# Eiropas Savienības L 100/2009

| | ISSN 1725-5112
  doi:10.3000/17255112.L_2009.100.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 100 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 52. sējums2009. gada 18. aprīlis |

ISSN 1725-5112

doi:10.3000/17255112.L_2009.100.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 100

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

52. sējums2009. gada 18. aprīlis

---

| Saturs | | I   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 315/2009 (2009. gada 17. aprīlis), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 1 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 316/2009 (2009. gada 17. aprīlis), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1973/2004, ar kuru nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1782/2003 piemērošanai attiecībā uz šīs regulas IV un IV.A sadaļā minētajām atbalsta shēmām un atmatā atstātas zemes izmantošanu izejvielu ražošanai | 3 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 317/2009 (2009. gada 17. aprīlis), ar kuru aizstāj I pielikumu Padomes Regulā (EK) Nr. 673/2005, ar ko nosaka papildu muitas nodokļus dažu tādu preču importam, kuru izcelsme ir Amerikas Savienotajās Valstīs | 6 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 318/2009 (2009. gada 17. aprīlis), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1914/2006, ar kuru paredz sīki izstrādātus noteikumus par to, kā piemērot Padomes Regulu (EK) Nr. 1405/2006, ar ko nosaka īpašus pasākumus lauksaimniecībā par labu Egejas jūras nelielajām salām | 8 |

Saturs

I   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta

Lappuse

REGULAS

Komisijas Regula (EK) Nr. 315/2009 (2009. gada 17. aprīlis), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

1

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 316/2009 (2009. gada 17. aprīlis), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1973/2004, ar kuru nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1782/2003 piemērošanai attiecībā uz šīs regulas IV un IV.A sadaļā minētajām atbalsta shēmām un atmatā atstātas zemes izmantošanu izejvielu ražošanai

3

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 317/2009 (2009. gada 17. aprīlis), ar kuru aizstāj I pielikumu Padomes Regulā (EK) Nr. 673/2005, ar ko nosaka papildu muitas nodokļus dažu tādu preču importam, kuru izcelsme ir Amerikas Savienotajās Valstīs

6

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 318/2009 (2009. gada 17. aprīlis), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1914/2006, ar kuru paredz sīki izstrādātus noteikumus par to, kā piemērot Padomes Regulu (EK) Nr. 1405/2006, ar ko nosaka īpašus pasākumus lauksaimniecībā par labu Egejas jūras nelielajām salām

8

| | | II   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta |
| --- | --- | --- |
| | | LĒMUMI |
| | | Eiropas Centrālā banka |
| | | 2009/328/EK |
| | * | Eiropas Centrālās bankas Lēmums (2009. gada 19. marts), ar ko groza 2004. gada 19. februāra Lēmumu ECB/2004/2, ar kuru pieņem Eiropas Centrālās bankas Reglamentu (ECB/2009/5) | 10 |
| | | IETEIKUMI |
| | | Komisija |
| | | 2009/329/EK |
| | * | Komisijas Ieteikums (2009. gada 26. marts) par datu aizsardzības pamatnostādnēm Iekšējā tirgus informācijas sistēmai (IMI)
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2009) 2041)

   (
  1
  ) | 12 |

II   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta

LĒMUMI

Eiropas Centrālā banka

2009/328/EK

*

Eiropas Centrālās bankas Lēmums (2009. gada 19. marts), ar ko groza 2004. gada 19. februāra Lēmumu ECB/2004/2, ar kuru pieņem Eiropas Centrālās bankas Reglamentu (ECB/2009/5)

(ECB/2009/5)

10

IETEIKUMI

Komisija

2009/329/EK

*

Komisijas Ieteikums (2009. gada 26. marts) par datu aizsardzības pamatnostādnēm Iekšējā tirgus informācijas sistēmai (IMI)
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2009) 2041)

   (
  1
  )

IMI

(izziņots ar dokumenta numuru C(2009) 2041)

1

12

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta

REGULAS

| 18.4.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 100/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.4.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 100/1

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 315/2009

(2009. gada 17. aprīlis),

ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2007. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 1580/2007, ar ko nosaka Regulu (EK) Nr. 2200/96, (EK) Nr. 2201/96 un (EK) Nr. 1182/2007 īstenošanas noteikumus augļu un dārzeņu nozarē (2), un jo īpaši tās 138. panta 1. punktu,

tā kā:

Regulā (EK) Nr. 1580/2007, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XV pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 1580/2007 138. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2009. gada 18. aprīlī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2009. gada 17. aprīlī

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 350, 31.12.2007., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta ievešanas vērtība |
| 0702 00 00 | JO | 93,2 |
| MA | 80,1 |
| TN | 139,0 |
| TR | 108,7 |
| ZZ | 105,3 |
| 0707 00 05 | JO | 155,5 |
| MA | 55,7 |
| TR | 135,4 |
| ZZ | 115,5 |
| 0709 90 70 | JO | 220,7 |
| MA | 28,1 |
| TR | 104,8 |
| ZZ | 117,9 |
| 0805 10 20 | EG | 43,1 |
| IL | 58,1 |
| MA | 49,6 |
| TN | 64,9 |
| TR | 65,2 |
| ZZ | 56,2 |
| 0805 50 10 | TR | 57,2 |
| ZA | 73,4 |
| ZZ | 65,3 |
| 0808 10 80 | AR | 84,2 |
| BR | 75,3 |
| CA | 124,7 |
| CL | 80,2 |
| CN | 77,8 |
| MK | 22,6 |
| NZ | 111,3 |
| US | 129,3 |
| UY | 58,8 |
| ZA | 84,2 |
| ZZ | 84,8 |
| 0808 20 50 | AR | 74,6 |
| CL | 87,8 |
| CN | 64,3 |
| ZA | 96,7 |
| ZZ | 80,9 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta ievešanas vērtība

0702 00 00

JO

93,2

MA

80,1

TN

139,0

TR

108,7

ZZ

105,3

0707 00 05

JO

155,5

MA

55,7

TR

135,4

ZZ

115,5

0709 90 70

JO

220,7

MA

28,1

TR

104,8

ZZ

117,9

0805 10 20

EG

43,1

IL

58,1

MA

49,6

TN

64,9

TR

65,2

ZZ

56,2

0805 50 10

TR

57,2

ZA

73,4

ZZ

65,3

0808 10 80

AR

84,2

BR

75,3

CA

124,7

CL

80,2

CN

77,8

MK

22,6

NZ

111,3

US

129,3

UY

58,8

ZA

84,2

ZZ

84,8

0808 20 50

AR

74,6

CL

87,8

CN

64,3

ZA

96,7

ZZ

80,9

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.

---

| 18.4.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 100/3 |
| --- | --- | --- | --- |

18.4.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 100/3

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 316/2009

(2009. gada 17. aprīlis),

ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1973/2004, ar kuru nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1782/2003 piemērošanai attiecībā uz šīs regulas IV un IV.A sadaļā minētajām atbalsta shēmām un atmatā atstātas zemes izmantošanu izejvielu ražošanai

EIROPAS KOPIENAS KOMISIJA

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2009. gada 19. janvāra Regulu (EK) Nr. 73/2009, ar ko paredz kopējus noteikumus tiešā atbalsta shēmām saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku un izveido dažas atbalsta shēmas lauksaimniekiem, kā arī groza Regulas (EK) Nr. 1290/2005, (EK) Nr. 247/2006, (EK) Nr. 378/2007 un atceļ Regulu (EK) Nr. 1782/2003 (1), un jo īpaši tās 142. panta c) un e) punktu,

tā kā:

| (1) | Ar Regulu (EK) Nr. 73/2009 ir atcelta Padomes Regula (EK) Nr. 1782/2003 (2), lai turpinātu pakāpeniski iekļaut vēl citas nozares vienotā maksājuma shēmā un plašāk piemērotu atsaistīšanu. Tā rezultātā darbību beigušas dažas atbalsta shēmas, tāpēc attiecīgi īstenošanas noteikumi Komisijas Regulā (EK) Nr. 1973/2004 (3) vairs nav nepieciešami. |
| --- | --- |

(1)

Ar Regulu (EK) Nr. 73/2009 ir atcelta Padomes Regula (EK) Nr. 1782/2003 (2), lai turpinātu pakāpeniski iekļaut vēl citas nozares vienotā maksājuma shēmā un plašāk piemērotu atsaistīšanu. Tā rezultātā darbību beigušas dažas atbalsta shēmas, tāpēc attiecīgi īstenošanas noteikumi Komisijas Regulā (EK) Nr. 1973/2004 (3) vairs nav nepieciešami.

| (2) | Kontinentālajā Francijā un Itālijā nesen ir ieviestas jaunas rīsu audzēšanas metodes, kuru izmantošana paredz novēlotu sēšanu. Tāpēc ir lietderīgi atlikt uz vēlāku laiku sēšanas termiņu, lai varētu pretendēt uz graudaugu piemaksām par rīsiem Itālijā un Francijā. |
| --- | --- |

(2)

Kontinentālajā Francijā un Itālijā nesen ir ieviestas jaunas rīsu audzēšanas metodes, kuru izmantošana paredz novēlotu sēšanu. Tāpēc ir lietderīgi atlikt uz vēlāku laiku sēšanas termiņu, lai varētu pretendēt uz graudaugu piemaksām par rīsiem Itālijā un Francijā.

| (3) | Saskaņā ar bijušo Regulas (EK) Nr. 1782/2003 71. pantu dalībvalstis var pieņemt lēmumu piemērot vienotā maksājuma shēmu pēc pārejas perioda, kurš noslēdzās vēlākais 2006. gada 31. decembrī. Tā rezultātā daži maksājumi par liellopu un teļa gaļu, kuri minēti Regulas (EK) Nr. 1782/2003 12. nodaļā un kurus dalībvalstīm bija atļauts īstenot tikai attiecīgajā pārejas periodā, vairs nav piemērojami. Tādēļ ir jāsvītro Regulas (EK) Nr. 1973/2004 noteikumi attiecībā uz šiem maksājumiem. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar bijušo Regulas (EK) Nr. 1782/2003 71. pantu dalībvalstis var pieņemt lēmumu piemērot vienotā maksājuma shēmu pēc pārejas perioda, kurš noslēdzās vēlākais 2006. gada 31. decembrī. Tā rezultātā daži maksājumi par liellopu un teļa gaļu, kuri minēti Regulas (EK) Nr. 1782/2003 12. nodaļā un kurus dalībvalstīm bija atļauts īstenot tikai attiecīgajā pārejas periodā, vairs nav piemērojami. Tādēļ ir jāsvītro Regulas (EK) Nr. 1973/2004 noteikumi attiecībā uz šiem maksājumiem.

| (4) | Sākot ar 2009. gadu, Komisijas Regula (EK) Nr. 796/2004 (4), ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus, lai ieviestu savstarpēju atbilstību, modulāciju un integrēto administrēšanas un kontroles sistēmu, ir grozīta, lai to varētu tieši piemērot vienotā platībmaksājuma shēmai. Tādēļ Regulā (EK) Nr. 1973/2004 jāsvītro noteikumi par Regulas (EK) Nr. 796/2004 piemērošanu vienotā platībmaksājuma shēmai. |
| --- | --- |

(4)

Sākot ar 2009. gadu, Komisijas Regula (EK) Nr. 796/2004 (4), ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus, lai ieviestu savstarpēju atbilstību, modulāciju un integrēto administrēšanas un kontroles sistēmu, ir grozīta, lai to varētu tieši piemērot vienotā platībmaksājuma shēmai. Tādēļ Regulā (EK) Nr. 1973/2004 jāsvītro noteikumi par Regulas (EK) Nr. 796/2004 piemērošanu vienotā platībmaksājuma shēmai.

| (5) | Valstu tiešo papildmaksājumu līdzfinansējums 2009. gadā attiecas tikai uz Bulgāriju un Rumāniju. Tādēļ ir jāatjaunina noteikumi attiecībā uz kontroli un sankcijām līdzfinansējuma gadījumā. |
| --- | --- |

(5)

Valstu tiešo papildmaksājumu līdzfinansējums 2009. gadā attiecas tikai uz Bulgāriju un Rumāniju. Tādēļ ir jāatjaunina noteikumi attiecībā uz kontroli un sankcijām līdzfinansējuma gadījumā.

| (6) | Atbalsta shēma attiecībā uz atmatā atstātu zemi piemērojama tikai brīvprātīgi atmatā atstātas zemes veidā, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 1782/2003 bijušajā 107. pantā attiecībā uz lauksaimniekiem dalībvalstīs, kurās piemēro maksājumu par laukaugu platību saskaņā ar minētās regulas 66. pantu. Lai vienkāršotu tā sauktās atbalsta shēmas par “tehnisko kultūru audzēšanu atmatā atstātajā zemē”, kas noteikta Regulas (EK) Nr. 1973/2004 16. nodaļā, pārvaldību ir lietderīgi neiekļaut šajā shēmā lauksaimniecības zemi, kas tiek izmantota tādu produktu audzēšanai, kuri ir piemēroti maksājuma par laukaugu platību saņemšanai. |
| --- | --- |

(6)

Atbalsta shēma attiecībā uz atmatā atstātu zemi piemērojama tikai brīvprātīgi atmatā atstātas zemes veidā, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 1782/2003 bijušajā 107. pantā attiecībā uz lauksaimniekiem dalībvalstīs, kurās piemēro maksājumu par laukaugu platību saskaņā ar minētās regulas 66. pantu. Lai vienkāršotu tā sauktās atbalsta shēmas par “tehnisko kultūru audzēšanu atmatā atstātajā zemē”, kas noteikta Regulas (EK) Nr. 1973/2004 16. nodaļā, pārvaldību ir lietderīgi neiekļaut šajā shēmā lauksaimniecības zemi, kas tiek izmantota tādu produktu audzēšanai, kuri ir piemēroti maksājuma par laukaugu platību saņemšanai.

| (7) | Regulas (EK) Nr. 1973/2004 103. pantā noteikts, ka vidējo piena kvotu, ko izmanto, lai aprēķinātu attiecināmo zīdītājgovju skaitu, piemērojot Regulas (EK) Nr. 73/2009 111. panta 2. punktu, aprēķina, balstoties uz Regulas (EK) Nr. 1973/2004 XVI pielikumā norādītajām vidējām kvotām. Minētajā pielikumā norādīta Spānijas vidējā piena kvota — 4 650 kilogrami. Spānija ir lūgusi atjaunināt minēto vidējo piena kvotu. Tā kā, attīstoties piena nozarei Spānijā, ir piedzīvots nemitīgs piena govju ganāmpulka piena kvotu pieaugums, pateicoties pārstrukturēšanas procesam, kas ir ietekmējis gan saimniecību skaita pieaugumu, gan to paplašināšanos, ir lietderīgi atjaunināt minēto pielikumu. |
| --- | --- |

(7)

Regulas (EK) Nr. 1973/2004 103. pantā noteikts, ka vidējo piena kvotu, ko izmanto, lai aprēķinātu attiecināmo zīdītājgovju skaitu, piemērojot Regulas (EK) Nr. 73/2009 111. panta 2. punktu, aprēķina, balstoties uz Regulas (EK) Nr. 1973/2004 XVI pielikumā norādītajām vidējām kvotām. Minētajā pielikumā norādīta Spānijas vidējā piena kvota — 4 650 kilogrami. Spānija ir lūgusi atjaunināt minēto vidējo piena kvotu. Tā kā, attīstoties piena nozarei Spānijā, ir piedzīvots nemitīgs piena govju ganāmpulka piena kvotu pieaugums, pateicoties pārstrukturēšanas procesam, kas ir ietekmējis gan saimniecību skaita pieaugumu, gan to paplašināšanos, ir lietderīgi atjaunināt minēto pielikumu.

| (8) | Komisijas 2004. gada 29. aprīļa Lēmums C(2004) 1439 ir grozīts, lai noteiktu lauksaimniecības platību atbilstoši vienotā platībmaksājuma shēmai Slovākijas Republikā, sākot no 2009. gada, – 1 880 tūkstoši hektāru. Šis lielums būtu jānorāda arī Regulas (EK) Nr. 1973/2004 XXI pielikumā. |
| --- | --- |

(8)

Komisijas 2004. gada 29. aprīļa Lēmums C(2004) 1439 ir grozīts, lai noteiktu lauksaimniecības platību atbilstoši vienotā platībmaksājuma shēmai Slovākijas Republikā, sākot no 2009. gada, – 1 880 tūkstoši hektāru. Šis lielums būtu jānorāda arī Regulas (EK) Nr. 1973/2004 XXI pielikumā.

| (9) | Tādēļ ir attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 1973/2004. |
| --- | --- |

(9)

Tādēļ ir attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 1973/2004.

| (10) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Tiešo maksājumu pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(10)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Tiešo maksājumu pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulu (EK) Nr. 1973/2004 groza šādi.

| 1) | Regulas 1. pantā svītro h) punktu. |
| --- | --- |

1)

Regulas 1. pantā svītro h) punktu.

| 2) | Regulas 2. pantu groza šādi:






  a) | panta 1. punkta pirmajā un otrajā daļā svītro atsauces uz 1. panta h) punktu; |
| --- | --- | --- |

2)

Regulas 2. pantu groza šādi:

a)

panta 1. punkta pirmajā un otrajā daļā svītro atsauces uz 1. panta h) punktu;

| b) | panta 2. punkta pirmajā daļā svītro atsauci uz 1. panta h) punktu. |
| --- | --- |

b)

panta 2. punkta pirmajā daļā svītro atsauci uz 1. panta h) punktu.

| 3) | Regulas 4. pantā svītro atsauci uz Regulas (EK) Nr. 1782/2003 98. pantu. |
| --- | --- |

3)

Regulas 4. pantā svītro atsauci uz Regulas (EK) Nr. 1782/2003 98. pantu.

| 4) | Regulas 12. pantu aizstāj ar šādu pantu:
  “12. pants
  Sējas datumi
  Lai varētu pretendēt uz graudaugu piemaksu par rīsiem, deklarētajai platībai jābūt apsētai vēlākais:






  a) | līdz 30. jūnijam pirms attiecīgās ražas Spānijā, Francijā, Itālijā un Portugālē; |
| --- | --- | --- |

4)

Regulas 12. pantu aizstāj ar šādu pantu:

“12. pants

Sējas datumi

Lai varētu pretendēt uz graudaugu piemaksu par rīsiem, deklarētajai platībai jābūt apsētai vēlākais:

a)

līdz 30. jūnijam pirms attiecīgās ražas Spānijā, Francijā, Itālijā un Portugālē;

| b) | līdz 31. maijam citās ražojošās dalībvalstīs, kas minētas Regulas (EK) Nr. 1782/2003 80. panta 2. punktā.” |
| --- | --- |

b)

līdz 31. maijam citās ražojošās dalībvalstīs, kas minētas Regulas (EK) Nr. 1782/2003 80. panta 2. punktā.”

