# Az Európai Unió L 138/2016

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 138 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 59. évfolyam2016. május 26. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 138

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

59. évfolyam2016. május 26.

---

| Tartalom | | I   Jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/796 rendelete (2016. május 11.) az Európai Unió Vasúti Ügynökségéről és a 881/2004/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (
  1
  ) | 1 |
| | | IRÁNYELVEK |
| | * | Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/797 irányelve (2016. május 11.) a vasúti rendszer Európai Unión belüli kölcsönös átjárhatóságáról (
  1
  ) | 44 |
| | * | Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/798 irányelve (2016. május 11.) a vasútbiztonságról (
  1
  ) | 102 |

Tartalom

I   Jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

*

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/796 rendelete (2016. május 11.) az Európai Unió Vasúti Ügynökségéről és a 881/2004/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (
  1
  )

1

1

IRÁNYELVEK

*

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/797 irányelve (2016. május 11.) a vasúti rendszer Európai Unión belüli kölcsönös átjárhatóságáról (
  1
  )

1

44

*

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/798 irányelve (2016. május 11.) a vasútbiztonságról (
  1
  )

1

102

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

I Jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 2016.5.26. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 138/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.5.26.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 138/1

---

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS (EU) 2016/796 RENDELETE

(2016. május 11.)

az Európai Unió Vasúti Ügynökségéről és a 881/2004/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 91. cikke (1) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére (2),

rendes jogalkotási eljárás keretében (3),

mivel:

| (1) | Az egységes európai vasúti térség fokozatos létrehozásához uniós intézkedésre van szükség a vasutakra alkalmazandó szabályok területén, mind a műszaki biztonsági, mind a kölcsönös átjárhatósági szempontok tekintetében, amelyek elválaszthatatlanul kapcsolódnak egymáshoz és nagyobb mértékű uniós harmonizációt kívánnak. Az elmúlt két évtizedben sor került vonatkozó vasúti jogszabályok, különösen három vasúti csomag elfogadására; e csomagok e tekintetben legfontosabb elemét a 2004/49/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (4), valamint a 2008/57/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (5) jelenti. |
| --- | --- |

(1)

Az egységes európai vasúti térség fokozatos létrehozásához uniós intézkedésre van szükség a vasutakra alkalmazandó szabályok területén, mind a műszaki biztonsági, mind a kölcsönös átjárhatósági szempontok tekintetében, amelyek elválaszthatatlanul kapcsolódnak egymáshoz és nagyobb mértékű uniós harmonizációt kívánnak. Az elmúlt két évtizedben sor került vonatkozó vasúti jogszabályok, különösen három vasúti csomag elfogadására; e csomagok e tekintetben legfontosabb elemét a 2004/49/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (4), valamint a 2008/57/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (5) jelenti.

| (2) | A vasútbiztonság és a kölcsönös átjárhatóság céljának egyidejű követése jelentős technikai munkát igényel, amelyet egy szakosodott szervnek kell irányítania. Ezért volt szükség arra, hogy a 2004. évi második vasúti csomag részeként a meglévő intézményi keretek között és az Unión belüli erőegyensúly tiszteletben tartásával létrejöjjön egy vasútbiztonsággal és a kölcsönös átjárhatósággal foglalkozó európai ügynökség. |
| --- | --- |

(2)

A vasútbiztonság és a kölcsönös átjárhatóság céljának egyidejű követése jelentős technikai munkát igényel, amelyet egy szakosodott szervnek kell irányítania. Ezért volt szükség arra, hogy a 2004. évi második vasúti csomag részeként a meglévő intézményi keretek között és az Unión belüli erőegyensúly tiszteletben tartásával létrejöjjön egy vasútbiztonsággal és a kölcsönös átjárhatósággal foglalkozó európai ügynökség.

| (3) | Az Európai Unió Vasúti Ügynökségét (a továbbiakban: Ügynökség) a 881/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (6) hozta létre azzal a céllal, hogy elősegítse egy határok nélküli európai vasúti térség létrehozását és a vasúti ágazat újjáélesztését, ugyanakkor megerősítse az ágazat kínálta lényeges biztonsági előnyöket. A negyedik vasúti csomag fontos változtatásokat tartalmaz, amelyek arra irányulnak, hogy az Ügynökség feladataihoz közvetlenül kapcsolódó 2004/49/EK és 2008/57/EK irányelv átdolgozása révén bevezetett módosításokkal javítsák az egységes európai vasúti térség működését. Az említett irányelvek mindenekelőtt a járműengedélyek és biztonsági tanúsítványok kiadásához kapcsolódó uniós szintű feladatok elvégzéséről rendelkeznek. Ez a megközelítés az Ügynökség fokozott szerepvállalását feltételezi. Az Ügynökség feladataiban és belső felépítésében általa bevezetett jelentős változások miatt a 881/2004/EK rendeletet új jogszabállyal kell felváltani. |
| --- | --- |

(3)

Az Európai Unió Vasúti Ügynökségét (a továbbiakban: Ügynökség) a 881/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (6) hozta létre azzal a céllal, hogy elősegítse egy határok nélküli európai vasúti térség létrehozását és a vasúti ágazat újjáélesztését, ugyanakkor megerősítse az ágazat kínálta lényeges biztonsági előnyöket. A negyedik vasúti csomag fontos változtatásokat tartalmaz, amelyek arra irányulnak, hogy az Ügynökség feladataihoz közvetlenül kapcsolódó 2004/49/EK és 2008/57/EK irányelv átdolgozása révén bevezetett módosításokkal javítsák az egységes európai vasúti térség működését. Az említett irányelvek mindenekelőtt a járműengedélyek és biztonsági tanúsítványok kiadásához kapcsolódó uniós szintű feladatok elvégzéséről rendelkeznek. Ez a megközelítés az Ügynökség fokozott szerepvállalását feltételezi. Az Ügynökség feladataiban és belső felépítésében általa bevezetett jelentős változások miatt a 881/2004/EK rendeletet új jogszabállyal kell felváltani.

| (4) | Az Ügynökségnek hozzá kell járulnia a valódi európai vasúti kultúra kialakításához, és a vasúti ágazat valamennyi szereplője közötti párbeszéd, konzultáció és véleménycsere fontos eszközeként kell szolgálnia, kellően figyelembe véve az említett szereplők feladatait és a vasúti ágazat műszaki jellemzőit. Feladatainak ellátása során és különösen az ajánlások és vélemények kidolgozásakor az Ügynökségnek maximálisan figyelembe kell vennie a vasúti kérdések kapcsán a vasúti ágazat –így különösen a vasúti ágazat szakértőinek és az érintett nemzeti hatóságok – külső szakértelmét. Az Ügynökségnek hozzáértő és reprezentatív munkacsoportokat és egyéb csoportokat kell létrehoznia, amelyeknek elsősorban az említett szakértőkből kell állnia az Ügynökség képviselőiből és e szakértőkből. |
| --- | --- |

(4)

Az Ügynökségnek hozzá kell járulnia a valódi európai vasúti kultúra kialakításához, és a vasúti ágazat valamennyi szereplője közötti párbeszéd, konzultáció és véleménycsere fontos eszközeként kell szolgálnia, kellően figyelembe véve az említett szereplők feladatait és a vasúti ágazat műszaki jellemzőit. Feladatainak ellátása során és különösen az ajánlások és vélemények kidolgozásakor az Ügynökségnek maximálisan figyelembe kell vennie a vasúti kérdések kapcsán a vasúti ágazat –így különösen a vasúti ágazat szakértőinek és az érintett nemzeti hatóságok – külső szakértelmét. Az Ügynökségnek hozzáértő és reprezentatív munkacsoportokat és egyéb csoportokat kell létrehoznia, amelyeknek elsősorban az említett szakértőkből kell állnia az Ügynökség képviselőiből és e szakértőkből.

| (5) | Az Ügynökségnek még nagyobb szerepet kell vállalnia a hatásvizsgálati tevékenységben, hogy ezzel egyrészt belátást biztosítson a vasúti ágazatra gyakorolt gazdasági hatásokba és társadalomra gyakorolt hatásaiba, másrészt megalapozott döntéshozatalt tegyen lehetővé mások – elsősorban a Bizottság, az Ügynökség igazgatótanácsa (a továbbiakban: igazgatótanács) és az Ügynökség ügyvezető igazgatója (a továbbiakban: ügyvezető igazgató) – számára, harmadrészt pedig hatékonyabban irányítsa a munkával kapcsolatos prioritásokat és forráselosztást az Ügynökségen belül. |
| --- | --- |

(5)

Az Ügynökségnek még nagyobb szerepet kell vállalnia a hatásvizsgálati tevékenységben, hogy ezzel egyrészt belátást biztosítson a vasúti ágazatra gyakorolt gazdasági hatásokba és társadalomra gyakorolt hatásaiba, másrészt megalapozott döntéshozatalt tegyen lehetővé mások – elsősorban a Bizottság, az Ügynökség igazgatótanácsa (a továbbiakban: igazgatótanács) és az Ügynökség ügyvezető igazgatója (a továbbiakban: ügyvezető igazgató) – számára, harmadrészt pedig hatékonyabban irányítsa a munkával kapcsolatos prioritásokat és forráselosztást az Ügynökségen belül.

| (6) | Az Ügynökségnek független és objektív technikai támogatást kell nyújtania elsősorban a Bizottság részére. Az (EU) 2016/797 európai parlamenti és tanácsi irányelv (7) az átjárhatósági műszaki előírások (ÁME-k) kidolgozásáról és felülvizsgálatáról rendelkezik, míg az (EU) 2016/798 európai parlamenti és tanácsi irányelv (8) a közös biztonsági módszerek (a továbbiakban: KBM-ek), a közös biztonsági célok (a továbbiakban: KBC-k) és a közös biztonsági mutatók (a továbbiakban: KBMu-k) kidolgozásáról és felülvizsgálatáról rendelkezik. A munka folyamatosságához, valamint az ÁME-k, KBM-ek, KBC-k és KBMu-k kidolgozásához állandó műszaki keretrendszerre, valamint komoly szakmai tapasztalat birtokában lévő külön személyzettel rendelkező szakosodott szervre van szükség. E célból az Ügynökségnek az ÁME-k, KBM-ek, KBC-k és KBMu-k kidolgozásával és felülvizsgálatával kapcsolatos ajánlásokat és véleményeket kell megfogalmaznia a Bizottság számára. Ezenkívül a nemzeti biztonsági hatóságok és szabályozó szervek kérésére független műszaki szakvéleményt is kell nyilvánítania. |
| --- | --- |

(6)

Az Ügynökségnek független és objektív technikai támogatást kell nyújtania elsősorban a Bizottság részére. Az (EU) 2016/797 európai parlamenti és tanácsi irányelv (7) az átjárhatósági műszaki előírások (ÁME-k) kidolgozásáról és felülvizsgálatáról rendelkezik, míg az (EU) 2016/798 európai parlamenti és tanácsi irányelv (8) a közös biztonsági módszerek (a továbbiakban: KBM-ek), a közös biztonsági célok (a továbbiakban: KBC-k) és a közös biztonsági mutatók (a továbbiakban: KBMu-k) kidolgozásáról és felülvizsgálatáról rendelkezik. A munka folyamatosságához, valamint az ÁME-k, KBM-ek, KBC-k és KBMu-k kidolgozásához állandó műszaki keretrendszerre, valamint komoly szakmai tapasztalat birtokában lévő külön személyzettel rendelkező szakosodott szervre van szükség. E célból az Ügynökségnek az ÁME-k, KBM-ek, KBC-k és KBMu-k kidolgozásával és felülvizsgálatával kapcsolatos ajánlásokat és véleményeket kell megfogalmaznia a Bizottság számára. Ezenkívül a nemzeti biztonsági hatóságok és szabályozó szervek kérésére független műszaki szakvéleményt is kell nyilvánítania.

| (7) | Ahhoz, hogy az egységes biztonsági tanúsítványok vasúti társaságoknak való kiadása hatékonyabban és pártatlanul történjen, elengedhetetlen, hogy az Ügynökség központi szerepet kapjon. Abban az esetben, ha vasúti társasága működési terület egy tagállamra korlátozódik, lehetőséget kell biztosítani az érintett vasúti társaság számára annak megválasztásához, hogy az egységes biztonsági tanúsítvány iránti kérelmét az Ügynökséghez vagy a nemzeti biztonsági hatósághoz kívánja-e benyújtani. Erről az (EU) 2016/798 irányelv rendelkezik. |
| --- | --- |

(7)

Ahhoz, hogy az egységes biztonsági tanúsítványok vasúti társaságoknak való kiadása hatékonyabban és pártatlanul történjen, elengedhetetlen, hogy az Ügynökség központi szerepet kapjon. Abban az esetben, ha vasúti társasága működési terület egy tagállamra korlátozódik, lehetőséget kell biztosítani az érintett vasúti társaság számára annak megválasztásához, hogy az egységes biztonsági tanúsítvány iránti kérelmét az Ügynökséghez vagy a nemzeti biztonsági hatósághoz kívánja-e benyújtani. Erről az (EU) 2016/798 irányelv rendelkezik.

| (8) | Jelenleg a 2008/57/EK irányelv – egyes különleges esetek kivételével – minden tagállamban előírja a vasúti járművek üzembe helyezésére vonatkozó engedélyt. A Bizottság által 2011-ben létrehozott, jármű-engedélyezéssel foglalkozó munkacsoport egyrészt több olyan esetet tárgyalt, amikor a gyártókat és a vasúti társaságokat hátrányosan érintette az engedélyezési eljárás túlzott időtartama és költsége, másrészt javításra irányuló javaslatokat tett. Mivel egyes problémák a jelenlegi jármű-engedélyezési folyamat összetettségéből adódnak, azt egyszerűsíteni kell, és amennyiben lehetséges, egyetlen eljárás keretében kell összevonni. Minden vasúti járműre csak egyetlen engedélyt célszerű kiadni. Abban az esetben, ha a felhasználási terület egy hálózatra vagy egyetlen tagállamon belüli hálózatokra korlátozódik, lehetőséget kell biztosítani a kérelmező számára annak megválasztásához, hogy a járműengedély iránti kérelmét – az e rendeletben említett egyablakos információs és kommunikációs rendszer segítségével – az Ügynökséghez vagy a nemzeti biztonsági hatósághoz kívánja-e benyújtani. Ez kézzelfogható előnyökkel járna az ágazat részére, mivel csökkentené az eljárás költségeit és időtartamát, valamint mérsékelné a hátrányos megkülönböztetés kockázatát, különösen a vasúti piacra belépni kívánó új vállalatokkal szemben. Erről az (EU) 2016/797 irányelv rendelkezik. |
| --- | --- |

(8)

Jelenleg a 2008/57/EK irányelv – egyes különleges esetek kivételével – minden tagállamban előírja a vasúti járművek üzembe helyezésére vonatkozó engedélyt. A Bizottság által 2011-ben létrehozott, jármű-engedélyezéssel foglalkozó munkacsoport egyrészt több olyan esetet tárgyalt, amikor a gyártókat és a vasúti társaságokat hátrányosan érintette az engedélyezési eljárás túlzott időtartama és költsége, másrészt javításra irányuló javaslatokat tett. Mivel egyes problémák a jelenlegi jármű-engedélyezési folyamat összetettségéből adódnak, azt egyszerűsíteni kell, és amennyiben lehetséges, egyetlen eljárás keretében kell összevonni. Minden vasúti járműre csak egyetlen engedélyt célszerű kiadni. Abban az esetben, ha a felhasználási terület egy hálózatra vagy egyetlen tagállamon belüli hálózatokra korlátozódik, lehetőséget kell biztosítani a kérelmező számára annak megválasztásához, hogy a járműengedély iránti kérelmét – az e rendeletben említett egyablakos információs és kommunikációs rendszer segítségével – az Ügynökséghez vagy a nemzeti biztonsági hatósághoz kívánja-e benyújtani. Ez kézzelfogható előnyökkel járna az ágazat részére, mivel csökkentené az eljárás költségeit és időtartamát, valamint mérsékelné a hátrányos megkülönböztetés kockázatát, különösen a vasúti piacra belépni kívánó új vállalatokkal szemben. Erről az (EU) 2016/797 irányelv rendelkezik.

| (9) | Alapvető fontosságú, hogy az (EU) 2016/797 irányelv és az (EU) 2016/798 irányelv ne eredményezze az uniós vasúti rendszerben a vasútbiztonság szintjének csökkenését. E tekintetben az Ügynökségnek teljes körű felelősséget kell vállalnia az általa kiállított járműengedélyekért és egységes biztonsági tanúsítványokért, felelősséget vállalva e tekintetben mind a szerződésszegéssel, mind a szerződésen kívül okozott károkért. |
| --- | --- |

(9)

Alapvető fontosságú, hogy az (EU) 2016/797 irányelv és az (EU) 2016/798 irányelv ne eredményezze az uniós vasúti rendszerben a vasútbiztonság szintjének csökkenését. E tekintetben az Ügynökségnek teljes körű felelősséget kell vállalnia az általa kiállított járműengedélyekért és egységes biztonsági tanúsítványokért, felelősséget vállalva e tekintetben mind a szerződésszegéssel, mind a szerződésen kívül okozott károkért.

| (10) | Az Ügynökség személyi állományának az Ügynökségre ruházott feladatok végzése tekintetében fennálló felelősségére vonatkozóan az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló 7. jegyzőkönyvet kell alkalmazni. A jegyzőkönyv alkalmazása nem vezethet a tagállami bírósági eljárások indokolatlan késleltetéséhez vagy indokolatlan korlátozásához. Olyan, az Ügynökség személyi állományát érintő bírósági eljárás esetén, amelynek során az Ügynökség valamely alkalmazottjának tagállami bíróság előtt kell megjelennie, az igazgatótanácsnak haladéktalanul fel kell az alkalmazott mentességét függesztenie, feltéve, hogy ez nem jár az Unió érdekeinek sérelmével. A mentesség felfüggesztéséről szóló döntést indokolni kell, és az az Európai Unió Bírósága általi bírósági felülvizsgálat tárgyát képezi. |
| --- | --- |

(10)

Az Ügynökség személyi állományának az Ügynökségre ruházott feladatok végzése tekintetében fennálló felelősségére vonatkozóan az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló 7. jegyzőkönyvet kell alkalmazni. A jegyzőkönyv alkalmazása nem vezethet a tagállami bírósági eljárások indokolatlan késleltetéséhez vagy indokolatlan korlátozásához. Olyan, az Ügynökség személyi állományát érintő bírósági eljárás esetén, amelynek során az Ügynökség valamely alkalmazottjának tagállami bíróság előtt kell megjelennie, az igazgatótanácsnak haladéktalanul fel kell az alkalmazott mentességét függesztenie, feltéve, hogy ez nem jár az Unió érdekeinek sérelmével. A mentesség felfüggesztéséről szóló döntést indokolni kell, és az az Európai Unió Bírósága általi bírósági felülvizsgálat tárgyát képezi.

| (11) | Az Ügynökségnek lojálisan együtt kell működnie a tagállami igazságügyi hatóságokkal, különösen olyan esetekben, amikor az Ügynökség részvétele a járműengedélyek és egységes biztonsági tanúsítványok kiállításával, valamint az Európai Vasúti Forgalomirányítási Rendszerhez (a továbbiakban: ERTMS) kapcsolódó pálya menti berendezések projektjeinek jóváhagyására vonatkozó döntésekkel kapcsolatos hatáskörének gyakorlásához kapcsolódóan szükségessé válik. Amennyiben az Ügynökséget vagy személyi állományának tagját a vonatkozó tagállami eljárásokkal összefüggésben információszolgáltatásra kérik fel, az Ügynökségnek gondoskodnia kell arról, hogy az információkérés vagy szükség esetén az eljárásban való részvétel iránti kérés elbírálására a kellő gondosság elvével összhangban, ésszerű időn belül kerüljön sor. Az igazgatótanácsnak e célból ki kell dolgoznia az ilyen esetekben alkalmazandó megfelelő eljárásokat. |
| --- | --- |

(11)

Az Ügynökségnek lojálisan együtt kell működnie a tagállami igazságügyi hatóságokkal, különösen olyan esetekben, amikor az Ügynökség részvétele a járműengedélyek és egységes biztonsági tanúsítványok kiállításával, valamint az Európai Vasúti Forgalomirányítási Rendszerhez (a továbbiakban: ERTMS) kapcsolódó pálya menti berendezések projektjeinek jóváhagyására vonatkozó döntésekkel kapcsolatos hatáskörének gyakorlásához kapcsolódóan szükségessé válik. Amennyiben az Ügynökséget vagy személyi állományának tagját a vonatkozó tagállami eljárásokkal összefüggésben információszolgáltatásra kérik fel, az Ügynökségnek gondoskodnia kell arról, hogy az információkérés vagy szükség esetén az eljárásban való részvétel iránti kérés elbírálására a kellő gondosság elvével összhangban, ésszerű időn belül kerüljön sor. Az igazgatótanácsnak e célból ki kell dolgoznia az ilyen esetekben alkalmazandó megfelelő eljárásokat.

| (12) | Annak érdekében, hogy folytatni lehessen az egységes európai vasúti térség kialakítását, különösen ami a fuvaroztatók és az utasok megfelelő tájékoztatását illeti, valamint hogy el lehessen kerülni a telematikai alkalmazások széttagolt fejlesztését, meg kell erősíteni az Ügynökségnek az ilyen alkalmazások területén betöltött szerepét. Az Ügynökségnek – mint uniós szinten illetékes szervnek – kiemelkedő szerepet kell kapnia ezen a területen, hogy biztosítsa valamennyi telematikai alkalmazás következetes fejlesztését és alkalmazását. Ezért az Ügynökséget a telematikai alkalmazások tekintetében rendszerhatósági jogkörrel kell felruházni, mely minőségében eljárva feladata lesz valamennyi vonatkozó alrendszer-követelmény uniós szintű fenntartása, nyomon követése és kezelése. |
| --- | --- |

(12)

Annak érdekében, hogy folytatni lehessen az egységes európai vasúti térség kialakítását, különösen ami a fuvaroztatók és az utasok megfelelő tájékoztatását illeti, valamint hogy el lehessen kerülni a telematikai alkalmazások széttagolt fejlesztését, meg kell erősíteni az Ügynökségnek az ilyen alkalmazások területén betöltött szerepét. Az Ügynökségnek – mint uniós szinten illetékes szervnek – kiemelkedő szerepet kell kapnia ezen a területen, hogy biztosítsa valamennyi telematikai alkalmazás következetes fejlesztését és alkalmazását. Ezért az Ügynökséget a telematikai alkalmazások tekintetében rendszerhatósági jogkörrel kell felruházni, mely minőségében eljárva feladata lesz valamennyi vonatkozó alrendszer-követelmény uniós szintű fenntartása, nyomon követése és kezelése.

| (13) | Tekintettel az ERTMS az egységes európai vasúti térség zavartalan fejlődésében és biztonságos működésében játszott jelentős szerepére, valamint e rendszer széttagolt fejlődésének elkerülése érdekében fokozni kell az átfogó, uniós szintű koordinációt. Ezért az Ügynökségnek – mint uniós szinten az e területen legnagyobb szakértelemmel rendelkező szervnek – nagyobb szerepet kell kapnia ezen a területen, hogy biztosítsa az ERTMS egységes fejlesztését, és gondoskodjon mind arról, hogy az ERTMS-berendezések megfeleljenek a hatályos előírásoknak, mind pedig arról, hogy az ERTMS-hez kapcsolódó európai kutatási programokat összehangolják az ERTMS-re vonatkozó műszaki előírások kidolgozásával. Az Ügynökségnek mindenekelőtt meg kell akadályoznia, hogy az ERTMS-re vonatkozó kiegészítő nemzeti követelmények veszélyeztessék annak kölcsönös átjárhatóságát. Ugyanakkor a nem összeegyeztethető nemzeti követelmények alkalmazását önkéntes alapúvá kell tenni, vagy hatályon kívül kell azokat helyezni. |
| --- | --- |

(13)

Tekintettel az ERTMS az egységes európai vasúti térség zavartalan fejlődésében és biztonságos működésében játszott jelentős szerepére, valamint e rendszer széttagolt fejlődésének elkerülése érdekében fokozni kell az átfogó, uniós szintű koordinációt. Ezért az Ügynökségnek – mint uniós szinten az e területen legnagyobb szakértelemmel rendelkező szervnek – nagyobb szerepet kell kapnia ezen a területen, hogy biztosítsa az ERTMS egységes fejlesztését, és gondoskodjon mind arról, hogy az ERTMS-berendezések megfeleljenek a hatályos előírásoknak, mind pedig arról, hogy az ERTMS-hez kapcsolódó európai kutatási programokat összehangolják az ERTMS-re vonatkozó műszaki előírások kidolgozásával. Az Ügynökségnek mindenekelőtt meg kell akadályoznia, hogy az ERTMS-re vonatkozó kiegészítő nemzeti követelmények veszélyeztessék annak kölcsönös átjárhatóságát. Ugyanakkor a nem összeegyeztethető nemzeti követelmények alkalmazását önkéntes alapúvá kell tenni, vagy hatályon kívül kell azokat helyezni.

| (14) | Annak érdekében, hogy a pálya menti ellenőrző-irányító és jelző alrendszerek üzembe helyezésére vonatkozó engedélyek kiadására irányuló eljárások hatékonyabbak és uniós szinten harmonizáltak legyenek, elengedhetetlen, hogy az Ügynökség a pálya menti ERTMS-berendezésekre vonatkozó ajánlati felhívások kiírását megelőzően ellenőrizze, hogy a tervezett műszaki megoldások teljes mértékben megfelelnek-e a vonatkozó ÁME-knek, azaz teljes mértékben átjárhatók-e. Erről az (EU) 2016/797 irányelv rendelkezik. Emellett az Ügynökségnek létre kell hoznia a bejelentett megfelelőségértékelő szervezeteknek az ERTMS területével foglalkozó csoportját. Szorgalmazni kell, hogy az érintett szervezetek minél aktívabban vegyenek részt a csoportban. |
| --- | --- |

(14)

Annak érdekében, hogy a pálya menti ellenőrző-irányító és jelző alrendszerek üzembe helyezésére vonatkozó engedélyek kiadására irányuló eljárások hatékonyabbak és uniós szinten harmonizáltak legyenek, elengedhetetlen, hogy az Ügynökség a pálya menti ERTMS-berendezésekre vonatkozó ajánlati felhívások kiírását megelőzően ellenőrizze, hogy a tervezett műszaki megoldások teljes mértékben megfelelnek-e a vonatkozó ÁME-knek, azaz teljes mértékben átjárhatók-e. Erről az (EU) 2016/797 irányelv rendelkezik. Emellett az Ügynökségnek létre kell hoznia a bejelentett megfelelőségértékelő szervezeteknek az ERTMS területével foglalkozó csoportját. Szorgalmazni kell, hogy az érintett szervezetek minél aktívabban vegyenek részt a csoportban.

| (15) | Az Ügynökség és a nemzeti biztonsági hatóságok közötti együttműködés, valamint ezek feladatainak és felelősségeinek világos elkülönítése érdekében viszonylatukban kommunikációs protokollt kell kidolgozni. Emellett egyablakos közös információs és kommunikációs platformot kell létrehozni, adott esetben a már meglévő alkalmazásokat és nyilvántartásokat alapul véve és azok funkcióit kibővítve, annak érdekében, hogy az Ügynökség és a nemzeti biztonsági hatóságok folyamatosan tájékozódhassanak valamennyi, engedély és biztonsági tanúsítvány iránti kérelemről, valamint a vonatkozó eljárások állásáról és kimeneteléről. A platform egyik fontos célja, hogy már korai szakaszban azonosítani lehessen azokat az eseteket, amikor össze kell egyeztetni az Ügynökség és a nemzeti biztonsági hatóságok általi döntéseket amiatt, hogy több kérelmet nyújtottak be hasonló engedélyek és biztonsági tanúsítványok iránt. Ezekről az esetekről összesítve, automatikus értesítések útján kell tájékoztatást nyújtani. |
| --- | --- |

(15)

Az Ügynökség és a nemzeti biztonsági hatóságok közötti együttműködés, valamint ezek feladatainak és felelősségeinek világos elkülönítése érdekében viszonylatukban kommunikációs protokollt kell kidolgozni. Emellett egyablakos közös információs és kommunikációs platformot kell létrehozni, adott esetben a már meglévő alkalmazásokat és nyilvántartásokat alapul véve és azok funkcióit kibővítve, annak érdekében, hogy az Ügynökség és a nemzeti biztonsági hatóságok folyamatosan tájékozódhassanak valamennyi, engedély és biztonsági tanúsítvány iránti kérelemről, valamint a vonatkozó eljárások állásáról és kimeneteléről. A platform egyik fontos célja, hogy már korai szakaszban azonosítani lehessen azokat az eseteket, amikor össze kell egyeztetni az Ügynökség és a nemzeti biztonsági hatóságok általi döntéseket amiatt, hogy több kérelmet nyújtottak be hasonló engedélyek és biztonsági tanúsítványok iránt. Ezekről az esetekről összesítve, automatikus értesítések útján kell tájékoztatást nyújtani.

| (16) | A járműengedélyek és egységes biztonsági tanúsítványok kiállításáért fizetett díjak beszedését az eddigiekben az illetékes nemzeti hatóságok végezték. A hatáskörök uniós szintre való áttételével az Ügynökséget kell feljogosítani arra, hogy a kérelmezőktől díjat szedjen az előző preambulumbekezdésekben említett tanúsítványok és engedélyek kiállításáért. Fontos megállapítani bizonyos, az Ügynökségnek fizetendő díjakra vonatkozó elveket. A kiszabott díjak mértékét úgy kell előzetesen kiszámítani, hogy az fedezze a nyújtott szolgáltatás teljes költségét, megfelelő esetben ideértve a nemzeti biztonsági hatóságokra ruházott feladatok elvégzéséből eredő költségeket is. A díjak a szóban forgó szolgáltatásokért felszámított díjak aktuális átlagával megegyező vagy annál alacsonyabb lehet. A díjakat a tagállamokkal együttműködésben, átlátható, tisztességes és egységes módon kell megállapítani úgy, hogy azok ne veszélyeztessék az európai vasúti ágazat versenyképességét. A díjak megállapításakor kellően figyelembe kell venni a vállalkozások fizetőképességét; a díjak nem róhatnak szükségtelen pénzügyi terhet a vállalatokra. A díjak megállapításakor kellően figyelembe kell venni továbbá a kis- és középvállalkozások sajátos igényeit is. |
| --- | --- |

(16)

A járműengedélyek és egységes biztonsági tanúsítványok kiállításáért fizetett díjak beszedését az eddigiekben az illetékes nemzeti hatóságok végezték. A hatáskörök uniós szintre való áttételével az Ügynökséget kell feljogosítani arra, hogy a kérelmezőktől díjat szedjen az előző preambulumbekezdésekben említett tanúsítványok és engedélyek kiállításáért. Fontos megállapítani bizonyos, az Ügynökségnek fizetendő díjakra vonatkozó elveket. A kiszabott díjak mértékét úgy kell előzetesen kiszámítani, hogy az fedezze a nyújtott szolgáltatás teljes költségét, megfelelő esetben ideértve a nemzeti biztonsági hatóságokra ruházott feladatok elvégzéséből eredő költségeket is. A díjak a szóban forgó szolgáltatásokért felszámított díjak aktuális átlagával megegyező vagy annál alacsonyabb lehet. A díjakat a tagállamokkal együttműködésben, átlátható, tisztességes és egységes módon kell megállapítani úgy, hogy azok ne veszélyeztessék az európai vasúti ágazat versenyképességét. A díjak megállapításakor kellően figyelembe kell venni a vállalkozások fizetőképességét; a díjak nem róhatnak szükségtelen pénzügyi terhet a vállalatokra. A díjak megállapításakor kellően figyelembe kell venni továbbá a kis- és középvállalkozások sajátos igényeit is.

| (17) | Általános cél, hogy a funkcióknak és feladatoknak a nemzeti biztonsági hatóságok és az Ügynökség közötti új elosztása hatékonyan történjen, a biztonság jelenlegi szintjének bármiféle csorbulása nélkül. Ebből a célból az Ügynökségnek és a nemzeti biztonsági hatóságoknak együttműködési megállapodásokat kell kötniük egymással, amelyek kitérnek a költségek kérdésére is. Az Ügynökségnek elegendő forrásokkal kell rendelkeznie új feladatai ellátásához, e források kiosztását pedig világosan meghatározott igények szerint kell ütemezni. |
| --- | --- |

(17)

Általános cél, hogy a funkcióknak és feladatoknak a nemzeti biztonsági hatóságok és az Ügynökség közötti új elosztása hatékonyan történjen, a biztonság jelenlegi szintjének bármiféle csorbulása nélkül. Ebből a célból az Ügynökségnek és a nemzeti biztonsági hatóságoknak együttműködési megállapodásokat kell kötniük egymással, amelyek kitérnek a költségek kérdésére is. Az Ügynökségnek elegendő forrásokkal kell rendelkeznie új feladatai ellátásához, e források kiosztását pedig világosan meghatározott igények szerint kell ütemezni.

| (18) | Az Ügynökségnek az ajánlásainak kidolgozásakor tekintettel kell lennie azokra a hálózatokra is, amelyek el vannak zárva az uniós vasúti rendszer többi részétől, és amelyek földrajzi vagy történelmi okokból különleges szakértelmet igényelnek. Emellett, amennyiben az egységes biztonsági tanúsítványok és járműengedélyek kérelmezőjének működése az említettek szerinti hálózatokra korlátozódik, lehetővé kell tenni a számára, hogy a szükséges formaságokat helyben, a megfelelő nemzeti biztonsági hatóságokon keresztül intézze el. E célból és az adminisztratív terhek és költségek csökkentése érdekében, az Ügynökség és az érintett nemzeti biztonsági hatóságok között kötendő együttműködési megállapodások rendelkezhetnek a feladatok megfelelő megosztásáról anélkül, hogy ez érintené az Ügynökségnek az engedély vagy az egységes biztonsági tanúsítvány kiállításával kapcsolatos végső felelősségét. |
| --- | --- |

(18)

Az Ügynökségnek az ajánlásainak kidolgozásakor tekintettel kell lennie azokra a hálózatokra is, amelyek el vannak zárva az uniós vasúti rendszer többi részétől, és amelyek földrajzi vagy történelmi okokból különleges szakértelmet igényelnek. Emellett, amennyiben az egységes biztonsági tanúsítványok és járműengedélyek kérelmezőjének működése az említettek szerinti hálózatokra korlátozódik, lehetővé kell tenni a számára, hogy a szükséges formaságokat helyben, a megfelelő nemzeti biztonsági hatóságokon keresztül intézze el. E célból és az adminisztratív terhek és költségek csökkentése érdekében, az Ügynökség és az érintett nemzeti biztonsági hatóságok között kötendő együttműködési megállapodások rendelkezhetnek a feladatok megfelelő megosztásáról anélkül, hogy ez érintené az Ügynökségnek az engedély vagy az egységes biztonsági tanúsítvány kiállításával kapcsolatos végső felelősségét.

| (19) | Az Ügynökség számára lehetővé kell tenni, hogy az érintett engedélyek és egységes biztonsági tanúsítványok kiadásakor megfelelő módon igénybe vegye a nemzeti hatóságok, és mindenekelőtt a nemzeti biztonsági hatóságok szaktudását. E célból szorgalmazni kell nemzeti szakértők kirendelését az Ügynökség részére. |
| --- | --- |

(19)

Az Ügynökség számára lehetővé kell tenni, hogy az érintett engedélyek és egységes biztonsági tanúsítványok kiadásakor megfelelő módon igénybe vegye a nemzeti hatóságok, és mindenekelőtt a nemzeti biztonsági hatóságok szaktudását. E célból szorgalmazni kell nemzeti szakértők kirendelését az Ügynökség részére.

| (20) | Az (EU) 2016/798 irányelvnek és az (EU) 2016/797 irányelvnek kell rendelkeznie arról, hogy a nemzeti biztonsági intézkedéseket meg kell vizsgálni a vasúti biztonság és kölcsönös átjárhatóság, továbbá a versenyszabályoknak való megfelelés szempontjából. Ezenfelül a két irányelvnek korlátoznia kell a tagállamok lehetőségét arra, hogy új nemzeti szabályokat fogadjanak el. A jelenlegi rendszer, amelyben továbbra is nagyszámú nemzeti szabály van hatályban, az uniós szabályokkal való összeütközésekhez vezethet, valamint a nem kielégítő átláthatóság kockázatával és annak veszélyével járhat, hogy az üzemeltetőkkel, többek között a kisebb és új üzemeltetőkkel szemben hátrányos megkülönböztetést alkalmaznak. A valóban átlátható és pártatlan, uniós szintű vasúti szabályrendszer felé történő elmozdulás érdekében elő kell mozdítani a nemzeti szabályok, így többek között az üzemeltetési szabályok fokozatos visszaszorítását. Uniós szinten rendkívüli jelentőséggel bír a független és semleges szakértelmen alapuló vélemények kidolgozása. E célból meg kell erősíteni az Ügynökség szerepét. |
| --- | --- |

(20)

Az (EU) 2016/798 irányelvnek és az (EU) 2016/797 irányelvnek kell rendelkeznie arról, hogy a nemzeti biztonsági intézkedéseket meg kell vizsgálni a vasúti biztonság és kölcsönös átjárhatóság, továbbá a versenyszabályoknak való megfelelés szempontjából. Ezenfelül a két irányelvnek korlátoznia kell a tagállamok lehetőségét arra, hogy új nemzeti szabályokat fogadjanak el. A jelenlegi rendszer, amelyben továbbra is nagyszámú nemzeti szabály van hatályban, az uniós szabályokkal való összeütközésekhez vezethet, valamint a nem kielégítő átláthatóság kockázatával és annak veszélyével járhat, hogy az üzemeltetőkkel, többek között a kisebb és új üzemeltetőkkel szemben hátrányos megkülönböztetést alkalmaznak. A valóban átlátható és pártatlan, uniós szintű vasúti szabályrendszer felé történő elmozdulás érdekében elő kell mozdítani a nemzeti szabályok, így többek között az üzemeltetési szabályok fokozatos visszaszorítását. Uniós szinten rendkívüli jelentőséggel bír a független és semleges szakértelmen alapuló vélemények kidolgozása. E célból meg kell erősíteni az Ügynökség szerepét.

| (21) | A nemzeti biztonsági hatóságok és bejelentett megfelelőségértékelő szervezetek között jelentős eltérések figyelhetők meg a vasúti rendszer biztonsága és kölcsönös átjárhatósága területén nyújtott teljesítmény, az átjárhatóság és biztonság szervezése, valamint a döntéshozatali eljárások tekintetében, ami kedvezőtlenül befolyásolja az egységes európai vasúti térség zavartalan működését. Ez különösen a valamely másik tagállam vasúti piacára belépni kívánó kis- és középvállalkozásokat érintheti kedvezőtlenül. Ennélfogva nélkülözhetetlen a fokozott uniós szintű harmonizációt célzó megerősített koordináció. E célból az Ügynökségnek ellenőrzések és vizsgálatok keretében figyelemmel kell kísérnie a nemzeti biztonsági hatóságok és a bejelentett megfelelőségértékelő szervezetek teljesítményét és döntéshozatalát, adott esetben a nemzeti akkreditáló testületekkel együttműködve. |
| --- | --- |

(21)

A nemzeti biztonsági hatóságok és bejelentett megfelelőségértékelő szervezetek között jelentős eltérések figyelhetők meg a vasúti rendszer biztonsága és kölcsönös átjárhatósága területén nyújtott teljesítmény, az átjárhatóság és biztonság szervezése, valamint a döntéshozatali eljárások tekintetében, ami kedvezőtlenül befolyásolja az egységes európai vasúti térség zavartalan működését. Ez különösen a valamely másik tagállam vasúti piacára belépni kívánó kis- és középvállalkozásokat érintheti kedvezőtlenül. Ennélfogva nélkülözhetetlen a fokozott uniós szintű harmonizációt célzó megerősített koordináció. E célból az Ügynökségnek ellenőrzések és vizsgálatok keretében figyelemmel kell kísérnie a nemzeti biztonsági hatóságok és a bejelentett megfelelőségértékelő szervezetek teljesítményét és döntéshozatalát, adott esetben a nemzeti akkreditáló testületekkel együttműködve.

| (22) | A biztonság területén a lehető legnagyobb átláthatóságról és hatékony információáramlásról kell gondoskodni. Fontos a valamennyi ágazati felet összekötő, KBMu-kon alapuló teljesítményelemzés, és azt el kell végezni. A statisztikák tekintetében szükséges az Eurostattal való szoros együttműködés. |
| --- | --- |

(22)

A biztonság területén a lehető legnagyobb átláthatóságról és hatékony információáramlásról kell gondoskodni. Fontos a valamennyi ágazati felet összekötő, KBMu-kon alapuló teljesítményelemzés, és azt el kell végezni. A statisztikák tekintetében szükséges az Eurostattal való szoros együttműködés.

| (23) | Az Ügynökségnek kétévente jelentést kell közzétennie a vasúti rendszer biztonsága és kölcsönös átjárhatósága terén tett előrelépés figyelemmel kísérése céljából. Műszaki szakértelmére és pártatlanságára tekintettel az Ügynökségnek emellett segítenie kell a Bizottságot azon feladatának ellátása során, hogy figyelemmel kísérje a vasúti rendszer biztonságáról és kölcsönös átjárhatóságáról szóló uniós jogszabályok végrehajtását. |
| --- | --- |

(23)

Az Ügynökségnek kétévente jelentést kell közzétennie a vasúti rendszer biztonsága és kölcsönös átjárhatósága terén tett előrelépés figyelemmel kísérése céljából. Műszaki szakértelmére és pártatlanságára tekintettel az Ügynökségnek emellett segítenie kell a Bizottságot azon feladatának ellátása során, hogy figyelemmel kísérje a vasúti rendszer biztonságáról és kölcsönös átjárhatóságáról szóló uniós jogszabályok végrehajtását.

| (24) | Növelni kell a transzeurópai közlekedési hálózat kölcsönös átjárhatóságát, és az uniós támogatásra kiválasztott új beruházási projekteknek összhangban kell állniuk az 1315/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (9) kölcsönös átjárhatósági célkitűzésével. Az Ügynökség megfelelő szerv e célkitűzések megvalósításának elősegítéséhez, ezért a transzeurópai közlekedési hálózattal kapcsolatos projektek esetében szorosan együtt kell működnie az illetékes uniós szervekkel. Az ERTMS működtetése és az ERMTS projektjei tekintetében az Ügynökség feladatai közé kell tartoznia annak is, hogy segítse a kérelmezőket az olyan projektek végrehajtásában, amelyek megfelelnek az ellenőrző-irányító és jelző alrendszerekre vonatkozó átjárhatósági műszaki előírásoknak. |
| --- | --- |

(24)

Növelni kell a transzeurópai közlekedési hálózat kölcsönös átjárhatóságát, és az uniós támogatásra kiválasztott új beruházási projekteknek összhangban kell állniuk az 1315/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (9) kölcsönös átjárhatósági célkitűzésével. Az Ügynökség megfelelő szerv e célkitűzések megvalósításának elősegítéséhez, ezért a transzeurópai közlekedési hálózattal kapcsolatos projektek esetében szorosan együtt kell működnie az illetékes uniós szervekkel. Az ERTMS működtetése és az ERMTS projektjei tekintetében az Ügynökség feladatai közé kell tartoznia annak is, hogy segítse a kérelmezőket az olyan projektek végrehajtásában, amelyek megfelelnek az ellenőrző-irányító és jelző alrendszerekre vonatkozó átjárhatósági műszaki előírásoknak.

| (25) | A gördülőállomány karbantartása a biztonsági rendszer fontos része. A karbantartó műhelyek tanúsítási rendszerének hiánya miatt a vasúti berendezések karbantartásának eddig nem volt valódi európai piaca. Ez a helyzet növelte az ágazat költségeit, és üresjáratokat eredményezett. Ezért fokozatosan ki kell alakítani és aktualizálni kell a karbantartó műhelyek, valamint a tehervagonokon kívüli egyéb vasúti járművek karbantartásáért felelős szervezetek tanúsítására vonatkozó egységes feltételeket, és az Ügynökség a legalkalmasabb szerv arra, hogy e tekintetben megfelelő megoldásokat javasoljon a Bizottságnak. |
| --- | --- |

(25)

A gördülőállomány karbantartása a biztonsági rendszer fontos része. A karbantartó műhelyek tanúsítási rendszerének hiánya miatt a vasúti berendezések karbantartásának eddig nem volt valódi európai piaca. Ez a helyzet növelte az ágazat költségeit, és üresjáratokat eredményezett. Ezért fokozatosan ki kell alakítani és aktualizálni kell a karbantartó műhelyek, valamint a tehervagonokon kívüli egyéb vasúti járművek karbantartásáért felelős szervezetek tanúsítására vonatkozó egységes feltételeket, és az Ügynökség a legalkalmasabb szerv arra, hogy e tekintetben megfelelő megoldásokat javasoljon a Bizottságnak.

| (26) | A vasúti járművezetők számára előírt szakmai képesítés a biztonság és az Unión belüli kölcsönös átjárhatóság szempontjából egyaránt fontos tényező. A szakmai képesítés a munkavállalók vasúti ágazaton belüli szabad mozgásának az előfeltétele is egyben. Ezt a kérdést a társadalmi párbeszéd meglévő keretrendszerén belül kell kezelni. Az Ügynökségnek kell biztosítania az e szempont figyelembevételéhez uniós szinten szükséges technikai támogatást. |
| --- | --- |

(26)

A vasúti járművezetők számára előírt szakmai képesítés a biztonság és az Unión belüli kölcsönös átjárhatóság szempontjából egyaránt fontos tényező. A szakmai képesítés a munkavállalók vasúti ágazaton belüli szabad mozgásának az előfeltétele is egyben. Ezt a kérdést a társadalmi párbeszéd meglévő keretrendszerén belül kell kezelni. Az Ügynökségnek kell biztosítania az e szempont figyelembevételéhez uniós szinten szükséges technikai támogatást.

| (27) | Az Ügynökségnek meg kell könnyítenie az együttműködést a nemzeti biztonsági hatóságok, a nemzeti vizsgáló testületek és a vasúti ágazat európai szintű képviseleti testületei között, hogy ezáltal népszerűsítse a bevált gyakorlatokat, előmozdítsa a vonatkozó információk cseréjét és a vasúti vonatkozású adatok gyűjtését, valamint hogy figyelemmel kísérje az uniós vasúti rendszer átfogó biztonsági teljesítményét. |
| --- | --- |

(27)

Az Ügynökségnek meg kell könnyítenie az együttműködést a nemzeti biztonsági hatóságok, a nemzeti vizsgáló testületek és a vasúti ágazat európai szintű képviseleti testületei között, hogy ezáltal népszerűsítse a bevált gyakorlatokat, előmozdítsa a vonatkozó információk cseréjét és a vasúti vonatkozású adatok gyűjtését, valamint hogy figyelemmel kísérje az uniós vasúti rendszer átfogó biztonsági teljesítményét.

| (28) | A lehető legnagyobb átláthatósági szint és annak biztosítása érdekében, hogy az összes fél egyenrangúan férhessen hozzá a vonatkozó információkhoz, a vasúti rendszer biztonságával és kölcsönös átjárhatóságával kapcsolatos folyamatok céljából készített dokumentumoknak és – adott esetben – nyilvántartásoknak a nyilvánosság számára is hozzáférhetőnek kell lenniük. Ugyanez érvényes az engedélyekre, az egységes biztonsági tanúsítványokra és más vonatkozó vasúti okiratokra. A vasúti rendszer költséghatékonyságának javítása és az ágazat üzemeltetési szükségleteinek kielégítése érdekében az Ügynökségnek hatékony, felhasználóbarát és egyszerű hozzáférést biztosító módon, különösen megfelelő informatikai alkalmazások segítségével lehetővé kell tennie ezen információk cseréjét és közzétételét. |
| --- | --- |

(28)

A lehető legnagyobb átláthatósági szint és annak biztosítása érdekében, hogy az összes fél egyenrangúan férhessen hozzá a vonatkozó információkhoz, a vasúti rendszer biztonságával és kölcsönös átjárhatóságával kapcsolatos folyamatok céljából készített dokumentumoknak és – adott esetben – nyilvántartásoknak a nyilvánosság számára is hozzáférhetőnek kell lenniük. Ugyanez érvényes az engedélyekre, az egységes biztonsági tanúsítványokra és más vonatkozó vasúti okiratokra. A vasúti rendszer költséghatékonyságának javítása és az ágazat üzemeltetési szükségleteinek kielégítése érdekében az Ügynökségnek hatékony, felhasználóbarát és egyszerű hozzáférést biztosító módon, különösen megfelelő informatikai alkalmazások segítségével lehetővé kell tennie ezen információk cseréjét és közzétételét.

| (29) | A vasúti ágazaton belül fontos feladat az innováció és a kutatás előmozdítása, amit az Ügynökségnek támogatnia kell. Az Ügynökség e tekintetben folytatott tevékenységeinek keretében nyújtott pénzügyi támogatások nem vezethetnek torzuláshoz az adott piacon. |
| --- | --- |

(29)

A vasúti ágazaton belül fontos feladat az innováció és a kutatás előmozdítása, amit az Ügynökségnek támogatnia kell. Az Ügynökség e tekintetben folytatott tevékenységeinek keretében nyújtott pénzügyi támogatások nem vezethetnek torzuláshoz az adott piacon.

| (30) | Az uniós pénzügyi támogatás hatékonyságának, minőségének és a vonatkozó műszaki előírásokkal való összeegyeztethetőségének javítása érdekében az Ügynökségnek tevékeny szerepet kell játszania a vasúti projektek értékelésében. |
| --- | --- |

(30)

Az uniós pénzügyi támogatás hatékonyságának, minőségének és a vonatkozó műszaki előírásokkal való összeegyeztethetőségének javítása érdekében az Ügynökségnek tevékeny szerepet kell játszania a vasúti projektek értékelésében.

| (31) | A vasúti vívmányok hatékony végrehajtásának és a vasúti piac működésének előfeltétele a vasutak biztonságára és kölcsönös átjárhatóságára vonatkozó jogszabályok, végrehajtási iránymutatások, illetve az Ügynökség által kidolgozott ajánlások helyes és egységes értelmezése. Az Ügynökségnek ezért aktívan közre kell működnie az ehhez kapcsolódó képzési és tájékoztatási tevékenységekben. |
| --- | --- |

(31)

A vasúti vívmányok hatékony végrehajtásának és a vasúti piac működésének előfeltétele a vasutak biztonságára és kölcsönös átjárhatóságára vonatkozó jogszabályok, végrehajtási iránymutatások, illetve az Ügynökség által kidolgozott ajánlások helyes és egységes értelmezése. Az Ügynökségnek ezért aktívan közre kell működnie az ehhez kapcsolódó képzési és tájékoztatási tevékenységekben.

| (32) | Tekintettel arra, hogy az Ügynökség járműengedélyek és egységes biztonsági tanúsítványok kiállításával kapcsolatos új feladatokat kap, e területeken jelentős képzési és publikációs tevékenységre lesz szükség. A nemzeti biztonsági hatóságok számára fel kell ajánlani, hogy amikor csak lehetséges, térítésmentes képzéseken vehessenek részt, különösen akkor, ha ezek előkészítésében részt vettek. |
| --- | --- |

(32)

Tekintettel arra, hogy az Ügynökség járműengedélyek és egységes biztonsági tanúsítványok kiállításával kapcsolatos új feladatokat kap, e területeken jelentős képzési és publikációs tevékenységre lesz szükség. A nemzeti biztonsági hatóságok számára fel kell ajánlani, hogy amikor csak lehetséges, térítésmentes képzéseken vehessenek részt, különösen akkor, ha ezek előkészítésében részt vettek.

| (33) | Ahhoz, hogy feladatait megfelelően el tudja látni, az Ügynökségnek jogi személyiséggel és önálló költségvetéssel kell rendelkeznie, amelyet főként uniós hozzájárulásból és a kérelmezők által fizetett díjakból finanszíroznak. Az Ügynökség függetlenségét és pártatlanságát semmilyen tagállamtól, harmadik országtól vagy egyéb szervezettől kapott pénzügyi hozzájárulás nem veszélyeztetheti. Ahhoz, hogy az Ügynökség a mindennapi feladatait függetlenül láthassa el, valamint függetlenül adhasson ki véleményeket, ajánlásokat és határozatokat, szervezetének átláthatónak kell lennie, ügyvezető igazgatójára pedig teljes körű felelősséget kell ruházni. Az Ügynökség személyzetének függetlennek kell lennie, és egyaránt kell rövid, illetve hosszú távú szerződéses alapon alkalmazni ahhoz, hogy biztosított legyen a szervezeti ismeretek és az üzletmenet-folytonosság fenntartása, és ezzel egyidejűleg a vasúti ágazattal kapcsolatos szakértelem szükséges és folyamatos cseréje is. Az Ügynökség kiadásainak magukban kell foglalniuk a személyzeti, az adminisztratív, az infrastrukturális és a működési költségeket, valamint többek között azokat az összegeket is, amelyeket az Ügynökség a nemzeti biztonsági hatóságoknak fizet ki a járműengedélyezéssel és az egységes biztonsági tanúsítással kapcsolatos munkájukért a vonatkozó együttműködési szerződésekkel és a végrehajtási jogi aktusnak a díjak megállapítására vonatkozó rendelkezéseivel összhangban. |
| --- | --- |

(33)

Ahhoz, hogy feladatait megfelelően el tudja látni, az Ügynökségnek jogi személyiséggel és önálló költségvetéssel kell rendelkeznie, amelyet főként uniós hozzájárulásból és a kérelmezők által fizetett díjakból finanszíroznak. Az Ügynökség függetlenségét és pártatlanságát semmilyen tagállamtól, harmadik országtól vagy egyéb szervezettől kapott pénzügyi hozzájárulás nem veszélyeztetheti. Ahhoz, hogy az Ügynökség a mindennapi feladatait függetlenül láthassa el, valamint függetlenül adhasson ki véleményeket, ajánlásokat és határozatokat, szervezetének átláthatónak kell lennie, ügyvezető igazgatójára pedig teljes körű felelősséget kell ruházni. Az Ügynökség személyzetének függetlennek kell lennie, és egyaránt kell rövid, illetve hosszú távú szerződéses alapon alkalmazni ahhoz, hogy biztosított legyen a szervezeti ismeretek és az üzletmenet-folytonosság fenntartása, és ezzel egyidejűleg a vasúti ágazattal kapcsolatos szakértelem szükséges és folyamatos cseréje is. Az Ügynökség kiadásainak magukban kell foglalniuk a személyzeti, az adminisztratív, az infrastrukturális és a működési költségeket, valamint többek között azokat az összegeket is, amelyeket az Ügynökség a nemzeti biztonsági hatóságoknak fizet ki a járműengedélyezéssel és az egységes biztonsági tanúsítással kapcsolatos munkájukért a vonatkozó együttműködési szerződésekkel és a végrehajtási jogi aktusnak a díjak megállapítására vonatkozó rendelkezéseivel összhangban.

| (34) | Az összeférhetetlenségek megelőzése és kezelése érdekében alapvetően fontos, hogy az Ügynökség pártatlanul járjon el, feddhetetlen legyen, valamint szigorú szakmai előírásokat állapítson meg. Soha nem fordulhat elő, hogy jogos okkal feltételezhető legyen, hogy a határozatokat befolyásolhatják az Unió egészét szolgáló Ügynökség szerepével ütköző érdekek, illetve az Ügynökség személyi állománya bármely tagjának, kirendelt nemzeti szakértőnek, vagy az igazgatótanács vagy a fellebbezési tanácsok bármely tagjának magánérdekei vagy kapcsolatai, amelyek ténylegesen vagy esetlegesen ellentétben állnak az érintett személy hivatali kötelességeinek megfelelő teljesítésével. Az igazgatótanácsnak ezért átfogó, az Ügynökség egészére kiterjedő összeférhetetlenségi szabályokat kell megállapítania. E szabályok kidolgozásakor figyelembe kell vennie a Számvevőszék 15/2012. sz. különjelentésében megfogalmazott ajánlásokat. |
| --- | --- |

(34)

Az összeférhetetlenségek megelőzése és kezelése érdekében alapvetően fontos, hogy az Ügynökség pártatlanul járjon el, feddhetetlen legyen, valamint szigorú szakmai előírásokat állapítson meg. Soha nem fordulhat elő, hogy jogos okkal feltételezhető legyen, hogy a határozatokat befolyásolhatják az Unió egészét szolgáló Ügynökség szerepével ütköző érdekek, illetve az Ügynökség személyi állománya bármely tagjának, kirendelt nemzeti szakértőnek, vagy az igazgatótanács vagy a fellebbezési tanácsok bármely tagjának magánérdekei vagy kapcsolatai, amelyek ténylegesen vagy esetlegesen ellentétben állnak az érintett személy hivatali kötelességeinek megfelelő teljesítésével. Az igazgatótanácsnak ezért átfogó, az Ügynökség egészére kiterjedő összeférhetetlenségi szabályokat kell megállapítania. E szabályok kidolgozásakor figyelembe kell vennie a Számvevőszék 15/2012. sz. különjelentésében megfogalmazott ajánlásokat.

| (35) | Az Ügynökség döntéshozatali folyamatának egyszerűsítése, valamint a hatékonyság és az eredményesség növelése érdekében kétszintű irányítási struktúrát kell bevezetni. E célból a tagállamokat és a Bizottságot a szükséges – többek között a költségvetés megállapítására, valamint a programozási dokumentum jóváhagyására vonatkozó – hatáskörrel rendelkező igazgatótanácsban kell képviselni. Az igazgatótanács általános iránymutatásokat ad az Ügynökség tevékenységéhez és az igazgatási és költségvetési kérdések felügyeletének megerősítése érdekében szorosabban be kell kapcsolódnia az Ügynökség tevékenységeinek nyomon követésébe. Létre kell hozni egy kisebb ügyvezető testületet, amelynek feladata az igazgatótanács üléseinek megfelelő előkészítése és az igazgatótanács döntéshozatali folyamatainak támogatása. Az ügyvezető testület hatáskörét az igazgatótanács által elfogadandó meghatalmazásban kell meghatározni; ez a hatáskör – az igazgatótanács általi végső jóváhagyás függvényében – véleményezésre és ideiglenes határozatok meghozatalára is kiterjedhet. |
| --- | --- |

(35)

Az Ügynökség döntéshozatali folyamatának egyszerűsítése, valamint a hatékonyság és az eredményesség növelése érdekében kétszintű irányítási struktúrát kell bevezetni. E célból a tagállamokat és a Bizottságot a szükséges – többek között a költségvetés megállapítására, valamint a programozási dokumentum jóváhagyására vonatkozó – hatáskörrel rendelkező igazgatótanácsban kell képviselni. Az igazgatótanács általános iránymutatásokat ad az Ügynökség tevékenységéhez és az igazgatási és költségvetési kérdések felügyeletének megerősítése érdekében szorosabban be kell kapcsolódnia az Ügynökség tevékenységeinek nyomon követésébe. Létre kell hozni egy kisebb ügyvezető testületet, amelynek feladata az igazgatótanács üléseinek megfelelő előkészítése és az igazgatótanács döntéshozatali folyamatainak támogatása. Az ügyvezető testület hatáskörét az igazgatótanács által elfogadandó meghatalmazásban kell meghatározni; ez a hatáskör – az igazgatótanács általi végső jóváhagyás függvényében – véleményezésre és ideiglenes határozatok meghozatalára is kiterjedhet.

| (36) | Az igazgatótanácsi határozatok átláthatóságának szavatolása érdekében az érintett ágazatok képviselőinek – szavazati jog nélkül – részt kell venniük az igazgatótanács ülésein. A különböző érdekelt felek képviselőit a Bizottságnak kell kineveznie a vasúti társaságokat, a pályahálózat-működtetőket, a vasúti ágazatot, a szakszervezeteket, az utasokat és a fuvaroztatókat érintő, uniós szintű reprezentativitásuk alapján. |
| --- | --- |

(36)

Az igazgatótanácsi határozatok átláthatóságának szavatolása érdekében az érintett ágazatok képviselőinek – szavazati jog nélkül – részt kell venniük az igazgatótanács ülésein. A különböző érdekelt felek képviselőit a Bizottságnak kell kineveznie a vasúti társaságokat, a pályahálózat-működtetőket, a vasúti ágazatot, a szakszervezeteket, az utasokat és a fuvaroztatókat érintő, uniós szintű reprezentativitásuk alapján.

| (37) | Gondoskodni kell arról, hogy az Ügynökség határozatai által érintett felek a szükséges jogorvoslati jogosultsággal rendelkezzenek, és azzal független és pártatlan módon élhessenek. Megfelelő fellebbezési mechanizmust kell létrehozni annak érdekében, hogy az ügyvezető igazgató határozatai ellen a szakosodott fellebbezési tanácsnál fellebbezésre legyen mód. |
| --- | --- |

(37)

Gondoskodni kell arról, hogy az Ügynökség határozatai által érintett felek a szükséges jogorvoslati jogosultsággal rendelkezzenek, és azzal független és pártatlan módon élhessenek. Megfelelő fellebbezési mechanizmust kell létrehozni annak érdekében, hogy az ügyvezető igazgató határozatai ellen a szakosodott fellebbezési tanácsnál fellebbezésre legyen mód.

| (38) | Ha az Ügynökség és a nemzeti biztonsági hatóságok nem értenek egyet az egységes biztonsági bizonyítványok vagy járműengedélyek kiadásával kapcsolatban, választott bírósági eljárást kell igénybe venni, hogy a döntéshozatalra összehangolt módon, a felek együttműködésével kerüljön sor. |
| --- | --- |

(38)

Ha az Ügynökség és a nemzeti biztonsági hatóságok nem értenek egyet az egységes biztonsági bizonyítványok vagy járműengedélyek kiadásával kapcsolatban, választott bírósági eljárást kell igénybe venni, hogy a döntéshozatalra összehangolt módon, a felek együttműködésével kerüljön sor.

| (39) | Az Ügynökség tevékenységeihez kapcsolódó átfogóbb stratégiai jövőkép elősegítené erőforrásai hatékonyabb tervezését és kezelését, valamint hozzájárulna teljesítményének jobb minőségéhez. Ezt az 1271/2013/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (10) is megerősíti és alátámasztja. Ezért az igazgatótanácsnak az érdekelt felekkel folytatott megfelelő konzultációt követően az éves munkaprogramokat és a többéves munkaprogramot egyaránt magában foglaló egységes programozási dokumentumot kell elfogadnia, és azt rendszeres időszakonként aktualizálnia kell. |
| --- | --- |

(39)

Az Ügynökség tevékenységeihez kapcsolódó átfogóbb stratégiai jövőkép elősegítené erőforrásai hatékonyabb tervezését és kezelését, valamint hozzájárulna teljesítményének jobb minőségéhez. Ezt az 1271/2013/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (10) is megerősíti és alátámasztja. Ezért az igazgatótanácsnak az érdekelt felekkel folytatott megfelelő konzultációt követően az éves munkaprogramokat és a többéves munkaprogramot egyaránt magában foglaló egységes programozási dokumentumot kell elfogadnia, és azt rendszeres időszakonként aktualizálnia kell.

| (40) | Ha az Ügynökség az uniós vasúti rendszer biztonságával és kölcsönös átjárhatóságával kapcsolatos új feladatot kap a programozási dokumentum elfogadását követően, akkor az igazgatótanácsnak – az új feladatnak az erőforrásokra gyakorolt, a létszámot és a költségvetést érintő hatásai elemzését követően – szükség esetén módosítania kell a programozási dokumentumot annak érdekében, hogy az az új feladatot is magában foglalja. |
| --- | --- |

(40)

Ha az Ügynökség az uniós vasúti rendszer biztonságával és kölcsönös átjárhatóságával kapcsolatos új feladatot kap a programozási dokumentum elfogadását követően, akkor az igazgatótanácsnak – az új feladatnak az erőforrásokra gyakorolt, a létszámot és a költségvetést érintő hatásai elemzését követően – szükség esetén módosítania kell a programozási dokumentumot annak érdekében, hogy az az új feladatot is magában foglalja.

| (41) | Az Ügynökség tevékenységének átláthatónak kell lennie. Gondoskodni kell az Európai Parlament általi tényleges ellenőrzésről, és ebből a célból konzultálni kell az Európai Parlamenttel az Ügynökség programozási dokumentuma többéves részének tervezetéről, és lehetőséget kell adni az Európai Parlamentnek arra, hogy meghallgassa az Ügynökség ügyvezető igazgatóját, valamint hogy áttekintse az Ügynökség tevékenységeiről készült éves jelentést. Az Ügynökségnek alkalmaznia kell a dokumentumokhoz való nyilvános hozzáférésre vonatkozó uniós jogszabályokat is. |
| --- | --- |

(41)

Az Ügynökség tevékenységének átláthatónak kell lennie. Gondoskodni kell az Európai Parlament általi tényleges ellenőrzésről, és ebből a célból konzultálni kell az Európai Parlamenttel az Ügynökség programozási dokumentuma többéves részének tervezetéről, és lehetőséget kell adni az Európai Parlamentnek arra, hogy meghallgassa az Ügynökség ügyvezető igazgatóját, valamint hogy áttekintse az Ügynökség tevékenységeiről készült éves jelentést. Az Ügynökségnek alkalmaznia kell a dokumentumokhoz való nyilvános hozzáférésre vonatkozó uniós jogszabályokat is.

| (42) | Az elmúlt évek során, amint egyre több decentralizált ügynökséget hoztak létre, az ügynökségek számára előirányzott uniós támogatás kezelése átláthatóbbá és ellenőrizhetőbbé vált, különösen ami a díjak költségvetésbe vonását, a pénzügyi ellenőrzést, a végrehajtás felelőssége alóli mentesítés hatáskörét, a nyugdíjrendszerbe fizetett járulékokat és a belső költségvetési eljárást (magatartási kódexet) illeti. Ehhez hasonlóan az Ügynökségre korlátozás nélkül alkalmazni kell a 883/2013/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletet (11), az Ügynökségnek pedig csatlakoznia kell az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által végzett belső vizsgálatokról szóló, az Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa és az Európai Közösségek Bizottsága közötti, 1999. május 25-i intézményközi megállapodáshoz (12). |
| --- | --- |

(42)

Az elmúlt évek során, amint egyre több decentralizált ügynökséget hoztak létre, az ügynökségek számára előirányzott uniós támogatás kezelése átláthatóbbá és ellenőrizhetőbbé vált, különösen ami a díjak költségvetésbe vonását, a pénzügyi ellenőrzést, a végrehajtás felelőssége alóli mentesítés hatáskörét, a nyugdíjrendszerbe fizetett járulékokat és a belső költségvetési eljárást (magatartási kódexet) illeti. Ehhez hasonlóan az Ügynökségre korlátozás nélkül alkalmazni kell a 883/2013/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletet (11), az Ügynökségnek pedig csatlakoznia kell az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által végzett belső vizsgálatokról szóló, az Európai Parlament, az Európai Unió Tanácsa és az Európai Közösségek Bizottsága közötti, 1999. május 25-i intézményközi megállapodáshoz (12).

| (43) | A nemzetközi szervezetekkel és harmadik országokkal fennálló kapcsolataiban az Ügynökségnek tevékenyen elő kell mozdítania a vasúti biztonság és kölcsönös átjárhatóság uniós megközelítését. Ezen belül az Ügynökségnek – hatáskörének keretei között – elő kell segítenie az uniós vasúti társaságok kölcsönösségen alapuló hozzáférését harmadik országok vasúti piacaihoz, valamint harmadik országok vasúthálózatainak az uniós gördülőállomány általi igénybevételét. |
| --- | --- |

(43)

A nemzetközi szervezetekkel és harmadik országokkal fennálló kapcsolataiban az Ügynökségnek tevékenyen elő kell mozdítania a vasúti biztonság és kölcsönös átjárhatóság uniós megközelítését. Ezen belül az Ügynökségnek – hatáskörének keretei között – elő kell segítenie az uniós vasúti társaságok kölcsönösségen alapuló hozzáférését harmadik országok vasúti piacaihoz, valamint harmadik országok vasúthálózatainak az uniós gördülőállomány általi igénybevételét.

| (44) | E rendelet végrehajtása egységes feltételeinek biztosítása érdekében a nemzeti szabálytervezetek és a már létező nemzeti szabályok vizsgálata, a nemzeti biztonsági hatóságok és a bejelentett megfelelőségértékelő szervezetek figyelemmel kísérése, a fellebbezési tanácsok eljárási szabályzatának kidolgozása, valamint az Ügynökség által kiróható díjak és illetékek meghatározása tekintetében a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni. Ezeket a végrehajtási hatásköröket a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (13) megfelelően kell gyakorolni. |
| --- | --- |

(44)

E rendelet végrehajtása egységes feltételeinek biztosítása érdekében a nemzeti szabálytervezetek és a már létező nemzeti szabályok vizsgálata, a nemzeti biztonsági hatóságok és a bejelentett megfelelőségértékelő szervezetek figyelemmel kísérése, a fellebbezési tanácsok eljárási szabályzatának kidolgozása, valamint az Ügynökség által kiróható díjak és illetékek meghatározása tekintetében a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni. Ezeket a végrehajtási hatásköröket a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (13) megfelelően kell gyakorolni.

| (45) | Mivel e rendelet céljait, nevezetesen a vasútbiztonsággal és a kölcsönös átjárhatósággal kapcsolatos ügyekben közös megoldásokat kidolgozó szakosodott szerv létrehozását a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban az elvégzendő munka közös jellege miatt e célok jobban megvalósíthatók, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(45)

Mivel e rendelet céljait, nevezetesen a vasútbiztonsággal és a kölcsönös átjárhatósággal kapcsolatos ügyekben közös megoldásokat kidolgozó szakosodott szerv létrehozását a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban az elvégzendő munka közös jellege miatt e célok jobban megvalósíthatók, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket.

| (46) | Az Ügynökség megfelelő működése érdekében az Ügynökség irányítását illetően alkalmazni kell bizonyos alapelveket az Unió decentralizált ügynökségeivel foglalkozó – ezen ügynökségek tevékenységeinek ésszerűsítése és teljesítményük javítása céljából létrehozott – intézményközi munkacsoport által 2012 júliusában elfogadott együttes nyilatkozatnak és közös megközelítésnek való megfelelés érdekében. |
| --- | --- |

(46)

Az Ügynökség megfelelő működése érdekében az Ügynökség irányítását illetően alkalmazni kell bizonyos alapelveket az Unió decentralizált ügynökségeivel foglalkozó – ezen ügynökségek tevékenységeinek ésszerűsítése és teljesítményük javítása céljából létrehozott – intézményközi munkacsoport által 2012 júliusában elfogadott együttes nyilatkozatnak és közös megközelítésnek való megfelelés érdekében.

| (47) | Ez a rendelet tiszteletben tartja a különösen az Európai Unió Alapjogi Chartájában meghatározott alapvető jogokat, és figyelembe veszi az ott elismert elveket, |
| --- | --- |

(47)

Ez a rendelet tiszteletben tartja a különösen az Európai Unió Alapjogi Chartájában meghatározott alapvető jogokat, és figyelembe veszi az ott elismert elveket,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. FEJEZET

ELVEK

1. cikk

Tárgy és hatály

(1)   Ez a rendelet létrehozza az Európai Unió Vasúti Ügynökségét (a továbbiakban: Ügynökség).

