# Uradni list L 210/2009

| | ISSN 1725-5155
  doi:10.3000/17255155.L_2009.210.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 210 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5214. avgust 2009 |

ISSN 1725-5155

doi:10.3000/17255155.L_2009.210.slv

Uradni list

Evropske unije

L 210

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5214. avgust 2009

---

| Vsebina | | I   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 741/2009 z dne 13. avgusta 2009 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 1 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 742/2009 z dne 13. avgusta 2009 o spremembi Uredbe (ES) št. 1296/2008 o določitvi podrobnih pravil za uporabo tarifnih kvot za uvoz koruze in sirka v Španijo in uvoz koruze na Portugalsko | 3 |

Vsebina

I   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna

Stran

UREDBE

Uredba Komisije (ES) št. 741/2009 z dne 13. avgusta 2009 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

1

*

Uredba Komisije (ES) št. 742/2009 z dne 13. avgusta 2009 o spremembi Uredbe (ES) št. 1296/2008 o določitvi podrobnih pravil za uporabo tarifnih kvot za uvoz koruze in sirka v Španijo in uvoz koruze na Portugalsko

3

| | | II   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna |
| --- | --- | --- |
| | | ODLOČBE/SKLEPI |
| | | Komisija |
| | | 2009/612/ES |
| | * | Odločba Komisije z dne 10. marca 2009 v zvezi z ukrepom C 5/2000 (prej NN 118/97), ki jo je izdala Španija v korist podjetja SNIACE d.o.o., s sedežem v Torrelavegi v Kantabriji in s katero se spremeni Odločba 1999/395/ES
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 1479)

   (
  1
  ) | 4 |
| | | 2009/613/ES |
| | * | Odločba Komisije z dne 8. aprila 2009 o ukrepih C 7/07 (ex NN 82/06 in NN 83/06) Združenega kraljestva v korist družbe Royal Mail
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 2486)

   (
  1
  ) | 16 |
| | | 2009/614/ES |
| | * | Odločba Komisije z dne 23. julija 2009 o spremembi Odločbe 2008/458/ES o določitvi pravil za izvajanje Odločbe št. 575/2007/ES Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Evropskega sklada za vračanje za obdobje 2008–2013 v okviru splošnega programa Solidarnost in upravljanje migracijskih tokov glede sistemov upravljanja in nadzora držav članic, pravil za upravno in finančno upravljanje ter upravičenosti izdatkov za projekte, ki jih sofinancira Sklad
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 5453) | 36 |

II   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna

ODLOČBE/SKLEPI

Komisija

2009/612/ES

*

Odločba Komisije z dne 10. marca 2009 v zvezi z ukrepom C 5/2000 (prej NN 118/97), ki jo je izdala Španija v korist podjetja SNIACE d.o.o., s sedežem v Torrelavegi v Kantabriji in s katero se spremeni Odločba 1999/395/ES
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 1479)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 1479)

1

4

2009/613/ES

*

Odločba Komisije z dne 8. aprila 2009 o ukrepih C 7/07 (ex NN 82/06 in NN 83/06) Združenega kraljestva v korist družbe Royal Mail
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 2486)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 2486)

1

16

2009/614/ES

*

Odločba Komisije z dne 23. julija 2009 o spremembi Odločbe 2008/458/ES o določitvi pravil za izvajanje Odločbe št. 575/2007/ES Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Evropskega sklada za vračanje za obdobje 2008–2013 v okviru splošnega programa Solidarnost in upravljanje migracijskih tokov glede sistemov upravljanja in nadzora držav članic, pravil za upravno in finančno upravljanje ter upravičenosti izdatkov za projekte, ki jih sofinancira Sklad
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 5453)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 5453)

36

| | | III   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo EU |
| --- | --- | --- |
| | | AKTI, SPREJETI V SKLADU Z NASLOVOM V POGODBE EU |
| | * | Skupno stališče Sveta 2009/615/SZVP z dne 13. avgusta 2009 o spremembi Skupnega stališča 2006/318/SZVP o podaljšanju omejevalnih ukrepov proti Burmi/Mjanmaru | 38 |

III   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo EU

AKTI, SPREJETI V SKLADU Z NASLOVOM V POGODBE EU

*

Skupno stališče Sveta 2009/615/SZVP z dne 13. avgusta 2009 o spremembi Skupnega stališča 2006/318/SZVP o podaljšanju omejevalnih ukrepov proti Burmi/Mjanmaru

38

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna

UREDBE

| 14.8.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 210/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.8.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 210/1

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 741/2009

z dne 13. avgusta 2009

o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1580/2007 z dne 21. decembra 2007 o določitvi izvedbenih pravil za uredbe Sveta (ES) št. 2200/96, (ES) št. 2201/96 in (ES) št. 1182/2007 v sektorju sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 138(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

Uredba (ES) št. 1580/2007 ob uporabi rezultatov večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, v skladu s katerimi Komisija določi pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XV k tej uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Pavšalne uvozne vrednosti iz člena 138 Uredbe (ES) št. 1580/2007 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 14. avgusta 2009.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 13. avgusta 2009

Za Komisijo

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 350, 31.12.2007, str. 1.

2

---

PRILOGA

Pavšalne uvozne vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka tretjih držav (1) | Pavšalna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | MK | 25,6 |
| XS | 21,6 |
| ZZ | 23,6 |
| 0707 00 05 | MK | 23,0 |
| TR | 101,7 |
| ZZ | 62,4 |
| 0709 90 70 | TR | 103,3 |
| ZZ | 103,3 |
| 0805 50 10 | AR | 65,9 |
| NZ | 63,1 |
| UY | 61,0 |
| ZA | 67,1 |
| ZZ | 64,3 |
| 0806 10 10 | EG | 159,0 |
| MA | 141,6 |
| TR | 141,4 |
| US | 223,1 |
| ZA | 142,5 |
| ZZ | 161,5 |
| 0808 10 80 | AR | 124,5 |
| BR | 70,9 |
| CL | 82,7 |
| NZ | 81,9 |
| US | 87,1 |
| ZA | 78,2 |
| ZZ | 87,6 |
| 0808 20 50 | AR | 104,5 |
| CL | 101,7 |
| CN | 60,2 |
| TR | 139,7 |
| ZA | 89,7 |
| ZZ | 99,2 |
| 0809 30 | TR | 132,3 |
| ZZ | 132,3 |
| 0809 40 05 | IL | 123,6 |
| ZZ | 123,6 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka tretjih držav (1)

Pavšalna uvozna vrednost

0702 00 00

MK

25,6

XS

21,6

ZZ

23,6

0707 00 05

MK

23,0

TR

101,7

ZZ

62,4

0709 90 70

TR

103,3

ZZ

103,3

0805 50 10

AR

65,9

NZ

63,1

UY

61,0

ZA

67,1

ZZ

64,3

0806 10 10

EG

159,0

MA

141,6

TR

141,4

US

223,1

ZA

142,5

ZZ

161,5

0808 10 80

AR

124,5

BR

70,9

CL

82,7

NZ

81,9

US

87,1

ZA

78,2

ZZ

87,6

0808 20 50

AR

104,5

CL

101,7

CN

60,2

TR

139,7

ZA

89,7

ZZ

99,2

0809 30

TR

132,3

ZZ

132,3

0809 40 05

IL

123,6

ZZ

123,6

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (ES) št. 1833/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---

| 14.8.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 210/3 |
| --- | --- | --- | --- |

14.8.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 210/3

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 742/2009

z dne 13. avgusta 2009

o spremembi Uredbe (ES) št. 1296/2008 o določitvi podrobnih pravil za uporabo tarifnih kvot za uvoz koruze in sirka v Španijo in uvoz koruze na Portugalsko

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode (Uredba o enotni SUT) (1) ter zlasti člena 144(1) v povezavi s členom 4 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (ES) št. 1296/2008 (2) določa podrobna pravila za uporabo tarifnih kvot za uvoz koruze in sirka v Španijo in uvoz koruze na Portugalsko. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (ES) št. 1296/2008 (2) določa podrobna pravila za uporabo tarifnih kvot za uvoz koruze in sirka v Španijo in uvoz koruze na Portugalsko.

| (2) | S sporazumi, ki so bili sklenjeni v okviru urugvajskega kroga večstranskih trgovinskih pogajanj, se je Skupnost zavezala, da bo s tržnim letom 1995/1996 uvedla kvote za uvoz 500 000 ton koruze na Portugalsko oziroma dva milijona ton koruze in 300 000 ton sirka v Španijo, po potrebi pa tudi odprla razpisne postopke za uvoz z znižano tarifo. |
| --- | --- |

(2)

S sporazumi, ki so bili sklenjeni v okviru urugvajskega kroga večstranskih trgovinskih pogajanj, se je Skupnost zavezala, da bo s tržnim letom 1995/1996 uvedla kvote za uvoz 500 000 ton koruze na Portugalsko oziroma dva milijona ton koruze in 300 000 ton sirka v Španijo, po potrebi pa tudi odprla razpisne postopke za uvoz z znižano tarifo.

| (3) | Treba je pojasniti, da uvedba teh kvot ne zahteva odprtja razpisnega postopka. |
| --- | --- |

(3)

Treba je pojasniti, da uvedba teh kvot ne zahteva odprtja razpisnega postopka.

| (4) | Uredbo (ES) št. 1296/2008 je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(4)

Uredbo (ES) št. 1296/2008 je zato treba ustrezno spremeniti.

| (5) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov – |
| --- | --- |

(5)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

V členu 1 Uredbe (ES) št. 1296/2008 se odstavka 1 in 2 nadomestita z naslednjim besedilom:

„1.   Dve letni kvoti za uvoz iz tretjih držav, ena za največ 2 milijona ton koruze in druga za največ 300 000 ton sirka, namenjeni za sprostitev v prosti promet v Španiji, se štejeta za odprti s 1. januarjem vsakega leta. Uvoz v okviru teh kvot se opravi, kot je določeno v tej uredbi.

2.   Letna kvota za uvoz največ 0,5 milijona ton koruze iz tretjih držav za sprostitev v prosti promet na Portugalskem se šteje za odprto s 1. januarjem vsakega leta. Uvoz v okviru te kvote se izvaja po pogojih, določenih s to uredbo.“

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 13. avgusta 2009

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 340, 19.12.2008, str. 57.

2

---

II Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna

ODLOČBE/SKLEPI

Komisija

| 14.8.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 210/4 |
| --- | --- | --- | --- |

14.8.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 210/4

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 10. marca 2009

v zvezi z ukrepom C 5/2000 (prej NN 118/97), ki jo je izdala Španija v korist podjetja SNIACE d.o.o., s sedežem v Torrelavegi v Kantabriji in s katero se spremeni Odločba 1999/395/ES

(notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 1479)

(Besedilo v španskem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

(2009/612/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju pogodbe o ustanovitvi Evropske Skupnosti, zlasti člena 88(2)(1),

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru, zlasti člena 62(1)(a)

po pozivu vsem zainteresiranim strankam, naj predložijo svoje pripombe v skladu z omenjenim členom (1) in ob upoštevanju teh pripomb,

ob upoštevanju naslednjega:

1.   POSTOPEK

| (1) | V pismu z dne 17. aprila 1997 je Komisija prejela tožbo s strani avstrijskega podjetja Lenzing AG, glavnega proizvajalca viskoznih vlaken v Skupnosti zaradi serije ukrepov, ki jih je uvedlo konkurenčno špansko podjetje Nacionalna Družba za industrijo in celulozne obloge Španije d.o.o. (v nadaljevanju: podjetje SNIACE). |
| --- | --- |

(1)

V pismu z dne 17. aprila 1997 je Komisija prejela tožbo s strani avstrijskega podjetja Lenzing AG, glavnega proizvajalca viskoznih vlaken v Skupnosti zaradi serije ukrepov, ki jih je uvedlo konkurenčno špansko podjetje Nacionalna Družba za industrijo in celulozne obloge Španije d.o.o. (v nadaljevanju: podjetje SNIACE).

| (2) | V pismu z dne 7. novembra 1997 je Komisija špansko vlado obvestila o svoji odločitvi, da bo pričela s postopkom, ki ga predvideva člen 88(2) Pogodbe. |
| --- | --- |

(2)

V pismu z dne 7. novembra 1997 je Komisija špansko vlado obvestila o svoji odločitvi, da bo pričela s postopkom, ki ga predvideva člen 88(2) Pogodbe.

| (3) | V Odločbi št. 1999/395/ES (2) (v nadaljevanju Odločba iz leta 1998) je Komisija ukrepe, ki sta jih Sklad za jamčenje plač (v nadaljevanju: sklad FOGASA) in Javna blagajna za socialno varnost (v nadaljevanju: TGSS) zagotovila podjetju SNIACE, označila za nezakonite in nezdružljive s skupnim trgom, saj sporazum o vračilu dolgov med podjetjem SNIACE in skladom FOGASA in sporazum o reprogramiranju dolgov med podjetjem SNIACE in TGSS nista izpolnjevala tržnih pogojev, ker so bile uporabljene obrestne mere, nižje od tržnih obrestnih mer. Negativna odločba je Španijo zavezovala, da od prejemnika izterja vračilo podeljene pomoči. |
| --- | --- |

(3)

V Odločbi št. 1999/395/ES (2) (v nadaljevanju Odločba iz leta 1998) je Komisija ukrepe, ki sta jih Sklad za jamčenje plač (v nadaljevanju: sklad FOGASA) in Javna blagajna za socialno varnost (v nadaljevanju: TGSS) zagotovila podjetju SNIACE, označila za nezakonite in nezdružljive s skupnim trgom, saj sporazum o vračilu dolgov med podjetjem SNIACE in skladom FOGASA in sporazum o reprogramiranju dolgov med podjetjem SNIACE in TGSS nista izpolnjevala tržnih pogojev, ker so bile uporabljene obrestne mere, nižje od tržnih obrestnih mer. Negativna odločba je Španijo zavezovala, da od prejemnika izterja vračilo podeljene pomoči.

| (4) | V Odločbi Sodišča Evropskih Skupnosti z dne 29. aprila 1999 v zadevi C-342/96 Španija proti Komisiji (v nadaljevanju: Tubacex) (3) je Sodišče razsodilo, da sporazuma o reprogramiranju dolgov s TGSS in skladom FOGASA ne predstavljata državne pomoči, saj sta ta dva javna organa ravnala, kot bi ravnal zasebni upnik, ki bi skušal ponovno pridobiti znesek dolga, če bi bila obrestna mera visoka najmanj toliko kot tista, ki bi jo uporabil zasebni upnik (4) in sporazum o reprogramiranju ne bi vodil v nastanek novih dolgov. |
| --- | --- |

(4)

V Odločbi Sodišča Evropskih Skupnosti z dne 29. aprila 1999 v zadevi C-342/96 Španija proti Komisiji (v nadaljevanju: Tubacex) (3) je Sodišče razsodilo, da sporazuma o reprogramiranju dolgov s TGSS in skladom FOGASA ne predstavljata državne pomoči, saj sta ta dva javna organa ravnala, kot bi ravnal zasebni upnik, ki bi skušal ponovno pridobiti znesek dolga, če bi bila obrestna mera visoka najmanj toliko kot tista, ki bi jo uporabil zasebni upnik (4) in sporazum o reprogramiranju ne bi vodil v nastanek novih dolgov.

| (5) | Na podlagi sodbe „Tubacex“ je Komisija ponovno ocenila Odločbo iz leta 1998, saj je menila, da enaki sklepi lahko veljajo tudi za primer podjetja SNIACE. Zato je v pismu, ki ga je poslala španskim oblastem dne 16. februarja 2000, sprožila formalni preiskovalni postopek (5), ki ga določa prvi pododstavek člena 88(2) Pogodbe s ciljem, da delno razveljavi Odločbo iz leta 1998 (v nadaljevanju: ponovna sprožitev postopka). |
| --- | --- |

(5)

Na podlagi sodbe „Tubacex“ je Komisija ponovno ocenila Odločbo iz leta 1998, saj je menila, da enaki sklepi lahko veljajo tudi za primer podjetja SNIACE. Zato je v pismu, ki ga je poslala španskim oblastem dne 16. februarja 2000, sprožila formalni preiskovalni postopek (5), ki ga določa prvi pododstavek člena 88(2) Pogodbe s ciljem, da delno razveljavi Odločbo iz leta 1998 (v nadaljevanju: ponovna sprožitev postopka).

| (6) | Španija je v dopisu z dne 21. marca 2000 Komisiji posredovala svoje mnenje glede odločitve o ponovni sprožitvi postopka. |
| --- | --- |

(6)

Španija je v dopisu z dne 21. marca 2000 Komisiji posredovala svoje mnenje glede odločitve o ponovni sprožitvi postopka.

| (7) | Komisija je, ob upoštevanju pripomb španskih oblasti in zainteresiranih strani glede ponovne sprožitve postopka, zaključila formalni preiskovalni postopek dne 20. septembra 2000 z Odločbo Komisije 2001/43/ES (6) (v nadaljevanju: Odločba z leta 2000) in presodila, da, ob upoštevanju sodbe Tubacex pomoč, ki jo je prejemalo podjetje SNIACE, ne predstavlja državne pomoči. Skladno z Odločbo iz leta 2000 je bila delno spremenjena Odločba iz leta 1998, kjer je bil prvi pododstavek člena 1 zamenjan in člen 2 izbrisan. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je, ob upoštevanju pripomb španskih oblasti in zainteresiranih strani glede ponovne sprožitve postopka, zaključila formalni preiskovalni postopek dne 20. septembra 2000 z Odločbo Komisije 2001/43/ES (6) (v nadaljevanju: Odločba z leta 2000) in presodila, da, ob upoštevanju sodbe Tubacex pomoč, ki jo je prejemalo podjetje SNIACE, ne predstavlja državne pomoči. Skladno z Odločbo iz leta 2000 je bila delno spremenjena Odločba iz leta 1998, kjer je bil prvi pododstavek člena 1 zamenjan in člen 2 izbrisan.

| (8) | V Odločbi iz leta 2000 je Komisija presodila, da so javni upniki, s tem ko so uporabljali zakonito obrestno mero, skušali kar najbolj povečati svoje možnosti, da bi si zagotovili vračilo zneska, ki jim ga je dolgovalo podjetje brez finančne izgube. Po mnenju Komisije je „Španija ravnala tako, kot bi ravnal hipotetični zasebni upnik, v kolikor bi bil v odnosu do podjetja SNIACE v enakem položaju.“ (7). |
| --- | --- |

(8)

V Odločbi iz leta 2000 je Komisija presodila, da so javni upniki, s tem ko so uporabljali zakonito obrestno mero, skušali kar najbolj povečati svoje možnosti, da bi si zagotovili vračilo zneska, ki jim ga je dolgovalo podjetje brez finančne izgube. Po mnenju Komisije je „Španija ravnala tako, kot bi ravnal hipotetični zasebni upnik, v kolikor bi bil v odnosu do podjetja SNIACE v enakem položaju.“ (7).

| (9) | Na podlagi Odločbe iz leta 2000 je podjetje Lenzing na prvostopenjsko sodišče vložilo tožbo zoper Odločbo iz leta 2000. |
| --- | --- |

(9)

Na podlagi Odločbe iz leta 2000 je podjetje Lenzing na prvostopenjsko sodišče vložilo tožbo zoper Odločbo iz leta 2000.

| (10) | Prvostopenjsko sodišče je razveljavilo sodbo z dne 21. oktobra v zadevi T-36/99 (8) z Odločbo iz leta 2000 zaradi izkazane napačne presoje glede kriterija ravnanja javnega upnika kot zasebnega upnika. Sodišče je potrdilo sodbo prvostopenjskega sodišča (9). |
| --- | --- |

(10)

Prvostopenjsko sodišče je razveljavilo sodbo z dne 21. oktobra v zadevi T-36/99 (8) z Odločbo iz leta 2000 zaradi izkazane napačne presoje glede kriterija ravnanja javnega upnika kot zasebnega upnika. Sodišče je potrdilo sodbo prvostopenjskega sodišča (9).

| (11) | Zaradi te razveljavitve še vedno poteka formalni preiskovalni postopek. |
| --- | --- |

(11)

Zaradi te razveljavitve še vedno poteka formalni preiskovalni postopek.

| (12) | Na podlagi dopisov z dne 3. decembra 2004, 13. maja 2005, 18. julija 2005 in 7. avgusta 2008 je Komisija španskim oblastem nudila dodatne informacije, ki jih je posredovala v dopisih z dne 28. februarja 2005, 4. julija 2005, 29. septembra 2005, 10. septembra 2008 in 15. septembra 2008. |
| --- | --- |

(12)

Na podlagi dopisov z dne 3. decembra 2004, 13. maja 2005, 18. julija 2005 in 7. avgusta 2008 je Komisija španskim oblastem nudila dodatne informacije, ki jih je posredovala v dopisih z dne 28. februarja 2005, 4. julija 2005, 29. septembra 2005, 10. septembra 2008 in 15. septembra 2008.

2.   OPIS UKREPA

| (13) | Prejemnik pomoči je podjetje SNIACE, ustanovljeno leta 1939. To podjetje proizvaja celulozo, papir, viskozna vlakna, sintetična vlakna in natrijev sulfat. Promet podjetja SNIACE je v letu 2007 dosegel 15 milijonov EUR. |
| --- | --- |

(13)

Prejemnik pomoči je podjetje SNIACE, ustanovljeno leta 1939. To podjetje proizvaja celulozo, papir, viskozna vlakna, sintetična vlakna in natrijev sulfat. Promet podjetja SNIACE je v letu 2007 dosegel 15 milijonov EUR.

| (14) | Sklad FOGASA in TGSS sta s podjetjem SNIACE podpisala sporazume o vračilu in reprogramiranju dolgov, ki so opisani v uvodnih izjavah od 15 do 21. |
| --- | --- |

(14)

Sklad FOGASA in TGSS sta s podjetjem SNIACE podpisala sporazume o vračilu in reprogramiranju dolgov, ki so opisani v uvodnih izjavah od 15 do 21.

| (15) | Sklad FOGASA je neodvisni organ Ministrstva za delo in priseljevanje, ki se financira s prispevki podjetij. Skladno z določili prvega pododstavka člena 33(1) Statuta delavcev, je njegova glavna naloga omogočiti kritje plač, ki še niso bile izplačane delavcem zaradi nelikvidnosti ali stečajnega postopka. Člen 33(4) zavezuje sklad FOGASA, da v zameno za povrnitev dolga prevzame pravice delavcev. |
| --- | --- |

(15)

Sklad FOGASA je neodvisni organ Ministrstva za delo in priseljevanje, ki se financira s prispevki podjetij. Skladno z določili prvega pododstavka člena 33(1) Statuta delavcev, je njegova glavna naloga omogočiti kritje plač, ki še niso bile izplačane delavcem zaradi nelikvidnosti ali stečajnega postopka. Člen 33(4) zavezuje sklad FOGASA, da v zameno za povrnitev dolga prevzame pravice delavcev.

| (16) | Skladno z določili Kraljevega odloka št. 505/85 z dne 6. marca 1985 (10), lahko sklad FOGASA sklene sporazum o vračilu dolgov po načelu podeljevanja plač in odškodnin delavcem z namenom, da zagotovi vračilo ustreznih zneskov, ki so določeni na podlagi veljavne zakonite obrestne mere. |
| --- | --- |

(16)

Skladno z določili Kraljevega odloka št. 505/85 z dne 6. marca 1985 (10), lahko sklad FOGASA sklene sporazum o vračilu dolgov po načelu podeljevanja plač in odškodnin delavcem z namenom, da zagotovi vračilo ustreznih zneskov, ki so določeni na podlagi veljavne zakonite obrestne mere.

| (17) | Sklad FOGASA je s podjetjem SNIACE sklenil sporazum o vračilu dolgov dne 5. novembra 1993 in 31. oktobra 1995. V prvem primeru je šlo za znesek v višini 1 362 708 700 pezet (skupaj z obrestmi), v drugem pa za 339 459 878 pezet (skupaj z obrestmi). |
| --- | --- |

(17)

Sklad FOGASA je s podjetjem SNIACE sklenil sporazum o vračilu dolgov dne 5. novembra 1993 in 31. oktobra 1995. V prvem primeru je šlo za znesek v višini 1 362 708 700 pezet (skupaj z obrestmi), v drugem pa za 339 459 878 pezet (skupaj z obrestmi).

| (18) | Namen prvega sporazuma z dne 5. novembra 1993 (v nadaljevanju: sporazum FOGASA I) je bila določitev višine podeljenega zneska s strani Sklada FOGASA glede ustreznih plač in odškodnin, ki jih je SNIACE dolgovalo svojim zaposlenim. Dolg je znašal 897 652 759 pezet, k temu pa je potrebno prišteti še obresti v višini 465 055 911 pezet po 10-odstotni obrestni meri, kar je skupaj znašalo 1 362 708 700 pezet. Dolg je bil vezan na hipoteko za delnice podjetja SNIACE in ga je bilo potrebno povrniti skladno z načrtom, ki je bil določen po pogajanjih z dne 18. marca 1999 v španskih pezetah (ESP) na naslednji način:

  Preglednica 1


  Sporazum FOGASA I








  (ESP) |
| --- | --- |
| | Prvotni sporazum z dne 5. novembra 1993 | Sporazum po pogajanjih z dne 18. marca 1999 |
| 1994 | 20 000 000 | 20 000 000 |
| 1995 | 55 000 000 | 55 000 000 |
| 1996 | 90 000 000 | 40 000 000 |
| 1997 | 110 000 000 | 50 000 000 |
| 1998 | 160 000 000 | 80 000 000 |
| 1999 | 160 000 000 | 80 000 000 |
| 2000 | 392 527 956 | 259 427 000 |
| 2001 | 375 180 746 | 259 427 000 |
| 2002 | | 259 427 000 |
| 2003 | | 259 427 000 |
| Skupaj | 1 362 708 702 | 1 362 708 000 |

(18)

Namen prvega sporazuma z dne 5. novembra 1993 (v nadaljevanju: sporazum FOGASA I) je bila določitev višine podeljenega zneska s strani Sklada FOGASA glede ustreznih plač in odškodnin, ki jih je SNIACE dolgovalo svojim zaposlenim. Dolg je znašal 897 652 759 pezet, k temu pa je potrebno prišteti še obresti v višini 465 055 911 pezet po 10-odstotni obrestni meri, kar je skupaj znašalo 1 362 708 700 pezet. Dolg je bil vezan na hipoteko za delnice podjetja SNIACE in ga je bilo potrebno povrniti skladno z načrtom, ki je bil določen po pogajanjih z dne 18. marca 1999 v španskih pezetah (ESP) na naslednji način:

Preglednica 1

Sporazum FOGASA I

(ESP)

Prvotni sporazum z dne 5. novembra 1993

Sporazum po pogajanjih z dne 18. marca 1999

1994

20 000 000

20 000 000

1995

55 000 000

55 000 000

1996

90 000 000

40 000 000

1997

110 000 000

50 000 000

1998

160 000 000

80 000 000

1999

160 000 000

80 000 000

2000

392 527 956

259 427 000

2001

375 180 746

259 427 000

2002

259 427 000

2003

259 427 000

Skupaj

1 362 708 702

1 362 708 000

| (19) | Namen drugega sporazuma z dne 31. oktobra 1995 (v nadaljevanju: Sporazum FOGASA II) je bila določitev zneska, ki ga je sklad FOGASA plačeval po sporazumu z dne 5. novembra 1993 glede ustreznih plač in odškodnin, ki jih je SNIACE dolgovalo svojim zaposlenim. Dolg je znašal 229 424 860 pezet, k temu pa je potrebno prišteti še obresti v višini 110 035 018 pezet po 9-odstotni obrestni meri, kar je skupaj znašalo 339 459 878 pezet. Dolg je bil vezan na hipoteko za delnice podjetja SNIACE in ga je bilo potrebno povrniti skladno z načrtom, ki je bil določen po pogajanjih z dne 18. marca 1999 v španskih pezetah (ESP) na naslednji način:

  Preglednica 2


  Sporazum FOGASA II








  (ESP) |
| --- | --- |
| | Prvotni sporazum z dne 31. oktobra 1995 | Sporazum po pogajanjih z dne 18. marca 1999 |
| 1995 | | 5 000 000 |
| 1996 | 20 000 000 | 10 000 000 |
| 1997 | 20 000 000 | 10 000 000 |
| 1998 | 20 000 000 | 10 000 000 |
| 1999 | 30 000 000 | 20 000 000 |
| 2000 | 30 000 000 | 20 000 000 |
| 2001 | 30 000 000 | 20 000 000 |
| 2002 | 40 000 000 | 50 000 000 |
| 2003 | 149 459 878 | 156 262 000 |
| Skupaj | 339 459 878 | 301 262 000 |

(19)

Namen drugega sporazuma z dne 31. oktobra 1995 (v nadaljevanju: Sporazum FOGASA II) je bila določitev zneska, ki ga je sklad FOGASA plačeval po sporazumu z dne 5. novembra 1993 glede ustreznih plač in odškodnin, ki jih je SNIACE dolgovalo svojim zaposlenim. Dolg je znašal 229 424 860 pezet, k temu pa je potrebno prišteti še obresti v višini 110 035 018 pezet po 9-odstotni obrestni meri, kar je skupaj znašalo 339 459 878 pezet. Dolg je bil vezan na hipoteko za delnice podjetja SNIACE in ga je bilo potrebno povrniti skladno z načrtom, ki je bil določen po pogajanjih z dne 18. marca 1999 v španskih pezetah (ESP) na naslednji način:

Preglednica 2

Sporazum FOGASA II

(ESP)

Prvotni sporazum z dne 31. oktobra 1995

Sporazum po pogajanjih z dne 18. marca 1999

1995

5 000 000

1996

20 000 000

10 000 000

1997

20 000 000

10 000 000

1998

20 000 000

10 000 000

1999

30 000 000

20 000 000

2000

30 000 000

20 000 000

2001

30 000 000

20 000 000

2002

40 000 000

50 000 000

2003

149 459 878

156 262 000

Skupaj

339 459 878

301 262 000

| (20) | TGSS lahko, skladno z določilom člena 20 Splošnega zakona o socialnem zavarovanju, odredi odložitev ali porazdelitev plačila prispevkov za socialno zavarovanje (11), kot tudi vseh dodatnih davkov na te prispevke. Člen 27 istega zakona določa, da je potrebno dodatne davke, ki bi bili plačani zunaj določenega roka, prišteti k odloženim obrokom plačil. |
| --- | --- |

(20)

TGSS lahko, skladno z določilom člena 20 Splošnega zakona o socialnem zavarovanju, odredi odložitev ali porazdelitev plačila prispevkov za socialno zavarovanje (11), kot tudi vseh dodatnih davkov na te prispevke. Člen 27 istega zakona določa, da je potrebno dodatne davke, ki bi bili plačani zunaj določenega roka, prišteti k odloženim obrokom plačil.

| (21) | Sporazum z dne 8. marca 1996, spremenjen s sporazumi z dne 7. maja 1996 in 30. septembra 1997 določa reprogramiranje dolgov v skupnem znesku 3 510 387 323 pezet skupaj s povišanimi obrestmi, ki so narasle na 615 056 349 pezet po 7,5-odstotni obrestni meri. Glavnica je bila skladna z zamudo pri plačilu prispevkov za socialno zavarovanje od februarja 1991 do februarja 1997. Plačilo je bilo potrebno izvesti v 120 mesečnih obrokih, pri čemer se je prvi dve leti odplačevalo le obresti po 7,5-odstotni zakoniti obrestni meri, medtem ko se je glavnica odplačevala od tretjega do desetega leta skupaj z obrestmi, skladnimi z letno izravnavo, ki je znašala 5 % (od oktobra 1999 do septembra 2001), 10 % (od oktobra 2001 do septembra 2003), 15 % (od oktobra 2003 do septembra 2005) in 20 % (od oktobra 2005 do septembra 2007). |
| --- | --- |

(21)

Sporazum z dne 8. marca 1996, spremenjen s sporazumi z dne 7. maja 1996 in 30. septembra 1997 določa reprogramiranje dolgov v skupnem znesku 3 510 387 323 pezet skupaj s povišanimi obrestmi, ki so narasle na 615 056 349 pezet po 7,5-odstotni obrestni meri. Glavnica je bila skladna z zamudo pri plačilu prispevkov za socialno zavarovanje od februarja 1991 do februarja 1997. Plačilo je bilo potrebno izvesti v 120 mesečnih obrokih, pri čemer se je prvi dve leti odplačevalo le obresti po 7,5-odstotni zakoniti obrestni meri, medtem ko se je glavnica odplačevala od tretjega do desetega leta skupaj z obrestmi, skladnimi z letno izravnavo, ki je znašala 5 % (od oktobra 1999 do septembra 2001), 10 % (od oktobra 2001 do septembra 2003), 15 % (od oktobra 2003 do septembra 2005) in 20 % (od oktobra 2005 do septembra 2007).

3.   RAZLOGI, KI SO PRIVEDLI DO PONOVNE SPROŽITVE POSTOPKA

| (22) | Pri svoji odločitvi o ponovni sprožitvi postopka je Komisija ugotovila, da se analiza, ki jo je pripravilo Sodišče v zadevi „Tubacex“, lahko v celoti uporabi za ukrepe, ki so bili predmet Odločbe iz leta 1998, in da je zaradi tega potrebno delno razveljaviti omenjeno odločbo in ponovno presoditi o sporazumih med podjetjem SNIACE in javnimi upniki. |
| --- | --- |

(22)

Pri svoji odločitvi o ponovni sprožitvi postopka je Komisija ugotovila, da se analiza, ki jo je pripravilo Sodišče v zadevi „Tubacex“, lahko v celoti uporabi za ukrepe, ki so bili predmet Odločbe iz leta 1998, in da je zaradi tega potrebno delno razveljaviti omenjeno odločbo in ponovno presoditi o sporazumih med podjetjem SNIACE in javnimi upniki.

| (23) | Tako je Komisija glede na Sodbo „Tubacex“ izrazila nekaj pomislekov o ukrepih, ki jih izvajajo javni upniki:






  — | prvič, glede prisotnosti sestavnih delov državne pomoči v ukrepih, ki se skladno z Odločbo iz leta 1998 smatrajo za nezdružljive, in posledično glede njihove združljivosti, in |
| --- | --- | --- |

(23)

Tako je Komisija glede na Sodbo „Tubacex“ izrazila nekaj pomislekov o ukrepih, ki jih izvajajo javni upniki:

—

prvič, glede prisotnosti sestavnih delov državne pomoči v ukrepih, ki se skladno z Odločbo iz leta 1998 smatrajo za nezdružljive, in posledično glede njihove združljivosti, in

| — | drugič, glede ravnanja zasebnega upnika, ko se znajde v primerljivem položaju, in bi moral zahtevati višjo obrestno mero kot javni upniki. |
| --- | --- |

—

drugič, glede ravnanja zasebnega upnika, ko se znajde v primerljivem položaju, in bi moral zahtevati višjo obrestno mero kot javni upniki.

4.   MNENJE ZAINTERESIRANE STRANI

| (24) | Zainteresirana stran ni podala svojega mnenja. |
| --- | --- |

(24)

Zainteresirana stran ni podala svojega mnenja.

5.   MNENJE ŠPANIJE

| (25) | Španska vlada je svoje mnenje izrazila v pismu z dne 21. marca 2000. |
| --- | --- |

(25)

Španska vlada je svoje mnenje izrazila v pismu z dne 21. marca 2000.

| (26) | Španske oblasti se ne strinjajo z odločitvijo Komisije, da ponovno sproži formalni preiskovalni postopek, saj ta postopek po njihovem mnenju ni potreben za izvršitev predvidene delne razveljavitve Odločbe iz leta 1998. |
| --- | --- |

(26)

Španske oblasti se ne strinjajo z odločitvijo Komisije, da ponovno sproži formalni preiskovalni postopek, saj ta postopek po njihovem mnenju ni potreben za izvršitev predvidene delne razveljavitve Odločbe iz leta 1998.

| (27) | Kar zadeva sporazum o reprogramiranju med podjetjem SNIACE in TGSS, se španske oblasti ne strinjajo z mnenjem Komisije, kateri se „zdi običajno, da v zunajsodnih sporazumih s ciljem reprogramiranja predhodno obstoječih dolgov javni upnik skuša od dolžnika pridobiti višjo zamudno obrestno mero, kot je zakonita obrestna mera, zato da bi se pri povračilu dolgov izognil sodišču“. Nasprotno navajajo, da zaradi finančnega položaja podjetja kot tudi zaradi stroškov, trajanja in negotovosti, ki so značilni za sodne postopke, zunajsodni sporazumi pripeljejo do sporazuma o nižji obrestni meri od zakonite obrestne mere. |
| --- | --- |

(27)

Kar zadeva sporazum o reprogramiranju med podjetjem SNIACE in TGSS, se španske oblasti ne strinjajo z mnenjem Komisije, kateri se „zdi običajno, da v zunajsodnih sporazumih s ciljem reprogramiranja predhodno obstoječih dolgov javni upnik skuša od dolžnika pridobiti višjo zamudno obrestno mero, kot je zakonita obrestna mera, zato da bi se pri povračilu dolgov izognil sodišču“. Nasprotno navajajo, da zaradi finančnega položaja podjetja kot tudi zaradi stroškov, trajanja in negotovosti, ki so značilni za sodne postopke, zunajsodni sporazumi pripeljejo do sporazuma o nižji obrestni meri od zakonite obrestne mere.

| (28) | Zato španske oblasti ponavljajo svojo utemeljitev, da sporazum o odložitvi z uporabo zakonite obrestne mere ščiti interese sistema socialnega zavarovanja s ciljem vračila dolgov, bolj kot katera koli druga oblika postopka, ki bi jo lahko uporabil zasebni upnik. |
| --- | --- |

(28)

Zato španske oblasti ponavljajo svojo utemeljitev, da sporazum o odložitvi z uporabo zakonite obrestne mere ščiti interese sistema socialnega zavarovanja s ciljem vračila dolgov, bolj kot katera koli druga oblika postopka, ki bi jo lahko uporabil zasebni upnik.

| (29) | Prav tako španska vlada navaja, da se zasebni upnik lahko dogovori z dolžnikom za kakršno koli obrestno mero, medtem ko morajo organi za socialno zavarovanje spoštovati določilo člena 20 Splošnega zakona o socialnem zavarovanju, ki določa, da je potrebno pri sporazumih o reprogramiranju dolgov uporabiti zakonito obrestno mero. |
| --- | --- |

(29)

Prav tako španska vlada navaja, da se zasebni upnik lahko dogovori z dolžnikom za kakršno koli obrestno mero, medtem ko morajo organi za socialno zavarovanje spoštovati določilo člena 20 Splošnega zakona o socialnem zavarovanju, ki določa, da je potrebno pri sporazumih o reprogramiranju dolgov uporabiti zakonito obrestno mero.

| (30) | Pri svoji odločitvi o ponovni sprožitvi postopka je Komisija menila, da primerjava pogojev iz sporazuma z zasebnimi upniki iz oktobra 1996 s pogoji iz sporazuma o reprogramiranju med TGSS in podjetjem SNIACE morda ni ustrezen način z uporabo kriterija „zasebni upnik“, kot ga definira Sodišče. V zvezi s tem so španske oblasti izjavile, da zaradi zakonskih obveznosti javne uprave položaja javnih upnikov ni mogoče primerjati z zasebnimi upniki. Vseeno so poudarili, da so kljub razlikam pogoji in določila v sporazumih med TGSS in podjetjem SNIACE po eni strani, in sporazumih med skladom FOGASA in podjetjem SNIACE po drugi strani, bolj strogi kot pogoji, določeni v sporazumu med zasebnimi upniki. |
| --- | --- |

(30)

Pri svoji odločitvi o ponovni sprožitvi postopka je Komisija menila, da primerjava pogojev iz sporazuma z zasebnimi upniki iz oktobra 1996 s pogoji iz sporazuma o reprogramiranju med TGSS in podjetjem SNIACE morda ni ustrezen način z uporabo kriterija „zasebni upnik“, kot ga definira Sodišče. V zvezi s tem so španske oblasti izjavile, da zaradi zakonskih obveznosti javne uprave položaja javnih upnikov ni mogoče primerjati z zasebnimi upniki. Vseeno so poudarili, da so kljub razlikam pogoji in določila v sporazumih med TGSS in podjetjem SNIACE po eni strani, in sporazumih med skladom FOGASA in podjetjem SNIACE po drugi strani, bolj strogi kot pogoji, določeni v sporazumu med zasebnimi upniki.

| (31) | Nazadnje so španske oblasti ponovile svoj vidik, ki so ga izpostavile v postopku, ki se je zaključil z Odločbo iz leta 1998. |
| --- | --- |

(31)

Nazadnje so španske oblasti ponovile svoj vidik, ki so ga izpostavile v postopku, ki se je zaključil z Odločbo iz leta 1998.

6.   OCENA UKREPOV

6.1   O UPRAVIČENOSTI PONOVNE SPROŽITVE POSTOPKA

| (32) | Španske oblasti so mnenja, da nov formalni preiskovalni postopek ni potreben za razrešitev tožbe in da spoštovanje pravic zainteresirane strani ni dovolj velik razlog za tako dejanje. |
| --- | --- |

(32)

Španske oblasti so mnenja, da nov formalni preiskovalni postopek ni potreben za razrešitev tožbe in da spoštovanje pravic zainteresirane strani ni dovolj velik razlog za tako dejanje.

| (33) | Po drugi strani Komisija meni, da bi Sodba „Tubacex“ predstavljala dovolj pomemben element, da bi bilo o informaciji potrebno obvestiti španske oblasti in zainteresirano stran. Omenjena sodba bi namreč lahko spremenila ocenjevalne kriterije, kot so bili navedeni v odločbi o ponovni sprožitvi postopka z dne 7. novembra 1997. |
| --- | --- |

(33)

Po drugi strani Komisija meni, da bi Sodba „Tubacex“ predstavljala dovolj pomemben element, da bi bilo o informaciji potrebno obvestiti španske oblasti in zainteresirano stran. Omenjena sodba bi namreč lahko spremenila ocenjevalne kriterije, kot so bili navedeni v odločbi o ponovni sprožitvi postopka z dne 7. novembra 1997.

6.2   DOLOČITEV OBSTOJA POMOČI V SMISLU ČLENA 87(1) POGODBE

| (34) | Pri ponovni sprožitvi postopka se je Komisija spraševala, ali sporazumi med podjetjem SNIACE in javnimi upniki vključujejo državno pomoč in, če je tako, ali je ta lahko združljiva. |
| --- | --- |

(34)

Pri ponovni sprožitvi postopka se je Komisija spraševala, ali sporazumi med podjetjem SNIACE in javnimi upniki vključujejo državno pomoč in, če je tako, ali je ta lahko združljiva.

| (35) | Sodba „Tubacex“ dovoljuje razumevanje, da javni posegi v obliki reprogramiranja dolgov ne predstavljajo državne pomoči, če izpolnjujejo kriterije, določene v omenjeni sodbi (glej uvodno izjavo 4) |
| --- | --- |

(35)

Sodba „Tubacex“ dovoljuje razumevanje, da javni posegi v obliki reprogramiranja dolgov ne predstavljajo državne pomoči, če izpolnjujejo kriterije, določene v omenjeni sodbi (glej uvodno izjavo 4)

| (36) | V sodbi o zadevi T-36/99, ki razveljavlja Odločbo 2000, je prvostopenjsko sodišče zavrnilo razloge, ki jih je Komisija predstavila kot podlago za to, da sta TGSS in FOGASA ravnala kot zasebna upnika. Zaradi tega in upoštevajoč sodbo prvostopenjskega sodišča je potrebno preveriti:






  (a) | položaj javnih upnikov v primerjavi z zasebnimi upniki; |
| --- | --- | --- |

(36)

V sodbi o zadevi T-36/99, ki razveljavlja Odločbo 2000, je prvostopenjsko sodišče zavrnilo razloge, ki jih je Komisija predstavila kot podlago za to, da sta TGSS in FOGASA ravnala kot zasebna upnika. Zaradi tega in upoštevajoč sodbo prvostopenjskega sodišča je potrebno preveriti:

(a)

položaj javnih upnikov v primerjavi z zasebnimi upniki;

| (b) | položaj Španske kreditne banke (v nadaljevanju: Banesto), ki je zasebni upnik, v primerjavi s TGSS in skladom FOGASA; |
| --- | --- |

(b)

položaj Španske kreditne banke (v nadaljevanju: Banesto), ki je zasebni upnik, v primerjavi s TGSS in skladom FOGASA;

| (c) | možnost vračila celotnega zneska dolga TGSS in skladu FOGASA brez finančnih izgub in |
| --- | --- |

(c)

možnost vračila celotnega zneska dolga TGSS in skladu FOGASA brez finančnih izgub in

| (d) | možnost ustvarjanja dobička in sposobnosti za preživetje podjetja SNIACE v prihodnosti. |
| --- | --- |

(d)

možnost ustvarjanja dobička in sposobnosti za preživetje podjetja SNIACE v prihodnosti.

| (37) | Kriteriji, navedeni v sodbi „Tubacex“ in sodbi prvostopenjskega sodišča v zadevi T-36/99, se lahko združijo. Od trenutka, ko določila, ki jih vzpostavijo javni upniki, ne izpolnjujejo najmanj enega izmed teh kriterijev, mora Komisija izključiti načelo zasebnega upnika. |
| --- | --- |

(37)

Kriteriji, navedeni v sodbi „Tubacex“ in sodbi prvostopenjskega sodišča v zadevi T-36/99, se lahko združijo. Od trenutka, ko določila, ki jih vzpostavijo javni upniki, ne izpolnjujejo najmanj enega izmed teh kriterijev, mora Komisija izključiti načelo zasebnega upnika.

6.2.1   SPORAZUMI, PODPISANI S SKLADOM FOGASA

| (38) | Nasprotno od dejstev, ki so bila podlaga za sodbo „Tubacex“, sta bila sporazuma s skladom FOGASA podpisana dve leti kasneje in sta obravnavala drugačne dolgove. Komisija meni, da ne gre za en sam sporazum. Sklad FOGASA po podpisu drugega sporazuma prav tako ni skušala združiti obeh sporazumov v enega, ki bi obravnaval skupni znesek dolga. FOGASA je le poenotila še ne povrnjene dolgove s sporazumom z dne 18. marca 1999 (12), torej štiri leta po podpisu drugega sporazuma med skladom FOGASA in podjetjem SNIACE. |
| --- | --- |

(38)

Nasprotno od dejstev, ki so bila podlaga za sodbo „Tubacex“, sta bila sporazuma s skladom FOGASA podpisana dve leti kasneje in sta obravnavala drugačne dolgove. Komisija meni, da ne gre za en sam sporazum. Sklad FOGASA po podpisu drugega sporazuma prav tako ni skušala združiti obeh sporazumov v enega, ki bi obravnaval skupni znesek dolga. FOGASA je le poenotila še ne povrnjene dolgove s sporazumom z dne 18. marca 1999 (12), torej štiri leta po podpisu drugega sporazuma med skladom FOGASA in podjetjem SNIACE.

| (39) | Za namen te ocene je Komisija najprej preučila sporazum FOGASA I in nato sporazum FOGASA II z upoštevanjem kriterijev, ki veljajo za zasebne upnike. |
| --- | --- |

(39)

Za namen te ocene je Komisija najprej preučila sporazum FOGASA I in nato sporazum FOGASA II z upoštevanjem kriterijev, ki veljajo za zasebne upnike.

| (40) | Podjetje SNIACE in sklad FOGASA sta sklenila prvi sporazum o reprogramiranju dolgov dne 5. novembra 1993 v znesku 1 362 708 700 pezet (skupaj z obrestmi). Sporazum je bil podpisan potem, ko je sklad FOGASA izplačal plače in odškodnine, ki jih je podjetje SNIACE dolgovalo svojim zaposlenim. |
| --- | --- |

(40)

Podjetje SNIACE in sklad FOGASA sta sklenila prvi sporazum o reprogramiranju dolgov dne 5. novembra 1993 v znesku 1 362 708 700 pezet (skupaj z obrestmi). Sporazum je bil podpisan potem, ko je sklad FOGASA izplačal plače in odškodnine, ki jih je podjetje SNIACE dolgovalo svojim zaposlenim.

| (41) | Pri preučevanju mora Komisija razlikovati med trenutkom podpisa sporazuma (analiza ex-ante) in trenutkom izvršitve sporazuma (analiza ex-post). Lahko bi se tudi zgodilo, da bi se po preučitvi sporazuma v smislu njegovih lastnih značilnosti v trenutku podpisa ugotovilo, da omenjeni sporazum ne vključuje pomoči, po preučitvi njegove izvršitve pod drugačnimi pogoji od začetnih, pa bi se prvotno mnenje spremenilo in bi ugotovili, da sporazum vključuje pomoči |
| --- | --- |

(41)

Pri preučevanju mora Komisija razlikovati med trenutkom podpisa sporazuma (analiza ex-ante) in trenutkom izvršitve sporazuma (analiza ex-post). Lahko bi se tudi zgodilo, da bi se po preučitvi sporazuma v smislu njegovih lastnih značilnosti v trenutku podpisa ugotovilo, da omenjeni sporazum ne vključuje pomoči, po preučitvi njegove izvršitve pod drugačnimi pogoji od začetnih, pa bi se prvotno mnenje spremenilo in bi ugotovili, da sporazum vključuje pomoči

| (42) | Komisija ugotavlja, da je bil prvi sporazum o reprogramiranju dolgov s skladom FOGASA sklenjen 5. novembra 1993, torej 8 mesecev po obvestilu o zaustavitvi izplačil, ki ga je prvostopenjski sodnik objavil dne 25. marca 1993, kar je povzročilo, da je bil sklad FOGASA tisti, ki je moral plačati zaposlenim podjetja SNIACE. Takrat je sklad FOGASA sporazum navezal na hipoteko delnic SNIACE, da si zagotovi najmanj del kredita. Obrestna mera sklada FOGASA je bila 10 %, kot je določala veljavna zakonodaja v trenutku podpisa sporazuma. |
| --- | --- |

(42)

Komisija ugotavlja, da je bil prvi sporazum o reprogramiranju dolgov s skladom FOGASA sklenjen 5. novembra 1993, torej 8 mesecev po obvestilu o zaustavitvi izplačil, ki ga je prvostopenjski sodnik objavil dne 25. marca 1993, kar je povzročilo, da je bil sklad FOGASA tisti, ki je moral plačati zaposlenim podjetja SNIACE. Takrat je sklad FOGASA sporazum navezal na hipoteko delnic SNIACE, da si zagotovi najmanj del kredita. Obrestna mera sklada FOGASA je bila 10 %, kot je določala veljavna zakonodaja v trenutku podpisa sporazuma.

| (43) | Banka Banesto je dva hipotekarna kredita s podjetjem SNIACE sklenila že leta 1987 in 1991, torej precej prej, kot je bil sklenjen sporazum FOGASA I, in sicer prvega po 16-odstotni obrestni meri in drugega po 18-odstotni obrestni meri (po takratnih tržnih pogojih). |
| --- | --- |

(43)

Banka Banesto je dva hipotekarna kredita s podjetjem SNIACE sklenila že leta 1987 in 1991, torej precej prej, kot je bil sklenjen sporazum FOGASA I, in sicer prvega po 16-odstotni obrestni meri in drugega po 18-odstotni obrestni meri (po takratnih tržnih pogojih).

| (44) | Tako je torej potrebno upoštevati, da je imelo podjetje SNIACE ob zaustavitvi izplačil leta 1992 najmanj dva upnika: sklad FOGASA, kateremu je dolgovalo plače, ki jih podjetje SNIACE ni moglo izplačati svojim zaposlenim, in BANESTO, za kredite, ki jih je le ta sklenil s podjetjem SNIACE, ki še vedno niso v celoti poplačani. |
| --- | --- |

(44)

Tako je torej potrebno upoštevati, da je imelo podjetje SNIACE ob zaustavitvi izplačil leta 1992 najmanj dva upnika: sklad FOGASA, kateremu je dolgovalo plače, ki jih podjetje SNIACE ni moglo izplačati svojim zaposlenim, in BANESTO, za kredite, ki jih je le ta sklenil s podjetjem SNIACE, ki še vedno niso v celoti poplačani.

| (45) | Od objave obvestila o zaustavitvi izplačil bi lahko BANESTO izvrševal svoje pravice privilegiranega hipotekarnega upnika podjetja SNIACE. Kljub temu je v okviru sporazuma z dne 26. septembra 1996, tri leta po sklenitvi sporazuma FOGASA I, podjetje SNIACE kot del plačila svojih dolgov BANESTO prodalo delnice podjetja Inquitex in nekaterih ozemelj, ki so bila v lasti podjetja in so bila navedena v hipoteki. |
| --- | --- |

(45)

Od objave obvestila o zaustavitvi izplačil bi lahko BANESTO izvrševal svoje pravice privilegiranega hipotekarnega upnika podjetja SNIACE. Kljub temu je v okviru sporazuma z dne 26. septembra 1996, tri leta po sklenitvi sporazuma FOGASA I, podjetje SNIACE kot del plačila svojih dolgov BANESTO prodalo delnice podjetja Inquitex in nekaterih ozemelj, ki so bila v lasti podjetja in so bila navedena v hipoteki.

| (46) | Sklad FOGASA je bil po drugi strani zakonsko zavezan, da krije plače v primeru, ko pride do zaustavitve izplačil. Od trenutka, ko je sklad FOGASA moral plačati plače zaposlenim v podjetju SNIACE, se je s podjetjem začel pogajati o sporazumu o reprogramiranju dolgov s ciljem, da se vrne dolg. Dejstvo, da BANESTO ni izvršil hipotekarnih kreditov zoper podjetje SNIACE, dokazuje, da je sklad FOGASA postopal preudarno in pametno, ko je sklenil sporazum o reprogramiranju dolgov in pridobil garancijo od objave zaustavitve plačil, kar je nasprotno od tistega, kar je storil zasebni upnik BANESTO. |
| --- | --- |

(46)

Sklad FOGASA je bil po drugi strani zakonsko zavezan, da krije plače v primeru, ko pride do zaustavitve izplačil. Od trenutka, ko je sklad FOGASA moral plačati plače zaposlenim v podjetju SNIACE, se je s podjetjem začel pogajati o sporazumu o reprogramiranju dolgov s ciljem, da se vrne dolg. Dejstvo, da BANESTO ni izvršil hipotekarnih kreditov zoper podjetje SNIACE, dokazuje, da je sklad FOGASA postopal preudarno in pametno, ko je sklenil sporazum o reprogramiranju dolgov in pridobil garancijo od objave zaustavitve plačil, kar je nasprotno od tistega, kar je storil zasebni upnik BANESTO.

| (47) | Zato sta sklad FOGASA in podjetje SNIACE hitro začela s pogajanji, kjer je dobra volja obeh strani omogočila pogoje za doseganje prijateljske rešitve. |
| --- | --- |

(47)

Zato sta sklad FOGASA in podjetje SNIACE hitro začela s pogajanji, kjer je dobra volja obeh strani omogočila pogoje za doseganje prijateljske rešitve.

| (48) | Po odobritvi zahteve zaposlenih v podjetju SNIACE, ki so zahtevali izplačilo plač in odškodnin, ki jim jih je bilo dolžno podjetje zaradi sodnega postopka, v katerem je bila določena zaustavitev izplačil, je sklad FOGASA sklenil sporazum o reprogramiranju dolgov s ciljem, da mu podjetje SNIACE povrne te zneske. Sklad FOGASA je pri tem uporabil zakonito obrestno mero, določeno v španski zakonodaji, to je 10 % v trenutku, ko sta obe strani podpisali sporazum. |
| --- | --- |

(48)

Po odobritvi zahteve zaposlenih v podjetju SNIACE, ki so zahtevali izplačilo plač in odškodnin, ki jim jih je bilo dolžno podjetje zaradi sodnega postopka, v katerem je bila določena zaustavitev izplačil, je sklad FOGASA sklenil sporazum o reprogramiranju dolgov s ciljem, da mu podjetje SNIACE povrne te zneske. Sklad FOGASA je pri tem uporabil zakonito obrestno mero, določeno v španski zakonodaji, to je 10 % v trenutku, ko sta obe strani podpisali sporazum.

| (49) | Komisija meni, da je pri odobritvi reprogramiranja dolgov sklad FOGASA uporabil načelo sodbe „Tubacex“, v kateri „upnik ne namerava pridobiti izjemnega dobička od posojila, temveč želi le vračilo celotnega zneska, ki ga je posodil, ne da bi pri tem utrpel finančno škodo. V tem smislu zahteva dodatno plačilo obresti takrat, ko odobri odlog plačila posojila, s ciljem, da se mu denar povrne, to dodatno plačilo pa je namenjeno kompenzaciji zaradi devalvacije, ki ga denar utrpi kot posledica odloga plačila. V tem smislu zahteva dodatno plačilo obresti takrat, ko odobri odlog plačila posojila, s ciljem, da se mu denar povrne, to dodatno plačilo pa je namenjeno kompenzaciji zaradi devalvacije, ki ga denar utrpi kot posledica odloga plačila (13).“. |
| --- | --- |

(49)

Komisija meni, da je pri odobritvi reprogramiranja dolgov sklad FOGASA uporabil načelo sodbe „Tubacex“, v kateri „upnik ne namerava pridobiti izjemnega dobička od posojila, temveč želi le vračilo celotnega zneska, ki ga je posodil, ne da bi pri tem utrpel finančno škodo. V tem smislu zahteva dodatno plačilo obresti takrat, ko odobri odlog plačila posojila, s ciljem, da se mu denar povrne, to dodatno plačilo pa je namenjeno kompenzaciji zaradi devalvacije, ki ga denar utrpi kot posledica odloga plačila. V tem smislu zahteva dodatno plačilo obresti takrat, ko odobri odlog plačila posojila, s ciljem, da se mu denar povrne, to dodatno plačilo pa je namenjeno kompenzaciji zaradi devalvacije, ki ga denar utrpi kot posledica odloga plačila (13).“.

| (50) | V obdobju podpisa sporazuma je bil sklad FOGASA seznanjen s krizo podjetja SNIACE, zaradi česar je posredoval v dobro zaposlenih, da bi ti lahko prejeli plačo in odškodnino, ki jih podjetje SNIACE ni moglo plačati, ker se je znašlo v položaju zaustavitve izplačil. |
| --- | --- |

(50)

V obdobju podpisa sporazuma je bil sklad FOGASA seznanjen s krizo podjetja SNIACE, zaradi česar je posredoval v dobro zaposlenih, da bi ti lahko prejeli plačo in odškodnino, ki jih podjetje SNIACE ni moglo plačati, ker se je znašlo v položaju zaustavitve izplačil.

| (51) | Res je, da je bilo v danem trenutku reprogramiranje dolgov edini možen načrt za podjetje SNIACE, ki ga je prejel sklad FOGASA. Kljub temu pa je po velikem sporu v podjetju, do katerega je prišlo leta 1992, dejavnost podjetja počasi napredovala, zaradi česar je bilo mogoče videti nekaj možnosti za ustvarjanje dobička v prihodnosti, čeprav je bil položaj podjetja še vedno nestabilen. |
| --- | --- |

(51)

Res je, da je bilo v danem trenutku reprogramiranje dolgov edini možen načrt za podjetje SNIACE, ki ga je prejel sklad FOGASA. Kljub temu pa je po velikem sporu v podjetju, do katerega je prišlo leta 1992, dejavnost podjetja počasi napredovala, zaradi česar je bilo mogoče videti nekaj možnosti za ustvarjanje dobička v prihodnosti, čeprav je bil položaj podjetja še vedno nestabilen.

| (52) | Dejstvo, da ni bilo sklenjenih sporazumov z zasebnimi upniki, kot tudi to, da ti niso bili prisiljeni terjati dolgov od leta 1993, dokazuje, da so bile napovedi o tem, da se bo podjetje ustalilo, upravičene, in da posledično ne bi bilo ustrezno povečevati možnosti, da podjetje preneha delovati. |
| --- | --- |

(52)

Dejstvo, da ni bilo sklenjenih sporazumov z zasebnimi upniki, kot tudi to, da ti niso bili prisiljeni terjati dolgov od leta 1993, dokazuje, da so bile napovedi o tem, da se bo podjetje ustalilo, upravičene, in da posledično ne bi bilo ustrezno povečevati možnosti, da podjetje preneha delovati.

| (53) | Komisija meni, da v trenutku podpisa sporazum FOGASA I ni vključeval državne pomoči. |
| --- | --- |

(53)

Komisija meni, da v trenutku podpisa sporazum FOGASA I ni vključeval državne pomoči.

| (54) | Med 5. novembrom 1993 in 18. marcem 1999, datumom, ko je sklad FOGASA sklenil nov sporazum o reprogramiranju, s katerim se je za dve leti podaljšal rok plačila dolgov, je podjetje SNIACE vrnilo le približno 50 % celotnega dolga. |
| --- | --- |

(54)

Med 5. novembrom 1993 in 18. marcem 1999, datumom, ko je sklad FOGASA sklenil nov sporazum o reprogramiranju, s katerim se je za dve leti podaljšal rok plačila dolgov, je podjetje SNIACE vrnilo le približno 50 % celotnega dolga.

| (55) | Pred izvršitvijo garancij in hipotek, ki so bile predložene v okviru sporazuma iz leta 1993, je sklad FOGASA želel spremeniti sporazum o reprogramiranju s ciljem, da kar najbolj poveča možnosti vračila dolga. Komisija ugotavlja, da je 26. septembra 1996 Banesto kot del dolga podjetja SNIACE prejel ozemlje, ki je bilo last tega podjetja, kot tudi delnice, ki jih je imelo podjetje SNIACE od podjetja Inquitex. |
| --- | --- |

(55)

Pred izvršitvijo garancij in hipotek, ki so bile predložene v okviru sporazuma iz leta 1993, je sklad FOGASA želel spremeniti sporazum o reprogramiranju s ciljem, da kar najbolj poveča možnosti vračila dolga. Komisija ugotavlja, da je 26. septembra 1996 Banesto kot del dolga podjetja SNIACE prejel ozemlje, ki je bilo last tega podjetja, kot tudi delnice, ki jih je imelo podjetje SNIACE od podjetja Inquitex.