| 5) | Regulas 9. nodaļu “Īpašā reģionālā palīdzība laukaugu kultūrām” svītro. |
| --- | --- |

5)

Regulas 9. nodaļu “Īpašā reģionālā palīdzība laukaugu kultūrām” svītro.

| 6) | Regulas 13. nodaļas 2. iedaļu “Sezonas nobīdes piemaksa” (96., 97. un 98. pants), 117. pantu, 4. iedaļas 2. apakšiedaļu “Ekstensifikācijas maksājumu shēma” (118. un 119. pants), 6. iedaļu “Papildu maksājumi” (125. pants) un 133. pantu svītro. |
| --- | --- |

6)

Regulas 13. nodaļas 2. iedaļu “Sezonas nobīdes piemaksa” (96., 97. un 98. pants), 117. pantu, 4. iedaļas 2. apakšiedaļu “Ekstensifikācijas maksājumu shēma” (118. un 119. pants), 6. iedaļu “Papildu maksājumi” (125. pants) un 133. pantu svītro.

| 7) | Regulas 126. pantu groza šādi.






  a) | panta 1. punktu groza šādi:






  i) | svītro trešo daļu; |
| --- | --- | --- | --- |

7)

Regulas 126. pantu groza šādi.

a)

panta 1. punktu groza šādi:

i)

svītro trešo daļu;

| ii) | ceturto daļu aizvieto ar šādu:
  “Avansu nevar izmaksāt pirms tā kalendārā gada 16. oktobra, par kuru ir iesniegts piemaksas pieteikums.”; |
| --- | --- |

ii)

ceturto daļu aizvieto ar šādu:

“Avansu nevar izmaksāt pirms tā kalendārā gada 16. oktobra, par kuru ir iesniegts piemaksas pieteikums.”;

| b) | panta 2. punktu aizstāj ar šādu:
  “2.   Piemaksas galīgā summa ir apjoms, kas atbilst starpībai starp avansa maksājumu un piemaksas apjomu, uz kuru lauksaimniekam ir tiesības.” |
| --- | --- |

b)

panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

“2.   Piemaksas galīgā summa ir apjoms, kas atbilst starpībai starp avansa maksājumu un piemaksas apjomu, uz kuru lauksaimniekam ir tiesības.”

| 8) | Regulas 127. panta 1. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu:
  “Nosakot gadu, par kuru piešķir īpašās piemaksas un piemaksas par zīdītājgovīm, kā arī lopu vienību skaitu, ko izmanto ganāmpulka blīvuma aprēķiniem, noteicošā diena ir pieteikuma iesniegšanas datums.” |
| --- | --- |

8)

Regulas 127. panta 1. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu:

“Nosakot gadu, par kuru piešķir īpašās piemaksas un piemaksas par zīdītājgovīm, kā arī lopu vienību skaitu, ko izmanto ganāmpulka blīvuma aprēķiniem, noteicošā diena ir pieteikuma iesniegšanas datums.”

| 9) | Regulas 130. pantu aizstāj ar šādu pantu:
  “130. pants
  Individuālās piena kvotas noteikšana
  Līdz 7. perioda beigām, kas noteikts Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 (5) 66. pantā, atkāpjoties no šīs regulas 102. panta 1. punkta a) apakšpunkta, dalībvalsts var lemt, ka attiecībā uz piena ražotājiem, kuri atbrīvo vai kuriem jāpārņem visa vai daļa no individuālā salīdzināmā daudzuma, kas spēkā attiecīgi 31. martā vai 1. aprīlī saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1234/2007 65. panta i) un k) punktu vai saskaņā ar noteikumiem, ko pieņēmušas dalībvalstis, lai īstenotu minētās regulas 73., 74. un 75. pantu, piena maksimālo individuālo salīdzināmo daudzumu piemaksas par zīdītājgovīm saņemšanai un zīdītājgovju maksimālo skaitu nosaka 1. aprīlī. |
| --- | --- |

9)

Regulas 130. pantu aizstāj ar šādu pantu:

“130. pants

Individuālās piena kvotas noteikšana

Līdz 7. perioda beigām, kas noteikts Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 (5) 66. pantā, atkāpjoties no šīs regulas 102. panta 1. punkta a) apakšpunkta, dalībvalsts var lemt, ka attiecībā uz piena ražotājiem, kuri atbrīvo vai kuriem jāpārņem visa vai daļa no individuālā salīdzināmā daudzuma, kas spēkā attiecīgi 31. martā vai 1. aprīlī saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1234/2007 65. panta i) un k) punktu vai saskaņā ar noteikumiem, ko pieņēmušas dalībvalstis, lai īstenotu minētās regulas 73., 74. un 75. pantu, piena maksimālo individuālo salīdzināmo daudzumu piemaksas par zīdītājgovīm saņemšanai un zīdītājgovju maksimālo skaitu nosaka 1. aprīlī.

| 10) | Regulas 131. pantā svītro 6. punktu. |
| --- | --- |

10)

Regulas 131. pantā svītro 6. punktu.

| 11) | Regulas 14. nodaļā 136., 137. un 138. pantu svītro. |
| --- | --- |

11)

Regulas 14. nodaļā 136., 137. un 138. pantu svītro.

| 12) | Regulas 140. panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  “1.   Valstu tiešajiem papildmaksājumiem, kurus Bulgārijā un Rumānijā līdzfinansē saskaņā ar Bulgārijas un Rumānijas Pievienošanās akta VIII pielikuma I iedaļas E punktu, 2009. gadā piemēro Regulu (EK) Nr. 796/2004.”' |
| --- | --- |

12)

Regulas 140. panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“1.   Valstu tiešajiem papildmaksājumiem, kurus Bulgārijā un Rumānijā līdzfinansē saskaņā ar Bulgārijas un Rumānijas Pievienošanās akta VIII pielikuma I iedaļas E punktu, 2009. gadā piemēro Regulu (EK) Nr. 796/2004.”'

| 13) | Regulas 143. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:
  “1.   Atmatā atstāto zemi Regulas (EK) Nr. 1782/2003 107. panta kontekstā saskaņā ar minētās regulas 107. panta 3. punkta pirmo ievilkumu var izmantot izejvielu iegūšanai, lai Kopienā ražotu produktus, kuri pamatā nav paredzēti lietošanai pārtikā vai dzīvnieku barībā, ievērojot šajā nodaļā paredzētos nosacījumus.” |
| --- | --- |

13)

Regulas 143. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Atmatā atstāto zemi Regulas (EK) Nr. 1782/2003 107. panta kontekstā saskaņā ar minētās regulas 107. panta 3. punkta pirmo ievilkumu var izmantot izejvielu iegūšanai, lai Kopienā ražotu produktus, kuri pamatā nav paredzēti lietošanai pārtikā vai dzīvnieku barībā, ievērojot šajā nodaļā paredzētos nosacījumus.”

| 14) | Regulas 145. panta 1. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu:
  “Jebkuru lauksaimniecības izejvielu, izņemot laukaugus, kuri minēti Regulas (EK) Nr. 1782/2003 IX pielikumā, var audzēt platībās, kas atstātas atmatā saskaņā ar minētās regulas 107. panta 3. punkta pirmo ievilkumu.” |
| --- | --- |

14)

Regulas 145. panta 1. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu:

“Jebkuru lauksaimniecības izejvielu, izņemot laukaugus, kuri minēti Regulas (EK) Nr. 1782/2003 IX pielikumā, var audzēt platībās, kas atstātas atmatā saskaņā ar minētās regulas 107. panta 3. punkta pirmo ievilkumu.”

| 15) | Regulas 146. panta 1. punkta a) apakšpunkta ievadvārdus aizstāj ar šādu tekstu:
  “izmantot noteiktas lauksaimniecības izejvielas, izņemot laukaugus, kuri minēti Regulas (EK) Nr. 1782/2003 IX pielikumā, ja vien tiek ievēroti visi attiecīgie kontroles pasākumi,”. |
| --- | --- |

15)

Regulas 146. panta 1. punkta a) apakšpunkta ievadvārdus aizstāj ar šādu tekstu:

“izmantot noteiktas lauksaimniecības izejvielas, izņemot laukaugus, kuri minēti Regulas (EK) Nr. 1782/2003 IX pielikumā, ja vien tiek ievēroti visi attiecīgie kontroles pasākumi,”.

| 16) | Regulas 147. pantā svītro 5. punktu. |
| --- | --- |

16)

Regulas 147. pantā svītro 5. punktu.

| 17) | Regulā svītro 149. pantu. |
| --- | --- |

17)

Regulā svītro 149. pantu.

| 18) | Regulas 158. panta 4. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  “4.   Nodrošinājuma procentuālo daļu par katru izejvielu atmaksā ar nosacījumu, ka attiecīgā uzpircēja vai pirmapstrādātāja kompetentajai iestādei ir pierādījumi, ka minētais izejvielu daudzums ir pārstrādāts saskaņā ar 147. panta 2. punkta f) apakšpunktā noteikto prasību, ja vajadzīgs, ņemot vērā jebkādas izmaiņas atbilstīgi 152. pantam.” |
| --- | --- |

18)

Regulas 158. panta 4. punktu aizstāj ar šādu punktu:

“4.   Nodrošinājuma procentuālo daļu par katru izejvielu atmaksā ar nosacījumu, ka attiecīgā uzpircēja vai pirmapstrādātāja kompetentajai iestādei ir pierādījumi, ka minētais izejvielu daudzums ir pārstrādāts saskaņā ar 147. panta 2. punkta f) apakšpunktā noteikto prasību, ja vajadzīgs, ņemot vērā jebkādas izmaiņas atbilstīgi 152. pantam.”

| 19) | Regulas 159. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:
  “1.   Pienākums pārstrādāt izejvielu daudzumus galvenokārt līgumā paredzētajos galaproduktos un pienākums pārstrādāt izejvielas līdz 31. jūlijam otrajā gadā pēc ražas novākšanas uzskatāms par primāro prasību Regulas (EEK) Nr. 2220/85 20. panta nozīmē.” |
| --- | --- |

19)

Regulas 159. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Pienākums pārstrādāt izejvielu daudzumus galvenokārt līgumā paredzētajos galaproduktos un pienākums pārstrādāt izejvielas līdz 31. jūlijam otrajā gadā pēc ražas novākšanas uzskatāms par primāro prasību Regulas (EEK) Nr. 2220/85 20. panta nozīmē.”

| 20) | Regulas XVI pielikumā skaitli attiecībā uz Spāniju aizstāj ar “6 500”. |
| --- | --- |

20)

Regulas XVI pielikumā skaitli attiecībā uz Spāniju aizstāj ar “6 500”.

| 21) | Regulas XVIII pielikumā svītro 2. punktu “Sezonalitātes novēršanas piemaksas”, 4. punktu “Paplašināšanas maksājumi” un 5. punktu “Piemaksas atkarībā no blīvuma faktora”. |
| --- | --- |

21)

Regulas XVIII pielikumā svītro 2. punktu “Sezonalitātes novēršanas piemaksas”, 4. punktu “Paplašināšanas maksājumi” un 5. punktu “Piemaksas atkarībā no blīvuma faktora”.

| 22) | Regulas XXI pielikumā skaitli attiecībā uz lauksaimniecības platību saskaņā ar vienotā platībmaksājuma shēmu Slovākijā aizstāj ar “1 880”. |
| --- | --- |

22)

Regulas XXI pielikumā skaitli attiecībā uz lauksaimniecības platību saskaņā ar vienotā platībmaksājuma shēmu Slovākijā aizstāj ar “1 880”.

2. pants

Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro atbalsta pieprasījumiem, kas attiecas uz gadiem no 2009. gada 1. janvāra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2009. gada 17. aprīlī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 30, 31.1.2009., 16. lpp.

1

(2)  OV L 270, 21.10.2003., 1. lpp.

2

(3)  OV L 345, 20.11.2004., 1. lpp.

3

(4)  OV L 141, 30.4.2004., 18. lpp.

4

(5)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.”

5

---

| 18.4.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 100/6 |
| --- | --- | --- | --- |

18.4.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 100/6

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 317/2009

(2009. gada 17. aprīlis),

ar kuru aizstāj I pielikumu Padomes Regulā (EK) Nr. 673/2005, ar ko nosaka papildu muitas nodokļus dažu tādu preču importam, kuru izcelsme ir Amerikas Savienotajās Valstīs

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2005. gada 25. aprīļa Regulu (EK) Nr. 673/2005, ar ko nosaka papildu muitas nodokļus dažu tādu preču importam, kuru izcelsme ir Amerikas Savienotajās Valstīs (1), un jo īpaši tās 3. pantu,

tā kā:

| (1) | Amerikas Savienotās Valstis saskaņā ar PTO nolīgumiem nebija pielāgojušas savām saistībām Likumu par ilgstošu dempinga un pretsubsīdijas kompensāciju (CDSOA), tādēļ ar Regulu (EK) Nr. 673/2005 ir noteikts 15 % ad valorem papildu muitas nodoklis, ko no 2005. gada 1. maija piemēro dažu tādu preču importam, kuru izcelsme ir Amerikas Savienotajās Valstīs. Saskaņā ar PTO atļauju pārtraukt koncesiju piemērošanu Amerikas Savienotajām Valstīm Komisija katru gadu pielāgo pārtraukšanas apjomu zuduma vai samazinājuma apjomam, kādu Kopienai attiecīgajā periodā radījis CDSOA. |
| --- | --- |

(1)

Amerikas Savienotās Valstis saskaņā ar PTO nolīgumiem nebija pielāgojušas savām saistībām Likumu par ilgstošu dempinga un pretsubsīdijas kompensāciju (CDSOA), tādēļ ar Regulu (EK) Nr. 673/2005 ir noteikts 15 % ad valorem papildu muitas nodoklis, ko no 2005. gada 1. maija piemēro dažu tādu preču importam, kuru izcelsme ir Amerikas Savienotajās Valstīs. Saskaņā ar PTO atļauju pārtraukt koncesiju piemērošanu Amerikas Savienotajām Valstīm Komisija katru gadu pielāgo pārtraukšanas apjomu zuduma vai samazinājuma apjomam, kādu Kopienai attiecīgajā periodā radījis CDSOA.

| (2) | CDSOA maksājumi par pēdējo gadu, par kuru ir pieejami dati, saistīti ar antidempinga un pretsubsīdiju nodokļu maksājumiem, kas iekasēti 2008. budžeta gadā (no 2007. gada 1. oktobra līdz 2008. gada 30. septembrim). Pamatojoties uz Amerikas Savienoto Valstu Muitas un robežaizsardzības iestādes publicētajiem datiem, aprēķināts, ka Kopienai radītais zuduma vai samazinājuma apjoms ir USD 16,31 miljoni. |
| --- | --- |

(2)

CDSOA maksājumi par pēdējo gadu, par kuru ir pieejami dati, saistīti ar antidempinga un pretsubsīdiju nodokļu maksājumiem, kas iekasēti 2008. budžeta gadā (no 2007. gada 1. oktobra līdz 2008. gada 30. septembrim). Pamatojoties uz Amerikas Savienoto Valstu Muitas un robežaizsardzības iestādes publicētajiem datiem, aprēķināts, ka Kopienai radītais zuduma vai samazinājuma apjoms ir USD 16,31 miljoni.

| (3) | Tā kā zuduma vai samazinājuma apjoms un attiecīgi arī pārtraukto koncesiju apjoms ir samazinājies, Regulas (EK) Nr. 673/2005 II pielikumā norādītās preces, kuras 2006. un 2007. gadā iekļāva Regulas (EK) Nr. 673/2005 I pielikuma sarakstā, ir vispirms jāsvītro no saraksta minētās regulas I pielikumā. Pēc tam no Regulas (EK) Nr. 673/2005 I pielikuma jāizņem četras preces sarakstā norādītajā kārtībā. |
| --- | --- |

(3)

Tā kā zuduma vai samazinājuma apjoms un attiecīgi arī pārtraukto koncesiju apjoms ir samazinājies, Regulas (EK) Nr. 673/2005 II pielikumā norādītās preces, kuras 2006. un 2007. gadā iekļāva Regulas (EK) Nr. 673/2005 I pielikuma sarakstā, ir vispirms jāsvītro no saraksta minētās regulas I pielikumā. Pēc tam no Regulas (EK) Nr. 673/2005 I pielikuma jāizņem četras preces sarakstā norādītajā kārtībā.

| (4) | Piemērojot 15 % ad valorem importa papildu nodokli grozītajā I pielikumā uzskaitīto preču importam, kuru izcelsme ir Amerikas Savienotajās Valstīs, tirdzniecības vērtība viena gada periodā nepārsniedz USD 16,31 miljonu. |
| --- | --- |

(4)

Piemērojot 15 % ad valorem importa papildu nodokli grozītajā I pielikumā uzskaitīto preču importam, kuru izcelsme ir Amerikas Savienotajās Valstīs, tirdzniecības vērtība viena gada periodā nepārsniedz USD 16,31 miljonu.

| (5) | Lai nodrošinātu, ka netiek kavēta to preču muitošana, uz kurām vairs neattiecina 15 % ad valorem importa papildu nodokli, šai regulai ir jāstājas spēkā tās publicēšanas dienā. |
| --- | --- |

(5)

Lai nodrošinātu, ka netiek kavēta to preču muitošana, uz kurām vairs neattiecina 15 % ad valorem importa papildu nodokli, šai regulai ir jāstājas spēkā tās publicēšanas dienā.

| (6) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Tirdzniecības pretpasākumu komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(6)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Tirdzniecības pretpasākumu komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 673/2005 I pielikumu aizstāj ar šīs regulas pielikuma tekstu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2009. gada 1. maija.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2009. gada 17. aprīlī

Komisijas vārdā –

Komisijas locekle

Catherine ASHTON

---

(1)  OV L 110, 30.4.2005., 1. lpp.

1

---

PIELIKUMS

“I PIELIKUMS

Preces, kurām piemēro papildu nodokļus, ir identificētas ar astoņu ciparu KN kodiem. Saskaņā ar minētajiem kodiem klasificēto preču apraksts atrodams I pielikumā Padomes 1987. gada 23. jūlija Regulai (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (1), kura grozīta ar Regulu (EK) Nr. 493/2005 (2).

4820 10 50

6204 63 11

6204 69 18

6204 63 90

6104 63 00

6203 43 11

6103 43 00

6204 63 18

6203 43 19

6204 69 90

6203 43 90

0710 40 00

9003 19 30

8705 10 00

---

(1)  OV L 256, 7.9.1987., 1. lpp.

1

(2)  OV L 82, 31.3.2005., 1. lpp.”