(2)   Ez a rendelet rendelkezik:

| a) | az Ügynökség létrehozásáról és feladatairól; |
| --- | --- |

a)

az Ügynökség létrehozásáról és feladatairól;

| b) | a tagállamok e rendelettel kapcsolatos feladatairól. |
| --- | --- |

b)

a tagállamok e rendelettel kapcsolatos feladatairól.

(3)   Ez a rendelet támogatja az egységes európai vasúti térség létrehozását, és ezen belül is mindenekelőtt az alábbiakhoz kapcsolódó célkitűzések megvalósítását:

| a) | az uniós vasúti rendszernek az (EU) 2016/797 irányelvben előírt kölcsönös átjárhatósága; |
| --- | --- |

a)

az uniós vasúti rendszernek az (EU) 2016/797 irányelvben előírt kölcsönös átjárhatósága;

| b) | az uniós vasúti rendszernek az (EU) 2016/798 irányelvben előírt biztonsága; |
| --- | --- |

b)

az uniós vasúti rendszernek az (EU) 2016/798 irányelvben előírt biztonsága;

| c) | a vasúti járművezetők minősítése a 2007/59/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (14) értelmében. |
| --- | --- |

c)

a vasúti járművezetők minősítése a 2007/59/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (14) értelmében.

2. cikk

Az Ügynökség céljai

Az Ügynökség célja, hogy – magas szintű vasúti biztonságot és kölcsönös átjárhatóságot garantálva és ezzel egyidejűleg a vasúti ágazat versenypozícióját javítva – hozzájáruljon a határok nélküli, egységes európai vasúti térség továbbfejlesztéséhez és hatékony működéséhez. Ezen belül az Ügynökségnek műszaki kérdésekben hozzá kell járulnia az uniós jogszabályok végrehajtásához, mégpedig azáltal, hogy kidolgozza az uniós vasúti rendszer biztonságával kapcsolatos közös megközelítést és növeli az uniós vasúti rendszer kölcsönös átjárhatóságának szintjét.

Az Ügynökség további célja, hogy nyomon kövesse a tagállami vasúti szabályok alakulását, segítse a vasúti rendszerek biztonságával és kölcsönös átjárhatóságával foglalkozó tagállami hatóságok tevékenységét, valamint előmozdítsa az eljárások optimalizálását.

Amennyiben az (EU) 2016/797 irányelv és az (EU) 2016/798 irányelv úgy rendelkezik, az Ügynökség a vasúti járművek és járműtípusok forgalombahozatali engedélyeinek, valamint a vasúti társaságok egységes biztonsági tanúsítványainak kiállításáért felelős uniós hatóság szerepét is betölti.

E célok teljesítése során az Ügynökségnek teljes mértékben figyelembe kell vennie az Unió bővítésének folyamatát, valamint az uniós tagállamok és harmadik országok közötti vasúti összeköttetések sajátos korlátait.

3. cikk

Jogállás

(1)   Az Ügynökség jogi személyiséggel rendelkező uniós szerv.

(2)   Az Ügynökség minden egyes tagállamban a nemzeti jog alapján a jogi személyeknek járó legszélesebb körű jogképességet élvezi. Az Ügynökség ingó- és ingatlanvagyont szerezhet és idegeníthet el, és félként részt vehet jogi eljárásokban.

(3)   Az Ügynökséget az ügyvezető igazgató képviseli.

(4)   Az Ügynökség a ráruházott feladatok és hatáskörök tekintetében kizárólagos felelősséggel rendelkezik.

4. cikk

Az Ügynökség intézkedéseinek típusai

Az Ügynökség:

| a) | a 13., 15., 17., 19., 35., 36. és 37. cikk alkalmazása tekintetében ajánlásokat fogalmazhat meg a Bizottság részére; |
| --- | --- |

a)

a 13., 15., 17., 19., 35., 36. és 37. cikk alkalmazása tekintetében ajánlásokat fogalmazhat meg a Bizottság részére;

| b) | a 34. cikk alkalmazása tekintetében ajánlásokat fogalmazhat meg a tagállamok részére; |
| --- | --- |

b)

a 34. cikk alkalmazása tekintetében ajánlásokat fogalmazhat meg a tagállamok részére;

| c) | a 10. cikk (2) bekezdése és a 42. cikk szerinti véleményeket adhat ki a Bizottság, valamint a 10. cikk, a 25. cikk és a 26. cikk szerinti véleményeket a tagállamok érintett hatóságai számára; |
| --- | --- |

c)

a 10. cikk (2) bekezdése és a 42. cikk szerinti véleményeket adhat ki a Bizottság, valamint a 10. cikk, a 25. cikk és a 26. cikk szerinti véleményeket a tagállamok érintett hatóságai számára;

| d) | a 33. cikk (4) bekezdése alapján ajánlásokat fogalmazhat meg a nemzeti biztonsági hatóságok részére; |
| --- | --- |

d)

a 33. cikk (4) bekezdése alapján ajánlásokat fogalmazhat meg a nemzeti biztonsági hatóságok részére;

| e) | a 14., 20., 21. és 22. cikk szerinti határozatokat hozhat; |
| --- | --- |

e)

a 14., 20., 21. és 22. cikk szerinti határozatokat hozhat;

| f) | a 19. cikk szerinti, a megfelelőségigazolás elfogadható eszközének minősülő véleményeket adhat ki; |
| --- | --- |

f)

a 19. cikk szerinti, a megfelelőségigazolás elfogadható eszközének minősülő véleményeket adhat ki;

| g) | a 19. cikk szerinti műszaki dokumentációt adhat ki; |
| --- | --- |

g)

a 19. cikk szerinti műszaki dokumentációt adhat ki;

| h) | a 33. és 34. cikk szerinti ellenőrzési jelentéseket adhat ki; |
| --- | --- |

h)

a 33. és 34. cikk szerinti ellenőrzési jelentéseket adhat ki;

| i) | a 13., 19., 28., 32., 34. és 37. cikk alapján a vasúti rendszer biztonságáról és kölcsönös átjárhatóságáról szóló jogszabályok alkalmazását megkönnyítő iránymutatásokat és egyéb nem kötelező erejű dokumentumokat adhat ki. |
| --- | --- |

i)

a 13., 19., 28., 32., 34. és 37. cikk alapján a vasúti rendszer biztonságáról és kölcsönös átjárhatóságáról szóló jogszabályok alkalmazását megkönnyítő iránymutatásokat és egyéb nem kötelező erejű dokumentumokat adhat ki.

2. FEJEZET

MUNKAMÓDSZEREK

5. cikk

A munkacsoportok és egyéb csoportok létrehozása és összetétele

(1)   Az Ügynökség korlátozott számú munkacsoportot hoz létre különösen az átjárhatósági műszaki előírásokhoz (a továbbiakban: ÁME-k), a közös biztonsági célokhoz (a továbbiakban: KBC-k), a közös biztonsági módszerekhez (a továbbiakban: KBM-ek), valamint a közös biztonsági mutatók (a továbbiakban: KBMu-k) alkalmazásához kapcsolódó ajánlások, és adott esetben iránymutatások kidolgozása érdekében.

Az Ügynökség a Bizottság vagy a 81. cikkben említett bizottság (a továbbiakban: a bizottság) kérésére, vagy saját kezdeményezésére a Bizottsággal folytatott konzultációt követően más, megfelelően indokolt esetekben is létrehozhat munkacsoportokat.

A munkacsoportokban az Ügynökség képviselője elnököl.

(2)   A munkacsoportok tagjai a következők:

| — | az illetékes nemzeti hatóságok által a munkacsoportokban való részvételre jelölt képviselők, |
| --- | --- |

—

az illetékes nemzeti hatóságok által a munkacsoportokban való részvételre jelölt képviselők,

| — | a (3) bekezdésben említett jegyzékből az Ügynökség által kiválasztott, a vasúti ágazatban tevékenykedő szakemberek. Az Ügynökség biztosítja azon vasúti iparágak és azon felhasználók megfelelő képviseletét, amelyeket érinthetnek azok az intézkedések, amelyeket a Bizottság az Ügynökség által neki címzett ajánlások alapján javasolhat. Az Ügynökség lehetőség szerint földrajzilag kiegyensúlyozott képviselet biztosítására törekszik. |
| --- | --- |

—

a (3) bekezdésben említett jegyzékből az Ügynökség által kiválasztott, a vasúti ágazatban tevékenykedő szakemberek. Az Ügynökség biztosítja azon vasúti iparágak és azon felhasználók megfelelő képviseletét, amelyeket érinthetnek azok az intézkedések, amelyeket a Bizottság az Ügynökség által neki címzett ajánlások alapján javasolhat. Az Ügynökség lehetőség szerint földrajzilag kiegyensúlyozott képviselet biztosítására törekszik.

Az Ügynökség szükség esetén az érintett területen hozzáértőként elismert szakemberekkel – független szakértőkkel és nemzetközi szervezetek képviselőivel – egészítheti ki a munkacsoportokat. Az Ügynökség személyzetének tagjai nem lehetnek munkacsoportok tagjai, a munkacsoportok elnöki tisztségének kivételével, amelyet az Ügynökség egyik képviselője tölt be.

(3)   A 38. cikk (4) bekezdésében említett valamennyi képviseleti testület továbbítja az Ügynökségnek az egyes munkacsoportokban való képviselettel megbízott legképzettebb szakértőinek jegyzékét, valamint változás esetén naprakésszé teszi ezt a jegyzéket.

(4)   Ha az ilyen munkacsoportok tevékenysége közvetlen kihatással jár az ágazat munkavállalóinak munkakörülményeire, egészségére és biztonságára, az európai szinten működő szakszervezetek által kijelölt képviselők teljes jogú tagként részt vesznek a megfelelő munkacsoportokban.

(5)   A munkacsoportok tagjainak utazási és tartózkodási költségeit az igazgatótanács által elfogadott szabályok és díjtáblázat alapján az Ügynökség fedezi.

(6)   Az Ügynökség az (1) bekezdésben említett ajánlások és iránymutatások kidolgozásakor megfelelően figyelembe veszi a munkacsoportokban végzett munka eredményét.

(7)   Az Ügynökség csoportokat állít fel a 24. cikk, a 29. cikk és a 38. cikk (1) bekezdése alkalmazásában.

(8)   Az Ügynökség – a Bizottság vagy a bizottság kérésére, vagy saját kezdeményezésére – indokolt esetben egyéb csoportokat is létrehozhat, a 38. cikk (4) bekezdésével összhangban.

(9)   A munkacsoportok és a csoportok munkájának átláthatónak kell lennie. A munkacsoportok és csoportok eljárási szabályzatát az igazgatótanács fogadja el, az átláthatósági szabályokat is beleértve.

6. cikk

Konzultáció a szociális partnerekkel

Ha a 13., 15., 19. és 36. cikkben meghatározott feladatoknak közvetlen hatása van az ágazat munkavállalóinak szociális környezetére vagy munkakörülményeire, az Ügynökség a 98/500/EK bizottsági határozat (15) alapján létrehozott ágazati párbeszédbizottságok keretében konzultál a szociális partnerekkel. Ezen esetekben a szociális partnerek válaszolhatnak a megkeresésre, amennyiben ezt három hónapon belül teszik meg.

15

E konzultációkat azt megelőzően kell megtartani, hogy az Ügynökség megfogalmazza ajánlásait a Bizottság számára. Az Ügynökség e konzultációk eredményeit kellően figyelembe veszi, és mindig rendelkezésre áll, hogy megindokolja ajánlásait. Az Ügynökség az ágazati párbeszédbizottság által kifejtett véleményeket az Ügynökség ajánlásával együtt továbbítja a Bizottságnak, a Bizottság pedig a bizottságnak.

7. cikk

Konzultáció a vasúti fuvaroztatókkal és az utasokkal

Ha a 13. és 19. cikkben meghatározott munkának közvetlen hatása van a vasúti fuvaroztatókra és utasokra, az Ügynökség konzultál az őket képviselő szervezetekkel, beleértve a fogyatékossággal élő és a csökkent mozgásképességű utasok képviselőit is. Ezen esetekben a szervezetek válaszolhatnak a megkeresésre, amennyiben ezt három hónapon belül teszik meg.

Azoknak a szervezeteknek a jegyzékét, amelyekkel konzultálni kell, a bizottság segítségével a Bizottság állítja össze.

E konzultációkat azt megelőzően kell megtartani, hogy az Ügynökség megfogalmazza ajánlásait a Bizottság számára. Az Ügynökség e konzultációk eredményeit kellően figyelembe veszi, és mindig rendelkezésre áll, hogy megindokolja ajánlásait. Az Ügynökség az érintett szervezetek által kifejtett véleményeket az Ügynökség ajánlásával együtt továbbítja a Bizottságnak, a Bizottság pedig a bizottságnak.

8. cikk

Hatásvizsgálat

(1)   Az Ügynökségnek el kell végeznie ajánlásainak és véleményeinek a hatásvizsgálatát. Az igazgatótanács a Bizottság módszertanán alapuló hatásvizsgálati módszertant fogad el. Az Ügynökség kapcsolatot tart fenn a Bizottsággal, hogy biztosítsa a vonatkozó, Bizottságon belül végzett munka megfelelő figyelembevételét. Az egyes ajánlásokat kísérő jelentésben az Ügynökségnek egyértelműen azonosítani kell a hatásvizsgálathoz alapul vett hipotéziseket, valamint a felhasznált adatok forrásait.

(2)   Valamely tevékenységnek az igazgatótanács által az 51. cikk (1) bekezdése szerint elfogadott programozási dokumentumba való felvételét megelőzően az Ügynökség előzetes hatásvizsgálatot végez, amelyben megnevezi:

| a) | a megoldandó problémát és a lehetséges megoldásokat; |
| --- | --- |

a)

a megoldandó problémát és a lehetséges megoldásokat;

| b) | azt, hogy milyen mértékben lesz szükség konkrét intézkedésekre, többek között az Ügynökség ajánlásának megfogalmazására vagy véleményének közlésére; |
| --- | --- |

b)

azt, hogy milyen mértékben lesz szükség konkrét intézkedésekre, többek között az Ügynökség ajánlásának megfogalmazására vagy véleményének közlésére;

| c) | az Ügynökség várható hozzájárulását a probléma megoldásához. |
| --- | --- |

c)

az Ügynökség várható hozzájárulását a probléma megoldásához.

A programozási dokumentumba illesztendő tevékenységeket és projekteket a dokumentumba való felvételüket megelőzően – önállóan és a többi tevékenységgel és projekttel együtt is – hatékonysági vizsgálatnak kell alávetni az Ügynökség költségvetésének és erőforrásainak lehető legjobb hasznosítása érdekében.

(3)   Az Ügynökség utólagos értékelést készíthet az ajánlásai nyomán elfogadott jogszabályokról.

(4)   A tagállamok az Ügynökség rendelkezésére bocsátják a hatásvizsgálathoz szükséges adatokat, amennyiben azok rendelkezésre állnak.

Az Ügynökség kérésére a képviseleti testületeknek az Ügynökség rendelkezésére kell bocsátaniuk a hatásvizsgálathoz szükséges, nem bizalmas jellegű adatokat.

9. cikk

Tanulmányok

Amennyiben az feladatainak elvégzéséhez szükséges, az Ügynökség tanulmányokat rendel meg, amelyek elkészítésébe adott esetben az 5. cikkben említett munkacsoportokat és egyéb csoportokat is bevonja; és az említett tanulmányokat saját költségvetéséből finanszírozza.

10. cikk

Vélemények

(1)   Az Ügynökség a 2012/34/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (16) 55. cikkében említett egy vagy több nemzeti igazgatási szervezet kérésére véleményt ad az e szervezetek elé tárt ügyeknek mindenekelőtt a biztonsági vonatkozású és a kölcsönös átjárhatósághoz kapcsolódó szempontjai tekintetében.

(2)   Az Ügynökség a Bizottság kérésére véleményt ad az (EU) 2016/797 irányelv vagy az (EU) 2016/798 irányelv alapján elfogadott jogi aktusok módosításairól, különösen ha állítólagos hiányosságok bejelentésére kerül sor.

(3)   Az Ügynökség valamennyi véleményét – így különösen a (2) bekezdésben említett véleményeket – a kérelmező féllel történt eltérő megállapodás hiányában a lehető leghamarabb, de a kérelem kézhezvételétől számított legkésőbb két hónapon belül kibocsátja. A véleményeket az Ügynökség a kibocsátásuktól számított egy hónapon belül olyan változatban hozza nyilvánosságra, amelyből minden bizalmas kereskedelmi adatot eltávolítottak.

11. cikk

Látogatások a tagállamokban

(1)   A rábízott feladatok, különösen a 14., 20., 21., 25., 26., 31., 32., 33., 34., 35. és 42. cikkben említett feladatok elvégzése céljából és annak érdekében, hogy segítse a Bizottságot az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) szerinti feladatai teljesítésében, ezen belül is mindenekelőtt a vonatkozó uniós jogszabályok hatékony végrehajtásának értékelésében, az Ügynökség látogatásokat tehet a tagállamokban az igazgatótanács által elfogadott szabályzatnak, munkamódszereknek és eljárásoknak megfelelően.

(2)   Az érintett tagállammal történt konzultációt követően az Ügynökség kellő időben értesíti e tagállamot a tervezett látogatásról, a kiküldött ügynökségi tisztviselők nevéről, valamint a látogatás időpontjáról és várható időtartamáról. A látogatások elvégzésével megbízott ügynökségi tisztviselők e célból írásban megküldik az ügynökség ügyvezető igazgatójától származó, a látogatásuk szándékát és célját megjelölő határozatot.

(3)   Az érintett tagállamok nemzeti hatóságainak segíteniük kell az Ügynökség személyzetének munkáját.

(4)   Az Ügynökség minden, az (1) bekezdés szerinti látogatásról jelentést készít, és azt elküldi a Bizottságnak és az érintett tagállamnak.

(5)   E cikk nem érinti a 33. cikk (7) bekezdésében és a 34. cikk (6) bekezdésében említett vizsgálatokat.

(6)   Az Ügynökség személyzetének utazási, szállás-, tartózkodási és egyéb költségeit az Ügynökség fedezi.

12. cikk

Egyablakos információs és kommunikációs rendszer

(1)   Az Ügynökség információs és kommunikációs rendszert hoz létre és működtet, amelynek legalább az alábbi egyablakos ügyintézési lehetőségeket kell magában foglalnia:

| a) | egyetlen belépési pont, amelyen keresztül a kérelmező benyújthatja a típusengedély, a forgalombahozatali járműengedély és az egységes biztonsági tanúsítvány iránti kérelmeit. Az egyetlen belépési pontot úgy kell kialakítani, hogy ha a használati vagy szolgáltatási terület egyetlen tagállamon belüli hálózatra vagy hálózatokra korlátozódik, a kérelmező kiválaszthassa azt a hatóságot, amely a teljes eljárás során elbírálja a kérelmező engedély vagy egységes biztonsági tanúsítvány kibocsátása iránti kérelmeit; |
| --- | --- |

a)

egyetlen belépési pont, amelyen keresztül a kérelmező benyújthatja a típusengedély, a forgalombahozatali járműengedély és az egységes biztonsági tanúsítvány iránti kérelmeit. Az egyetlen belépési pontot úgy kell kialakítani, hogy ha a használati vagy szolgáltatási terület egyetlen tagállamon belüli hálózatra vagy hálózatokra korlátozódik, a kérelmező kiválaszthassa azt a hatóságot, amely a teljes eljárás során elbírálja a kérelmező engedély vagy egységes biztonsági tanúsítvány kibocsátása iránti kérelmeit;

| b) | közös információcsere-platform, amelyen keresztül az Ügynökség és a nemzeti biztonsági hatóságok tájékozódhatnak valamennyi, az engedélyek és egységes biztonsági tanúsítványok iránti kérelemről, a vonatkozó eljárások állásáról és kimeneteléről, valamint adott esetben a fellebbezési tanács kéréseiről és határozatairól; |
| --- | --- |

b)

közös információcsere-platform, amelyen keresztül az Ügynökség és a nemzeti biztonsági hatóságok tájékozódhatnak valamennyi, az engedélyek és egységes biztonsági tanúsítványok iránti kérelemről, a vonatkozó eljárások állásáról és kimeneteléről, valamint adott esetben a fellebbezési tanács kéréseiről és határozatairól;

| c) | közös információcsere-platform, amelyen keresztül az Ügynökség és a nemzeti biztonsági hatóságok tájékozódhatnak az (EU) 2016/797 irányelv 19. cikk szerinti, az Ügynökség általi jóváhagyás iránti kérelmekről, az egységes európai vonatbefolyásoló rendszer (a továbbiakban: ETCS) és/vagy a páneurópai vasúti digitális nyalábolt rendszer (a továbbiakban: GSM-R) berendezéseit is magában foglaló, pálya menti ellenőrző-irányító és jelző alrendszerekre vonatkozó engedélyek iránti kérelmekről, a vonatkozó eljárások állásáról és kimeneteléről, valamint adott esetben a fellebbezési tanács kéréseiről és határozatairól; |
| --- | --- |

c)

közös információcsere-platform, amelyen keresztül az Ügynökség és a nemzeti biztonsági hatóságok tájékozódhatnak az (EU) 2016/797 irányelv 19. cikk szerinti, az Ügynökség általi jóváhagyás iránti kérelmekről, az egységes európai vonatbefolyásoló rendszer (a továbbiakban: ETCS) és/vagy a páneurópai vasúti digitális nyalábolt rendszer (a továbbiakban: GSM-R) berendezéseit is magában foglaló, pálya menti ellenőrző-irányító és jelző alrendszerekre vonatkozó engedélyek iránti kérelmekről, a vonatkozó eljárások állásáról és kimeneteléről, valamint adott esetben a fellebbezési tanács kéréseiről és határozatairól;

| d) | korai előrejelző rendszer, amellyel már a korai szakaszban azonosítani lehet azokat az eseteket, amikor egyeztetni kell az Ügynökség és a nemzeti biztonsági hatóságok általi döntéshozatal során amiatt, hogy több kérelmet nyújtottak be hasonló engedélyek vagy egységes biztonsági tanúsítványok iránt. |
| --- | --- |

d)

korai előrejelző rendszer, amellyel már a korai szakaszban azonosítani lehet azokat az eseteket, amikor egyeztetni kell az Ügynökség és a nemzeti biztonsági hatóságok általi döntéshozatal során amiatt, hogy több kérelmet nyújtottak be hasonló engedélyek vagy egységes biztonsági tanúsítványok iránt.

(2)   Az (1) bekezdésben említett egyablakos rendszerre vonatkozó műszaki és funkcionális előírásokat a nemzeti biztonsági hatóságok 38. cikk szerinti hálózatával együttműködve, azon tervezet alapján kell kidolgozni, amelyet az Ügynökség egy költség-haszon elemzés eredményének figyelembevételével készített. Ennek alapján az igazgatótanács elfogadja a műszaki és funkcionális előírásokat, valamint az egyablakos rendszer létrehozására vonatkozó tervet. Az egyablakos rendszert a szellemitulajdon-jogok és a bizalmasság előírt szintjének sérelme nélkül, adott esetben az Ügynökség által már létrehozott, például a 37. cikkben említett informatikai alkalmazások és nyilvántartások figyelembevételével kell kialakítani.

(3)   Az egyablakos rendszert 2019. június 16-ig üzembe kell helyezni.

(4)   Az Ügynökség – különösen az (1) bekezdés d) pontjában említett korai előrejelző rendszer segítségével – figyelemmel kíséri az egyablakos rendszeren keresztül benyújtott kérelmeket. Amennyiben több kérelmet nyújtottak be hasonló engedély vagy egységes biztonsági tanúsítvány iránt, az Ügynökség megfelelő nyomon követést biztosít, például:

| a) | tájékoztatja a kérelmező(ke)t arról, hogy engedély vagy tanúsítvány iránti másik vagy hasonló kérelmet is benyújtottak; |
| --- | --- |

a)

tájékoztatja a kérelmező(ke)t arról, hogy engedély vagy tanúsítvány iránti másik vagy hasonló kérelmet is benyújtottak;

| b) | egyeztet az érintett nemzeti biztonsági hatósággal annak érdekében, hogy a nemzeti biztonsági hatóságok és az Ügynökség döntései összhangban álljanak egymással. Ha az egyeztetés megkezdésétől számított egy hónapon belül nem születik kölcsönösen elfogadható megoldás, az ügyet elbírálásra az 55., 61. és 62. cikkben említett fellebbezési tanács elé kell terjeszteni. |
| --- | --- |

b)

egyeztet az érintett nemzeti biztonsági hatósággal annak érdekében, hogy a nemzeti biztonsági hatóságok és az Ügynökség döntései összhangban álljanak egymással. Ha az egyeztetés megkezdésétől számított egy hónapon belül nem születik kölcsönösen elfogadható megoldás, az ügyet elbírálásra az 55., 61. és 62. cikkben említett fellebbezési tanács elé kell terjeszteni.

3. FEJEZET

AZ ÜGYNÖKSÉG VASÚTBIZTONSÁGHOZ KAPCSOLÓDÓ FELADATAI

13. cikk

Technikai támogatás – vasútbiztonsági ajánlások

(1)   Az Ügynökség ajánlásokat fogalmaz meg a Bizottság részére az (EU) 2016/798 irányelv 5., 6. és 7. cikkében meghatározott KBMu-kra, KBM-ekre és KBC-kre vonatkozóan. Az Ügynökség a KBMu-k, KBM-ek és KBC-k rendszeres felülvizsgálatára vonatkozóan szintén ajánlásokat fogalmaz meg a Bizottság részére.

(2)   Az Ügynökség a Bizottság kérésére vagy saját kezdeményezésére a Bizottság részére ajánlásokat fogalmaz meg a biztonság területét érintő más intézkedésekre vonatkozóan, figyelembe véve az e téren szerzett tapasztalatokat.

(3)   Az Ügynökség iránymutatásokat ad ki annak érdekében, hogy az (EU) 2016/798 irányelv 17. cikkével összhangban segítse a nemzeti biztonsági hatóságoknak a vasúti társaságokkal, pályahálózat-működtetőkkel és egyéb szereplőkkel kapcsolatos felügyeleti tevékenységét.

(4)   Az Ügynökség az (EU) 2016/798 irányelv 9. cikkének (7) bekezdésével összhangban ajánlásokat fogalmazhat meg a biztonságirányítási rendszer bármely olyan elemeire vonatkozó KBM-ekre vonatkozóan, amelyeket uniós szinten kell harmonizálni.

(5)   Az Ügynökség iránymutatásokat és egyéb, nem kötelező erejű dokumentumokat adhat ki, amelyekkel előmozdítja a vasútbiztonsági jogszabályok végrehajtását, így például segítséget nyújthat a tagállamok számára az olyan nemzeti szabályok azonosításában, amelyekre a KBM-ek elfogadása és/vagy módosítása következtében már nincs szükség, és iránymutatásokat adhat ki új nemzeti szabályok elfogadásához, illetve a meglévők módosításához. Az Ügynökség továbbá iránymutatásokat adhat ki a vasútbiztonság és a biztonsági tanúsítványok vonatkozásában, beleértve a bevált gyakorlatok példáinak felsorolását, különösen a határokon átnyúló szállítás és infrastruktúra tekintetében.

14. cikk

Egységes biztonsági tanúsítványok

Az Ügynökség az (EU) 2016/798 irányelv 10., 11. és 18. cikkével összhangban egységes biztonsági tanúsítványokat állít ki, újít meg, függeszt fel vagy módosít, és együttműködik a nemzeti biztonsági hatóságokkal e tekintetben.

Az Ügynökség az (EU) 2016/798 irányelv 17. cikkével összhangban egységes biztonsági tanúsítványokat korlátoz vagy von vissza, és együttműködik a nemzeti biztonsági hatóságokkal e tekintetben.

15. cikk

A járművek karbantartása

(1)   Az Ügynökség az (EU) 2016/798 irányelv 14. cikkének (7) bekezdésével összhangban segíti a Bizottságot a karbantartásért felelős szervezetek tanúsítási rendszere tekintetében.

(2)   Az Ügynökség az (EU) 2016/798 irányelv 14. cikke (8) bekezdésének alkalmazása céljából ajánlásokat fogalmaz meg a Bizottság részére.

(3)   Az Ügynökség elemzi az (EU) 2016/798 irányelv 15. cikkével összhangban hozott alternatív intézkedéseket, és elemzése eredményét belefoglalja az e rendelet 35. cikke (4) bekezdésében említett jelentésbe.

(4)   Az Ügynökség támogatja és kérésre koordinálja az (EU) 2016/798 irányelv 17. cikke (1) bekezdésének c) pontjában említett nemzeti biztonsági hatóságokat a karbantartásért felelős szervezetek felügyeletében.

16. cikk

Együttműködés a nemzeti vizsgáló testületekkel

Az Ügynökség az (EU) 2016/798 irányelv 20. cikkének (3) bekezdésével, 22. cikkének (1), (2), (5) és (7) bekezdésével, valamint 26. cikkével összhangban együttműködik a nemzeti vizsgáló testületekkel.

17. cikk

Veszélyes áruk vasúti szállítása

Az Ügynökség figyelemmel kíséri a 2008/68/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (17) értelmében vett veszélyes áruk vasúti szállításával foglalkozó jogszabályok változásait, és a Bizottsággal együtt gondoskodik arról, hogy e változások összhangban álljanak a vasúti rendszer biztonságáról és kölcsönös átjárhatóságáról szóló jogszabályokkal, különösen az alapvető követelményekkel. E célból az Ügynökség segíti a Bizottságot, és a Bizottság kérésére vagy saját kezdeményezésére ajánlásokat adhat ki.

17

18. cikk

Információcsere a biztonsággal kapcsolatos balesetek vonatkozásában

Az Ügynökség ösztönzi a biztonsággal kapcsolatos balesetekre, váratlan eseményekre és majdnem bekövetkezett balesetekre vonatkozó információcserét, figyelembe véve az (EU) 2016/798 irányelv 4. cikkében említett vasúti szereplők tapasztalatait. Az információcsere eredményeként tagállami szinten bevált gyakorlatokat kell kialakítani.

4. FEJEZET

AZ ÜGYNÖKSÉG KÖLCSÖNÖS ÁTJÁRHATÓSÁGHOZ KAPCSOLÓDÓ FELADATAI

19. cikk

Technikai támogatás a vasúti rendszer kölcsönös átjárhatóságának területén

(1)   Az Ügynökség:

| a) | az (EU) 2016/797 irányelv 5. cikkének megfelelően ajánlásokat fogalmaz meg a Bizottság részére az ÁME-kre és azok felülvizsgálatára vonatkozóan; |
| --- | --- |

a)

az (EU) 2016/797 irányelv 5. cikkének megfelelően ajánlásokat fogalmaz meg a Bizottság részére az ÁME-kre és azok felülvizsgálatára vonatkozóan;

| b) | az (EU) 2016/797 irányelv 15. cikke (9) bekezdésének alkalmazása céljából ajánlásokat fogalmaz meg a Bizottság részére az EK-hitelesítési nyilatkozatnak és az azt kísérő műszaki dokumentáció dokumentumainak a mintáira vonatkozóan; |
| --- | --- |

b)

az (EU) 2016/797 irányelv 15. cikke (9) bekezdésének alkalmazása céljából ajánlásokat fogalmaz meg a Bizottság részére az EK-hitelesítési nyilatkozatnak és az azt kísérő műszaki dokumentáció dokumentumainak a mintáira vonatkozóan;

| c) | az (EU) 2016/797 irányelv 47., 48. és 49. cikkének alkalmazása céljából ajánlásokat fogalmaz meg a Bizottság részére a nyilvántartásokra vonatkozó előírásokra és azok felülvizsgálatára vonatkozóan; |
| --- | --- |

c)

az (EU) 2016/797 irányelv 47., 48. és 49. cikkének alkalmazása céljából ajánlásokat fogalmaz meg a Bizottság részére a nyilvántartásokra vonatkozó előírásokra és azok felülvizsgálatára vonatkozóan;

| d) | az (EU) 2016/797 irányelv 6. cikkének (4) bekezdésével összhangban az ÁME-k hiányosságai tekintetében a megfelelőségigazolás elfogadható eszközének minősülő véleményeket ad ki, és a Bizottság rendelkezésére bocsátja; |
| --- | --- |

d)

az (EU) 2016/797 irányelv 6. cikkének (4) bekezdésével összhangban az ÁME-k hiányosságai tekintetében a megfelelőségigazolás elfogadható eszközének minősülő véleményeket ad ki, és a Bizottság rendelkezésére bocsátja;

| e) | az (EU) 2016/797 irányelv 7. cikkének megfelelően a Bizottság kérésére véleményt ad a Bizottságnak az ÁME-k alkalmazásának mellőzésére irányuló tagállami kérelmek tekintetében; |
| --- | --- |

e)

az (EU) 2016/797 irányelv 7. cikkének megfelelően a Bizottság kérésére véleményt ad a Bizottságnak az ÁME-k alkalmazásának mellőzésére irányuló tagállami kérelmek tekintetében;

| f) | az (EU) 2016/797 irányelv 4. cikke (8) bekezdésének megfelelően műszaki dokumentációt ad ki; |
| --- | --- |

f)

az (EU) 2016/797 irányelv 4. cikke (8) bekezdésének megfelelően műszaki dokumentációt ad ki;

| g) | az ERTMS-hez kapcsolódó pálya menti berendezésekre vonatkozó ajánlati felhívások kiírását megelőzően jóváhagyásra vonatkozó döntést hoz annak biztosítása érdekében, hogy az (EU) 2016/797 irányelv 19. cikke alapján az ERTMS harmonizált módon kerüljön kiépítésre az Unióban; |
| --- | --- |

g)

az ERTMS-hez kapcsolódó pálya menti berendezésekre vonatkozó ajánlati felhívások kiírását megelőzően jóváhagyásra vonatkozó döntést hoz annak biztosítása érdekében, hogy az (EU) 2016/797 irányelv 19. cikke alapján az ERTMS harmonizált módon kerüljön kiépítésre az Unióban;

| h) | ajánlásokat intéz a Bizottsághoz a vonatokon szolgálatot teljesítő, a biztonság szempontjából fontos feladatokat ellátó személyzet képzésével és tanúsításával kapcsolatban; |
| --- | --- |

h)

ajánlásokat intéz a Bizottsághoz a vonatokon szolgálatot teljesítő, a biztonság szempontjából fontos feladatokat ellátó személyzet képzésével és tanúsításával kapcsolatban;

| i) | a szabványok tekintetében részletes útmutatást ad a megfelelő európai szabványügyi szervek részére a Bizottság által rájuk ruházott megbízatás kiegészítése céljából; |
| --- | --- |

i)

a szabványok tekintetében részletes útmutatást ad a megfelelő európai szabványügyi szervek részére a Bizottság által rájuk ruházott megbízatás kiegészítése céljából;

| j) | ajánlásokat fogalmaz meg a Bizottság részére a biztonság szempontjából fontos feladatot ellátó személyzet munkafeltételeivel kapcsolatban; |
| --- | --- |

j)

ajánlásokat fogalmaz meg a Bizottság részére a biztonság szempontjából fontos feladatot ellátó személyzet munkafeltételeivel kapcsolatban;

| k) | ajánlásokat intéz a Bizottsághoz az európai szabványügyi szervek által kidolgozandó, összehangolt szabványokkal, [...] valamint az uniós vasúti rendszer biztonságát és kölcsönös átjárhatóságát [...] vélhetően fokozó, felcserélhető alkatrészekre vonatkozó szabványokkal kapcsolatban; |
| --- | --- |

k)

ajánlásokat intéz a Bizottsághoz az európai szabványügyi szervek által kidolgozandó, összehangolt szabványokkal, [...] valamint az uniós vasúti rendszer biztonságát és kölcsönös átjárhatóságát [...] vélhetően fokozó, felcserélhető alkatrészekre vonatkozó szabványokkal kapcsolatban;

| l) | adott esetben ajánlásokat fogalmaz meg a Bizottságnak a biztonság szempontjából kritikus rendszerelemek vonatkozásában. |
| --- | --- |

l)

adott esetben ajánlásokat fogalmaz meg a Bizottságnak a biztonság szempontjából kritikus rendszerelemek vonatkozásában.

(2)   Az (1) bekezdés a), b), c), h), k) és l) pontjában említett ajánlások kidolgozásakor az Ügynökség:

| a) | gondoskodik az ÁME-knek és a nyilvántartásokra vonatkozó előírásoknak a műszaki fejlődéshez, a piaci trendekhez és a társadalmi követelményekhez való hozzáigazításáról; |
| --- | --- |

a)

gondoskodik az ÁME-knek és a nyilvántartásokra vonatkozó előírásoknak a műszaki fejlődéshez, a piaci trendekhez és a társadalmi követelményekhez való hozzáigazításáról;

| b) | biztosítja az ÁME-k fejlesztésének és korszerűsítésének, és a kölcsönös átjárhatósághoz szükségesnek bizonyuló európai szabványok fejlesztésének az összehangolását, továbbá megfelelő kapcsolatot tart fenn az európai szabványügyi szervekkel; |
| --- | --- |

b)

biztosítja az ÁME-k fejlesztésének és korszerűsítésének, és a kölcsönös átjárhatósághoz szükségesnek bizonyuló európai szabványok fejlesztésének az összehangolását, továbbá megfelelő kapcsolatot tart fenn az európai szabványügyi szervekkel;

| c) | adott esetben megfigyelőként részt vesz az elismert szabványügyi szervek által létrehozott megfelelő munkacsoportokban. |
| --- | --- |

c)

adott esetben megfigyelőként részt vesz az elismert szabványügyi szervek által létrehozott megfelelő munkacsoportokban.

(3)   Az Ügynökség iránymutatásokat és egyéb nem kötelező erejű dokumentumokat adhat ki, hogy előmozdítsa a vasúti rendszer kölcsönös átjárhatóságára vonatkozó jogszabályok végrehajtását, ideértve azt is, hogy segítséget nyújthat a tagállamok számára az olyan nemzeti szabályok azonosításában, amelyek az ÁME-k elfogadása vagy felülvizsgálata következtében már hatályon kívül helyezhetők.

(4)   Amennyiben a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemek nem felelnek meg az alapvető követelményeknek, az Ügynökség az (EU) 2016/797 irányelv 11. cikkével összhangban segítséget nyújt a Bizottság számára.

20. cikk

Járművek forgalombahozatali engedélyei

Az Ügynökség a vasúti járművek forgalomba hozatalára vonatkozó engedélyeket ad ki, és az általa kiadott engedélyeket megújíthatja, módosíthatja, felfüggesztheti és visszavonhatja. E célból az Ügynökség az (EU) 2016/797 irányelv 21. cikkével összhangban együttműködik a nemzeti biztonsági hatóságokkal.

21. cikk

Járműtípusok forgalombahozatali engedélyei

Az Ügynökség az (EU) 2016/797 irányelv 24. cikkének megfelelően járműtípusok forgalomba hozatalára vonatkozó engedélyeket ad ki, és felhatalmazást kap arra, hogy az általa kiadott engedélyeket megújítsa, módosítsa, felfüggessze vagy visszavonja.

22. cikk

A pálya menti ellenőrző-irányító és jelző alrendszerek üzembe helyezése

Az Ügynökség a pálya menti ERTMS-berendezésekre vonatkozó ajánlati felhívások kiírását megelőzően ellenőrzi, hogy a műszaki megoldások teljes mértékben megfelelnek-e a vonatkozó ÁME-knek, azaz teljes mértékben kölcsönösen átjárhatók-e, és jóváhagyásra vonatkozó döntést hoz az (EU) 2016/797 irányelv 19. cikkének megfelelően.

23. cikk

Telematikai alkalmazások

(1)   Az Ügynökség a telematikai alkalmazások Unión belüli, a vonatkozó ÁME-kkel összhangban történő egységes fejlesztését biztosító rendszerhatóságként jár el. Ebből a célból az Ügynökség fenntartja, nyomon követi és kezeli a megfelelő alrendszerekre vonatkozó követelményeket.

(2)   Az Ügynökség meghatározza, közzéteszi és alkalmazza az ezen, telematikai alkalmazásokra vonatkozó előírások módosítására irányuló kérelmek kezelésére irányuló eljárást. E célból az Ügynökség létrehozza, fenntartja és aktualizálja a telematikai alkalmazásokra vonatkozó előírások módosítására irányuló kérelmeknek és azok feldolgozottsági állapotának a nyilvántartását, amely a vonatkozó indokolásokat is tartalmazza.

(3)   Az Ügynökség kidolgozza és fenntartja a telematikai alkalmazásokra vonatkozó előírások különböző változatainak kezeléséhez szükséges műszaki eszközöket, továbbá vállalja, hogy gondoskodik a visszamenőleges kompatibilitásról.

(4)   Az Ügynökség segíti a Bizottságot a telematikai alkalmazásokra vonatkozó előírásoknak az irányadó ÁME-kkel összhangban történő telepítésének a figyelemmel kísérése terén.

24. cikk

Bejelentett megfelelőségértékelő szervezetek támogatása

(1)   Az Ügynökség támogatja az (EU) 2016/797 irányelv 30. cikkében említett bejelentett megfelelőségértékelő szervezetek tevékenységeit. E támogatás keretében különösen iránymutatásokat bocsát ki az (EU) 2016/797 irányelv 9. cikkében említett, kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemek megfelelőségének vagy használatra való alkalmasságának értékelésére, valamint az (EU) 2016/797 irányelv 10. és 15. cikkében említett EK-hitelesítési eljárásra vonatkozóan.

(2)   Az Ügynökség az (EU) 2016/797 irányelv 44. cikkével összhangban előmozdíthatja a bejelentett megfelelőségértékelő szervezetek közötti együttműködést és különösen e szervezetek koordinációs csoportjának technikai titkárságaként járhat el.

5. FEJEZET

AZ ÜGYNÖKSÉG NEMZETI SZABÁLYOKHOZ KAPCSOLÓDÓ FELADATAI

25. cikk

A nemzeti szabályok tervezetének vizsgálata

(1)   Az Ügynökség a kézhezvételüktől számított két hónapon belül megvizsgálja a hozzá az (EU) 2016/798 irányelv 8. cikke (4) bekezdésével és az (EU) 2016/797 irányelv 14. cikke (5) bekezdésével összhangban benyújtott nemzeti szabályok tervezetét. Amennyiben fordításra van szükség vagy a nemzeti szabálytervezet hosszú vagy összetett, az Ügynökség további három hónappal meghosszabbíthatja ezt az időtartamot, ha a tagállam ebbe beleegyezik. Ugyanakkor rendkívüli körülmények esetén az Ügynökség és az érintett tagállam közös megegyezéssel megállapodhatnak ezen időtartam további meghosszabbításában.

Ezen időszak alatt az Ügynökség információcserét folytat az érintett tagállammal, és adott esetben konzultál az érdekelt felekkel, majd tájékoztatja a tagállamot a vizsgálat eredményéről.

(2)   Amennyiben az (1) bekezdésben említett vizsgálatot követően az Ügynökség úgy ítéli meg, hogy a nemzeti szabályok lehetővé teszik a kölcsönös átjárhatóságra vonatkozó alapvető követelmények teljesítését, a hatályos KBM-ek és ÁME-k betartását és a KBC-k elérését, valamint hogy nem vezetnek önkényes megkülönböztetéshez vagy a tagállamok közötti vasúti szállítás rejtett korlátozásához, kedvező értékeléséről értesíti a Bizottságot és az érintett tagállamot. A Bizottság ez esetben a 27. cikkben említett informatikai rendszerben érvényesítheti az adott szabályt. Amennyiben az Ügynökség a nemzeti szabálytervezet kézhezvételétől számított két hónapon vagy az (1) bekezdésnek megfelelően jóváhagyott meghosszabbított időtartamon belül nem tájékoztatja a Bizottságot és az érintett tagállamot az értékeléséről, a tagállam – a 26. cikk sérelme nélkül – bevezetheti a szabályt.

(3)   Amennyiben az (1) bekezdésben említett vizsgálat kedvezőtlen eredménnyel zárul, az Ügynökség tájékoztatja erről az érintett tagállamot, és állásfoglalást kér tőle a vizsgálat eredményével kapcsolatban. Ha az érintett tagállammal folytatott véleménycserét követően az Ügynökség fenntartja a kedvezőtlen értékelést, az Ügynökség legfeljebb egy hónapon belül:

| a) | az érintett tagállamnak címzett véleményt ad ki, amelyben ismerteti azokat az okokat, amelyek miatt az adott nemzeti szabály nem léphet hatályba és/vagy nem alkalmazható; valamint |
| --- | --- |

a)

az érintett tagállamnak címzett véleményt ad ki, amelyben ismerteti azokat az okokat, amelyek miatt az adott nemzeti szabály nem léphet hatályba és/vagy nem alkalmazható; valamint

| b) | tájékoztatja a Bizottságot a kedvezőtlen értékelésről, és ismerteti azokat az okokat, amelyek miatt az adott nemzeti szabály nem léphet hatályba és/vagy nem alkalmazható. |
| --- | --- |

b)

tájékoztatja a Bizottságot a kedvezőtlen értékelésről, és ismerteti azokat az okokat, amelyek miatt az adott nemzeti szabály nem léphet hatályba és/vagy nem alkalmazható.

Ez nem érinti a tagállamoknak azon jogát, hogy az (EU) 2016/798 irányelv 8. cikke (3) bekezdésének c) pontjával, vagy az (EU) 2016/797 irányelv 14. cikke (4) bekezdésének b) pontjával összhangban új nemzeti szabályt fogadjanak el.

(4)   Az érintett tagállam két hónapon belül tájékoztatja a Bizottságot a (3) bekezdésben említett véleménnyel kapcsolatos álláspontjáról, és egyet nem értés esetén indokolást fűz hozzá.

Amennyiben az adott indokolás nem tekinthető elégségesnek vagy a tagállam ilyen tájékoztatást nem ad, és a tagállam a szóban forgó nemzeti szabályt úgy fogadja el, hogy nem veszi kellően figyelembe a (3) bekezdésben említett véleményt, a Bizottság – végrehajtási jogi aktusok útján – az érintett tagállamnak címzett határozatot fogadhat el, amelyben felszólítja, hogy az említett szabályt módosítsa vagy helyezze hatályon kívül. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 81. cikk (2) bekezdésében említett tanácsadó-bizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

26. cikk

A már létező nemzeti szabályok vizsgálata

(1)   Az Ügynökség az (EU) 2016/797 irányelv 14. cikke (6) bekezdésének és az (EU) 2016/798 irányelv 8. cikke (6) bekezdésének megfelelően megvizsgálja a hozzá benyújtott nemzeti szabályokat, a tervezet kézhezvételétől számított két hónapon belül. Amennyiben fordításra van szükség vagy a nemzeti szabály hosszú vagy összetett, az Ügynökség további három hónappal meghosszabbíthatja ezt az időtartamot, ha a tagállam ebbe beleegyezik. Ugyanakkor rendkívüli körülmények esetén az Ügynökség és az érintett tagállam közös megegyezéssel megállapodhatnak ezen időtartam további meghosszabbításában.

Ezen időszak alatt az Ügynökség információcserét folytat az érintett tagállammal, majd tájékoztatja azt a vizsgálat eredményéről.

(2)   Amennyiben az (1) bekezdésben említett vizsgálatot követően az Ügynökség úgy ítéli meg, hogy a nemzeti szabályok lehetővé teszik a kölcsönös átjárhatóságra vonatkozó alapvető követelmények teljesítését, a hatályos KBM-ek és ÁME-k betartását és a KBC-k elérését, valamint hogy nem vezetnek önkényes megkülönböztetéshez vagy a tagállamok közötti vasúti szállítás rejtett korlátozásához, kedvező értékeléséről értesíti a Bizottságot és az érintett tagállamot. A Bizottság ez esetben a 27. cikkben említett informatikai rendszerben érvényesítheti a szabályokat. Ha az Ügynökség a nemzeti szabályok kézhezvételétől számított két hónapon belül vagy az (1) bekezdésnek megfelelően jóváhagyott meghosszabbított időtartamon belül nem tájékoztatja a Bizottságot és az érintett tagállamot, a szabály érvényben marad.

(3)   Amennyiben az (1) bekezdésben említett vizsgálat kedvezőtlen eredménnyel zárul, az Ügynökség tájékoztatja erről az érintett tagállamot, és állásfoglalást kér tőle a vizsgálat eredményével kapcsolatban. Ha az érintett tagállammal folytatott véleménycserét követően az Ügynökség fenntartja a kedvezőtlen értékelést, az Ügynökség legfeljebb egy hónapon belül:

| a) | az érintett tagállamnak címzett véleményt tesz közzé, amelyben jelzi, hogy a kérdéses nemzeti szabállyal vagy szabályokkal kapcsolatban kedvezőtlen értékelés született, és ismerteti azokat az okokat, amelyek miatt az adott szabályt vagy szabályokat módosítani kell vagy hatályon kívül kell helyezni; |
| --- | --- |

a)

az érintett tagállamnak címzett véleményt tesz közzé, amelyben jelzi, hogy a kérdéses nemzeti szabállyal vagy szabályokkal kapcsolatban kedvezőtlen értékelés született, és ismerteti azokat az okokat, amelyek miatt az adott szabályt vagy szabályokat módosítani kell vagy hatályon kívül kell helyezni;

| b) | tájékoztatja a Bizottságot a kedvezőtlen értékelésről, és ismerteti azokat az okokat, amelyek miatt az adott nemzeti szabályt módosítani kell vagy hatályon kívül kell helyezni. |
| --- | --- |

b)

tájékoztatja a Bizottságot a kedvezőtlen értékelésről, és ismerteti azokat az okokat, amelyek miatt az adott nemzeti szabályt módosítani kell vagy hatályon kívül kell helyezni.

(4)   Az érintett tagállam két hónapon belül tájékoztatja a Bizottságot a (3) bekezdésben említett véleménnyel kapcsolatos álláspontjáról, és egyet nem értés esetén indokolást fűz hozzá. Amennyiben az adott indokolás nem tekinthető elégségesnek vagy a tagállam ilyen tájékoztatást nem ad, a Bizottság – végrehajtási jogi aktusok útján – az érintett tagállamnak címzett határozatot fogadhat el, amelyben felszólítja, hogy a szóban forgó nemzeti szabályt módosítsa vagy helyezze hatályon kívül. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 81. cikk (2) bekezdésében említett tanácsadó-bizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

(5)   A (3) és (4) bekezdéstől eltérve, sürgős megelőző intézkedések esetén, amennyiben az (1) bekezdésben említett vizsgálat kedvezőtlen eredménnyel zárul, és ha az érintett tagállam az Ügynökség véleményének kézhezvételét követő 2 hónapon belül nem módosította vagy helyezte hatályon kívül a szóban forgó nemzeti szabályt, a Bizottság – végrehajtási jogi aktusok útján – határozatot fogadhat el, amelyben felszólítja a tagállamot, hogy az említett szabályt módosítsa vagy helyezze hatályon kívül. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 81. cikk (2) bekezdésében említett tanácsadó-bizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni.

Amennyiben az Ügynökség értékelése kedvező, és ha a szóban forgó nemzeti szabály egynél több tagállamot érint, a Bizottság – az Ügynökséggel és a tagállamokkal együttműködve – meghozza a megfelelő intézkedéseket, beleértve adott esetben a KBM-ek és az ÁME-k felülvizsgálatát is.

(6)   A (2), a (3) és a (4) bekezdésben említett eljárást értelemszerűen kell alkalmazni azokban az esetekben, amikor az Ügynökség tudomást szerez arról, hogy egy bejelentett vagy be nem jelentett nemzeti szabály felesleges, ellentétes a KBM-ekkel, a KBC-kkel, az ÁME-kkel vagy más vasúti vonatkozású uniós jogszabályokkal, vagy indokolatlan akadályt teremt az egységes vasúti piac előtt.

27. cikk

A bejelentési célra és a nemzeti szabályok osztályozására szolgáló informatikai rendszer

(1)   Az Ügynökség informatikai rendszert működtet, amely a 25. és a 26. cikkben említett nemzeti szabályokat, valamint a megfelelésnek az (EU) 2016/797 irányelv 2. cikkének 34. pontja szerinti, nemzeti szinten elfogadható módjait tartalmazza. Az Ügynökség – adott esetben – betekintés céljából hozzáférhetővé teszi ezeket az érdekeltek számára.

(2)   A tagállamok a 25. cikk (1) bekezdésében és a 26. cikk (1) bekezdésében említett nemzeti szabályokat az e cikk (1) bekezdésében említett informatikai rendszer útján bejelentik az Ügynökségnek és a Bizottságnak. Ezen informatikai rendszerben az Ügynökség közzéteszi az említett szabályokat, azok vizsgálatának státusát is beleértve, valamint – elkészülését követően – az értékelés kedvező vagy kedvezőtlen eredményét is, és az említett informatikai rendszer segítségével értesíti a Bizottságot a 25. és a 26. cikknek megfelelően.

(3)   Az Ügynökség elvégzi az azon nemzeti jogszabályokban említett már létező nemzeti szabályok technikai vizsgálatát, amelyek a referenciadokumentumok adatbázisában 2016. június 15-től rendelkezésre állnak. Az Ügynökség az (EU) 2016/797 irányelv 14. cikke (10) bekezdésének megfelelően osztályozza a bejelentett nemzeti szabályokat. E célra az e cikk (1) bekezdésében említett rendszert használja.

(4)   Az Ügynökség az (EU) 2016/798 irányelv 8. cikkének és I. mellékletének megfelelően osztályozza a bejelentett nemzeti szabályokat, figyelembe véve az uniós jogszabályok változását. E célra az Ügynökség egy olyan szabálykezelő eszközt fejleszt ki, amelynek segítségével a tagállamok nemzeti szabályrendszereiket egyszerűsíthetik. Az Ügynökség a szabálykezelő eszközt az e cikk (1) bekezdésében említett rendszeren keresztül teszi közzé.

6. FEJEZET

AZ ÜGYNÖKSÉG EURÓPAI VASÚTI FORGALOMIRÁNYÍTÁSI RENDSZERHEZ (ERTMS) KAPCSOLÓDÓ FELADATAI

28. cikk

Az ERTMS-ért felelős rendszerhatóság

(1)   Az Ügynökség az ERTMS Unión belüli, a vonatkozó ÁME-kkel összhangban történő egységes fejlesztését biztosító rendszerhatóságként jár el. Ebből a célból az Ügynökség fenntartja, nyomon követi és kezeli a megfelelő alrendszerekre vonatkozó követelményeket ideértve az ETCS és GSM-R berendezésekre vonatkozó műszaki előírásokat is.

(2)   Az Ügynökség meghatározza, közzéteszi és alkalmazza az ERTMS-re vonatkozó előírások módosítására irányuló kérelmek kezelésére vonatkozó eljárást. E célból az Ügynökség létrehozza, fenntartja és aktualizálja az ERTMS-re vonatkozó előírások módosítására irányuló kérelmeknek és azok feldolgozottsági állapotának a nyilvántartását, amely a vonatkozó indokolásokat is tartalmazza.

(3)   Az ERTMS-re vonatkozó műszaki előírások új változatainak kidolgozása nem érintheti hátrányosan az ERTMS kiépítésének ütemét, az ERTMS-berendezések előállításának optimalizálásához szükséges előírások stabilitását, a vasúti társaságok, pályahálózat-működtetők és -üzembentartók befektetéseinek megtérülését, valamint az ERTMS kiépítésének hatékony tervezését.

(4)   Az Ügynökség kidolgozza és fenntartja az ERTMS különböző változatainak irányításához szükséges műszaki eszközöket a különböző változatokkal ellátott hálózatok és járművek közötti műszaki és működési összeegyeztethetőség biztosítása, valamint a hatályban lévő változatok gyors és összehangolt bevezetésének ösztönzése céljából.

(5)   Az (EU) 2016/797 irányelv 5. cikkének (10) bekezdésével összhangban az Ügynökség biztosítja, hogy az ERTMS-berendezések egymást követő változatai műszakilag összeegyeztethetők legyenek a korábbi változatokkal.

(6)   Az Ügynökség az érdekelt feleknek szóló alkalmazási iránymutatásokat és az ERTMS-re vonatkozó műszaki előírásokhoz kapcsolódó magyarázó dokumentumokat készít és tesz közzé.

29. cikk

A bejelentett megfelelőségértékelő szervezetek ERTMS-sel foglalkozó csoportja

(1)   Az Ügynökség létrehozza az (EU) 2016/797 irányelv 30. cikkének (7) bekezdésében említett, bejelentett megfelelőségértékelő szervezetek ERTMS-sel foglalkozó csoportját, és ellátja annak elnöki tisztét.

A csoport ellenőrzi az (EU) 2016/797 irányelv 9. cikkében említett, kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemek megfelelőségének vagy használatra való alkalmasságának értékelésére szolgáló eljárás következetes alkalmazását, csakúgy, mint az (EU) 2016/797 irányelv 10. cikkében említett, a bejelentett megfelelőségértékelő szervezetek által végzett EK-hitelesítési eljárások következetes alkalmazását.

(2)   Az Ügynökség minden évben jelentést nyújt be a Bizottságnak az (1) bekezdésben említett csoport tevékenységeiről, amelyben feltünteti a bejelentett megfelelőségértékelő szervezetek képviselőinek a csoportban való részvételéről készített statisztikákat is.

(3)   Az Ügynökség értékeli a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemek megfelelőségértékelési eljárásának és az ERTMS-berendezésekkel kapcsolatos EK-hitelesítési eljárásnak az alkalmazását, és kétévente jelentést nyújt be a Bizottságnak, amelyben adott esetben ajánlásokat is tesz arra nézve, hogy miként lehetne javítani ezeket az eljárásokat.

30. cikk

Az ERTMS fedélzeti és pálya menti alrendszerei közötti összeegyeztethetőség

(1)   Az Ügynökség határoz arról, hogy:

| a) | (EU) 2016/797 irányelv 21. cikke (5) bekezdésének sérelme nélkül a kérelmezők kérésére tanácsot ad nekik az ERTMS fedélzeti alrendszerrel felszerelt járművek forgalombahozatali engedélyeinek a kiállítása előtt az ERTMS fedélzeti és pálya menti alrendszerei közötti műszaki kompatibilitás vonatkozásában; |
| --- | --- |

a)

(EU) 2016/797 irányelv 21. cikke (5) bekezdésének sérelme nélkül a kérelmezők kérésére tanácsot ad nekik az ERTMS fedélzeti alrendszerrel felszerelt járművek forgalombahozatali engedélyeinek a kiállítása előtt az ERTMS fedélzeti és pálya menti alrendszerei közötti műszaki kompatibilitás vonatkozásában;

| b) | (EU) 2016/798 irányelv 17. cikkének sérelme nélkül – az ERTMS fedélzeti alrendszerrel felszerelt járművek forgalombahozatali engedélyeinek a kiállítását követően és az ERTMS fedélzeti alrendszerrel felszerelt járművek használatbavételét megelőzően – a vasúti társaságok kérésére tanácsot ad nekik az ERTMS fedélzeti és pálya menti alrendszerei közötti működési kompatibilitás vonatkozásában. |
| --- | --- |

b)

(EU) 2016/798 irányelv 17. cikkének sérelme nélkül – az ERTMS fedélzeti alrendszerrel felszerelt járművek forgalombahozatali engedélyeinek a kiállítását követően és az ERTMS fedélzeti alrendszerrel felszerelt járművek használatbavételét megelőzően – a vasúti társaságok kérésére tanácsot ad nekik az ERTMS fedélzeti és pálya menti alrendszerei közötti működési kompatibilitás vonatkozásában.

Az Ügynökség e bekezdés alkalmazásában együttműködik az illetékes nemzeti biztonsági hatóságokkal.

(2)   Amennyiben az Ügynökség az engedélynek a nemzeti biztonsági hatóság általi kiállítását megelőzően tudomást szerez vagy a kérelmező az egyablakos ügyintézési rendszerben az (EU) 2016/797 irányelv 19. cikkének (6) bekezdése szerint tájékoztatja egyrészt arról, hogy megváltozott a projektterv vagy annak előírásai azt követően, hogy az Ügynökség az (EU) 2016/797 irányelv 19. cikkének megfelelően jóváhagyást állított ki, másrészt pedig arról, hogy fennáll annak a kockázata, hogy az ERTMS pálya menti alrendszere és ERTMS-berendezéssel felszerelt járművek között műszaki vagy üzemeltetési szempontból kompatibilitási problémák merülhetnek fel, az Ügynökség együttműködik az érintett felekkel, beleértve a kérelmezőt és a megfelelő nemzeti biztonsági hatóságot annak érdekében, hogy kölcsönösen elfogadható megoldás szülessen. Ha az egyeztetés megkezdésétől számított egy hónapon belül nem születik kölcsönösen elfogadható megoldás, az ügyet választott bírósági elbírálás végett a fellebbezési tanács elé kell terjeszteni.

(3)   Amennyiben azt követően, hogy a nemzeti biztonsági hatóság kiállította az engedélyt, az Ügynökség úgy véli, hogy fennáll annak a kockázata, hogy műszaki vagy üzemeltetési szempontból kompatibilitási problémák merülhetnek fel a releváns hálózatok és az ERTMS-berendezéssel felszerelt járművek között, a nemzeti biztonsági hatóság és az Ügynökség együttműködik az összes érintett féllel annak érdekében, hogy haladéktalanul kölcsönösen elfogadható megoldás szülessen. Az Ügynökség tájékoztatja a Bizottságot az ilyen esetekről.

31. cikk

Az ERTMS kiépítésének és az ERTMS-projekteknek a támogatása

(1)   Az Ügynökség segíti a Bizottságot annak figyelemmel kísérésében, hogy az ERTMS kiépítése az érvényben lévő európai megvalósítási tervvel összhangban folyik-e. Az Ügynökség a Bizottság kérésére segíti az ERTMS transzeurópai közlekedési folyosók és vasúti árufuvarozási folyosók mentén történő kiépítési munkálatainak a 913/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (18) szerinti összehangolását.

(2)   Az Ügynökség gondoskodik az ERTMS kiépítése keretében uniós finanszírozásban részesült projektek műszaki utókövetéséről, adott esetben többek között az ajánlati dokumentációnak az ajánlati felhívás időpontjában történő vizsgálatáról, amennyiben ez nem okoz indokolatlan késedelmet a folyamatban. Az Ügynökség továbbá szükség esetén segítséget nyújt az uniós támogatások kedvezményezettjei részére annak biztosításához, hogy a projektek keretében megvalósított műszaki megoldások maradéktalanul megfeleljenek az ellenőrzéssel-irányítással és jelzéssel kapcsolatos ÁME-knek, és ennélfogva teljesen átjárhatók legyenek.

32. cikk

A laboratóriumok akkreditálása

(1)   Az Ügynökség a 765/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (19) megfelelően és különösen az akkreditáló testületeknek szóló megfelelő iránymutatások révén támogatja az ERTMS-laboratóriumok harmonizált akkreditálását.

(2)   Az Ügynökség a 765/2008/EK rendeletben meghatározott, az ERTMS-laboratóriumok akkreditálásával kapcsolatos követelményeknek való meg nem felelés esetén tájékoztatja a tagállamokat és a Bizottságot.

(3)   Az Ügynökség megfigyelőként közreműködhet a 765/2008/EK rendeletben előírt szakértői értékelésekben.