| (56) | Komisija je menila, da ravnanje sklada FOGASA ni primerljivo z ravnanjem banke BANESTO, ki je skušal zaščititi del kredita s sporazumom iz leta 1996 v nasprotju s skladom FOGASA, ki je skušal zavarovati svoj kredit na kakršen koli način v okviru sklenjenega sporazuma s podjetjem SNIACE. |
| --- | --- |

(56)

Komisija je menila, da ravnanje sklada FOGASA ni primerljivo z ravnanjem banke BANESTO, ki je skušal zaščititi del kredita s sporazumom iz leta 1996 v nasprotju s skladom FOGASA, ki je skušal zavarovati svoj kredit na kakršen koli način v okviru sklenjenega sporazuma s podjetjem SNIACE.

| (57) | Komisija navaja, da v trenutku ponovnega sklepanja sporazuma sklad FOGASA ni zahteval dodatnega plačila obresti, saj je bila celotna vrednost za plačilo enaka prejšnji, čeprav se je rok plačila prestavil za dve leti (14). Zato Komisija meni, da je potrebno zavrniti utemeljitev Španije (15), da je želel zaščititi svojo kapital pred denarno devalvacijo. |
| --- | --- |

(57)

Komisija navaja, da v trenutku ponovnega sklepanja sporazuma sklad FOGASA ni zahteval dodatnega plačila obresti, saj je bila celotna vrednost za plačilo enaka prejšnji, čeprav se je rok plačila prestavil za dve leti (14). Zato Komisija meni, da je potrebno zavrniti utemeljitev Španije (15), da je želel zaščititi svojo kapital pred denarno devalvacijo.

| (58) | Komisija skladno s sliko 3, ki je predstavljena v nadaljevanju, potrjuje, da se je podjetje v trenutku podpisa sporazuma z dne 18. marca 1999, s katerim se je spremenil sporazum z dne 5. novembra 1993, soočalo z naraščanjem dolgov, ponovnimi izgubami in negativnim stanjem, kar je povzročilo dvome o možnosti vračila dolgov:

  Tabela 3
















  (v milijonih EUR) |
| --- | --- |
| | 1991 | 1992 | 1993 | 1994 | 1995 | 1996 | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 |
| Prodaja | 69,3 | 43,0 | 4,8 | 39,3 | 65,9 | 34,5 | 33,6 | 56,6 | 57,5 | 82,0 |
| Rezultati | –24,8 | –27,9 | –22,8 | –10,7 | 0,9 | –11,7 | –3,0 | –9,6 | –7,4 | 1,7 |
| Denarni tok | –15,3 | –19,8 | –20,0 | –6,0 | 6,4 | –8,8 | 2,2 | –2,2 | –0,6 | 8,7 |
| Skupni dolg | 84,1 | 82,8 | 95,4 | 112,6 | 116,5 | 108,2 | 104,9 | 106,1 | 112,8 | 121,8 |

(58)

Komisija skladno s sliko 3, ki je predstavljena v nadaljevanju, potrjuje, da se je podjetje v trenutku podpisa sporazuma z dne 18. marca 1999, s katerim se je spremenil sporazum z dne 5. novembra 1993, soočalo z naraščanjem dolgov, ponovnimi izgubami in negativnim stanjem, kar je povzročilo dvome o možnosti vračila dolgov:

Tabela 3

(v milijonih EUR)

1991

1992

1993

1994

1995

1996

1997

1998

1999

2000

Prodaja

69,3

43,0

4,8

39,3

65,9

34,5

33,6

56,6

57,5

82,0

Rezultati

–24,8

–27,9

–22,8

–10,7

0,9

–11,7

–3,0

–9,6

–7,4

1,7

Denarni tok

–15,3

–19,8

–20,0

–6,0

6,4

–8,8

2,2

–2,2

–0,6

8,7

Skupni dolg

84,1

82,8

95,4

112,6

116,5

108,2

104,9

106,1

112,8

121,8

| (59) | Četudi je res, da je imelo podjetje rahlo pozitivne rezultate v letu 1995, je potrebno priznati, da je finančno stanje podjetja nakazovalo, da so možnosti za ustvarjanje dobička negotove. |
| --- | --- |

(59)

Četudi je res, da je imelo podjetje rahlo pozitivne rezultate v letu 1995, je potrebno priznati, da je finančno stanje podjetja nakazovalo, da so možnosti za ustvarjanje dobička negotove.

| (60) | Komisija je prišla do sklepa, da sklad FOGASA ni ravnal kot zasebni upnik:






  (a) | ker ni skušal kot delnega vračila dolgov pridobiti določenih delnic, nad katerimi je pridobil pravico v sporazumu iz leta 1993; |
| --- | --- | --- |

(60)

Komisija je prišla do sklepa, da sklad FOGASA ni ravnal kot zasebni upnik:

(a)

ker ni skušal kot delnega vračila dolgov pridobiti določenih delnic, nad katerimi je pridobil pravico v sporazumu iz leta 1993;

| (b) | zaradi negotovih možnosti za ustvarjanje dobička, ker se je finančno stanje podjetja nenehno slabšalo; |
| --- | --- |

(b)

zaradi negotovih možnosti za ustvarjanje dobička, ker se je finančno stanje podjetja nenehno slabšalo;

| (c) | ker ni zahteval dodatnega plačila obresti pri pogajanjih o sporazumu o reprogramiranju iz leta 1999 ali ker podeljenemu znesku skladno s sporazumom ni prištel zamudnih obresti. |
| --- | --- |

(c)

ker ni zahteval dodatnega plačila obresti pri pogajanjih o sporazumu o reprogramiranju iz leta 1999 ali ker podeljenemu znesku skladno s sporazumom ni prištel zamudnih obresti.

| (61) | Podjetje SNIACE in sklad FOGASA sta sklenila drugi sporazum o reprogramiranju dolgov dne 31. oktobra 1995 v znesku 339 459 878 pezet (skupaj z obrestmi). Sporazum je bil podpisan potem, ko je sklad FOGASA ponovno kril stroške plač in odškodnin, ki jih je podjetje SNIACE dolgovalo svojim zaposlenim. |
| --- | --- |

(61)

Podjetje SNIACE in sklad FOGASA sta sklenila drugi sporazum o reprogramiranju dolgov dne 31. oktobra 1995 v znesku 339 459 878 pezet (skupaj z obrestmi). Sporazum je bil podpisan potem, ko je sklad FOGASA ponovno kril stroške plač in odškodnin, ki jih je podjetje SNIACE dolgovalo svojim zaposlenim.

| (62) | Enako kot pri izvršitvi sporazuma FOGASA I Komisija meni, da ravnanje sklada FOGASA ni primerljivo z ravnanjem BANESTO, organizacije, ki je s podpisom sporazuma leta 1996 skušala zaščititi del svojega kredita, medtem ko je sklad FOGASA, kateremu je bil povrnjen le del dolga na podlagi sporazuma iz leta 1993, sklenil nov sporazum leta 1995, katerega predmet so bili novi dolgovi. |
| --- | --- |

(62)

Enako kot pri izvršitvi sporazuma FOGASA I Komisija meni, da ravnanje sklada FOGASA ni primerljivo z ravnanjem BANESTO, organizacije, ki je s podpisom sporazuma leta 1996 skušala zaščititi del svojega kredita, medtem ko je sklad FOGASA, kateremu je bil povrnjen le del dolga na podlagi sporazuma iz leta 1993, sklenil nov sporazum leta 1995, katerega predmet so bili novi dolgovi.

| (63) | Novi sporazum je bil podpisan kljub temu, da:






  (i) | sporazum z dne 5. novembra 1993 ni bil v celoti spoštovan; |
| --- | --- | --- |

(63)

Novi sporazum je bil podpisan kljub temu, da:

(i)

sporazum z dne 5. novembra 1993 ni bil v celoti spoštovan;

| (ii) | so bili predmet sporazuma novi dolgovi, preneseni na sklad FOGASA, ki je še enkrat ugodil zahtevam zaposlenih v podjetju SNIACE v zvezi s plačilom njihovih plač, in |
| --- | --- |

(ii)

so bili predmet sporazuma novi dolgovi, preneseni na sklad FOGASA, ki je še enkrat ugodil zahtevam zaposlenih v podjetju SNIACE v zvezi s plačilom njihovih plač, in

| (iii) | je bila poznana finančna nestabilnost podjetja SNIACE, ki je bilo podjetje v težavah zaradi nenehnih izgub, ki jih je podjetje utrpelo v nekaj letih, zaradi lastnega negativnega stanja in njihovih dolgov, kot je prikazano v tabeli v uvodni izjavi 59. |
| --- | --- |

(iii)

je bila poznana finančna nestabilnost podjetja SNIACE, ki je bilo podjetje v težavah zaradi nenehnih izgub, ki jih je podjetje utrpelo v nekaj letih, zaradi lastnega negativnega stanja in njihovih dolgov, kot je prikazano v tabeli v uvodni izjavi 59.

| (64) | Poleg tega je očitno, da sklad FOGASA ni razmišljal o možnosti prisilne izterjave dolga z realizacijo hipoteke, ki je bila podlaga za sporazum. Res je, da bi prisilna izterjava dolga lahko povzročila zaprtje podjetja, vendar ni dvoma, da bi sklad FOGASA lahko v okviru likvidacije podjetja SNIACE v celoti izterjal dolg ali del dolga z zasego delnic podjetja. |
| --- | --- |

(64)

Poleg tega je očitno, da sklad FOGASA ni razmišljal o možnosti prisilne izterjave dolga z realizacijo hipoteke, ki je bila podlaga za sporazum. Res je, da bi prisilna izterjava dolga lahko povzročila zaprtje podjetja, vendar ni dvoma, da bi sklad FOGASA lahko v okviru likvidacije podjetja SNIACE v celoti izterjal dolg ali del dolga z zasego delnic podjetja.

| (65) | Glede na to posebnost, Komisija ugotavlja, da so španske oblasti večkrat odgovorile, da ni mogoče oceniti vrednosti podjetja, na podlagi katere bi bilo možno izračunati višino sredstev, ki jih je potrebno investirati za obnovo, in da bi v primeru likvidacije vrednost delnic podjetja lahko utrpela veliko devalvacijo (16). Jasno je, da je sklad FOGASA zaradi tega izključil možnost likvidacije podjetja SNIACE in podprla rešitev z reprogramiranjem. |
| --- | --- |

(65)

Glede na to posebnost, Komisija ugotavlja, da so španske oblasti večkrat odgovorile, da ni mogoče oceniti vrednosti podjetja, na podlagi katere bi bilo možno izračunati višino sredstev, ki jih je potrebno investirati za obnovo, in da bi v primeru likvidacije vrednost delnic podjetja lahko utrpela veliko devalvacijo (16). Jasno je, da je sklad FOGASA zaradi tega izključil možnost likvidacije podjetja SNIACE in podprla rešitev z reprogramiranjem.

| (66) | Španske oblasti so v odgovoru dne 29. septembra 2005 dodale, da „če sklad FOGASA v danem položaju ne bi pristal na podpis sporazuma o obnovi, ne da bi utemeljil zavrnitev, bi s tem kršil veljavno zakonodajo, ki se nanaša na ta organ in bi deloval samovoljno.“ Komisija iz izjave španskih oblasti sklepa, da sklad FOGASA ni skušal upravičiti možne zavrnitve reprogramiranja dolgov. Za španske oblasti tudi samo dejstvo, da upnik skuša pridobiti celoten dolg, celo z zaprtjem podjetja SNIACE, ni zadostno (17). |
| --- | --- |

(66)

Španske oblasti so v odgovoru dne 29. septembra 2005 dodale, da „če sklad FOGASA v danem položaju ne bi pristal na podpis sporazuma o obnovi, ne da bi utemeljil zavrnitev, bi s tem kršil veljavno zakonodajo, ki se nanaša na ta organ in bi deloval samovoljno.“ Komisija iz izjave španskih oblasti sklepa, da sklad FOGASA ni skušal upravičiti možne zavrnitve reprogramiranja dolgov. Za španske oblasti tudi samo dejstvo, da upnik skuša pridobiti celoten dolg, celo z zaprtjem podjetja SNIACE, ni zadostno (17).

| (67) | Komisija je prišla do sklepa, da sklad FOGASA ni ravnal kot zasebni upnik:






  (a) | ker ni zahteval plačila dolga, ki je bil predmet sporazuma iz leta 1993 skladno z načrtom, določenim v sporazumu; |
| --- | --- | --- |

(67)

Komisija je prišla do sklepa, da sklad FOGASA ni ravnal kot zasebni upnik:

(a)

ker ni zahteval plačila dolga, ki je bil predmet sporazuma iz leta 1993 skladno z načrtom, določenim v sporazumu;

| (b) | zaradi negotovih možnosti za ustvarjanje dobička, ker se je finančno stanje podjetja nenehno slabšalo; |
| --- | --- |

(b)

zaradi negotovih možnosti za ustvarjanje dobička, ker se je finančno stanje podjetja nenehno slabšalo;

| (c) | ker je privolil v podpis drugega sporazuma, katerega predmet so bili novi dolgovi. |
| --- | --- |

(c)

ker je privolil v podpis drugega sporazuma, katerega predmet so bili novi dolgovi.

6.2.2   SPORAZUM TGSS

| (68) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 21, je TGSS podpisala sporazum s podjetjem SNIACE dne 8. marca 1996, ta pa je bil spremenjen dne 7. maja 1996 in 30. septembra 1997. Kljub temu, da je bil podpisan približno 18 mesecev po prvem sporazumu, se je končni sporazum nanašal na iste dolgove. Zato Komisija ugotavlja, da gre za en sporazum z več spremembami. |
| --- | --- |

(68)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 21, je TGSS podpisala sporazum s podjetjem SNIACE dne 8. marca 1996, ta pa je bil spremenjen dne 7. maja 1996 in 30. septembra 1997. Kljub temu, da je bil podpisan približno 18 mesecev po prvem sporazumu, se je končni sporazum nanašal na iste dolgove. Zato Komisija ugotavlja, da gre za en sporazum z več spremembami.

| (69) | Z dnem, ko je prišlo do podpisa prvega sporazuma, 8. marca 1996, kot tudi z dnem, ko je prišlo do prve spremembe tega sporazuma 7. maja 1996, zasebni upniki še vedno niso prišli do dogovora. Šele, ko je prišlo do druge spremembe sporazuma, torej 30. septembra 1997, je možno položaj TGSS primerjati s položajem zasebnih upnikov. |
| --- | --- |

(69)

Z dnem, ko je prišlo do podpisa prvega sporazuma, 8. marca 1996, kot tudi z dnem, ko je prišlo do prve spremembe tega sporazuma 7. maja 1996, zasebni upniki še vedno niso prišli do dogovora. Šele, ko je prišlo do druge spremembe sporazuma, torej 30. septembra 1997, je možno položaj TGSS primerjati s položajem zasebnih upnikov.

| (70) | V tej fazi lahko priznamo, da je šel TGSS dlje od zasebnih upnikov s tem, ko je podpisal sporazum s ciljem, da si kar najbolj poveča možnosti za vračilo kredita. |
| --- | --- |

(70)

V tej fazi lahko priznamo, da je šel TGSS dlje od zasebnih upnikov s tem, ko je podpisal sporazum s ciljem, da si kar najbolj poveča možnosti za vračilo kredita.

| (71) | Skladno s špansko zakonodajo lahko TGSS podpiše sporazum o reprogramiranju dolgov vedno, ko uporablja zakonito obrestno mero, ki je veljavna na dan podpisa sporazuma. |
| --- | --- |

(71)

Skladno s špansko zakonodajo lahko TGSS podpiše sporazum o reprogramiranju dolgov vedno, ko uporablja zakonito obrestno mero, ki je veljavna na dan podpisa sporazuma.

| (72) | Na ta način je skušal TGSS zaščititi svoje kredite, ne da bi utrpel finančno škodo in sledil sodbi „Tubacex“. |
| --- | --- |

(72)

Na ta način je skušal TGSS zaščititi svoje kredite, ne da bi utrpel finančno škodo in sledil sodbi „Tubacex“.

| (73) | Z dnem podpisa tega sporazuma, kot je že bilo omenjeno v uvodni izjavi 63(iii), je bilo podjetje SNIACE v težavah zaradi nenehnih izgub, ki jih je podjetje utrpelo v nekaj letih, zaradi lastnega negativnega stanja in visokega zneska dolgov. |
| --- | --- |

(73)

Z dnem podpisa tega sporazuma, kot je že bilo omenjeno v uvodni izjavi 63(iii), je bilo podjetje SNIACE v težavah zaradi nenehnih izgub, ki jih je podjetje utrpelo v nekaj letih, zaradi lastnega negativnega stanja in visokega zneska dolgov.

| (74) | Poleg tega španske oblasti niso mogle pozitivno odgovoriti na prošnjo Komisije (dopis z dne 7. avgusta 2008 D/53117), naj ji predložijo zapisnike sestankov, ki so potekali med TGSS in podjetjem SNIACE v letu 1994 (18). Ti dokumenti bi namreč Komisiji omogočili, da bi se seznanila s kontekstom pogajanj in ocenila mnenje TGSS glede resničnih možnosti, da se podjetje SNIACE sooči s svojimi obveznostmi, tako tistimi, ki se nanašajo na preteklost kot tudi na prihodnje. Nasprotno so španske oblasti v dopisu z dne 10. septembra 2008 zatrdile, da s temi dokumenti ne razpolagajo. |
| --- | --- |

(74)

Poleg tega španske oblasti niso mogle pozitivno odgovoriti na prošnjo Komisije (dopis z dne 7. avgusta 2008 D/53117), naj ji predložijo zapisnike sestankov, ki so potekali med TGSS in podjetjem SNIACE v letu 1994 (18). Ti dokumenti bi namreč Komisiji omogočili, da bi se seznanila s kontekstom pogajanj in ocenila mnenje TGSS glede resničnih možnosti, da se podjetje SNIACE sooči s svojimi obveznostmi, tako tistimi, ki se nanašajo na preteklost kot tudi na prihodnje. Nasprotno so španske oblasti v dopisu z dne 10. septembra 2008 zatrdile, da s temi dokumenti ne razpolagajo.

| (75) | Iz tega je torej razvidno, da je bila TGSS seznanjena s finančnim stanjem podjetja SNIACE, zlasti v zvezi z neizpolnjevanjem obveznosti in sporazuma s skladom FOGASA. Glede na to, da je bil sporazum podpisan leta 1996, bi lahko TGSS na podlagi računovodskih listin podjetja preverila, da je podjetje SNIACE le delno spoštovalo sporazum iz leta 1993 in da je poleg tega podpisalo s skladom FOGASA novi sporazum leta 1995 (torej približno 6 mesecev pred sporazumom s TGSS), katerega predmet so bili novi dolgovi. |
| --- | --- |

(75)

Iz tega je torej razvidno, da je bila TGSS seznanjena s finančnim stanjem podjetja SNIACE, zlasti v zvezi z neizpolnjevanjem obveznosti in sporazuma s skladom FOGASA. Glede na to, da je bil sporazum podpisan leta 1996, bi lahko TGSS na podlagi računovodskih listin podjetja preverila, da je podjetje SNIACE le delno spoštovalo sporazum iz leta 1993 in da je poleg tega podpisalo s skladom FOGASA novi sporazum leta 1995 (torej približno 6 mesecev pred sporazumom s TGSS), katerega predmet so bili novi dolgovi.

| (76) | Komisija je prišla do sklepa, da TGSS ni ravnal kot bi ravnal zasebni upnik:






  (a) | ker je podjetje SNIACE svoje kredite plačevalo nepopolno, in sicer drugemu upniku (skladu FOGASA), ki je sprejel celo združevanje dolgov, in |
| --- | --- | --- |

(76)

Komisija je prišla do sklepa, da TGSS ni ravnal kot bi ravnal zasebni upnik:

(a)

ker je podjetje SNIACE svoje kredite plačevalo nepopolno, in sicer drugemu upniku (skladu FOGASA), ki je sprejel celo združevanje dolgov, in

| (b) | zaradi negotovih možnosti za ustvarjanje dobička, ker se je finančno stanje podjetja nenehno slabšalo; |
| --- | --- |

(b)

zaradi negotovih možnosti za ustvarjanje dobička, ker se je finančno stanje podjetja nenehno slabšalo;

6.2.3   SKLEP O OBSTOJU POMOČI

| (77) | Po mnenju Komisije se lahko le za ukrep, na podlagi katere je bil sklenjen sporazum z dne 5. novembra 1993 med skladom FOGASA in podjetjem SNIACE šteje, da izpolnjuje kriterije zasebnega upnika. Zato ta pomoč ne daje prednosti podjetju SNIACE. Zato ta pomoč ne daje prednosti podjetju SNIACE. |
| --- | --- |

(77)

Po mnenju Komisije se lahko le za ukrep, na podlagi katere je bil sklenjen sporazum z dne 5. novembra 1993 med skladom FOGASA in podjetjem SNIACE šteje, da izpolnjuje kriterije zasebnega upnika. Zato ta pomoč ne daje prednosti podjetju SNIACE. Zato ta pomoč ne daje prednosti podjetju SNIACE.

| (78) | Nasprotno Komisija meni, da izvršitev sporazuma FOGASA I, spremenjenega dne 18. marca 1999, sporazuma FOGASA II in sporazuma TGSS daje prednost podjetju SNIACE v smislu člena 87(1) Pogodbe zaradi prej navedenih razlogov. Ti ukrepi dajejo prednost podjetju SNIACE, saj mu omogočajo reprogramiranje svojih zakonitih obveznosti v zvezi s plačilom prispevkov za socialno zavarovanje in dolgov, zajetih v sporazumih s skladom FOGASA, s katerimi bi se podjetje SNIACE moralo soočiti sicer, v kolikor bi bili ti upniki zasebni. |
| --- | --- |

(78)

Nasprotno Komisija meni, da izvršitev sporazuma FOGASA I, spremenjenega dne 18. marca 1999, sporazuma FOGASA II in sporazuma TGSS daje prednost podjetju SNIACE v smislu člena 87(1) Pogodbe zaradi prej navedenih razlogov. Ti ukrepi dajejo prednost podjetju SNIACE, saj mu omogočajo reprogramiranje svojih zakonitih obveznosti v zvezi s plačilom prispevkov za socialno zavarovanje in dolgov, zajetih v sporazumih s skladom FOGASA, s katerimi bi se podjetje SNIACE moralo soočiti sicer, v kolikor bi bili ti upniki zasebni.

| (79) | Glede drugih kriterijev Komisija meni, prvič, da se ukrepi financirajo iz državnih sredstev, saj sta tako sklad FOGASA kot TGSS javna organa, katerih finančni viri izhajajo iz obveznega plačila prispevkov. |
| --- | --- |

(79)

Glede drugih kriterijev Komisija meni, prvič, da se ukrepi financirajo iz državnih sredstev, saj sta tako sklad FOGASA kot TGSS javna organa, katerih finančni viri izhajajo iz obveznega plačila prispevkov.

| (80) | Drugič, so uvedeni ukrepi selektivni, saj veljajo le za podjetje SNIACE |
| --- | --- |

(80)

Drugič, so uvedeni ukrepi selektivni, saj veljajo le za podjetje SNIACE

| (81) | Tretjič, trge, na katerih deluje podjetje SNIACE, zaznamuje visoka stopnja trgovinskih izmenjav med državami članicami EU. Podjetje SNIACE prodaja del svojih izdelkov v Evropo, kjer se srečuje s konkurenco drugih podjetij. Zaradi tega lahko pomoči, ki jih prejema podjetje SNIACE vplivajo na trgovanje med državami članicami. Na enak način te pomoči lahko povzročijo tudi potvarjanje konkurence med proizvajalci tekstilnih izdelkov. |
| --- | --- |

(81)

Tretjič, trge, na katerih deluje podjetje SNIACE, zaznamuje visoka stopnja trgovinskih izmenjav med državami članicami EU. Podjetje SNIACE prodaja del svojih izdelkov v Evropo, kjer se srečuje s konkurenco drugih podjetij. Zaradi tega lahko pomoči, ki jih prejema podjetje SNIACE vplivajo na trgovanje med državami članicami. Na enak način te pomoči lahko povzročijo tudi potvarjanje konkurence med proizvajalci tekstilnih izdelkov.

| (82) | Zato Komisija meni, da so ukrepi v zvezi z izvršitvijo sporazuma FOGASA I, sporazuma FOGASA II in sporazuma TGSS vključeni med državne pomoči v smislu člena 87(1) Pogodbe. |
| --- | --- |

(82)

Zato Komisija meni, da so ukrepi v zvezi z izvršitvijo sporazuma FOGASA I, sporazuma FOGASA II in sporazuma TGSS vključeni med državne pomoči v smislu člena 87(1) Pogodbe.

6.3   PREVERJANJE ZDRUŽLJIVOSTI POMOČI

| (83) | Združljivost pomoči, imenovanih državne pomoči skladno s členom 87(1) Pogodbe je potrebno oceniti na podlagi izjem, predvidenih v odstavkih 2 in 3 istega člena Pogodbe. |
| --- | --- |

(83)

Združljivost pomoči, imenovanih državne pomoči skladno s členom 87(1) Pogodbe je potrebno oceniti na podlagi izjem, predvidenih v odstavkih 2 in 3 istega člena Pogodbe.

| (84) | Izjeme, ki so predvidene v členu 87(2) in v točkah (b), (d) in (e) člena 87(3) se ne uporabljajo, če niso namenjene podpori pri realizaciji pomembnega projekta, ki je v skupnem interesu EU ali za lajšanje hujšega pretresa gospodarstva določene države članice, prav tako pa tudi ne za spodbujanje kulture in ohranjanja dediščine. Prav tako ne gre za drugo obliko pomoči, ki bi jo z odlokom, ki bi ga potrdila večina, določil Svet na predlog Komisije. |
| --- | --- |

(84)

Izjeme, ki so predvidene v členu 87(2) in v točkah (b), (d) in (e) člena 87(3) se ne uporabljajo, če niso namenjene podpori pri realizaciji pomembnega projekta, ki je v skupnem interesu EU ali za lajšanje hujšega pretresa gospodarstva določene države članice, prav tako pa tudi ne za spodbujanje kulture in ohranjanja dediščine. Prav tako ne gre za drugo obliko pomoči, ki bi jo z odlokom, ki bi ga potrdila večina, določil Svet na predlog Komisije.

| (85) | Posledično je potrebno oceniti izjeme v povezavi z razvojem določenih regij ali sektorjev, predvidenih v točkah (a) in (c) člena 87(3). |
| --- | --- |

(85)

Posledično je potrebno oceniti izjeme v povezavi z razvojem določenih regij ali sektorjev, predvidenih v točkah (a) in (c) člena 87(3).

| (86) | Ker gre za pomoč, namenjeno za spodbujanje razvijanja določenih sektorjev in ob upoštevanju narave zadevnih ukrepov, so edini ustrezni kriteriji tisti, ki se nanašajo na pomoč za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah. |
| --- | --- |

(86)

Ker gre za pomoč, namenjeno za spodbujanje razvijanja določenih sektorjev in ob upoštevanju narave zadevnih ukrepov, so edini ustrezni kriteriji tisti, ki se nanašajo na pomoč za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah.

| (87) | Ker gre za pomoč, namenjeno za spodbujanje razvijanja določenih regij Komisija ugotavlja, da lahko regija, v kateri se nahaja podjetje SNIACE od meseca septembra 1995 zaprosi za pomoč za regionalni razvoj v smislu člena 87(3)(a), pred tem pa je lahko zaprosila za pomoč za regionalni razvoj v smislu člena 87(3)(c). |
| --- | --- |

(87)

Ker gre za pomoč, namenjeno za spodbujanje razvijanja določenih regij Komisija ugotavlja, da lahko regija, v kateri se nahaja podjetje SNIACE od meseca septembra 1995 zaprosi za pomoč za regionalni razvoj v smislu člena 87(3)(a), pred tem pa je lahko zaprosila za pomoč za regionalni razvoj v smislu člena 87(3)(c).

| (88) | Zato mora Komisija analizirati pomoči v okviru Smernic Evropske Unije o državnih pomočeh za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah in Smernic o državni regionalni pomoči. Na podlagi obvestila Komisije o določitvi pravil, ki se uporabljajo pri ocenjevanju nezakonitih državnih pomoči (19), morajo biti pomoči ocenjene skladno s smernicami, ki veljajo v času odobritve pomoči. |
| --- | --- |

(88)

Zato mora Komisija analizirati pomoči v okviru Smernic Evropske Unije o državnih pomočeh za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah in Smernic o državni regionalni pomoči. Na podlagi obvestila Komisije o določitvi pravil, ki se uporabljajo pri ocenjevanju nezakonitih državnih pomoči (19), morajo biti pomoči ocenjene skladno s smernicami, ki veljajo v času odobritve pomoči.

| (89) | Pri pravilih, povezanih s pomočmi za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah ni dvoma, da Komisija od objave Osmega poročila o politiki konkurenčnosti iz leta 1979 in v vseh naslednjih smernicah zahteva načrt prestrukturiranja, ki omogoča ponovno oživitev podjetij v krizi (20). |
| --- | --- |

(89)

Pri pravilih, povezanih s pomočmi za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah ni dvoma, da Komisija od objave Osmega poročila o politiki konkurenčnosti iz leta 1979 in v vseh naslednjih smernicah zahteva načrt prestrukturiranja, ki omogoča ponovno oživitev podjetij v krizi (20).

| (90) | V tem primeru španske oblasti nikoli niso razlagale, da bi bili zadevni ukrepi tudi pomoč za reševanje in prestrukturiranje. Prav tako niso skušale dokazati, da gre za načrt prestrukturiranja v okviru pravil, ki se uporabljajo na dan podelitve zadevne pomoči. Tovrsten načrt mora med drugim vsebovati notranje ukrepe za prestrukturiranje in kompenzacijske ukrepe, tako kot zahteva Osmo poročilo o politiki konkurenčnosti iz leta 1979 (točki 227 in 228) in smernice, sprejete od leta 1994 dalje (21). Dejstvo, da tega načrta ni, potrjuje, da je bil edini cilj pomoči ohranitev poslovanja podjetja, ne da bi se zahtevalo kakršno koli kompenzacijo v smislu prestrukturiranja. |
| --- | --- |

(90)

V tem primeru španske oblasti nikoli niso razlagale, da bi bili zadevni ukrepi tudi pomoč za reševanje in prestrukturiranje. Prav tako niso skušale dokazati, da gre za načrt prestrukturiranja v okviru pravil, ki se uporabljajo na dan podelitve zadevne pomoči. Tovrsten načrt mora med drugim vsebovati notranje ukrepe za prestrukturiranje in kompenzacijske ukrepe, tako kot zahteva Osmo poročilo o politiki konkurenčnosti iz leta 1979 (točki 227 in 228) in smernice, sprejete od leta 1994 dalje (21). Dejstvo, da tega načrta ni, potrjuje, da je bil edini cilj pomoči ohranitev poslovanja podjetja, ne da bi se zahtevalo kakršno koli kompenzacijo v smislu prestrukturiranja.

| (91) | Glede načrta oživljanja, ki ga je predložil tožnik Komisiji pred začetkom postopka, so španske oblasti v dopisu z dne 30. junija 1997, ki je bil odgovor na dopis Komisije z dne 16. maja 1997, navedle, da je zaključek strokovnjaka, po katerem „se oživitev podjetja SNIACE lahko zagotovi le z dodeljevanjem subvencij, ki mu bodo omogočile zaključevanje investicijskih projektov in ponovna pogajanja o dolgovih.“ čisto osebno mnenje, izraženo v zasebni pisarni, in ne odraža nujno mnenja španskih oblasti (22). |
| --- | --- |

(91)

Glede načrta oživljanja, ki ga je predložil tožnik Komisiji pred začetkom postopka, so španske oblasti v dopisu z dne 30. junija 1997, ki je bil odgovor na dopis Komisije z dne 16. maja 1997, navedle, da je zaključek strokovnjaka, po katerem „se oživitev podjetja SNIACE lahko zagotovi le z dodeljevanjem subvencij, ki mu bodo omogočile zaključevanje investicijskih projektov in ponovna pogajanja o dolgovih.“ čisto osebno mnenje, izraženo v zasebni pisarni, in ne odraža nujno mnenja španskih oblasti (22).

| (92) | Posledično, ker načrta o prestrukturiranju ni, so ukrepi iz sporazumov FOGASA II in TGSS kot tudi izvršitev sporazuma FOGASA I na podlagi Osmega poročila Evropske komisije o politiki konkurenčnosti iz leta 1979 ali Smernic Skupnosti o državnih pomočeh za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah iz leta 1994, 1999 ali 2004, neupravičeni. |
| --- | --- |

(92)

Posledično, ker načrta o prestrukturiranju ni, so ukrepi iz sporazumov FOGASA II in TGSS kot tudi izvršitev sporazuma FOGASA I na podlagi Osmega poročila Evropske komisije o politiki konkurenčnosti iz leta 1979 ali Smernic Skupnosti o državnih pomočeh za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah iz leta 1994, 1999 ali 2004, neupravičeni.

| (93) | Glede izjem, ki jih predvidevata točki (a) in (c) člena 87(3) v zvezi s pomočjo za spodbujanje ali omogočanje razvoja določenih regij, Komisija ugotavlja, da lahko regija, v kateri se nahaja podjetje SNIACE od meseca septembra 1995 zaprosi za pomoč za regionalni razvoj v smislu točke (a) člena 87(3), pred tem pa je lahko zaprosila za pomoč za regionalni razvoj v smislu točke (c) člena 87(3). |
| --- | --- |

(93)

Glede izjem, ki jih predvidevata točki (a) in (c) člena 87(3) v zvezi s pomočjo za spodbujanje ali omogočanje razvoja določenih regij, Komisija ugotavlja, da lahko regija, v kateri se nahaja podjetje SNIACE od meseca septembra 1995 zaprosi za pomoč za regionalni razvoj v smislu točke (a) člena 87(3), pred tem pa je lahko zaprosila za pomoč za regionalni razvoj v smislu točke (c) člena 87(3).

| (94) | Kljub temu pa pomoči, dodeljene podjetju SNIACE, nimajo značilnosti, ki so potrebne za omogočanje regionalnega razvoja določenih gospodarskih regij v smislu omenjenega člena, saj so bile dodeljene v obliki pomoči za poslovanje, torej ne da bi bile povržene kateremu koli pogoju glede investiranja ali ustvarjanja delovnih mest. |
| --- | --- |

(94)

Kljub temu pa pomoči, dodeljene podjetju SNIACE, nimajo značilnosti, ki so potrebne za omogočanje regionalnega razvoja določenih gospodarskih regij v smislu omenjenega člena, saj so bile dodeljene v obliki pomoči za poslovanje, torej ne da bi bile povržene kateremu koli pogoju glede investiranja ali ustvarjanja delovnih mest.

| (95) | Od leta 1979 (23) Komisija odobri le pomoči, ki niso podvržene začetni investiciji ali ustvarjanju delovnih mest v regijah, ki lahko zaprosijo za pomoč za regionalni razvoj, če država članica dokaže, da obstajajo pomanjkljivosti in meri njihov vpliv, kar se v tem primeru ni zgodilo. |
| --- | --- |

(95)

Od leta 1979 (23) Komisija odobri le pomoči, ki niso podvržene začetni investiciji ali ustvarjanju delovnih mest v regijah, ki lahko zaprosijo za pomoč za regionalni razvoj, če država članica dokaže, da obstajajo pomanjkljivosti in meri njihov vpliv, kar se v tem primeru ni zgodilo.

| (96) | Zaradi tega so ukrepi, sprejeti v okviru sporazumov FOGASA II in TGSS, kot tudi izvršitev sporazuma FOGASA I, na podlagi Obvestila Komisije iz leta 1979 in Smernic Skupnosti o nacionalni regionalni pomoči iz leta 1988, neupravičeni. |
| --- | --- |

(96)

Zaradi tega so ukrepi, sprejeti v okviru sporazumov FOGASA II in TGSS, kot tudi izvršitev sporazuma FOGASA I, na podlagi Obvestila Komisije iz leta 1979 in Smernic Skupnosti o nacionalni regionalni pomoči iz leta 1988, neupravičeni.

| (97) | Glede pravil, povezanih s sektorjem za tekstilna vlakna, ki so veljala v trenutku podpisa sporazumov (24), Komisija meni, da je bila investicijska pomoč edina, za katero je bilo možno zaprositi. Vendar pa uvedeni ukrepi ne vsebujejo nobene od značilnosti investicijskih pomoči. Ukrepi, sprejeti v okviru sporazumov FOGASA II in TGSS, kot tudi izvršitev sporazuma FOGASA I na podlagi Smernic od leta 1992 do 1996, niso upravičeni. |
| --- | --- |

(97)

Glede pravil, povezanih s sektorjem za tekstilna vlakna, ki so veljala v trenutku podpisa sporazumov (24), Komisija meni, da je bila investicijska pomoč edina, za katero je bilo možno zaprositi. Vendar pa uvedeni ukrepi ne vsebujejo nobene od značilnosti investicijskih pomoči. Ukrepi, sprejeti v okviru sporazumov FOGASA II in TGSS, kot tudi izvršitev sporazuma FOGASA I na podlagi Smernic od leta 1992 do 1996, niso upravičeni.

| (98) | Komisija meni, da veljavna določila sporazuma FOGASA I, spremenjenega dne 18. marca 1999, ter podpis sporazumov FOGASA II in TGSS ne morejo biti združljivi |
| --- | --- |

(98)

Komisija meni, da veljavna določila sporazuma FOGASA I, spremenjenega dne 18. marca 1999, ter podpis sporazumov FOGASA II in TGSS ne morejo biti združljivi

7.   POSTOPEK VRAČILA NEZAKONITIH POMOČI

| (99) | Glede na to, da Komisija meni, da izvršitev sporazuma FOGASA I, spremenjenega dne 18. marca 1999, kot tudi sporazuma FOGASA II in TGSS niso združljivi s Pogodbo, mora prejemnik pomoči vrniti vse prejete zneske. |
| --- | --- |

(99)

Glede na to, da Komisija meni, da izvršitev sporazuma FOGASA I, spremenjenega dne 18. marca 1999, kot tudi sporazuma FOGASA II in TGSS niso združljivi s Pogodbo, mora prejemnik pomoči vrniti vse prejete zneske.

| (100) | Načini za vračilo nezakonitih pomoči, ki so nezdružljive, so opredeljene v Obvestilu Komisije „Za učinkovito izvajanje odločb Komisije, ki od držav članic zahtevajo dosego vračila nezakonite in nezdružljive državne pomoči“ (v nadaljevanju: Obvestilo iz leta 2007) (25). Najprej sodna praksa sodišča, nato pa še odstavek 37 Obvestila iz leta 2007 določa, da Komisija ni pristojna za določitev točnega zneska, ki ga je potrebno vrniti. Kljub temu mora odločba vključevati navodila, ki Španiji omogočajo, da določi to vrednost. |
| --- | --- |

(100)

Načini za vračilo nezakonitih pomoči, ki so nezdružljive, so opredeljene v Obvestilu Komisije „Za učinkovito izvajanje odločb Komisije, ki od držav članic zahtevajo dosego vračila nezakonite in nezdružljive državne pomoči“ (v nadaljevanju: Obvestilo iz leta 2007) (25). Najprej sodna praksa sodišča, nato pa še odstavek 37 Obvestila iz leta 2007 določa, da Komisija ni pristojna za določitev točnega zneska, ki ga je potrebno vrniti. Kljub temu mora odločba vključevati navodila, ki Španiji omogočajo, da določi to vrednost.

| (101) | Uredba Komisije (ES) št. 794/2004 (26) o določitvi podrobnih pravil o uporabi Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 (27) določa, da se znesek pomoči za vračilo skladno z odločbo o vračilu poviša za obresti, preračunane na ustrezno obrestno mero, ki jo določi Komisija. Obresti se plačajo od datuma, ko je bila nezakonita pomoč na razpolago upravičencu, do datuma vračila. Uporabljena bo sestavljena obrestna mera do datuma vračila pomoči. |
| --- | --- |

(101)

Uredba Komisije (ES) št. 794/2004 (26) o določitvi podrobnih pravil o uporabi Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 (27) določa, da se znesek pomoči za vračilo skladno z odločbo o vračilu poviša za obresti, preračunane na ustrezno obrestno mero, ki jo določi Komisija. Obresti se plačajo od datuma, ko je bila nezakonita pomoč na razpolago upravičencu, do datuma vračila. Uporabljena bo sestavljena obrestna mera do datuma vračila pomoči.

| (102) | Vseeno pa je Sodišče v zvezi z metodo izračuna obrestne mere v sodbi z dne 11. decembra 2008 v zadevi C-295/07, Comisión/Département du Loiret y Scout, SA
   (28) potrdilo, da je metoda posodobitve nezakonite pomoči materialno in ne postopkovno vprašanje (29). Odločba iz leta 2000 in Odločba v zvezi z drugo sprožitvijo postopka sta bili sprejeti veliko prej kot Uredba (ES) št. 794/2004. |
| --- | --- |

(102)

Vseeno pa je Sodišče v zvezi z metodo izračuna obrestne mere v sodbi z dne 11. decembra 2008 v zadevi C-295/07, Comisión/Département du Loiret y Scout, SA
   (28) potrdilo, da je metoda posodobitve nezakonite pomoči materialno in ne postopkovno vprašanje (29). Odločba iz leta 2000 in Odločba v zvezi z drugo sprožitvijo postopka sta bili sprejeti veliko prej kot Uredba (ES) št. 794/2004.

| (103) | Na podlagi tega Komisija meni, da je potrebno metodo za izračun vračila nezakonite pomoči določiti v obdobju razveljavitve odločbe in da mora zato država članica uporabiti metodo, imenovano „enostavne obresti“ za izračun zneska, ki ga je potrebno vrniti. |
| --- | --- |

(103)

Na podlagi tega Komisija meni, da je potrebno metodo za izračun vračila nezakonite pomoči določiti v obdobju razveljavitve odločbe in da mora zato država članica uporabiti metodo, imenovano „enostavne obresti“ za izračun zneska, ki ga je potrebno vrniti.

| (104) | Za namen tega primera Komisija razlikuje med delno izvršitvijo sporazuma FOGASA I na eni strani, in nezdružljivih ukrepov iz sporazumov FOGASA II in TGSS na drugi strani. |
| --- | --- |

(104)

Za namen tega primera Komisija razlikuje med delno izvršitvijo sporazuma FOGASA I na eni strani, in nezdružljivih ukrepov iz sporazumov FOGASA II in TGSS na drugi strani.

| (105) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 77, Komisija meni, da sporazum, ki sta ga sklad FOGASA in podjetje SNIACE podpisala dne 5. novembra 1993, izpolnjuje kriterij zasebnega upnika in zato ne predstavlja državne pomoči. |
| --- | --- |

(105)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 77, Komisija meni, da sporazum, ki sta ga sklad FOGASA in podjetje SNIACE podpisala dne 5. novembra 1993, izpolnjuje kriterij zasebnega upnika in zato ne predstavlja državne pomoči.

| (106) | Kljub temu, glede na to, da je bil omenjeni sporazum izvršen le delno, Komisija meni, da sporazum FOGASA I, spremenjen 18. marca 1999, predstavlja državno pomoč, ki je nezakonita in nezdružljiva in jo je potrebno vrniti. Nezdružljivost po eni strani zadeva nepovrnjene zneske skladno s sporazumom do 18. marca 1999 in po drugi strani na ostanek pomoči od tega datuma dalje. |
| --- | --- |

(106)

Kljub temu, glede na to, da je bil omenjeni sporazum izvršen le delno, Komisija meni, da sporazum FOGASA I, spremenjen 18. marca 1999, predstavlja državno pomoč, ki je nezakonita in nezdružljiva in jo je potrebno vrniti. Nezdružljivost po eni strani zadeva nepovrnjene zneske skladno s sporazumom do 18. marca 1999 in po drugi strani na ostanek pomoči od tega datuma dalje.

| (107) | Pomoč, ki jo je potrebno vrniti mora vključevati obresti, izračunane skladno s metodo „enostavnih obresti“ (glej uvodno izjavo 105). Zneski, ki so bili povrnjeni skladno s sporazumom FOGASA I pred revizijo, ne predstavljajo državne pomoči, četudi je bila obrestna mera nižja od obrestne mere, ki jo predpisuje Komisija, in zato tega zneska ni potrebno vračati. Izvedena plačila, ki se razlikujejo od podeljenih zneskov skladno s sporazumom je možno izračunati iz zneskov, ki jih je potrebno vrniti zaradi nezakonite in nezdružljive pomoči. |
| --- | --- |

(107)

Pomoč, ki jo je potrebno vrniti mora vključevati obresti, izračunane skladno s metodo „enostavnih obresti“ (glej uvodno izjavo 105). Zneski, ki so bili povrnjeni skladno s sporazumom FOGASA I pred revizijo, ne predstavljajo državne pomoči, četudi je bila obrestna mera nižja od obrestne mere, ki jo predpisuje Komisija, in zato tega zneska ni potrebno vračati. Izvedena plačila, ki se razlikujejo od podeljenih zneskov skladno s sporazumom je možno izračunati iz zneskov, ki jih je potrebno vrniti zaradi nezakonite in nezdružljive pomoči.

| (108) | Kot že prej navedeno, Komisija meni, da je Španija dodelila nezakonito pomoč v obliki sporazuma o vračilu, podpisanim s skladom FOGASA dne 30. oktobra 1995, in sporazuma o reprogramiranju dolgov, podpisanim s TGSS dne 8. marca 1996, ki je v nasprotju s členom 88(3) Pogodbe, pomoč pa ni skladna s skupnim trgom in izvajanjem Sporazuma o EGP. |
| --- | --- |

(108)

Kot že prej navedeno, Komisija meni, da je Španija dodelila nezakonito pomoč v obliki sporazuma o vračilu, podpisanim s skladom FOGASA dne 30. oktobra 1995, in sporazuma o reprogramiranju dolgov, podpisanim s TGSS dne 8. marca 1996, ki je v nasprotju s členom 88(3) Pogodbe, pomoč pa ni skladna s skupnim trgom in izvajanjem Sporazuma o EGP.

| (109) | Glede na to, da so pomoči nezakonite in neskladne, jih je potrebno v celoti vrniti in razveljaviti njihove finančne posledice. Zneski, ki jih je potrebno vrniti, so enaki skupnemu znesku dolga, ki je predmet drugega sporazuma s skladom FOGASA in sporazuma s TGSS. K temu je potrebno prišteti še enostavne obresti skladno z obrestno mero, ki jo določi Komisija. Izvedena plačila se lahko izračunajo iz zneskov, ki jih je potrebno vrniti. |
| --- | --- |

(109)

Glede na to, da so pomoči nezakonite in neskladne, jih je potrebno v celoti vrniti in razveljaviti njihove finančne posledice. Zneski, ki jih je potrebno vrniti, so enaki skupnemu znesku dolga, ki je predmet drugega sporazuma s skladom FOGASA in sporazuma s TGSS. K temu je potrebno prišteti še enostavne obresti skladno z obrestno mero, ki jo določi Komisija. Izvedena plačila se lahko izračunajo iz zneskov, ki jih je potrebno vrniti.

8.   ZAKLJUČEK

| (110) | Glede na predhodne ugotovitve je potrebno spremeniti Odločbo 1999/395/ES. |
| --- | --- |

(110)

Glede na predhodne ugotovitve je potrebno spremeniti Odločbo 1999/395/ES.

| (111) | Prvi sporazum o vračilu, podpisan med skladom FOGASA in podjetjem SNIACE ne predstavlja državne pomoči. |
| --- | --- |

(111)

Prvi sporazum o vračilu, podpisan med skladom FOGASA in podjetjem SNIACE ne predstavlja državne pomoči.

| (112) | Nasprotno, nova ocena izvršitve sporazuma o vračilu s skladom FOGASA z dne 3. novembra 1993, sporazuma o vračilu s skladom FOGASA z dne 30. oktobra 1995 in sporazumom o reprogramiranju s TGSS kaže, da je Španija podeljevala nezakonito pomoč, ki je v nasprotju s členom 88(3) Pogodbe, in da pomoč ni skladna s skupnim trgom in izvajanjem Sporazuma o EGP. |
| --- | --- |

(112)

Nasprotno, nova ocena izvršitve sporazuma o vračilu s skladom FOGASA z dne 3. novembra 1993, sporazuma o vračilu s skladom FOGASA z dne 30. oktobra 1995 in sporazumom o reprogramiranju s TGSS kaže, da je Španija podeljevala nezakonito pomoč, ki je v nasprotju s členom 88(3) Pogodbe, in da pomoč ni skladna s skupnim trgom in izvajanjem Sporazuma o EGP.

| (113) | Glede na to, da je podeljena pomoč nezakonita in neskladna s skupnim trgom, je potrebno zagotoviti vračilo skladno z Uredbo (ES) št. 659/1999 in razveljaviti njene finančne posledice – |
| --- | --- |

(113)

Glede na to, da je podeljena pomoč nezakonita in neskladna s skupnim trgom, je potrebno zagotoviti vračilo skladno z Uredbo (ES) št. 659/1999 in razveljaviti njene finančne posledice –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Odločba 1999/395/ES se spremeni kot sledi:

| 1. | člen 1 se spremeni kot sledi:






  (a) | prvi odstavek se nadomesti z naslednjim odstavkom:
  „Sporazum, podpisan dne 5. novembra 1993 med podjetjem Nacionalna družba za industrijo in celulozne obloge Španije d.o.o. (SNIACE) in Skladom za jamčenje plač (skladom FOGASA), na dan podpisa ni predstavljal državne pomoči v skladu s členom 87(1) Pogodbe o ES.“; |
| --- | --- | --- |

1.

člen 1 se spremeni kot sledi:

(a)

prvi odstavek se nadomesti z naslednjim odstavkom:

„Sporazum, podpisan dne 5. novembra 1993 med podjetjem Nacionalna družba za industrijo in celulozne obloge Španije d.o.o. (SNIACE) in Skladom za jamčenje plač (skladom FOGASA), na dan podpisa ni predstavljal državne pomoči v skladu s členom 87(1) Pogodbe o ES.“;

| (b) | za prvim odstavkom se doda naslednji odstavek:
  „Državne pomoči, ki jih je podelila Španija v korist podjetja SNIACE in so neskladne s skupnim trgom, so:






  (a) | sporazum, podpisan dne 8. marca 1996 (spremenjen s sporazumom z dne 7. maja 1996 in kasneje s sporazumom z dne 30. septembra 1997) med podjetjem SNIACE in Javno blagajno za socialno varnost glede reprogramiranja dolgov; |
| --- | --- | --- |

(b)

za prvim odstavkom se doda naslednji odstavek:

„Državne pomoči, ki jih je podelila Španija v korist podjetja SNIACE in so neskladne s skupnim trgom, so:

(a)

sporazum, podpisan dne 8. marca 1996 (spremenjen s sporazumom z dne 7. maja 1996 in kasneje s sporazumom z dne 30. septembra 1997) med podjetjem SNIACE in Javno blagajno za socialno varnost glede reprogramiranja dolgov;

| (b) | izvršitev sporazuma, podpisanega dne 5. novembra 1993 med podjetjem SNIACE in skladom FOGASA; |
| --- | --- |

(b)

izvršitev sporazuma, podpisanega dne 5. novembra 1993 med podjetjem SNIACE in skladom FOGASA;

| (c) | sporazum, podpisan dne 31. oktobra 1995 med podjetjem SNIACE in skladom FOGASA.“; |
| --- | --- |

(c)

sporazum, podpisan dne 31. oktobra 1995 med podjetjem SNIACE in skladom FOGASA.“;

| 2. | člena 2 in 3 se nadomestita z naslednjimi:
  „Člen 2
  1.   Španija mora od upravičenca prejeti vračilo podeljenih pomoči, določenih v členu 1(2).
  2.   Znesek vračila je povečan za obresti, ki se plačajo od datuma, ko je bil znesek dodeljen upravičencu do datuma vračila.
  3.   Vračilo pomoči, določenih v členu 1(2), mora biti izvedeno takoj in učinkovito.
  4.   Španija je odgovorna za nadzor nad to odločbo, ki mora biti izvedena v roku štirih mesecev od datuma njene razglasitve.
  Člen 3
  1.   V roku dveh mesecev od razglasitve te odločbe mora Španija posredovati Komisiji naslednje informacije:






  (a) | celoten znesek (glavnico in obresti), ki ga mora vrniti upravičenec; |
| --- | --- | --- |

2.

člena 2 in 3 se nadomestita z naslednjimi:

„Člen 2

1.   Španija mora od upravičenca prejeti vračilo podeljenih pomoči, določenih v členu 1(2).

2.   Znesek vračila je povečan za obresti, ki se plačajo od datuma, ko je bil znesek dodeljen upravičencu do datuma vračila.

3.   Vračilo pomoči, določenih v členu 1(2), mora biti izvedeno takoj in učinkovito.

4.   Španija je odgovorna za nadzor nad to odločbo, ki mora biti izvedena v roku štirih mesecev od datuma njene razglasitve.

Člen 3

1.   V roku dveh mesecev od razglasitve te odločbe mora Španija posredovati Komisiji naslednje informacije:

(a)

celoten znesek (glavnico in obresti), ki ga mora vrniti upravičenec;

| (b) | podroben opis že izvedenih in predvidenih ukrepov za izpolnjevanje te odločbe; |
| --- | --- |

(b)

podroben opis že izvedenih in predvidenih ukrepov za izpolnjevanje te odločbe;

| (c) | dokumente, ki dokazujejo, da je bilo upravičencu odrejeno, da povrne pomoči. |
| --- | --- |

(c)

dokumente, ki dokazujejo, da je bilo upravičencu odrejeno, da povrne pomoči.

2.   Španija bo Komisijo obveščala o poteku nacionalnih ukrepov, sprejetih za izvedbo te odločbe do povračila celotnega zneska pomoči, določenih v členu 1(2). Na prošnjo Komisije bo nemudoma predložila informacije o že izvedenih in predvidenih ukrepih za izpolnjevanje te odločbe. Prav tako bo zagotovila podrobne informacije o že prejetih zneskih pomoči in obresti, ki jih je vrnil upravičenec.“

Člen 2

Ta odločba je naslovljena na Kraljevino Španijo.

V Bruslju, 10. marca 2009

Za Komisijo

Neelie KROES

Članica Komisije

---

(1)  UL C 275, 16.11.2007, str. 18.

1

(2)  UL L 149, 16.6.1999, str. 40.

2

(3)  Priporočilo Rec. 1999, str. I-2459.

3

(4)  Odstavek 48 sodbe „Tubacex“.

4

Tubacex

(5)  UL C 110, 15.4.2000, str. 33.

5

(6)  UL L 11, 16.1.2001, str.46.

6

(7)  Odstavek 30.

7

(8)  Priporočilo Rec. 2004, str. II-3597.

8

(9)  Zadeva C-525/04. Priporočilo Rec 2007, str. I-9947.

9

(10)  Ur. l. Španije št. 92, 17.4.1985, str. 10203.

10

(11)  Ur. l. Španije št. 154, 20.6.1994, str. 20658.

11

(12)  Dopis FOGASA z dne 22. avgusta 2008, str. 2, predložena s strani španskih oblasti.

12

(13)  Odstavek 32.

13

(14)  Dopis španskih oblasti z dne 4. julija 2005, Priloga I.

14

(15)  Dopis Španije z dne 21. marca 2000: „Obrestna mera, uporabljena v primeru odložitve ščiti upnika pred devalvacijo, do katere lahko pride zaradi pretečenega časovnega obdobja“.

15

(16)  Odgovor španskih oblasti z dne 4. julija 2005: „Ne FOGASA ne [TGSS] nimata zadostnih podatkov, da bi ocenili vrednost imetja podjetja v tistem obdobju.“

16

(17)  Odgovor španskih oblasti z dne 29. septembra 2005.

17

(18)  Španske oblasti so Komisijo obvestile (dopis z dne 28. februarja 2005 kot odgovor na dopis Komisije z dne 3. decembra 2004), daje med podjetjem SNIACE in TGSS potekalo več sestankov.

18

(19)  UL C 119, 22.5.2002, str. 22.

19

(20)  Točka 227 Osmega poročila Evropske komisije o politiki konkurenčnosti iz leta 1979. Točka 3.2.2(i) Smernic Skupnosti o državnih pomočeh za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah (UL C 368, 31.12.1994, str. 12). Točka 31 Smernic Skupnosti o državnih pomočeh za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah (UL C 288, 9.10.1999, str. 2). Točka 34 Smernic Skupnosti o državnih pomočeh za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah (UL C 244, 1.10.2004, str. 2).

20

(21)  Glej točko 3.2.2(i) Smernic iz leta 1994: „[...] pomoč mora biti povezana s programom prestrukturiranja in oživitve [...]“

21

(22)  Dopis španskih oblasti, posredovan po faksu dne 30. junija 1997, str. 2.

22

(23)  Drugi odstavek točke 4 Obvestila Komisije o sistemih regionalnih pomoči (UL C 31, 3.2.1979, str. 9). Točka 4.15 Smernic o regionalnih pomočeh (UL C 74, 10.3.1998, str. 9).

23

(24)  UL C 346, 30.12.1992, str. 2 in UL C 94, 30.3.1996, str. 11.

24

(25)  UL C 272, 15.11.2007, str. 4.

25

(26)  UL L 140, 30.4.2004, str. 1.

26

(27)  UL L 83, 27.3.1999, str. 1.

27

(28)  (Čaka na objavo.)

28

(29)  Odstavek 83.