2

---

| 18.4.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 100/8 |
| --- | --- | --- | --- |

18.4.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 100/8

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 318/2009

(2009. gada 17. aprīlis),

ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1914/2006, ar kuru paredz sīki izstrādātus noteikumus par to, kā piemērot Padomes Regulu (EK) Nr. 1405/2006, ar ko nosaka īpašus pasākumus lauksaimniecībā par labu Egejas jūras nelielajām salām

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2006. gada 18. septembra Regulu (EK) Nr. 1405/2006, ar ko nosaka īpašus pasākumus lauksaimniecībā par labu Egejas jūras nelielajām salām un ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1782/2003 (1), un jo īpaši tās 14. pantu,

tā kā:

| (1) | Ņemot vērā pieredzi, kas gūta, piemērojot Komisijas Regulas (EK) Nr. 1914/2006 (2) 34. pantu, ir lietderīgi precizēt šajā pantā paredzētās programmas grozījuma procedūras. Lai nepieļautu kavējumus apstiprinājuma lēmumu pieņemšanā, ir lietderīgi pārcelt uz agrāku laiku galīgo termiņu, kurā jāiesniedz ikgadējie programmas grozījuma pieprasījumi. Ņemot vērā budžeta noteikumus, apstiprinātie grozījumi ir jāpiemēro no tā gada 1. janvāra, kas ir pēc attiecīgā grozījuma pieprasījuma iesniegšanas. Turklāt ir sīkāk jāprecizē daži noteikumi attiecībā uz nelieliem grozījumiem, kurus Komisijai paziņo tikai informācijas nolūkā. |
| --- | --- |

(1)

Ņemot vērā pieredzi, kas gūta, piemērojot Komisijas Regulas (EK) Nr. 1914/2006 (2) 34. pantu, ir lietderīgi precizēt šajā pantā paredzētās programmas grozījuma procedūras. Lai nepieļautu kavējumus apstiprinājuma lēmumu pieņemšanā, ir lietderīgi pārcelt uz agrāku laiku galīgo termiņu, kurā jāiesniedz ikgadējie programmas grozījuma pieprasījumi. Ņemot vērā budžeta noteikumus, apstiprinātie grozījumi ir jāpiemēro no tā gada 1. janvāra, kas ir pēc attiecīgā grozījuma pieprasījuma iesniegšanas. Turklāt ir sīkāk jāprecizē daži noteikumi attiecībā uz nelieliem grozījumiem, kurus Komisijai paziņo tikai informācijas nolūkā.

| (2) | Tāpēc attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 1914/2006. |
| --- | --- |

(2)

Tāpēc attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 1914/2006.

| (3) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Tiešo maksājumu pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(3)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Tiešo maksājumu pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 1914/2006 34. pantu aizstāj ar šādu tekstu:

“34. pants

Grozījums programmā

1.   Grozījumus programmā, kas apstiprināta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1405/2006 13. panta 2. punkta noteikumiem, iesniedz Komisijai apstiprināšanai un pienācīgi pamato, precizējot šādus jautājumus:

| a) | programmas grozījuma iemesli un iespējamās grūtības programmas izpildē, kuras pamato minēto grozījumu; |
| --- | --- |

a)

programmas grozījuma iemesli un iespējamās grūtības programmas izpildē, kuras pamato minēto grozījumu;

| b) | paredzamie grozījuma rezultāti; |
| --- | --- |

b)

paredzamie grozījuma rezultāti;

| c) | ietekme uz finansējumu un saistību pārbaudi. |
| --- | --- |

c)

ietekme uz finansējumu un saistību pārbaudi.

Izņemot nepārvaramas varas gadījumus vai ārkārtas apstākļus, Grieķija iesniedz programmas grozījuma pieprasījumus reizi kalendārajā gadā par katru programmu atsevišķi. Komisijai šie grozījuma pieprasījumi jāsaņem katru gadu vēlākais 1. augustā.

Ja Komisija neceļ iebildumus, Grieķija piemēro šos grozījumus no tā gada 1. janvāra, kas ir pēc attiecīgā grozījuma pieprasījuma iesniegšanas.

Grozījuma paātrinātā stāšanās spēkā ir iespējama tad, ja Komisija pirms trešajā daļā minētā datuma rakstiski informē Grieķiju, ka paziņotais grozījums atbilst Kopienas tiesību aktiem.

Ja paziņotais grozījums neatbilst Kopienas tiesību aktiem, Komisija dara to zināmu Grieķijai, turklāt pats grozījums nav piemērojams, līdz kamēr Komisija saņem grozījumu, kuru varētu atzīt par atbilstīgu.

2.   Atkāpjoties no 1. punkta, Komisija izvērtē Grieķijas pieprasījumus un lemj par to apstiprināšanu vēlākais četru mēnešu laikā pēc to iesniegšanas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1405/2006 13. panta 2. punktā minēto procedūru gadījumos, kad grozījumu mērķis ir šāds:

| a) | programmā iekļaut jaunus pasākumus, darbības, produktus vai atbalsta shēmas un |
| --- | --- |

a)

programmā iekļaut jaunus pasākumus, darbības, produktus vai atbalsta shēmas un

| b) | katram spēkā esošajam pasākumam, darbībai, produktam vai atbalsta shēmai jau apstiprināto atbalsta vienības līmeni palielināt vairāk nekā par 50 % salīdzinājumā ar summu, kas bijusi spēkā grozījuma pieprasījuma iesniegšanas dienā. |
| --- | --- |

b)

katram spēkā esošajam pasākumam, darbībai, produktam vai atbalsta shēmai jau apstiprināto atbalsta vienības līmeni palielināt vairāk nekā par 50 % salīdzinājumā ar summu, kas bijusi spēkā grozījuma pieprasījuma iesniegšanas dienā.

Šādi apstiprinātos grozījumus piemēro no tā gada 1. janvāra, kas ir pēc šo grozījumu paziņošanas gada.

3.   Grieķija var izdarīt turpmāk uzskaitītos grozījumus, nepiemērojot 1. punktā noteikto procedūru, ja vien šie grozījumi ir paziņoti Komisijai:

| a) | attiecībā uz piegāžu bilanču prognozēm – grozījumi tādu produktu daudzumos, kuri varētu tikt iekļauti piegādes shēmā, un attiecīgi katram produktu klāstam piešķirtā atbalsta kopsummā; |
| --- | --- |

a)

attiecībā uz piegāžu bilanču prognozēm – grozījumi tādu produktu daudzumos, kuri varētu tikt iekļauti piegādes shēmā, un attiecīgi katram produktu klāstam piešķirtā atbalsta kopsummā;

| b) | attiecībā uz atbalstu vietējai ražošanai – grozījumi (20 % robežās) finansiālajā atbalstā, ko piešķir par katru pasākumu; un |
| --- | --- |

b)

attiecībā uz atbalstu vietējai ražošanai – grozījumi (20 % robežās) finansiālajā atbalstā, ko piešķir par katru pasākumu; un

| c) | grozījumi, kuri izriet no grozījumiem, kas izdarīti Padomes Regulā (EEK) Nr. 2658/87 (3) uzskaitītajos kodos un nosaukumos, un kuru mērķis ir identificēt produktus, uz kuriem attiecas atbalsts; šie grozījumi nedrīkst ietvert izmaiņas pašos produktos. |
| --- | --- |

c)

grozījumi, kuri izriet no grozījumiem, kas izdarīti Padomes Regulā (EEK) Nr. 2658/87 (3) uzskaitītajos kodos un nosaukumos, un kuru mērķis ir identificēt produktus, uz kuriem attiecas atbalsts; šie grozījumi nedrīkst ietvert izmaiņas pašos produktos.

Pirmajā daļā minētie grozījumi stājas spēkā dienā, kurā Komisija tos saņem. Grozījumi ir pienācīgi jāpaskaidro un jāpamato, turklāt tos var ieviest tikai vienreiz gadā, izņemot šādus gadījumus:

| a) | nepārvaramas varas gadījumi vai ārkārtas apstākļi; |
| --- | --- |

a)

nepārvaramas varas gadījumi vai ārkārtas apstākļi;

| b) | grozījums tādu produktu daudzumos, kuri iekļauti piegādes shēmā; |
| --- | --- |

b)

grozījums tādu produktu daudzumos, kuri iekļauti piegādes shēmā;

| c) | grozījums statistikas nomenklatūrā un kopējā muitas tarifa kodos saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 2658/87; |
| --- | --- |

c)

grozījums statistikas nomenklatūrā un kopējā muitas tarifa kodos saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 2658/87;

| d) | budžeta līdzekļu pārcelšana ražošanas atbalsta pasākumu budžeta ietvaros. Tomēr šie pēdējie grozījumi ir jāpaziņo vēlākais tā gada 30. aprīlī, kas ir pēc kalendārā gada, uz kuru atsaucas attiecīgais finansiālā atbalsta grozījums. |
| --- | --- |

d)

budžeta līdzekļu pārcelšana ražošanas atbalsta pasākumu budžeta ietvaros. Tomēr šie pēdējie grozījumi ir jāpaziņo vēlākais tā gada 30. aprīlī, kas ir pēc kalendārā gada, uz kuru atsaucas attiecīgais finansiālā atbalsta grozījums.

2. pants

Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2009. gada 17. aprīlī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 265, 26.9.2006., 1. lpp.

1

(2)  OV L 365, 21.12.2006., 64. lpp.

2

(3)  OV L 256, 7.9.1987., 1. lpp.”

3

---

II Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta

LĒMUMI

Eiropas Centrālā banka

| 18.4.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 100/10 |
| --- | --- | --- | --- |

18.4.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 100/10

---

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS LĒMUMS

(2009. gada 19. marts),

ar ko groza 2004. gada 19. februāra Lēmumu ECB/2004/2, ar kuru pieņem Eiropas Centrālās bankas Reglamentu

(ECB/2009/5)

(2009/328/EK)

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtus (turpmāk tekstā – “ECBS Statūti”) un jo īpaši to 10.2. un 12.3. pantu,

tā kā:

| (1) | Pēc euro ieviešanas Slovākijā Eiropas Centrālās bankas (ECB) Padomes locekļu skaits pārsniedz 21. ECBS Statūtu 10.2. pants nosaka, ka no dienas, kad Padomes locekļu skaits pārsniedz 21, katram Valdes loceklim ir viena balss, un balsstiesīgo prezidentu skaits ir 15. Minētais pants precizē arī balsstiesību rotācijas noteikumus. Saskaņā ar 10.2. panta sesto ievilkumu Padome ar divu trešdaļu visu tās locekļu balsu vairākumu var nolemt atlikt rotācijas sistēmas uzsākšanu līdz dienai, kad prezidentu skaits pārsniedz 18. Padome 2008. gada decembrī nolēma atlikt rotācijas sistēmas uzsākšanu līdz šādai dienai (1). |
| --- | --- |

(1)

Pēc euro ieviešanas Slovākijā Eiropas Centrālās bankas (ECB) Padomes locekļu skaits pārsniedz 21. ECBS Statūtu 10.2. pants nosaka, ka no dienas, kad Padomes locekļu skaits pārsniedz 21, katram Valdes loceklim ir viena balss, un balsstiesīgo prezidentu skaits ir 15. Minētais pants precizē arī balsstiesību rotācijas noteikumus. Saskaņā ar 10.2. panta sesto ievilkumu Padome ar divu trešdaļu visu tās locekļu balsu vairākumu var nolemt atlikt rotācijas sistēmas uzsākšanu līdz dienai, kad prezidentu skaits pārsniedz 18. Padome 2008. gada decembrī nolēma atlikt rotācijas sistēmas uzsākšanu līdz šādai dienai (1).

| (2) | Saskaņā ar ECBS Statūtu 10.2. panta sesto ievilkumu Padome ar divu trešdaļu visu tās locekļu balsu vairākumu veic visus nepieciešamos pasākumus rotācijas sistēmas ieviešanai. Šie pasākumi aptver: i) rotācijas ātrumu – prezidentu skaitu, kuri vienlaikus zaudē vai iegūst balsstiesības; ii) rotācijas periodu – laika posma ilgumu, kurā balsstiesīgo prezidentu sastāvs nemainās; iii) to, kā prezidenti ir izkārtoti attiecīgo grupu ietvaros; iv) pāreju no divu grupu sistēmas uz trīs grupu sistēmu. Padome ir nolēmusi veikt šos pasākumus, kuru dēļ nepieciešams grozīt 2004. gada 19. februāra Lēmumu ECB/2004/2, ar ko pieņem Eiropas Centrālās bankas Reglamentu (2), un kuri tiks piemēroti no dienas, kad prezidentu skaits pārsniedz 18. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar ECBS Statūtu 10.2. panta sesto ievilkumu Padome ar divu trešdaļu visu tās locekļu balsu vairākumu veic visus nepieciešamos pasākumus rotācijas sistēmas ieviešanai. Šie pasākumi aptver: i) rotācijas ātrumu – prezidentu skaitu, kuri vienlaikus zaudē vai iegūst balsstiesības; ii) rotācijas periodu – laika posma ilgumu, kurā balsstiesīgo prezidentu sastāvs nemainās; iii) to, kā prezidenti ir izkārtoti attiecīgo grupu ietvaros; iv) pāreju no divu grupu sistēmas uz trīs grupu sistēmu. Padome ir nolēmusi veikt šos pasākumus, kuru dēļ nepieciešams grozīt 2004. gada 19. februāra Lēmumu ECB/2004/2, ar ko pieņem Eiropas Centrālās bankas Reglamentu (2), un kuri tiks piemēroti no dienas, kad prezidentu skaits pārsniedz 18.

| (3) | Rotācijas sistēmas ieviešana respektē vienlīdzīgas attieksmes pret prezidentiem, caurredzamības un vienkāršības principus, |
| --- | --- |

(3)

Rotācijas sistēmas ieviešana respektē vienlīdzīgas attieksmes pret prezidentiem, caurredzamības un vienkāršības principus,

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

1. pants

Grozījumi Eiropas Centrālās bankas Reglamentā

Lēmumu ECB/2004/2 groza šādi.

| 1) | Iekļauj šādu 3.a pantu:
  “3.a pants
  Rotācijas sistēma
  1.   Prezidentus iedala grupās, kā noteikts Statūtu 10.2. panta pirmajā un otrajā ievilkumā.
  2.   Katrā grupā prezidentus saskaņā ar ES praksi sarindo atbilstoši to nacionālo centrālo banku sarakstam, kas sastādīts dalībvalstu nosaukumu to nacionālajās valodās alfabēta secībā. Balsstiesību rotācija katras grupas ietvaros notiek turpmāk izklāstītajā kārtībā. Rotācija sākas no nejauši izvēlēta punkta sarakstā.
  3.   Balsstiesības katras grupas ietvaros rotē katru mēnesi, sākot no pirmās dienas pirmajā mēnesī, kurā tiek ieviesta rotācijas sistēma.
  4.   Pirmajā grupā katrā viena mēneša periodā rotē vienas balsstiesības, otrajā un trešajā grupā katrā viena mēneša periodā rotē balsstiesību skaits, kas vienāds ar grupā iedalīto prezidentu skaita un grupai piešķirto balsstiesību skaita starpību, no kuras atņemts divi.
  5.   Ja grupu sastāvs tiek koriģēts saskaņā ar Statūtu 10.2. panta piekto ievilkumu, balsstiesību rotācija katras grupas ietvaros turpina notikt saskaņā ar 2. punktā minēto sarakstu. No dienas, kad prezidentu skaits sasniedz 22, rotācija trešās grupas ietvaros sākas no nejauši izvēlēta punkta sarakstā. Padome var nolemt grozīt rotācijas kārtību otrajā un trešajā grupā, lai novērstu to, ka daži prezidenti bez balsstiesībām vienmēr ir vienā un tajā pašā laikā gada ietvaros.
  6.   To Padomes locekļu sarakstu, kuriem ir balsstiesības, ECB jau iepriekš publicē tās interneta lapā.
  7.   Katras nacionālās centrālās bankas dalībvalsts daļu monetāro finanšu iestāžu kopējā bilancē aprēķina, balstoties uz mēneša vidējo datu vidējo gada rādītāju par pēdējo jaunāko kalendāra gadu, par kuru šādi dati ir pieejami. Ja saskaņā ar Statūtu 29.3. pantu tiek koriģēts kopējais iekšzemes kopprodukts tirgus cenās vai ja kāda valsts kļūst par dalībvalsti un tās nacionālā centrālā banka kļūst par Eiropas Centrālo banku sistēmas dalībnieci, monetāro finanšu iestāžu kopējo bilanci dalībvalstīs, kas ieviesušas euro, aprēķina no jauna, balstoties uz datiem par pēdējo jaunāko kalendāra gadu, par kuru šādi dati ir pieejami.” |
| --- | --- |

1)

Iekļauj šādu 3.a pantu:

“3.a pants

Rotācijas sistēma

1.   Prezidentus iedala grupās, kā noteikts Statūtu 10.2. panta pirmajā un otrajā ievilkumā.

2.   Katrā grupā prezidentus saskaņā ar ES praksi sarindo atbilstoši to nacionālo centrālo banku sarakstam, kas sastādīts dalībvalstu nosaukumu to nacionālajās valodās alfabēta secībā. Balsstiesību rotācija katras grupas ietvaros notiek turpmāk izklāstītajā kārtībā. Rotācija sākas no nejauši izvēlēta punkta sarakstā.

3.   Balsstiesības katras grupas ietvaros rotē katru mēnesi, sākot no pirmās dienas pirmajā mēnesī, kurā tiek ieviesta rotācijas sistēma.

4.   Pirmajā grupā katrā viena mēneša periodā rotē vienas balsstiesības, otrajā un trešajā grupā katrā viena mēneša periodā rotē balsstiesību skaits, kas vienāds ar grupā iedalīto prezidentu skaita un grupai piešķirto balsstiesību skaita starpību, no kuras atņemts divi.

5.   Ja grupu sastāvs tiek koriģēts saskaņā ar Statūtu 10.2. panta piekto ievilkumu, balsstiesību rotācija katras grupas ietvaros turpina notikt saskaņā ar 2. punktā minēto sarakstu. No dienas, kad prezidentu skaits sasniedz 22, rotācija trešās grupas ietvaros sākas no nejauši izvēlēta punkta sarakstā. Padome var nolemt grozīt rotācijas kārtību otrajā un trešajā grupā, lai novērstu to, ka daži prezidenti bez balsstiesībām vienmēr ir vienā un tajā pašā laikā gada ietvaros.