7. FEJEZET

AZ ÜGYNÖKSÉG EGYSÉGES EURÓPAI VASÚTI TÉRSÉG FIGYELEMMEL KÍSÉRÉSÉHEZ KAPCSOLÓDÓ FELADATAI

33. cikk

A nemzeti biztonsági hatóságok teljesítményének és döntéshozatali tevékenységének figyelemmel kísérése

(1)   A rábízott feladatok elvégzése céljából és annak érdekében, hogy segítse a Bizottságot az EUMSZ szerinti feladatai teljesítésében, az Ügynökség ellenőrzések és vizsgálatok révén a Bizottság nevében figyelemmel kíséri a nemzeti biztonsági hatóságok teljesítményét és döntéshozatali tevékenységét.

(2)   Az Ügynökség jogosult ellenőrizni a következőket:

| a) | a nemzeti biztonsági hatóságoknak a vasúti rendszer biztonságához és kölcsönös átjárhatóságához kapcsolódó feladatok ellátására való képessége; és |
| --- | --- |

a)

a nemzeti biztonsági hatóságoknak a vasúti rendszer biztonságához és kölcsönös átjárhatóságához kapcsolódó feladatok ellátására való képessége; és

| b) | az (EU) 2016/798 irányelv 17. cikkében említett szereplők biztonságirányítási rendszerei nemzeti biztonsági hatóságok általi ellenőrzésének a hatékonysága. |
| --- | --- |

b)

az (EU) 2016/798 irányelv 17. cikkében említett szereplők biztonságirányítási rendszerei nemzeti biztonsági hatóságok általi ellenőrzésének a hatékonysága.

Az igazgatótanács elfogadja az e bekezdés alkalmazására vonatkozó szabályzatot, munkamódszereket, eljárásokat és gyakorlati módszereket, beleértve adott esetben a tagállamokkal információk közzétételét megelőzően folytatandó konzultáció szabályait is.

Az Ügynökség elősegíti, hogy az ellenőrző csoportban az adott ellenőrzés által nem érintett nemzeti biztonsági hatóságoktól érkező minősített ellenőrök is részt vegyenek. E célból az Ügynökség összeállítja a minősített ellenőrök jegyzékét, és szükség esetén képzést biztosít a számukra.

(3)   Az Ügynökség ellenőrzési jelentéseket készít, amelyeket eljuttat az érintett nemzeti biztonsági hatóságnak, az érintett tagállamnak és a Bizottságnak. Valamennyi ellenőrzési jelentés tartalmazza különösen az Ügynökség által megállapított hiányosságok jegyzékét, valamint az azok kijavítására vonatkozó ajánlásokat.

(4)   Ha az Ügynökség úgy ítéli meg, hogy az érintett nemzeti biztonsági hatóság a (3) bekezdésben említett hiányosságok miatt nem képes hatékonyan ellátni a vasúti rendszer biztonságával és kölcsönös átjárhatóságával kapcsolatos feladatait, ajánlást intéz a nemzeti biztonsági hatósághoz arra vonatkozóan, hogy az a hiányosság súlyosságától függően kölcsönösen elfogadott határidőn belül tegye meg a megfelelő lépéseket. Az Ügynökség folyamatosan tájékoztatja az érintett tagállamot az ilyen ajánlásról.

(5)   Amennyiben a nemzeti biztonsági hatóság nem ért egyet a (4) bekezdésben említett ügynökségi ajánlásokkal, vagy nem teszi meg a (4) bekezdésben említett megfelelő lépéseket, vagy amennyiben a nemzeti biztonsági hatóság az ügynökségi ajánlásainak kézhezvételétől számított három hónapon belül nem válaszol arra, akkor az Ügynökség értesíti a Bizottságot.

(6)   Ezt követően a Bizottság értesíti az érintett tagállamot az esetről, és állásfoglalást kér a tagállamtól a (4) bekezdésben említett ajánlással kapcsolatban. Amennyiben az ajánlásra adott válasz nem minősül kielégítőnek, vagy ha a tagállam a Bizottság kérésétől számított három hónapon belül nem ad választ, akkor a Bizottság adott esetben hat hónapon belül megfelelő intézkedéseket hozhat az ellenőrzés eredményeként végrehajtandó lépésekkel kapcsolatban.

(7)   Az Ügynökség továbbá jogosult előre bejelentett vizsgálatokat végezni a nemzeti biztonsági hatóságoknál azok tevékenysége és működése egyes területeinek ellenőrzése, különösen az (EU) 2016/798 irányelvben említett feladataikhoz kapcsolódó dokumentumok, folyamatok és nyilvántartások vizsgálata céljából. A vizsgálatok eseti alapon vagy az Ügynökség által kidolgozott terv alapján végezhetők. A vizsgálat időtartama nem haladhatja meg a két napot. A tagállamok nemzeti hatóságainak segíteniük kell az Ügynökség személyzetének munkáját. Az Ügynökség az egyes vizsgálatokról jelentést nyújt be a Bizottságnak, valamint az érintett tagállamnak és nemzeti biztonsági hatóságnak.

A vizsgálatok elvégzésére vonatkozó szabályzatot, munkamódszereket és eljárást az igazgatótanács fogadja el.

34. cikk

A bejelentett megfelelőségértékelő szervezetek figyelemmel kísérése

(1)   Az (EU) 2016/797 irányelv 41. cikkének alkalmazásában az Ügynökség a (2)–(6) bekezdésben foglaltak szerint segíti a Bizottságot a bejelentett megfelelőségértékelő szervezetek figyelemmel kísérésében, mégpedig az akkreditáló testületeknek és az érintett nemzeti hatóságoknak nyújtott segítség, valamint ellenőrzések és vizsgálatok formájában.

(2)   Az Ügynökség – a termékek forgalmazása tekintetében az akkreditálás és piacfelügyelet előírásainak megállapításáról és a 765/2008/EK rendelet 14. cikke alapján elismert európai akkreditálási infrastruktúra révén – támogatja a bejelentett megfelelőségértékelő szervezetek harmonizált akkreditálását; e célból különösen megfelelő iránymutatásokat ad az akkreditáló testületeknek azon értékelési szempontokra és eljárásokra vonatkozóan, amelyek alapján megállapítható, hogy a bejelentett szervezetek megfelelnek-e az (EU) 2016/797 irányelv VI. fejezetében említett követelményeknek.

(3)   Az (EU) 2016/797 irányelv 27. cikke szerinti akkreditációval nem rendelkező bejelentett megfelelőségértékelő szervezetek esetében az Ügynökség ellenőrizheti, hogy képesek-e az (EU) 2016/797 irányelv 30. cikkében foglalt követelmények teljesítésére. Az ellenőrzések elvégzésére vonatkozó eljárást az igazgatótanács fogadja el.

(4)   Az Ügynökség a (3) bekezdésben említett tevékenységekről ellenőrzési jelentéseket készít, amelyeket eljuttat az érintett bejelentett megfelelőségértékelő szervezetnek, az érintett tagállamnak és a Bizottságnak. Valamennyi ellenőrzési jelentés tartalmazza különösen az Ügynökség által megállapított hiányosságok jegyzékét, valamint az azok kijavítására vonatkozó ajánlásokat. Ha az Ügynökség úgy ítéli meg, hogy az érintett bejelentett megfelelőségértékelő szervezet e hiányosságok miatt nem képes hatékonyan ellátni a vasúti rendszer kölcsönös átjárhatóságával kapcsolatos feladatait, ajánlást fogad el, amelyben felkéri a bejelentett szervezet székhelye szerinti tagállamot, hogy a hiányosság súlyosságától függően kölcsönösen elfogadott határidőn belül tegye meg a megfelelő lépéseket.

(5)   Amennyiben a tagállam nem ért egyet a (4) bekezdésben említett ajánlással, vagy nem teszi meg a (4) bekezdésben említett megfelelő lépéseket, vagy amennyiben a bejelentett szervezet az ügynökségi ajánlás kézhezvételétől számított három hónapon belül nem válaszol arra, akkor az Ügynökség értesíti a Bizottságot. Ezt követően a Bizottság értesíti az érintett tagállamot az esetről, és állásfoglalást kér a tagállamtól a fenti ajánlással kapcsolatban. Amennyiben az ajánlásra adott válasz nem minősül kielégítőnek, vagy ha a tagállam a Bizottság kérésének kézhezvételétől számított három hónapon belül nem ad választ, akkor a Bizottság hat hónapon belül határozatot fogadhat el.

(6)   Az Ügynökség előre bejelentett és nem bejelentett vizsgálatokat végezhet a bejelentett megfelelőségértékelő szervezeteknél azok tevékenysége és működése egyes területeinek ellenőrzése, különösen az (EU) 2016/797 irányelv 41. cikkében említett feladataikhoz kapcsolódó dokumentumok, tanúsítványok és nyilvántartások vizsgálata céljából. Akkreditált szervezetek esetén az Ügynökség együttműködik a megfelelő nemzeti akkreditáló testületekkel. Nem akkreditált megfelelőségértékelő szervezetek esetén az Ügynökség együttműködik azokkal az érintett nemzeti hatóságokkal, amelyek elismerték a bejelentett szervezeteket. A vizsgálatok eseti alapon vagy az Ügynökség által kidolgozott szabályzat, munkamódszerek vagy eljárások alapján végezhetők. A vizsgálat időtartama nem haladhatja meg a két napot. A bejelentett megfelelőségértékelő szervezeteknek segíteniük kell az Ügynökség személyzetének munkáját. Az Ügynökség az egyes vizsgálatokról jelentést nyújt be a Bizottságnak és az érintett tagállamnak.

35. cikk

A vasúti biztonság és kölcsönös átjárhatóság területén elért eredmények figyelemmel kísérése

(1)   Az Ügynökség a nemzeti vizsgáló testületekkel közösen összegyűjti a balesetekre és váratlan eseményekre vonatkozó adatokat, és megvizsgálja, hogy a nemzeti vizsgáló testületek hogyan járulnak hozzá az uniós vasúti rendszer biztonságához.

(2)   Az Ügynökség figyelemmel kíséri az uniós vasúti rendszer átfogó biztonsági teljesítményét. Az Ügynökség kérheti különösen a 38. cikkben említett testületek segítségét, többek között az adatgyűjtésben, és az (EU) 2016/798 irányelv 22. cikke (7) bekezdésének megfelelően hozzáférést kaphat a szakértői értékelés eredményeihez. Az Ügynökség emellett felhasználja az Eurostat által összegyűjtött adatokat, és a párhuzamos munkavégzés elkerülése, valamint a KBMu-k és a más közlekedési módoknál használt mutatók közötti összhang biztosítása érdekében együttműködik az Eurostattal.

(3)   Az Ügynökség a Bizottság kérésére ajánlásokat fogalmaz meg az uniós vasúti rendszer kölcsönös átjárhatóságának – különösen a vasúti társaságok és a pályahálózat-működtetők közötti, illetve a pályahálózat-működtetők közötti koordináció előmozdításán keresztül történő – javítására vonatkozóan.

(4)   Az Ügynökség figyelemmel kíséri az uniós vasúti rendszer biztonsága és kölcsönös átjárhatósága terén elért eredményeket. Az egységes európai vasúti térségen belüli biztonság és kölcsönös átjárhatóság terén elért eredményekről kétévente jelentést nyújt be a Bizottságnak, és azt közzé is teszi.

(5)   Az Ügynökség a Bizottság kérésére jelentést készít a vasúti biztonságra és kölcsönös átjárhatóságra vonatkozó uniós jogszabályok végrehajtásának és alkalmazásának adott tagállamon belüli helyzetéről.

(6)   Az Ügynökség – valamely tagállam vagy a Bizottság kérésére – áttekintést ad az uniós vasúti rendszer biztonságának és kölcsönös átjárhatóságának szintjéről, és az (EU) 2016/797 irányelv 53. cikke (2) bekezdésének megfelelően egy erre a célra szolgáló külön eszközt dolgoz ki.

8. FEJEZET

AZ ÜGYNÖKSÉG EGYÉB FELADATAI

36. cikk

Vasúti személyzet

(1)   Az Ügynökség elvégzi a 2007/59/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (20) 4., 22., 23., 25., 28., 33., 34., 35. és 37. cikkében meghatározott, a vasúti személyzethez kapcsolódó szükséges feladatokat.

(2)   A Bizottság más, a 2007/59/EK irányelv értelmében a vasúti személyzethez kapcsolódó feladatok elvégzésére is felkérheti az Ügynökséget, továbbá arra, hogy adjon ajánlásokat a 2007/59/EK irányelv hatálya alá nem tartozó, biztonsági feladatokkal megbízott vasúti személyzet vonatkozásában.

(3)   Az Ügynökség az (1) és (2) bekezdésben említett feladatokról konzultál a vasúti személyzethez kapcsolódó kérdésekben illetékes nemzeti hatóságokkal. Az Ügynökség többek között a képviselőik részvételével zajló megfelelő ülések szervezése révén előmozdíthatja az e hatóságok közötti együttműködést.

37. cikk

Nyilvántartások és azok hozzáférhetősége

(1)   Az Ügynökség – adott esetben az illetékes nemzeti szereplőkkel együttműködve – létrehozza és fenntartja a következőket:

| a) | az (EU) 2016/797 irányelv 47. cikke szerinti európai járműnyilvántartás, |
| --- | --- |

a)

az (EU) 2016/797 irányelv 47. cikke szerinti európai járműnyilvántartás,

| b) | az engedélyezett járműtípusoknak az (EU) 2016/797 irányelv 48. cikke szerinti európai nyilvántartása. |
| --- | --- |

b)

az engedélyezett járműtípusoknak az (EU) 2016/797 irányelv 48. cikke szerinti európai nyilvántartása.

(2)   Az Ügynökség az (EU) 2016/797 irányelvben, az (EU) 2016/798 irányelvben, valamint a 2007/59/EK irányelvben említett valamennyi nyilvántartás és adatbázis tekintetében rendszerhatóságként jár el. E minőségében különösen a következő tevékenységeket végzi:

| a) | a nyilvántartásokra vonatkozó előírások kidolgozása és fenntartása; |
| --- | --- |

a)

a nyilvántartásokra vonatkozó előírások kidolgozása és fenntartása;

| b) | a nyilvántartásokhoz kapcsolódó tagállami változások összehangolása; |
| --- | --- |

b)

a nyilvántartásokhoz kapcsolódó tagállami változások összehangolása;

| c) | a nyilvántartásokkal kapcsolatos iránymutatás biztosítása az érdekelt felek számára; |
| --- | --- |

c)

a nyilvántartásokkal kapcsolatos iránymutatás biztosítása az érdekelt felek számára;

| d) | ajánlások megfogalmazása a Bizottságnak a következőkkel kapcsolatban: a meglévő nyilvántartásokra vonatkozó előírásoknak – szükség esetén az egyszerűsítést és a felesleges információk törlését is magában foglaló – javítása, valamint az esetlegesen szükséges új nyilvántartások költség-haszon elemzésen alapuló létrehozása. |
| --- | --- |

d)

ajánlások megfogalmazása a Bizottságnak a következőkkel kapcsolatban: a meglévő nyilvántartásokra vonatkozó előírásoknak – szükség esetén az egyszerűsítést és a felesleges információk törlését is magában foglaló – javítása, valamint az esetlegesen szükséges új nyilvántartások költség-haszon elemzésen alapuló létrehozása.

(3)   Az Ügynökség nyilvánosan hozzáférhetővé teszi az (EU) 2016/797 irányelvben és az (EU) 2016/798 irányelvben előírt alábbi dokumentumokat és nyilvántartásokat:

| a) | az alrendszerekre vonatkozó EK-hitelesítési nyilatkozatok; |
| --- | --- |

a)

az alrendszerekre vonatkozó EK-hitelesítési nyilatkozatok;

| b) | a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemekre vonatkozó EK-megfelelőségi nyilatkozatok vagy a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemekre vonatkozó EK-alkalmazhatósági nyilatkozatok; |
| --- | --- |

b)

a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemekre vonatkozó EK-megfelelőségi nyilatkozatok vagy a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemekre vonatkozó EK-alkalmazhatósági nyilatkozatok;

| c) | a 2012/34/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (21) 24. cikkének (8) bekezdésével összhangban kiállított engedélyek; |
| --- | --- |

c)

a 2012/34/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (21) 24. cikkének (8) bekezdésével összhangban kiállított engedélyek;

| d) | az (EU) 2016/798 irányelv 10. cikkének megfelelően kiállított egységes biztonsági tanúsítványok; |
| --- | --- |

d)

az (EU) 2016/798 irányelv 10. cikkének megfelelően kiállított egységes biztonsági tanúsítványok;

| e) | az (EU) 2016/798 irányelv 24. cikkének megfelelően az Ügynökségnek küldött vizsgálati jelentések; |
| --- | --- |

e)

az (EU) 2016/798 irányelv 24. cikkének megfelelően az Ügynökségnek küldött vizsgálati jelentések;

| f) | azok a nemzeti szabályok, amelyekről az (EU) 2016/798 irányelv 8. cikkének, valamint az (EU) 2016/797 irányelv 14. cikkének megfelelően a Bizottságot értesítették; |
| --- | --- |

f)

azok a nemzeti szabályok, amelyekről az (EU) 2016/798 irányelv 8. cikkének, valamint az (EU) 2016/797 irányelv 14. cikkének megfelelően a Bizottságot értesítették;

| g) | az (EU) 2016/797 irányelv 47. cikkében említett járműnyilvántartások, adott esetben a vonatkozó nemzeti nyilvántartásokra mutató hivatkozás útján; |
| --- | --- |

g)

az (EU) 2016/797 irányelv 47. cikkében említett járműnyilvántartások, adott esetben a vonatkozó nemzeti nyilvántartásokra mutató hivatkozás útján;

| h) | az infrastruktúra-nyilvántartások, adott esetben a vonatkozó nemzeti nyilvántartásokra mutató hivatkozás útján; |
| --- | --- |

h)

az infrastruktúra-nyilvántartások, adott esetben a vonatkozó nemzeti nyilvántartásokra mutató hivatkozás útján;

| i) | a karbantartásért felelős, illetve az ezek tanúsítását ellátó szervezetekre vonatkozó nyilvántartások rendszerhatóságként történő felügyelete; |
| --- | --- |

i)

a karbantartásért felelős, illetve az ezek tanúsítását ellátó szervezetekre vonatkozó nyilvántartások rendszerhatóságként történő felügyelete;

| j) | az engedélyezett járműtípusok európai nyilvántartása az (EU) 2016/797 irányelv 48. cikkével összhangban; |
| --- | --- |

j)

az engedélyezett járműtípusok európai nyilvántartása az (EU) 2016/797 irányelv 48. cikkével összhangban;

| k) | az ERTMS-re vonatkozó előírások módosítására és tervezett módosítására vonatkozó kérelmek nyilvántartása e rendelet 28. cikke (2) bekezdésével összhangban; |
| --- | --- |

k)

az ERTMS-re vonatkozó előírások módosítására és tervezett módosítására vonatkozó kérelmek nyilvántartása e rendelet 28. cikke (2) bekezdésével összhangban;

| l) | a személyszállítás telematikai szolgáltatásaira (TAP) vonatkozó ÁME-k és a fuvarozási szolgáltatások telematikai alkalmazásaira (TAF) vonatkozó ÁME-k módosítására és tervezett módosítására vonatkozó kérelmek nyilvántartása e rendelet 23. cikke (2) bekezdésével összhangban; |
| --- | --- |

l)

a személyszállítás telematikai szolgáltatásaira (TAP) vonatkozó ÁME-k és a fuvarozási szolgáltatások telematikai alkalmazásaira (TAF) vonatkozó ÁME-k módosítására és tervezett módosítására vonatkozó kérelmek nyilvántartása e rendelet 23. cikke (2) bekezdésével összhangban;

| m) | az üzembentartók jelöléseiről a forgalomirányítási és forgalmi szolgálati ÁME-kkel összhangban az Ügynökség által vezetett nyilvántartás; |
| --- | --- |

m)

az üzembentartók jelöléseiről a forgalomirányítási és forgalmi szolgálati ÁME-kkel összhangban az Ügynökség által vezetett nyilvántartás;

| n) | az 1371/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (22) 28. cikke (2) bekezdésének megfelelően kiadott minőségi jelentések. |
| --- | --- |

n)

az 1371/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (22) 28. cikke (2) bekezdésének megfelelően kiadott minőségi jelentések.

(4)   A (3) bekezdésben említett dokumentumok megküldésére vonatkozó gyakorlati szabályokat az Ügynökség által kidolgozott tervezet alapján a Bizottság és a tagállamok vitatják meg és hagyják jóvá.

(5)   A (3) bekezdésben említett dokumentumok megküldésekor az érintett szervek megjelölhetik, hogy melyek azok a dokumentumok, amelyeket biztonsági okokból nem lehet a nyilvánosság számára hozzáférhetővé tenni.

(6)   Az e cikk (3) bekezdésének c) pontjában említett engedélyek kiadásáért felelős nemzeti hatóságok az ezen engedélyek kiállítására, megújítására, módosítására vagy visszavonására vonatkozó minden egyes határozat meghozatalát követően – a 2012/34/EU irányelvnek megfelelően – értesítik az Ügynökséget.

Az e cikk (3) bekezdésének d) pontjában említett egységes biztonsági tanúsítványok kiadásáért felelős nemzeti biztonsági hatóságok az (EU) 2016/798 irányelv 10. cikkének (16) bekezdésével összhangban az e tanúsítványok kiállítására, megújítására, módosítására, korlátozására vagy visszavonására vonatkozó minden egyes határozatról értesítik az Ügynökséget.

(7)   Az Ügynökség a nyilvános adatbázisba bármilyen további, az e rendelet célkitűzései szempontjából releváns nyilvános dokumentumot vagy hivatkozást felvehet, az adatvédelemre vonatkozó uniós jogszabályokra is figyelemmel.

38. cikk

A nemzeti biztonsági hatóságok, a vizsgáló testületek és a képviseleti testületek együttműködése

(1)   Az Ügynökség létrehozza az (EU) 2016/798 irányelv 16. cikkében említett nemzeti biztonsági hatóságok hálózatát. Az Ügynökség gondoskodik a hálózat titkárságáról.

(2)   Az Ügynökség az (EU) 2016/798 irányelv 22. cikkének (7) bekezdésével összhangban támogatja a vizsgáló testületeket. Az Ügynökség gondoskodik a vizsgáló testületek közötti együttműködést elősegítő titkárságról, amelyet az Ügynökségen belül szervezetileg el kell választani azoktól a részlegektől, amelyek a vasúti társaságok biztonsági tanúsításával és a járművekre vonatkozó forgalombahozatali engedélyekkel foglalkoznak.

(3)   Az (1) és az (2) bekezdésben említett testületek különösen a következő célok érdekében működnek együtt:

| a) | a vasúti rendszer biztonságához és kölcsönös átjárhatóságához kapcsolódó információk cseréje; |
| --- | --- |

a)

a vasúti rendszer biztonságához és kölcsönös átjárhatóságához kapcsolódó információk cseréje;

| b) | a bevált gyakorlatok és a vonatkozó szaktudás terjesztése; |
| --- | --- |

b)

a bevált gyakorlatok és a vonatkozó szaktudás terjesztése;

| c) | a vasútbiztonságra vonatkozó adatszolgáltatás az Ügynökség részére, különös tekintettel a KBMu-khoz kapcsolódó adatokra. |
| --- | --- |

c)

a vasútbiztonságra vonatkozó adatszolgáltatás az Ügynökség részére, különös tekintettel a KBMu-khoz kapcsolódó adatokra.

Az Ügynökség – mindenekelőtt közös ülések megrendezésével – előmozdítja a nemzeti biztonsági hatóságok és a nemzeti vizsgáló testületek közötti együttműködést.

(4)   Az Ügynökség létrehozhatja a vasúti ágazat uniós szinten eljáró képviseleti testületeinek hálózatát. E testületek jegyzékét a Bizottság állítja össze. Az Ügynökség titkárságot biztosíthat e hálózat részére. A hálózat különösen az alábbi feladatokat látja el:

| a) | a vasúti rendszer biztonságához és kölcsönös átjárhatóságához kapcsolódó információk cseréje; |
| --- | --- |

a)

a vasúti rendszer biztonságához és kölcsönös átjárhatóságához kapcsolódó információk cseréje;

| b) | a bevált gyakorlatok és a vonatkozó szaktudás terjesztése; |
| --- | --- |

b)

a bevált gyakorlatok és a vonatkozó szaktudás terjesztése;

| c) | a vasúti rendszer biztonságára és kölcsönös átjárhatóságára vonatkozó adatszolgáltatás az Ügynökség részére. |
| --- | --- |

c)

a vasúti rendszer biztonságára és kölcsönös átjárhatóságára vonatkozó adatszolgáltatás az Ügynökség részére.

(5)   Az e cikk (1), (2) és (4) bekezdésében említett hálózatok és testületek megjegyzést fűzhetnek a 10. cikk (2) bekezdésében említett véleménytervezetekhez.

(6)   Az Ügynökség az uniós vasúti rendszer egy részéért felelős szervek vagy hatóságok alkotta más hálózatokat is létrehozhat.

(7)   A Bizottság részt vehet az e cikkben említett hálózatok ülésein.

39. cikk

Információ közlése és terjesztése

Az Ügynökség az igazgatótanács által az Ügynökség tervezete alapján elfogadott vonatkozó információközlési és -terjesztési tervekkel összhangban tájékoztatja az érdekelt feleket a vasúttal kapcsolatos uniós jogi keretről, valamint a vonatkozó szabványok és iránymutatások kidolgozásáról, és terjeszti körükben az ezekhez kapcsolódó információkat. Az igazgatótanács a szükségletek elemzése alapján rendszeresen aktualizálja ezeket a terveket.

40. cikk

Kutatás és az innováció előmozdítása

(1)   Az Ügynökség a Bizottság kérésére vagy az 52. cikk (4) bekezdése szerinti eljárás függvényében saját kezdeményezésére hozzájárul az uniós szintű vasúti kutatási tevékenységekhez, többek között az érintett bizottsági szolgálatoknak és képviseleti testületeknek nyújtott támogatás révén. Ezek a hozzájárulások nem érintik az egyéb uniós szintű kutatási tevékenységeket.

(2)   A Bizottság megbízhatja az Ügynökséget a vasúti rendszerek biztonsága és kölcsönös átjárhatósága javítását célzó innovációk előmozdításának feladatával, különösen az új információs technológiák, valamint menetrend-tájékoztatási, helymeghatározási és követési rendszerek használatának előmozdításával.

41. cikk

Segítségnyújtás a Bizottságnak

Az Ügynökség a Bizottság kérésére segítséget nyújt a Bizottság számára a vasúti rendszerek kölcsönös átjárhatóságának fokozására és az uniós vasúti rendszer biztonságával kapcsolatos közös megközelítés kidolgozására vonatkozó uniós jogszabályok végrehajtásában.

A segítségnyújtás magában foglalhatja a műszaki tanácsadást különleges szaktudást igénylő kérdésekben, valamint a 38. cikkben említett hálózatokon keresztül történő információgyűjtést.

42. cikk

Segítségnyújtás a vasúti projektek értékeléséhez

Az (EU) 2016/797 irányelv 7. cikkében foglalt eltérések sérelme nélkül az Ügynökség a Bizottság kérésére a vasúti biztonság és kölcsönös átjárhatóság szempontjából megvizsgálja az alrendszerek tervezését, kivitelezését, felújítását vagy korszerűsítését magukban foglaló azon projekteket, amelyekre uniós pénzügyi támogatást kértek.

Az Ügynökség a projekt fontosságát és a rendelkezésre álló forrásokat figyelembe véve a Bizottsággal egyetértésben megállapított, de két hónapot meg nem haladó határidőn belül véleményt ad arról, hogy a projekt megfelel-e a vasúti rendszer biztonságáról és kölcsönös átjárhatóságáról szóló vonatkozó jogszabályoknak.

43. cikk

Segítségnyújtás a tagállamoknak, a tagjelölt országoknak és az érdekelt feleknek

(1)   Az Ügynökség a Bizottság, a tagállamok, a tagjelölt országok, illetve a 38. cikkben említett hálózatok kérésére a vasúti rendszerek biztonságáról és kölcsönös átjárhatóságáról szóló jogszabályok alkalmazásával és magyarázatával, valamint az Ügynökség kapcsolódó termékeivel, például nyilvántartásokkal, végrehajtási útmutatókkal és ajánlásokkal kapcsolatos képzési és más megfelelő tevékenységeket folytat.

(2)   Az (1) bekezdésben említett tevékenységek jellegéről és mértékéről – beleértve azoknak a forrásokra gyakorolt lehetséges hatását is – az igazgatótanács határoz, és belefoglalja azokat az Ügynökség programozási dokumentumába. E segítségnyújtás költségét eltérő megállapodás hiányában a kérelmező felek viselik.

44. cikk

Nemzetközi kapcsolatok

(1)   Az e rendeletben meghatározott célkitűzések eléréséhez szükséges mértékben, valamint a tagállamok és az Unió intézményeinek, többek között az Európai Külügyi Szolgálat hatásköreinek sérelme nélkül az Ügynökség a megkötött megállapodások alapján erősítheti a nemzetközi szervezetekkel folytatott koordinációt, valamint kapcsolatokat alakíthat ki és igazgatási megállapodásokat köthet felügyeleti hatóságokkal, nemzetközi szervezetekkel és az Ügynökség tevékenységi körébe tartozó kérdésekben illetékes harmadik országbeli közigazgatási szervekkel annak érdekében, hogy lépést tartson a tudományos és műszaki fejlődéssel, és hogy biztosítsa az uniós vasúti jogszabályok és szabványok népszerűsítését.

(2)   Az (1) bekezdésben említett megállapodások nem hoznak létre jogi kötelezettséget az Unió és tagállamai számára, és nem gátolják a tagállamokat és hatáskörrel rendelkező hatóságaikat abban, hogy kétoldalú vagy többoldalú megállapodásokat kössenek e felügyeleti hatóságokkal, nemzetközi szervezetekkel és az (1) bekezdésben említett harmadik országok közigazgatási szerveivel. E két- vagy többoldalú megállapodásokat és az együttműködést a Bizottsággal folytatott egyeztetés előzi meg, és az Ügynökség rendszeres időközönként beszámol azokról a Bizottságnak. A két- vagy többoldalú megállapodásokról megfelelően tájékoztatni kell az igazgatótanácsot.

(3)   Az igazgatótanács az Ügynökség hatáskörébe tartozó kérdések tekintetében a harmadik országokkal és nemzetközi szervezetekkel fenntartott kapcsolatokra vonatkozó stratégiát fogad el. A stratégiát az ahhoz kapcsolódó források leírásával együtt bele kell foglalni az Ügynökség programozási dokumentumába.

45. cikk

Az alkatrészekkel kapcsolatos koordináció

Az Ügynökség közreműködik a szabványosítandó, potenciálisan felcserélhető alkatrészeknek – és ezen alkatrészek fő interfészeinek – az azonosításában. E célból az Ügynökség munkacsoportot hozhat létre az érdekelt felek tevékenységeinek összehangolására, és kapcsolatba léphet az európai szabványügyi testületekkel. Az Ügynökség továbbá megfelelő ajánlásokat tesz a Bizottság számára.

9. FEJEZET

AZ ÜGYNÖKSÉG FELÉPÍTÉSE

46. cikk

Igazgatási és irányítási struktúra

Az Ügynökség igazgatási és irányítási struktúráját a következők alkotják:

| a) | az igazgatótanács, amely ellátja az 51. cikkben meghatározott feladatokat; |
| --- | --- |

a)

az igazgatótanács, amely ellátja az 51. cikkben meghatározott feladatokat;

| b) | az ügyvezető testület, amely ellátja az 53. cikkben meghatározott feladatokat; |
| --- | --- |

b)

az ügyvezető testület, amely ellátja az 53. cikkben meghatározott feladatokat;

| c) | az ügyvezető igazgató, aki ellátja az 54. cikkben meghatározott feladatokat; |
| --- | --- |

c)

az ügyvezető igazgató, aki ellátja az 54. cikkben meghatározott feladatokat;

| d) | egy vagy több fellebbezési tanács, amely ellátja az 58–62. cikkben meghatározott feladatokat. |
| --- | --- |

d)

egy vagy több fellebbezési tanács, amely ellátja az 58–62. cikkben meghatározott feladatokat.

47. cikk

Az igazgatótanács összetétele

(1)   Az igazgatótanács a tagállamok egy-egy képviselőjéből és a Bizottság két képviselőjéből áll, akik valamennyien szavazati joggal rendelkeznek.

Az igazgatótanácsnak hat további, szavazati jog nélküli képviselő is tagja, akik európai szinten képviselik a következő érdekelt feleket:

| a) | vasúti társaságok; |
| --- | --- |

a)

vasúti társaságok;

| b) | pályahálózat-működtetők; |
| --- | --- |

b)

pályahálózat-működtetők;

| c) | a vasúti ágazat; |
| --- | --- |

c)

a vasúti ágazat;

| d) | szakszervezetek; |
| --- | --- |

d)

szakszervezetek;

| e) | utasok; |
| --- | --- |

e)

utasok;

| f) | fuvaroztatók. |
| --- | --- |

f)

fuvaroztatók.

A Bizottság ezen érdekelt felek mindegyike vonatkozásában egy képviselőt és egy póttagot nevez ki a saját európai szervezeteik által benyújtott, négy előválogatott jelölt nevét tartalmazó listáról.

(2)   Az igazgatótanács tagjait és a póttagokat a vonatkozó vezetési, igazgatási és költségvetési ismeretekre is figyelemmel aszerint kell kinevezni, hogy mennyire jártasak az Ügynökség alapvető tevékenységeinek terén. Az igazgatótanács munkájának folyamatossága érdekében valamennyi fél törekszik arra, hogy korlátozza az igazgatótanácson belüli képviselőinek fluktuációját. Valamennyi fél törekszik a nemek kiegyensúlyozott képviseletére az igazgatótanácsban.

(3)   Az igazgatótanács tagjait, valamint az adott tagot távollétében helyettesítő póttagokat a tagállamok és a Bizottság nevezi ki.

(4)   A tagok hivatali ideje négy év, amely megújítható.

(5)   Harmadik országok képviselőinek részvételét, valamint annak feltételeit – adott esetben – a 75. cikkben meghatározott szabályokkal összhangban kell megállapítani.

48. cikk

Az igazgatótanács elnöke

(1)   Az igazgatótanács szavazásra jogosult tagjainak kétharmados többségével választja meg a tagállamok képviselői közül az elnököt, valamint tagjai közül az elnökhelyettest.

Az elnökhelyettes helyettesíti az elnököt, ha az elnök nem tudja ellátni feladatait.

(2)   Az elnök és az elnökhelyettes hivatali ideje négy év, amely egy alkalommal megújítható. Amennyiben azonban igazgatótanácsi tagságuk elnöki vagy alelnöki megbízatásuk idején jár le, ezzel egyidejűleg elnöki vagy alelnöki megbízatásuk is automatikusan lejár.

49. cikk

Ülések

(1)   Az igazgatótanács üléseit az eljárási szabályzatnak megfelelően kell lefolytatni, és az üléseket az igazgatótanács elnökének kell összehívnia. Az üléseken az Ügynökség ügyvezető igazgatója is részt vesz, kivéve, ha részvétele az elnök megállapítása szerint összeférhetetlenséget eredményezhet, vagy ha az igazgatótanács a 70. cikkel kapcsolatos döntést készül hozni, az 51. cikk (1) bekezdésének i. pontjával összhangban.

Az igazgatótanács meghívhat egyéb olyan személyeket is, akiknek a véleménye megfontolásra méltó lehet, hogy megfigyelőként részt vegyenek egyes konkrét napirendi pontok megtárgyalásában.

(2)   Az igazgatótanács évente legalább kétszer ülésezik. Összeül továbbá az elnöke kezdeményezésére, a Bizottság, tagjai többségének kérésére és a tagállamok igazgatótanácsi képviselői egyharmadának a kérésére is.

(3)   Bizalmas ügy vagy összeférhetetlenség esetén az igazgatótanács határozhat a napirend egyes pontjainak az érintett tagok jelenléte nélkül történő vizsgálatáról. Ez nem érinti a tagállamok és a Bizottság azon jogát, hogy póttag vagy bármely más személy révén képviseltessék magukat. E rendelkezés alkalmazásának részletes szabályait az igazgatótanács eljárási szabályzatában kell megállapítani.

50. cikk

A szavazás módja

E rendelet eltérő rendelkezése hiányában az igazgatótanács a szavazásra jogosult tagok abszolút többségével hozza meg határozatait. Minden szavazásra jogosult tag egy szavazattal rendelkezik.

51. cikk

Az igazgatótanács feladatai

(1)   Az Ügynökség feladatai ellátásának biztosítása érdekében az igazgatótanács:

| a) | elfogadja az Ügynökség előző évi tevékenységeire vonatkozó éves jelentést, július 1-jéig eljuttatja az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, a Bizottságnak és a Számvevőszéknek, valamint közzéteszi azt; |
| --- | --- |

a)

elfogadja az Ügynökség előző évi tevékenységeire vonatkozó éves jelentést, július 1-jéig eljuttatja az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, a Bizottságnak és a Számvevőszéknek, valamint közzéteszi azt;

| b) | a Bizottság véleményének kézhezvételét követően és az 52. cikkel összhangban a szavazásra jogosult tagjai kétharmados többségével évente elfogadja az Ügynökség programozási dokumentumát; |
| --- | --- |

b)

a Bizottság véleményének kézhezvételét követően és az 52. cikkel összhangban a szavazásra jogosult tagjai kétharmados többségével évente elfogadja az Ügynökség programozási dokumentumát;

| c) | a 10. fejezettel összhangban a szavazásra jogosult tagjai kétharmados többségével elfogadja az Ügynökség éves költségvetését, és ellátja az Ügynökség költségvetéséhez kapcsolódó egyéb feladatokat; |
| --- | --- |

c)

a 10. fejezettel összhangban a szavazásra jogosult tagjai kétharmados többségével elfogadja az Ügynökség éves költségvetését, és ellátja az Ügynökség költségvetéséhez kapcsolódó egyéb feladatokat;

| d) | eljárásokat állapít meg az ügyvezető igazgató általi döntéshozatal tekintetében; |
| --- | --- |

d)

eljárásokat állapít meg az ügyvezető igazgató általi döntéshozatal tekintetében;

| e) | elfogadja a 11., a 33. és a 34. cikk szerinti, a látogatásokra, ellenőrzésekre és vizsgálatokra vonatkozó szabályzatot, munkamódszereket és eljárásokat; |
| --- | --- |

e)

elfogadja a 11., a 33. és a 34. cikk szerinti, a látogatásokra, ellenőrzésekre és vizsgálatokra vonatkozó szabályzatot, munkamódszereket és eljárásokat;

| f) | megállapítja eljárási szabályzatát; |
| --- | --- |

f)

megállapítja eljárási szabályzatát;

| g) | elfogadja és aktualizálja a 39. cikkben említett információközlési és terjesztési terveket; |
| --- | --- |

g)

elfogadja és aktualizálja a 39. cikkben említett információközlési és terjesztési terveket;

| h) | a (2) bekezdésében foglalt feltételek mellett az Ügynökség személyzete tekintetében gyakorolja az 259/68/EGK, Euratom, ESZAK tanácsi rendelettel (23) meghatározott, az Európai Unió tisztviselőinek személyzeti szabályzatában és az Unió egyéb alkalmazottainak alkalmazási feltételeiben (a továbbiakban: „személyzeti szabályzat” és „egyéb alkalmazottakra vonatkozó alkalmazási feltételek”) a kinevezésre jogosult hatóságra, valamint a szerződéskötésre jogosult hatóságra ruházott kinevezési hatásköröket; |
| --- | --- |

h)

a (2) bekezdésében foglalt feltételek mellett az Ügynökség személyzete tekintetében gyakorolja az 259/68/EGK, Euratom, ESZAK tanácsi rendelettel (23) meghatározott, az Európai Unió tisztviselőinek személyzeti szabályzatában és az Unió egyéb alkalmazottainak alkalmazási feltételeiben (a továbbiakban: „személyzeti szabályzat” és „egyéb alkalmazottakra vonatkozó alkalmazási feltételek”) a kinevezésre jogosult hatóságra, valamint a szerződéskötésre jogosult hatóságra ruházott kinevezési hatásköröket;

| i) | megindokolt döntéseket hoz a mentességek felfüggesztésével kapcsolatban az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló 7. jegyzőkönyv 17. cikkével összhangban; |
| --- | --- |

i)

megindokolt döntéseket hoz a mentességek felfüggesztésével kapcsolatban az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló 7. jegyzőkönyv 17. cikkével összhangban;

| j) | a személyzeti szabályzat 110. cikkében előírt eljárással összhangban jóváhagyás céljából benyújtja a Bizottságnak a személyzeti szabályzathoz és az egyéb alkalmazottakra vonatkozó alkalmazási feltételekhez kapcsolódó végrehajtási szabályokat, amennyiben azok eltérnek a Bizottság által elfogadott végrehajtási szabályoktól; |
| --- | --- |

j)

a személyzeti szabályzat 110. cikkében előírt eljárással összhangban jóváhagyás céljából benyújtja a Bizottságnak a személyzeti szabályzathoz és az egyéb alkalmazottakra vonatkozó alkalmazási feltételekhez kapcsolódó végrehajtási szabályokat, amennyiben azok eltérnek a Bizottság által elfogadott végrehajtási szabályoktól;

| k) | a 68. cikknek megfelelően a szavazásra jogosult tagok kétharmados többségével kinevezi az ügyvezető igazgatót, akinek hivatali idejét ugyanilyen módon meghosszabbíthatja, vagy akit visszahívhat hivatalából; |
| --- | --- |

k)

a 68. cikknek megfelelően a szavazásra jogosult tagok kétharmados többségével kinevezi az ügyvezető igazgatót, akinek hivatali idejét ugyanilyen módon meghosszabbíthatja, vagy akit visszahívhat hivatalából;

| l) | az 53. cikknek megfelelően a szavazásra jogosult tagok kétharmados többségével kinevezi az ügyvezető testület tagjait; |
| --- | --- |

l)

az 53. cikknek megfelelően a szavazásra jogosult tagok kétharmados többségével kinevezi az ügyvezető testület tagjait;

| m) | meghatalmazást fogad el az ügyvezető testületnek az 53. cikk szerinti feladataira vonatkozóan; |
| --- | --- |

m)

meghatalmazást fogad el az ügyvezető testületnek az 53. cikk szerinti feladataira vonatkozóan;

| n) | meghozza a 75. cikk (2) bekezdésében említett szabályokra vonatkozó határozatokat; |
| --- | --- |

n)

meghozza a 75. cikk (2) bekezdésében említett szabályokra vonatkozó határozatokat;

| o) | az 55. cikkel és az 56. cikk (4) bekezdésével összhangban a szavazásra jogosult tagok kétharmados többségével kinevezi a fellebbezési tanácsok tagjait, akiket ugyanilyen módon visszahívhat hivatalukból; |
| --- | --- |

o)

az 55. cikkel és az 56. cikk (4) bekezdésével összhangban a szavazásra jogosult tagok kétharmados többségével kinevezi a fellebbezési tanácsok tagjait, akiket ugyanilyen módon visszahívhat hivatalukból;

| p) | határozatot fogad el, amelyben meghatározza a nemzeti szakértőknek az Ügynökséghez való, a 69. cikkel összhangban történő kirendelésére vonatkozó szabályokat; |
| --- | --- |

p)

határozatot fogad el, amelyben meghatározza a nemzeti szakértőknek az Ügynökséghez való, a 69. cikkel összhangban történő kirendelésére vonatkozó szabályokat;

| q) | a csalási kockázatokkal arányos, csalás elleni stratégiát fogad el, figyelembe véve a végrehajtandó intézkedések költség- haszon elemzését; |
| --- | --- |

q)

a csalási kockázatokkal arányos, csalás elleni stratégiát fogad el, figyelembe véve a végrehajtandó intézkedések költség- haszon elemzését;

| r) | biztosítja az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) vizsgálataiból és a különböző belső vagy külső ellenőrzési jelentésekből és értékelésekből eredő megállapításoknak és ajánlásoknak megfelelő nyomonkövetési intézkedéseket, és ellenőrzi, hogy az ügyvezető igazgató meghozta-e a megfelelő intézkedéseket; |
| --- | --- |

r)

biztosítja az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) vizsgálataiból és a különböző belső vagy külső ellenőrzési jelentésekből és értékelésekből eredő megállapításoknak és ajánlásoknak megfelelő nyomonkövetési intézkedéseket, és ellenőrzi, hogy az ügyvezető igazgató meghozta-e a megfelelő intézkedéseket;

| s) | szabályokat fogad el az igazgatótanács és a fellebbezési tanács tagjait, a munkacsoportok és az 5. cikk (2) bekezdésében említett csoportok munkájában részt vevőket, valamint a személyzeti szabályzat hatályán kívül eső személyzeti tagokat érintő összeférhetetlenségek megelőzésére és kezelésére. E szabályok rendelkezéseket tartalmaznak az érdekeltségi nyilatkozatokra és adott esetben a munkaviszony megszűnése utáni kérdésekre vonatkozóan; |
| --- | --- |

s)

szabályokat fogad el az igazgatótanács és a fellebbezési tanács tagjait, a munkacsoportok és az 5. cikk (2) bekezdésében említett csoportok munkájában részt vevőket, valamint a személyzeti szabályzat hatályán kívül eső személyzeti tagokat érintő összeférhetetlenségek megelőzésére és kezelésére. E szabályok rendelkezéseket tartalmaznak az érdekeltségi nyilatkozatokra és adott esetben a munkaviszony megszűnése utáni kérdésekre vonatkozóan;

| t) | iránymutatásokat fogad el, valamint a 76. cikk rendelkezéseit figyelembe véve meghatározza, hogy milyen főbb elemeket kell tartalmazniuk az Ügynökség és a nemzeti biztonsági hatóságok között megkötendő együttműködési megállapodásoknak; |
| --- | --- |

t)

iránymutatásokat fogad el, valamint a 76. cikk rendelkezéseit figyelembe véve meghatározza, hogy milyen főbb elemeket kell tartalmazniuk az Ügynökség és a nemzeti biztonsági hatóságok között megkötendő együttműködési megállapodásoknak;

| u) | keretmodellt fogad el a kérelmezők által fizetendő díjaknak a 76. cikk (2) bekezdése szerinti, a 14., 20. és 21. cikk céljára történő pénzügyi felosztására vonatkozóan; |
| --- | --- |

u)

keretmodellt fogad el a kérelmezők által fizetendő díjaknak a 76. cikk (2) bekezdése szerinti, a 14., 20. és 21. cikk céljára történő pénzügyi felosztására vonatkozóan;

| v) | eljárásokat határoz meg az Ügynökségnek és személyzetének a tagállami bírósági eljárásokban való közreműködésére vonatkozóan; |
| --- | --- |

v)

eljárásokat határoz meg az Ügynökségnek és személyzetének a tagállami bírósági eljárásokban való közreműködésére vonatkozóan;

| w) | az 5. cikk (5) és (9) bekezdésében említettek szerint elfogadja a munkacsoportok és egyéb csoportok eljárási szabályzatát, valamint az azok tagjainak utazási és tartózkodási költségeire vonatkozó díjtáblázatot; |
| --- | --- |

w)

az 5. cikk (5) és (9) bekezdésében említettek szerint elfogadja a munkacsoportok és egyéb csoportok eljárási szabályzatát, valamint az azok tagjainak utazási és tartózkodási költségeire vonatkozó díjtáblázatot;

| x) | tagjai közül kinevez egy megfigyelőt, aki figyelemmel kíséri az ügyvezető igazgató kinevezése céljából a Bizottság által követendő kiválasztási eljárást; |
| --- | --- |

x)

tagjai közül kinevez egy megfigyelőt, aki figyelemmel kíséri az ügyvezető igazgató kinevezése céljából a Bizottság által követendő kiválasztási eljárást;

| y) | a 74. cikk (1) bekezdésében meghatározott szavazási szabályokkal összhangban elfogadja az 1. rendelet (24) végrehajtását szolgáló megfelelő szabályokat. |
| --- | --- |

y)

a 74. cikk (1) bekezdésében meghatározott szavazási szabályokkal összhangban elfogadja az 1. rendelet (24) végrehajtását szolgáló megfelelő szabályokat.

(2)   Az igazgatótanács a személyzeti szabályzat 110. cikkében foglalt eljárásnak megfelelően a személyzeti szabályzat 2. cikkének (1) bekezdése és az egyéb alkalmazottakra vonatkozó alkalmazási feltételek 6. cikke alkalmazásában határozatot fogad el a vonatkozó kinevezési hatásköröknek az ügyvezető igazgatóra történő átruházásáról és azon feltételek meghatározásáról, amelyek mellett a hatáskör-átruházás felfüggeszthető. Az ügyvezető igazgató jogosult e hatáskörök továbbruházására. Az ügyvezető igazgató az igazgatótanácsot tájékoztatja e hatáskör-továbbruházásokról.

Az első albekezdés alkalmazásában, amennyiben rendkívüli körülmények azt szükségessé teszik, az igazgatótanács határozat útján ideiglenesen felfüggesztheti az ügyvezető igazgatóra ruházott és ez utóbbi által továbbruházott kinevezési hatásköröket, és azokat maga gyakorolhatja, vagy tagjainak egyikére vagy az ügyvezető igazgató kivételével valamely másik munkatársra ruházhatja. A felhatalmazottnak jelentést kell tennie az igazgatótanácsnak a rá ruházott hatáskör gyakorlásáról.

52. cikk

Programozási dokumentum

(1)   Az igazgatótanács a Bizottság véleményét figyelembe véve minden évben november 30-ig elfogadja az éves és többéves munkaprogramot is tartalmazó programozási dokumentumot, és továbbítja azt a tagállamoknak, az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, a Bizottságnak és a 38. cikkben említett hálózatoknak. Az éves munkaprogram az Ügynökség által az adott évben elvégzendő feladatokat tartalmazza.

Az igazgatótanács kidolgozza a programozási dokumentum elfogadása – többek között az érdekelt felekkel folytatandó konzultáció – céljából alkalmazandó, megfelelő eljárásokat.

(2)   A programozási dokumentum az Unió általános költségvetésének végleges elfogadását követően válik véglegessé, és ha szükséges, annak megfelelően kiigazításra kerül.

Amennyiben a Bizottság a programozási dokumentum elfogadása után 15 napon belül jelzi, hogy nem ért egyet a dokumentummal, az igazgatótanács újra megvizsgálja a programot, és két hónapon belül, második olvasatban, szükség esetén módosított formában, vagy a szavazásra jogosult tagok – a Bizottság valamennyi képviselőjét is beleértve – kétharmados többségével, vagy a tagállamok képviselőinek egyhangú szavazatával, elfogadja azt.

(3)   Az Ügynökség az éves munkaprogramjában minden tevékenység esetében megállapítja a követendő célokat. A tevékenységalapú költségvetés-tervezés és irányítás elveivel, valamint a 8. cikk (2) bekezdésében előírt előzetes hatásvizsgálati eljárással összhangban főszabályként minden tevékenységet egyértelműen össze kell kapcsolni a végrehajtásához szükséges költségvetési és emberi erőforrásokkal.

(4)   Ha szükséges, az igazgatótanács az Ügynökség új feladattal történő felruházása esetén módosítja az elfogadott programozási dokumentumot. Az új feladat munkaprogramba történő felvételét megelőzően a 8. cikk (2) bekezdésével összhangban meg kell vizsgálni annak humánerőforrás- és költségvetési vonzatait, és a feladat felvétele más feladatok elhalasztására vonatkozó határozat meghozatalától függhet.

(5)   Az Ügynökség többéves munkaprogramjában meg kell határozni az átfogó stratégiai tervet, beleértve a célokat, a várt eredményeket és a teljesítménymutatókat. Meg kell határozni továbbá a forrásokra vonatkozó tervet, a többéves költségvetést és a személyzeti kérdéseket is beleértve. A többéves munkaprogram tervezetéről konzultálni kell az Európai Parlamenttel.

A források tervezését évente frissíteni kell. A stratégiai programozást adott esetben és különösen a 82. cikkben említett értékelés és felülvizsgálat eredménye alapján naprakésszé kell tenni.

53. cikk

Az ügyvezető testület

(1)   Az igazgatótanács munkáját ügyvezető testület segíti.

(2)   Az ügyvezető testület feladata az igazgatótanács által elfogadandó határozatok előkészítése. Sürgős és indokolt esetben az ügyvezető testület az igazgatótanács által adott megbízás alapján és az igazgatótanács nevében bizonyos ideiglenes határozatokat hoz, különösen igazgatási és költségvetési ügyekben.

Az ügyvezető testület az igazgatótanáccsal közösen, többek között az ügyvezető igazgató megfelelő intézkedései révén biztosítja az OLAF vizsgálataiból és a különböző belső vagy külső ellenőrzési jelentésekből és értékelésekből származó eredményeknek és ajánlásoknak megfelelő nyomonkövetési intézkedéseket.

Az ügyvezető testület az igazgatási és költségvetési irányítás felügyeletének megerősítése céljából, az ügyvezető igazgató 54. cikkben meghatározott feladatainak sérelme nélkül, segítséget és tanácsadást nyújt az ügyvezető igazgató részére az igazgatótanácsi határozatok végrehajtásához.

(3)   Az ügyvezető testület a következő tagokból áll:

| a) | az igazgatótanács elnöke; |
| --- | --- |

a)

az igazgatótanács elnöke;

| b) | az igazgatótanács négy olyan tagja, akik valamely tagállamot képviselik; és |
| --- | --- |

b)

az igazgatótanács négy olyan tagja, akik valamely tagállamot képviselik; és

| c) | az igazgatótanács egy olyan tagja, aki a Bizottságot képviseli. |
| --- | --- |

c)

az igazgatótanács egy olyan tagja, aki a Bizottságot képviseli.

Az igazgatótanács elnöke egyben az ügyvezető testület elnöke is.

Az igazgatótanács a négy tagállami képviselőt és póttagjaikat szakértelmük és releváns szakmai tapasztalataik alapján jelöli ki. Kijelölésükkor az igazgatótanácsnak törekednie kell a nemek kiegyensúlyozott képviseletének biztosítására az ügyvezető testületen belül.

(4)   Az ügyvezető testület tagjainak hivatali ideje azonos az igazgatótanács tagjainak hivatali idejével, kivéve, ha az igazgatótanács rövidebb időtartamot határoz meg.

(5)   Az ügyvezető testület legalább háromhavonként ülésezik, és az üléseket lehetőség szerint az igazgatótanács ülései előtt legalább két héttel kell megtartani. Az ügyvezető testület elnöke a testület tagjainak, illetve az igazgatótanácsnak a kérésére további üléseket is összehívhat.

(6)   Az ügyvezető testület eljárási szabályzatát az igazgatótanács határozza meg; az igazgatótanácsot rendszeres időközönként tájékoztatni kell az ügyvezető testület munkájáról, és a rendelkezésére kell bocsátani az ügyvezető testület dokumentumait.

54. cikk

Az ügyvezető igazgató feladatai

(1)   Az Ügynökséget az ügyvezető igazgató vezeti, aki feladatainak elvégzésében teljesen független. Az ügyvezető igazgató a tevékenységéért az igazgatótanácsnak tartozik felelősséggel.

(2)   Az ügyvezető igazgató – a Bizottság, az igazgatótanács vagy az ügyvezető testület hatáskörének sérelme nélkül – egyik kormánytól vagy más szervtől sem kérhet vagy fogadhat el utasítást.

(3)   Az Európai Parlament vagy a Tanács erre vonatkozó felkérése esetén, az ügyvezető igazgató az adott intézménynek beszámol a feladatai ellátásáról.

(4)   Az ügyvezető igazgató képviseli az Ügynökséget és elfogadja az Ügynökség határozatait, ajánlásait, véleményeit és más hivatalos aktusait.

(5)   Az ügyvezető igazgató feladata az Ügynökség adminisztratív irányítása és az e rendelet által rábízott feladatok végrehajtása. Az ügyvezető igazgató feladatai különösen a következők:

| a) | az Ügynökség napi szintű ügyvitele; |
| --- | --- |

a)

az Ügynökség napi szintű ügyvitele;

| b) | az igazgatótanács által elfogadott határozatok végrehajtása; |
| --- | --- |

b)

az igazgatótanács által elfogadott határozatok végrehajtása;

| c) | a programozási dokumentum összeállítása, valamint a Bizottsággal folytatott konzultációt követően az igazgatótanács elé terjesztése; |
| --- | --- |

c)

a programozási dokumentum összeállítása, valamint a Bizottsággal folytatott konzultációt követően az igazgatótanács elé terjesztése;

| d) | a programozási dokumentum végrehajtása és amennyiben lehetséges, a Bizottság segítség iránti kéréseinek teljesítése, amelyek az Ügynökség e rendelet szerinti feladataival kapcsolatosak; |
| --- | --- |

d)

a programozási dokumentum végrehajtása és amennyiben lehetséges, a Bizottság segítség iránti kéréseinek teljesítése, amelyek az Ügynökség e rendelet szerinti feladataival kapcsolatosak;

| e) | az Ügynökség tevékenységeire vonatkozó éves jelentés konszolidált változatának kidolgozása, ideértve az engedélyezésre jogosult tisztviselő nyilatkozatát, amelyben kijelenti, hogy ésszerű bizonyossággal rendelkezik az 1271/2013/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 47. cikke (1) bekezdésének b) pontjával és e rendelet 51. cikke (1) bekezdésének a) pontjával összhangban, valamint a jelentés benyújtása az igazgatótanácsnak értékelés és elfogadás céljából; |
| --- | --- |

e)

az Ügynökség tevékenységeire vonatkozó éves jelentés konszolidált változatának kidolgozása, ideértve az engedélyezésre jogosult tisztviselő nyilatkozatát, amelyben kijelenti, hogy ésszerű bizonyossággal rendelkezik az 1271/2013/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 47. cikke (1) bekezdésének b) pontjával és e rendelet 51. cikke (1) bekezdésének a) pontjával összhangban, valamint a jelentés benyújtása az igazgatótanácsnak értékelés és elfogadás céljából;

| f) | a szükséges lépések megtétele, különösen a belső igazgatási utasítások elfogadása és a rendelkezések közzététele az Ügynökség e rendelettel összhangban álló működésének biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

f)

a szükséges lépések megtétele, különösen a belső igazgatási utasítások elfogadása és a rendelkezések közzététele az Ügynökség e rendelettel összhangban álló működésének biztosítása érdekében;

| g) | hatékony ellenőrző rendszer létrehozása az Ügynökség eredményeinek a működési célkitűzéseivel való összehasonlítására, és az elismert szakmai szabványoknak megfelelő rendszeres értékelési rendszer létrehozása; |
| --- | --- |

g)

hatékony ellenőrző rendszer létrehozása az Ügynökség eredményeinek a működési célkitűzéseivel való összehasonlítására, és az elismert szakmai szabványoknak megfelelő rendszeres értékelési rendszer létrehozása;

| h) | a g) pontban említett ellenőrző és értékelési rendszerek alapján évente általános jelentéstervezet kidolgozása, majd annak benyújtása az igazgatótanácshoz; |
| --- | --- |

h)

a g) pontban említett ellenőrző és értékelési rendszerek alapján évente általános jelentéstervezet kidolgozása, majd annak benyújtása az igazgatótanácshoz;

| i) | az Ügynökség bevételi és kiadási előirányzat-tervezetének az 64. cikk alapján történő kidolgozása és a költségvetés 65. cikk alapján történő végrehajtása; |
| --- | --- |

i)

az Ügynökség bevételi és kiadási előirányzat-tervezetének az 64. cikk alapján történő kidolgozása és a költségvetés 65. cikk alapján történő végrehajtása;

| j) | a szükséges intézkedések meghozatala a nemzeti biztonsági hatóságok, a vizsgáló testületek és a képviseleti testületek 38. cikkben említett hálózatai munkájának nyomon követése érdekében; |
| --- | --- |

j)

a szükséges intézkedések meghozatala a nemzeti biztonsági hatóságok, a vizsgáló testületek és a képviseleti testületek 38. cikkben említett hálózatai munkájának nyomon követése érdekében;

| k) | cselekvési terv kidolgozása a belső és külső ellenőrzési jelentések és értékelések következtetései, valamint az OLAF vizsgálatainak következtetései nyomán meghozandó intézkedésekre vonatkozóan, valamint évente kétszeri beszámoló a Bizottságnak és rendszeres beszámoló az igazgatótanácsnak az elért eredményekről; |
| --- | --- |

k)

cselekvési terv kidolgozása a belső és külső ellenőrzési jelentések és értékelések következtetései, valamint az OLAF vizsgálatainak következtetései nyomán meghozandó intézkedésekre vonatkozóan, valamint évente kétszeri beszámoló a Bizottságnak és rendszeres beszámoló az igazgatótanácsnak az elért eredményekről;

| l) | az Unió pénzügyi érdekeinek védelme csalás, vesztegetés és egyéb illegális tevékenységek elleni megelőző intézkedések alkalmazásával, hatékony ellenőrzésekkel, illetve szabálytalanságok észlelése esetén a jogtalanul kifizetett összegek behajtásával és adott esetben hatékony, arányos és visszatartó erejű közigazgatási szankciók és pénzbírságok kiszabásával; |
| --- | --- |

l)

az Unió pénzügyi érdekeinek védelme csalás, vesztegetés és egyéb illegális tevékenységek elleni megelőző intézkedések alkalmazásával, hatékony ellenőrzésekkel, illetve szabálytalanságok észlelése esetén a jogtalanul kifizetett összegek behajtásával és adott esetben hatékony, arányos és visszatartó erejű közigazgatási szankciók és pénzbírságok kiszabásával;

| m) | az Ügynökség csalás elleni stratégiájának kidolgozása és annak benyújtása jóváhagyásra az igazgatótanácshoz; |
| --- | --- |

m)

az Ügynökség csalás elleni stratégiájának kidolgozása és annak benyújtása jóváhagyásra az igazgatótanácshoz;

| n) | az Ügynökség pénzügyi szabályzata tervezetének elkészítése, hogy az igazgatótanács a 66. cikk értelmében elfogadhassa azt, valamint a szabályzat végrehajtási szabályainak kidolgozása; |
| --- | --- |

n)

az Ügynökség pénzügyi szabályzata tervezetének elkészítése, hogy az igazgatótanács a 66. cikk értelmében elfogadhassa azt, valamint a szabályzat végrehajtási szabályainak kidolgozása;

| o) | a 76. cikkel összhangban együttműködési megállapodások megkötése a nemzeti biztonsági hatóságokkal az Ügynökség nevében. |
| --- | --- |

o)

a 76. cikkel összhangban együttműködési megállapodások megkötése a nemzeti biztonsági hatóságokkal az Ügynökség nevében.

55. cikk

Fellebbezési tanácsok létrehozása és összetétele

(1)   Az igazgatótanács döntése alapján az Ügynökség egy vagy több fellebbezési tanácsot hoz létre, amelyek feladata az 58. és a 61. cikkben említett fellebbezési és választott bírósági eljárások lefolytatása.

(2)   Minden fellebbezési tanács egy elnökből és két másik tagból áll. Az elnököt és a tagokat távollétük vagy összeférhetetlenség esetén póttagok helyettesítik.

(3)   A fellebbezési tanács létrehozásáról és összetételéről vagy eseti alapon kell dönteni, vagy az létrehozható legfeljebb négy évre állandó testületként. Mindkét esetben az alábbi eljárás alkalmazandó:

| a) | a Bizottság nyílt kiválasztási eljárást követően, a jelöltek szakértelme és releváns tapasztalata alapján összeállítja a kiválasztott szakértők jegyzékét; |
| --- | --- |

a)

a Bizottság nyílt kiválasztási eljárást követően, a jelöltek szakértelme és releváns tapasztalata alapján összeállítja a kiválasztott szakértők jegyzékét;

| b) | az elnököt, a többi tagot és a póttagokat az igazgatótanács jelöli ki az a) pontban említett jegyzékből. Amennyiben a fellebbezési tanács nem állandó testületként jön létre, az igazgatótanács figyelembe veszi a fellebbezés vagy választott bíráskodás jellegét és tartalmát, és az 57. cikkel összhangban biztosítja, hogy ne álljon fenn összeférhetetlenség. |
| --- | --- |

b)

az elnököt, a többi tagot és a póttagokat az igazgatótanács jelöli ki az a) pontban említett jegyzékből. Amennyiben a fellebbezési tanács nem állandó testületként jön létre, az igazgatótanács figyelembe veszi a fellebbezés vagy választott bíráskodás jellegét és tartalmát, és az 57. cikkel összhangban biztosítja, hogy ne álljon fenn összeférhetetlenség.

(4)   A fellebbezési tanács felkérheti az igazgatótanácsot további két tag és póttagjaik kijelölésére a (3) bekezdés a) pontjában említett jegyzékből, amennyiben úgy véli, hogy a fellebbezés jellege ezt megkívánja.

(5)   A Bizottság az Ügynökség javaslata alapján és az igazgatótanáccsal folytatott konzultációt követően meghatározza a fellebbezési tanács(ok) eljárási szabályzatát, ideértve a szavazásra vonatkozó szabályokat, a fellebbezés benyújtására vonatkozó eljárással és a tagjai költségtérítésének feltételeivel kapcsolatos szabályokat is. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 81. cikk (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

(6)   A fellebbezési tanácsok az eljárás kezdeti, vizsgálati szakaszában kikérhetik az érintett tagállamok szakértőinek véleményét, különösen a vonatkozó nemzeti jogszabályok egyértelművé tétele céljából.

56. cikk

A fellebbezési tanácsok tagjai

(1)   Az állandó testületként létrehozott fellebbezési tanács tagjainak és póttagjainak hivatali ideje legfeljebb négy év, amely egy alkalommal megújítható. Egyéb esetben a hivatali idő a fellebbezési vagy választott bírósági eljárás időtartamára korlátozódik.

(2)   A fellebbezési tanács tagjainak a fellebbezésben vagy a választott bíráskodásban részt vevő felektől függetlennek kell lenniük, és az Ügynökségen belül más feladatokat nem végezhetnek. Tanácskozásaik és döntéseik meghozatala tekintetében nem utasíthatók, és esetükben nem állhat fenn összeférhetetlenség.

(3)   A fellebbezési tanácsok tagjai nem lehetnek az Ügynökség alkalmazottai, és az adott fellebbezési vagy választott bírósági eljárásban való tényleges részvételük után kell díjazást kapniuk.

(4)   A fellebbezési tanácsok tagjai nem mozdíthatók el hivatali idejük folyamán a hivatalukból, kivéve, ha komoly indok áll fenn az eltávolításukra, és az igazgatótanács ilyen értelmű döntést hoz.

(5)   A fellebbezési tanácsok tagjai a hivatali idejük alatt nem törölhetők a kiválasztott szakértők jegyzékéből, kivéve, ha komoly indok áll fenn az eltávolításukra, és a Bizottság ilyen értelmű döntést hoz.

57. cikk

Kizárás és kifogásolás

(1)   A fellebbezési tanácsok tagjai nem vehetnek részt a fellebbezési vagy választott bírósági eljárásban, ha abban bármilyen személyes érdekeltségük van, ha azt megelőzően az eljárás egyik felének képviselőjeként jártak el, vagy ha szerepük volt a fellebbezés tárgyát képező döntésben.

