# Den Europæiske Unions L 176/2009

| | ISSN 1725-2520
  doi:10.3000/17252520.L_2009.176.dan |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 176 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 52. årgang7. juli 2009 |

ISSN 1725-2520

doi:10.3000/17252520.L_2009.176.dan

Den Europæiske Unions

Tidende

L 176

Dansk udgave

Retsforskrifter

52. årgang7. juli 2009

---

| Indhold | | I   Retsakter vedtaget i henhold til traktaterne om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab/Euratom, hvis offentliggørelse er obligatorisk | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FORORDNINGER |
| | | Kommissionens forordning (EF) nr. 584/2009 af 6. juli 2009 om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager | 1 |
| | * | Kommissions forordning (EF) nr. 585/2009 af 6. juli 2009 om særforanstaltninger vedrørende restitutionslicenser for eksportrestitutioner for visse landbrugsprodukter, der udføres i form af varer, der ikke er omfattet af bilag I til traktaten | 3 |
| | * | Kommissionens forordning (EF) nr. 586/2009 af 6. juli 2009 om ændring af forordning (EF) nr. 1043/2005 for så vidt angår gyldighedsperioden for visse restitutionslicenser | 5 |

Indhold

I   Retsakter vedtaget i henhold til traktaterne om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab/Euratom, hvis offentliggørelse er obligatorisk

Side

FORORDNINGER

Kommissionens forordning (EF) nr. 584/2009 af 6. juli 2009 om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

1

*

Kommissions forordning (EF) nr. 585/2009 af 6. juli 2009 om særforanstaltninger vedrørende restitutionslicenser for eksportrestitutioner for visse landbrugsprodukter, der udføres i form af varer, der ikke er omfattet af bilag I til traktaten

3

*

Kommissionens forordning (EF) nr. 586/2009 af 6. juli 2009 om ændring af forordning (EF) nr. 1043/2005 for så vidt angår gyldighedsperioden for visse restitutionslicenser

5

| | | II   Retsakter vedtaget i henhold til traktaterne om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab/Euratom, hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk |
| --- | --- | --- |
| | | AFGØRELSER OG BESLUTNINGER |
| | | Kommissionen |
| | | 2009/523/EF |
| | * | Kommissionens beslutning af 10. december 2008 om statsstøtte C 52/2006 (tidl. NN 73/06, tidl. N 340/06) delvis gennemført af Polen til fordel for Odlewnia Żeliwa Śrem S.A.
  (meddelt under nummer K(2008) 7049)

   (
  1
  ) | 7 |
| | | HENSTILLINGER |
| | | Kommissionen |
| | | 2009/524/EF |
| | * | Kommissionens henstilling af 29. juni 2009 om foranstaltninger til fremme af det indre marked (
  1
  ) | 17 |

II   Retsakter vedtaget i henhold til traktaterne om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab/Euratom, hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk

AFGØRELSER OG BESLUTNINGER

Kommissionen

2009/523/EF

*

Kommissionens beslutning af 10. december 2008 om statsstøtte C 52/2006 (tidl. NN 73/06, tidl. N 340/06) delvis gennemført af Polen til fordel for Odlewnia Żeliwa Śrem S.A.
  (meddelt under nummer K(2008) 7049)

   (
  1
  )

(meddelt under nummer K(2008) 7049)

1

7

HENSTILLINGER

Kommissionen

2009/524/EF

*

Kommissionens henstilling af 29. juni 2009 om foranstaltninger til fremme af det indre marked (
  1
  )

1

17

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst |

---

(1)   EØS-relevant tekst

1

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

I Retsakter vedtaget i henhold til traktaterne om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab/Euratom, hvis offentliggørelse er obligatorisk

FORORDNINGER

| 7.7.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 176/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 176/1

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 584/2009

af 6. juli 2009

om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 af 22. oktober 2007 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om særlige bestemmelser for visse landbrugsprodukter (fusionsmarkedsordningen) (1),

under henvisning til Kommissionens forordning (EF) nr. 1580/2007 af 21. december 2007 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 2200/96, (EF) nr. 2201/96 og (EF) nr. 1182/2007 vedrørende frugt og grøntsager (2), og

ud fra følgende betragtning:

Ved forordning (EF) nr. 1580/2007 fastsættes der, på basis af resultatet af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguay-runden, kriterier for Kommissionens fastsættelse af faste importværdier for tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i del A i bilag XV til nævnte forordning —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

De faste importværdier som omhandlet i artikel 138 i forordning (EF) nr. 1580/2007 fastsættes i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft den 7. juli 2009.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 6. juli 2009.

På Kommissionens vegne

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter

---

(1)  EUT L 299 af 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 350 af 31.12.2007, s. 1.

2

---

BILAG

Faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kode | Tredjelandskode (1) | Fast importværdi |
| 0702 00 00 | MA | 24,2 |
| TR | 44,0 |
| ZZ | 34,1 |
| 0707 00 05 | TR | 108,5 |
| ZZ | 108,5 |
| 0709 90 70 | TR | 100,7 |
| ZZ | 100,7 |
| 0805 50 10 | AR | 53,6 |
| MK | 25,1 |
| TR | 41,9 |
| ZA | 60,5 |
| ZZ | 45,3 |
| 0808 10 80 | AR | 94,3 |
| BR | 72,3 |
| CL | 80,5 |
| CN | 93,4 |
| NZ | 113,9 |
| US | 92,3 |
| UY | 116,5 |
| ZA | 88,1 |
| ZZ | 93,9 |
| 0808 20 50 | AR | 70,3 |
| CL | 70,8 |
| NZ | 161,4 |
| ZA | 100,3 |
| ZZ | 100,7 |
| 0809 10 00 | TR | 208,8 |
| XS | 116,3 |
| ZZ | 162,6 |
| 0809 20 95 | SY | 197,7 |
| TR | 323,5 |
| ZZ | 260,6 |
| 0809 30 | TR | 140,1 |
| ZZ | 140,1 |
| 0809 40 05 | IL | 160,5 |
| ZZ | 160,5 |

(EUR/100 kg)

KN-kode

Tredjelandskode (1)

Fast importværdi

0702 00 00

MA

24,2

TR

44,0

ZZ

34,1

0707 00 05

TR

108,5

ZZ

108,5

0709 90 70

TR

100,7

ZZ

100,7

0805 50 10

AR

53,6

MK

25,1

TR

41,9

ZA

60,5

ZZ

45,3

0808 10 80

AR

94,3

BR

72,3

CL

80,5

CN

93,4

NZ

113,9

US

92,3

UY

116,5

ZA

88,1

ZZ

93,9

0808 20 50

AR

70,3

CL

70,8

NZ

161,4

ZA

100,3

ZZ

100,7

0809 10 00

TR

208,8

XS

116,3

ZZ

162,6

0809 20 95

SY

197,7

TR

323,5

ZZ

260,6

0809 30

TR

140,1

ZZ

140,1

0809 40 05

IL

160,5

ZZ

160,5

---

(1)  Landefortegnelse fastsat ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1833/2006 (EUT L 354 af 14.12.2006, s. 19). Koden »ZZ« = »anden oprindelse«.

---

| 7.7.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 176/3 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 176/3

---

KOMMISSIONS FORORDNING (EF) Nr. 585/2009

af 6. juli 2009

om særforanstaltninger vedrørende restitutionslicenser for eksportrestitutioner for visse landbrugsprodukter, der udføres i form af varer, der ikke er omfattet af bilag I til traktaten

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 3448/93 af 6. december 1993 om en ordning for handelen med visse varer fremstillet af landbrugsprodukter (1), særlig artikel 8, stk. 3, første afsnit, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I henhold til Kommissionens forordning (EF) nr. 1043/2005 af 30. juni 2005 om gennemførelse af Rådets forordning (EF) nr. 3448/93 for så vidt angår eksportrestitutionsordningen for visse landbrugsprodukter, der udføres i form af varer, der ikke er omfattet af bilag I til traktaten, og kriterierne for fastsættelse af restitutionsbeløbet (2) er restitutionslicenser, som der ansøges om i henhold til artikel 33, litra a), eller artikel 38a senest den 7. november, gyldige indtil udløbet af den tiende måned efter den måned, i hvilken ansøgningen om restitutionslicens blev indgivet. |
| --- | --- |

(1)

I henhold til Kommissionens forordning (EF) nr. 1043/2005 af 30. juni 2005 om gennemførelse af Rådets forordning (EF) nr. 3448/93 for så vidt angår eksportrestitutionsordningen for visse landbrugsprodukter, der udføres i form af varer, der ikke er omfattet af bilag I til traktaten, og kriterierne for fastsættelse af restitutionsbeløbet (2) er restitutionslicenser, som der ansøges om i henhold til artikel 33, litra a), eller artikel 38a senest den 7. november, gyldige indtil udløbet af den tiende måned efter den måned, i hvilken ansøgningen om restitutionslicens blev indgivet.

| (2) | Ved udstedelsen af en restitutionslicens forpligtes indehaveren i henhold til forordning (EF) nr. 1043/2005 desuden til at anmode om restitutioner til et beløb svarende til det beløb, for hvilket licensen er udstedt, for udførsler, der finder sted i restitutionslicensens gyldighedsperiode. |
| --- | --- |

(2)

Ved udstedelsen af en restitutionslicens forpligtes indehaveren i henhold til forordning (EF) nr. 1043/2005 desuden til at anmode om restitutioner til et beløb svarende til det beløb, for hvilket licensen er udstedt, for udførsler, der finder sted i restitutionslicensens gyldighedsperiode.

| (3) | Hvis forpligtelsen til at ansøge om restitution ikke er blevet opfyldt, fortabes den del af sikkerheden, der svarer til forskellen mellem 95 % af det beløb, der er angivet i restitutionslicensen, og det beløb, der faktisk er blevet ansøgt om. På grund af konsekvenserne af den økonomiske og finansielle krise på tredjelandenes markeder i regnskabsperioden 2009 har gyldighedsperioden på ti måneder for visse restitutionslicenser, der er udstedt for varer, der ikke er omfattet af bilag I til traktaten, og som er udstedt med henblik på anvendelse fra den 1. oktober 2008, været præget af stor risiko og usikkerhed for de erhvervsdrivende. Denne øgede usikkerhed berører næsten alle udførsler, der er omfattet af restitutionslicenser til anvendelse fra den 1. oktober 2008. Sammenlignet med basisfødevarer er de fleste varer, der ikke er omfattet af bilag I til traktaten, og for hvilke der ydes eksportrestitutioner, ikke vigtige varer og er særlig følsomme over for fald i forbruget i importlandene. |
| --- | --- |

(3)

Hvis forpligtelsen til at ansøge om restitution ikke er blevet opfyldt, fortabes den del af sikkerheden, der svarer til forskellen mellem 95 % af det beløb, der er angivet i restitutionslicensen, og det beløb, der faktisk er blevet ansøgt om. På grund af konsekvenserne af den økonomiske og finansielle krise på tredjelandenes markeder i regnskabsperioden 2009 har gyldighedsperioden på ti måneder for visse restitutionslicenser, der er udstedt for varer, der ikke er omfattet af bilag I til traktaten, og som er udstedt med henblik på anvendelse fra den 1. oktober 2008, været præget af stor risiko og usikkerhed for de erhvervsdrivende. Denne øgede usikkerhed berører næsten alle udførsler, der er omfattet af restitutionslicenser til anvendelse fra den 1. oktober 2008. Sammenlignet med basisfødevarer er de fleste varer, der ikke er omfattet af bilag I til traktaten, og for hvilke der ydes eksportrestitutioner, ikke vigtige varer og er særlig følsomme over for fald i forbruget i importlandene.

| (4) | Virkningen af den finansielle og økonomiske krise blev tydelig fra udgangen af september 2008. Som følge af krisen står eksportører af varer, der er omfattet af restitutionslicenser, der er udstedt med henblik på anvendelse fra den 1. oktober 2008 med en gyldighedsperiode på ti måneder, og som skal dække udførsler indtil udgangen af juli 2009, nu over for en situation, hvor ikke alle de restitutionslicenser, der er udstedt med henblik på anvendelse fra den 1. oktober 2008, kan udnyttes fuldt ud. |
| --- | --- |

(4)

Virkningen af den finansielle og økonomiske krise blev tydelig fra udgangen af september 2008. Som følge af krisen står eksportører af varer, der er omfattet af restitutionslicenser, der er udstedt med henblik på anvendelse fra den 1. oktober 2008 med en gyldighedsperiode på ti måneder, og som skal dække udførsler indtil udgangen af juli 2009, nu over for en situation, hvor ikke alle de restitutionslicenser, der er udstedt med henblik på anvendelse fra den 1. oktober 2008, kan udnyttes fuldt ud.

| (5) | For at begrænse konsekvenserne af den negative udvikling for eksportørerne er det nødvendigt at bestemme, at uanset artikel 39, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1043/2005 og artikel 40, stk. 3, i Kommissionens forordning (EF) nr. 376/2008 om fælles gennemførelsesbestemmelser for ordningen med import- og eksportlicenser og forudfastsættelsesattester for landbrugsprodukter (3) bør gyldigheden af restitutionslicenser, som der er ansøgt om i henhold til artikel 33, litra a), eller artikel 38a i forordning (EF) nr. 1043/2005 mellem den 8. juli og 26. september 2008 med henblik på anvendelse fra den 1. oktober 2008, forlænges indtil den 30. september 2009. |
| --- | --- |

(5)

For at begrænse konsekvenserne af den negative udvikling for eksportørerne er det nødvendigt at bestemme, at uanset artikel 39, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1043/2005 og artikel 40, stk. 3, i Kommissionens forordning (EF) nr. 376/2008 om fælles gennemførelsesbestemmelser for ordningen med import- og eksportlicenser og forudfastsættelsesattester for landbrugsprodukter (3) bør gyldigheden af restitutionslicenser, som der er ansøgt om i henhold til artikel 33, litra a), eller artikel 38a i forordning (EF) nr. 1043/2005 mellem den 8. juli og 26. september 2008 med henblik på anvendelse fra den 1. oktober 2008, forlænges indtil den 30. september 2009.

| (6) | Bestemmelserne i artikel 40, stk. 3, i forordning (EF) nr. 376/2008 bør ikke finde anvendelse i det foreliggende tilfælde, da forlængelsen af gyldighedsperioden for de pågældende restitutionslicenser ikke skyldes force majeure. Det er derfor nødvendigt med en udtrykkelig fravigelse af artikel 23, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1043/2005, for at artikel 40, stk. 3, i forordning (EF) nr. 376/2008 ikke skal finde anvendelse på det foreliggende tilfælde. |
| --- | --- |

(6)

Bestemmelserne i artikel 40, stk. 3, i forordning (EF) nr. 376/2008 bør ikke finde anvendelse i det foreliggende tilfælde, da forlængelsen af gyldighedsperioden for de pågældende restitutionslicenser ikke skyldes force majeure. Det er derfor nødvendigt med en udtrykkelig fravigelse af artikel 23, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1043/2005, for at artikel 40, stk. 3, i forordning (EF) nr. 376/2008 ikke skal finde anvendelse på det foreliggende tilfælde.

| (7) | Nogle restitutionslicenser med en gyldighedsperiode på ti måneder, som der er ansøgt om mellem den 8. juli og den 7. november 2008 i henhold til artikel 33, litra a), eller artikel 38a i forordning (EF) nr. 1043/2005, kan allerede være blevet tilbageleveret til den udstedende myndighed i henhold til artikel 45, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1043/2005, når nærværende forordning træder i kraft. For at sikre, at alle indehavere af disse restitutionslicenser behandles ens, bør der gives mulighed for, at den udstedende myndighed kan genudstede de tilbageleverede licenser eller partiallicenser og lade de hertil knyttede sikkerheder stille på ny. |
| --- | --- |

(7)

Nogle restitutionslicenser med en gyldighedsperiode på ti måneder, som der er ansøgt om mellem den 8. juli og den 7. november 2008 i henhold til artikel 33, litra a), eller artikel 38a i forordning (EF) nr. 1043/2005, kan allerede være blevet tilbageleveret til den udstedende myndighed i henhold til artikel 45, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1043/2005, når nærværende forordning træder i kraft. For at sikre, at alle indehavere af disse restitutionslicenser behandles ens, bør der gives mulighed for, at den udstedende myndighed kan genudstede de tilbageleverede licenser eller partiallicenser og lade de hertil knyttede sikkerheder stille på ny.

| (8) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for Horisontale Spørgsmål i forbindelse med Handel med Forarbejdede Landbrugsprodukter uden for Traktatens Bilag I — |
| --- | --- |

(8)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for Horisontale Spørgsmål i forbindelse med Handel med Forarbejdede Landbrugsprodukter uden for Traktatens Bilag I —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

Uanset artikel 39, stk. 2, andet afsnit, og artikel 23, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1043/2005 bør gyldigheden af restitutionslicenser med en gyldighedsperiode på ti måneder, som der er ansøgt om mellem den 8. juli og den 7. november 2008 i henhold til artikel 33, litra a), eller artikel 38a i forordning (EF) nr. 1043/2005, forlænges indtil den 30. september 2009.

Artikel 2

Licenser eller partiallicenser med en gyldighedsperiode på ti måneder, som der er ansøgt om mellem den 8. juli og den 7. november 2008 i henhold til artikel 33, litra a), eller artikel 38a i forordning (EF) nr. 1043/2005, og som er blevet tilbageleveret til den udstedende myndighed før ikrafttrædelsen af nærværende forordning, jf. artikel 45, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1043/2005, genudstedes efter skriftlig anmodning fra indehaveren for de uudnyttede beløb, der er tilbage på restitutionslicenserne, når der er stillet sikkerhed herfor over for den udstedende myndighed.

Artikel 3

Denne forordning træder i kraft på tredjedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 6. juli 2009.

På Kommissionens vegne

Günter VERHEUGEN

Næstformand

---

(1)  EFT L 318 af 20.12.1993, s. 18.

1

(2)  EUT L 172 af 5.7.2005, s. 24.

2

(3)  EUT L 114 af 26.4.2008, s. 3.

3

---

| 7.7.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 176/5 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 176/5

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 586/2009

af 6. juli 2009

om ændring af forordning (EF) nr. 1043/2005 for så vidt angår gyldighedsperioden for visse restitutionslicenser

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 3448/93 af 6. december 1993 om en ordning for handelen med visse varer fremstillet af landbrugsprodukter (1), særlig artikel 8, stk. 3, første afsnit, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I henhold til Kommissionens forordning (EF) nr. 1043/2005 af 30. juni 2005 om gennemførelse af Rådets forordning (EF) nr. 3448/93 for så vidt angår eksportrestitutionsordningen for visse landbrugsprodukter, der udføres i form af varer, der ikke er omfattet af bilag I til traktaten og kriterierne for fastsættelse af restitutionsbeløbet (2) er restitutionslicenser, som der er ansøgt om i overensstemmelse med artikel 33, litra a), eller artikel 38a senest den 7. november, gyldige indtil udløbet af den tiende måned efter den måned, hvori ansøgningen om restitutionslicens blev indgivet. |
| --- | --- |

(1)

I henhold til Kommissionens forordning (EF) nr. 1043/2005 af 30. juni 2005 om gennemførelse af Rådets forordning (EF) nr. 3448/93 for så vidt angår eksportrestitutionsordningen for visse landbrugsprodukter, der udføres i form af varer, der ikke er omfattet af bilag I til traktaten og kriterierne for fastsættelse af restitutionsbeløbet (2) er restitutionslicenser, som der er ansøgt om i overensstemmelse med artikel 33, litra a), eller artikel 38a senest den 7. november, gyldige indtil udløbet af den tiende måned efter den måned, hvori ansøgningen om restitutionslicens blev indgivet.

| (2) | Gyldighedsperioden på ti måneder for licenser, som der er ansøgt om før den 7. november, blev fastsat for at få ordningen med restitutioner i den særlige situation med fremrykket suspension af eksportrestitutionerne for sukker efter reformen af den fælles markedsordning for sukker til at fungere bedre. Bestemmelsen om fastsættelse af en gyldighedsperiode på ti måneder bør derfor kun gælde for regnskabsperioden 2009 og omfatte de licenser, der er ansøgt om senest den 7. november 2008. Den pågældende bestemmelse er derfor ikke længere nødvendig og bør derfor slettes. |
| --- | --- |

(2)

Gyldighedsperioden på ti måneder for licenser, som der er ansøgt om før den 7. november, blev fastsat for at få ordningen med restitutioner i den særlige situation med fremrykket suspension af eksportrestitutionerne for sukker efter reformen af den fælles markedsordning for sukker til at fungere bedre. Bestemmelsen om fastsættelse af en gyldighedsperiode på ti måneder bør derfor kun gælde for regnskabsperioden 2009 og omfatte de licenser, der er ansøgt om senest den 7. november 2008. Den pågældende bestemmelse er derfor ikke længere nødvendig og bør derfor slettes.

| (3) | Da Kommissionens forordning (EF) nr. 585/2009 af 6. juli 2009 om særforanstaltninger vedrørende restitutionslicenser for eksportrestitutioner for visse landbrugsprodukter, der udføres i form af varer, som ikke er omfattet af bilag I til traktaten (3), kun gælder for restitutionslicenser, der er ansøgt om mellem den 8. juli og den 7. november 2008 i henhold til artikel 33, litra a), eller artikel 38a i forordning (EF) nr. 1043/2005, er det hensigtsmæssigt at specificere, at de ændringer, der indføres ved nærværende forordning, ikke berører bestemmelserne i forordning (EF) nr. 585/2009. |
| --- | --- |

(3)

Da Kommissionens forordning (EF) nr. 585/2009 af 6. juli 2009 om særforanstaltninger vedrørende restitutionslicenser for eksportrestitutioner for visse landbrugsprodukter, der udføres i form af varer, som ikke er omfattet af bilag I til traktaten (3), kun gælder for restitutionslicenser, der er ansøgt om mellem den 8. juli og den 7. november 2008 i henhold til artikel 33, litra a), eller artikel 38a i forordning (EF) nr. 1043/2005, er det hensigtsmæssigt at specificere, at de ændringer, der indføres ved nærværende forordning, ikke berører bestemmelserne i forordning (EF) nr. 585/2009.

| (4) | Forordning (EF) nr. 1043/2005 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed. |
| --- | --- |

(4)

Forordning (EF) nr. 1043/2005 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed.

| (5) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for Horisontale Spørgsmål i forbindelse med Handel med Forarbejdede Landbrugsprodukter uden for Traktatens Bilag I — |
| --- | --- |

(5)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for Horisontale Spørgsmål i forbindelse med Handel med Forarbejdede Landbrugsprodukter uden for Traktatens Bilag I —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

I artikel 39, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1043/2005 foretages følgende ændringer:

| 1) | Første afsnit affattes således:
  »Med forbehold af bestemmelserne i andet afsnit er restitutionslicenserne gyldige indtil udløbet af den femte måned efter den måned, hvori der er ansøgt om licens, eller indtil regnskabsperiodens udløb, hvis denne udløber forinden.« |
| --- | --- |

1)

Første afsnit affattes således:

»Med forbehold af bestemmelserne i andet afsnit er restitutionslicenserne gyldige indtil udløbet af den femte måned efter den måned, hvori der er ansøgt om licens, eller indtil regnskabsperiodens udløb, hvis denne udløber forinden.«

| 2) | Andet afsnit udgår. |
| --- | --- |

2)

Andet afsnit udgår.