6.   To Padomes locekļu sarakstu, kuriem ir balsstiesības, ECB jau iepriekš publicē tās interneta lapā.

7.   Katras nacionālās centrālās bankas dalībvalsts daļu monetāro finanšu iestāžu kopējā bilancē aprēķina, balstoties uz mēneša vidējo datu vidējo gada rādītāju par pēdējo jaunāko kalendāra gadu, par kuru šādi dati ir pieejami. Ja saskaņā ar Statūtu 29.3. pantu tiek koriģēts kopējais iekšzemes kopprodukts tirgus cenās vai ja kāda valsts kļūst par dalībvalsti un tās nacionālā centrālā banka kļūst par Eiropas Centrālo banku sistēmas dalībnieci, monetāro finanšu iestāžu kopējo bilanci dalībvalstīs, kas ieviesušas euro, aprēķina no jauna, balstoties uz datiem par pēdējo jaunāko kalendāra gadu, par kuru šādi dati ir pieejami.”

| 2) | Ar šādu teikumu aizstāj 4.1. panta pirmo teikumu:
  “Lai Padome varētu balsot, vajadzīgais kvorums ir divas trešdaļas Padomes locekļu ar balsstiesībām.” |
| --- | --- |

2)

Ar šādu teikumu aizstāj 4.1. panta pirmo teikumu:

“Lai Padome varētu balsot, vajadzīgais kvorums ir divas trešdaļas Padomes locekļu ar balsstiesībām.”

| 3) | Šādu teikumu pievieno 4.7. pantam:
  “Lēmumus, ko pieņem, izmantojot rakstisko procedūru, apstiprina Padomes locekļi, kuriem apstiprināšanas laikā ir balsstiesības.” |
| --- | --- |

3)

Šādu teikumu pievieno 4.7. pantam:

“Lēmumus, ko pieņem, izmantojot rakstisko procedūru, apstiprina Padomes locekļi, kuriem apstiprināšanas laikā ir balsstiesības.”

| 4) | Ar šādu teikumu aizstāj 5.1. panta ceturto teikumu:
  “Ja papildu dokumenti Padomes locekļiem nav nosūtīti savlaicīgi un ja to pieprasa vismaz trīs Padomes locekļi ar balsstiesībām, jautājumu svītro no darba kārtības.” |
| --- | --- |

4)

Ar šādu teikumu aizstāj 5.1. panta ceturto teikumu:

“Ja papildu dokumenti Padomes locekļiem nav nosūtīti savlaicīgi un ja to pieprasa vismaz trīs Padomes locekļi ar balsstiesībām, jautājumu svītro no darba kārtības.”

| 5) | Ar šādu pantu aizstāj 5.2. pantu:
  “Padomes sēdes protokolu nākamajā sēdē (vai vajadzības gadījumā agrāk, izmantojot rakstisko procedūru) apstiprina tie Padomes locekļi, kuriem bija balsstiesības sēdē, uz kuru protokols attiecas, un to paraksta ECB prezidents.” |
| --- | --- |

5)

Ar šādu pantu aizstāj 5.2. pantu:

“Padomes sēdes protokolu nākamajā sēdē (vai vajadzības gadījumā agrāk, izmantojot rakstisko procedūru) apstiprina tie Padomes locekļi, kuriem bija balsstiesības sēdē, uz kuru protokols attiecas, un to paraksta ECB prezidents.”

2. pants

Nobeiguma noteikums

Šis lēmums stājas spēkā dienā, kurā centrālo banku prezidentu skaits ECB Padomē pārsniedz 18.

Frankfurtē pie Mainas, 2009. gada 19. martā

ECB prezidents

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  2008. gada 18. decembra Lēmums ECB/2008/29, ar ko atliek rotācijas sistēmas ieviešanu Eiropas Centrālās bankas Padomē (OV L 3, 7.1.2009., 4. lpp.).

1

(2)  OV L 80, 18.3.2004., 33. lpp.

2

---

IETEIKUMI

Komisija

| 18.4.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 100/12 |
| --- | --- | --- | --- |

18.4.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 100/12

---

KOMISIJAS IETEIKUMS

(2009. gada 26. marts)

par datu aizsardzības pamatnostādnēm Iekšējā tirgus informācijas sistēmai (IMI)

(izziņots ar dokumenta numuru C(2009) 2041)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2009/329/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 211. panta otro ievilkumu,

apspriedusies ar Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāju,

tā kā:

| (1) | Ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 21. aprīļa Lēmumu 2004/387/EK par Viseiropas elektroniskās pārvaldības pakalpojumu savietojamības nodrošināšanu valsts pārvaldes iestādēm, uzņēmumiem un pilsoņiem (IDABC) (1) un jo īpaši tā 4. pantu paredz īstenot vispārējas intereses projektus, lai nodrošinātu lietderīgu, efektīvu un drošu informācijas apmaiņu starp valstu administrācijām visos atbilstīgajos līmeņos, kā arī starp šādām administrācijām un Kopienas iestādēm vai, vajadzības gadījumā, citām iestādēm. |
| --- | --- |

(1)

Ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 21. aprīļa Lēmumu 2004/387/EK par Viseiropas elektroniskās pārvaldības pakalpojumu savietojamības nodrošināšanu valsts pārvaldes iestādēm, uzņēmumiem un pilsoņiem (IDABC) (1) un jo īpaši tā 4. pantu paredz īstenot vispārējas intereses projektus, lai nodrošinātu lietderīgu, efektīvu un drošu informācijas apmaiņu starp valstu administrācijām visos atbilstīgajos līmeņos, kā arī starp šādām administrācijām un Kopienas iestādēm vai, vajadzības gadījumā, citām iestādēm.

| (2) | 2006. gada 17. martā dalībvalstu pārstāvji Iekšējā tirgus padomdevējā komitejā (2) apstiprināja vispārējo īstenošanas plānu attiecībā uz Iekšējā tirgus informācijas sistēmu, turpmāk – “IMI”, un tā izstrādi, kura mērķis ir uzlabot saziņu starp dalībvalstu administrācijām. |
| --- | --- |

(2)

2006. gada 17. martā dalībvalstu pārstāvji Iekšējā tirgus padomdevējā komitejā (2) apstiprināja vispārējo īstenošanas plānu attiecībā uz Iekšējā tirgus informācijas sistēmu, turpmāk – “IMI”, un tā izstrādi, kura mērķis ir uzlabot saziņu starp dalībvalstu administrācijām.

| (3) | Pēc minētās apstiprināšanas Komisija nolēma par Iekšējā tirgus informācijas sistēmas finansēšanu un izveidošanu kā vispārējas intereses projektu un to ietvēra 2006. gada 14. augusta Lēmumā C(2006) 3606, 2007. gada 25. jūlija Lēmumā C(2007) 3514 un 2008. gada 14. maija Lēmumā C(2008) 1881. |
| --- | --- |

(3)

Pēc minētās apstiprināšanas Komisija nolēma par Iekšējā tirgus informācijas sistēmas finansēšanu un izveidošanu kā vispārējas intereses projektu un to ietvēra 2006. gada 14. augusta Lēmumā C(2006) 3606, 2007. gada 25. jūlija Lēmumā C(2007) 3514 un 2008. gada 14. maija Lēmumā C(2008) 1881.

| (4) | IMI mērķis ir sniegt atbalstu attiecīgajiem Kopienas tiesību aktiem, ar kuriem paredz apmainīties ar informāciju starp dalībvalstu administrācijām, tostarp Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 7. septembra Direktīvai 2005/36/EK par profesionālo kvalifikāciju atzīšanu (3) un Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 12. decembra Direktīvai 2006/123/EK par pakalpojumiem iekšējā tirgū (4). |
| --- | --- |

(4)

IMI mērķis ir sniegt atbalstu attiecīgajiem Kopienas tiesību aktiem, ar kuriem paredz apmainīties ar informāciju starp dalībvalstu administrācijām, tostarp Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 7. septembra Direktīvai 2005/36/EK par profesionālo kvalifikāciju atzīšanu (3) un Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 12. decembra Direktīvai 2006/123/EK par pakalpojumiem iekšējā tirgū (4).

| (5) | Informācijas apmaiņa elektroniskā veidā starp dalībvalstīm un starp dalībvalstīm un Komisiju jāveic saskaņā ar tiem noteikumiem par personas datu aizsardzību, kuri ietverti Eiropas Parlamenta un Padomes 1995. gada 24. oktobra Direktīvā 95/46/EK par personu datu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti (5) un Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. decembra Regulā (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (6). |
| --- | --- |

(5)

Informācijas apmaiņa elektroniskā veidā starp dalībvalstīm un starp dalībvalstīm un Komisiju jāveic saskaņā ar tiem noteikumiem par personas datu aizsardzību, kuri ietverti Eiropas Parlamenta un Padomes 1995. gada 24. oktobra Direktīvā 95/46/EK par personu datu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti (5) un Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. decembra Regulā (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (6).

| (6) | Tiesības uz datu aizsardzību ir iekļautas Eiropas Savienības Pamattiesību hartā, jo īpaši tās 8. pantā. Ar tādām informācijas sistēmām kā IMI jānodrošina, ka dažādie pienākumi un saistības, kuras pilda Komisija un dalībvalstis attiecībā uz noteikumiem par datu aizsardzību, ir skaidri un ka datu subjektu rīcībā ir vienkārši un viegli pieejami mehānismi, lai tie varētu izmantot savas tiesības. |
| --- | --- |

(6)

Tiesības uz datu aizsardzību ir iekļautas Eiropas Savienības Pamattiesību hartā, jo īpaši tās 8. pantā. Ar tādām informācijas sistēmām kā IMI jānodrošina, ka dažādie pienākumi un saistības, kuras pilda Komisija un dalībvalstis attiecībā uz noteikumiem par datu aizsardzību, ir skaidri un ka datu subjektu rīcībā ir vienkārši un viegli pieejami mehānismi, lai tie varētu izmantot savas tiesības.

| (7) | Komisijas 2007. gada 12. decembra Lēmumā 2008/49/EK par Iekšējā tirgus informācijas sistēmas (IMI) īstenošanu attiecībā uz personas datu aizsardzību (7) noteiktas IMI iesaistīto pušu un IMI lietotāju funkcijas, tiesības un pienākumi. Šajā Komisijas lēmumā ņemts vērā saskaņā ar 29. pantu izveidotās darba grupas atzinums (8). |
| --- | --- |

(7)

Komisijas 2007. gada 12. decembra Lēmumā 2008/49/EK par Iekšējā tirgus informācijas sistēmas (IMI) īstenošanu attiecībā uz personas datu aizsardzību (7) noteiktas IMI iesaistīto pušu un IMI lietotāju funkcijas, tiesības un pienākumi. Šajā Komisijas lēmumā ņemts vērā saskaņā ar 29. pantu izveidotās darba grupas atzinums (8).

| (8) | Pēc minētā lēmuma pieņemšanas Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs (EDPS) pieņēma atzinumu (9), kurā aicināja pieņemt juridisku instrumentu, vēlams, Padomes un Parlamenta regulu, ņemot vērā to, ka IMI darbības joma pakāpeniski paplašināsies, pievienojoties iekšējā tirgus likumdošanas papildu jomām, tādējādi sistēma kļūs sarežģītāka, aizvien palielināsies iesaistīto iestāžu skaits un datu apmaiņas apjoms. Vairākās sanāksmēs un vēstuļu apmaiņas veidā starp EDPS un Komisijas dienestiem (10) vienojās ievērot pakāpenisku pieeju, tādējādi sākumā pieņemtu datu aizsardzības pamatnostādnes, kuras jāizstrādā ciešā sadarbībā ar EDPS. |
| --- | --- |

(8)

Pēc minētā lēmuma pieņemšanas Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs (EDPS) pieņēma atzinumu (9), kurā aicināja pieņemt juridisku instrumentu, vēlams, Padomes un Parlamenta regulu, ņemot vērā to, ka IMI darbības joma pakāpeniski paplašināsies, pievienojoties iekšējā tirgus likumdošanas papildu jomām, tādējādi sistēma kļūs sarežģītāka, aizvien palielināsies iesaistīto iestāžu skaits un datu apmaiņas apjoms. Vairākās sanāksmēs un vēstuļu apmaiņas veidā starp EDPS un Komisijas dienestiem (10) vienojās ievērot pakāpenisku pieeju, tādējādi sākumā pieņemtu datu aizsardzības pamatnostādnes, kuras jāizstrādā ciešā sadarbībā ar EDPS.

| (9) | Minētās pamatnostādnes papildina Lēmumu 2008/49/EK, un tajās ņemti vērā ieteikumi, kurus sniegusi gan darba grupa, kas izveidota saskaņā ar 29. pantu, gan EDPS, |
| --- | --- |

(9)

Minētās pamatnostādnes papildina Lēmumu 2008/49/EK, un tajās ņemti vērā ieteikumi, kurus sniegusi gan darba grupa, kas izveidota saskaņā ar 29. pantu, gan EDPS,

AR ŠO DALĪBVALSTĪM IESAKA:

| 1. | Veikt pasākumus, lai nodrošinātu, ka IMI iesaistītās puses un lietotāji īsteno pielikumā noteiktās pamatnostādnes. |
| --- | --- |

1.

Veikt pasākumus, lai nodrošinātu, ka IMI iesaistītās puses un lietotāji īsteno pielikumā noteiktās pamatnostādnes.

| 2. | Rosināt IMI valstu koordinatorus sazināties ar valsts datu aizsardzības iestādēm, lai saņemtu norādes un palīdzību par labāko veidu, kā īstenot minētās pamatnostādnes saskaņā ar valsts tiesību aktiem. |
| --- | --- |

2.

Rosināt IMI valstu koordinatorus sazināties ar valsts datu aizsardzības iestādēm, lai saņemtu norādes un palīdzību par labāko veidu, kā īstenot minētās pamatnostādnes saskaņā ar valsts tiesību aktiem.

| 3. | Sniegt atsauksmes Eiropas Komisijai par pielikumā ietverto pamatnostādņu īstenošanu ne vēlāk kā deviņus mēnešus pēc šā ieteikuma pieņemšanas, izmantojot IMI valsts koordinatoru atbalstu. Eiropas Komisija minētās atsauksmes ņems vērā ziņojumā, ko tā izstrādās ne vēlāk kā gadu pēc šā ieteikuma pieņemšanas un kurā tā novērtēs datu aizsardzības situāciju IMI sistēmā, kā arī visu turpmāko pasākumu saturu un termiņu, tostarp juridiska instrumenta iespējamu pieņemšanu. |
| --- | --- |

3.

Sniegt atsauksmes Eiropas Komisijai par pielikumā ietverto pamatnostādņu īstenošanu ne vēlāk kā deviņus mēnešus pēc šā ieteikuma pieņemšanas, izmantojot IMI valsts koordinatoru atbalstu. Eiropas Komisija minētās atsauksmes ņems vērā ziņojumā, ko tā izstrādās ne vēlāk kā gadu pēc šā ieteikuma pieņemšanas un kurā tā novērtēs datu aizsardzības situāciju IMI sistēmā, kā arī visu turpmāko pasākumu saturu un termiņu, tostarp juridiska instrumenta iespējamu pieņemšanu.

Briselē, 2009. gada 26. martā.

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Charlie McCREEVY

---

(1)  OV L 144, 30.4.2004., 62. lpp.

1

(2)  Izveidota ar Komisijas Lēmumu 93/72/EEK (OV L 26, 3.2.1993., 18. lpp.).

2

(3)  OV L 255, 30.9.2005., 22. lpp.

3

(4)  OV L 376, 27.12.2006., 36. lpp.

4

(5)  OV L 281, 23.11.1995., 31. lpp.

5

(6)  OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.

6

(7)  OV L 13, 16.1.2008., 18. lpp.

7

(8)  Atzinums 01911/07/EN, WP 140.

8

(9)  Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja atzinums par Komisijas 2007. gada 12. decembra Lēmumu 2008/49/EK par Iekšējā tirgus informācijas sistēmas (IMI) īstenošanu attiecībā uz personas datu aizsardzību (OV C 270, 25.10.2008., 1. lpp.).

9

IMI

(10)  http://www.edps.europa.eu/EDPSWEB/edps/site/mySite/pid/87

10

---

PIELIKUMS

PAMATNOSTĀDNES DATU AIZSARDZĪBAS NOTEIKUMU IEVĒROŠANAI IMI

1.   IMI - ADMINISTRATĪVĀS SADARBĪBAS INSTRUMENTS

IMI ir tīmekļa lietojumprogramma, ko izstrādājusi Eiropas Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm. Tās galvenais mērķis ir palīdzēt dalībvalstīm praksē īstenot ES tiesību aktus, kuros paredzēts sniegt abpusēju palīdzību un veikt administratīvu sadarbību. IMI nav datu bāze informācijas glabāšanai ilgtermiņā, bet gan centralizēts mehānisms, lai EEZ dalībvalstu valsts administrācijām sniegtu iespēju apmainīties ar informāciju, glabājot datus tikai noteiktu laikposmu.

IMI pieteikšanās lappuse

Image

Patlaban IMI atbalsta informācijas apmaiņu saskaņā ar Profesionālo kvalifikāciju direktīvu, un no 2009. gada beigām tā arī atbalstīs informācijas apmaiņu saskaņā ar Pakalpojumu direktīvu. Turpmāk, iespējams, tā atbalstīs informācijas apmaiņu arī iekšējā tirgus likumdošanas papildu jomās. Likumdošanas jomu atjaunināts saraksts būs pieejams Lēmuma 2008/49/EK pielikumā jebkurā laikā. Šajā pielikumā laiku pa laikam izdarīs izmaiņas. IMI nedrīkst izmantot informācijas apmaiņai tādās likumdošanas jomās, kuras nav īpaši norādītas šajā pielikumā.

Ekrānuzņēmums, kurā var meklēt par profesionālo kvalifikāciju pārbaudi atbildīgās kompetentās iestādes

Image

Lai iekšējais tirgus darbotos pareizi, ir būtiski nodrošināt sadarbību starp valstu administrācijām. Ja administratīvās sadarbības jomā nav ieviesti praktiski pasākumi, Eiropas iedzīvotāji nevar pilnvērtīgi izmantot iekšējā tirgus pamattiesības, proti, veikt uzņēmējdarbību citā dalībvalstī vai sniegt pakalpojumus pārrobežu mērogā.

Daži piemēri

Berlīnē dzīvojoša vācu ārste apprecas ar francūzi un nolemj sākt jaunu dzīvi Parīzē. Vācu ārste Francijā vēlas strādāt savā profesijā un tādēļ iesniedz sertifikātus un diplomus Francijas Ārstu apvienībā. Darbiniekam, kas izskata šādus dokumentus, rodas šaubas par viena diploma autentiskumu, un tādēļ tiek izmantota IMI sistēma, lai pārbaudītu datus Berlīnes attiecīgajā kompetentajā iestādē.