29

---

| 14.8.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 210/16 |
| --- | --- | --- | --- |

14.8.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 210/16

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 8. aprila 2009

o ukrepih C 7/07 (ex NN 82/06 in NN 83/06) Združenega kraljestva v korist družbe Royal Mail

(notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 2486)

(Besedilo v angleškem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

(2009/613/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti prvega pododstavka člena 88(2) Pogodbe,

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru in zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,

po pozivu vsem zainteresiranim strankam, naj predložijo svoje pripombe v skladu z navedenim členom ali členi (1), in ob upoštevanju teh pripomb,

ob upoštevanju naslednjega:

1.   POSTOPEK

| (1) | Družba Deutsche Post AG (v nadaljnjem besedilu: DP) je 3. decembra 2002 vložila pritožbo zoper domnevne navzkrižne subvencije, odobrene dejavnostim pošiljanja paketov družbe Royal Mail Group plc (v nadaljnjem besedilu: Royal Mail ali RM). |
| --- | --- |

(1)

Družba Deutsche Post AG (v nadaljnjem besedilu: DP) je 3. decembra 2002 vložila pritožbo zoper domnevne navzkrižne subvencije, odobrene dejavnostim pošiljanja paketov družbe Royal Mail Group plc (v nadaljnjem besedilu: Royal Mail ali RM).

| (2) | Organi Združenega kraljestva Velike Britanije in Severne Irske so v odgovor na zahtevke Komisije za informacije z dopisoma z dne 25. februarja 2003 in 13. februarja 2004 ter e-pošto z dne 17. decembra 2003 predložili informacije v zvezi z vprašanji iz pritožbe. Te informacije so vključevale druge vladne ukrepe v zvezi z družbo RM. |
| --- | --- |

(2)

Organi Združenega kraljestva Velike Britanije in Severne Irske so v odgovor na zahtevke Komisije za informacije z dopisoma z dne 25. februarja 2003 in 13. februarja 2004 ter e-pošto z dne 17. decembra 2003 predložili informacije v zvezi z vprašanji iz pritožbe. Te informacije so vključevale druge vladne ukrepe v zvezi z družbo RM.

| (3) | Komisija je 27. maja 2003 odobrila vrsto ukrepov v korist podjetja Post Office Limited (v nadaljnjem besedilu: POL), ki je odvisna družba družbe RM (zadeva N 784/02) (2). Na podlagi teh ukrepov je bilo družbi POL dodeljeno nadomestilo, ki se je financiralo prek rezerve (v nadaljevanju: poštne rezerve), sestavljene iz presežnih denarnih sredstev, ki jih je ustvarila družba RM. Komisija 22. februarja 2006 ni vložila ugovora zoper nadaljevanje enega od teh ukrepov (podpora podeželske mreže) za nadaljnje obdobje (zadeva N 166/05) (3). |
| --- | --- |

(3)

Komisija je 27. maja 2003 odobrila vrsto ukrepov v korist podjetja Post Office Limited (v nadaljnjem besedilu: POL), ki je odvisna družba družbe RM (zadeva N 784/02) (2). Na podlagi teh ukrepov je bilo družbi POL dodeljeno nadomestilo, ki se je financiralo prek rezerve (v nadaljevanju: poštne rezerve), sestavljene iz presežnih denarnih sredstev, ki jih je ustvarila družba RM. Komisija 22. februarja 2006 ni vložila ugovora zoper nadaljevanje enega od teh ukrepov (podpora podeželske mreže) za nadaljnje obdobje (zadeva N 166/05) (3).

| (4) | Družba DP je 8. oktobra 2003 vložila tožbo za razglasitev ničnosti (T-343/03) Odločbe Komisije N 784/02, v kateri je trdila, da je bila s to odločbo implicitno zavrnjena pritožba CP 206/02 te družbe. Sodišče prve stopnje je 16. novembra 2005 zavrnilo tožbo družbe DP in navedlo, da Odločba N 784/02 ne pomeni, da je pritožba zavrnjena, ter da Komisija izvaja preiskave (kot je bilo pred Sodiščem dokazano s korespondenco). |
| --- | --- |

(4)

Družba DP je 8. oktobra 2003 vložila tožbo za razglasitev ničnosti (T-343/03) Odločbe Komisije N 784/02, v kateri je trdila, da je bila s to odločbo implicitno zavrnjena pritožba CP 206/02 te družbe. Sodišče prve stopnje je 16. novembra 2005 zavrnilo tožbo družbe DP in navedlo, da Odločba N 784/02 ne pomeni, da je pritožba zavrnjena, ter da Komisija izvaja preiskave (kot je bilo pred Sodiščem dokazano s korespondenco).

| (5) | Družba DP je 10. avgusta 2006 poslala dopis, v katerem je Komisijo pozvala, naj na podlagi člena 232 Pogodbe v dveh mesecih oblikuje stališče do pritožbe te družbe. Isti dopis je vseboval informacije v zvezi z vrsto domnevnih novih ukrepov državne pomoči. Ti ukrepi se razlikujejo od ukrepov, obravnavanih v pritožbi iz leta 2002, zato je bila pritožba zoper njih obravnavana kot ločena pritožba in ji je bila dodeljena številka CP 221/06, pozneje spremenjena v NN 83/06. Domnevni ukrepi so bili:






  (a) | prenos 850 milijonov GBP na poseben račun, namenjen financiranju pokojnin družbe RM; |
| --- | --- | --- |

(5)

Družba DP je 10. avgusta 2006 poslala dopis, v katerem je Komisijo pozvala, naj na podlagi člena 232 Pogodbe v dveh mesecih oblikuje stališče do pritožbe te družbe. Isti dopis je vseboval informacije v zvezi z vrsto domnevnih novih ukrepov državne pomoči. Ti ukrepi se razlikujejo od ukrepov, obravnavanih v pritožbi iz leta 2002, zato je bila pritožba zoper njih obravnavana kot ločena pritožba in ji je bila dodeljena številka CP 221/06, pozneje spremenjena v NN 83/06. Domnevni ukrepi so bili:

(a)

prenos 850 milijonov GBP na poseben račun, namenjen financiranju pokojnin družbe RM;

| (b) | odločitev ministrstva za trgovino in industrijo (Department of Trade and Industry), da poveča znesek posojila družbi RM z 844 milijonov GBP na 900 milijonov GBP; |
| --- | --- |

(b)

odločitev ministrstva za trgovino in industrijo (Department of Trade and Industry), da poveča znesek posojila družbi RM z 844 milijonov GBP na 900 milijonov GBP;

| (c) | kršitev odločbe Komisije v zadevi N 166/05 v zvezi s podporo podeželske mreže družbe POL, saj je bilo 150 milijonov GBP družbi POL nakazanih neposredno iz državnega proračuna, in ne iz posebne namenske rezerve, kot je bilo odobreno v odločbi. |
| --- | --- |

(c)

kršitev odločbe Komisije v zadevi N 166/05 v zvezi s podporo podeželske mreže družbe POL, saj je bilo 150 milijonov GBP družbi POL nakazanih neposredno iz državnega proračuna, in ne iz posebne namenske rezerve, kot je bilo odobreno v odločbi.

| (6) | Organi Združenega kraljestva so v odgovor na zahtevke Komisije za informacije v dopisih z dne 6. oktobra in 31. oktobra 2006 predložili informacije v zvezi z vprašanji, postavljenimi v obeh pritožbah. Z dopisom z dne 5. decembra 2006 so te informacije dopolnili z informacijami o ukrepih v korist družbe POL, navedenih v uvodni izjavi 3. |
| --- | --- |

(6)

Organi Združenega kraljestva so v odgovor na zahtevke Komisije za informacije v dopisih z dne 6. oktobra in 31. oktobra 2006 predložili informacije v zvezi z vprašanji, postavljenimi v obeh pritožbah. Z dopisom z dne 5. decembra 2006 so te informacije dopolnili z informacijami o ukrepih v korist družbe POL, navedenih v uvodni izjavi 3.

| (7) | Mail Competition Forum (MCF), organ, ki zastopa subjekte, ki vstopajo na poštni trg v Združenem kraljestvu, je z dopisom z dne 27. oktobra 2006 predložil pritožbo v zvezi s posebnim računom, namenjenim financiranju pokojnin družbe RM, ki ga zajema tudi druga pritožba družbe DP. Pritožbi MCF je bila dodeljena številka CP 164/06, pozneje NN 82/06. Nezaupna različica pritožbe je bila 20. novembra 2006 poslana organom Združenega kraljestva. Organi Združenega kraljestva so predložili pripombe k pritožbi z dopisom z dne 19. decembra 2006. |
| --- | --- |

(7)

Mail Competition Forum (MCF), organ, ki zastopa subjekte, ki vstopajo na poštni trg v Združenem kraljestvu, je z dopisom z dne 27. oktobra 2006 predložil pritožbo v zvezi s posebnim računom, namenjenim financiranju pokojnin družbe RM, ki ga zajema tudi druga pritožba družbe DP. Pritožbi MCF je bila dodeljena številka CP 164/06, pozneje NN 82/06. Nezaupna različica pritožbe je bila 20. novembra 2006 poslana organom Združenega kraljestva. Organi Združenega kraljestva so predložili pripombe k pritožbi z dopisom z dne 19. decembra 2006.

| (8) | Komisija je z dopisom z dne 7. decembra 2006 obvestila družbo DP, da ni našla zadostnih razlogov za nadaljevanje preiskave v zvezi s pritožbo CP 206/02 in da bo štela pritožbo za umaknjeno, če od družbe DP ne prejme odgovora v 20 delovnih dneh. V tem roku ni bil prejet noben odgovor. Pritožba se je tako štela za umaknjeno. |
| --- | --- |

(8)

Komisija je z dopisom z dne 7. decembra 2006 obvestila družbo DP, da ni našla zadostnih razlogov za nadaljevanje preiskave v zvezi s pritožbo CP 206/02 in da bo štela pritožbo za umaknjeno, če od družbe DP ne prejme odgovora v 20 delovnih dneh. V tem roku ni bil prejet noben odgovor. Pritožba se je tako štela za umaknjeno.

| (9) | Združeno kraljestvo je 7. decembra 2006 poslalo obvestilo o predlaganem podaljšanju drugega od ukrepov v korist družbe POL (financiranje plačila dolgov), ki ga zajema zadeva N 784/02 in ki naj bi se sicer iztekel v letu 2007 (4). |
| --- | --- |

(9)

Združeno kraljestvo je 7. decembra 2006 poslalo obvestilo o predlaganem podaljšanju drugega od ukrepov v korist družbe POL (financiranje plačila dolgov), ki ga zajema zadeva N 784/02 in ki naj bi se sicer iztekel v letu 2007 (4).

| (10) | Združeno kraljestvo je 8. februarja 2007 Komisiji sporočilo pogoje obvestila v zvezi s „pokojninskim ukrepom“, posojilom v višini 900 milijonov GBP in tudi novim posojilom družbi Royal Mail v višini 300 milijonov GBP. |
| --- | --- |

(10)

Združeno kraljestvo je 8. februarja 2007 Komisiji sporočilo pogoje obvestila v zvezi s „pokojninskim ukrepom“, posojilom v višini 900 milijonov GBP in tudi novim posojilom družbi Royal Mail v višini 300 milijonov GBP.

| (11) | Komisija je 21. februarja 2007 začela postopek preiskave v zvezi z naslednjimi ukrepi:






  (a) | posojilom v višini 500 milijonov GBP, odobrenim v letu 2001 in vračljivim po letu 2021 po fiksni obrestni meri, s katerim so se financirali čezmorski prevzemi družbe Royal Mail; |
| --- | --- | --- |

(11)

Komisija je 21. februarja 2007 začela postopek preiskave v zvezi z naslednjimi ukrepi:

(a)

posojilom v višini 500 milijonov GBP, odobrenim v letu 2001 in vračljivim po letu 2021 po fiksni obrestni meri, s katerim so se financirali čezmorski prevzemi družbe Royal Mail;

| (b) | posojilnimi sredstvi v višini 1 milijarde GBP, ki so bila dana na voljo družbi Royal Mail iz državnih sredstev v letu 2003, od katerih naj bi se posojilo v višini 900 milijonov GBP podaljšalo po letu 2007; |
| --- | --- |

(b)

posojilnimi sredstvi v višini 1 milijarde GBP, ki so bila dana na voljo družbi Royal Mail iz državnih sredstev v letu 2003, od katerih naj bi se posojilo v višini 900 milijonov GBP podaljšalo po letu 2007;

| (c) | „pokojninskim ukrepom“: dodelitvijo 850 milijonov GBP sredstev na „depozitni račun“, s čimer se bo podaljšalo obdobje, v katerem mora družba Royal Mail ukrepati v zvezi s sedanjim primanjkljajem v svojem pokojninskem skladu, in s čimer bo tako zmanjšala prispevke v prvih letih tega obdobja; |
| --- | --- |

(c)

„pokojninskim ukrepom“: dodelitvijo 850 milijonov GBP sredstev na „depozitni račun“, s čimer se bo podaljšalo obdobje, v katerem mora družba Royal Mail ukrepati v zvezi s sedanjim primanjkljajem v svojem pokojninskem skladu, in s čimer bo tako zmanjšala prispevke v prvih letih tega obdobja;

| (d) | posojilom v višini 300 milijonov GBP, ki je bilo napovedano 8. februarja 2007. |
| --- | --- |

(d)

posojilom v višini 300 milijonov GBP, ki je bilo napovedano 8. februarja 2007.

| (12) | V odločbi z dne 21. februarja je bil potrjen umik pritožbe CP 206/02, potrjeno pa je bilo tudi, da Komisija ni nasprotovala financiranju dovoljenih ukrepov za družbo POL iz državnega proračuna namesto iz poštnih rezerv. |
| --- | --- |

(12)

V odločbi z dne 21. februarja je bil potrjen umik pritožbe CP 206/02, potrjeno pa je bilo tudi, da Komisija ni nasprotovala financiranju dovoljenih ukrepov za družbo POL iz državnega proračuna namesto iz poštnih rezerv.

| (13) | Komisija je z dopisom z dne 22. februarja 2007 Združenemu kraljestvu sporočila odločitev, da bo sprožila postopek v skladu s členom 88(2) Pogodbe ES v zvezi z ukrepi iz uvodne izjave 11. |
| --- | --- |

(13)

Komisija je z dopisom z dne 22. februarja 2007 Združenemu kraljestvu sporočila odločitev, da bo sprožila postopek v skladu s členom 88(2) Pogodbe ES v zvezi z ukrepi iz uvodne izjave 11.

| (14) | Odločitev Komisije, da sproži postopek, je bila objavljena v Uradnem listu Evropske unije
   (5). Komisija je pozvala vse zainteresirane stranke, naj predložijo svoje pripombe k ukrepom. |
| --- | --- |

(14)

Odločitev Komisije, da sproži postopek, je bila objavljena v Uradnem listu Evropske unije
   (5). Komisija je pozvala vse zainteresirane stranke, naj predložijo svoje pripombe k ukrepom.

2.   OPIS UKREPOV

2.1   Upravičenec do domnevne državne pomoči

| (15) | Upravičenec do domnevne državne pomoči je družba Royal Mail Group plc, pozneje Royal Mail Group Ltd („RM“), ki je (prek holdinške družbe Royal Mail Holdings plc) v 100-odstotni državni lasti. Družba RM je glavni poštni operater v Združenem kraljestvu in je imela zakonski monopol nad večino osnovnih storitev pisemske pošte vse do konca leta 2005. Poštno mrežo upravlja družba POL, ki je hčerinska družba RM. |
| --- | --- |

(15)

Upravičenec do domnevne državne pomoči je družba Royal Mail Group plc, pozneje Royal Mail Group Ltd („RM“), ki je (prek holdinške družbe Royal Mail Holdings plc) v 100-odstotni državni lasti. Družba RM je glavni poštni operater v Združenem kraljestvu in je imela zakonski monopol nad večino osnovnih storitev pisemske pošte vse do konca leta 2005. Poštno mrežo upravlja družba POL, ki je hčerinska družba RM.

| (16) | Poštne storitve v Združenem kraljestvu je pred letom 2001 opravljala družba Post Office Corporation, z zakonom določeni organ, ki je nastal z zakonom o pošti iz leta 1969 (Post Office Act 1969). Sredstva in obveznosti družbe The Post Office Corporation so se v skladu s pogoji zakona o poštnih storitvah iz leta 2000 (Postal Services Act) 26. marca 2001 prenesli na družbo Consignia Holdings (ki je bila zdaj preimenovana v Royal Mail Holdings plc) in njeno odvisno družbo Consignia plc (zdaj RM). |
| --- | --- |

(16)

Poštne storitve v Združenem kraljestvu je pred letom 2001 opravljala družba Post Office Corporation, z zakonom določeni organ, ki je nastal z zakonom o pošti iz leta 1969 (Post Office Act 1969). Sredstva in obveznosti družbe The Post Office Corporation so se v skladu s pogoji zakona o poštnih storitvah iz leta 2000 (Postal Services Act) 26. marca 2001 prenesli na družbo Consignia Holdings (ki je bila zdaj preimenovana v Royal Mail Holdings plc) in njeno odvisno družbo Consignia plc (zdaj RM).

| (17) | RM ima ločeno poslovno enoto Pacelforce, ki se ukvarja s paketi in je bila navedena kot upravičenka v pritožbi družbe DP iz leta 2002. Parcelforce ima ločeno infrastrukturo pesta in naper (hub and spoke infrastructure). Del dejavnosti pošiljanja paketov (vključno s ponudbo univerzalne storitve za pakete, ki se oddajo na pošti) je bil leta 2003 prenesen z družbe Parcelforce na enoto za pošiljanje pisem v družbi RM in se zdaj vodi prek njene infrastrukture. Danes Parcelforce pošilja samo nujne pakete. |
| --- | --- |

(17)

RM ima ločeno poslovno enoto Pacelforce, ki se ukvarja s paketi in je bila navedena kot upravičenka v pritožbi družbe DP iz leta 2002. Parcelforce ima ločeno infrastrukturo pesta in naper (hub and spoke infrastructure). Del dejavnosti pošiljanja paketov (vključno s ponudbo univerzalne storitve za pakete, ki se oddajo na pošti) je bil leta 2003 prenesen z družbe Parcelforce na enoto za pošiljanje pisem v družbi RM in se zdaj vodi prek njene infrastrukture. Danes Parcelforce pošilja samo nujne pakete.

2.2   Finančna ureditev upravičenca in njegovo razmerje z državo

| (18) | Na podlagi ureditve, ki je obstajala pred registracijo družbe in prenosi v letu 2001, družbi The Post Office Corporation ni bilo treba plačevati dividend organom Združenega kraljestva in tega tudi ni počela. Kljub temu pa je morala delež dobička, ki ga je ustvarila vsako leto, vložiti v državne vrednostne papirje ali depozite nacionalnega posojilnega sklada (National Loan Fund). Te naložbe, razvrščene kot gibljiva sredstva in pogosto imenovane „gilt“, so po prenosih v letu 2001 ostale pri družbi RM in so 31. marca 2002 znašale 1 800 milijonov GBP. Družba RM je v skladu z navodili organov Združenega kraljestva 30. januarja 2003 v skladu z razdelkom 72 zakona o pošti iz leta 2000 (Post Office Act 2000) ta sredstva prenesla v poseben rezervni sklad (poštne rezerve), da bi se lahko uporabila za financiranje posebnih ukrepov v skladu z navodili. |
| --- | --- |

(18)

Na podlagi ureditve, ki je obstajala pred registracijo družbe in prenosi v letu 2001, družbi The Post Office Corporation ni bilo treba plačevati dividend organom Združenega kraljestva in tega tudi ni počela. Kljub temu pa je morala delež dobička, ki ga je ustvarila vsako leto, vložiti v državne vrednostne papirje ali depozite nacionalnega posojilnega sklada (National Loan Fund). Te naložbe, razvrščene kot gibljiva sredstva in pogosto imenovane „gilt“, so po prenosih v letu 2001 ostale pri družbi RM in so 31. marca 2002 znašale 1 800 milijonov GBP. Družba RM je v skladu z navodili organov Združenega kraljestva 30. januarja 2003 v skladu z razdelkom 72 zakona o pošti iz leta 2000 (Post Office Act 2000) ta sredstva prenesla v poseben rezervni sklad (poštne rezerve), da bi se lahko uporabila za financiranje posebnih ukrepov v skladu z navodili.

2.3   Ukrepi, obravnavani v postopku preiskave

2.3.1   Posojilo iz leta 2001

| (19) | Organi Združenega kraljestva so februarja 2001 družbi RM odobrili posojilo v višini 500 milijonov GBP za financiranje čezmorskih prevzemov za poštno dejavnost in dejavnost pošiljanja paketov. Posojilo je treba vrniti med letoma 2021 in 2025, njegova povprečna obrestna mera pa je približno 5,8 %. Organi Združenega kraljestva so v dopisih Komisiji navedli, da je bilo to posojilo odobreno pod tržnimi pogoji in da so upoštevali nasvete svetovalcev, katerih namen je bil zagotoviti tako odobritev. Posojilo je bilo zavarovano z deležem, ki ga ima RM v družbi General Logistics Systems International Holdings BV, in nekaterimi drugimi sredstvi te družbe. Posojilo Komisiji ni bilo priglašeno. |
| --- | --- |

(19)

Organi Združenega kraljestva so februarja 2001 družbi RM odobrili posojilo v višini 500 milijonov GBP za financiranje čezmorskih prevzemov za poštno dejavnost in dejavnost pošiljanja paketov. Posojilo je treba vrniti med letoma 2021 in 2025, njegova povprečna obrestna mera pa je približno 5,8 %. Organi Združenega kraljestva so v dopisih Komisiji navedli, da je bilo to posojilo odobreno pod tržnimi pogoji in da so upoštevali nasvete svetovalcev, katerih namen je bil zagotoviti tako odobritev. Posojilo je bilo zavarovano z deležem, ki ga ima RM v družbi General Logistics Systems International Holdings BV, in nekaterimi drugimi sredstvi te družbe. Posojilo Komisiji ni bilo priglašeno.

2.3.2   Posojilna sredstva

| (20) | Organi Združenega kraljestva so v letu 2003 dali družbi RM na voljo različna posojilna sredstva za financiranje njenega „načrta za obnovo“ (vključno s prestrukturiranjem družbe Parcelforce). Ta sredstva, ki so jih organi Združenega kraljestva opisali kot tržni paket, so bila rezultat pogajanj med družbo RM in organi Združenega kraljestva, sestavljena pa so bila iz posojilnih sredstev v višini 544 milijonov GBP iz nacionalnega posojilnega sklada (National Loans Fund, v nadaljnjem besedilu: NLF) in zavarovana z akumuliranimi denarnimi sredstvi družbe RM (zlasti sredstvi, dodeljenimi poštnim rezervam) ter s tem, da so organi pridobili dve obveznici, ki ju je izdala družba RM (eno v vrednosti 300 milijonov GBP in drugo v vrednosti 200 milijonov GBP). Organi Združenega kraljestva so v dopisih Komisiji znova navedli, da so bila ta posojilna sredstva odobrena pod tržnimi pogoji in da so upoštevali nasvete svetovalcev, katerih namen je bil zagotoviti tako odobritev. Komisijo so obvestili tudi, da se ta posojilna sredstva od oktobra 2006 niso črpala, razen sredstev v višini 50 milijonov GBP, ki so bila črpana samo zaradi preskusa postopka črpanja in so bila vrnjena v 7 dneh, ter da so sredstva v višini 200 milijonov GBP do takrat že zapadla. RM je kljub temu plačala provizije za neizkoriščeni del odobrenega posojila v znesku približno 2,5 milijona GBP. Ta posojilna sredstva Komisiji niso bila priglašena. |
| --- | --- |

(20)

Organi Združenega kraljestva so v letu 2003 dali družbi RM na voljo različna posojilna sredstva za financiranje njenega „načrta za obnovo“ (vključno s prestrukturiranjem družbe Parcelforce). Ta sredstva, ki so jih organi Združenega kraljestva opisali kot tržni paket, so bila rezultat pogajanj med družbo RM in organi Združenega kraljestva, sestavljena pa so bila iz posojilnih sredstev v višini 544 milijonov GBP iz nacionalnega posojilnega sklada (National Loans Fund, v nadaljnjem besedilu: NLF) in zavarovana z akumuliranimi denarnimi sredstvi družbe RM (zlasti sredstvi, dodeljenimi poštnim rezervam) ter s tem, da so organi pridobili dve obveznici, ki ju je izdala družba RM (eno v vrednosti 300 milijonov GBP in drugo v vrednosti 200 milijonov GBP). Organi Združenega kraljestva so v dopisih Komisiji znova navedli, da so bila ta posojilna sredstva odobrena pod tržnimi pogoji in da so upoštevali nasvete svetovalcev, katerih namen je bil zagotoviti tako odobritev. Komisijo so obvestili tudi, da se ta posojilna sredstva od oktobra 2006 niso črpala, razen sredstev v višini 50 milijonov GBP, ki so bila črpana samo zaradi preskusa postopka črpanja in so bila vrnjena v 7 dneh, ter da so sredstva v višini 200 milijonov GBP do takrat že zapadla. RM je kljub temu plačala provizije za neizkoriščeni del odobrenega posojila v znesku približno 2,5 milijona GBP. Ta posojilna sredstva Komisiji niso bila priglašena.

| (21) | Organi Združenega kraljestva so maja 2006 naznanili namero, da podaljšajo dostopnost preostalih posojilnih sredstev in jih povečajo z 844 milijonov GBP na 900 milijonov GBP. Organi Združenega kraljestva so 31. oktobra 2006 navedli, da se natančni pogoji tega podaljšanja še določajo, a da naj bi se sredstva odobrila pod tržnimi pogoji in da posojilo ne bi pomenilo državne pomoči. |
| --- | --- |

(21)

Organi Združenega kraljestva so maja 2006 naznanili namero, da podaljšajo dostopnost preostalih posojilnih sredstev in jih povečajo z 844 milijonov GBP na 900 milijonov GBP. Organi Združenega kraljestva so 31. oktobra 2006 navedli, da se natančni pogoji tega podaljšanja še določajo, a da naj bi se sredstva odobrila pod tržnimi pogoji in da posojilo ne bi pomenilo državne pomoči.

2.3.3   Pokojninski depozitni račun

| (22) | Organi Združenega kraljestva so se v letu 2006 odločili sprostiti 850 milijonov GBP denarnih sredstev, ki so ostala v poštnih rezervah znotraj družbe RM, da bi se ustanovil „depozitni račun“, s katerega bi lahko pokojninski načrt družbe Royal Mail (Royal Mail Pension Plan, v nadaljnjem besedilu: RMPP) pod posebnimi okoliščinami črpal sredstva, če bi družba RM kot podjetje propadla. V ozadju tega ukrepa je bilo, da so različne pokojninske sheme družbe RM, od katerih je RMPP daleč največja, v računovodskih izkazih 2005/2006 kazale skupni primanjkljaj (presežek načrtovanih obveznosti nad sredstvi pod nekaterimi razumnimi predpostavkami) v višini 5 600 milijonov GBP, v katerih je bil ta primanjkljaj prvič vključen v bilančno stanje družbe RM. RMPP je podobno kot druge poklicne pokojninske sheme financirana shema, ki mora vzdrževati sredstva za svoje obveznosti. Po izjavah organov Združenega kraljestva družba RM glede na predvidene denarne tokove ne bi mogla hitro odplačati tega primanjkljaja in hkrati posodobiti poslovanja. Račun tako družbi RM omogoča, da se s skrbniki načrta RMPP dogovori za daljše obdobje za odpravo primanjkljaja ter tako zmanjša pokojninske prispevke, ki jih plačuje v prvih letih. Organi Združenega kraljestva po lastnih besedah menijo, da je uporaba poštne rezerve za ta namen v najboljšem tržnem interesu družbe RM in da bodo s tem, da družbi RM omogočijo izpolnitev strateškega načrta, povečali vrednost svojega delniškega deleža. Organi Združenega kraljestva trdijo, da obstaja možnost, da bi se vrednost brez depozitnega računa in podaljšanja posojilnih sredstev za delničarje izničila, in ne povečala, ter da tako delujejo tržno. |
| --- | --- |

(22)

Organi Združenega kraljestva so se v letu 2006 odločili sprostiti 850 milijonov GBP denarnih sredstev, ki so ostala v poštnih rezervah znotraj družbe RM, da bi se ustanovil „depozitni račun“, s katerega bi lahko pokojninski načrt družbe Royal Mail (Royal Mail Pension Plan, v nadaljnjem besedilu: RMPP) pod posebnimi okoliščinami črpal sredstva, če bi družba RM kot podjetje propadla. V ozadju tega ukrepa je bilo, da so različne pokojninske sheme družbe RM, od katerih je RMPP daleč največja, v računovodskih izkazih 2005/2006 kazale skupni primanjkljaj (presežek načrtovanih obveznosti nad sredstvi pod nekaterimi razumnimi predpostavkami) v višini 5 600 milijonov GBP, v katerih je bil ta primanjkljaj prvič vključen v bilančno stanje družbe RM. RMPP je podobno kot druge poklicne pokojninske sheme financirana shema, ki mora vzdrževati sredstva za svoje obveznosti. Po izjavah organov Združenega kraljestva družba RM glede na predvidene denarne tokove ne bi mogla hitro odplačati tega primanjkljaja in hkrati posodobiti poslovanja. Račun tako družbi RM omogoča, da se s skrbniki načrta RMPP dogovori za daljše obdobje za odpravo primanjkljaja ter tako zmanjša pokojninske prispevke, ki jih plačuje v prvih letih. Organi Združenega kraljestva po lastnih besedah menijo, da je uporaba poštne rezerve za ta namen v najboljšem tržnem interesu družbe RM in da bodo s tem, da družbi RM omogočijo izpolnitev strateškega načrta, povečali vrednost svojega delniškega deleža. Organi Združenega kraljestva trdijo, da obstaja možnost, da bi se vrednost brez depozitnega računa in podaljšanja posojilnih sredstev za delničarje izničila, in ne povečala, ter da tako delujejo tržno.

2.3.4   Novo posojilo delničarja v višini 300 milijonov GBP

| (23) | Organi Združenega kraljestva so 8. februarja 2007 naznanili dogovor, da bodo družbi RM zagotovili posojilo delničarja v višini 300 milijonov GBP. To posojilo Komisiji ni bilo priglašeno. Iz pogojev objave je bilo jasno, da je to posojilo skupaj s pokojninskim depozitnim računom in posojilnimi sredstvi del svežnja ukrepov. |
| --- | --- |

(23)

Organi Združenega kraljestva so 8. februarja 2007 naznanili dogovor, da bodo družbi RM zagotovili posojilo delničarja v višini 300 milijonov GBP. To posojilo Komisiji ni bilo priglašeno. Iz pogojev objave je bilo jasno, da je to posojilo skupaj s pokojninskim depozitnim računom in posojilnimi sredstvi del svežnja ukrepov.

2.4   Razlogi za začetek postopka

| (24) | Komisija je v odločbi o začetku postopka preiskave izrazila dvom o trditvah organov Združenega kraljestva, da ukrepi ne pomenijo državne pomoči, ker so bili izvedeni pod tržnimi pogoji in tako družbi Royal Mail ne dajejo prednosti. Dejavnost dostave pisem in paketov je mednarodna dejavnost, in Komisija meni, da bi lahko selektivna prednost družbi RM ali družbi Parcelforce izkrivila konkurenco in vplivala na trgovino med državami članicami. Vsi ukrepi so bili odobreni s financiranjem iz sredstev, ki so pod neposrednim nadzorom države in so tako v skladu s členom 87(1) Pogodbe pomenila državna sredstva. Vse ukrepe je mogoče pripisati državi, hkrati pa so bili selektivni, saj so bili odobreni samo družbi RM. Če so družbi Royal Mail zagotovili prednost, bi tako izpolnjevali merila, da se štejejo za državno pomoč. Komisija je ocenila vprašanje prednosti v zvezi z ukrepi in je na podlagi ocene začela postopek. |
| --- | --- |

(24)

Komisija je v odločbi o začetku postopka preiskave izrazila dvom o trditvah organov Združenega kraljestva, da ukrepi ne pomenijo državne pomoči, ker so bili izvedeni pod tržnimi pogoji in tako družbi Royal Mail ne dajejo prednosti. Dejavnost dostave pisem in paketov je mednarodna dejavnost, in Komisija meni, da bi lahko selektivna prednost družbi RM ali družbi Parcelforce izkrivila konkurenco in vplivala na trgovino med državami članicami. Vsi ukrepi so bili odobreni s financiranjem iz sredstev, ki so pod neposrednim nadzorom države in so tako v skladu s členom 87(1) Pogodbe pomenila državna sredstva. Vse ukrepe je mogoče pripisati državi, hkrati pa so bili selektivni, saj so bili odobreni samo družbi RM. Če so družbi Royal Mail zagotovili prednost, bi tako izpolnjevali merila, da se štejejo za državno pomoč. Komisija je ocenila vprašanje prednosti v zvezi z ukrepi in je na podlagi ocene začela postopek.

2.4.1   Posojilo iz leta 2001

| (25) | Kot je bilo ugotovljeno v uvodni izjavi 19, je treba posojilo vrniti med letoma 2021 in 2025, njegova povprečna obrestna mera pa je približno 5,8 %. Ta obrestna mera je znatno nižja od referenčne obrestne mere za Združeno kraljestvo v letu 2001 (7,06 %), ko je Združeno kraljestvo prejšnjikrat Komisijo obvestilo, da je bilo posojilo odobreno. Organi Združenega kraljestva so predložili nekatere dokaze, da je takrat krivulja donosa v Združenem kraljestvu padala in da so bile obrestne mere za dolgoročno posojilo lahko nižje od referenčne obrestne mere (ki je takrat temeljila na petletnih obrestnih merah), ne da bi bilo to v nasprotju z načelom vlagatelja v tržnem gospodarstvu. Vendar pa so ti dokazi kazali tudi, da je bil del posojila odobren v letih 1999 in 2000. To je ne samo nasprotovalo predhodnim informacijam, temveč je vključilo še obdobje, v katerem je bila referenčna obrestna mera celo višja (7,64 % v letu 2000). Komisija opaža tudi, da se je vsaj v letu 2001 finančna uspešnost družbe Royal Mail začela slabšati. To bi se običajno vedno pokazalo v pogojih za posojilo. Komisija lahko zato pri ocenjevanju posojila podjetju v finančnih težavah za primerjavo uporabi obrestno mero, ki je višja od referenčne obrestne mere. |
| --- | --- |

(25)

Kot je bilo ugotovljeno v uvodni izjavi 19, je treba posojilo vrniti med letoma 2021 in 2025, njegova povprečna obrestna mera pa je približno 5,8 %. Ta obrestna mera je znatno nižja od referenčne obrestne mere za Združeno kraljestvo v letu 2001 (7,06 %), ko je Združeno kraljestvo prejšnjikrat Komisijo obvestilo, da je bilo posojilo odobreno. Organi Združenega kraljestva so predložili nekatere dokaze, da je takrat krivulja donosa v Združenem kraljestvu padala in da so bile obrestne mere za dolgoročno posojilo lahko nižje od referenčne obrestne mere (ki je takrat temeljila na petletnih obrestnih merah), ne da bi bilo to v nasprotju z načelom vlagatelja v tržnem gospodarstvu. Vendar pa so ti dokazi kazali tudi, da je bil del posojila odobren v letih 1999 in 2000. To je ne samo nasprotovalo predhodnim informacijam, temveč je vključilo še obdobje, v katerem je bila referenčna obrestna mera celo višja (7,64 % v letu 2000). Komisija opaža tudi, da se je vsaj v letu 2001 finančna uspešnost družbe Royal Mail začela slabšati. To bi se običajno vedno pokazalo v pogojih za posojilo. Komisija lahko zato pri ocenjevanju posojila podjetju v finančnih težavah za primerjavo uporabi obrestno mero, ki je višja od referenčne obrestne mere.

2.4.2   Posojilna sredstva

| (26) | Organi Združenega kraljestva so obvestili Komisijo, da se posojilna sredstva, ki so bila dodeljena v letu 2003, od oktobra 2006 niso črpala. Vendar samo iz tega razloga ni mogoče zaključiti, da posojila niso pomenila prednosti, saj ima za družbo razpoložljivost posojilnih sredstev „vrednost opcije“. Leta 2003 ni bilo mogoče predvideti, da ta posojila ne bodo v celoti porabljena. Pogoje odobritve posojilnih sredstev je tako treba obravnavati enako kot pogoje za posojilo iz leta 2001. Mogoče je omeniti, da so bila ta posojilna sredstva povezana z načrtom za obnovo družbe RM. |
| --- | --- |

(26)

Organi Združenega kraljestva so obvestili Komisijo, da se posojilna sredstva, ki so bila dodeljena v letu 2003, od oktobra 2006 niso črpala. Vendar samo iz tega razloga ni mogoče zaključiti, da posojila niso pomenila prednosti, saj ima za družbo razpoložljivost posojilnih sredstev „vrednost opcije“. Leta 2003 ni bilo mogoče predvideti, da ta posojila ne bodo v celoti porabljena. Pogoje odobritve posojilnih sredstev je tako treba obravnavati enako kot pogoje za posojilo iz leta 2001. Mogoče je omeniti, da so bila ta posojilna sredstva povezana z načrtom za obnovo družbe RM.

| (27) | Posojilo NLF v višini 544 milijonov GBP je bilo odobreno pod pogojem „25 osnovnih točk nad obrestno mero Libor ali ustreznim giltom“ (6). Spomniti je treba, da je referenčna obrestna mera določena 75 točk nad medbančno menjalno obrestno mero. Organi Združenega kraljestva so nizko maržo upravičili s sklicevanjem na zagotovljeno varščino, tj. denarne rezerve družbe RM. Komisija pa je ugotovila, da so te rezerve državna sredstva, nad katerimi imajo organi Združenega kraljestva nadzor s posebno zakonodajo. Komisija je zato dvomila, ali lahko dejstvo, da so bila sredstva uporabljena za varščino,, razprši njene dvome v zvezi s tem, ali imajo značaj pomoči ali ne. Komisija je opozorila, da če bi bilo posojilo izčrpano, bi prihranek 50 osnovnih točk odtehtal vrednost provizij za neizkoriščeni del posojila, ki jih je plačala družba RM. |
| --- | --- |

(27)

Posojilo NLF v višini 544 milijonov GBP je bilo odobreno pod pogojem „25 osnovnih točk nad obrestno mero Libor ali ustreznim giltom“ (6). Spomniti je treba, da je referenčna obrestna mera določena 75 točk nad medbančno menjalno obrestno mero. Organi Združenega kraljestva so nizko maržo upravičili s sklicevanjem na zagotovljeno varščino, tj. denarne rezerve družbe RM. Komisija pa je ugotovila, da so te rezerve državna sredstva, nad katerimi imajo organi Združenega kraljestva nadzor s posebno zakonodajo. Komisija je zato dvomila, ali lahko dejstvo, da so bila sredstva uporabljena za varščino,, razprši njene dvome v zvezi s tem, ali imajo značaj pomoči ali ne. Komisija je opozorila, da če bi bilo posojilo izčrpano, bi prihranek 50 osnovnih točk odtehtal vrednost provizij za neizkoriščeni del posojila, ki jih je plačala družba RM.

| (28) | Obveznici v vrednosti 300 milijonov GBP in 200 milijonov GBP sta bili izdani po obrestnih merah 50 in 200 osnovnih točk nad „ustreznim giltom“. Večja obveznica je bila zavarovana z obremenitvijo vseh sredstev („floating charge“) družbe RM, manjša pa je imela manjše zavarovanje. Mejna vrednost 50 osnovnih točk nad obrestno mero, ki temelji na državnih vrednostnih papirjih (ki je običajno nižja od medbančnih obrestnih mer), nakazuje, da je bilo posojilo v višini 300 milijonov GBP morda odobreno po nižji obrestni meri od referenčne obrestne mere Komisije. |
| --- | --- |

(28)

Obveznici v vrednosti 300 milijonov GBP in 200 milijonov GBP sta bili izdani po obrestnih merah 50 in 200 osnovnih točk nad „ustreznim giltom“. Večja obveznica je bila zavarovana z obremenitvijo vseh sredstev („floating charge“) družbe RM, manjša pa je imela manjše zavarovanje. Mejna vrednost 50 osnovnih točk nad obrestno mero, ki temelji na državnih vrednostnih papirjih (ki je običajno nižja od medbančnih obrestnih mer), nakazuje, da je bilo posojilo v višini 300 milijonov GBP morda odobreno po nižji obrestni meri od referenčne obrestne mere Komisije.

| (29) | Organi Združenega kraljestva so 31. oktobra 2006 Komisijo obvestili, da se glede pogojev, pod katerimi naj bi se podaljšala posojilna sredstva iz leta 2003, ki so oktobra 2006 še obstajala (in sicer posojilo nacionalnega posojilnega sklada v višini 544 milijonov GBP in obveznica v višini 300 milijonov GBP), še vedno pogajajo, a da iščejo nasvete svetovalcev, da bi zagotovili tržne pogoje. |
| --- | --- |

(29)

Organi Združenega kraljestva so 31. oktobra 2006 Komisijo obvestili, da se glede pogojev, pod katerimi naj bi se podaljšala posojilna sredstva iz leta 2003, ki so oktobra 2006 še obstajala (in sicer posojilo nacionalnega posojilnega sklada v višini 544 milijonov GBP in obveznica v višini 300 milijonov GBP), še vedno pogajajo, a da iščejo nasvete svetovalcev, da bi zagotovili tržne pogoje.

2.4.3   Pokojninski depozitni račun

| (30) | V skladu z informacijami, ki so jih predložili organi Združenega kraljestva, je bil eden od učinkov depozitnega računa zmanjšanje pokojninskih prispevkov, ki jih je morala družba RM plačevati RMPP, da bi lahko v prvih letih odpravila primanjkljaj. Komisija je ugotovila, da to kaže na to, da bi ukrep lahko zagotovil prednost družbi RM, in zato pomeni državno pomoč. Komisija je dvomila o utemeljitvi, da je ukrep mogoče upravičiti kot posredovanje vlagatelja v tržnem gospodarstvu, saj ga projekcije in finančne analize niso podprle. |
| --- | --- |

(30)

V skladu z informacijami, ki so jih predložili organi Združenega kraljestva, je bil eden od učinkov depozitnega računa zmanjšanje pokojninskih prispevkov, ki jih je morala družba RM plačevati RMPP, da bi lahko v prvih letih odpravila primanjkljaj. Komisija je ugotovila, da to kaže na to, da bi ukrep lahko zagotovil prednost družbi RM, in zato pomeni državno pomoč. Komisija je dvomila o utemeljitvi, da je ukrep mogoče upravičiti kot posredovanje vlagatelja v tržnem gospodarstvu, saj ga projekcije in finančne analize niso podprle.

| (31) | Komisija je opredelila tri vprašanja, ki jih bo obravnavala. Glede na to, da so se rezervna sredstva iz rezerve že hranila v družbi Royal Mail in so bila vključena v njeno bilančno stanje, je prvo vprašanje bilo, ali je ustanovitev depozitnega računa mogoče šteti za tržno odločitev družbe RM kljub vključenosti organov Združenega kraljestva prek posebnega veljavnega pravnega sistema. Drugo vprašanje je glede na posebne pristojnosti, ki so jih organi Združenega kraljestva prevzeli nad temi rezervami, bilo, ali bi se delničar, ki deluje tržno, strinjal s tako uporabo svojega kapitala. Tretje vprašanje je glede na to, da morajo za uporabo rezerv za pokojninske ukrepe organi financirati ukrepe družbe POL iz državnega proračuna, bilo, ali bi se delničar strinjal, da zagotovi nov kapital za financiranje tovrstnega depozitnega računa. |
| --- | --- |

(31)

Komisija je opredelila tri vprašanja, ki jih bo obravnavala. Glede na to, da so se rezervna sredstva iz rezerve že hranila v družbi Royal Mail in so bila vključena v njeno bilančno stanje, je prvo vprašanje bilo, ali je ustanovitev depozitnega računa mogoče šteti za tržno odločitev družbe RM kljub vključenosti organov Združenega kraljestva prek posebnega veljavnega pravnega sistema. Drugo vprašanje je glede na posebne pristojnosti, ki so jih organi Združenega kraljestva prevzeli nad temi rezervami, bilo, ali bi se delničar, ki deluje tržno, strinjal s tako uporabo svojega kapitala. Tretje vprašanje je glede na to, da morajo za uporabo rezerv za pokojninske ukrepe organi financirati ukrepe družbe POL iz državnega proračuna, bilo, ali bi se delničar strinjal, da zagotovi nov kapital za financiranje tovrstnega depozitnega računa.

2.4.4   Novo posojilo delničarja v višini 300 milijonov GBP

| (32) | Pogoji posojila do začetka preiskave Komisiji še niso bili sporočeni. Komisija tako ni mogla oceniti, ali so vključevali pomoč. Glede na dejstvo, da je bilo posojilo del paketa ukrepov, v zvezi s katerim dvomi Komisije o državni pomoči niso bili odpravljeni, pogojev posojila nikakor ni bilo mogoče oceniti neodvisno. |
| --- | --- |

(32)

Pogoji posojila do začetka preiskave Komisiji še niso bili sporočeni. Komisija tako ni mogla oceniti, ali so vključevali pomoč. Glede na dejstvo, da je bilo posojilo del paketa ukrepov, v zvezi s katerim dvomi Komisije o državni pomoči niso bili odpravljeni, pogojev posojila nikakor ni bilo mogoče oceniti neodvisno.

2.4.5   Združljivost morebitne državne pomoči

| (33) | Komisija je nato izrazila dvome, ali je mogoče ukrepe, če pomenijo državno pomoč, šteti za združljive s skupnim trgom. Poudarila je tudi, da pravna podlaga člena 86(2) Pogodbe v tem primeru očitno ne velja, čeprav družba RM opravlja storitve splošnega gospodarskega pomena. Organi Združenega kraljestva posojila in posojilnih sredstev niso povezali z zagotavljanjem teh storitev, ampak izrecno z drugimi projekti – čezmorskimi prevzemi družbe RM in načrtom za obnovitev, sprejetim leta 2003. Podobno tudi pokojninski depozitni račun ni bil povezan z nobeno storitvijo družbe RM, ki ima splošen gospodarski pomen. |
| --- | --- |

(33)

Komisija je nato izrazila dvome, ali je mogoče ukrepe, če pomenijo državno pomoč, šteti za združljive s skupnim trgom. Poudarila je tudi, da pravna podlaga člena 86(2) Pogodbe v tem primeru očitno ne velja, čeprav družba RM opravlja storitve splošnega gospodarskega pomena. Organi Združenega kraljestva posojila in posojilnih sredstev niso povezali z zagotavljanjem teh storitev, ampak izrecno z drugimi projekti – čezmorskimi prevzemi družbe RM in načrtom za obnovitev, sprejetim leta 2003. Podobno tudi pokojninski depozitni račun ni bil povezan z nobeno storitvijo družbe RM, ki ima splošen gospodarski pomen.

| (34) | Zdelo se je, da je člen 87(3)(c) Pogodbe edina podlaga za združljivost teh ukrepov, če vsebujejo državno pomoč. Vendar pa se zdi, da ukrepi niso bili skladni z nobenim od pravil v zvezi z uporabo zadevnega pododstavka, ki jih je do zdaj razglasila Komisija. Komisije je tako dvomila, da bi bili ti ukrepi združljivi s skupnim trgom, če bi bila vključena državna pomoč. |
| --- | --- |

(34)

Zdelo se je, da je člen 87(3)(c) Pogodbe edina podlaga za združljivost teh ukrepov, če vsebujejo državno pomoč. Vendar pa se zdi, da ukrepi niso bili skladni z nobenim od pravil v zvezi z uporabo zadevnega pododstavka, ki jih je do zdaj razglasila Komisija. Komisije je tako dvomila, da bi bili ti ukrepi združljivi s skupnim trgom, če bi bila vključena državna pomoč.

3.   PRIPOMBE ZAINTERESIRANIH STRANK

3.1   Deutsche Post

| (35) | Družba Deutsche Post je pripomnila, da je preiskava zajela samo del pomoči, ki je bila družbi Royal Mail odobrena v zadnjih letih. Komisija je odobrila celo vrsto ukrepov Združenega kraljestva za pomoč, zaradi česar je družba Royal Mail največja prejemnica pomoči v poštnem sektorju v zadnjih letih (za družbo Poste Italiane). DPAG je opozoril, da je kljub vsem tem ukrepom liberalizirani ponudnik dostave paketov družbe Royal Mail, Parcelforce, veliko let delal z veliko izgubo. Ker družba Royal Mail v tistem času v drugih svojih podjetjih ni poslovala z dovolj velikim dobičkom, da bi nadomestila te izgube, morajo biti nujno pokriti iz državnih sredstev. V skladu z odločbo Komisije z dne 19. junija 2002 (zadeva C 61/99 – Deutsche Post AG (7)) taka izguba kompenzacijskih plačil pomeni državno pomoč, ki ni združljiva s skupnim trgom. DPAG je obžaloval, da Komisija tega dejstva, na katerega je DPAG že opozoril v pritožbi z dne 3. decembra 2002, pri tem postopku ni upoštevala. |
| --- | --- |

(35)

Družba Deutsche Post je pripomnila, da je preiskava zajela samo del pomoči, ki je bila družbi Royal Mail odobrena v zadnjih letih. Komisija je odobrila celo vrsto ukrepov Združenega kraljestva za pomoč, zaradi česar je družba Royal Mail največja prejemnica pomoči v poštnem sektorju v zadnjih letih (za družbo Poste Italiane). DPAG je opozoril, da je kljub vsem tem ukrepom liberalizirani ponudnik dostave paketov družbe Royal Mail, Parcelforce, veliko let delal z veliko izgubo. Ker družba Royal Mail v tistem času v drugih svojih podjetjih ni poslovala z dovolj velikim dobičkom, da bi nadomestila te izgube, morajo biti nujno pokriti iz državnih sredstev. V skladu z odločbo Komisije z dne 19. junija 2002 (zadeva C 61/99 – Deutsche Post AG (7)) taka izguba kompenzacijskih plačil pomeni državno pomoč, ki ni združljiva s skupnim trgom. DPAG je obžaloval, da Komisija tega dejstva, na katerega je DPAG že opozoril v pritožbi z dne 3. decembra 2002, pri tem postopku ni upoštevala.

| (36) | Družba DP je v zvezi s posojilom iz leta 2001 opazila, da je družba Royal Mail januarja 1999 prevzela nemškega ponudnika storitev dostave paketov German Parcel GmbH (v nadaljnjem besedilu: „German Parcel“) za 424 milijonov EUR. Jeseni 1999 je družba German Parcel GmbH postala del novoustanovljene družbe General Logistics System (v nadaljnjem besedilu: „GLS“). Družba GLS je nato izvedla še številne prevzeme na evropskem trgu. Družba Royal Mail je v obdobju od leta 2000 do leta 2003 imela komaj kaj dobička, iz katerega bi lahko financirala te prevzeme. Če je bilo posojilo, s katerim so se financirali ti prevzemi, odobreno pod pogoji, ki takrat na trgu niso bili dostopni, bi to pomenilo, da je bila vključena državna pomoč, ki bi jo bilo treba vrniti. |
| --- | --- |

(36)

Družba DP je v zvezi s posojilom iz leta 2001 opazila, da je družba Royal Mail januarja 1999 prevzela nemškega ponudnika storitev dostave paketov German Parcel GmbH (v nadaljnjem besedilu: „German Parcel“) za 424 milijonov EUR. Jeseni 1999 je družba German Parcel GmbH postala del novoustanovljene družbe General Logistics System (v nadaljnjem besedilu: „GLS“). Družba GLS je nato izvedla še številne prevzeme na evropskem trgu. Družba Royal Mail je v obdobju od leta 2000 do leta 2003 imela komaj kaj dobička, iz katerega bi lahko financirala te prevzeme. Če je bilo posojilo, s katerim so se financirali ti prevzemi, odobreno pod pogoji, ki takrat na trgu niso bili dostopni, bi to pomenilo, da je bila vključena državna pomoč, ki bi jo bilo treba vrniti.

| (37) | V zvezi s posojilnimi sredstvi je DPAG težko razumljivo, zakaj družba Royal Mail ni financirala obnovitve svoje poštne infrastrukture iz prihodkov zadnjih let (družba Royal je po lastnih podatkih v finančnem letu 2005/2006 iz poslovanja ustvarila 355 milijonov GBP dobička). Regulator Postcomm je pri odobritvah tarif že močno upošteval obveznosti univerzalne storitve podjetja. Zato je obstajala bojazen, da bo skupni učinek številnih podpornih ukrepov v obliki neposrednih državnih plačil, posojil in odobrenih cenovnih ukrepov čezmerno izravnal stroške univerzalne storitve na način, ki v skladu s pravili glede državne pomoči ni dovoljen. To bi lahko znatno vplivalo na konkurenco na trgu dostave pisem in paketov ter hitre pošte v Združenem kraljestvu, na katerem je DPAG v letu 2006 dosegel promet, ki presega 1 000 milijonov EUR. |
| --- | --- |

(37)

V zvezi s posojilnimi sredstvi je DPAG težko razumljivo, zakaj družba Royal Mail ni financirala obnovitve svoje poštne infrastrukture iz prihodkov zadnjih let (družba Royal je po lastnih podatkih v finančnem letu 2005/2006 iz poslovanja ustvarila 355 milijonov GBP dobička). Regulator Postcomm je pri odobritvah tarif že močno upošteval obveznosti univerzalne storitve podjetja. Zato je obstajala bojazen, da bo skupni učinek številnih podpornih ukrepov v obliki neposrednih državnih plačil, posojil in odobrenih cenovnih ukrepov čezmerno izravnal stroške univerzalne storitve na način, ki v skladu s pravili glede državne pomoči ni dovoljen. To bi lahko znatno vplivalo na konkurenco na trgu dostave pisem in paketov ter hitre pošte v Združenem kraljestvu, na katerem je DPAG v letu 2006 dosegel promet, ki presega 1 000 milijonov EUR.

| (38) | DPAG je Komisijo pozval, naj ukrepe pomoči, navedene v odločitvi o začetku preiskave, kritično preuči v primerjavi z ozadjem številnih ukrepov državne pomoči, ki so že bili odobreni posebej za družbo Royal Mail. |
| --- | --- |

(38)

DPAG je Komisijo pozval, naj ukrepe pomoči, navedene v odločitvi o začetku preiskave, kritično preuči v primerjavi z ozadjem številnih ukrepov državne pomoči, ki so že bili odobreni posebej za družbo Royal Mail.

3.2   TNT Post UK Limited

| (39) | Družba TNT Post UK Ltd (v nadaljnjem besedilu: „TNT“) je v prvem odzivu na začetek postopka kot članica organa Mail Competition Forum, ki je vložil pritožbo v zvezi s pokojninskim ukrepom, preiskavo popolnoma podpirala. Kot na udeleženko na trgu so nanjo neposredno vplivale vse oblike financiranja v zvezi z vsemi tržnimi pogoji, ki niso bili strogo poslovni. Tako financiranje bi pomenilo, da lahko družba Royal Mail ohranja svoje nizke cene na umetno nizki ravni in tako zmanjša možnost družbe TNT za konkuriranje. |
| --- | --- |

(39)

Družba TNT Post UK Ltd (v nadaljnjem besedilu: „TNT“) je v prvem odzivu na začetek postopka kot članica organa Mail Competition Forum, ki je vložil pritožbo v zvezi s pokojninskim ukrepom, preiskavo popolnoma podpirala. Kot na udeleženko na trgu so nanjo neposredno vplivale vse oblike financiranja v zvezi z vsemi tržnimi pogoji, ki niso bili strogo poslovni. Tako financiranje bi pomenilo, da lahko družba Royal Mail ohranja svoje nizke cene na umetno nizki ravni in tako zmanjša možnost družbe TNT za konkuriranje.

| (40) | Družba TNT je iz vmesnih računovodskih izkazov družbe Royal Mail Group Limited (prej plc) ugotovila, da „družba Royal Mail Group plc ni odplačevala sredstev, ki si jih je izposodila pri vladi, vendar je od ministrstva za trgovino in industrijo v vlogi posojilodajalca prejela uradne oprostitve obveznosti“. Družba TNT je trdila, da glede na te pogoje noben tržni posojilodajalec ne bi bil pripravljen dati novega posojila, razen če bi posojilni pogoji primerno odražali povečano tveganje neplačila obresti ali neodplačevanja kapitala. Družba TNT je poleg tega opozorila, da je družba Royal Mail v dokumentu iz marca 2007 z naslovom „Stališče družbe Royal Mail do vmesnega pregleda (Royal Mail’s position on the interim review)“ potrdila, da je bilo vnovično financiranje medsebojno odvisno z ustanovitvijo nadzora cen in financiranjem pokojninskega primanjkljaja skozi 17-letno obdobje. Družba TNT je menila, da je to neupravičeno dolgo obdobje, in če bi se pokazalo, da financiranje ni bilo izvedeno pod tržnimi naložbenimi ali posojilnimi pogoji, bi to kazalo, da je to obdobje okrevanja predolgo. Posledično naj bi bile zgornje meje za nadzor cen, ki jih je določil poštni regulator Postcomm, postavljene prenizko. Družba TNT je kot konkurentka trdila, da so nanjo neposredno vplivale zgornje meje cen za poslovno pošto, določene na stopnji, pri kateri sta bili upoštevani vladno financiranje in nerazumno dolgo obdobje okrevanja za odpravo primanjkljaja v pokojninskem skladu. |
| --- | --- |

(40)

Družba TNT je iz vmesnih računovodskih izkazov družbe Royal Mail Group Limited (prej plc) ugotovila, da „družba Royal Mail Group plc ni odplačevala sredstev, ki si jih je izposodila pri vladi, vendar je od ministrstva za trgovino in industrijo v vlogi posojilodajalca prejela uradne oprostitve obveznosti“. Družba TNT je trdila, da glede na te pogoje noben tržni posojilodajalec ne bi bil pripravljen dati novega posojila, razen če bi posojilni pogoji primerno odražali povečano tveganje neplačila obresti ali neodplačevanja kapitala. Družba TNT je poleg tega opozorila, da je družba Royal Mail v dokumentu iz marca 2007 z naslovom „Stališče družbe Royal Mail do vmesnega pregleda (Royal Mail’s position on the interim review)“ potrdila, da je bilo vnovično financiranje medsebojno odvisno z ustanovitvijo nadzora cen in financiranjem pokojninskega primanjkljaja skozi 17-letno obdobje. Družba TNT je menila, da je to neupravičeno dolgo obdobje, in če bi se pokazalo, da financiranje ni bilo izvedeno pod tržnimi naložbenimi ali posojilnimi pogoji, bi to kazalo, da je to obdobje okrevanja predolgo. Posledično naj bi bile zgornje meje za nadzor cen, ki jih je določil poštni regulator Postcomm, postavljene prenizko. Družba TNT je kot konkurentka trdila, da so nanjo neposredno vplivale zgornje meje cen za poslovno pošto, določene na stopnji, pri kateri sta bili upoštevani vladno financiranje in nerazumno dolgo obdobje okrevanja za odpravo primanjkljaja v pokojninskem skladu.

| (41) | Družba TNT je predložila še en dokument, ki je prispel veliko po uradnem roku za oddajo pripomb, vendar ga je Komisija kljub temu upoštevala. Družba TNT je analizirala dva vira vladnega financiranja, ki sta bila na voljo družbi Royal Mail, in sicer (i) financiranja posojil ter (ii) sprostitve rezerv pod vladnim nadzorom na depozitni račun, do katerega so lahko dostopali skrbniki pokojninskega sklada družbe Royal Mail. Družba TNT je sklenila, da tržni vlagatelj ne bi ponudil nobenega od virov financiranja. |
| --- | --- |

(41)

Družba TNT je predložila še en dokument, ki je prispel veliko po uradnem roku za oddajo pripomb, vendar ga je Komisija kljub temu upoštevala. Družba TNT je analizirala dva vira vladnega financiranja, ki sta bila na voljo družbi Royal Mail, in sicer (i) financiranja posojil ter (ii) sprostitve rezerv pod vladnim nadzorom na depozitni račun, do katerega so lahko dostopali skrbniki pokojninskega sklada družbe Royal Mail. Družba TNT je sklenila, da tržni vlagatelj ne bi ponudil nobenega od virov financiranja.

| (42) | Posojila iz leta 2001 so bila februarja 2001 dodeljena kot nezavarovana posojila s povprečnim trajanjem približno 21 let in fiksno obrestno mero povprečno 5,84 %. V mesecu izdaje posojila se je 20-letna menjalna obrestna mera (v nasprotju z Liborjem za GBP) gibala med 5,87 % in 6,12 %. Iz tega bi bilo mogoče sklepati, da so bila državna posojila dogovorjena po nižji ceni od prevladujočih medbančnih obrestnih mer, medtem ko bi bil v običajnih okoliščinah kreditni razmik pri plačevanju nezavarovanega dolga podjetja višji od medbančnih obrestnih mer. Da to drži tudi za družbo Royal Mail, dokazuje kreditni razmik v višini 0,25 % nad obrestno mero Libor, ki so ga komercialne banke zaračunale družbi Royal Mail za posojila za veliko krajša obdobja. Družba TNT je opozorila tudi, da se kreditni razmiki znatno povečajo, če je rok zapadlosti daljši. Na podlagi dostopnih informacij menijo, da komercialna stranka pod objavljenimi pogoji družbi Royal Mail ne bi odobrila za 500 milijonov GBP posojil. Pravzaprav bi posojilo, dodeljeno pod prostimi tržnimi pogoji, imelo znatno višjo obrestno mero. |
| --- | --- |

(42)

Posojila iz leta 2001 so bila februarja 2001 dodeljena kot nezavarovana posojila s povprečnim trajanjem približno 21 let in fiksno obrestno mero povprečno 5,84 %. V mesecu izdaje posojila se je 20-letna menjalna obrestna mera (v nasprotju z Liborjem za GBP) gibala med 5,87 % in 6,12 %. Iz tega bi bilo mogoče sklepati, da so bila državna posojila dogovorjena po nižji ceni od prevladujočih medbančnih obrestnih mer, medtem ko bi bil v običajnih okoliščinah kreditni razmik pri plačevanju nezavarovanega dolga podjetja višji od medbančnih obrestnih mer. Da to drži tudi za družbo Royal Mail, dokazuje kreditni razmik v višini 0,25 % nad obrestno mero Libor, ki so ga komercialne banke zaračunale družbi Royal Mail za posojila za veliko krajša obdobja. Družba TNT je opozorila tudi, da se kreditni razmiki znatno povečajo, če je rok zapadlosti daljši. Na podlagi dostopnih informacij menijo, da komercialna stranka pod objavljenimi pogoji družbi Royal Mail ne bi odobrila za 500 milijonov GBP posojil. Pravzaprav bi posojilo, dodeljeno pod prostimi tržnimi pogoji, imelo znatno višjo obrestno mero.

| (43) | V zvezi z obveznicami, izdanimi leta 2003 (tj. posojilnimi sredstvi), je družba TNT položaj razumela nekoliko drugače, saj se je zdelo, da so bile obveznice zavarovane s sredstvi družbe Royal Mail. Glede na vrednost takih sredstev (ki je po razpoložljivih informacijah precej velika) bi se pričakovalo, da se bo razmik do obrestne mere Libor zmanjšal. Vprašljiva bi bila le višina takega zmanjšanja, a ker družba TNT ni vedela, kakšno obrestno mero družba Royal Mail pravzaprav plačuje, je bilo težko ugotoviti, ali lahko družba Royal Mail in vlada Združenega kraljestva s komercialnega stališča to utemeljita. |
| --- | --- |

(43)

V zvezi z obveznicami, izdanimi leta 2003 (tj. posojilnimi sredstvi), je družba TNT položaj razumela nekoliko drugače, saj se je zdelo, da so bile obveznice zavarovane s sredstvi družbe Royal Mail. Glede na vrednost takih sredstev (ki je po razpoložljivih informacijah precej velika) bi se pričakovalo, da se bo razmik do obrestne mere Libor zmanjšal. Vprašljiva bi bila le višina takega zmanjšanja, a ker družba TNT ni vedela, kakšno obrestno mero družba Royal Mail pravzaprav plačuje, je bilo težko ugotoviti, ali lahko družba Royal Mail in vlada Združenega kraljestva s komercialnega stališča to utemeljita.

| (44) | V zvezi s posojili, dodeljenimi leta 2007, je družba TNT opozorila, da ni bilo mogoče oceniti poslovnosti pogojev, ker niso bili javno znani, pa tudi ker je bilo posojilo očitno povezano z depozitnim računom in obstoječimi posojilnimi sredstvi. Vendar pa je bilo opuščanje običajnih določb pri obstoječih sredstvih (kot je bilo potrjeno v polletnih regulativnih računovodskih izkazih (8) v opombi 3 na strani 18 družbe Royal Mail, „družba Royal Mail Group plc ima dne 24. septembra 2006 neto obveznosti predvsem zaradi pokojninskega primanjkljaja v svoji glavni pokojninski shemi Royal Mail Pension Plan. Zato je družba Royal Mail kršila obveznosti do vlade v zvezi s posojilnimi sredstvi, vendar je od ministrstva za trgovino in industrijo v vlogi posojilodajalca prejela uradne oprostitve obveznosti.“) in odobritev dodatnih posojilnih sredstev nekaj, česar komercialna stranka v običajnih okoliščinah ne bi naredila. |
| --- | --- |

(44)

V zvezi s posojili, dodeljenimi leta 2007, je družba TNT opozorila, da ni bilo mogoče oceniti poslovnosti pogojev, ker niso bili javno znani, pa tudi ker je bilo posojilo očitno povezano z depozitnim računom in obstoječimi posojilnimi sredstvi. Vendar pa je bilo opuščanje običajnih določb pri obstoječih sredstvih (kot je bilo potrjeno v polletnih regulativnih računovodskih izkazih (8) v opombi 3 na strani 18 družbe Royal Mail, „družba Royal Mail Group plc ima dne 24. septembra 2006 neto obveznosti predvsem zaradi pokojninskega primanjkljaja v svoji glavni pokojninski shemi Royal Mail Pension Plan. Zato je družba Royal Mail kršila obveznosti do vlade v zvezi s posojilnimi sredstvi, vendar je od ministrstva za trgovino in industrijo v vlogi posojilodajalca prejela uradne oprostitve obveznosti.“) in odobritev dodatnih posojilnih sredstev nekaj, česar komercialna stranka v običajnih okoliščinah ne bi naredila.

| (45) | Družba TNT je v zvezi s pokojninskim ukrepom dvomila, ali je bil prenos neposlovnih sredstev in s tem povezanega kapitala, znanega pod imenom „poštne rezerve“, ob registraciji družbe Royal Mail marca 2001 tržen. Po mnenju družbe TNT tržni delničar zelo verjetno ne bi ustanovil podjetja, ki bi vključevalo sposojena sredstva (pri čemer je upnik delničar), nato pa mu dodelil podoben prispevek v kapitalu. Družba TNT je pripomnila, da so bili ob „privatizaciji“ nizozemskega operaterja KPN leta 1989 uporabljeni podobni postopki, vendar pa začetno bilančno stanje podjetja KPN v letu 1989 kot nizozemskega NV ni vključevala pripadajočih sredstev ali rezerv. |
| --- | --- |

(45)

Družba TNT je v zvezi s pokojninskim ukrepom dvomila, ali je bil prenos neposlovnih sredstev in s tem povezanega kapitala, znanega pod imenom „poštne rezerve“, ob registraciji družbe Royal Mail marca 2001 tržen. Po mnenju družbe TNT tržni delničar zelo verjetno ne bi ustanovil podjetja, ki bi vključevalo sposojena sredstva (pri čemer je upnik delničar), nato pa mu dodelil podoben prispevek v kapitalu. Družba TNT je pripomnila, da so bili ob „privatizaciji“ nizozemskega operaterja KPN leta 1989 uporabljeni podobni postopki, vendar pa začetno bilančno stanje podjetja KPN v letu 1989 kot nizozemskega NV ni vključevala pripadajočih sredstev ali rezerv.

| (46) | Po mnenju družbe TNT sredstva, ki so jih organi Združenega kraljestva prenesli na depozitni račun, delujejo kot jamstvo za pokojninski sklad, od katerega bi imela družba Royal Mail to korist, da bi lahko v daljšem obdobju financiranja odpravila primanjkljaj, lastna sredstva pa uporabila za krepitev poslovanja. Če bi morala družba Royal Mail primanjkljaj odpraviti takoj, če bi pokojninska obveznost v bilančnem stanju že odražala tak primanjkljaj, bi se spopadla z znatno izgubo in zmanjšanjem lastniškega deleža, in kar je mogoče še pomembneje, zmanjšanjem sredstev. Pod običajnimi tržnimi pogoji si podjetje kapital, če ga potrebuje, lahko sposodi na dolžniškem trgu ali zbere dodatni kapital na trgu lastniških vrednostnih papirjev. V primeru družbe Royal Mail je očitno obstajala tretja možnost, in sicer da se z regulatorjem dogovori o milejših zgornjih cenah storitev pri nadzoru cen. Cene bi se lahko znatno povišale, ne da bi dosegle neprimerno visoko raven. Ker je bilo za veljavnost nadzora cen potrebno soglasje družbe Royal Mail, je bila ta zadeva v okviru pooblastil družbe Royal Mail in možnost, ki je bila znana njenemu delničarju. |
| --- | --- |

(46)

Po mnenju družbe TNT sredstva, ki so jih organi Združenega kraljestva prenesli na depozitni račun, delujejo kot jamstvo za pokojninski sklad, od katerega bi imela družba Royal Mail to korist, da bi lahko v daljšem obdobju financiranja odpravila primanjkljaj, lastna sredstva pa uporabila za krepitev poslovanja. Če bi morala družba Royal Mail primanjkljaj odpraviti takoj, če bi pokojninska obveznost v bilančnem stanju že odražala tak primanjkljaj, bi se spopadla z znatno izgubo in zmanjšanjem lastniškega deleža, in kar je mogoče še pomembneje, zmanjšanjem sredstev. Pod običajnimi tržnimi pogoji si podjetje kapital, če ga potrebuje, lahko sposodi na dolžniškem trgu ali zbere dodatni kapital na trgu lastniških vrednostnih papirjev. V primeru družbe Royal Mail je očitno obstajala tretja možnost, in sicer da se z regulatorjem dogovori o milejših zgornjih cenah storitev pri nadzoru cen. Cene bi se lahko znatno povišale, ne da bi dosegle neprimerno visoko raven. Ker je bilo za veljavnost nadzora cen potrebno soglasje družbe Royal Mail, je bila ta zadeva v okviru pooblastil družbe Royal Mail in možnost, ki je bila znana njenemu delničarju.

| (47) | Družba TNT je pripomnila, da posojilojemalec za pridobitev denarja na dolžniškem trgu potrebuje prepričljive argumente, da bo sposoben odplačati dolg iz prihodnjih denarnih tokov. Podjetje za pridobitev denarja na trgu lastniških vrednostnih papirjev potrebuje še boljše argumente, da bo iz vloženega skupnega kapitala za delničarja ustvarila znaten dobiček. Vlada Združenega kraljestva bi morala kot edina delničarka družbe Royal Mail izvesti vse potrebne preiskave, da bi se prepričala, da bi bila družba Royal Mail v boljšem finančnem položaju, če bi ji bilo dovoljeno izpolniti njen strateški načrt. Bistveno vprašanje je bilo, ali bi bile nadaljnje naložbe s sprostitvijo sredstev iz rezerv poslovno smiselne ali bi bilo to samo vnovično zapravljanje denarja. Zelo natančna analiza dobička, ki bi bil pridobljen iz dodatnih naložb, bi bila za vsako tako odločitev bistvenega pomena. Družba TNT je menila, da bi bila taka odločitev brez trdnih dokazov, da bi načrt za prestrukturiranje – ki bi ga omogočila sprostitev sredstev iz rezerv – delničarju prinesel poslovni dobiček iz naložbe, sprejeta pod netržnimi pogoji. |
| --- | --- |

(47)

Družba TNT je pripomnila, da posojilojemalec za pridobitev denarja na dolžniškem trgu potrebuje prepričljive argumente, da bo sposoben odplačati dolg iz prihodnjih denarnih tokov. Podjetje za pridobitev denarja na trgu lastniških vrednostnih papirjev potrebuje še boljše argumente, da bo iz vloženega skupnega kapitala za delničarja ustvarila znaten dobiček. Vlada Združenega kraljestva bi morala kot edina delničarka družbe Royal Mail izvesti vse potrebne preiskave, da bi se prepričala, da bi bila družba Royal Mail v boljšem finančnem položaju, če bi ji bilo dovoljeno izpolniti njen strateški načrt. Bistveno vprašanje je bilo, ali bi bile nadaljnje naložbe s sprostitvijo sredstev iz rezerv poslovno smiselne ali bi bilo to samo vnovično zapravljanje denarja. Zelo natančna analiza dobička, ki bi bil pridobljen iz dodatnih naložb, bi bila za vsako tako odločitev bistvenega pomena. Družba TNT je menila, da bi bila taka odločitev brez trdnih dokazov, da bi načrt za prestrukturiranje – ki bi ga omogočila sprostitev sredstev iz rezerv – delničarju prinesel poslovni dobiček iz naložbe, sprejeta pod netržnimi pogoji.