Artikel 2

Den gyldighedsperiode, der er fastsat i forordning (EF) nr. 5852009, gælder for restitutionslicenser, der er ansøgt om mellem den 8. juli og den 7. november 2008 i henhold til artikel 33, litra a), eller artikel 38a i forordning (EF) nr. 1043/2005.

Artikel 3

Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 6. juli 2009.

På Kommissionens vegne

Günter VERHEUGEN

Næstformand

---

(1)  EFT L 318 af 20.12.1993, s. 18.

1

(2)  EUT L 172 af 5.7.2005, s. 24.

2

(3)  Se side 3 i denne EUT.

3

---

II Retsakter vedtaget i henhold til traktaterne om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab/Euratom, hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk

AFGØRELSER OG BESLUTNINGER

Kommissionen

| 7.7.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 176/7 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 176/7

---

KOMMISSIONENS BESLUTNING

af 10. december 2008

om statsstøtte C 52/2006 (tidl. NN 73/06, tidl. N 340/06) delvis gennemført af Polen til fordel for Odlewnia Żeliwa »Śrem« S.A.

(meddelt under nummer K(2008) 7049)

(Kun den polske udgave er autentisk)

(EØS-relevant tekst)

(2009/523/EF)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 88, stk. 2, afsnit 1,

under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, særlig artikel 62, stk. 1, litra a),

efter at have opfordret interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger i overensstemmelse med disse artikler, og

ud fra følgende betragtninger:

I.   SAGSFORLØB

| (1) | Den 1. juni 2006 anmeldte Polen over for Kommissionen en omstruktureringsstøtte til fordel for Odlewnia Żeliwa »Śrem« (i det følgende benævnt »Odlewnia Śrem«), hovedsagelig vedrørende afvikling i rater af offentligretlige forpligtelser. Det konstateredes, at nogle af støtteforanstaltningerne var bevilget efter Polens tiltrædelse uden Kommissionens godkendelse. Denne støtte blev derfor betegnet som ulovlig. |
| --- | --- |

(1)

Den 1. juni 2006 anmeldte Polen over for Kommissionen en omstruktureringsstøtte til fordel for Odlewnia Żeliwa »Śrem« (i det følgende benævnt »Odlewnia Śrem«), hovedsagelig vedrørende afvikling i rater af offentligretlige forpligtelser. Det konstateredes, at nogle af støtteforanstaltningerne var bevilget efter Polens tiltrædelse uden Kommissionens godkendelse. Denne støtte blev derfor betegnet som ulovlig.

| (2) | Ved brev af 6. december 2006 underrettede Kommissionen Polen om sin beslutning om at indlede proceduren efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2, vedrørende ovennævnte støtte. |
| --- | --- |

(2)

Ved brev af 6. december 2006 underrettede Kommissionen Polen om sin beslutning om at indlede proceduren efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2, vedrørende ovennævnte støtte.

| (3) | Kommissionens beslutning om at indlede proceduren efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2, blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende. Kommissionen opfordrede interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger til den omhandlede støtte. |
| --- | --- |

(3)

Kommissionens beslutning om at indlede proceduren efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2, blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende. Kommissionen opfordrede interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger til den omhandlede støtte.

| (4) | Den 31. januar 2007 forelagde Polen sine bemærkninger vedrørende Kommissionens beslutning om at indlede undersøgelsen. Der er ikke indkommet bemærkninger fra tredjepart. |
| --- | --- |

(4)

Den 31. januar 2007 forelagde Polen sine bemærkninger vedrørende Kommissionens beslutning om at indlede undersøgelsen. Der er ikke indkommet bemærkninger fra tredjepart.

| (5) | Den 15. april 2008 anmodede Kommissionen Polen om at fremsende yderligere oplysninger vedrørende støtten. |
| --- | --- |

(5)

Den 15. april 2008 anmodede Kommissionen Polen om at fremsende yderligere oplysninger vedrørende støtten.

| (6) | I sit svar af 30. april 2008 underrettede Polen Kommissionen om, at den planlagte statsstøtte var trukket tilbage. Kommissionen kunne imidlertid ikke betragte dette som en tilbagetrækning af støtte i henhold til artikel 8 i Rådets forordning (EF) nr. 659/99 (1), da den tidligere gennemførte betalingshenstand allerede længe havde haft reel betydning for støttemodtageren og havde givet dennes virksomhed en klar fordel i forhold til andre virksomheder, som indfrier deres forpligtelser rettidigt. |
| --- | --- |

(6)

I sit svar af 30. april 2008 underrettede Polen Kommissionen om, at den planlagte statsstøtte var trukket tilbage. Kommissionen kunne imidlertid ikke betragte dette som en tilbagetrækning af støtte i henhold til artikel 8 i Rådets forordning (EF) nr. 659/99 (1), da den tidligere gennemførte betalingshenstand allerede længe havde haft reel betydning for støttemodtageren og havde givet dennes virksomhed en klar fordel i forhold til andre virksomheder, som indfrier deres forpligtelser rettidigt.

II.   BESKRIVELSE AF STØTTEMODTAGEREN OG OMSTRUKTURERINGEN

| (7) | Odlewnia Śrem startede sin produktionsvirksomhed i 1968. Virksomheden producerer hovedsagelig støbejern til skibsbygningsindustrien. I 1999 påbegyndtes en privatisering af virksomheden. På dette tidspunkt solgte den polske statskasse 85 % af aktierne til CENTROZAP (44,9 %), BANK PEKAO (25,1 %) og de ansatte (15 %). En af grundene til, at støttemodtagerens situation forværredes, var den svære finansielle situation, der gjorde sig gældende for hovedaktionæren CENTROZAP, der på et tidspunkt var indehaver af 71,4 % af Odlewnia Śrems aktier. For tiden ejes Odlewnia Śrem af PIOMA-ODLEWNIA, som er indehaver af 85,1 % af aktierne. Ifølge de polske myndigheder har Odlewnia Śrem en markedsandel på 6-8 % af det polske støbejernsmarked. Virksomheden har hjemsted i en region, der er berettiget til regionalstøtte i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra a). |
| --- | --- |

(7)

Odlewnia Śrem startede sin produktionsvirksomhed i 1968. Virksomheden producerer hovedsagelig støbejern til skibsbygningsindustrien. I 1999 påbegyndtes en privatisering af virksomheden. På dette tidspunkt solgte den polske statskasse 85 % af aktierne til CENTROZAP (44,9 %), BANK PEKAO (25,1 %) og de ansatte (15 %). En af grundene til, at støttemodtagerens situation forværredes, var den svære finansielle situation, der gjorde sig gældende for hovedaktionæren CENTROZAP, der på et tidspunkt var indehaver af 71,4 % af Odlewnia Śrems aktier. For tiden ejes Odlewnia Śrem af PIOMA-ODLEWNIA, som er indehaver af 85,1 % af aktierne. Ifølge de polske myndigheder har Odlewnia Śrem en markedsandel på 6-8 % af det polske støbejernsmarked. Virksomheden har hjemsted i en region, der er berettiget til regionalstøtte i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra a).

| (8) | Omstruktureringen af Odlewnia Śrem påbegyndtes i 2003. I 2004 blev den første omstruktureringsplan udarbejdet, og den blev godkendt af formanden for det industrielle udviklingsagentur (ARP — Agencja Rozwoju Przemysłu). |
| --- | --- |

(8)

Omstruktureringen af Odlewnia Śrem påbegyndtes i 2003. I 2004 blev den første omstruktureringsplan udarbejdet, og den blev godkendt af formanden for det industrielle udviklingsagentur (ARP — Agencja Rozwoju Przemysłu).

| (9) | Ifølge de oplysninger, de polske myndigheder har fremlagt, ønskede Odlewnia Śrem at udnytte mulighederne i den ændrede lov af 30. oktober 2002 om statsstøtte til virksomheder af særlig betydning for arbejdsmarkedet, som udvidede mulighederne for afskrivning af offentligretlig gæld (kapitel 5a), men som også indførte yderligere krav til virksomheden, såsom aftale om overdragelse af ejerskabet af en del af virksomhedens aktiver til en uafhængig »operatør«. »Operatøren« skulle være et selskab, der var fuldstændigt ejet af ARP eller staten. Operatørens indtægter fra salget af disse aktiver skulle dække mindst en del af de offentligretlige forpligtelser hos den virksomhed, der var under omstrukturering, og de resterende forpligtelser skulle afskrives, når omstruktureringen var fuldendt. Fristen for gennemførelsen af omstruktureringen i henhold til kapitel 5a i loven af 30. oktober 2002 udløb den 19. marts 2006, uden at operatøren havde gennemført salget af aktiverne. Dette til trods erklærede formanden for ARP i sin beslutning af 27. juni 2006, at omstruktureringen var gennemført, da Odlewnia Śrem havde genvundet sin rentabilitet, og alt hvad der behøvedes for fuldendelsen af omstruktureringen kun var Kommissionens godkendelse af, af virksomheden afviklede sine offentligretlige forpligtelser i rater. Efter den utilfredsstillende gennemførelse af proceduren i henhold til kapitel 5a kontaktede virksomheden sine fem offentligretlige kreditorer med henblik på henstand med betalingerne på baggrund af skattelovgivningens mere generelt anvendte bestemmelser, hvilket var mindre fordelagtigt for virksomheden end løsningen i henhold til kapitel 5a. |
| --- | --- |

(9)

Ifølge de oplysninger, de polske myndigheder har fremlagt, ønskede Odlewnia Śrem at udnytte mulighederne i den ændrede lov af 30. oktober 2002 om statsstøtte til virksomheder af særlig betydning for arbejdsmarkedet, som udvidede mulighederne for afskrivning af offentligretlig gæld (kapitel 5a), men som også indførte yderligere krav til virksomheden, såsom aftale om overdragelse af ejerskabet af en del af virksomhedens aktiver til en uafhængig »operatør«. »Operatøren« skulle være et selskab, der var fuldstændigt ejet af ARP eller staten. Operatørens indtægter fra salget af disse aktiver skulle dække mindst en del af de offentligretlige forpligtelser hos den virksomhed, der var under omstrukturering, og de resterende forpligtelser skulle afskrives, når omstruktureringen var fuldendt. Fristen for gennemførelsen af omstruktureringen i henhold til kapitel 5a i loven af 30. oktober 2002 udløb den 19. marts 2006, uden at operatøren havde gennemført salget af aktiverne. Dette til trods erklærede formanden for ARP i sin beslutning af 27. juni 2006, at omstruktureringen var gennemført, da Odlewnia Śrem havde genvundet sin rentabilitet, og alt hvad der behøvedes for fuldendelsen af omstruktureringen kun var Kommissionens godkendelse af, af virksomheden afviklede sine offentligretlige forpligtelser i rater. Efter den utilfredsstillende gennemførelse af proceduren i henhold til kapitel 5a kontaktede virksomheden sine fem offentligretlige kreditorer med henblik på henstand med betalingerne på baggrund af skattelovgivningens mere generelt anvendte bestemmelser, hvilket var mindre fordelagtigt for virksomheden end løsningen i henhold til kapitel 5a.

| (10) | Ifølge de polske myndigheder beløber omstruktureringsomkostningerne sig til 43,6 mio. PLN. Omkostningerne ved den finansielle omstrukturering beløber sig til ca. 75 % af de samlede omstruktureringsomkostninger. Det resterende beløb vedrører hovedsagelig udgifter til modernisering af virksomhedens infrastruktur. |
| --- | --- |

(10)

Ifølge de polske myndigheder beløber omstruktureringsomkostningerne sig til 43,6 mio. PLN. Omkostningerne ved den finansielle omstrukturering beløber sig til ca. 75 % af de samlede omstruktureringsomkostninger. Det resterende beløb vedrører hovedsagelig udgifter til modernisering af virksomhedens infrastruktur.

| (11) | Omstruktureringsplanen fokuserer først og fremmest på modernisering af produktionsanlæg og investeringer, der sigter på at forbedre kvaliteten af virksomhedens forvaltning (f.eks. indførelse af computer-programmet SAP R/3 som SREM’s vigtigste edb-redskab) |
| --- | --- |

(11)

Omstruktureringsplanen fokuserer først og fremmest på modernisering af produktionsanlæg og investeringer, der sigter på at forbedre kvaliteten af virksomhedens forvaltning (f.eks. indførelse af computer-programmet SAP R/3 som SREM’s vigtigste edb-redskab)

| (12) | For det andet består en stor del af omstruktureringen af finansiel omstrukturering, dvs. hovedsagelig betalinger i rater og afskrivning af offentligretlig gæld. Desuden blev der som del af en kreditoraftale indgået med kreditorerne den 17. maj 2005 aftalt en delvis afskrivning af de civilretlige forpligtelser på 1,4 mio. PLN. |
| --- | --- |

(12)

For det andet består en stor del af omstruktureringen af finansiel omstrukturering, dvs. hovedsagelig betalinger i rater og afskrivning af offentligretlig gæld. Desuden blev der som del af en kreditoraftale indgået med kreditorerne den 17. maj 2005 aftalt en delvis afskrivning af de civilretlige forpligtelser på 1,4 mio. PLN.

| (13) | For det tredje reducerede virksomheden antallet af ansatte fra 1 776 i 2002 til 1 457 i 2005 og har ikke planer om yderligere omstrukturering på personaleområdet. Polen hævdede imidlertid, at den midlertidige ophævelse af anvendelsen af bestemmelserne i den kollektive virksomhedsaftale (ZUZP — Zakładowy Układ Zbiorowy Pracy) udgjorde en reducering af beskæftigelsesomkostningerne, da virksomheden midlertidigt var fritaget for indbetalinger til virksomhedernes socialbidragsfond (Zakładowy Fundusz Świadczeń Socjalnych). |
| --- | --- |

(13)

For det tredje reducerede virksomheden antallet af ansatte fra 1 776 i 2002 til 1 457 i 2005 og har ikke planer om yderligere omstrukturering på personaleområdet. Polen hævdede imidlertid, at den midlertidige ophævelse af anvendelsen af bestemmelserne i den kollektive virksomhedsaftale (ZUZP — Zakładowy Układ Zbiorowy Pracy) udgjorde en reducering af beskæftigelsesomkostningerne, da virksomheden midlertidigt var fritaget for indbetalinger til virksomhedernes socialbidragsfond (Zakładowy Fundusz Świadczeń Socjalnych).

| (14) | Omstruktureringen af aktiver bestod i leasing af aktiver, der ikke var direkte forbundet med produktionen, såsom et hotel (Ośrodek Wypoczynkowy i Ostrowieczno) og andre faciliteter, for i alt 0,4 mio. PLN. Desuden planlægges der salg af yderligere aktiver for ca. 2,6 mio. EUR, men dette er endnu ikke gennemført. |
| --- | --- |

(14)

Omstruktureringen af aktiver bestod i leasing af aktiver, der ikke var direkte forbundet med produktionen, såsom et hotel (Ośrodek Wypoczynkowy i Ostrowieczno) og andre faciliteter, for i alt 0,4 mio. PLN. Desuden planlægges der salg af yderligere aktiver for ca. 2,6 mio. EUR, men dette er endnu ikke gennemført.

| (15) | Før Kommissionen indledte proceduren efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2, var den blevet underrettet om, at virksomheden havde forsøgt at finde en ny investor siden 2003, og de polske myndigheder havde understreget betydningen af en privatisering for virksomhedens langsigtede rentabilitet. Polen har underrettet Kommissionen om, at dette mål er nået, eftersom 85,1 % af Odlewnia Śrems aktier er solgt til det private selskab PIOMA-ODLEWNIA. |
| --- | --- |

(15)

Før Kommissionen indledte proceduren efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2, var den blevet underrettet om, at virksomheden havde forsøgt at finde en ny investor siden 2003, og de polske myndigheder havde understreget betydningen af en privatisering for virksomhedens langsigtede rentabilitet. Polen har underrettet Kommissionen om, at dette mål er nået, eftersom 85,1 % af Odlewnia Śrems aktier er solgt til det private selskab PIOMA-ODLEWNIA.

| (16) | Odlewnia Śrem har reduceret sin produktionskapacitet fra 57 000 ton til 55 000 ton støbejern om året og forventer ikke yderligere reduceringer af produktionskapaciteten, idet dette ifølge virksomheden vil bringe dens rentabilitet i fare. Polen har foreslået to alternative kompenserende modydelser. For det første har virksomheden reduceret sin produktion af støbejern til industrielle fittings med 50 % (fra ca. 11 000 ton til 5 500 ton). For det andet oplyser Polen, at virksomheden indstiller sin produktion af støbejern til vindkraftværker. |
| --- | --- |

(16)

Odlewnia Śrem har reduceret sin produktionskapacitet fra 57 000 ton til 55 000 ton støbejern om året og forventer ikke yderligere reduceringer af produktionskapaciteten, idet dette ifølge virksomheden vil bringe dens rentabilitet i fare. Polen har foreslået to alternative kompenserende modydelser. For det første har virksomheden reduceret sin produktion af støbejern til industrielle fittings med 50 % (fra ca. 11 000 ton til 5 500 ton). For det andet oplyser Polen, at virksomheden indstiller sin produktion af støbejern til vindkraftværker.

III.   BESLUTNINGEN OM INDLEDNING AF PROCEDUREN EFTER EF-TRAKTATENS ARTIKEL 88, STK. 2

| (17) | Kommissionen besluttede at indlede den formelle undersøgelsesprocedure, fordi den var i tvivl om, hvorvidt omstruktureringsstøtten var forenelig med fællesmarkedet. Denne tvivl var baseret på fire forhold. |
| --- | --- |

(17)

Kommissionen besluttede at indlede den formelle undersøgelsesprocedure, fordi den var i tvivl om, hvorvidt omstruktureringsstøtten var forenelig med fællesmarkedet. Denne tvivl var baseret på fire forhold.

| (18) | For det første betvivlede Kommissionen, at Odlewnia Śrem kunne betegnes som kriseramt virksomhed ud fra Fællesskabets rammebestemmelser for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder (2) (i det følgende benævnt »rammebestemmelserne fra 2004«), og om Odlewnia Śrem i denne forbindelse kunne komme i betragtning til omstruktureringsstøtte, da virksomheden i 2005 kunne notere en nettofortjeneste på 3,9 mio. PLN. |
| --- | --- |

(18)

For det første betvivlede Kommissionen, at Odlewnia Śrem kunne betegnes som kriseramt virksomhed ud fra Fællesskabets rammebestemmelser for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder (2) (i det følgende benævnt »rammebestemmelserne fra 2004«), og om Odlewnia Śrem i denne forbindelse kunne komme i betragtning til omstruktureringsstøtte, da virksomheden i 2005 kunne notere en nettofortjeneste på 3,9 mio. PLN.

| (19) | For det andet betvivlede Kommissionen, at omstruktureringsplanen kunne genoprette støttemodtagerens langsigtede rentabilitet, da den tilsyneladende var koncentreret om gældsafvikling og dækning af driftsomkostninger, og virksomheden udfoldede store bestræbelser på at finde en privat investor. |
| --- | --- |

(19)

For det andet betvivlede Kommissionen, at omstruktureringsplanen kunne genoprette støttemodtagerens langsigtede rentabilitet, da den tilsyneladende var koncentreret om gældsafvikling og dækning af driftsomkostninger, og virksomheden udfoldede store bestræbelser på at finde en privat investor.

| (20) | For det tredje var Kommissionen i tvivl om, hvorvidt støtten var begrænset til et minimum, og om støttemodtagerens eget bidrag var betydeligt og så højt som muligt, især da de polske myndigheder ikke havde fremlagt konkrete privatiseringsplaner, i henhold til hvilke egetbidraget ville have været betydeligt større. |
| --- | --- |

(20)

For det tredje var Kommissionen i tvivl om, hvorvidt støtten var begrænset til et minimum, og om støttemodtagerens eget bidrag var betydeligt og så højt som muligt, især da de polske myndigheder ikke havde fremlagt konkrete privatiseringsplaner, i henhold til hvilke egetbidraget ville have været betydeligt større.

| (21) | Endelig nærede Kommissionen tvivl med hensyn til de kompenserende modydelser, da Polen ikke havde påvist, at den i betragtning 16 nævnte reduktion af produktionen reelt udgjorde kompenserende modydelser og ikke kun var resultatet af ydre faktorer såsom faldende efterspørgsel eller manglende evne til at konkurrere på de for virksomheden relevante markeder. |
| --- | --- |

(21)

Endelig nærede Kommissionen tvivl med hensyn til de kompenserende modydelser, da Polen ikke havde påvist, at den i betragtning 16 nævnte reduktion af produktionen reelt udgjorde kompenserende modydelser og ikke kun var resultatet af ydre faktorer såsom faldende efterspørgsel eller manglende evne til at konkurrere på de for virksomheden relevante markeder.