Franču rūpnieciskais tīrīšanas uzņēmums, kas darbojas Francijā, sniedz tīrīšanas pakalpojumus arī aiz savas valsts robežas, proti, Katalonijā (Spānijā). Spāņu nevalstiska organizācija iesniedz sūdzību Katalonijas reģiona vides dienestā, apgalvojot, ka franču uzņēmuma darbinieki nav atbilstīgi kvalificēti, lai rīkotos ar konkrētām tīrīšanas vielām. Katalonijas kompetentā iestāde izmanto IMI, lai uzzinātu, vai minētais tīrīšanas uzņēmums Francijā darbojas legāli.

Administratīvā sadarbība ES nav vienkāršs uzdevums. Jāsaskaras ar tādiem šķēršļiem kā valodu barjera (ES ir 23 oficiālās valodas), administratīvo procedūru trūkums pārrobežu sadarbībai, dažādas administratīvās struktūras un kultūras, kā arī nav skaidri noteikti sadarbības partneri citās dalībvalstīs.

Lai arī dalībvalstu pienākums ir nodrošināt, ka iekšējā tirgus tiesību akti to teritorijā darbotos efektīvi, Komisija uzskata, ka dalībvalstīm vajadzīgi instrumenti, lai tās strādātu kopā. IMI ir izveidota, ņemot vērā minēto vajadzību: identificēt atbilstīgo kompetento iestādi citā dalībvalstī (meklēšanas funkcija), pārvaldīt informācijas apmaiņu, izmantojot vienkāršas un vienotas procedūras, kā arī novērst valodas barjeras, izmantojot iepriekš definētus un iepriekš pārtulkotus jautājumu kopumus.

Ekrānuzņēmumi, kuros atveidoti jautājumi to divu kompetento iestāžu valodās, kuras iesaistītas informācijas apmaiņā

Image

Image

2.   MINĒTO PAMATNOSTĀDŅU DARBĪBAS JOMA UN MĒRĶIS

IMI lietotāji ir eksperti attiecīgajā kompetences jomā, kas attiecas, piemēram, uz noteikumiem par profesiju vai spēkā esošajiem noteikumiem par pakalpojumu sniegšanu. Tomēr viņi nav datu aizsardzības eksperti un tādēļ, iespējams, ne vienmēr ir pietiekami informēti par datu aizsardzības prasībām, kas noteiktas valsts tiesību aktos par datu aizsardzību.

Tādēļ ir ieteicams IMI lietotājiem sniegt pamatnostādnes, kurās IMI darbība ir izskaidrota no datu aizsardzības perspektīvas, kā arī norādīti sistēmā integrētie aizsargpasākumi un iespējamie ar tās lietošanu saistītie riski (1).

Šīs pamatnostādnes nav paredzētas kā visaptverošs ar datu aizsardzību saistīto visu jautājumu pārskats attiecībā uz IMI, bet gan lietotājam draudzīgs paskaidrojums, atbilstības nodrošināšanas sistēma, kura ir saprotama visiem IMI lietotājiem. Vajadzības gadījumā IMI lietotāji var vienmēr iegūt turpmākas norādes un palīdzību no datu aizsardzības iestādēm attiecīgajā dalībvalstī. Šādu iestāžu saraksts ar kontaktinformāciju un tīmekļa vietnēm atrodams vietnē:

http://ec.europa.eu/justice_home/fsj/privacy/nationalcomm/index_en.htm

3.   DATU AIZSARDZĪBAI DRAUDZĪGA VIDE

IMI ir izstrādāta, ievērojot tiesību aktos par datu aizsardzību noteiktās prasības, un tai ir datu aizsardzībai draudzīga koncepcija.

IMI lietotāji var būt droši, ka IMI ir uzticama lietojumprogrammatūra no datu aizsardzības viedokļa, ko viegli apliecina daži vienkārši piemēri.

| a) | IMI lieto tikai kompetentās iestādes Eiropas Ekonomiskās Zonas teritorijā (ES dalībvalstīs un Norvēģijā, Īslandē, kā arī Lihtenšteinā), un personas dati netiek pārsūtīti ārpus EEZ. |
| --- | --- |

a)

IMI lieto tikai kompetentās iestādes Eiropas Ekonomiskās Zonas teritorijā (ES dalībvalstīs un Norvēģijā, Īslandē, kā arī Lihtenšteinā), un personas dati netiek pārsūtīti ārpus EEZ.

| b) | Eiropas Komisijai un IMI koordinatoriem (2) nav pieejas profesionāļu vai pakalpojumu sniedzēju personas datiem, ar kuriem apmainās sistēmā. |
| --- | --- |

b)

Eiropas Komisijai un IMI koordinatoriem (2) nav pieejas profesionāļu vai pakalpojumu sniedzēju personas datiem, ar kuriem apmainās sistēmā.

| c) | Pakalpojumu sniedzēja personas datiem var piekļūt tikai informācijas pieprasījumā iesaistītās kompetentās iestādes (3). Turklāt aizsardzība ir nodrošināta tiktāl, ka pieprasījuma saņēmējam nav pieejas pakalpojumu sniedzēja personīgajai informācijai, kamēr saņēmējs to nav oficiāli akceptējis.

  Pieprasījuma piemērs, pirms saņēmējs to ir akceptējis |
| --- | --- |

c)

Pakalpojumu sniedzēja personas datiem var piekļūt tikai informācijas pieprasījumā iesaistītās kompetentās iestādes (3). Turklāt aizsardzība ir nodrošināta tiktāl, ka pieprasījuma saņēmējam nav pieejas pakalpojumu sniedzēja personīgajai informācijai, kamēr saņēmējs to nav oficiāli akceptējis.

Pieprasījuma piemērs, pirms saņēmējs to ir akceptējis

Image

| d) | Visus personas datus, kas attiecas uz pieprasījumiem, automātiski dzēš no sistēmas sešus mēnešus pēc pieprasījuma slēgšanas vai agrāk, ja to pieprasa iesaistītās kompetentās iestādes (sīkākai informācijai sk. 12. nodaļu par datu saglabāšanas periodu). |
| --- | --- |

d)

Visus personas datus, kas attiecas uz pieprasījumiem, automātiski dzēš no sistēmas sešus mēnešus pēc pieprasījuma slēgšanas vai agrāk, ja to pieprasa iesaistītās kompetentās iestādes (sīkākai informācijai sk. 12. nodaļu par datu saglabāšanas periodu).

4.   KAS IR KAS IMI? KOPĪGU DATU APSTRĀDES TIESĪBU PIEŠĶIRŠANA

IMI ir kopīgu apstrādes operāciju un kopīgu pārbaudes tiesību nepārprotams piemērs. Piemēram, lai arī ar personas datiem apmainās tikai dalībvalstu kompetentās iestādes, šādu datu glabāšana uz serveriem ir Eiropas Komisijas pienākums. Lai gan Eiropas Komisija nedrīkst apskatīt personu datus, tieši sistēmas operators ir tas, kas fiziski veic datu izdzēšanu un labojumus.

Konkrētāk, un tā kā Komisijai un dalībvalstīm ir piešķirti dažādi pienākumi:

| a) | katra kompetentā iestāde un katrs IMI koordinators veic datu apstrādi saistībā ar savām datu apstrādes darbībām; |
| --- | --- |

a)

katra kompetentā iestāde un katrs IMI koordinators veic datu apstrādi saistībā ar savām datu apstrādes darbībām;

| b) | Komisija nav sistēmas lietotāja, bet gan tās operatore, kura, pirmkārt, ir atbildīga par sistēmas uzturēšanu un drošību (4); |
| --- | --- |

b)

Komisija nav sistēmas lietotāja, bet gan tās operatore, kura, pirmkārt, ir atbildīga par sistēmas uzturēšanu un drošību (4);

| c) | IMI iesaistītās puses ir atbildīgas saistībā ar paziņojumu sniegšanu, piekļuves tiesībām, iebildumiem un labojumiem. |
| --- | --- |

c)

IMI iesaistītās puses ir atbildīgas saistībā ar paziņojumu sniegšanu, piekļuves tiesībām, iebildumiem un labojumiem.

Kopīgo datu apstrādes tiesību piešķiršanas gadījumos, kā tas ir IMI, šķiet, ka no atbilstības viedokļa visefektīvākais ir iestrādāt datu aizsardzību sistēmā pašā sākumā (sk. iedaļu “Darba turpināšana” 13. nodaļā: “Sadarbība ar datu aizsardzības iestādēm un EDPS”) un noteikt atbilstības nodrošināšanas sistēmu, kā paredzēts šajās pamatnostādnēs. Atbilstības nodrošināšana saskaņā ar sistēmu ir visu IMI iesaistīto pušu un lietotāju pienākums.

5.   IMI IESAISTĪTĀS PUSES UN LIETOTĀJI

IMI koordinatori pārbauda visas iesaistītās puses, kuras lieto IMI. Iesaistītās puses un lietotāji, kā arī to funkcijas, tiesības un pienākumi sīkāk ir aprakstīti Lēmuma 2008/49/EK 6.–12. pantā. Tādēļ šajās pamatnostādnēs tas nav jāatkārto.

Ir svarīgi apzināties, ka IMI ir ļoti elastīga sistēma, kurā dalībvalstis var noteikt pienākumus un funkcijas kompetentajām iestādēm un koordinatoriem daudzos dažādos veidos, lai pielāgotos īpašai pārvaldes struktūrai un lai administratīvā sadarbība ietvertu likumdošanas jomas.

Ir arī svarīgi ņemt vērā to, ka IMI lietotāji dalībvalstīs ir atbildīgi par daudzām citām datu apstrādes darbībām. Prasības par datu aizsardzības ievērošanu IMI nedrīkst būt nepamatoti sarežģītas vai nedrīkst radīt pārmērīgu administratīvo slogu. Tām arī nav jābūt sistēmai, kas piemērota visiem.

Vairumā gadījumu kompetentajām iestādēm vienkārši jāveic datu apstrādes darbības IMI sistēmā saskaņā ar tādiem pašiem noteikumiem un labu praksi, kāda tiem parasti jāievēro kā datu apstrādātājiem saskaņā ar pašu īpašajām vajadzībām un attiecīgajā dalībvalstī spēkā esošajiem tiesību aktiem datu aizsardzības jomā.

Tiem jāizmanto arī priekšrocības, ko IMI sistēmā sniedz datu aizsardzībai draudzīga vide. Piemēram, kompetentās iestādes tiek aicinātas pieprasīt, lai informācijas apmaiņā sniegtos personas datus dzēstu no IMI, pirms ir beidzies sešu mēnešu datu glabāšanas laikposms, ja tām vairs nav vajadzīgs uzturēt informācijas apmaiņu IMI.

6.   JURIDISKAIS PAMATOJUMS PERSONAS DATU APMAIŅAI IMI SISTĒMĀ

Komisija ir pieņēmusi Lēmumu 2008/49/EK, kurā noteiktas IMI iesaistīto pušu un lietotāju funkcijas, tiesības un pienākumi attiecībā uz IMI īstenošanu personas datu aizsardzības jomā.

Ne visa informācija, ar kuru apmainās IMI sistēmā, ir personas dati. Piemēram, informācijas apmaiņā sniegtie dati var attiekties uz juridiskām personām (5) vai jautājums un atbilde var neattiekties uz nevienu no attiecīgajām personām (piem., vispārīgs jautājums par to, vai attiecīgajā dalībvalstī konkrētu profesiju reglamentē tiesību akti).

Tomēr daudzos gadījumos informācijas apmaiņa attiecas tieši uz fiziskām personām, un tādēļ jābūt juridiskam pamatojumam, lai apstrādātu personas datus. IMI bieži vien izmanto datu subjekta interesēs. Tomēr arī tad, ja informācijas apmaiņu ne vienmēr veic datu subjekta interesēs, ar to var apmainīties, kompetentajām iestādēm izmantojot IMI, ja šādai datu apmaiņai ir īpašs juridiskais pamats.

Direktīvas 95/46/EK 7. pantā sniegts juridiskais pamats personas datu apstrādei. Minētajā direktīvā vissvarīgākais datu apmaiņai IMI ir 7. panta c) punkts un 7. panta e) punkts.

I)   Juridisku saistību izpilde (7. panta c) punkts)

Saskaņā ar vispārējo principu ES dalībvalstu pienākums ir sadarboties gan savstarpēji, gan ar Kopienas iestādēm. Administratīvās sadarbības pienākums ir precīzi un konkrēti formulēts Direktīvā 2005/36/EK (Direktīva par profesionālo kvalifikāciju atzīšanu) un Direktīvā 2006/123/EK (Pakalpojumu direktīva).

Profesionālo kvalifikāciju direktīvas 56. panta 1. un 2. punktā paredzēti šādi noteikumi:

“1.   Uzņēmējas dalībvalsts un izcelsmes dalībvalsts kompetentās iestādes strādā ciešā sadarbībā un sniedz savstarpēju palīdzību, lai sekmētu šīs direktīvas piemērošanu. Tās nodrošina konfidencialitāti attiecībā uz informāciju, ar ko tās apmainās.

2.   Uzņēmējas dalībvalsts un izcelsmes dalībvalsts kompetentās iestādes apmainās ar informāciju attiecībā uz īstenotajiem disciplinārajiem pasākumiem vai krimināltiesiskām sankcijām, vai jebkādiem citiem nopietniem, specifiskiem apstākļiem, kam varētu būt ietekme uz darbības veikšanu saskaņā ar šo direktīvu, šajā apmaiņā ievērojot personas datu aizsardzības noteikumus, kas paredzēti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 95/46/EK (1995. gada 24. oktobris) par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un Eiropas Parlamenta (...) un Padomes Direktīvā 2002/58/EK (2002. gada 12. jūlijs) par personas datu apstrādi un privātās dzīves aizsardzību elektronisko komunikāciju nozarē (Direktīva par privāto dzīvi un elektronisko komunikāciju) (OV L 201, 31.7.2002., 37. lpp.).”

Pakalpojumu direktīvas 28. panta 1. un 6. punktā paredzēti šādi noteikumi:

“1.   Dalībvalstis sniedz viena otrai savstarpēju palīdzību un veic pasākumus, lai efektīvi sadarbotos un nodrošinātu pakalpojumu sniedzēju un to sniegto pakalpojumu uzraudzību (...)

6.   Dalībvalstis sniedz citu dalībvalstu vai Komisijas lūgto informāciju elektroniskā veidā un iespējami īsā laikā.”

Pakalpojumu direktīvas 34. panta 1. punktā paredzēti šādi noteikumi:

“1.   Komisija, sadarbojoties ar dalībvalstīm, izveido elektronisku sistēmu informācijas apmaiņai starp dalībvalstīm, ņemot vērā pašreizējās informācijas sistēmas.”

II)   Apstrāde vajadzīga sabiedrības interesēs realizējama uzdevuma izpildei vai personas datu apstrādātājam piešķirto oficiālo pilnvaru izpildei (7. panta e) punkts).

IMI iesaistītās puses un lietotāji veic uzdevumus sabiedrības interesēs vai veicot tiem piešķirtās oficiālās pilnvaras. Visus reģistrācijas pieteikumus IMI sistēmā pārbauda IMI koordinators pēc tam, kad ir pārliecinājies, ka attiecīgā kompetentā iestāde faktiski veic uzdevumus sabiedrības interesēs (piemēram, ārsti vai veterinārās iestādes nodrošina, ka to dalībnieki ievēro ētiskos vai sanitāros noteikumus) vai izpilda tiem piešķirtās oficiālās pilnvaras (piemēram, Izglītības ministrijas nodrošina, ka vidusskolas skolotājiem ir pareiza kvalifikācija).

IMI

IMI

IMI

Pamatojoties uz iepriekšminēto, IMI sistēmu var izmantot, lai apmainītos ar personas datiem tādos nolūkos, kuri izklāstīti Profesionālo kvalifikāciju direktīvas un Pakalpojumu direktīvas noteikumos. IMI sistēmā nedrīkst apmainīties ar informāciju saistībā ar iekšējā tirgus likumdošanu citās jomās. Ja IMI darbības jomu kādā posmā paplašina, tajā ietverot likumdošanas papildus jomas, Lēmuma 2008/49/EK pielikumā pievieno atbilstīgu atsauci uz attiecīgajiem Kopienas tiesību aktiem.

IMI

IMI

IMI

7.   PIEMĒROJAMIE TIESĪBU AKTI UN ATBILSTĪGA UZRAUDZĪBA

Piemērojamie tiesību akti datu aizsardzības jomā ir atkarīgi no tā, kas ir IMI iesaistītās puses vai lietotāji. Piemēram, uz Eiropas Komisiju attiecas Datu aizsardzības regula (EK) Nr. 45/2001. Uz valsts mēroga lietotāju (piem., kompetento iestādi) attiecas valsts tiesību akti par datu aizsardzību, kuriem jāatbilst Direktīvas 95/46/EK (Datu aizsardzības direktīva) noteikumiem.

IMI

Eiropas Savienībai ir stabila datu aizsardzības juridiskā sistēma, ko nodrošina ar minēto direktīvu un ar Regulu (EK) Nr. 45/2001 (6). Ar Datu aizsardzības direktīvu dalībvalstīm paredzēta zināma elastība. Tādēļ IMI valsts koordinatoriem iesaka par šīm pamatnostādnēm apspriesties ar datu aizsardzības iestādēm, piemēram, par informācijas saturu, kas jāsniedz fiziskām personām (par šo jautājumu sk. 9. nodaļu), vai par pienākumu paziņot par konkrētām datu apstrādes darbībām datu aizsardzības iestādēm.

6

IMI

Direktīva 95/46/EK ir Iekšējā tirgus direktīva, kurai ir divkāršs mērķis. Valsts tiesību aktu saskaņošana datu aizsardzības jomā ir paredzēta, lai nodrošinātu augstu datu aizsardzības līmeni un lai aizsargātu fizisko personu pamattiesības, un tādējādi veicinātu brīvu personas datu plūsmu starp dalībvalstīm. Tādēļ valstu īpatnībām nevajadzētu praktiski vai būtiski ietekmēt IMI sistēmas lietošanu un informācijas apmaiņu, kas paredzēta citos Kopienas tiesību aktos.

IMI

Viena no ES datu aizsardzības juridiskās sistēmas būtiskākajām iezīmēm ir tās uzraudzība, ko veic publiskas neatkarīgas datu aizsardzības iestādes. Tādējādi iedzīvotāji var iesniegt sūdzības šādās iestādēs, lai nekavējoties un nevēršoties tiesā atrisinātu problēmas, kas saistītas ar datu aizsardzību. Personas datu apstrādi valsts mērogā uzrauga valsts datu aizsardzības iestādes, un personas datu apstrādi, ko veic Eiropas iestādes, uzrauga Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs (EDPS). Tādēļ Eiropas Komisijas darbības uzrauga EDPS, un citu IMI lietotāju darbības uzrauga iesaistītās valsts datu aizsardzības iestādes. Lai iegūtu precīzāku informāciju par to, kā rīkoties ar sūdzībām vai datu subjektu pieprasījumiem, sk. 10. nodaļu par piekļuves tiesībām un tiesībām labot datus, kā arī 13. nodaļu par sadarbību ar datu aizsardzības iestādēm un EDPS.