4.   PRIPOMBE ZDRUŽENEGA KRALJESTVA

4.1   Posojilo iz leta 2001

| (48) | Združeno kraljestvo je v zvezi s posojilom iz leta 2001 pojasnilo, da začetki posojila segajo v leto 1999, ko je vlada podprla strategijo družbe Royal Mail, da izvede nekatere prevzeme, da bi pripomogla h konkurenčnosti osnovne dejavnosti družbe Royal Mail. Organi so s soglašanjem s to strategijo zlasti upoštevali napovedani dobiček, pričakovan od družbe Royal Mail pri doseganju njenega strateškega cilja. Družba Royal Mail je do petega leta izvajanja celotne prevzemne strategije napovedovala 40-odstotno rast prometa in 210-odstotno povečanje dobička. Organi Združenega kraljestva so med razpravami o financiranju prevzemov, zlasti prevzema družbe German Parcel, ki je bil prvi večji prevzem družbe Royal Mail v tujini, izrazili željo, da bi družba Royal Mail to transakcijo (in prihodnje transakcije) financirala s posojilom iz vladnega sklada NLF po tržnih obrestnih merah. S tem se je odražala namera vlade, da družbo Royal Mail prisili k poslovni disciplini in tudi zagotovi, da bo družba pošteno konkurirala drugim poštnim operaterjem v poštnem sektorju, medtem ko se je trg počasi odpiral za konkurenco. |
| --- | --- |

(48)

Združeno kraljestvo je v zvezi s posojilom iz leta 2001 pojasnilo, da začetki posojila segajo v leto 1999, ko je vlada podprla strategijo družbe Royal Mail, da izvede nekatere prevzeme, da bi pripomogla h konkurenčnosti osnovne dejavnosti družbe Royal Mail. Organi so s soglašanjem s to strategijo zlasti upoštevali napovedani dobiček, pričakovan od družbe Royal Mail pri doseganju njenega strateškega cilja. Družba Royal Mail je do petega leta izvajanja celotne prevzemne strategije napovedovala 40-odstotno rast prometa in 210-odstotno povečanje dobička. Organi Združenega kraljestva so med razpravami o financiranju prevzemov, zlasti prevzema družbe German Parcel, ki je bil prvi večji prevzem družbe Royal Mail v tujini, izrazili željo, da bi družba Royal Mail to transakcijo (in prihodnje transakcije) financirala s posojilom iz vladnega sklada NLF po tržnih obrestnih merah. S tem se je odražala namera vlade, da družbo Royal Mail prisili k poslovni disciplini in tudi zagotovi, da bo družba pošteno konkurirala drugim poštnim operaterjem v poštnem sektorju, medtem ko se je trg počasi odpiral za konkurenco.

| (49) | Ker sklad NLF ni mogel zagotoviti posojil leta 1999, se je vlada Združenega kraljestva strinjala, da družba Royal Mail začasno financira transakcije z denarnimi rezervami iz svojega bilančnega stanja v skladu s politiko Združenega kraljestva, da si organi v javni lasti praviloma ne smejo sposojati denarja na zasebnem finančnem trgu. Obresti od posojila sklada NLF naj bi začele veljati z datumi (9), ko bi družba Royal Mail črpala sredstva iz svojih denarnih rezerv, kot da bi bilo posojilo izplačano takrat (kot je bilo prvotno načrtovano), da bi družba ostala nevtralna do začasnega sporazuma o financiranju. Združeno kraljestvo je Komisiji poslalo dopis z dne 12. januarja 1999, s katerim so organi Združenega kraljestva družbi Royal Mail odobrili soglasje za prevzem družbe German Parcel in ki je tudi določalo, kako bo zagotovljeno financiranje. |
| --- | --- |

(49)

Ker sklad NLF ni mogel zagotoviti posojil leta 1999, se je vlada Združenega kraljestva strinjala, da družba Royal Mail začasno financira transakcije z denarnimi rezervami iz svojega bilančnega stanja v skladu s politiko Združenega kraljestva, da si organi v javni lasti praviloma ne smejo sposojati denarja na zasebnem finančnem trgu. Obresti od posojila sklada NLF naj bi začele veljati z datumi (9), ko bi družba Royal Mail črpala sredstva iz svojih denarnih rezerv, kot da bi bilo posojilo izplačano takrat (kot je bilo prvotno načrtovano), da bi družba ostala nevtralna do začasnega sporazuma o financiranju. Združeno kraljestvo je Komisiji poslalo dopis z dne 12. januarja 1999, s katerim so organi Združenega kraljestva družbi Royal Mail odobrili soglasje za prevzem družbe German Parcel in ki je tudi določalo, kako bo zagotovljeno financiranje.

| (50) | Da bi proučili, ali bodo predlagani prevzemi družbe Royal Mail strateško in poslovno smiselni, so organi Združenega kraljestva za pomoč pri prevzemu družbe German Parcel najeli zunanjega svetovalca. Za poznejše prevzeme, ki so se prav tako financirali iz posojila v višini 500 milijonov GBP in za katere je bilo potrebno soglasje organov Združenega kraljestva, je svetovanje zagotavljala družba Deloitte & Touche LLP (v nadaljnjem besedilu: „Deloitte“), ki je proučila vsak prevzem posebej, preden so organi Združenega kraljestva dovolili izvedbo prevzema. Družba Deloitte ni odsvetovala nobenega prevzema. |
| --- | --- |

(50)

Da bi proučili, ali bodo predlagani prevzemi družbe Royal Mail strateško in poslovno smiselni, so organi Združenega kraljestva za pomoč pri prevzemu družbe German Parcel najeli zunanjega svetovalca. Za poznejše prevzeme, ki so se prav tako financirali iz posojila v višini 500 milijonov GBP in za katere je bilo potrebno soglasje organov Združenega kraljestva, je svetovanje zagotavljala družba Deloitte & Touche LLP (v nadaljnjem besedilu: „Deloitte“), ki je proučila vsak prevzem posebej, preden so organi Združenega kraljestva dovolili izvedbo prevzema. Družba Deloitte ni odsvetovala nobenega prevzema.

| (51) | Družba Deloitte je bila najeta tudi, da bi pomagala določiti tržne obrestne mere za predplačila sklada NLF družbi Royal Mail in zlasti za bonitetno oceno družbe Royal Mail na podlagi ocene njene kreditne sposobnosti kot samostojnega podjetja brez lastniškega deleža države. Družba Deloitte je ocenila kreditno tveganje za družbo RM kot funkcijo poslovnega in finančnega tveganja ter je s primerjavami in finančnimi kazalniki ugotovila, da je bonitetna ocena družbe med AA in AA. Družba Deloitte je poleg tega še priporočila, naj se obrestna mera, ki se bo zaračunala družbi Royal Mail, določi glede na obrestne mere izdajateljev s podobno oceno na podlagi pregleda cenovnega „indeksa“ razlik za določeno bonitetno oceno v primerjavi z referenčnimi vladnimi obveznicami. Na podlagi tega se je ustrezni razpon, ki se je zaračunal družbi Royal Mail, gibal od 76 do 165 osnovnih točk. |
| --- | --- |

(51)

Družba Deloitte je bila najeta tudi, da bi pomagala določiti tržne obrestne mere za predplačila sklada NLF družbi Royal Mail in zlasti za bonitetno oceno družbe Royal Mail na podlagi ocene njene kreditne sposobnosti kot samostojnega podjetja brez lastniškega deleža države. Družba Deloitte je ocenila kreditno tveganje za družbo RM kot funkcijo poslovnega in finančnega tveganja ter je s primerjavami in finančnimi kazalniki ugotovila, da je bonitetna ocena družbe med AA in AA. Družba Deloitte je poleg tega še priporočila, naj se obrestna mera, ki se bo zaračunala družbi Royal Mail, določi glede na obrestne mere izdajateljev s podobno oceno na podlagi pregleda cenovnega „indeksa“ razlik za določeno bonitetno oceno v primerjavi z referenčnimi vladnimi obveznicami. Na podlagi tega se je ustrezni razpon, ki se je zaračunal družbi Royal Mail, gibal od 76 do 165 osnovnih točk.

| (52) | Družba Royal Mail je želela dolgoročno posojilo, saj je za izvedbo svoje strategije nameravala prevzeta podjetja dolgoročno obdržati. Glede na tržne obrestne mere, ki so bile takrat na voljo (ko so bile dolgoročne obrestne mere znatno nižje od kratkoročnih), je družba Royal Mail zaprosila za posojila za obdobje od 20 do 25 let, kakor je bilo ustrezno za zadevni dolgoročni prevzem, zaradi česar bi lahko odplačala po 100 milijonov GBP vsako leto v obdobju od leta 2021 do leta 2025, namesto da bi morala celotni znesek v višini 500 milijonov GBP odplačati v enem letu. Obroki posojila so imeli različne roke zapadlosti, ki so se gibali od 20 do 25 let, kar ni nenavadno glede na relativno veliko privlačnost takratnih dolgoročnih obrestnih mer. Obrestne mere posojila so temeljile na podobnih nezavarovanih 20 in 25 let trajajočih posojilih podjetjem z bonitetno oceno AA, nato pa so bile iz njih interpolirane letne obrestne mere, da je bila dobljena ustrezna obrestna mera za posojilo družbi Royal Mail. |
| --- | --- |

(52)

Družba Royal Mail je želela dolgoročno posojilo, saj je za izvedbo svoje strategije nameravala prevzeta podjetja dolgoročno obdržati. Glede na tržne obrestne mere, ki so bile takrat na voljo (ko so bile dolgoročne obrestne mere znatno nižje od kratkoročnih), je družba Royal Mail zaprosila za posojila za obdobje od 20 do 25 let, kakor je bilo ustrezno za zadevni dolgoročni prevzem, zaradi česar bi lahko odplačala po 100 milijonov GBP vsako leto v obdobju od leta 2021 do leta 2025, namesto da bi morala celotni znesek v višini 500 milijonov GBP odplačati v enem letu. Obroki posojila so imeli različne roke zapadlosti, ki so se gibali od 20 do 25 let, kar ni nenavadno glede na relativno veliko privlačnost takratnih dolgoročnih obrestnih mer. Obrestne mere posojila so temeljile na podobnih nezavarovanih 20 in 25 let trajajočih posojilih podjetjem z bonitetno oceno AA, nato pa so bile iz njih interpolirane letne obrestne mere, da je bila dobljena ustrezna obrestna mera za posojilo družbi Royal Mail.

| (53) | Združeno kraljestvo je vztrajalo, da referenčne obrestne mere Komisije niso bile primerne za primerjavo z obrestnimi merami za posojilo iz leta 2001, zlasti ker obrestne mere Komisije temeljijo na petletnem obdobju zapadlosti, zadevno posojilo pa je bilo sestavljeno iz dolgoročnega dolga z razponom obdobij zapadlosti od 20 do 25 let, saj je posojilo, ki je bilo vnaprej izplačano družbi Royal Mail, odražalo tržne obrestne mere, ki so bile na voljo jemalcem dolgoročnih posojil v podobnem položaju, ter tudi zato, ker je krivulja donosa v Združenem kraljestvu v obdobju 1999–2000 (ustrezno obdobje za izračun obresti) padala in so bila tako posojila za podjetja cenejša. |
| --- | --- |

(53)

Združeno kraljestvo je vztrajalo, da referenčne obrestne mere Komisije niso bile primerne za primerjavo z obrestnimi merami za posojilo iz leta 2001, zlasti ker obrestne mere Komisije temeljijo na petletnem obdobju zapadlosti, zadevno posojilo pa je bilo sestavljeno iz dolgoročnega dolga z razponom obdobij zapadlosti od 20 do 25 let, saj je posojilo, ki je bilo vnaprej izplačano družbi Royal Mail, odražalo tržne obrestne mere, ki so bile na voljo jemalcem dolgoročnih posojil v podobnem položaju, ter tudi zato, ker je krivulja donosa v Združenem kraljestvu v obdobju 1999–2000 (ustrezno obdobje za izračun obresti) padala in so bila tako posojila za podjetja cenejša.

| (54) | Zavarovanje posojila se ni zdelo potrebno ali primerno, saj je bilo ocenjeno, da ima družba Royal Mail bonitetno oceno AA za posojilna sredstva do višine 1 000 milijonov GBP. Dolgoročni dolg družbe Royal Mail s predlaganim posojilom ne bi presegel tega zneska, samo posojilo pa bi pomenilo veliko večino dolga družbe Royal Mail z obdobjem zapadlosti, daljšim od enega leta. Organi Združenega kraljestva pa so se med pogajanjem o posojilnih sredstvih iz leta 2003 odločili, da znova opredelijo posojila iz leta 2001 v višini 500 milijonov GBP v dokumentu, podobnem dokumentu o dogovorih iz leta 2003. S tem novim dokumentom se znesek posojila, trajanje posojil ali uporabljene obrestne mere niso spremenili, temveč se je zavarovanje za delnice GLS, ki so bile družbi dane z novim sporazumom, zaradi rastoče zadolženosti družbe razširilo tudi na posojilo iz leta 2001. Hkrati je bilo posojilo zavarovano tudi s fiksno obremenitvijo in drsečo obremenitvijo („floating charge“) nekaterih sredstev družbe Royal Mail. |
| --- | --- |

(54)

Zavarovanje posojila se ni zdelo potrebno ali primerno, saj je bilo ocenjeno, da ima družba Royal Mail bonitetno oceno AA za posojilna sredstva do višine 1 000 milijonov GBP. Dolgoročni dolg družbe Royal Mail s predlaganim posojilom ne bi presegel tega zneska, samo posojilo pa bi pomenilo veliko večino dolga družbe Royal Mail z obdobjem zapadlosti, daljšim od enega leta. Organi Združenega kraljestva pa so se med pogajanjem o posojilnih sredstvih iz leta 2003 odločili, da znova opredelijo posojila iz leta 2001 v višini 500 milijonov GBP v dokumentu, podobnem dokumentu o dogovorih iz leta 2003. S tem novim dokumentom se znesek posojila, trajanje posojil ali uporabljene obrestne mere niso spremenili, temveč se je zavarovanje za delnice GLS, ki so bile družbi dane z novim sporazumom, zaradi rastoče zadolženosti družbe razširilo tudi na posojilo iz leta 2001. Hkrati je bilo posojilo zavarovano tudi s fiksno obremenitvijo in drsečo obremenitvijo („floating charge“) nekaterih sredstev družbe Royal Mail.

4.2   Posojilna sredstva

4.2.1   Sredstva, odobrena leta 2003

| (55) | Združeno kraljestvo je podalo nadaljnje podrobnosti o posojilnih sredstvih, ki so bila dana na voljo leta 2003. Pogoji so določali, da morajo biti posojila podprta z zavarovanjem nekaterih gotovinskih vlog v bilančnem stanju družbe Royal Mail, zato so bila to posojila z zelo nizko stopnjo tveganja, kar upravičuje stopnjo v višini [...] (10). V odgovor na opažanje Komisije, da so bile te gotovinske vloge državna sredstva, nad katerimi je imelo Združeno kraljestvo nadzor s posebno zakonodajo in katerih uporaba za zavarovanje tako ne bi mogla nujno odpraviti dvomov, da ima ukrep značaj pomoči, so organi Združenega kraljestva navedli, da so poskušali doseči uporabo gotovinskih vlog in drugih sredstev družbe na način, ki bi odražal tržna načela, tako da bi bil družbi v zvezi s sredstvi določen strog red. Organi so družbi Royal Mail v skladu s svojimi pristojnostmi iz razdelka 72 zakona o poštnih storitvah iz leta 2000 (Postal Services Act) naročili, naj svoje gotovinske vloge v skladu NLF, ki so bile ustvarjene z akumuliranimi dobički poslovanja (ki skupaj znašajo približno 1 800 milijonov GBP), prenesejo v posebno rezervo v bilančnem stanju družbe Royal Mail (v poštno rezervo). Poseben sporazum v obliki pisem je dovoljeval, da se 549 milijonov GBP iz rezerve pri skladu NLF uporabi za zavarovanje posojilnih sredstev v višini 544 milijonov GBP. |
| --- | --- |

(55)

Združeno kraljestvo je podalo nadaljnje podrobnosti o posojilnih sredstvih, ki so bila dana na voljo leta 2003. Pogoji so določali, da morajo biti posojila podprta z zavarovanjem nekaterih gotovinskih vlog v bilančnem stanju družbe Royal Mail, zato so bila to posojila z zelo nizko stopnjo tveganja, kar upravičuje stopnjo v višini [...] (10). V odgovor na opažanje Komisije, da so bile te gotovinske vloge državna sredstva, nad katerimi je imelo Združeno kraljestvo nadzor s posebno zakonodajo in katerih uporaba za zavarovanje tako ne bi mogla nujno odpraviti dvomov, da ima ukrep značaj pomoči, so organi Združenega kraljestva navedli, da so poskušali doseči uporabo gotovinskih vlog in drugih sredstev družbe na način, ki bi odražal tržna načela, tako da bi bil družbi v zvezi s sredstvi določen strog red. Organi so družbi Royal Mail v skladu s svojimi pristojnostmi iz razdelka 72 zakona o poštnih storitvah iz leta 2000 (Postal Services Act) naročili, naj svoje gotovinske vloge v skladu NLF, ki so bile ustvarjene z akumuliranimi dobički poslovanja (ki skupaj znašajo približno 1 800 milijonov GBP), prenesejo v posebno rezervo v bilančnem stanju družbe Royal Mail (v poštno rezervo). Poseben sporazum v obliki pisem je dovoljeval, da se 549 milijonov GBP iz rezerve pri skladu NLF uporabi za zavarovanje posojilnih sredstev v višini 544 milijonov GBP.

| (56) | Združeno kraljestvo je v odgovor na vprašanja Komisije v zvezi s provizijami za neizkoriščeni del posojila, ki jih je družba Royal Mail plačala za posojilna sredstva iz sklada NLF, pojasnilo, da je v tem primeru letna provizija za neizkoriščeni del posojila znašala [...] osnovnih točk vrednosti posojila, torej [...] % od [...] razlike v osnovnih točkah nad obrestno mero LIBOR. Navedlo je, da na trgu velja dogovor, da provizije za neizkoriščeni del posojila običajno znašajo 50 % ali manj razlike nad obrestno mero LIBOR, navedlo pa je tudi primere za ponazoritev te trditve. Relativno majhne razlike – približno 50 osnovnih točk ali manj – so bile v tem obdobju pri prednostnem dolgu običajne. Glede na to, da je bila razpoložljivost drugih sredstev (obveznic) odvisna od soglasja parlamenta za zagotovitev sredstev ustreznemu vladnemu ministrstvu v času, v katerem je potrebovalo sredstva za nakup obveznic, ki bi jih izdala družba Royal Mail, provizija za neizkoriščeni del posojila za ta druga sredstva ni bila primerna, saj sredstva družbi Royal Mail nikoli niso bila dejansko dodeljena. Pri zasebnem posojanju je praksa na trgu, da se provizija za neizkoriščeni del posojila plača šele, ko je posojilodajalec dobil vse notranje odobritve, tako da je denar formalno dodeljen (in brezpogojno na voljo) posojilojemalcu. |
| --- | --- |

(56)

Združeno kraljestvo je v odgovor na vprašanja Komisije v zvezi s provizijami za neizkoriščeni del posojila, ki jih je družba Royal Mail plačala za posojilna sredstva iz sklada NLF, pojasnilo, da je v tem primeru letna provizija za neizkoriščeni del posojila znašala [...] osnovnih točk vrednosti posojila, torej [...] % od [...] razlike v osnovnih točkah nad obrestno mero LIBOR. Navedlo je, da na trgu velja dogovor, da provizije za neizkoriščeni del posojila običajno znašajo 50 % ali manj razlike nad obrestno mero LIBOR, navedlo pa je tudi primere za ponazoritev te trditve. Relativno majhne razlike – približno 50 osnovnih točk ali manj – so bile v tem obdobju pri prednostnem dolgu običajne. Glede na to, da je bila razpoložljivost drugih sredstev (obveznic) odvisna od soglasja parlamenta za zagotovitev sredstev ustreznemu vladnemu ministrstvu v času, v katerem je potrebovalo sredstva za nakup obveznic, ki bi jih izdala družba Royal Mail, provizija za neizkoriščeni del posojila za ta druga sredstva ni bila primerna, saj sredstva družbi Royal Mail nikoli niso bila dejansko dodeljena. Pri zasebnem posojanju je praksa na trgu, da se provizija za neizkoriščeni del posojila plača šele, ko je posojilodajalec dobil vse notranje odobritve, tako da je denar formalno dodeljen (in brezpogojno na voljo) posojilojemalcu.

| (57) | Združeno kraljestvo je opisalo tudi analizo predlaganih posojilnih sredstev, ki je bila izvedena pred njihovo odobritvijo, vključno z izračunom neto sedanje vrednosti (v nadaljnjem besedilu: NSV) dobičkov denarnih tokov iz predlaganega refinanciranja in nekaterimi drugimi možnostmi. Pri predlagani možnosti je bila višina vrnjenih sredstev [...] GBP, medtem ko so pri alternativnih možnostih vrnjena sredstva v najboljšem primeru znašala [...] GBP. Združeno kraljestvo je poleg tega še potrdilo, da se sredstva, odobrena leta 2003, še niso črpala, razen za poskusno črpanje, ki je bilo odplačano v enem tednu, vse dokler niso potekla ali so bila znova dodeljena s sredstvi, odobrenimi leta 2007. |
| --- | --- |

(57)

Združeno kraljestvo je opisalo tudi analizo predlaganih posojilnih sredstev, ki je bila izvedena pred njihovo odobritvijo, vključno z izračunom neto sedanje vrednosti (v nadaljnjem besedilu: NSV) dobičkov denarnih tokov iz predlaganega refinanciranja in nekaterimi drugimi možnostmi. Pri predlagani možnosti je bila višina vrnjenih sredstev [...] GBP, medtem ko so pri alternativnih možnostih vrnjena sredstva v najboljšem primeru znašala [...] GBP. Združeno kraljestvo je poleg tega še potrdilo, da se sredstva, odobrena leta 2003, še niso črpala, razen za poskusno črpanje, ki je bilo odplačano v enem tednu, vse dokler niso potekla ali so bila znova dodeljena s sredstvi, odobrenimi leta 2007.

4.2.2   Sredstva, odobrena leta 2007

| (58) | Združeno kraljestvo je pojasnilo, da so bila posojilna sredstva, odobrena leta 2007, sestavljena iz 900 milijonov GBP prednostnih posojilnih sredstev. So del paketa financiranja, ki vključuje pokojninski ukrep in podrejeno posojilo v višini 300 milijonov GBP. Posojilna sredstva so namenjena financiranju preoblikovanja in investicijskega programa družbe Royal Mail, kar vključuje tudi stroške odpuščanja. Prednostno posojilo v višini 900 milijonov GBP nadomešča in povečuje posojilna sredstva v višini 844 milijonov GBP, ki so bila dodeljena v letu 2003, ter je razdeljeno na dva obroka: obrok v višini [...] GBP, s katerim je dovoljeno financirati samo preoblikovanje družbe, in obrok v višini [...] GBP, ki je namenjen splošnemu kapitalu za poslovanje znotraj podjetja (brez podjetja Post Office Limited). Ukrep je začel veljati 19. marca 2007 in ima obdobje zapadlosti [...] let od tega datuma. Ima maržo v višini [...] osnovnih točk nad ustrezno obrestno mero Libor (11) za prvih [...] mesecev. Po tem obdobju je marža odvisna od stopnje fiksnega zaračunanega stroška (donosnost kot večkratnik plačila obresti), pri čemer znaša najmanj [...] osnovnih točk. Sredstva v višini 900 milijonov GBP so zavarovana z delnicami v novi odvisni družbi Royal Mail Estates Limited, ki jo je ustanovila družba Royal Mail, ki ima v lasti praktično vsa njena lastniška sredstva (razen tistih, ki so povezana z družbo Post Office Limited), katerih tržno vrednost je družba Atis Real septembra 2006 ocenila na [...] GBP. |
| --- | --- |

(58)

Združeno kraljestvo je pojasnilo, da so bila posojilna sredstva, odobrena leta 2007, sestavljena iz 900 milijonov GBP prednostnih posojilnih sredstev. So del paketa financiranja, ki vključuje pokojninski ukrep in podrejeno posojilo v višini 300 milijonov GBP. Posojilna sredstva so namenjena financiranju preoblikovanja in investicijskega programa družbe Royal Mail, kar vključuje tudi stroške odpuščanja. Prednostno posojilo v višini 900 milijonov GBP nadomešča in povečuje posojilna sredstva v višini 844 milijonov GBP, ki so bila dodeljena v letu 2003, ter je razdeljeno na dva obroka: obrok v višini [...] GBP, s katerim je dovoljeno financirati samo preoblikovanje družbe, in obrok v višini [...] GBP, ki je namenjen splošnemu kapitalu za poslovanje znotraj podjetja (brez podjetja Post Office Limited). Ukrep je začel veljati 19. marca 2007 in ima obdobje zapadlosti [...] let od tega datuma. Ima maržo v višini [...] osnovnih točk nad ustrezno obrestno mero Libor (11) za prvih [...] mesecev. Po tem obdobju je marža odvisna od stopnje fiksnega zaračunanega stroška (donosnost kot večkratnik plačila obresti), pri čemer znaša najmanj [...] osnovnih točk. Sredstva v višini 900 milijonov GBP so zavarovana z delnicami v novi odvisni družbi Royal Mail Estates Limited, ki jo je ustanovila družba Royal Mail, ki ima v lasti praktično vsa njena lastniška sredstva (razen tistih, ki so povezana z družbo Post Office Limited), katerih tržno vrednost je družba Atis Real septembra 2006 ocenila na [...] GBP.

| (59) | Združeno kraljestvo je opisalo ukrepe, ki so bili sprejeti za zagotovitev usklajenosti z zahtevami načela vlagatelja v tržnem gospodarstvu (MEIP), in je hkrati opozorilo, da je treba tržni značaj paketa financiranja ocenjevati na podlagi paketa kot celote (glej uvodni izjavi 64 in 65). Družbi Credit Suisse in Deloitte sta obe ocenili, da so sredstva zagotovljena pod tržnimi pogoji, obresti pa določene v skladu s tržnimi obrestnimi merami, med drugim s primerjavo s posojili, izvedenimi na trgu. Čeprav je analiza pokazala, da je sedemletno obdobje zgornja časovna meja na trgu, se zdi, da so pogodbena provizija, provizija za neizkoriščeni del posojila ter poskusna črpanja in poskusna neodplačila v skladu s tržnimi normami za posojila, ki so zavarovana enako kot posojila družbe Royal Mail (v tem primeru predvsem z nepremičninami). Določila o zavarovanju so se razlikovala od tržne prakse (obremenitev delnic namesto lastnine), vendar je Združeno kraljestvo menilo, da je to s posojilodajalčevega vidika pravzaprav ugodneje zaradi stroškov, časa in upravnih razlogov. |
| --- | --- |

(59)

Združeno kraljestvo je opisalo ukrepe, ki so bili sprejeti za zagotovitev usklajenosti z zahtevami načela vlagatelja v tržnem gospodarstvu (MEIP), in je hkrati opozorilo, da je treba tržni značaj paketa financiranja ocenjevati na podlagi paketa kot celote (glej uvodni izjavi 64 in 65). Družbi Credit Suisse in Deloitte sta obe ocenili, da so sredstva zagotovljena pod tržnimi pogoji, obresti pa določene v skladu s tržnimi obrestnimi merami, med drugim s primerjavo s posojili, izvedenimi na trgu. Čeprav je analiza pokazala, da je sedemletno obdobje zgornja časovna meja na trgu, se zdi, da so pogodbena provizija, provizija za neizkoriščeni del posojila ter poskusna črpanja in poskusna neodplačila v skladu s tržnimi normami za posojila, ki so zavarovana enako kot posojila družbe Royal Mail (v tem primeru predvsem z nepremičninami). Določila o zavarovanju so se razlikovala od tržne prakse (obremenitev delnic namesto lastnine), vendar je Združeno kraljestvo menilo, da je to s posojilodajalčevega vidika pravzaprav ugodneje zaradi stroškov, časa in upravnih razlogov.

| (60) | V zvezi z informacijami, ki jih je predložila družba TNT in ki se nanašajo na kršitev v zvezi s posojilnimi sredstvi, ki jih je vlada dodelila družbi RM, ter prejem uradnih oprostitev od ministrstva za trgovino in industrijo, je Združeno kraljestvo razložilo, da je bila oprostitev nujna zaradi popolnoma tehnične zadeve v zvezi z uvedbo novih računovodskih zahtev v zvezi s pokojninami (FRS17), in ne zaradi kakršnega koli upada poslovne uspešnosti družbe. Združeno kraljestvo je opozorilo tudi, da sredstva iz leta 2007 niso bila „dodatna sredstva“, kot trdi družba TNT, temveč so nadomestila sredstva iz leta 2003. |
| --- | --- |

(60)

V zvezi z informacijami, ki jih je predložila družba TNT in ki se nanašajo na kršitev v zvezi s posojilnimi sredstvi, ki jih je vlada dodelila družbi RM, ter prejem uradnih oprostitev od ministrstva za trgovino in industrijo, je Združeno kraljestvo razložilo, da je bila oprostitev nujna zaradi popolnoma tehnične zadeve v zvezi z uvedbo novih računovodskih zahtev v zvezi s pokojninami (FRS17), in ne zaradi kakršnega koli upada poslovne uspešnosti družbe. Združeno kraljestvo je opozorilo tudi, da sredstva iz leta 2007 niso bila „dodatna sredstva“, kot trdi družba TNT, temveč so nadomestila sredstva iz leta 2003.

4.3   Pokojninski ukrep

| (61) | Združeno kraljestvo je pojasnilo mehanizem ustanovitve depozitne rešitve, vključno z zavarovanjem, ki so ga prejeli skrbniki teh sredstev. V tem primeru se je depozitni račun v višini 850 milijonov GBP financiral iz poštnih rezerv v višini 796 milijonov GBP in z dokapitalizacijo za preostalih 54 milijonov GBP. Skrbniki so v skladu z dogovorom pristojni za zagotavljanje varnosti depozitnih računov pri [pojavu nekaterih omejenih primerov neporavnave obveznosti, predvsem v zvezi z ustrezno družbo (Royal Mail Holdings plc ali Royal Mail Group Limited), ki bi šla v likvidacijo, ali zavarovanja, ki bi bilo posledica dejstva, da depozitnega računa ne bi bilo več mogoče uporabljati. Dogovori o zavarovanju so določali tudi okoliščine, v katerih je mogoče sredstva na računih sprostiti iz zavarovanja, ki ga določajo dogovori o zavarovanju, kar je na splošno takrat, ko bo pokojninski sklad dosegel 75-odstotno stopnjo solventnosti. Stranki sta potrdili, da ko bodo sredstva sproščena iz zavarovanja, vzpostavljenega z dogovorom o zavarovanju družbe Royal Mail, lahko delničar sklene, da bo 850 milijonov GBP sredstev na depozitnem računu (skupaj z obrestmi), ki se sprostijo iz zavarovanja, ki ga določa dogovor o zavarovanju družbe Royal Mail Holdings, v skladu s pristojnostmi iz zakona o poštnih storitvah iz leta 2000 (Postal Services Act) ali drugimi ustreznimi pravicami ali pooblastili dal delničarju. |
| --- | --- |

(61)

Združeno kraljestvo je pojasnilo mehanizem ustanovitve depozitne rešitve, vključno z zavarovanjem, ki so ga prejeli skrbniki teh sredstev. V tem primeru se je depozitni račun v višini 850 milijonov GBP financiral iz poštnih rezerv v višini 796 milijonov GBP in z dokapitalizacijo za preostalih 54 milijonov GBP. Skrbniki so v skladu z dogovorom pristojni za zagotavljanje varnosti depozitnih računov pri [pojavu nekaterih omejenih primerov neporavnave obveznosti, predvsem v zvezi z ustrezno družbo (Royal Mail Holdings plc ali Royal Mail Group Limited), ki bi šla v likvidacijo, ali zavarovanja, ki bi bilo posledica dejstva, da depozitnega računa ne bi bilo več mogoče uporabljati. Dogovori o zavarovanju so določali tudi okoliščine, v katerih je mogoče sredstva na računih sprostiti iz zavarovanja, ki ga določajo dogovori o zavarovanju, kar je na splošno takrat, ko bo pokojninski sklad dosegel 75-odstotno stopnjo solventnosti. Stranki sta potrdili, da ko bodo sredstva sproščena iz zavarovanja, vzpostavljenega z dogovorom o zavarovanju družbe Royal Mail, lahko delničar sklene, da bo 850 milijonov GBP sredstev na depozitnem računu (skupaj z obrestmi), ki se sprostijo iz zavarovanja, ki ga določa dogovor o zavarovanju družbe Royal Mail Holdings, v skladu s pristojnostmi iz zakona o poštnih storitvah iz leta 2000 (Postal Services Act) ali drugimi ustreznimi pravicami ali pooblastili dal delničarju.

| (62) | Zagotovitev depozitnega računa je privedla do soglasja skrbnikov o 17-letnem obdobju za sanacijo pokojninskega primanjkljaja. Organi Združenega kraljestva so opozorili na izjave regulatorja pokojninskega sklada, da bodo obdobja sanacije, daljša od desetih let, deležna posebne pozornosti, med drugim se bo preverilo, ali so skrbniki uporabili „pogojno sredstvo“ (kot je depozitni račun), da bi zmanjšali tveganja zaradi sanacijskega načrta. Združeno kraljestvo je ugovarjalo mnenju Komisije, da depozitna ureditev družbi Royal Mail omogoča zmanjšanje njenih pokojninskih prispevkov, in je trdilo, da bi se bilo o izidu brez depozitnega računa mogoče pogajati in ga nikakor ni mogoče predvideti. Brez soglasja bi bila dostopnost sredstev za poslovne naložbe ogrožena. |
| --- | --- |

(62)

Zagotovitev depozitnega računa je privedla do soglasja skrbnikov o 17-letnem obdobju za sanacijo pokojninskega primanjkljaja. Organi Združenega kraljestva so opozorili na izjave regulatorja pokojninskega sklada, da bodo obdobja sanacije, daljša od desetih let, deležna posebne pozornosti, med drugim se bo preverilo, ali so skrbniki uporabili „pogojno sredstvo“ (kot je depozitni račun), da bi zmanjšali tveganja zaradi sanacijskega načrta. Združeno kraljestvo je ugovarjalo mnenju Komisije, da depozitna ureditev družbi Royal Mail omogoča zmanjšanje njenih pokojninskih prispevkov, in je trdilo, da bi se bilo o izidu brez depozitnega računa mogoče pogajati in ga nikakor ni mogoče predvideti. Brez soglasja bi bila dostopnost sredstev za poslovne naložbe ogrožena.

4.4   Posojilo delničarja v višini 300 milijonov GBP

| (63) | Združeno kraljestvo je potrdilo, da je družbi Royal Mail s podrejenim posojilom v višini 300 milijonov GBP dodelilo posojilo delničarja z obrestno mero [...] %, pri čemer se te obresti nabirajo do zapadlosti posojila. Sredstva so bila na voljo dve leti, pri čemer je bil datum zapadlosti zadnji od obeh datumov za odplačilo prednostnih posojilnih sredstev [...] ali datum sprostitve denarja na pokojninskem depozitnem računu. Pogoji podrejenega posojila so bili dogovorjeni kot del celotnega paketa in ne kot samostojno sredstvo.. Združeno kraljestvo je navedlo, da je bil pogoj, pod katerim se lahko izplačilo izvede šele po sprostitvi pokojninskega depozita, posledica podrejene narave posojila. To se je spet odražalo v visoki obrestni meri, ki je bila zaradi poslovnih tveganj višja od obsega, ki so ga predlagali svetovalci vlade za primerne oportunitetne stroške kapitala. Svetovalci vlade so potrdili, da ima dogovor „popolnoma tržni značaj“. |
| --- | --- |

(63)

Združeno kraljestvo je potrdilo, da je družbi Royal Mail s podrejenim posojilom v višini 300 milijonov GBP dodelilo posojilo delničarja z obrestno mero [...] %, pri čemer se te obresti nabirajo do zapadlosti posojila. Sredstva so bila na voljo dve leti, pri čemer je bil datum zapadlosti zadnji od obeh datumov za odplačilo prednostnih posojilnih sredstev [...] ali datum sprostitve denarja na pokojninskem depozitnem računu. Pogoji podrejenega posojila so bili dogovorjeni kot del celotnega paketa in ne kot samostojno sredstvo.. Združeno kraljestvo je navedlo, da je bil pogoj, pod katerim se lahko izplačilo izvede šele po sprostitvi pokojninskega depozita, posledica podrejene narave posojila. To se je spet odražalo v visoki obrestni meri, ki je bila zaradi poslovnih tveganj višja od obsega, ki so ga predlagali svetovalci vlade za primerne oportunitetne stroške kapitala. Svetovalci vlade so potrdili, da ima dogovor „popolnoma tržni značaj“.

4.5   Skladnost paketa iz leta 2007 z načelom vlagatelja v tržnem gospodarstvu

| (64) | Združeno kraljestvo je navedlo, da so bili deli finančnega paketa iz leta 2007 sklenjeni kot elementi povezane celote in da se njihov tržni značaj ni vrednotil za vsak del posebej niti se ne bi smel tako vrednotiti, čeprav so bili njihovi posamezni pogoji določeni glede na tržne pogoje. Tržni značaj paketa in še posebno depozitnega dogovora sta proučili družbi Deloitte in Credit Suisse, vlada pa se je zanašala na njune nasvete. |
| --- | --- |

(64)

Združeno kraljestvo je navedlo, da so bili deli finančnega paketa iz leta 2007 sklenjeni kot elementi povezane celote in da se njihov tržni značaj ni vrednotil za vsak del posebej niti se ne bi smel tako vrednotiti, čeprav so bili njihovi posamezni pogoji določeni glede na tržne pogoje. Tržni značaj paketa in še posebno depozitnega dogovora sta proučili družbi Deloitte in Credit Suisse, vlada pa se je zanašala na njune nasvete.

| (65) | Družba Deloitte je v svojem pristopu upoštevala vrednost družbe v okviru strateškega načrta, pri čemer je predvidevala, da je bila izvedena depozitna naložba v višini 1 milijarde GBP. Ta vrednost podjetja se oceni z diskontiranjem načrtovanih denarnih tokov predhodnega financiranja pri tehtanih povprečnih stroških kapitala podjetja. Po trditvah Združenega kraljestva je depozitna naložba primerna za gospodarnega obstoječega tržnega vlagatelja kapitala, če:






  (a) | vlagatelju prinaša pozitivno kapitalsko vrednost (odtegljaj neto finančnega dolga, vrednosti pokojninskega primanjkljaja in neto stroškov depozita od vrednosti podjetja); in |
| --- | --- | --- |

(65)

Družba Deloitte je v svojem pristopu upoštevala vrednost družbe v okviru strateškega načrta, pri čemer je predvidevala, da je bila izvedena depozitna naložba v višini 1 milijarde GBP. Ta vrednost podjetja se oceni z diskontiranjem načrtovanih denarnih tokov predhodnega financiranja pri tehtanih povprečnih stroških kapitala podjetja. Po trditvah Združenega kraljestva je depozitna naložba primerna za gospodarnega obstoječega tržnega vlagatelja kapitala, če:

(a)

vlagatelju prinaša pozitivno kapitalsko vrednost (odtegljaj neto finančnega dolga, vrednosti pokojninskega primanjkljaja in neto stroškov depozita od vrednosti podjetja); in

| (b) | večje vrednosti ne bi bilo mogoče doseči brez vlaganja v depozitne račune, kot je bilo predlagano. |
| --- | --- |

(b)

večje vrednosti ne bi bilo mogoče doseči brez vlaganja v depozitne račune, kot je bilo predlagano.

Družba Deloitte je izračunala tudi s tem povezano notranjo stopnjo donosnosti (IRR), ki je določena kot diskontirana stopnja prihodnjih denarnih tokov, ki so zmanjšali vrednost kapitala družbe na [...]. Analiza, ki jo je izvedla družba Deloitte, je prikazovala vrednost kapitala po naložbi v višini več kot [...] GBP in notranjo stopnjo donosnosti („IRR“) v višini [...] ter tudi, da so bili ti donosi odporni na številne analize občutljivosti. Proučena sta bila dva alternativna scenarija brez depozitnih naložb, v skladu s katerimi bi se po mnenju družbe Deloitte vrednost kapitala delničarja lahko zelo zmanjšala. V nasprotju s tem pa se je s predlagano naložbo pričakovalo, da se bo vrednost naložbe s časom znatno povečala.

5.   OCENA UKREPOV: OBSTOJ DRŽAVNE POMOČI

| (66) | Kakor je bilo navedeno v odločitvi o sprožitvi postopka, je vprašanje, ali kateri od proučevanih ukrepov pomeni državno pomoč, odvisno od tega, ali je družba Royal Mail zato dobila prednost v smislu člena 87 Pogodbe, glede na to, da so druga merila očitno izpolnjena. Da bi opredelili, ali je ukrep dal prednost družbi RM, Komisija proučuje, ali bi bil zasebni operater, ki deluje v tržnem gospodarstvu, pripravljen zagotoviti financiranje pod enakimi pogoji. |
| --- | --- |

(66)

Kakor je bilo navedeno v odločitvi o sprožitvi postopka, je vprašanje, ali kateri od proučevanih ukrepov pomeni državno pomoč, odvisno od tega, ali je družba Royal Mail zato dobila prednost v smislu člena 87 Pogodbe, glede na to, da so druga merila očitno izpolnjena. Da bi opredelili, ali je ukrep dal prednost družbi RM, Komisija proučuje, ali bi bil zasebni operater, ki deluje v tržnem gospodarstvu, pripravljen zagotoviti financiranje pod enakimi pogoji.

5.1   Posojilo iz leta 2001

| (67) | V pojasnilih Združenega kraljestva je obrazloženo, zakaj je bila obrestna mera, po kateri so bili dodeljeni obroki posojila, določena kot dolgoročna (20-letna) povprečna obrestna mera v višini 5,8 %, ki je nižja od referenčne obrestne mere Komisije, ki je takrat prevladovala in ki je kratkoročna obrestna mera (12). Združeno kraljestvo je v dopisu iz uvodne izjave 49 pojasnilo tudi, da začetki posojila segajo v leto 1999 in da so bili pogoji določeni takrat. Odgovorilo je na trditve družbe TNT (glej uvodno izjavo 42), ki je delala primerjavo z obrestnimi merami za posojila iz leta 2001, kar pa ni bilo leto, v katerem so bile obrestne mere za posojilo določene. Razložilo je tudi, zakaj posojilo ni imelo zavarovanja (kar je pa bilo pozneje urejeno, ko so bila dodeljena posojila iz leta 2003). Nazadnje, odgovorilo je tudi na pripombo Komisije v odločitvi o začetku postopka, da se je finančna uspešnost družbe Royal Mail vsaj v letu 2001 začela slabšati. To pa ni držalo leta 1999, ko so se organi Združenega kraljestva zavezali, da bodo odobrili posojilo, niti ne v obdobju od leta 1999 do leta 2000, ki sta ustrezni leti za določitev obrestnih mer. |
| --- | --- |

(67)

V pojasnilih Združenega kraljestva je obrazloženo, zakaj je bila obrestna mera, po kateri so bili dodeljeni obroki posojila, določena kot dolgoročna (20-letna) povprečna obrestna mera v višini 5,8 %, ki je nižja od referenčne obrestne mere Komisije, ki je takrat prevladovala in ki je kratkoročna obrestna mera (12). Združeno kraljestvo je v dopisu iz uvodne izjave 49 pojasnilo tudi, da začetki posojila segajo v leto 1999 in da so bili pogoji določeni takrat. Odgovorilo je na trditve družbe TNT (glej uvodno izjavo 42), ki je delala primerjavo z obrestnimi merami za posojila iz leta 2001, kar pa ni bilo leto, v katerem so bile obrestne mere za posojilo določene. Razložilo je tudi, zakaj posojilo ni imelo zavarovanja (kar je pa bilo pozneje urejeno, ko so bila dodeljena posojila iz leta 2003). Nazadnje, odgovorilo je tudi na pripombo Komisije v odločitvi o začetku postopka, da se je finančna uspešnost družbe Royal Mail vsaj v letu 2001 začela slabšati. To pa ni držalo leta 1999, ko so se organi Združenega kraljestva zavezali, da bodo odobrili posojilo, niti ne v obdobju od leta 1999 do leta 2000, ki sta ustrezni leti za določitev obrestnih mer.

| (68) | Ko so bila posojila sklenjena, so bile referenčne obrestne mere Komisije določene v skladu z obvestilom Komisije iz leta 1997 o metodi določanja referenčnih obrestnih mer in diskontnih stopenj (v nadaljnjem besedilu: sporočilo o referenčnih obrestnih merah iz leta 1997) (13). Komisija je v skladu s tem obvestilom opredelila obrestne mere na podlagi petletnih medbančnih menjalnih obrestnih mer in premije, vendar si je pridrževala pravico, da uporabi krajšo osnovno obrestno mero (na primer enoletno obrestno mero LIBOR) ali daljšo obrestno mero (na primer obrestno mero za desetletne obveznice), in ne petletne medbančne menjalne obrestne mere. Komisija meni, da je zaradi fiksnega daljšega trajanja posojil uporaba take obrestne mere za daljše obdobje v tem primeru ustrezna. |
| --- | --- |

(68)

Ko so bila posojila sklenjena, so bile referenčne obrestne mere Komisije določene v skladu z obvestilom Komisije iz leta 1997 o metodi določanja referenčnih obrestnih mer in diskontnih stopenj (v nadaljnjem besedilu: sporočilo o referenčnih obrestnih merah iz leta 1997) (13). Komisija je v skladu s tem obvestilom opredelila obrestne mere na podlagi petletnih medbančnih menjalnih obrestnih mer in premije, vendar si je pridrževala pravico, da uporabi krajšo osnovno obrestno mero (na primer enoletno obrestno mero LIBOR) ali daljšo obrestno mero (na primer obrestno mero za desetletne obveznice), in ne petletne medbančne menjalne obrestne mere. Komisija meni, da je zaradi fiksnega daljšega trajanja posojil uporaba take obrestne mere za daljše obdobje v tem primeru ustrezna.

| (69) | Komisija je spomnila, da so bile zaračunane obrestne mere določene s postopkom, temelječim na opaženih poslovnih posojilnih transakcijah, ki so se nato primerjale z ustrezno vladno obveznico (14). Razmik med vladnimi obveznicami se je gibal od 76 do 165 osnovnih točk, kar je torej dovolj v primerjavi s 75 osnovnimi točkami, določenimi v obvestilu o referenčni obrestni meri. Komisija je zaračunane obrestne mere primerjala tudi z 20-letnimi medbančnimi menjalnimi obrestnimi merami na ustrezne datume. Zaračunane obrestne mere so izjemno blizu tem obrestnim meram (običajno je manj kot 10 osnovnih točk razlike). Komisija opaža, da se Združeno kraljestvo in njegovi svetovalci niso zanašali na ustrezne medbančne menjalne obrestne mere ali druge objavljene obrestne mere, ampak so namesto tega iskali neposredne tržno primerljive obrestne mere. Glede na zgornje ugotovitve Komisija ugotavlja, da zadevni ukrep družbi Royal Mail ni dal prednosti in ni pomenil državne pomoči. |
| --- | --- |

(69)

Komisija je spomnila, da so bile zaračunane obrestne mere določene s postopkom, temelječim na opaženih poslovnih posojilnih transakcijah, ki so se nato primerjale z ustrezno vladno obveznico (14). Razmik med vladnimi obveznicami se je gibal od 76 do 165 osnovnih točk, kar je torej dovolj v primerjavi s 75 osnovnimi točkami, določenimi v obvestilu o referenčni obrestni meri. Komisija je zaračunane obrestne mere primerjala tudi z 20-letnimi medbančnimi menjalnimi obrestnimi merami na ustrezne datume. Zaračunane obrestne mere so izjemno blizu tem obrestnim meram (običajno je manj kot 10 osnovnih točk razlike). Komisija opaža, da se Združeno kraljestvo in njegovi svetovalci niso zanašali na ustrezne medbančne menjalne obrestne mere ali druge objavljene obrestne mere, ampak so namesto tega iskali neposredne tržno primerljive obrestne mere. Glede na zgornje ugotovitve Komisija ugotavlja, da zadevni ukrep družbi Royal Mail ni dal prednosti in ni pomenil državne pomoči.

5.2   Posojilna sredstva

5.2.1   Sredstva, odobrena leta 2003

| (70) | Kot je bilo ugotovljeno v odločitvi o začetku postopka, ta sredstva niso bila nikoli uporabljena, dokler niso bila podaljšana ali spremenjena leta 2007. Komisija tako ni začela postopka v zvezi s pogoji posojila, poleg tega se v tej odločbi ne ocenjuje primernost dogovorjene obrestne mere. Kljub temu pa je Komisija postavila vprašanje, ali so sredstva za družbo kljub temu imela vrednost opcije, zaradi česar bi bilo treba preveriti, ali imajo značilnosti državne pomoči. V zvezi s tem je Komisija ugotovila, da se je za dodeljena sredstva vsako leto plačala provizija za neizkoriščeni del posojila v višini [...], čeprav se sredstva niso uporabila. Komisija je z zadovoljstvom ugotovila, da je bila ta obrestna mera tržna in da je bila določena kot odstotek razlike do obrestne mere Libor za posojilo, kar je praksa na trgu, in je bila v skladu s to prakso določena na stopnji ([...]) (Komisija je opazila primere, ki so segali od 16 do 50 %). Drugih sredstev parlament ni nikoli potrdil in tako nikoli niso bila dodeljena, zaradi česar se zanja provizije običajno ne bi plačevale. Komisija je tako zadovoljna, da sredstva, ki so bila odobrena leta 2003, v praksi družbi Royal Mail niso dajala državne pomoči. |
| --- | --- |

(70)

Kot je bilo ugotovljeno v odločitvi o začetku postopka, ta sredstva niso bila nikoli uporabljena, dokler niso bila podaljšana ali spremenjena leta 2007. Komisija tako ni začela postopka v zvezi s pogoji posojila, poleg tega se v tej odločbi ne ocenjuje primernost dogovorjene obrestne mere. Kljub temu pa je Komisija postavila vprašanje, ali so sredstva za družbo kljub temu imela vrednost opcije, zaradi česar bi bilo treba preveriti, ali imajo značilnosti državne pomoči. V zvezi s tem je Komisija ugotovila, da se je za dodeljena sredstva vsako leto plačala provizija za neizkoriščeni del posojila v višini [...], čeprav se sredstva niso uporabila. Komisija je z zadovoljstvom ugotovila, da je bila ta obrestna mera tržna in da je bila določena kot odstotek razlike do obrestne mere Libor za posojilo, kar je praksa na trgu, in je bila v skladu s to prakso določena na stopnji ([...]) (Komisija je opazila primere, ki so segali od 16 do 50 %). Drugih sredstev parlament ni nikoli potrdil in tako nikoli niso bila dodeljena, zaradi česar se zanja provizije običajno ne bi plačevale. Komisija je tako zadovoljna, da sredstva, ki so bila odobrena leta 2003, v praksi družbi Royal Mail niso dajala državne pomoči.

5.2.2   Sredstva, odobrena leta 2007

| (71) | V letu 2007 so neizplačana sredstva iz leta 2003 (15) pod spremenjenimi pogoji nadomestila „prednostna dolžniška sredstva“ v višini 900 milijonov GBP. Komisija je proučila pogoje za ta sredstva. Zaračunana obrestna mera je za [...] osnovnih točk višja od ustrezne obrestne mere LIBOR za prvih 12 mesecev, po tem obdobju pa se je spreminjala glede na fiksen zaračunan strošek, vendar ni bila nikoli nižja od [...] osnovnih točk nad ustrezno obrestno mero LIBOR. Sredstva so zavarovana z obremenitvijo vseh sredstev (floating charge) (16) družbe Royal Mail, fiksno obremenitvijo delnic nove odvisne družbe Royal Mail Estates Ltd, ki ima v lasti premoženjski portfelj družbe RM, in obremenitvijo veh sredstev (floating charge) te družbe. Tržna vrednost premoženja, ki ga ima v lasti družba RM Estates, je bila ocenjena na [...] GBP. Komisija je te pogoje ocenila v skladu z obvestilom o referenčnih obrestnih merah iz leta 1997, ki je veljalo, ko so bili pogoji določeni. Glede na to, da vrednost sredstev, ki so obremenjena v zvezi s posojili, presega vrednost posojil za skoraj 50 %, se šteje, da je zavarovanje „visoko“. Razlika do obrestne mere LIBOR, ki znaša od [...] do [...] osnovnih točk, je tako ustrezna glede na obvestilo, ki je določalo maržo v višini 75 osnovnih točk (kakor je navedeno v uvodni izjavi 68), je Komisija v sporočilu o referenčnih obrestnih merah iz leta 1997 določila, da je za osnovo pri oceni mogoče uporabiti obrestno mero LIBOR). Komisija je poleg tega upoštevala informacije o drugih transakcijah, zavarovanih s premoženjskimi podjetji, ki so jih predložili organi Združenega kraljestva in za katere se zdi, da kažejo, da so bili pogoji usklajeni s pogoji primerljivih tržnih transakcij. Komisija je na podlagi svoje analize referenčne obrestne mere ugotovila, da če se posojilna sredstva proučijo posamezno, ne pomenijo državne pomoči. |
| --- | --- |

(71)

V letu 2007 so neizplačana sredstva iz leta 2003 (15) pod spremenjenimi pogoji nadomestila „prednostna dolžniška sredstva“ v višini 900 milijonov GBP. Komisija je proučila pogoje za ta sredstva. Zaračunana obrestna mera je za [...] osnovnih točk višja od ustrezne obrestne mere LIBOR za prvih 12 mesecev, po tem obdobju pa se je spreminjala glede na fiksen zaračunan strošek, vendar ni bila nikoli nižja od [...] osnovnih točk nad ustrezno obrestno mero LIBOR. Sredstva so zavarovana z obremenitvijo vseh sredstev (floating charge) (16) družbe Royal Mail, fiksno obremenitvijo delnic nove odvisne družbe Royal Mail Estates Ltd, ki ima v lasti premoženjski portfelj družbe RM, in obremenitvijo veh sredstev (floating charge) te družbe. Tržna vrednost premoženja, ki ga ima v lasti družba RM Estates, je bila ocenjena na [...] GBP. Komisija je te pogoje ocenila v skladu z obvestilom o referenčnih obrestnih merah iz leta 1997, ki je veljalo, ko so bili pogoji določeni. Glede na to, da vrednost sredstev, ki so obremenjena v zvezi s posojili, presega vrednost posojil za skoraj 50 %, se šteje, da je zavarovanje „visoko“. Razlika do obrestne mere LIBOR, ki znaša od [...] do [...] osnovnih točk, je tako ustrezna glede na obvestilo, ki je določalo maržo v višini 75 osnovnih točk (kakor je navedeno v uvodni izjavi 68), je Komisija v sporočilu o referenčnih obrestnih merah iz leta 1997 določila, da je za osnovo pri oceni mogoče uporabiti obrestno mero LIBOR). Komisija je poleg tega upoštevala informacije o drugih transakcijah, zavarovanih s premoženjskimi podjetji, ki so jih predložili organi Združenega kraljestva in za katere se zdi, da kažejo, da so bili pogoji usklajeni s pogoji primerljivih tržnih transakcij. Komisija je na podlagi svoje analize referenčne obrestne mere ugotovila, da če se posojilna sredstva proučijo posamezno, ne pomenijo državne pomoči.

| (72) | Glede na to, da so bila sredstva iz leta 2007 dana na voljo kot del paketa skupaj z drugimi ukrepi, in glede na vztrajanje Združenega kraljestva, da se sestavni deli paketa financiranja iz leta 2007 ne smejo oceniti posamezno, bi Komisija morala ugotoviti, ali je ločena ocena iz uvodne izjave 71 lahko dokončna. To vprašanje je dodatno obravnavano v razdelku 5.5 spodaj. |
| --- | --- |

(72)

Glede na to, da so bila sredstva iz leta 2007 dana na voljo kot del paketa skupaj z drugimi ukrepi, in glede na vztrajanje Združenega kraljestva, da se sestavni deli paketa financiranja iz leta 2007 ne smejo oceniti posamezno, bi Komisija morala ugotoviti, ali je ločena ocena iz uvodne izjave 71 lahko dokončna. To vprašanje je dodatno obravnavano v razdelku 5.5 spodaj.