IV.   BEMÆRKNINGER FRA PARTERNE

| (22) | Kommissionen har alene modtaget bemærkninger fra Polen. |
| --- | --- |

(22)

Kommissionen har alene modtaget bemærkninger fra Polen.

| (23) | De polske myndigheder har underrettet Kommissionen om visse ændringer af den støtte, der er tildelt efter tiltrædelsen, som på nuværende tidspunkt skulle beløbe sig til 24,2 mio. PLN. I nedenstående tabel er omstruktureringsstøtten (allerede tildelt støtte og planlagt støtte) til Odlewnia Śrem sammenfattet, således som den fremgår af de oplysninger, de polske myndigheder har fremsendt i forbindelse med deres bemærkninger til indledningen af undersøgelsesproceduren. |
| --- | --- |

(23)

De polske myndigheder har underrettet Kommissionen om visse ændringer af den støtte, der er tildelt efter tiltrædelsen, som på nuværende tidspunkt skulle beløbe sig til 24,2 mio. PLN. I nedenstående tabel er omstruktureringsstøtten (allerede tildelt støtte og planlagt støtte) til Odlewnia Śrem sammenfattet, således som den fremgår af de oplysninger, de polske myndigheder har fremsendt i forbindelse med deres bemærkninger til indledningen af undersøgelsesproceduren.

| (24) | Den samlede støtte andrager nominelt 43,6 mio. PLN. Foranstaltningerne omfatter en statsgaranti, et lån på favorable vilkår, direkte tilskud og henstand med betaling af og/eller afskrivning af offentligretlig gæld. I nedenstående tabel præsenteres detaljerne vedrørende statsstøtten (støtteelementer i henhold til de polske myndigheders oplysninger). |
| --- | --- |

(24)

Den samlede støtte andrager nominelt 43,6 mio. PLN. Foranstaltningerne omfatter en statsgaranti, et lån på favorable vilkår, direkte tilskud og henstand med betaling af og/eller afskrivning af offentligretlig gæld. I nedenstående tabel præsenteres detaljerne vedrørende statsstøtten (støtteelementer i henhold til de polske myndigheders oplysninger).

Tabel 1

Tildelt statsstøtte

| A | B | C | D | E | F |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nr. | Formodet dato for aftale eller beslutning | Støttebevilgende myndighed | Støtteform | Nominel værdi
  (PLN) | Støttebeløb
  (PLN) |
| Statsstøtte tildelt inden tiltrædelsen, som ikke finder anvendelse efter tiltrædelsen |
| 1 | 19.3.2004 | Borgmesteren i Śrem | Afskrivning af ejendomsskatterestancer (med renter) for perioden 1.3.2002 — 30.6.2002 | 738 748,02 | 738 748,02 |
| 2 | 19.3.2004 | Borgmesteren i Śrem | Afskrivning af skatterestancer | 500 000,00 | 500 000,00 |
| 3 | 23.4.2004 | ARP | Lån | 4 000 000,00 | 4 000 000,00 |
| 4 | 28.4.2004 | ARP | Lånegaranti | 14 000 000,00 | 14 000 000,00 |
| 5 | 30.4.2004 | Borgmesteren i Śrem | Afskrivning af renter af skatterestancer | 200 353,90 | 200 353,90 |
| I alt | 19 439 101,92 | 19 439 101,92 |
| Statsstøtte tildelt efter tiltrædelsen |
| 6 | 20.5.2004 | Ministeriet for videnskab og informatik | Tilskud | 435 000,00 | 352 350,00 |
| 7 | 9.5.2005 | ZUS | Betaling i rater af restancer for socialsikringsbidrag (med renter) | 5 385 415,31 | 134 585,81 |
| 8 | 17.10.2005 | Voivodskab, myndighed | Henstand med betaling | 855 438,78 | 105 369,44 |
| 9 | 2. kvartal af 2007 | Voivodskab, myndighed | Betaling i rater af miljøafgifter forfaldne indtil den 30.6.2003 | 1 272 657,45 | 247 003,92 |
| 10 | 2. kvartal af 2007 | Voivodskab, myndighed | Betaling i rater af renter af miljøafgifter (vedr. ovenstående post) | 692 185,03 | 126 365,78 |
| 11 | 2. kvartal af 2007 | Voivodskab, myndighed | Betaling i rater af miljøafgifter forfaldne indtil den 30.6.2003 | 422 946,34 | 51 018,68 |
| 12 | 2. kvartal af 2007 | Voivodskab, myndighed | Betaling i rater af renter af miljøafgifter (vedr. ovenstående post) | 274 950,10 | 33 167,04 |
| 13 | 2. kvartal af 2007 | PFRON (den statslige fond til rehabilitering af funktionshæmmede) | Betaling i rater af bidrag til den statslige fond til rehabilitering af funktionshæmmede (PFRON) forfaldne indtil den 30.6.2003 | 803 221,50 | 148 274,11 |
| 14 | 2. kvartal af 2007 | PFRON (den statslige fond til rehabilitering af funktionshæmmede) | Afskrivning af renter af bidrag til den statslige fond til rehabilitering af funktionshæmmede (PFRON) forfaldne indtil den 30.6.2003 | 421 085,20 | 421 085,20 |
| 15 | 2. kvartal af 2007 | PFRON (den statslige fond til rehabilitering af funktionshæmmede) | Betaling af bidrag til den statslige fond til rehabilitering af funktionshæmmede (PFRON) for perioden fra juli 2003 — januar 2004 i 20 kvartalsvise rater | 479 156,60 | 155 721,64 |
| 16 | 2. kvartal af 2007 | PFRON (den statslige fond til rehabilitering af funktionshæmmede) | Afskrivning af renter af bidrag til den statslige fond til rehabilitering af funktionshæmmede (PFRON) for perioden fra juli 2003 — januar 2004 | 38 392,87 | 38 392,87 |
| 17 | 2. kvartal af 2007 | Powiat, kontor | Betaling i rater af gebyr for permanent brugsret af grunde i perioden indtil 30.6.2003 | 263 496,00 | 34 701,67 |
| 18 | 2. kvartal af 2007 | Powiat, kontor | Afskrivning af renter af gebyr for permanent brugsret af grunde i perioden indtil 30.6.2003 (vedr. ovenstående post) | 137 890,00 | 18 159,78 |
| 19 | 2. kvartal af 2007 | ZUS | Betaling i rater af socialsikringsbidrag for perioden indtil 30.6.2003 | 4 077 498,51 | 46 619,38 |
| 20 | 2. kvartal af 2007 | ZUS | Betaling i rater af renter af socialsikringsbidrag for perioden indtil 30.6.2003 (vedr. ovenstående post) | 2 306 780,00 | 26 341,18 |
| 21 | 2. kvartal af 2007 | ZUS | Betaling i rater af bidrag til arbejdsfonden og lønmodtagernes garantifond for perioden indtil 30.6.2003 | 1 275 873,09 | 28 618,42 |
| 22 | 2. kvartal af 2007 | ZUS | Betaling i rater af renter af bidrag til arbejdsfonden og lønmodtagernes garantifond (vedr. ovenstående post) | 727 023,00 | 16 296,744 |
| 23 | 2. kvartal af 2007 | ZUS | Betaling i rater af socialsikringsbidrag for perioden indtil 30.6.2003 | 2 085 480,55 | 29 309,94 |
| 24 | 2. kvartal af 2007 | ZUS | Betaling i rater af renter af socialsikringsbidrag for perioden indtil 30.6.2003 (vedr. ovenstående post) | 1 100 260,00 | 15 463,36 |
| 25 | 2. kvartal af 2007 | ZUS | Afskrivning af omkostninger i forbindelse med restancer for socialsikringsbidrag for perioden indtil 30.6.2003. | 641 593,80 | 641 593,80 |
| 26 | 2. kvartal af 2007 | Den nationale fond for miljøbeskyttelse og vandforvaltning (NFOSiGW) | Tilskud | 470 000,00 | 470 000,00 |
| Statsstøtte tildelt efter tiltrædelsen | 24 166 344,12 | 3 140 438,76 |
| Samlet tildelt og planlagt statsstøtte | 43 605 446,04 | 22 579 540,68 |

A

B

C

D

E

F

Nr.

Formodet dato for aftale eller beslutning

Støttebevilgende myndighed

Støtteform

Nominel værdi

(PLN)

Støttebeløb

(PLN)

Statsstøtte tildelt inden tiltrædelsen, som ikke finder anvendelse efter tiltrædelsen

1

19.3.2004

Borgmesteren i Śrem

Afskrivning af ejendomsskatterestancer (med renter) for perioden 1.3.2002 — 30.6.2002

738 748,02

738 748,02

2

19.3.2004

Borgmesteren i Śrem

Afskrivning af skatterestancer

500 000,00

500 000,00

3

23.4.2004

ARP

Lån

4 000 000,00

4 000 000,00

4

28.4.2004

ARP

Lånegaranti

14 000 000,00

14 000 000,00

5

30.4.2004

Borgmesteren i Śrem

Afskrivning af renter af skatterestancer

200 353,90

200 353,90

I alt

19 439 101,92

19 439 101,92

Statsstøtte tildelt efter tiltrædelsen

6

20.5.2004

Ministeriet for videnskab og informatik

Tilskud

435 000,00

352 350,00

7

9.5.2005

ZUS

Betaling i rater af restancer for socialsikringsbidrag (med renter)

5 385 415,31

134 585,81

8

17.10.2005

Voivodskab, myndighed

Henstand med betaling

855 438,78

105 369,44

9

2. kvartal af 2007

Voivodskab, myndighed

Betaling i rater af miljøafgifter forfaldne indtil den 30.6.2003

1 272 657,45

247 003,92

10

2. kvartal af 2007

Voivodskab, myndighed

Betaling i rater af renter af miljøafgifter (vedr. ovenstående post)

692 185,03

126 365,78

11

2. kvartal af 2007

Voivodskab, myndighed

Betaling i rater af miljøafgifter forfaldne indtil den 30.6.2003

422 946,34

51 018,68

12

2. kvartal af 2007

Voivodskab, myndighed

Betaling i rater af renter af miljøafgifter (vedr. ovenstående post)

274 950,10

33 167,04

13

2. kvartal af 2007

PFRON (den statslige fond til rehabilitering af funktionshæmmede)

Betaling i rater af bidrag til den statslige fond til rehabilitering af funktionshæmmede (PFRON) forfaldne indtil den 30.6.2003

803 221,50

148 274,11

14

2. kvartal af 2007

PFRON (den statslige fond til rehabilitering af funktionshæmmede)

Afskrivning af renter af bidrag til den statslige fond til rehabilitering af funktionshæmmede (PFRON) forfaldne indtil den 30.6.2003

421 085,20

421 085,20

15

2. kvartal af 2007

PFRON (den statslige fond til rehabilitering af funktionshæmmede)

Betaling af bidrag til den statslige fond til rehabilitering af funktionshæmmede (PFRON) for perioden fra juli 2003 — januar 2004 i 20 kvartalsvise rater

479 156,60

155 721,64

16

2. kvartal af 2007

PFRON (den statslige fond til rehabilitering af funktionshæmmede)

Afskrivning af renter af bidrag til den statslige fond til rehabilitering af funktionshæmmede (PFRON) for perioden fra juli 2003 — januar 2004

38 392,87

38 392,87

17

2. kvartal af 2007

Powiat, kontor

Betaling i rater af gebyr for permanent brugsret af grunde i perioden indtil 30.6.2003

263 496,00

34 701,67

18

2. kvartal af 2007

Powiat, kontor

Afskrivning af renter af gebyr for permanent brugsret af grunde i perioden indtil 30.6.2003 (vedr. ovenstående post)

137 890,00

18 159,78

19

2. kvartal af 2007

ZUS

Betaling i rater af socialsikringsbidrag for perioden indtil 30.6.2003

4 077 498,51

46 619,38

20

2. kvartal af 2007

ZUS

Betaling i rater af renter af socialsikringsbidrag for perioden indtil 30.6.2003 (vedr. ovenstående post)

2 306 780,00

26 341,18

21

2. kvartal af 2007

ZUS

Betaling i rater af bidrag til arbejdsfonden og lønmodtagernes garantifond for perioden indtil 30.6.2003

1 275 873,09

28 618,42

22

2. kvartal af 2007

ZUS

Betaling i rater af renter af bidrag til arbejdsfonden og lønmodtagernes garantifond (vedr. ovenstående post)

727 023,00

16 296,744

23

2. kvartal af 2007

ZUS

Betaling i rater af socialsikringsbidrag for perioden indtil 30.6.2003

2 085 480,55

29 309,94

24

2. kvartal af 2007

ZUS

Betaling i rater af renter af socialsikringsbidrag for perioden indtil 30.6.2003 (vedr. ovenstående post)

1 100 260,00

15 463,36

25

2. kvartal af 2007

ZUS

Afskrivning af omkostninger i forbindelse med restancer for socialsikringsbidrag for perioden indtil 30.6.2003.

641 593,80

641 593,80

26

2. kvartal af 2007

Den nationale fond for miljøbeskyttelse og vandforvaltning (NFOSiGW)

Tilskud

470 000,00

470 000,00

Statsstøtte tildelt efter tiltrædelsen

24 166 344,12

3 140 438,76

Samlet tildelt og planlagt statsstøtte

43 605 446,04

22 579 540,68

| (25) | For det første hævdede de polske myndigheder med hensyn til virksomhedens rentabilitet, at omstruktureringsstøtten havde været en succes, da det var lykkedes Odlewnia Śrem at finde en privat strategisk investor, der kunne tilføre virksomheden den fornødne kapital og gøre det muligt for den at genvinde sin troværdighed på markedet. |
| --- | --- |

(25)

For det første hævdede de polske myndigheder med hensyn til virksomhedens rentabilitet, at omstruktureringsstøtten havde været en succes, da det var lykkedes Odlewnia Śrem at finde en privat strategisk investor, der kunne tilføre virksomheden den fornødne kapital og gøre det muligt for den at genvinde sin troværdighed på markedet.

| (26) | Desuden understregede Polen, at virksomheden havde diversificeret sin produktion og nu koncentrerede sig om mere avancerede produkter med større merværdi. Omlægningen af produktionen til støbejern med en vægt på over 300 kg viste sig at være en god disposition, da en række konkurrenter indstillede produktionen inden for dette markedssegment og dermed gjorde det muligt for Odlewnia Śrem at påbegynde aktiviteter i segmentet. |
| --- | --- |

(26)

Desuden understregede Polen, at virksomheden havde diversificeret sin produktion og nu koncentrerede sig om mere avancerede produkter med større merværdi. Omlægningen af produktionen til støbejern med en vægt på over 300 kg viste sig at være en god disposition, da en række konkurrenter indstillede produktionen inden for dette markedssegment og dermed gjorde det muligt for Odlewnia Śrem at påbegynde aktiviteter i segmentet.

| (27) | De polske myndigheder bekræftede, at virksomheden ikke længere havde likviditetsproblemer, og at alle dens løbende forpligtelser blev indfriet til tiden. |
| --- | --- |

(27)

De polske myndigheder bekræftede, at virksomheden ikke længere havde likviditetsproblemer, og at alle dens løbende forpligtelser blev indfriet til tiden.

| (28) | For det andet hævdede de polske myndigheder, at Odlewnia Śrem kunne betragtes som »kriseramt virksomhed« i henhold til rammebestemmelserne fra 2004 og derfor kunne komme i betragtning til omstruktureringsstøtte. De polske myndigheder bekræftede, at omstruktureringsperioden begyndte i 2003, hvor virksomheden tydeligvis befandt sig i en svær situation. Den omstændighed, at Odlewnia Śrem i 2005 havde en nettofortjenester på 3,9 mio. PLN, bør tolkes som et tegn på, at virksomheden havde opnået rentabilitet i forbindelse med omstruktureringsprocessen. |
| --- | --- |

(28)

For det andet hævdede de polske myndigheder, at Odlewnia Śrem kunne betragtes som »kriseramt virksomhed« i henhold til rammebestemmelserne fra 2004 og derfor kunne komme i betragtning til omstruktureringsstøtte. De polske myndigheder bekræftede, at omstruktureringsperioden begyndte i 2003, hvor virksomheden tydeligvis befandt sig i en svær situation. Den omstændighed, at Odlewnia Śrem i 2005 havde en nettofortjenester på 3,9 mio. PLN, bør tolkes som et tegn på, at virksomheden havde opnået rentabilitet i forbindelse med omstruktureringsprocessen.

| (29) | For det tredje forelagde Polen yderligere oplysninger vedrørende virksomhedens eget bidrag til de samlede omstruktureringsomkostninger. |
| --- | --- |

(29)

For det tredje forelagde Polen yderligere oplysninger vedrørende virksomhedens eget bidrag til de samlede omstruktureringsomkostninger.

| (30) | Ifølge de polske myndigheder var støttemodtagerens egetbidrag betydeligt. Omkostningerne ved omstruktureringen beløber sig til 43,6 mio. PLN, mens de finansieringskilder for omstruktureringen, som kan komme i betragtning som egetbidrag til omstruktureringen, anslås til 23,7 mio. PLN. Det drejer sig bl.a. om: kapital tilført af den private investor (16 mio. PLN), indtægter fra allerede gennemført salg eller udlejning af aktiver (0,4 mio. PLN) og midlertidig ophævelse af anvendelsen af den kollektive virksomhedsaftale (7,3 mio. PLN). Sidstnævnte udgjorde ifølge de polske myndigheder en reducering af beskæftigelsesomkostningerne, da virksomheden midlertidigt er fritaget for betaling af bidrag til virksomhedernes socialbidragsfond. Denne fond blev oprettet frivilligt af Odlewnia Śrem og virksomhedens fagforeninger og er ikke obligatorisk i henhold til loven. Der er derfor ikke tale om anvendelse af offentlige midler. Det er blevet forklaret, at beslutningen blev taget med fagforeningernes samtykke, idet disse indvilligede i at ofre en del af lønmodtagerydelserne med henblik på at støtte omstruktureringen. Foranstaltningen kan betragtes som egetbidrag. |
| --- | --- |

(30)

Ifølge de polske myndigheder var støttemodtagerens egetbidrag betydeligt. Omkostningerne ved omstruktureringen beløber sig til 43,6 mio. PLN, mens de finansieringskilder for omstruktureringen, som kan komme i betragtning som egetbidrag til omstruktureringen, anslås til 23,7 mio. PLN. Det drejer sig bl.a. om: kapital tilført af den private investor (16 mio. PLN), indtægter fra allerede gennemført salg eller udlejning af aktiver (0,4 mio. PLN) og midlertidig ophævelse af anvendelsen af den kollektive virksomhedsaftale (7,3 mio. PLN). Sidstnævnte udgjorde ifølge de polske myndigheder en reducering af beskæftigelsesomkostningerne, da virksomheden midlertidigt er fritaget for betaling af bidrag til virksomhedernes socialbidragsfond. Denne fond blev oprettet frivilligt af Odlewnia Śrem og virksomhedens fagforeninger og er ikke obligatorisk i henhold til loven. Der er derfor ikke tale om anvendelse af offentlige midler. Det er blevet forklaret, at beslutningen blev taget med fagforeningernes samtykke, idet disse indvilligede i at ofre en del af lønmodtagerydelserne med henblik på at støtte omstruktureringen. Foranstaltningen kan betragtes som egetbidrag.

| (31) | Polen fremførte desuden atter det synspunkt, at følgende også udgjorde egetbidrag til omstruktureringsomkostningerne:






  — | afskrivning af og betaling i rater af offentligretlige forpligtelser for 2 mio. PLN i henhold til kreditoraftale indgået med Odlewnia Śrems kreditorer |
| --- | --- | --- |

(31)

Polen fremførte desuden atter det synspunkt, at følgende også udgjorde egetbidrag til omstruktureringsomkostningerne:

—

afskrivning af og betaling i rater af offentligretlige forpligtelser for 2 mio. PLN i henhold til kreditoraftale indgået med Odlewnia Śrems kreditorer

| — | kassekreditter bevilget af leverandører, der giver Odlewnia Śrem længere end normale frister for betaling af regninger for tjenester og materialer — af de polske myndigheder anslået til en værdi af 2,5 mio. PLN |
| --- | --- |

—

kassekreditter bevilget af leverandører, der giver Odlewnia Śrem længere end normale frister for betaling af regninger for tjenester og materialer — af de polske myndigheder anslået til en værdi af 2,5 mio. PLN

| — | restancer hos kontrahenter anslået til 9 mio. PLN (inddrevet ved pålæggelse af kortere betalingsfrister). |
| --- | --- |

—

restancer hos kontrahenter anslået til 9 mio. PLN (inddrevet ved pålæggelse af kortere betalingsfrister).

| (32) | Endelig forsvarede de polske myndigheder sig i forbindelse med kravet om begrænsning af konkurrenceforvridning med henvisning til virksomhedens reduktion af produktionen af støbejern til industrielle fittings med 50 % (fra ca. 11 000 ton til 5 500 ton). Den omstændighed, at virksomheden har indstillet sin produktion af støbejern til vindkraftværker, bør også betragtes som en legitim kompenserende modydelse. |
| --- | --- |

(32)

Endelig forsvarede de polske myndigheder sig i forbindelse med kravet om begrænsning af konkurrenceforvridning med henvisning til virksomhedens reduktion af produktionen af støbejern til industrielle fittings med 50 % (fra ca. 11 000 ton til 5 500 ton). Den omstændighed, at virksomheden har indstillet sin produktion af støbejern til vindkraftværker, bør også betragtes som en legitim kompenserende modydelse.

| (33) | Polen finder, at behovet for begge produkttyper i de seneste år er steget, og at denne tendens kan forventes at fortsætte. Polen har også understreget, at Odlewnia Śrem har den tekniske kapacitet til at producere lige så meget, som virksomheden producerede før omstruktureringen, men har forpligtet sig til at begrænse sin produktion af støbejern til industrielle fittings og til at indstille produktionen af støbejern til vindkraftværker fuldstændigt. Ifølge de polske myndigheder kan også disse foranstaltninger betragtes som kompenserende modydelser. |
| --- | --- |

(33)

Polen finder, at behovet for begge produkttyper i de seneste år er steget, og at denne tendens kan forventes at fortsætte. Polen har også understreget, at Odlewnia Śrem har den tekniske kapacitet til at producere lige så meget, som virksomheden producerede før omstruktureringen, men har forpligtet sig til at begrænse sin produktion af støbejern til industrielle fittings og til at indstille produktionen af støbejern til vindkraftværker fuldstændigt. Ifølge de polske myndigheder kan også disse foranstaltninger betragtes som kompenserende modydelser.

| (34) | Kommissionen måtte verificere, om Odlewnia Śrems færdigvarer tilhørte stålsektoren, idet Kommissionen i henhold til sin meddelelse om støtte til redning og omstrukturering og støtte til lukning i stålindustrien (3) finder, at »støtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder i stålindustrien, som defineret i bilag B til de multisektorale rammebestemmelser, ikke er forenelig med fællesmarkedet.« |
| --- | --- |

(34)

Kommissionen måtte verificere, om Odlewnia Śrems færdigvarer tilhørte stålsektoren, idet Kommissionen i henhold til sin meddelelse om støtte til redning og omstrukturering og støtte til lukning i stålindustrien (3) finder, at »støtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder i stålindustrien, som defineret i bilag B til de multisektorale rammebestemmelser, ikke er forenelig med fællesmarkedet.«

| (35) | I bilag B til de multisektorale rammebestemmelser for regionalstøtte til store investeringsprojekter (4) (de multisektorale rammebestemmelser), som var gældende, da støtten blev tildelt, refereres der til den kombinerede nomenklaturs (KN) (5) kode for produkter, der betragtes som stålprodukter. Disse varer er opført i to kapitler i KN: kapitel 72 (»Jern og stål«) og kapitel 73 (Varer af jern og stål). |
| --- | --- |

(35)

I bilag B til de multisektorale rammebestemmelser for regionalstøtte til store investeringsprojekter (4) (de multisektorale rammebestemmelser), som var gældende, da støtten blev tildelt, refereres der til den kombinerede nomenklaturs (KN) (5) kode for produkter, der betragtes som stålprodukter. Disse varer er opført i to kapitler i KN: kapitel 72 (»Jern og stål«) og kapitel 73 (Varer af jern og stål).

| (36) | I henhold til bilag B til de multisektorale rammebetingelser betragtes følgende jern- og stålartikler som stål:






  — | spunsvægjern |
| --- | --- | --- |

(36)

I henhold til bilag B til de multisektorale rammebetingelser betragtes følgende jern- og stålartikler som stål:

—

spunsvægjern

| — | skinner og kontraskinner |
| --- | --- |

—

skinner og kontraskinner

| — | rør og hule profiler, sømløse |
| --- | --- |

—

rør og hule profiler, sømløse

| — | svejsede rør af jern og stål med en udvendig diameter på over 406,4 mm. |
| --- | --- |

—

svejsede rør af jern og stål med en udvendig diameter på over 406,4 mm.

| (37) | Ifølge de oplysninger, de polske myndigheder har fremlagt, producerer Odlewnia Śrem ikke nogen af disse produkter. Desuden producerer virksomheden ikke nogen af de produkter, der er opført i kapitel 72, »Jern og stål«, men anvender disse produkter — f.eks. råjern — som råvarer i sin egen produktion. |
| --- | --- |

(37)

Ifølge de oplysninger, de polske myndigheder har fremlagt, producerer Odlewnia Śrem ikke nogen af disse produkter. Desuden producerer virksomheden ikke nogen af de produkter, der er opført i kapitel 72, »Jern og stål«, men anvender disse produkter — f.eks. råjern — som råvarer i sin egen produktion.

| (38) | Odlewniaproducerer specialiserede, avancerede færdigvarer, som henhører under KN-position 7325, »Andre støbte varer af jern og stål«, og relevante underpositioner såsom 7325 10»af støbejern, hårdstøbt« og 7325 99 10»af støbejern, smedbart«. |
| --- | --- |

(38)

Odlewniaproducerer specialiserede, avancerede færdigvarer, som henhører under KN-position 7325, »Andre støbte varer af jern og stål«, og relevante underpositioner såsom 7325 10»af støbejern, hårdstøbt« og 7325 99 10»af støbejern, smedbart«.

| (39) | I henhold til bilag B til de multisektorale rammebetingelser klassificeres disse jern- og stålartikler ikke som stål. |
| --- | --- |

(39)

I henhold til bilag B til de multisektorale rammebetingelser klassificeres disse jern- og stålartikler ikke som stål.

| (40) | Sammenfattende kan det siges, at omstruktureringsstøtten til Odlewnia Śrem ikke a priori er forbudt, og at foreneligheden af denne støtte med fællesmarkedet må vurderes af Kommissionen ud fra de gældende rammebestemmelser fra 2004. |
| --- | --- |

(40)

Sammenfattende kan det siges, at omstruktureringsstøtten til Odlewnia Śrem ikke a priori er forbudt, og at foreneligheden af denne støtte med fællesmarkedet må vurderes af Kommissionen ud fra de gældende rammebestemmelser fra 2004.

| (41) | Da en del af de begivenheder, der er relevante for denne sag, fandt sted før Polens tiltrædelse af Den Europæiske Union den 1. maj 2004, må Kommissionen først fastslå, om den har kompetence til at træffe afgørelse om de pågældende støtteforanstaltninger. |
| --- | --- |

(41)

Da en del af de begivenheder, der er relevante for denne sag, fandt sted før Polens tiltrædelse af Den Europæiske Union den 1. maj 2004, må Kommissionen først fastslå, om den har kompetence til at træffe afgørelse om de pågældende støtteforanstaltninger.

| (42) | Støtteforanstaltninger, som er gennemført inden datoen for tiltrædelsen og ikke finder anvendelse efter denne dato, undersøges ikke af Kommissionen, hverken i henhold til »overgangsordningen«, jf. bilag IV, punkt 3, i tiltrædelsestraktaten, eller i henhold til den i artikel 88 i EF-traktaten omhandlede procedure. Hverken tiltrædelsestraktaten eller EF-traktaten kræver, at Kommissionen undersøger disse foranstaltninger eller bemyndiger den hertil. |
| --- | --- |

(42)

Støtteforanstaltninger, som er gennemført inden datoen for tiltrædelsen og ikke finder anvendelse efter denne dato, undersøges ikke af Kommissionen, hverken i henhold til »overgangsordningen«, jf. bilag IV, punkt 3, i tiltrædelsestraktaten, eller i henhold til den i artikel 88 i EF-traktaten omhandlede procedure. Hverken tiltrædelsestraktaten eller EF-traktaten kræver, at Kommissionen undersøger disse foranstaltninger eller bemyndiger den hertil.

| (43) | Derimod udgør støtteforanstaltninger gennemført efter datoen for tiltrædelsen ny støtte, som falder ind under Kommissionens kompetence i henhold til den procedure, der er fastsat i EF-traktatens artikel 88. For at kunne bedømme tidspunktet for gennemførelsen af en bestemt støtteforanstaltning er det relevante kriterium den retligt bindende retsakt, hvorved den kompetente nationale myndighed påtager sig at bevilge støtten (6). |
| --- | --- |

(43)

Derimod udgør støtteforanstaltninger gennemført efter datoen for tiltrædelsen ny støtte, som falder ind under Kommissionens kompetence i henhold til den procedure, der er fastsat i EF-traktatens artikel 88. For at kunne bedømme tidspunktet for gennemførelsen af en bestemt støtteforanstaltning er det relevante kriterium den retligt bindende retsakt, hvorved den kompetente nationale myndighed påtager sig at bevilge støtten (6).

| (44) | Individuel støtte finder ikke anvendelse efter tiltrædelsen, hvis statens finansielle engagement heri var bekendt på den dato, hvor støtten blev bevilget. |
| --- | --- |

(44)

Individuel støtte finder ikke anvendelse efter tiltrædelsen, hvis statens finansielle engagement heri var bekendt på den dato, hvor støtten blev bevilget.

| (45) | På basis af de oplysninger, Polen har fremlagt, var Kommissionen i stand til at identificere de foranstaltninger, der var bevilget før tiltrædelsen, og som ikke er gældende efter tiltrædelsen. De er anført i første del af tabel 1 og beløber sig til 19,4 mio. PLN. For de resterende støtteforanstaltningers vedkommende blev det fastslået, at de ikke blev bevilget før tiltrædelsen. Derfor konkluderedes det som beskrevet i betragtning 23, at foranstaltninger til en værdi af 24,2 mio. PLN blev bevilget efter tiltrædelsen af EU. |
| --- | --- |

(45)

På basis af de oplysninger, Polen har fremlagt, var Kommissionen i stand til at identificere de foranstaltninger, der var bevilget før tiltrædelsen, og som ikke er gældende efter tiltrædelsen. De er anført i første del af tabel 1 og beløber sig til 19,4 mio. PLN. For de resterende støtteforanstaltningers vedkommende blev det fastslået, at de ikke blev bevilget før tiltrædelsen. Derfor konkluderedes det som beskrevet i betragtning 23, at foranstaltninger til en værdi af 24,2 mio. PLN blev bevilget efter tiltrædelsen af EU.

| (46) | I henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 1, er enhver støtte ydet af en medlemsstat eller ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som forvrider eller truer med at forvride konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med fællesmarkedet i det omfang, den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne. |
| --- | --- |

(46)

I henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 1, er enhver støtte ydet af en medlemsstat eller ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som forvrider eller truer med at forvride konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med fællesmarkedet i det omfang, den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne.

| (47) | Anmeldte garantier, lån, tilskud, afskrivning, henstand og arrangementer vedrørende indfrielse i rater af offentligretlige forpligtelser indebærer anvendelse af statsmidler. Desuden giver de virksomhederne en fordel ved at reducere deres omkostninger. Som kriseramt virksomhed ville Odlewnia Śrem ikke have kunnet opnå en sådan finansiering på lignende vilkår på markedet. Denne fordel forvrider dermed konkurrencen. |
| --- | --- |

(47)

Anmeldte garantier, lån, tilskud, afskrivning, henstand og arrangementer vedrørende indfrielse i rater af offentligretlige forpligtelser indebærer anvendelse af statsmidler. Desuden giver de virksomhederne en fordel ved at reducere deres omkostninger. Som kriseramt virksomhed ville Odlewnia Śrem ikke have kunnet opnå en sådan finansiering på lignende vilkår på markedet. Denne fordel forvrider dermed konkurrencen.

| (48) | Staten var villig til at give afkald på indtægter fra skatter og forfaldne miljøafgifter og ved at yde tilskud og garantier at give den støttemodtagende virksomhed en fordel i forhold til konkurrenterne. Der var ikke dokumentation for, at de polske myndigheder skulle have disponeret som markedsøkonomisk kreditor, og eksistensen af statsstøtte anerkendtes af de polske myndigheder i forbindelse med anmeldelsen af støtten. |
| --- | --- |

(48)

Staten var villig til at give afkald på indtægter fra skatter og forfaldne miljøafgifter og ved at yde tilskud og garantier at give den støttemodtagende virksomhed en fordel i forhold til konkurrenterne. Der var ikke dokumentation for, at de polske myndigheder skulle have disponeret som markedsøkonomisk kreditor, og eksistensen af statsstøtte anerkendtes af de polske myndigheder i forbindelse med anmeldelsen af støtten.

| (49) | Støttemodtageren har aktiviteter på markedet for støbejern og eksporterer sine produkter til andre af EU's medlemsstater. Kriteriet vedrørende påvirkning af samhandelen mellem medlemsstaterne er derfor opfyldt. |
| --- | --- |

(49)

Støttemodtageren har aktiviteter på markedet for støbejern og eksporterer sine produkter til andre af EU's medlemsstater. Kriteriet vedrørende påvirkning af samhandelen mellem medlemsstaterne er derfor opfyldt.

| (50) | Derfor blev støtte, der ikke var tildelt før tiltrædelsen, og som udgør ny støtte, betragtet som støtte i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 1. Dette betvivles ikke af de polske myndigheder. |
| --- | --- |

(50)

Derfor blev støtte, der ikke var tildelt før tiltrædelsen, og som udgør ny støtte, betragtet som støtte i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 1. Dette betvivles ikke af de polske myndigheder.

| (51) | Undtagelserne i EF-traktatens artikel 87, stk. 2, finder ikke anvendelse på nærværende sag. Hvad angår undtagelserne i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 3, er den eneste undtagelse, der kan anvendes, i betragtning af, at støttens primære formål er at genoprette virksomhedens langsigtede rentabilitet, den i EF-traktatens artikel 87, stk. 3, omhandlede, hvorefter statsstøtte kan godkendes med henblik på at fremme udviklingen af visse erhvervsgrene, når den ikke ændrer samhandelsvilkårene på en måde, der strider mod den fælles interesse. |
| --- | --- |

(51)

Undtagelserne i EF-traktatens artikel 87, stk. 2, finder ikke anvendelse på nærværende sag. Hvad angår undtagelserne i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 3, er den eneste undtagelse, der kan anvendes, i betragtning af, at støttens primære formål er at genoprette virksomhedens langsigtede rentabilitet, den i EF-traktatens artikel 87, stk. 3, omhandlede, hvorefter statsstøtte kan godkendes med henblik på at fremme udviklingen af visse erhvervsgrene, når den ikke ændrer samhandelsvilkårene på en måde, der strider mod den fælles interesse.

| (52) | Kommissionen vurderede de foranstaltninger, der udgør ny støtte, og hele omstruktureringsplanen i overensstemmelse med de gældende rammebestemmelser for statsstøtte til redning og omstrukturering af virksomheder. De for tiden gældende rammebestemmelser fra 2004 trådte i kraft den 10. oktober 2004. |
| --- | --- |

(52)

Kommissionen vurderede de foranstaltninger, der udgør ny støtte, og hele omstruktureringsplanen i overensstemmelse med de gældende rammebestemmelser for statsstøtte til redning og omstrukturering af virksomheder. De for tiden gældende rammebestemmelser fra 2004 trådte i kraft den 10. oktober 2004.

| (53) | Som nævnt i Kommissionens beslutning om at indlede den officielle undersøgelse er det for at kunne vurdere den nye omstruktureringsstøttes forenelighed med fællesmarkedet nødvendigt at foretage en helhedsvurdering af omstruktureringen. Alle støtteforanstaltninger — og ikke kun ny støtte — bør tages i betragtning med henblik på at fastslå, om planen vil føre til genoprettelse af rentabiliteten, og om støtten er begrænset til et minimum, og med henblik på vælge passende kompenserende modydelser. |
| --- | --- |

(53)

Som nævnt i Kommissionens beslutning om at indlede den officielle undersøgelse er det for at kunne vurdere den nye omstruktureringsstøttes forenelighed med fællesmarkedet nødvendigt at foretage en helhedsvurdering af omstruktureringen. Alle støtteforanstaltninger — og ikke kun ny støtte — bør tages i betragtning med henblik på at fastslå, om planen vil føre til genoprettelse af rentabiliteten, og om støtten er begrænset til et minimum, og med henblik på vælge passende kompenserende modydelser.

| (54) | Da Odlewnia Śrem i 2005 havde noteret en nettofortjeneste på 3,9 mio. PLN, betvivlede Kommissionen, at virksomheden kunne betegnes som kriseramt ud fra Fællesskabets rammebestemmelser fra 2004 for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder og dermed komme i betragtning til omstruktureringsstøtte. Denne tvivl skyldtes først og fremmest de manglende oplysninger vedrørende begyndelsen af omstruktureringsperioden. Dette betød, at Kommissionen ikke var i stand til at fastslå præcist, hvilket tidspunkt vurderingen af Odlewnia Śrems støtteberettigelse skulle referere til. Polen har gjort det klart, at omstruktureringsperioden begyndte i 2003, og at Odlewnia Śrem's nettofortjeneste i 2005 derfor skulle betragtes som et tegn på genoprettet rentabilitet i forbindelse med omstruktureringen |
| --- | --- |

(54)

Da Odlewnia Śrem i 2005 havde noteret en nettofortjeneste på 3,9 mio. PLN, betvivlede Kommissionen, at virksomheden kunne betegnes som kriseramt ud fra Fællesskabets rammebestemmelser fra 2004 for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder og dermed komme i betragtning til omstruktureringsstøtte. Denne tvivl skyldtes først og fremmest de manglende oplysninger vedrørende begyndelsen af omstruktureringsperioden. Dette betød, at Kommissionen ikke var i stand til at fastslå præcist, hvilket tidspunkt vurderingen af Odlewnia Śrems støtteberettigelse skulle referere til. Polen har gjort det klart, at omstruktureringsperioden begyndte i 2003, og at Odlewnia Śrem's nettofortjeneste i 2005 derfor skulle betragtes som et tegn på genoprettet rentabilitet i forbindelse med omstruktureringen

| (55) | Kommissionen har forvisset sig om, at virksomheden i begyndelsen af omstruktureringsperioden var kriseramt i henhold til punkt 9 ff. i rammebestemmelserne fra 2004 og derfor er berettiget til omstruktureringsstøtte. |
| --- | --- |

(55)

Kommissionen har forvisset sig om, at virksomheden i begyndelsen af omstruktureringsperioden var kriseramt i henhold til punkt 9 ff. i rammebestemmelserne fra 2004 og derfor er berettiget til omstruktureringsstøtte.

| (56) | Rammebestemmelserne fra 2004 påpeger, at »omstruktureringsplanen, der skal strække sig over en så kort periode som muligt, skal inden for en rimelig tidshorisont og på grundlag af realistiske forventninger om de fremtidige betingelser for driften genoprette virksomhedens langsigtede rentabilitet. [...] Forbedringen af rentabiliteten skal først og fremmest opnås gennem de interne foranstaltninger, der er indeholdt i omstruktureringsplanen [...]«. |
| --- | --- |

(56)

Rammebestemmelserne fra 2004 påpeger, at »omstruktureringsplanen, der skal strække sig over en så kort periode som muligt, skal inden for en rimelig tidshorisont og på grundlag af realistiske forventninger om de fremtidige betingelser for driften genoprette virksomhedens langsigtede rentabilitet. [...] Forbedringen af rentabiliteten skal først og fremmest opnås gennem de interne foranstaltninger, der er indeholdt i omstruktureringsplanen [...]«.

| (57) | Det første grundlæggende problem for Odlewnia Śrem var virksomhedens store gæld. Kommissionen bemærker, at den finansielle omstrukturering er gennemført. |
| --- | --- |

(57)

Det første grundlæggende problem for Odlewnia Śrem var virksomhedens store gæld. Kommissionen bemærker, at den finansielle omstrukturering er gennemført.

| (58) | Virksomheden har ikke længere likviditetsproblemer, og alle dens løbende forpligtelser indfries til tiden. |
| --- | --- |

(58)

Virksomheden har ikke længere likviditetsproblemer, og alle dens løbende forpligtelser indfries til tiden.