EDPS

EDPS

IMI

EDPS

8.   DATU AIZSARDZĪBAS PRINCIPI, KO PIEMĒRO INFORMĀCIJAS APMAIŅAi

Personas datu apstrādi saskaņā ar EK tiesību aktiem var veikt tikai noteiktos apstākļos (sk. 6. nodaļu: “Juridiskais pamatojums personas datu apmaiņai IMI sistēmā”) un saskaņā ar dažiem principiem, ko Datu aizsardzības direktīvā sauc par “principiem, kas attiecas uz datu kvalitāti” (sk. minētās direktīvas 6. pantu).

IMI

Datu apstrādātājiem jāapkopo personas dati tikai likumīgos un īpašos nolūkos, un šādu informāciju tie nedrīkst apstrādāt nolūkos, kas nav saderīgi ar mērķiem, kuri noteikti datu apkopošanas laikā. Klasisks piemērs tam, ka informāciju apkopo neatbilstīgiem mērķiem, būtu gadījumā, ja kompetentā iestāde privātuzņēmumiem mārketinga nolūkos pārdod adreses datus, ko tā apkopojusi, lai izskatītu migrējošu profesionāļu lietu saskaņā ar Pakalpojumu direktīvu.

Turklāt personas datu apstrādei apkopošanas nolūkos jābūt samērīgai (piemērotai, atbilstīgai un nav jābūt pārmērīgai), un datu apstrādātājam jāveic saprātīgi pasākumi, lai nodrošinātu, ka dati tiek nepārtraukti atjaunināti, un tiek dzēsti vai padarīti anonīmi, tiklīdz vairs nav vajadzīga datu subjekta identifikācija. Datu kvalitātes principi ir informācijas labas pārvaldības principi, jo laba informācijas sistēma nav tāda, kurā tiek uzglabāti datu gigabaiti bez īpaša iemesla un kura drīzumā noveco, un vairs nav uzticama. Labā elektroniskajā informācijas sistēmā jāapkopo tikai tādi dati, kas ir vajadzīgi iepriekš noteiktiem mērķiem, un šādi dati regulāri jāatjaunina, lai tiem varētu pilnībā uzticēties.

Piemērojot šos datu kvalitātes principus IMI sistēmas darbībā, jāņem vērā šādi ieteikumi.

IMI

| (1) | IMI lietošana jāparedz tikai piemērojamajos tiesību aktos izklāstītajiem mērķiem (piemēram, ja radušās pamatotas šaubas vai visu citu iemeslu dēļ, kuri izklāstīti piemērojamajos tiesību aktos). Tādēļ, lai arī sagaidāms, ka IMI kļūs par ierastu informācijas apmaiņas veidu starp kompetentajām iestādēm, ir nepārprotami skaidrs, ka IMI nav jālieto regulāri, lai veiktu migrējošu profesionāļu vai pakalpojumu sniedzēju iepriekšējas darbības pārbaudes. |
| --- | --- |

(1)

IMI lietošana jāparedz tikai piemērojamajos tiesību aktos izklāstītajiem mērķiem (piemēram, ja radušās pamatotas šaubas vai visu citu iemeslu dēļ, kuri izklāstīti piemērojamajos tiesību aktos). Tādēļ, lai arī sagaidāms, ka IMI kļūs par ierastu informācijas apmaiņas veidu starp kompetentajām iestādēm, ir nepārprotami skaidrs, ka IMI nav jālieto regulāri, lai veiktu migrējošu profesionāļu vai pakalpojumu sniedzēju iepriekšējas darbības pārbaudes.

IMI

IMI

IMI

| (2) | Kompetentā iestāde, kura pieprasījusi informāciju, sniedz tikai tādus personas datus, kas ir vajadzīgi, lai kompetentā iestāde, kura sniedz atbildi, varētu nepārprotami identificēt attiecīgo personu vai atbildēt uz jautājumiem. Piemēram, ja migrējošo profesionāli var identificēt pēc vārda un reģistrācijas numura profesiju reģistrā, nav vajadzības norādīt arī tā personas identifikācijas numuru. |
| --- | --- |

(2)

Kompetentā iestāde, kura pieprasījusi informāciju, sniedz tikai tādus personas datus, kas ir vajadzīgi, lai kompetentā iestāde, kura sniedz atbildi, varētu nepārprotami identificēt attiecīgo personu vai atbildēt uz jautājumiem. Piemēram, ja migrējošo profesionāli var identificēt pēc vārda un reģistrācijas numura profesiju reģistrā, nav vajadzības norādīt arī tā personas identifikācijas numuru.

| (3) | IMI sistēmas lietotājiem rūpīgi jāizvēlas jautājumi un nav jāprasa vairāk par vajadzīgo informācijas minimumu. Tas jādara ne tikai tādēļ, lai ievērotu datu kvalitātes principus, bet arī lai samazinātu administratīvo slogu. Pārredzamības nolūkos IMI tīmekļa vietnē ir publicēti iepriekš formulēti jautājumu kopumi (7).

  Kas ir konfidenciāla informācija
   (8)
  ?

  Tie ir tādi dati, kas atklāj rasi vai etnisko izcelsmi, politiskos uzskatus, reliģisko vai filozofisko pārliecību, dalību arodbiedrībās, kā arī uz veselību, seksuālo dzīvi, pārkāpumiem, sodāmību vai drošības pasākumiem attiecināmi dati. Dažas valstis par konfidenciālu var uzskatīt ar administratīvajām sankcijām vai spriedumiem saistītu informāciju. |
| --- | --- |

(3)

IMI sistēmas lietotājiem rūpīgi jāizvēlas jautājumi un nav jāprasa vairāk par vajadzīgo informācijas minimumu. Tas jādara ne tikai tādēļ, lai ievērotu datu kvalitātes principus, bet arī lai samazinātu administratīvo slogu. Pārredzamības nolūkos IMI tīmekļa vietnē ir publicēti iepriekš formulēti jautājumu kopumi (7).

IMI

IMI

7

Kas ir konfidenciāla informācija
   (8)
  ?

Kas ir konfidenciāla informācija

8

?

Tie ir tādi dati, kas atklāj rasi vai etnisko izcelsmi, politiskos uzskatus, reliģisko vai filozofisko pārliecību, dalību arodbiedrībās, kā arī uz veselību, seksuālo dzīvi, pārkāpumiem, sodāmību vai drošības pasākumiem attiecināmi dati. Dažas valstis par konfidenciālu var uzskatīt ar administratīvajām sankcijām vai spriedumiem saistītu informāciju.

| (4) | Kompetentajām iestādēm jābūt īpaši piesardzīgām, ja informācijas apmaiņa attiecas uz konfidenciālu informāciju. Konfidenciālas informācijas apmaiņa ir iespējama vienīgi ļoti ierobežotos apstākļos. Vissvarīgākās prasības konfidenciālas informācijas apstrādei IMI ir šādas:






  a) | Konfidenciālas informācijas apstrāde ir vajadzīga juridisku prasību pamatojumam, realizācijai vai aizstāvībai (sk. Datu aizsardzības direktīvas 8. panta 2. punkta e) apakšpunktu un attiecīgos valsts tiesību aktu noteikumus).
  To var piemērot tādai informācijas apmaiņai IMI, kurā migrējošais profesionālis vai pakalpojumu sniedzējs pieprasa tiesības darboties savā profesijā vai veikt uzņēmējdarbību citā dalībvalstī. Visos gadījumos kompetentajām iestādēm rūpīgi jāizvērtē, vai konfidenciālas informācijas lietošana faktiski ir vajadzīga, lai piešķirtu pieprasītās tiesības.
  Attiecībā uz konkrētu konfidenciālu informāciju, ar ko apmainās IMI sistēmā, dalībvalstis pieņēma īpašus noteikumus Profesionālo kvalifikāciju direktīvā un Pakalpojumu direktīvā.






  1) | Profesionālo kvalifikāciju direktīvas 56. panta 2 punktā noteikts, ka “Uzņēmējas dalībvalsts un izcelsmes dalībvalsts kompetentās iestādes apmainās ar informāciju attiecībā uz īstenotajiem disciplinārajiem pasākumiem vai krimināltiesiskām sankcijām, vai jebkādiem citiem nopietniem, specifiskiem apstākļiem, kam varētu būt ietekme uz darbības veikšanu saskaņā ar šo direktīvu, šajā apmaiņā ievērojot personas datu aizsardzības noteikumus.” |
| --- | --- | --- | --- |

(4)

Kompetentajām iestādēm jābūt īpaši piesardzīgām, ja informācijas apmaiņa attiecas uz konfidenciālu informāciju. Konfidenciālas informācijas apmaiņa ir iespējama vienīgi ļoti ierobežotos apstākļos. Vissvarīgākās prasības konfidenciālas informācijas apstrādei IMI ir šādas:

konfidenciālu informāciju

IMI

a)

Konfidenciālas informācijas apstrāde ir vajadzīga juridisku prasību pamatojumam, realizācijai vai aizstāvībai (sk. Datu aizsardzības direktīvas 8. panta 2. punkta e) apakšpunktu un attiecīgos valsts tiesību aktu noteikumus).

To var piemērot tādai informācijas apmaiņai IMI, kurā migrējošais profesionālis vai pakalpojumu sniedzējs pieprasa tiesības darboties savā profesijā vai veikt uzņēmējdarbību citā dalībvalstī. Visos gadījumos kompetentajām iestādēm rūpīgi jāizvērtē, vai konfidenciālas informācijas lietošana faktiski ir vajadzīga, lai piešķirtu pieprasītās tiesības.

IMI

Attiecībā uz konkrētu konfidenciālu informāciju, ar ko apmainās IMI sistēmā, dalībvalstis pieņēma īpašus noteikumus Profesionālo kvalifikāciju direktīvā un Pakalpojumu direktīvā.

IMI

1)

Profesionālo kvalifikāciju direktīvas 56. panta 2 punktā noteikts, ka “Uzņēmējas dalībvalsts un izcelsmes dalībvalsts kompetentās iestādes apmainās ar informāciju attiecībā uz īstenotajiem disciplinārajiem pasākumiem vai krimināltiesiskām sankcijām, vai jebkādiem citiem nopietniem, specifiskiem apstākļiem, kam varētu būt ietekme uz darbības veikšanu saskaņā ar šo direktīvu, šajā apmaiņā ievērojot personas datu aizsardzības noteikumus.”

| 2) | Pakalpojumu direktīvas 33. pantā paredzēti īpaši noteikumi par informācijas apmaiņu attiecībā uz migrējošā pakalpojumu sniedzēja labo reputāciju: “Dalībvalstis pēc citas dalībvalsts kompetentās iestādes lūguma saskaņā ar šo valstu tiesību aktiem sniedz informāciju par tādiem disciplināriem vai administratīviem pasākumiem vai kriminālām sankcijām un lēmumiem attiecībā uz maksātnespēju vai bankrotu.” |
| --- | --- |

2)

Pakalpojumu direktīvas 33. pantā paredzēti īpaši noteikumi par informācijas apmaiņu attiecībā uz migrējošā pakalpojumu sniedzēja labo reputāciju: “Dalībvalstis pēc citas dalībvalsts kompetentās iestādes lūguma saskaņā ar šo valstu tiesību aktiem sniedz informāciju par tādiem disciplināriem vai administratīviem pasākumiem vai kriminālām sankcijām un lēmumiem attiecībā uz maksātnespēju vai bankrotu.”

| b) | Datu subjekts sniedz skaidri izteiktu piekrišanu. Ja administratīvā sadarbība ir datu subjekta interesēs, nav jābūt sarežģīti iegūt datu subjekta nepārprotamu piekrišanu personas datu apstrādei. |
| --- | --- |

b)

Datu subjekts sniedz skaidri izteiktu piekrišanu. Ja administratīvā sadarbība ir datu subjekta interesēs, nav jābūt sarežģīti iegūt datu subjekta nepārprotamu piekrišanu personas datu apstrādei.

| (5) | Jāievēro īpaša piesardzība attiecībā un informāciju par sodāmības reģistru, kuras precizitāte un atjauninātais statuss ir ļoti svarīgs. Tādēļ papildus tam, ka jāievēro citi principi, kas noteikti šajā ieteikumā (9) minētajā Datu aizsardzības direktīvā un regulā, šādas kategorijas informācija jāpieprasa tikai gadījumā, ja to paredz attiecīgie Kopienas tiesību akti, un īpašā gadījumā jāpieņem lēmums, kas ir tieši saistīts ar attiecīgo pieprasījumu. Citiem vārdiem sakot, datu apstrādei ir jābūt tieši saistītai ar profesionālās darbības izpildi vai pakalpojuma sniegšanu, un tā vajadzīga, lai pārbaudītu atbilstību attiecīgās direktīvas noteikumiem. IMI sistēmas lietotājiem vienmēr jāņem vērā, ka daudzos gadījumos lēmuma pieņemšanā nav vajadzīga informācija, kas jo īpaši attiecas uz migrējošā profesionāļa vai pakalpojumu sniedzēja sodāmību.
  Faktiski IMI jautājumu kopumā ir tikai daži jautājumi, kuri attiecas uz sodāmību vai citu konfidenciālu informāciju (10) Izņemot šādus ierobežotos gadījumus, konfidenciālas informācijas apmaiņa jāveic tikai ārkārtas gadījumos, ja lietas konkrēti apstākļi ir tādi, kuros konfidenciālā informācija ir tieši saistīta ar attiecīgās darbības veikšanu un ir absolūti vajadzīga juridisko sūdzību pamatojumam.
  Kompetentās iestādes nedrīkst lietot IMI sistēmu, lai veiktu regulāras pārbaudes par migrējošo profesionāļu sodāmību, jo tas neatbilstu mērķim, kādam izveidoja IMI. Jebkuriem pieprasījumiem par pārkāpumiem vai disciplinārajiem pasākumiem arī jāattiecas uz attiecīgo profesiju vai pakalpojumu, nevis uz jebkādiem citiem pārkāpumiem vai disciplinārajiem pasākumiem, ko migrējošais profesionālis ir izdarījis izcelsmes valstī. Piemēram, lai noteiktu, vai ārsts ir likumīgi reģistrējies un viņam ir laba reputācija ārstu apvienībā, kompetentajai iestādei, kas pieprasa informāciju, nav jāzina, vai ārsta pieredzē ir reģistrēti ceļu satiksmes noteikumu pārkāpumi, jo šāds pārkāpums neliegtu viņam strādāt ārsta profesijā izcelsmes valstī. |
| --- | --- |

(5)

Jāievēro īpaša piesardzība attiecībā un informāciju par sodāmības reģistru, kuras precizitāte un atjauninātais statuss ir ļoti svarīgs. Tādēļ papildus tam, ka jāievēro citi principi, kas noteikti šajā ieteikumā (9) minētajā Datu aizsardzības direktīvā un regulā, šādas kategorijas informācija jāpieprasa tikai gadījumā, ja to paredz attiecīgie Kopienas tiesību akti, un īpašā gadījumā jāpieņem lēmums, kas ir tieši saistīts ar attiecīgo pieprasījumu. Citiem vārdiem sakot, datu apstrādei ir jābūt tieši saistītai ar profesionālās darbības izpildi vai pakalpojuma sniegšanu, un tā vajadzīga, lai pārbaudītu atbilstību attiecīgās direktīvas noteikumiem. IMI sistēmas lietotājiem vienmēr jāņem vērā, ka daudzos gadījumos lēmuma pieņemšanā nav vajadzīga informācija, kas jo īpaši attiecas uz migrējošā profesionāļa vai pakalpojumu sniedzēja sodāmību.

9

un

IMI

Faktiski IMI jautājumu kopumā ir tikai daži jautājumi, kuri attiecas uz sodāmību vai citu konfidenciālu informāciju (10) Izņemot šādus ierobežotos gadījumus, konfidenciālas informācijas apmaiņa jāveic tikai ārkārtas gadījumos, ja lietas konkrēti apstākļi ir tādi, kuros konfidenciālā informācija ir tieši saistīta ar attiecīgās darbības veikšanu un ir absolūti vajadzīga juridisko sūdzību pamatojumam.

IMI

10

Kompetentās iestādes nedrīkst lietot IMI sistēmu, lai veiktu regulāras pārbaudes par migrējošo profesionāļu sodāmību, jo tas neatbilstu mērķim, kādam izveidoja IMI. Jebkuriem pieprasījumiem par pārkāpumiem vai disciplinārajiem pasākumiem arī jāattiecas uz attiecīgo profesiju vai pakalpojumu, nevis uz jebkādiem citiem pārkāpumiem vai disciplinārajiem pasākumiem, ko migrējošais profesionālis ir izdarījis izcelsmes valstī. Piemēram, lai noteiktu, vai ārsts ir likumīgi reģistrējies un viņam ir laba reputācija ārstu apvienībā, kompetentajai iestādei, kas pieprasa informāciju, nav jāzina, vai ārsta pieredzē ir reģistrēti ceļu satiksmes noteikumu pārkāpumi, jo šāds pārkāpums neliegtu viņam strādāt ārsta profesijā izcelsmes valstī.