5.3   Pokojninski depozitni račun

5.3.1   Obstoj pomoči

| (73) | Komisija je po prejemu pripomb in razlage organov Združenega kraljestva lahko razumela mehanizem, ki je bil vključen v pokojninski ukrep. Kot je opisano v uvodni izjavi 22 zgoraj, je morala družba Royal Mail pokriti velik pokojninski primanjkljaj v bilančnem stanju, zakonodaja Združenega kraljestva o pokojninah pa zahteva, da se s skrbniki dogovori o načrtu in še posebno času za odpravo zadevnega primanjkljaja z nakazili v sklad pokojninske sheme. Ukrep je družbi Royal Mail omogočil podaljšanje zadevnega obdobja, kar vpliva na plačila, ki jih mora opraviti. Komisija je na začetku ugotovila, da pravna narava ukrepa (ki je vključeval sprostitev rezerv, nad katerimi je država imela učinkovit nadzor s posebno zakonodajo za uporabo v depozitni ureditvi v korist pokojninskega sklada) ni imela neposredne ustreznice v običajnih tržnih transakcijah, tudi če je model dodelitve sredstev na depozitni račun mogoče predvideti v zasebnem sektorju (17). Da bi Komisija lahko ocenila trditev Združenega kraljestva, da je bil ukrep izveden pod tržnimi pogoji, je tako morala določiti primerno merilo za primerjavo ukrepa. |
| --- | --- |

(73)

Komisija je po prejemu pripomb in razlage organov Združenega kraljestva lahko razumela mehanizem, ki je bil vključen v pokojninski ukrep. Kot je opisano v uvodni izjavi 22 zgoraj, je morala družba Royal Mail pokriti velik pokojninski primanjkljaj v bilančnem stanju, zakonodaja Združenega kraljestva o pokojninah pa zahteva, da se s skrbniki dogovori o načrtu in še posebno času za odpravo zadevnega primanjkljaja z nakazili v sklad pokojninske sheme. Ukrep je družbi Royal Mail omogočil podaljšanje zadevnega obdobja, kar vpliva na plačila, ki jih mora opraviti. Komisija je na začetku ugotovila, da pravna narava ukrepa (ki je vključeval sprostitev rezerv, nad katerimi je država imela učinkovit nadzor s posebno zakonodajo za uporabo v depozitni ureditvi v korist pokojninskega sklada) ni imela neposredne ustreznice v običajnih tržnih transakcijah, tudi če je model dodelitve sredstev na depozitni račun mogoče predvideti v zasebnem sektorju (17). Da bi Komisija lahko ocenila trditev Združenega kraljestva, da je bil ukrep izveden pod tržnimi pogoji, je tako morala določiti primerno merilo za primerjavo ukrepa.

| (74) | Z ukrepom se sproščajo sredstva, ki so bila v celoti pod delničarjevim nadzorom, v uporabo družbi RM, da spremeni poplačila primanjkljaja, ki jih mora plačevati v pokojninsko shemo, tako da sredstva polaga na depozitni račun (čeprav so poštne rezerve uradno del bilančnega stanja družbe RM, ta ni mogla uporabljati rezerv in z njimi povezanih sredstev brez soglasja vlade). Čeprav ta sprostitev sredstev ni pravi vložek kapitala, jo je mogoče glede na njen učinek vsaj šteti za enakovredno takemu dejanju. Če sredstva ne bi bila sproščena, družba Royal Mail ne bi mogla ustvariti depozitnega računa brez zbiranja kapitala iz drugih virov ali črpanja drugih rezerv. Drži, da je ukrep določal, da se bodo sredstva po zaprtju depozitnega računa vrnila pod nadzor države. Vendar pa so čas, ki naj bi bil po pričakovanjih potreben za to (17 let), s tem povezana negotovost, ali bodo sredstva dejansko lahko vrnjena delničarju, če bi se finančna uspešnost družbe RM v tem obdobju poslabšala, in neobstoj zagotovljenega dohodka od obresti Komisijo prepričali, da je zavrnila možnost, da bi transakcijo enačila z zagotovitvijo posojila. Komisija se je odločila, da je ta ugotovitev še toliko bolj smiselna, ker so organi Združenega kraljestva, ko je poštna rezerva 31. marca 2007 znašala 796 milijonov GBP, vložili 54 milijonov GBP kot svež kapital, da bi poštno rezervo povečali na dogovorjenih 850 milijonov GBP pred ustanovitvijo depozitnega računa. Na podlagi zgoraj navedenega in za namene analize skladnosti z načelom vlagatelja v tržnem gospodarstvu je Komisija proučila sprostitev sredstev, ki so bila v celoti pod nadzorom delničarja, da bi jih družba RM lahko uporabila kot vložek kapitala. |
| --- | --- |

(74)

Z ukrepom se sproščajo sredstva, ki so bila v celoti pod delničarjevim nadzorom, v uporabo družbi RM, da spremeni poplačila primanjkljaja, ki jih mora plačevati v pokojninsko shemo, tako da sredstva polaga na depozitni račun (čeprav so poštne rezerve uradno del bilančnega stanja družbe RM, ta ni mogla uporabljati rezerv in z njimi povezanih sredstev brez soglasja vlade). Čeprav ta sprostitev sredstev ni pravi vložek kapitala, jo je mogoče glede na njen učinek vsaj šteti za enakovredno takemu dejanju. Če sredstva ne bi bila sproščena, družba Royal Mail ne bi mogla ustvariti depozitnega računa brez zbiranja kapitala iz drugih virov ali črpanja drugih rezerv. Drži, da je ukrep določal, da se bodo sredstva po zaprtju depozitnega računa vrnila pod nadzor države. Vendar pa so čas, ki naj bi bil po pričakovanjih potreben za to (17 let), s tem povezana negotovost, ali bodo sredstva dejansko lahko vrnjena delničarju, če bi se finančna uspešnost družbe RM v tem obdobju poslabšala, in neobstoj zagotovljenega dohodka od obresti Komisijo prepričali, da je zavrnila možnost, da bi transakcijo enačila z zagotovitvijo posojila. Komisija se je odločila, da je ta ugotovitev še toliko bolj smiselna, ker so organi Združenega kraljestva, ko je poštna rezerva 31. marca 2007 znašala 796 milijonov GBP, vložili 54 milijonov GBP kot svež kapital, da bi poštno rezervo povečali na dogovorjenih 850 milijonov GBP pred ustanovitvijo depozitnega računa. Na podlagi zgoraj navedenega in za namene analize skladnosti z načelom vlagatelja v tržnem gospodarstvu je Komisija proučila sprostitev sredstev, ki so bila v celoti pod nadzorom delničarja, da bi jih družba RM lahko uporabila kot vložek kapitala.

| (75) | Pristop Komisije k skladnosti vložkov kapitala s trgom je primerjati neto sedanjo vrednost lastniškega deleža organov z naložbo (po vložku) in brez naložbe (pred vložkom) (18). Če je razlika večja od vloženega kapitala, se šteje, da je naložba skladna z načelom vlagatelja v tržnem gospodarstvu. Ta „prirastni“ pristop je nujen, saj drugače ne bi bilo očitno, kateri del dobičkov delničarja (dividende ali prodajna cena v primeru prodaje delniškega deleža) bi nastal iz naložbe in kateri od nje ni odvisen. Metoda za izračun vrednosti deleža v lastniškem kapitalu v primeru po naložbi in pred njo v določenem obdobju je, da se diskontirana vrednost prihodnjih denarnih tokov, pridobljenih iz tega deleža v lastniškem kapitalu v tem obdobju (to so običajno dividende, druga možnost pa je zmanjšanje kapitala) prišteje k morebitnemu povečanju vrednosti v tem obdobju. |
| --- | --- |

(75)

Pristop Komisije k skladnosti vložkov kapitala s trgom je primerjati neto sedanjo vrednost lastniškega deleža organov z naložbo (po vložku) in brez naložbe (pred vložkom) (18). Če je razlika večja od vloženega kapitala, se šteje, da je naložba skladna z načelom vlagatelja v tržnem gospodarstvu. Ta „prirastni“ pristop je nujen, saj drugače ne bi bilo očitno, kateri del dobičkov delničarja (dividende ali prodajna cena v primeru prodaje delniškega deleža) bi nastal iz naložbe in kateri od nje ni odvisen. Metoda za izračun vrednosti deleža v lastniškem kapitalu v primeru po naložbi in pred njo v določenem obdobju je, da se diskontirana vrednost prihodnjih denarnih tokov, pridobljenih iz tega deleža v lastniškem kapitalu v tem obdobju (to so običajno dividende, druga možnost pa je zmanjšanje kapitala) prišteje k morebitnemu povečanju vrednosti v tem obdobju.

| (76) | Prvi odgovor Združenega kraljestva je vključeval poročilo svetovalne družbe Deloitte, ki naj bi pokazalo notranjo stopnjo donosnosti za načrtovane naložbe v višini [...]. Med preiskavo pa se je pokazalo več težav z uporabljeno metodologijo. |
| --- | --- |

(76)

Prvi odgovor Združenega kraljestva je vključeval poročilo svetovalne družbe Deloitte, ki naj bi pokazalo notranjo stopnjo donosnosti za načrtovane naložbe v višini [...]. Med preiskavo pa se je pokazalo več težav z uporabljeno metodologijo.

| (77) | Prvič, izračun se je nanašal samo na primer z naložbo in ni temeljil na primerjavi scenarijev z naložbo in brez nje. Združeno kraljestvo je v odgovor na to kritiko navedlo, da bi v primeru brez naložbe predvidena vrednost lastniškega kapitala znašala [...]. Vendar pa utemeljitev, da bi v primeru brez naložbe vrednost lastniškega kapitala znašala [...], ni bila navedena v poročilu družbe Deloitte niti iz njega ne izhaja. Komisija tako izvirnega poročila družbe Deloitte ni mogla šteti za poročilo, ki sledi metodologiji, ki je po mnenju Komisije pravilna – torej metodologiji, ki temelji na primerjavi projekcij z naložbo in brez nje. |
| --- | --- |

(77)

Prvič, izračun se je nanašal samo na primer z naložbo in ni temeljil na primerjavi scenarijev z naložbo in brez nje. Združeno kraljestvo je v odgovor na to kritiko navedlo, da bi v primeru brez naložbe predvidena vrednost lastniškega kapitala znašala [...]. Vendar pa utemeljitev, da bi v primeru brez naložbe vrednost lastniškega kapitala znašala [...], ni bila navedena v poročilu družbe Deloitte niti iz njega ne izhaja. Komisija tako izvirnega poročila družbe Deloitte ni mogla šteti za poročilo, ki sledi metodologiji, ki je po mnenju Komisije pravilna – torej metodologiji, ki temelji na primerjavi projekcij z naložbo in brez nje.

| (78) | Drugič, metoda za vrednotenje deleža v lastniškem kapitalu je bila, da se izračuna vrednost družbe (se pravi vsota zahtevkov upnikov in delničarjev) z uporabo denarnih tokov na ravni podjetja in končne vrednosti, nato pa se odštejejo dolgovi. Čeprav ta metoda ni napačna, ne prikaže jasno prostih denarnih tokov, ki so na voljo samo delničarjem, kar je eden od kazalnikov (tudi če ni edini odločilni kazalnik), ali je vložek kapitala v skladu z načelom vlagatelja v tržnem gospodarstvu ali ne. Komisija zato daje prednost metodi, ki vključuje diskontiranje denarnih tokov, ki se neposredno izplačujejo delničarju (dividende), in uporabo končne vrednosti, ki ne pomeni vrednosti podjetja, temveč vrednost kapitala. To vključuje tudi uporabo stroškov kapitala v obliki diskontne stopnje namesto tehtanega povprečja stroškov kapitala. Ta metoda je bila uporabljena v prej navedenih zadevah Landesbanken (glej sprotno opombo 17). |
| --- | --- |

(78)

Drugič, metoda za vrednotenje deleža v lastniškem kapitalu je bila, da se izračuna vrednost družbe (se pravi vsota zahtevkov upnikov in delničarjev) z uporabo denarnih tokov na ravni podjetja in končne vrednosti, nato pa se odštejejo dolgovi. Čeprav ta metoda ni napačna, ne prikaže jasno prostih denarnih tokov, ki so na voljo samo delničarjem, kar je eden od kazalnikov (tudi če ni edini odločilni kazalnik), ali je vložek kapitala v skladu z načelom vlagatelja v tržnem gospodarstvu ali ne. Komisija zato daje prednost metodi, ki vključuje diskontiranje denarnih tokov, ki se neposredno izplačujejo delničarju (dividende), in uporabo končne vrednosti, ki ne pomeni vrednosti podjetja, temveč vrednost kapitala. To vključuje tudi uporabo stroškov kapitala v obliki diskontne stopnje namesto tehtanega povprečja stroškov kapitala. Ta metoda je bila uporabljena v prej navedenih zadevah Landesbanken (glej sprotno opombo 17).

| (79) | Tretjič, prednostna posojilna sredstva, ki so bila obravnavana v uvodni izjavi 71, in sprostitev poštne rezerve so bili v tem izračunu obravnavani skupaj, medtem ko sta preskusa za posojilo in vložek v lastniški kapital različna (preskus zasebni vlagatelj proti zasebnemu posojilodajalcu) in bi se zato morala izvesti posebej (19). Čeprav drži, da ni neobičajno, da v velikih skupinah delničar deluje tudi kot posojilodajalec, Komisija meni, da je oba ukrepa zaradi njune različne narave težko oceniti znotraj istega okvira. Kljub temu to ne pomeni, da medsebojnih učinkov ukrepov ni treba upoštevati. Ravno nasprotno, analiza sprostitve sredstev, ki so bila v celoti pod nadzorom delničarja, v uporabo družbi RM temelji na denarnih tokovih, ki odražajo predpostavko, da so posojila, obravnavana v tej odločbi, dodeljena družbi RM. |
| --- | --- |

(79)

Tretjič, prednostna posojilna sredstva, ki so bila obravnavana v uvodni izjavi 71, in sprostitev poštne rezerve so bili v tem izračunu obravnavani skupaj, medtem ko sta preskusa za posojilo in vložek v lastniški kapital različna (preskus zasebni vlagatelj proti zasebnemu posojilodajalcu) in bi se zato morala izvesti posebej (19). Čeprav drži, da ni neobičajno, da v velikih skupinah delničar deluje tudi kot posojilodajalec, Komisija meni, da je oba ukrepa zaradi njune različne narave težko oceniti znotraj istega okvira. Kljub temu to ne pomeni, da medsebojnih učinkov ukrepov ni treba upoštevati. Ravno nasprotno, analiza sprostitve sredstev, ki so bila v celoti pod nadzorom delničarja, v uporabo družbi RM temelji na denarnih tokovih, ki odražajo predpostavko, da so posojila, obravnavana v tej odločbi, dodeljena družbi RM.

| (80) | Komisija je zato zahtevala od Združenega kraljestva, naj predloži rastočo oceno vrednosti lastniškega kapitala na podlagi najugodnejšega, a še vedno realističnega primera „brez naložbe“. Kar zadeva opredelitev alternativnega primera, so napovedi družbe RM v zvezi s primeri brez naložb („primer upravljanja za gotovino“ ali MFCC) privedle do podatka [...]. Družba Deloitte je tako orisala drugačen „alternativni primer“ (AC), po katerem [...], pokojninski primanjkljaj družbe pa je odpravljen v 12 letih namesto v 17. Vendar pa je pri tem primeru družba Deloitte ocenila, da bo pokojninska težava učinkovito odpravljena kratkoročno [...] Opozoriti je treba, da Komisija ne more biti prepričana, da je ta alternativna možnost „najboljši mogoči“ primer brez naložbe, ki bi vsekakor pomenil osnovo ocene vlagatelja v tržnem gospodarstvu. Kljub temu pa je mogoče reči, da bi se morebitni dvomi v zvezi s primerom z naložbo okrepili ob vsaki „boljši alternativni možnosti“, ki bi jo bilo mogoče predvideti. |
| --- | --- |

(80)

Komisija je zato zahtevala od Združenega kraljestva, naj predloži rastočo oceno vrednosti lastniškega kapitala na podlagi najugodnejšega, a še vedno realističnega primera „brez naložbe“. Kar zadeva opredelitev alternativnega primera, so napovedi družbe RM v zvezi s primeri brez naložb („primer upravljanja za gotovino“ ali MFCC) privedle do podatka [...]. Družba Deloitte je tako orisala drugačen „alternativni primer“ (AC), po katerem [...], pokojninski primanjkljaj družbe pa je odpravljen v 12 letih namesto v 17. Vendar pa je pri tem primeru družba Deloitte ocenila, da bo pokojninska težava učinkovito odpravljena kratkoročno [...] Opozoriti je treba, da Komisija ne more biti prepričana, da je ta alternativna možnost „najboljši mogoči“ primer brez naložbe, ki bi vsekakor pomenil osnovo ocene vlagatelja v tržnem gospodarstvu. Kljub temu pa je mogoče reči, da bi se morebitni dvomi v zvezi s primerom z naložbo okrepili ob vsaki „boljši alternativni možnosti“, ki bi jo bilo mogoče predvideti.

| (81) | Združeno kraljestvo je na zahtevo Komisije predložilo podatke, ki so omogočili primerjavo primera z naložbo z obema alternativnima možnostma. Komisija je iz razlogov iz uvodne izjave 78 zahtevala, naj se v projekcijah uporabijo prosti denarni tokovi, ki so na voljo imetnikom kapitala, vrednost kapitala za končno vrednost in stroški kapitala kot diskontna stopnja. |
| --- | --- |

(81)

Združeno kraljestvo je na zahtevo Komisije predložilo podatke, ki so omogočili primerjavo primera z naložbo z obema alternativnima možnostma. Komisija je iz razlogov iz uvodne izjave 78 zahtevala, naj se v projekcijah uporabijo prosti denarni tokovi, ki so na voljo imetnikom kapitala, vrednost kapitala za končno vrednost in stroški kapitala kot diskontna stopnja.

| (82) | Združeno kraljestvo je predložilo naslednje projekcije (20). Preglednica prikazuje izračun deleža vlade v lastniškem kapitalu z naložbo (primer z naložbo), ki mu sledi rezultat enakega izračuna v alternativnem primeru. Na podlagi teh podatkov je vrednost deleža vlade v lastniškem kapitalu v primeru z naložbo [...] GBP, v alternativnem primeru brez naložbe pa bi bil [...] GBP.























  PRIMER NALOŽBE – naložba v višini 1,15 milijarde GBP | SV | Začetni denarni tokovi | 07/08 | 08/09 | 09/10 | 10/11 | 11/12 | 12/13 | 13/14 | 14/15 | 15/16 | 16/17 | 17/18 | 18/19 | 19/20 | 20/21 | 21/22 | 22/23 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| NSV v letih 1–10 (diskontiran prosti denarni tok brez dolgov) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | | | | | | | |
| Končna vrednost | [...] | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | [...] | — | — | — | — | — | |
| NSV nadomestila Postcomm | [...] | — | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Vrednost podjetja | [...] | — | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Denarni tokovi od obresti | [...] | — | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Črpanje in poplačilo dolga/naloženih sredstev | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | — | — | — | — | — | — | [...] | [...] | [...] |
| Neodplačan dolg ob koncu obdobja napovedi | | | | | | | | | | | | | | | | | | [...] |
| Ocena vrednosti pokojninskega primanjkljaja | [...] | — | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Stanje na depozitnem računu vklj. z obrestmi | [...] | [...] | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Odplačilo depozita (ne v sredini leta) | [...] | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | [...] |
| | [...] | [...] | — | — | — | — | — | — | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Depozitna obveznost | [...] | [...] | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Posojilo delničarja | [...] | [...] | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Vrednost kapitala | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| ALTERNATIVNI PRIMER


  Vrednost kapitala | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Rastoča vrednost kapitala | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |

(82)

Združeno kraljestvo je predložilo naslednje projekcije (20). Preglednica prikazuje izračun deleža vlade v lastniškem kapitalu z naložbo (primer z naložbo), ki mu sledi rezultat enakega izračuna v alternativnem primeru. Na podlagi teh podatkov je vrednost deleža vlade v lastniškem kapitalu v primeru z naložbo [...] GBP, v alternativnem primeru brez naložbe pa bi bil [...] GBP.

PRIMER NALOŽBE – naložba v višini 1,15 milijarde GBP

SV

Začetni denarni tokovi

07/08

08/09

09/10

10/11

11/12

12/13

13/14

14/15

15/16

16/17

17/18

18/19

19/20

20/21

21/22

22/23

NSV v letih 1–10 (diskontiran prosti denarni tok brez dolgov)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Končna vrednost

[...]

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

[...]

—

—

—

—

—

NSV nadomestila Postcomm

[...]

—

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Vrednost podjetja

[...]

—

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Denarni tokovi od obresti

[...]

—

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Črpanje in poplačilo dolga/naloženih sredstev

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

—

—

—

—

—

—

[...]

[...]

[...]

Neodplačan dolg ob koncu obdobja napovedi

[...]

Ocena vrednosti pokojninskega primanjkljaja

[...]

—

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Stanje na depozitnem računu vklj. z obrestmi

[...]

[...]

Odplačilo depozita (ne v sredini leta)

[...]

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

[...]

[...]

[...]

—

—

—

—

—

—

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Depozitna obveznost

[...]

[...]

Posojilo delničarja

[...]

[...]

Vrednost kapitala

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

ALTERNATIVNI PRIMER

Vrednost kapitala

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Rastoča vrednost kapitala

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| (83) | Ker je razlika v višini [...] GBP večja od vložene vsote, Združeno kraljestvo trdi, da je dokazalo, da je naložba izvedena na tržni osnovi. Kljub temu pa je Komisija ugotovila, da ta utemeljitev zahteva dodatno proučitev. |
| --- | --- |

(83)

Ker je razlika v višini [...] GBP večja od vložene vsote, Združeno kraljestvo trdi, da je dokazalo, da je naložba izvedena na tržni osnovi. Kljub temu pa je Komisija ugotovila, da ta utemeljitev zahteva dodatno proučitev.

| (84) | Iz preglednice je mogoče videti, da:






  (a) | denarna sredstva, ustvarjena v primeru z naložbo, imetnikom kapitala ne zagotavljajo dobička v prvih [...] letih načrta; |
| --- | --- | --- |

(84)

Iz preglednice je mogoče videti, da:

(a)

denarna sredstva, ustvarjena v primeru z naložbo, imetnikom kapitala ne zagotavljajo dobička v prvih [...] letih načrta;

| (b) | primer z naložbo se tako močno zanaša na končno vrednost, izračunano za leto 2016/2017; |
| --- | --- |

(b)

primer z naložbo se tako močno zanaša na končno vrednost, izračunano za leto 2016/2017;

| (c) | primer z naložbo ustvarja negativna denarna sredstva v prvih [...] letih, po tem pa so ustvarjena denarna sredstva v celoti namenjena poplačilu dolga in pokojninskega primanjkljaja do leta 2013/2014; |
| --- | --- |

(c)

primer z naložbo ustvarja negativna denarna sredstva v prvih [...] letih, po tem pa so ustvarjena denarna sredstva v celoti namenjena poplačilu dolga in pokojninskega primanjkljaja do leta 2013/2014;

| (d) | alternativna možnost za leta po poslovnem letu 2016/2017 (in ob upoštevanju, da se na projekcije za tako dolgo časovno obdobje lahko zanašamo le delno) ustvarja večje donose, saj je bil pokojninski primanjkljaj poplačan, kar izniči pozitivne donose v letih od 2013 do 2016. Ta premislek tako daje še večjo težo končni vrednosti v primeru z naložbo. |
| --- | --- |

(d)

alternativna možnost za leta po poslovnem letu 2016/2017 (in ob upoštevanju, da se na projekcije za tako dolgo časovno obdobje lahko zanašamo le delno) ustvarja večje donose, saj je bil pokojninski primanjkljaj poplačan, kar izniči pozitivne donose v letih od 2013 do 2016. Ta premislek tako daje še večjo težo končni vrednosti v primeru z naložbo.

| (85) | Komisija je poleg tega potrdila, da celo po prvih [...] letih ni gotovo, ali so dobljeni zneski v letih [...] dejansko dividende, ki bi jih bilo mogoče izplačati delničarju. Vzrok za to je dejstvo, da vključitev pokojninskega primanjkljaja družbe RM v njeno bilančno stanje (v skladu z novimi računovodskimi pravili) vodi do negativne računovodske vrednosti podjetja, zaradi česar začnejo veljati stroge omejitve v zvezi z izplačevanjem denarja v obliki dividend celo iz [...] V izvirnem poročilu družbe Deloitte, ki ga je predložilo Združeno kraljestvo, [...]. |
| --- | --- |

(85)

Komisija je poleg tega potrdila, da celo po prvih [...] letih ni gotovo, ali so dobljeni zneski v letih [...] dejansko dividende, ki bi jih bilo mogoče izplačati delničarju. Vzrok za to je dejstvo, da vključitev pokojninskega primanjkljaja družbe RM v njeno bilančno stanje (v skladu z novimi računovodskimi pravili) vodi do negativne računovodske vrednosti podjetja, zaradi česar začnejo veljati stroge omejitve v zvezi z izplačevanjem denarja v obliki dividend celo iz [...] V izvirnem poročilu družbe Deloitte, ki ga je predložilo Združeno kraljestvo, [...].

| (86) | Glede na vzorec ustvarjenega dobička za delničarja (skoraj v celoti izvira iz končne vrednosti in skoraj nič iz dividend) Komisija meni, da bi zasebni vlagatelj pričakoval nekaj dobička v denarnih sredstvih v [...] letih po naložbi in bi bil zaskrbljen, če bi celotni dobiček ali večinski delež dobička dobil iz končne vrednosti v [...] letu. Glede na to, da je končna vrednost pravzaprav vrednost denarnih tokov od [...] leta, diskontirana na [...] leto, se od zasebnega vlagatelja pričakuje, da bo na podlagi pričakovanj po [...] letu verjel, da je njegova naložba dobra, čeprav v [...] letih ni prinesla dobička. Glede na to, da so napovedi za tako dolgo obdobje odvisne od številnih nepredvidenih spremenljivk in so tako že po svoji naravi precej nezanesljive, Komisija ugotavlja, da zasebni vlagatelj ne bi bil pripravljen vložiti sredstev pod takimi pogoji, zlasti ne v poštni sektor, saj so dolgoročna pričakovanja za ta sektor negotova. Komisija dvomi tudi, ali bi bil tak vlagatelj pripravljen svoje interese delničarja tako močno podrediti interesom zaposlenih/upokojencev in poplačilu dolga. |
| --- | --- |

(86)

Glede na vzorec ustvarjenega dobička za delničarja (skoraj v celoti izvira iz končne vrednosti in skoraj nič iz dividend) Komisija meni, da bi zasebni vlagatelj pričakoval nekaj dobička v denarnih sredstvih v [...] letih po naložbi in bi bil zaskrbljen, če bi celotni dobiček ali večinski delež dobička dobil iz končne vrednosti v [...] letu. Glede na to, da je končna vrednost pravzaprav vrednost denarnih tokov od [...] leta, diskontirana na [...] leto, se od zasebnega vlagatelja pričakuje, da bo na podlagi pričakovanj po [...] letu verjel, da je njegova naložba dobra, čeprav v [...] letih ni prinesla dobička. Glede na to, da so napovedi za tako dolgo obdobje odvisne od številnih nepredvidenih spremenljivk in so tako že po svoji naravi precej nezanesljive, Komisija ugotavlja, da zasebni vlagatelj ne bi bil pripravljen vložiti sredstev pod takimi pogoji, zlasti ne v poštni sektor, saj so dolgoročna pričakovanja za ta sektor negotova. Komisija dvomi tudi, ali bi bil tak vlagatelj pripravljen svoje interese delničarja tako močno podrediti interesom zaposlenih/upokojencev in poplačilu dolga.

| (87) | Ne samo da se primer z naložbo močno zanaša na končno vrednost, izračunano za leto 2016/2017, temveč je o končni vrednosti tudi mogoče dvomiti zaradi metodologije, uporabljene pri izračunu, in podatkov, uporabljenih pri njem. Kar zadeva metodologijo, je bila končna vrednost dobljena tako, da je bila vrednost EBITDA v končnem letu pomnožena z večkratnikom, ki je razmerje med vrednostjo podjetja in vrednostjo EBITDA glede na ustreznico za sektor. Družbi TNT in Deutsche Post/DHL sta bili izbrani na podlagi dejstva, da tudi če jima družba RM zdaj ni enakovredna, jima bo po [...] letih investicijskega načrta. Rezultat tega pristopa je vrednost podjetja (približno dolg + kapital), ki ni skladna z rezultatom pristopa, opisanega v uvodni izjavi 81, ki zahteva uporabo vrednosti kapitala kot končne vrednosti. Če je uporabljena ustrezna vrednost kapitala, se končna vrednost znatno spremeni – zniža se. Komisija v zvezi z uporabljenimi podatki, ki vodijo do končne vrednosti, predvsem ugotavlja, da je bilo predvideno, da bo dobiček družbe RM pred obrestmi, davki in amortizacijo (EBITDA) v obdobju izvajanja načrta rasel za več kot [...] na leto. Komisiji se je zdela ta projekcija za novo liberaliziran, reguliran in zrel sektor izjemno optimistična. |
| --- | --- |

(87)

Ne samo da se primer z naložbo močno zanaša na končno vrednost, izračunano za leto 2016/2017, temveč je o končni vrednosti tudi mogoče dvomiti zaradi metodologije, uporabljene pri izračunu, in podatkov, uporabljenih pri njem. Kar zadeva metodologijo, je bila končna vrednost dobljena tako, da je bila vrednost EBITDA v končnem letu pomnožena z večkratnikom, ki je razmerje med vrednostjo podjetja in vrednostjo EBITDA glede na ustreznico za sektor. Družbi TNT in Deutsche Post/DHL sta bili izbrani na podlagi dejstva, da tudi če jima družba RM zdaj ni enakovredna, jima bo po [...] letih investicijskega načrta. Rezultat tega pristopa je vrednost podjetja (približno dolg + kapital), ki ni skladna z rezultatom pristopa, opisanega v uvodni izjavi 81, ki zahteva uporabo vrednosti kapitala kot končne vrednosti. Če je uporabljena ustrezna vrednost kapitala, se končna vrednost znatno spremeni – zniža se. Komisija v zvezi z uporabljenimi podatki, ki vodijo do končne vrednosti, predvsem ugotavlja, da je bilo predvideno, da bo dobiček družbe RM pred obrestmi, davki in amortizacijo (EBITDA) v obdobju izvajanja načrta rasel za več kot [...] na leto. Komisiji se je zdela ta projekcija za novo liberaliziran, reguliran in zrel sektor izjemno optimistična.

| (88) | Komisija je izračun, ki ga je predložilo Združeno kraljestvo, preverila z različnimi preskusi, tako da je spreminjala uporabljene predpostavke in metode za izračun, zlasti za končno vrednost. Ugotovila je, da bi zaradi pomembnosti končne vrednosti v predloženih podatkih že manjše spremembe metodologije, kot sta drugačen izračun končne vrednosti ali uporaba manj optimistične rasti dobička, znatno spremenile oceno naložbe. |
| --- | --- |

(88)

Komisija je izračun, ki ga je predložilo Združeno kraljestvo, preverila z različnimi preskusi, tako da je spreminjala uporabljene predpostavke in metode za izračun, zlasti za končno vrednost. Ugotovila je, da bi zaradi pomembnosti končne vrednosti v predloženih podatkih že manjše spremembe metodologije, kot sta drugačen izračun končne vrednosti ali uporaba manj optimistične rasti dobička, znatno spremenile oceno naložbe.

| (89) | Nazadnje, Komisija ni mogla ugotoviti, da je sprostitev sredstev, ki so bila v celoti pod nadzorom delničarja, v uporabo družbi RM za spremembo poplačil primanjkljaja, ki jih mora plačevati v pokojninsko shemo, s prenosom teh sredstev na depozitni račun v skladu z načelom vlagatelja v tržnem postopku. |
| --- | --- |

(89)

Nazadnje, Komisija ni mogla ugotoviti, da je sprostitev sredstev, ki so bila v celoti pod nadzorom delničarja, v uporabo družbi RM za spremembo poplačil primanjkljaja, ki jih mora plačevati v pokojninsko shemo, s prenosom teh sredstev na depozitni račun v skladu z načelom vlagatelja v tržnem postopku.

| (90) | Komisija je zato nadaljevala preverjanje združljivosti vse pomoči, ki jo vsebuje ukrep (glej razdelek 6). |
| --- | --- |

(90)

Komisija je zato nadaljevala preverjanje združljivosti vse pomoči, ki jo vsebuje ukrep (glej razdelek 6).

5.3.2   Količinska opredelitev zneska pomoči

| (91) | Ukrep na družbo Royal Mail vpliva tako, da vpliva na njena plačila v pokojninsko shemo za odpravo pokojninskega primanjkljaja, ki se zaradi ukrepa lahko razporedijo čez večje število let, kot bi bilo drugače mogoče. Ta plačila so tako v prvih nekaj letih nižja (ker bi družba RM brez ukrepa morala hitreje odpravljati primanjkljaj in zato plačevati višje prispevke), višja pa v poznejših letih, ko bi bil primanjkljaj sicer že odpravljen. |
| --- | --- |

(91)

Ukrep na družbo Royal Mail vpliva tako, da vpliva na njena plačila v pokojninsko shemo za odpravo pokojninskega primanjkljaja, ki se zaradi ukrepa lahko razporedijo čez večje število let, kot bi bilo drugače mogoče. Ta plačila so tako v prvih nekaj letih nižja (ker bi družba RM brez ukrepa morala hitreje odpravljati primanjkljaj in zato plačevati višje prispevke), višja pa v poznejših letih, ko bi bil primanjkljaj sicer že odpravljen.

| (92) | Za ocenjevanje vrednosti te prednosti z izračunom neto sedanje vrednosti spremenjenih plačil denarnega toka so potrebna nekatera predvidevanja, predvsem glede obdobja, v katerem bi bilo treba primanjkljaj odpraviti brez ukrepa, in izbire diskontne stopnje. Komisija se je odločila, da bo uporabila 12-letno obdobje za odpravo primanjkljaja, kar je bila podlaga za „alternativno možnost“, proučeno v uvodni izjavi 80, in kar je bilo obdobje, ki ga je družba Royal Mail predložila poštnemu regulatorju Združenega kraljestva v okviru cenovnega pregleda. Ta številka rahlo presega desetletno obdobje, ki ga je kot merilo uporabil pokojninski regulator Združenega kraljestva (21). Vendar pa glede na to, da se 12-letno obdobje uporablja za druge namene, in ker je primanjkljaj glede na družbo velik, zaradi česar bi bilo običajno potrebno daljše obdobje za odpravo, Komisija meni, da je ta predpostavka sprejemljiva. Komisija je uporabila diskontno stopnjo v višini 12 %, ki predstavlja stroške kapitala. Na podlagi tega vrednost spremembe pokojninskih prispevkov družbe Royal Mail zaradi ukrepa znaša [...] GBP. |
| --- | --- |

(92)

Za ocenjevanje vrednosti te prednosti z izračunom neto sedanje vrednosti spremenjenih plačil denarnega toka so potrebna nekatera predvidevanja, predvsem glede obdobja, v katerem bi bilo treba primanjkljaj odpraviti brez ukrepa, in izbire diskontne stopnje. Komisija se je odločila, da bo uporabila 12-letno obdobje za odpravo primanjkljaja, kar je bila podlaga za „alternativno možnost“, proučeno v uvodni izjavi 80, in kar je bilo obdobje, ki ga je družba Royal Mail predložila poštnemu regulatorju Združenega kraljestva v okviru cenovnega pregleda. Ta številka rahlo presega desetletno obdobje, ki ga je kot merilo uporabil pokojninski regulator Združenega kraljestva (21). Vendar pa glede na to, da se 12-letno obdobje uporablja za druge namene, in ker je primanjkljaj glede na družbo velik, zaradi česar bi bilo običajno potrebno daljše obdobje za odpravo, Komisija meni, da je ta predpostavka sprejemljiva. Komisija je uporabila diskontno stopnjo v višini 12 %, ki predstavlja stroške kapitala. Na podlagi tega vrednost spremembe pokojninskih prispevkov družbe Royal Mail zaradi ukrepa znaša [...] GBP.

5.4   Posojilo delničarja v višini 300 milijonov GBP

| (93) | Kot je bilo že opozorjeno, je posojilo delničarja podrejeno drugim dolgovom in pokojninskim obrestim družbe RM (ni ga mogoče odplačati, dokler depozitni račun ni sproščen). Zato je Komisija začela proučevati, ali ne bi bilo zadevnega ukrepa treba enačiti z vložkom kapitala (glej tudi sprotno opombo 19). |
| --- | --- |

(93)

Kot je bilo že opozorjeno, je posojilo delničarja podrejeno drugim dolgovom in pokojninskim obrestim družbe RM (ni ga mogoče odplačati, dokler depozitni račun ni sproščen). Zato je Komisija začela proučevati, ali ne bi bilo zadevnega ukrepa treba enačiti z vložkom kapitala (glej tudi sprotno opombo 19).

| (94) | Komisija je kljub temu ugotovila (22), da podrejenost ne preprečuje, da bi posojila ocenili enako kot posojila, ki niso podrejena, in ugotovili, ali je državna pomoč prisotna. Taka posojila je tako mogoče ocenjevati v skladu s pogoji obvestila o referenčnih obrestnih merah (23), čeprav po nižji stopnji kot posojila, ki niso podrejena. |
| --- | --- |

(94)

Komisija je kljub temu ugotovila (22), da podrejenost ne preprečuje, da bi posojila ocenili enako kot posojila, ki niso podrejena, in ugotovili, ali je državna pomoč prisotna. Taka posojila je tako mogoče ocenjevati v skladu s pogoji obvestila o referenčnih obrestnih merah (23), čeprav po nižji stopnji kot posojila, ki niso podrejena.

| (95) | Obvestilo o referenčnih obrestnih merah iz leta 1997, ki je veljalo leta 2007, je določalo obrestne mere s sklicevanjem na opažene obrestne mere z določenim trajanjem, tj. pet let. Vendar pa bi ukrep, ki se ocenjuje, trajal enako dolgo kot depozitni račun, kar je ocenjeno na 17 let. Ko je bilo posojilo odobreno, je krivulja donosa v Združenem kraljestvu padala, saj je bilo odobreno leta 1999. Čeprav je bila referenčna obrestna mera 5,9 %, so bile 15-letne menjalne obrestne mere za funt šterling konec marca 2007 5,2 %. Merilo, ki je bilo uporabljeno v obvestilu o referenčnih obrestnih merah iz leta 1997, so bile petletne medbančne menjalne obrestne mere, in tako Komisija meni, da je ustrezna 15-letna obrestna mera primerno merilo za zadevni ukrep. PV skladu z obvestilom jo je treba povečati za standardno premijo v višini 75 osnovnih točk, to je na 5,95 %. |
| --- | --- |

(95)

Obvestilo o referenčnih obrestnih merah iz leta 1997, ki je veljalo leta 2007, je določalo obrestne mere s sklicevanjem na opažene obrestne mere z določenim trajanjem, tj. pet let. Vendar pa bi ukrep, ki se ocenjuje, trajal enako dolgo kot depozitni račun, kar je ocenjeno na 17 let. Ko je bilo posojilo odobreno, je krivulja donosa v Združenem kraljestvu padala, saj je bilo odobreno leta 1999. Čeprav je bila referenčna obrestna mera 5,9 %, so bile 15-letne menjalne obrestne mere za funt šterling konec marca 2007 5,2 %. Merilo, ki je bilo uporabljeno v obvestilu o referenčnih obrestnih merah iz leta 1997, so bile petletne medbančne menjalne obrestne mere, in tako Komisija meni, da je ustrezna 15-letna obrestna mera primerno merilo za zadevni ukrep. PV skladu z obvestilom jo je treba povečati za standardno premijo v višini 75 osnovnih točk, to je na 5,95 %.

| (96) | Tako določena obrestna mera bi morala biti dodatno prilagojena, da bi odražala stopnjo zavarovanja in podrejenosti. |
| --- | --- |

(96)

Tako določena obrestna mera bi morala biti dodatno prilagojena, da bi odražala stopnjo zavarovanja in podrejenosti.

| (97) | Posojilo delničarja ni zavarovano, zato je njegovo zavarovanje s premoženjem treba obravnavati kot nižje od tistega, ki bi ga običajno zahtevale banke. V takih primerih obvestilo o referenčnih obrestnih merah iz leta 1997 določa maržo 400 točk ali več nad ustreznim merilom, če nobena zasebna banka ne bi odobrila dodelitve zadevnega posojila. Komisija v skladu s predhodnimi odločbami Komisije (24) na podlagi obvestila o referenčnih obrestnih merah iz leta meni, da bi bilo obrestno mero treba povečati za premijo v višini 400 osnovnih točk, ki odraža pomanjkanje zavarovanja, in premijo v višini 200 osnovnih točk, ki odraža podrejeno naravo instrumenta. |
| --- | --- |

(97)

Posojilo delničarja ni zavarovano, zato je njegovo zavarovanje s premoženjem treba obravnavati kot nižje od tistega, ki bi ga običajno zahtevale banke. V takih primerih obvestilo o referenčnih obrestnih merah iz leta 1997 določa maržo 400 točk ali več nad ustreznim merilom, če nobena zasebna banka ne bi odobrila dodelitve zadevnega posojila. Komisija v skladu s predhodnimi odločbami Komisije (24) na podlagi obvestila o referenčnih obrestnih merah iz leta meni, da bi bilo obrestno mero treba povečati za premijo v višini 400 osnovnih točk, ki odraža pomanjkanje zavarovanja, in premijo v višini 200 osnovnih točk, ki odraža podrejeno naravo instrumenta.

| (98) | Ob upoštevanju, da je obrestna mera posojila v višini [...] % večja od vsote obrestne mere 5,95 % in 600 osnovnih točk, se Komisija lahko strinja, da ukrep, upoštevan ločeno, ne pomeni državne pomoči. |
| --- | --- |

(98)

Ob upoštevanju, da je obrestna mera posojila v višini [...] % večja od vsote obrestne mere 5,95 % in 600 osnovnih točk, se Komisija lahko strinja, da ukrep, upoštevan ločeno, ne pomeni državne pomoči.

| (99) | Glede na to, da so bila sredstva iz leta 2007 dana na voljo kot del paketa skupaj z drugimi ukrepi, bi Komisija morala ugotoviti, ali je taka posamična ocena lahko dokončna. To vprašanje je dodatno obravnavano v razdelku 5.5. |
| --- | --- |

(99)

Glede na to, da so bila sredstva iz leta 2007 dana na voljo kot del paketa skupaj z drugimi ukrepi, bi Komisija morala ugotoviti, ali je taka posamična ocena lahko dokončna. To vprašanje je dodatno obravnavano v razdelku 5.5.

5.5   Posamična ocena ukrepov iz leta 2007

| (100) | Komisija je ugotovila, da dva od ukrepov iz leta 2007, obravnavana posebej (posojilna sredstva iz leta 2007 in posojilo delničarja v višini 300 milijonov GBP), ne pomenita državne pomoči, vendar ni mogla enako skleniti v zvezi s pokojninskim ukrepom. Glede na to, da sta bila ukrepa napovedana hkrati, mora Komisija oceniti, ali lahko potrdi ugotovitev o neobstoju pomoči glede na sodno prakso Sodišča (25). |
| --- | --- |

(100)

Komisija je ugotovila, da dva od ukrepov iz leta 2007, obravnavana posebej (posojilna sredstva iz leta 2007 in posojilo delničarja v višini 300 milijonov GBP), ne pomenita državne pomoči, vendar ni mogla enako skleniti v zvezi s pokojninskim ukrepom. Glede na to, da sta bila ukrepa napovedana hkrati, mora Komisija oceniti, ali lahko potrdi ugotovitev o neobstoju pomoči glede na sodno prakso Sodišča (25).

| (101) | Komisija je opozorila, da so bila posojilna sredstva, podaljšana v letu 2007, pravzaprav nadaljevanje ukrepov, odobrenih leta 2003, čeprav pod spremenjenimi pogoji. Iz tega sledi, da pokojninski ukrep še ni obstajal, ko je bil ukrep prvič odobren. Namena posojilnih sredstev in pokojninskega ukrepa je tako mogoče razlikovati: prvi zagotavlja zunanji vir financiranja za načrt prestrukturiranja družbe Royal Mail, drugi pa zagotavlja zavarovanje za pokritje primanjkljaja v 17 letih. Kakor je bilo navedeno zgoraj, je bilo zavarovanje sredstev v zvezi s posojilnimi sredstvi v skladu s tržno prakso. Vsa tri merila, ki jih je opredelilo sodišče (kronologija, namen in okoliščine ob času sprejetja ukrepa), govorijo v prid naravi pomoči posojilnih sredstev, ki so bila ocenjena posebej. |
| --- | --- |

(101)

Komisija je opozorila, da so bila posojilna sredstva, podaljšana v letu 2007, pravzaprav nadaljevanje ukrepov, odobrenih leta 2003, čeprav pod spremenjenimi pogoji. Iz tega sledi, da pokojninski ukrep še ni obstajal, ko je bil ukrep prvič odobren. Namena posojilnih sredstev in pokojninskega ukrepa je tako mogoče razlikovati: prvi zagotavlja zunanji vir financiranja za načrt prestrukturiranja družbe Royal Mail, drugi pa zagotavlja zavarovanje za pokritje primanjkljaja v 17 letih. Kakor je bilo navedeno zgoraj, je bilo zavarovanje sredstev v zvezi s posojilnimi sredstvi v skladu s tržno prakso. Vsa tri merila, ki jih je opredelilo sodišče (kronologija, namen in okoliščine ob času sprejetja ukrepa), govorijo v prid naravi pomoči posojilnih sredstev, ki so bila ocenjena posebej.

| (102) | Kar zadeva posojilo delničarja, je bila odločitev za odobritev tega ukrepa sprejeta pozneje kot odločitve za preostale ukrepe iz leta 2007. Posojilo je bilo vključeno v prej napovedani finančni okvir, da bi zagotovilo dovolj razmika za financiranje za izpolnitev načrta za prestrukturiranje družbe Royal Mail po zmanjšanju pričakovanega donosa v obdobju izvajanja načrta. Namen ukrepa je mogoče razlikovati od namena pokojninskega ukrepa enako kot za posojilna sredstva. Nazadnje, razmere v družbi RM ob odobritvi posojila ne morejo razveljaviti ugotovitve, da pomoči ni bilo, saj so upoštevane že v oceni primernosti obrestne mere. |
| --- | --- |

(102)

Kar zadeva posojilo delničarja, je bila odločitev za odobritev tega ukrepa sprejeta pozneje kot odločitve za preostale ukrepe iz leta 2007. Posojilo je bilo vključeno v prej napovedani finančni okvir, da bi zagotovilo dovolj razmika za financiranje za izpolnitev načrta za prestrukturiranje družbe Royal Mail po zmanjšanju pričakovanega donosa v obdobju izvajanja načrta. Namen ukrepa je mogoče razlikovati od namena pokojninskega ukrepa enako kot za posojilna sredstva. Nazadnje, razmere v družbi RM ob odobritvi posojila ne morejo razveljaviti ugotovitve, da pomoči ni bilo, saj so upoštevane že v oceni primernosti obrestne mere.

| (103) | Komisija tako ugotavlja, da je pokojninski ukrep edini, pri katerem elementa pomoči ni mogoče izključiti, in edini, katerega združljivost je treba proučiti. Ta ocena sledi v naslednjem razdelku. |
| --- | --- |

(103)

Komisija tako ugotavlja, da je pokojninski ukrep edini, pri katerem elementa pomoči ni mogoče izključiti, in edini, katerega združljivost je treba proučiti. Ta ocena sledi v naslednjem razdelku.

6.   ZDRUŽLJIVOST S SKUPNIM TRGOM

6.1   Podlaga za oceno

| (104) | Pokojninski ukrep bi Komisija lahko razglasila za združljivega samo v skladu s členom 87(3)(c) Pogodbe, v katerem je navedeno, da se pomoč za pospeševanje razvoja določenih gospodarskih dejavnosti ali določenih gospodarskih območij lahko razglasi za združljivo s skupnim trgom, kadar ne spreminja trgovinskih pogojev v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnimi interesi (26). Poleg tega je na voljo sodna praksa v zvezi z uporabo člena 87(3)(c) Pogodbe v zvezi s posebnimi okoliščinami pokojninskih ukrepov, v analizi v nadaljevanju pa je proučen ukrep ob upoštevanju te sodne prakse. Iz nje sledi, da sedanja odločba ne pomeni uporabe smernic o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah za namene razdelka 3.3 Smernic Komisije o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah (27). |
| --- | --- |

(104)

Pokojninski ukrep bi Komisija lahko razglasila za združljivega samo v skladu s členom 87(3)(c) Pogodbe, v katerem je navedeno, da se pomoč za pospeševanje razvoja določenih gospodarskih dejavnosti ali določenih gospodarskih območij lahko razglasi za združljivo s skupnim trgom, kadar ne spreminja trgovinskih pogojev v obsegu, ki bi bil v nasprotju s skupnimi interesi (26). Poleg tega je na voljo sodna praksa v zvezi z uporabo člena 87(3)(c) Pogodbe v zvezi s posebnimi okoliščinami pokojninskih ukrepov, v analizi v nadaljevanju pa je proučen ukrep ob upoštevanju te sodne prakse. Iz nje sledi, da sedanja odločba ne pomeni uporabe smernic o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah za namene razdelka 3.3 Smernic Komisije o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah (27).

6.2   Zgodovina pokojninskih sistemov družbe Royal Mail

| (105) | Da bi ocenili združljivosti pokojninskega ukrepa, je treba najprej opisati zgodovino družbe Royal Mail in njenih pokojninskih sistemov. |
| --- | --- |

(105)

Da bi ocenili združljivosti pokojninskega ukrepa, je treba najprej opisati zgodovino družbe Royal Mail in njenih pokojninskih sistemov.

| (106) | Družba Royal Mail (takrat Post Office) je leta 1969 prenehala delovati kot vladna služba in je v skladu z zakonom o pošti iz leta 1969 (Post Office Act) postala „z zakonom določeno podjetje“. V skladu z razdelkom 43(1) tega zakona so bili pokojninski sistemi za zaposlene v družbi Post Office predmet odobritve ministra za pošto in telekomunikacije. Zaposleni uradno niso bili več javni uslužbenci, vendar so ohranili pridobljene pokojninske pravice in so še naprej dobivali nove pravice pod praktično enakimi pogoji kot javni uslužbenci. Pod temi pogoji je bila končna pokojnina določena glede na delovno dobo in končni osebni dohodek Tako je bila to shema z „določenimi pravicami“, saj je bila višina pokojnine določena s pravili sheme. Pokojninska shema se je ločila od sheme za javne uslužbence in je postala financirana shema, ki razpolaga s sredstvi za prihodnje obveznosti (enako kot druge pokojninske sheme družb v Združenem kraljestvu). |
| --- | --- |

(106)

Družba Royal Mail (takrat Post Office) je leta 1969 prenehala delovati kot vladna služba in je v skladu z zakonom o pošti iz leta 1969 (Post Office Act) postala „z zakonom določeno podjetje“. V skladu z razdelkom 43(1) tega zakona so bili pokojninski sistemi za zaposlene v družbi Post Office predmet odobritve ministra za pošto in telekomunikacije. Zaposleni uradno niso bili več javni uslužbenci, vendar so ohranili pridobljene pokojninske pravice in so še naprej dobivali nove pravice pod praktično enakimi pogoji kot javni uslužbenci. Pod temi pogoji je bila končna pokojnina določena glede na delovno dobo in končni osebni dohodek Tako je bila to shema z „določenimi pravicami“, saj je bila višina pokojnine določena s pravili sheme. Pokojninska shema se je ločila od sheme za javne uslužbence in je postala financirana shema, ki razpolaga s sredstvi za prihodnje obveznosti (enako kot druge pokojninske sheme družb v Združenem kraljestvu).

| (107) | V letih 1987 in 2008 so se pokojninski sistemi znatneje spremenili (v zadnjem primeru so se ti ukrepi že pripravljali, ko je bil pokojninski ukrep sprejet). Spremenjeni pogoji iz leta 1987 so bili še vedno pogoji „določenih pravic“, kar pomeni, da je pokojnina še vedno temeljila na končnem osebnem dohodku in je bila sorazmerna številu let delovne dobe. V skladu s spremembo iz leta 2008 se novi člani vključijo pod pogoji „določenega prispevka“, kjer je stopnja končne pokojnine odvisna od uspešnosti sredstev sklada. V obeh primerih so se morali novi člani vključiti pod spremenjenimi pogoji, medtem ko so obstoječi zaposleni še naprej imeli pravice pod enakimi ali podobnimi pogoji kot prej. |
| --- | --- |

(107)

V letih 1987 in 2008 so se pokojninski sistemi znatneje spremenili (v zadnjem primeru so se ti ukrepi že pripravljali, ko je bil pokojninski ukrep sprejet). Spremenjeni pogoji iz leta 1987 so bili še vedno pogoji „določenih pravic“, kar pomeni, da je pokojnina še vedno temeljila na končnem osebnem dohodku in je bila sorazmerna številu let delovne dobe. V skladu s spremembo iz leta 2008 se novi člani vključijo pod pogoji „določenega prispevka“, kjer je stopnja končne pokojnine odvisna od uspešnosti sredstev sklada. V obeh primerih so se morali novi člani vključiti pod spremenjenimi pogoji, medtem ko so obstoječi zaposleni še naprej imeli pravice pod enakimi ali podobnimi pogoji kot prej.

6.3   Predhodne odločbe Komisije v zvezi s pokojninskimi obveznostmi in njihova uporaba v primeru družbe Royal Mail

| (108) | Komisija je v odločbi z dne 16. decembra 2003 o državnih pomočeh, ki jih je Francija odobrila družbi EDF in sektorju industrije električne energije in plinarn (28) za združljivo s skupnim trgom razglasila državno pomoč, ki je podjetja v določenem sektorju oprostila določenih pokojninskih obveznosti, ki so presegale obveznosti, ki izhajajo iz splošnih pokojninskih sistemov in so bile določene v obdobju monopola. Zavzela je tudi stališče, da je delno znižanje stroškov, ki izhajajo iz mehanizma za financiranje določenih pokojninskih pravic, pridobljenih pred reformo, pomenilo državno pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe, ki bi jo bilo mogoče razglasiti za združljivo s skupnim trgom. Komisija je v analizi računovodskih izkazov ugotovila, da se položaj družbe EDF sam po sebi ni zelo razlikoval od položaja v zvezi z „nepovratnimi stroški“ v energetskem sektorju. |
| --- | --- |

(108)

Komisija je v odločbi z dne 16. decembra 2003 o državnih pomočeh, ki jih je Francija odobrila družbi EDF in sektorju industrije električne energije in plinarn (28) za združljivo s skupnim trgom razglasila državno pomoč, ki je podjetja v določenem sektorju oprostila določenih pokojninskih obveznosti, ki so presegale obveznosti, ki izhajajo iz splošnih pokojninskih sistemov in so bile določene v obdobju monopola. Zavzela je tudi stališče, da je delno znižanje stroškov, ki izhajajo iz mehanizma za financiranje določenih pokojninskih pravic, pridobljenih pred reformo, pomenilo državno pomoč v smislu člena 87(1) Pogodbe, ki bi jo bilo mogoče razglasiti za združljivo s skupnim trgom. Komisija je v analizi računovodskih izkazov ugotovila, da se položaj družbe EDF sam po sebi ni zelo razlikoval od položaja v zvezi z „nepovratnimi stroški“ v energetskem sektorju.

| (109) | Komisija je v odločbi z dne 10. oktobra 2007 o državni pomoči Francije v zvezi z reformo financiranja pokojnin državnih uslužbencev, zaposlenih pri La Poste (29) zavzela stališče, da so zadevni ukrepi pomoči družbo La Poste oprostili določenih pokojninskih obveznosti, ki so presegale obveznosti, ki izhajajo iz navadnih pokojninskih sistemov in so bile določene v obdobju monopola. Te obveznosti so izhajale iz, prvič, višjih pokojninskih prispevkov, ki jih je bilo treba plačati v zvezi z zaposlenimi, ki imajo status javnega uslužbenca, in, drugič, iz zahteve, da se za te zaposlene zagotovi ravnovesje pokojninske sheme družbe La Poste. |
| --- | --- |

(109)

Komisija je v odločbi z dne 10. oktobra 2007 o državni pomoči Francije v zvezi z reformo financiranja pokojnin državnih uslužbencev, zaposlenih pri La Poste (29) zavzela stališče, da so zadevni ukrepi pomoči družbo La Poste oprostili določenih pokojninskih obveznosti, ki so presegale obveznosti, ki izhajajo iz navadnih pokojninskih sistemov in so bile določene v obdobju monopola. Te obveznosti so izhajale iz, prvič, višjih pokojninskih prispevkov, ki jih je bilo treba plačati v zvezi z zaposlenimi, ki imajo status javnega uslužbenca, in, drugič, iz zahteve, da se za te zaposlene zagotovi ravnovesje pokojninske sheme družbe La Poste.

| (110) | Komisija je ugotovila, da ukrepi pomenijo državno pomoč, ki je bila kljub temu združljiva s skupnim trgom v skladu s členom 87(3)(c) Pogodbe. Pri tem je opozorila, da so bili ukrepi omejeni samo na tisto, kar je bilo nujno potrebno za vzpostavitev enakovrednega položaja pri prispevkih za socialno varnost in davkih ter bi nazadnje spodbujalo razvoj konkurence in nadaljnjo liberalizacijo poštnega sektorja. Poleg tega je z iskanjem vzporednic z odločbo v zvezi z družbo EDF opazila, da družba La Poste ni več zaposlovala javnih uslužbencev, da so prihodnja pokojninska plačila družbo La Poste postavila ob bok njenim konkurentom v zvezi s prispevki za socialno varnost in davki ter da bi obveznosti iz zakona iz leta 1990 pred liberalizacijo poštnega sektorja vplivale na konkurenčnost družbe La Poste v okolju, ki se liberalizira. |
| --- | --- |

(110)

Komisija je ugotovila, da ukrepi pomenijo državno pomoč, ki je bila kljub temu združljiva s skupnim trgom v skladu s členom 87(3)(c) Pogodbe. Pri tem je opozorila, da so bili ukrepi omejeni samo na tisto, kar je bilo nujno potrebno za vzpostavitev enakovrednega položaja pri prispevkih za socialno varnost in davkih ter bi nazadnje spodbujalo razvoj konkurence in nadaljnjo liberalizacijo poštnega sektorja. Poleg tega je z iskanjem vzporednic z odločbo v zvezi z družbo EDF opazila, da družba La Poste ni več zaposlovala javnih uslužbencev, da so prihodnja pokojninska plačila družbo La Poste postavila ob bok njenim konkurentom v zvezi s prispevki za socialno varnost in davki ter da bi obveznosti iz zakona iz leta 1990 pred liberalizacijo poštnega sektorja vplivale na konkurenčnost družbe La Poste v okolju, ki se liberalizira.

| (111) | V Franciji so poklicne pokojninske sheme („2. steber“) obvezne in se financirajo po načelu sprotnega plačevanja. Na splošno plačani prispevki delodajalca odvezujejo nadaljnje odgovornosti za financiranje nastalih pokojninskih pravic. Ko je morala družba La Poste v skladu z zakonom iz leta 1990 zagotavljati ravnovesje svoje pokojninske sheme za javne uslužbence, je družba imela obveznost, ki je drugim podjetjem ni bilo treba izpolnjevati. |
| --- | --- |

(111)

V Franciji so poklicne pokojninske sheme („2. steber“) obvezne in se financirajo po načelu sprotnega plačevanja. Na splošno plačani prispevki delodajalca odvezujejo nadaljnje odgovornosti za financiranje nastalih pokojninskih pravic. Ko je morala družba La Poste v skladu z zakonom iz leta 1990 zagotavljati ravnovesje svoje pokojninske sheme za javne uslužbence, je družba imela obveznost, ki je drugim podjetjem ni bilo treba izpolnjevati.

| (112) | V Združenem kraljestvu se pokojninski sistemi razlikujejo od pokojninskih sistemov v Franciji. Večina poklicnih pokojninskih shem se „oddaja“ iz državnega pokojninskega sistema, znanega kot State Earnings Related Pension Scheme (pokojninska shema, povezana z državnimi dohodki). Večina velikih delodajalcev ima vzpostavljene lastne pokojninske sheme. V skladu z zakonodajo Združenega kraljestva morajo te sheme zagotavljati pokojnine, ki izpolnjujejo določene standarde, delodajalci pa imajo določene obveznosti za zagotovitev, da se sheme primerno financirajo. V skladu z nekaterimi računovodskimi standardi (IFRS) morajo delodajalci primanjkljaje v takih pokojninskih shemah vključiti v svoja bilančna stanja. Pravila, ki zahtevajo, da družba Royal Mail odgovarja za svoj primanjkljaj, tako niso drugačna od pravil, ki veljajo za druga podjetja. Vendar pa je stopnja tega primanjkljaja posledica pogojev, ki so bili določeni kot posledica lastništva vlade. |
| --- | --- |

(112)

V Združenem kraljestvu se pokojninski sistemi razlikujejo od pokojninskih sistemov v Franciji. Večina poklicnih pokojninskih shem se „oddaja“ iz državnega pokojninskega sistema, znanega kot State Earnings Related Pension Scheme (pokojninska shema, povezana z državnimi dohodki). Večina velikih delodajalcev ima vzpostavljene lastne pokojninske sheme. V skladu z zakonodajo Združenega kraljestva morajo te sheme zagotavljati pokojnine, ki izpolnjujejo določene standarde, delodajalci pa imajo določene obveznosti za zagotovitev, da se sheme primerno financirajo. V skladu z nekaterimi računovodskimi standardi (IFRS) morajo delodajalci primanjkljaje v takih pokojninskih shemah vključiti v svoja bilančna stanja. Pravila, ki zahtevajo, da družba Royal Mail odgovarja za svoj primanjkljaj, tako niso drugačna od pravil, ki veljajo za druga podjetja. Vendar pa je stopnja tega primanjkljaja posledica pogojev, ki so bili določeni kot posledica lastništva vlade.

| (113) | Dejanske in pravne okoliščine pri družbi Royal Mail so tako drugačne kot pri odločbah v zvezi z družbama EDF in La Poste. Kljub temu pa Komisija meni, da se nekateri vidiki teh zadev lahko uporabljajo v zvezi z družbo Royal Mail. Ti primeri še zlasti kažejo, da se lahko višji pokojninski prispevki, ki izhajajo iz posebnega statusa (in zlasti statusa javnega uslužbenca) in ki so bili določeni v obdobju monopola, štejejo za stroške, ki po nepotrebnem bremenijo družbo, kritje teh stroškov s strani države pa je lahko združljivo s skupnim trgom v skladu s členom 87(3)(c) Pogodbe. |
| --- | --- |

(113)

Dejanske in pravne okoliščine pri družbi Royal Mail so tako drugačne kot pri odločbah v zvezi z družbama EDF in La Poste. Kljub temu pa Komisija meni, da se nekateri vidiki teh zadev lahko uporabljajo v zvezi z družbo Royal Mail. Ti primeri še zlasti kažejo, da se lahko višji pokojninski prispevki, ki izhajajo iz posebnega statusa (in zlasti statusa javnega uslužbenca) in ki so bili določeni v obdobju monopola, štejejo za stroške, ki po nepotrebnem bremenijo družbo, kritje teh stroškov s strani države pa je lahko združljivo s skupnim trgom v skladu s členom 87(3)(c) Pogodbe.

