ECLI:EU:C:2003:622, točka 24.

25

(26)  Npr. tretji stavek člena 37(2) Zakonika o urejanju prostora (Baugesetzbuch, BauGB), člen 17(1) in (2), člen 18(3) in (4). Člen 22(5) Zakona o varstvu narave in ohranjanju krajine (BNatSchG), člen 2(7), člen 11(2) in (3), člen 12(7), točka 2 člena 14(4), člen 26(3), člen 35a(3) Splošnega zakona o železnici (AEG). Za prejšnji člen 9 BNatSchG glej sodbo sodišča Bundesverwaltungsgericht z dne 29. aprila 1993, zadeva: 7 A 4/93, točka 22 („... za odločitev v ‚posvetovanju‘, za razliko od odločitve s ‚soglasjem‘, ni potrebno soglasje volj. Pomeni zgolj (strokovno) posvetovanje z drugim organom, ki s tem dobi priložnost, da v postopek vnese svojo predstavo“) in za prejšnjo točko 2 člena 18(2)(1) AEG sodbe sodišča Bundesverwaltungsgericht z dne 31. oktobra 2000, Az: 11 VR 12/00, točka 5 („Posvetovanje s tožečo stranko, predpisano v točki 2 člena 18(2)(1) AEG, pri katerem za razliko od sporazuma ni potrebno soglasje volj ...“) ter z dne 7. februarja 2005, Az: 9 VR 15/04, točka 11 („Posvetovanje s tožečo stranko, ki je potrebno v skladu s tem, [...] je organ za odobritev načrta izvedel tako, da je tožeči stranki [...] dal priložnost, da izrazi mnenje“).

26

(27)  Gl. tudi šesti stavek člena 22(1) MFG z napotilom na „pristojnosti“ deželnih vlad (in možnost prenosa pristojnosti na najvišje deželne organe) ter člen 23(2) MFG, v skladu s katerim pobiranje dajatev poteka v skladu z Davčnim zakonikom (Abgabenordnung, AO), pogoj za to pa je izdaja odločbe o odmeri dajatev ali podobnega upravnega akta (glej člena 122 in 251 AO). Nasprotno pa v skladu s členom 14(3) MFG ni dovoljeno prenesti nalog javnih organov na deželno združenje.

27

Abgabenordnung

(28)  Posamezne uredbe zveznih dežel so navedene v uvodnih izjavah 21–28.

28

(29)  Sodba Sodišča z dne 30. maja 2013, Doux Élevage, C-677/11, ECLI:EU:C:2013:348, točka 40.

29

(30)  Sodba Sodišča z dne 30. maja 2013, Doux Élevage, C-677/11, ECLI:EU:C:2013:348, točka 31.

30

(31)  Sodba Sodišča z dne 30. maja 2013, Doux Élevage, C-677/11, ECLI:EU:C:2013:348, točka 32.

31

(32)  Glej na primer člen 6(3) Uredbe o dajatvi za mleko (Verordnung über eine Umlage für Milch, BayMilchUmlV) z dne 17. oktobra 2007.

32

(33)  Glej na primer člen 5 Uredbe o dajatvi za mleko (BayMilchUmlV) z dne 17. oktobra 2007.

33

(34)  Gl. sodbo Sodišča z dne 11. septembra 2014 v zadevi Komisija/Nemčija, C-527/12, ECLI:EU:C:2014:2193, točki 41 in 56.

34

(35)  Sodba Sodišča z dne 30. maja 2013, Doux Élevage, C-677/11, ECLI:EU:C:2013:348, točke 32, 35 in 38.

35

(36)  Glej izjave na spletnem mestu VDM (http://www.idf-germany.com/): „VDM v IDF zastopa interese nemškega sektorja mleka“; „ugotavljanje in podpiranje interesov sektorja mleka“; „zastopanje interesov v zakonodajnem postopku v razmerju do ministrstev“; „/.../ svetovanje v vseh vprašanjih s področja sektorja mleka neposredno ali posredno koristi tudi posameznim proizvajalcem mleka ali mlekarnam“; „V vseh mednarodnih organom /.../ tako skrbi, da se upoštevajo interesi Nemčije“; „[njegova naloga je] interese sektorja mleka predstaviti pristojnim zveznim organom kot usklajeno mnenje“; „/.../spodbujati usklajevanje med zveznimi organi in sektorjem mleka“; „VDM bistveno prispeva k temu, da sektor mleka in uradni organi najdejo skupen jezik“; „VDM kot predstavnik celotne panoge skrbi za normiranje in standardizacijo /.../“; „Ker BMELV pošilja delegacije Nemčije na seje odborov Codex alimentarius, VDM tudi tukaj zastopa interese sektorja mleka in s tem združenj, ki so včlanjena vanj“; „VDM zastopa stališče sektorja mleka v razmerju do politike“.