(2)   A fellebbezési tanács bármely olyan tagjának, aki úgy ítéli meg, hogy az (1) bekezdésben említett okok valamelyike miatt vagy más ok miatt nem helyénvaló, hogy ő maga vagy bármelyik másik tag részt vegyen a fellebbezési vagy választott bírósági eljárásban, erről tájékoztatnia kell a fellebbezési tanácsot, amely az igazgatótanács által az 51. cikk (1) bekezdésének s) pontja szerint elfogadott szabályok alapján dönt az érintett személy kizárásáról.

(3)   A fellebbezési vagy választott bírósági eljárás felei az 55. cikk (5) bekezdése szerint elfogadott eljárási szabályzattal összhangban kifogást emelhetnek a fellebbezési tanács bármely tagjával szemben az e cikk (1) bekezdésében felsorolt indokok alapján, vagy ha kétség merül fel az adott tag pártatlanságával kapcsolatban. Az érintett tag állampolgársága nem képezheti kifogás alapját.

(4)   A (3) bekezdés szerinti kifogás kizárólag akkor fogadható el, ha azt a fellebbezési tanács előtti eljárás megkezdése előtt jelentik be, vagy abban az esetben, ha a kifogás alapjául szolgáló információ az eljárás megkezdése után válik ismertté, a fellebbezési tanács eljárási szabályzatában megállapított határidőkön belül. A fellebbezési tanács érintett tagját értesíteni kell a kifogásról, és nyilatkoznia kell arról, hogy beleegyezik-e a kizárásba. Amennyiben az érintett tag nem egyezik bele a kizárásba, a fellebbezési tanács az eljárási szabályzatában megállapított határidőn belül dönt az ügyben, amennyiben pedig az érintett tag nem válaszol, a válaszadásra megadott határidő lejártát követően határoz a kérdésben.

(5)   A fellebbezési tanácsok a (2), a (3) és a (4) bekezdésben meghatározott esetekben teendő intézkedésekről az érintett tag részvétele nélkül határoznak. Az ilyen határozat meghozatala céljából az érintett tagot póttagja helyettesíti a fellebbezési tanácsban. A fellebbezési tanács által hozott határozatokról tájékoztatni kell az igazgatótanácsot.

58. cikk

Fellebbezéssel megtámadható határozatok és mulasztások

(1)   A fellebbezési tanács előtt fellebbezéssel lehet élni az Ügynökség által a 14., 20., 21. és 22. cikk szerint hozott határozatok ellen, vagy akkor, ha az Ügynökség a megállapított határidőn belül nem hoz intézkedést a 60. cikkben említett közbenső felülvizsgálat elvégzését követően.

(2)   Az (1) bekezdésnek megfelelően benyújtott fellebbezésnek nincsen felfüggesztő hatálya. Mindazonáltal az érintett felek kérésére a fellebbezési tanács úgy dönthet, hogy az adott fellebbezés felfüggesztő hatályú, feltéve, hogy a fellebbezési tanács szerint a körülmények – például a biztonságra gyakorolt hatások – ezt lehetővé teszik. Ebben az esetben a fellebbezési tanácsnak meg kell indokolnia a döntését.

59. cikk

Fellebbezésre jogosult személyek, határidők és formai követelmények

(1)   Bármely természetes vagy jogi személy fellebbezést nyújthat be az Ügynökség által hozott, a 14., 20. és 21. cikk értelmében neki címzett vagy őt közvetlenül és személyesen érintő határozat ellen, vagy amiatt, hogy az Ügynökség a megállapított határidőn belül nem hoz intézkedést.

(2)   A fellebbezést az 55. cikk (5) bekezdésében említett eljárási szabályzattal összhangban indokolással együtt írásban kell eljuttatni az Ügynökséghez, az attól az időponttól számított két hónapon belül, amikor az érintett személyt értesítették a szóban forgó intézkedésről, illetve – ha az érintettet nem értesítették – az attól az időponttól számított két hónapon belül, amikor az intézkedésről tudomást szerzett.

Az intézkedés elmulasztása miatti fellebbezéseket a vonatkozó cikkben meghatározott határidő lejártától számított két hónapon belül írásban kell eljuttatni az Ügynökséghez.

60. cikk

Közbenső felülvizsgálat

(1)   Ha az Ügynökség úgy ítéli meg, hogy a fellebbezés elfogadható és megalapozott, akkor megváltoztatja az 58. cikk (1) bekezdésében említett határozatot, illetve meghozza az elmulasztott intézkedést. Ez a rendelkezés nem alkalmazandó abban az esetben, ha a megfellebbezett határozat a fellebbezési eljárásban érintett más felet is érint.

(2)   Ha az Ügynökség a fellebbezés kézhezvételét követő egy hónapon belül nem változtatja meg a határozatot, akkor haladéktalanul döntenie kell arról, hogy felfüggeszti-e annak alkalmazását, és át kell utalnia a fellebbezést valamely fellebbezési tanácshoz.

61. cikk

Választott bírósági eljárás

Amennyiben az (EU) 2016/797 irányelv 21. cikkének (7) bekezdése és 24. cikke, valamint az (EU) 2016/798 irányelv 10. cikkének (7) bekezdése és 17. cikkének (5) és (6) bekezdése értelmében az Ügynökség és valamely nemzeti biztonsági hatóság vagy hatóságok nem ért egyet, az érintett nemzeti biztonsági hatóság vagy hatóságok kérésére az ügyben illetékes fellebbezési tanács választott bíróságként jár el. Ebben az esetben a fellebbezési tanácsnak határoznia kell arról, hogy egyetért-e az Ügynökség álláspontjával.

62. cikk

Vizsgálat, valamint a fellebbezés tárgyában hozott és választott bírósági határozatok

(1)   A fellebbezési tanács a fellebbezés benyújtásától számított három hónapon belül határoz arról, hogy vagy eleget tesz a fellebbezési kérelemben foglaltaknak vagy a fellebbezést elutasítja. A fellebbezési tanács a fellebbezés vizsgálatakor, illetve választott bíróságként eljárva az eljárási szabályzatában meghatározott határidőkön belül jár el. Amilyen gyakran szükséges, fel kell szólítania a fellebbezési eljárás feleit arra, hogy a meghatározott határidőkön belül nyújtsák be észrevételeiket a fellebbezési tanács által küldött értesítéseivel vagy a fellebbezési eljárás egyéb feleinek közléseivel kapcsolatban. A fellebbezési eljárások felei jogosultak szóbeli előterjesztés megtételére.

(2)   A választott bírósági eljárás tekintetében az Ügynökség az (EU) 2016/797 irányelv 21. cikkének (7) bekezdésében és az (EU) 2016/798 irányelv 10. cikkének (7) bekezdésében említett eljárásokkal összhangban hozza meg végleges határozatát.

(3)   Amennyiben a fellebbezési tanács azt állapítja meg, hogy a fellebbezés alapos, az ügyet az Ügynökség elé utalja. Az Ügynökség végleges határozatát a fellebbezési tanács megállapításaival összhangban hozza meg, és azt indokolja. Az Ügynökség ennek megfelelően tájékoztatja a fellebbezési eljárásban résztvevő feleket.

63. cikk

Az Európai Unió Bíróságához benyújtható keresetek

(1)   Az Ügynökségnek a 14., 20. és 21. cikk alkalmazásában elfogadott határozataira vonatkozó, megsemmisítés iránti keresetet, illetve az intézkedés meghozatalának az előírt határidőkön belüli elmulasztása miatti keresetet kizárólag az Ügynökségen belüli, az 58. cikk szerinti fellebbezési eljárás lehetőségének kimerítését követően lehet benyújtani az Európai Unió Bíróságához.

(2)   Az Ügynökségnek minden szükséges intézkedést meg kell hoznia az Európai Unió Bírósága ítéletének való megfelelés érdekében.

10. FEJEZET

PÉNZÜGYI RENDELKEZÉSEK

64. cikk

Költségvetés

(1)   Minden pénzügyi évre vonatkozóan – amelyek a naptári éveknek felelnek meg – el kell készíteni az Ügynökség összes bevételének és kiadásának előirányzatát, és ezeket az Ügynökség költségvetésében rögzíteni kell.

(2)   Az egyéb források sérelme nélkül az Ügynökség bevétele a következőkből áll:

| a) | az Unió hozzájárulása és az uniós szervektől kapott összegek; |
| --- | --- |

a)

az Unió hozzájárulása és az uniós szervektől kapott összegek;

| b) | az Ügynökség munkájában a 75. cikk értelmében részt vevő harmadik országok hozzájárulása; |
| --- | --- |

b)

az Ügynökség munkájában a 75. cikk értelmében részt vevő harmadik országok hozzájárulása;

| c) | az Ügynökség által a 14., 20. és 21. cikknek megfelelően kiállított engedélyek és tanúsítványok kérelmezői és birtokosai által fizetett díjak; |
| --- | --- |

c)

az Ügynökség által a 14., 20. és 21. cikknek megfelelően kiállított engedélyek és tanúsítványok kérelmezői és birtokosai által fizetett díjak;

| d) | az Ügynökség által készített kiadványokért, valamint az általa biztosított képzésekért és egyéb szolgáltatásokért felszámított díjak; |
| --- | --- |

d)

az Ügynökség által készített kiadványokért, valamint az általa biztosított képzésekért és egyéb szolgáltatásokért felszámított díjak;

| e) | a tagállamoktól, harmadik országoktól vagy egyéb szervezetektől származó bármely önkéntes pénzügyi hozzájárulás, feltéve, hogy a hozzájárulás átlátható, a költségvetésben egyértelműen feltüntetésre kerül, és nem veszélyezteti az Ügynökség függetlenségét és pártatlanságát. |
| --- | --- |

e)

a tagállamoktól, harmadik országoktól vagy egyéb szervezetektől származó bármely önkéntes pénzügyi hozzájárulás, feltéve, hogy a hozzájárulás átlátható, a költségvetésben egyértelműen feltüntetésre kerül, és nem veszélyezteti az Ügynökség függetlenségét és pártatlanságát.

(3)   Az Ügynökség kiadásai magukban foglalják a személyzeti, igazgatási, infrastrukturális és működési költségeket.

(4)   A bevételeknek és a kiadásoknak egyensúlyban kell lenniük.

(5)   Az igazgatótanácsnak az ügyvezető igazgató által a tevékenységalapú költségvetés-tervezés elvei szerint kidolgozott tervezet alapján minden évben el kell készítenie az Ügynökség bevételeinek és kiadásainak a következő pénzügyi évre szóló becsléskimutatását. Az igazgatótanácsnak legkésőbb január 31-ig meg kell küldenie a Bizottság részére ezt a létszámtervet is magában foglaló előirányzatot.

(6)   A Bizottság a becsléskimutatást az Unió előzetes általános költségvetés-tervezetével együtt továbbítja az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.

(7)   A Bizottság a becsléskimutatás alapján belefoglalja az Unió előzetes általános költségvetés-tervezetébe – amelyet az EUMSZ 314. cikkének megfelelően és az Ügynökség becsléskimutatása és az általános költségvetésre terhelendő hozzájárulás közötti különbségek ismertetésével és indokolásával együtt benyújt az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak – azokat a becsléseket, amelyeket a létszámtervhez szükségesnek tart, és az általános költségvetésre terhelendő támogatás összegét.

(8)   Az Európai Parlament és a Tanács engedélyezi az Ügynökségnek nyújtandó hozzájárulás előirányzatait. Az Európai Parlament és a Tanács elfogadja az Ügynökség létszámtervét.

(9)   Az igazgatótanács a költségvetést a szavazásra jogosult tagok kétharmados többségével fogadja el. Az Ügynökség költségvetése az Unió általános költségvetésének végleges elfogadásával válik véglegessé. Ezt adott esetben megfelelően módosítani kell.

(10)   Az Ügynökség költségvetésére várhatóan jelentős hatást gyakoroló, ingatlanokkal kapcsolatos projektek esetében a 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet (25) 203. cikkét kell alkalmazni.

65. cikk

A költségvetés végrehajtása és ellenőrzése

(1)   Az Ügynökség költségvetését az ügyvezető igazgató hajtja végre.

(2)   Az Ügynökség számvitelért felelős tisztviselője minden pénzügyi évet követően március 1-jéig megküldi a Bizottság számvitelért felelős tisztviselőjének az előzetes beszámolót, az adott pénzügyi év költségvetésének végrehajtásáról és pénzgazdálkodásáról szóló jelentéssel együtt. A Bizottság számvitelért felelős tisztviselője összevonja az intézmények és a decentralizált szervek előzetes beszámolóinak adatait a 966/2012/EU, Euratom rendelet 147. cikkének megfelelően.

(3)   A Bizottság számvitelért felelős tisztviselője minden pénzügyi évet követően március 31-ig megküldi a Számvevőszéknek az Ügynökség előzetes beszámolóját, az adott pénzügyi év költségvetésének végrehajtására és pénzgazdálkodására vonatkozó jelentéssel együtt. Az adott pénzügyi év költségvetésének végrehajtására és pénzgazdálkodására vonatkozó jelentést az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak is továbbítani kell.

A Számvevőszék az EUMSZ 287. cikkének megfelelően megvizsgálja ezeket a beszámolókat. Minden évben jelentést tesz közzé az Ügynökség tevékenységeiről.

(4)   Az Ügynökség előzetes beszámolójára vonatkozó számvevőszéki észrevételek kézhezvételét követően a számvitelért felelős tisztviselő a 966/2012/EU, Euratom rendelet 148. cikkének megfelelően elkészíti az Ügynökség végleges beszámolóját. A végleges beszámolót az ügyvezető igazgató véleményezésre benyújtja az igazgatótanácsnak.

(5)   Az igazgatótanács véleményezi az Ügynökség végleges beszámolóját.

(6)   A számvitelért felelős tisztviselő minden pénzügyi évet követően július 1-jéig megküldi a végleges beszámolót az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, a Bizottságnak és a Számvevőszéknek, az igazgatótanács véleményével együtt.

(7)   Az Ügynökség végleges beszámolóit közzé kell tenni.

(8)   Az ügyvezető igazgató minden egyes pénzügyi évet követően szeptember 30-ig válaszol a Számvevőszék észrevételeire. Ezt a választ az igazgatótanácsnak és a Bizottságnak is meg kell küldenie.

(9)   Az ügyvezető igazgató – 966/2012/EU, Euratom rendelet 165. cikkének (3) bekezdésével összhangban – az Európai Parlament kérésére benyújtja a Parlamentnek az adott pénzügyi évvel kapcsolatos mentesítési eljárás zökkenőmentes lefolytatásához szükséges összes információt.

(10)   Az Európai Parlament a minősített többséggel eljáró Tanács ajánlása alapján az n + 2 év május 15-e előtt mentesítést ad az ügyvezető igazgatónak az n. évre vonatkozó költségvetés végrehajtása tekintetében.

66. cikk

Pénzügyi szabályok

Az Ügynökségre alkalmazandó pénzügyi szabályokat a Bizottsággal folytatott konzultációt követően az igazgatótanács fogadja el. A pénzügyi szabályok nem térhetnek el az 1271/2013/EU felhatalmazáson alapuló rendelettől, kivéve, ha az eltérés az Ügynökség működéséhez kifejezetten szükséges, és a Bizottság ahhoz előzetesen a beleegyezését adta.

11. FEJEZET

SZEMÉLYZET

67. cikk

Általános rendelkezések

(1)   Az Ügynökség személyzetére a személyzeti szabályzatot és az egyéb alkalmazottakra vonatkozó alkalmazási feltételeket, valamint az Unió intézményei által a fent említett személyzeti szabályzat hatálybaléptetése céljából közösen elfogadott szabályokat kell alkalmazni.

(2)   E rendelet 51. cikke (1) bekezdése j) pontjának sérelme nélkül, a személyzeti szabályzat 110. cikkével összhangban, az Ügynökségre analógia útján alkalmazni kell a személyzeti szabályzat és az egyéb alkalmazottakra vonatkozó alkalmazási feltételek hatálybaléptetése céljából a Bizottság által elfogadott végrehajtási szabályokat, ideértve az általános végrehajtási rendelkezéseket is.

(3)   Az összeférhetetlenségek elkerülése érdekében az Ügynökség megfelelő igazgatási intézkedéseket hoz a szolgáltatásai megszervezésére, amelyek között többek között képzések és megelőzési stratégiák szerepelnek.

68. cikk

Ügyvezető igazgató

(1)   Az ügyvezető igazgatót az egyéb alkalmazottakra vonatkozó alkalmazási feltételek 2. cikkének a) pontja értelmében az Ügynökség ideiglenes alkalmazottjaként kell foglalkoztatni.

(2)   Az ügyvezető igazgatót az igazgatótanács nevezi ki érdemei, dokumentált igazgatási és irányítási képességei, valamint a közlekedési ágazatban szerzett ismerete és tapasztalata alapján, a Bizottság által javasolt, legalább három jelöltet tartalmazó listáról; a jelölteket nyílt és átlátható kiválasztási eljárás keretében kell kiválasztani az Európai Unió Hivatalos Lapjában és adott esetben máshol is közzétett álláshirdetés alapján. Az 51. cikk (1) bekezdésének x) pontjában említett megfigyelőnek az igazgatótanács döntését megelőzően jelentést kell tennie az eljárásról.

Az ügyvezető igazgató munkaszerződésének megkötése céljából az Ügynökséget az igazgatótanács elnöke képviseli.

Kinevezését megelőzően az igazgatótanács által kiválasztott jelölt felkérhető arra, hogy az Európai Parlament illetékes bizottsága előtt nyilatkozatot tegyen, és válaszoljon a tagok kérdéseire.

(3)   Az ügyvezető igazgató hivatali ideje öt év. Ezen időszak lejárta előtt a Bizottság értékelést készít, amelyben értékeli az ügyvezető igazgató teljesítményét, valamint az Ügynökség előtt álló jövőbeli feladatokat és kihívásokat.

(4)   Az igazgatótanács a Bizottság (3) bekezdésben említett értékelést figyelembe vevő javaslata alapján eljárva egyszer, legfeljebb öt évvel meghosszabbíthatja az ügyvezető igazgató hivatali idejét.

(5)   Amennyiben az igazgatótanács meg kívánja hosszabbítani az ügyvezető igazgató hivatali idejét, erről a szándékáról tájékoztatja az Európai Parlamentet. A meghosszabbítás előtt legfeljebb egy hónappal az ügyvezető igazgató felkérhető arra, hogy az Európai Parlament illetékes bizottsága előtt nyilatkozatot tegyen, és válaszoljon a tagok kérdéseire.

(6)   Az az ügyvezető igazgató, akinek hivatali idejét meghosszabbították, hivatali ideje meghosszabbítását követően nem vehet részt az azonos munkakör betöltésére irányuló kiválasztási eljárásban.

(7)   Az igazgatótanács a Bizottság kérése alapján vagy tagjai egyharmadának kérése alapján határozhat arról, hogy visszahívja hivatalából az ügyvezető igazgatót.

69. cikk

Kirendelt nemzeti szakértők és egyéb személyzet

Az Ügynökség igénybe veheti kirendelt nemzeti szakértők és egyéb olyan személyek munkáját, akiknek a foglalkoztatására nem a személyzeti szabályzat és az egyéb alkalmazottakra vonatkozó alkalmazási feltételek szerint kerül sor.

A nemzeti szakértők kirendeléséről szóló releváns bizottsági határozat Ügynökségre alkalmazandó szabályainak a sérelme nélkül az igazgatótanácsnak határozatot kell elfogadnia a nemzeti szakértők Ügynökséghez történő kirendelésének szabályairól, ideértve az összeférhetetlenség megelőzésére és kezelésére vonatkozó szabályokat és az alkalmazandó korlátozásokat azokra az esetekre, amikor a nemzeti szakértők függetlensége és pártatlansága veszélybe kerülhet.

12. FEJEZET

ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

70. cikk

Kiváltságok és mentességek

Az Ügynökségre és személyzetére alkalmazni kell az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló 7. jegyzőkönyvet.

71. cikk

A székhely-megállapodás és a működési feltételek

(1)   Ha az Ügynökség fogadó tagállambeli elhelyezéséhez szükséges rendelkezések, valamint a fogadó tagállam által rendelkezésre bocsátandó létesítményekre, az Ügynökség ügyvezető igazgatójára, az igazgatótanács tagjaira, az Ügynökség személyzetére és családtagjaikra a fogadó tagállamban alkalmazandó rendelkezések még nem léptek hatályba vagy nincsenek írásbeli megállapodásban meghatározva, akkor – az igazgatótanács jóváhagyását követően – legkésőbb 2017. június 16-ig valamennyi ezen kérdést szabályozó megállapodást kell kötni az Ügynökség és a fogadó tagállam között, a fogadó tagállam jogrendjének megfelelően. E megállapodás székhely-megállapodás formájában is köthető.

(2)   A fogadó tagállam a lehető legjobb körülményeket biztosítja ahhoz, hogy az Ügynökség megfelelően működhessen, ideértve a többnyelvű, európai irányultságú iskoláztatás lehetőségét és a megfelelő közlekedési összeköttetéseket is.

72. cikk

Felelősség

(1)   Az Ügynökség szerződésszegéssel okozott károkért való felelősségét a kérdéses szerződésre irányadó jog szabályozza.

(2)   Az Európai Unió Bírósága joghatósággal rendelkezik arra, hogy az Ügynökség által kötött szerződésekben foglalt választott bírósági kikötések alapján eljárjon.

(3)   Szerződésen kívül okozott károkért való felelősség esetén az Ügynökség a tagállamok jogrendszereinek közös általános elveivel összhangban téríti meg az ügyosztályai vagy személyzete által a feladataik teljesítése során okozott károkat.

(4)   A (3) bekezdésben említett kártérítéssel összefüggő jogviták elbírálására az Európai Unió Bírósága rendelkezik hatáskörrel.

(5)   Az Ügynökség személyzetének az Ügynökséggel szembeni személyes felelősségét a rájuk alkalmazandó személyzeti szabályzatban vagy egyéb alkalmazottak alkalmazási feltételeiben megállapított rendelkezések szabályozzák.

73. cikk

Együttműködés a tagállami igazságügyi hatóságokkal

Olyan tagállami bírósági eljárások esetén, amelyekben az Ügynökség bevonására kerül sor annak alapján, hogy az Ügynökség az (EU) 2016/797 irányelv 19. cikke és 21. cikkének (6) bekezdése és az (EU) 2016/798 irányelv 10. cikkének (6) bekezdése szerinti feladatait végezte, az Ügynökségnek és személyzetének indokolatlan késedelem nélkül együtt kell működnie az illetékes tagállami igazságügyi hatóságokkal. Az igazgatótanácsnak az 51. cikk (1) bekezdésének v) pontjával összhangban ki kell dolgoznia az ilyen helyzetekben alkalmazandó megfelelő eljárásokat.

74. cikk

Nyelvhasználat

(1)   Az Ügynökségre az 1. rendelet alkalmazandó. Az igazgatótanács szükség esetén megfelelő szabályokat fogadhat el az említett rendelet végrehajtása céljából.

Az igazgatótanács bármely tagjának a kérésére az erre vonatkozó határozatot egyhangúlag kell meghozni.

(2)   Az Ügynökség működéséhez szükséges fordítási szolgáltatásokat az Európai Unió Szerveinek Fordítóközpontja biztosítja.

75. cikk

Harmadik országok részvétele az Ügynökség munkájában

(1)   Az Ügynökség a 44. cikk sérelme nélkül nyitott az olyan harmadik országok, elsősorban az európai szomszédságpolitika és a bővítési politika hatálya alá tartozó azon országok, valamint azon EFTA-tagországok részvételére, amelyek megállapodást kötöttek az Unióval arra vonatkozóan, hogy az érintett országok az e rendelet hatálya alá tartozó területen elfogadták és alkalmazzák az uniós jogot vagy az annak megfelelő nemzeti rendelkezéseket; a vonatkozó megállapodásokat az EUMSZ 218. cikke szerinti eljárással összhangban kell megkötni.

(2)   Az (1) bekezdésben említett megállapodások vonatkozó rendelkezéseinek megfelelően az Ügynökség és a harmadik országok olyan megállapodásokat dolgoznak ki, amelyek meghatározzák a harmadik országoknak az Ügynökség munkájában való részvételére vonatkozó részletes szabályokat, különösen e részvétel jellegét és mértékét. E megállapodásoknak rendelkezéseket kell tartalmazniuk a pénzügyi hozzájárulásra és a személyzetre vonatkozóan. E megállapodások rendelkezhetnek továbbá az igazgatótanácsban való, szavazati jog nélküli képviseletről.

Az Ügynökségnek a Bizottság és az igazgatótanács jóváhagyását követően alá kell írnia az említett megállapodásokat.

76. cikk

Együttműködés a nemzeti hatóságokkal és szervekkel

(1)   Az Ügynökségnek az 51. cikk (1) bekezdésének t) pontjára is figyelemmel együttműködési megállapodásokat kell kötnie a nemzeti biztonsági hatóságokkal a 14., a 20. és a 21. cikk végrehajtására vonatkozóan.

(2)   Az együttműködési megállapodások egyedi vagy keretmegállapodások is lehetnek, amelyekben egy vagy több nemzeti biztonsági hatóság vehet részt. A megállapodásoknak tartalmazniuk kell a célok teljesítéséhez szükséges feladatok és feltételek konkrét leírását és az e tekintetben alkalmazandó határidőket, valamint azt, hogy a kérelmezők által fizetendő díjakat miként kell felosztani az Ügynökség és a nemzeti biztonsági hatóságok között. A felosztás során figyelembe kell venni az 51. cikk (1) bekezdésének u) pontjában említett keretmodellt.

(3)   A kérelmezőt terhelő adminisztratív költségek és terhek csökkentése érdekében a földrajzi vagy történelmi okokból különleges szakértelmet igénylő hálózatok esetében az együttműködési megállapodások egyedi együttműködési módokat is magukban foglalhatnak. Amennyiben ezek a hálózatok el vannak zárva az uniós vasúti rendszer többi részétől, az egyedi együttműködési mód a feladatoknak az érintett nemzeti biztonsági hatósághoz történő kiszervezését is jelentheti, amennyiben erre szükség van a források hatékony és arányos elosztásához.

(4)   Azon tagállamok esetében, amelyek vasúthálózat nyomtávja különbözik az Unió fő vasúthálózatának nyomtávjától, és előírásaik megegyeznek a szomszédos harmadik országok műszaki és működési előírásaival, a megkötendő többoldalú együttműködési megállapodásban az adott tagállamok valamennyi érintett nemzeti biztonsági hatóságának részt kell vennie, az (EU) 2016/797 irányelv 21. cikkének (15) bekezdése és az (EU) 2016/798 irányelv 11. cikkének (3) bekezdése szerint.

(5)   Az együttműködési megállapodásokat még azt megelőzően kell megkötni, hogy az Ügynökség megkezdené a 83. cikk (4) bekezdése szerinti feladatai ellátását.

(6)   Az Ügynökség a 14., a 20. és a 21. cikk végrehajtásához kapcsolódóan más nemzeti hatóságokkal és illetékes szervekkel is köthet együttműködési megállapodásokat.

(7)   Az együttműködési megállapodások nem érintik az Ügynökségnek a 14., 20. és 21. cikkben előírt feladatok ellátására vonatkozó átfogó kötelezettségét.

(8)   Az Ügynökség és a nemzeti biztonsági hatóság együttműködhet egymással és megoszthatja egymással a bevált gyakorlatokat az (EU) 2016/797 irányelv és az (EU) 2016/798 irányelv végrehajtását illető kérdésekben.

77. cikk

Átláthatóság

(1)   Az Ügynökség birtokában lévő dokumentumokra az 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet (26) kell alkalmazni.

Az igazgatótanács legkésőbb 2017. június 16-ig elfogadja az 1049/2001/EK rendelet végrehajtásához szükséges végrehajtási rendelkezéseket.

Az Ügynökség által az 1049/2001/EK rendelet 8. cikke alapján elfogadott határozatokkal szemben az EUMSZ 228. cikke, illetve 263. cikke alapján az ombudsmannál panasznak, továbbá az Európai Unió Bíróságánál keresetindításnak van helye.

(2)   Az Ügynökség az (1) bekezdés sérelme nélkül és az összes bizalmas információ eltávolítását követően közzéteszi honlapján ajánlásait, véleményeit, tanulmányait, jelentéseit és hatásvizsgálatai eredményeit.

(3)   Az Ügynökség nyilvánosan közzéteszi a 46. cikkben felsorolt irányítási és igazgatási struktúrája tagjainak érdekeltségi nyilatkozatait.

A személyes adatok Ügynökség általi feldolgozásakor a 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet (27) kell alkalmazni.

(4)   Az igazgatótanács intézkedéseket fogad el annak biztosítására, hogy az Ügynökség a honlapján hatékony, felhasználóbarát és könnyen hozzáférhető információkat tegyen közzé a vasúti rendszer kölcsönös átjárhatósági és biztonsági folyamatairól és az egyéb releváns, vasúti vonatkozású dokumentumokról.

78. cikk

A minősített vagy érzékeny adatok védelmét szolgáló biztonsági szabályok

Az Ügynökség a Bizottságnak az EU-minősített adatok és nem minősített érzékeny adatok védelmére vonatkozó – az (EU, Euratom) 2015/444 bizottsági határozatban (28) meghatározott – biztonsági szabályaiban foglalt elveket alkalmazza. Ezen elveket kell alkalmazni többek között az ilyen adatok cseréjére, feldolgozására és tárolására.

28

79. cikk

Csalás elleni küzdelem

(1)   A csalás, korrupció és egyéb jogellenes tevékenységek elleni, az 1073/1999/EK rendelet szerinti küzdelem elősegítése érdekében az Ügynökség 2016. december 16-ig csatlakozik az OLAF belső vizsgálatairól szóló, 1999. május 25-i intézményközi megállapodáshoz, és az említett megállapodás mellékletében meghatározott minta alapján elfogadja az Ügynökség személyzetére alkalmazandó megfelelő rendelkezéseket.

(2)   A Számvevőszék jogosult dokumentumalapú és helyszíni ellenőrzést végezni a támogatások kedvezményezettjeinél, valamint az uniós forrásokban részesülő vállalkozóknál és alvállalkozóknál.

(3)   Az 883/2013/EU rendeletben és a 2185/96/Euratom, EK tanácsi rendeletben (29) megállapított rendelkezéseknek és eljárásoknak megfelelően az OLAF vizsgálatokat, köztük helyszíni ellenőrzéseket és szemléket végezhet annak megállapítása érdekében, hogy az Ügynökség által finanszírozott támogatásokkal vagy szerződésekkel kapcsolatban csalás, korrupció vagy bármely egyéb jogellenes tevékenység révén nem sérültek-e az Unió pénzügyi érdekei.

(4)   Az (1), (2) és (3) bekezdés sérelme nélkül az Ügynökség harmadik országokkal és nemzetközi szervezetekkel kötött együttműködési megállapodásaiban, szerződéseiben, támogatási megállapodásaiban és támogatási határozataiban a Számvevőszéket és az OLAF-ot külön rendelkezés útján kifejezetten fel kell hatalmazni arra, hogy saját hatáskörüknek megfelelően ilyen ellenőrzéseket és vizsgálatokat végezzenek.

13. FEJEZET

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

80. cikk

A díjakkal kapcsolatos végrehajtási jogi aktusok

(1)   A Bizottság a (2) és a (3) bekezdésben megállapított elvekkel összhangban végrehajtási jogi aktusokat fogad el, amelyekben meghatározza az alábbiakat:

| a) | az Ügynökségnek fizetendő díjak, különösen a 14., a 20., a 21. és a 22. cikk alkalmazása során; és |
| --- | --- |

a)

az Ügynökségnek fizetendő díjak, különösen a 14., a 20., a 21. és a 22. cikk alkalmazása során; és

| b) | a fizetési feltételek. |
| --- | --- |

b)

a fizetési feltételek.

Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 81. cikk (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

(2)   Díjkötelesek a következők:

| a) | a járművekre és járműtípusokra vonatkozó forgalombahozatali engedélyek kiadása és megújítása; |
| --- | --- |

a)

a járművekre és járműtípusokra vonatkozó forgalombahozatali engedélyek kiadása és megújítása;

| b) | egységes biztonsági tanúsítványok kiadása és megújítása; |
| --- | --- |

b)

egységes biztonsági tanúsítványok kiadása és megújítása;

| c) | szolgáltatásnyújtások; az e tekintetben fizetendő díjaknak az egyes szolgáltatások nyújtásának tényleges költségét kell tükrözniük; |
| --- | --- |

c)

szolgáltatásnyújtások; az e tekintetben fizetendő díjaknak az egyes szolgáltatások nyújtásának tényleges költségét kell tükrözniük;

| d) | a jóváhagyásra vonatkozó döntések meghozatala az (EU) 2016/797 irányelv 19. cikkével összhangban. |
| --- | --- |

d)

a jóváhagyásra vonatkozó döntések meghozatala az (EU) 2016/797 irányelv 19. cikkével összhangban.

Díj szabható ki a fellebbezések elbírálása fejében.

Minden díjat euróban kell kifejezni és befizetni.

A díjakat átlátható, méltányos és egységes módon kell megállapítani, figyelembe véve az európai vasúti ágazat versenyképességét. A díjak nem róhatnak szükségtelen pénzügyi terheket a kérelmezőkre. Figyelembe kell venni adott esetben a kis- és középvállalkozások sajátos szükségleteit, ideértve a részletfizetés vagy a szakaszokban történő fizetés lehetővé tételét.

A jóváhagyásra vonatkozó döntés meghozatala tekintetében kiszabható díjat arányos módon kell megállapítani, figyelembe véve az ERTMS-hez kapcsolódó pálya menti berendezések projektjei engedélyezési folyamatának különböző szakaszait és az egyes szakaszokban szükséges munka mennyiségét. A díjak felosztását egyértelműen fel kell tüntetni a számlákon.

A díjak befizetésére vonatkozóan ésszerű határidőket kell megszabni, figyelembe véve az (EU) 2016/797 irányelv 19. és 21. cikkében, valamint az (EU) 2016/798 irányelv 10. cikkében előírt eljárásokra vonatkozó határidőket is.

(3)   A díjak összegét úgy kell megállapítani, hogy biztosítsa, hogy az azokból származó bevétel elegendő legyen a nyújtott szolgáltatások teljes költségének fedezésére, ideértve a nemzeti biztonsági hatóságokra kiosztott feladatokból eredő, a 76. cikk (2) és (3) bekezdésének megfelelő releváns költségeket is. E költségeknek tükrözniük kell különösen az e cikk (2) bekezdésében említett tevékenységekben részt vevő ügynökségi alkalmazottakra fordított összes kiadást, többek között az arányos munkáltatói nyugdíjjárulékokat. Amennyiben a díjakból fedezett szolgáltatások nyújtásából fakadóan visszatérő jelleggel jelentős egyensúlyhiány keletkezik, a díjak mértékét felül kell vizsgálni. E díjak az Ügynökség célhoz kötött bevételét képezik.

A díjak mértékének megállapításakor a Bizottság figyelembe veszi:

| a) | a tanúsítványok és engedélyek szolgáltatási területét; |
| --- | --- |

a)

a tanúsítványok és engedélyek szolgáltatási területét;

| b) | az engedélyek felhasználási területét; és |
| --- | --- |

b)

az engedélyek felhasználási területét; és

| c) | a vasúti tevékenységek típusát és mértékét. |
| --- | --- |

c)

a vasúti tevékenységek típusát és mértékét.

81. cikk

A bizottsági eljárás

(1)   A Bizottságot az (EU) 2016/797 irányelv 51. cikkével létrehozott bizottság segíti. Ez a bizottság a 182/2011/EU rendelet értelmében vett bizottságnak minősül.

(2)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 4. cikkét kell alkalmazni.

(3)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 5. cikkét kell alkalmazni. Ha a bizottság nem nyilvánít véleményt, a Bizottság nem fogadhatja el a végrehajtási jogi aktus tervezetét, és a 182/2011/EU rendelet 5. cikke (4) bekezdésének harmadik albekezdése alkalmazandó.

82. cikk

Értékelés és felülvizsgálat

(1)   A Bizottság legkésőbb 2020. június 16-ig, majd azt követően ötévenként értékelést készíttet, hogy felmérje különösen az Ügynökség és annak munkamódszereinek hatását, eredményességét és hatékonyságát, figyelembe véve a Számvevőszék kapcsolódó munkáját, az érdekelt felek, többek között a nemzeti biztonsági hatóságok, a vasúti ágazat képviselői, valamint a szociális partnerek és fogyasztói szervezetek véleményét és ajánlásait. Az értékelésben meg kell vizsgálni különösen az Ügynökség megbízatása módosításának szükségességét és az esetleges módosítás költségvetési vonzatait.

(2)   A Bizottság 2023. június 16-ig értékeli a járműengedélyek és a biztonsági tanúsítványok kettős rendszerének és az ahhoz kapcsolódó egyablakos rendszernek a működését, valamint az ERTMS harmonizált végrehajtását az Unióban, hogy megállapítsa, szükség van-e módosításokra.

(3)   A Bizottság az értékelő jelentést és a jelentéssel kapcsolatos következtetéseit továbbítja az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és az igazgatótanácsnak. Az értékelés megállapításait közzé kell tenni.

(4)   Minden második értékelés alkalmával az Ügynökség által a célkitűzései, megbízatása és feladatai tekintetében elért eredményeket is értékelni kell.

83. cikk

Átmeneti rendelkezések

(1)   Az Ügynökség a 881/2004/EK rendelettel létrehozott Európai Vasúti Ügynökség helyébe lép és a tulajdoni jogok, megállapodások, jogi kötelezettségek, munkaszerződések, pénzügyi kötelezettségvállalások és minden felelősség tekintetében annak jogutódjaként jár el.

(2)   A 47. cikktől eltérve az Európai Vasúti Ügynökség igazgatási tanácsának a 881/2004/EK rendelet értelmében 2016. június 15. előtt kinevezett tagjai hivatali idejük lejártáig az igazgatótanács tagjaiként hivatalban maradnak, az egyes tagállamok azon jogának sérelme nélkül, hogy új képviselőt nevezzenek ki.

Az 54. cikktől eltérve a 881/2004/EK rendelet alapján kinevezett ügyvezető igazgató hivatali idejének lejártáig hivatalban marad.

(3)   A 67. cikktől eltérve a 2016. június 15-én hatályos munkaszerződéseket lejáratuk napjáig tiszteletben kell tartani.

(4)   Az Ügynökség legkésőbb 2019. június 16-tól ellátja a 14., a 20. és a 21. cikk szerinti, tanúsítással és engedélyezéssel kapcsolatos feladatokat, valamint a 22. cikk szerinti feladatokat, az (EU) 2016/797 irányelv 54. cikkének (4) bekezdésére és az (EU) 2016/798 irányelv 31. cikkének (3) bekezdésére figyelemmel.

84. cikk

Hatályon kívül helyezés

A 881/2004/EK rendelet hatályát veszti.

85. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Strasbourgban, 2016. május 11-én.

az Európai Parlament részéről

az elnök

M. SCHULZ

a Tanács részéről

az elnök

J. A. HENNIS-PLASSCHAERT

---

(1)  
  HL C 327., 2013.11.12., 122. o.

1

(2)  
  HL C 356., 2013.12.5., 92. o.

2

(3)  Az Európai Parlament 2014. február 26-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács 2015. december 10-i álláspontja első olvasatban (HL C 56., 2016.2.12., 1. o.). Az Európai Parlament 2016. április 28-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 2004/49/EK irányelve (2004. április 29.) a közösségi vasutak biztonságáról, valamint a vasúttársaságok engedélyezéséről szóló 95/18/EK tanácsi irányelv és a vasúti infrastruktúra-kapacitás elosztásáról, továbbá a vasúti infrastruktúra használati díjának felszámításáról és a biztonsági tanúsítványról szóló 2001/14/EK irányelv módosításáról (Vasútbiztonsági irányelv) (HL L 164., 2004.4.30., 44. o.).

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács 2008/57/EK irányelve (2008. június 17.) a vasúti rendszer Közösségen belüli kölcsönös átjárhatóságáról (HL L 191., 2008.7.18., 1. o.).

5

(6)  Az Európai Parlament és a Tanács 881/2004/EK rendelete (2004. április 29.) az Európai Vasúti Ügynökség létrehozásáról (ügynökségi rendelet) (HL L 164., 2004.4.30., 1. o.).

6

(7)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/797 irányelve (2016. május 11.) a vasúti rendszer Európai Unión belüli kölcsönös átjárhatóságáról (lásd e Hivatalos Lap 44. oldalát).

7

(8)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/798 irányelve (2016. május 11.) a vasútbiztonságról (lásd e Hivatalos Lap 102. oldalát).

8

(9)  Az Európai Parlament és a Tanács 1315/2013/EU rendelete (2013. december 11.) a transzeurópai közlekedési hálózat fejlesztésére vonatkozó uniós iránymutatásokról és a 661/2010/EU határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 348., 2013.12.20., 1. o.).

9

(10)  A Bizottság 1271/2013/EU felhatalmazáson alapuló rendelete (2013. szeptember 30.) a 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet 208. cikkében említett szervekre vonatkozó pénzügyi keretszabályzatról (HL L 328., 2013.12.7., 42. o.).

10

(11)  Az Európai Parlament és a Tanács 883/2013/EU, Euratom rendelete (2013. szeptember 11.) az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról, valamint az 1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet és az 1074/1999/Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 248., 2013.9.18., 1. o.).

11

(12)  
  HL L 136., 1999.5.31., 15. o.

12

(13)  Az Európai Parlament és a Tanács 182/2011/EU rendelete (2011. február 16.) a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról (HL L 55., 2011.2.28., 13. o.).

13

(14)  Az Európai Parlament és a Tanács 2007/59/EK irányelve (2007. október 23.) a közösségi vasúti rendszereken mozdonyokat és vonatokat működtető mozdonyvezetők minősítéséről (HL L 315., 2007.12.3., 51. o.).

14

(15)  A Bizottság 98/500/EK határozata (1998. május 20.) a szociális partnerek közötti európai szintű párbeszéd előmozdítására irányuló ágazati párbeszédbizottságok létrehozásáról (HL L 225., 1998.8.12., 27. o.).

15

(16)  Az Európai Parlament és a Tanács 2012/34/EU irányelve (2012. november 21.) az egységes európai vasúti térség létrehozásáról (HL L 343., 2012.12.14., 32. o.).

16

(17)  Az Európai Parlament és a Tanács 2008/68/EK irányelve (2008. szeptember 24.) a veszélyes áruk szárazföldi szállításáról (HL L 260., 2008.9.30., 13. o.).

17

(18)  Az Európai Parlament és a Tanács 913/2010/EU rendelete (2010. szeptember 22.) a versenyképes árufuvarozást szolgáló európai vasúti hálózatról (HL L 276., 2010.10.20., 22. o.).

18

(19)  Az Európai Parlament és a Tanács 765/2008/EK rendelete (2008. július 9.) a termékek forgalmazása tekintetében az akkreditálás és piacfelügyelet előírásainak megállapításáról és a 339/93/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 218., 2008.8.13., 30. o.).

19

(20)  Az Európai Parlament és a Tanács 2007/59/EK irányelve (2007. október 23.) a közösségi vasúti rendszereken mozdonyokat és vonatokat működtető mozdonyvezetők minősítéséről (HL L 315., 2007.12.3., 51. o.).

20

(21)  Az Európai Parlament és a Tanács 2012/34/EU irányelve (2012. november 21.) az egységes európai vasúti térség létrehozásáról (HL L 343., 2012.12.14., 32. o.).

21

(22)  Az Európai Parlament és a Tanács 1371/2007/EK rendelete (2007. október 23.) a vasúti személyszállítást igénybe vevő utasok jogairól és kötelezettségeiről (HL L 315., 2007.12.3., 14. o.).

22

(23)  A Tanács 1968. február 29-i 259/68/EGK, Euratom, ESZAK rendelete az Európai Közösségek tisztviselőinek személyzeti szabályzatáról, egyéb alkalmazottainak alkalmazási feltételeiről, valamint a Bizottság tisztviselőire ideiglenesen alkalmazandó különleges intézkedések bevezetéséről (HL L 56., 1968.3.4., 1. o.).

23

(24)  1. rendelet (1958. április 15.) az Európai Gazdasági Közösség által használt nyelvek meghatározásáról (HL L 17., 1958.10.6., 385. o.).

24

(25)  Az Európai Parlament és a Tanács 966/2012/EU, Euratom rendelete (2012. október 25.) az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 298., 2012.10.26., 1. o.).

25

(26)  Az Európai Parlament és a Tanács 1049/2001/EK rendelete (2001. május 30.) az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről (HL L 145., 2001.5.31., 43. o.).

26

(27)  Az Európai Parlament és a Tanács 45/2001/EK rendelete (2000. december 18.) a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról (HL L 8., 2001.1.12., 1. o.).

27

(28)  A Bizottság (EU, Euratom) 2015/444 határozata (2015. március 13.) az EU-minősített adatok védelmét szolgáló biztonsági szabályokról (HL L 72., 2015.3.17., 53. o.).

28

(29)  A Tanács 2185/96/Euratom, EK rendelete (1996. november 11.) az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek csalással és egyéb szabálytalanságokkal szembeni védelmében a Bizottság által végzett helyszíni ellenőrzésekről és vizsgálatokról (HL L 292., 1996.11.15., 2. o.).

29

---

IRÁNYELVEK

| 2016.5.26. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 138/44 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.5.26.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 138/44

---

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS (EU) 2016/797 IRÁNYELVE

(2016. május 11.)

a vasúti rendszer Európai Unión belüli kölcsönös átjárhatóságáról

(átdolgozás)

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 91. cikke (1) bekezdésére, valamint 170. és 171. cikkére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére (2),

rendes jogalkotási eljárás keretében (3),

mivel:

| (1) | A 2008/57/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet (4) több alkalommal jelentős mértékben módosították. Mivel további módosítások szükségesek, az irányelvet az áttekinthetőség érdekében át kell dolgozni. |
| --- | --- |

(1)

A 2008/57/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet (4) több alkalommal jelentős mértékben módosították. Mivel további módosítások szükségesek, az irányelvet az áttekinthetőség érdekében át kell dolgozni.

| (2) | Annak érdekében, hogy az Unió polgárai, a gazdasági szereplők, az illetékes hatóságok teljes mértékben kihasználhassák az egységes európai vasúti térség létrehozásából fakadó előnyöket, különösen indokolt a nemzeti vasúthálózatok összekapcsolódásának és kölcsönös átjárhatóságának, valamint az ezekhez a vasúthálózatokhoz történő hozzáférhetőségnek a javítása, és az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 171. cikkében foglalt rendelkezéseknek megfelelően a műszaki szabványok összehangolása területén szükséges intézkedések végrehajtása. |
| --- | --- |

(2)

Annak érdekében, hogy az Unió polgárai, a gazdasági szereplők, az illetékes hatóságok teljes mértékben kihasználhassák az egységes európai vasúti térség létrehozásából fakadó előnyöket, különösen indokolt a nemzeti vasúthálózatok összekapcsolódásának és kölcsönös átjárhatóságának, valamint az ezekhez a vasúthálózatokhoz történő hozzáférhetőségnek a javítása, és az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 171. cikkében foglalt rendelkezéseknek megfelelően a műszaki szabványok összehangolása területén szükséges intézkedések végrehajtása.

| (3) | Az uniós vasúti rendszer kölcsönös átjárhatóságára irányuló törekvés nyomán optimális mértékű műszaki harmonizáció valósulhat meg, ami lehetővé teszi a nemzetközi vasúti személyszállítási és árufuvarozási szolgáltatások megkönnyítését, javítását és fejlesztését az Európai Unión belül és harmadik országok viszonylatában, valamint hozzájárul az uniós vasúti rendszer kivitelezéséhez, felújításához, korszerűsítéséhez és üzemeltetéséhez szükséges berendezések és szolgáltatások uniós belső piacának fokozatos megteremtéséhez. |
| --- | --- |

(3)

Az uniós vasúti rendszer kölcsönös átjárhatóságára irányuló törekvés nyomán optimális mértékű műszaki harmonizáció valósulhat meg, ami lehetővé teszi a nemzetközi vasúti személyszállítási és árufuvarozási szolgáltatások megkönnyítését, javítását és fejlesztését az Európai Unión belül és harmadik országok viszonylatában, valamint hozzájárul az uniós vasúti rendszer kivitelezéséhez, felújításához, korszerűsítéséhez és üzemeltetéséhez szükséges berendezések és szolgáltatások uniós belső piacának fokozatos megteremtéséhez.

| (4) | Az egységes európai vasúti térség létrehozásához való hozzájárulás, a költségek és az engedélyezési eljárások időtartamának csökkentése, valamint a vasútbiztonság javítása érdekében helyénvaló az engedélyezési eljárások ésszerűsítése és uniós szinten való harmonizálása. |
| --- | --- |

(4)

Az egységes európai vasúti térség létrehozásához való hozzájárulás, a költségek és az engedélyezési eljárások időtartamának csökkentése, valamint a vasútbiztonság javítása érdekében helyénvaló az engedélyezési eljárások ésszerűsítése és uniós szinten való harmonizálása.

| (5) | Számos tagállamban a metrókra, a villamosokra, valamint más, könnyű vasúti rendszerekre helyi követelmények vonatkoznak. Ezekre a helyi tömegközlekedési rendszerekre általában nem vonatkozik uniós engedélyezési kötelezettség. A villamosok és a könnyű vasúti rendszerek továbbá gyakran a közúti jogszabályok hatálya alá tartoznak a közös infrastruktúra miatt. Ezen okok miatt ezeknek a helyi rendszereknek nem kell kölcsönösen átjárhatónak lenniük, és ezért ki kell zárni őket ezen irányelv hatálya alól. Ez nem akadálya annak, hogy a tagállamok – ha indokoltnak találják – az irányelv rendelkezéseit önkéntes alapon alkalmazzák a helyi vasúti rendszerekre. |
| --- | --- |

(5)

Számos tagállamban a metrókra, a villamosokra, valamint más, könnyű vasúti rendszerekre helyi követelmények vonatkoznak. Ezekre a helyi tömegközlekedési rendszerekre általában nem vonatkozik uniós engedélyezési kötelezettség. A villamosok és a könnyű vasúti rendszerek továbbá gyakran a közúti jogszabályok hatálya alá tartoznak a közös infrastruktúra miatt. Ezen okok miatt ezeknek a helyi rendszereknek nem kell kölcsönösen átjárhatónak lenniük, és ezért ki kell zárni őket ezen irányelv hatálya alól. Ez nem akadálya annak, hogy a tagállamok – ha indokoltnak találják – az irányelv rendelkezéseit önkéntes alapon alkalmazzák a helyi vasúti rendszerekre.

| (6) | A vasút-villamos olyan tömegközlekedési koncepció, amely lehetővé teszi mind a helyiérdekű vasúti infrastruktúrán és a nagyvasúti infrastruktúrán való kombinált működtetést. A tagállamoknak meg kell engedni, hogy kizárhassák az ezen irányelvet végrehajtó intézkedések hatálya alól az elsősorban helyiérdekű vasúti infrastruktúrán alkalmazott, de bizonyos nagyvasúti alkatrészekkel annak céljából felszerelt járműveket, hogy azok kizárólag összeköttetési célból képesek legyenek áthaladni a nagyvasúti infrastruktúrának egy jól körülhatárolt, korlátozott szakaszán. Amikor a vasút-villamosok vasúti infrastruktúrát használnak, biztosítani kell a valamennyi alapvető követelménynek való, valamint az érintett vonalakon elvárt biztonsági szintnek való megfelelést. A határokon átnyúló esetekben az illetékes hatóságoknak együtt kell működniük egymással. |
| --- | --- |

(6)

A vasút-villamos olyan tömegközlekedési koncepció, amely lehetővé teszi mind a helyiérdekű vasúti infrastruktúrán és a nagyvasúti infrastruktúrán való kombinált működtetést. A tagállamoknak meg kell engedni, hogy kizárhassák az ezen irányelvet végrehajtó intézkedések hatálya alól az elsősorban helyiérdekű vasúti infrastruktúrán alkalmazott, de bizonyos nagyvasúti alkatrészekkel annak céljából felszerelt járműveket, hogy azok kizárólag összeköttetési célból képesek legyenek áthaladni a nagyvasúti infrastruktúrának egy jól körülhatárolt, korlátozott szakaszán. Amikor a vasút-villamosok vasúti infrastruktúrát használnak, biztosítani kell a valamennyi alapvető követelménynek való, valamint az érintett vonalakon elvárt biztonsági szintnek való megfelelést. A határokon átnyúló esetekben az illetékes hatóságoknak együtt kell működniük egymással.

| (7) | A vasúthálózaton keresztül a vonatok kereskedelmi célú üzemeltetése különösen fontossá teszi az infrastruktúra és a járművek jellemzőinek tökéletes összeegyeztethetőségét, illetve a különböző pályahálózat-működtetők és a vasúti társaságok információs és kommunikációs rendszerének hatékony összekapcsolódását. Ettől az összeegyeztethetőségtől és összekapcsolódástól függ a teljesítményi szint, a biztonság, a szolgáltatás minősége és költsége, valamint különösen az uniós vasúti rendszer kölcsönös átjárhatósága. |
| --- | --- |

(7)

A vasúthálózaton keresztül a vonatok kereskedelmi célú üzemeltetése különösen fontossá teszi az infrastruktúra és a járművek jellemzőinek tökéletes összeegyeztethetőségét, illetve a különböző pályahálózat-működtetők és a vasúti társaságok információs és kommunikációs rendszerének hatékony összekapcsolódását. Ettől az összeegyeztethetőségtől és összekapcsolódástól függ a teljesítményi szint, a biztonság, a szolgáltatás minősége és költsége, valamint különösen az uniós vasúti rendszer kölcsönös átjárhatósága.

| (8) | A vasúttal kapcsolatos uniós és tagállami szintű szabályozási keretnek indokolt egyértelműen megállapítania a szerepeket és a felelősségi köröket a vasúthálózatokra érvényes biztonsági, egészségügyi és fogyasztóvédelmi szabályok betartatásának biztosítása érdekében. Ezen irányelv nem okozhatja azt, hogy az uniós vasúti rendszerben csökkenjen a biztonság szintje vagy növekedjenek a költségek. Ezért az (EU) 2016/796 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (5) létrehozott, Európai Unió Vasúti Ügynökségének (a továbbiakban: Ügynökség) és a nemzeti biztonsági hatóságoknak teljes körű felelősséget kell vállalniuk az általuk kiállított engedélyek vonatkozásában. |
| --- | --- |

(8)

A vasúttal kapcsolatos uniós és tagállami szintű szabályozási keretnek indokolt egyértelműen megállapítania a szerepeket és a felelősségi köröket a vasúthálózatokra érvényes biztonsági, egészségügyi és fogyasztóvédelmi szabályok betartatásának biztosítása érdekében. Ezen irányelv nem okozhatja azt, hogy az uniós vasúti rendszerben csökkenjen a biztonság szintje vagy növekedjenek a költségek. Ezért az (EU) 2016/796 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (5) létrehozott, Európai Unió Vasúti Ügynökségének (a továbbiakban: Ügynökség) és a nemzeti biztonsági hatóságoknak teljes körű felelősséget kell vállalniuk az általuk kiállított engedélyek vonatkozásában.

| (9) | Jelentős eltérések vannak a nemzeti jogszabályok, a vasúti rendszerekre, alrendszerekre és összetevőkre alkalmazandó belső szabályozások és műszaki előírások között, mivel ezek a nemzeti iparra jellemző egyedi technológiákat foglalják magukban, és sajátos méreteket, eszközöket, illetve jellemzőket határoznak meg. Ez a helyzet megakadályozhatja, hogy a szerelvények akadály nélkül közlekedjenek az Unió teljes területén. |
| --- | --- |

(9)

Jelentős eltérések vannak a nemzeti jogszabályok, a vasúti rendszerekre, alrendszerekre és összetevőkre alkalmazandó belső szabályozások és műszaki előírások között, mivel ezek a nemzeti iparra jellemző egyedi technológiákat foglalják magukban, és sajátos méreteket, eszközöket, illetve jellemzőket határoznak meg. Ez a helyzet megakadályozhatja, hogy a szerelvények akadály nélkül közlekedjenek az Unió teljes területén.

| (10) | Világpiaci versenyképessége növelése érdekében az uniós vasúti háttéripar nyitott, versenyző európai piacot igényel. |
| --- | --- |

(10)

Világpiaci versenyképessége növelése érdekében az uniós vasúti háttéripar nyitott, versenyző európai piacot igényel.

| (11) | Indokolt ezért meghatározni a vasúti rendszerre vonatkozó, az Unió egészében érvényes alapvető követelményeket a vasút kölcsönös átjárhatósága kapcsán. |
| --- | --- |

(11)

Indokolt ezért meghatározni a vasúti rendszerre vonatkozó, az Unió egészében érvényes alapvető követelményeket a vasút kölcsönös átjárhatósága kapcsán.

| (12) | Az átjárhatósági műszaki előírások (a továbbiakban: ÁME-k) elkészítése során felmerült egyrészről az alapvető követelmények és az ÁME-k, másrészről az európai szabványok és egyéb normatív jellegű dokumentumok közötti kapcsolat tisztázásának igénye. Különösen fontos egyértelműen elhatárolni egymástól egyrészről azokat a szabványokat és szabványrészeket, amelyek alkalmazását ezen irányelv célkitűzéseinek elérése érdekében célszerű kötelezővé tenni, másrészről az 1025/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (6) összhangban kialakított harmonizált szabványokat. Amennyiben feltétlenül szükséges, az ÁME-k kifejezetten hivatkozhatnak az európai szabványokra vagy előírásokra, amelyek kötelezővé válnak az ÁME alkalmazásának időpontjától. |
| --- | --- |

(12)

Az átjárhatósági műszaki előírások (a továbbiakban: ÁME-k) elkészítése során felmerült egyrészről az alapvető követelmények és az ÁME-k, másrészről az európai szabványok és egyéb normatív jellegű dokumentumok közötti kapcsolat tisztázásának igénye. Különösen fontos egyértelműen elhatárolni egymástól egyrészről azokat a szabványokat és szabványrészeket, amelyek alkalmazását ezen irányelv célkitűzéseinek elérése érdekében célszerű kötelezővé tenni, másrészről az 1025/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (6) összhangban kialakított harmonizált szabványokat. Amennyiben feltétlenül szükséges, az ÁME-k kifejezetten hivatkozhatnak az európai szabványokra vagy előírásokra, amelyek kötelezővé válnak az ÁME alkalmazásának időpontjától.

| (13) | Annak érdekében, hogy ténylegesen növekedjen az uniós vasúti ágazat versenyképessége, de eközben ne torzuljon az uniós vasúti rendszer főbb piaci szereplőinek versenye, az ÁME-ket és az Ügynökségnek ezen ÁME-kekkel kapcsolatos ajánlásait a nyitottsággal, a konszenzussal és az átláthatósággal kapcsolatban az 1025/2012/EU rendelet II. mellékletében meghatározott elveket tiszteletben tartva szükséges kialakítani. |
| --- | --- |

(13)

Annak érdekében, hogy ténylegesen növekedjen az uniós vasúti ágazat versenyképessége, de eközben ne torzuljon az uniós vasúti rendszer főbb piaci szereplőinek versenye, az ÁME-ket és az Ügynökségnek ezen ÁME-kekkel kapcsolatos ajánlásait a nyitottsággal, a konszenzussal és az átláthatósággal kapcsolatban az 1025/2012/EU rendelet II. mellékletében meghatározott elveket tiszteletben tartva szükséges kialakítani.

| (14) | Az európai uniós vasúti szolgáltatások minősége többek között a hálózat (a legtágabb értelemben véve, azaz az összes érintett alrendszer helyhez kötött részei) és a járművek (amelybe beleértendők az összes érintett alrendszer fedélzeti összetevői) jellemzőinek tökéletes összeegyeztethetőségétől függ. A teljesítményszintek, a biztonság, a szolgáltatás minősége és a költségek ettől a kompatibilitástól függnek. |
| --- | --- |

(14)

Az európai uniós vasúti szolgáltatások minősége többek között a hálózat (a legtágabb értelemben véve, azaz az összes érintett alrendszer helyhez kötött részei) és a járművek (amelybe beleértendők az összes érintett alrendszer fedélzeti összetevői) jellemzőinek tökéletes összeegyeztethetőségétől függ. A teljesítményszintek, a biztonság, a szolgáltatás minősége és a költségek ettől a kompatibilitástól függnek.

| (15) | Az ÁME-k közvetlen vagy potenciális hatással vannak az alrendszerek működtetésében és karbantartásában részt vevő személyzetre. Ezért az Ügynökségnek az ÁME-k kidolgozása során adott esetben egyeztetnie kell a szociális partnerekkel. |
| --- | --- |

(15)

Az ÁME-k közvetlen vagy potenciális hatással vannak az alrendszerek működtetésében és karbantartásában részt vevő személyzetre. Ezért az Ügynökségnek az ÁME-k kidolgozása során adott esetben egyeztetnie kell a szociális partnerekkel.

| (16) | Az ÁME-ben meg kell állapítani az összes olyan feltételt, amelynek a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemnek célszerű megfelelnie, valamint a megfelelőség értékelése során követendő eljárást. Továbbá elő kell írni, hogy minden egyes rendszerelemet alá kell vetni az ÁME-kben megjelölt, a megfelelőséget és használatra való alkalmasságot értékelő eljárásnak, és el kell látni a vonatkozó tanúsítvánnyal, amely vagy a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemnek a vonatkozó műszaki előíráshoz képest önmagában vizsgált belső megfelelőségének értékelését, vagy pedig a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemnek a vasúti környezetben történő használatra való alkalmasságára, a vonatkozó műszaki előírás alapján való értékelését foglalja magában. |
| --- | --- |

(16)

Az ÁME-ben meg kell állapítani az összes olyan feltételt, amelynek a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemnek célszerű megfelelnie, valamint a megfelelőség értékelése során követendő eljárást. Továbbá elő kell írni, hogy minden egyes rendszerelemet alá kell vetni az ÁME-kben megjelölt, a megfelelőséget és használatra való alkalmasságot értékelő eljárásnak, és el kell látni a vonatkozó tanúsítvánnyal, amely vagy a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemnek a vonatkozó műszaki előíráshoz képest önmagában vizsgált belső megfelelőségének értékelését, vagy pedig a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemnek a vasúti környezetben történő használatra való alkalmasságára, a vonatkozó műszaki előírás alapján való értékelését foglalja magában.

| (17) | Új ÁME-k kidolgozásakor mindig törekedni kell a már létező alrendszerekkel való összeegyeztethetőség biztosítására. Ez segíti majd a vasúti közlekedés versenyképességének előmozdítását és elejét veszi a szükségtelen járulékos költségeknek, amelyek a már meglévő alrendszereknek a visszamenőleges összeegyeztethetőség érdekében szükségessé váló felújítása vagy korszerűsítése révén jelentkeznek. Azokban a kivételes esetekben, amikor az összeegyeztethetőség biztosítása nem lehetséges, az ÁME-k határozhatják meg a keretet annak eldöntésére, hogy a meglévő alrendszer üzembe helyezésével vagy forgalomba hozatalával kapcsolatban új határozatra vagy engedélyre van-e szükség, illetve hogy erre milyen határidők vonatkoznak. |
| --- | --- |

(17)

Új ÁME-k kidolgozásakor mindig törekedni kell a már létező alrendszerekkel való összeegyeztethetőség biztosítására. Ez segíti majd a vasúti közlekedés versenyképességének előmozdítását és elejét veszi a szükségtelen járulékos költségeknek, amelyek a már meglévő alrendszereknek a visszamenőleges összeegyeztethetőség érdekében szükségessé váló felújítása vagy korszerűsítése révén jelentkeznek. Azokban a kivételes esetekben, amikor az összeegyeztethetőség biztosítása nem lehetséges, az ÁME-k határozhatják meg a keretet annak eldöntésére, hogy a meglévő alrendszer üzembe helyezésével vagy forgalomba hozatalával kapcsolatban új határozatra vagy engedélyre van-e szükség, illetve hogy erre milyen határidők vonatkoznak.

| (18) | Ha az alapvető követelményeknek megfelelő egyes műszaki szempontokat nem lehet kifejezetten szabályozni egy ÁME-ben, a továbbra is szabályozandó szempontokat az ÁME-hez csatolt mellékletben „nyitott kérdésként” kell azonosítani. E nyitott kérdések, valamint a különleges esetek tekintetében és a meglévő rendszereknek való megfelelés érdekében nemzeti szabályok alkalmazandók, amelyeket egy tagállamban az illetékes nemzeti, regionális, illetve helyi hatóságok fogadhatnak el. A szükségtelen ellenőrzések és felesleges adminisztratív terhek elkerülése érdekében a nemzeti szabályokat célszerű szintén kategorizálni, hogy meg lehessen állapítani az egyes tagállamok azonos tárgyú nemzeti szabályainak egyenértékűségét. |
| --- | --- |

(18)

Ha az alapvető követelményeknek megfelelő egyes műszaki szempontokat nem lehet kifejezetten szabályozni egy ÁME-ben, a továbbra is szabályozandó szempontokat az ÁME-hez csatolt mellékletben „nyitott kérdésként” kell azonosítani. E nyitott kérdések, valamint a különleges esetek tekintetében és a meglévő rendszereknek való megfelelés érdekében nemzeti szabályok alkalmazandók, amelyeket egy tagállamban az illetékes nemzeti, regionális, illetve helyi hatóságok fogadhatnak el. A szükségtelen ellenőrzések és felesleges adminisztratív terhek elkerülése érdekében a nemzeti szabályokat célszerű szintén kategorizálni, hogy meg lehessen állapítani az egyes tagállamok azonos tárgyú nemzeti szabályainak egyenértékűségét.

| (19) | Indokolt meghatározni az olyan alrendszerekre alkalmazandó alapvető követelmények esetében követendő eljárást, amelyeket a vonatkozó ÁME még nem tartalmaz. Ilyen esetben a megfelelőség-értékelési és hitelesítési eljárásokért felelős testületeknek meg kell egyezniük az ezen irányelvben említett kijelölt testületekkel. |
| --- | --- |

(19)

Indokolt meghatározni az olyan alrendszerekre alkalmazandó alapvető követelmények esetében követendő eljárást, amelyeket a vonatkozó ÁME még nem tartalmaz. Ilyen esetben a megfelelőség-értékelési és hitelesítési eljárásokért felelős testületeknek meg kell egyezniük az ezen irányelvben említett kijelölt testületekkel.

| (20) | Ezen irányelv a teljes uniós vasúti rendszerére alkalmazandó, az ÁME-k hatálya így azokra a járművekre és hálózatokra is ki fog terjedni, amelyek nem képezik a transzeurópai vasúti rendszer részét. Ezért a 2008/57/EK irányelv I. mellékletét egyszerűsíteni kell. |
| --- | --- |

(20)

Ezen irányelv a teljes uniós vasúti rendszerére alkalmazandó, az ÁME-k hatálya így azokra a járművekre és hálózatokra is ki fog terjedni, amelyek nem képezik a transzeurópai vasúti rendszer részét. Ezért a 2008/57/EK irányelv I. mellékletét egyszerűsíteni kell.

| (21) | Az alrendszerek rendeltetésétől, például a vasúti vonalak és járművek kategóriájától függően eltérhetnek az alrendszerek és kapcsolódási pontjaik által teljesítendő funkcionális és műszaki előírások, különösen a nagy sebességű és a hagyományos vasúti rendszerek közötti koherencia biztosítása céljából. |
| --- | --- |