| (59) | I sin beslutning om indledning af den officielle undersøgelse rejste Kommissionen tvivl om, hvorvidt omstruktureringen hovedsagelig var af finansiel karakter og de industrielle omstruktureringsaspekter ikke tilstrækkeligt tilgodeset. I deres bemærkninger til beslutningen om at indlede den officielle undersøgelse har de polske myndigheder fremlagt tilstrækkelig dokumentation for, at modernisering af virksomhedens anlæg og omlægning af produktionen er tilgodeset i tilstrækkelig grad. |
| --- | --- |

(59)

I sin beslutning om indledning af den officielle undersøgelse rejste Kommissionen tvivl om, hvorvidt omstruktureringen hovedsagelig var af finansiel karakter og de industrielle omstruktureringsaspekter ikke tilstrækkeligt tilgodeset. I deres bemærkninger til beslutningen om at indlede den officielle undersøgelse har de polske myndigheder fremlagt tilstrækkelig dokumentation for, at modernisering af virksomhedens anlæg og omlægning af produktionen er tilgodeset i tilstrækkelig grad.

| (60) | I sin beslutning om indledning af den officielle undersøgelse ytrede Kommissionen tvivl med hensyn til mulighederne for at finde en privat investor. Det lykkedes dog at få overtalt en privat virksomhed til at investere i Odlewnia Śrem, som dermed øgede sin troværdighed på markedet. |
| --- | --- |

(60)

I sin beslutning om indledning af den officielle undersøgelse ytrede Kommissionen tvivl med hensyn til mulighederne for at finde en privat investor. Det lykkedes dog at få overtalt en privat virksomhed til at investere i Odlewnia Śrem, som dermed øgede sin troværdighed på markedet.

| (61) | De fleste indikatorer for finansiel analyse tyder på, at virksomheden befinder sig i en bedre situation efter omstruktureringen, da dens likviditet, solvens og rentabilitet er blevet forbedret. |
| --- | --- |

(61)

De fleste indikatorer for finansiel analyse tyder på, at virksomheden befinder sig i en bedre situation efter omstruktureringen, da dens likviditet, solvens og rentabilitet er blevet forbedret.

| (62) | På denne baggrund kan Kommissionen fastslå, at dens tvivl om, hvorvidt planen vil kunne føre til en genopretning af virksomhedens rentabilitet, hermed er bortvejet. |
| --- | --- |

(62)

På denne baggrund kan Kommissionen fastslå, at dens tvivl om, hvorvidt planen vil kunne føre til en genopretning af virksomhedens rentabilitet, hermed er bortvejet.

| (63) | Kommissionen nærede tvivl om, hvorvidt den anmeldte støtte ikke bevirker urimelig forvridning af konkurrencen. Polen måtte bevise, at virksomhedens 50 % reduktion af produktionen af støbejern til industrielle fittings og indstillingen af produktionen af støbejern til vindkraftværker var reelle kompenserende modydelser og ikke blot tiltag, som skyldtes eksterne faktorer såsom faldende efterspørgsel og manglende konkurrenceevne, og som derfor var nødvendige for genoprettelsen af rentabiliteten. |
| --- | --- |

(63)

Kommissionen nærede tvivl om, hvorvidt den anmeldte støtte ikke bevirker urimelig forvridning af konkurrencen. Polen måtte bevise, at virksomhedens 50 % reduktion af produktionen af støbejern til industrielle fittings og indstillingen af produktionen af støbejern til vindkraftværker var reelle kompenserende modydelser og ikke blot tiltag, som skyldtes eksterne faktorer såsom faldende efterspørgsel og manglende konkurrenceevne, og som derfor var nødvendige for genoprettelsen af rentabiliteten.

| (64) | Som Polen har påvist, har begge produkttyper et indtjeningspotentiale. Polen har også påvist, at Odlewnia Śrem har teknisk kapacitet til at producere lige så meget, som virksomheden producerede før omstruktureringen. Polen forpligter sig til at begrænse sin produktion af støbejern til industrielle fittings med 50 % og til helt at indstille sin produktion af støbejern til vindkraftværker. Kommissionen er derfor af den opfattelse, at disse foranstaltninger kan betragtes som kompenserende modydelser og ikke blot som dispositioner, der er nødvendige for genoprettelse af Odlewnia Śrems rentabilitet. |
| --- | --- |

(64)

Som Polen har påvist, har begge produkttyper et indtjeningspotentiale. Polen har også påvist, at Odlewnia Śrem har teknisk kapacitet til at producere lige så meget, som virksomheden producerede før omstruktureringen. Polen forpligter sig til at begrænse sin produktion af støbejern til industrielle fittings med 50 % og til helt at indstille sin produktion af støbejern til vindkraftværker. Kommissionen er derfor af den opfattelse, at disse foranstaltninger kan betragtes som kompenserende modydelser og ikke blot som dispositioner, der er nødvendige for genoprettelse af Odlewnia Śrems rentabilitet.

| (65) | De polske myndigheder har forelagt en række detaljerede oplysninger om de beløb, der kan betragtes som støttemodtagerens egne bidrag til dækning af omkostningerne ved omstruktureringen. |
| --- | --- |

(65)

De polske myndigheder har forelagt en række detaljerede oplysninger om de beløb, der kan betragtes som støttemodtagerens egne bidrag til dækning af omkostningerne ved omstruktureringen.

| (66) | Kommissionen er ikke forpligtet til at tage stilling til, om de i betragtning 31 anførte elementer kan betragtes som egetbidrag til omstruktureringen, men finder dog, at de i betragtning 30 anførte elementer kan betragtes som egetbidrag. |
| --- | --- |

(66)

Kommissionen er ikke forpligtet til at tage stilling til, om de i betragtning 31 anførte elementer kan betragtes som egetbidrag til omstruktureringen, men finder dog, at de i betragtning 30 anførte elementer kan betragtes som egetbidrag.

| (67) | Sammenfattende kan det siges om finansieringskilderne for omstruktureringen, at 23,7 mio. PLN kan betragtes som bidrag til omstruktureringen fra støttemodtagerens eget midler eller fra eksterne kilder, som ikke udgør statsstøtte. De samlede omstruktureringsomkostninger, herunder omkostningerne fra før tiltrædelsen, var på 43,6 mio. PLN. Odlewnia Śrems eget bidrag udgør derfor 54 % af de samlede omstruktureringsomkostninger. |
| --- | --- |

(67)

Sammenfattende kan det siges om finansieringskilderne for omstruktureringen, at 23,7 mio. PLN kan betragtes som bidrag til omstruktureringen fra støttemodtagerens eget midler eller fra eksterne kilder, som ikke udgør statsstøtte. De samlede omstruktureringsomkostninger, herunder omkostningerne fra før tiltrædelsen, var på 43,6 mio. PLN. Odlewnia Śrems eget bidrag udgør derfor 54 % af de samlede omstruktureringsomkostninger.

| (68) | I rammebestemmelserne fra 2004 fastsættes egetbidragets mindste andel af omkostningerne ved omstruktureringen til 50 %. Kommissionen konkluderer derfor, at egetbidraget er betragteligt, og at støtten på baggrund af ovenstående oplysninger er begrænset til et minimum. |
| --- | --- |

(68)

I rammebestemmelserne fra 2004 fastsættes egetbidragets mindste andel af omkostningerne ved omstruktureringen til 50 %. Kommissionen konkluderer derfor, at egetbidraget er betragteligt, og at støtten på baggrund af ovenstående oplysninger er begrænset til et minimum.

| (69) | Støttemodtageren har endvidere hjemsted i Stalowa Wola, som er beliggende i en region, der er berettiget til regionalstøtte i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra a). Denne omstændighed betragtes entydigt som en supplerende faktor til fordel for støttens forenelighed med fællesmarkedet (jf. punkt 56 i retningslinjerne fra 2004). |
| --- | --- |

(69)

Støttemodtageren har endvidere hjemsted i Stalowa Wola, som er beliggende i en region, der er berettiget til regionalstøtte i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra a). Denne omstændighed betragtes entydigt som en supplerende faktor til fordel for støttens forenelighed med fællesmarkedet (jf. punkt 56 i retningslinjerne fra 2004).

| (70) | Kommissionen finder, at Polen har gennemført den forelagte støtteordning på ulovlig vis, dvs. i modstrid med EF-traktatens artikel 88, stk. 3. Kommissionen finder imidlertid, at statsstøtten er i overensstemmelse med fællesmarkedet — |
| --- | --- |

(70)

Kommissionen finder, at Polen har gennemført den forelagte støtteordning på ulovlig vis, dvs. i modstrid med EF-traktatens artikel 88, stk. 3. Kommissionen finder imidlertid, at statsstøtten er i overensstemmelse med fællesmarkedet —

VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

Den af Polen tildelte statsstøtte på 43,6 mio. PLN til Odlewnia Śrem er forenelig med fællesmarkedet efter EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra c).

Artikel 2

Denne beslutning er rettet til Republikken Polen.

Udfærdiget i Bruxelles, den 10. december 2008.

På Kommissionens vegne

Neelie KROES

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EFT L 83 af 27.3.1999, s. 1.

1

(2)  EUT C 244 af 1.10.2004, s. 2.

2

(3)  EFT C 70 af 19.3.2002, s. 21.

3

(4)  EFT C 70 af 19.3.2002, s. 8.

4

(5)  EFT L 279 af 23.10.2001, s. 1.

5

(6)  Dom af 14.1.2004, sag T-109/01, Fleuren Compost mod Kommissionen, Sml. 2004 II, s. 127, præmis 74.

6

---

HENSTILLINGER

Kommissionen

| 7.7.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 176/17 |
| --- | --- | --- | --- |

7.7.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 176/17

---

KOMMISSIONENS HENSTILLING

af 29. juni 2009

om foranstaltninger til fremme af det indre marked

(EØS-relevant tekst)

(2009/524/EF)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER,

som henviser til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 211,

og som tager følgende i betragtning:

| (1) | Det er nødvendigt at have et velfungerende indre marked, hvis man vil skabe beskæftigelse og vækst samt opnå økonomisk stabilitet. Jo mere effektivt det indre marked er, jo mere vil det forbedre erhvervslivets betingelser og således incitere virksomhederne til at investere og skabe arbejdspladser, og jo mere vil det øge forbrugernes tillid og efterspørgsel. Det er i økonomiske nedgangstider således af afgørende betydning at have et velfungerende indre marked, hvis man vil bringe den europæiske økonomi på fode igen. |
| --- | --- |

(1)

Det er nødvendigt at have et velfungerende indre marked, hvis man vil skabe beskæftigelse og vækst samt opnå økonomisk stabilitet. Jo mere effektivt det indre marked er, jo mere vil det forbedre erhvervslivets betingelser og således incitere virksomhederne til at investere og skabe arbejdspladser, og jo mere vil det øge forbrugernes tillid og efterspørgsel. Det er i økonomiske nedgangstider således af afgørende betydning at have et velfungerende indre marked, hvis man vil bringe den europæiske økonomi på fode igen.

| (2) | En forudsætning for at have et velfungerende indre marked er at sikre en korrekt gennemførelse, anvendelse, håndhævelse, kontrol og ikke mindst harmonisering af de fællesskabsregler, der vedrører det indre marked (i det følgende benævnt »regler for det indre marked«). |
| --- | --- |

(2)

En forudsætning for at have et velfungerende indre marked er at sikre en korrekt gennemførelse, anvendelse, håndhævelse, kontrol og ikke mindst harmonisering af de fællesskabsregler, der vedrører det indre marked (i det følgende benævnt »regler for det indre marked«).

| (3) | Der blev i forbindelse med de høringer og analyser, som fandt sted med henblik på udarbejdelsen af Kommissionens meddelelse »Et indre marked for Europa i det 21. århundrede« (1) (i det følgende benævnt »evaluering af det indre marked«), afdækket en række mangler, der viser, at det indre marked endnu ikke fungerer optimalt. Der skal fortsat gøres en stor indsats på mange områder og inden for mange sektorer. Borgere og virksomheder har ofte svært ved at udnytte de mange muligheder, som det indre marked tilbyder, fordi de gældende regler ikke anvendes og håndhæves korrekt. |
| --- | --- |

(3)

Der blev i forbindelse med de høringer og analyser, som fandt sted med henblik på udarbejdelsen af Kommissionens meddelelse »Et indre marked for Europa i det 21. århundrede« (1) (i det følgende benævnt »evaluering af det indre marked«), afdækket en række mangler, der viser, at det indre marked endnu ikke fungerer optimalt. Der skal fortsat gøres en stor indsats på mange områder og inden for mange sektorer. Borgere og virksomheder har ofte svært ved at udnytte de mange muligheder, som det indre marked tilbyder, fordi de gældende regler ikke anvendes og håndhæves korrekt.

| (4) | Kommissionen foreslog derfor i sin evaluering af det indre marked en række konkrete foranstaltninger for at sikre, at borgere og virksomheder fortsat kan drage fordel af de økonomiske fordele, som det indre marked giver (2). |
| --- | --- |

(4)

Kommissionen foreslog derfor i sin evaluering af det indre marked en række konkrete foranstaltninger for at sikre, at borgere og virksomheder fortsat kan drage fordel af de økonomiske fordele, som det indre marked giver (2).

| (5) | De foranstaltninger, der træffes af henholdsvis medlemsstater og Kommissionen, bør supplere hinanden. Det har afgørende betydning at have en koordineret og indbyrdes afstemt tilgang — i et samarbejde mellem Kommissionen og medlemsstaterne — med en fælles målsætning om at forbedre gennemførelsen, anvendelsen og håndhævelsen af reglerne for det indre marked for at sikre, at det fungerer på tilfredsstillende vis. Denne partnerskabstilgang, der skal anvendes i forbindelse med denne henstilling, er mere vidtrækkende end det samarbejde, der allerede er etableret på en række områder inden for det indre marked. Den kræver, at der etableres og fastholdes et tættere samarbejde i og mellem medlemsstaterne samt mellem medlemsstaterne og Kommissionen på alle de områder, der er relevante for det indre marked. Det forudsætter også, at medlemsstaterne påtager sig et fælles ansvar og således en mere proaktiv rolle i forvaltningen af det indre marked. |
| --- | --- |

(5)

De foranstaltninger, der træffes af henholdsvis medlemsstater og Kommissionen, bør supplere hinanden. Det har afgørende betydning at have en koordineret og indbyrdes afstemt tilgang — i et samarbejde mellem Kommissionen og medlemsstaterne — med en fælles målsætning om at forbedre gennemførelsen, anvendelsen og håndhævelsen af reglerne for det indre marked for at sikre, at det fungerer på tilfredsstillende vis. Denne partnerskabstilgang, der skal anvendes i forbindelse med denne henstilling, er mere vidtrækkende end det samarbejde, der allerede er etableret på en række områder inden for det indre marked. Den kræver, at der etableres og fastholdes et tættere samarbejde i og mellem medlemsstaterne samt mellem medlemsstaterne og Kommissionen på alle de områder, der er relevante for det indre marked. Det forudsætter også, at medlemsstaterne påtager sig et fælles ansvar og således en mere proaktiv rolle i forvaltningen af det indre marked.

| (6) | Der blev i evalueringen af det indre marked, og især i forbindelse med de efterfølgende drøftelser med medlemsstaterne, peget på en række indsatsområder, der anses som altafgørende for at opnå et velfungerende indre marked, herunder at sikre en koordineret indsats for alle spørgsmål vedrørende det indre marked, at forbedre samarbejdet i og mellem medlemsstaterne samt med Kommissionen, at forbedre gennemførelsen af reglerne for det indre marked, at overvåge markeder og sektorer for at finde frem til potentielle problemer i det indre marked, at forbedre anvendelsen af reglerne for det indre marked, at styrke håndhævelsen af reglerne for det indre marked og fremme problemløsning, at fremme den løbende evaluering af nationale lovgivninger samt at informere borgere og virksomheder om deres rettigheder i det indre marked. |
| --- | --- |

(6)

Der blev i evalueringen af det indre marked, og især i forbindelse med de efterfølgende drøftelser med medlemsstaterne, peget på en række indsatsområder, der anses som altafgørende for at opnå et velfungerende indre marked, herunder at sikre en koordineret indsats for alle spørgsmål vedrørende det indre marked, at forbedre samarbejdet i og mellem medlemsstaterne samt med Kommissionen, at forbedre gennemførelsen af reglerne for det indre marked, at overvåge markeder og sektorer for at finde frem til potentielle problemer i det indre marked, at forbedre anvendelsen af reglerne for det indre marked, at styrke håndhævelsen af reglerne for det indre marked og fremme problemløsning, at fremme den løbende evaluering af nationale lovgivninger samt at informere borgere og virksomheder om deres rettigheder i det indre marked.

| (7) | Henstillingen bygger i høj grad på de løsninger, der allerede finder anvendelse og har vist sig at fungere i praksis i visse medlemsstater. De enkelte medlemsstater kan selv vælge, hvilken praksis der er bedst egnet til at sikre gennemførelsen af denne henstilling under hensyntagen til, hvad der vil være mest effektivt ud fra de særlige forhold, der gør sig gældende for den enkelte medlemsstat, eftersom de procedurer og den praksis, der er effektive i én medlemsstat, ikke nødvendigvis er lige så effektive i en anden. |
| --- | --- |

(7)

Henstillingen bygger i høj grad på de løsninger, der allerede finder anvendelse og har vist sig at fungere i praksis i visse medlemsstater. De enkelte medlemsstater kan selv vælge, hvilken praksis der er bedst egnet til at sikre gennemførelsen af denne henstilling under hensyntagen til, hvad der vil være mest effektivt ud fra de særlige forhold, der gør sig gældende for den enkelte medlemsstat, eftersom de procedurer og den praksis, der er effektive i én medlemsstat, ikke nødvendigvis er lige så effektive i en anden.

| (8) | Undersøgelser viser, at medlemsstaterne bør forbedre den interne koordination af de spørgsmål, der vedrører det indre marked, eftersom de relevante kompetencer ofte er fordelt mellem forskellige forvaltningsorganer (3). Da anvendelsen af reglerne for det indre marked inddrager en bred vifte af nationale, regionale og lokale forvaltningsorganer i hver medlemsstat, bør man fremme et effektivt samarbejde mellem disse. Medlemsstaterne bør derfor etablere og styrke en koordinationsfunktion for det indre marked inden for deres nationale forvaltning, idet denne funktion kan variere afhængigt af den pågældende administrative struktur og praksis. De ansvarlige forvaltningsorganer bør have det overordnede ansvar for at planlægge, overvåge og evaluere gennemførelsen af denne henstilling. |
| --- | --- |

(8)

Undersøgelser viser, at medlemsstaterne bør forbedre den interne koordination af de spørgsmål, der vedrører det indre marked, eftersom de relevante kompetencer ofte er fordelt mellem forskellige forvaltningsorganer (3). Da anvendelsen af reglerne for det indre marked inddrager en bred vifte af nationale, regionale og lokale forvaltningsorganer i hver medlemsstat, bør man fremme et effektivt samarbejde mellem disse. Medlemsstaterne bør derfor etablere og styrke en koordinationsfunktion for det indre marked inden for deres nationale forvaltning, idet denne funktion kan variere afhængigt af den pågældende administrative struktur og praksis. De ansvarlige forvaltningsorganer bør have det overordnede ansvar for at planlægge, overvåge og evaluere gennemførelsen af denne henstilling.

| (9) | Et tæt samarbejde på tværs af grænserne mellem forvaltningsorganer med ansvar for det indre marked giver mulighed for at opbygge gensidig tillid og er af afgørende betydning for en korrekt anvendelse af reglerne for det indre marked. Medlemsstaterne bør træffe de nødvendige foranstaltninger til at sikre, at de grænseoverskridende netværk eller elektroniske informationssystemer, som Kommissionen har etableret (f.eks. informationssystemet for det indre marked (IMI), fællesskabssystemet for hurtig udveksling af oplysninger (RAPEX) (4), RASFF (5) eller forbrugerbeskyttelsesnetværket (CPC)), fungerer ved at indføre passende ordninger, herunder tildeling af ressourcer. |
| --- | --- |

(9)

Et tæt samarbejde på tværs af grænserne mellem forvaltningsorganer med ansvar for det indre marked giver mulighed for at opbygge gensidig tillid og er af afgørende betydning for en korrekt anvendelse af reglerne for det indre marked. Medlemsstaterne bør træffe de nødvendige foranstaltninger til at sikre, at de grænseoverskridende netværk eller elektroniske informationssystemer, som Kommissionen har etableret (f.eks. informationssystemet for det indre marked (IMI), fællesskabssystemet for hurtig udveksling af oplysninger (RAPEX) (4), RASFF (5) eller forbrugerbeskyttelsesnetværket (CPC)), fungerer ved at indføre passende ordninger, herunder tildeling af ressourcer.

| (10) | Det fremgår af resultattavlerne for det indre marked, at der fortsat er behov for en mere rettidig og bedre gennemførelse af direktiverne af betydning for det indre marked. Selv om Kommissionens henstilling af 12. juli 2004 om gennemførelsen i national ret af direktiver af betydning for det indre marked (6) (i det følgende benævnt »Kommissionens 2004-henstilling«) i vid udstrækning er blevet gennemført, og selv om dette har resulteret i en betydelig forbedring af gennemførelsesgraden, er der fortsat visse elementer i nævnte henstilling, der kan anvendes mere effektivt. Nærværende henstilling henviser til en række foranstaltninger, der fortsat anses for nødvendige, og bygger videre på andre foranstaltninger fra Kommissionens 2004-henstilling, der forbliver en reference for de nationale forvaltningsorganer, der beskæftiger sig med gennemførelsen af det indre marked. Nærværende henstilling bygger også videre på Kommissionens meddelelse »Et resultatorienteret Europa — Anvendelse af fællesskabsretten« (7) og Kommissionens meddelelse »Gennemgang af Lamfalussy-processen — Styrkelse af den tilsynsmæssige konvergens« (8). |
| --- | --- |