36

Codex alimentarius

(37)  Sodba Sodišča z dne 17. septembra 1980 v zadevi Philip Morris Holland BV/Komisija, C-730/79; ECLI:EU:C:1980:209, točki 11 in 12.

37

(38)  Glej zlasti sodbo Sodišča z dne 13. julija 1988 v zadevi Francoska republika/Komisija, 102/87, ECLI:EU:C:1988:391.

38

(39)  Sodba Sodišča z dne14. januarja 2015 v zadevi Eventech Ltd/Parking Adjudicator, C-518/13, ECLI:EU:C:2015:9, točka 67.

39

(40)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 927/2012 z dne 9. oktobra 2012 o spremembi Priloge I k Uredbi Sveta (EGS) št. 2658/87 o tarifni in statistični nomenklaturi ter skupni carinski tarifi (UL L 304, 31.10.2012, str. 1).

40

(41)  Vir: Eurostat.

41

(42)  Uredba Komisije (ES) št. 794/2004 z dne 21. aprila 2004 o izvajanju Uredbe Sveta (EU) 2015/1589 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije (UL L 140, 30.4.2004, str. 1).

42

(43)  Sodba Splošnega sodišča z dne 30. aprila 2002 v združenih zadevah T-195/01 in T-207/01, Gibraltar/Komisija, ECLI:EU:T:2002:111, točka 111.

43

(44)  
  UL C 119, 22.5.2002, str. 22.

44

(45)  Uredba Komisije (ES) št. 70/2001 z dne 12. januarja 2001 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe Evropske skupnosti pri pomoči za majhna in srednje velika podjetja (UL L 10, 13.1.2001, str. 33).

45

(46)  Uredba Komisije (ES) št. 800/2008 z dne 6. avgusta 2008 o razglasitvi nekaterih vrst pomoči za združljive s skupnim trgom z uporabo členov 87 in 88 Pogodbe (Uredba o splošnih skupinskih izjemah) (UL L 214, 9.8.2008, str. 3).

46

(47)  
  UL L 107, 30.4.1996, str. 4.

47

(48)  Sodba Sodišča z dne 21. oktobra 2003 v združenih zadevah C-261/01 in C-262/01, Van Calster, ECLI:EU:C:2003:571, točka 49.

48

(49)  Sodba Sodišča z dne 13. januarja 2005 v zadevi Streekgewest Westelijk Noord-Brabant, C-174/02, ECLI:EU:C:2005:10, točka 26; Sodba Sodišča z dne 27. oktobra 2005 v združenih zadevah od C-266/04 do C-270/04, C-276/04 in od C-321/04 do C-325/04, Nazairdis SAS e.a./Caisse nationale de l'organisation autonome d'assurance vieillesse des travailleurs non salariés des professions industrielles et commerciales (Organic), ECLI:EU:C:2005:657, točke 46–49.

49

(50)  Sodba Sodišča z dne 13. januarja 2005, Streekgewest Westelijk Noord-Brabant, C-174/02, ECLI:EU:C:2005:10, točka 28, ter sodba Sodišča z dne 15. junija 2006 v združenih zadevah C-393/04 in C-41/05, Air Liquide, ECLI:EU:C:2006:403, točka 46.

50

(51)  Glede diskriminiranja med domačimi in izvoženimi proizvodi gl. med drugim sodbo Sodišča z dne 23. aprila 2002 v zadevi Nygard, C-234/99, ECLI:EU:C:2002:244, točki 21 in 22.

51

(52)  Glede diskriminiranja med domačimi in uvoženimi proizvodi gl. sodbo Sodišča z dne 11. marca 1992 v združenih zadevah C-78/90, C-79/90, C-80/90, C-81/90, C-82/90 in C-83/90, Compagnie Commerciale de l'Ouest, ECLI:EU:C:1992:118, točka 26.

52

(53)  Sodba Sodišča z dne 21. oktobra 2003 v združenih zadevah C-261/01 in C-262/01, Van Calster, ECLI:EU:C:2003:571, točka 48.

53

(54)  Sodba Sodišča z dne 22. maja 2003 v zadevi Freskot, C-355/00, ECLI:EU:C:2003:298, točke 18–32.

54

(55)  Uredba Komisije (ES) št. 271/2008 z dne 30. januarja 2008 o spremembi Uredbe (ES) št. 794/2004 o izvajanju Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES (UL L 82, 25.3.2008, str. 1).

55

---