(21)

Az alrendszerek rendeltetésétől, például a vasúti vonalak és járművek kategóriájától függően eltérhetnek az alrendszerek és kapcsolódási pontjaik által teljesítendő funkcionális és műszaki előírások, különösen a nagy sebességű és a hagyományos vasúti rendszerek közötti koherencia biztosítása céljából.

| (22) | Annak érdekében, hogy a vasúti rendszerek idővel teljes mértékben kölcsönösen átjárhatóak legyenek az egész Unióban, és az örökölt rendszerek közötti különbségek fokozatosan csökkenjenek, az ÁME-knek célszerű meghatározniuk a már meglévő alrendszerek felújításakor vagy korszerűsítésekor alkalmazandó rendelkezéseket, valamint adott esetben tartalmazhatnak a célrendszer lépcsőzetes megvalósítására vonatkozó javaslatokat is. Mindazonáltal ahhoz, hogy a vasúti ágazat versenyképessége töretlen maradjon és ne merüljenek fel indokolatlan költségek, az új vagy módosított ÁME-k nem okozhatják azt, hogy a járműveket és az infrastruktúrát haladéktalanul az új előírásokhoz kelljen igazítani. |
| --- | --- |

(22)

Annak érdekében, hogy a vasúti rendszerek idővel teljes mértékben kölcsönösen átjárhatóak legyenek az egész Unióban, és az örökölt rendszerek közötti különbségek fokozatosan csökkenjenek, az ÁME-knek célszerű meghatározniuk a már meglévő alrendszerek felújításakor vagy korszerűsítésekor alkalmazandó rendelkezéseket, valamint adott esetben tartalmazhatnak a célrendszer lépcsőzetes megvalósítására vonatkozó javaslatokat is. Mindazonáltal ahhoz, hogy a vasúti ágazat versenyképessége töretlen maradjon és ne merüljenek fel indokolatlan költségek, az új vagy módosított ÁME-k nem okozhatják azt, hogy a járműveket és az infrastruktúrát haladéktalanul az új előírásokhoz kelljen igazítani.

| (23) | Az ÁME-kben jelezni kell, ha új engedélyt kell beszerezni az infrastruktúra vagy a járművek korszerűsítéséhez és felújításához. Az infrastruktúra korszerűsítésének és felújításának valamennyi esetében a kérelmezőnek az (EU) 2016/796 rendeletben említett egyablakos információs és kommunikációs rendszeren keresztül dokumentációt kell benyújtania a nemzeti biztonsági hatóság számára, hogy az eldönthesse, hogy az ezen irányelvben meghatározott kritériumok alapján szükség van-e új engedélyre. A forgalombahozatali engedéllyel már rendelkező járművek korszerűsítése és felújítása esetében a kérelmezőnek el kell tudnia dönteni, hogy kell-e új engedélyt kérnie a nemzeti biztonsági hatóságtól vagy az Ügynökségtől az ezen irányelvben meghatározott kritériumok alapján. |
| --- | --- |

(23)

Az ÁME-kben jelezni kell, ha új engedélyt kell beszerezni az infrastruktúra vagy a járművek korszerűsítéséhez és felújításához. Az infrastruktúra korszerűsítésének és felújításának valamennyi esetében a kérelmezőnek az (EU) 2016/796 rendeletben említett egyablakos információs és kommunikációs rendszeren keresztül dokumentációt kell benyújtania a nemzeti biztonsági hatóság számára, hogy az eldönthesse, hogy az ezen irányelvben meghatározott kritériumok alapján szükség van-e új engedélyre. A forgalombahozatali engedéllyel már rendelkező járművek korszerűsítése és felújítása esetében a kérelmezőnek el kell tudnia dönteni, hogy kell-e új engedélyt kérnie a nemzeti biztonsági hatóságtól vagy az Ügynökségtől az ezen irányelvben meghatározott kritériumok alapján.

| (24) | Figyelembe véve az uniós vasúti rendszer kölcsönös átjárhatóságát hátráltató akadályok megszüntetésére vonatkozó fokozatos megközelítési módot és ebből következően az ÁME-k elfogadásához szükséges időtartamot, lépéseket kell tenni annak elkerülése érdekében, hogy a tagállamok a jelenlegi rendszerek különbözőségét fokozó új nemzeti rendelkezéseket fogadjanak el, vagy ilyen hatással járó új projekteket kezdjenek. |
| --- | --- |

(24)

Figyelembe véve az uniós vasúti rendszer kölcsönös átjárhatóságát hátráltató akadályok megszüntetésére vonatkozó fokozatos megközelítési módot és ebből következően az ÁME-k elfogadásához szükséges időtartamot, lépéseket kell tenni annak elkerülése érdekében, hogy a tagállamok a jelenlegi rendszerek különbözőségét fokozó új nemzeti rendelkezéseket fogadjanak el, vagy ilyen hatással járó új projekteket kezdjenek.

| (25) | A kölcsönös átjárhatóságot hátráltató tényezők felszámolása érdekében és az ÁME-k hatályának a teljes uniós vasúti rendszerre való kiterjesztésével indokolt fokozatosan csökkenteni a nemzeti szabályozás mértékét. A nemzeti szabályozásban különbséget kell tenni a szigorúan a meglévő rendszerekhez kapcsolódó szabályok és az ÁME-k nyitott kérdéseinek kezeléséhez szükséges szabályok között. A szabályok ez utóbbi típusát fokozatosan meg kell szüntetni az ÁME-k nyitott kérdéseinek lezárása révén. |
| --- | --- |

(25)

A kölcsönös átjárhatóságot hátráltató tényezők felszámolása érdekében és az ÁME-k hatályának a teljes uniós vasúti rendszerre való kiterjesztésével indokolt fokozatosan csökkenteni a nemzeti szabályozás mértékét. A nemzeti szabályozásban különbséget kell tenni a szigorúan a meglévő rendszerekhez kapcsolódó szabályok és az ÁME-k nyitott kérdéseinek kezeléséhez szükséges szabályok között. A szabályok ez utóbbi típusát fokozatosan meg kell szüntetni az ÁME-k nyitott kérdéseinek lezárása révén.

| (26) | A nemzeti szabályokat úgy kell megszövegezni és közzétenni, hogy azok a nemzeti hálózat minden potenciális felhasználója számára érthetőek legyenek. Ezek a szabályok gyakran tartalmaznak hivatkozást más dokumentumokra, így például nemzeti szabványokra, európai szabványokra, nemzetközi szabványokra vagy egyéb olyan műszaki előírásokra, amelyek részben vagy egészben a szellemi tulajdonhoz fűződő jogi oltalom alatt állnak. Ezért tehát helyénvaló, hogy a közzététel kötelezettsége ne legyen alkalmazandó olyan dokumentumokra, amelyekre a nemzeti szabályok közvetve vagy közvetlenül hivatkoznak. |
| --- | --- |

(26)

A nemzeti szabályokat úgy kell megszövegezni és közzétenni, hogy azok a nemzeti hálózat minden potenciális felhasználója számára érthetőek legyenek. Ezek a szabályok gyakran tartalmaznak hivatkozást más dokumentumokra, így például nemzeti szabványokra, európai szabványokra, nemzetközi szabványokra vagy egyéb olyan műszaki előírásokra, amelyek részben vagy egészben a szellemi tulajdonhoz fűződő jogi oltalom alatt állnak. Ezért tehát helyénvaló, hogy a közzététel kötelezettsége ne legyen alkalmazandó olyan dokumentumokra, amelyekre a nemzeti szabályok közvetve vagy közvetlenül hivatkoznak.

| (27) | A fokozatos megközelítés elfogadása kielégíti azt a célkitűzést, amely az elöregedett, jelentős átalakítási vagy felújítási beruházásokat igénylő nemzeti infrastruktúrával és régi járművekkel jellemezhető uniós vasúti rendszer kölcsönös átjárhatóságára vonatkozik, és külön gondot kell fordítani arra, hogy a vasút megőrizze a versenyképességét más közlekedési módokkal szemben. |
| --- | --- |

(27)

A fokozatos megközelítés elfogadása kielégíti azt a célkitűzést, amely az elöregedett, jelentős átalakítási vagy felújítási beruházásokat igénylő nemzeti infrastruktúrával és régi járművekkel jellemezhető uniós vasúti rendszer kölcsönös átjárhatóságára vonatkozik, és külön gondot kell fordítani arra, hogy a vasút megőrizze a versenyképességét más közlekedési módokkal szemben.

| (28) | Az uniós vasúti rendszer kiterjedtsége és összetettsége miatt gyakorlati okokból szükségesnek bizonyult annak az alábbi alrendszerekre való felosztása: infrastruktúra, pálya menti ellenőrzés-irányítás és jelzés, fedélzeti ellenőrzés-irányítás és jelzés, energia, gördülőállomány, működés és közlekedésirányítás, karbantartás, valamint telematikai alkalmazások személyszállítási és árufuvarozási szolgáltatásokhoz. Minden egyes alrendszerre vonatkozóan meg kell határozni az alapvető követelményeket, és ezen alapvető követelményeknek való megfelelés érdekében ki kell dolgozni a műszaki előírásokat, különös tekintettel a rendszerelemekre és a kapcsolódási pontokra. Ugyanazt a rendszert helyhez kötött és mobil elemekre is le lehet bontani: egyrészt a vasútvonalakból, állomásokból, terminálokból, valamint valamennyi fajta, a rendszer biztonságos és folyamatos működése biztosításához szükséges helyhez kötött berendezésekből álló hálózatra, másrészt az ezen hálózaton közlekedő valamennyi járműre. Ezért ezen irányelv alkalmazásában maga a jármű is egy alrendszerből (gördülőállomány) és, adott esetben, más alrendszerekből (főként a fedélzeti ellenőrző-irányító és jelző alrendszerből) áll. Bár a rendszer több különböző részből tevődik össze, az Ügynökségnek a biztonság és a kölcsönös átjárhatóság előmozdítása érdekében a rendszer egésze felett áttekintéssel kell rendelkeznie. |
| --- | --- |

(28)

Az uniós vasúti rendszer kiterjedtsége és összetettsége miatt gyakorlati okokból szükségesnek bizonyult annak az alábbi alrendszerekre való felosztása: infrastruktúra, pálya menti ellenőrzés-irányítás és jelzés, fedélzeti ellenőrzés-irányítás és jelzés, energia, gördülőállomány, működés és közlekedésirányítás, karbantartás, valamint telematikai alkalmazások személyszállítási és árufuvarozási szolgáltatásokhoz. Minden egyes alrendszerre vonatkozóan meg kell határozni az alapvető követelményeket, és ezen alapvető követelményeknek való megfelelés érdekében ki kell dolgozni a műszaki előírásokat, különös tekintettel a rendszerelemekre és a kapcsolódási pontokra. Ugyanazt a rendszert helyhez kötött és mobil elemekre is le lehet bontani: egyrészt a vasútvonalakból, állomásokból, terminálokból, valamint valamennyi fajta, a rendszer biztonságos és folyamatos működése biztosításához szükséges helyhez kötött berendezésekből álló hálózatra, másrészt az ezen hálózaton közlekedő valamennyi járműre. Ezért ezen irányelv alkalmazásában maga a jármű is egy alrendszerből (gördülőállomány) és, adott esetben, más alrendszerekből (főként a fedélzeti ellenőrző-irányító és jelző alrendszerből) áll. Bár a rendszer több különböző részből tevődik össze, az Ügynökségnek a biztonság és a kölcsönös átjárhatóság előmozdítása érdekében a rendszer egésze felett áttekintéssel kell rendelkeznie.

| (29) | A fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezmény, amelynek az Unió is részes fele, egyik alapelveként határozza meg az akadálymentesség biztosítását, valamint előírja a részes államoknak, hogy – többek között minimumkövetelmények és akadálymentesítési iránymutatások kidolgozásával, közzétételével és betartásának nyomon követésével – tegyenek megfelelő lépéseket annak érdekében, hogy a fogyatékos személyek másokéval egyenlő mértékű hozzáféréssel rendelkezzenek. A fogyatékossággal élő személyek és mozgáskorlátozott személyek számára biztosított akadálymentesítés tehát alapkövetelmény az uniós vasúti rendszer kölcsönös átjárhatósága szempontjából. |
| --- | --- |

(29)

A fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezmény, amelynek az Unió is részes fele, egyik alapelveként határozza meg az akadálymentesség biztosítását, valamint előírja a részes államoknak, hogy – többek között minimumkövetelmények és akadálymentesítési iránymutatások kidolgozásával, közzétételével és betartásának nyomon követésével – tegyenek megfelelő lépéseket annak érdekében, hogy a fogyatékos személyek másokéval egyenlő mértékű hozzáféréssel rendelkezzenek. A fogyatékossággal élő személyek és mozgáskorlátozott személyek számára biztosított akadálymentesítés tehát alapkövetelmény az uniós vasúti rendszer kölcsönös átjárhatósága szempontjából.

| (30) | Fogyatékosság miatt senkit sem lehet – akár közvetetten, akár közvetlenül – hátrányosan megkülönböztetni. Annak biztosítása érdekében, hogy valamennyi uniós polgár élvezhesse az egységes európai vasúti térség létrehozásának előnyeit, a tagállamoknak egy mindenki által használható vasúti rendszert kell előmozdítaniuk. |
| --- | --- |

(30)

Fogyatékosság miatt senkit sem lehet – akár közvetetten, akár közvetlenül – hátrányosan megkülönböztetni. Annak biztosítása érdekében, hogy valamennyi uniós polgár élvezhesse az egységes európai vasúti térség létrehozásának előnyeit, a tagállamoknak egy mindenki által használható vasúti rendszert kell előmozdítaniuk.

| (31) | Az uniós vasúti rendszer kölcsönös átjárhatóságára vonatkozó rendelkezések végrehajtása nem járhat indokolatlan költségekkel, és nem veszélyeztetheti a meglévő vasúthálózatok kölcsönös átjárhatóságának megőrzését. |
| --- | --- |

(31)

Az uniós vasúti rendszer kölcsönös átjárhatóságára vonatkozó rendelkezések végrehajtása nem járhat indokolatlan költségekkel, és nem veszélyeztetheti a meglévő vasúthálózatok kölcsönös átjárhatóságának megőrzését.

| (32) | Az ÁME-k hatással vannak azokra a feltételekre is, amelyek mellett a felhasználók a vasúti közlekedést használják, ezért az őket érintő kérdésekben konzultálni kell velük, ideértve adott esetben a fogyatékossággal élő személyek szervezeteit is. |
| --- | --- |

(32)

Az ÁME-k hatással vannak azokra a feltételekre is, amelyek mellett a felhasználók a vasúti közlekedést használják, ezért az őket érintő kérdésekben konzultálni kell velük, ideértve adott esetben a fogyatékossággal élő személyek szervezeteit is.

| (33) | Lehetővé kell tenni valamennyi érintett tagállam számára, hogy korlátozott számú, kellően indokolt helyzetben ne alkalmazzanak bizonyos ÁME-ket. Ezeket a helyzeteket és az ÁME-k alkalmazása alóli mentesülés esetében követendő eljárásokat egyértelműen meg kell határozni. |
| --- | --- |

(33)

Lehetővé kell tenni valamennyi érintett tagállam számára, hogy korlátozott számú, kellően indokolt helyzetben ne alkalmazzanak bizonyos ÁME-ket. Ezeket a helyzeteket és az ÁME-k alkalmazása alóli mentesülés esetében követendő eljárásokat egyértelműen meg kell határozni.

| (34) | Az ÁME-k kidolgozása és az uniós vasúti rendszerre való alkalmazása nem hátráltathatja a technológiai innovációt, amelynek a gazdasági teljesítmény javítására kell irányulnia. |
| --- | --- |

(34)

Az ÁME-k kidolgozása és az uniós vasúti rendszerre való alkalmazása nem hátráltathatja a technológiai innovációt, amelynek a gazdasági teljesítmény javítására kell irányulnia.

| (35) | A vasúti ágazatban érvényes közbeszerzési eljárásokra vonatkozó rendelkezéseknek és különösen a 2014/25/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvben (7) foglalt rendelkezéseknek való megfelelés érdekében az ajánlatkérők és az ajánlattevők kötelesek a műszaki előírásokat belefoglalni az általános dokumentációba vagy az egyes szerződések feltételeibe. Ebből a célból szabálycsomagot szükséges kidolgozni, amely ezeknek a műszaki előírásoknak a hivatkozási alapjaként szolgál. |
| --- | --- |

(35)

A vasúti ágazatban érvényes közbeszerzési eljárásokra vonatkozó rendelkezéseknek és különösen a 2014/25/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvben (7) foglalt rendelkezéseknek való megfelelés érdekében az ajánlatkérők és az ajánlattevők kötelesek a műszaki előírásokat belefoglalni az általános dokumentációba vagy az egyes szerződések feltételeibe. Ebből a célból szabálycsomagot szükséges kidolgozni, amely ezeknek a műszaki előírásoknak a hivatkozási alapjaként szolgál.

| (36) | Az Unió érdekét szolgálná egy nemzetközi szabványügyi rendszer, amely képes létrehozni a nemzetközi kereskedelemben részt vevők által a gyakorlatban használt szabványokat, és amely megfelel az uniós politika követelményeinek. Az európai szabványügyi szervezeteknek ezért a továbbiakban is helyénvaló együttműködniük a nemzetközi szabványügyi szervekkel. |
| --- | --- |

(36)

Az Unió érdekét szolgálná egy nemzetközi szabványügyi rendszer, amely képes létrehozni a nemzetközi kereskedelemben részt vevők által a gyakorlatban használt szabványokat, és amely megfelel az uniós politika követelményeinek. Az európai szabványügyi szervezeteknek ezért a továbbiakban is helyénvaló együttműködniük a nemzetközi szabványügyi szervekkel.

| (37) | Az ajánlatkérő – amely egy alrendszer tervezését, kivitelezését, felújítását, illetve korszerűsítését rendeli meg – lehet vasúti társaság, pályahálózat-működtető, karbantartásért felelős szervezet, üzembentartó, illetve egy adott projekt végrehajtásáért felelős koncessziótulajdonos. Az ajánlatkérőknek meg kell határozniuk az európai előírások vagy egyéb szabványok kiegészítéséhez szükséges követelményeket. Ezeknek az előírásoknak meg kell felelniük az uniós szinten összehangolt és az uniós vasúti rendszer elé állított alapvető követelményeknek. |
| --- | --- |

(37)

Az ajánlatkérő – amely egy alrendszer tervezését, kivitelezését, felújítását, illetve korszerűsítését rendeli meg – lehet vasúti társaság, pályahálózat-működtető, karbantartásért felelős szervezet, üzembentartó, illetve egy adott projekt végrehajtásáért felelős koncessziótulajdonos. Az ajánlatkérőknek meg kell határozniuk az európai előírások vagy egyéb szabványok kiegészítéséhez szükséges követelményeket. Ezeknek az előírásoknak meg kell felelniük az uniós szinten összehangolt és az uniós vasúti rendszer elé állított alapvető követelményeknek.

| (38) | A rendszerelemek megfelelőségi vagy használatra való alkalmassági értékelését szabályozó eljárások tekintetében az ezen irányelv alapján elfogadott, az átjárhatósági műszaki előírások keretében alkalmazandó megfelelőség-értékelési, használatra való alkalmasság értékelésére szolgáló és EK-hitelesítési eljárások moduljainak használata az irányadó. Amennyire lehetséges, az érintett iparágak fejlődésének elősegítése érdekében indokolt az eljárásokat minőségbiztosítási rendszer beépítésével kidolgozni. |
| --- | --- |

(38)

A rendszerelemek megfelelőségi vagy használatra való alkalmassági értékelését szabályozó eljárások tekintetében az ezen irányelv alapján elfogadott, az átjárhatósági műszaki előírások keretében alkalmazandó megfelelőség-értékelési, használatra való alkalmasság értékelésére szolgáló és EK-hitelesítési eljárások moduljainak használata az irányadó. Amennyire lehetséges, az érintett iparágak fejlődésének elősegítése érdekében indokolt az eljárásokat minőségbiztosítási rendszer beépítésével kidolgozni.

| (39) | A kölcsönös átjárhatóság biztosítása érdekében a rendszerelemek megfelelősége nem kizárólag az Unió piacán való szabad mozgásukkal, hanem elsősorban azzal a területtel függ össze, ahol felhasználják őket. Értékelést kell elvégezni a legfontosabb rendszerelemek használatra való alkalmasságának színvonalára vonatkozóan a biztonság, a rendelkezésre állás vagy a rendszer gazdaságossága szempontjából. Ebből következően a gyártónak nem kell az EK-jelölést elhelyezni azokon a rendszerelemeken, amelyek ennek az irányelvnek a hatálya alá tartoznak. A megfelelőségi és/vagy használatra való alkalmassági értékelés alapján elegendő a gyártó megfelelőségi nyilatkozata. |
| --- | --- |

(39)

A kölcsönös átjárhatóság biztosítása érdekében a rendszerelemek megfelelősége nem kizárólag az Unió piacán való szabad mozgásukkal, hanem elsősorban azzal a területtel függ össze, ahol felhasználják őket. Értékelést kell elvégezni a legfontosabb rendszerelemek használatra való alkalmasságának színvonalára vonatkozóan a biztonság, a rendelkezésre állás vagy a rendszer gazdaságossága szempontjából. Ebből következően a gyártónak nem kell az EK-jelölést elhelyezni azokon a rendszerelemeken, amelyek ennek az irányelvnek a hatálya alá tartoznak. A megfelelőségi és/vagy használatra való alkalmassági értékelés alapján elegendő a gyártó megfelelőségi nyilatkozata.

| (40) | Mindazonáltal a gyártók kötelesek elhelyezni az EK–jelölést bizonyos összetevőkön, ezáltal igazolva, hogy azok megfelelnek az egyéb vonatkozó uniós jognak. |
| --- | --- |

(40)

Mindazonáltal a gyártók kötelesek elhelyezni az EK–jelölést bizonyos összetevőkön, ezáltal igazolva, hogy azok megfelelnek az egyéb vonatkozó uniós jognak.

| (41) | Az ÁME hatálybalépésekor bizonyos számú, kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem már forgalomban van. Átmeneti időszakot szükséges előírni annak érdekében, hogy ezeket a rendszerelemeket be lehessen építeni egy alrendszerbe, még akkor is, ha nem felelnek meg szigorúan ezen ÁME-nek. |
| --- | --- |

(41)

Az ÁME hatálybalépésekor bizonyos számú, kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem már forgalomban van. Átmeneti időszakot szükséges előírni annak érdekében, hogy ezeket a rendszerelemeket be lehessen építeni egy alrendszerbe, még akkor is, ha nem felelnek meg szigorúan ezen ÁME-nek.

| (42) | Az uniós vasúti rendszert alkotó alrendszereket hitelesítési eljárásnak kell alávetni. A hitelesítés célja biztosítani, hogy az üzembe helyezésért vagy a forgalomba hozatalért felelős testületek meggyőződhessenek arról, hogy az eredmények a tervezési, kivitelezési és üzembe helyezési szakaszokban megfelelnek a hatályos jogszabályoknak, illetve a műszaki és az üzemeltetési rendelkezéseknek. A hitelesítés eredménye emellett az, hogy a gyártók egyenlő bánásmódra számíthatnak minden tagállamban. |
| --- | --- |

(42)

Az uniós vasúti rendszert alkotó alrendszereket hitelesítési eljárásnak kell alávetni. A hitelesítés célja biztosítani, hogy az üzembe helyezésért vagy a forgalomba hozatalért felelős testületek meggyőződhessenek arról, hogy az eredmények a tervezési, kivitelezési és üzembe helyezési szakaszokban megfelelnek a hatályos jogszabályoknak, illetve a műszaki és az üzemeltetési rendelkezéseknek. A hitelesítés eredménye emellett az, hogy a gyártók egyenlő bánásmódra számíthatnak minden tagállamban.

| (43) | Az alrendszer üzembe helyezése vagy forgalomba hozatala után gondoskodni kell arról, hogy az alrendszert a rá vonatkozó alapvető követelményeknek megfelelően üzemeltessék és tartsák karban. Az (EU) 2016/798 európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (8) összhangban az ezen követelmények betartásáért az egyes alrendszerek tekintetében a pályahálózat-működtető, a vasúti társaság, illetve a karbantartásért felelős szervezet felel, mindegyik a saját területén. |
| --- | --- |

(43)

Az alrendszer üzembe helyezése vagy forgalomba hozatala után gondoskodni kell arról, hogy az alrendszert a rá vonatkozó alapvető követelményeknek megfelelően üzemeltessék és tartsák karban. Az (EU) 2016/798 európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (8) összhangban az ezen követelmények betartásáért az egyes alrendszerek tekintetében a pályahálózat-működtető, a vasúti társaság, illetve a karbantartásért felelős szervezet felel, mindegyik a saját területén.

| (44) | Amennyiben az üzemeltetés során kiderül, hogy valamely jármű vagy járműtípus nem felel meg az alkalmazandó alapvető követelmények valamelyikének, a jármű(vek) megfelelővé tétele érdekében az érintett vasúti társaságoknak meg kell tenniük a szükséges korrekciós intézkedéseket. Ezenkívül, ha ez a meg nem felelés komoly biztonsági kockázatot idéz elő, a jármű közlekedésének felügyeletéért felelős nemzeti biztonsági hatóságok megtehetik a szükséges átmeneti biztonsági intézkedéseket, beleértve a vonatkozó üzemeletetés azonnali korlátozását, illetve felfüggesztését. Ha a korrekciós intézkedések nem elégségesek, és a meg nem felelés okozta komoly biztonsági kockázat továbbra is fennáll, engedélyezni kell, hogy a nemzeti biztonsági hatóságok vagy az Ügynökség visszavonja vagy módosítsa az engedélyt. Súlyos biztonsági kockázatnak minősül e tekintetben a jogi kötelezettségeknek vagy a biztonsági követelményeknek való súlyos meg nem felelés, amely önmagában vagy egymásból következő események sorozata révén balesetet vagy súlyos balesetet okozhat. A visszavonási eljárást az Ügynökség és a nemzeti biztonsági hatóságok közötti megfelelő információcsere alapján kell végezni, ideértve a nyilvántartások használatát is. |
| --- | --- |

(44)

Amennyiben az üzemeltetés során kiderül, hogy valamely jármű vagy járműtípus nem felel meg az alkalmazandó alapvető követelmények valamelyikének, a jármű(vek) megfelelővé tétele érdekében az érintett vasúti társaságoknak meg kell tenniük a szükséges korrekciós intézkedéseket. Ezenkívül, ha ez a meg nem felelés komoly biztonsági kockázatot idéz elő, a jármű közlekedésének felügyeletéért felelős nemzeti biztonsági hatóságok megtehetik a szükséges átmeneti biztonsági intézkedéseket, beleértve a vonatkozó üzemeletetés azonnali korlátozását, illetve felfüggesztését. Ha a korrekciós intézkedések nem elégségesek, és a meg nem felelés okozta komoly biztonsági kockázat továbbra is fennáll, engedélyezni kell, hogy a nemzeti biztonsági hatóságok vagy az Ügynökség visszavonja vagy módosítsa az engedélyt. Súlyos biztonsági kockázatnak minősül e tekintetben a jogi kötelezettségeknek vagy a biztonsági követelményeknek való súlyos meg nem felelés, amely önmagában vagy egymásból következő események sorozata révén balesetet vagy súlyos balesetet okozhat. A visszavonási eljárást az Ügynökség és a nemzeti biztonsági hatóságok közötti megfelelő információcsere alapján kell végezni, ideértve a nyilvántartások használatát is.

| (45) | Valamennyi részt vevő szereplő szerepét és felelősségét pontosan meg kell határozni a járművek forgalomba hozatalára és használatára, valamint a helyhez kötött berendezések üzembe helyezésére vonatkozó eljárással kapcsolatban. |
| --- | --- |

(45)

Valamennyi részt vevő szereplő szerepét és felelősségét pontosan meg kell határozni a járművek forgalomba hozatalára és használatára, valamint a helyhez kötött berendezések üzembe helyezésére vonatkozó eljárással kapcsolatban.

| (46) | Az Ügynökségnek és a nemzeti biztonsági hatóságoknak együtt kell működniük és adott esetben illetékességi körüket meg kell osztaniuk, hogy az engedélyek kiadása a biztonság kellő figyelembevételével történjen. Ebből a célból az Ügynökségnek és a nemzeti biztonsági hatóságoknak együttműködési megállapodásokat kell kötniük egymással. |
| --- | --- |

(46)

Az Ügynökségnek és a nemzeti biztonsági hatóságoknak együtt kell működniük és adott esetben illetékességi körüket meg kell osztaniuk, hogy az engedélyek kiadása a biztonság kellő figyelembevételével történjen. Ebből a célból az Ügynökségnek és a nemzeti biztonsági hatóságoknak együttműködési megállapodásokat kell kötniük egymással.

| (47) | Annak biztosítása érdekében, hogy az Európai Vasúti Forgalomirányítási Rendszer (a továbbiakban: ERTMS) berendezései megfeleljenek a vonatkozó hatályos előírásoknak és azt megelőzendő, hogy az ERTMS tekintetében megállapított további követelmények a rendszer kölcsönös átjárhatóságának rovására menjenek, az Ügynökségnek „ERTMS rendszerhatóságként” kell eljárnia. Ennek céljából, az Ügynökség felelős az ERTMS-hez kapcsolódó pálya menti berendezésekkel kapcsolatos pályázati felhívások kiírása vagy közzététele előtt a tervezett műszaki megoldások értékeléséért, annak érdekében, hogy megállapíthassa, a szóban forgó műszaki megoldások megfelelnek-e a vonatkozó ÁME-knak, és teljes mértékben kölcsönösen átjárhatók-e. Kerülni kell az Ügynökség által végzett értékelés és a hitelesítési eljárást végző bejelentett szervezetek feladatai közötti átfedéseket. Ennek érdekében a kérelmezőnek tájékoztatnia kell az Ügynökséget, ha a bejelentett szervezet által lefolytatandó hitelesítési eljárás már megkezdődött, vagy ha már valamilyen megfelelőségi tanúsítvány a rendelkezésére áll. A kérelmezőnek lehetőséget kell kapnia arra, hogy az Ügynökségtől akár egy adott ERTMS-projektre, akár több projekt együttesére, vagy egy vasútvonalra, vasútvonalcsoportra vagy egy hálózatra kérje ezt az értékelést. |
| --- | --- |

(47)

Annak biztosítása érdekében, hogy az Európai Vasúti Forgalomirányítási Rendszer (a továbbiakban: ERTMS) berendezései megfeleljenek a vonatkozó hatályos előírásoknak és azt megelőzendő, hogy az ERTMS tekintetében megállapított további követelmények a rendszer kölcsönös átjárhatóságának rovására menjenek, az Ügynökségnek „ERTMS rendszerhatóságként” kell eljárnia. Ennek céljából, az Ügynökség felelős az ERTMS-hez kapcsolódó pálya menti berendezésekkel kapcsolatos pályázati felhívások kiírása vagy közzététele előtt a tervezett műszaki megoldások értékeléséért, annak érdekében, hogy megállapíthassa, a szóban forgó műszaki megoldások megfelelnek-e a vonatkozó ÁME-knak, és teljes mértékben kölcsönösen átjárhatók-e. Kerülni kell az Ügynökség által végzett értékelés és a hitelesítési eljárást végző bejelentett szervezetek feladatai közötti átfedéseket. Ennek érdekében a kérelmezőnek tájékoztatnia kell az Ügynökséget, ha a bejelentett szervezet által lefolytatandó hitelesítési eljárás már megkezdődött, vagy ha már valamilyen megfelelőségi tanúsítvány a rendelkezésére áll. A kérelmezőnek lehetőséget kell kapnia arra, hogy az Ügynökségtől akár egy adott ERTMS-projektre, akár több projekt együttesére, vagy egy vasútvonalra, vasútvonalcsoportra vagy egy hálózatra kérje ezt az értékelést.

| (48) | Ezen irányelv hatálybalépése nem eredményezhet késedelmet olyan ERTMS-projektek megvalósításában, amelyek tekintetében a pályáztatási vagy szerződéskötési szakasz már lezárult. |
| --- | --- |

(48)

Ezen irányelv hatálybalépése nem eredményezhet késedelmet olyan ERTMS-projektek megvalósításában, amelyek tekintetében a pályáztatási vagy szerződéskötési szakasz már lezárult.

| (49) | A járművek forgalomba helyezésének megkönnyítése, illetve az adminisztratív terhek csökkentése érdekében célszerű a forgalomba hozatalra vonatkozóan bevezetni az Unió egész területén érvényes járműengedély fogalmát. A forgalombahozatali engedélyek az egész uniós piacon lehetővé teszik a járművekkel folytatott kereskedelmi ügyleteket, a járművek használata azonban csak azon az alkalmazási területen engedélyezett, amelyre az engedélyt kiállították. Ennek értelmében az alkalmazási terület bármely kiterjesztése esetén aktualizálni kell az adott járműre vonatkozó engedélyt. A korábbi irányelvek alapján engedélyezett járművekhez is forgalombahozatali engedélyt kell beszerezni, ha az engedélyük nem terjed ki azon hálózatokra, amelyeken használni kívánják őket. |
| --- | --- |

(49)

A járművek forgalomba helyezésének megkönnyítése, illetve az adminisztratív terhek csökkentése érdekében célszerű a forgalomba hozatalra vonatkozóan bevezetni az Unió egész területén érvényes járműengedély fogalmát. A forgalombahozatali engedélyek az egész uniós piacon lehetővé teszik a járművekkel folytatott kereskedelmi ügyleteket, a járművek használata azonban csak azon az alkalmazási területen engedélyezett, amelyre az engedélyt kiállították. Ennek értelmében az alkalmazási terület bármely kiterjesztése esetén aktualizálni kell az adott járműre vonatkozó engedélyt. A korábbi irányelvek alapján engedélyezett járművekhez is forgalombahozatali engedélyt kell beszerezni, ha az engedélyük nem terjed ki azon hálózatokra, amelyeken használni kívánják őket.

| (50) | Abban az esetben, ha a felhasználási terület egy hálózatra vagy egyetlen tagállamon belüli hálózatokra korlátozódik, lehetőséget kell biztosítani a kérelmező számára annak megválasztásához, hogy a járműengedély iránti kérelmét az (EU) 2016/796 rendeletben említett egyablakos információs és kommunikációs rendszeren keresztül a nemzeti biztonsági hatósághoz vagy az Ügynökséghez kívánja-e benyújtani. A kérelmező választásának a továbbiakban rá nézve kötelezőnek kell lennie egészen a kérelmezési eljárás befejezéséig vagy megszűnéséig. |
| --- | --- |

(50)

Abban az esetben, ha a felhasználási terület egy hálózatra vagy egyetlen tagállamon belüli hálózatokra korlátozódik, lehetőséget kell biztosítani a kérelmező számára annak megválasztásához, hogy a járműengedély iránti kérelmét az (EU) 2016/796 rendeletben említett egyablakos információs és kommunikációs rendszeren keresztül a nemzeti biztonsági hatósághoz vagy az Ügynökséghez kívánja-e benyújtani. A kérelmező választásának a továbbiakban rá nézve kötelezőnek kell lennie egészen a kérelmezési eljárás befejezéséig vagy megszűnéséig.

| (51) | Az Ügynökség és a nemzeti biztonsági hatóságok határozatai ellen vagy intézkedéseik elmaradásának esetére megfelelő jogorvoslati eljárásnak kell a kérelmező rendelkezésére állnia. Ezen túlmenően egyértelmű eljárási és vitarendezési rendelkezéseket kell megállapítani az olyan helyzetek kezelésére, amikor az Ügynökség és a nemzeti biztonsági hatóságok véleménye eltér egymástól a járműengedélyek kiadása vonatkozásában elvégzett értékelés kapcsán. |
| --- | --- |

(51)

Az Ügynökség és a nemzeti biztonsági hatóságok határozatai ellen vagy intézkedéseik elmaradásának esetére megfelelő jogorvoslati eljárásnak kell a kérelmező rendelkezésére állnia. Ezen túlmenően egyértelmű eljárási és vitarendezési rendelkezéseket kell megállapítani az olyan helyzetek kezelésére, amikor az Ügynökség és a nemzeti biztonsági hatóságok véleménye eltér egymástól a járműengedélyek kiadása vonatkozásában elvégzett értékelés kapcsán.

| (52) | A belső piac megfelelő működésének biztosítása mellett különleges intézkedésekre – köztük együttműködési megállapodásokra – van szükség bizonyos tagállamok sajátos földrajzi és történelmi helyzetének figyelembevétele érdekében. |
| --- | --- |

(52)

A belső piac megfelelő működésének biztosítása mellett különleges intézkedésekre – köztük együttműködési megállapodásokra – van szükség bizonyos tagállamok sajátos földrajzi és történelmi helyzetének figyelembevétele érdekében.

| (53) | Amennyiben az üzemeltetés földrajzi vagy történelmi okokból különleges szakértelmet igénylő hálózatokra korlátozódik, és e hálózatok el vannak zárva az uniós vasúti rendszer többi részétől, lehetőséget kell biztosítani a kérelmezőnek arra, hogy a szükséges formaságokat helyben, az érintett nemzeti biztonsági hatóságokkal együttműködve intézze el. E célból és az adminisztratív terhek és költségek csökkentése érdekében, az Ügynökség és az érintett nemzeti biztonsági hatóságok között kötendő együttműködési megállapodások rendelkezhetnek a feladatok megfelelő megosztásáról anélkül, hogy ez érintené az Ügynökségnek az engedély kiállításával kapcsolatos végső felelősségét. |
| --- | --- |

(53)

Amennyiben az üzemeltetés földrajzi vagy történelmi okokból különleges szakértelmet igénylő hálózatokra korlátozódik, és e hálózatok el vannak zárva az uniós vasúti rendszer többi részétől, lehetőséget kell biztosítani a kérelmezőnek arra, hogy a szükséges formaságokat helyben, az érintett nemzeti biztonsági hatóságokkal együttműködve intézze el. E célból és az adminisztratív terhek és költségek csökkentése érdekében, az Ügynökség és az érintett nemzeti biztonsági hatóságok között kötendő együttműködési megállapodások rendelkezhetnek a feladatok megfelelő megosztásáról anélkül, hogy ez érintené az Ügynökségnek az engedély kiállításával kapcsolatos végső felelősségét.

| (54) | A balti államokban (Észtország, Lettország, Litvánia) található vasúthálózatok nyomtávja 1520 mm, amely megegyezik ugyan a szomszédos harmadik országokban használttal, de eltér az az Unió fő vasúthálózatának nyomtávjától. E balti államok vasúthálózatai közös műszaki és operatív előírásokat örököltek, ami de facto kölcsönös átjárhatóságot eredményez közöttük, így e tekintetben az e tagállamok valamelyikében kiállított járműengedély a hálózat többi részén is érvényesnek tekinthető. Annak érdekében, hogy meg lehessen könnyíteni a hatékony és arányos forráselosztást a forgalombahozatali járműengedélyek vagy a járművek típusengedélyezése céljára, és csökkenteni lehessen az ilyen esetekben a kérelmezőre háruló pénzügyi és adminisztratív terheket, az Ügynökség és az érintett nemzeti biztonsági hatóságok közötti konkrét együttműködési megállapodásokban szükség szerint lehetővé kell tenni, hogy e feladatok átruházhatók legyenek az említett nemzeti biztonsági hatóságokra. |
| --- | --- |

(54)

A balti államokban (Észtország, Lettország, Litvánia) található vasúthálózatok nyomtávja 1520 mm, amely megegyezik ugyan a szomszédos harmadik országokban használttal, de eltér az az Unió fő vasúthálózatának nyomtávjától. E balti államok vasúthálózatai közös műszaki és operatív előírásokat örököltek, ami de facto kölcsönös átjárhatóságot eredményez közöttük, így e tekintetben az e tagállamok valamelyikében kiállított járműengedély a hálózat többi részén is érvényesnek tekinthető. Annak érdekében, hogy meg lehessen könnyíteni a hatékony és arányos forráselosztást a forgalombahozatali járműengedélyek vagy a járművek típusengedélyezése céljára, és csökkenteni lehessen az ilyen esetekben a kérelmezőre háruló pénzügyi és adminisztratív terheket, az Ügynökség és az érintett nemzeti biztonsági hatóságok közötti konkrét együttműködési megállapodásokban szükség szerint lehetővé kell tenni, hogy e feladatok átruházhatók legyenek az említett nemzeti biztonsági hatóságokra.

| (55) | Azon tagállamok számára, amelyek jelentős arányú vasúti forgalmat bonyolítanak le azonos – azonban az Unió fő vasúti hálózatától eltérő – nyomtávolságot alkalmazó harmadik országokkal, lehetőséget kell biztosítani arra, hogy megtartsák az említett harmadik országokkal közösen használt teherkocsikra és személyszállító kocsikra vonatkozó eltérő járműengedélyezési eljárást. |
| --- | --- |

(55)

Azon tagállamok számára, amelyek jelentős arányú vasúti forgalmat bonyolítanak le azonos – azonban az Unió fő vasúti hálózatától eltérő – nyomtávolságot alkalmazó harmadik országokkal, lehetőséget kell biztosítani arra, hogy megtartsák az említett harmadik országokkal közösen használt teherkocsikra és személyszállító kocsikra vonatkozó eltérő járműengedélyezési eljárást.

| (56) | A nyomon követhetőség és a biztonság érdekében a tagállami illetékes hatóságoknak európai járműszámot kell rendelniük a járműhöz, amennyiben azt a járműtulajdonos kéri. Ezt követően a járműadatokat fel kell venni a járműnyilvántartásba. A járműnyilvántartásokba valamennyi tagállam és az Unión belül egyes gazdasági szereplők részére betekintést szükséges biztosítani. A járműnyilvántartásoknak az adatformátum tekintetében egymással összhangban kell lenniük. Ezért azokat közös üzemeltetési és műszaki előírásokkal kell szabályozni. Az adminisztratív terhek és indokolatlan költségek csökkentése céljából a Bizottságnak egy olyan európai járműnyilvántartásra irányuló előírást kell elfogadni, amely magában foglalja a nemzeti járműnyilvántartásokat, hogy ezáltal közös eszköz jöjjön létre, lehetővé téve ugyanakkor, hogy a tagállamok saját igényeiknek megfelelően további funkciókat alkalmazzanak. |
| --- | --- |

(56)

A nyomon követhetőség és a biztonság érdekében a tagállami illetékes hatóságoknak európai járműszámot kell rendelniük a járműhöz, amennyiben azt a járműtulajdonos kéri. Ezt követően a járműadatokat fel kell venni a járműnyilvántartásba. A járműnyilvántartásokba valamennyi tagállam és az Unión belül egyes gazdasági szereplők részére betekintést szükséges biztosítani. A járműnyilvántartásoknak az adatformátum tekintetében egymással összhangban kell lenniük. Ezért azokat közös üzemeltetési és műszaki előírásokkal kell szabályozni. Az adminisztratív terhek és indokolatlan költségek csökkentése céljából a Bizottságnak egy olyan európai járműnyilvántartásra irányuló előírást kell elfogadni, amely magában foglalja a nemzeti járműnyilvántartásokat, hogy ezáltal közös eszköz jöjjön létre, lehetővé téve ugyanakkor, hogy a tagállamok saját igényeiknek megfelelően további funkciókat alkalmazzanak.

| (57) | A járművek és előtörténetük nyomon követhetőségét szolgálja, ha a forgalomba hozatallal kapcsolatos járműengedélyekre vonatkozó adatok a jármű egyéb adatai mellett szerepelnek a nyilvántartásban. |
| --- | --- |

(57)

A járművek és előtörténetük nyomon követhetőségét szolgálja, ha a forgalomba hozatallal kapcsolatos járműengedélyekre vonatkozó adatok a jármű egyéb adatai mellett szerepelnek a nyilvántartásban.

| (58) | Eljárásokat kell létrehozni a jármű és a használt útvonal közötti összeegyeztethetőség ellenőrzésére, amelyet a jármű forgalombahozatali engedélyének kiadását követően és azt megelőzően kell elvégezni, hogy a vasúti társaság a járművet a forgalombahozatali engedélyben meghatározott alkalmazási területen elkezdené használni. |
| --- | --- |

(58)

Eljárásokat kell létrehozni a jármű és a használt útvonal közötti összeegyeztethetőség ellenőrzésére, amelyet a jármű forgalombahozatali engedélyének kiadását követően és azt megelőzően kell elvégezni, hogy a vasúti társaság a járművet a forgalombahozatali engedélyben meghatározott alkalmazási területen elkezdené használni.

| (59) | A rendszerelemek megfelelőségének értékelésre és használatra való alkalmasságára vonatkozó eljárások, valamint az alrendszerek értékelésére vonatkozó eljárás ellenőrzéséért felelős bejelentett szervezeteknek, különösen az európai előírások hiányában, célszerű a lehető legszorosabban összehangolniuk döntéseiket. |
| --- | --- |

(59)

A rendszerelemek megfelelőségének értékelésre és használatra való alkalmasságára vonatkozó eljárások, valamint az alrendszerek értékelésére vonatkozó eljárás ellenőrzéséért felelős bejelentett szervezeteknek, különösen az európai előírások hiányában, célszerű a lehető legszorosabban összehangolniuk döntéseiket.

| (60) | A termékek forgalmazása tekintetében a 765/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (9) szerinti átlátható akkreditálás, amely biztosítja a megfelelőségi tanúsítványokba vetett bizalom szükséges szintjét, a nemzeti hatóságok által az Unió egészében privilegizált eszköznek tekintendő, amellyel igazolható a bejelentett szervezetek, illetve a nemzeti szabályokkal való összhang ellenőrzésére kijelölt testületek műszaki szaktudása. A nemzeti hatóságoknak ugyanakkor lehetővé kell tenni, hogy úgy ítéljék, rendelkeznek a megfelelő eszközökkel ahhoz, hogy maguk végezzék el ezt az értékelést. Ebben az esetben a más nemzeti hatóságok által elvégzett értékelések megfelelő szintű hitelességének biztosítása érdekében e nemzeti hatóságoknak a Bizottság és a többi tagállam rendelkezésére kell bocsátaniuk a szükséges dokumentumokat, amelyek igazolják, hogy az értékelt megfelelőségértékelő szervezetek megfelelnek a vonatkozó szabályozás által előírt követelményeknek. |
| --- | --- |

(60)

A termékek forgalmazása tekintetében a 765/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (9) szerinti átlátható akkreditálás, amely biztosítja a megfelelőségi tanúsítványokba vetett bizalom szükséges szintjét, a nemzeti hatóságok által az Unió egészében privilegizált eszköznek tekintendő, amellyel igazolható a bejelentett szervezetek, illetve a nemzeti szabályokkal való összhang ellenőrzésére kijelölt testületek műszaki szaktudása. A nemzeti hatóságoknak ugyanakkor lehetővé kell tenni, hogy úgy ítéljék, rendelkeznek a megfelelő eszközökkel ahhoz, hogy maguk végezzék el ezt az értékelést. Ebben az esetben a más nemzeti hatóságok által elvégzett értékelések megfelelő szintű hitelességének biztosítása érdekében e nemzeti hatóságoknak a Bizottság és a többi tagállam rendelkezésére kell bocsátaniuk a szükséges dokumentumokat, amelyek igazolják, hogy az értékelt megfelelőségértékelő szervezetek megfelelnek a vonatkozó szabályozás által előírt követelményeknek.

| (61) | Indokolt, hogy ez az irányelv csak a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemekre és alrendszerekre állapítson meg a kölcsönös átjárhatóságra vonatkozó követelményeket. Az említett követelményeknek való megfelelés megkönnyítése érdekében indokolt, hogy a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemekhez és alrendszerekhez a megfelelőség vélelme fűződjék abban az esetben, ha megfelelnek az 1025/2012/EU rendeletnek megfelelően az említett követelmények részletes műszaki előírásainak meghatározása céljából elfogadott harmonizált szabványoknak. |
| --- | --- |

(61)

Indokolt, hogy ez az irányelv csak a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemekre és alrendszerekre állapítson meg a kölcsönös átjárhatóságra vonatkozó követelményeket. Az említett követelményeknek való megfelelés megkönnyítése érdekében indokolt, hogy a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemekhez és alrendszerekhez a megfelelőség vélelme fűződjék abban az esetben, ha megfelelnek az 1025/2012/EU rendeletnek megfelelően az említett követelmények részletes műszaki előírásainak meghatározása céljából elfogadott harmonizált szabványoknak.

| (62) | Az ezen irányelv alapján elfogadott intézkedéseket olyan kezdeményezésekkel kell kiegészíteni, amelyek célja az uniós vasúti ágazatban alkalmazott innovatív és átjárható technológiák pénzügyi támogatása. |
| --- | --- |

(62)

Az ezen irányelv alapján elfogadott intézkedéseket olyan kezdeményezésekkel kell kiegészíteni, amelyek célja az uniós vasúti ágazatban alkalmazott innovatív és átjárható technológiák pénzügyi támogatása.

| (63) | Ezen irányelv nem alapvető fontosságú elemeinek kiegészítése érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az EUMSZ 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el az egyes ÁME-k konkrét célkitűzéseire vonatkozóan. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munka során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is. A felhatalmazáson alapuló jogi aktus elkészítésekor és szövegezésekor a Bizottságnak gondoskodnia kell a vonatkozó dokumentumoknak az Európai Parlament és a Tanács részére történő egyidejű, időben történő és megfelelő továbbításáról. |
| --- | --- |

(63)

Ezen irányelv nem alapvető fontosságú elemeinek kiegészítése érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az EUMSZ 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el az egyes ÁME-k konkrét célkitűzéseire vonatkozóan. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munka során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is. A felhatalmazáson alapuló jogi aktus elkészítésekor és szövegezésekor a Bizottságnak gondoskodnia kell a vonatkozó dokumentumoknak az Európai Parlament és a Tanács részére történő egyidejű, időben történő és megfelelő továbbításáról.

| (64) | Ezen irányelv egységes végrehajtási feltételeinek biztosítása érdekében a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni a következőkkel kapcsolatban: az ÁME-k és módosításaik, ideértve az ÁME-k hiányosságainak orvoslását szolgáló módosításokat; a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemekre vonatkozó EK-megfelelőségi vagy alkalmazhatósági nyilatkozat sablonja, valamint a kísérő dokumentumok; az egy vagy több ÁME részben vagy egészben történő alkalmazása alóli mentesülés iránti kérelmet kísérő dokumentumokban feltüntetendő információk, a dokumentumok formátuma, továbbításának módja és adott esetben a ÁME-k alkalmazása alóli mentesülésről szóló határozat; a bejelentett nemzeti szabályok különböző csoportokba való besorolása a helyhez kötött és a mobil berendezések közötti kompatibilitás ellenőrzésének megkönnyítése céljából; az EK-hitelesítési eljárás és a nemzeti szabályok esetében a hitelesítési eljárás részletes szabályai az EK-hitelesítési nyilatkozat sablonja, a hitelesítési nyilatkozatokkal együtt benyújtandó műszaki dokumentáció sablonjai; valamint a hitelesítési tanúsítványok sablonjai; a forgalombahozatali járműengedélyre vonatkozó részletes gyakorlati szabályok;a típusmegfelelőségi nyilatkozatok mintái és adott esetben a megfelelőségértékelés ad hoc moduljai; a nemzeti járműnyilvántartások, az európai járműnyilvántartás és a járműtípusok forgalombahozatali engedélyeinek nyilvántartása; valamint az infrastruktúra-nyilvántartáshoz, kapcsolódóan a tartalomra, az adatformátumra, a funkcionális és műszaki felépítésre, az üzemmódra, valamint az adatbeviteli és lekérdezési szabályokra vonatkozó közös specifikációk. Ezeket a hatásköröket a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (10) megfelelően kell gyakorolni. |
| --- | --- |

(64)

Ezen irányelv egységes végrehajtási feltételeinek biztosítása érdekében a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni a következőkkel kapcsolatban: az ÁME-k és módosításaik, ideértve az ÁME-k hiányosságainak orvoslását szolgáló módosításokat; a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemekre vonatkozó EK-megfelelőségi vagy alkalmazhatósági nyilatkozat sablonja, valamint a kísérő dokumentumok; az egy vagy több ÁME részben vagy egészben történő alkalmazása alóli mentesülés iránti kérelmet kísérő dokumentumokban feltüntetendő információk, a dokumentumok formátuma, továbbításának módja és adott esetben a ÁME-k alkalmazása alóli mentesülésről szóló határozat; a bejelentett nemzeti szabályok különböző csoportokba való besorolása a helyhez kötött és a mobil berendezések közötti kompatibilitás ellenőrzésének megkönnyítése céljából; az EK-hitelesítési eljárás és a nemzeti szabályok esetében a hitelesítési eljárás részletes szabályai az EK-hitelesítési nyilatkozat sablonja, a hitelesítési nyilatkozatokkal együtt benyújtandó műszaki dokumentáció sablonjai; valamint a hitelesítési tanúsítványok sablonjai; a forgalombahozatali járműengedélyre vonatkozó részletes gyakorlati szabályok;a típusmegfelelőségi nyilatkozatok mintái és adott esetben a megfelelőségértékelés ad hoc moduljai; a nemzeti járműnyilvántartások, az európai járműnyilvántartás és a járműtípusok forgalombahozatali engedélyeinek nyilvántartása; valamint az infrastruktúra-nyilvántartáshoz, kapcsolódóan a tartalomra, az adatformátumra, a funkcionális és műszaki felépítésre, az üzemmódra, valamint az adatbeviteli és lekérdezési szabályokra vonatkozó közös specifikációk. Ezeket a hatásköröket a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (10) megfelelően kell gyakorolni.

| (65) | Az ÁME-ket rendszeres időközönként felül kell vizsgálni. Ha a felülvizsgálat hiányosságokat talál az ÁME-kben, célszerű az Ügynökséget véleményalkotásra felkérni, és lehetővé tenni, hogy a véleményt – bizonyos feltételek mellett – az összes érintett fél (köztük az ágazat és a bejelentett szervezetek) az érintett ÁME felülvizsgálatának elvégzéséig a megfelelés elfogadható módjaként közzétegye és felhasználja. |
| --- | --- |

(65)

Az ÁME-ket rendszeres időközönként felül kell vizsgálni. Ha a felülvizsgálat hiányosságokat talál az ÁME-kben, célszerű az Ügynökséget véleményalkotásra felkérni, és lehetővé tenni, hogy a véleményt – bizonyos feltételek mellett – az összes érintett fél (köztük az ágazat és a bejelentett szervezetek) az érintett ÁME felülvizsgálatának elvégzéséig a megfelelés elfogadható módjaként közzétegye és felhasználja.

| (66) | Az új ÁME-k létrehozásáról vagy a már meglevők módosításáról szóló végrehajtási jogi aktusokban figyelembe kell venni a Bizottság által a felhatalmazáson alapuló jogi aktusokban meghatározott célkitűzéseket. |
| --- | --- |

(66)

Az új ÁME-k létrehozásáról vagy a már meglevők módosításáról szóló végrehajtási jogi aktusokban figyelembe kell venni a Bizottság által a felhatalmazáson alapuló jogi aktusokban meghatározott célkitűzéseket.

| (67) | Bizonyos szervezési intézkedésekre van szükség ahhoz, hogy az Ügynökség felkészüljön az ezen irányelv szerinti kibővített szerepének ellátására. Ennek megfelelően megfelelő átmeneti időszakról kell rendelkezni. Ezen időszak alatt a Bizottságnak át kell tekintenie az Ügynökség által a kibővített szerepre való felkészülés terén elért eredményeket. Ezt követően a Bizottságnak rendszeres időközönként jelentést kell tennie az ezen irányelv végrehajtása terén elért eredményekről. E jelentésben a bizottsági értékelésnek ki kell térnie különösen a járműengedélyezési eljárásra, továbbá azokra az esetekre, amelyekben elmaradt az ÁME-k alkalmazása, valamint a nyilvántartások használatára. Ezenkívül a Bizottságnak jelentést kell tennie a biztonság szempontjából kritikus összetevők meghatározásának és nyomon követhetőségének tekintetében hozott intézkedésekről. |
| --- | --- |

(67)

Bizonyos szervezési intézkedésekre van szükség ahhoz, hogy az Ügynökség felkészüljön az ezen irányelv szerinti kibővített szerepének ellátására. Ennek megfelelően megfelelő átmeneti időszakról kell rendelkezni. Ezen időszak alatt a Bizottságnak át kell tekintenie az Ügynökség által a kibővített szerepre való felkészülés terén elért eredményeket. Ezt követően a Bizottságnak rendszeres időközönként jelentést kell tennie az ezen irányelv végrehajtása terén elért eredményekről. E jelentésben a bizottsági értékelésnek ki kell térnie különösen a járműengedélyezési eljárásra, továbbá azokra az esetekre, amelyekben elmaradt az ÁME-k alkalmazása, valamint a nyilvántartások használatára. Ezenkívül a Bizottságnak jelentést kell tennie a biztonság szempontjából kritikus összetevők meghatározásának és nyomon követhetőségének tekintetében hozott intézkedésekről.

| (68) | A tagállamoknak, a nemzeti biztonsági hatóságoknak és az érdekelt feleknek megfelelő időt kell biztosítani, hogy felkészülhessenek ezen irányelv végrehajtására. |
| --- | --- |

(68)

A tagállamoknak, a nemzeti biztonsági hatóságoknak és az érdekelt feleknek megfelelő időt kell biztosítani, hogy felkészülhessenek ezen irányelv végrehajtására.

| (69) | Mivel ezen irányelv célját, nevezetesen a vasúti rendszer uniós szintű kölcsönös átjárhatóságát, a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban az intézkedés terjedelme és hatása miatt e cél jobban megvalósítható, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányossági elvnek megfelelően ez az irányelv nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(69)

Mivel ezen irányelv célját, nevezetesen a vasúti rendszer uniós szintű kölcsönös átjárhatóságát, a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban az intézkedés terjedelme és hatása miatt e cél jobban megvalósítható, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányossági elvnek megfelelően ez az irányelv nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket.

| (70) | Az irányelv nemzeti jogba történő átültetésére vonatkozó kötelezettség csak azokat a rendelkezéseket érinti, amelyek a 2008/57/EK irányelv rendelkezéseihez képest érdemi módosítást jelentenek. A változatlan rendelkezések átültetésére vonatkozó kötelezettség a 2008/57/EK irányelvből következik. |
| --- | --- |

(70)

Az irányelv nemzeti jogba történő átültetésére vonatkozó kötelezettség csak azokat a rendelkezéseket érinti, amelyek a 2008/57/EK irányelv rendelkezéseihez képest érdemi módosítást jelentenek. A változatlan rendelkezések átültetésére vonatkozó kötelezettség a 2008/57/EK irányelvből következik.

| (71) | Ez az irányelv nem érinti a V. melléklet B. részében meghatározott irányelvek nemzeti jogba történő átültetésére vonatkozó határidőkkel kapcsolatos tagállami kötelezettségeket, |
| --- | --- |

(71)

Ez az irányelv nem érinti a V. melléklet B. részében meghatározott irányelvek nemzeti jogba történő átültetésére vonatkozó határidőkkel kapcsolatos tagállami kötelezettségeket,

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

I. FEJEZET

ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

1. cikk

Tárgy és hatály

(1)   Ez az irányelv meghatározza az uniós vasúti rendszer kölcsönös átjárhatóságának az (EU) 2016/798 irányelvvel összhangban történő megvalósításához szükséges feltételeket annak érdekében, hogy megállapításra kerüljön az optimális mértékű műszaki harmonizáció és lehetővé váljon a vasúti személyszállítási és árufuvarozási szolgáltatások megkönnyítése, javítása és fejlesztése az Unión belül és harmadik országokkal, továbbá hogy hozzájáruljon az egységes európai vasúti térség létrehozásához és a belső piac fokozatos megvalósításához. Ezek a feltételek a rendszer egyes részeinek tervezésére, kivitelezésére, üzembe helyezésére, korszerűsítésére, felújítására, üzemeltetésére és karbantartására, valamint az üzemeltetésben és karbantartásban részt vevő személyzet szakképesítésére, illetve a rájuk alkalmazandó egészségügyi és biztonsági feltételekre vonatkoznak.

(2)   Ez az irányelv meghatározza az egyes alrendszerekre jellemző, a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemekre, a kapcsolódási pontokra és az eljárásokra, valamint az uniós vasúti rendszer kölcsönös átjárhatóságának megvalósításához szükséges általános összeegyeztethetőségi feltételekre vonatkozó rendelkezéseket.

(3)   Ezen irányelv hatálya nem terjed ki a következőkre:

| a) | metrók; |
| --- | --- |

a)

metrók;

| b) | villamosok és könnyű vasúti járművek, valamint a kizárólag ilyen járművek által használt infrastruktúra; |
| --- | --- |

b)

villamosok és könnyű vasúti járművek, valamint a kizárólag ilyen járművek által használt infrastruktúra;

| c) | az uniós vasúti rendszer többi részétől a működés szempontjából különálló hálózatok, amelyek csak helyi, városi vagy elővárosi személyszállításra szolgálnak, valamint a kizárólag ilyen hálózatokon működő vállalkozások. |
| --- | --- |

c)

az uniós vasúti rendszer többi részétől a működés szempontjából különálló hálózatok, amelyek csak helyi, városi vagy elővárosi személyszállításra szolgálnak, valamint a kizárólag ilyen hálózatokon működő vállalkozások.

(4)   A tagállamok az ezen irányelvet végrehajtó intézkedések hatálya alól kizárhatják a következőket:

| a) | magántulajdonban álló vasúti infrastruktúra – a mellékvágányokat is beleértve –, amelyet a tulajdonos vagy az üzemeltető teherszállítási tevékenységre vagy nem kereskedelmi célú személyszállításra használ, és a kizárólag ilyen infrastruktúrán használt járművek; |
| --- | --- |

a)

magántulajdonban álló vasúti infrastruktúra – a mellékvágányokat is beleértve –, amelyet a tulajdonos vagy az üzemeltető teherszállítási tevékenységre vagy nem kereskedelmi célú személyszállításra használ, és a kizárólag ilyen infrastruktúrán használt járművek;

| b) | szigorúan helyi, történelmi vagy turisztikai célra használt infrastruktúra és járművek; |
| --- | --- |

b)

szigorúan helyi, történelmi vagy turisztikai célra használt infrastruktúra és járművek;

| c) | olyan könnyű vasúti infrastruktúra, amelyet alkalmanként nagyvasúti járművek is használnak a könnyű vasúti rendszer működési feltételei mellett, amennyiben e járművek tekintetében erre kizárólag összeköttetési célból van szükség; és |
| --- | --- |

c)

olyan könnyű vasúti infrastruktúra, amelyet alkalmanként nagyvasúti járművek is használnak a könnyű vasúti rendszer működési feltételei mellett, amennyiben e járművek tekintetében erre kizárólag összeköttetési célból van szükség; és

| d) | elsősorban könnyű vasúti infrastruktúrán alkalmazott járművek, amelyeket bizonyos nagyvasúti összetevőkkel szereltek fel annak érdekében, hogy azok kizárólag összeköttetési célból képesek legyenek áthaladni a nagyvasúti infrastruktúrának egy jól körülhatárolt, korlátozott szakaszán. |
| --- | --- |

d)

elsősorban könnyű vasúti infrastruktúrán alkalmazott járművek, amelyeket bizonyos nagyvasúti összetevőkkel szereltek fel annak érdekében, hogy azok kizárólag összeköttetési célból képesek legyenek áthaladni a nagyvasúti infrastruktúrának egy jól körülhatárolt, korlátozott szakaszán.

(5)   Az uniós vasúti rendszerben működtetett vasút-villamosok esetében, amennyiben azokra vonatkozóan nincs érvényben ÁME, a következőket kell alkalmazni:

| a) | az érintett tagállamok biztosítják, hogy az elfogadott nemzeti szabályok, illetve egyéb lehetséges intézkedések azt a célt szolgálják,hogy e vasút-villamosok megfeleljenek az alkalmazandó alapkövetelményeknek; |
| --- | --- |

a)

az érintett tagállamok biztosítják, hogy az elfogadott nemzeti szabályok, illetve egyéb lehetséges intézkedések azt a célt szolgálják,hogy e vasút-villamosok megfeleljenek az alkalmazandó alapkövetelményeknek;

| b) | a tagállamok nemzeti szabályokat fogadhatnak el az ezen vasút-villamosokra alkalmazandó engedélyezési eljárások meghatározása érdekében. A járműengedélyt kiadó hatóság egyeztet az érintett nemzeti biztonsági hatósággal annak érdekében, hogy a vasút-villamosok és a nagyvasúti infrastruktúra részét képező vonatok vegyes működtetése megfeleljen valamennyi alapvető követelménynek és a vonatkozó közös biztonsági céloknak (KBC-k); |
| --- | --- |

b)

a tagállamok nemzeti szabályokat fogadhatnak el az ezen vasút-villamosokra alkalmazandó engedélyezési eljárások meghatározása érdekében. A járműengedélyt kiadó hatóság egyeztet az érintett nemzeti biztonsági hatósággal annak érdekében, hogy a vasút-villamosok és a nagyvasúti infrastruktúra részét képező vonatok vegyes működtetése megfeleljen valamennyi alapvető követelménynek és a vonatkozó közös biztonsági céloknak (KBC-k);

| c) | a 21. cikktől eltérve a határokon átnyúló műveletek esetében az érintett illetékes hatóságoknak együtt kell működniük a járműengedélyek kiadása céljából. |
| --- | --- |

c)

a 21. cikktől eltérve a határokon átnyúló műveletek esetében az érintett illetékes hatóságoknak együtt kell működniük a járműengedélyek kiadása céljából.

Ez a bekezdés nem alkalmazandó a (3) és (4) bekezdéssel összhangban az irányelv hatálya alól kizárt járművekre.