6.4   Ocena pokojninskega ukrepa

| (114) | V primeru družbe Royal Mail so bile pokojninske pravice, ki so jih pridobili zaposleni, ki so stopili v pokojninsko shemo pred letom 1987, očitno usklajene s pokojninskimi pravicami javnih uslužbencev. V pokojninsko shemo je bilo 31. marca 2007 vključenih 153 125 uslužbencev, ki so že bili upokojeni in so prejemali pokojnino ter so se vključili v shemo pod temi pogoji. To so torej že upokojeni nekdanji zaposleni, katerih storitve podjetju ne koristijo več. V skladu z informacijami, ki so jih predložili organi Združenega kraljestva, pogojev, ki se uporabljajo za zavarovance, ki so se shemi pridružili po letu 1987, ni mogoče jasno opredeliti kot pogoje za javne službe niti kot pogoje za zasebni sektor, ki bi ustrezali pogojem konkurentov družbe RM na novo liberaliziranem poštnem trgu. Kakor je že navedeno, ti pogoji novim zavarovancem po letu 2008 niso bili več na voljo. Obveznosti za zavarovance, ki so se pokojninski shemi pridružili pred letom 1987, v povprečju znatno presegajo obveznosti za zavarovance, ki so se shemi pridružili pod pogoji, ki so se uporabljali po reformi leta 1987 in do nove reforme v letu 2008. Znesek teh dodatnih obveznosti je bil preračunan na [...] GBP na zaposlenega. |
| --- | --- |

(114)

V primeru družbe Royal Mail so bile pokojninske pravice, ki so jih pridobili zaposleni, ki so stopili v pokojninsko shemo pred letom 1987, očitno usklajene s pokojninskimi pravicami javnih uslužbencev. V pokojninsko shemo je bilo 31. marca 2007 vključenih 153 125 uslužbencev, ki so že bili upokojeni in so prejemali pokojnino ter so se vključili v shemo pod temi pogoji. To so torej že upokojeni nekdanji zaposleni, katerih storitve podjetju ne koristijo več. V skladu z informacijami, ki so jih predložili organi Združenega kraljestva, pogojev, ki se uporabljajo za zavarovance, ki so se shemi pridružili po letu 1987, ni mogoče jasno opredeliti kot pogoje za javne službe niti kot pogoje za zasebni sektor, ki bi ustrezali pogojem konkurentov družbe RM na novo liberaliziranem poštnem trgu. Kakor je že navedeno, ti pogoji novim zavarovancem po letu 2008 niso bili več na voljo. Obveznosti za zavarovance, ki so se pokojninski shemi pridružili pred letom 1987, v povprečju znatno presegajo obveznosti za zavarovance, ki so se shemi pridružili pod pogoji, ki so se uporabljali po reformi leta 1987 in do nove reforme v letu 2008. Znesek teh dodatnih obveznosti je bil preračunan na [...] GBP na zaposlenega.

| (115) | Iz tega sledi, da ima pokojninska shema družbe Royal Mail še vedno znatne obveznosti, ki so izključno posledica zaposlovanja osebja pod pogoji za javne uslužbence in zaposlovanja v obdobju, ko je družba Royal Mail uživala monopol na področju navadne pisemske pošte. Te okoliščine so enake okoliščinam v zadevi La Poste. Komisija je na podlagi informacij, ki jih je predložilo Združeno kraljestvo, ugotovila, da te dodatne obveznosti znašajo [...] GBP (zmnožek 153 125 in [...] GBP), ki tako znatno presegajo znesek morebitne pomoči v višini [...] GBP pri ukrepu. Komisiji se pri izvajanju te analize ni zdelo potrebno ugotavljati, ali te obveznosti iz pokojninske sheme pomenijo celotni znesek obveznosti sheme, ki jih je mogoče šteti za stroške, ki po nepotrebnem bremenijo družbo, ko je ugotovila, da vsekakor presegajo morebitni znesek pomoči pri ukrepu. |
| --- | --- |

(115)

Iz tega sledi, da ima pokojninska shema družbe Royal Mail še vedno znatne obveznosti, ki so izključno posledica zaposlovanja osebja pod pogoji za javne uslužbence in zaposlovanja v obdobju, ko je družba Royal Mail uživala monopol na področju navadne pisemske pošte. Te okoliščine so enake okoliščinam v zadevi La Poste. Komisija je na podlagi informacij, ki jih je predložilo Združeno kraljestvo, ugotovila, da te dodatne obveznosti znašajo [...] GBP (zmnožek 153 125 in [...] GBP), ki tako znatno presegajo znesek morebitne pomoči v višini [...] GBP pri ukrepu. Komisiji se pri izvajanju te analize ni zdelo potrebno ugotavljati, ali te obveznosti iz pokojninske sheme pomenijo celotni znesek obveznosti sheme, ki jih je mogoče šteti za stroške, ki po nepotrebnem bremenijo družbo, ko je ugotovila, da vsekakor presegajo morebitni znesek pomoči pri ukrepu.

| (116) | Komisija je poleg tega ugotovila, da enako, kot je bilo značilno za ukrepe družbe La Poste, opisane v uvodni izjavi 107, pogoji, ki povzročajo dodatne stroške, niso več na voljo novim zaposlenim in dejansko niso bili od leta 1987 ter da bi obveznosti, ki izhajajo iz teh pogojev pred fazo liberalizacije poštnega sektorja, vplivale na razvoj učinkovite konkurence v okolju v procesu liberalizacije. V primeru družbe Royal Mail ukrep ne vpliva na prispevke za socialno varnost in plačila davka za sedanje zaposlene, zato v tem smislu družbe RM ne postavlja v ugodnejši položaj v primerjavi s konkurenti. |
| --- | --- |

(116)

Komisija je poleg tega ugotovila, da enako, kot je bilo značilno za ukrepe družbe La Poste, opisane v uvodni izjavi 107, pogoji, ki povzročajo dodatne stroške, niso več na voljo novim zaposlenim in dejansko niso bili od leta 1987 ter da bi obveznosti, ki izhajajo iz teh pogojev pred fazo liberalizacije poštnega sektorja, vplivale na razvoj učinkovite konkurence v okolju v procesu liberalizacije. V primeru družbe Royal Mail ukrep ne vpliva na prispevke za socialno varnost in plačila davka za sedanje zaposlene, zato v tem smislu družbe RM ne postavlja v ugodnejši položaj v primerjavi s konkurenti.

| (117) | Komisija je ugotovila tudi, da je ta oblika ukrepa pustila pokojninske obveznosti družbe Royal Mail nedotaknjene in je družbi samo omogočila, da primanjkljaj odpravi skozi daljše časovno obdobje, namesto da bi te obveznosti odpisala v celoti. Zadnja oblika ukrepa je bila uporabljena pri družbi La Poste, kar pomeni, da je bil upravičenec trajno oproščen obveznosti, ki bi jih drugače moral plačevati, in mu jih posledično ni bilo treba upoštevati v bilančnem stanju. V primeru družbe Royal Mail ukrep ne spreminja višine pokojninskega primanjkljaja, ki ga mora družba upoštevati v bilančnem stanju v skladu z mednarodnimi računovodskimi pravili. Družba mora v skladu s pokojninsko zakonodajo Združenega kraljestva še vedno ukrepati, da odpravi ta primanjkljaj. Ta ukrep je samo podaljšal obdobje, v katerem to lahko izvede. Glede na to, da že zgornja analiza odraža to lastnost, da je morebitni element pomoči ocenjen na znesek [...] GBP, in ne 850 milijonov GBP, Komisija meni, da je ukrep, ki od upravičenca zahteva, naj svoje obveznosti pokrije v celoti, na splošno verjetno manj izkrivljajoč kot ukrep, ki upravičenca obveznosti oprosti. |
| --- | --- |

(117)

Komisija je ugotovila tudi, da je ta oblika ukrepa pustila pokojninske obveznosti družbe Royal Mail nedotaknjene in je družbi samo omogočila, da primanjkljaj odpravi skozi daljše časovno obdobje, namesto da bi te obveznosti odpisala v celoti. Zadnja oblika ukrepa je bila uporabljena pri družbi La Poste, kar pomeni, da je bil upravičenec trajno oproščen obveznosti, ki bi jih drugače moral plačevati, in mu jih posledično ni bilo treba upoštevati v bilančnem stanju. V primeru družbe Royal Mail ukrep ne spreminja višine pokojninskega primanjkljaja, ki ga mora družba upoštevati v bilančnem stanju v skladu z mednarodnimi računovodskimi pravili. Družba mora v skladu s pokojninsko zakonodajo Združenega kraljestva še vedno ukrepati, da odpravi ta primanjkljaj. Ta ukrep je samo podaljšal obdobje, v katerem to lahko izvede. Glede na to, da že zgornja analiza odraža to lastnost, da je morebitni element pomoči ocenjen na znesek [...] GBP, in ne 850 milijonov GBP, Komisija meni, da je ukrep, ki od upravičenca zahteva, naj svoje obveznosti pokrije v celoti, na splošno verjetno manj izkrivljajoč kot ukrep, ki upravičenca obveznosti oprosti.

| (118) | V zvezi z učinkom ukrepa na konkurenco je mogoče opozoriti, da se odplačila primanjkljaja, ki jih bo morala družba Royal Mail plačevati pokojninski shemi, ko bodo določena po pogajanjih med družbo in skrbniki pokojninskega sklada, ne spreminjajo glede na ravni prihodkov in odhodkov. Njihovo zmanjšanje v prvih letih na podlagi ukrepa tako ne vpliva na mejne stroške in ni takšno, da bi vplivalo na poslovne odločitve družbe Royal Mail in zlasti na njene prihodnje odločitve v zvezi z naložbami (30). Komisija tako meni, da učinek na konkurenco ni tak, da bi negativno vplival na pogoje trgovanja do stopnje, ki bi bila v nasprotju s skupnimi interesi v smislu člena 87(3)(c) Pogodbe. |
| --- | --- |

(118)

V zvezi z učinkom ukrepa na konkurenco je mogoče opozoriti, da se odplačila primanjkljaja, ki jih bo morala družba Royal Mail plačevati pokojninski shemi, ko bodo določena po pogajanjih med družbo in skrbniki pokojninskega sklada, ne spreminjajo glede na ravni prihodkov in odhodkov. Njihovo zmanjšanje v prvih letih na podlagi ukrepa tako ne vpliva na mejne stroške in ni takšno, da bi vplivalo na poslovne odločitve družbe Royal Mail in zlasti na njene prihodnje odločitve v zvezi z naložbami (30). Komisija tako meni, da učinek na konkurenco ni tak, da bi negativno vplival na pogoje trgovanja do stopnje, ki bi bila v nasprotju s skupnimi interesi v smislu člena 87(3)(c) Pogodbe.

| (119) | Komisija je na podlagi tega ugotovila, da je do stopnje, do katere pokojninski ukrep vsebuje element pomoči, tak element združljiv s skupnim trgom. |
| --- | --- |

(119)

Komisija je na podlagi tega ugotovila, da je do stopnje, do katere pokojninski ukrep vsebuje element pomoči, tak element združljiv s skupnim trgom.

7.   SKLEPNA UGOTOVITEV

| (120) | Komisija ugotavlja, da je do stopnje, do katere pokojninski ukrep vsebuje element pomoči, Združeno kraljestvo to nezakonito izvajalo in tako kršilo člen 88(3) Pogodbe. Kljub temu pa Komisija meni, da je ta pomoč združljiva. Komisija ugotavlja, da drugi ukrepi ne pomenijo državne pomoči – |
| --- | --- |

(120)

Komisija ugotavlja, da je do stopnje, do katere pokojninski ukrep vsebuje element pomoči, Združeno kraljestvo to nezakonito izvajalo in tako kršilo člen 88(3) Pogodbe. Kljub temu pa Komisija meni, da je ta pomoč združljiva. Komisija ugotavlja, da drugi ukrepi ne pomenijo državne pomoči –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Posojilo iz leta 2001, posojilna sredstva in posojilo delničarja iz leta 2007 ne dodeljujejo državne pomoči družbi Royal Mail.

Člen 2

Pokojninski ukrep je do stopnje, do katere vsebuje državno pomoč, združljiv s skupnim trgom.

Člen 3

Ta odločba je naslovljena na Združeno kraljestvo Velika Britanije in Severne Irske.

V Bruslju, 8. aprila 2009

Za Komisijo

Neelie KROES

Članica Komisije

---

(1)  UL C 91, 26.4.2007, str. 34.

1

(2)  UL C 269, 8.11.2003, str. 23.

2

(3)  UL C 141, 16.6.2006, str. 2.

3

(4)  UL C 80, 13.4.2007, str. 5.

4

(5)  Glej opombo 1.

5

(6)  Dopis organov Združenega kraljestva z dne 31. oktobra 2006. Gilt je vrednostni papir vlade Združenega kraljestva.

6

(7)  UL L 247, 14.9.2002, str. 27.

7

(8)  Royal Mail Holdings plc, nerevidirano vmesno poročilo za polletje, ki se je končalo 24. septembra 2006.

8

(9)  „Posojilo iz leta 2001“ je pravzaprav sestavljeno iz 20 posojil po 25 milijonov GBP, za katero je obrestna stopnja določena glede na dan v obdobju med letoma 1999 in 2000, na katerega se je posojilo črpalo iz denarnih rezerv. Ta posamezna posojila se v tej odločbi imenujejo „obroki“ posojila iz leta 2001.

9

(10)  Poslovna skrivnost.

10

(11)  [...].

11

(12)  Obdobje pri referenčnih obrestnih merah je v skladu z metodologijo, ki se je uporabljala do 31. decembra 2007, trajalo pet let, v skladu z obvestilom, sprejetim na začetku leta 2008, pa eno leto.

12

(13)  UL C 273, 9.9.1997, str. 3.

13

(14)  Ker je posojilo sestavljeno iz različnih obrokov, za katere je obrestna mera odvisna od datuma in trajanja, za katero so se ustrezna sredstva črpala iz rezerv družbe Royal Mail (glej sprotno opombo 6), ima vsak obrok svojo obrestno mero. Tako je razloženo, zakaj je povprečna obrestna mera 5,8 %. Ustrezna obrestna mera za vladno obveznico je bila obrestna mera za obveznico, katere trajanje je bilo najbolj podobno trajanju zadevnega obroka na dan črpanja.

14

(15)  Del posojilnih sredstev je do takrat zapadel, tako so neizplačana sredstva znašala 844 milijonov GBP.

15

(16)  Obremenitev vseh sredstev (floating charge) je oblika zavarovanja, ki se ne nanaša na določeno sredstvo, temveč na razred sredstev.

16

(17)  Ta možnost je navedena v regulativnem zakoniku o delovanju 03 (Regulatory Code of practice 03), ki ga je izdal regulativni organ Združenega kraljestva za pokojnine, „Funding Defined Benefits (financiranje določenih ugodnosti)“, februar 2006, odstavek 106. Vendar pa Združeno kraljestvo ni navedlo nobenih primerov uporabe te možnosti.

17

Regulatory Code of practice 03

(18)  Glej na primer zadeve Landesbanken, kot je odločba HSH NN 71/05, ter odločbe NN 72/05, NN 19/06 in NN 34/07.

18

(19)  Združeno kraljestvo vztraja, da lahko njegova javna podjetja jemljejo posojila samo od države. Komisija v tej odločbi ne dvomi o tej politiki, vendar vztraja pri stališču, da bi ukrepe moralo biti mogoče proučiti posebej. V vsakem primeru bi bilo za vlagatelja v tržnem gospodarstvu zelo nenavadno, da bi bil edini delničar podjetja, ki ni del širše skupine, kot je družba Royal Mail, in hkrati tudi edini bančnik družbe.

19

(20)  Za namene teh projekcij je naložba vključevala posojilo delničarja v višini 300 milijonov GBP, saj je Komisija v nekem trenutku preiskave proučevala možnost, da bi bilo ta ukrep prav tako mogoče enačiti s kapitalom. Komisija se je nazadnje odločila, da bo ta ukrep ocenjevala kot posojilo, kot je opisano v nadaljevanju. Spremenjena obravnava v preglednici ne bi spremenila odločitve Komisije v zvezi s skladnostjo ukrepa pokojninskega depozitnega računa s trgom.

20

(21)  The Pensions Regulator (pokojninski regulator): The regulator's statement, May 2006, „How the Pensions Regulator will regulate the funding of defined benefits“, paragraph 3.16 (izjava regulatorja, maj 2006, „Kako bo pokojninski regulator urejal financiranje nekaterih ugodnosti“, odstavek 3.16).

21

(22)  N 55/08 – Nemčija – GA/ESRR podrejena posojila. Glej tudi zadevo C 38/05 – Nemčija – Biria, v kateri je bilo obravnavano „tiho sodelovanje“, ocenjeno v skladu z obvestilom o referenčnih obrestnih merah iz leta 1997.

22

(23)  Obvestilo Komisije o načinu določanja referenčnih obrestnih mer in diskontnih stopenj, UL C 273, 9.9.1997, str. 3.

23

(24)  Zadeve C 38/05, Biria, UL L 183, 13.7.2007, str. 27; C 38/07, Arbel Fauvet Rail SA, UL L 238, 5.9.2008, str. 27; C 95/01, Siderurgica Añon, UL L 311, 26.11.2005, str. 22; C 20/2000, Sniace, UL L 108, 30.4.2003, str. 35.

24

(25)  Sodba Sodišča prve stopnje (drugi razširjeni senat) z dne 15. septembra 1998 v zadevi T-11/95 – BP Chemicals Limited proti Komisiji Evropskih skupnosti. Poročila Evropskega sodišča [1998], str. II-3235, odstavki 170ff.

25

BP Chemicals Limited proti Komisiji

(26)  Združeno kraljestvo se ni sklicevalo na člen 86(2) Pogodbe kot podlago za združljivost katere koli od pomoči, odobrene družbi Royal Mail v okviru pokojninskega ukrepa.

26

(27)  UL C 244, 1.10.2004, str. 2.

27

(28)  UL L 49, 22.2.2005, str. 9.

28

(29)  UL L 63, 7.3.2008, str. 16.

29

(30)  Glej odstavek 170 odločbe o družbi La Poste.

30

---

| 14.8.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 210/36 |
| --- | --- | --- | --- |

14.8.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 210/36

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 23. julija 2009

o spremembi Odločbe 2008/458/ES o določitvi pravil za izvajanje Odločbe št. 575/2007/ES Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Evropskega sklada za vračanje za obdobje 2008–2013 v okviru splošnega programa „Solidarnost in upravljanje migracijskih tokov“ glede sistemov upravljanja in nadzora držav članic, pravil za upravno in finančno upravljanje ter upravičenosti izdatkov za projekte, ki jih sofinancira Sklad

(notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 5453)

(Besedilo v angleškem, bolgarskem, češkem, estonskem, finskem, francoskem, grškem, italijanskem, latvijskem, litovskem, madžarskem, malteškem, nemškem, nizozemskem, poljskem, portugalskem, romunskem, slovaškem, slovenskem, španskem in švedskem jeziku je edino verodostojno)

(2009/614/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Odločbe št. 575/2007/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. maja 2007 o ustanovitvi Evropskega sklada za vračanje za obdobje 2008–2013 v okviru splošnega programa „Solidarnost in upravljanje migracijskih tokov“ (1) ter zlasti člena 23 in člena 35(4) Odločbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Glede na izkušnje, pridobljene od ustanovitve Sklada, je primerno, da se obdobje upravičenosti letnih programov podaljša ter da se tako državam članicam omogoči učinkovito izvajanje Sklada in prilagodi rok za predložitev končnega poročila o izvajanju letnega programa. |
| --- | --- |

(1)

Glede na izkušnje, pridobljene od ustanovitve Sklada, je primerno, da se obdobje upravičenosti letnih programov podaljša ter da se tako državam članicam omogoči učinkovito izvajanje Sklada in prilagodi rok za predložitev končnega poročila o izvajanju letnega programa.

| (2) | Prav tako je primerno, da se prilagodi postopek za predložitev revidiranih letnih programov držav članic. |
| --- | --- |

(2)

Prav tako je primerno, da se prilagodi postopek za predložitev revidiranih letnih programov držav članic.

| (3) | V skladu s členom 3 Protokola o stališču Združenega kraljestva in Irske, priloženega k Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti, je temeljni akt za Združeno kraljestvo zavezujoč, posledično pa je zanj zavezujoča tudi ta odločba. |
| --- | --- |

(3)

V skladu s členom 3 Protokola o stališču Združenega kraljestva in Irske, priloženega k Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti, je temeljni akt za Združeno kraljestvo zavezujoč, posledično pa je zanj zavezujoča tudi ta odločba.

| (4) | V skladu s členom 3 Protokola o stališču Združenega kraljestva in Irske, priloženega k Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti, je temeljni akt za Irsko zavezujoč, posledično pa je zanjo zavezujoča tudi ta odločba. |
| --- | --- |

(4)

V skladu s členom 3 Protokola o stališču Združenega kraljestva in Irske, priloženega k Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti, je temeljni akt za Irsko zavezujoč, posledično pa je zanjo zavezujoča tudi ta odločba.

| (5) | V skladu s členom 2 Protokola o stališču Danske, ki je priložen k Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti, ta odločba za Dansko ni zavezujoča in se v njej ne uporablja. |
| --- | --- |

(5)

V skladu s členom 2 Protokola o stališču Danske, ki je priložen k Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti, ta odločba za Dansko ni zavezujoča in se v njej ne uporablja.

| (6) | Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem skupnega odbora „Solidarnost in upravljanje migracijskih tokov“ – |
| --- | --- |

(6)

Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem skupnega odbora „Solidarnost in upravljanje migracijskih tokov“ –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Odločba Komisije 2008/458/ES (2) se spremeni:

| 1. | člen 23(1) se nadomesti z naslednjim:
  „1.   Da bi se lahko izvedla revizija letnega programa, ki ga je Komisija potrdila v skladu s členom 21(5) temeljnega akta, zadevne države članice predložijo Komisiji revidirani osnutek letnega programa najpozneje tri mesece pred iztekom obdobja upravičenosti. Komisija pregleda in čim prej odobri revidirani letni program v skladu s postopkom, določenim v členu 21(5) temeljnega akta.“; |
| --- | --- |

1.

člen 23(1) se nadomesti z naslednjim:

„1.   Da bi se lahko izvedla revizija letnega programa, ki ga je Komisija potrdila v skladu s členom 21(5) temeljnega akta, zadevne države članice predložijo Komisiji revidirani osnutek letnega programa najpozneje tri mesece pred iztekom obdobja upravičenosti. Komisija pregleda in čim prej odobri revidirani letni program v skladu s postopkom, določenim v členu 21(5) temeljnega akta.“;

| 2. | v točki 4.1 dela A Priloge V se besede „Seznam vseh izterjav v teku na dan 30. junija leta N + 2 (N = leto tega letnega programa)“ nadomestijo z besedami „Seznam vseh izterjav v teku šest mesecev po izteku roka za upravičenost izdatkov“; |
| --- | --- |

2.

v točki 4.1 dela A Priloge V se besede „Seznam vseh izterjav v teku na dan 30. junija leta N + 2 (N = leto tega letnega programa)“ nadomestijo z besedami „Seznam vseh izterjav v teku šest mesecev po izteku roka za upravičenost izdatkov“;

| 3. | v Prilogi XI se točka I.4.1 nadomesti z naslednjim:






  „1. | Nastati morajo stroški, povezani s projektom, in izvršena morajo biti ustrezna plačila (razen za amortizacijo) po 1. januarju tistega leta, ki je navedeno v odločbi o financiranju, s katero se odobrijo letni programi držav članic. Obdobje upravičenosti traja do 30. junija leta N (3) + 2, kar pomeni, da morajo stroški, povezani s projektom, nastati pred tem datumom. |
| --- | --- | --- |

3.

v Prilogi XI se točka I.4.1 nadomesti z naslednjim:

„1.

Nastati morajo stroški, povezani s projektom, in izvršena morajo biti ustrezna plačila (razen za amortizacijo) po 1. januarju tistega leta, ki je navedeno v odločbi o financiranju, s katero se odobrijo letni programi držav članic. Obdobje upravičenosti traja do 30. junija leta N (3) + 2, kar pomeni, da morajo stroški, povezani s projektom, nastati pred tem datumom.

| 4. | v Prilogi XI se točka V.3 nadomesti z naslednjim:






  „3. | Opraviti je treba dejavnosti, povezane s tehnično pomočjo, in izvršena morajo biti ustrezna plačila po 1. januarju tistega leta, ki je navedeno v odločbi o financiranju, s katero se odobrijo letni programi držav članic. Obdobje upravičenosti traja najpozneje do izteka roka za predložitev končnega poročila o izvajanju letnega programa.“. |
| --- | --- | --- |

4.

v Prilogi XI se točka V.3 nadomesti z naslednjim:

„3.

Opraviti je treba dejavnosti, povezane s tehnično pomočjo, in izvršena morajo biti ustrezna plačila po 1. januarju tistega leta, ki je navedeno v odločbi o financiranju, s katero se odobrijo letni programi držav članic. Obdobje upravičenosti traja najpozneje do izteka roka za predložitev končnega poročila o izvajanju letnega programa.“.

Člen 2

Ta odločba se uporablja za vse letne programe, za katere plačilo razlike ob njenem sprejetju še ni bilo izvedeno.

Člen 3

Ta odločba je naslovljena na Kraljevino Belgijo, Republiko Bolgarijo, Češko republiko, Zvezno republiko Nemčijo, Republiko Estonijo, Irsko, Helensko republiko, Kraljevino Španijo, Francosko republiko, Italijansko republiko, Republiko Ciper, Republiko Latvijo, Republiko Litvo, Veliko vojvodstvo Luksemburg, Republiko Madžarsko, Republiko Malto, Kraljevino Nizozemsko, Republiko Avstrijo, Republiko Poljsko, Portugalsko republiko, Romunijo, Republiko Slovenijo, Slovaško republiko, Republiko Finsko, Kraljevino Švedsko ter Združeno kraljestvo Velika Britanija in Severna Irska.

V Bruslju, 23. julija 2009

Za Komisijo

Jacques BARROT

Podpredsednik

---

(1)  UL L 144, 6.6.2007, str. 45.

1

(2)  UL L 167, 27.6.2008, str. 135.

2

(3)  Pri čemer je , ‚N‘ leto, navedeno v odločbi o financiranju, s katero se odobrijo letni programi držav članic.“;

3

---

III Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo EU

AKTI, SPREJETI V SKLADU Z NASLOVOM V POGODBE EU

| 14.8.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 210/38 |
| --- | --- | --- | --- |

14.8.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 210/38

---

SKUPNO STALIŠČE SVETA 2009/615/SZVP

z dne 13. avgusta 2009

o spremembi Skupnega stališča 2006/318/SZVP o podaljšanju omejevalnih ukrepov proti Burmi/Mjanmaru

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 15 Pogodbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je 27. aprila 2006 sprejel Skupno stališče 2006/318/SZVP (1) o podaljšanju omejevalnih ukrepov proti Burmi/Mjanmaru. |
| --- | --- |

(1)

Svet je 27. aprila 2006 sprejel Skupno stališče 2006/318/SZVP (1) o podaljšanju omejevalnih ukrepov proti Burmi/Mjanmaru.

| (2) | S Skupnim stališčem Sveta 2009/351/SZVP (2) z dne 27. aprila 2009 so bili omejevalni ukrepi iz Skupnega stališča 2006/318/SZVP podaljšani do 30. aprila 2010. |
| --- | --- |

(2)

S Skupnim stališčem Sveta 2009/351/SZVP (2) z dne 27. aprila 2009 so bili omejevalni ukrepi iz Skupnega stališča 2006/318/SZVP podaljšani do 30. aprila 2010.

| (3) | Evropska unija je 11. avgusta 2009 obsodila sodbo proti Daw Aung San Suu Kyi in napovedala, da se bo nanjo odzvala z dodatnimi usmerjenimi omejevalnimi ukrepi. |
| --- | --- |

(3)

Evropska unija je 11. avgusta 2009 obsodila sodbo proti Daw Aung San Suu Kyi in napovedala, da se bo nanjo odzvala z dodatnimi usmerjenimi omejevalnimi ukrepi.

| (4) | Zaradi hude kršitve temeljnih pravic Daw Aung San Suu Kyi se Svetu zdi primerno, da se člani sodstva, odgovorni za sodbo, vključijo na seznam oseb in subjektov, za katere velja prepoved potovanja in zamrznitev sredstev, iz Priloge II k Skupnemu stališču 2006/318/SZVP. |
| --- | --- |

(4)

Zaradi hude kršitve temeljnih pravic Daw Aung San Suu Kyi se Svetu zdi primerno, da se člani sodstva, odgovorni za sodbo, vključijo na seznam oseb in subjektov, za katere velja prepoved potovanja in zamrznitev sredstev, iz Priloge II k Skupnemu stališču 2006/318/SZVP.

| (5) | Svet poleg tega meni, da je treba spremeniti seznam oseb in subjektov, za katere veljajo omejevalni ukrepi, da bi ukrep zamrznitve sredstev veljal tudi za podjetja, ki so v lasti ali pod nadzorom članov režima v Burmi/Mjanmaru oziroma oseb ali subjektov, povezanih z njimi – |
| --- | --- |

(5)

Svet poleg tega meni, da je treba spremeniti seznam oseb in subjektov, za katere veljajo omejevalni ukrepi, da bi ukrep zamrznitve sredstev veljal tudi za podjetja, ki so v lasti ali pod nadzorom članov režima v Burmi/Mjanmaru oziroma oseb ali subjektov, povezanih z njimi –

SKLENIL:

Člen 1

Prilogi II in III Skupnega stališča 2006/318/SZVP se nadomestita z besedili iz prilog I in II tega skupnega stališča.

Člen 2

To skupno stališče začne učinkovati na dan sprejetja.

Člen 3

To skupno stališče se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 13. avgusta 2009

Za Svet

Predsednik

C. BILDT

---

(1)  UL L 116, 29.4.2006, str. 77.

1

(2)  UL L 108, 29.4.2009, str. 54.

2

---

PRILOGA I

„PRILOGA II

Seznam iz členov 4, 5 in 8

Opombe k tabeli:

| 1. | Vzdevki ali spremembe pri črkovanju so označeni s ‚tudi‘. |
| --- | --- |

1.

Vzdevki ali spremembe pri črkovanju so označeni s ‚tudi‘.

| 2. | D. r. pomeni datum rojstva. |
| --- | --- |

2.

D. r. pomeni datum rojstva.

| 3. | K. r. pomeni kraj rojstva. |
| --- | --- |

3.

K. r. pomeni kraj rojstva.

| 4. | Če ni navedeno drugače, so vsi potni listi in osebne izkaznice iz Burme/Mjanmara. |
| --- | --- |

4.

Če ni navedeno drugače, so vsi potni listi in osebne izkaznice iz Burme/Mjanmara.

A.   DRŽAVNI SVET ZA MIR IN RAZVOJ (SPDC)

| # | Ime (in morebitni vzdevki) | Podatki za ugotavljanje identitete (funkcija/naziv, datum in kraj rojstva, številka potnega list a (št.p.l.)/osebne izkaznice (št.o.i.), soprog(a) ali sin/hčerka ...) | Spol (M/Ž) |
| --- | --- | --- | --- |
| A1a | Vrhovni poveljnik general Than Shwe | Predsednik, d. r. 2. 2. 1933 | M |
| A1b | Kyaing Kyaing | Soproga vrhovnega poveljnika generala Than Shweja | Ž |
| A1c | Thandar Shwe | Hči vrhovnega poveljnika generala Thana Shweja | Ž |
| A1d | Major Zaw Phyo Win | Soprog Thandar Shwe, namestnik direktorja izvoznega oddelka, Ministrstvo za trgovino | M |
| A1e | Khin Pyone Shwe | Hči vrhovnega poveljnika generala Thana Shweja | Ž |
| A1f | Aye Aye Thit Shwe | Hči vrhovnega poveljnika generala Thana Shweja | Ž |
| A1g | Tun Naing Shwe tudi Tun Tun Naing | Sin vrhovnega poveljnika generala Thana Shweja. Lastnik podjetja J and J Company. | M |
| A1h | Khin Thanda | Soproga Tuna Nainga Shweja | Ž |
| A1i | Kyaing San Shwe | Sin vrhovnega poveljnika generala Thana Shweja, lastnik trgovin J's Donuts | M |
| A1j | Dr. Khin Win Sein | Soproga Kyainga Sana Shweja | Ž |
| A1k | Thant Zaw Shwe tudi Maung Maung | Sin vrhovnega poveljnika generala Thana Shweja | M |
| A1l | Dewar Shwe | Hči vrhovnega poveljnika generala Thana Shweja | Ž |
| A1m | Kyi Kyi Shwe tudi Ma Aw | Hči vrhovnega poveljnika generala Thana Shweja | Ž |
| A1n | Podpolkovnik Nay Soe Maung | Soprog Kyi Kyi Shwe | M |
| A1o | Pho La Pyae ali Nay Shwe Thway Aung | Sin Kyi Kyi Shwe in Naya Soeja Maunga | M |
| A2a | Namestnik vrhovnega poveljnika general Maung Aye | Podpredsednik, d. r. 25. 12. 1937 | M |
| A2b | Mya Mya San | Soproga namestnika vrhovnega poveljnika generala Maunga Ayeja | Ž |
| A2c | Nandar Aye | Hči vrhovnega poveljnika generala Maunga Aye, soproga majorja Pyeja Aunga (D17g). Lastnica Queen Star Computer Co. | Ž |
| A3a | General Thura Shwe Mann | Poveljnik štaba, koordinator za posebne operacije (vojska, mornarica in zračne enote), d. r. 11. 7. 1947 | M |
| A3b | Khin Lay Thet | Soproga generala Thura Shwe Manna d. r. 19. 6. 1947 | Ž |
| A3c | Aung Thet Mann tudi Shwe Mann Ko Ko | Sin generala Thura Shwe Manna, podjetje Ayeya Shwe War (Wah) Company, d. r. 19. 6. 1977 | M |
| A3d | Khin Hnin Thandar | Soproga Aunga Theta Manna | Ž |
| A3e | Toe Naing Mann | Sin generala Thura Shwe Manna, d. r. 29. 6. 1978 | M |
| A3f | Zay Zin Latt | Soproga Toeja Nainga Manna, hči Khina Shweja (J5a), d. r. 24. 3. 1981 | Ž |
| A4a | Generalporočnik Thein Sein | ‚Predsednik vlade‘, d. r. 20. 4. 1945 | M |
| A4b | Khin Khin Win | Soproga generalporočnika Thein Seina | Ž |
| A5a | General (Thiha Thura) Tin Aung Myint Oo | (Thiha Thura je naziv) „sekretar 1“, d. r. 29. 5. 1950, predsednik nacionalnega olimpijskega sveta in predsednik Gospodarskega sodelovanja v Mjanmaru | M |
| A5b | Khin Saw Hnin | Soproga generalporočnika Thihe Thure Tina Aunga Myinta Ooja | Ž |
| A5c | Stotnik Naing Lin Oo | Sin generalporočnika Thiha Thura Tina Aunga Myinta Ooja | M |
| A5d | Hnin Yee Mon | Soproga stotnika Nainga Lina Ooja | Ž |
| A6a | Generalmajor Min Aung Hlaing | Načelnik Urada za posebne operacije 2 (državi Kayah, Shan)
  Od 23. 6. 2008 (Prej B12a) | M |
| A6b | Kyu Kyu Hla | Soproga generalmajorja Mina Aunga Hlainga | Ž |
| A7a | Generalporočnik Tin Aye | Načelnik vojaških arzenalov, vodja UMEHL | M |
| A7b | Kyi Kyi Ohn | Soproga generalporočnika Tina Ayeja | Ž |
| A7c | Zaw Min Aye | Sin generalporočnika Tina Ayeja | M |
| A8a | Generalporočnik Ohn Myint | Načelnik Urada za posebne operacije 1 (Kachin, Chin,
  Sagaing, Magwe, Mandalay) od 23. 6. 2008. (Prej B9a) | M |
| A8b | Nu Nu Swe | Soproga generalporočnika Ohna Myinta | Ž |
| A8c | Kyaw Thiha tudi Kyaw Thura | Sin generalporočnika Ohna Myinta | M |
| A8d | Nwe Ei Ei Zin | Soproga Kyawa Thihaja | Ž |
| A9a | Brigadni general Hla Htay Win | Vodja usposabljanja oboroženih sil od 23. 6. 2008. (Prej B1a) Lastnik podjetja Htay Co. (sečnja in les) | M |
| A9b | Mar Mar Wai | Soproga brigadnega generala Hlaja Htaya Wina | Ž |
| A10a | Generalmajor Ko Ko | Načelnik Urada za posebne operacije 3 (Pegu, Irrawaddy, Arakan) od 23. 6. 2008. (Prej B10a) | M |
| A10b | Sao Nwan Khun Sum | Soproga generalmajorja Koja Koja | Ž |
| A11a | Generalmajor Thar Aye tudi Tha Aye | Načelnik Urada za posebne operacije 4 (Karen, Mon, Tenas serim), d. r. 16. 2. 1945 | M |
| A11b | Wai Wai Khaing tudi Wei Wei Khaing | Soproga generalmajorja Thara Ayeja | Ž |
| A11c | See Thu Aye | Sin generalmajorja Thara Ayeja | M |
| A12a | Generalporočnik Myint Swe | Načelnik Urada za posebne operacije 5 (Naypyidaw, Rangun/Yangon) | M |
| A12b | Khin Thet Htay | Soproga generalporočnika Myinta Sweja | Ž |
| A13a | Arnt Maung | Upokojeni generalni direktor, Direktorat za verske zadeve | M |

#

Ime (in morebitni vzdevki)

Podatki za ugotavljanje identitete (funkcija/naziv, datum in kraj rojstva, številka potnega list a (št.p.l.)/osebne izkaznice (št.o.i.), soprog(a) ali sin/hčerka ...)

Spol (M/Ž)

A1a

Vrhovni poveljnik general Than Shwe

Predsednik, d. r. 2. 2. 1933

M

A1b

Kyaing Kyaing

Soproga vrhovnega poveljnika generala Than Shweja

Ž

A1c

Thandar Shwe

Hči vrhovnega poveljnika generala Thana Shweja

Ž

A1d

Major Zaw Phyo Win

Soprog Thandar Shwe, namestnik direktorja izvoznega oddelka, Ministrstvo za trgovino

M

A1e

Khin Pyone Shwe

Hči vrhovnega poveljnika generala Thana Shweja

Ž

A1f

Aye Aye Thit Shwe

Hči vrhovnega poveljnika generala Thana Shweja

Ž

A1g

Tun Naing Shwe tudi Tun Tun Naing

Sin vrhovnega poveljnika generala Thana Shweja. Lastnik podjetja J and J Company.

M

A1h

Khin Thanda

Soproga Tuna Nainga Shweja

Ž

A1i

Kyaing San Shwe

Sin vrhovnega poveljnika generala Thana Shweja, lastnik trgovin J's Donuts

M

A1j

Dr. Khin Win Sein

Soproga Kyainga Sana Shweja

Ž

A1k

Thant Zaw Shwe tudi Maung Maung

Sin vrhovnega poveljnika generala Thana Shweja

M

A1l

Dewar Shwe

Hči vrhovnega poveljnika generala Thana Shweja

Ž

A1m

Kyi Kyi Shwe tudi Ma Aw

Hči vrhovnega poveljnika generala Thana Shweja

Ž

A1n

Podpolkovnik Nay Soe Maung

Soprog Kyi Kyi Shwe

M

A1o

Pho La Pyae ali Nay Shwe Thway Aung

Sin Kyi Kyi Shwe in Naya Soeja Maunga

M

A2a

Namestnik vrhovnega poveljnika general Maung Aye

Podpredsednik, d. r. 25. 12. 1937

M

A2b

Mya Mya San

Soproga namestnika vrhovnega poveljnika generala Maunga Ayeja

Ž

A2c

Nandar Aye

Hči vrhovnega poveljnika generala Maunga Aye, soproga majorja Pyeja Aunga (D17g). Lastnica Queen Star Computer Co.

Ž

A3a

General Thura Shwe Mann

Poveljnik štaba, koordinator za posebne operacije (vojska, mornarica in zračne enote), d. r. 11. 7. 1947

M

A3b

Khin Lay Thet

Soproga generala Thura Shwe Manna d. r. 19. 6. 1947

Ž

A3c

Aung Thet Mann tudi Shwe Mann Ko Ko

Sin generala Thura Shwe Manna, podjetje Ayeya Shwe War (Wah) Company, d. r. 19. 6. 1977

M

A3d

Khin Hnin Thandar

Soproga Aunga Theta Manna

Ž

A3e

Toe Naing Mann

Sin generala Thura Shwe Manna, d. r. 29. 6. 1978

M

A3f

Zay Zin Latt

Soproga Toeja Nainga Manna, hči Khina Shweja (J5a), d. r. 24. 3. 1981

Ž

A4a

Generalporočnik Thein Sein

‚Predsednik vlade‘, d. r. 20. 4. 1945

M

A4b

Khin Khin Win

Soproga generalporočnika Thein Seina

Ž

A5a

General (Thiha Thura) Tin Aung Myint Oo

(Thiha Thura je naziv) „sekretar 1“, d. r. 29. 5. 1950, predsednik nacionalnega olimpijskega sveta in predsednik Gospodarskega sodelovanja v Mjanmaru

M

A5b

Khin Saw Hnin

Soproga generalporočnika Thihe Thure Tina Aunga Myinta Ooja

Ž

A5c

Stotnik Naing Lin Oo

Sin generalporočnika Thiha Thura Tina Aunga Myinta Ooja

M

A5d

Hnin Yee Mon

Soproga stotnika Nainga Lina Ooja

Ž

A6a

Generalmajor Min Aung Hlaing

Načelnik Urada za posebne operacije 2 (državi Kayah, Shan)

Od 23. 6. 2008 (Prej B12a)

M

A6b

Kyu Kyu Hla

Soproga generalmajorja Mina Aunga Hlainga

Ž

A7a

Generalporočnik Tin Aye

Načelnik vojaških arzenalov, vodja UMEHL

M

A7b

Kyi Kyi Ohn

Soproga generalporočnika Tina Ayeja

Ž

A7c

Zaw Min Aye

Sin generalporočnika Tina Ayeja

M

A8a

Generalporočnik Ohn Myint

Načelnik Urada za posebne operacije 1 (Kachin, Chin,

Sagaing, Magwe, Mandalay) od 23. 6. 2008. (Prej B9a)

M

A8b

Nu Nu Swe

Soproga generalporočnika Ohna Myinta

Ž

A8c

Kyaw Thiha tudi Kyaw Thura

Sin generalporočnika Ohna Myinta

M

A8d

Nwe Ei Ei Zin

Soproga Kyawa Thihaja

Ž

A9a

Brigadni general Hla Htay Win

Vodja usposabljanja oboroženih sil od 23. 6. 2008. (Prej B1a) Lastnik podjetja Htay Co. (sečnja in les)

M

A9b

Mar Mar Wai

Soproga brigadnega generala Hlaja Htaya Wina

Ž

A10a

Generalmajor Ko Ko

Načelnik Urada za posebne operacije 3 (Pegu, Irrawaddy, Arakan) od 23. 6. 2008. (Prej B10a)

M

A10b

Sao Nwan Khun Sum

Soproga generalmajorja Koja Koja

Ž

A11a

Generalmajor Thar Aye tudi Tha Aye

Načelnik Urada za posebne operacije 4 (Karen, Mon, Tenas serim), d. r. 16. 2. 1945

M

A11b

Wai Wai Khaing tudi Wei Wei Khaing

Soproga generalmajorja Thara Ayeja

Ž

A11c

See Thu Aye

Sin generalmajorja Thara Ayeja

M

A12a

Generalporočnik Myint Swe

Načelnik Urada za posebne operacije 5 (Naypyidaw, Rangun/Yangon)

M

A12b

Khin Thet Htay

Soproga generalporočnika Myinta Sweja

Ž

A13a

Arnt Maung

Upokojeni generalni direktor, Direktorat za verske zadeve

M

B.   REGIONALNI POVELJNIKI

| # | Ime | Podatki za ugotavljanje identitete (vključno s poveljništvom) | Spol (M/Ž) |
| --- | --- | --- | --- |
| B1a | Brigadni general Win Myint | Rangun (Yangon) | M |
| B1b | Kyin Myaing | Soproga brigadnega generala Wina Myinta | Ž |
| B2a | Brigadni general Yar (Ya) Pyae (Pye) (Pyrit) | Vzhodna država Shan (jug), (prej G23a) | M |
| B2b | Thinzar Win Sein | Soproga brigadnega generala Yara (Yaja) Pyaeja (Pyeja) (Pyrita) | Ž |
| B3a | Brigadni general Myint Soe | Severozahodna divizija (Sagaing) in regionalni minister brez listnice | M |
| B4a | Brigadni general Khin Zaw Oo | Obalna divizija (Tanintharyi), d. r. 24. 6. 1951 | M |
| B5a | Brigadni general Aung Than Htut | Severovzhodna država Shan (sever) | M |
| B5b | Daw Cherry | Soproga brigadnega generala Aunga Thana Htuta | Ž |
| B6a | Brigadni general Tin Ngwe | Centralna divizija (Mandalay) | M |
| B6b | Khin Thida | Soproga brigadnega generala Tina Ngweja | Ž |
| B7a | Generalmajor Thaung Aye | Zahodno (država Rakhine). (Prej B2a) | M |
| B7b | Thin Myo Myo Aung | Soproga generalmajorja Thaunga Ayeja | Ž |
| B8a | Brigadni general Kyaw Swe | Jugozahodna divizija (Irrawaddy) in regionalni minister brez listnice | M |
| B8b | Win Win Maw | Soproga brigadnega generala Kyawa Sweja | Ž |
| B9a | Generalmajor Soe Win | Severna država (Kachin) | M |
| B9b | Than Than Nwe | Soproga generalmajorja Soeja Wina | Ž |
| B10a | Generalmajor Hla Min | Južna divizija (Pegu) | M |
| B11a | Brigadni general Thet Naing Win | Jugovzhodna država (Mon) | M |
| B12a | Generalmajor Kyaw Phyo | Trikotnik (Država Shan (vzhod)) | M |
| B13a | Generalmajor Wai Lwin | Naypyidaw | M |
| B13b | Swe Swe Oo | Soproga generalmajorja Waia Lwina | Ž |
| B13c | Wai Phyo Aung | Sin generalmajorja Waia Lwina | M |
| B13d | Oanmar (Ohnmar) Kyaw Tun | Soproga Waija Phyoja Aunga | Ž |
| B13e | Wai Phyo | Sin generalmajorja Waia Lwina | M |
| B13f | Lwin Yamin | Hči generalmajorja Waia Lwina | Ž |

#

Ime

Podatki za ugotavljanje identitete (vključno s poveljništvom)

Spol (M/Ž)

B1a

Brigadni general Win Myint

Rangun (Yangon)

M

B1b

Kyin Myaing

Soproga brigadnega generala Wina Myinta

Ž

B2a

Brigadni general Yar (Ya) Pyae (Pye) (Pyrit)

Vzhodna država Shan (jug), (prej G23a)

M

B2b

Thinzar Win Sein

Soproga brigadnega generala Yara (Yaja) Pyaeja (Pyeja) (Pyrita)

Ž

B3a

Brigadni general Myint Soe

Severozahodna divizija (Sagaing) in regionalni minister brez listnice

M

B4a

Brigadni general Khin Zaw Oo

Obalna divizija (Tanintharyi), d. r. 24. 6. 1951

M

B5a

Brigadni general Aung Than Htut

Severovzhodna država Shan (sever)

M

B5b

Daw Cherry

Soproga brigadnega generala Aunga Thana Htuta

Ž

B6a

Brigadni general Tin Ngwe

Centralna divizija (Mandalay)

M

B6b

Khin Thida

Soproga brigadnega generala Tina Ngweja

Ž

B7a

Generalmajor Thaung Aye

Zahodno (država Rakhine). (Prej B2a)

M

B7b

Thin Myo Myo Aung

Soproga generalmajorja Thaunga Ayeja

Ž

B8a

Brigadni general Kyaw Swe

Jugozahodna divizija (Irrawaddy) in regionalni minister brez listnice

M

B8b

Win Win Maw

Soproga brigadnega generala Kyawa Sweja

Ž

B9a

Generalmajor Soe Win

Severna država (Kachin)

M

B9b

Than Than Nwe

Soproga generalmajorja Soeja Wina

Ž

B10a

Generalmajor Hla Min

Južna divizija (Pegu)

M

B11a

Brigadni general Thet Naing Win

Jugovzhodna država (Mon)

M

B12a

Generalmajor Kyaw Phyo

Trikotnik (Država Shan (vzhod))

M

B13a

Generalmajor Wai Lwin

Naypyidaw

M

B13b

Swe Swe Oo

Soproga generalmajorja Waia Lwina

Ž

B13c

Wai Phyo Aung

Sin generalmajorja Waia Lwina

M

B13d

Oanmar (Ohnmar) Kyaw Tun

Soproga Waija Phyoja Aunga

Ž

B13e

Wai Phyo

Sin generalmajorja Waia Lwina

M

B13f

Lwin Yamin

Hči generalmajorja Waia Lwina

Ž

C.   NAMESTNIKI REGIONALNIH POVELJNIKOV

| # | Ime | Podatki za ugotavljanje identitete (vključno s poveljništvom) | Spol (M/Ž) |
| --- | --- | --- | --- |
| C1a | Brigadni general Kyaw Kyaw Tun | Rangun (Yangon) | M |
| C1b | Khin May Latt | Soproga brigadnega generala Kyawa Kyawa Tuna | Ž |
| C2a | Brigadni general Than Htut Aung | Center | M |
| C2b | Moe Moe Nwe | Soproga brigadnega generala Thana Htuta Aunga | Ž |
| C3a | Brigadni general Tin Maung Ohn | Severozahodno | M |
| C4a | Brigadni general San Tun | Severno, d. r. 2. 3. 1951, Rangun/Yangon | M |
| C4b | Tin Sein | Soproga brigadnega generala Sana Tuna, d. r. 27. 9. 1950, Rangun/Yangon | Ž |
| C4c | Ma Khin Ei Ei Tun | Hči brigandnega generala Sana Tuna, d. r. 16. 9. 1979, direktorica Ar Let Yone Co. Ltd. | Ž |
| C4d | Min Thant | Sin brigadnega generala Sana Tuna, d. r. 11. 11. 1982, Rangun/Yangon, direktor Ar Let Yone Co.Ltd | M |
| C4e | Khin Mi Mi Tun | Hči brigadnega generala Sana Tuna, d. r. 25. 10. 1984, Rangun/Yangon, direktorica Ar Let Yone Co. Ltd. | Ž |
| C5a | Brigadni general Hla Myint | Severovzhodno | M |
| C5b | Su Su Hlaing | Soproga brigadnega generala Hlaja Myinta | Ž |
| C6a | Brigadni general Wai Lin | Trikotnik | M |
| C7a | Brigadni general Win Myint | Vzhodno | M |
| C8a | Brigadni general Zaw Min | Jugovzhodno | M |
| C8b | Nyunt Nyunt Wai | Soproga polkovnika Zawa Mina | Ž |
| C9a | Brigadni general Hone Ngaing tudi Hon Ngai | Obalno | M |
| C10a | Brigadni general Thura Maung Ni | Južno | M |
| C10b | Nan Myint Sein | Soproga brigadnega generala Thure Maunga Nija | Ž |
| C11a | Brigadni general Tint Swe | Jugozahodno | M |
| C11b | Khin Thaung | Soproga brigadnega generala Tinta Sweja | Ž |
| C11c | Ye Min tudi Ye Kyaw Swar Swe | Sin brigadnega generala Tinta Sweja | M |
| C11d | Su Mon Swe | Soproga Yeja Mina | Ž |
| C12a | Brigadni general Tin Hlaing | Zahodno | M |
| C12b | Hla Than Htay | Soproga brigadnega generala Tina Hlainga | Ž |

#

Ime

Podatki za ugotavljanje identitete (vključno s poveljništvom)

Spol (M/Ž)

C1a

Brigadni general Kyaw Kyaw Tun

Rangun (Yangon)

M

C1b

Khin May Latt

Soproga brigadnega generala Kyawa Kyawa Tuna

Ž

C2a

Brigadni general Than Htut Aung

Center

M

C2b

Moe Moe Nwe

Soproga brigadnega generala Thana Htuta Aunga

Ž

C3a

Brigadni general Tin Maung Ohn

Severozahodno

M

C4a

Brigadni general San Tun

Severno, d. r. 2. 3. 1951, Rangun/Yangon

M

C4b

Tin Sein

Soproga brigadnega generala Sana Tuna, d. r. 27. 9. 1950, Rangun/Yangon

Ž

C4c

Ma Khin Ei Ei Tun

Hči brigandnega generala Sana Tuna, d. r. 16. 9. 1979, direktorica Ar Let Yone Co. Ltd.

Ž

C4d

Min Thant

Sin brigadnega generala Sana Tuna, d. r. 11. 11. 1982, Rangun/Yangon, direktor Ar Let Yone Co.Ltd

M

C4e

Khin Mi Mi Tun

Hči brigadnega generala Sana Tuna, d. r. 25. 10. 1984, Rangun/Yangon, direktorica Ar Let Yone Co. Ltd.