IMI

IMI

Datu turpmāka apstrāde un glabāšana ārpus IMI sistēmas

Datu turpmāka apstrāde un glabāšana ārpus IMI sistēmas

IMI sistēmas lietošana vienmēr būs saistīta ar informācijas sniegšanu citas apstrādes darbības nolūkā, ko veic attiecīgajā dalībvalstī (piemēram, lai izskatītu pieteikumu par pakalpojumu sniegšanu vai lai piešķirtu atļauju attiecīgās darbības veikšanai). Tādēļ ir normāli, ka kompetentās iestādes turpmāk apstrādās datus, kuri iegūti šādos nolūkos. Ja datus iegūst ar IMI starpniecību un turpmāk tos apstrādā ārpus sistēmas, aizvien jāpiemēro valsts tiesību akti par datu aizsardzību. Tādēļ jāpārliecinās, vai:

IMI

IMI

| — | šāda turpmāka apstrāde ir saderīga ar IMI sistēmā veiktās datu apkopošanas un apmaiņas mērķiem, |
| --- | --- |

—

šāda turpmāka apstrāde ir saderīga ar IMI sistēmā veiktās datu apkopošanas un apmaiņas mērķiem,

IMI

| — | šāda turpmāka datu apstrāde ir vajadzīga un samērīga (piemērota, atbilstīga un nav pārmērīga) ar sākotnējiem apkopošanas mērķiem IMI sistēmā, |
| --- | --- |

—

šāda turpmāka datu apstrāde ir vajadzīga un samērīga (piemērota, atbilstīga un nav pārmērīga) ar sākotnējiem apkopošanas mērķiem IMI sistēmā,

IMI

| — | ir veikti saprātīgi pasākumi, lai datus regulāri atjauninātu un izdzēstu, tiklīdz tie vairs nav vajadzīgi, |
| --- | --- |

—

ir veikti saprātīgi pasākumi, lai datus regulāri atjauninātu un izdzēstu, tiklīdz tie vairs nav vajadzīgi,

| — | gadījumā, ja IMI datus nodod trešajai pusei, par šādu apstākli ir informēts datu subjekts, lai garantētu godīgu datu apstrādi, izņemot gadījumus, ja tas nav iespējams vai iesaista nesamērīgas pūles, vai ja informācijas atklāšana ir skaidri noteikta tiesību aktos (sk. Datu aizsardzības direktīvas 95/46/EK 11. panta 2 punktu). Ņemot vērā to, ka informācijas atklāšanu, iespējams, nosaka tikai vienas dalībvalsts tiesību akti, un par to nav zināms citur, Komisija iesaka pielikt pūles, lai šādu faktu darītu zināmu, ja minētā informācijas atklāšana ir skaidri paredzēta tiesību aktos. |
| --- | --- |

—

gadījumā, ja IMI datus nodod trešajai pusei, par šādu apstākli ir informēts datu subjekts, lai garantētu godīgu datu apstrādi, izņemot gadījumus, ja tas nav iespējams vai iesaista nesamērīgas pūles, vai ja informācijas atklāšana ir skaidri noteikta tiesību aktos (sk. Datu aizsardzības direktīvas 95/46/EK 11. panta 2 punktu). Ņemot vērā to, ka informācijas atklāšanu, iespējams, nosaka tikai vienas dalībvalsts tiesību akti, un par to nav zināms citur, Komisija iesaka pielikt pūles, lai šādu faktu darītu zināmu, ja minētā informācijas atklāšana ir skaidri paredzēta tiesību aktos.

IMI

9.   INFORMĀCIJAS SNIEGŠANA DATU SUBJEKTIEM

Viens no jebkuras datu aizsardzības sistēmas pamataspektiem ir tāds, ka datu apstrādātāji sniedz datu subjektiem informāciju par apstrādes darbībām, kuras viņi plāno veikt ar datu subjektu personas datiem.

Datu aizsardzības direktīvas 10. pantā noteikts, ka vācot informāciju, datu subjektam vismaz sniedz informāciju par datu apstrādātāja identitāti, apstrādes mērķiem, datu saņēmēju vai datu saņēmēju kategorijām, vai atbildes uz jautājumiem ir obligātas un iespējamās sekas atbildes nesniegšanas gadījumā, kā arī par piekļuves tiesībām un tiesībām labot datus.

Tādēļ, vācot personas datus no fiziskas personas, kompetentajai iestādei ir jāinformē datu subjekts par to, ka datus var ievadīt IMI, lai sazinātos ar citām valsts pārvaldēm pārējās dalībvalstīs gadījumā, ja datu subjekts iesniedz pieprasījumu, un, vajadzības gadījumā, datu subjekts jebkurai kompetentajai iestādei, kas ir iesaistīta pieprasījumā, var pieprasīt piekļūt apmaiņā iesaistītajiem datiem vai tos labot (par šo sīkāka informācija pieejama 10. nodaļā par piekļuves un datu labošanas tiesībām).

IMI

Kā datu subjektiem paziņot šādu informāciju, ir katras kompetentās iestādes ziņā. Tā kā vairākums (ja ne visas) kompetento iestāžu veiks arī citas apstrādes darbības, kas nav informācijas apmaiņa IMI, veids, kā tās informēs fiziskās personas, vajadzības gadījumā būs tāds pats, kā sniedzot līdzīgu informāciju par citām apstrādes darbībām saskaņā ar valsts tiesību aktiem (piemēram, ar norādēm, sarakstē ar datu subjektiem un/vai tīmekļa vietnēs).

IMI

Informācijas sniegšana Datu aizsardzības direktīvā

Informācijas sniegšana Datu aizsardzības direktīvā

Datu aizsardzības direktīvas 10. pantā norādīts saraksts ar obligāto informāciju, kas jāsniedz fiziskām personām, izņemot gadījumus, ja viņām šāda informācija jau ir pieejama:

| a) | datu apstrādātāja vai apstrādātāju identitāte (kompetentā iestāde, kas vāc datus un līdzīgas iestādes citās dalībvalstīs); |
| --- | --- |

a)

datu apstrādātāja vai apstrādātāju identitāte (kompetentā iestāde, kas vāc datus un līdzīgas iestādes citās dalībvalstīs);

| b) | apstrādes mērķis (sadarbība ar citām iestādēm, kuras iesaistītas migrējošā profesionāļa vai pakalpojuma sniedzēja pieprasījumā); |
| --- | --- |

b)

apstrādes mērķis (sadarbība ar citām iestādēm, kuras iesaistītas migrējošā profesionāļa vai pakalpojuma sniedzēja pieprasījumā);

| c) | jebkura sīkāka informācija, ciktāl šī informācija ir vajadzīga, lai garantētu godīgu apstrādi, vai ja šādas turpmākas informācijas apstrāde ir noteikta valsts tiesību aktos:






  1) | saņēmēji vai saņēmēju kategorijas; |
| --- | --- | --- |

c)

jebkura sīkāka informācija, ciktāl šī informācija ir vajadzīga, lai garantētu godīgu apstrādi, vai ja šādas turpmākas informācijas apstrāde ir noteikta valsts tiesību aktos:

1)

saņēmēji vai saņēmēju kategorijas;

| 2) | tiesības uz datu piekļuvi un tiesības labot datus, kas attiecas uz datu subjektiem, kā minētās tiesības var izmantot praksē un jebkādi izņēmumi no minētajām tiesībām saskaņā ar valsts tiesību aktiem; |
| --- | --- |

2)

tiesības uz datu piekļuvi un tiesības labot datus, kas attiecas uz datu subjektiem, kā minētās tiesības var izmantot praksē un jebkādi izņēmumi no minētajām tiesībām saskaņā ar valsts tiesību aktiem;

| 3) | tiesības uz pārsūdzību (piemēram, pieeja tiesām un tiesības pieprasīt kompensāciju); |
| --- | --- |

3)

tiesības uz pārsūdzību (piemēram, pieeja tiesām un tiesības pieprasīt kompensāciju);

| 4) | uzglabāšanas un saglabāšanas periods; |
| --- | --- |

4)

uzglabāšanas un saglabāšanas periods;

| 5) | aizsardzības pasākumi; |
| --- | --- |

5)

aizsardzības pasākumi;

| 6) | saites uz attiecīgiem dokumentiem un tīmekļa vietnēm, tostarp Komisijas IMI tīmekļa vietni. |
| --- | --- |

6)

saites uz attiecīgiem dokumentiem un tīmekļa vietnēm, tostarp Komisijas IMI tīmekļa vietni.

IMI

Datu aizsardzības direktīvā ir noteikti divi gadījumi, kad datu subjektiem sniedz informāciju: ja datus vāc tieši no viņiem un ja datus iegūst no kāda cita. Tomēr attiecībā uz pēdējo gadījumu direktīvas 11. pantā ir ietverts saprātīgs apsvērums, saskaņā ar kuru šādas informācijas sniegšana nav vajadzīga, ja tas radītu nesamērīgas pūles vai ja reģistrēšanu vai atklāšanu konkrēti nosaka attiecīgie valsts tiesību akti (piemēram, informācijas apmaiņa IMI), lai gan direktīvā noteikts, ka šādos gadījumos “dalībvalstis nodrošina atbilstošas garantijas”.

IMI

Tāpēc kompetentajām iestādēm, iespējams, vajadzēs precizēt noteikumus, kuri attiecas uz informācijas sniegšanu datu subjektiem, pamatojoties uz viņu valsts datu aizsardzības tiesību aktiem, vajadzības gadījumā apspriežoties ar konkrētas valsts IMI koordinatoriem un datu aizsardzības iestādēm. Ieteicams izmantot dažādu līmeņu pieeju, sniedzot pamatinformāciju tās vākšanas brīdī (piemēram, pieteikuma veidlapas kompetentajām iestādēm), vienlaikus norādot, kur, vajadzības gadījumā, datu subjekti var saņemt sīkāku informāciju.

IMI

Viens no efektīviem viediem, kā sniegt informāciju datu subjektiem otrajā daudz sīkākas informācijas līmenī, ir privātuma politikas vai personas datu aizsardzības paziņojumi tīmekļa vietnē.

Ja kompetentās iestādes jau ir noteikušas minētos personas datu aizsardzības paziņojumus, minētie paziņojumi ir jāatjaunina vai jāpapildina, lai būtu konkrēta atsauce uz personas datu apmaiņu IMI. Ja tas nav paveikts, tad kompetentajām iestādēm jāpieņem lēmums, vai IMI izmantošana un savāktais personas datu apjoms pamato personas datu aizsardzības paziņojumu tiešsaitē.

IMI

IMI

Gadījumos, kad IMI lietošana ir ļoti neregulāra, ir pietiekami informēt fiziskas personas par IMI tikai īsumā saistībā ar datu vākšanu un vajadzības gadījumā to darīt arī vēlāk. Šādos gadījumos, kad kompetentā iestāde datu subjektam neparedz personas datu aizsardzības paziņojumu, kompetentajai iestādei skaidri jānorāda, kur datu subjekts var saņemt sīkāku informāciju, piemēram, valsts IMI koordinatora tīmekļa vietnē un Komisijas IMI tīmekļa vietnē.

IMI

IMI

IMI

IMI

Komisijas IMI tīmekļa vietnes (11) datu aizsardzības sadaļā ir Komisijas IMI konfidencialitātes paziņojums. Tajā ir arī papildinformācija datu subjektiem, kā vajadzības gadījumā izmantot savas tiesības un saņemt palīdzību no valsts kompetentajām iestādēm vai datu aizsardzības iestādēm:

IMI

11

IMI

“Ja uzskatāt, ka jūsu personas dati ir IMI un jūs vēlētos tiem piekļūt, tos dzēst vai mainīt, jūs to varat izdarīt, sazinoties ar pārvaldi vai profesionālu iestādi, ar kuru esat sazinājušies iepriekš, vai jebkuru citu IMI lietotāju, kas ir saistīts ar minēto pieprasījumu. Ja neesat apmierināti ar saņemto atbildi, varat sazināties ar citu IMI lietotāju, kas saistīts ar pieprasījumu, iesniegt sūdzību datu aizsardzības iestādei par vienu no IMI lietotājiem, kas saistīts ar pieprasījumu, kas jums sniegs palīdzību bez maksas. Saraksts ar datu aizsardzības iestādēm ir pieejams šādā tīmekļa vietnē:

http://ec.europa.eu/justice_home/fsj/privacy/nationalcomm/index_en.htm

Lūdzu, ņemiet vērā to, ka dažos gadījumos valsts tiesību aktos var būt izņēmumi attiecībā uz jūsu piekļuves tiesībām jūsu personas datiem.”

Ieteicams, ka nozīmīgi dalībnieki IMI, kas apstrādā daudz pieprasījumu, publicē to privātuma politikas nostādnes savā tīmekļa vietnē. Minētajās nostādnēs jānorāda saite uz Komisijas IMI tīmekļa vietnes datu aizsardzības sadaļu. Citas kompetentās iestādes, kuras apstrādā maz pieprasījumu, var norādīt saiti uz Komisijas IMI tīmekļa vietni.

IMI

IMI

IMI

Valsts IMI koordinatoriem jāpalīdz kompetentajām iestādēm. Piemēram, palīdzēt izstrādāt privātuma politikas nostādnes, kuras valsts kompetentās iestādes var izmantot kā paraugu. Alternatīvi, valsts koordinators izstrādā un publicē internetā paziņojumu par personas datu aizsardzību valstī, un katra kompetentā iestāde var vienkārši norādīt saiti uz šo paziņojumu jautājumos, kas saistīti ar datu subjektiem (piemēram, pieteikumu veidlapās vai jebkuros citos dokumentos, ko sniedz datu subjektiem).

IMI

EIROPAS KOMISIJAS KONFIDENCIALITĀTES PAZIŅOJUMS

EIROPAS KOMISIJAS KONFIDENCIALITĀTES PAZIŅOJUMS

Iekšējā tirgus informācijas sistēma – IMI

Iekšējā tirgus informācijas sistēma – IMI

1.   IMI mērķis un dalībnieki

IMI mērķis un dalībnieki

IMI mērķis ir atvieglot administratīvo sadarbību un savstarpējo palīdzību dalībvalstu vidū, lai nodrošinātu iekšējā tirgus pareizu darbību un personu un pakalpojumu brīvu apriti. IMI paredzēta, kā rīks informācijas (tostarp konkrētiem personas datiem) apmaiņai starp EEZ dalībvalstu administrācijām.

IMI

IMI

Minētais konfidencialitātes paziņojums attiecas uz IMI daļu, par kuru ir atbildīga Komisija, t.i., par pirmo lietotāju – valsts IMI koordinatoru – personas datu vākšanu, reģistrēšanu, glabāšanu un dzēšanu, kā arī par citu IMI lietotāju un fizisko personu, kas saistītas ar informācijas apmaiņu, datu glabāšanu un dzēšanu, bet ne datu vākšanu, labošanu vai pieprasīšanu. Tādējādi Komisija nav atbildīga par tām datu apstrādes darbībām, kur ir dalībvalstu kompetencē.

IMI

IMI

IMI

2.   Kādi ir spēkā esošie tiesību akti?

Kādi ir spēkā esošie tiesību akti?

Visas apstrādes darbības, kas ir Eiropas Komisijas kompetencē, ir atrunātas Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. decembra Regulā (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti.

Saistībā ar personas datu aizsardzību piemēro arī Komisijas 2007. gada 12. decembra Lēmumu 2008/49/EK par Iekšējā tirgus sistēmas (IMI) īstenošanu.

IMI

3.   Kurus datus IMI apstrādā Komisija?

Kurus datus IMI apstrādā Komisija?

Komisija vāc vajadzīgo kontaktinformāciju par pirmajiem lietotājiem, – valsts IMI koordinatoriem –, proti, uzvārdu, darba tālruni, faksa numuru un e-pasta adresi. Minētie dati, kā arī to lietotāju dati, kuri ir pilnvarotie IMI koordinatori un darbojas kompetentās iestādes, tiek glabāti Komisijas serverī.

IMI

IMI

Tehnisku iemeslu dēļ Komisijas serverī glabājas arī to personu dati, kuras ir iesaistītas informācijas apmaiņā.

4.   Kāds ir datu apstrādes mērķis IMI?

Kāds ir datu apstrādes mērķis IMI?

Lai IMI izveidotu un tā darbotos, valsts IMI koordinatoru kontaktinformācijai ir svarīga nozīme. Komisijai ir jābūt pieejai šādai informācijai, lai varētu efektīvi sadarboties ar dalībvalstīm IMI pārvaldības jautājumos.

IMI

IMI

IMI

To cilvēku personas datus, par kuriem valstu iestādes apmainās ar informāciju, uzglabā noteiktu laiku. Šai ziņā IMI notiekošā datu apstrāde tiecas uzlabot un atvieglot sadarbību starp dalībvalstu kompetentajām iestādēm. Jāatceras, ka šī procesa pamatā ir Kopienas tiesību akti, kas nodrošina iekšējā tirgus pareizu darbību gadījumos, kad nepieciešama papildu informācija no citas dalībvalsts attiecībā uz pagaidu pārrobežu pakalpojumu sniegšanu vai pakalpojuma sniedzēja atrašanos citā dalībvalstī.

IMI

5.   Kas var piekļūt šiem datiem?

Kas var piekļūt šiem datiem?

Saskaņā ar ierobežojumiem, kas noteikti 12. panta 7. punktā Lēmumā 2008/49/EK, Komisijas vietējie datu administratori var piekļūt valsts IMI koordinatoru vietējo datu administratoru personas datiem. Komisijas darbinieki nekādā ziņā nevar piekļūt tā cilvēka personas datiem, par kuru notiek informācijas apmaiņa.

IMI

6.   Cik ilgi uzglabās jūsu datus?

Cik ilgi uzglabās jūsu datus?

Kompetento iestāžu lietotāju un koordinatoru personas datus glabās tik ilgi, kamēr vien viņi būs IMI lietotāji.

IMI

Visus personas datus, ar kuriem apmainās kompetentās iestādes un kurus apstrādā IMI, Komisija dzēsīs automātiski 6 mēnešus pēc tam, kad informācijas apmaiņa būs oficiāli slēgta. Statistisku iemeslu dēļ informācijas apmaiņa joprojām glabāsies IMI, taču personas dati būs anonimizēti. Īpašā informācijas apmaiņā iesaistītā kompetentā iestāde jebkurā brīdī pēc pieprasījuma slēgšanas var dot Komisijai rīkojumu dzēst konkrētus personas datus. Komisija izpildīs šādu pieprasījumu 10 darbdienās, ja tam piekritīs otra kompetentā iestāde.

IMI

IMI

7.   Kādi drošības pasākumi darbojas pret neatļautu piekļuvi?

Kādi drošības pasākumi darbojas pret neatļautu piekļuvi?

IMI aizsargā dažādas tehniski izveidotas barjeras. Parastā paroļu sistēma, ko papildina ciparu kods (kā daudzās internetbanku sistēmās), nodrošina dažādus piekļuves līmeņus datu bāzei. Personas datiem IMI sistēmā var piekļūt tikai ierobežota grupa, kā aprakstīts iepriekš 5. punktā “Kas var piekļūt šiem datiem?” Sistēmu aizsargā arī īpašs, drošs interneta protokols (https).

IMI

IMI

8.   Piekļuve jūsu personas datiem

Piekļuve jūsu personas datiem

Jūsu kā valsts IMI koordinatora personas datiem var piekļūt, izmantojot 10. punktā norādīto kontaktadresi.