2. cikk

Fogalommeghatározások

Ezen irányelv alkalmazásában:

1.   „uniós vasúti rendszer”: az I. mellékletben felsorolt elemek;

„uniós vasúti rendszer”

2.   „kölcsönös átjárhatóság”: egy vasúti rendszer azon képessége, amely lehetővé teszi az előírt teljesítményt elérő vonatok biztonságos és zavartalan haladását;

„kölcsönös átjárhatóság”

3.   „jármű”: a vasúti pályán közlekedő vontatott vagy önjáró, saját kerekein a vasúti sínen közlekedő vasúti jármű; egy jármű egy vagy több strukturális és funkcionális alrendszerből áll;

„jármű”

4.   „hálózat”: a vasútvonalak, az állomások, a terminálok, valamint az uniós vasúti rendszer biztonságos és folyamatos működését lehetővé tevő helyhez kötött berendezések;

„hálózat”

5.   „alrendszerek”: az uniós vasúti rendszer strukturális vagy funkcionális részei a II. mellékletben foglaltaknak megfelelően;

„alrendszerek”

6.   „mobil alrendszer”: a gördülőállomány, valamint a fedélzeti ellenőrző-irányító és jelző alrendszerek;

„mobil alrendszer”

7.   „kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemek”: a berendezések olyan elemi összetevői, összetevőcsoportjai, szerkezeti részegységei vagy egésze, amelyeket beszereltek vagy beszerelni terveznek a vasúti rendszer kölcsönös átjárhatóságát közvetlenül vagy közvetve meghatározó valamely alrendszerbe, és amelyek magukban foglalják mind a materiális, mind pedig az immateriális javakat;

„kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemek”

8.   „termék”: gyártási eljárás útján előállított termék, a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemeket és az alrendszereket is beleértve;

„termék”

9.   „alapvető követelmények”: mindazok a III. mellékletben ismertetett feltételek, amelyeket az uniós vasúti rendszernek, az alrendszereknek és a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemeknek, köztük a kapcsolódási pontoknak teljesíteniük kell;

„alapvető követelmények”

10.   „európai előírás”: az alábbi kategóriák egyikébe tartozó előírás:

„európai előírás”

| — | a 2014/25/EU irányelv VIII. mellékletében meghatározott közös műszaki leírás, |
| --- | --- |

—

a 2014/25/EU irányelv VIII. mellékletében meghatározott közös műszaki leírás,

| — | a 2014/25/EU irányelv 60. cikkében említett európai műszaki tanúsítvány, vagy |
| --- | --- |

—

a 2014/25/EU irányelv 60. cikkében említett európai műszaki tanúsítvány, vagy

| — | az 1025/2012/EU rendelet 2. cikke 1. pontjának b) alpontjában meghatározott európai szabvány; |
| --- | --- |

—

az 1025/2012/EU rendelet 2. cikke 1. pontjának b) alpontjában meghatározott európai szabvány;

11.   „átjárhatósági műszaki előírás” (ÁME): az ezen irányelvvel összhangban elfogadott előírás, amely az alapvető követelményeknek való megfelelés és az uniós vasúti rendszer kölcsönös átjárhatóságának biztosítása érdekében az egyes alrendszereket és azok részeit szabályozza;

„átjárhatósági műszaki előírás” (ÁME)

12.   „alapvető paraméterek”: a vonatkozó ÁME-kben meghatározott mindazon szabályozási, műszaki vagy üzemeltetési feltételek, amelyek a kölcsönös átjárhatóság szempontjából elengedhetetlenül fontosak;

„alapvető paraméterek”

13.   „különleges eset”: a vasúti rendszer bármely része, amely földrajzi, topográfiai okokból, illetve a városi környezetre vagy a meglévő rendszerrel való összeegyeztethetőségre vonatkozó korlátozások miatt az ÁME-kben akár időlegesen, akár véglegesen különös rendelkezéseket követel meg, különösen az Unió többi részétől elszigetelt vasúti pályák és hálózatok, a rakszelvény, a nyomtáv vagy a vágánytengely-távolság, a szigorúan helyi, regionális vagy történelmi célú használatra szánt járművek, illetve harmadik országokból származó vagy azokba szánt járművek;

„különleges eset”

14.   „korszerűsítés”: az alrendszernek vagy az alrendszer egy részének olyan jelentős módosítása, amelynek eredményeképpen módosul az EK hitelesítési nyilatkozatot kísérő műszaki dokumentáció, ha van ilyen, és javul az alrendszer általános teljesítménye;

„korszerűsítés”

15.   „felújítás”: egy alrendszernek vagy az alrendszer egy részének cseréjére irányuló olyan nagyobb munkálatok, amelyek az alrendszer általános teljesítményét nem változtatják meg;

„felújítás”

16.   „meglévő vasúti rendszer”: a meglévő vasúti hálózat vonalaiból és helyhez kötött berendezéseiből álló infrastruktúra, valamint az infrastruktúrán közlekedő különböző kategóriájú és származású járművek;

„meglévő vasúti rendszer”

17.   „karbantartás keretében történő pótlás”: összetevők azonos funkciójú és teljesítményű alkatrészekkel történő cseréje, megelőző vagy javítási célú karbantartás keretein belül;

„karbantartás keretében történő pótlás”

18.   „vasút-villamos”: olyan jármű, amelyet a helyiérdekű vasúti infrastruktúrán és a nagyvasúti infrastruktúrán való kombinált használatra terveztek;

„vasút-villamos”

19.   „üzembe helyezés”: mindazok a műveletek, amelyekkel az alrendszert működési üzembe állítják;

„üzembe helyezés”

20.   „ajánlatkérő”: olyan közjogi vagy magánjogi jogalany, amely egy alrendszer tervezését és/vagy kivitelezését, korszerűsítését, vagy felújítását rendeli meg;

„ajánlatkérő”

21.   „üzembentartó”: az a természetes vagy jogi személy, akinek a jármű a tulajdonát képezi vagy akinek jogában áll azt használni, és a járművet, mint szállítóeszközt hasznosítja, továbbá a 47. cikkben említett járműnyilvántartásban üzembentartóként nyilvántartásba van véve;

„üzembentartó”

22.   „kérelmező”: engedélyért folyamodó természetes vagy jogi személy, amely lehet vasúti társaság, pályahálózat-működtető vagy más olyan természetes vagy jogi személy, mint például a gyártó, tulajdonos vagy üzembentartó; a 15. cikk alkalmazásában a „kérelmező” az ajánlatkérő vagy a gyártó, vagy azok meghatalmazott képviselője; a 19. cikk alkalmazásában a kérelmező az a természetes vagy jogi személy, aki vagy amely az Ügynökség jóváhagyó döntését kéri az ERTMS-hez kapcsolódó pálya menti berendezések projektjeiben alkalmazni tervezett műszaki megoldásokra;

„kérelmező”

23.   „előrehaladott fejlesztési stádiumban lévő projekt”: bármely olyan projekt, amelynek a tervezési vagy kivitelezési szakasza már elérte azt a pontot, hogy a műszaki előírások módosítása veszélyeztethetné a tervezett projekt életképességét;

„előrehaladott fejlesztési stádiumban lévő projekt”

24.   „harmonizált szabvány”: az 1025/2012/EU rendelet 2. cikke 1. pontjának c) alpontjában meghatározottak szerinti európai szabvány;

„harmonizált szabvány”

25.   „nemzeti biztonsági hatóság”: az (EU) 2016/798 irányelv 3. cikkének 7. pontjában meghatározott biztonsági hatóság;

„nemzeti biztonsági hatóság”

26.   „típus”: járműtípus, amely meghatározza a jármű alapvető konstrukciós jellemzőit a vonatkozó ellenőrzési modulban ismertetett típus- vagy tervvizsgálati tanúsítvány szerint;

„típus”

27.   „sorozat”: ugyanazon tervezési típushoz tartozó, azonos járművek;

„sorozat”

28.   „karbantartásért felelős szervezet”: az (EU) 2016/798 irányelv 3. cikkének 20. pontjában meghatározott, karbantartásért felelős szervezet;

„karbantartásért felelős szervezet”

29.   „helyiérdekű vasút”: olyan városi és/vagy elővárosi vasúti közlekedési rendszer, amely (az EN 15227:2011 alapján) C-III vagy C-IV törésbiztonsággal rendelkezik, és amelyek járműveinek szilárdsága legfeljebb 800 kN (hosszirányú nyomóerő a kapcsolási ponton); a helyiérdekű vasúti rendszerek rendelkezhetnek saját pályatesttel, vagy pályatestük lehet a közúttal közös, és járműveik általában nem vesznek részt a távolsági személy- vagy áruszállítási forgalomban;

„helyiérdekű vasút”

30.   „nemzeti szabályok”: valamely tagállamban elfogadott, kötelező erejű szabályok összessége, függetlenül attól, hogy azokat mely szerv bocsátotta ki, amely szabályok az adott tagállamban a vasúti társaságokra, pályahálózat-működtetőkre vagy harmadik felekre vonatkozó uniós vagy nemzetközi szabályoktól eltérő vasútbiztonsági vagy műszaki követelményeket tartalmazzák;

„nemzeti szabályok”

31.   „tervezett üzemállapot”: a normál üzemelési mód és az előreláthatóan leromló feltételek (beleértve a kopást is) a műszaki és karbantartási dokumentációban meghatározott használati feltételek szerinti kereteken belül;

„tervezett üzemállapot”

32.   „a jármű alkalmazási területe”: egy tagállamon vagy tagállamok egy csoportján belül az a hálózat vagy hálózatok, amelyen vagy amelyeken a járművet használni kívánják;

„a jármű alkalmazási területe”

33.   „a megfelelés elfogadható módja”: az Ügynökség által kiállított, nem kötelező erejű vélemény, amely meghatározza az alapvető követelményeknek való megfelelés megállapításának különböző módjait;

„a megfelelés elfogadható módja”

34.   „a megfelelés nemzeti szinten elfogadható módja”: a tagállamok által kiállított, nem kötelező erejű vélemény, amely meghatározza a nemzeti szabályoknak való megfelelés megállapításának különböző módjait;

„a megfelelés nemzeti szinten elfogadható módja”

35.   „forgalomba hozatal”: a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemnek, alrendszernek vagy a tervezett üzemállapotban működésre kész járműnek az Unió piacán első alkalommal történő hozzáférhetővé tétele;

„forgalomba hozatal”

36.   „gyártó”: olyan természetes vagy jogi személy, aki vagy amely kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemek, alrendszerek vagy járművek formájában terméket gyárt, terveztet vagy gyártat, és azt saját neve vagy védjegye alatt forgalomba hozza;

„gyártó”

37.   „meghatalmazott képviselő”: az Unióban letelepedett természetes vagy jogi személy, aki a gyártótól vagy az ajánlatkérőtől írásbeli meghatalmazást kapott arra, hogy meghatározott feladatokkal kapcsolatban a nevében eljárjon;

„meghatalmazott képviselő”

38.   „műszaki előírás”: a termék, alrendszer, folyamat vagy szolgáltatás által teljesítendő műszaki követelményeket ismertető dokumentum;

„műszaki előírás”

39.   „akkreditálás”: a 765/2008/EK rendelet 2. cikkének 10. pontjában szereplő fogalommeghatározás szerinti akkreditáció;

„akkreditálás”

40.   „nemzeti akkreditáló testület”: a 765/2008/EK rendelet 2. cikkének 11. pontjában szereplő fogalommeghatározás szerinti nemzeti akkreditáló testület;

„nemzeti akkreditáló testület”

41.   „megfelelőségértékelés”: olyan eljárás, amely kimutatja, hogy teljesültek-e egy termékkel, eljárással, szolgáltatással, alrendszerrel, személlyel vagy szervezettel kapcsolatos, meghatározott követelmények;

„megfelelőségértékelés”

42.   „megfelelőségértékelő szervezet”: olyan szervezet, amely az ilyen értelmű bejelentés vagy kijelölés alapján felel a megfelelőségértékelési tevékenységekért, ideértve a kalibrálást, tesztelést, tanúsítást és ellenőrzést is; a megfelelőségértékelő szervezetet a valamely tagállam általi bejelentést követően bejelentett szervezetnek kell tekinteni; a megfelelőségértékelő szervezetet a valamely tagállam általi kijelölést követően kijelölt szervezetnek kell tekinteni;

„megfelelőségértékelő szervezet”

43.   „fogyatékossággal élő vagy mozgáskorlátozott személy”: minden olyan személy, akinek olyan, állandó vagy ideiglenes fizikai, értelmi, szellemi vagy érzékszervi károsodása van, amely különféle akadályokkal párosulva korlátozhatja az adott személy teljes és hatékony, más utasokkal egyenlő részvételét a közlekedésben, illetőleg aki az életkoránál fogva a közlekedésben való részvételkor mozgásában korlátozva van;

„fogyatékossággal élő vagy mozgáskorlátozott személy”

44.   „pályahálózat-működtető”: az egységes európai vasúti térség létrehozásáról szóló 2012/34/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (11) 3. cikkének 2. pontjában meghatározott pályahálózat-működtető;

„pályahálózat-működtető”

11

45.   „vasúti társaság”: a 2012/34/EU irányelv 3. cikkének 1. pontja szerinti vállalkozó vasúti társaság és bármely más állami vagy magánvállalkozás, amelynek tevékenysége vasúti áru- és/vagy személyszállítási szolgáltatások nyújtása, azzal a megkötéssel, hogy e vállalkozásnak kell a vontatást biztosítania; ideértendők azok a vállalkozások is, amelyek csak vontatást végeznek;

„vasúti társaság”

3. cikk

Alapvető követelmények

(1)   Az uniós vasúti rendszernek, az alrendszereknek és a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemeknek – beleértve a kapcsolódási pontokat is – meg kell felelniük a vonatkozó alapvető követelményeknek.

(2)   A 2014/25/EU irányelv 60. cikkében említett műszaki előírások, amelyek az európai előírások vagy más, az Unión belül érvényes szabványok kiegészítéséhez szükségesek, nem ütközhetnek az alapvető követelményekkel.

II. FEJEZET

ÁTJÁRHATÓSÁGI MŰSZAKI ELŐÍRÁSOK

4. cikk

Az átjárhatósági műszaki előírások tartalma

(1)   A II. mellékletben meghatározott mindegyik alrendszerre vonatkozik egy ÁME. Szükség esetén egy alrendszerre több ÁME is vonatkozhat, illetve egy ÁME vonatkozhat több alrendszerre.

(2)   A helyhez kötött alrendszereknek ezen irányelvvel összhangban és a (3) bekezdés f) pontjának sérelme nélkül meg kell felelniük az üzembe helyezésük iránti engedélykérelem benyújtásakor hatályban lévő ÁME-knek és nemzeti szabályoknak.

A járműveknek ezen irányelvvel összhangban és a (3) bekezdés f) pontjának sérelme nélkül meg kell felelniük a forgalomba hozataluk iránti engedélykérelem benyújtásakor hatályban lévő ÁME-nek és nemzeti szabályoknak.

A helyhez kötött alrendszerek és járművek megfelelőségének fenn kell állnia azok használatának teljes időtartama alatt.

(3)   Az ezen irányelv 1. cikkben említett célkitűzéseinek megvalósításához szükséges mértékben minden ÁME:

| a) | feltünteti a tervezett hatályát (az I. mellékletben említett hálózatrész vagy járművek; a II. mellékletben említett alrendszer vagy alrendszerrész); |
| --- | --- |

a)

feltünteti a tervezett hatályát (az I. mellékletben említett hálózatrész vagy járművek; a II. mellékletben említett alrendszer vagy alrendszerrész);

| b) | meghatározza az egyes érintett alrendszerekre és a más alrendszerekkel való kapcsolódási pontokra vonatkozó alapvető követelményeket; |
| --- | --- |

b)

meghatározza az egyes érintett alrendszerekre és a más alrendszerekkel való kapcsolódási pontokra vonatkozó alapvető követelményeket;

| c) | meghatározza az alrendszer és annak kapcsolódási pontjai által más alrendszerekkel szemben teljesítendő funkcionális és műszaki előírásokat. Szükség esetén ezek az előírások váltakozhatnak az alrendszer felhasználása szerint, például az I. mellékletben foglalt vonal-, csomópont- és/vagy járműkategóriák alapján; |
| --- | --- |

c)

meghatározza az alrendszer és annak kapcsolódási pontjai által más alrendszerekkel szemben teljesítendő funkcionális és műszaki előírásokat. Szükség esetén ezek az előírások váltakozhatnak az alrendszer felhasználása szerint, például az I. mellékletben foglalt vonal-, csomópont- és/vagy járműkategóriák alapján;

| d) | meghatározza az európai előírások, köztük az európai szabványok hatálya alá tartozó, kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemeket és kapcsolódási pontokat, amelyek szükségesek az uniós vasúti rendszeren belüli kölcsönös átjárhatóság megvalósításához; |
| --- | --- |

d)

meghatározza az európai előírások, köztük az európai szabványok hatálya alá tartozó, kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemeket és kapcsolódási pontokat, amelyek szükségesek az uniós vasúti rendszeren belüli kölcsönös átjárhatóság megvalósításához;

| e) | megállapítja valamennyi vizsgált esetben, hogy egyrészről a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemek megfelelőségi vagy használatra való alkalmasságának értékelésekor, vagy másrészről az alrendszerek EK-hitelesítésekor mely eljárásokat kell használni. Ezeknek az eljárásoknak a 2010/713/EU bizottsági határozatban (12) meghatározott modulokon kell alapulniuk; |
| --- | --- |

e)

megállapítja valamennyi vizsgált esetben, hogy egyrészről a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemek megfelelőségi vagy használatra való alkalmasságának értékelésekor, vagy másrészről az alrendszerek EK-hitelesítésekor mely eljárásokat kell használni. Ezeknek az eljárásoknak a 2010/713/EU bizottsági határozatban (12) meghatározott modulokon kell alapulniuk;

| f) | feltünteti az ÁME alkalmazásának stratégiáját. Figyelembe véve a becsült költségeket és előnyöket, valamint az érintettekre gyakorolt várható hatásokat, különösen fontos meghatározni azokat a szakaszokat, amelyeket le kell zárni a jelenlegi helyzetről arra a végleges helyzetre való fokozatos áttérés érdekében, ahol az ÁME-knek való megfelelés alapelvárásnak számít. Amennyiben az ÁME-ket összehangolt módon kell végrehajtani – például egy folyosó mentén vagy pályahálózat-működtetők és vasúti társaságok között –, a stratégia lépcsőzetes megvalósításra vonatkozó javaslatokat is tartalmazhat; |
| --- | --- |

f)

feltünteti az ÁME alkalmazásának stratégiáját. Figyelembe véve a becsült költségeket és előnyöket, valamint az érintettekre gyakorolt várható hatásokat, különösen fontos meghatározni azokat a szakaszokat, amelyeket le kell zárni a jelenlegi helyzetről arra a végleges helyzetre való fokozatos áttérés érdekében, ahol az ÁME-knek való megfelelés alapelvárásnak számít. Amennyiben az ÁME-ket összehangolt módon kell végrehajtani – például egy folyosó mentén vagy pályahálózat-működtetők és vasúti társaságok között –, a stratégia lépcsőzetes megvalósításra vonatkozó javaslatokat is tartalmazhat;

| g) | feltünteti az érintett személyzetre vonatkozó szakképesítési feltételeket, illetve a munkahelyi egészségügyi és biztonsági feltételeket, amelyek a fenti alrendszer üzemeltetéséhez és karbantartásához, valamint az ÁME-k alkalmazásához szükségesek; |
| --- | --- |

g)

feltünteti az érintett személyzetre vonatkozó szakképesítési feltételeket, illetve a munkahelyi egészségügyi és biztonsági feltételeket, amelyek a fenti alrendszer üzemeltetéséhez és karbantartásához, valamint az ÁME-k alkalmazásához szükségesek;

| h) | feltünteti a meglévő alrendszerekre és járművekre alkalmazandó rendelkezéseket, különösen korszerűsítés és felújítás esetén, és ilyen esetekben az olyan módosítási munkálatokat, amelyek új engedély iránti kérelmet tesznek szükségessé; |
| --- | --- |

h)

feltünteti a meglévő alrendszerekre és járművekre alkalmazandó rendelkezéseket, különösen korszerűsítés és felújítás esetén, és ilyen esetekben az olyan módosítási munkálatokat, amelyek új engedély iránti kérelmet tesznek szükségessé;

| i) | feltünteti a járművek és a helyhez kötött alrendszerek azon paramétereit, amelyeket a vasúti társaságnak a forgalombahozatali járműengedély kézhezvétele után, de a jármű első használata előtt ellenőriznie kell a járművek és az általuk igénybe venni kívánt útvonalak összeegyeztethetőségének biztosítása céljából, valamint az ellenőrzés során alkalmazandó eljárásokat. |
| --- | --- |

i)

feltünteti a járművek és a helyhez kötött alrendszerek azon paramétereit, amelyeket a vasúti társaságnak a forgalombahozatali járműengedély kézhezvétele után, de a jármű első használata előtt ellenőriznie kell a járművek és az általuk igénybe venni kívánt útvonalak összeegyeztethetőségének biztosítása céljából, valamint az ellenőrzés során alkalmazandó eljárásokat.

(4)   Az egyes ÁME-ket a meglévő alrendszer vizsgálata alapján kell kidolgozni, és valamennyi ÁME-nek fel kell tüntetnie egy célzott alrendszert, amely ésszerű határidőn belül fokozatosan megvalósítható. Ennek megfelelően az ÁME-k elfogadásának és az azoknak való megfelelés biztosításának fokozatosan elő kell segítenie az uniós vasúti rendszer kölcsönös átjárhatóságának megvalósítását.

(5)   Az ÁME-knek megfelelő módon fenn kell tartaniuk valamennyi tagállam meglévő vasúti rendszerének összeegyeztethetőségét. E célból valamennyi ÁME-nél rendelkezni lehet különleges esetekről, a hálózattal és a járművekkel kapcsolatban egyaránt, különös tekintettel a rakszelvényre, a nyomtávra vagy a vágánytengely-távolságra, illetve a harmadik országokból származó vagy azokba szánt járművekre. Valamennyi különleges esetben az ÁME-knek meg kell határozniuk az ÁME-knek a (3) bekezdés c)–g) pontjában meghatározott elemeire vonatkozó végrehajtási szabályokat.

(6)   Ha az alapvető követelményeknek megfelelő egyes műszaki szempontokat nem lehet kifejezetten szabályozni egy ÁME-ben, azokat az ÁME-hez csatolt mellékletben „nyitott kérdésként” kell egyértelműen azonosítani.

(7)   Az ÁME-k nem akadályozhatják a tagállamokat abban, hogy az ÁME-k hatályán kívül eső járművek mozgatására szolgáló infrastruktúra használatára vonatkozó döntések meghozatalában.

(8)   Az ÁME-k kifejezetten, egyértelműen azonosítható módon hivatkozhatnak az európai vagy nemzetközi szabványokra, előírásokra, vagy az Ügynökség által kiadott műszaki dokumentációkra, ha ez feltétlenül szükséges ezen irányelv céljainak megvalósításához. Ilyen esetben ezeket a szabványokat vagy előírásokat (vagy azok vonatkozó részeit) vagy a műszaki dokumentációkat az érintett ÁME mellékletének kell tekinteni, és azok az ÁME alkalmazásától kezdve kötelezővé válnak. Ilyen szabványok vagy előírások vagy műszaki dokumentációk hiányában és azok kidolgozásáig hivatkozni lehet más, egyértelműen meghatározott dokumentumokra, amelyek könnyen hozzáférhetők és nyilvánosak.

5. cikk

Az ÁME-k kidolgozása, elfogadása és felülvizsgálata

(1)   Az egyes ÁME-k konkrét céljainak meghatározása érdekében a Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy az 50. cikkel összhangban adott esetben felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el különösen az alábbiak tekintetében:

| a) | az ÁME-k földrajzi és műszaki hatálya; |
| --- | --- |

a)

az ÁME-k földrajzi és műszaki hatálya;

| b) | az alkalmazandó alapvető követelmények; |
| --- | --- |

b)

az alkalmazandó alapvető követelmények;

| c) | az alrendszerek szintjén, valamint az alrendszerek közötti kapcsolódási pontok szintjén harmonizálandó szabályozási, műszaki és üzemeltetési feltételek felsorolása, valamint a harmonizáció elvárt szintje; |
| --- | --- |

c)

az alrendszerek szintjén, valamint az alrendszerek közötti kapcsolódási pontok szintjén harmonizálandó szabályozási, műszaki és üzemeltetési feltételek felsorolása, valamint a harmonizáció elvárt szintje;

| d) | a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemek megfelelőségének és használatra való alkalmasságának értékelésére szolgáló, vasútspecifikus eljárások; |
| --- | --- |

d)

a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemek megfelelőségének és használatra való alkalmasságának értékelésére szolgáló, vasútspecifikus eljárások;

| e) | az alrendszerek EK-hitelesítésére szolgáló, vasútspecifikus eljárások; |
| --- | --- |

e)

az alrendszerek EK-hitelesítésére szolgáló, vasútspecifikus eljárások;

| f) | az érintett alrendszerek üzemeltetésében és karbantartásában részt vevő személyzet kategóriái, valamint az érintett személyzet szakmai képesítésére és foglalkoztatásuk egészségvédelmi és biztonsági feltételeire vonatkozó minimumkövetelmények megállapításának általános céljai; |
| --- | --- |

f)

az érintett alrendszerek üzemeltetésében és karbantartásában részt vevő személyzet kategóriái, valamint az érintett személyzet szakmai képesítésére és foglalkoztatásuk egészségvédelmi és biztonsági feltételeire vonatkozó minimumkövetelmények megállapításának általános céljai;

| g) | bármely egyéb szükséges tényező, amelyet az uniós vasúti rendszeren belüli, az 1. cikk (1) és (2) bekezdése szerinti kölcsönös átjárhatóság biztosításához figyelembe kell venni, például az ÁME-nek az európai és nemzetközi szabványokhoz és előírásokhoz való igazítása. |
| --- | --- |

g)

bármely egyéb szükséges tényező, amelyet az uniós vasúti rendszeren belüli, az 1. cikk (1) és (2) bekezdése szerinti kölcsönös átjárhatóság biztosításához figyelembe kell venni, például az ÁME-nek az európai és nemzetközi szabványokhoz és előírásokhoz való igazítása.

A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadásakor megindokolja, hogy miért van szükség új vagy lényegesen módosított ÁME-ra, beleértve annak a meglévő szabályokra és műszaki előírásokra gyakorolt hatását.

(2)   Az (1) bekezdésben említett felhatalmazáson alapuló jogi aktusok egységes végrehajtása érdekében a Bizottság felkéri az Ügynökséget, hogy dolgozza ki az ÁME-ket és azok módosításait, és nyújtsa be a Bizottságnak a szükséges ajánlásokat.

Az ÁME-tervezetek kidolgozása az alábbi szakaszokban történik:

| a) | az Ügynökség azonosítja az ÁME-k alapvető paramétereit, illetve a más alrendszerekkel való kapcsolódási pontokat, valamint az esetlegesen szükséges összes különleges esetet; |
| --- | --- |

a)

az Ügynökség azonosítja az ÁME-k alapvető paramétereit, illetve a más alrendszerekkel való kapcsolódási pontokat, valamint az esetlegesen szükséges összes különleges esetet;

| b) | az Ügynökség ezután kidolgozza az ÁME tervezetét az a) pontban említett alapvető paraméterek alapján. Az Ügynökség adott esetben köteles figyelembe venni a műszaki fejlődést, a már elvégzett szabványosítási munkát, a már működő munkacsoportokat és az elismert kutatási munkát. |
| --- | --- |

b)

az Ügynökség ezután kidolgozza az ÁME tervezetét az a) pontban említett alapvető paraméterek alapján. Az Ügynökség adott esetben köteles figyelembe venni a műszaki fejlődést, a már elvégzett szabványosítási munkát, a már működő munkacsoportokat és az elismert kutatási munkát.

(3)   Az egyes ÁME-k – ideértve az alapvető paramétereket is – kidolgozása vagy felülvizsgálata során az Ügynökségnek tekintettel kell lennie az összes számításba vett műszaki megoldás és a köztük levő kapcsolódási pontok becsült költségére és hasznára, hogy a legelőnyösebb megoldásokat dolgozzák ki és hajtsák végre. Ebben az értékelésben fel kell tüntetni a valamennyi érintett üzemeltetőt és gazdasági szereplőt előreláthatóan érő hatást, és kellően figyelembe kell venni az (EU) 2016/798 irányelvben foglalt követelményeket. A tagállamok ebben az értékelési folyamatban adott esetben a szükséges adatok biztosítása révén vesznek részt.

(4)   Az Ügynökség – az (EU) 2016/796 rendelet 5. és 19. cikkének megfelelően, és betartva a nyitottsággal, a konszenzussal és az átláthatósággal kapcsolatban az 1025/2012/EU rendelet II. mellékletében meghatározott kritériumokat – kidolgozza az ÁME-kat és azok módosításait.

(5)   Az 51. cikkben említett bizottságot (a továbbiakban: bizottság) rendszeres időközönként tájékoztatni kell az ÁME-k előkészítési munkálatairól. E munkálatok során e cikk (1) bekezdésében említett felhatalmazáson alapuló jogi aktus betartása érdekében a Bizottság bármilyen rendelkezést vagy hasznos ajánlást megfogalmazhat az ÁME-k kialakítására és a költség-haszon elemzésre vonatkozóan. Így különösen, a Bizottság előírhatja az alternatív megoldások vizsgálatát és az alternatív megoldás költségeinek és előnyeinek az ÁME-tervezethez csatolt jelentésben való bemutatását.

(6)   Amennyiben különböző alrendszereket műszaki összeegyeztethetőségi okok miatt egyidejűleg kell üzembe helyezni, a vonatkozó ÁME-k hatálybalépésének ugyanarra a napra kell esnie.

(7)   Az ÁME-k kidolgozása, elfogadása és felülvizsgálata során az Ügynökségnek figyelembe kell vennie a felhasználók véleményét azon jellemzők tekintetében, amelyek közvetlen hatással vannak az alrendszerek használatának feltételeire. Ennek érdekében az Ügynökség az ÁME-k kidolgozási és felülvizsgálati szakaszaiban konzultál a felhasználókat képviselő szövetségekkel és szervekkel. Az ÁME-tervezethez az Ügynökség csatolja a konzultációk eredményeiről készített jelentést.

(8)   Az (EU) 2016/796 rendelet 7. cikkének megfelelően a Bizottság a bizottság segítségével összeállítja és rendszeres időközönként aktualizálja azon az utasok azon szövetségeinek és azon szervek jegyzékét, amelyekkel konzultációt kell folytatni. A jegyzék egy tagállam vagy a Bizottság kezdeményezésére felülvizsgálható és naprakésszé tehető.

(9)   Az ÁME-k kidolgozása és felülvizsgálata során az Ügynökségnek figyelembe kell vennie a szociális partnerek véleményét a 4. cikk (3) bekezdésének g) pontjában említett szakmai képesítésekre, valamint munkahelyi egészségvédelmi és biztonsági feltételekre vonatkozóan. Ennek érdekében az Ügynökség még azt megelőzően konzultál a szociális partnerekkel, hogy az adott ÁME-kkel kapcsolatos ajánlásokat és módosításokat benyújtaná a Bizottsághoz. A szociális partnerekkel a 98/500/EK bizottsági határozatnak (13) megfelelően létrehozott ágazati párbeszédbizottság keretében kell konzultálni. A szociális partnerek a konzultációt követő három hónapon belül kötelesek véleményt nyilvánítani.

(10)   Amennyiben egy ÁME felülvizsgálata a követelmények megváltoztatásához vezet, az ÁME új változatának biztosítania kell a korábbi ÁME-változatok alapján már üzembe helyezett alrendszerekkel való összeegyeztethetőséget.

(11)   A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján ÁME-ket vezet be az (1) bekezdésben említett felhatalmazáson alapuló jogi aktusok meghatározott konkrét célkitűzéseinek végrehajtására. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat az 51. cikk (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni. Az ÁME-knek tartalmazniuk kell a 4. cikk (3) bekezdésében felsorolt minden elemet, és meg kell felelniük a 4. cikk (4)–(6) és (8) bekezdésében foglalt összes követelménynek.

6. cikk

Az ÁME-k hiányosságai

(1)   Amennyiben egy ÁME az elfogadását követően hiányosnak bizonyul, azt az 5. cikk (11) bekezdésének megfelelően módosítani kell. A Bizottság adott esetben haladéktalanul alkalmazza ezt az eljárást. E hiányosságok közé tartoznak azok az esetek, amelyek valamely tagállamban nem biztonságos működést eredményezhetnek.

(2)   Az ÁME felülvizsgálatáig a Bizottság kikérheti az Ügynökség véleményét a kérdésben. A Bizottság elemzi az Ügynökség véleményét és következtetéseiről tájékoztatja a bizottságot.

(3)   A Bizottság kérésére a (2) bekezdésben említett ügynökségi vélemény a megfelelőség elfogadható módjának minősül és ezért a felülvizsgált ÁME elfogadásáig a projektek értékelésekor felhasználható.

(4)   Az (EU) 2016/796 rendelet 38. cikkének (4) bekezdésében említett érdekképviseleti testületek hálózatának bármely tagja jelezheti a Bizottságnak az ÁME-k esetleges hiányosságait.

7. cikk

Mentesülés az ÁME-k alkalmazása alól

(1)   A tagállamok engedélyezhetik a kérelmező számára, hogy az alábbi esetekben ne alkalmazza egy vagy több ÁME valamely részét vagy egészét:

| a) | olyan javasolt új alrendszerek részének vagy egészének építése, olyan meglévő alrendszerek részének vagy egészének felújítása vagy korszerűsítése, illetve az 1. cikk (1) bekezdésében említett bármely olyan elem esetében, amelynek fejlesztése előrehaladott stádiumban van vagy már teljesítés alatt álló szerződés tárgya a vonatkozó ÁME-k alkalmazásának kezdőnapján; |
| --- | --- |

a)

olyan javasolt új alrendszerek részének vagy egészének építése, olyan meglévő alrendszerek részének vagy egészének felújítása vagy korszerűsítése, illetve az 1. cikk (1) bekezdésében említett bármely olyan elem esetében, amelynek fejlesztése előrehaladott stádiumban van vagy már teljesítés alatt álló szerződés tárgya a vonatkozó ÁME-k alkalmazásának kezdőnapján;

| b) | amennyiben baleset vagy természeti katasztrófa után a hálózat gyors helyreállításának körülményei gazdasági vagy műszaki szempontból nem teszik lehetővé a vonatkozó ÁME-k részleges vagy teljes körű alkalmazását, és amely esetben az adott ÁME-k alkalmazása alóli mentesülés a hálózat helyreállításáig tartó időszakra korlátozódik; |
| --- | --- |

b)

amennyiben baleset vagy természeti katasztrófa után a hálózat gyors helyreállításának körülményei gazdasági vagy műszaki szempontból nem teszik lehetővé a vonatkozó ÁME-k részleges vagy teljes körű alkalmazását, és amely esetben az adott ÁME-k alkalmazása alóli mentesülés a hálózat helyreállításáig tartó időszakra korlátozódik;

| c) | meglévő alrendszernek, illetve annak egy részének bármely tervezett felújítása, bővítése vagy korszerűsítése esetén, amennyiben az érintett ÁME-k alkalmazása veszélyeztetné a projekt gazdasági életképességét és/vagy a vasúti rendszernek az adott tagállamon belüli egységességét, például a rakszelvény, a nyomtáv, a vágánytengely-távolság vagy a villamosítási feszültség tekintetében; |
| --- | --- |

c)

meglévő alrendszernek, illetve annak egy részének bármely tervezett felújítása, bővítése vagy korszerűsítése esetén, amennyiben az érintett ÁME-k alkalmazása veszélyeztetné a projekt gazdasági életképességét és/vagy a vasúti rendszernek az adott tagállamon belüli egységességét, például a rakszelvény, a nyomtáv, a vágánytengely-távolság vagy a villamosítási feszültség tekintetében;

| d) | az Unión belüli fő vasúthálózat nyomtávjától eltérő nyomtávot alkalmazó harmadik országokból érkező vagy azokba tartó járművek esetében; |
| --- | --- |

d)

az Unión belüli fő vasúthálózat nyomtávjától eltérő nyomtávot alkalmazó harmadik országokból érkező vagy azokba tartó járművek esetében;

| e) | javasolt új alrendszer vagy egy meglévő alrendszer tervezett felújítása vagy korszerűsítése esetén az adott tagállam területén, ha annak vasúthálózatát a tenger választja vagy szigeteli el, vagy különleges földrajzi adottságok választják el az Unió többi részének vasúthálózatától. |
| --- | --- |

e)

javasolt új alrendszer vagy egy meglévő alrendszer tervezett felújítása vagy korszerűsítése esetén az adott tagállam területén, ha annak vasúthálózatát a tenger választja vagy szigeteli el, vagy különleges földrajzi adottságok választják el az Unió többi részének vasúthálózatától.

(2)   Az (1) bekezdés a) pontjában említett esetben az egyes ÁME-k hatálybalépését követő egy éven belül az adott tagállam közli a Bizottsággal a területén megvalósuló és – az adott tagállam szempontjából – előrehaladott fejlesztési stádiumban lévő projektek listáját.

(3)   Az (1) bekezdés a) és b) pontjában említett esetekben az adott tagállam közli a Bizottsággal azon határozatát, melynek értelmében nem alkalmaz egy vagy több ÁME-t, illetve azok részeit.

(4)   Az e cikk (1) bekezdésének a), c), d) és e) pontjában említett esetekben az adott tagállam a Bizottságnak az ÁME-knek, illetve azok részeinek alkalmazása alóli mentesülésre irányuló kérelmet nyújt be, és ehhez csatolja a kérelem indokolását tartalmazó dokumentációt, amely egyúttal ismerteti az adott tagállam által az ÁME-k helyett alkalmazni kívánt alternatív rendelkezéseket is. Az e cikk (1) bekezdésének e) pontjában említett esetben a Bizottság megvizsgálja a kérelmet, és az említett dokumentációban foglalt információk teljessége és koherenciája alapján dönti el, hogy elfogadja-e azt. Az e cikk (1) bekezdésének c) és d) pontjában említett esetekben a Bizottság a kérelem vizsgálata alapján végrehajtási jogi aktus útján fogadja el vonatkozó határozatát. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat az 51. cikk (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

A 21. cikk (6) bekezdésének harmadik albekezdésében említett esetekben a kérelmezőnek a dokumentációt az Ügynökséghez kell benyújtania. Az Ügynökség konzultációt folytat a megfelelő biztonsági hatóságokkal, és a végső véleményét benyújtja a Bizottság részére.

(5)   A Bizottság végrehajtási jogi aktus útján meghatározza, hogy a (4) bekezdésben említett dokumentációnak mely információkat kell tartalmaznia, valamint rögzíti a dokumentáció megkövetelt formátumát és a továbbításának módját. A végrehajtási jogi aktust az 51. cikk (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

(6)   A Bizottság döntéshozataláig a tagállam késedelem nélkül alkalmazhatja a (4) bekezdésben említett alternatív rendelkezéseket.

(7)   A Bizottság a kérelem és az ahhoz csatolt teljes dokumentáció benyújtásától számított négy hónapon belül hoz határozatot. Ilyen határozat hiányában a kérelmet elfogadottnak kell tekinteni.

(8)   A vizsgálat, valamint a (4) bekezdésben említett eljárás eredményéről a tagállamokat tájékoztatni kell.

III. FEJEZET

A KÖLCSÖNÖS ÁTJÁRHATÓSÁGOT LEHETŐVÉ TEVŐ RENDSZERELEMEK

8. cikk

A kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemek forgalomba hozatalára vonatkozó feltételek

(1)   A tagállamok megtesznek minden szükséges lépést annak biztosítására, hogy a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemeket:

| a) | csak akkor hozzák forgalomba, ha azok lehetővé teszik az uniós vasúti rendszer kölcsönös átjárhatóságának megvalósítását, ugyanakkor megfelelnek az alapvető követelményeknek; |
| --- | --- |

a)

csak akkor hozzák forgalomba, ha azok lehetővé teszik az uniós vasúti rendszer kölcsönös átjárhatóságának megvalósítását, ugyanakkor megfelelnek az alapvető követelményeknek;

| b) | a szándékolt felhasználási területükön alkalmazzák, valamint beszerelésük és karbantartásuk megfelelő. |
| --- | --- |

b)

a szándékolt felhasználási területükön alkalmazzák, valamint beszerelésük és karbantartásuk megfelelő.

Ez a bekezdés nem akadályozhatja az említett rendszerelemek más alkalmazás céljából történő forgalomba hozatalát.

(2)   Saját területükön, ezen irányelv alapján a tagállamok nem tilthatják meg, nem korlátozhatják és nem akadályozhatják a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemek forgalomba hozatalát az uniós vasúti rendszerben történő felhasználás céljából, amennyiben e rendszerelemek megfelelnek ennek az irányelvnek. Így különösen nem írhatnak elő olyan ellenőrzéseket, amelyeket a 10. cikkben meghatározott EK-megfelelőségi vagy alkalmazhatósági nyilatkozati eljárás részeként már elvégeztek.

9. cikk

Megfelelőség és használatra való alkalmasság

(1)   A tagállamoknak és az Ügynökségnek egy kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemet az alapvető követelményeknek megfelelőnek kell tekinteniük, ha az teljesíti a vonatkozó ÁME-ben megállapított feltételeket vagy az ilyen feltételeknek megfelelően kidolgozott európai előírásokat. Az EK-megfelelőségi vagy alkalmazhatósági nyilatkozat tanúsítja, hogy a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemek tekintetében elvégezték a vonatkozó ÁME-ben a megfelelőség és a használatra való alkalmasság értékelésével kapcsolatban meghatározott eljárásokat.

(2)   Amennyiben az ÁME előírja, az EK-nyilatkozathoz a következőket kell csatolni:

| a) | a bejelentett szervezet(ek) által kiállított tanúsítvány a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemnek a vonatkozó műszaki előíráshoz képest önmagában vizsgált belső megfelelőségéről; |
| --- | --- |

a)

a bejelentett szervezet(ek) által kiállított tanúsítvány a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemnek a vonatkozó műszaki előíráshoz képest önmagában vizsgált belső megfelelőségéről;

| b) | a bejelentett szervezet(ek) által kiállított tanúsítvány a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemnek a vasúti környezetében való alkalmazhatóságáról, így különösen olyan esetekben, amikor funkcionális előírások is érintettek. |
| --- | --- |

b)

a bejelentett szervezet(ek) által kiállított tanúsítvány a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemnek a vasúti környezetében való alkalmazhatóságáról, így különösen olyan esetekben, amikor funkcionális előírások is érintettek.

(3)   Az EK-nyilatkozatot a gyártónak vagy meghatalmazott képviselőjének dátummal és aláírással kell ellátnia.

(4)   A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján meghatározza a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemekre vonatkozó EK-megfelelőségi vagy alkalmazhatósági nyilatkozat sablonját és a csatolandó dokumentumok listáját. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat az 51. cikk (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

(5)   A vonatkozó ÁME hatálybalépésekor már üzemben lévő alrendszerek alkatrészeit az (1) bekezdés figyelembevétele nélkül lehet az említett alrendszerekben felszerelni.

(6)   Az ÁME átmeneti időszakról rendelkezhet azon, az ÁME által a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemekként meghatározott vasút-közlekedési termékek esetében, amelyeket az ÁME hatálybalépése előtt már forgalomba hoztak. E rendszerelemeknek meg kell felelniük a 8. cikk (1) bekezdésének.

10. cikk

EK-megfelelőségi vagy alkalmazhatósági nyilatkozati eljárás

(1)   Egy adott kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem EK-megfelelőségi vagy alkalmazhatósági nyilatkozatához a gyártó vagy meghatalmazott képviselője köteles a vonatkozó ÁME-k által előírt rendelkezéseket alkalmazni.

(2)   Amennyiben a vonatkozó ÁME úgy rendelkezik, egy adott, kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem megfelelőségi értékelését vagy használatra való alkalmasságra vonatkozóértékelését az a bejelentett szervezet köteles elvégezni, amelyhez a gyártó vagy meghatalmazott képviselője a kérelmet benyújtotta.

(3)   Amennyiben a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemek más tárgyra kiterjedő egyéb uniós jogi aktusok hatálya alá tartoznak, az EK-megfelelőségi vagy alkalmazhatósági nyilatkozatban fel kell tüntetni, hogy a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemek az említett egyéb jogi aktusok követelményeinek is eleget tesznek.

(4)   Amennyiben sem a gyártó, sem annak meghatalmazott képviselője nem teljesíti az (1) és (3) bekezdésben meghatározott kötelezettségeket, úgy azok a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemeket forgalomba hozó egyes személyekre hárulnak. Ezen irányelv alkalmazásában ugyanezen kötelezettségek vonatkoznak minden olyan személyre, akik a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemeket vagy azok különböző származású részeit összeszerelik, vagy kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemeket gyártanak saját használatra.

(5)   Amennyiben a tagállam úgy ítéli meg, hogy az EK-nyilatkozatot nem megfelelően állították ki, gondoskodik róla, hogy a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemet ne hozzák forgalomba. Ebben az esetben a gyártó vagy annak meghatalmazott képviselője köteles a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemet a megfelelőséget biztosító állapotba hozni, a tagállam által előírt feltételek szerint.

11. cikk

A kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemek meg nem felelése az alapvető követelményeknek

(1)   Amennyiben egy tagállam úgy ítéli meg, hogy az EK-megfelelőségi vagy alkalmazhatósági nyilatkozattal rendelkező és forgalomba hozott, kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem a rendeltetés szerinti használat esetén valószínűsíthetően nem felel meg az alapvető követelményeknek, az adott tagállam köteles megtenni minden szükséges lépést a rendszerelem alkalmazási területének korlátozására, használatának betiltására, forgalomból való kivonására vagy visszahívására. A tagállam haladéktalanul tájékoztatja a Bizottságot, az Ügynökséget és a többi tagállamot a megtett intézkedésekről és döntésének indokairól, így különösen megjelölve, hogy a meg nem felelés oka:

| a) | az alapvető követelmények teljesítésének elmulasztása; |
| --- | --- |

a)

az alapvető követelmények teljesítésének elmulasztása;

| b) | az európai előírások helytelen alkalmazása olyan esetben, amikor ilyen előírás alkalmazására támaszkodnak; vagy |
| --- | --- |

b)

az európai előírások helytelen alkalmazása olyan esetben, amikor ilyen előírás alkalmazására támaszkodnak; vagy

| c) | az európai előírások hiányossága. |
| --- | --- |

c)

az európai előírások hiányossága.

(2)   Az Ügynökség a Bizottság megbízása alapján haladéktalanul, de legkésőbb a megbízatása kézhezvételétől számított 20 napon belül megkezdi a konzultációs folyamatot az érintett felekkel. Amennyiben a konzultációt követően az Ügynökség azt állapítja meg, hogy az intézkedés nem indokolt, erről haladéktalanul értesíti a Bizottságot, a kezdeményező tagállamot és a többi tagállamot, valamint a gyártót vagy annak meghatalmazott képviselőjét. Amennyiben az Ügynökség azt állapítja meg, hogy az intézkedés indokolt, erről haladéktalanul értesíti a tagállamokat.

(3)   Amennyiben az (1) bekezdésben említett döntés az európai előírások megfelelőségének hiányából fakad, a tagállamok, a Bizottság, illetve adott esetben az Ügynökség az alábbi intézkedések közül egyet vagy többet alkalmaz:

| a) | az érintett előírások részben vagy egészben történő visszavonása az azokat tartalmazó szövegekből; |
| --- | --- |

a)

az érintett előírások részben vagy egészben történő visszavonása az azokat tartalmazó szövegekből;

| b) | ha a szóban forgó előírás harmonizált szabvány, e szabvány korlátozása vagy visszavonása az 1025/2012/EU rendelet 11. cikkének megfelelően; |
| --- | --- |

b)

ha a szóban forgó előírás harmonizált szabvány, e szabvány korlátozása vagy visszavonása az 1025/2012/EU rendelet 11. cikkének megfelelően;

| c) | az ÁME felülvizsgálata a 6. cikknek megfelelően. |
| --- | --- |

c)

az ÁME felülvizsgálata a 6. cikknek megfelelően.

(4)   Amennyiben egy EK-megfelelőségi nyilatkozattal rendelkező, kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelem nem felel meg az alapvető követelményeknek, az illetékes tagállam megteszi a megfelelő intézkedéseket a nyilatkozatot kiállító jogalany ellen, és erről tájékoztatja a Bizottságot és a többi tagállamot.

IV. FEJEZET

ALRENDSZEREK

12. cikk

Az alrendszerek szabad mozgása

Az V. fejezet rendelkezéseit nem érintve, a tagállamok területükön ezen irányelvre való hivatkozással nem tilthatják meg, nem korlátozhatják és nem akadályozhatják az uniós vasúti rendszer részét képező strukturális alrendszerek kivitelezését, üzembe helyezését és üzemeltetését, amennyiben azok megfelelnek az alapvető követelményeknek. Különösen nem írhatnak elő olyan ellenőrzéseket, amelyeket már elvégeztek:

| a) | az EK-hitelesítési nyilatkozati eljárás részeként; vagy |
| --- | --- |

a)

az EK-hitelesítési nyilatkozati eljárás részeként; vagy

| b) | egy másik tagállamban ezen irányelv hatálybalépése előtt vagy után, azonos működési feltételek melletti azonos követelményeknek való megfelelés ellenőrzése céljából. |
| --- | --- |

b)

egy másik tagállamban ezen irányelv hatálybalépése előtt vagy után, azonos működési feltételek melletti azonos követelményeknek való megfelelés ellenőrzése céljából.

13. cikk

Az ÁME-knek és a nemzeti szabályoknak való megfelelés

(1)   Az Ügynökség és a nemzeti biztonsági hatóságok az alapvető követelményeknek megfelelőnek tekintik az uniós vasúti rendszert alkotó azon strukturális alrendszereket, amelyek rendelkeznek az ÁME-kre való hivatkozással a 15. cikknek megfelelően kiállított EK-hitelesítési nyilatkozattal, illetve a nemzeti szabályokra való hivatkozással a 15. cikk (8) bekezdésének megfelelően kiállított hitelesítési nyilatkozattal, vagy mindkettővel.

(2)   Az alapvető követelmények végrehajtására vonatkozó nemzeti szabályok és – adott esetben – a megfelelés nemzeti szinten elfogadható módja kizárólag a következő esetekben alkalmazható:

| a) | ha az ÁME-k nem térnek ki, vagy nem térnek ki maradéktalanul az alapvető követelményeknek megfelelő bizonyos aspektusokra, beleértve a 4. cikk (6) bekezdésében említett nyitott kérdéseket; |
| --- | --- |

a)

ha az ÁME-k nem térnek ki, vagy nem térnek ki maradéktalanul az alapvető követelményeknek megfelelő bizonyos aspektusokra, beleértve a 4. cikk (6) bekezdésében említett nyitott kérdéseket;

| b) | ha egy vagy több ÁME valamely része vagy egésze tekintetében az alkalmazás alóli mentesülést jelentettek be a 7. cikk alapján; |
| --- | --- |

b)

ha egy vagy több ÁME valamely része vagy egésze tekintetében az alkalmazás alóli mentesülést jelentettek be a 7. cikk alapján;

| c) | ha különleges esetben a vonatkozó ÁME-ben nem szereplő műszaki szabályok alkalmazása válik szükségessé; |
| --- | --- |

c)

ha különleges esetben a vonatkozó ÁME-ben nem szereplő műszaki szabályok alkalmazása válik szükségessé;

| d) | a meglévő rendszerek meghatározására alkalmazott nemzeti szabályok, amelyeknek kizárólag az a céljuk, hogy értékeljék a járműnek a hálózattal való műszaki összeegyeztethetőségét; |
| --- | --- |

d)

a meglévő rendszerek meghatározására alkalmazott nemzeti szabályok, amelyeknek kizárólag az a céljuk, hogy értékeljék a járműnek a hálózattal való műszaki összeegyeztethetőségét;

| e) | az ÁME-k hatályán kívül eső hálózatok és járművek; |
| --- | --- |

e)

az ÁME-k hatályán kívül eső hálózatok és járművek;

| f) | sürgős ideiglenes megelőző intézkedésként, különösen balesetet követően. |
| --- | --- |

f)

sürgős ideiglenes megelőző intézkedésként, különösen balesetet követően.

14. cikk

Értesítés a nemzeti szabályokról

(1)   A tagállamok a következő esetekben megküldik a Bizottság és az Ügynökség részére a 13. cikk (2) bekezdésében említett meglévő nemzeti szabályokat:

| a) | ha a tagállam 2016. június 15-ig nem küldött értesítést a nemzeti szabály(ok)ról. Ebben az esetben az értesítést 2016. december 16-ig meg kell küldeni; |
| --- | --- |

a)

ha a tagállam 2016. június 15-ig nem küldött értesítést a nemzeti szabály(ok)ról. Ebben az esetben az értesítést 2016. december 16-ig meg kell küldeni;

| b) | minden egyes alkalommal, amikor a szabályok megváltoznak; |
| --- | --- |

b)

minden egyes alkalommal, amikor a szabályok megváltoznak;

| c) | ha a 7. cikknek megfelelően új kérelmet nyújtottak be az ÁME alkalmazása alóli mentesülés iránt; |
| --- | --- |

c)

ha a 7. cikknek megfelelően új kérelmet nyújtottak be az ÁME alkalmazása alóli mentesülés iránt;

| d) | ha az érintett ÁME közzététele vagy felülvizsgálata nyomán a nemzeti szabályok szükségtelenné válnak. |
| --- | --- |

d)

ha az érintett ÁME közzététele vagy felülvizsgálata nyomán a nemzeti szabályok szükségtelenné válnak.

(2)   A tagállamok az (1) bekezdésben említett nemzeti szabályaik teljes szövegét a megfelelő IT-rendszer használatával megküldik az (EU) 2016/796 rendelet 27. cikkének megfelelően.

(3)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy az (1) bekezdésben említett nemzeti szabályok – beleértve azokat is, amelyek a járművek és a hálózatok közötti kapcsolódási pontokra vonatkoznak – könnyen hozzáférhetők és nyilvánosak legyenek, valamint olyan terminológiával készüljenek, amelyet minden érintett fél megért. A tagállamoktól a nemzeti szabályokra vonatkozó további információ is kérhető.

(4)   A tagállamok kizárólag a következő esetekben állapíthatnak meg új nemzeti szabályokat:

| a) | ha egy ÁME nem felel meg maradéktalanul az alapvető követelményeknek; |
| --- | --- |

a)

ha egy ÁME nem felel meg maradéktalanul az alapvető követelményeknek;

| b) | sürgős megelőző intézkedésként, különösen balesetet követően. |
| --- | --- |

b)

sürgős megelőző intézkedésként, különösen balesetet követően.

(5)   A tagállamok az új nemzeti szabály tervezetét az (EU) 2016/796 rendelet 27. cikkének megfelelően, a megfelelő IT-rendszer használatával, megfontolás végett az Ügynökség és a Bizottság elé terjesztik, mégpedig a javasolt új szabálynak a nemzeti jogrendszerbe történő tervezett bevezetését megelőzően kellő időben, az (EU) 2016/796 rendelet 25. cikkének (1) bekezdésében említett határidőkön belül, és megindokolják az új nemzeti szabály bevezetését. A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a tervezet kellően kidolgozott állapotban legyen ahhoz, hogy az Ügynökség elvégezhesse annak vizsgálatát az (EU) 2016/796 rendelet 25. cikkének (2) bekezdésével összhangban.

(6)   Új nemzeti szabály elfogadásakor a tagállamok az (EU) 2016/796 rendelet 27. cikkének megfelelően megküldik azt az Ügynökségnek és a Bizottságnak a megfelelő IT-rendszer használatával.

(7)   A tagállamok sürgős megelőző intézkedések esetén azonnal elfogadhatnak és alkalmazhatnak új nemzeti szabályt. Ezt a szabályt az (EU) 2016/796 rendelet 27. cikke (2) bekezdésének megfelelően kell bejelenteni, hogy azt az Ügynökség az említett rendelet 26. cikkének (1), (2) és (5) bekezdésével összhangban megvizsgálja.

(8)   Az (1) bekezdésében említett nemzeti szabály vagy új nemzeti szabály bejelentésekor a tagállamoknak meg kell indokolniuk azt, hogy az adott szabályra szükség van ahhoz, hogy teljesítsenek egy olyan alapkövetelményt, amelyre nem terjed ki az ÁME.

(9)   Az Ügynökség az (EU) 2016/796 rendelet 25. és 26. cikkében ismertetett eljárásokkal összhangban megvizsgálja a nemzeti szabályok tervezetét és az (1) bekezdésben említett nemzeti szabályokat.

(10)   A Bizottság a bejelentett nemzeti szabályokat végrehajtási jogi aktusok útján különböző csoportok szerint kategorizálja annak céljából, hogy megkönnyítse a járművek a járművek kölcsönös elfogadását a különböző tagállamokban és a járművek forgalomba hozatalát, a helyhez kötött és a mobil berendezések közötti megfelelőséget is beleértve. Ezek a végrehajtási jogi aktusok az Ügynökség által a kölcsönös elfogadás terén elért eredményeken alapulnak, és azokat az 51. cikk (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

Az Ügynökség az első albekezdésben említett végrehajtási jogi aktusoknak megfelelően kategorizálja az e cikknek megfelelően bejelentett nemzeti szabályokat.

(11)   A tagállamok dönthetnek úgy, hogy nem küldenek értesítést a szigorúan helyi jellegű szabályokról és korlátozásokról. Ilyen esetekben a tagállamok a 49. cikkben említett infrastruktúra-nyilvántartásban sorolják fel ezeket a szabályokat és korlátozásokat.

(12)   Az e cikk értelmében bejelentett nemzeti szabályokra nem vonatkozik az (EU) 2015/1535 európai parlamenti és tanácsi irányelv (14) szerinti értesítési eljárás.

(13)   Ezen irányelv vonatkozásában nem alkalmazandók az e cikknek megfelelően nem bejelentett nemzeti szabályok.

15. cikk

Az EK-hitelesítési nyilatkozat kiállítására vonatkozó eljárás

(1)   Az V. fejezetben említett forgalomba hozatalhoz és üzembe helyezéshez szükséges EK-hitelesítési nyilatkozat kiállítása érdekében a kérelmezőnek fel kell kérnie az általa erre a célra kiválasztott megfelelőségértékelő szervezetet vagy szervezeteket, hogy alkalmazzák a IV. mellékletben megállapított EK-hitelesítési eljárást.

(2)   Az alrendszerek EK-hitelesítési nyilatkozatát a kérelmezőnek kell kiállítania. A kérelmezőnek saját felelősségére ki kell jelentenie, hogy az érintett alrendszer tekintetében elvégezték a vonatkozó hitelesítési eljárásokat és az érintett alrendszer megfelel az uniós jog vonatkozó rendelkezéseinek és a vonatkozó nemzeti szabályoknak. A kérelmezőnek az EK-hitelesítési nyilatkozatot és a csatolt dokumentumokat dátummal és aláírással kell ellátnia.

(3)   A valamely alrendszer EK-hitelesítését végző bejelentett szervezet feladata a tervezési szakasznál kezdődik és lefedi a teljes gyártási időszakot, egészen az alrendszer forgalomba hozatala vagy üzembe helyezése előtti átvételig. A vonatkozó ÁME-nek megfelelően ennek magában kell foglalnia továbbá a szóban forgó alrendszernek az ahhoz a rendszerhez való kapcsolódási pontjai hitelesítését, amelybe integrálják.

(4)   A kérelmező felel az EK-hitelesítési nyilatkozatot kísérő műszaki dokumentáció összeállításáért. Ebben a műszaki dokumentációban szerepelnie kell az alrendszer jellemzőire vonatkozó minden szükséges dokumentumnak és – adott esetben – a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemek megfelelőségét igazoló valamennyi dokumentumnak. Emellett tartalmaznia kell a használati feltételekre és korlátozásokra vonatkozó valamennyi adatot, valamint a szervizelésre, folyamatos vagy rutinellenőrzésekre, beszabályozásra és karbantartásra vonatkozó utasításokat.

(5)   Az alrendszereknek a műszaki dokumentáció módosítását eredményező, és a már elvégzett hitelesítések érvényességét befolyásoló valamennyi felújítása vagy korszerűsítése esetén a kérelmezőnek meg kell vizsgálnia, hogy szükség van-e új EK-hitelesítési nyilatkozat kiállítására.

(6)   A bejelentett szervezet kiállíthat időközi ellenőrzésekre vonatkozó tanúsítványt, hogy lefedje az ellenőrzés egyes szakaszait vagy az alrendszer bizonyos részeit.

(7)   Amennyiben a vonatkozó ÁME-k erre lehetőséget nyújtanak, a bejelentett szervezet egy vagy több alrendszerre vagy ezen alrendszerek egyes részeire is kiállíthat hitelesítési tanúsítványt.

(8)   A tagállamok kijelölik a nemzeti szabályok szerinti hitelesítési eljárás lefolytatásáért felelős szervezeteket. E tekintetben a kijelölt szervezetek felelnek az eljárás keretében elvégzendő feladatokért. A 30. cikk sérelme nélkül, a tagállamok egy bejelentett szervezetet is megjelölhetnek kijelölt szervezetként, amely esetben az egész folyamat elvégezhető egyetlen megfelelőségértékelő szervezet által.

(9)   A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján meghatározhatja az alábbiakat:

| a) | az alrendszerek EK-hitelesítésére szolgáló részletes eljárások, ezen belül a nemzeti szabályozás szerinti hitelesítési eljárás, valamint a kérelmező által az eljárás céljából benyújtandó dokumentumok; |
| --- | --- |

a)

az alrendszerek EK-hitelesítésére szolgáló részletes eljárások, ezen belül a nemzeti szabályozás szerinti hitelesítési eljárás, valamint a kérelmező által az eljárás céljából benyújtandó dokumentumok;

| b) | sablon az EK-hitelesítési nyilatkozathoz, az alrendszer módosítása vagy további hitelesítések esetében is, továbbá a közbenső hitelesítési nyilatkozathoz, az e nyilatkozatokkal együtt benyújtandó műszaki dokumentációhoz, valamint a hitelesítési tanúsítványhoz. |
| --- | --- |

b)

sablon az EK-hitelesítési nyilatkozathoz, az alrendszer módosítása vagy további hitelesítések esetében is, továbbá a közbenső hitelesítési nyilatkozathoz, az e nyilatkozatokkal együtt benyújtandó műszaki dokumentációhoz, valamint a hitelesítési tanúsítványhoz.

Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat az 51. cikk (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

16. cikk

Az alrendszerek meg nem felelése az alapvető követelményeknek

(1)   Amennyiben egy tagállam úgy ítéli meg, hogy a műszaki dokumentációval kiegészített EK-hitelesítési nyilatkozat hatálya alá tartozó strukturális alrendszer nem felel meg teljes mértékben ennek az irányelvnek és különösen nem felel meg az alapvető követelményeknek, kérheti további ellenőrzések elvégzését.

(2)   A kiegészítő ellenőrzést kérő tagállam haladéktalanul tájékoztatja a Bizottságot a kért kiegészítő ellenőrzésről és feltünteti annak indokait. A Bizottság konzultál az érdekelt felekkel.

(3)   A kérelmező tagállam meghatározza, hogy ezen irányelv maradéktalan betartása hiányának oka:

| a) | az ÁME-nek vagy az alapvető követelményeknek való meg nem felelés vagy az ÁME helytelen alkalmazása; ezekben az esetekben a Bizottság haladéktalanul tájékoztatja azon személy lakóhely szerinti tagállamát, aki az EK-hitelesítési nyilatkozatot nem megfelelően készítette el, és felkéri a tagállamot, hogy hozza meg a megfelelő intézkedéseket; |
| --- | --- |

a)

az ÁME-nek vagy az alapvető követelményeknek való meg nem felelés vagy az ÁME helytelen alkalmazása; ezekben az esetekben a Bizottság haladéktalanul tájékoztatja azon személy lakóhely szerinti tagállamát, aki az EK-hitelesítési nyilatkozatot nem megfelelően készítette el, és felkéri a tagállamot, hogy hozza meg a megfelelő intézkedéseket;

| b) | az ÁME hiányossága; ebben az esetben a 6. cikkben említett, az ÁME módosítására vonatkozó eljárást kell alkalmazni. |
| --- | --- |

b)

az ÁME hiányossága; ebben az esetben a 6. cikkben említett, az ÁME módosítására vonatkozó eljárást kell alkalmazni.

17. cikk

A megfelelőség vélelme

A kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő azon rendszerelemekről és alrendszerekről, amelyek megfelelnek az olyan harmonizált szabványoknak, illetve azok egyes részeinek, amelyek hivatkozásai közzétételre kerültek az Európai Unió Hivatalos Lapjában, vélelmezni kell, hogy megfelelnek az említett szabványokra vagy azok részeire vonatkozó alapvető követelményeknek.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

V. FEJEZET

FORGALOMBA HOZATAL ÉS ÜZEMBE HELYEZÉS

18. cikk

A helyhez kötött berendezések üzembe helyezésének engedélyezése

(1)   A pálya menti ellenőrző-irányító és jelző alrendszer, valamint az energia- és infrastruktúra-alrendszerek üzembe helyezésére kizárólag akkor kerülhet sor, ha azok tervezése, kivitelezése és beszerelése megfelel az alapvető követelményeknek, és rendelkeznek a (3) és (4) bekezdés szerinti, vonatkozó engedélyekkel.

(2)   Az egyes nemzeti biztonsági hatóságok engedélyezik az adott tagállam területén található vagy ott üzemeltetett energia-, infrastruktúra-, valamint pálya menti ellenőrző-irányító és jelző alrendszerek üzembe helyezését.

(3)   A nemzeti biztonsági hatóságok részletes iránymutatást nyújtanak az e cikkben említett engedélyek megszerzésének módjáról. Az engedélyekhez kapcsolódó követelmények leírását és magyarázatát, valamint a szükséges dokumentumok jegyzékét tartalmazó útmutatót díjmentesen a kérelmezők rendelkezésére kell bocsátani. Az Ügynökség és a nemzeti biztonsági hatóságok ezen információk terjesztésében együttműködnek egymással.

(4)   A kérelmezőnek a helyhez kötött berendezések üzembe helyezésének engedélyezésére vonatkozó kérelmet kell benyújtania a nemzeti biztonsági hatósághoz. A kérelemhez olyan dokumentációt kell csatolni, amely tartalmazza az alábbiakat igazoló dokumentumokat:

| a) | a 15. cikkben említett hitelesítési nyilatkozatok; |
| --- | --- |

a)

a 15. cikkben említett hitelesítési nyilatkozatok;

| b) | az alrendszereknek azzal a rendszerrel való műszaki összeegyeztethetősége, amelybe azokat integrálják, a vonatkozó ÁME-k, nemzeti szabályok és nyilvántartások alapján; |
| --- | --- |

b)

az alrendszereknek azzal a rendszerrel való műszaki összeegyeztethetősége, amelybe azokat integrálják, a vonatkozó ÁME-k, nemzeti szabályok és nyilvántartások alapján;

| c) | az alrendszerek biztonságos integrációja, a vonatkozó ÁME-k, nemzeti szabályok és az (EU) 2016/798 irányelv 6. cikkében meghatározott közös biztonsági módszerek (a továbbiakban: KBM-ek) alapján; |
| --- | --- |

c)

az alrendszerek biztonságos integrációja, a vonatkozó ÁME-k, nemzeti szabályok és az (EU) 2016/798 irányelv 6. cikkében meghatározott közös biztonsági módszerek (a továbbiakban: KBM-ek) alapján;

| d) | olyan pálya menti ellenőrző-irányító és jelző alrendszer esetében, amely az egységes európai vonatbefolyásoló rendszer (a továbbiakban: ETCS) és/vagy a páneurópai vasúti digitális nyalábolt rendszer (a továbbiakban: GSM-R) berendezéseit is magában foglalja, az Ügynökségnek az ezen irányelv 19. cikkével összhangban kiállított kedvező határozata, továbbá amennyiben a kedvező határozat kiadása után változna az ajánlattételhez szükséges dokumentáció tervezete vagy a tervezett műszaki megoldás leírása, az (EU) 2016/796 rendelet 30. cikkének (2) bekezdésében említett eljárás eredményének való megfelelés. |
| --- | --- |

d)

olyan pálya menti ellenőrző-irányító és jelző alrendszer esetében, amely az egységes európai vonatbefolyásoló rendszer (a továbbiakban: ETCS) és/vagy a páneurópai vasúti digitális nyalábolt rendszer (a továbbiakban: GSM-R) berendezéseit is magában foglalja, az Ügynökségnek az ezen irányelv 19. cikkével összhangban kiállított kedvező határozata, továbbá amennyiben a kedvező határozat kiadása után változna az ajánlattételhez szükséges dokumentáció tervezete vagy a tervezett műszaki megoldás leírása, az (EU) 2016/796 rendelet 30. cikkének (2) bekezdésében említett eljárás eredményének való megfelelés.