(10)

Det fremgår af resultattavlerne for det indre marked, at der fortsat er behov for en mere rettidig og bedre gennemførelse af direktiverne af betydning for det indre marked. Selv om Kommissionens henstilling af 12. juli 2004 om gennemførelsen i national ret af direktiver af betydning for det indre marked (6) (i det følgende benævnt »Kommissionens 2004-henstilling«) i vid udstrækning er blevet gennemført, og selv om dette har resulteret i en betydelig forbedring af gennemførelsesgraden, er der fortsat visse elementer i nævnte henstilling, der kan anvendes mere effektivt. Nærværende henstilling henviser til en række foranstaltninger, der fortsat anses for nødvendige, og bygger videre på andre foranstaltninger fra Kommissionens 2004-henstilling, der forbliver en reference for de nationale forvaltningsorganer, der beskæftiger sig med gennemførelsen af det indre marked. Nærværende henstilling bygger også videre på Kommissionens meddelelse »Et resultatorienteret Europa — Anvendelse af fællesskabsretten« (7) og Kommissionens meddelelse »Gennemgang af Lamfalussy-processen — Styrkelse af den tilsynsmæssige konvergens« (8).

| (11) | Der er behov for markedsovervågning for at finde frem til de sektorer, hvor markedet ikke fungerer hensigtsmæssigt for forbrugere og virksomheder, og for at fokusere på politikkerne for det indre marked på disse områder. Det bør derfor blive et integrerende element i udarbejdelsen og overvågningen af politikker for det indre marked (f.eks. på basis af resultattavlen for forbrugermarkederne). Samarbejdet mellem Kommissionen og de nationale forvaltningsorganer med hensyn til markedsovervågning og dataindsamling vil fremme kvaliteten af data og analyser til brug på nationalt niveau og fællesskabsniveau og gøre det nemmere at blive enige om spørgsmål vedrørende det indre marked. Medlemsstaterne opfordres til at deltage i Kommissionens markedsovervågningsarbejde og til på nationalt niveau at udføre lignende aktiviteter, der tilpasses de nationale forhold. |
| --- | --- |

(11)

Der er behov for markedsovervågning for at finde frem til de sektorer, hvor markedet ikke fungerer hensigtsmæssigt for forbrugere og virksomheder, og for at fokusere på politikkerne for det indre marked på disse områder. Det bør derfor blive et integrerende element i udarbejdelsen og overvågningen af politikker for det indre marked (f.eks. på basis af resultattavlen for forbrugermarkederne). Samarbejdet mellem Kommissionen og de nationale forvaltningsorganer med hensyn til markedsovervågning og dataindsamling vil fremme kvaliteten af data og analyser til brug på nationalt niveau og fællesskabsniveau og gøre det nemmere at blive enige om spørgsmål vedrørende det indre marked. Medlemsstaterne opfordres til at deltage i Kommissionens markedsovervågningsarbejde og til på nationalt niveau at udføre lignende aktiviteter, der tilpasses de nationale forhold.

| (12) | En række nationale undersøgelser har understreget betydningen af uddannelse med henblik på at hjælpe embedsmænd, herunder dommere, på nationalt, regionalt og lokalt administrativt niveau med en korrekt gennemførelse, anvendelse og håndhævelse af reglerne for det indre marked. Det er i denne forbindelse vigtigt at sikre, at der altid tages hensyn til disse regler og til virkningen på Fællesskabets eksterne konkurrenceevne generelt, når den nationale lovgivning udarbejdes. Betydningen af uddannelse blev yderligere bekræftet i en nyere undersøgelse og i en beslutning fra Europa-Parlamentet om de nationale dommeres rolle, i Europa-Parlamentets beslutning af 2005 om konkurrencepolitikken (9), samt i en resolution, som Rådet for nylig har vedtaget (10). Embedsmænd bør ligeledes modtage vejledning om fællesskabsretten generelt og om reglerne for det indre marked i særdeleshed. |
| --- | --- |

(12)

En række nationale undersøgelser har understreget betydningen af uddannelse med henblik på at hjælpe embedsmænd, herunder dommere, på nationalt, regionalt og lokalt administrativt niveau med en korrekt gennemførelse, anvendelse og håndhævelse af reglerne for det indre marked. Det er i denne forbindelse vigtigt at sikre, at der altid tages hensyn til disse regler og til virkningen på Fællesskabets eksterne konkurrenceevne generelt, når den nationale lovgivning udarbejdes. Betydningen af uddannelse blev yderligere bekræftet i en nyere undersøgelse og i en beslutning fra Europa-Parlamentet om de nationale dommeres rolle, i Europa-Parlamentets beslutning af 2005 om konkurrencepolitikken (9), samt i en resolution, som Rådet for nylig har vedtaget (10). Embedsmænd bør ligeledes modtage vejledning om fællesskabsretten generelt og om reglerne for det indre marked i særdeleshed.

| (13) | En effektiv håndhævelse af reglerne for det indre marked og passende foranstaltninger til at løse de problemer, som borgere og virksomheder støder på, er af afgørende betydning for at hjælpe disse med bedre at drage fordel af deres traktatsikrede friheder. Ved at videreføre det samarbejde, der allerede finder sted inden for problemløsning, særlig i kraft af SOLVIT (11), bør medlemsstaterne med støtte fra Kommissionen forsøge at gøre de gældende ordninger til problemløsning endnu mere effektive — enten ved de nationale domstole eller gennem ikke-retlige mekanismer — for at sikre en effektiv klageadgang. Det er vigtigt at se nærmere på de omstændigheder, der er årsag til eventuelle problemer. |
| --- | --- |

(13)

En effektiv håndhævelse af reglerne for det indre marked og passende foranstaltninger til at løse de problemer, som borgere og virksomheder støder på, er af afgørende betydning for at hjælpe disse med bedre at drage fordel af deres traktatsikrede friheder. Ved at videreføre det samarbejde, der allerede finder sted inden for problemløsning, særlig i kraft af SOLVIT (11), bør medlemsstaterne med støtte fra Kommissionen forsøge at gøre de gældende ordninger til problemløsning endnu mere effektive — enten ved de nationale domstole eller gennem ikke-retlige mekanismer — for at sikre en effektiv klageadgang. Det er vigtigt at se nærmere på de omstændigheder, der er årsag til eventuelle problemer.

| (14) | Det er vigtigt løbende at overvåge og evaluere den nationale lovgivning, da det giver mulighed for at kontrollere, hvor effektivt reglerne for det indre marked anvendes i praksis, og for at afdække eventuelle bestemmelser, der forhindrer borgere eller virksomheder i fuldt ud at udnytte disse regler. Dette arbejde bør foretages på mere systematisk vis i alle medlemsstater. |
| --- | --- |

(14)

Det er vigtigt løbende at overvåge og evaluere den nationale lovgivning, da det giver mulighed for at kontrollere, hvor effektivt reglerne for det indre marked anvendes i praksis, og for at afdække eventuelle bestemmelser, der forhindrer borgere eller virksomheder i fuldt ud at udnytte disse regler. Dette arbejde bør foretages på mere systematisk vis i alle medlemsstater.

| (15) | Det fremgår af nye Eurobarometer-undersøgelser (12) og henvendelser til Kommissionens informations- og problemløsningstjenester, at det er nødvendigt at give mere information til borgere og virksomheder om deres rettigheder i det indre marked for at give dem mulighed for at udøve disse rettigheder i praksis. Borgere og virksomheder bør desuden have mulighed for at få hjælp til at udøve disse rettigheder. Til dette formål bør medlemsstaterne med støtte fra Kommissionen og i givet fald i samarbejde med de berørte parter levere praktiske oplysninger og rådgivning om spørgsmål, der vedrører fysiske eller juridiske personer, som ønsker at opholde sig, studere, arbejde, oprette virksomheder eller levere varer eller tjenesteydelser i en anden medlemsstat. |
| --- | --- |

(15)

Det fremgår af nye Eurobarometer-undersøgelser (12) og henvendelser til Kommissionens informations- og problemløsningstjenester, at det er nødvendigt at give mere information til borgere og virksomheder om deres rettigheder i det indre marked for at give dem mulighed for at udøve disse rettigheder i praksis. Borgere og virksomheder bør desuden have mulighed for at få hjælp til at udøve disse rettigheder. Til dette formål bør medlemsstaterne med støtte fra Kommissionen og i givet fald i samarbejde med de berørte parter levere praktiske oplysninger og rådgivning om spørgsmål, der vedrører fysiske eller juridiske personer, som ønsker at opholde sig, studere, arbejde, oprette virksomheder eller levere varer eller tjenesteydelser i en anden medlemsstat.

| (16) | Bilaget til denne henstilling indeholder en række foranstaltninger, som medlemsstaterne bør træffe for at gennemføre denne henstilling, idet der henvises til praksis i visse medlemsstater, som disse foranstaltninger er baseret på. Selv om visse foranstaltninger i opstartsfasen kan medføre omkostninger, anses de for at føre til besparelser, f.eks. ved at strømline den nationale administrative praksis, og de burde på længere sigt føre til et mere velfungerende indre marked og således være til fordel for både forbrugere og virksomheder. |
| --- | --- |

(16)

Bilaget til denne henstilling indeholder en række foranstaltninger, som medlemsstaterne bør træffe for at gennemføre denne henstilling, idet der henvises til praksis i visse medlemsstater, som disse foranstaltninger er baseret på. Selv om visse foranstaltninger i opstartsfasen kan medføre omkostninger, anses de for at føre til besparelser, f.eks. ved at strømline den nationale administrative praksis, og de burde på længere sigt føre til et mere velfungerende indre marked og således være til fordel for både forbrugere og virksomheder.

| (17) | De fremskridt, der gøres med gennemførelsen af denne henstilling, bør overvåges i tæt samarbejde mellem Kommissionen og medlemsstaterne, herunder på basis af drøftelser inden for rammerne af Det Rådgivende Udvalg for det Indre Marked (IMAC) på grundlag af en række benchmarks og indikatorer. For at give Kommissionen mulighed for at foretage en vurdering af virkningerne af denne henstilling fire år efter dens offentliggørelse i Den Europæiske Unions Tidende, bør medlemsstaterne indgive rapporter til Kommissionen tre år efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende om de foranstaltninger, der er truffet for at gennemføre denne henstilling, |
| --- | --- |

(17)

De fremskridt, der gøres med gennemførelsen af denne henstilling, bør overvåges i tæt samarbejde mellem Kommissionen og medlemsstaterne, herunder på basis af drøftelser inden for rammerne af Det Rådgivende Udvalg for det Indre Marked (IMAC) på grundlag af en række benchmarks og indikatorer. For at give Kommissionen mulighed for at foretage en vurdering af virkningerne af denne henstilling fire år efter dens offentliggørelse i Den Europæiske Unions Tidende, bør medlemsstaterne indgive rapporter til Kommissionen tre år efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende om de foranstaltninger, der er truffet for at gennemføre denne henstilling,

HENSTILLER TIL MEDLEMSSTATERNE:

| 1) | at etablere og styrke en koordinationsfunktion for det indre marked, at fremme en effektiv koordinering i og mellem forvaltningsorganer med ansvar for det indre marked på nationalt, regionalt eller lokalt plan, og at fungere som referencepunkt for det indre marked inden for den offentlige forvaltning, |
| --- | --- |

1)

at etablere og styrke en koordinationsfunktion for det indre marked, at fremme en effektiv koordinering i og mellem forvaltningsorganer med ansvar for det indre marked på nationalt, regionalt eller lokalt plan, og at fungere som referencepunkt for det indre marked inden for den offentlige forvaltning,

| 2) | at fremme en aktiv koordinering mellem forvaltningsorganer med ansvar for det indre marked i de forskellige medlemsstater og med Kommissionen gennem tildeling af tilstrækkelige ressourcer, |
| --- | --- |

2)

at fremme en aktiv koordinering mellem forvaltningsorganer med ansvar for det indre marked i de forskellige medlemsstater og med Kommissionen gennem tildeling af tilstrækkelige ressourcer,

| 3) | at træffe alle nødvendige foranstaltninger til at forbedre gennemførelsen af direktiver af betydning for det indre marked, |
| --- | --- |

3)

at træffe alle nødvendige foranstaltninger til at forbedre gennemførelsen af direktiver af betydning for det indre marked,

| 4) | at støtte Kommissionens arbejde med hensyn til markedsovervågning og dataindsamling ved aktivt at bidrage til dette arbejde på fællesskabsniveau og i givet fald ved at udføre lignende arbejde på nationalt plan, |
| --- | --- |

4)

at støtte Kommissionens arbejde med hensyn til markedsovervågning og dataindsamling ved aktivt at bidrage til dette arbejde på fællesskabsniveau og i givet fald ved at udføre lignende arbejde på nationalt plan,

| 5) | at sikre, at nationale forvaltningsorganer og embedsmænd har en tilstrækkelig viden om fællesskabsretten generelt og om reglerne for det indre marked i særdeleshed, således at de er i stand til på effektiv vis at anvende reglerne for det indre marked og i givet fald tage hensyn til disse regler ved udarbejdelsen og indførelsen af nye nationale bestemmelser, |
| --- | --- |

5)

at sikre, at nationale forvaltningsorganer og embedsmænd har en tilstrækkelig viden om fællesskabsretten generelt og om reglerne for det indre marked i særdeleshed, således at de er i stand til på effektiv vis at anvende reglerne for det indre marked og i givet fald tage hensyn til disse regler ved udarbejdelsen og indførelsen af nye nationale bestemmelser,

| 6) | at fremme og opfordre til en hurtig og effektiv løsning af eventuelle problemer, som borgere eller virksomheder støder på ved udøvelsen af deres rettigheder i det indre marked, ved generelt at træffe foranstaltninger til at forbedre håndhævelsen af reglerne for det indre marked, og ved i særdeleshed at sikre, at det nationale retsvæsen har en tilstrækkelig viden om fællesskabsretten, herunder reglerne for det indre marked, samt ved at give tilstrækkelig støtte til problemløsningsmekanismer, |
| --- | --- |

6)

at fremme og opfordre til en hurtig og effektiv løsning af eventuelle problemer, som borgere eller virksomheder støder på ved udøvelsen af deres rettigheder i det indre marked, ved generelt at træffe foranstaltninger til at forbedre håndhævelsen af reglerne for det indre marked, og ved i særdeleshed at sikre, at det nationale retsvæsen har en tilstrækkelig viden om fællesskabsretten, herunder reglerne for det indre marked, samt ved at give tilstrækkelig støtte til problemløsningsmekanismer,

| 7) | at foretage løbende kontrol og evaluering af national lovgivning for at sikre, at den er i fuld overensstemmelse med reglerne for det indre marked, og i denne forbindelse kontrollere enhver anvendelse af undtagelser eller fritagelser i henhold til de eksisterende regler for det indre marked, |
| --- | --- |

7)

at foretage løbende kontrol og evaluering af national lovgivning for at sikre, at den er i fuld overensstemmelse med reglerne for det indre marked, og i denne forbindelse kontrollere enhver anvendelse af undtagelser eller fritagelser i henhold til de eksisterende regler for det indre marked,

| 8) | at fremme leveringen af praktiske oplysninger om det indre marked til borgere og virksomheder, |
| --- | --- |

8)

at fremme leveringen af praktiske oplysninger om det indre marked til borgere og virksomheder,

| 9) | at gennemgå de foranstaltninger og eksempler på praksis, der er angivet i bilaget, og under hensyntagen til deres nationale institutionelle traditioner at anvende de eksempler på praksis, der vil eller kan forventes at føre til en forbedring af det indre marked, og som er bedst egnet til at gennemføre denne henstilling, |
| --- | --- |

9)

at gennemgå de foranstaltninger og eksempler på praksis, der er angivet i bilaget, og under hensyntagen til deres nationale institutionelle traditioner at anvende de eksempler på praksis, der vil eller kan forventes at føre til en forbedring af det indre marked, og som er bedst egnet til at gennemføre denne henstilling,

| 10) | at samarbejde med Kommissionen og andre medlemsstater med henblik på at overvåge denne henstillings gennemførelse, løbende at informere Kommissionen om de foranstaltninger, der træffes til denne henstillings gennemførelse, og fremlægge en endelig rapport til Kommissionen tre år efter denne henstillings offentliggørelse i Den Europæiske Unions Tidende. |
| --- | --- |

10)

at samarbejde med Kommissionen og andre medlemsstater med henblik på at overvåge denne henstillings gennemførelse, løbende at informere Kommissionen om de foranstaltninger, der træffes til denne henstillings gennemførelse, og fremlægge en endelig rapport til Kommissionen tre år efter denne henstillings offentliggørelse i Den Europæiske Unions Tidende.

Udfærdiget i Bruxelles, den 29. juni 2009.

På Kommissionens vegne

Charlie McCREEVY

Medlem af Kommissionen

---

(1)  KOM(2007) 724 endelig af 20.11.2007.

1

(2)  Fællesskabets BNP steg med 2,15 %, der blev skabt yderligere 2,75 mio. arbejdspladser i perioden 1992-2006, og handelen inden for Fællesskabet steg med 30 % i perioden 1995-2005 (SEK(2007) 1521 af 20.11.2007).

2

(3)  Kommissionens arbejdsdokument om redskaber til en ajourført politik for det indre marked (SEK(2007) 1518 af 20.11.2007).

3

(4)  Hurtigt varslingssystem for farlige forbrugerprodukter (ikke fødevarer).

4

(5)  Hurtigt varslingssystem for fødevarer og foder.

5

(6)  EUT L 98 af 16.4.2005, s. 47.

6

(7)  KOM(2007) 502 endelig af 5.9.2007.

7

(8)  KOM(2007) 727 endelig af 20.11.2007.

8

(9)  Europa-Parlamentets beslutning om den nationale dommers rolle i Fællesskabets retssystem (2007/2027(INI)) af 9.7.2008, Europa-Parlamentets beslutning om Kommissionens beretning om konkurrencepolitikken — 2004 (2005/2209(INI)) af 20.3.2006.

9

(10)  Resolution vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om uddannelse af dommere, anklagere og andet personale i retsvæsenet i Den Europæiske Union, 14757/08 af 28.10.2008.

10

(11)  Kommissionens meddelelse »Effektiv problemløsning i det indre marked (»SOLVIT«)« (KOM(2001) 702 endelig af 27.11.2001).

11

(12)  http://ec.europa.eu/internal_market/strategy/index_en.htm#061204

12

---

BILAG

Foranstaltninger og eksempler på praksis til forbedring af det indre marked

1.   FORANSTALTNINGER TIL SIKRING AF EN BEDRE KOORDINATION AF SPØRGSMÅL VEDRØRENDE DET INDRE MARKED

Medlemsstaterne opfordres til at træffe følgende foranstaltninger:

| a) | at give et nyt eller eksisterende forvaltningsorgan til opgave at koordinere alle spørgsmål vedrørende det indre marked |
| --- | --- |

a)

at give et nyt eller eksisterende forvaltningsorgan til opgave at koordinere alle spørgsmål vedrørende det indre marked

| b) | at sikre koordinationen mellem ministerier og statslige myndigheder om spørgsmål vedrørende det indre marked |
| --- | --- |

b)

at sikre koordinationen mellem ministerier og statslige myndigheder om spørgsmål vedrørende det indre marked

| c) | at sikre koordinering mellem ministerier og statslige myndigheder på den ene side og de regionale og lokale forvaltningsorganer på den anden side, samt indbyrdes mellem de regionale organer og indbyrdes mellem de lokale organer |
| --- | --- |

c)

at sikre koordinering mellem ministerier og statslige myndigheder på den ene side og de regionale og lokale forvaltningsorganer på den anden side, samt indbyrdes mellem de regionale organer og indbyrdes mellem de lokale organer

| d) | at sikre, at de relevante ministerier og statslige myndigheder samt andre forvaltningsorganer tager hensyn til reglerne for det indre marked |
| --- | --- |

d)

at sikre, at de relevante ministerier og statslige myndigheder samt andre forvaltningsorganer tager hensyn til reglerne for det indre marked

| e) | at undersøge mulighederne for at samle ansvaret for en række aktiviteter vedrørende det indre marked under samme forvaltningsorgan under hensyntagen til den nationale forvaltningsstruktur |
| --- | --- |

e)

at undersøge mulighederne for at samle ansvaret for en række aktiviteter vedrørende det indre marked under samme forvaltningsorgan under hensyntagen til den nationale forvaltningsstruktur

| f) | at planlægge, overvåge og evaluere gennemførelsen af denne henstilling. |
| --- | --- |

f)

at planlægge, overvåge og evaluere gennemførelsen af denne henstilling.

| Eksempler på praksis i visse medlemsstater vedrørende de foreslåede foranstaltninger |
| --- |
| Ansvar for koordinering af spørgsmål vedrørende det indre marked | — | Visse forvaltningsorganer varetager allerede næsten en koordineringsfunktion vedrørende det indre marked. De samarbejder tæt med andre forvaltningsorganer om spørgsmål vedrørende det indre marked, sikrer forenelighed mellem nationale lovbestemmelser og reglerne for det indre marked og er ansvarlige for en række aktiviteter vedrørende det indre marked. |

Eksempler på praksis i visse medlemsstater vedrørende de foreslåede foranstaltninger

Ansvar for koordinering af spørgsmål vedrørende det indre marked

—

Visse forvaltningsorganer varetager allerede næsten en koordineringsfunktion vedrørende det indre marked. De samarbejder tæt med andre forvaltningsorganer om spørgsmål vedrørende det indre marked, sikrer forenelighed mellem nationale lovbestemmelser og reglerne for det indre marked og er ansvarlige for en række aktiviteter vedrørende det indre marked.