IMI

9.   Papildu informācija

Papildu informācija

Papildus šim konfidencialitātes paziņojumam spēkā ir arī “Svarīgs juridisks paziņojums” (http://europa.eu/geninfo/legal_notices_en.htm:

Ja uzskatāt, ka jūsu personas dati ir IMI un jūs vēlētos tiem piekļūt, tos dzēst vai mainīt, jūs to varat izdarīt, sazinoties ar pārvaldi vai profesionālu iestādi, ar kuru esat sazinājušies iepriekš, vai jebkuru citu IMI lietotāju, kas ir saistīts ar minēto pieprasījumu. Ja neesat apmierināti ar saņemto atbildi, varat sazināties ar citu IMI lietotāju, kas saistīts ar pieprasījumu, iesniegt sūdzību datu aizsardzības iestādei par vienu no IMI lietotājiem, kas saistīts ar pieprasījumu, kas jums sniegs palīdzību bez maksas. Saraksts ar datu aizsardzības iestādēm ir pieejams šādā tīmekļa vietnē:

IMI

IMI

IMI

IMI

http://ec.europa.eu/justice_home/fsj/privacy/nationalcomm/index_en.htm

Lūdzu, ņemiet vērā to, ka dažos gadījumos valsts tiesību aktos var būt izņēmumi attiecībā uz jūsu piekļuves tiesībām jūsu personas datiem.

10.   Kontakti

Kontakti

IMI sistēmu pārvalda Eiropas Komisijas Iekšējā tirgus un pakalpojumu ģenerāldirektorāta E.3. nodaļa. Atbildīgā persona (datu kontrolieris) ir nodaļas vadītājs Nikolass Līpmans (Nicholas Leapman). IMI kontaktadrese ir šāda:

IMI

IMI

| European Commission |
| --- |
| Internal Market and Services Directorate General |
| B-1049 Brussels |
| markt-imi-dataprotection@ec.europa.eu |

European Commission

European Commission

Internal Market and Services Directorate General

Internal Market and Services Directorate General

B-1049 Brussels

B-1049 Brussels

markt-imi-dataprotection@ec.europa.eu

Ja vēlaties iesniegt sūdzību pret datu apstrādes darbību, kas notikusi Komisijas pārziņā, varat sazināties ar Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāju:

| European Data Protection Supervisor (EDPS) |
| --- |
| Rue Wiertz 60 (MO 63) |
| B-1047 Brussels |
| Tel. +32 2 283 19 00 |
| Fax: +32 2 283 19 50 |
| edps@edps.europa.eu |

European Data Protection Supervisor (EDPS)

European Data Protection Supervisor (EDPS)

Rue Wiertz 60 (MO 63)

Rue Wiertz 60 (MO 63)

B-1047 Brussels

B-1047 Brussels

Tel. +32 2 283 19 00

Fax: +32 2 283 19 50

edps@edps.europa.eu

10.   PIEKĻUVES TIESĪBAS UN TIESĪBAS LABOT DATUS

Pārskatāmība ir svarīgākais sadarbībā ar datu subjektu. Tā tiek panākta, pirmkārt, sniedzot viņam informāciju, kas apskatīta iepriekšējos punktos, un, otrkārt, garantējot viņam tiesības piekļūt saviem datiem un vajadzības gadījumā piešķirot tiesības minētos datus dzēst, labot vai bloķēt, ja tie nav pareizi vai ir nelikumīgi apstrādāti.

un

Tā kā IMI sistēma ir sarežģīta, jo tajā ir daudz dalībnieku un lietotāju, kas iesaistīti vienotās apstrādes un kontroles darbībās, attiecībā uz datu subjektu ir vajadzīga tieša pieeja. Datu subjekti nepārzina vienoto apstrādes darbību tehnisko pusi vai IMI darbību, un viņiem tas nav jāzina.

IMI

IMI

Tāpēc ir jāievieš skaidra un vienkārša pieeja: vispārējam noteikumam jābūt tādam, ka datu subjekts var izmantot savas piekļuves tiesības, datu tiesības labot datus un tiesības dzēst datus, vēršoties jebkurā kompetentajā iestādē, kas saistīta ar pieprasījumu. Izņēmumi ir jāpamato un par tiem jāvienojas datu subjektam un visām pārējām iesaistītajām pusēm. Neviena kompetentā iestāde nedrīkst atteikt piekļūt datiem, tos labot vai dzēst tāpēc, ka tā nav ievadījusi datus sistēmā vai ka datu subjektam jāsazinās ar citu kompetento iestādi. Kompetentā iestāde, saņemot pieprasījumu, to izskatīs un izpildīs vai atteiks saskaņā ar pieprasījuma pamatotību un noteikumiem savas valsts datu aizsardzības tiesību aktos. Vajadzības gadījumā pirms pieņemt lēmumu kompetentā iestāde var sazināties ar citu kompetento iestādi. Ja kompetentās iestādes nevar vienoties, tiek iesaistītas attiecīgās datu aizsardzības iestādes, lai vienošanās tiktu panākta laikus un efektīvā veidā.

Ja datu subjekts nav apmierināts ar pieņemto lēmumu, viņš var vērsties pie citas kompetentās iestādes, kas iesaistīta informācijas apmaiņā, vai pēc saviem ieskatiem sazināties ar valsts datu aizsardzības iestādi, kas saistīta ar vienu no minētajām kompetentajām iestādēm. Piemēram, tās valsts iestāde, kurā viņš atrodas, viņa valsts datu aizsardzības iestāde, vai tās valsts iestāde, kurā viņš strādā. Vajadzības gadījumā datu aizsardzības iestādēm jāsadarbojas, lai apstrādātu sūdzību (skatīt Datu aizsardzības direktīvas 28. pantu).

Ir jāpievērš uzmanība tam, ka datu subjektiem vienmēr ir tiesības jebkurā brīdī uzsākt tiesvedību un vajadzības gadījumā saņemt kompensāciju (skatīt Datu aizsardzības direktīvas 22. un 23. pantu un atbilstošus noteikumus valsts tiesību aktos).

Datu aizsardzības direktīvas 12. panta c) punktā noteikts, ka datu apstrādātājam jāziņo trešām personām, kurām dati atklāti, par jebkuru veikto izlabošanu, dzēšanu vai piekļuves noslēgšanu, ja vien tas neizrādās neiespējami vai nav saistīts ar nesamērīgām pūlēm. Tas attiecas arī uz informāciju, ko turpina apstrādāt ārpus IMI.

IMI

Saskaņā ar 29. pantu izveidotās darba grupas un Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja (EDPS) ieteikumiem Komisija pašlaik strādā pie viena aspekta IMI sistēmā (paralēli procedūrai, kas jau darbojas saistībā ar pirmstermiņa datu dzēšanu pēc kompetento iestāžu pieprasījuma, skatīt 12. nodaļu), kas ļaus tiešsaistē labot datus un automātiski par to paziņot saistītajām kompetentajām iestādēm. Tas paredz dažus tehniskus sarežģījumus, tāpēc ir ierosināts, kamēr šāda funkcija nav ieviesta, ja ir vajadzība labot personas datus, kompetentā iestāde nosūta šādu pieprasījumu tieši IMI datu apstrādātājam Eiropas Komisijā (skatīt iepriekšējo sadaļu “Eiropas Komisijas konfidencialitātes paziņojums”).

EDPS

IMI

IMI

Datu aizsardzības direktīva un valsts tiesību akti, ar ko tā tiek ieviesta, datu subjektiem arī paredz tiesības iebilst pret tādu datu apstrādi, kas saistīti ar viņiem, un pārtraukt šādu apstrādi, ja iebildums ir pamatots. Ja ar jums sazinās datu subjekts, kas iebilst pret tādu datu apstrādi, kas uz viņu attiecas, lūdzam sazināties ar jūsu valsts datu aizsardzības iestādi, lai saņemtu vairāk informācijas par to, kā minētās tiesības iebilst piemērojamas jūsu dalībvalstī.

11.   Datu drošība

Vairāki organizatoriskie un tehniskie pasākumi, līdzvērtīgi tiem, ko izmanto dažās internetbanku sistēmās, tiek izmantoti, lai nodrošinātu IMI drošību. Saziņu IMI internetā aizsargā arī īpašs, drošs interneta protokols (https). Tehniskiem pasākumiem, lai aizsargātu IMI, jābūt savietojamiem visā Eiropas Savienībā. Sistēmas tehniskā aizsardzība tiks izstrādāta arī turpmāk, ņemot vērā īstenošanas veidu un izmaksas (skatīt Direktīvas 95/46/EK 17. pantu un Regulas (EK) Nr. 45/2001 22. pantu).

IMI

IMI

IMI

Lai saņemtu sīkāku informāciju par noteikumiem saistībā ar informācijas sistēmu drošību, ko izmanto Eiropas Komisija, apmeklējiet IMI tīmekļa vietnes datu aizsardzības sadaļu, kurā pieejams Komisijas Lēmums C(2006) 3602:

IMI

http://ec.europa.eu/internal_market/IMI-net/data_protection_en.html

IMI

12.   SAGLABĀŠANAS PERIODS

Noteikumi attiecībā uz saglabāšanas periodu ir noteikti Lēmuma 2008/49/EK 4. un 5. pantā.

Parasti visi informācijas apmaiņā iekļautie personas dati automātiski tiks dzēsti sešus mēnešus pēc tam, kad informācijas apmaiņa ir oficiāli pabeigta. Pašlaik Komisija ievieš dažas izmaiņas sistēmā, lai pieprasījumi tiktu oficiāli pabeigti pēc iespējas drīz.

Iespējama arī situācija, kad kompetentā iestāde pieprasa dzēst personas datus pirms sešu mēnešu termiņa beigām. Nodrošinot to, ka cita kompetentā iestāde piekrīt, Komisija, saņemot šādu pieprasījumu, to izpilda desmit darbadienu laikā.

Kompetentajām iestādēm jāņem vērā tas, ka pieprasījumus par personas datu dzēšanu var izdarīt tiešsaistē, piekļūstot attiecīgajam pabeigtajam pieprasījumam un klikšķinot uz pogas “pieprasījums dzēst personas datus”.

Ekrānuzņēmums, kad kompetentā iestāde pieprasa dzēst personas datus pirms termiņa

Ekrānuzņēmums, kad kompetentā iestāde pieprasa dzēst personas datus pirms termiņa

Image

Ekrānuzņēmums, kad sazinās ar kompetento iestādi par personas datu pirmstermiņa dzēšanu

Ekrānuzņēmums, kad sazinās ar kompetento iestādi par personas datu pirmstermiņa dzēšanu

Image

Komisija arī ieviesīs dažus uzlabojumus sistēmā, piemēram, automātiskos atgādinātājus, lai akceptētu atbildes vai oficiāli pabeigtu pieprasījumus gadījumos, kad ir sniegta apmierinoša atbilde.

Ir svarīgi atcerēties to, ka valsts datu aizsardzības noteikumi attiecas uz jebkuru personas datu glabāšanu, ko veic kompetentās iestādes ārpus IMI.

IMI

13.   SADARBĪBA AR VALSTS DATU AIZSARDZĪBAS IESTĀDĒM UN EIROPAS DATU AIZSARDZĪBAS UZRAUDZĪTĀJU (EDPS)

EDPS

Sadarbības tīkls ar valsts datu aizsardzības iestādēm un EDPS ir viena no stabilākajām garantijām, lai šī datu aizsardzības sistēma labi darbotos. Kompetentās iestādes var paļauties uz šo sadarbību un lūgt padomu jebkurā situācijā, kad tām jārisina sarežģīts jautājums, kas nav minēts šajās pamatnostādnēs. Šajā ziņā valsts IMI koordinatoriem ir svarīga loma. IMI tīmekļa vietnes datu aizsardzības sadaļā ir pieejams saraksts ar datu aizsardzības iestāžu kontaktinformāciju.

EDPS

IMI

IMI

Kompetentajām iestādēm jāņem vērā arī tas, ka pirms piedalīties IMI tām, iespējams, vajadzēs par to paziņot attiecīgajām valsts datu aizsardzības iestādēm. Dažās dalībvalstīs, iespējams, būs jāsaņem atļauja iepriekš. Vajadzības gadījumā IMI koordinatoriem jāveicina aktīva sadarbība saziņā ar datu aizsardzības iestādēm.

IMI

IMI

Pašreizējie darbi

Pašreizējie darbi

Turpmāk minētie datu aizsardzības uzlabojumi tiks iekļauti nākamajā IMI versijā 2009. gadā.

IMI

| a) | Ja informācijas apmaiņa ir saistīta ar konfidenciālu informāciju (piemēram, dati par veselību, sodāmību vai disciplinārpārkāpumiem), būs atgādinājums, ka informācijas apmaiņā iesaistītie dati ir konfidenciāli, un lietas apstrādātājam šāda informācija jāpieprasa tikai tad, ja tā patiešām ir vajadzīga un tieši saistīta ar profesionālās darbības vai konkrētā pakalpojuma izpildi. |
| --- | --- |

a)

Ja informācijas apmaiņa ir saistīta ar konfidenciālu informāciju (piemēram, dati par veselību, sodāmību vai disciplinārpārkāpumiem), būs atgādinājums, ka informācijas apmaiņā iesaistītie dati ir konfidenciāli, un lietas apstrādātājam šāda informācija jāpieprasa tikai tad, ja tā patiešām ir vajadzīga un tieši saistīta ar profesionālās darbības vai konkrētā pakalpojuma izpildi.

| b) | Tiešsaistē tiks izveidota procedūra, lai dzēstu labotos datus vai bloķētu datus, kas ir nelikumīgi apstrādāti vai neprecīzi. |
| --- | --- |

b)

Tiešsaistē tiks izveidota procedūra, lai dzēstu labotos datus vai bloķētu datus, kas ir nelikumīgi apstrādāti vai neprecīzi.

| c) | Lai pieprasījumi tiktu izskatīti savlaicīgi, būs automātiskie atgādinātāji un steidzami saraksti, lai sniegtu atbildi. |
| --- | --- |

c)

Lai pieprasījumi tiktu izskatīti savlaicīgi, būs automātiskie atgādinātāji un steidzami saraksti, lai sniegtu atbildi.

| d) | Atbilstoši pasākumi, lai apstrādātu jaunas informācijas plūsmas saskaņā ar pakalpojumu direktīvu – tas ir, brīdinājuma mehānisms un atkāpes, izskatot katru gadījumu atsevišķi. Kopumā minētie pasākumi tiks ieviesti ar tādu pašu pieeju kā vispārējā informācijas sistēmas apmaiņa, piemēram, atgādinājumi par informācijas plūsmu konfidenciālo būtību, atgādinājumi aizvērt brīdinājumus, tiklīdz tas ir iespējams, un iespējamie veidi kā informēt fiziskas personas par informācijas apmaiņu un viņu tiesībām piekļūt datiem un vajadzības gadījumā to bloķēt, dzēst vai labot. Iespējams, ka būs vajadzīgas papildu datu aizsardzības garantijas. Tiks organizētas apspriešanās ar EDPS. |
| --- | --- |

d)

Atbilstoši pasākumi, lai apstrādātu jaunas informācijas plūsmas saskaņā ar pakalpojumu direktīvu – tas ir, brīdinājuma mehānisms un atkāpes, izskatot katru gadījumu atsevišķi. Kopumā minētie pasākumi tiks ieviesti ar tādu pašu pieeju kā vispārējā informācijas sistēmas apmaiņa, piemēram, atgādinājumi par informācijas plūsmu konfidenciālo būtību, atgādinājumi aizvērt brīdinājumus, tiklīdz tas ir iespējams, un iespējamie veidi kā informēt fiziskas personas par informācijas apmaiņu un viņu tiesībām piekļūt datiem un vajadzības gadījumā to bloķēt, dzēst vai labot. Iespējams, ka būs vajadzīgas papildu datu aizsardzības garantijas. Tiks organizētas apspriešanās ar EDPS.

EDPS

14.   PĀRSKATĪŠANAS KLAUZULA

IMI ir jauna informācijas sistēma, un to vēl aizvien izstrādā. Komisija nepārtraukti vāc informāciju no koordinatoriem un kompetentajām iestādēm, lai uzlabotu sistēmu, un tāpēc, visticamāk, izmaiņas tiks ieviestas nākamajos mēnešos. Dažas izmaiņas var, bet citas nevar ietekmēt datu aizsardzību.

IMI

Tāpēc minētās pamatnostādnes nav galīgas, un tās būs jāatjaunina, pamatojoties uz IMI darbību ikdienā. Ne vēlāk kā gadu pēc šā ieteikuma pieņemšanas Komisija sagatavos ziņojumu, kurā izvērtēs situāciju, tostarp iespēju pieņemt citu tiesību aktu.

IMI

---

(1)  Dalībvalstīm jāapsver iespēja ietvert informāciju par datu aizsardzību to mācību darbībās par IMI.

1

(2)  Sk. Lēmuma 2008/49/EK 12. pantu.

2

(3)  Kompetentās iestādes var būt saistītas ar citām iestādēm uzraudzības nolūkā (piem., reģionālā iestāde ir saistīta ar federālo iestādi). Šādas “saistītās iestādes” tādējādi var uzzināt pieprasījumu skaitu un to raksturu, bet tām nav pieejas pakalpojumu sniedzēju vai migrējošo profesionāļu personas datiem.

3

(4)  Saskaņā ar Lēmuma 2008/49/EK 10. panta 3. punktu Komisija var piedalīties informācijas apmaiņā tikai atsevišķos gadījumos, kad attiecīgajā Kopienas tiesību aktā noteikts, ka jāapmainās ar informāciju starp dalībvalstīm un Komisiju. Šādos gadījumos Komisijai ir līdzīgas saistības kā gadījumā, ja tā būtu kompetentā iestāde. Piemēram, tai jānodrošina atbilstīgs paziņojums datu subjektiem, kā arī piekļuve to datiem pēc datu subjektu pieprasījuma.

4

(5)  Dažās dalībvalstīs, piemēram, Itālijā, Luksemburgā, Austrijā un Dānijā datu aizsardzības likumdošanas jomā zināmā mērā ietvertas arī juridiskas personas.

5

(6)  Direktīva 95/46/EK attiecas uz dalībvalstīm, savukārt Regula (EK) Nr. 45/2001 attiecas uz Eiropas iestādēm.

6

(7)  http://ec.europa.eu/internal_market/IMI-net/docs/questions_and_data_fields_en.pdf

7

IMI

(8)  Juridisko definīciju sk. Direktīvas 95/46/EK 8. pantā un Regulas (EK) Nr. 45/2001 10. pantā.

8

(9)  T. i., datu subjektiem jāsniedz atbilstīga informācija, datu apstrādei jābūt samērīgai, un dati nav turpmāk jāapstrādā tādiem mērķiem, kuri nav saderīgi ar datu apkopošanas mērķi.

9

(10)  IMI tīmekļa vietnē pieejams īpašs minēto jautājumu saraksts:

10

IMI

http://ec.europa.eu/internal_market IMI-net/docs/questions_and_data_fields_en.pdf/

IMI

(11)  IMI tīmekļa vietnes datu aizsardzības sadaļā ir visi konkrēti ar IMI saistītie dokumenti, kā arī saite uz sarakstu ar visiem tiesību aktiem par datu aizsardzību ES līmenī:

11

IMI

IMI

http://ec.europa.eu/internal_market/imi-net/data_protection_en.html

---