Ž

C5a

Brigadni general Hla Myint

Severovzhodno

M

C5b

Su Su Hlaing

Soproga brigadnega generala Hlaja Myinta

Ž

C6a

Brigadni general Wai Lin

Trikotnik

M

C7a

Brigadni general Win Myint

Vzhodno

M

C8a

Brigadni general Zaw Min

Jugovzhodno

M

C8b

Nyunt Nyunt Wai

Soproga polkovnika Zawa Mina

Ž

C9a

Brigadni general Hone Ngaing tudi Hon Ngai

Obalno

M

C10a

Brigadni general Thura Maung Ni

Južno

M

C10b

Nan Myint Sein

Soproga brigadnega generala Thure Maunga Nija

Ž

C11a

Brigadni general Tint Swe

Jugozahodno

M

C11b

Khin Thaung

Soproga brigadnega generala Tinta Sweja

Ž

C11c

Ye Min tudi Ye Kyaw Swar Swe

Sin brigadnega generala Tinta Sweja

M

C11d

Su Mon Swe

Soproga Yeja Mina

Ž

C12a

Brigadni general Tin Hlaing

Zahodno

M

C12b

Hla Than Htay

Soproga brigadnega generala Tina Hlainga

Ž

D.   MINISTRI

| # | Ime | Podatki za ugotavljanje identitete (vključno z ministrstvom) | Spol (M/Ž) |
| --- | --- | --- | --- |
| D1a | Generalmajor Htay Oo | Kmetijstvo in namakanje (od 18. 9. 2004) (prej Zadruge od 25. 8. 2003), generalni sekretar USDA | M |
| D1b | Ni Ni Win | Soproga generalmajorja Htaya Ooja | Ž |
| D1c | Thein Zaw Nyo | Kadet, sin generalmajorja Htaya Ooja | M |
| D2a | Brigadni general Tin Naing Thein | Trgovina (od 18. 9. 2004), prej namestnik ministra za gozdarstvo, d. r. 1955 | M |
| D2b | Aye Aye | Soproga brigadnega generala Tina Nainga Theina | Ž |
| D3a | Generalmajor Khin Maung Myint | Gradbeništvo, tudi minister za električno energijo 2 | M |
| D4a | Generalmajor Tin Htut | Zadruge (od 15. 5. 2006) | M |
| D4b | Tin Tin Nyunt | Soproga generalmajorja Tina Htuta | Ž |
| D5a | Generalmajor Khin Aung Myint | Kultura (od 15. 5. 2006) | M |
| D5b | Khin Phyone | Soproga generalmajorja Khina Aunga Myinta | Ž |
| D6a | Dr. Chan Nyein | Izobraževanje (od 10. 8. 2005), prej namestnik ministra za znanost in tehnologijo, član izvršnega odbora USDA, d. r. 1944 | M |
| D6b | Sandar Aung | Soproga dr. Chana Nyeina | Ž |
| D7a | Polkovnik Zaw Min | Električna energija (1) (od 15. 5. 2006), d. r. 10. 1. 1949 | M |
| D7b | Khin Mi Mi | Soproga polkovnika Zawa Mina | Ž |
| D8a | Brigadni general Lun Thi | Energetika (od 20. 12. 1997), d. r. 18. 7. 1940 | M |
| D8b | Khin Mar Aye | Soproga brigadnega generala Luna Thija | Ž |
| D8c | Mya Sein Aye | Hči brigadnega generala Luna Thija | Ž |
| D8d | Zin Maung Lun | Sin brigadnega generala Luna Thija | M |
| D8e | Zar Chi Ko | Soproga Zina Maunga Luna | Ž |
| D9a | Generalmajor Hla Tun | Finance in prihodki (od 1. 2. 2003), d. r. 11. 7. 1951 | M |
| D9b | Khin Than Win | Soproga generalmajorja Hlaja Tuna | Ž |
| D10a | Nyan Win | Zunanje zadeve (od 18. 9. 2004), prej namestnik vodje usposabljanja oboroženih sil, d. r. 22. 1. 1953 | M |
| D10b | Myint Myint Soe | Soproga Nyana Wina;d. r. 15. 1. 1953 | Ž |
| D11a | Brigadni general Thein Aung | Gozdarstvo (od 25. 8. 2003) | M |
| D11b | Khin Htay Myint | Soproga brigadnega generala Thein Aunga | Ž |
| D12a | Prof. Dr. Kyaw Myint | Zdravstvo (od 1. 2. 2003), d. r. 1940 | M |
| D12b | Nilar Thaw | Soproga prof. dr. Kyawa Myinta | Ž |
| D13a | Generalmajor Maung Oo | Notranje zadeve (od 5. 11. 2004) in minister za priseljevanje in prebivalstvo od februarja 2009, d. r. 1952 | M |
| D13b | Nyunt Nyunt Oo | Soproga generalmajorja Maunga Ooja | Ž |
| D14a | Generalmajor Maung Maung Swe | Socialno varstvo, pomoč in ponovna naselitev (od 15. 5. 2006) | M |
| D14b | Tin Tin Nwe | Soproga generalmajorja Maunga Maunga Sweja | Ž |
| D14c | Ei Thet Thet Swe | Hči generalmajorja Maunga Maunga Sweja | Ž |
| D14d | Kaung Kyaw Swe | Sin generalmajorja Maunga Maunga Sweja | M |
| D15a | Aung Thaung | Industrija 1 (od 15. 11. 1997) | M |
| D15b | Khin Khin Yi | Soproga Aunga Thaunga | Ž |
| D15c | Major Moe Aung | Sin Aunga Thaunga | M |
| D15d | dr. Aye Khaing Nyunt | Soproga majorja Moa Aunga | Ž |
| D15e | Nay Aung | Sin Aunga Thaunga, poslovnež, generalni direktor, Aung Yee Phyoe Co.Ltd in direktor IGE Co.Ltd | M |
| D15f | Khin Moe Nyunt | Soproga Naya Aunga | Ž |
| D15g | Major Pyi Aung tudi Pye Aung | Sin Aunga Thaunga (poročen z A2c), direktor IGE Co.Ltd. | M |
| D15h | Khin Ngu Yi Phyo | Hči Aunga Thaunga | Ž |
| D15i | dr. Thu Nanda Aung | Hči Aunga Thaunga | Ž |
| D15j | Aye Myat Po Aung | Hči Aunga Thaunga | Ž |
| D16a | Viceadmiral Soe Thein | Industrija 2 (od junija 2008) (prej G38a) | M |
| D16b | Khin Aye Kyin | Soproga viceadmirala Soa Theina | Ž |
| D16c | Yimon Aye | Hči viceadmirala Soa Theina; d. r. 12. 7. 1980 | Ž |
| D16d | Aye Chan | Sin viceadmirala Soa Theina; d. r. 23. 9. 1973 | M |
| D16e | Thida Aye | Hči viceadmirala Soa Theina; d. r. 23. 3. 1979 | Ž |
| D17a | Brigadni general Kyaw Hsan | Informacije (od 13. 9. 2002) | M |
| D17b | Kyi Kyi Win | Soproga brigadnega generala Kyawa Hsana. Vodja oddelka za informiranje Federacije za ženska vprašanja Mjanmara. | Ž |
| D18a | Brigadni general Maung Maung Thein | Živinoreja in ribolov | M |
| D18b | Myint Myint Aye | Soproga brigadnega generala Maunga Maunga Theina | Ž |
| D18c | Min Thein tudi Ko Pauk | Sin brigadnega generala Maunga Maunga Theina | M |
| D19a | Brigadni general Ohn Myint | Rudarstvo (od 15. 11. 1997) | M |
| D19b | San San | Soproga brigadnega generala Ohna Myinta | Ž |
| D19c | Thet Naing Oo | Sin brigadnega generala Ohna Myinta | M |
| D19d | Min Thet Oo | Sin brigadnega generala Ohna Myinta | M |
| D20a | Soe Tha | Državno načrtovanje in gospodarski razvoj (od 20. 12. 1997), d. r. 7. 11. 1944 | M |
| D20b | Kyu Kyu Win | Soproga Soeja Thaja d. r. 5. 10. 1980 | Ž |
| D20c | Kyaw Myat Soe | Sin Soeja Thaja d. r. 14. 2. 1973 | M |
| D20d | Wei Wei Lay | Soproga Kyawa Myata Soa, d. r. 12. 9. 1978 | Ž |
| D20e | Aung Soe Tha | Sin Soa Thaja d. r. 5. 10. 1983 | M |
| D20f | Myat Myitzu Soe | Hči Soa Thaja d. r. 14. 2. 1973 | Ž |
| D20g | San Thida Soe | Hči Soa Thaja d. r. 12. 9. 1978 | Ž |
| D20h | Phone Myat Soe | Sin Soa Thaja d. r.3. 3. 1983 | M |
| D21a | Polkovnik Thein Nyunt | Napredek obmejnih področij, nacionalne etnične in razvojne zadeve (od 15. 11. 1997), župan Naypyidawa | M |
| D21b | Kyin Khaing (Khine) | Soproga polkovnika Theina Nyunta | Ž |
| D22a | Generalmajor Aung Min | Železniški promet (od 1. 2. 2003) | M |
| D22b | Wai Wai Thar tudi Wai Wai Tha | Soproga generalmajorja Aunga Mina | Ž |
| D22c | Aye Min Aung | Hči generalmajorja Aunga Mina | Ž |
| D22d | Htoo Char Aung | Sin generalmajorja Aunga Mina | M |
| D23a | Brigadni general Thura Myint Maung | Verske zadeve (od 25. 8. 2003) | M |
| D23b | Aung Kyaw Soe | Sin brigadnega generala Thure Myinta Maunga | M |
| D23c | Su Su Sandi | Soproga Aunga Kyawa Soa | Ž |
| D23d | Zin Myint Maung | Hči brigadnega generala Thure Myinta Maunga | Ž |
| D24a | Thaung | Znanost in tehnologija, (od novembra 1998), d. r. 6. 7. 1937 | M |
| D24b | May Kyi Sein | Soproga Thaunga | Ž |
| D24c | Aung Kyi | Sin Thaunga, d. r. 1971 | M |
| D25a | Brigadni general Thura Aye Myint | Šport (od 29. 10. 1999) | M |
| D25b | Aye Aye | Soproga brigadnega generala Thure Ayeja Myinta | Ž |
| D25c | Nay Linn | Sin brigadnega generala Thure Ayeja Myinta | M |
| D26a | Brigadni general Thein Zaw | Minister za telekomunikacije, pošto in telegraf (od 10. 5. 2001) | M |
| D26b | Mu Mu Win | Soproga brigadnega generala Theina Zawa | Ž |
| D27a | Generalmajor Thein Swe | Promet (od 18. 9. 2004) (prej v uradu predsednika vlade – od 25. 8. 2003) | M |
| D27b | Mya Theingi | Soproga generalmajorja Theina Sweja | Ž |
| D28a | Generalmajor Soe Naing | Minister za hotelirstvo in turizem (od 15. 5. 2006) | M |
| D28b | Tin Tin Latt | Soproga generalmajorja Soa Nainga | Ž |
| D28c | Wut Yi Oo | Hči generalmajorja Soa Nainga | Ž |
| D28d | Stotnik Htun Zaw Win | Soprog Wut Yi Oo | M |
| D28e | Yin Thu Aye | Hči generalmajorja Soa Nainga | Ž |
| D28f | Yi Phone Zaw | Sin generalmajorja Soa Nainga | M |
| D29a | Generalmajor Khin Maung Myint | Električna energija 2 (novo ministrstvo) (od 15. 5. 2006) | M |
| D29b | Win Win Nu | Soproga generalmajorja Khina Maunga Myinta | Ž |
| D30a | Aung Kyi | Zaposlovanje/Delo (imenovan za ministra za stike od 8. 10. 2007, odgovoren za stike z Aung San Suu Kyi) | M |
| D30b | Thet Thet Swe | Soproga Aunga Kyija | Ž |
| D31a | Kyaw Thu | Predsednik odbora za izbor in usposabljanje javnih uslužbencev, d. r. 15. 8. 1949 | M |
| D31b | Lei Lei Kyi | Soproga Kyawa Thuja | Ž |

#

Ime

Podatki za ugotavljanje identitete (vključno z ministrstvom)

Spol (M/Ž)

D1a

Generalmajor Htay Oo

Kmetijstvo in namakanje (od 18. 9. 2004) (prej Zadruge od 25. 8. 2003), generalni sekretar USDA

M

D1b

Ni Ni Win

Soproga generalmajorja Htaya Ooja

Ž

D1c

Thein Zaw Nyo

Kadet, sin generalmajorja Htaya Ooja

M

D2a

Brigadni general Tin Naing Thein

Trgovina (od 18. 9. 2004), prej namestnik ministra za gozdarstvo, d. r. 1955

M

D2b

Aye Aye

Soproga brigadnega generala Tina Nainga Theina

Ž

D3a

Generalmajor Khin Maung Myint

Gradbeništvo, tudi minister za električno energijo 2

M

D4a

Generalmajor Tin Htut

Zadruge (od 15. 5. 2006)

M

D4b

Tin Tin Nyunt

Soproga generalmajorja Tina Htuta

Ž

D5a

Generalmajor Khin Aung Myint

Kultura (od 15. 5. 2006)

M

D5b

Khin Phyone

Soproga generalmajorja Khina Aunga Myinta

Ž

D6a

Dr. Chan Nyein

Izobraževanje (od 10. 8. 2005), prej namestnik ministra za znanost in tehnologijo, član izvršnega odbora USDA, d. r. 1944

M

D6b

Sandar Aung

Soproga dr. Chana Nyeina

Ž

D7a

Polkovnik Zaw Min

Električna energija (1) (od 15. 5. 2006), d. r. 10. 1. 1949

M

D7b

Khin Mi Mi

Soproga polkovnika Zawa Mina

Ž

D8a

Brigadni general Lun Thi

Energetika (od 20. 12. 1997), d. r. 18. 7. 1940

M

D8b

Khin Mar Aye

Soproga brigadnega generala Luna Thija

Ž

D8c

Mya Sein Aye

Hči brigadnega generala Luna Thija

Ž

D8d

Zin Maung Lun

Sin brigadnega generala Luna Thija

M

D8e

Zar Chi Ko

Soproga Zina Maunga Luna

Ž

D9a

Generalmajor Hla Tun

Finance in prihodki (od 1. 2. 2003), d. r. 11. 7. 1951

M

D9b

Khin Than Win

Soproga generalmajorja Hlaja Tuna

Ž

D10a

Nyan Win

Zunanje zadeve (od 18. 9. 2004), prej namestnik vodje usposabljanja oboroženih sil, d. r. 22. 1. 1953

M

D10b

Myint Myint Soe

Soproga Nyana Wina;d. r. 15. 1. 1953

Ž

D11a

Brigadni general Thein Aung

Gozdarstvo (od 25. 8. 2003)

M

D11b

Khin Htay Myint

Soproga brigadnega generala Thein Aunga

Ž

D12a

Prof. Dr. Kyaw Myint

Zdravstvo (od 1. 2. 2003), d. r. 1940

M

D12b

Nilar Thaw

Soproga prof. dr. Kyawa Myinta

Ž

D13a

Generalmajor Maung Oo

Notranje zadeve (od 5. 11. 2004) in minister za priseljevanje in prebivalstvo od februarja 2009, d. r. 1952

M

D13b

Nyunt Nyunt Oo

Soproga generalmajorja Maunga Ooja

Ž

D14a

Generalmajor Maung Maung Swe

Socialno varstvo, pomoč in ponovna naselitev (od 15. 5. 2006)

M

D14b

Tin Tin Nwe

Soproga generalmajorja Maunga Maunga Sweja

Ž

D14c

Ei Thet Thet Swe

Hči generalmajorja Maunga Maunga Sweja

Ž

D14d

Kaung Kyaw Swe

Sin generalmajorja Maunga Maunga Sweja

M

D15a

Aung Thaung

Industrija 1 (od 15. 11. 1997)

M

D15b

Khin Khin Yi

Soproga Aunga Thaunga

Ž

D15c

Major Moe Aung

Sin Aunga Thaunga

M

D15d

dr. Aye Khaing Nyunt

Soproga majorja Moa Aunga

Ž

D15e

Nay Aung

Sin Aunga Thaunga, poslovnež, generalni direktor, Aung Yee Phyoe Co.Ltd in direktor IGE Co.Ltd

M

D15f

Khin Moe Nyunt

Soproga Naya Aunga

Ž

D15g

Major Pyi Aung tudi Pye Aung

Sin Aunga Thaunga (poročen z A2c), direktor IGE Co.Ltd.

M

D15h

Khin Ngu Yi Phyo

Hči Aunga Thaunga

Ž

D15i

dr. Thu Nanda Aung

Hči Aunga Thaunga

Ž

D15j

Aye Myat Po Aung

Hči Aunga Thaunga

Ž

D16a

Viceadmiral Soe Thein

Industrija 2 (od junija 2008) (prej G38a)

M

D16b

Khin Aye Kyin

Soproga viceadmirala Soa Theina

Ž

D16c

Yimon Aye

Hči viceadmirala Soa Theina; d. r. 12. 7. 1980

Ž

D16d

Aye Chan

Sin viceadmirala Soa Theina; d. r. 23. 9. 1973

M

D16e

Thida Aye

Hči viceadmirala Soa Theina; d. r. 23. 3. 1979

Ž

D17a

Brigadni general Kyaw Hsan

Informacije (od 13. 9. 2002)

M

D17b

Kyi Kyi Win

Soproga brigadnega generala Kyawa Hsana. Vodja oddelka za informiranje Federacije za ženska vprašanja Mjanmara.

Ž

D18a

Brigadni general Maung Maung Thein

Živinoreja in ribolov

M

D18b

Myint Myint Aye

Soproga brigadnega generala Maunga Maunga Theina

Ž

D18c

Min Thein tudi Ko Pauk

Sin brigadnega generala Maunga Maunga Theina

M

D19a

Brigadni general Ohn Myint

Rudarstvo (od 15. 11. 1997)

M

D19b

San San

Soproga brigadnega generala Ohna Myinta

Ž

D19c

Thet Naing Oo

Sin brigadnega generala Ohna Myinta

M

D19d

Min Thet Oo

Sin brigadnega generala Ohna Myinta

M

D20a

Soe Tha

Državno načrtovanje in gospodarski razvoj (od 20. 12. 1997), d. r. 7. 11. 1944

M

D20b

Kyu Kyu Win

Soproga Soeja Thaja d. r. 5. 10. 1980

Ž

D20c

Kyaw Myat Soe

Sin Soeja Thaja d. r. 14. 2. 1973

M

D20d

Wei Wei Lay

Soproga Kyawa Myata Soa, d. r. 12. 9. 1978

Ž

D20e

Aung Soe Tha

Sin Soa Thaja d. r. 5. 10. 1983

M

D20f

Myat Myitzu Soe

Hči Soa Thaja d. r. 14. 2. 1973

Ž

D20g

San Thida Soe

Hči Soa Thaja d. r. 12. 9. 1978

Ž

D20h

Phone Myat Soe

Sin Soa Thaja d. r.3. 3. 1983

M

D21a

Polkovnik Thein Nyunt

Napredek obmejnih področij, nacionalne etnične in razvojne zadeve (od 15. 11. 1997), župan Naypyidawa

M

D21b

Kyin Khaing (Khine)

Soproga polkovnika Theina Nyunta

Ž

D22a

Generalmajor Aung Min

Železniški promet (od 1. 2. 2003)

M

D22b

Wai Wai Thar tudi Wai Wai Tha

Soproga generalmajorja Aunga Mina

Ž

D22c

Aye Min Aung

Hči generalmajorja Aunga Mina

Ž

D22d

Htoo Char Aung

Sin generalmajorja Aunga Mina

M

D23a

Brigadni general Thura Myint Maung

Verske zadeve (od 25. 8. 2003)

M

D23b

Aung Kyaw Soe

Sin brigadnega generala Thure Myinta Maunga

M

D23c

Su Su Sandi

Soproga Aunga Kyawa Soa

Ž

D23d

Zin Myint Maung

Hči brigadnega generala Thure Myinta Maunga

Ž

D24a

Thaung

Znanost in tehnologija, (od novembra 1998), d. r. 6. 7. 1937

M

D24b

May Kyi Sein

Soproga Thaunga

Ž

D24c

Aung Kyi

Sin Thaunga, d. r. 1971

M

D25a

Brigadni general Thura Aye Myint

Šport (od 29. 10. 1999)

M

D25b

Aye Aye

Soproga brigadnega generala Thure Ayeja Myinta

Ž

D25c

Nay Linn

Sin brigadnega generala Thure Ayeja Myinta

M

D26a

Brigadni general Thein Zaw

Minister za telekomunikacije, pošto in telegraf (od 10. 5. 2001)

M

D26b

Mu Mu Win

Soproga brigadnega generala Theina Zawa

Ž

D27a

Generalmajor Thein Swe

Promet (od 18. 9. 2004) (prej v uradu predsednika vlade – od 25. 8. 2003)

M

D27b

Mya Theingi

Soproga generalmajorja Theina Sweja

Ž

D28a

Generalmajor Soe Naing

Minister za hotelirstvo in turizem (od 15. 5. 2006)

M

D28b

Tin Tin Latt

Soproga generalmajorja Soa Nainga

Ž

D28c

Wut Yi Oo

Hči generalmajorja Soa Nainga

Ž

D28d

Stotnik Htun Zaw Win

Soprog Wut Yi Oo

M

D28e

Yin Thu Aye

Hči generalmajorja Soa Nainga

Ž

D28f

Yi Phone Zaw

Sin generalmajorja Soa Nainga

M

D29a

Generalmajor Khin Maung Myint

Električna energija 2 (novo ministrstvo) (od 15. 5. 2006)

M

D29b

Win Win Nu

Soproga generalmajorja Khina Maunga Myinta

Ž

D30a

Aung Kyi

Zaposlovanje/Delo (imenovan za ministra za stike od 8. 10. 2007, odgovoren za stike z Aung San Suu Kyi)

M

D30b

Thet Thet Swe

Soproga Aunga Kyija

Ž

D31a

Kyaw Thu

Predsednik odbora za izbor in usposabljanje javnih uslužbencev, d. r. 15. 8. 1949

M

D31b

Lei Lei Kyi

Soproga Kyawa Thuja

Ž

E.   NAMESTNIKI MINISTROV

| # | Ime | Podatki za ugotavljanje identitete (vključno z ministrstvom) | Spol (M/Ž) |
| --- | --- | --- | --- |
| E1a | Ohn Myint | Kmetijstvo in namakanje (od 15. 11. 1997) | M |
| E1b | Thet War | Soproga Ohna Myinta | Ž |
| E2a | Brigadni general Aung Tun | Trgovina (od 13. 9. 2003) | M |
| E3a | Brigadni general Myint Thein | Gradbeništvo (od 5. 1. 2000) | M |
| E3b | Mya Than | Soproga brigadnega generala Myinta Theina | Ž |
| E4a | U Tint Swe | Gradbeništvo (od 7. 5. 1998) | M |
| E5a | Generalmajor Aye Myint | Obramba (od 15. 5. 2006) | M |
| E6a | Brigadni general Aung Myo Min | Izobraževanje (od 19. 11. 2003) | M |
| E6b | Thazin Nwe | Soproga brigadnega generala Aunga Myoja Mina | Ž |
| E6c | Si Thun Aung | Sin brigadnega generala Aunga Myoja Mina | M |
| E7a | Myo Myint | Električna energija 1 (od 29. 10. 1999) | M |
| E7b | Tin Tin Myint | Soproga Myoja Myinta | Ž |
| E7c | Aung Khaing Moe | Sin Myoja Myinta, d. r. 25. 6. 1967
  (verjetno se trenutno nahaja v Združenem kraljestvu; odšel pred vključitvijo na seznam) | M |
| E8a | Brigadni general Than Htay | Energetika (od 25. 8. 2003) | M |
| E8b | Soe Wut Yi | Soproga brigadnega generala Thana Htaya | Ž |
| E9a | Polkovnik Hla Thein Swe | Finance in prihodki (od 25. 8. 2003) | M |
| E9b | Thida Win | Soproga polkovnika Hlaja Theina Sweja | Ž |
| E10a | Brigadni general Win Myint | Električna energija (2) | M |
| E10b | Daw Tin Ma Ma Than | Soproga brigadnega generala Wina Myinta | Ž |
| E11a | Maung Myint | Zunanje zadeve (od 18. 9. 2004) | M |
| E11b | Dr Khin Mya Win | Soproga Maunga Myinta | Ž |
| E12a | Prof. Dr. Mya Oo; | Zdravstvo (od 16. 11. 1997), d. r. 25. 1. 1940 | M |
| E12b | Tin Tin Mya | Soproga prof. dr. Mye Ooja | Ž |
| E12c | Dr. Tun Tun Oo | Sin prof. dr. Mye Ooja, d. r. 26. 7. 1965 | M |
| E12d | Dr. Mya Thuzar | Hči prof. dr. Mye Ooja; d. r. 23. 9. 1971 | Ž |
| E12e | Mya Thidar | Hči prof. dr. Mye Ooja; d. r. 10. 6. 1973 | Ž |
| E12f | Mya Nandar | Hči prof. dr. Mye Ooja; d. r. 29. 5. 1976 | Ž |
| E13a | Brigadni general Phone Swe | Notranje zadeve (od 25. 8. 2003) | M |
| E13b | San San Wai | Soproga brigadnega generala Phona Sweja | Ž |
| E14a | Brigadni general Aye Myint Kyu | Hotelirstvo in turizem (od 16. 11. 1997) | M |
| E14b | Khin Swe Myint | Soproga brigadnega generala Aya Myinta Kyuja | Ž |
| E15a | Brigadni general Win Sein | Priseljenci in prebivalstvo (od novembra 2006) | M |
| E15b | Wai Wai Linn | Soproga brigadnega generala Wina Seina | Ž |
| E16a | Podpolkovnik Khin Maung Kyaw | Industrija 2 (od 5. 1. 2000) | M |
| E16b | Mi Mi Wai | Soproga podpolkovnika Khina Maunga Kyawa | Ž |
| E17a | Polkovnik Tin Ngwe | Napredek obmejnih področij, etnične in razvojne zadeve (od 25. 8. 2003) | M |
| E17b | Khin Mya Chit | Soproga polkovnika Tina Ngweja | Ž |
| E18a | Thura Thaung Lwin | (Thura je naziv), železniški promet (od 16. 11. 1997) | M |
| E18b | Dr. Yi Yi Htwe | Soproga Thure Thaunga Lwina | Ž |
| E19a | Brigadni general Thura Aung Ko | (Thura je naziv), verske zadeve, član centralnega izvršilnega odbora USDA (od 17. 11. 1997) | M |
| E19b | Myint Myint Yee tudi Yi Yi Myint | Soproga brigadnega generala Thure Aunga Koja | Ž |
| E20a | Kyaw Soe | Znanost in tehnologija (od 15. 11. 2004) | M |
| E21a | Polkovnik Thurein Zaw | Državno načrtovanje in gospodarski razvoj (od 10. 8. 2005) | M |
| E21b | Tin Ohn Myint | Soproga polkovnika Thureina Zawa | Ž |
| E22a | Brigadni general Kyaw Myin | Socialno varstvo, pomoč in ponovna naselitev (od 25. 8. 2003) | M |
| E22b | Khin Nwe Nwe | Soproga brigadnega generala Kyawa Myina | Ž |
| E23a | Pe Than | Železniški promet (od 14. 11. 1998) | M |
| E23b | Cho Cho Tun | Soproga Peja Thana | Ž |
| E24a | Polkovnik Nyan Tun Aung | Promet (od 25. 8. 2003) | M |
| E24b | Wai Wai | Soproga polkovnika Nyana Tuna Aunga | Ž |
| E25a | Dr. Paing Soe | Zdravstvo (dodatni namestnik ministra) (od 15. 5. 2006) | M |
| E25b | Khin Mar Aye | Soproga dr. Painga Soa | Ž |
| E26a | Generalmajor Thein Tun | Namestnik ministra za pošto in telekominikacije | M |
| E26b | Mya Mya Win | Soproga Theina Tuna | Ž |
| E27a | Brigadni general Kyaw Swa Khaing | Namestnik ministra za industrijo | M |
| E27b | Khin Phyu Mar | Soproga Kyawa Swaja Khainga | Ž |
| E28a | Brigadni general Thein Htay | Namestnik ministra za obrambo | M |
| E28b | Myint Myint Khine | Soproga generalmajorja Theina Htaya | Ž |
| E29a | Brigadni general Tin Tun Aung | Namestnik ministra za delo (od 7. 11. 2007) | M |

#

Ime

Podatki za ugotavljanje identitete (vključno z ministrstvom)

Spol (M/Ž)

E1a

Ohn Myint

Kmetijstvo in namakanje (od 15. 11. 1997)

M

E1b

Thet War

Soproga Ohna Myinta

Ž

E2a

Brigadni general Aung Tun

Trgovina (od 13. 9. 2003)

M

E3a

Brigadni general Myint Thein

Gradbeništvo (od 5. 1. 2000)

M

E3b

Mya Than

Soproga brigadnega generala Myinta Theina

Ž

E4a

U Tint Swe

Gradbeništvo (od 7. 5. 1998)

M

E5a

Generalmajor Aye Myint

Obramba (od 15. 5. 2006)

M

E6a

Brigadni general Aung Myo Min

Izobraževanje (od 19. 11. 2003)

M

E6b

Thazin Nwe

Soproga brigadnega generala Aunga Myoja Mina

Ž

E6c

Si Thun Aung

Sin brigadnega generala Aunga Myoja Mina

M

E7a

Myo Myint

Električna energija 1 (od 29. 10. 1999)

M

E7b

Tin Tin Myint

Soproga Myoja Myinta

Ž

E7c

Aung Khaing Moe

Sin Myoja Myinta, d. r. 25. 6. 1967

(verjetno se trenutno nahaja v Združenem kraljestvu; odšel pred vključitvijo na seznam)

M

E8a

Brigadni general Than Htay

Energetika (od 25. 8. 2003)

M

E8b

Soe Wut Yi

Soproga brigadnega generala Thana Htaya

Ž

E9a

Polkovnik Hla Thein Swe

Finance in prihodki (od 25. 8. 2003)

M

E9b

Thida Win

Soproga polkovnika Hlaja Theina Sweja

Ž

E10a

Brigadni general Win Myint

Električna energija (2)

M

E10b

Daw Tin Ma Ma Than

Soproga brigadnega generala Wina Myinta

Ž

E11a

Maung Myint

Zunanje zadeve (od 18. 9. 2004)

M

E11b

Dr Khin Mya Win

Soproga Maunga Myinta

Ž

E12a

Prof. Dr. Mya Oo;

Zdravstvo (od 16. 11. 1997), d. r. 25. 1. 1940

M

E12b

Tin Tin Mya

Soproga prof. dr. Mye Ooja

Ž

E12c

Dr. Tun Tun Oo

Sin prof. dr. Mye Ooja, d. r. 26. 7. 1965

M

E12d

Dr. Mya Thuzar

Hči prof. dr. Mye Ooja; d. r. 23. 9. 1971

Ž

E12e

Mya Thidar

Hči prof. dr. Mye Ooja; d. r. 10. 6. 1973

Ž

E12f

Mya Nandar

Hči prof. dr. Mye Ooja; d. r. 29. 5. 1976

Ž

E13a

Brigadni general Phone Swe

Notranje zadeve (od 25. 8. 2003)

M

E13b

San San Wai

Soproga brigadnega generala Phona Sweja

Ž

E14a

Brigadni general Aye Myint Kyu

Hotelirstvo in turizem (od 16. 11. 1997)

M

E14b

Khin Swe Myint

Soproga brigadnega generala Aya Myinta Kyuja

Ž

E15a

Brigadni general Win Sein

Priseljenci in prebivalstvo (od novembra 2006)

M

E15b

Wai Wai Linn

Soproga brigadnega generala Wina Seina

Ž

E16a

Podpolkovnik Khin Maung Kyaw

Industrija 2 (od 5. 1. 2000)

M

E16b

Mi Mi Wai

Soproga podpolkovnika Khina Maunga Kyawa

Ž

E17a

Polkovnik Tin Ngwe

Napredek obmejnih področij, etnične in razvojne zadeve (od 25. 8. 2003)

M

E17b

Khin Mya Chit

Soproga polkovnika Tina Ngweja

Ž

E18a

Thura Thaung Lwin

(Thura je naziv), železniški promet (od 16. 11. 1997)

M

E18b

Dr. Yi Yi Htwe

Soproga Thure Thaunga Lwina

Ž

E19a

Brigadni general Thura Aung Ko

(Thura je naziv), verske zadeve, član centralnega izvršilnega odbora USDA (od 17. 11. 1997)

M

E19b

Myint Myint Yee tudi Yi Yi Myint

Soproga brigadnega generala Thure Aunga Koja

Ž

E20a

Kyaw Soe

Znanost in tehnologija (od 15. 11. 2004)

M

E21a

Polkovnik Thurein Zaw

Državno načrtovanje in gospodarski razvoj (od 10. 8. 2005)

M

E21b

Tin Ohn Myint

Soproga polkovnika Thureina Zawa

Ž

E22a

Brigadni general Kyaw Myin

Socialno varstvo, pomoč in ponovna naselitev (od 25. 8. 2003)

M

E22b

Khin Nwe Nwe

Soproga brigadnega generala Kyawa Myina

Ž

E23a

Pe Than

Železniški promet (od 14. 11. 1998)

M

E23b

Cho Cho Tun

Soproga Peja Thana

Ž

E24a

Polkovnik Nyan Tun Aung

Promet (od 25. 8. 2003)

M

E24b

Wai Wai

Soproga polkovnika Nyana Tuna Aunga

Ž

E25a

Dr. Paing Soe

Zdravstvo (dodatni namestnik ministra) (od 15. 5. 2006)

M

E25b

Khin Mar Aye

Soproga dr. Painga Soa

Ž

E26a

Generalmajor Thein Tun

Namestnik ministra za pošto in telekominikacije

M

E26b

Mya Mya Win

Soproga Theina Tuna

Ž

E27a

Brigadni general Kyaw Swa Khaing

Namestnik ministra za industrijo

M

E27b

Khin Phyu Mar

Soproga Kyawa Swaja Khainga

Ž

E28a

Brigadni general Thein Htay

Namestnik ministra za obrambo

M

E28b

Myint Myint Khine

Soproga generalmajorja Theina Htaya

Ž

E29a

Brigadni general Tin Tun Aung

Namestnik ministra za delo (od 7. 11. 2007)

M

F.   DRUGA IMENOVANJA V ZVEZI S SEKTORJEM TURIZMA

| # | Ime | Podatki za ugotavljanje identitete (vključno s položajem) | Spol (M/Ž) |
| --- | --- | --- | --- |
| F1a | U Hla Htay | Generalni direktor direktorata za hotelirstvo in turizem (generalni direktor hotelirskih in turističnih storitev v Mjanmaru do avgusta 2004) | M |
| F2a | Tin Maung Shwe | Namestnik generalnega direktorja, direktorat za hotelirstvo in turizem | M |
| F3a | Soe Thein | Generalni direktor, hotelirske in turistične storitve v Mjanmaru, od oktobra 2004 (prej generalni direktor) | M |
| F4a | Khin Maung Soe | Generalni direktor | M |
| F5a | Tint Swe | Generalni direktor | M |
| F6a | Podpolkovnik Yan Naing | Generalni direktor, Ministrstvo za hotelirstvo in turizem | M |
| F7a | Kyi Kyi Aye | Direktorica za spodbujanje turizma, Ministrstvo za hotelirstvo in turizem | Ž |

#

Ime

Podatki za ugotavljanje identitete (vključno s položajem)

Spol (M/Ž)

F1a

U Hla Htay

Generalni direktor direktorata za hotelirstvo in turizem (generalni direktor hotelirskih in turističnih storitev v Mjanmaru do avgusta 2004)

M

F2a

Tin Maung Shwe

Namestnik generalnega direktorja, direktorat za hotelirstvo in turizem

M

F3a

Soe Thein

Generalni direktor, hotelirske in turistične storitve v Mjanmaru, od oktobra 2004 (prej generalni direktor)

M

F4a

Khin Maung Soe

Generalni direktor

M

F5a

Tint Swe

Generalni direktor

M

F6a

Podpolkovnik Yan Naing

Generalni direktor, Ministrstvo za hotelirstvo in turizem

M

F7a

Kyi Kyi Aye

Direktorica za spodbujanje turizma, Ministrstvo za hotelirstvo in turizem

Ž

G.   VISOKI VOJAŠKI ČASTNIKI

| # | Ime | Podatki za ugotavljanje identitete (vključno s položajem) | Spol (M/Ž) |
| --- | --- | --- | --- |
| G1a | Generalmajor Hla Shwe | Namestnik generalovega pribočnika | M |
| G2a | Generalmajor Soe Maung | Sodnik pravobranilec | M |
| G2b | Nang Phyu Phyu Aye | Soproga generalmajorja Soa Maunga | Ž |
| G3a | Brigadni general Thein Hteik tudi Hteik | Generalni inšpektor | M |
| G4a | Generalmajor Saw Hla | Poveljnik vojaške policije | M |
| G4b | Cho Cho Maw | Soproga generalmajorja Sawa Hlaja | Ž |
| G5a | Generalmajor Htin Aung Kyaw | Namestnik glavnega intendanta | M |
| G5b | Khin Khin Maw | Soproga generalmajorja Htina Aunga Kyawa | Ž |
| G6a | Generalmajor Lun Maung | Glavni revizor | M |
| G6b | May Mya Sein | Soproga generalmajorja Luna Maunga | Ž |
| G7a | Generalmajor Nay Win | Vojaški pomočnik predsednika SPDC | M |
| G8a | Generalmajor Hsan Hsint | General za vojaška imenovanja; d. r. 1951 | M |
| G8b | Khin Ma Lay | Soproga generalmajorja Hsana Hsinta | Ž |
| G8c | Okkar San Sint | Sin generalmajorja Hsana Hsinta | M |
| G9a | Generalmajor Hla Aung Thein | Poveljnik vojaškega tabora, Rangun | M |
| G9b | Amy Khaing | Soproga Hlaja Aunga Theina | Ž |
| G10a | Generalmajor Ye Myint | Načelnik za vojaško-varnostne zadeve | M |
| G10b | Myat Ngwe | Soproga generalmajorja Yeja Myinta | Ž |
| G11a | Brigadni general Mya Win | Načelnik, Višja šola za nacionalno obrambo | M |
| G12a | Brig-Gen Maung Maung Aye | Načelnik, General Staff College (od junija 2008) | M |
| G12b | San San Yee | Soproga brigadnega generala Maunga Maunga Ayeja | Ž |
| G13a | Brigadni general Tun Tun Oo | Direktor za stike z javnostjo in psihološko vojno | M |
| G14a | Generalmajor Thein Tun | Direktor za zveze; član Upravnega odbora za sklicevanje nacionalnega konventa | M |
| G15a | Generalmajor Than Htay | Direktor za zaloge in promet | M |
| G15b | Nwe Nwe Win | Soproga generalmajorja Thana Htaya | Ž |
| G16a | Generalmajor Khin Maung Tint | Direktor za varstvo tiskovin | M |
| G17a | Generalmajor Sein Lin | Direktor, Ministrstvo za obrambo (natančno delovno mesto neznano); prej direktor materialno-tehničnega oddelka | M |
| G18a | Generalmajor Kyi Win | Direktor topniškega in oklopnega oddelka, član uprave UMEHL | M |
| G18b | Khin Mya Mon | Soproga generalmajorja Kyija Wina | Ž |
| G19a | Generalmajor Tin Tun | Direktor za vojaško inženirstvo | M |
| G19b | Khin Myint Wai | Soproga generalmajorja Tina Tuna | Ž |
| G20a | Generalmajor Aung Thein | Direktor za ponovno naselitev | M |
| G20b | Htwe Yi tudi Htwe Htwe Yi | Soproga generalmajorja Aunga Theina | Ž |
| G21a | Brigadni general Hla Htay Win | Namestnik načelnika usposabljanja oboroženih sil | M |
| G22a | Brigadni general Than Maung | Namestnik načelnika višje šole za nacionalno obrambo | M |
| G23a | Brigadni general Win Myint | Rektor tehnološke akademije služb za obrambo | M |
| G24a | Brigadni general Tun Nay Lin | Rektor/načelnik, Medicinska akademija služb za obrambo | M |
| G25a | Brigadni general Than Sein | Načelnik, bolnišnica služb za obrambo, Mingaladon, d. r. 1. 2. 1946, k. r. Bago | M |
| G25b | Rosy Mya Than | Soproga brigadnega generala Thana Seina | Ž |
| G26a | Brigadni general Win Than | Direktor za javna naročila in generalni direktor Union of Myanmar Economic Holdings (prej generalmajor Win Hlaing, K1a) | M |
| G27a | Brigadni general Than Maung | Direktor službe za ljudsko milico in obmejne sile | M |
| G28a | Generalmajor Khin Maung Win | Direktor za obrambno industrijo | M |
| G29a | Brigadni general Kyaw Swa Khine | Direktor za obrambno industrijo | M |
| G30a | Brigadni general Win Aung | Član odbora za izbor in usposabljanje javnih uslužbencev | M |
| G31a | Brigadni general Soe Oo | Član odbora za izbor in usposabljanje javnih uslužbencev | M |
| G32a | Brigadni general Nyi Tun tudi Nyi Htun | Član odbora za izbor in usposabljanje javnih uslužbencev | M |
| G33a | Brigadni general Kyaw Aung | Član odbora za izbor in usposabljanje javnih uslužbencev | M |
| G34a | Generalmajor Myint Hlaing | Načelnik štaba (zračna obramba) | M |
| G34b | Khin Thant Sin | Soproga generalmajorja Myinta Hlainga | Ž |
| G34c | Hnin Nandar Hlaing | Hči generalmajorja Myinta Hlainga | Ž |
| G34d | Thant Sin Hlaing | Sin generalmajorja Myinta Hlainga | M |
| G35a | Generalmajor Mya Win | Direktor, Ministrstvo za obrambo | M |
| G36a | Generalmajor Tin Soe | Direktor, Ministrstvo za obrambo | M |
| G37a | Generalmajor Than Aung | Direktor, Ministrstvo za obrambo | M |
| G38a | Generalmajor Ngwe Thein | Ministrstvo za obrambo | M |
| G39a | Polkovnik Thant Shin | Sekretar, vlada Zveze Mjanmar | M |
| G40a | Generalmajor Thura Myint Aung | Generalov pribočnik (prej B8a, napredoval iz jugozahodnega regionalnega poveljništva) | M |
| G41a | Generalmajor Maung Shein | Inšpekcija služb za obrambo in glavni revizor | M |
| G42a | Generalmajor Khin Zaw | Načelnik Urada za posebne operacije 6 (Naypidaw, Mandalay), napredoval iz centralnega poveljništva | M |
| G42b | Khin Pyone Win | Soproga generalmajorja Khina Zawa | Ž |
| G42c | Kyi Tha Khin Zaw | Sin generalmajorja Khina Zawa | M |
| G42d | Su Khin Zaw | Hči generalmajorja Khina Zawa | Ž |
| G43a | Generalmajor Tha Aye | Ministrstvo za obrambo | M |
| G44a | Polkovnik Myat Thu | Poveljnik, Rangun, vojaška regija 1 (severni Rangun) | M |
| G45a | Polkovnik Nay Myo | Poveljnik, vojaška regija 2 (vzhodni Rangun) | M |
| G46a | Polkovnik Tin Hsan | Poveljnik, vojaška regija 3 (zahodni Rangun) | M |
| G47a | Polkovnik Khin Maung Htun | Poveljnik, vojaška regija 4 (južni Rangun) | M |
| G48a | Polkovnik Tint Wai | Poveljnik, operacije kontrole in poveljevanja št. 4 (Mawbi) | M |
| G49a | San Nyunt | Poveljnik, vojaško-varnostne zadeve, enota za vojaško podporo št. 2 | M |
| G50a | Podpolkovnik Col Zaw Win | Poveljnik, bataljon Lon Htein, baza 3, Shwemyayar | M |
| G51a | Major Mya Thaung | Poveljnik, bataljon Lon Htein, baza 5, Mawbi | M |
| G52a | Major Aung San Win | Poveljnik, bataljon Lon Htein, baza 7, občina Thanlin | M |
| Mornarica |
| G53a | Kontraadmiral Nyan Tun | Glavni poveljnik (mornarica) od junija 2008. Član uprave UMEHL. (Prej G39a) | M |
| G53b | Khin Aye Myint | Soproga Nyana Tuna | Ž |
| G54a | Kapitan Win Shein | Poveljnik, generalni štab usposabljanja za mornarico | M |
| G55a | Kapitan in brigadni general
  Thura Thet Swe | Poveljnik, regionalno poveljništvo mornarice, regija Taninthayi | M |
| G56a | Komodor Myint Lwin | Poveljnik mornariške regije Irrawaddy | M |
| Vojaško letalstvo |
| G57a | Generalporo čnik Myat Hein | Glavni poveljnik (zračne sile) | M |
| G57b | Htwe Htwe Nyunt | Soproga generalporočnika Myata Heina | Ž |
| G58a | Generalmajor Khin Aung Myint | Načelnik štaba (zračne sile) | M |
| G59a | Brigadni general Ye Chit Pe | Štab glavnega poveljnika zračnih sil, Mingaladon | M |
| G60a | Brigadni general Khin Maung Tin | Načelnik letalske šole Shande, Meiktila | M |
| G61a | Brigadni general Zin Yaw | Načelnik letalskega oporišča Pathein, načelnik štaba (zračne sile), član uprave UMEHL | M |
| G61b | Khin Thiri | Soproga brigadnega generala Zina Yawa | Ž |
| G61c | Zin Mon Aye | Hči brigadnega generala Zin Yawa, d. r. 26. 3. 1985 | Ž |
| G61d | Htet Aung | Sin brigadnega generala Zina Yawa, d. r. 9. 7. 1988 | M |
| Divizije lahke pehote (LID) |
| G62a | Brigadni general Than Htut | 11 LID | M |
| G63a | Brigadni general Tun Nay Lin | 22 LID | M |
| G64a | Brigadni general Tin Tun Aung | 33 LID, Sagaing | M |
| G65a | Brigadni general Hla Myint Shwe | 44 LID | M |
| G66a | Brigadni general Aye Khin | 55 LID, Lalaw | M |
| G67a | Brigadni general San Myint | 66 LID, Pyi | M |
| G68a | Brigadni general Tun Than | 77 LID, Bago | M |
| G69a | Brigadni general Aung Kyaw Hla | 88 LID, Magwe | M |
| G70a | Brigadni general Tin Oo Lwin | 99 LID, Meiktila | M |
| G71a | Brigadni general Sein Win | 101 LID, Pakokku | M |
| G72a | Polkovnik Than Han | LID 66 | M |
| G73a | Podpolkovnik Htwe Hla | LID 66 | M |
| G74a | Podpolkovnik Han Nyunt | LID 66 | M |
| G75a | Polkovnik Ohn Myint | LID 77 | M |
| G76a | Podpolkovnik Aung Kyaw Zaw | LID 77 | M |
| G77a | Major Hla Phyo | LID 77 | M |
| G78a | Polkovnik Myat Thu | Taktični poveljnik LID 11 | M |
| G79a | Polkovnik Htein Lin | Taktični poveljnik LID 11 | M |
| G80a | Podpolkovnik Tun Hla Aung | Taktični poveljnik LID 11 | M |
| G81a | Polkovnik Aung Tun | Brigada 66 | M |
| G82a | Stotnik Thein Han | Brigada 66 | M |
| G82b | Hnin Wutyi Aung | Soproga stotnika Theina Hana | Ž |
| G83a | Podpolkovnik Mya Win | Taktični poveljnik LID 77 | M |
| G84a | Polkovnik Win Te | Taktični poveljnik LID 77 | M |
| G85a | Polkovnik Soe Htway | Taktični poveljnik LID 77 | M |
| G86a | Podpolkovnik Tun Aye | Poveljnik bataljona lahke pehote 702 | M |
| G87a | Nyan Myint Kyaw | Poveljnik pehotnega bataljona
  281 (država Mongyang Shan (vzhod)) | M |
| Drugi brigadni generali |
| G88a | Brigadni general Htein Win | Oporišče Taikkyi | M |
| G89a | Brigadni general Khin Maung Aye | Poveljnik oporišča Meiktila | M |
| G90a | Brigadni general Kyaw Oo Lwin | Poveljnik oporišča Kalay | M |
| G91a | Brigadni general Khin Zaw Win | Oporišče Khamaukgyi | M |
| G92a | Brigadni general Kyaw Aung | Južni MR, poveljnik oporišča Toungoo | M |
| G93a | Brigadni general Myint Hein | Vojaško operativno poveljništvo-3, oporišče Mogaung | M |
| G94a | Brigadni general Tin Ngwe | Ministrstvo za obrambo | M |
| G95a | Brigadni general Myo Lwin | Vojaško operativno poveljništvo-7, | M |
| G96a | Brigadni general Myint Soe | Vojaško operativno poveljništvo-5, oporišče Taungup | M |
| G97a | Brigadni general Myint Aye | Vojaško operativno poveljništvo-9, oporišče Kyauktaw | M |
| G98a | Brigadni general Nyunt Hlaing | Vojaško operativno povelj | M |
| G99a | Brigadni general Ohn Myint | Država Mon, član glavnega izvršnega odbora (CEC–Central Excutive Committee) USDA | M |
| G100a | Brigadni general Soe Nwe | Vojaško operativno poveljništvo-21, oporišče Bhamo | M |
| G101a | Brigadni general Than Tun | Poveljnik oporišča Kyaukpadaung | M |
| G102a | Brigadni general Than Tun Aung | Regionalno operativno poveljništvo-Sittwe | M |
| G103a | Brigadni general Thaung Htaik | Poveljnik oporišča Aungban | M |
| G104a | Brigadni general Thein Hteik | Vojaško operativno poveljništ | M |
| G105a | Brigadni general Thura Myint Thein | Taktično operativno poveljništvo v Namhsanu | M |
| G106a | Brigadni general Win Aung | Poveljnik oporišča Mong Hsat | M |
| G107a | Brigadni general Myo Tint | Častnik s posebnimi nalogami, ministrstvo za promet | M |
| G108a | Brigadni general Thura Sein Thaung | Častnik s posebnimi nalogami, ministrstvo za socialno varstvo | M |
| G109a | Brigadni general Phone Zaw Han | Župan Mandalaya od februarja 2005 in predsednik razvojnega odbora mesta Mandalay, prej poveljnik v Kyaukmeju | M |
| G109b | Moe Thidar | Soproga brigadnega generala Phona Zawa Hana | Ž |
| G110a | Brigadni general Win Myint | Poveljnik oporišča Pyinmana | M |
| G111a | Brigadni general Kyaw Swe | Poveljnik oporišča Pyin Oo Lwin | M |
| G112a | Brigadni general Soe Win | | M |
| G113a | Brigadni general Thein Htay | Ministrstvo za obrambo | M |
| G114a | Brigadni general Myint Soe | Poveljnik oporišča Rangun | M |
| G115a | Brigadni general Myo Myint Thein | Načelnik, Bolnišnica služb za obrambo Pyin Oo Lwin | M |
| G116a | Brigadni general Sein Myint | Podpredsednik sveta za mir in razvoj divizije Bago | M |
| G117a | Brigadni general Hong Ngai (Ngaing) | Predsednik sveta za mir in razvoj države Chin | M |
| G118a | Brigadni general Win Myint | Predsednik Državnega sveta za mir in razvoj države Kayah | M |

#

Ime

Podatki za ugotavljanje identitete (vključno s položajem)

Spol (M/Ž)

G1a

Generalmajor Hla Shwe

Namestnik generalovega pribočnika

M

G2a

Generalmajor Soe Maung

Sodnik pravobranilec

M

G2b

Nang Phyu Phyu Aye

Soproga generalmajorja Soa Maunga

Ž

G3a

Brigadni general Thein Hteik tudi Hteik

Generalni inšpektor

M

G4a

Generalmajor Saw Hla

Poveljnik vojaške policije

M

G4b

Cho Cho Maw

Soproga generalmajorja Sawa Hlaja

Ž

G5a

Generalmajor Htin Aung Kyaw

Namestnik glavnega intendanta

M

G5b

Khin Khin Maw

Soproga generalmajorja Htina Aunga Kyawa

Ž

G6a

Generalmajor Lun Maung

Glavni revizor

M

G6b

May Mya Sein

Soproga generalmajorja Luna Maunga

Ž

G7a

Generalmajor Nay Win

Vojaški pomočnik predsednika SPDC

M

G8a

Generalmajor Hsan Hsint

General za vojaška imenovanja; d. r. 1951

M

G8b

Khin Ma Lay

Soproga generalmajorja Hsana Hsinta

Ž

G8c

Okkar San Sint

Sin generalmajorja Hsana Hsinta

M

G9a

Generalmajor Hla Aung Thein

Poveljnik vojaškega tabora, Rangun

M

G9b

Amy Khaing

Soproga Hlaja Aunga Theina

Ž

G10a

Generalmajor Ye Myint

Načelnik za vojaško-varnostne zadeve

M

G10b

Myat Ngwe

Soproga generalmajorja Yeja Myinta

Ž

G11a

Brigadni general Mya Win

Načelnik, Višja šola za nacionalno obrambo

M

G12a

Brig-Gen Maung Maung Aye

Načelnik, General Staff College (od junija 2008)

M

G12b

San San Yee

Soproga brigadnega generala Maunga Maunga Ayeja

Ž

G13a

Brigadni general Tun Tun Oo

Direktor za stike z javnostjo in psihološko vojno

M

G14a

Generalmajor Thein Tun

Direktor za zveze; član Upravnega odbora za sklicevanje nacionalnega konventa

M

G15a

Generalmajor Than Htay

Direktor za zaloge in promet

M

G15b

Nwe Nwe Win

Soproga generalmajorja Thana Htaya

Ž

G16a

Generalmajor Khin Maung Tint

Direktor za varstvo tiskovin

M

G17a

Generalmajor Sein Lin

Direktor, Ministrstvo za obrambo (natančno delovno mesto neznano); prej direktor materialno-tehničnega oddelka

M

G18a

Generalmajor Kyi Win

Direktor topniškega in oklopnega oddelka, član uprave UMEHL

M

G18b

Khin Mya Mon

Soproga generalmajorja Kyija Wina

Ž

G19a

Generalmajor Tin Tun

Direktor za vojaško inženirstvo

M

G19b

Khin Myint Wai

Soproga generalmajorja Tina Tuna

Ž

G20a

Generalmajor Aung Thein

Direktor za ponovno naselitev

M

G20b

Htwe Yi tudi Htwe Htwe Yi

Soproga generalmajorja Aunga Theina

Ž

G21a

Brigadni general Hla Htay Win

Namestnik načelnika usposabljanja oboroženih sil

M

G22a

Brigadni general Than Maung

Namestnik načelnika višje šole za nacionalno obrambo

M

G23a

Brigadni general Win Myint

Rektor tehnološke akademije služb za obrambo

M

G24a

Brigadni general Tun Nay Lin

Rektor/načelnik, Medicinska akademija služb za obrambo

M

G25a

Brigadni general Than Sein

Načelnik, bolnišnica služb za obrambo, Mingaladon, d. r. 1. 2. 1946, k. r. Bago

M

G25b

Rosy Mya Than

Soproga brigadnega generala Thana Seina

Ž

G26a

Brigadni general Win Than

Direktor za javna naročila in generalni direktor Union of Myanmar Economic Holdings (prej generalmajor Win Hlaing, K1a)

M

G27a

Brigadni general Than Maung

Direktor službe za ljudsko milico in obmejne sile

M

G28a

Generalmajor Khin Maung Win

Direktor za obrambno industrijo

M

G29a

Brigadni general Kyaw Swa Khine

Direktor za obrambno industrijo

M

G30a

Brigadni general Win Aung

Član odbora za izbor in usposabljanje javnih uslužbencev

M

G31a

Brigadni general Soe Oo

Član odbora za izbor in usposabljanje javnih uslužbencev

M

G32a

Brigadni general Nyi Tun tudi Nyi Htun

Član odbora za izbor in usposabljanje javnih uslužbencev

M

G33a

Brigadni general Kyaw Aung

Član odbora za izbor in usposabljanje javnih uslužbencev

M

G34a

Generalmajor Myint Hlaing

Načelnik štaba (zračna obramba)

M

G34b

Khin Thant Sin

Soproga generalmajorja Myinta Hlainga

Ž

G34c

Hnin Nandar Hlaing

Hči generalmajorja Myinta Hlainga

Ž

G34d

Thant Sin Hlaing

Sin generalmajorja Myinta Hlainga

M

G35a

Generalmajor Mya Win

Direktor, Ministrstvo za obrambo

M

G36a

Generalmajor Tin Soe

Direktor, Ministrstvo za obrambo

M

G37a

Generalmajor Than Aung

Direktor, Ministrstvo za obrambo

M

G38a

Generalmajor Ngwe Thein

Ministrstvo za obrambo

M

G39a

Polkovnik Thant Shin

Sekretar, vlada Zveze Mjanmar

M

G40a

Generalmajor Thura Myint Aung

Generalov pribočnik (prej B8a, napredoval iz jugozahodnega regionalnega poveljništva)

M

G41a

Generalmajor Maung Shein

Inšpekcija služb za obrambo in glavni revizor

M

G42a

Generalmajor Khin Zaw

Načelnik Urada za posebne operacije 6 (Naypidaw, Mandalay), napredoval iz centralnega poveljništva

M

G42b

Khin Pyone Win

Soproga generalmajorja Khina Zawa

Ž

G42c

Kyi Tha Khin Zaw

Sin generalmajorja Khina Zawa

M

G42d

Su Khin Zaw

Hči generalmajorja Khina Zawa

Ž

G43a

Generalmajor Tha Aye

Ministrstvo za obrambo

M

G44a

Polkovnik Myat Thu

Poveljnik, Rangun, vojaška regija 1 (severni Rangun)

M

G45a

Polkovnik Nay Myo

Poveljnik, vojaška regija 2 (vzhodni Rangun)

M

G46a

Polkovnik Tin Hsan

Poveljnik, vojaška regija 3 (zahodni Rangun)

M

G47a

Polkovnik Khin Maung Htun

Poveljnik, vojaška regija 4 (južni Rangun)

M

G48a

Polkovnik Tint Wai

Poveljnik, operacije kontrole in poveljevanja št. 4 (Mawbi)

M

G49a

San Nyunt

Poveljnik, vojaško-varnostne zadeve, enota za vojaško podporo št. 2

M

G50a

Podpolkovnik Col Zaw Win

Poveljnik, bataljon Lon Htein, baza 3, Shwemyayar

M

G51a

Major Mya Thaung

Poveljnik, bataljon Lon Htein, baza 5, Mawbi

M

G52a

Major Aung San Win

Poveljnik, bataljon Lon Htein, baza 7, občina Thanlin

M

Mornarica

G53a

Kontraadmiral Nyan Tun

Glavni poveljnik (mornarica) od junija 2008. Član uprave UMEHL. (Prej G39a)

M

G53b

Khin Aye Myint

Soproga Nyana Tuna

Ž

G54a

Kapitan Win Shein

Poveljnik, generalni štab usposabljanja za mornarico

M

G55a

Kapitan in brigadni general

Thura Thet Swe

Poveljnik, regionalno poveljništvo mornarice, regija Taninthayi

M

G56a

Komodor Myint Lwin

Poveljnik mornariške regije Irrawaddy

M

Vojaško letalstvo

G57a

Generalporo čnik Myat Hein

Glavni poveljnik (zračne sile)

M

G57b

Htwe Htwe Nyunt

Soproga generalporočnika Myata Heina

Ž

G58a

Generalmajor Khin Aung Myint

Načelnik štaba (zračne sile)

M

G59a

Brigadni general Ye Chit Pe

Štab glavnega poveljnika zračnih sil, Mingaladon

M

G60a

Brigadni general Khin Maung Tin

Načelnik letalske šole Shande, Meiktila

M

G61a

Brigadni general Zin Yaw

Načelnik letalskega oporišča Pathein, načelnik štaba (zračne sile), član uprave UMEHL

M

G61b

Khin Thiri

Soproga brigadnega generala Zina Yawa

Ž

G61c

Zin Mon Aye

Hči brigadnega generala Zin Yawa, d. r. 26. 3. 1985

Ž

G61d

Htet Aung

Sin brigadnega generala Zina Yawa, d. r. 9. 7. 1988

M

Divizije lahke pehote (LID)

G62a

Brigadni general Than Htut

11 LID

M

G63a

Brigadni general Tun Nay Lin

22 LID

M

G64a

Brigadni general Tin Tun Aung

33 LID, Sagaing

M

G65a

Brigadni general Hla Myint Shwe

44 LID

M

G66a

Brigadni general Aye Khin

55 LID, Lalaw

M

G67a

Brigadni general San Myint

66 LID, Pyi

M

G68a

Brigadni general Tun Than

77 LID, Bago

M

G69a

Brigadni general Aung Kyaw Hla

88 LID, Magwe

M

G70a

Brigadni general Tin Oo Lwin

99 LID, Meiktila

M

G71a

Brigadni general Sein Win

101 LID, Pakokku

M

G72a

Polkovnik Than Han

LID 66

M

G73a

Podpolkovnik Htwe Hla

LID 66

M

G74a

Podpolkovnik Han Nyunt

LID 66

M

G75a

Polkovnik Ohn Myint

LID 77

M

G76a

Podpolkovnik Aung Kyaw Zaw

LID 77

M

G77a

Major Hla Phyo

LID 77

M

G78a

Polkovnik Myat Thu

Taktični poveljnik LID 11

M

G79a

Polkovnik Htein Lin

Taktični poveljnik LID 11

M

G80a

Podpolkovnik Tun Hla Aung

Taktični poveljnik LID 11

M

G81a

Polkovnik Aung Tun

Brigada 66

M

G82a

Stotnik Thein Han

Brigada 66

M

G82b

Hnin Wutyi Aung

Soproga stotnika Theina Hana

Ž

G83a

Podpolkovnik Mya Win

Taktični poveljnik LID 77

M

G84a

Polkovnik Win Te

Taktični poveljnik LID 77

M

G85a

Polkovnik Soe Htway

Taktični poveljnik LID 77

M

G86a

Podpolkovnik Tun Aye

Poveljnik bataljona lahke pehote 702

M

G87a

Nyan Myint Kyaw

Poveljnik pehotnega bataljona

281 (država Mongyang Shan (vzhod))

M

Drugi brigadni generali

G88a

Brigadni general Htein Win

Oporišče Taikkyi

M

G89a

Brigadni general Khin Maung Aye

Poveljnik oporišča Meiktila

M

G90a

Brigadni general Kyaw Oo Lwin

Poveljnik oporišča Kalay

M

G91a

Brigadni general Khin Zaw Win

Oporišče Khamaukgyi

M

G92a

Brigadni general Kyaw Aung

Južni MR, poveljnik oporišča Toungoo

M

G93a

Brigadni general Myint Hein

Vojaško operativno poveljništvo-3, oporišče Mogaung

M

G94a

Brigadni general Tin Ngwe

Ministrstvo za obrambo

M

G95a

Brigadni general Myo Lwin

Vojaško operativno poveljništvo-7,

M

G96a

Brigadni general Myint Soe

Vojaško operativno poveljništvo-5, oporišče Taungup

M

G97a

Brigadni general Myint Aye

Vojaško operativno poveljništvo-9, oporišče Kyauktaw

M

G98a

Brigadni general Nyunt Hlaing

Vojaško operativno povelj

M

G99a

Brigadni general Ohn Myint

Država Mon, član glavnega izvršnega odbora (CEC–Central Excutive Committee) USDA

M

G100a

Brigadni general Soe Nwe

Vojaško operativno poveljništvo-21, oporišče Bhamo

M

G101a

Brigadni general Than Tun

Poveljnik oporišča Kyaukpadaung

M

G102a

Brigadni general Than Tun Aung

Regionalno operativno poveljništvo-Sittwe

M

G103a

Brigadni general Thaung Htaik

Poveljnik oporišča Aungban

M

G104a

Brigadni general Thein Hteik

Vojaško operativno poveljništ

M

G105a

Brigadni general Thura Myint Thein

Taktično operativno poveljništvo v Namhsanu

M

G106a

Brigadni general Win Aung

Poveljnik oporišča Mong Hsat

M

G107a

Brigadni general Myo Tint

Častnik s posebnimi nalogami, ministrstvo za promet

M

G108a

Brigadni general Thura Sein Thaung

Častnik s posebnimi nalogami, ministrstvo za socialno varstvo

M

G109a

Brigadni general Phone Zaw Han

Župan Mandalaya od februarja 2005 in predsednik razvojnega odbora mesta Mandalay, prej poveljnik v Kyaukmeju

M

G109b

Moe Thidar

Soproga brigadnega generala Phona Zawa Hana

Ž

G110a

Brigadni general Win Myint

Poveljnik oporišča Pyinmana

M

G111a

Brigadni general Kyaw Swe

Poveljnik oporišča Pyin Oo Lwin

M

G112a

Brigadni general Soe Win

M

G113a

Brigadni general Thein Htay

Ministrstvo za obrambo

M

G114a

Brigadni general Myint Soe

Poveljnik oporišča Rangun

M

G115a

Brigadni general Myo Myint Thein

Načelnik, Bolnišnica služb za obrambo Pyin Oo Lwin

M

G116a

Brigadni general Sein Myint

Podpredsednik sveta za mir in razvoj divizije Bago

M

G117a

Brigadni general Hong Ngai (Ngaing)

Predsednik sveta za mir in razvoj države Chin

M

G118a

Brigadni general Win Myint

Predsednik Državnega sveta za mir in razvoj države Kayah

M

H.   VOJAŠKI ČASTNIKI, KI UPRAVLJAJO ZAPORE IN POLICIJO

| # | Ime | Podatki za ugotavljanje identitete (vključno s položajem) | Spol (M/Ž) |
| --- | --- | --- | --- |
| H1a | Brigadni general Khin Yi | Generalni direktor policijskih sil v Mjanmaru | M |
| H1b | Khin May Soe | Soproga brigadnega generala Khina Yija | Ž |
| H2a | Zaw Win | Generalni direktor oddelka za zapore (Ministrstvo za notranje zadeve) od avgusta 2004, prej namestnik generalnega direktorja policijskih sil v Mjanmaru in nekdanji brigadni general. | M |
| H2b | Nwe Ni San | Soproga Zawa Wina | Ž |
| H3a | Aung Saw Win | Generalni direktor, Urad za posebne preiskave | M |
| H4a | Brigadni general policije Khin Maung Si | Načelnik policije | M |
| H5a | Podpolkovnik Tin Thaw | Vodja vladnega tehničnega inštituta | M |
| H6a | Maung Maung Oo | Vodja vojaško-varnostne skupine za zasliševanje v zaporu Insein | M |
| H7a | Myo Aung | Direktor objektov za pridržanje v Rangunu | M |
| H8a | Brigadni general policije Zaw Win | Namestnik direktorja policije | M |
| H9a | Podpolkovnik policije Zaw Min Aung | Posebni oddelek | M |

#

Ime

Podatki za ugotavljanje identitete (vključno s položajem)

Spol (M/Ž)

H1a

Brigadni general Khin Yi

Generalni direktor policijskih sil v Mjanmaru

M

H1b

Khin May Soe

Soproga brigadnega generala Khina Yija

Ž

H2a

Zaw Win

Generalni direktor oddelka za zapore (Ministrstvo za notranje zadeve) od avgusta 2004, prej namestnik generalnega direktorja policijskih sil v Mjanmaru in nekdanji brigadni general.