Interministerielt samarbejde

| — | Interministerielle arbejdsgrupper om spørgsmål vedrørende det indre marked bringer repræsentanter for de relevante forvaltningsorganer sammen. |
| --- | --- |

—

Interministerielle arbejdsgrupper om spørgsmål vedrørende det indre marked bringer repræsentanter for de relevante forvaltningsorganer sammen.

Vertikal koordinering

| — | Der findes særlige netværk, f.eks. inden for offentlige indkøbsaftaler eller markedsovervågning, der forbinder regionale og lokale forvaltningsorganer. Disse netværk råder over fælles databaser eller websteder. |
| --- | --- |

—

Der findes særlige netværk, f.eks. inden for offentlige indkøbsaftaler eller markedsovervågning, der forbinder regionale og lokale forvaltningsorganer. Disse netværk råder over fælles databaser eller websteder.

| — | Inddragelse af de regionale og lokale repræsentanter i de interministerielle grupper for så vidt angår de spørgsmål, som de har interesse i. |
| --- | --- |

—

Inddragelse af de regionale og lokale repræsentanter i de interministerielle grupper for så vidt angår de spørgsmål, som de har interesse i.

Politisk synlighed

| — | Løbende politikdrøftelser om spørgsmål vedrørende det indre marked, f.eks. i underudvalg til det nationale ministerråd. |
| --- | --- |

—

Løbende politikdrøftelser om spørgsmål vedrørende det indre marked, f.eks. i underudvalg til det nationale ministerråd.

| — | Det nationale parlament deltager aktivt i analysen af spørgsmål vedrørende det indre marked, f.eks. ved at udarbejde rapporter eller foretage undersøgelser om disse spørgsmål. |
| --- | --- |

—

Det nationale parlament deltager aktivt i analysen af spørgsmål vedrørende det indre marked, f.eks. ved at udarbejde rapporter eller foretage undersøgelser om disse spørgsmål.

Opfølgning

| — | Et forvaltningsorgan sikrer, at den nationale lovgivning er i overensstemmelse med reglerne for det indre marked, f.eks. ved at foretage en screening af nationale lovforslag. |
| --- | --- |

—

Et forvaltningsorgan sikrer, at den nationale lovgivning er i overensstemmelse med reglerne for det indre marked, f.eks. ved at foretage en screening af nationale lovforslag.

Samling af aktiviteter vedrørende det indre marked

| — | Visse forvaltningsorganer er ansvarlige for en række aktiviteter vedrørende det indre marked, f.eks. SOLVIT, IMI, anmeldelser under Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/34/EF (1) og Rådets forordning (EF) nr. 2679/98 (2) og koordinering af oprettelsen af kvikskranker under »varepakken«. |
| --- | --- |

—

Visse forvaltningsorganer er ansvarlige for en række aktiviteter vedrørende det indre marked, f.eks. SOLVIT, IMI, anmeldelser under Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/34/EF (1) og Rådets forordning (EF) nr. 2679/98 (2) og koordinering af oprettelsen af kvikskranker under »varepakken«.

2.   FORANSTALTNINGER TIL FORBEDRING AF SAMARBEJDET MELLEM MEDLEMSSTATERNE INDBYRDES OG MED KOMMISSIONEN

Medlemsstaterne opfordres til at træffe følgende foranstaltninger:

| a) | på permanent basis at levere relevante sprog-, it- og andre uddannelser, informere om de eksisterende netværk og de relevante databeskyttelsesregler, gøre fællesskabsnetværk (f.eks. informationssystemet for det indre marked (IMI), RAPEX, RASFF, netværkene for forbrugerbeskyttelsessamarbejdet og andre) fuldt operationelle på nationalt niveau |
| --- | --- |

a)

på permanent basis at levere relevante sprog-, it- og andre uddannelser, informere om de eksisterende netværk og de relevante databeskyttelsesregler, gøre fællesskabsnetværk (f.eks. informationssystemet for det indre marked (IMI), RAPEX, RASFF, netværkene for forbrugerbeskyttelsessamarbejdet og andre) fuldt operationelle på nationalt niveau

| b) | at organisere, f.eks. gennem eksisterende netværk, udveksling af embedsmænd med ansvar for spørgsmål vedrørende det indre marked mellem nationale forvaltningsorganer |
| --- | --- |

b)

at organisere, f.eks. gennem eksisterende netværk, udveksling af embedsmænd med ansvar for spørgsmål vedrørende det indre marked mellem nationale forvaltningsorganer

| c) | at sikre, at den nationale offentlige forvaltningskultur omfatter et aktivt samarbejde mellem forvaltningsorganer med ansvar for spørgsmål vedrørende det indre marked i de forskellige medlemsstater |
| --- | --- |

c)

at sikre, at den nationale offentlige forvaltningskultur omfatter et aktivt samarbejde mellem forvaltningsorganer med ansvar for spørgsmål vedrørende det indre marked i de forskellige medlemsstater

| d) | at træffe organisatoriske foranstaltninger til at sikre, at medlemsstaterne hurtigst muligt besvarer Kommissionens anmodninger om oplysninger om anvendelsen af reglerne for det indre marked på nationalt plan, særlig inden for rammerne af projektet »EU-pilot« (3) og de forskellige overtrædelsesprocedurer. |
| --- | --- |

d)

at træffe organisatoriske foranstaltninger til at sikre, at medlemsstaterne hurtigst muligt besvarer Kommissionens anmodninger om oplysninger om anvendelsen af reglerne for det indre marked på nationalt plan, særlig inden for rammerne af projektet »EU-pilot« (3) og de forskellige overtrædelsesprocedurer.

| Eksempler på praksis i visse medlemsstater vedrørende de foreslåede foranstaltninger |
| --- |
| Samarbejde mellem nationale forvaltningsorganer | — | Tæt samarbejde mellem nordiske og baltiske lande om markedsovervågning, gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/123/EF af 12. december 2006 om tjenesteydelser i det indre marked (4) og andre forhold vedrørende det indre marked. |

Eksempler på praksis i visse medlemsstater vedrørende de foreslåede foranstaltninger

Samarbejde mellem nationale forvaltningsorganer

—

Tæt samarbejde mellem nordiske og baltiske lande om markedsovervågning, gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/123/EF af 12. december 2006 om tjenesteydelser i det indre marked (4) og andre forhold vedrørende det indre marked.

| — | Samarbejde mellem nationale forvaltningsorganer inden for offentlige udbud (f.eks. gennem det europæiske udbudsnet) og markedsovervågning. Nationale markedsovervågningsmyndigheder inden for produktsikkerhed for forbrugere (ikke fødevarer) indgår i et tæt samarbejde i netværket PROSAFE, og informationssystemet ICISM fremmer markedsovervågningen af tekniske produkter. |
| --- | --- |

—

Samarbejde mellem nationale forvaltningsorganer inden for offentlige udbud (f.eks. gennem det europæiske udbudsnet) og markedsovervågning. Nationale markedsovervågningsmyndigheder inden for produktsikkerhed for forbrugere (ikke fødevarer) indgår i et tæt samarbejde i netværket PROSAFE, og informationssystemet ICISM fremmer markedsovervågningen af tekniske produkter.

Udveksling mellem forvaltningsorganer

| — | Nationale konkurrencemyndigheder er involveret i udveksling af embedsmænd inden for rammerne af Det Europæiske Konkurrencenetværk. |
| --- | --- |

—

Nationale konkurrencemyndigheder er involveret i udveksling af embedsmænd inden for rammerne af Det Europæiske Konkurrencenetværk.

| — | En lang række nationale markedsovervågningsmyndigheder og myndigheder med ansvar for håndhævelse af forbrugerbeskyttelseslovgivningen deltager i udvekslingen af embedsmænd inden for rammerne af forbrugerbeskyttelsesnetværket under Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/95/EF (5) og Europa-Parlamentets og Rådes forordning (EF) nr. 2006/2004 (6). |
| --- | --- |

—

En lang række nationale markedsovervågningsmyndigheder og myndigheder med ansvar for håndhævelse af forbrugerbeskyttelseslovgivningen deltager i udvekslingen af embedsmænd inden for rammerne af forbrugerbeskyttelsesnetværket under Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/95/EF (5) og Europa-Parlamentets og Rådes forordning (EF) nr. 2006/2004 (6).

Støtte i form af finansielle og menneskelige ressourcer

| — | Oprettelse af særlige arbejdsgrupper, der skal etablere informationssystemet for det indre marked (IMI), og som har fået tilstrækkelige menneskelige og finansielle ressourcer til at udvikle IMI-netværket i deres medlemsstater. |
| --- | --- |

—

Oprettelse af særlige arbejdsgrupper, der skal etablere informationssystemet for det indre marked (IMI), og som har fået tilstrækkelige menneskelige og finansielle ressourcer til at udvikle IMI-netværket i deres medlemsstater.

Uddannelse

| — | Repræsentanter for nationale forvaltningsorganer har været på kurser, der var organiseret af Kommissionen, og underviser nu andre medlemmer af IMI-netværket på nationalt plan. Denne praksis fungerer bedst, når denne uddannelsesfunktion indgår i de pågældende embedsmænds stillingsbeskrivelse. |
| --- | --- |

—

Repræsentanter for nationale forvaltningsorganer har været på kurser, der var organiseret af Kommissionen, og underviser nu andre medlemmer af IMI-netværket på nationalt plan. Denne praksis fungerer bedst, når denne uddannelsesfunktion indgår i de pågældende embedsmænds stillingsbeskrivelse.

3.   FORANSTALTNINGER TIL EN BEDRE GENNEMFØRELSE AF REGLERNE FOR DET INDRE MARKED

Medlemsstaterne opfordres til at træffe følgende foranstaltninger:

| a) | at forberede sig effektivt og i god tid til gennemførelsen, anvendelsen og håndhævelsen af direktiverne af betydning for det indre marked på nationalt plan |
| --- | --- |

a)

at forberede sig effektivt og i god tid til gennemførelsen, anvendelsen og håndhævelsen af direktiverne af betydning for det indre marked på nationalt plan

| b) | at sikre, at alle berørte embedsmænd indgår i et tæt samarbejde med hinanden, og at alle embedsmænd med ansvar for gennemførelse og anvendelse af et direktiv på nationalt niveau også inddrages i drøftelserne omkring det pågældende direktiv |
| --- | --- |

b)

at sikre, at alle berørte embedsmænd indgår i et tæt samarbejde med hinanden, og at alle embedsmænd med ansvar for gennemførelse og anvendelse af et direktiv på nationalt niveau også inddrages i drøftelserne omkring det pågældende direktiv

| c) | at forbedre samarbejdet mellem nationale forvaltningsorganer og nationale, regionale og decentrale organer og regionale og lokale organer, der foretager gennemførelse, og i givet fald forsyne dem med de relevante oplysninger om drøftelserne og gennemførelsesprocessen |
| --- | --- |

c)

at forbedre samarbejdet mellem nationale forvaltningsorganer og nationale, regionale og decentrale organer og regionale og lokale organer, der foretager gennemførelse, og i givet fald forsyne dem med de relevante oplysninger om drøftelserne og gennemførelsesprocessen

| d) | at informere de berørte parter i løbet af gennemførelsesprocessen, når det er nødvendigt, om lovforslag vedrørende det indre marked, som kan være af interesse for borgere og virksomheder |
| --- | --- |

d)

at informere de berørte parter i løbet af gennemførelsesprocessen, når det er nødvendigt, om lovforslag vedrørende det indre marked, som kan være af interesse for borgere og virksomheder

| e) | at undgå supplerende bestemmelser, som ikke er nødvendige for at gennemføre et direktiv (7); |
| --- | --- |

e)

at undgå supplerende bestemmelser, som ikke er nødvendige for at gennemføre et direktiv (7);

| f) | at fremme dialogen med Kommissionen om gennemførelse af direktiverne af betydning for det indre marked ved hjælp af en lang række midler, herunder sammenligningstabeller, der har til formål at gøre den nationale lovgivning mere gennemsigtig og brugervenlig. |
| --- | --- |

f)

at fremme dialogen med Kommissionen om gennemførelse af direktiverne af betydning for det indre marked ved hjælp af en lang række midler, herunder sammenligningstabeller, der har til formål at gøre den nationale lovgivning mere gennemsigtig og brugervenlig.

| Eksempler på praksis i visse medlemsstater vedrørende de foreslåede foranstaltninger |
| --- |
| Forberedelse i god tid | — | Udarbejdelse af nationale konsekvensanalyser, når Kommissionen fremlægger et nyt direktiv. De omfatter en detaljeret analyse af konsekvenserne for den pågældende medlemsstat og de potentielle gennemførelses- eller anvendelseskonsekvenser. De ajourføres løbende gennem hele gennemførelsesprocessen. |

Eksempler på praksis i visse medlemsstater vedrørende de foreslåede foranstaltninger

Forberedelse i god tid

—

Udarbejdelse af nationale konsekvensanalyser, når Kommissionen fremlægger et nyt direktiv. De omfatter en detaljeret analyse af konsekvenserne for den pågældende medlemsstat og de potentielle gennemførelses- eller anvendelseskonsekvenser. De ajourføres løbende gennem hele gennemførelsesprocessen.

Kontinuitet

| — | Tæt samarbejde mellem embedsmænd med ansvar for forhandling, gennemførelse og håndhævelse af direktiver. Behovet for en sådan kontinuitet er fremhævet i nationale vejledninger om gennemførelse af fællesskabsbestemmelser. |
| --- | --- |

—

Tæt samarbejde mellem embedsmænd med ansvar for forhandling, gennemførelse og håndhævelse af direktiver. Behovet for en sådan kontinuitet er fremhævet i nationale vejledninger om gennemførelse af fællesskabsbestemmelser.

Samarbejde med parlamenter

| — | Allerede fra et tidligt tidspunkt i processen fremsendes der løbende informationsmateriale til de nationale parlamenter om gennemførelsen af fællesskabsdirektiver, bl.a. i form af kvartalvise resultattavler for gennemførelse. |
| --- | --- |

—

Allerede fra et tidligt tidspunkt i processen fremsendes der løbende informationsmateriale til de nationale parlamenter om gennemførelsen af fællesskabsdirektiver, bl.a. i form af kvartalvise resultattavler for gennemførelse.

Samarbejde med regionale og lokale forvaltningsorganer

| — | Embedsmænd fra regionale eller decentrale forvaltningsorganer er inddraget i arbejdet med interministerielle gennemførelses- og koordinationsgrupper. |
| --- | --- |

—

Embedsmænd fra regionale eller decentrale forvaltningsorganer er inddraget i arbejdet med interministerielle gennemførelses- og koordinationsgrupper.

| — | Uddannelse og konferencer om gennemførelsesprocessen afholdes for offentlige ansatte på alle niveauer og for ngo'er. |
| --- | --- |

—

Uddannelse og konferencer om gennemførelsesprocessen afholdes for offentlige ansatte på alle niveauer og for ngo'er.

Kommunikation med berørte parter

| — | Offentligheden har adgang til en forenklet database om gennemførelse via internet. Informationsmateriale om gennemførelsen stilles til rådighed på ministeriernes websteder og en liste over de direktiver, der ikke er gennemført til tiden, offentliggøres på internet. |
| --- | --- |

—

Offentligheden har adgang til en forenklet database om gennemførelse via internet. Informationsmateriale om gennemførelsen stilles til rådighed på ministeriernes websteder og en liste over de direktiver, der ikke er gennemført til tiden, offentliggøres på internet.

| — | De nationale forvaltningsorganer er pålagt at udarbejde en vejledning for borgerne om nye gennemførelsesbestemmelser senest 12 uger inden ikrafttrædelsen. |
| --- | --- |

—

De nationale forvaltningsorganer er pålagt at udarbejde en vejledning for borgerne om nye gennemførelsesbestemmelser senest 12 uger inden ikrafttrædelsen.

Undgåelse af »unødvendige supplerende krav«

| — | Der er indført særlige procedurer til at styre og kontrollere, at der ikke tilføjes åbenlyst unødvendige bestemmelser, når direktiver gennemføres, f.eks. foretager udvalgte regeringsudvalg en systematisk kontrol af udkast til nationale gennemførelsesbestemmelser, der er mere vidtrækkende end i direktivet. |
| --- | --- |

—

Der er indført særlige procedurer til at styre og kontrollere, at der ikke tilføjes åbenlyst unødvendige bestemmelser, når direktiver gennemføres, f.eks. foretager udvalgte regeringsudvalg en systematisk kontrol af udkast til nationale gennemførelsesbestemmelser, der er mere vidtrækkende end i direktivet.

Sammenligningstabeller

| — | Anvendelse af sammenligningstabeller til information og analyse. |
| --- | --- |

—

Anvendelse af sammenligningstabeller til information og analyse.

4.   FORANSTALTNINGER TIL BEDRE OVERVÅGNING AF MARKEDER OG SEKTORER MED HENBLIK PÅ AT AFDÆKKE POTENTIELLE PROBLEMER MED DET INDRE MARKED

Medlemsstaterne opfordres til at træffe følgende foranstaltninger:

| a) | at indsamle kvalitative og kvantitative oplysninger om markeder eller sektorer, som overvåges, f.eks. hidrørende fra markedsanalyser, som foretages af forskere, konsulenter eller berørte parter, eller fra nationale statistikker og klageinstanser |
| --- | --- |

a)

at indsamle kvalitative og kvantitative oplysninger om markeder eller sektorer, som overvåges, f.eks. hidrørende fra markedsanalyser, som foretages af forskere, konsulenter eller berørte parter, eller fra nationale statistikker og klageinstanser

| b) | at kortlægge lokale informationskilder og fremme de lokale berørte parters inddragelse i markedsovervågningen, f.eks. ved at afholde lokale høringer eller møder mellem Kommissionen og vigtige lokale aktører |
| --- | --- |

b)

at kortlægge lokale informationskilder og fremme de lokale berørte parters inddragelse i markedsovervågningen, f.eks. ved at afholde lokale høringer eller møder mellem Kommissionen og vigtige lokale aktører

| c) | at deltage i overvågningsarbejdet vedrørende specifikke aspekter, herunder om konkurrenceanalyser, tilsynsmæssige vurderinger eller indsamling af data til måling af, hvorledes markederne fungerer for brugerne (f.eks. gennem løbende indsamling af gennemsnitspriser på sammenlignelige forbrugsvarer og tjenesteydelser, klassificering af forbrugerklager og udvikling af passende indikatorer til måling af håndhævelseskvaliteten. |
| --- | --- |

c)

at deltage i overvågningsarbejdet vedrørende specifikke aspekter, herunder om konkurrenceanalyser, tilsynsmæssige vurderinger eller indsamling af data til måling af, hvorledes markederne fungerer for brugerne (f.eks. gennem løbende indsamling af gennemsnitspriser på sammenlignelige forbrugsvarer og tjenesteydelser, klassificering af forbrugerklager og udvikling af passende indikatorer til måling af håndhævelseskvaliteten.

| Eksempler på praksis i visse medlemsstater vedrørende de foreslåede foranstaltninger |
| --- |
| Indsamling af oplysninger | — | Medlemsstaterne giver Kommissionen oplysninger om de markeder eller sektorer, der overvåges (f.eks. inden for rammerne af markedsovervågningen af detailhandlen). |

Eksempler på praksis i visse medlemsstater vedrørende de foreslåede foranstaltninger

Indsamling af oplysninger

—

Medlemsstaterne giver Kommissionen oplysninger om de markeder eller sektorer, der overvåges (f.eks. inden for rammerne af markedsovervågningen af detailhandlen).

Specifikke aspekter af overvågning

| — | Der foretages også overvågning ud fra et forbrugersynspunkt (f.eks. et forbrugerforholdsindeks, der sammenligner 57 markeder, offentliggøres årligt, og samme metode anvendes i andre medlemsstater) eller et konkurrencesynspunkt (f.eks. overvågning af en national detailsektor ud fra et konkurrencesynspunkt). |
| --- | --- |

—

Der foretages også overvågning ud fra et forbrugersynspunkt (f.eks. et forbrugerforholdsindeks, der sammenligner 57 markeder, offentliggøres årligt, og samme metode anvendes i andre medlemsstater) eller et konkurrencesynspunkt (f.eks. overvågning af en national detailsektor ud fra et konkurrencesynspunkt).

National overvågning

| — | Der er foretaget screening som et pilotprojekt i tæt samarbejde med Kommissionen for at undersøge, om Kommissionens metodologi kan anvendes på nationalt niveau og give en rettesnor for mere dybdegående analyser i medlemsstaterne. |
| --- | --- |

—

Der er foretaget screening som et pilotprojekt i tæt samarbejde med Kommissionen for at undersøge, om Kommissionens metodologi kan anvendes på nationalt niveau og give en rettesnor for mere dybdegående analyser i medlemsstaterne.