(5)   A kérelmező kérelmének beérkezésétől számított egy hónapon belül a nemzeti biztonsági hatóság tájékoztatja a kérelmezőt arról, hogy a dokumentáció hiánytalan, vagy a kérelmezőt felkéri a megfelelő kiegészítő információk benyújtására, és erre ésszerű határidőt határoz meg.

A nemzeti biztonsági hatóság ellenőrzi a dokumentáció hiánytalanságát, megfelelőségét és következetességét, az ERTMS-hez kapcsolódó pálya menti berendezések esetében pedig az Ügynökségnek az ezen irányelv 19. cikkével összhangban kiállított kedvező határozatának való megfelelést, valamint adott esetben az (EU) 2016/796 rendelet 30. cikkének (2) bekezdésében említett eljárás eredményének való megfelelést. Az ellenőrzést követően a nemzeti biztonsági hatóság köteles egy előre meghatározott, ésszerű határidőn – de legkésőbb a valamennyi szükséges információ beérkezésétől számított négy hónapon – belül kiállítani a helyhez kötött berendezések üzembe helyezésére vonatkozó engedélyt vagy értesíteni a kérelmezőt az elutasító határozatáról.

(6)   Meglévő alrendszerek felújítása vagy korszerűsítése esetén a kérelmezőnek be kell nyújtania a nemzeti biztonsági hatóság számára a projekt leírását tartalmazó dokumentációt. A kérelmező kérelmének beérkezésétől számított egy hónapon belül a nemzeti biztonsági hatóság tájékoztatja a kérelmezőt arról, hogy a dokumentáció hiánytalan, vagy a kérelmezőt felkéri a megfelelő kiegészítő információk benyújtására, és erre ésszerű határidőt határoz meg. A nemzeti biztonsági hatóság megvizsgálja a dokumentációt, és – az ERTMS projektekhez kapcsolódó pálya menti berendezések esetében az Ügynökséggel szorosan együttműködve – eldönti, hogy az alábbi kritériumok alapján szükség van-e új üzembe helyezési engedélyre:

| a) | a tervezett munkálatok negatív hatással lehetnek az érintett alrendszer általános biztonsági szintjére; |
| --- | --- |

a)

a tervezett munkálatok negatív hatással lehetnek az érintett alrendszer általános biztonsági szintjére;

| b) | a vonatkozó ÁME-k megkövetelik azt; |
| --- | --- |

b)

a vonatkozó ÁME-k megkövetelik azt;

| c) | a tagállamok által meghatározott nemzeti végrehajtási tervek megkövetelik azt; vagy |
| --- | --- |

c)

a tagállamok által meghatározott nemzeti végrehajtási tervek megkövetelik azt; vagy

| d) | változás következik be azon paraméterek értékeiben, amelyek alapján korábban az engedélyt kiállították. |
| --- | --- |

d)

változás következik be azon paraméterek értékeiben, amelyek alapján korábban az engedélyt kiállították.

A nemzeti biztonsági hatóság a határozatát előre meghatározott, ésszerű határidőn belül, de legkésőbb a valamennyi lényeges információ beérkezésétől számított négy hónapon belül meghozza.

(7)   A helyhez kötött berendezések üzembe helyezésének engedélyezésére vonatkozó kérelem elutasításáról szóló határozatot a nemzeti biztonsági hatóság kellően megindokolja. A kérelmező az elutasító határozat kézhezvételétől számított egy hónapon belül kérheti a nemzeti biztonsági hatóságtól a határozat felülvizsgálatát. A kérelmet meg kell indokolni. A nemzeti biztonsági hatóságnak a felülvizsgálati kérelem beérkezésétől számítva két hónap áll rendelkezésére a határozatának megerősítésére vagy megváltoztatására. Amennyiben a nemzeti biztonsági hatóság megerősíti az elutasító határozatát, a kérelmező annak felülvizsgálatát kérheti az (EU) 2016/798 irányelv 18. cikkének (3) bekezdése szerinti felülvizsgálati szervtől.

19. cikk

Az ERTMS harmonizált végrehajtása az Unióban

(1)   Olyan pálya menti ellenőrző-irányító és jelző alrendszerek esetében, amely az ETCS és/vagy a GSM-R berendezéseit is magukban foglalják, az Ügynökség biztosítja az ERTMS harmonizált végrehajtását az Unióban.

(2)   Az ERTMS uniós szinten harmonizált végrehajtásának és az átjárhatóságnak a biztosítása érdekében az ERTMS-hez kapcsolódó pálya menti berendezésekre vonatkozó bármely ajánlati felhívás kiírása előtt az Ügynökség ellenőrzi, hogy a tervezett műszaki megoldások teljes mértékben megfeleljenek az ÁME-knek és így teljesen átjárhatók legyenek.

(3)   A kérelmezőnek kérelmeznie kell az Ügynökség jóváhagyását. Az egyedi ERTMS-projektekre vagy több összefüggő projektre, vasútvonalra, vasútvonalcsoportra vagy egy hálózatra vonatkozó kérelemhez az alábbi dokumentumokat kell csatolni:

| a) | az ajánlattételhez szükséges dokumentáció tervezete vagy a tervezett műszaki megoldások leírása; |
| --- | --- |

a)

az ajánlattételhez szükséges dokumentáció tervezete vagy a tervezett műszaki megoldások leírása;

| b) | az alrendszer és az adott hálózaton működtetendő járművek műszaki és működési kompatibilitásához szükséges feltételeket igazoló dokumentumok; |
| --- | --- |

b)

az alrendszer és az adott hálózaton működtetendő járművek műszaki és működési kompatibilitásához szükséges feltételeket igazoló dokumentumok;

| c) | dokumentumok, melyek igazolják, hogy a tervezett műszaki megoldások megfelelnek az ÁME-knek; |
| --- | --- |

c)

dokumentumok, melyek igazolják, hogy a tervezett műszaki megoldások megfelelnek az ÁME-knek;

| d) | bármely egyéb dokumentum, például a nemzeti biztonsági hatóság véleményei, hitelesítési nyilatkozatok vagy megfelelőségi tanúsítványok; |
| --- | --- |

d)

bármely egyéb dokumentum, például a nemzeti biztonsági hatóság véleményei, hitelesítési nyilatkozatok vagy megfelelőségi tanúsítványok;

A kérelmet, valamint az összes kérelemre, a vonatkozó eljárások állására és kimenetelére, valamint adott esetben a fellebbezési tanács kéréseire és határozataira vonatkozó információt az (EU) 2016/796 rendelet 12. cikkében említett egyablakos információs és kommunikációs rendszeren keresztül kell benyújtani.

A nemzeti biztonsági hatóság véleményt adhat ki a jóváhagyás iránti kérelemről, mégpedig vagy a kérelmezőnek a kérelem benyújtása előtt vagy az Ügynökségnek a benyújtás után.

(4)   A kérelmező kérelmének beérkezésétől számított egy hónapon belül az Ügynökség tájékoztatja a kérelmezőt arról, hogy a dokumentáció hiánytalan, vagy a kérelmezőt felkéri a megfelelő kiegészítő információk benyújtására, és erre ésszerű határidőt határoz meg.

Az Ügynökség egy előre meghatározott, ésszerű határidőn – de legkésőbb a valamennyi szükséges információ beérkezésétől számított két hónapon – belül vagy kedvező határozatot hoz, vagy értesíti a kérelmezőt az esetleges hiányosságokról. Az Ügynökség a kérelmező által benyújtott dokumentációra és a nemzeti biztonsági hatóságok esetleges véleményeire alapozza a véleményét.

Ha a kérelmező elismeri az Ügynökség által feltárt hiányosságokat, akkor kijavítja a projekt tervezetét és új jóváhagyás iránti kérelmet nyújt be az Ügynökséghez.

Ha a kérelmező nem ismeri el az Ügynökség által feltárt hiányosságokat, akkor az (5) bekezdésben említett eljárást kell alkalmazni.

A 7. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett esetben a kérelmező nem kérhet új értékelést.

(5)   Az Ügynökségnek kellően alá kell támasztania az általa hozott elutasító határozatokat. A kérelmező az ilyen határozat kézhezvételétől számított egy hónapon belül indokolt kérelemben kérheti, hogy az Ügynökség vizsgálja felül a határozatát. Az Ügynökség a felülvizsgálat iránti kérelem kézhezvételét követően két hónapon belül megerősíti vagy megváltoztatja határozatát. Amennyiben az Ügynökség megerősíti az eredeti határozatát, a kérelmező fellebbezést nyújthat be az (EU) 2016/796 rendelet 55. cikke alapján létrehozott fellebbezési tanácshoz.

(6)   Amennyiben a kedvező határozat kiadása után változott az ajánlattételhez szükséges dokumentáció tervezete vagy a tervezett műszaki megoldás leírása, a kérelmezőnek indokolatlan késedelem nélkül az (EU) 2016/796 rendelet 12. cikkében említett egyablakos információs és kommunikációs rendszeren keresztül tájékoztatnia kell az Ügynökséget és a nemzeti biztonsági hatóságot. Ebben az esetben az említett rendelet 30. cikkének (2) bekezdését kell alkalmazni.

20. cikk

A mobil alrendszerek forgalomba hozatala

(1)   A mobil alrendszereket a kérelmező kizárólag akkor hozhatja forgalomba, ha azok tervezése, kivitelezése és beszerelése megfelel az alapvető követelményeknek.

(2)   A kérelmezőnek meg kell bizonyosodnia különösen arról, hogy rendelkezik a megfelelő hitelesítési nyilatkozattal.

21. cikk

Forgalombahozatali járműengedély

(1)   A kérelmező egy járművet csak azt követően hozhat forgalomba, hogy megszerezte az Ügynökség által az (5)–(7) bekezdésnek megfelelően kiállított, vagy a nemzeti biztonsági hatóság által a (8) bekezdésnek megfelelően kiállított forgalombahozatali járműengedélyt.

(2)   A kérelmezőnek a forgalombahozatali járműengedélyre vonatkozó kérelmében meg kell határoznia a jármű alkalmazási területét. A kérelemnek tartalmaznia kell annak igazolását, hogy sor került a jármű és az alkalmazási terület hálózata közötti műszaki összeegyeztethetőség ellenőrzésére.

(3)   A forgalombahozatali járműengedély iránti kérelemhez csatolni kell a járműre vagy a jármű típusára vonatkozó dokumentációt, amely tartalmazza az alábbiakat igazoló dokumentumokat:

| a) | a járművet alkotó mobil alrendszerek forgalomba hozatala a 20. cikkel összhangban, az EK-hitelesítési nyilatkozat alapján; |
| --- | --- |

a)

a járművet alkotó mobil alrendszerek forgalomba hozatala a 20. cikkel összhangban, az EK-hitelesítési nyilatkozat alapján;

| b) | a jármű a) pontban említett alrendszereinek műszaki összeegyeztethetősége, a vonatkozó ÁME-k és adott esetben a nemzeti szabályok alapján; |
| --- | --- |

b)

a jármű a) pontban említett alrendszereinek műszaki összeegyeztethetősége, a vonatkozó ÁME-k és adott esetben a nemzeti szabályok alapján;

| c) | a jármű a) pontban említett alrendszereinek biztonságos integrációja, a vonatkozó ÁME-k, és adott esetben a nemzeti szabályok és az (EU) 2016/798 irányelv 6. cikkében meghatározott KBM-ek alapján; |
| --- | --- |

c)

a jármű a) pontban említett alrendszereinek biztonságos integrációja, a vonatkozó ÁME-k, és adott esetben a nemzeti szabályok és az (EU) 2016/798 irányelv 6. cikkében meghatározott KBM-ek alapján;

| d) | a jármű műszaki összeegyeztethetősége a (2) bekezdésben említett alkalmazási terület hálózatával, a vonatkozó ÁME-k, és adott esetben a nemzeti szabályok, továbbá az infrastruktúra-nyilvántartások és az (EU) 2016/798 irányelv 6. cikkében említett, a kockázatértékelésre vonatkozó KBM-ek alapján. |
| --- | --- |

d)

a jármű műszaki összeegyeztethetősége a (2) bekezdésben említett alkalmazási terület hálózatával, a vonatkozó ÁME-k, és adott esetben a nemzeti szabályok, továbbá az infrastruktúra-nyilvántartások és az (EU) 2016/798 irányelv 6. cikkében említett, a kockázatértékelésre vonatkozó KBM-ek alapján.

A kérelmet, valamint az összes kérelemre, a vonatkozó eljárások állására és kimenetelére, valamint adott esetben a fellebbezési tanács kéréseire és határozataira vonatkozó információt az (EU) 2016/796 rendelet 12. cikkében említett egyablakos információs és kommunikációs rendszeren keresztül kell benyújtani.

Amennyiben az első albekezdés b) és d) pontjában említett műszaki összeegyeztethetőséget igazoló dokumentumok megszerzéséhez próbaüzemre van szükség, az érintett nemzeti biztonsági hatóságok ideiglenes engedélyt állíthatnak ki a kérelmező részére a járműnek a hálózaton gyakorlati ellenőrzés céljából való használata tekintetében. A pályahálózat-működtető a kérelmezővel konzultálva minden erőfeszítést megtesz annak érdekében, hogy ezekre a próbaüzemekre a kérelmező kérelmének beérkezését követő három hónapon belül sor kerülhessen. Adott esetben a nemzeti biztonsági hatóság intézkedéseket hoz a próbaüzemek végrehajtásának biztosítására.

(4)   Az Ügynökség, illetve a (8) bekezdés esetében a nemzeti biztonsági hatóság egy előre meghatározott, ésszerű határidőn – de legkésőbb a kérelmezőtől kapott valamennyi lényeges információ beérkezésétől számított négy hónapon – belül kiállítja a forgalombahozatali járműengedélyeket vagy tájékoztatja a kérelmezőt az elutasító határozatáról. Az Ügynökség, illetve a (8) bekezdésben tárgyalt esetekben a nemzeti biztonsági hatóság az engedélyezési eljárásra vonatkozó, a (9) bekezdésben foglaltaknak megfelelően végrehajtási jogi aktusban meghatározandó részletes gyakorlati szabályokat alkalmazza. Ezen engedélyek lehetővé teszik a járműveknek az uniós piacon történő forgalomba hozatalát.

(5)   Az Ügynökség forgalombahozatali járműengedélyt állít ki az olyan járművek tekintetében, amelynek az alkalmazási területe az egyik vagy több tagállamban van. Ezen engedélyek kiállítása érdekében az Ügynökség:

| a) | megvizsgálja a (3) bekezdés első albekezdésének a), b) és c) pontjában említett dokumentáció egyes elemeit annak céljából, hogy ellenőrizze annak hiánytalanságát, megfelelőségét és következetességét a vonatkozó ÁME-k tekintetében; és |
| --- | --- |

a)

megvizsgálja a (3) bekezdés első albekezdésének a), b) és c) pontjában említett dokumentáció egyes elemeit annak céljából, hogy ellenőrizze annak hiánytalanságát, megfelelőségét és következetességét a vonatkozó ÁME-k tekintetében; és

| b) | továbbítja a kérelmező dokumentációját a tervezett alkalmazási terület által érintett nemzeti biztonsági hatóságok részére, hogy azok megvizsgálják a dokumentációt annak céljából, hogy ellenőrizzék annak hiánytalanságát, megfelelőségét és következetességét a (3) bekezdés első albekezdésének d) pontja, a (3) bekezdés első albekezdésének a), b) és c) pontjában foglalt elemek és a vonatkozó nemzeti szabályok tekintetében. |
| --- | --- |

b)

továbbítja a kérelmező dokumentációját a tervezett alkalmazási terület által érintett nemzeti biztonsági hatóságok részére, hogy azok megvizsgálják a dokumentációt annak céljából, hogy ellenőrizzék annak hiánytalanságát, megfelelőségét és következetességét a (3) bekezdés első albekezdésének d) pontja, a (3) bekezdés első albekezdésének a), b) és c) pontjában foglalt elemek és a vonatkozó nemzeti szabályok tekintetében.

Az a) és b) pont szerinti vizsgálatok részeként és indokolt kétségek esetén az Ügynökség vagy a nemzeti biztonsági hatóságok kérhetik, hogy kerüljön sor próbaüzemre a hálózaton. E próbaüzemek végrehajtásának elősegítésére az érintett nemzeti biztonsági hatóságok ideiglenes engedélyt állíthatnak ki a kérelmező részére a járműnek a hálózaton próbaüzem céljából való használata tekintetében. A pályahálózat-működtető minden erőfeszítést megtesz annak érdekében, hogy az ilyen próbaüzemekre az Ügynökség vagy a nemzeti biztonsági hatóság kérését követő három hónapon belül sor kerülhessen.

(6)   A kérelmező kérelmének beérkezésétől számított egy hónapon belül az Ügynökség tájékoztatja a kérelmezőt arról, hogy a dokumentáció hiánytalan, vagy a kérelmezőt felkéri a megfelelő kiegészítő információk benyújtására, és erre ésszerű határidőt határoz meg. A dokumentáció hiánytalansága, megfelelősége és következetessége tekintetében az Ügynökség a (3) bekezdés d) pontjában foglalt elemeket is megvizsgálhatja.

Az Ügynökség a forgalombahozatali járműengedély kiállítására vonatkozó határozat meghozatala tekintetében teljes mértékben figyelembe veszi az (5) bekezdésben említett vizsgálatokat. Az Ügynökség egy előre meghatározott, ésszerű határidőn – de legkésőbb a valamennyi lényeges információ beérkezésétől számított négy hónapon – belül kiállítja a forgalombahozatali engedélyt, vagy értesíti a kérelmezőt az elutasító határozatáról.

Egy vagy több ÁME valamely része vagy egésze tekintetében az alkalmazás alóli – 7. cikkben említett – mentesülés esetén az Ügynökség a járműengedélyt csak az említett cikkben meghatározott eljárás alkalmazását követően állíthatja ki.

Az Ügynökség teljes mértékben felelős az általa kiállított engedélyekért.

(7)   Amennyiben az Ügynökség nem ért egyet az egy vagy több nemzeti biztonsági hatóság által az (5) bekezdés b) pontja értelmében elvégzett vizsgálat kedvezőtlen eredményével, erről értesíti az említett hatóságot vagy hatóságokat, és egyet nem értését megindokolja. Az Ügynökség és a nemzeti biztonsági hatóság vagy hatóságok együttműködnek annak biztosítása érdekében, hogy a vizsgálat eredménye kölcsönösen elfogadható legyen. Ha az Ügynökség és a nemzeti biztonsági hatóság vagy hatóságok szükségesnek tartják, az eljárásba a kérelmezőt is be kell vonni. Amennyiben az attól számított egy hónapon belül, hogy az Ügynökség értesítette a nemzeti biztonsági hatóságot vagy hatóságokat arról, hogy nem ért egyet a vizsgálat eredményével, nem sikerül kölcsönösen elfogadható eredményre jutni, az Ügynökség meghozza a végleges határozatát, kivéve abban az esetben, ha a nemzeti biztonsági hatóság vagy hatóságok az ügyet választott bírósági eljárás céljából az (EU) 2016/796 rendelet 55. cikke alapján létrehozott fellebbezési tanácshoz továbbítják. A fellebbezési tanácsnak a nemzeti biztonsági hatóság vagy hatóságok kérését követő egy hónapon belül határoznia kell arról, hogy megerősíti-e az Ügynökség határozattervezetét.

Amennyiben a fellebbezési tanács egyetért az Ügynökséggel, az Ügynökség haladéktalanul meghozhatja a határozatát.

Amennyiben a fellebbezési tanács a nemzeti biztonsági hatóság vizsgálatának kedvezőtlen eredményével ért egyet, az Ügynökség olyan engedélyt állít ki, amely az alkalmazási területből kizárja a hálózat azon részeit, amelyek esetében a vizsgálat kedvezőtlen eredménnyel zárult.

Amennyiben az Ügynökség nem ért egyet az egy vagy több nemzeti biztonsági hatóság által az (5) bekezdés b) pontja értelmében elvégzett vizsgálat kedvező eredményével, erről értesíti az említett hatóságot vagy hatóságokat, és egyet nem értését megindokolja. Az Ügynökség és a nemzeti biztonsági hatóság vagy hatóságok együttműködnek annak biztosítása érdekében, hogy a vizsgálat eredménye kölcsönösen elfogadható legyen. Ha az Ügynökség és a nemzeti biztonsági hatóság vagy hatóságok szükségesnek tartják, az eljárásba a kérelmezőt is be kell vonni. Amennyiben az attól számított egy hónapon belül, hogy az Ügynökség értesítette a nemzeti biztonsági hatóságot vagy hatóságokat arról, hogy nem ért egyet a vizsgálat eredményével, nem sikerül kölcsönösen elfogadható eredményre jutni, az Ügynökség meghozza a végleges határozatát.

(8)   Amennyiben az alkalmazási terület csupán egy tagállamon belüli hálózatra vagy hálózatokra korlátozódik, az adott tagállam nemzeti biztonsági hatósága – saját felelősségére és amennyiben a kérelmező azt kéri – kiállíthatja a forgalombahozatali járműengedélyt. Ezen engedélyek kiállítása érdekében a nemzeti biztonsági hatóság megvizsgálja a dokumentációt a (3) bekezdésben foglalt elemek tekintetében, és a (9) bekezdés alapján elfogadott említett végrehajtási jogi aktus útján létrehozandó eljárásoknak megfelelően. A kérelmező kérelmének beérkezésétől számított egy hónapon belül a nemzeti biztonsági hatóság tájékoztatja a kérelmezőt arról, hogy a dokumentáció hiánytalan, vagy felkéri a kérelmezőt a megfelelő kiegészítő információk benyújtására. Az érintett nemzeti biztonsági hatóságokkal való konzultációt követően a hasonló jellemzőjű hálózatokkal rendelkező szomszédos tagállamok állomásaira közlekedő járművek esetében az engedély az alkalmazási terület kiterjesztése nélkül is érvényes, ha ezek az állomások a határhoz közel helyezkednek el. A konzultáció történhet eseti alapon, illetve képezheti a nemzeti biztonsági hatóságok között létrejött, határokon átnyúló megállapodás tárgyát.

Ha az alkalmazási terület egy tagállam területére korlátozódik, és egy vagy több ÁME valamely része vagy egésze tekintetében az alkalmazás alóli – 7. cikkben említett – mentesülés esetén a nemzeti biztonsági hatóság a járműengedélyt csak az említett cikkben meghatározott eljárás alkalmazását követően állíthatja ki.

Az Ügynökség teljes mértékben felelős az általa kiállított engedélyekért.

(9)   A Bizottság 2018. június 16-ig végrehajtási jogi aktusok útján gyakorlati rendelkezéseket fogad el, amelyek meghatározzák a következőket:

| a) | milyen módon kell teljesítenie a kérelmezőnek a forgalombahozatali járműengedélyre és a járműtípus-engedélyre vonatkozó, e cikkben megállapított követelményeket, és felsorolja a szükséges dokumentumokat; |
| --- | --- |

a)

milyen módon kell teljesítenie a kérelmezőnek a forgalombahozatali járműengedélyre és a járműtípus-engedélyre vonatkozó, e cikkben megállapított követelményeket, és felsorolja a szükséges dokumentumokat;

| b) | az engedélyezési folyamat részletes szabályai, például az eljárás szakaszai és az egyes szakaszokra vonatkozó határidők; |
| --- | --- |

b)

az engedélyezési folyamat részletes szabályai, például az eljárás szakaszai és az egyes szakaszokra vonatkozó határidők;

| c) | milyen módon teljesíti az Ügynökség és a nemzeti biztonsági hatóság az e cikkben megállapított követelményeket a kérelem és az engedélyezési eljárás egyes szakaszaiban, ideértve a kérelmező által benyújtott dokumentáció vizsgálatát is. |
| --- | --- |

c)

milyen módon teljesíti az Ügynökség és a nemzeti biztonsági hatóság az e cikkben megállapított követelményeket a kérelem és az engedélyezési eljárás egyes szakaszaiban, ideértve a kérelmező által benyújtott dokumentáció vizsgálatát is.

Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat az 51. cikk (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni. A végrehajtási jogi aktusoknak figyelembe kell venniük az e cikk (14) bekezdésében említett együttműködési megállapodások előkészítése során szerzett tapasztalatokat.

(10)   A forgalombahozatali járműengedélyeknek tartalmazniuk kell a következőket:

| a) | alkalmazási terület(ek); |
| --- | --- |

a)

alkalmazási terület(ek);

| b) | az ÁME-kben és adott esetben a nemzeti szabályokban a jármű és az alkalmazási terület közötti műszaki összeegyeztethetőség ellenőrzésére meghatározott paraméterek értékei; |
| --- | --- |

b)

az ÁME-kben és adott esetben a nemzeti szabályokban a jármű és az alkalmazási terület közötti műszaki összeegyeztethetőség ellenőrzésére meghatározott paraméterek értékei;

| c) | a járműnek a vonatkozó ÁME-knek és nemzeti szabályoknak való megfelelősége, a b) pontban említett paraméterek tekintetében; |
| --- | --- |

c)

a járműnek a vonatkozó ÁME-knek és nemzeti szabályoknak való megfelelősége, a b) pontban említett paraméterek tekintetében;

| d) | a jármű alkalmazására vonatkozó feltételek és egyéb korlátozások. |
| --- | --- |

d)

a jármű alkalmazására vonatkozó feltételek és egyéb korlátozások.

(11)   A forgalombahozatali járműengedély kiállítását elutasító vagy a (7) bekezdésben említett, kedvezőtlen eredménnyel záruló vizsgálat értelmében a hálózat bizonyos részeit kizáró határozatot kellően meg kell indokolni. A kérelmező az elutasító határozat kézhezvételétől számított egy hónapon belül kérheti, hogy az Ügynökség vagy adott esetben a nemzeti biztonsági hatóság vizsgálja felül a határozatot. Az Ügynökségnek vagy a nemzeti biztonsági hatóságnak a felülvizsgálati kérelem beérkezésétől számítva két hónap áll rendelkezésére a határozatának megerősítésére vagy megváltoztatására.

Amennyiben az Ügynökség megerősíti az elutasító határozatát, a kérelmező fellebbezést nyújthat be az (EU) 2016/796 rendelet 55. cikke alapján kijelölt fellebbezési tanácshoz.

Amennyiben a nemzeti biztonsági hatóság megerősíti az elutasító határozatát, a kérelmező a nemzeti joggal összhangban fellebbezést nyújthat be valamely fellebbviteli szervhez. A tagállamok e fellebbezési eljárás céljára kijelölhetik a 2012/34/EU irányelv 55. cikkében említett igazgatási szervezetet. Ebben az esetben az (EU) 2016/798 irányelv 18. cikkének (3) bekezdése alkalmazandó.

(12)   Azon meglévő járművek felújítása vagy korszerűsítése esetén, amelyek már rendelkeznek forgalombahozatali járműengedéllyel, új forgalombahozatali járműengedélyre van szükség, ha:

| a) | olyan mértékű változás következik be a (10) bekezdés b) pontjában említett paraméterek értékeiben, hogy kívül esnek az ÁME-kben meghatározott elfogadható tartományon; |
| --- | --- |

a)

olyan mértékű változás következik be a (10) bekezdés b) pontjában említett paraméterek értékeiben, hogy kívül esnek az ÁME-kben meghatározott elfogadható tartományon;

| b) | a tervezett munkálatok negatív hatással lehetnek az érintett jármű általános biztonsági szintjére; vagy |
| --- | --- |

b)

a tervezett munkálatok negatív hatással lehetnek az érintett jármű általános biztonsági szintjére; vagy

| c) | a vonatkozó ÁME-k megkövetelik azt. |
| --- | --- |

c)

a vonatkozó ÁME-k megkövetelik azt.

(13)   Amennyiben a kérelmező egy már engedélyezett jármű alkalmazási területét ki kívánja terjeszteni, a további alkalmazási területtel kapcsolatban ki kell egészítenie a dokumentációt a (3) bekezdésben említett vonatkozó dokumentumokkal. A kérelmezőnek a dokumentációt be kell nyújtania az Ügynökségnek, amely a (4)–(7) bekezdésben foglalt eljárásokat követve kiállítja az aktualizált engedélyt, amely már a kiterjesztett alkalmazási területre vonatkozik.

Ha a kérelmező részére a (8) bekezdésnek megfelelően már kiállítottak járműengedélyt, és az adott tagállamon belül ki kívánja terjeszteni az alkalmazási területet, a további alkalmazási területtel kapcsolatban ki kell egészítenie a dokumentációt a (3) bekezdésben említett vonatkozó dokumentumokkal. A kérelmezőnek a dokumentációt be kell nyújtania a nemzeti biztonsági hatóságnak, amely a (8) bekezdésben foglalt eljárásokat követve kiállítja az aktualizált engedélyt, amely már a kiterjesztett alkalmazási területre vonatkozik.

(14)   E cikk (5) és (6) bekezdésének alkalmazásában az Ügynökség az (EU) 2016/796 rendelet 76. cikkének megfelelően együttműködési megállapodásokat köt a nemzeti biztonsági hatóságokkal. Ezek a megállapodások lehetnek egyedi vagy keretmegállapodások, és egy vagy több nemzeti biztonsági hatóságot érinthetnek. A megállapodásoknak tartalmazniuk kell a szolgáltatási feladatok és feltételek részletes leírását, az ezek nyújtására vonatkozó határidőket, valamint a kérelmező által fizetendő díjak felosztását. Tartalmazhatnak továbbá konkrét együttműködési szabályokat a földrajzi vagy történelmi okok miatt különleges szakértelmet kívánó hálózatok vonatkozásában annak céljából, hogy ez által csökkenjenek a kérelmező adminisztratív terhei és a költségei. Amennyiben ezek a hálózatok el vannak zárva az Unió vasúti rendszerének többi részétől, az együttműködési megállapodások lehetővé tehetik a feladatoknak az érintett nemzeti biztonsági hatósághoz történő kiszervezését, amennyiben ez az engedélyezési erőforrások hatékony és arányos kihasználásához szükséges. A megállapodásokat még azt megelőzően kell megkötni, hogy az Ügynökség ezen irányelv 54. cikkének (4) bekezdésével összhangban átvenné az engedélyezési feladatokat.

(15)   Azon tagállamok esetében, amelyek vasúthálózatának nyomtávja különbözik az Unió fő vasúthálózatának nyomtávjától, és előírásaik megegyeznek a szomszédos harmadik országok műszaki és működési előírásaival, a (14) bekezdésben említett együttműködési megállapodásokon túlmenően az adott tagállamok minden érintett nemzeti biztonsági hatóságának többoldalú megállapodást kell kötnie az Ügynökséggel, amelyben meghatározzák azokat a feltételeket, amelyekkel az egyik ilyen tagállamban kiállított járműengedély a többi érintett tagállamban is érvényes.

(16)   Ez a cikk nem alkalmazandó az Unión belüli fő vasúthálózat nyomtávjától eltérő nyomtávot használó harmadik országokkal közösen használt és eltérő járműengedélyezési eljárás szerint engedélyezett tehervagonokra és személyszállító kocsikra. Az ilyen járművek engedélyezési eljárására vonatkozó szabályokat közzé kell tenni, és értesíteni kell azokról az Európai Bizottságot. E járműveknek az ezen irányelv alapvető követelményeinek való megfelelőségét a vasúti társaságnak kell biztosítania a biztonságirányítási rendszere keretében. A Bizottság az Ügynökség jelentése alapján véleményt nyilváníthat arról, hogy az említett szabályok megfelelnek-e ezen irányelv célkitűzéseinek. Ha nem felelnek meg, az érintett tagállamok és a Bizottság együttműködhetnek annak érdekében, hogy meghatározzák a szükséges intézkedéseket, szükség esetén az érintett nemzetközi szervek bevonásával.

(17)   A tagállamok dönthetnek úgy, hogy ezt a cikket nem alkalmazzák a harmadik országokból érkező olyan mozdonyokra vagy önjáró vonatokra, amelyek a területükön a határ közelében elhelyezkedő és határátkelő műveletekre kijelölt állomásig közlekednek. E kocsiknak az ezen irányelv alapvető követelményeinek való megfelelőségét a vasúti társaságnak kell biztosítania a biztonságirányítási rendszere keretében, valamint adott esetben az (EU) 2016/798 irányelv 10. cikkének (9) bekezdésével összhangban.

22. cikk

A forgalomba helyezés céljából engedélyezett járművek nyilvántartása

(1)   Miután egy jármű a 21. cikknek megfelelően megkapta a forgalombahozatali engedélyt, az első használatát megelőzően az üzembentartó kérésére be kell azt jegyezni a 47. cikkben említett valamely járműnyilvántartásba.

(2)   Ha a jármű alkalmazási területe egy tagállam területére korlátozódik, a járművet az adott tagállamban kell nyilvántartásba venni.

(3)   Ha a jármű alkalmazási területe egynél több tagállam területére terjed ki, a járművet az egyik érintett tagállamban kell nyilvántartásba venni.

23. cikk

Az engedélyezett járművek használatát megelőző ellenőrzések

(1)   Mielőtt egy vasúti társaság egy járművet a forgalombahozatali engedélyben meghatározott alkalmazási területen használni kezd, ellenőriznie kell a következőket:

| a) | a jármű forgalomba hozatalát a 21. cikknek megfelelően engedélyezték-e, és a jármű megfelelően nyilvántartásba lett-e véve; |
| --- | --- |

a)

a jármű forgalomba hozatalát a 21. cikknek megfelelően engedélyezték-e, és a jármű megfelelően nyilvántartásba lett-e véve;

| b) | a jármű összeegyeztethető-e az útvonallal az infrastruktúra-nyilvántartás, vagy – amennyiben az említett nyilvántartás nem létezik vagy nem teljes – a vonatkozó ÁME vagy a pályahálózat-működtető által díjmentesen és ésszerű határidőn belül rendelkezésre bocsátott bármely releváns információ alapján; valamint |
| --- | --- |

b)

a jármű összeegyeztethető-e az útvonallal az infrastruktúra-nyilvántartás, vagy – amennyiben az említett nyilvántartás nem létezik vagy nem teljes – a vonatkozó ÁME vagy a pályahálózat-működtető által díjmentesen és ésszerű határidőn belül rendelkezésre bocsátott bármely releváns információ alapján; valamint

| c) | a jármű megfelelően beépül-e annak a vonatnak az összetételébe, amelynek részeként azt üzemeltetni kívánják, figyelembe véve az (EU) 2016/798 irányelv 9. cikkében meghatározott biztonságirányítási rendszert és a forgalomirányítási és forgalmi szolgálati ÁME-t. |
| --- | --- |

c)

a jármű megfelelően beépül-e annak a vonatnak az összetételébe, amelynek részeként azt üzemeltetni kívánják, figyelembe véve az (EU) 2016/798 irányelv 9. cikkében meghatározott biztonságirányítási rendszert és a forgalomirányítási és forgalmi szolgálati ÁME-t.

(2)   Az (1) bekezdés alkalmazásában a vasúti társaság a pályahálózat-működtetővel együttműködésben próbaüzemet végezhet.

A pályahálózat-működtető a kérelmezővel konzultálva minden erőfeszítést megtesz annak érdekében, hogy ezekre a próbaüzemekre a kérelmező kérelmének beérkezését követő három hónapon belül sor kerülhessen.

24. cikk

A járművek típusengedélye

(1)   Az Ügynökség vagy adott esetben a nemzeti biztonsági hatóság a 21. cikkben meghatározott eljárásnak megfelelően járműtípus-engedélyeket állíthat ki. A járművek típusengedélye iránti kérelmet, valamint az összes kérelemre, a vonatkozó eljárások állására és kimenetelére, valamint adott esetben a fellebbezési tanács kéréseire és határozataira vonatkozó információt az (EU) 2016/796 rendelet 12. cikkében említett egyablakos információs és kommunikációs rendszeren keresztül kell benyújtani.

(2)   Ha az Ügynökség vagy a nemzeti biztonsági hatóság forgalombahozatali járműengedélyt állít ki, ezzel egyidejűleg – a kérelmező kérésére – járműtípus-engedélyt is kiállít, amely a járműnek ugyanarra az alkalmazási területére vonatkozik.

(3)   Amennyiben változás következik be az ÁME-k, illetve a nemzeti szabályok azon vonatkozó rendelkezéseiben, amelyek alapján a járműtípus-engedélyt kiállították, az adott ÁME vagy nemzeti szabály határozza meg, hogy a már kiállított járműtípus-engedély érvényben marad, vagy azt meg kell újítani. Amennyiben az engedélyt meg kell újítani, az Ügynökség vagy a nemzeti biztonsági hatóság által végzett ellenőrzésnek a módosított szabályokra kell korlátozódnia.

(4)   A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján kidolgozza a típusmegfelelőségi nyilatkozat mintáját. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat az 51. cikk (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

(5)   A típusmegfelelőségi nyilatkozatot a következőknek megfelelően kell elkészíteni:

| a) | a vonatkozó ÁME-kben meghatározott ellenőrzési eljárások; |
| --- | --- |

a)

a vonatkozó ÁME-kben meghatározott ellenőrzési eljárások;

| b) | amennyiben az ÁME-k nem alkalmazandók, a 768/2008/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (15) B+D., B+F. és H1. moduljában meghatározott megfelelőségértékelési eljárások. |
| --- | --- |

b)

amennyiben az ÁME-k nem alkalmazandók, a 768/2008/EK európai parlamenti és tanácsi határozat (15) B+D., B+F. és H1. moduljában meghatározott megfelelőségértékelési eljárások.

(6)   A Bizottság adott esetben ad hoc megfelelőségértékelési modulokat meghatározó végrehajtási jogi aktusokat fogadhat el. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat az 51. cikk (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

(7)   A járműtípus-engedélyeket nyilvántartásba kell venni a járműtípus-engedélyeknek a 48. cikkben említett engedélyezett járműtípusok európai nyilvántartásában.

25. cikk

A járművek egy engedélyezett járműtípusnak való megfelelősége

(1)   A valamely engedélyezett járműtípusnak megfelelő jármű vagy járműsorozat számára az adott típusnak való megfelelőséget igazoló, a kérelmező által benyújtandó nyilatkozat alapján további ellenőrzések nélkül ki kell állítani a járműengedélyt a 21. cikknek megfelelően.

(2)   A járműtípus-engedélynek a 24. cikk (3) bekezdésében említett megújítása nincs hatással az adott járműtípus forgalomba hozatalára korábban kiállított engedély alapján már kiállított forgalombahozatali járműengedélyekre.

26. cikk

A járművek, illetve járműtípusok meg nem felelése az alapvető követelményeknek

(1)   Amennyiben valamely vasúti társaság az üzemeltetés során azt észleli, hogy az általa használt jármű nem felel meg az alkalmazandó alapvető követelményeknek, a jármű(vek) megfelelővé tétele érdekében meg kell tennie a szükséges korrekciós intézkedéseket. Ezenkívül tájékoztathatja az Ügynökséget és bármely érintett nemzeti biztonsági hatóságot a megtett intézkedésekről. Ha a vasúti vállalkozás igazolni tudja, hogy a meg nem felelés már a forgalombahozatali engedély kiállításakor is fennállt, erről tájékoztatnia kell az Ügynökséget és bármely egyéb érintett nemzeti biztonsági hatóságot.

(2)   Amikor valamely nemzeti biztonsági hatóság például az (EU) 2016/798 irányelv 17. cikke szerinti felügyeleti folyamat keretében észleli, hogy valamely jármű vagy járműtípus, amelyre a 21. cikk (5) bekezdésének vagy a 24. cikknek megfelelően az Ügynökség, vagy a 21. cikk (8) bekezdésének vagy a 24. cikknek megfelelően a nemzeti biztonsági hatóság forgalombahozatali engedélyt állított ki, a rendeltetésszerű használat során nem felel meg valamelyik alkalmazandó alapvető követelménynek, tájékoztatnia kell erről a járművet vagy a járműtípust használó vasúti társaságot, és a jármű(vek) megfelelővé tétele érdekében fel kell kérnie a szükséges korrekciós intézkedések megtételére. A nemzeti biztonsági hatóságnak tájékoztatnia kell erről az Ügynökséget és bármely egyéb érintett nemzeti biztonsági hatóságot, így például az ahhoz a területhez tartozó hatóságokat, ahol ugyanilyen típusú jármű forgalomba hozatalának engedélyezésére irányuló kérelem elbírálása folyamatban van.

(3)   Amennyiben az e cikk (1) és (2) bekezdésében szereplő esetekben a vasúti társaság által alkalmazott korrekciós intézkedések nem biztosítják az alkalmazandó alapvető követelményeknek való megfelelést, és ez a meg nem felelés súlyos biztonsági kockázatot idéz elő, az érintett nemzeti biztonsági hatóság felügyeleti tevékenysége keretében az (EU) 2016/798 irányelv 17. cikke (6) bekezdésének megfelelően átmeneti biztonsági intézkedéseket alkalmazhat. Ezzel párhuzamosan a nemzeti biztonsági hatóság vagy az Ügynökség a jármű típusengedélyének felfüggesztése formájában átmeneti biztonsági intézkedéseket alkalmazhat, amelyekre bírósági felülvizsgálat és a választott bírósági eljárásra vonatkozóan a 21. cikk (7) bekezdésében megállapított eljárás vonatkozik.

(4)   A (3) bekezdésben említett esetekben az Ügynökség vagy az engedélyt kiállító nemzeti biztonsági hatóság a súlyos biztonsági kockázat kezelése érdekében hozott intézkedések hatékonyságának áttekintését követően határozhat az engedély visszavonásáról vagy módosításáról, amennyiben bizonyítható, hogy az engedély kiállításakor valamelyik alapvető követelmény nem teljesült. E célból határozatukról indokolással ellátott értesítést kell küldeniük a forgalombahozatali engedély vagy a jármű típusengedélye jogosultjának. A jogosult az Ügynökséget vagy a nemzeti biztonsági hatóság határozatának kézhezvételétől számított egy hónapon belül kérheti tőlük a határozat felülvizsgálatát. Ebben az esetben a visszavonásról szóló határozatot átmenetileg fel kell függeszteni. Az Ügynökségnek vagy a nemzeti biztonsági hatóságnak a felülvizsgálati kérelem beérkezésétől számítva egy hónap áll rendelkezésére a határozat megerősítésére vagy megváltoztatására.

Adott esetben, amennyiben az Ügynökség és a nemzeti biztonsági hatóság nem ért egyet az engedély korlátozásának vagy visszavonásának szükségességével, a választott bírósági eljárásra vonatkozóan a 21. cikk (7) bekezdésében megállapított eljárást kell követni. Amennyiben ezen eljárás eredményeként a járműengedélyt nem kell visszavonni vagy korlátozni, az e cikk (3) bekezdésében említett átmeneti biztonsági intézkedéseket fel kell függeszteni.

(5)   Amennyiben az Ügynökség megerősíti határozatát, a járműengedély jogosultja az (EU) 2016/796 rendelet 55. cikke alapján létrehozott fellebbezési tanácshoz az említett rendelet 59. cikkében említett határidőn belül fellebbezést nyújthat be. Amennyiben a nemzeti biztonsági hatóság megerősíti határozatát, a járműengedély jogosultja a határozat közlésétől számított két hónapon belül kérheti annak felülvizsgálatát az (EU) 2016/798 irányelv 18. cikkének (3) bekezdésében említett nemzeti bírósági felülvizsgálati rendszer keretében. A tagállamok e fellebbezési eljárás céljára kijelölhetik a 2012/34/EU irányelv 56. cikkében meghatározott igazgatási szervezetet.

(6)   Amennyiben az Ügynökség az általa kiállított forgalombahozatali engedély visszavonásáról vagy módosításáról határoz, határozatának megindokolása mellett erről közvetlenül tájékoztatatnia kell az összes nemzeti biztonsági hatóságot.

Amennyiben valamely nemzeti biztonsági hatóság az általa kiállított forgalombahozatali engedély visszavonásáról határoz, határozatának megindokolása mellett erről tájékoztatatnia kell az Ügynökséget. Az Ügynökségnek ezt követően tájékoztatnia kell a többi nemzeti biztonsági hatóságot.

(7)   Az Ügynökség vagy a nemzeti biztonsági hatóság által hozott, az engedély visszavonásáról szóló határozatban foglaltaknak tükröződniük kell a járműnyilvántartásban a 22. cikkel összhangban, vagy – járműtípus engedélyezése esetén – az engedélyezett járműtípusok európai nyilvántartásában a 24. cikk (7) bekezdésével összhangban. Az Ügynökségnek és a nemzeti biztonsági hatóságoknak gondoskodniuk kell arról, hogy az engedély visszavonásának tárgyát képezővel azonos járműveket vagy járműtípusokat használó vasúti társaságok megfelelő tájékoztatást kapjanak. Ezen vasúti társaságoknak először azt kell ellenőrizniük, hogy fennáll-e ugyanaz a meg nem felelési probléma. Ebben az esetben az e cikk szerinti eljárást kell alkalmazni.

(8)   Amennyiben a forgalombahozatali engedélyt visszavonják, az érintett jármű többé nem használható, alkalmazási területe pedig nem terjeszthető ki. Amennyiben a járműtípus-engedélyt visszavonják, az e típus alapján gyártott járművek nem hozhatók forgalomba, vagy – ha ez már megtörtént – ki kell vonni őket a forgalomból. Az egyes járművek esetében a 21. cikkben, járműtípus esetében pedig a 24. cikkben szereplő eljárás alapján kérhető új engedély.

(9)   Amennyiben az (1) és a (2) bekezdésben szereplő esetekben az alapvető követelményeknek való meg nem felelés a jármű alkalmazási területének egy részére korlátozódik, és ez a meg nem felelés már létezett a forgalombahozatali engedély kiállításakor is, a forgalombahozatali engedélyt úgy kell módosítani, hogy az ne vonatkozzon az alkalmazási terület érintett részeire.

VI. FEJEZET

MEGFELELŐSÉGÉRTÉKELŐ SZERVEZETEK

27. cikk

Bejelentő hatóságok

(1)   A tagállamok bejelentő hatóságokat jelölnek ki, amelyek felelnek a megfelelőségértékelő szervezetek értékeléséhez, bejelentéséhez és felügyeletéhez szükséges eljárások kialakításáért és végrehajtásáért, ideértve a 34. cikk rendelkezéseinek való megfelelést is.

(2)   A tagállamok biztosítják, hogy e hatóságok bejelentsék a Bizottságnak és a többi tagállamnak a harmadik fél által végzendő megfelelőségértékelési feladatok ellátására a 10. cikk (2) bekezdése és a 15. cikk (1) bekezdése szerint felhatalmazott szervezeteket. Biztosítják továbbá, hogy a hatóságok értesítsék a Bizottságot és a többi tagállamot a 15. cikk (8) bekezdésében említett kijelölt szervezetekről.

(3)   A tagállamok dönthetnek úgy, hogy az (1) bekezdésben említett értékelést és felügyeletet egy, a 765/2008/EK rendelet szerinti nemzeti akkreditáló testület végzi el, az említett rendelet rendelkezéseivel összhangban.

(4)   Amennyiben a bejelentő hatóság az e cikk (1) bekezdésében említett értékelésre, bejelentésre vagy felügyeletre olyan szervezetet hatalmaz fel vagy az értékelést, bejelentést vagy felügyeletet más módon olyan szervezetre bízza, amely nem kormányzati szervezet, akkor ezen szervezetnek jogi személynek kell lennie, és meg kell felelnie a 28. cikkben foglalt követelményeknek. A szervezetnek gondoskodnia kell a tevékenységeivel összefüggő felelősség kérdésének teljes körű rendezéséről.

(5)   A bejelentő hatóság teljes körűen felel a (3) bekezdésben említett szervezet által elvégzett feladatokért.

28. cikk

A bejelentő hatóságokra vonatkozó követelmények

A bejelentő hatóság:

| a) | létrehozása során nem alakulhat ki összeférhetetlenség a megfelelőségértékelő szervezetekkel; |
| --- | --- |

a)

létrehozása során nem alakulhat ki összeférhetetlenség a megfelelőségértékelő szervezetekkel;

| b) | megszervezése és működtetése során biztosítani kell, tevékenységeinek objektivitását és pártatlanságát; |
| --- | --- |

b)

megszervezése és működtetése során biztosítani kell, tevékenységeinek objektivitását és pártatlanságát;

| c) | megszervezése során a megfelelőségértékelő szervezet bejelentésével kapcsolatban minden egyes döntést más illetékes személynek kell meghoznia, mint aki az értékelést végezte; |
| --- | --- |

c)

megszervezése során a megfelelőségértékelő szervezet bejelentésével kapcsolatban minden egyes döntést más illetékes személynek kell meghoznia, mint aki az értékelést végezte;

| d) | nem kínálhat vagy végezhet olyan tevékenységet, amelyet a megfelelőségértékelő szervezetek végeznek, illetve nem nyújthat szaktanácsadási szolgáltatást kereskedelmi vagy piaci alapon; |
| --- | --- |

d)

nem kínálhat vagy végezhet olyan tevékenységet, amelyet a megfelelőségértékelő szervezetek végeznek, illetve nem nyújthat szaktanácsadási szolgáltatást kereskedelmi vagy piaci alapon;

| e) | biztosítja a hozzá beérkező információk bizalmas jellegét; |
| --- | --- |

e)

biztosítja a hozzá beérkező információk bizalmas jellegét;

| f) | kellő létszámú hozzáértő személyzettel rendelkezik ahhoz, hogy megfelelően ellássa feladatait. |
| --- | --- |

f)

kellő létszámú hozzáértő személyzettel rendelkezik ahhoz, hogy megfelelően ellássa feladatait.

29. cikk

A bejelentő hatóságok tájékoztatási kötelezettségei

A tagállamok tájékoztatják a Bizottságot a megfelelőségértékelő szervezetek értékelésére, bejelentésére és felügyeletére vonatkozó eljárásaikról, és az azokban bekövetkezett bármilyen változásról.

A Bizottság nyilvánosan hozzáférhetővé teszi ezeket az információkat.

30. cikk

Megfelelőségértékelő szervezetek

(1)   A bejelentés tekintetében a megfelelőségértékelő szervezeteknek teljesíteniük kell az e cikk (2)–(7) bekezdésében és a 31. és 32. cikkben foglalt követelményeket.

(2)   A megfelelőségértékelő szervezetet a nemzeti jogszabályok szerint létrehozni, és jogi személyiséggel kell rendelkeznie.

(3)   A megfelelőségértékelő szervezetnek alkalmasnak kell lennie a vonatkozó ÁME-k által előírt valamennyi olyan megfelelőségértékelési feladatra, amelynek elvégzésére bejelentették, függetlenül attól, hogy ezeket a feladatokat maga a megfelelőségértékelő szervezet vagy a felelősségére egy, a nevében eljáró szervezet végzi el.

A megfelelőségértékelő szervezetnek mindig és minden egyes megfelelőségértékelési eljárás, valamint a termékek minden olyan fajtája vagy kategóriája tekintetében, amelyre bejelentették, rendelkeznie kell a következőkkel:

| a) | a szükséges személyzet, amely műszaki ismeretekkel, valamint elegendő és megfelelő tapasztalattal rendelkezik a megfelelőségértékelési feladatok elvégzéséhez; |
| --- | --- |

a)

a szükséges személyzet, amely műszaki ismeretekkel, valamint elegendő és megfelelő tapasztalattal rendelkezik a megfelelőségértékelési feladatok elvégzéséhez;

| b) | azon vonatkozó eljárások leírása, amelyek szerint a megfelelőségértékelés zajlik, biztosítva ezen eljárások átláthatóságát és alkalmazhatóságát. Rendelkeznie kell megfelelő stratégiákkal és eljárásokkal, amelyek segítségével a bejelentett megfelelőségellenőrző szervezetként végzett feladatok és az egyéb tevékenységek elkülönülnek egymástól; |
| --- | --- |

b)

azon vonatkozó eljárások leírása, amelyek szerint a megfelelőségértékelés zajlik, biztosítva ezen eljárások átláthatóságát és alkalmazhatóságát. Rendelkeznie kell megfelelő stratégiákkal és eljárásokkal, amelyek segítségével a bejelentett megfelelőségellenőrző szervezetként végzett feladatok és az egyéb tevékenységek elkülönülnek egymástól;

| c) | olyan eljárások, amelyek segítségével tevékenysége végzése során megfelelően figyelembe tudja venni egy vállalkozás méretét, azon ágazatot, amelyben az tevékenykedik, a vállalkozás szerkezetét, az adott gyártástechnológia összetettségének fokát és a gyártási folyamat tömegtermelési vagy sorozatjellegét. |
| --- | --- |

c)

olyan eljárások, amelyek segítségével tevékenysége végzése során megfelelően figyelembe tudja venni egy vállalkozás méretét, azon ágazatot, amelyben az tevékenykedik, a vállalkozás szerkezetét, az adott gyártástechnológia összetettségének fokát és a gyártási folyamat tömegtermelési vagy sorozatjellegét.

A megfelelőségértékelő szervezetnek rendelkeznie kell a megfelelőségértékelési tevékenységekkel kapcsolatos műszaki és adminisztrációs feladatok megfelelő ellátásához szükséges eszközökkel, továbbá hozzáféréssel kell rendelkeznie valamennyi szükséges berendezéshez, illetve létesítményhez.

(4)   A megfelelőségértékelő szervezetek felelősségbiztosítást kötnek, kivéve, ha a felelősséget a nemzeti joggal összhangban az állam vállalja át, vagy ha a tagállam maga felel a megfelelőségértékelésért.

(5)   A megfelelőségértékelő szervezet személyzetének be kell tartania a szakmai titoktartás követelményeit minden olyan információ tekintetében, amely a vonatkozó ÁME vagy az azt átültető nemzeti jogszabály rendelkezései alapján ellátott feladataik végrehajtása során jutott birtokukba, kivéve annak a tagállamnak az illetékes hatóságai irányában, ahol a szervezet a tevékenységét gyakorolja. A tulajdonosi jogokat védelemben kell részesíteni.

(6)   A megfelelőségértékelő szervezetek részt vesznek a vonatkozó szabványosítási tevékenységekben, valamint az alkalmazandó uniós jog alapján létrehozott, a bejelentett megfelelőségértékelő szervezeteket koordináló csoport tevékenységeiben, illetve gondoskodnak arról, hogy az értékelést végző személyzetük tájékoztatást kapjon ezekről, továbbá általános útmutatóként alkalmazzák az említett csoport munkája eredményeként létrejött adminisztratív döntéseket és dokumentumokat.

(7)   A pálya menti és/vagy a fedélzeti ellenőrző-irányító és jelző alrendszerek tekintetében bejelentett megfelelőségértékelő szervezetek részt vesznek az (EU) 2016/796 rendelet 29. cikkében említett ERTMS-munkacsoport tevékenységeiben, illetve gondoskodnak arról, hogy az értékelést végző személyzetük tájékoztatást kapjon ezekről. A szervezetek követik a munkacsoport tevékenysége nyomán kidolgozott iránymutatásokat. Amennyiben a megfelelőségértékelő szervezetek az iránymutatások tartalmát nem tartják megfelelőnek vagy alkalmazhatónak, a folyamatos fejlesztés érdekében észrevételeiket az ERTMS-sel foglalkozó csoport elé terjesztik megvitatás céljából.

31. cikk

A megfelelőségértékelő szervezetek pártatlansága

(1)   A megfelelőségértékelő szervezet olyan harmadik fél, amely független az általa értékelt szervezettől vagy az általa vizsgált termék gyártójától.

Ilyen szervezetnek tekinthető az a szervezet is, amely az általa értékelt termék tervezésében, gyártásában, rendelkezésre bocsátásában, összeszerelésében, használatában vagy karbantartásában részt vevő gazdasági szerveződéshez vagy vállalkozásokat képviselő szakmai szövetséghez tartozik, feltéve, hogy bizonyítottan független és összeférhetetlensége nem áll fenn.

(2)   Biztosítani kell a megfelelőségértékelő szervezet, valamint annak felső szintű vezetése és az értékelést végző személyzet pártatlanságát.

(3)   A megfelelőségértékelő szervezet, ennek felső szintű vezetése és a megfelelőségértékelést végző munkatársa nem lehet annak a terméknek a tervezője, gyártója, szállítója, beszerelője, vásárlója, tulajdonosa, felhasználója vagy karbantartója, amelyet értékelnek, valamint nem lehet az említett felek meghatalmazott képviselője sem. Ez nem zárja ki az olyan értékelt termékek felhasználását, amelyek a megfelelőségértékelő szervezet működéséhez szükségesek, illetve a termékek személyes célra történő használatát.

(4)   A megfelelőségértékelő szervezet, ennek felső szintű vezetése és a megfelelőségértékelést végző munkatársa nem vehet részt közvetlenül e termékek tervezésében, gyártásában vagy kivitelezésében, forgalmazásában, beszerelésében, használatában vagy karbantartásában, és nem képviselheti az ilyen tevékenységben részt vevő feleket sem. Nem vehet részt olyan tevékenységben, amely veszélyeztetné a bejelentett megfelelőségértékelési tevékenységeikkel kapcsolatos döntéshozói függetlenségét vagy feddhetetlenségét. Ez a tilalom különösen érvényes a szaktanácsadási szolgáltatásokra.

(5)   A megfelelőségértékelő szervezetek biztosítják, hogy leányvállalataik és alvállalkozóik tevékenysége ne befolyásolja megfelelőségértékelési tevékenységeik bizalmas jellegét, objektivitását és pártatlanságát.

(6)   A megfelelőségértékelő szervezetek és személyzetük a megfelelőségértékelési tevékenységeket az adott területtel kapcsolatos legmagasabb szintű szakmai feddhetetlenséggel és a szükséges műszaki szaktudással végzik, és függetlenek minden olyan, különösen az ilyen tevékenységek eredményeiben érdekelt személyektől vagy személyek csoportjaitól eredő – főként pénzügyi – nyomásgyakorlástól és ösztönzéstől, amely befolyásolhatná döntésüket vagy megfelelőségértékelési tevékenységeik eredményeit.

32. cikk

A megfelelőségértékelő szervezetek személyzete

(1)   A megfelelőségértékelési tevékenységek elvégzéséért felelős személyzetnek a következő készségekkel kell rendelkeznie:

| a) | alapos műszaki és szakmai képzettség, amely kiterjed az összes olyan megfelelőségértékelési tevékenységre, amelynek végrehajtására a megfelelőségértékelési szervezetet bejelentették; |
| --- | --- |

a)

alapos műszaki és szakmai képzettség, amely kiterjed az összes olyan megfelelőségértékelési tevékenységre, amelynek végrehajtására a megfelelőségértékelési szervezetet bejelentették;

| b) | megfelelő ismeretek az általuk végzett értékelések követelményeiről, és megfelelő hatáskör az ilyen értékelések elvégzésére; |
| --- | --- |

b)

megfelelő ismeretek az általuk végzett értékelések követelményeiről, és megfelelő hatáskör az ilyen értékelések elvégzésére;

| c) | az alapvető követelmények, az alkalmazandó harmonizált szabványok, valamint az uniós jog alkalmazandó rendelkezéseinek megfelelő ismerete és megértése; |
| --- | --- |

c)

az alapvető követelmények, az alkalmazandó harmonizált szabványok, valamint az uniós jog alkalmazandó rendelkezéseinek megfelelő ismerete és megértése;

| d) | az értékelés elvégzését igazoló tanúsítványok, nyilvántartások és jelentések elkészítésének képessége. |
| --- | --- |

d)

az értékelés elvégzését igazoló tanúsítványok, nyilvántartások és jelentések elkészítésének képessége.

(2)   A megfelelőségértékelő szervezet felső szintű vezetésének és az értékelést végző személyzetének javadalmazása nem függhet az elvégzett értékelések számától vagy azok eredményétől.

33. cikk

A megfelelőség vélelme a megfelelőségértékelő szervezet esetében

Amennyiben a megfelelőségértékelő szervezet igazolja, hogy megfelel az Európai Unió Hivatalos Lapjában hivatkozással közzétett vonatkozó harmonizált szabványokban vagy azok részeiben rögzített kritériumoknak, akkor vélelmezni kell, hogy az megfelel a 30–32. cikkben meghatározott követelményeknek, amennyiben az alkalmazandó harmonizált szabványok kiterjednek az említett követelményekre.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

34. cikk

A bejelentett szervezetek leányvállalatai és alvállalkozásai

(1)   Amennyiben a bejelentett szervezet bizonyos megfelelőségértékeléssel kapcsolatos feladatokat alvállalkozásba ad, vagy leányvállalatot bíz meg velük, biztosítania kell, hogy az alvállalkozó vagy a leányvállalat megfeleljen a 30–32. cikkben meghatározott követelményeknek, továbbá ennek megfelelően tájékoztatnia kell erről a bejelentő hatóságot.

(2)   A bejelentett szervezetek teljes felelősséggel tartoznak az alvállalkozók vagy leányvállalatok által elvégzett feladatokért, függetlenül attól, hogy azok hol telepedtek le.

(3)   A bejelentett szervezetek tevékenységeit csak az ügyfél beleegyezésével lehet alvállalkozásba adni vagy leányvállalattal elvégeztetni.

(4)   A bejelentett szervezetek a bejelentő hatóság számára elérhetővé teszik az alvállalkozó vagy a leányvállalat szakmai képesítésére és az általuk a vonatkozó ÁME szerint elvégzett munkával kapcsolatos dokumentumokat.

35. cikk

Akkreditált belső szervezetek

(1)   A kérelmező akkreditált belső szervezetet is megbízhat a 768/2008/EK határozat II. mellékletében meghatározott A1., A2., C1. vagy C2. modulban és a 2010/713/EU határozat I. mellékletében meghatározott CA1. és CA2. modulban rögzített eljárások végrehajtása céljából végzett megfelelőségértékelési tevékenységekkel. Az említett szervezet különálló, független részét képezi a kérelmezőnek, és nem vehet részt az általa értékelt termék tervezésében, gyártásában, szállításában, üzembe helyezésében, használatában vagy karbantartásában.

(2)   Az akkreditált belső szervezetnek a következő követelményeknek kell megfelelnie:

| a) | a 765/2008/EK rendeletnek megfelelően akkreditálták; |
| --- | --- |

a)

a 765/2008/EK rendeletnek megfelelően akkreditálták;

| b) | a szervezetnek és a szervezet munkatársainak szervezetileg azonosíthatóknak kell lenniük, és olyan jelentéstételi módszerekkel kell rendelkezniük azon vállalaton belül, amelynek részét képezik, amelyek biztosítják pártatlanságukat, és ezt bizonyítaniuk kell az illetékes nemzeti akkreditáló testület felé; |
| --- | --- |

b)

a szervezetnek és a szervezet munkatársainak szervezetileg azonosíthatóknak kell lenniük, és olyan jelentéstételi módszerekkel kell rendelkezniük azon vállalaton belül, amelynek részét képezik, amelyek biztosítják pártatlanságukat, és ezt bizonyítaniuk kell az illetékes nemzeti akkreditáló testület felé;

| c) | sem a szervezet, sem a szervezet dolgozói nem felelnek az általuk értékelt termékek tervezéséért, gyártásáért, szállításáért, üzembe helyezéséért, üzemeltetéséért vagy karbantartásáért, és nem vehetnek részt semmilyen olyan tevékenységben, amely veszélyeztetné az értékelési tevékenységeikkel kapcsolatos döntéshozói függetlenségüket és feddhetetlenségüket; |
| --- | --- |

c)

sem a szervezet, sem a szervezet dolgozói nem felelnek az általuk értékelt termékek tervezéséért, gyártásáért, szállításáért, üzembe helyezéséért, üzemeltetéséért vagy karbantartásáért, és nem vehetnek részt semmilyen olyan tevékenységben, amely veszélyeztetné az értékelési tevékenységeikkel kapcsolatos döntéshozói függetlenségüket és feddhetetlenségüket;

| d) | a szervezet kizárólag annak a vállalatnak nyújthatja szolgáltatásait, amelynek részét képezi. |
| --- | --- |

d)

a szervezet kizárólag annak a vállalatnak nyújthatja szolgáltatásait, amelynek részét képezi.

(3)   Az akkreditált belső szervezeteket nem lehet bejelenteni a tagállamoknak vagy a Bizottságnak, azonban a vállalatnak, amelynek részét képezik, vagy a nemzeti akkreditáló testületnek – a bejelentő hatóság kérésére – tájékoztatást kell adnia akkreditálásukról a bejelentő hatóságnak.

36. cikk

Bejelentés iránti kérelem

(1)   A megfelelőségértékelő szervezet bejelentés iránti kérelmet nyújt be a székhelye szerinti tagállam bejelentő hatóságához.

(2)   A kérelemhez mellékelni kell a megfelelőségértékelési tevékenység, a megfelelőségértékelési modul vagy modulok, valamint azon termék vagy termékek leírását, amelyek tekintetében a szervezet szakmailag alkalmasnak tekinti magát, továbbá – amennyiben van ilyen – a nemzeti akkreditáló testület által kiállított akkreditálási tanúsítványt, amely tanúsítja, hogy a megfelelőségértékelő szervezet teljesíti a 30–32. cikkben rögzített követelményeket.

(3)   Amennyiben az érintett megfelelőségértékelő szervezet nem tud akkreditálási tanúsítványt benyújtani, a bejelentő hatósághoz be kell nyújtania a 30–32. cikkben rögzített követelményeknek való megfelelése ellenőrzéséhez, elismeréséhez és rendszeres felügyeletéhez szükséges igazoló okmányok összességét.

37. cikk

Bejelentési eljárás

(1)   A bejelentő hatóságok csak olyan megfelelőségértékelő szervezeteket jelenthetnek be, amelyek megfelelnek a 30–32. cikkben rögzített követelményeknek.

(2)   A bejelentő hatóságok a Bizottságnak és a többi tagállamnak a Bizottság által kifejlesztett és kezelt elektronikus bejelentési eszközzel jelentik be az (1) bekezdésben említett szervezeteket.

(3)   A bejelentésnek tartalmaznia kell a megfelelőségértékelési tevékenységek összes részletét, a megfelelőségértékelési modulra vagy modulokra és az érintett termékre vagy termékekre vonatkozó részletes információkat, valamint a megfelelő akkreditálási tanúsítványt vagy a szakmai alkalmasság (4) bekezdésben foglaltak szerinti egyéb igazolását.

(4)   Amennyiben a bejelentés nem a 36. cikk (2) bekezdésében említett akkreditálási tanúsítványon alapul, a bejelentő hatóság benyújtja a Bizottságnak és a többi tagállamnak a megfelelőségértékelő szervezet alkalmasságát igazoló dokumentumokat, valamint gondoskodik azokról a megfelelő intézkedésekről, amelyek biztosítják a szervezet rendszeres felügyeletét és azt, hogy az továbbra is teljesíteni fogja a 30–32. cikkben megállapított követelményeket.

(5)   Az érintett szervezet csak akkor láthatja el egy bejelentett szervezet tevékenységeit, ha sem a Bizottság, sem a többi tagállam – akkreditálási tanúsítvány használata esetén a bejelentést követő két héten belül, akkreditálás hiányában a bejelentést követő két hónapon belül – nem emelt kifogást.