M

H2b

Nwe Ni San

Soproga Zawa Wina

Ž

H3a

Aung Saw Win

Generalni direktor, Urad za posebne preiskave

M

H4a

Brigadni general policije Khin Maung Si

Načelnik policije

M

H5a

Podpolkovnik Tin Thaw

Vodja vladnega tehničnega inštituta

M

H6a

Maung Maung Oo

Vodja vojaško-varnostne skupine za zasliševanje v zaporu Insein

M

H7a

Myo Aung

Direktor objektov za pridržanje v Rangunu

M

H8a

Brigadni general policije Zaw Win

Namestnik direktorja policije

M

H9a

Podpolkovnik policije Zaw Min Aung

Posebni oddelek

M

I.   ZDRUŽENJE ZA SKUPNO SOLIDARNOST IN RAZVOJ (USDA)

(višji uslužbenci USDA, ki niso omenjeni nikjer drugje)

| # | Ime | Podatki za ugotavljanje identitete (vključno s položajem) | Spol (M/Ž) |
| --- | --- | --- | --- |
| I1a | Brigadni general Aung Thein Lin (Lynn) | Župan Yangona in predsednik Odbora za razvoj mesta Yangon (sekretar) ter član centralnega izvršilnega odbora USDA, d. r. 1952 | M |
| I1b | Khin San Nwe | Soproga brigadnega generala Aunga Theina Lina | Ž |
| I1c | Thidar Myo | Hči brigadnega generala Aunga Theina Lina | Ž |
| I2a | Col Maung Par (Pa) | Podžupan mesta Yangon, Oddelek za razvoj I (član centralnega izvršilnega odbora I) | M |
| I2b | Khin Nyunt Myaing | Soproga polkovnika Maunga Para | Ž |
| I2c | Naing Win Par | Sin polkovnika Maunga Para | M |
| I3a | Nyan Tun Aung | Član centralnega izvršilnega odbora | M |
| I4a | Aye Myint | Član izvršilnega odbora mesta Rangun | M |
| I5a | Tin Hlaing | Član izvršilnega odbora mesta Rangun | M |
| I6a | Soe Nyunt | Štabni častnik za vzhodni Yangon | M |
| I7a | Chit Ko Ko | Predsednik Državnega sveta za mir in razvoj v občini Mingala Taungnyunt | M |
| I8a | Soe Hlaing Oo | Sekretar Državnega sveta za mir in razvoj v občini Mingala Taungnyunt | M |
| I9a | Stotnik Kan Win | Vodja policijskih sil občine Mingala Taungnyunt | M |
| I10a | That Zin Thein | Vodja odbora za razvojne zadeve občine Mingala Taungnyunta | M |
| I11a | Khin Maung Myint | Vodja oddelka za priseljence in prebivalce občine Mingala Taungnyunta | M |
| I12a | Zaw Lin | Sekretar USDA občine Mingala Taungnyunt | M |
| I13a | Win Hlaing | Skupni sekretar USDA občine Mingala Taungnyunt | M |
| I14a | San San Kyaw | Štabni častnik na Oddelku za informiranje in odnose z javnostmi Ministrstva za informiranje v občini Mingala Taungnyunt | Ž |
| I15a | Generalporočnik Myint Hlaing | Ministrstvo za obrambo in član USDA | M |

#

Ime

Podatki za ugotavljanje identitete (vključno s položajem)

Spol (M/Ž)

I1a

Brigadni general Aung Thein Lin (Lynn)

Župan Yangona in predsednik Odbora za razvoj mesta Yangon (sekretar) ter član centralnega izvršilnega odbora USDA, d. r. 1952

M

I1b

Khin San Nwe

Soproga brigadnega generala Aunga Theina Lina

Ž

I1c

Thidar Myo

Hči brigadnega generala Aunga Theina Lina

Ž

I2a

Col Maung Par (Pa)

Podžupan mesta Yangon, Oddelek za razvoj I (član centralnega izvršilnega odbora I)

M

I2b

Khin Nyunt Myaing

Soproga polkovnika Maunga Para

Ž

I2c

Naing Win Par

Sin polkovnika Maunga Para

M

I3a

Nyan Tun Aung

Član centralnega izvršilnega odbora

M

I4a

Aye Myint

Član izvršilnega odbora mesta Rangun

M

I5a

Tin Hlaing

Član izvršilnega odbora mesta Rangun

M

I6a

Soe Nyunt

Štabni častnik za vzhodni Yangon

M

I7a

Chit Ko Ko

Predsednik Državnega sveta za mir in razvoj v občini Mingala Taungnyunt

M

I8a

Soe Hlaing Oo

Sekretar Državnega sveta za mir in razvoj v občini Mingala Taungnyunt

M

I9a

Stotnik Kan Win

Vodja policijskih sil občine Mingala Taungnyunt

M

I10a

That Zin Thein

Vodja odbora za razvojne zadeve občine Mingala Taungnyunta

M

I11a

Khin Maung Myint

Vodja oddelka za priseljence in prebivalce občine Mingala Taungnyunta

M

I12a

Zaw Lin

Sekretar USDA občine Mingala Taungnyunt

M

I13a

Win Hlaing

Skupni sekretar USDA občine Mingala Taungnyunt

M

I14a

San San Kyaw

Štabni častnik na Oddelku za informiranje in odnose z javnostmi Ministrstva za informiranje v občini Mingala Taungnyunt

Ž

I15a

Generalporočnik Myint Hlaing

Ministrstvo za obrambo in član USDA

M

J.   OSEBE, KI IMAJO KORISTI OD VLADNE GOSPODARSKE POLITIKE, IN DRUGE OSEBE, POVEZANE Z REŽIMOM

| # | Ime | Podatki za ugotavljanje identitete (vključno s podjetjem) | (Spol (M/Ž) |
| --- | --- | --- | --- |
| J1a | Tay Za | Generalni direktor, Htoo Trading Co; Htoo Construction Co., d. r. 18. 7. 1964; št. o. i. MYGN 006415. Oče: Myint Swe (d. r. 6. 11. 1924), mati: Daw Ohn (d. r. 12. 8. 1934) | M |
| J1b | Thidar Zaw | Soproga Taya Zaja; d. r. 24. 2. 1964, št. o. i. KMYT 006865. Starši: Zaw Nyunt (pokojni), Htoo (pokojna) | Ž |
| J1c | Pye Phyo Tay Za | Sin Taya Zaja, d. r. 29. 1. 1987 | M |
| J1d | Ohn | Mati Taya Zaja, d. r. 12. 8. 1934 | Ž |
| J2a | Thiha | Brat Taya Zaja (J1a), d. r. 24. 6. 1960 Direktor Htoo Trading, distributer cigaret London (Myawaddy Trading) | M |
| J2b | Shwe Shwe Lin | Soproga Thihaja | Ž |
| J3a | Aung Ko Win tudi Saya Kyaung | Kanbawza Bank tudi Myanmar Billion Group, Nilayoma Co.Ltd, East Yoma Co.Ltd in zastopnik cigaret London v državah Shan in Kayah | M |
| J3b | Nan Than Htwe (Htay) | Soproga Aunga Koja Wina | Ž |
| J3c | Nang Lang Kham tudi Nan Lan Khan | Hči Aunga Koja Wina, d. r. 1. 6. 1988 | Ž |
| J4a | Tun (Htun, Htoon) Myint Naing tudi Steven Law | Stewen Law Asia World Co., d. r. 15. 5. 1958 ali 27. 8. 1960 | M |
| J4b | (Ng) Seng Hong, imenovana Cecilia Ng ali Ng Sor Hon | Soproga Tuna Myinta Nainga. Izvršilna direktorica Golden Aaron Pte Ltd (Singapur) | Ž |
| J4c | Lo Hsing-han | Oče Tuna Myinta Nainga tudi Stevena Lawa of Asia World Co., d. r. 1938 ali 1935 | M |
| J5a | Khin Shwe | Zaykabar Co; d. r. 21. 1. 1952, glej tudi A3f | M |
| J5b | San San Kywe | Soproga Khina Shweja | Ž |
| J5c | Zay Thiha | Sin Khina Shwea, d. r. 1. 1. 1977, generalni direktor Zaykabar Co.Ltd | M |
| J5d | Nandar Hlaing | Soproga Zaya Thihaja | Ž |
| J6a | Htay Myint | Yuzana Co., d. r. 6. 2. 1955, tudi Yuzana Supermarket, Yuzana Hotel, Yuzana Oil Palm Project | M |
| J6b | Aye Aye Maw | Soproga Htaya Myinta; d. r. 17. 11. 1957 | Ž |
| J6c | Win Myint | Brat Htaya Myinta, d. r. 29. 5. 1952 | M |
| J6d | Lay Myint | Brat Htaya Myinta, d. r. 6. 2. 1955 | M |
| J6e | Kyin Toe | Brat Htaya Myinta, d. r. 29. 4. 1957 | M |
| J6f | Zar Chi Htay | Hči Htaya Myinta, direktorica Yuzana Co., d. r. 17. 2. 1981 | Ž |
| J6g | Khin Htay Lin | Direktor, Yuzana Co., d. r. 14. 4. 1969 | M |
| J7a | Kyaw Win | Shwe Thanlw Co. (edini distributerji pnevmatik Thaton pod ministrstvom za industrijo 2) | M |
| J7b | Nan Mauk Loung Sai tudi Nang Mauk Lao Hsai | Soproga Kyawa Wina | Ž |
| J8a | Generalmajor (v pokoju) Nyunt Tin | Nekdanji minister za kmetijstvo in namakanje, upokojen septembra 2004 | M |
| J8b | Khin Myo Oo | Soproga generalmajorja (v pokoju) Nyunta Tina | Ž |
| J8c | Kyaw Myo Nyunt | Sin generalmajorja (v pokoju) Nyunta Tina | M |
| J8d | Thu Thu Ei Han | Hči generalmajorja (v pokoju) Nyunta Tina | Ž |
| J9a | Than Than Nwe | Soproga generala Soa Wina, nekdanjega predsednika vlade (pokojni) | Ž |
| J9b | Nay Soe | Sin generala Soa Wina, nekdanjega predsednika vlade (pokojni) | M |
| J9c | Theint Theint Soe | Hči generala Soa Wina, nekdanjega predsednika vlade (pokojni) | Ž |
| J9d | Sabai Myaing | Soproga Naya Soa | Ž |
| J9e | Htin Htut | Soprog Theint Theint Soe | M |
| J10a | Maung Maung Myint | Generalni direktor Myangon Myint co Ltd | M |
| J11a | Maung Ko | Direktor, rudarsko podjetje Htarwara | M |
| J12a | Zaw Zaw tudi Phoe Zaw | Generalni direktor Max Myanmar, d. r. 22. 10. 1966 | M |
| J12b | Htay Htay Khine (Khaing) | Soproga Zawa Zawa | Ž |
| J13a | Chit Khaing tudi Chit Khine | Generalni direktor skupine podjetij Eden | M |
| J14a | Maung Weik | Maung Weik & Co Ltd | M |
| J15a | Aung Htwe | Generalni direktor podjetja Golden Flower Construction | M |
| J16a | Kyaw Thein | Direktor in partner Htoo Trading, d. r. 25. 10. 1947 | M |
| J17a | Kyaw Myint | Lastnik, Golden Flower Co.Ltd., 214 Wardan Street, Lamadaw, Yangon | M |
| J18a | Nay Win Tun | Ruby Dragon Jade and Gem Co. Ltd. | M |
| J19a | Win Myint | Predsednik Federacije gospodarskih zbornic Zveze Mjanmar (Union of Myanmar Federation of Chambers of Commerce and Industry) in lastnik Shwe Nagar Min Co | M |
| J20a | Eike (Eik) Htun aka Ayke Htun tudi Aik Tun | Generalni direktor Olympic Construction Co. and Asia Wealth Bank | M |
| J20b | Sandar Tun | Hči Eika Htuna | Ž |
| J20c | Aung Zaw Naing | Sin Eika Htuna | M |
| J20d | Mi Mi Khaing | Sin Eika Htuna | M |
| J21a | ‚Dagon‘ Win Aung | Dagon International Co. Ltd, d. r. 30. 9. 1953, k. r. Pyay, št. o. i. PRE 127435 | M |
| J21b | Moe Mya Mya | Soproga ‚Dagon‘ Win Aunga, d. r. 28. 8. 1958, št. o. i.: B/RGN 021998 | Ž |
| J21c | Ei Hnin Pwint tudi Christabelle Aung | Hči ‚Dagon‘ Win Aunga, d. r. 22. 2. 1981, direktorica Palm Beach Resort Ngwe Saung | Ž |
| J21d | Thurane (Thurein) Aung tudi Christopher Aung | Sin ‚Dagona‘ Wina Aunga, d. r. 23. 7. 1982 | M |
| J21e | Ei Hnin Khine tudi Christina Aung | Hči ‚Dagona‘ Wina Aunga, d. r.18. 12. 1983 | Ž |
| J22a | Aung Myat tudi Aung Myint | Mother Trading | M |
| J23a | Win Lwin | Kyaw Tha Company | M |
| J24a | Dr. Sai Sam Tun | Loi Hein Co. v sodelovanju z Ministrstvom za industrijo št. 1 | M |
| J25a | San San Yee (Yi) | Super One Group of Companies | Ž |
| J26a | Aung Zaw Ye Myint | Lastnik of Yetagun Construction Co | M |
| Člani sodstva |
| J27a | Aung Toe | Predsednik vrhovnega sodišča | M |
| J28a | Aye Maung | Državni tožilec | M |
| J29a | Thaung Nyunt | Pravni svetovalec | M |
| J30a | Dr. Tun Shin | Namestnik državnega tožilca | M |
| J31a | Tun Tun (Htun Htun) Oo | Namestnik državnega tožilca | M |
| J32a | Tun Tun Oo | Namestnik predsednika vrhovnega sodišča | M |
| J33a | Thein Soe | Namestnik predsednika vrhovnega sodišča | M |
| J34a | Tin Aung Aye | Sodnik vrhovnega sodišča | M |
| J35a | Tin Aye | Sodnik vrhovnega sodišča | M |
| J36a | Myint Thein | Sodnik vrhovnega sodišča | M |
| J37a | Chit Lwin | Sodnik vrhovnega sodišča | M |
| J38a | Sodnik Thaung Lwin | Sodišče občine Kyauktada | M |
| J39a | Thaung Nyunt | Sodnik; severno okrožno sodišče;
  tudi sekretar delovnega odobra za sklicevanje nacionalnega konventa | M |
| J40a | Nyi Nyi Soe | Sodnik; zahodno okrožno sodišče;
  Address: No. (39) Ni-Gyaw-Da Street, (corner of Sake-Ta-Thu-Kha Street), Kyar-Kwet-Thit Ward, Tarmway Township, Rangoon, Burma | M |
| J41a | Myint Kyine | Vladni tožilec, severno okrožno sodišče | M |

#

Ime

Podatki za ugotavljanje identitete (vključno s podjetjem)

(Spol (M/Ž)

J1a

Tay Za

Generalni direktor, Htoo Trading Co; Htoo Construction Co., d. r. 18. 7. 1964; št. o. i. MYGN 006415. Oče: Myint Swe (d. r. 6. 11. 1924), mati: Daw Ohn (d. r. 12. 8. 1934)

M

J1b

Thidar Zaw

Soproga Taya Zaja; d. r. 24. 2. 1964, št. o. i. KMYT 006865. Starši: Zaw Nyunt (pokojni), Htoo (pokojna)

Ž

J1c

Pye Phyo Tay Za

Sin Taya Zaja, d. r. 29. 1. 1987

M

J1d

Ohn

Mati Taya Zaja, d. r. 12. 8. 1934

Ž

J2a

Thiha

Brat Taya Zaja (J1a), d. r. 24. 6. 1960 Direktor Htoo Trading, distributer cigaret London (Myawaddy Trading)

M

J2b

Shwe Shwe Lin

Soproga Thihaja

Ž

J3a

Aung Ko Win tudi Saya Kyaung

Kanbawza Bank tudi Myanmar Billion Group, Nilayoma Co.Ltd, East Yoma Co.Ltd in zastopnik cigaret London v državah Shan in Kayah

M

J3b

Nan Than Htwe (Htay)

Soproga Aunga Koja Wina

Ž

J3c

Nang Lang Kham tudi Nan Lan Khan

Hči Aunga Koja Wina, d. r. 1. 6. 1988

Ž

J4a

Tun (Htun, Htoon) Myint Naing tudi Steven Law

Stewen Law Asia World Co., d. r. 15. 5. 1958 ali 27. 8. 1960

M

J4b

(Ng) Seng Hong, imenovana Cecilia Ng ali Ng Sor Hon

Soproga Tuna Myinta Nainga. Izvršilna direktorica Golden Aaron Pte Ltd (Singapur)

Ž

J4c

Lo Hsing-han

Oče Tuna Myinta Nainga tudi Stevena Lawa of Asia World Co., d. r. 1938 ali 1935

M

J5a

Khin Shwe

Zaykabar Co; d. r. 21. 1. 1952, glej tudi A3f

M

J5b

San San Kywe

Soproga Khina Shweja

Ž

J5c

Zay Thiha

Sin Khina Shwea, d. r. 1. 1. 1977, generalni direktor Zaykabar Co.Ltd

M

J5d

Nandar Hlaing

Soproga Zaya Thihaja

Ž

J6a

Htay Myint

Yuzana Co., d. r. 6. 2. 1955, tudi Yuzana Supermarket, Yuzana Hotel, Yuzana Oil Palm Project

M

J6b

Aye Aye Maw

Soproga Htaya Myinta; d. r. 17. 11. 1957

Ž

J6c

Win Myint

Brat Htaya Myinta, d. r. 29. 5. 1952

M

J6d

Lay Myint

Brat Htaya Myinta, d. r. 6. 2. 1955

M

J6e

Kyin Toe

Brat Htaya Myinta, d. r. 29. 4. 1957

M

J6f

Zar Chi Htay

Hči Htaya Myinta, direktorica Yuzana Co., d. r. 17. 2. 1981

Ž

J6g

Khin Htay Lin

Direktor, Yuzana Co., d. r. 14. 4. 1969

M

J7a

Kyaw Win

Shwe Thanlw Co. (edini distributerji pnevmatik Thaton pod ministrstvom za industrijo 2)

M

J7b

Nan Mauk Loung Sai tudi Nang Mauk Lao Hsai

Soproga Kyawa Wina

Ž

J8a

Generalmajor (v pokoju) Nyunt Tin

Nekdanji minister za kmetijstvo in namakanje, upokojen septembra 2004

M

J8b

Khin Myo Oo

Soproga generalmajorja (v pokoju) Nyunta Tina

Ž

J8c

Kyaw Myo Nyunt

Sin generalmajorja (v pokoju) Nyunta Tina

M

J8d

Thu Thu Ei Han

Hči generalmajorja (v pokoju) Nyunta Tina

Ž

J9a

Than Than Nwe

Soproga generala Soa Wina, nekdanjega predsednika vlade (pokojni)

Ž

J9b

Nay Soe

Sin generala Soa Wina, nekdanjega predsednika vlade (pokojni)

M

J9c

Theint Theint Soe

Hči generala Soa Wina, nekdanjega predsednika vlade (pokojni)

Ž

J9d

Sabai Myaing

Soproga Naya Soa

Ž

J9e

Htin Htut

Soprog Theint Theint Soe

M

J10a

Maung Maung Myint

Generalni direktor Myangon Myint co Ltd

M

J11a

Maung Ko

Direktor, rudarsko podjetje Htarwara

M

J12a

Zaw Zaw tudi Phoe Zaw

Generalni direktor Max Myanmar, d. r. 22. 10. 1966

M

J12b

Htay Htay Khine (Khaing)

Soproga Zawa Zawa

Ž

J13a

Chit Khaing tudi Chit Khine

Generalni direktor skupine podjetij Eden

M

J14a

Maung Weik

Maung Weik & Co Ltd

M

J15a

Aung Htwe

Generalni direktor podjetja Golden Flower Construction

M

J16a

Kyaw Thein

Direktor in partner Htoo Trading, d. r. 25. 10. 1947

M

J17a

Kyaw Myint

Lastnik, Golden Flower Co.Ltd., 214 Wardan Street, Lamadaw, Yangon

M

J18a

Nay Win Tun

Ruby Dragon Jade and Gem Co. Ltd.

M

J19a

Win Myint

Predsednik Federacije gospodarskih zbornic Zveze Mjanmar (Union of Myanmar Federation of Chambers of Commerce and Industry) in lastnik Shwe Nagar Min Co

M

J20a

Eike (Eik) Htun aka Ayke Htun tudi Aik Tun

Generalni direktor Olympic Construction Co. and Asia Wealth Bank

M

J20b

Sandar Tun

Hči Eika Htuna

Ž

J20c

Aung Zaw Naing

Sin Eika Htuna

M

J20d

Mi Mi Khaing

Sin Eika Htuna

M

J21a

‚Dagon‘ Win Aung

Dagon International Co. Ltd, d. r. 30. 9. 1953, k. r. Pyay, št. o. i. PRE 127435

M

J21b

Moe Mya Mya

Soproga ‚Dagon‘ Win Aunga, d. r. 28. 8. 1958, št. o. i.: B/RGN 021998

Ž

J21c

Ei Hnin Pwint tudi Christabelle Aung

Hči ‚Dagon‘ Win Aunga, d. r. 22. 2. 1981, direktorica Palm Beach Resort Ngwe Saung

Ž

J21d

Thurane (Thurein) Aung tudi Christopher Aung

Sin ‚Dagona‘ Wina Aunga, d. r. 23. 7. 1982

M

J21e

Ei Hnin Khine tudi Christina Aung

Hči ‚Dagona‘ Wina Aunga, d. r.18. 12. 1983

Ž

J22a

Aung Myat tudi Aung Myint

Mother Trading

M

J23a

Win Lwin

Kyaw Tha Company

M

J24a

Dr. Sai Sam Tun

Loi Hein Co. v sodelovanju z Ministrstvom za industrijo št. 1

M

J25a

San San Yee (Yi)

Super One Group of Companies

Ž

J26a

Aung Zaw Ye Myint

Lastnik of Yetagun Construction Co

M

Člani sodstva

J27a

Aung Toe

Predsednik vrhovnega sodišča

M

J28a

Aye Maung

Državni tožilec

M

J29a

Thaung Nyunt

Pravni svetovalec

M

J30a

Dr. Tun Shin

Namestnik državnega tožilca

M

J31a

Tun Tun (Htun Htun) Oo

Namestnik državnega tožilca

M

J32a

Tun Tun Oo

Namestnik predsednika vrhovnega sodišča

M

J33a

Thein Soe

Namestnik predsednika vrhovnega sodišča

M

J34a

Tin Aung Aye

Sodnik vrhovnega sodišča

M

J35a

Tin Aye

Sodnik vrhovnega sodišča

M

J36a

Myint Thein

Sodnik vrhovnega sodišča

M

J37a

Chit Lwin

Sodnik vrhovnega sodišča

M

J38a

Sodnik Thaung Lwin

Sodišče občine Kyauktada

M

J39a

Thaung Nyunt

Sodnik; severno okrožno sodišče;

tudi sekretar delovnega odobra za sklicevanje nacionalnega konventa

M

J40a

Nyi Nyi Soe

Sodnik; zahodno okrožno sodišče;

Address: No. (39) Ni-Gyaw-Da Street, (corner of Sake-Ta-Thu-Kha Street), Kyar-Kwet-Thit Ward, Tarmway Township, Rangoon, Burma

M

J41a

Myint Kyine

Vladni tožilec, severno okrožno sodišče

M

K.   PODJETJA V LASTI VOJSKE

Posamezniki

| # | Ime | Podatki za ugotavljanje identitete (vključno s podjetjem) | Spol (M/Ž) |
| --- | --- | --- | --- |
| K1a | Generalmajor (v pokoju) Win Hlaing | Nekdanji generalni direktor, Union of Myanmar Economic Holdings, Myawaddy Bank | M |
| K1b | Ma Ngeh | Hči generalmajorja (v pokoju) Wina Hlainga | Ž |
| K1c | Zaw Win Naing | Generalni direktor banke Kambawza (Kanbawza) Bank. Soprog Ma Ngeh (K1b) in nečak Aunga Koja Wina (J3a) | M |
| K1d | Win Htway Hlaing | Sin generalmajorja (v pokoju) Win Hlainga, zastopnik podjetja KESCO | M |
| K2a | Polkovnik Myo Myint | Generalni direktor Union of Myanmar Economic Holding LTD (UMEH) | |
| K2b | Daw Khin Htay Htay | Soproga polkovnika Myoja Myinta | |
| K3a | Polkovnik Ye Htut | Myanmar Economic Corporation | M |
| K4a | Polkovnik Myint Aung | Generalni direktor, Myawaddy Trading Co.
  d.r. 11. 8. 1949 | M |
| K4b | Nu Nu Yee | Soproga Myint Aunga, laboratorijski tehnik, d.r. 11. 11. 1954 | Ž |
| K4c | Thiha Aung | Sin Myinta Aunga, zaposlen pri firmi Schlumberger, d. r. 11. 6. 1982 | M |
| K4d | Nay Linn Aung | Sin Myinta Aunga, pomorščak, d. r. 11. 4. 1981 | M |
| K5a | Polkovnik Myo Myint | Generalni direktor, Bandoola Transportation Co. | M |
| K6a | Polkovnik (v pokoju) Thant Zin | Generalni direktor, Myanmar Land and Development | M |
| K7a | Podpolkovnik (v pokoju) Maung Maung Aye | UMEHL | M |
| K8a | Polkovnik Aung San | Generalni direktor, Hsinmin Cement Plant Construction Project | M |
| K9a | Generalmajor Mg Nyo | Upravni svet, Union of Myanmar economic holdings Ltd | M |
| K10a | Generalmajor Kyaw Win | Upravni svet, Union of Myanmar economic holdings Ltd | M |
| K11a | Brigadni general Khin Aung Myint | Upravni svet, Union of Myanmar economic holdings Ltd | M |
| K12a | Polkovnik Nyun Tun (pomorščak) | Upravni svet, Union of Myanmar economic holdings Ltd | M |
| K13a | Polkovnik Thein Htay (v pokoju) | Upravni svet, Union of Myanmar economic holdings Ltd | M |
| K14a | Podpolkovnik Chit Swe (v pokoju) | Upravni svet, Union of Myanmar economic holdings Ltd | M |
| K15a | Myo Nyunt | Upravni svet, Union of Myanmar economic holdings Ltd | M |
| K16a | Myint Kyine | Upravni svet, Union of Myanmar economic holdings Ltd | M |
| K17a | Podpolkovnik Nay Wynn | Generalni direktor oddelka, Myawaddy trading | M |
| K18a | Than Nyein | Guverner Centralne banke Mjanmara | M |
| K19a | Maung Maung Win | Guverner Centralne banke Mjanmara | |
| K20a | Mya Than | V.d. generalnega direktorja Myanmar Investment and Commercial Bank (MICB) | M |
| K21a | Myo Myint Aung | Generalni direktor MICB | M |

#

Ime

Podatki za ugotavljanje identitete (vključno s podjetjem)

Spol (M/Ž)

K1a

Generalmajor (v pokoju) Win Hlaing

Nekdanji generalni direktor, Union of Myanmar Economic Holdings, Myawaddy Bank

M

K1b

Ma Ngeh

Hči generalmajorja (v pokoju) Wina Hlainga

Ž

K1c

Zaw Win Naing

Generalni direktor banke Kambawza (Kanbawza) Bank. Soprog Ma Ngeh (K1b) in nečak Aunga Koja Wina (J3a)

M

K1d

Win Htway Hlaing

Sin generalmajorja (v pokoju) Win Hlainga, zastopnik podjetja KESCO

M

K2a

Polkovnik Myo Myint

Generalni direktor Union of Myanmar Economic Holding LTD (UMEH)

K2b

Daw Khin Htay Htay

Soproga polkovnika Myoja Myinta

K3a

Polkovnik Ye Htut

Myanmar Economic Corporation

M

K4a

Polkovnik Myint Aung

Generalni direktor, Myawaddy Trading Co.

d.r. 11. 8. 1949

M

K4b

Nu Nu Yee

Soproga Myint Aunga, laboratorijski tehnik, d.r. 11. 11. 1954

Ž

K4c

Thiha Aung

Sin Myinta Aunga, zaposlen pri firmi Schlumberger, d. r. 11. 6. 1982

M

K4d

Nay Linn Aung

Sin Myinta Aunga, pomorščak, d. r. 11. 4. 1981

M

K5a

Polkovnik Myo Myint

Generalni direktor, Bandoola Transportation Co.

M

K6a

Polkovnik (v pokoju) Thant Zin

Generalni direktor, Myanmar Land and Development

M

K7a

Podpolkovnik (v pokoju) Maung Maung Aye

UMEHL

M

K8a

Polkovnik Aung San

Generalni direktor, Hsinmin Cement Plant Construction Project

M

K9a

Generalmajor Mg Nyo

Upravni svet, Union of Myanmar economic holdings Ltd

M

K10a

Generalmajor Kyaw Win

Upravni svet, Union of Myanmar economic holdings Ltd

M

K11a

Brigadni general Khin Aung Myint

Upravni svet, Union of Myanmar economic holdings Ltd

M

K12a

Polkovnik Nyun Tun (pomorščak)

Upravni svet, Union of Myanmar economic holdings Ltd

M

K13a

Polkovnik Thein Htay (v pokoju)

Upravni svet, Union of Myanmar economic holdings Ltd

M

K14a

Podpolkovnik Chit Swe (v pokoju)

Upravni svet, Union of Myanmar economic holdings Ltd

M

K15a

Myo Nyunt

Upravni svet, Union of Myanmar economic holdings Ltd

M

K16a

Myint Kyine

Upravni svet, Union of Myanmar economic holdings Ltd

M

K17a

Podpolkovnik Nay Wynn

Generalni direktor oddelka, Myawaddy trading

M

K18a

Than Nyein

Guverner Centralne banke Mjanmara

M

K19a

Maung Maung Win

Guverner Centralne banke Mjanmara

K20a

Mya Than

V.d. generalnega direktorja Myanmar Investment and Commercial Bank (MICB)

M

K21a

Myo Myint Aung

Generalni direktor MICB

M

Podjetja

| # | Ime | Naslov | Direktor/Lastnik/dodatni podatki | Datum vljučitve na seznam |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| I.   UNION OF MYANMAR ECONOMIC HOLDINGS LTD. (UMEHL) aka UNION OF MYANMA ECONOMIC HOLDINGS LTD. |
| K22a | Union of Myanmar Economic Holding Ltd tudi
  Union of Myanmar Economic Holdings Ltd (UMHEL) | 189/191 Mahabandoola Road, Corner of 50th Street, Yangon | Predsednik: Generalporočnik Tin Aye
  Generalni direktor: Generalmajor Win Than | 13.8.2009 |
| A.   PROIZVODNJA |
| K22b | Myanmar Ruby Enterprise tudi
  Mayanma Ruby Enterprise | 24/26, 2nd fl, Sule Pagoda Road, Yangon |
| (Midway Bank Building) |

#

Ime

Naslov

Direktor/Lastnik/dodatni podatki

Datum vljučitve na seznam

I.   UNION OF MYANMAR ECONOMIC HOLDINGS LTD. (UMEHL) aka UNION OF MYANMA ECONOMIC HOLDINGS LTD.

K22a

Union of Myanmar Economic Holding Ltd tudi

Union of Myanmar Economic Holdings Ltd (UMHEL)

189/191 Mahabandoola Road, Corner of 50th Street, Yangon

Predsednik: Generalporočnik Tin Aye

Generalni direktor: Generalmajor Win Than

13.8.2009

PROIZVODNJA

K22b

Myanmar Ruby Enterprise tudi

Mayanma Ruby Enterprise

24/26, 2nd fl, Sule Pagoda Road, Yangon

(Midway Bank Building)

13.8.2009

K22c

Myanmar Imperial Jade Co. Ltd tudi

Myanma Imperial Jade Co. Ltd

| 24/26, 2nd fl, Sule Pagoda Road, Yangon |
| --- |
| (Midway Bank Building) |

24/26, 2nd fl, Sule Pagoda Road, Yangon

(Midway Bank Building)

13.8.2009

K22d

Myanmar Rubber Wood Co. Ltd. tudi Myanma Rubber Wood Co. Ltd.

13.8.2009

K22e

Myanmar Pineapple Juice Production tudi Myanma Pineapple Juice Production

13.8.2009

K22f

Myawaddy Clean Drinking Water Service

4/A, No.3 Main Road, Mingalardon Tsp Yangon

13.8.2009

K22g

Sin Min (King Elephants) Cement Factory (Kyaukse)

189/191 Mahabandoola Road, Corner of 50th Street, Yangon

Polkovnik Maung Maung Aye, generalni direktor

13.8.2009

K22h

Tailoring Shop Service

13.8.2009

K22i

Ngwe Pin Le (Silver Sea) Livestock Breeding And Fishery Co.

1093, Shwe Taung Gyar Street, Industrial Zone Ii, Ward 63, South Dagon Tsp, Yangon

13.8.2009

K22j

Granite Tile Factory (Kyaikto)

189/191 Mahabandoola Road, Corner of 50th Street

13.8.2009

K22k

Soap Factory (Paung)

189/191 Mahabandoola Road, Corner of 50th Street

Polkovnik Myint Aung

generalni direktor

13.8.2009

TRGOVINA

K22l

Myawaddy Trading Ltd

189/191 Mahabandoola Road, Corner of 50th Street, Yangon

Polkovnik Aung, generalni direktor

13.8.2009

STORITVE

K22m

Bandoola Transportation Co.Ltd.

399, Thiri Mingalar Road, Insein Tsp. Yangon in/ali Parami Road, South Okkalapa, Yangon

Polkovnik Myo Myint

generalni direktor

13.8.2009

K22n

Myawaddy Travel Services

24-26 Sule Pagoda Road, Yangon

13.8.2009

K22o

Nawaday Hotel And Travel Services

335/357, Bogyoke Aung San Road, Pabedan Tsp.

Polkovnik (v pokoju) Maung Thaung,

generalni direktor

13.8.2009

K22p

Myawaddy Agriculture Services

189/191 Mahabandoola Road, Corner of 50th Street, Yangon

13.8.2009

K22q

Myanmar Ar (Power) Construction Services tudi Myanma Ar (Power) Construction Services

189/191 Mahabandoola Road, Corner of 50th Street, Yangon

13.8.2009

Mešana podjetja

PROIZVODNJA

K22r

Myanmar Segal International Ltd.

tudi Myanma Segal International Ltd.

Pyay Road, Pyinmabin Industrial Zone, Mingalardon Tsp Yangon

U Be Aung, direktor

13.8.2009

K22s

Myanmar Daewoo International tudi Myanma Daewoo International

Pyay Road, Pyinmabin Industrial Zone, Mingalardon Tsp Yangon

13.8.2009

K22t

Rothman Of Pall Mall Myanmar Private Ltd. tudi Rothman Of Pall Mall Myanma Private Ltd.

38, Virginia Park, No.3, Trunk Road, Pyinmabin Industrial Zone, Yangon

direktor Lai Wei Chin

13.8.2009

K22u

Myanmar Brewery Ltd. tudi Myanma Brewery Ltd.

No 45, No 3, Trunk Road Pyinmabin Industrial Zone, Mingalardon Tsp, Yangon

Podpolkovnik (v pokoju) Ne Win, predsednik

tudi Nay Win

13.8.2009

K22v

Myanmar Posco Steel Co. Ltd. tudi Myanma Posco Steel Co. Ltd.

Plot 22, No.3, Trunk Road, Pyinmabin Industrial Zone, Mingalardon Tsp Yangon

13.8.2009

K22w

Myanmar Nouveau Steel Co. Ltd. tudi Myanma Nouveau Steel Co. Ltd.

3, Trunk Road, Pyinmabin Industrial Zone, Mingalardon Tsp Yangon

13.8.2009

K22x

Berger Paint Manufactoring Co.Ltd

34/A, Pyinmabin Industrial Zone, Mingalardon Tsp Yangon

13.8.2009

K22y

The First Automotive Co.Ltd

47, Pyinmabin Industrial Zone, Mingalardon Tsp, Yangon

U Aye Cho in/ali podpolkovnik Tun Myint, generalni direktor

13.8.2009

STORITVE

K22z

National Development Corp.

3/A, Thamthumar Street, 7 Mile, Mayangone Tsp, Yangon

Dr. Khin Shwe, predsednik

13.8.2009

K22aa

Hantha Waddy Golf Resort and Myodaw (City) Club Ltd

No 1, Konemyinttha Street, 7 Mile, Mayangone Tsp, Yangon And Thiri Mingalar Road, Insein Tsp, Yangon

13.8.2009

II.   MYANMAR ECONOMIC CORPORATION (MEC) tudi MYANMA ECONOMIC CORPORATION (MEC)

K23a

Myanmar Economic Corporation (MEC) tudi Myanma Economic Corporation (MEC)

Shwedagon Pagoda Road Dagon Tsp, Yangon

Predsednik, generalporočnik Tin Aung Myint Oo,

polkovnik Ye Htut ali brigadni general Kyaw Win,

Generalni direktor: Brigadni general Myint Thein

13.8.2009

K23b

Myaing Galay (Rhino Brand Cement Factory)

Factories Dept.Mec Head Office, Shwedagon Pagoda Road, Dagon Tsp, Yangon

Polkovnik Khin Maung Soe

13.8.2009

K23c

Dagon Brewery

555/B, No 4, Highway Road, Hlaw Gar Ward, Shwe Pyi Thar Tsp, Yangon

13.8.2009

K23d

Mec Steel Mills (Hmaw Bi/Pyi/Ywama

Factories Dept.Mec Head Office, Shwedagon Pagoda Road, Dagon Tsp, Yangon

Polkovnik Khin Maung Soe

13.8.2009

K23e

Mec Sugar Mill

Kant Balu

13.8.2009

K23f

Mec Oxygen and Gases Factory

Mindama Road, Mingalardon Tsp, Yangon

13.8.2009

K23g

Mec Marble Mine

Pyinmanar

13.8.2009

K23h

Mec Marble Tiles Factory

Loikaw

13.8.2009

K23i

Mec Myanmar Cable Wire Factory tudi Mec Myanma Cable Wire Factory

No 48, Bamaw A Twin Wun Road, Zone (4), Hlaing Thar Yar Industrial Zone, Yangon

13.8.2009

K23j

Mec Ship Breaking Service

Thilawar, Than Nyin Tsp

13.8.2009

K23k

Mec Disposable Syringe Factory

Factories Dept, Mec Head Office, Shwedagon Pagoda Road, Dagon Tsp, Yangon

13.8.2009

K23l

Gypsum Mine

Thibaw'

13.8.2009

III.   PODJETJA V LASTI DRŽAVE

K24a

Myanma Salt and Marine Chemicals Enterprise tudi Myanmar Salt and Marine Chemicals Enterprise

Thakayta Township,

Yangon

Generalni direktor: U Win Htain

(Ministrstvo za rudarstvo)

13.8.2009

K25a

Myanmar Defence Products Industry tudi Myanma Defence Products Industry

Ngyaung Chay Dauk

(Ministrstvo za obrambo)

13.8.2009

K26a

Myanma Timber Enterprise tudi Myanma Timber Enterprise

Myanma Timber Enterprise Head Office, Ahlone, Yangon and 504-506, Merchant Road, Kyauktada, Yangon

Generalni direktor: Win Tun

13.8.2009

K27a

Myanmar Gems Enterprise tudi Myanma Gems Enterprise

(Ministry of Mines), Head office Building 19, Naypyitaw

Generalni direktor: Thein Swe

13.8.2009

K28a

Myanmar Pearls Enterprise tudi Myanma Pearls Enterprise

(Ministry of Mines), Head office Building 19, Naypyitaw

Generalni direktor: Maung Toe

13.8.2009

K29a

Myanmar Mining Enterprise Number 1 tudi Myanma Mining Enterprise Number 1

(Ministry of Mines), Head office Building 19, Naypyitaw

Generalni direktor: Saw Lwin

13.8.2009

K30a

Myanmar Mining Enterprise Number 2 tudi Myanma Mining Enterprise Number 2

(Ministry of Mines), Head office Building 19, Naypyitaw

Generalni direktor: Hla Theing

13.8.2009

K31a

Myanmar Mining Enterprise Number 3 tudi Myanma Mining Enterprise Number 1

(Ministry of Mines), Head office Building 19, Naypyitaw

Generalni direktor: San Tun

13.8.2009

K32a

Myanma Machine Tool and Electrical Industries (MTEI) tudi Myanmar Machine Tool and Electrical Industries (MTEI)

| Block No. (12), Parami Road, Hlaing Township, Yangon, Mjanmar |
| --- |
| Telefon: 095-1-660437, 662324, 650822 |

Block No. (12), Parami Road, Hlaing Township, Yangon, Mjanmar

Telefon: 095-1-660437, 662324, 650822

Generalni direktor: Kyaw Win

Direktor: Win Tint

13.8.2009

K33a

Myanmar Paper & Chemical Industries tudi Myanma Paper & Chemical

Industries

Generalni direktor: Nyunt Aung

13.8.2009

K34a

Myanma General and Maintenance Industries tudi Myanmar General and

Maintenance Industries

Generalni direktor: Aye Mauk

13.8.2009

K35a

Road Transport Enterprise

(Ministrstvo za promet)

Generalni direktor: Thein Swe

13.8.2009

K36a

Inland Water Transport

| No.50, Pansodan Street, Kyauktada Township, |
| --- |
| Yangon, Zveza Mjanmar |

No.50, Pansodan Street, Kyauktada Township,

Yangon, Zveza Mjanmar

Generalni direktor: Soe Tint

13.8.2009

K37a

Myanma Shipyards, tudi Myanmar Shipyards, Sinmalike

Bayintnaung Road, Kamayut TownshipYangon

Generalni direktor: Kyi Soe

13.8.2009

K38a

Myanma Five Star Line, tudi Myanmar Five Star Line

132-136, Theinbyu Road, P.O. Box,1221,Yangon

Generalni direktor: Maung Maung Nyein

13.8.2009

K39a

Myanma Automobile and Diesel Engine Industries tudi Myanmar Automobile

and Diesel Engine Industries

56, Kaba Aye Pagoda Road, Yankin Township, Yangon

Generalni direktor: Hla Myint Thein

13.8.2009

K40a

Myanmar Infotech tudi Myanma Infotech

Ministry of Post and Telecommunications)

13.8.2009

K41a

Myanma Industrial Construction Services aka Myanmar Industrial Construction Services

No. (1), Thitsa Road, Yankin Township, Yangon, Myanmar

Generalni direktor: Soe Win

13.8.2009

K42a

Myanmar Machinery and Electric Appliances Enterprise tudi Myanma

Machinery and Electric Appliances Enterprise

Hlaing Township, Yangon

13.8.2009

IV.   MEDIJSKA PODJETJA V LASTI DRŽAVE, KI PODPIRAJO POLITIKO REŽIMA IN ŠIRIJO PROPAGANDO

K43a

Myanmar News and Periodicals Enterprise aka Myanma News and Periodicals Enterprise

| 212 Theinbyu Road, Botahtaung Township, Yangon (tel: +95-1-200810, |
| --- |
| +95-1-200809) |

212 Theinbyu Road, Botahtaung Township, Yangon (tel: +95-1-200810,

+95-1-200809)

Generalni direktor: Soe Win (soproga: Than Than Aye, članica MWAF)

13.8.2009

K44a

Myanmar Radio and Television (MRTV) tudi Myanma Radio and Television

Pyay Road, Kamayut, Yangon (tel: +95-1-527122, +95-1-527119)

Generalni direktor: Khin Maung Htay (soproga: Nwe New, članica MWAF)

13.8.2009

K45a

Myawaddy Television, Tatmadaw Telecasting Unit

Hmawbi Township, Yangon (tel.: +95-1-600294)

13.8.2009

K46a

Myanma Motion Picture Enterprise, aka Myanmar Motion Picture

Generalni direktor: Aung Myo Myint (soproga: Malar Win, članica MWAF)

13.8.2009“

---

PRILOGA II

„PRILOGA III

Seznam podjetij iz členov 5 in 9

| Ime | Naslov | Direktor/Lastnik/dodatni podatki | Datum vljučitve na seznam |
| --- | --- | --- | --- |
| I.   UNION OF MYANMAR ECONOMIC HOLDING LTD.(UMEHL) |
| STORITVE |
| Myawaddy Bank Ltd | 24-26 Sule Pagoda Road, Yangon | Brigadni general Win Hlaing in U Zun Kyi, generalna direktorja | 25.10.2004 |
| II.   GOSPODARSKO SODELOVANJE V MJANMARU (MEC) |
| Innwa Bank | 554-556, Merchant Street, Corner of 35th Street, Kyauktada Tsp, Yangon | U Yin Sein, generalni direktor | 25.10.2004 |
| III.   PODJETJA V LASTI DRŽAVE |
| 1. | Myanma Electric Power Enterprise |

Ime

Naslov

Direktor/Lastnik/dodatni podatki

Datum vljučitve na seznam

I.   UNION OF MYANMAR ECONOMIC HOLDING LTD.(UMEHL)

STORITVE

Myawaddy Bank Ltd

24-26 Sule Pagoda Road, Yangon

Brigadni general Win Hlaing in U Zun Kyi, generalna direktorja

25.10.2004

II.   GOSPODARSKO SODELOVANJE V MJANMARU (MEC)

Innwa Bank

554-556, Merchant Street, Corner of 35th Street, Kyauktada Tsp, Yangon

U Yin Sein, generalni direktor

25.10.2004

III.   PODJETJA V LASTI DRŽAVE

1.

Myanma Electric Power Enterprise

(Ministrstvo za električno energijo 2), generalni direktor: dr. San (Sann) Oo

29.4.2008

| 2. | Electric Power Distribution Enterprise |
| --- | --- |

2.

Electric Power Distribution Enterprise

(Ministrstvo za električno energijo 2), generalni direktor: Tin Aung

27.4.2009

| 3. | Myanma Agricultural Produce Trading |
| --- | --- |

3.

Myanma Agricultural Produce Trading

Generalni direktor: Kyaw Htoo

(Ministrstvo za trgovino)

29.4.2008

| 4. | Myanmar Tyre and Rubber Industries |
| --- | --- |

4.

Myanmar Tyre and Rubber Industries

No. 30, Kaba Aye Pagoda Road, Mayangone Township, Yangon, Myanmar

(Ministrstvo za električno industrijo 2), generalni direktor: Oo Zune

29.4.2008

| 5. | Co-Operative Import Export Enterprise |
| --- | --- |

5.

Co-Operative Import Export Enterprise

(Ministrstvo za kooperacijo), generalni direktor: Hla Moe

29.4.2008

IV.   DRUGA PODJETJA

| 1. | Htoo Trading Co |
| --- | --- |

1.

Htoo Trading Co

5 Pyay Road, Hlaing Township, Yangon

Tay Za

10.3.2008

| 2. | Htoo Transportation Services |
| --- | --- |

2.

Htoo Transportation Services

Tay Za

10.3.2008

| 3. | Htoo Furniture, a.k.a. Htoo Wood Products, a.k.a. Htoo Wood based Industry, a.k.a. Htoo Wood |
| --- | --- |

3.

Htoo Furniture, a.k.a. Htoo Wood Products, a.k.a. Htoo Wood based Industry, a.k.a. Htoo Wood

21 Thukha Waddy Rd, Yankin Township, Yangon

Tay Za

29.4.2008

| 4. | Treasure Hotels and Resorts |
| --- | --- |

4.

Treasure Hotels and Resorts

No 41, Shwe Taung Gyar Street, Bahan Township, Yangon

Tay Za

10.3.2008

| 5. | Aureum Palace Hotels And Resorts |
| --- | --- |

5.

Aureum Palace Hotels And Resorts

No 41, Shwe Taung Gyar Street, Bahan Township, Yangon

Tay Za

10.3.2008

| 6. | Air Bagan |
| --- | --- |

6.

Air Bagan

No 56, Shwe Taung Gyar Street, Bahan Township, Yangon

10.3.2008

| 7. | Myanmar Avia Export |
| --- | --- |

7.

Myanmar Avia Export

Tay Za

10.3.2008

| 8. | Pavo Aircraft Leasing PTE Ltd aka Pavo Trading Pte Ltd. |
| --- | --- |

8.

Pavo Aircraft Leasing PTE Ltd aka Pavo Trading Pte Ltd.

Tay Za

29.4.2008

| 9. | Kanbawza Bank |
| --- | --- |

9.

Kanbawza Bank

Glavna pisarna: 615/1 Pyay Road, Kamaryut, Township, Yangon

Aung Ko Win

10.3.2008

| 10. | Zaykabar Co |
| --- | --- |

10.

Zaykabar Co

3 Main Road, Mingalardon Garden City, Mingalardon, Yangon

Predsednik: Khin Shwe,

generalni direktor: Zay Thiha

10.3.2008

| 11. | Shwe Thanlwin Trading Co |
| --- | --- |

11.

Shwe Thanlwin Trading Co

| 262 Pazundaung Main Road |
| --- |
| Lower, Pazundaung, Yangon |

262 Pazundaung Main Road

Lower, Pazundaung, Yangon

Kyaw Win

10.3.2008

| 12. | Max Myanmar Co. Ltd |
| --- | --- |

12.

Max Myanmar Co. Ltd

| 1 Ywama Curve, Bayint |
| --- |
| Naung Road, Blk (2), Hlaing Township, Yangon |

1 Ywama Curve, Bayint

Naung Road, Blk (2), Hlaing Township, Yangon

U Zaw Zaw tudi Phoe Zaw, Daw Htay Htay Khaing, soproga Zaw Zaw. Višji izvršni direktor, U Than Zaw

10.3.2008

| 13. | Hsinmin Cement Plant Construction Project |
| --- | --- |

13.

Hsinmin Cement Plant Construction Project

Union of Myanmar Economic Holdings Ltd, Kyaukse

Polkovnik Aung San

10.3.2008

| 14. | Ayer Shwe Wa (Wah, War) |
| --- | --- |

14.

Ayer Shwe Wa (Wah, War)

| 5 Pyay Road, |
| --- |
| Hlaing Township, |
| Yangon, |

5 Pyay Road,

Hlaing Township,

Yangon,

Aung Thet Mann tudi Shwe Mann Ko Ko

10.3.2008

| 15. | Myanmar Land And Development |
| --- | --- |

15.

Myanmar Land And Development

Polkovnik (v pokoju) Thant Zin

10.3.2008

| 16. | Eden Group of Companies |
| --- | --- |

16.

Eden Group of Companies

| 30-31 Shwe Padauk |
| --- |
| Yeikmon Bayint Naung Road |
| Kamayut Tsp Yangon |

30-31 Shwe Padauk

Yeikmon Bayint Naung Road

Kamayut Tsp Yangon

Chit Khaing tudi Chit Khine

10.3.2008

| 17. | Golden Flower Co. Ltd |
| --- | --- |

17.

Golden Flower Co. Ltd

214 Wardan Street, Lamadaw, Yangon

Generalni direktor: Aung Htwe, lastnik: Kyaw Myint

10.3.2008

| 18. | Maung Weik Et Co., Ltd. |
| --- | --- |

18.

Maung Weik Et Co., Ltd.

334/344 2nd Floor, Anawratha Road, Bagan Bldg, Lamadaw, Yangon

Maung Weik

10.3.2008

| 19. | National Development Company Ltd. |
| --- | --- |

19.

National Development Company Ltd.

3/A Thathumar Rd, Cor of Waizayantar Road, Thingangyun, Yangon

10.3.2008

| 20. | A1 Construction And Trading Co. Ltd |
| --- | --- |

20.

A1 Construction And Trading Co. Ltd

| 41 Nawady St, Alfa Hotel Building, Dagon, Yangon |
| --- |
| Tel: 00-95-1-241905/ 245323/254812 |
| Faks: 00 95 1 252806 |
| E-pošta: aone@mptmail.net.mm |

41 Nawady St, Alfa Hotel Building, Dagon, Yangon

Tel: 00-95-1-241905/ 245323/254812

Faks: 00 95 1 252806

E-pošta: aone@mptmail.net.mm

Generalni direktor: U Yan Win

10.3.2008

| 21. | Asia World Co. Ltd |
| --- | --- |

21.

Asia World Co. Ltd

6062 Wardan St, Bahosi Development, Lamadaw, Yangon

Tun Myint Naing tudi Steven Law (J4a, Priloga II)

10.3.2008

| 22. | Hčerinske družbe Asia World: | Asia World Industries |
| --- | --- | --- |

22.

Hčerinske družbe Asia World:

Asia World Industries

| | Asia Light Co.Ltd. |
| --- | --- |

Asia Light Co.Ltd.

| | Asia World Port Management Co. |
| --- | --- |

Asia World Port Management Co.

| | Ahlon Warves |
| --- | --- |

Ahlon Warves

Predsednik/direktor: Tun Myint Naing tudi Steven Law (J4a, Priloga II)

29.4.2008

| 23. | Yuzana Co. Ltd |
| --- | --- |

23.

Yuzana Co. Ltd

No 130 Yuzana Centre, Shwegondaing Road, Bahan Township, Yangon

Predsednik/direktor: Htay Myint

10.3.2008

| 24. | Yuzana Construction |
| --- | --- |

24.

Yuzana Construction

No 130 Yuzana Centre, Shwegondaing Road, Bahan Township, Yangon

Predsednik/direktor: Htay Myint

10.3.2008

| 25. | Myangonmyint Co podjetje v lasti USDA) |
| --- | --- |

25.

Myangonmyint Co podjetje v lasti USDA)

10.3.2008

| 26. | Dagon International/Dagon Timber Ltd, |
| --- | --- |

26.

Dagon International/Dagon Timber Ltd,

| 262-264 Pyay Road |
| --- |
| Dagon Centre |
| Sanchaung |
| Yangon |

262-264 Pyay Road

Dagon Centre

Sanchaung

Yangon

Direktorja: ‚Dagon‘ Win Aung in Daw Moe Mya Mya

29.4.2008

| 27. | Palm Beach Resort |
| --- | --- |

27.

Palm Beach Resort

Ngwe Saung

V lasti Dagon International. Direktorji:‚Dagon‘ Win Aung, Daw Moe Mya Mya in Ei Hnin Pwint tudi Chistabelle Aung

29.4.2008

| 28. | IGE Co Ltd |
| --- | --- |

28.

IGE Co Ltd

| No.27-B, Kaba Aye Pagoda Road, |
| --- |
| Bahan Township |
| Yangon |
| Tel: 95-1-558266 |
| Faks: 95-1-555369 |

No.27-B, Kaba Aye Pagoda Road,

Bahan Township

Yangon

Tel: 95-1-558266

Faks: 95-1-555369

in

| No.H-11, Naypyitaw, Naypuitaw |
| --- |
| Tel: 95-67-41-4211 |

No.H-11, Naypyitaw, Naypuitaw

Tel: 95-67-41-4211

Direktorja Nay Aung (D17e Priloga II) in Pyi (Pye) Aung (D17g Priloga II) ter generalni direktor Win Kyaing

29.4.2008

| 29. | Aung Yee Phyo Co. |
| --- | --- |

29.

Aung Yee Phyo Co.

V lasti družine Aung Thaung (Ministrstvo za industrijo 1)

27.4.2009

| 30. | Queen Star Computer Company |
| --- | --- |

30.

Queen Star Computer Company

V lasti družine Aung Thaung

27.4.2009

| 31. | Htay Co. |
| --- | --- |

31.

Htay Co.

Lastnik: generalmajor Hla Htay Win (A9a Priloga II)

27.4.2009

| 32. | Mother Trading and Construction |
| --- | --- |

32.

Mother Trading and Construction

| 77/78,Wadan Street,Bahosi Ward, |
| --- |
| Lanmadaw, |
| Yangon |
| Tel: 95-1-21-0514 |
| E-pošta: mother.trade@mptmail.net.mm |

77/78,Wadan Street,Bahosi Ward,

Lanmadaw,

Yangon

Tel: 95-1-21-0514

E-pošta: mother.trade@mptmail.net.mm

Direktor: Aung Myat tudi Aung Myint

29.4.2008

| 33. | Kyaw Tha Company and Kyaw Tha Construction Group |
| --- | --- |

33.

Kyaw Tha Company and Kyaw Tha Construction Group

| 98, 50th Street, |
| --- |
| Pazundaung Township, |
| Yangon, |
| Tel: 95-1-296733 |
| Faks: 95-1-296914 |
| E-mail: kyawtha.wl@mptmail.net.mm |
| Spletna stran: http://www.kyawtha.com |

98, 50th Street,

Pazundaung Township,

Yangon,

Tel: 95-1-296733

Faks: 95-1-296914

E-mail: kyawtha.wl@mptmail.net.mm

Spletna stran: http://www.kyawtha.com

Direktor: U Win Lwin, generalni direktor: Maung Aye

29.4.2008

| 34. | Ye Ta Khun (Yetagun) Construction Group |
| --- | --- |

34.

Ye Ta Khun (Yetagun) Construction Group

| Yuzana Plaza West, |
| --- |
| Tamwe Township |
| Yangoon |

Yuzana Plaza West,

Tamwe Township

Yangoon

Lastnik:Aung Zaw Ye Myint (prej A9d Priloga II), sin generala Yeja Myinta (prej A9a)

29.4.2008

| 35. | J’s Donuts |
| --- | --- |

35.

J’s Donuts

| 26-28 Lanmadaw Street |
| --- |
| Lanmadaw Tsp, Yangon |
| Tel: 95-1-710242 |

26-28 Lanmadaw Street

Lanmadaw Tsp, Yangon

Tel: 95-1-710242

| Junction 8 Shopping Centre 8th Mile |
| --- |
| Mayangon Tsp, Yangon |
| Tel: 95-1-650771 |

Junction 8 Shopping Centre 8th Mile

Mayangon Tsp, Yangon

Tel: 95-1-650771

| (2nd Floor.) Yuzana Plaza Banyar Dala Road |
| --- |
| Mingalar Taung Nyunt Tsp, Yangon |
| Tel: 95-1-200747 |

(2nd Floor.) Yuzana Plaza Banyar Dala Road

Mingalar Taung Nyunt Tsp, Yangon

Tel: 95-1-200747

| 173-175 Pansodan Street |
| --- |
| Kyauktada Tsp, Yangon |
| Tel: 95-1-287525 |

173-175 Pansodan Street

Kyauktada Tsp, Yangon

Tel: 95-1-287525

| 381-383 Near Bogyoke Aung San Market Shwebontha Street |
| --- |
| Pabedan Tsp, Yangon |
| Tel: 95-1-243178 |

381-383 Near Bogyoke Aung San Market Shwebontha Street

Pabedan Tsp, Yangon

Tel: 95-1-243178

Lastnik: Kyaing San Shwe(A1h Priloga II), sin vrhovnega poveljnika Thana Shweja (A1a)

29.4.2008

| 36. | Sun Tac or Sun Tec
  Suntac Int'l Trading Co. Ltd. |
| --- | --- |

36.

Sun Tac or Sun Tec

Suntac Int'l Trading Co. Ltd.

| 151 (B) Thiri Mingalar Lane Mayangon Township |
| --- |
| Yangon |
| Tel: 01- 650021 654463 |

151 (B) Thiri Mingalar Lane Mayangon Township

Yangon

Tel: 01- 650021 654463

Lastnik: Sit Taing Aung, sin Aunga Phona (bivši minister za gozdarstvo)

29.4.2008

| 37. | (MMS) Min Min Soe Group of Companies |
| --- | --- |

37.

(MMS) Min Min Soe Group of Companies

23-A, Inya Myaing Street, Bahan Tsp. Tel: 95-1-511098, 514262 E-mail: mms@mptmail.net.mm

Delničar Kyaw Myo Nyunt (J8c Priloga II), sin generalmajorja Nyunta Tina, ministra za kmetijstvo (v pokoju) (J8a Priloga II)

29.4.2008

| 38. | Myanmar Information and Communication Technology tudi Myanmar Infotech |
| --- | --- |

38.

Myanmar Information and Communication Technology tudi Myanmar Infotech

MICT Park, Hlaing University Campus

Delni lastnik: Aung Soe Tha (D20e Priloga II)

29.4.2008

| 39. | MNT (Myanmar New Technology) |
| --- | --- |

39.

MNT (Myanmar New Technology)

Lastnik: Yin Win Thu, partner: Nandar Aye (A2c Priloga II)

29.4.2008

| 40. | Forever Group |
| --- | --- |

40.

Forever Group

| No ( 14 02/03 ), Olympic Tower I, Corner of Boaungkyaw Street and Mahabandoola Street |
| --- |
| Kyauktada Township. |
| Yangon. |
| Tel: 95-1-204013, 95-1-204107 |
| E-pošta: forevergroup@mptmail.net.mm |

No ( 14 02/03 ), Olympic Tower I, Corner of Boaungkyaw Street and Mahabandoola Street

Kyauktada Township.

Yangon.

Tel: 95-1-204013, 95-1-204107

E-pošta: forevergroup@mptmail.net.mm

Generalni direktor: Daw Khin Khin Lay,

član upravnega sveta: U Khin Maung Htay,

višji direktor:U Kyaw Kyaw

29.4.2008“

---