5.   FORANSTALTNINGER TIL EN BEDRE GENNEMFØRELSE AF REGLERNE FOR DET INDRE MARKED

Medlemsstaterne opfordres til at træffe følgende foranstaltninger med hensyn til embedsmænd med ansvar for anvendelse af reglerne for det indre marked:

| a) | at levere uddannelse ved ansættelsen af embedsmænd om fællesskabsretten generelt og om reglerne for det indre marked i særdeleshed |
| --- | --- |

a)

at levere uddannelse ved ansættelsen af embedsmænd om fællesskabsretten generelt og om reglerne for det indre marked i særdeleshed

| b) | at levere løbende uddannelse på arbejdspladsen om fællesskabsretten generelt og om reglerne for det indre marked i særdeleshed |
| --- | --- |

b)

at levere løbende uddannelse på arbejdspladsen om fællesskabsretten generelt og om reglerne for det indre marked i særdeleshed

| c) | at give praktisk vejledning og rådgivning om reglerne for det indre marked og deres anvendelse. |
| --- | --- |

c)

at give praktisk vejledning og rådgivning om reglerne for det indre marked og deres anvendelse.

| Eksempler på praksis i visse medlemsstater vedrørende de foreslåede foranstaltninger |
| --- |
| Uddannelse | — | Obligatorisk uddannelse om fællesskabsretten for embedsmænd, f.eks. er fællesskabsretten en fast del af forberedelserne for at få adgang til en karriere inden for den offentlige forvaltning. Obligatoriske kurser om offentlig forvaltning, herunder et generelt kursus om fællesskabsanliggender. |

Eksempler på praksis i visse medlemsstater vedrørende de foreslåede foranstaltninger

Uddannelse

—

Obligatorisk uddannelse om fællesskabsretten for embedsmænd, f.eks. er fællesskabsretten en fast del af forberedelserne for at få adgang til en karriere inden for den offentlige forvaltning. Obligatoriske kurser om offentlig forvaltning, herunder et generelt kursus om fællesskabsanliggender.

Løbende uddannelse på arbejdspladsen

| — | Uddannelse om generelle fællesskabsanliggender og om det indre marked gennem online-uddannelsesmoduler. Regelmæssige nyhedsbreve. Konferencer eller kurser inden for den offentlige forvaltning. |
| --- | --- |

—

Uddannelse om generelle fællesskabsanliggender og om det indre marked gennem online-uddannelsesmoduler. Regelmæssige nyhedsbreve. Konferencer eller kurser inden for den offentlige forvaltning.

| — | Specifikke uddannelsesprogrammer for embedsmænd om det indre marked. |
| --- | --- |

—

Specifikke uddannelsesprogrammer for embedsmænd om det indre marked.

Praktisk vejledning og rådgivning

| — | Udarbejdelse af en specifik vejledning om det indre marked, der hjælper de offentligt ansatte med at forbedre deres viden og færdigheder. Udarbejdelse af detaljerede retningslinjer om gensidig anerkendelse efter vedtagelsen af »varepakken«. |
| --- | --- |

—

Udarbejdelse af en specifik vejledning om det indre marked, der hjælper de offentligt ansatte med at forbedre deres viden og færdigheder. Udarbejdelse af detaljerede retningslinjer om gensidig anerkendelse efter vedtagelsen af »varepakken«.

| — | Oprettelse af en specifik helpdesk, der besvarer embedsmænds spørgsmål om det indre marked. |
| --- | --- |

—

Oprettelse af en specifik helpdesk, der besvarer embedsmænds spørgsmål om det indre marked.

| — | Forklarende vejledning om, hvorledes en retsakt bør forstås og fortolkes, offentliggøres på de relevante ministeriers websted for at give specifikke oplysninger om anvendelsen. |
| --- | --- |

—

Forklarende vejledning om, hvorledes en retsakt bør forstås og fortolkes, offentliggøres på de relevante ministeriers websted for at give specifikke oplysninger om anvendelsen.

Uddannelse og test om fællesskabsretten og reglerne for det indre marked

| — | Fællesskabsretten er en fast del af pensum på jurastudiet. |
| --- | --- |

—

Fællesskabsretten er en fast del af pensum på jurastudiet.

| — | Embedsmænd skal bestå en eksamen omfattende fællesskabsretten og reglerne for det indre marked for at blive ansat i den offentlige forvaltning. |
| --- | --- |

—

Embedsmænd skal bestå en eksamen omfattende fællesskabsretten og reglerne for det indre marked for at blive ansat i den offentlige forvaltning.

6.   FORANSTALTNINGER TIL AT STYRKE HÅNDHÆVELSEN AF REGLERNE FOR DET INDRE MARKED OG FREMME ORDNINGER TIL PROBLEMLØSNING

1)   Ikke-retslige ordninger til problemløsning

Medlemsstaterne opfordres til at træffe følgende foranstaltninger:

| a) | at sikre gennemsigtige, enkle og prisbillige alternative tvistbillæggelsesprocedurer for borgere og virksomheder |
| --- | --- |

a)

at sikre gennemsigtige, enkle og prisbillige alternative tvistbillæggelsesprocedurer for borgere og virksomheder

| b) | at deltage i og aktivt bidrage til, at de ordninger til problemløsning, der findes på fællesskabsniveau, f.eks. SOLVIT og EU-pilotprojektet, fungerer i praksis og videreudvikles, særlig ved at stille tilstrækkelige midler til rådighed |
| --- | --- |

b)

at deltage i og aktivt bidrage til, at de ordninger til problemløsning, der findes på fællesskabsniveau, f.eks. SOLVIT og EU-pilotprojektet, fungerer i praksis og videreudvikles, særlig ved at stille tilstrækkelige midler til rådighed

| c) | at stille tilstrækkelige oplysninger til rådighed for borgere og virksomheder om eksisterende ordninger til problemløsning på nationalt niveau og fællesskabsniveau på websteder om det indre marked |
| --- | --- |

c)

at stille tilstrækkelige oplysninger til rådighed for borgere og virksomheder om eksisterende ordninger til problemløsning på nationalt niveau og fællesskabsniveau på websteder om det indre marked

| d) | at løse de problemer, der giver anledning til anvendelsen af ordningerne til problemløsning. |
| --- | --- |

d)

at løse de problemer, der giver anledning til anvendelsen af ordningerne til problemløsning.

2)   Det nationale retsvæsen

Medlemsstaterne opfordres til at træffe følgende foranstaltninger:

| a) | at give dommere en grundlæggende uddannelse om fællesskabsretten generelt og om reglerne for det indre marked i særdeleshed, når de tiltræder deres embede, og fortsat uddannelse på arbejdspladsen, herunder gennem det Europæiske Netværk for Uddannelse af Dommere og Anklagere (8) der organiserer og finansierer udveksling af dommere |
| --- | --- |

a)

at give dommere en grundlæggende uddannelse om fællesskabsretten generelt og om reglerne for det indre marked i særdeleshed, når de tiltræder deres embede, og fortsat uddannelse på arbejdspladsen, herunder gennem det Europæiske Netværk for Uddannelse af Dommere og Anklagere (8) der organiserer og finansierer udveksling af dommere

| b) | at sikre nem adgang til fyldestgørende og ajourførte oplysninger om den fællesskabslovgivning og retspraksis fra EF-Domstolen, der vedrører det indre marked, herunder gennem Fællesskabets e-Justice portal (9), der kommer til at fungere som (elektronisk) kvikskranke for oplysninger om fællesskabsretten og som adgang til europæiske retlige procedurer |
| --- | --- |

b)

at sikre nem adgang til fyldestgørende og ajourførte oplysninger om den fællesskabslovgivning og retspraksis fra EF-Domstolen, der vedrører det indre marked, herunder gennem Fællesskabets e-Justice portal (9), der kommer til at fungere som (elektronisk) kvikskranke for oplysninger om fællesskabsretten og som adgang til europæiske retlige procedurer

| c) | at opfordre nationale domstole og retsinstanser til at indsamle og tilbyde oplysninger om vigtige nationale retsafgørelser vedrørende det indre marked, særlig nationale retsafgørelser baseret på en præjudiciel afgørelse fra EF-Domstolen. |
| --- | --- |

c)

at opfordre nationale domstole og retsinstanser til at indsamle og tilbyde oplysninger om vigtige nationale retsafgørelser vedrørende det indre marked, særlig nationale retsafgørelser baseret på en præjudiciel afgørelse fra EF-Domstolen.

| Eksempler på praksis i visse medlemsstater vedrørende de foreslåede foranstaltninger |
| --- |
| Alternative tvistbilæggelses-ordninger | — | Et netværk af mindre retsinstanser på det civilretlige område, der er beregnet til mindre sager, forsøger at træffe afgørelse på en hurtigere, mere effektiv og billigere måde. Det omfatter retlig og ikke-retlig tvistbilæggelse. |

Eksempler på praksis i visse medlemsstater vedrørende de foreslåede foranstaltninger

Alternative tvistbilæggelses-ordninger

—

Et netværk af mindre retsinstanser på det civilretlige område, der er beregnet til mindre sager, forsøger at træffe afgørelse på en hurtigere, mere effektiv og billigere måde. Det omfatter retlig og ikke-retlig tvistbilæggelse.

Deltagelse i alternative tvistbilæggelsesordninger på fællesskabsniveau

| — | Når et kompetent nationalt forvaltningsorgan ikke har deltaget på tilfredsstillende vis, bringer SOLVIT-centrene sagen til et højere niveau inden for den nationale forvaltning som en alternativ løsning. |
| --- | --- |

—

Når et kompetent nationalt forvaltningsorgan ikke har deltaget på tilfredsstillende vis, bringer SOLVIT-centrene sagen til et højere niveau inden for den nationale forvaltning som en alternativ løsning.

Information om alternative tvistbilæggelsesordninger

| — | SOLVIT fremmes gennem et tættere samarbejde med grupper af berørte parter og ved at fremsende faktablade til disse. |
| --- | --- |

—

SOLVIT fremmes gennem et tættere samarbejde med grupper af berørte parter og ved at fremsende faktablade til disse.

Uddannelse

| — | Justitsministeriet organiserer særlige kurser for dommere om reglerne for det indre marked. |
| --- | --- |

—

Justitsministeriet organiserer særlige kurser for dommere om reglerne for det indre marked.

| — | Kurser om fællesskabsretten for dommere under uddannelse er obligatoriske. |
| --- | --- |

—

Kurser om fællesskabsretten for dommere under uddannelse er obligatoriske.

Nem adgang til oplysninger

| — | Resuméer af EU-retspraksis udarbejdes af en særlig enhed under et nationalt ministerium med speciale i reglerne for det indre marked til brug for retsvæsenet. |
| --- | --- |

—

Resuméer af EU-retspraksis udarbejdes af en særlig enhed under et nationalt ministerium med speciale i reglerne for det indre marked til brug for retsvæsenet.

| — | Resuméer af de vigtigste domme offentliggøres i en retstidende. |
| --- | --- |

—

Resuméer af de vigtigste domme offentliggøres i en retstidende.

Udveksling af vigtige nationale retsafgørelser om anvendelse af reglerne for det indre marked

| — | De nationale domstole er pålagt at give meddelelse om vigtige retsafgørelser inden for fællesskabsretten og om præjudicielle afgørelser, og disse offentliggøres i et nyhedsbrev. |
| --- | --- |

—

De nationale domstole er pålagt at give meddelelse om vigtige retsafgørelser inden for fællesskabsretten og om præjudicielle afgørelser, og disse offentliggøres i et nyhedsbrev.

7.   FORANSTALTNINGER TIL FREMME AF EN LØBENDE EVALUERING AF DEN NATIONALE LOVGIVNING

Medlemsstaterne opfordres til at træffe følgende foranstaltninger:

| a) | at udvikle en systematisk fremgangsmåde til overvågning og evaluering af nationale bestemmelser til gennemførelse af reglerne for det indre marked med henblik på at afdække eventuelle uoverensstemmelser i anvendelsen, herunder gennem høring af de berørte parter, feedback fra de eksisterende problemløsningsordninger osv. |
| --- | --- |

a)

at udvikle en systematisk fremgangsmåde til overvågning og evaluering af nationale bestemmelser til gennemførelse af reglerne for det indre marked med henblik på at afdække eventuelle uoverensstemmelser i anvendelsen, herunder gennem høring af de berørte parter, feedback fra de eksisterende problemløsningsordninger osv.

| b) | at foretage en gennemgang, når det er muligt, af de eksisterende nationale regler og den administrative praksis med henblik på at afdække eventuelle bestemmelser, der forhindrer borgere og virksomheder i at få det fulde udbytte af mulighederne i det indre marked, og i givet fald tilpasse den nationale lovgivning |
| --- | --- |

b)

at foretage en gennemgang, når det er muligt, af de eksisterende nationale regler og den administrative praksis med henblik på at afdække eventuelle bestemmelser, der forhindrer borgere og virksomheder i at få det fulde udbytte af mulighederne i det indre marked, og i givet fald tilpasse den nationale lovgivning

| c) | at træffe organisatoriske foranstaltninger til at sikre en tæt overvågning af EF-Domstolens retspraksis og i denne forbindelse løbende evaluere, om den nationale lovgivning og administrative praksis er forenelig med reglerne for det indre marked. |
| --- | --- |

c)

at træffe organisatoriske foranstaltninger til at sikre en tæt overvågning af EF-Domstolens retspraksis og i denne forbindelse løbende evaluere, om den nationale lovgivning og administrative praksis er forenelig med reglerne for det indre marked.

| Eksempler på praksis i visse medlemsstater vedrørende de foreslåede foranstaltninger |
| --- |
| Evaluering af gennemførelsen | — | Udvikling af efterfølgende konsekvensanalyserapporter og revisioner til at overvåge gennemførelsen af direktiver af betydning for det indre marked. |

Eksempler på praksis i visse medlemsstater vedrørende de foreslåede foranstaltninger

Evaluering af gennemførelsen

—

Udvikling af efterfølgende konsekvensanalyserapporter og revisioner til at overvåge gennemførelsen af direktiver af betydning for det indre marked.

| — | Udvikling af systematiske procedurer for høring af de berørte parter med henblik på at drøfte, hvorledes (og om) udvalgte pakker af indbyrdes forbundne regler for det indre marked gennemføres, og hvilken virkning de har for borgere og virksomheder. |
| --- | --- |

—

Udvikling af systematiske procedurer for høring af de berørte parter med henblik på at drøfte, hvorledes (og om) udvalgte pakker af indbyrdes forbundne regler for det indre marked gennemføres, og hvilken virkning de har for borgere og virksomheder.

Gennemgang af nationale regler og procedurer

| — | Omfattende gennemgang af den nationale lovgivning inden for fri bevægelighed for varer og tjenesteydelser. |
| --- | --- |

—

Omfattende gennemgang af den nationale lovgivning inden for fri bevægelighed for varer og tjenesteydelser.

Kontrol af virkningerne af EF-Domstolens præjudicielle afgørelser

| — | De nationale forvaltningsorganer foretager en systematisk analyse af, hvorvidt den nationale lovgivning burde ændres i forhold til Domstolens seneste retspraksis. |
| --- | --- |

—

De nationale forvaltningsorganer foretager en systematisk analyse af, hvorvidt den nationale lovgivning burde ændres i forhold til Domstolens seneste retspraksis.

8.   FORANSTALTNINGER TIL BEDRE OPLYSNING AF BORGERE OG VIRKSOMHEDER OM DERES RETTIGHEDER I DET INDRE MARKED

Medlemsstaterne opfordres til at træffe følgende foranstaltninger:

| a) | at fremme og oplyse om Fællesskabets informationstjenester (10) inden for den nationale offentlige forvaltning og eksternt på nationalt, regionalt og lokalt niveau i overensstemmelse med Kommissionens informationsarbejde, særlig om bistandstjenesterne om det indre marked (SMAS) |
| --- | --- |

a)

at fremme og oplyse om Fællesskabets informationstjenester (10) inden for den nationale offentlige forvaltning og eksternt på nationalt, regionalt og lokalt niveau i overensstemmelse med Kommissionens informationsarbejde, særlig om bistandstjenesterne om det indre marked (SMAS)

| b) | at sikre en øget koordinering mellem nationale kontaktpunkter med ansvar for Fællesskabets informationstjenester |
| --- | --- |

b)

at sikre en øget koordinering mellem nationale kontaktpunkter med ansvar for Fællesskabets informationstjenester

| c) | at give adgang til praktiske oplysninger om rettigheder og forpligtelser i det indre marked på andre sprog og nemt tilgængeligt på et websted, og indføre tydelige krydshenvisninger mellem alle relevante nationale portaler og EU-portaler med oplysninger om det indre marked, særlig gennem Dit Europa-portalen |
| --- | --- |

c)

at give adgang til praktiske oplysninger om rettigheder og forpligtelser i det indre marked på andre sprog og nemt tilgængeligt på et websted, og indføre tydelige krydshenvisninger mellem alle relevante nationale portaler og EU-portaler med oplysninger om det indre marked, særlig gennem Dit Europa-portalen

| d) | at organisere informationskampagner og –programmer om fordele og muligheder i det indre marked. |
| --- | --- |

d)

at organisere informationskampagner og –programmer om fordele og muligheder i det indre marked.

| Eksempler på praksis i visse medlemsstater vedrørende de foreslåede foranstaltninger |
| --- |
| Fremme af Fællesskabets informationstjenester | — | Målrettede oplysninger til de mest berørte grupper gennem internet, brochurer, pjecer, seminarer og informationskampagner. |

Eksempler på praksis i visse medlemsstater vedrørende de foreslåede foranstaltninger

Fremme af Fællesskabets informationstjenester

—

Målrettede oplysninger til de mest berørte grupper gennem internet, brochurer, pjecer, seminarer og informationskampagner.

Koordinering af Fællesskabets informationstjenester på nationalt plan

| — | En koordineringsgruppe samler kontaktpunkterne til Europa Direkte, Enterprise Europe Network, Eurojus, det europæiske forbrugercenter (ECC Net) og FIN-NET. |
| --- | --- |

—

En koordineringsgruppe samler kontaktpunkterne til Europa Direkte, Enterprise Europe Network, Eurojus, det europæiske forbrugercenter (ECC Net) og FIN-NET.

Nemt tilgængelig information

| — | En betydelig mængde information og rådgivning om det indre marked, der henvender sig til udenlandske borgere og virksomheder samt nationale borgere og virksomheder, der ønsker at bevæge sig over grænserne, er tilgængelig på horisontale e-forvaltningsportaler, nationale websteder om fællesskabsanliggender eller specifikke websteder for borgere eller virksomheder. |
| --- | --- |

—

En betydelig mængde information og rådgivning om det indre marked, der henvender sig til udenlandske borgere og virksomheder samt nationale borgere og virksomheder, der ønsker at bevæge sig over grænserne, er tilgængelig på horisontale e-forvaltningsportaler, nationale websteder om fællesskabsanliggender eller specifikke websteder for borgere eller virksomheder.

| — | Planer om at etablere en national online-informationskilde om det indre marked, som skal finansieres af en offentlig myndighed og vedligeholdes af alle andre berørte myndigheder. |
| --- | --- |

—

Planer om at etablere en national online-informationskilde om det indre marked, som skal finansieres af en offentlig myndighed og vedligeholdes af alle andre berørte myndigheder.

Informationskampagner

| — | Udvikling af et informationsprogram om det indre marked, der skal omfatte levering af publikationer, uddannelseskurser og foredrag med henblik på at informere borgere og virksomheder om mulighederne i det indre marked. |
| --- | --- |

—

Udvikling af et informationsprogram om det indre marked, der skal omfatte levering af publikationer, uddannelseskurser og foredrag med henblik på at informere borgere og virksomheder om mulighederne i det indre marked.

---

(1)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/34/EF af 22. juni 1998 om en informationsprocedure med hensyn til tekniske standarder og forskrifter (EFT L 204 af 21.7.1998, s. 37).

(2)  Rådets forordning (EF) nr. 2679/98 af 7. december 1998 om det indre markeds funktion med hensyn til fri bevægelighed for varer mellem medlemsstaterne (EFT L 337 af 12.12.1998, s. 8).

(3)  Testfase i projektet »EU-Pilot«, der har til formål at sikre hurtigere svar på forespørgsler og klager vedrørende korrekt fortolkning og gennemførelse af fællesskabsretten på grundlag af en mere uformel arbejdsgang mellem Kommissionen og medlemsstaterne. Blev lanceret i april 2008 i samarbejde med 15 medlemsstater.

(4)  EFT L 376 af 27.12.2006, s. 36.

(5)  EFT L 11 af 15.1.2002, s. 4.

(6)  EUT L 364 af 9.12.2004, s. 1.

(7)  Med forbehold for gennemførelsen af bestemmelser om mindstekrav i direktiver, der er resultatet af fælles kompetencer i henhold til EF-traktaten (særlig artikel 137).

(8)  http://www.ejtn.net/www/en/html/index.htm

(9)  Fællesskabets e-Justice portal vil blive lanceret den 14. december 2009.

(10)  F.eks. Europa Direkte, Borgernes Vejviserservice, Dit Europa, EURES, De Europæiske Forbrugercentre og Enterprise Europe Network.

---