(6)   A Bizottságot és a többi tagállamot értesíteni kell a bejelentés bármely későbbi releváns változásáról.

38. cikk

Azonosító számok és a bejelentett szervezetek jegyzéke

(1)   A Bizottság a bejelentett szervezetet azonosító számmal látja el.

A Bizottság egy bejelentett szervezet részére egyetlen azonosító számot ad ki, még akkor is, ha a szervezetet több uniós jogi aktus szerint is bejelentik.

(2)   A Bizottság nyilvánosan hozzáférhetővé teszi az ezen irányelv szerint bejelentett szervezetek jegyzékét, beleértve a hozzájuk rendelt azonosító számokat és azokat a tevékenységeket is, amelyekre bejelentették őket.

A Bizottság gondoskodik arról, hogy a jegyzék mindenkor naprakész legyen.

39. cikk

A bejelentés változásai

(1)   Amennyiben a bejelentő hatóság megállapítása vagy értesülése szerint egy bejelentett szervezet már nem teljesíti a 30–32. cikkben meghatározott követelményeket, vagy elmulasztja teljesíteni kötelezettségeit, akkor a bejelentő hatóság korlátozhatja, felfüggesztheti, illetve visszavonhatja a bejelentést attól függően, hogy a bejelentett szervezet mennyire súlyos mértékben mulasztotta el teljesíteni az említett követelményeket vagy kötelezettségeket. Erről haladéktalanul tájékoztatja a Bizottságot és a többi tagállamot.

(2)   A bejelentés korlátozása, felfüggesztése vagy visszavonása, illetve a bejelentett szervezet tevékenységének megszűnése esetén a bejelentő tagállam megteszi a szükséges lépéseket annak biztosítása érdekében, hogy egy másik bejelentett szervezet feldolgozza az említett szervezet dokumentációját, vagy pedig hogy az megőrzésre kerüljön annak céljából, hogy az illetékes bejelentő vagy piacfelügyeleti hatóságok kérésre hozzáférhessenek ahhoz.

40. cikk

A bejelentett szervezetek szakmai alkalmasságának vitatása

(1)   A Bizottság kivizsgál minden olyan esetet, amikor részéről kétség merül fel, vagy mások kétségüket közlik vele a bejelentett szervezet alkalmasságával vagy azzal kapcsolatban, hogy a bejelentett szervezet folyamatosan eleget tesz-e a rá vonatkozó követelményeknek és teljesíti-e kötelezettségeit.

(2)   A bejelentő tagállam kérésre a Bizottság rendelkezésére bocsátja az érintett szervezet bejelentésének vagy szakmai alkalmassága fenntartásának alapjául szolgáló összes információt.

(3)   A Bizottság biztosítja a vizsgálatai során kapott különleges adatok bizalmas kezelését.

(4)   Amennyiben a Bizottság meggyőződik róla, hogy a bejelentett szervezet nem, illetve már nem tesz eleget a rá vonatkozó bejelentés követelményeinek, tájékoztatja erről a bejelentő tagállamot, és felkéri azt a szükséges korrekciós intézkedések megtételére, szükség esetén akár a bejelentés visszavonására is.

41. cikk

A bejelentett szervezetek működési kötelezettségei

(1)   A bejelentett szervezet a vonatkozó ÁME-ban előírt megfelelőségértékelési eljárások szerint végzi el a megfelelőségértékelést.

(2)   A megfelelőségértékelést az arányosság elvével összhangban, a gazdasági szereplőkre háruló szükségtelen terhek elkerülésével kell elvégezni. A bejelentett szervezetek a vállalkozás méretét, azt az ágazatot, amelyben tevékenykedik, a vállalkozás szerkezetét, az adott gyártástechnológia összetettségének fokát és a gyártási folyamat tömegtermelési vagy sorozat jellegét megfelelően figyelembe véve végzik tevékenységüket.

Mindemellett azonban azzal a céllal kell működniük, hogy értékeljék a termék ezen irányelvnek való megfelelését.

(3)   Amennyiben a bejelentett szervezet megállapítja, hogy a gyártó nem teljesítette a vonatkozó ÁME-ben, a megfelelő harmonizált szabványokban vagy a műszaki előírásokban megállapított követelményeket, akkor felszólítja a gyártót a megfelelő korrekciós intézkedések megtételére, és nem állít ki megfelelőségi tanúsítványt.

(4)   Amennyiben a tanúsítvány kiállítása után a megfelelőség figyelemmel kísérése során a bejelentett szervezet megállapítja, hogy egy termék már nem felel meg a vonatkozó ÁME-nek, a megfelelő harmonizált szabványoknak vagy a műszaki előírásoknak, akkor felszólítja a gyártót a megfelelő korrekciós intézkedések megtételére, és szükség esetén felfüggeszti vagy visszavonja a tanúsítványt.

(5)   Amennyiben nem kerül sor korrekciós intézkedésekre, vagy azok nem érik el a kívánt hatást, a bejelentett szervezet adott esetben korlátozhatja, felfüggesztheti vagy visszavonhatja a tanúsítványt.

42. cikk

A bejelentett szervezetek tájékoztatási kötelezettsége

(1)   A bejelentett szervezetek tájékoztatják a bejelentő hatóságot a következőkről:

| a) | a tanúsítványok elutasítása, korlátozása, felfüggesztése vagy visszavonása; |
| --- | --- |

a)

a tanúsítványok elutasítása, korlátozása, felfüggesztése vagy visszavonása;

| b) | a bejelentés hatályát és feltételeit érintő körülmények; |
| --- | --- |

b)

a bejelentés hatályát és feltételeit érintő körülmények;

| c) | a piacfelügyeleti hatóságoktól kapott, a megfelelőségértékelési tevékenységekre vonatkozó tájékoztatási felkérések; |
| --- | --- |

c)

a piacfelügyeleti hatóságoktól kapott, a megfelelőségértékelési tevékenységekre vonatkozó tájékoztatási felkérések;

| d) | kérésre a bejelentésük hatálya alá tartozó megfelelőségértékelési tevékenységek, valamint minden más elvégzett tevékenység, a határokon átnyúló tevékenységeket és az alvállalkozásba adást is beleértve. |
| --- | --- |

d)

kérésre a bejelentésük hatálya alá tartozó megfelelőségértékelési tevékenységek, valamint minden más elvégzett tevékenység, a határokon átnyúló tevékenységeket és az alvállalkozásba adást is beleértve.

A tanúsítványok a) pont szerinti elutasításáról, korlátozásáról, felfüggesztéséről vagy visszavonásáról az illetékes nemzeti biztonsági hatóságokat is tájékoztatni kell.

(2)   A bejelentett szervezetek megfelelően tájékoztatják az ezen irányelv szerint bejelentett, hasonló megfelelőségértékelési tevékenységeket végző és ugyanazokkal a termékekkel foglakozó más szervezeteket a negatív és – kérésre – a pozitív megfelelőségértékelési eredményekről.

(3)   A bejelentett szervezetek eljuttatják az Ügynökséghez az alrendszerek EK-hitelesítési tanúsítványait, a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemek EK-megfelelőségi tanúsítványait és a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemek EK-alkalmazhatósági tanúsítványait.

43. cikk

Tapasztalatcsere

A Bizottság gondoskodik a tagállamok bejelentéssel kapcsolatos szakpolitikai intézkedésekért felelős nemzeti hatóságai közötti tapasztalatcsere megszervezéséről.

44. cikk

A bejelentett szervezetek koordinálása

A Bizottság a bejelentett szervezetek ágazati csoportjának létrehozása útján gondoskodik az ezen irányelv szerint bejelentett szervezetek közötti megfelelő koordinációról és együttműködésről. Az Ügynökség az (EU) 2016/796 rendelet 24. cikkével összhangban támogatja a bejelentett szervezetek tevékenységeit.

A tagállamok biztosítják, hogy az általuk bejelentett szervezetek közvetlenül vagy kijelölt képviselőkön keresztül részt vegyenek e csoport munkájában.

45. cikk

Kijelölt szervezetek

(1)   A megfelelőségértékelő szervezetekre vonatkozó, a 30–34. cikkben foglalt követelményeket a 15. cikk (8) bekezdése alapján kijelölt szervezetekre is alkalmazni kell, a következők kivételével:

| a) | a személyzettől a 32. cikk (1) bekezdésének c) pontja értelmében megkövetelt készség, amennyiben a kijelölt szervezetnek a nemzeti jogot kell megfelelően ismernie és megértenie; |
| --- | --- |

a)

a személyzettől a 32. cikk (1) bekezdésének c) pontja értelmében megkövetelt készség, amennyiben a kijelölt szervezetnek a nemzeti jogot kell megfelelően ismernie és megértenie;

| b) | a 34. cikk (4) bekezdése alapján a bejelentő hatóság számára elérhetővé teendő dokumentumok, amennyiben a kijelölt szervezet dokumentumainak magukban kell foglalniuk a leányvállalat vagy az alvállalkozó által a vonatkozó nemzeti szabályok értelmében elvégzett munkával kapcsolatos dokumentumokat is. |
| --- | --- |

b)

a 34. cikk (4) bekezdése alapján a bejelentő hatóság számára elérhetővé teendő dokumentumok, amennyiben a kijelölt szervezet dokumentumainak magukban kell foglalniuk a leányvállalat vagy az alvállalkozó által a vonatkozó nemzeti szabályok értelmében elvégzett munkával kapcsolatos dokumentumokat is.

(2)   A 41. cikkben meghatározott működési kötelezettségeket a 15. cikk (8) bekezdése alapján kijelölt szervezetekre is alkalmazni kell, azzal, hogy az említett kötelezettségek az ÁME-k helyett nemzeti szabályokra vonatkoznak.

(3)   A 42. cikk (1) bekezdésében foglalt tájékoztatási kötelezettség a kijelölt szervezetekre is alkalmazandó, amelyeknek ennek megfelelően tájékoztatniuk kell a tagállamokat.

VII. FEJEZET

NYILVÁNTARTÁSOK

46. cikk

Járműszámozási rendszer

(1)   Amikor a járművet a 22. cikkel összhangban nyilvántartásba veszik, a nyilvántartásba vétel helye szerinti tagállam illetékes hatósága európai járműszámot (a továbbiakban: EJSZ) rendel hozzá. Minden járművön fel kell tüntetni a hozzárendelt EJSZ-t.

(2)   Az EJSZ-szel kapcsolatos részleteket a 47. cikk (2) bekezdésében említett intézkedésekben, a vonatkozó ÁME-nek megfelelően kell meghatározni.

(3)   Minden járműhöz csak egyszer rendelnek EJSZ-t, ha a 47. cikk (2) bekezdésében említett, a vonatkozó ÁME-vel összhangban hozott intézkedések másképp nem rendelkeznek.

(4)   A (1) bekezdésben foglaltaktól eltérve, az olyan járművek esetében, amelyeket az Unió fő vasúthálózatának nyomtávjától eltérő nyomtávot alkalmazó harmadik országokból vagy harmadik országokba működtetnek, vagy terveznek működtetni, a tagállamok elfogadhatják azokat a járműveket, amelyeket valamely eltérő kódrendszer szerint egyértelműen azonosítottak.

47. cikk

Járműnyilvántartások

(1)   Az (5) bekezdésben említett európai járműnyilvántartás működésének kezdetéig minden tagállam nemzeti járműnyilvántartást vezet. Ez a nyilvántartás:

| a) | megfelel a (2) bekezdésben említett közös előírásoknak; |
| --- | --- |

a)

megfelel a (2) bekezdésben említett közös előírásoknak;

| b) | naprakész, amelyről egy, a vasúti társaságoktól független szervezet gondoskodik; |
| --- | --- |

b)

naprakész, amelyről egy, a vasúti társaságoktól független szervezet gondoskodik;

| c) | hozzáférhető legyen az (EU) 2016/798 irányelv 16. és 22. cikkében kijelölt nemzeti biztonsági hatóságok és vizsgáló szervezetek számára; ugyancsak hozzáférhetővé kell tenni – arra vonatkozó jogos kérelem esetén – a 2012/34/EU irányelv 55. cikkében említett szabályozó testületek, az Ügynökség, a vasúti társaságok és a pályahálózat-működtetők, valamint a járműveket nyilvántartásba vevő vagy a nyilvántartásban meghatározott személyek vagy szervezetek részére. |
| --- | --- |

c)

hozzáférhető legyen az (EU) 2016/798 irányelv 16. és 22. cikkében kijelölt nemzeti biztonsági hatóságok és vizsgáló szervezetek számára; ugyancsak hozzáférhetővé kell tenni – arra vonatkozó jogos kérelem esetén – a 2012/34/EU irányelv 55. cikkében említett szabályozó testületek, az Ügynökség, a vasúti társaságok és a pályahálózat-működtetők, valamint a járműveket nyilvántartásba vevő vagy a nyilvántartásban meghatározott személyek vagy szervezetek részére.

(2)   A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján a nemzeti járműnyilvántartásokra vonatkozó közös előírásokat fogad el a tartalom, az adatformátum, a funkcionális és műszaki felépítés, az üzemmód – beleértve az adatcserére vonatkozó rendszert –, valamint az adatbevitelre és a nyilvántartásba való betekintésre vonatkozó szabályok vonatkozásában.

Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat az 51. cikk (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

(3)   A nemzeti járműnyilvántartásnak legalább a következő adatokat kell tartalmaznia:

| a) | az EJSZ; |
| --- | --- |

a)

az EJSZ;

| b) | hivatkozások az EK-hitelesítési nyilatkozatra és a kibocsátó szervezetre; |
| --- | --- |

b)

hivatkozások az EK-hitelesítési nyilatkozatra és a kibocsátó szervezetre;

| c) | hivatkozások az engedélyezett járműtípusoknak a 48. cikkben említett európai nyilvántartására; |
| --- | --- |

c)

hivatkozások az engedélyezett járműtípusoknak a 48. cikkben említett európai nyilvántartására;

| d) | a jármű tulajdonosának és üzemben tartójának megnevezése; |
| --- | --- |

d)

a jármű tulajdonosának és üzemben tartójának megnevezése;

| e) | a jármű használatára vonatkozó korlátozások; |
| --- | --- |

e)

a jármű használatára vonatkozó korlátozások;

| f) | hivatkozások a karbantartással megbízott szervezetre. |
| --- | --- |

f)

hivatkozások a karbantartással megbízott szervezetre.

(4)   Ameddig a tagállamok nemzeti járműnyilvántartásai nincsenek összekapcsolva a (2) bekezdésben említett előírásoknak megfelelően, a tagállamoknak – átvezetve a valamely másik tagállam által a saját nyilvántartásában végzett módosításokat – az érintett adatok vonatkozásában naprakésszé kell tenniük a saját nyilvántartásukat.

(5)   A tagállamokat és az érdekelt feleket sújtó adminisztratív terhek és indokolatlan költségek csökkentése céljából, valamint figyelembe véve a költség-haszon elemzés eredményeit, a Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján 2018. június 16-ig meghatározza a műszaki és funkcionális előírásokat az európai járműnyilvántartás vonatkozásában, amely magába foglalná a nemzeti járműnyilvántartásokat abból a célból, hogy a járművek nyilvántartásba vételéhez és az adatok kezeléséhez harmonizált felhasználói felület álljon minden felhasználó rendelkezésére. Az (1) bekezdés b) és c) pontja, valamint a (3) bekezdés alkalmazandó. Az európai járműnyilvántartásra vonatkozó előírás – végrehajtási jogi aktusok formájában – meghatározza a tartalmat, az adatformátumot, a funkcionális és műszaki felépítést, az üzemmódot – beleértve az adatcserére vonatkozó rendszert –, az adatbevitelre és a nyilvántartásba való betekintésre vonatkozó szabályokat, valamint az áttérés lépéseit.

Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat az 51. cikk (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében és az Ügynökség ajánlása alapján kell elfogadni.

Az európai járműnyilvántartást az Ügynökség és a tagállamok által korábban kifejlesztett informatikai alkalmazások és nyilvántartások – például a nemzeti járműnyilvántartásokkal összekapcsolt európai központosított virtuális járműnyilvántartás – figyelembevételével kell kidolgozni. Az európai járműnyilvántartás 2021. június 16-ig kezdi meg működését.

(6)   Az üzembentartónak haladéktalanul be kell jelentenie a jármű nyilvántartásba vétele helye szerinti tagállamnak a járműnyilvántartásokba felvett adatok bármilyen módosulását, a jármű megsemmisülését vagy az arra vonatkozó döntését, hogy a járművet már nem kívánja nyilvántartásba vetetni.

(7)   Az először egy harmadik országban engedélyezett és később egy tagállamban használt járművek esetében az adott tagállam biztosítja, hogy a jármű adatai – beleértve legalább a jármű üzembentartójával, a jármű karbantartásáért felelős szervezettel és a jármű használatára vonatkozó korlátozásokkal kapcsolatos adatokat – lehívhatók legyenek valamely járműnyilvántartásból vagy valamilyen egyéb módon, könnyen olvasható formátumban és késedelem nélkül, a járműnyilvántartásokban tárolt hasonló adatokra alkalmazandó megkülönböztetésmentességi elvekkel összhangban elérhetők legyenek.

48. cikk

Engedélyezett járműtípusok európai nyilvántartása

(1)   Az Ügynökség a járműtípusoknak a 24. cikk szerint kiállított forgalombahozatali engedélyeiről nyilvántartást hoz létre és tart fenn. Ez a nyilvántartás:

| a) | nyilvános és elektronikusan hozzáférhető; |
| --- | --- |

a)

nyilvános és elektronikusan hozzáférhető;

| b) | megfelel a (2) bekezdésben említett közös előírásoknak; |
| --- | --- |

b)

megfelel a (2) bekezdésben említett közös előírásoknak;

| c) | össze legyen kapcsolva a releváns járműnyilvántartásokkal. |
| --- | --- |

c)

össze legyen kapcsolva a releváns járműnyilvántartásokkal.

(2)   A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján az engedélyezett járműtípusok nyilvántartására vonatkozó közös előírásokat fogad el a tartalom, az adatformátum, a funkcionális és műszaki felépítés, az üzemmód, valamint az adatbevitelre és a nyilvántartásba való betekintésre vonatkozó szabályok vonatkozásában. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat az 51. cikk (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

(3)   A nyilvántartás legalább a következő adatokat tartalmazza minden egyes járműtípus tekintetében:

| a) | a járműtípus műszaki jellemzői, ezen belül a fogyatékossággal élő, illetve a mozgáskorlátozott személyek számára biztosított akadálymentességre vonatkozó jellemzők, az adott ÁME-ben meghatározottak szerint; |
| --- | --- |

a)

a járműtípus műszaki jellemzői, ezen belül a fogyatékossággal élő, illetve a mozgáskorlátozott személyek számára biztosított akadálymentességre vonatkozó jellemzők, az adott ÁME-ben meghatározottak szerint;

| b) | a gyártó neve; |
| --- | --- |

b)

a gyártó neve;

| c) | az engedélyeknek a járműtípus alkalmazási területére vonatkozó adatai, beleértve a korlátozásokat és a visszavonásokat is. |
| --- | --- |

c)

az engedélyeknek a járműtípus alkalmazási területére vonatkozó adatai, beleértve a korlátozásokat és a visszavonásokat is.

49. cikk

Infrastruktúra-nyilvántartás

(1)   Minden tagállam gondoskodik egy olyan infrastruktúra-nyilvántartás közzétételéről, amelyben részletezi az egyes alrendszerek vagy alrendszerrészek – a vonatkozó ÁME-ben meghatározott – hálózati paramétereinek értékeit.

(2)   A jármű és az érintett hálózat műszaki összeegyeztethetőségének ellenőrzése az infrastruktúra-nyilvántartásban rögzített paraméterértékek és a forgalombahozatali járműengedélyekben szereplő paraméterértékek együttes vizsgálata alapján történik.

(3)   Az infrastruktúra-nyilvántartásban szerepelhetnek a helyhez kötött berendezések használatára vonatkozó feltételek vagy egyéb korlátozások.

(4)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy az infrastruktúra-nyilvántartás az (5) bekezdésnek megfelelően naprakész legyen.

(5)   A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján az infrastruktúra-nyilvántartásra vonatkozó közös előírásokat fogad el a tartalom, az adatformátum, a funkcionális és műszaki felépítés, az üzemmód, valamint az adatbevitelre és a nyilvántartásba való betekintésre vonatkozó szabályok vonatkozásában. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat az 51. cikk (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

VIII. FEJEZET

ÁTMENETI ÉS ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

50. cikk

A felhatalmazás gyakorlása

(1)   A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozóan a Bizottság részére adott felhatalmazás feltételeit ez a cikk határozza meg.

(2)   A Bizottságnak az 5. cikk (1) bekezdésében említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadására vonatkozó felhatalmazása ötéves időtartamra szól 2016. június 15-től kezdődő hatállyal. A Bizottság legkésőbb kilenc hónappal az ötéves időtartam letelte előtt jelentést készít a felhatalmazásról. Amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács nem ellenzi a meghosszabbítást legkésőbb három hónappal az egyes időtartamok letelte előtt, akkor a felhatalmazás hallgatólagosan meghosszabbodik a korábbival megegyező időtartamra.

(3)   Különösen fontos, hogy a Bizottság a szokásos gyakorlatát kövesse és a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadása előtt megfelelő konzultációkat folytasson szakértőkkel, így többek között tagállami szakértőkkel is.

(4)   Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja az 5. cikk (1) bekezdésében említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon, vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.

(5)   A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot.

(6)   Az 5. cikk (1) bekezdése értelmében elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal meghosszabbodik.

51. cikk

Bizottsági eljárás

(1)   A Bizottságot a 96/48/EK tanácsi irányelv (16) 21. cikke értelmében létrehozott bizottság segíti. Ez a bizottság a 182/2011/EU rendelet szerinti bizottság.

(2)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 4. cikkét kell alkalmazni.

(3)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 5. cikkét kell alkalmazni. Amennyiben a bizottság nem nyilvánít véleményt, a Bizottság nem fogadhatja el a végrehajtási jogi aktus tervezetét, és a 182/2011/EU rendelet 5. cikke (4) bekezdésének harmadik albekezdését kell alkalmazni.

52. cikk

Indokolás

Az ezen irányelv alapján a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemek megfelelőségi vagy használatra való alkalmassági értékelésére, illetve az uniós vasúti rendszert alkotó alrendszerek ellenőrzésére vonatkozó, vagy a 7., 12. és 17. cikk értelmében hozott valamennyi határozatnak tartalmaznia kell az alapjául szolgáló részletes indokokat. A határozatról az érintett felet a lehető leghamarabb értesíteni kell, egyben tájékoztatni kell az érintett tagállam hatályos jogszabályai szerinti jogorvoslati lehetőségekről és a jogorvoslat gyakorlására rendelkezésre álló határidőről.

53. cikk

Jelentés és tájékoztatás

(1)   A Bizottság 2018. június 16-ig jelentést tesz az Ügynökség ezen irányelv szerinti megnövelt szerepének előkészítése tekintetében elért eredményekről. Ezen túlmenően a Bizottság háromévente és először az 54. cikk szerinti átmeneti időszak végét követő három év elteltével jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az uniós vasúti rendszer kölcsönös átjárhatóságának megvalósítása terén elért eredményekről és az Ügynökség e tekintetben betöltött szerepéről. E jelentésnek a VII. fejezet szerinti nyilvántartások megvalósításának és használatának értékelését, a 7. cikkben foglalt esetek elemzését és az V. fejezet alkalmazásának értékelését is tartalmaznia kell, különös figyelmet fordítva az Ügynökség és a nemzeti biztonsági hatóságok között kötött együttműködési megállapodások működésére. Az átmeneti időszak lejárta utáni első jelentés elkészítése céljából a Bizottság széles körű konzultációt folytat az érdekelt felekkel, és az elért eredmények értékelésére szolgáló programot dolgoz ki. Amennyiben a fenti elemzés fényében indokolt, a Bizottság jogalkotási intézkedéseket javasol, többek között az Ügynökség által a kölcsönös átjárhatóság javítása tekintetében betöltendő jövőbeli szerepet illetően is.

(2)   Az Ügynökség kidolgoz és rendszeres időközönként naprakésszé tesz egy olyan eszközt, amely a tagállamok, az Európai Parlament vagy a Bizottság kérésére áttekintést tud nyújtani az uniós vasúti rendszer kölcsönös átjárhatóságának szintjéről. Ezen eszköznek a VII. fejezetben foglalt nyilvántartásokban található információt kell használnia.

54. cikk

Átmeneti rendszer a járművek használatára

(1)   Az e cikk (4) bekezdését nem érintve, a 2016. június 15. és 2019. június 16. között engedélyezendő járművekre a 2008/57/EK irányelv V. fejezetében meghatározott rendelkezések vonatkoznak.

(2)   A járműveknek az (1) bekezdés szerint kibocsátott üzembehelyezési engedélyei, valamint minden egyéb olyan engedély, amelyet 2016. június 15. előtt adtak meg – a nemzetközi megállapodások, és ezen belül is különösen a RIC (Regolamento Internazionale Carrozze) és a RIV (Regolamento Internazionale Veicoli) alapján megadott engedélyeket is ideértve – továbbra is érvényben maradnak a kibocsátásuk feltételeinek megfelelően.

(3)   Az (1) és a (2) bekezdés szerinti üzembehelyezési engedéllyel rendelkező járművek számára új forgalombahozatali járműengedélyt kell kiállítani annak céljából, hogy üzemelhessenek egy vagy több olyan hálózaton, amelyre még nem vonatkozik az engedélyük. Az említett további hálózatokon történő forgalomba hozatalra a 21. cikk vonatkozik.

(4)   Az Ügynökség legkésőbb 2019. június 16-tól ellátja a 21. és 24. cikk szerinti engedélyezési feladatokat és a 19. cikkben említett feladatokat az olyan tagállamokban lévő alkalmazási területeket illetően, amelyek nem értesítették az Ügynökséget és a Bizottságot az 57. cikk (2) bekezdésében foglaltaknak megfelelően. A 21. és 24. cikktől eltérve, az olyan tagállamok nemzeti biztonsági hatóságai, amelyek az 57. cikk (2) bekezdése értelmében értesítették az Ügynökséget és a Bizottságot, 2020. június 16-ig továbbra is állíthatnak ki engedélyeket a 2008/57/EK irányelvnek megfelelően.

55. cikk

Egyéb átmeneti rendelkezések

(1)   A 2008/57/EK irányelv IV., V., VII. és IX. melléklete az ezen irányelv 7. cikkének (5) bekezdésében, 9. cikkének (4) bekezdésében, 14. cikkének (10) bekezdésében, 15. cikkének (9) bekezdésében említett, kapcsolódó végrehajtási jogi aktusok alkalmazásának kezdőnapjáig marad alkalmazandó.

(2)   A 2008/57/EK irányelv továbbra is alkalmazandó az ERTMS-hez kapcsolódó olyan pálya menti projektek tekintetében, amelyek üzembe helyezésére 2016. június 15. és 2019. június 16. között kerül sor.

(3)   Az Ügynökség általi, a 19. cikkben említett előzetes engedélyezésre vonatkozó kötelezettség nem vonatkozik azokra a projektekre, amelyek esetében a pályáztatási vagy szerződéskötési szakasz már 2019. június 16-t megelőzően lezárult.

(4)   2031. június 16-ig az Ügynökség általi, a 19. cikkben említett előzetes engedélyezésre vonatkozó kötelezettség nem vonatkozik a 2016. június 15-t megelőzően aláírt szerződésekben foglalt opciókra, még abban az esetben sem, ha azokkal 2016. június 15-t követően élnek.

(5)   Az ERTMS-hez kapcsolódó olyan pálya menti berendezések üzembe helyezésének engedélyezését megelőzően, amelyek nem képezték az Ügynökség általi, a 19. cikkben említett előzetes engedélyezés tárgyát, a nemzeti biztonsági hatóságoknak együtt kell működniük az Ügynökséggel annak céljából, hogy az (EU) 2016/796 rendelet 30. cikke (3) bekezdésének és 31. cikke (2) bekezdésének megfelelően biztosított legyen a műszaki megoldások teljes körű kölcsönös átjárhatósága.

56. cikk

Az Ügynökség ajánlásai és véleményei

Az Ügynökség ezen irányelv alkalmazása céljából az (EU) 2016/796 rendelet 19. cikkével összhangban ajánlásokat ad és véleményeket fogalmaz meg. Ezen ajánlásokat és véleményeket megfelelően figyelembe kell venni az ezen irányelv szerinti végrehajtási jogi aktusok kidolgozása során.

57. cikk

Átültetés

(1)   A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy az 1. és 2. cikknek, a 7. cikk (1)–(4) és (6) bekezdésének, a 8. cikknek, a 9. cikk (1) bekezdésének, a 10. cikk (5) bekezdésének, a 11. cikk (1), (3) és (4) bekezdésének, a 12., 13. és 14. cikknek, a 15. cikk (1)–(8) bekezdésének, a 16. cikknek, a 18. cikknek, a 19. cikk (3) bekezdésének, a 21–39. cikknek, a 40. cikk (2) bekezdésének, a 41., 42., 44., 45. és 46. cikknek, a 47. cikk (1), (3), (4) és (7) bekezdésének, a 49. cikk (1)–(4) bekezdésének, az 54. cikknek, valamint az I., II., III. és IV. mellékletnek 2019. június 16-ig megfeleljenek. E rendelkezések szövegéről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.

(2)   A tagállamok egy évvel meghosszabbíthatják az (1) bekezdésben említett, átültetésre vonatkozó határidőt. Ennek értelmében azon tagállamok, amelyek az (1) bekezdésben említett átültetésre vonatkozó határidőn belül nem léptetik hatályba a szükséges törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, erről 2018. december 16-ig értesítik az Ügynökséget és a Bizottságot, és megindokolják a meghosszabbítást.

(3)   Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A rendelkezéseknek tartalmazniuk kell egy arra vonatkozó nyilatkozatot is, hogy a hatályban lévő törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseknek az ezen irányelvvel hatályon kívül helyezett irányelvre történő hivatkozásait az ezen irányelvre történő hivatkozásként kell értelmezni. A hivatkozás és a nyilatkozat megfogalmazásának módját a tagállamok határozzák meg.

(4)   A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguknak azokat a főbb rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.

(5)   Az ezen irányelv 13. cikkének, 14. cikke (1)–(8), valamit (11) és (12) bekezdésének, 15. cikke (1)–(9) bekezdésének, 16. cikke (1) bekezdésének, 19–26. cikkének, 45., 46. és 47. cikkének, 49. cikke (1)–(4) bekezdésének és 54. cikkének nemzeti jogba történő átültetésére és végrehajtására vonatkozó kötelezettségek nem vonatkoznak Ciprusra és Máltára mindaddig, amíg területükön nem hoznak létre vasúti hálózatot.

Amikor azonban egy közjogi vagy magánjogi jogalany vasútvonal építésére irányuló hivatalos kérelmet nyújt be a vasútvonal egy vagy több vasúti társaság általi üzemeltetésére való tekintettel, az érintett tagállamok a kérelem kézhezvételétől számított két éven belül intézkedéseket léptetnek hatályba az első albekezdésben említett cikkek végrehajtására.

58. cikk

Hatályon kívül helyezés

A V. melléklet A. részében felsorolt irányelvekkel módosított 2008/57/EK irányelv 2020. június 16-án hatályát veszti, az V. melléklet B. részében felsorolt irányelvek nemzeti jogba való átültetésének határidejére vonatkozó tagállami kötelezettségek sérelme nélkül.

A hatályon kívül helyezett irányelvre történő hivatkozásokat az ezen irányelvre történő hivatkozásoknak kell tekinteni, és a VI. mellékletben található megfelelési táblázattal összhangban kell értelmezni.

59. cikk

Hatálybalépés

Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

60. cikk

Címzettek

Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

Kelt Strasbourgban, 2016. május 11-én.

az Európai Parlament részéről

az elnök

M. SCHULZ

a Tanács részéről

az elnök

J. A. HENNIS-PLASSCHAERT

---

(1)  
  HL C 327., 2013.11.12., 122. o.

1

(2)  
  HL C 356., 2013.12.5., 92. o.

2

(3)  Az Európai Parlament 2014. február 26-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács 2015. december 10-i álláspontja első olvasatban (HL C 57., 2016, 2.12., 1. o.). Az Európai Parlament 2016. április 28-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 2008/57/EK irányelve (2008. június 17.) az egységes európai vasúti térség létrehozásáról (HL L 191., 2012.12.14., 1. o.).

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/796 rendelete (2016. május 11.) az Európai Unió Vasúti Ügynökségéről és a 881/2004/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (lásd e Hivatalos Lap 1. oldalán).

5

(6)  Az Európai Parlament és a Tanács 1025/2012/EU rendelete (2012. október 25.) az európai szabványosításról, a 89/686/EGK és a 93/15/EGK tanácsi irányelv, a 94/9/EK, a 94/25/EK, a 95/16/EK, a 97/23/EK, a 98/34/EK, a 2004/22/EK, a 2007/23/EK, a 2009/23/EK és a 2009/105/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról, valamint a 87/95/EGK tanácsi határozat és az 1673/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 316., 2012.11.14., 12. o.).

6

(7)  Az Európai Parlament és a Tanács 2014/25/EU irányelve (2014. február 26.) a vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai szolgáltatási ágazatban működő ajánlatkérők beszerzéseiről és a 2004/17/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 94., 2014.3.28., 243. o.).

7

(8)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/798 irányelve (2016. május 11.) a vasútbiztonságról (lásd e Hivatalos Lap 102. oldalán).

8

(9)  Az Európai Parlament és a Tanács 765/2008/EK rendelete (2008. július 9.) a termékek forgalmazása tekintetében az akkreditálás és piacfelügyelet előírásainak megállapításáról és a 339/93/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 218., 2008.8.13., 30. o.).

9

(10)  Az Európai Parlament és a Tanács rendelete (2011. február 16.) a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról (HL L 55., 2011.2.28., 13. o.).

10

(11)  Az Európai Parlament és a Tanács 2012/34/EU irányelve (2012. november 21.) az egységes európai vasúti térség létrehozásáról (HL L 343., 2012.12.14., 32. o.).

11

(12)  A Bizottság 2010/713/EU határozata (2010. november 9.) az Európai Parlament és a Tanács 2008/57/EK irányelve alapján elfogadott, az átjárhatósági műszaki előírások keretében alkalmazandó megfelelőségértékelési, alkalmazhatósági és EK-hitelesítési eljárások moduljairól (HL L 319., 2010.12.4., 1. o.).

12

(13)  A Bizottság 98/500/EK határozata (1998. május 20.) a szociális partnerek közötti európai szintű párbeszéd előmozdítására irányuló ágazati párbeszédbizottságok létrehozásáról (HL L 225., 1998.8.12., 27. o.).

13

(14)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2015/1535 irányelve (2015. szeptember 9.) a műszaki szabályokkal és az információs társadalom szolgáltatásaira vonatkozó szabályokkal kapcsolatos információszolgáltatási eljárás megállapításáról (HL L 241., 2015.9.17., 1. o.).

14

(15)  Az Európai Parlament és a Tanács 768/2008/EK határozata (2008. július 9.) a termékek forgalomba hozatalának közös keretrendszeréről, valamint a 93/465/EGK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 218., 2008.8.13., 82. o.).

15

(16)  A Tanács 96/48/EK irányelve (1996. július 23.) a nagy sebességű transzeurópai vasúti rendszer kölcsönös átjárhatóságáról (HL L 235., 1996.9.17., 6. o.).

16

---

I. MELLÉKLET

Az uniós vasúti rendszer elemei

1.   Hálózat

Ennek az irányelvnek az alkalmazásában az uniós hálózat a következő elemeket foglalja magában:

| a) | a különleges építésű nagysebességű vonalak, amelyek általában 250 km/h vagy azt meghaladó sebességre vannak kialakítva, |
| --- | --- |

a)

a különleges építésű nagysebességű vonalak, amelyek általában 250 km/h vagy azt meghaladó sebességre vannak kialakítva,

| b) | a speciálisan nagysebességű forgalom céljára korszerűsített vonalak, amelyek 200 km/h körüli sebességre vannak kialakítva, |
| --- | --- |

b)

a speciálisan nagysebességű forgalom céljára korszerűsített vonalak, amelyek 200 km/h körüli sebességre vannak kialakítva,

| c) | a speciálisan nagysebességű forgalom céljára korszerűsített vonalak, amelyek a domborzati viszonyok, tehermentesítési, illetve városrendezési korlátok miatt sajátos jellemzőkkel bírnak, és a sebességet mindenhol a helyi viszonyokhoz kell igazítani. E kategória magában foglalja azon nagysebességű és hagyományos hálózatok közötti összekapcsoló vonalakat, az állomásokat keresztező vonalakat, a terminálokhoz, raktárokhoz való hozzáférést biztosító vonalakat stb. is, amelyeken hagyományos sebességgel „nagysebességű” gördülőállományok közlekednek, |
| --- | --- |

c)

a speciálisan nagysebességű forgalom céljára korszerűsített vonalak, amelyek a domborzati viszonyok, tehermentesítési, illetve városrendezési korlátok miatt sajátos jellemzőkkel bírnak, és a sebességet mindenhol a helyi viszonyokhoz kell igazítani. E kategória magában foglalja azon nagysebességű és hagyományos hálózatok közötti összekapcsoló vonalakat, az állomásokat keresztező vonalakat, a terminálokhoz, raktárokhoz való hozzáférést biztosító vonalakat stb. is, amelyeken hagyományos sebességgel „nagysebességű” gördülőállományok közlekednek,

| d) | személyszállítási célú hagyományos vonalak, |
| --- | --- |

d)

személyszállítási célú hagyományos vonalak,

| e) | vegyes szállításra szánt hagyományos vonalak (személyszállítás és árufuvarozás), |
| --- | --- |

e)

vegyes szállításra szánt hagyományos vonalak (személyszállítás és árufuvarozás),

| f) | árufuvarozás céljára szolgáló, hagyományos vonalak, |
| --- | --- |

f)

árufuvarozás céljára szolgáló, hagyományos vonalak,

| g) | személyszállítási csomópontok, |
| --- | --- |

g)

személyszállítási csomópontok,

| h) | árufuvarozási csomópontok, beleértve a kombinált fuvarozási terminálokat, |
| --- | --- |

h)

árufuvarozási csomópontok, beleértve a kombinált fuvarozási terminálokat,

| i) | a fent említett elemeket összekötő vonalak. |
| --- | --- |

i)

a fent említett elemeket összekötő vonalak.

Ez a hálózat magában foglalja a forgalomirányítási, helymegállapítási és navigációs rendszereket, a hálózaton történő távolsági személyszállítási és árufuvarozási szolgáltatásokat támogató adatfeldolgozási és távközlési műszaki létesítményeket, amelyek feladata biztosítani a hálózat biztonságos és összehangolt üzemeltetését, valamint a hatékony forgalomirányítást.

2.   Járművek

Ezen irányelv alkalmazásában az uniós járművek fogalma az Unió vasúthálózatának egészén vagy egy részén valószínűsíthetően közlekedő összes járművet magában foglalja; ide tartoznak:

| — | a mozdonyok és személyszállító járművek, köztük a dízel vagy villamos vontatójárművek, önjáró dízel vagy villamos személyvonatok és személyszállító kocsik; |
| --- | --- |

—

a mozdonyok és személyszállító járművek, köztük a dízel vagy villamos vontatójárművek, önjáró dízel vagy villamos személyvonatok és személyszállító kocsik;

| — | teherkocsik, ideértve a teljes vasúti hálózatra tervezett süllyesztett rakfelületű járműveket és a tehergépkocsik szállítására tervezett járműveket; |
| --- | --- |

—

teherkocsik, ideértve a teljes vasúti hálózatra tervezett süllyesztett rakfelületű járműveket és a tehergépkocsik szállítására tervezett járműveket;

| — | speciális járművek, köztük vasúti munkagépek. |
| --- | --- |

—

speciális járművek, köztük vasúti munkagépek.

E járművek felsorolásába tartoznak azok a járművek is, amelyeket kifejezetten az 1. pontban leírt nagysebességű vonalak különböző típusain való működésre terveztek.

---

II. MELLÉKLET

ALRENDSZEREK

1.   Az alrendszerek felsorolása

Ennek az irányelvnek az alkalmazásában az uniós vasúti rendszert alkotó rendszert a következő alrendszerekre lehet bontani:

| a) | strukturális területek:






  — | infrastruktúra, |
| --- | --- | --- |

a)

strukturális területek:

—

infrastruktúra,

| — | energia, |
| --- | --- |

—

energia,

| — | pálya menti ellenőrző-irányító és jelző alrendszer, |
| --- | --- |

—

pálya menti ellenőrző-irányító és jelző alrendszer,

| — | fedélzeti ellenőrző-irányító és jelző alrendszer, |
| --- | --- |

—

fedélzeti ellenőrző-irányító és jelző alrendszer,

| — | gördülőállomány; vagy |
| --- | --- |

—

gördülőállomány; vagy

| b) | funkcionális területek:






  — | forgalomüzemeltetés és -irányítás, |
| --- | --- | --- |

b)

funkcionális területek:

—

forgalomüzemeltetés és -irányítás,

| — | karbantartás, |
| --- | --- |

—

karbantartás,

| — | telematikai alkalmazások személyszállítási és áruszállítási szolgáltatásokhoz. |
| --- | --- |

—

telematikai alkalmazások személyszállítási és áruszállítási szolgáltatásokhoz.

2.   Az alrendszerek leírása

A vonatkozó ÁME tervezetének kidolgozása során az Ügynökség javaslatot tesz a kölcsönös átjárhatósággal kapcsolatos rendszerelemek és szempontok listájára minden egyes alrendszer vagy alrendszerrész tekintetében. A kölcsönös átjárhatósághoz kapcsolódó szempontok és rendszerelemek kiválasztásának, illetve az ÁME-k alá történő besorolásuk sorrendje megválasztásának érintése nélkül az alrendszerek a következőket foglalják magukban:

2.1.   Infrastruktúra

Pálya, váltók, vasúti átjárók, felépítmények (hidak, alagutak stb.), vasúti közlekedéssel összefüggő állomásrészek (köztük a bejáratok, peronok, megközelítési zónák, kiszolgálóhelyiségek, mosdók és a tájékoztató rendszerek, valamint a fogyatékossággal élő illetve a mozgáskorlátozott személyek számára készült akadálymentesítő elemek), biztonsági és védelmi berendezések.

2.2.   Energia

A villamosítási rendszer, a felsővezetékeket és a villamos fogyasztásmérő és töltőrendszer pálya menti elemeit is beleértve.

2.3.   Pálya menti ellenőrző-irányító és jelző alrendszer

A biztonság garantálásához és a hálózaton közlekedésre jogosult szerelvények mozgásának ellenőrzéséhez és irányításához szükséges valamennyi pálya menti berendezés.

2.4.   Fedélzeti ellenőrző-irányító és jelző alrendszer

A biztonság garantálásához és a hálózaton közlekedésre jogosult szerelvények mozgásának ellenőrzéséhez és irányításához szükséges valamennyi fedélzeti berendezés.

2.5.   Forgalomüzemeltetés és -irányítás

A különböző strukturális alrendszerek összehangolt üzemeltetését biztosító eljárások és a kapcsolódó berendezések, a rendes és a korlátozott üzemmód esetére egyaránt, különösen a vonatösszeállítás, valamint a vonatvezetés, a forgalomtervezés és a forgalomirányítás terén.

A vasúti szolgáltatások bármely típusának végzéséhez szükséges szakképesítések.

2.6.   Telematikai alkalmazások

Az I. melléklettel összhangban ez az alrendszer két elemből áll:

| a) | személyszállítási alkalmazások, egyebek mellett az utasok utazás előtti és utazás alatti tájékoztatására szolgáló rendszerek, jegyfoglalási és fizetési rendszerek, poggyászkezelés és a vonatok vagy más utazási formák közötti csatlakozások kezelése; |
| --- | --- |

a)

személyszállítási alkalmazások, egyebek mellett az utasok utazás előtti és utazás alatti tájékoztatására szolgáló rendszerek, jegyfoglalási és fizetési rendszerek, poggyászkezelés és a vonatok vagy más utazási formák közötti csatlakozások kezelése;

| b) | árufuvarozási alkalmazások, egyebek mellett információs rendszerek (fuvarok és szerelvények valós idejű ellenőrzése), kocsirendezési és elosztási rendszerek, foglalási, fizetési és számlázási rendszerek, más közlekedési formákkal való csatlakozások kezelése és elektronikus kísérőokmányok készítése. |
| --- | --- |

b)

árufuvarozási alkalmazások, egyebek mellett információs rendszerek (fuvarok és szerelvények valós idejű ellenőrzése), kocsirendezési és elosztási rendszerek, foglalási, fizetési és számlázási rendszerek, más közlekedési formákkal való csatlakozások kezelése és elektronikus kísérőokmányok készítése.

2.7.   Gördülőállomány

Felépítményi szerkezetek, irányítási és vezérlési rendszer az összes vonatberendezéshez, áramszedők, vontató és energiaátalakító egységek, fedélzeti villamos fogyasztásmérő és töltőberendezés, fékmű, kapcsolókészülék és futómű (forgóváz, tengely stb.) és felfüggesztés, ajtók, ember/gép kapcsolódási pontok (vasúti járművezető, utazószemélyzet és utasok, köztük a fogyatékossággal élő illetve a mozgáskorlátozott személyek akadálymentesítő elemei), passzív vagy aktív biztonsági eszközök, az utasok és az utazószemélyzet egészségét biztosító eszközök.

2.8.   Karbantartás

Az uniós vasúti rendszer kölcsönös átjárhatóságát biztosító és a szükséges teljesítményt garantáló kötelező javításokat és megelőző karbantartásokat biztosító eljárások, a kapcsolódó berendezések, karbantartási logisztikai központok és tartalékok.

---

III. MELLÉKLET

ALAPVETŐ KÖVETELMÉNYEK

1.   Általános követelmények

1.1.   Biztonság

1.1.1.   A biztonság szempontjából kritikus összetevők és különösen a szerelvények mozgásában részt vevő összetevők tervezésének, kivitelezésének vagy összeszerelésének, üzemeltetésének és ellenőrzésének olyannak kell lennie, hogy a hálózatra vonatkozóan előírt céloknak megfelelően – beleértve egyes, korlátozott üzemmód által meghatározott helyzeteket is – garantálja a biztonságot.

1.1.2.   A kerék/sín érintkezésre vonatkozó paramétereknek meg kell felelniük a szükséges futóstabilitási követelményeknek, amelyek biztosítják a legnagyobb engedélyezett sebesség melletti biztonságos közlekedést. A fékberendezésre vonatkozó paramétereknek garantálniuk kell, hogy egy megadott féktávolságon belül lehetséges legyen a legnagyobb engedélyezett sebességgel történő megállás.

1.1.3.   A felhasznált összetevőknek használati időtartamuk alatt bírniuk kell a számukra meghatározott rendes vagy kivételes terheléseket. Az esetleges véletlen meghibásodások biztonsági utóhatásait a megfelelő eszközökkel a legkisebbre kell csökkenteni.

1.1.4.   A helyhez kötött berendezések és a gördülőállomány tervezésekor és az igénybe vett anyagok kiválasztásakor arra kell törekedni, hogy tűz esetén a tűz és füst keletkezése, terjedése és hatása a lehető legnagyobb mértékig korlátozható legyen.

1.1.5.   A felhasználók általi kezelésre szánt eszközöket úgy kell megtervezni, hogy azok abban az esetben se veszélyeztessék az eszköz biztonságos működését vagy a felhasználók egészségét és biztonságát, ha előre látható módon, ám a kiadott használati utasításnak nem megfelelően használják őket.

1.2.   Megbízhatóság és rendelkezésre állás

A szerelvény mozgásában részt vevő helyhez kötött és mobil összetevők felügyeletét és karbantartását úgy kell megszervezni, elvégezni és mennyiségileg meghatározni, hogy üzemeltetésük a rendeltetés szerinti feltételek mellett folytatódhasson.

1.3.   Egészség

1.3.1.   Nem használhatók fel a vonatokon és a vasúti infrastruktúrában olyan anyagok, amelyek használati módjuknál fogva valószínűsíthetően veszélyeztethetik a hozzáférők egészségét.

1.3.2.   Ezeket az anyagokat olyan módon kell kiválasztani, felhasználni és alkalmazni, amely korlátozza a káros és veszélyes gőzök és gázok kibocsátását, különösen tűz esetén.

1.4.   Környezetvédelem

1.4.1.   A vasúti rendszer létrehozásának és üzemeltetésének környezeti hatásait a rendszer tervezési szakaszában az uniós joggal összhangban kell felmérni és figyelembe venni.

1.4.2.   A vonatokban és az infrastruktúra létesítményeiben használt anyagoknak meg kell akadályozniuk a környezetre káros és veszélyes gőzök és gázok kibocsátását, különösen tűz esetén.

1.4.3.   A gördülőállományt és az energiaellátási rendszereket úgy kell tervezni és gyártani, hogy elektromágnesesség szempontjából összeegyeztethetők legyenek azokkal a létesítményekkel, berendezésekkel és köz-, illetve magánhálózatokkal, amelyekkel esetlegesen interferálnának.

1.4.4.   A vasúti rendszer konstrukciója és működése nem okozhatja az általa keltett zaj meg nem engedett értékű kibocsátását:

| — | a 2012/34/EU irányelv 3. cikkének 3. pontjában meghatározott vasúti infrastruktúrákhoz közeli területeken, és |
| --- | --- |

—

a 2012/34/EU irányelv 3. cikkének 3. pontjában meghatározott vasúti infrastruktúrákhoz közeli területeken, és

| — | a vezetőfülkében. |
| --- | --- |

—

a vezetőfülkében.

1.4.5.   A vasúti rendszer üzemeltetése átlagos karbantartási állapot esetén nem okozhat megengedhetetlen mértékű talajrezgést a pálya közelében elhelyezkedő területeken.

1.5.   Műszaki összeegyeztethetőség

Az infrastruktúra és a helyhez kötött berendezések műszaki jellemzőinek összhangban kell lenniük egymással és a vasúti rendszerben alkalmazott vonatok jellemzőivel. Ez a követelmény magában foglalja a jármű alrendszerének biztonságos integrálását az infrastruktúrába.

Amennyiben a hálózat bizonyos szakaszain nehezen valósítható meg a megfelelőség biztosítása, úgy lehetőség van átmeneti, a jövőbeli megfelelőséget garantáló megoldások bevezetésére.

1.6.   Akadálymentesítés

1.6.1.   Az „infrastruktúra” és a „gördülőállomány” alrendszereknek hozzáférhetőnek kell lenniük a fogyatékossággal élő és a csökkent mozgásképességű személyek számára, így biztosítva részükre a másokéval egyenlő mértékű hozzáférést előzetes vagy utólagos akadálymentesítéssel és egyéb megfelelő intézkedésekkel. Ezt a szempontot az alrendszerek mindenki számára hozzáférhető, releváns részeinek tervezésénél, kivitelezésénél, felújításánál, korszerűsítésénél, valamint karbantartásánál és üzemeltetésénél egyaránt érvényesíteni kell.

1.6.2.   A „forgalomüzemeltetés” és a „telematikai alkalmazások személyszállítási szolgáltatásokhoz” alrendszereknek rendelkezniük kell azon szükséges funkciókkal, amelyek a fogyatékossággal élő és a csökkent mozgásképességű személyek számára előzetes vagy utólagos akadálymentesítéssel és egyéb megfelelő intézkedésekkel megkönnyítik a másokéval egyenlő mértékű hozzáférést.

2.   Az egyes alrendszerekre vonatkozó követelmények

2.1.   Infrastruktúra

2.1.1.   Biztonság

Megfelelő lépéseket kell tenni a létesítményekhez való hozzáférés vagy a jogosulatlan behatolás megakadályozása érdekében.

Intézkedéseket kell tenni a személyi sérülés kockázatával járó veszélyek korlátozására, különösen a vonatok állomásokon való áthaladásánál.

A mindenki számára hozzáférhető infrastruktúrát a személyi biztonságot veszélyeztető tényezők korlátozása mellett kell megtervezni és létrehozni (stabilitás, tűzvédelem, átjárás, evakuálás, peronok stb.).

Megfelelő rendelkezéseket kell hozni a nagyon hosszú alagutak és völgyhidak sajátos biztonsági feltételeinek figyelembevétele érdekében.

2.1.2.   Akadálymentesítés

Az infrastruktúra-alrendszer mindenki számára hozzáférhető részeinek az 1.6. ponttal összhangban hozzáférhetőknek kell lenniük a fogyatékossággal élő és a csökkent mozgásképességű személyek számára.

2.2.   Energia

2.2.1.   Biztonság

Az energiaellátási rendszer működtetése nem veszélyeztetheti a szerelvények vagy személyek (felhasználók, üzemeltető személyzet, a pálya mellett lakók és harmadik felek) biztonságát.

2.2.2.   Környezetvédelem

A villamos- vagy a hőenergia-ellátási rendszerek működése a meghatározott értéken túl nem terhelheti a környezetet.

2.2.3.   Műszaki összeegyeztethetőség

A villamos- és hőenergia-ellátási rendszereknek:

| — | biztosítaniuk kell, hogy a vonatok elérjék a meghatározott teljesítményszinteket, |
| --- | --- |

—

biztosítaniuk kell, hogy a vonatok elérjék a meghatározott teljesítményszinteket,

| — | a villamosenergia-ellátási rendszereknek összeegyeztethetőnek kell lenniük a vonatokra szerelt áramszedőkkel. |
| --- | --- |

—

a villamosenergia-ellátási rendszereknek összeegyeztethetőnek kell lenniük a vonatokra szerelt áramszedőkkel.

2.3.   Ellenőrzés-irányítás és jelzés

2.3.1.   Biztonság

Az ellenőrző-irányító és jelzőrendszereknek és eljárásoknak lehetővé kell tenniük, hogy a vonatok olyan biztonsági szinten közlekedjenek, amely megfelel a hálózatra vonatkozóan kitűzött céloknak. Az ellenőrző-irányító és jelzőrendszereknek korlátozott üzemmód esetében is biztosítaniuk kell a közlekedni engedélyezett vonatok biztonságos áthaladását.

2.3.2.   Műszaki összeegyeztethetőség

Az összeegyeztethető ellenőrző-irányító és jelzőrendszerek elfogadása után gyártott vagy kifejlesztett minden új infrastrukturális elemet és gördülőállományt ezekhez a rendszerekhez kell igazítani.

A vonatok vezetőállásában üzembe helyezett ellenőrző-irányító és jelzőberendezéseknek a vasúti rendszer teljes hálózatán lehetővé kell tenniük a meghatározott feltételek melletti folyamatos működést.

2.4.   Gördülőállomány

2.4.1.   Biztonság

A járművek, illetve a köztük levő kapcsolóelemek szerkezetét úgy kell megtervezni, hogy ütközés vagy kisiklás esetén védjék az utasokat és a vezetőfülkét.

Az elektromos berendezések nem veszélyeztethetik az ellenőrző-irányító és jelzőrendszerek biztonságát és működését.

A fékezési technikáknak és a kifejtett nyomásnak összeegyeztethetőnek kell lenniük a pálya, az építmények és a jelzőrendszerek konstrukciójával.

Megfelelő intézkedéseket kell hozni a feszültség alatt levő rendszerelemekhez való hozzáférés megakadályozására, a személyi biztonság védelme érdekében.

Rendelkezésre kell állniuk olyan eszközöknek, amelyek veszély esetén lehetővé teszik az utasok számára, hogy értesítsék a vasúti járművezetőt és a kísérőszemélyzetet.

Biztosítani kell a vonatra fel- és leszálló utasok biztonságát. A peronajtókat az utazók biztonságát garantáló záró- és nyitórendszerrel kell ellátni.

Gondoskodni kell vészkijáratokról és azok jelzéséről.

Megfelelő rendelkezéseket kell hozni a nagyon hosszú alagutak sajátos biztonsági feltételeinek figyelembevétele érdekében.

A vonatok fedélzetén kötelező a megfelelő fényerejű és működési idejű vészvilágítási rendszer.

A vonatokat fel kell szerelni kihangosító rendszerrel, amely lehetővé teszi, hogy az utazószemélyzet tájékoztathassa az utasokat.

Az utasok részére mind az állomásokon, mind pedig a vonatokon könnyen érthető és teljes körű tájékoztatást kell nyújtani a rájuk vonatkozó szabályokról.

2.4.2.   Megbízhatóság és rendelkezésre állás

A létfontosságú berendezések: a futó-, vontató-, fékberendezések és az ellenőrző-irányító rendszer tervezésének lehetővé kell tennie, hogy a vonat különleges korlátozó feltételek esetén is folytathassa útját, a működőképes berendezések károsítása nélkül.

2.4.3.   Műszaki összeegyeztethetőség

Az elektromos berendezéseknek összeegyeztethetőnek kell lenniük az ellenőrző-irányító és jelzőrendszerek működésével.

Elektromos vontatás esetén az áramszedők tulajdonságainak olyanoknak kell lenniük, hogy lehetővé tegyék a vasúti rendszer energiaellátási rendszerét használó közlekedést.

A gördülőállomány jellemzőinek olyanoknak kell lenniük, hogy lehetővé tegyék az azokon a vonalakon történő közlekedést, amelyeken tervezik az üzemeltetésüket, az éghajlati viszonyok figyelembevételével.

2.4.4.   Ellenőrzések

A szerelvényeket regisztráló készülékkel kell felszerelni. A készülék által gyűjtött adatokat és az információ feldolgozását harmonizálni kell.

2.4.5.   Akadálymentesítés

A gördülőállomány-alrendszer mindenki számára hozzáférhető részeinek az 1.6. ponttal összhangban hozzáférhetőknek kell lenniük a fogyatékossággal élő és a csökkent mozgásképességű személyek számára.

2.5.   Karbantartás

2.5.1.   Egészség és biztonság

A központokban alkalmazott műszaki berendezéseknek és eljárásoknak garantálniuk kell az alrendszer biztonságos működtetését, és nem jelenthetnek veszélyt egészségügyi és biztonsági szempontból.

2.5.2.   Környezetvédelem

A karbantartási központokban alkalmazott műszaki berendezések és eljárások nem léphetik túl a környezet szempontjából engedélyezett szennyezési szintet.

2.5.3.   Műszaki összeegyeztethetőség

A gördülőállomány karbantartási berendezéseinek lehetővé kell tenniük biztonsági és egészségvédelmi, valamint kényelemre irányuló műveletek elvégzését mindazon állományon, amelyhez tervezték őket.

2.6.   Forgalomüzemeltetés és -irányítás

2.6.1.   Biztonság

A hálózatüzemeltetési szabályokat, valamint a vasúti járművezetők és az utazószemélyzet képesítését, illetve az irányító központok személyzetének képesítését oly módon kell összehangolni, hogy biztosítható legyen a biztonságos üzemeltetés, tekintetbe véve a határátlépéssel járó és a belföldi szolgáltatások követelményeinek eltéréseit.

A magas biztonsági szintet a rendszeres karbantartási tevékenységek, a karbantartási és irányítási központok személyzetének képzése és képesítése, valamint az érintett üzemeltetők által az irányítási és karbantartási központokban bevezetett minőségbiztosítási rendszer útján kell elérni.

2.6.2.   Megbízhatóság és rendelkezésre állás

A magas megbízhatósági és rendelkezésre állási szintet a rendszeres karbantartási tevékenységek, a karbantartási és irányítási központok személyzetének képzése és képesítése, valamint az érintett üzemeltetők által az irányítási és karbantartási központokban bevezetett minőségbiztosítási rendszer útján kell elérni.

2.6.3.   Műszaki összeegyeztethetőség

A hálózatüzemeltetési szabályokat, valamint a vasúti járművezetők és az utazószemélyzet, illetve a forgalomirányítók képesítését oly módon kell összehangolni, hogy biztosítható legyen a vasúti rendszer hatékony üzemeltetése, tekintetbe véve a határátlépéssel járó és a belföldi szolgáltatások követelményeinek eltéréseit.

2.6.4.   Akadálymentesítés

Megfelelő intézkedésekkel gondoskodni kell arról, hogy az üzemeltetési szabályok előírják azokat a szükséges funkciókat, amelyekkel a fogyatékossággal élő és a csökkent mozgásképességű személyek részére biztosítható a hozzáférés.

2.7.   Telematikai alkalmazások személyszállítási és árufuvarozási szolgáltatásokhoz

2.7.1.   Műszaki összeegyeztethetőség

A telematikai alkalmazásokra vonatkozó alapvető követelmények garantálják a szolgáltatások minőségének egy minimális szintjét az utasok és árufuvarozók részére, különösen a műszaki összeegyeztethetőség tekintetében.

Lépéseket kell tenni a következők biztosítása érdekében:

| — | az adatbázisok, szoftverek és adatátviteli jegyzőkönyvek fejlesztését úgy kell megoldani, hogy az lehetővé tegye a maximális adatcserét a különböző alkalmazások és üzemeltetők között, kivéve a bizalmas kereskedelmi adatok kezelését, |
| --- | --- |

—

az adatbázisok, szoftverek és adatátviteli jegyzőkönyvek fejlesztését úgy kell megoldani, hogy az lehetővé tegye a maximális adatcserét a különböző alkalmazások és üzemeltetők között, kivéve a bizalmas kereskedelmi adatok kezelését,

| — | az információk könnyen hozzáférhetőek legyenek a felhasználók számára. |
| --- | --- |

—

az információk könnyen hozzáférhetőek legyenek a felhasználók számára.

2.7.2.   Megbízhatóság és rendelkezésre állás

Az adatbázisok, szoftverek és adatátviteli jegyzőkönyvek használati, kezelési, aktualizálási és karbantartási módjának biztosítania kell a rendszerek hatékonyságát és a szolgáltatás minőségét.

2.7.3.   Egészség

Az adott rendszerek és felhasználók közötti kapcsolódási pontoknak meg kell felelniük a minimális ergonómiai és egészségvédelmi előírásoknak.

2.7.4.   Biztonság

Garantálni kell az adatok megfelelő integritását és megbízhatóságát a biztonsággal kapcsolatos információk tárolása és továbbítása során.

2.7.5.   Akadálymentesítés

Megfelelő intézkedésekkel gondoskodni kell arról, hogy a „telematikai alkalmazások személyszállítási szolgáltatásokhoz” alrendszer részei rendelkezzenek azokkal a funkciókkal, amelyekkel a fogyatékossággal élő és a csökkent mozgásképességű személyek számára biztosítható a hozzáférés.

---

IV. MELLÉKLET

ALRENDSZEREK EK–HITELESÍTÉSI ELJÁRÁSA

1.   ÁLTALÁNOS ALAPELVEK

Az EK-hitelesítés egy, a 15. cikk értelmében vett, a kérelmező által végrehajtott eljárás, amely célja annak bizonyítása, hogy az adott alrendszer megfelel az uniós jog vonatkozó rendelkezéseiben és a vonatkozó nemzeti szabályokban foglalt követelményeknek, és az alrendszer üzembe helyezése engedélyezhető.

2.   BEJELENTETT SZERVEZETEK ÁLTAL KIÁLLÍTOTT HITELESÍTÉSI TANÚSÍTVÁNY

2.1.   Bevezetés

Ezen irányelv alkalmazásában az ÁME-kre való hivatkozás alapján történő hitelesítés az az eljárás, melynek során egy bejelentett szervezet ellenőrzi és tanúsítja, hogy az alrendszer megfelel a vonatkozó átjárhatósági műszaki előírásoknak (ÁME).

Ez nem érinti az ajánlatkérő vagy a kérelmező azon kötelezettségét, hogy megfeleljen a vonatkozó uniós jogi aktusoknak és az értékelő szervezetek által más szabályok értelmében elvégzendő ellenőrzéseknek.

2.2.   Közbenső hitelesítési nyilatkozat (ISV)

2.2.1.   Alapelvek

A kérelmező kérésére a hitelesítés elvégezhető csupán egy alrendszer részeire, vagy korlátozható a hitelesítési eljárás bizonyos szakaszaira. Ebben az esetben a hitelesítés eredményeit egy, a kérelmező által kiválasztott bejelentett szervezet által kiállított közbenső hitelesítési nyilatkozatban (a továbbiakban: ISV) lehet rögzíteni.

A közbenső hitelesítési nyilatkozatban hivatkozni kell azokra az ÁME-kre, amelyek alapján a megfelelőséget értékelték.

2.2.2.   Az alrendszer részei

A kérelmező az alrendszer bármely, általa meghatározott különálló részére kérhet ISV-t. Minden részt ellenőrizni kell minden szakaszban, a 2.2.3. pontban leírtak szerint.

2.2.3.   A hitelesítési eljárás szakaszai

Az alrendszeren vagy az alrendszer bizonyos részein a következő szakaszok mindegyikében ellenőrzést kell végrehajtani:

| a) | általános tervezés, |
| --- | --- |

a)

általános tervezés,

| b) | előállítás: kiépítés, ezen belül különösen az építőmérnöki tevékenységek, a gyártás, a rendszerelemek összeszerelése és az általános beállítások, |
| --- | --- |

b)

előállítás: kiépítés, ezen belül különösen az építőmérnöki tevékenységek, a gyártás, a rendszerelemek összeszerelése és az általános beállítások,

| c) | végső tesztelés. |
| --- | --- |

c)

végső tesztelés.

A kérelmező a tervezési szakaszban (a típusvizsgálatokat is ideértve) és az előállítási szakaszban kérhet ISV-t az egész alrendszerre, vagy bármely, általa meghatározott különálló részre (lásd a 2.2.2. pontot).

2.3.   Hitelesítési tanúsítvány

2.3.1.   A hitelesítésért felelős bejelentett szervezeteknek értékelniük kell az alrendszer tervezését, előállítását és végső tesztelését, valamint ki kell állítaniuk a kérelmező számára a hitelesítési tanúsítványt, aki kiállítja az EK-hitelesítési nyilatkozatot. A hitelesítési tanúsítványban hivatkozásnak kell szerepelnie azokra az ÁME-kre, amelyek alapján a megfelelőséget értékelték.

Amennyiben nem vizsgálták egy alrendszer minden vonatkozó ÁME-nek való megfelelését (pl. eltérés, ÁME-k korszerűsítés vagy felújítás céljából történő részleges alkalmazása, ÁME-ben meghatározott átmeneti időszak vagy különleges eset esetén), a hitelesítési tanúsítványnak pontos hivatkozást kell tartalmaznia azon ÁME-kre vagy részeikre, amelyek tekintetében a bejelentett szervezet a hitelesítési eljárás során nem vizsgálta a megfelelést.

2.3.2.   Amennyiben ISV-t állítottak ki, az alrendszer hitelesítéséért felelős bejelentett szervezetnek figyelembe kell vennie ezeket az ISV-ket, és a hitelesítési tanúsítványának kiállítása előtt:

| a) | ellenőriznie kell, hogy az ISV-k pontosan kiterjednek-e a vonatkozó ÁME-követelményekre, |
| --- | --- |

a)

ellenőriznie kell, hogy az ISV-k pontosan kiterjednek-e a vonatkozó ÁME-követelményekre,

| b) | ellenőriznie kell az ISV-k által nem lefedett területeket, valamint |
| --- | --- |

b)

ellenőriznie kell az ISV-k által nem lefedett területeket, valamint

| c) | ellenőriznie kell a teljes alrendszer végső tesztelését. |
| --- | --- |

c)

ellenőriznie kell a teljes alrendszer végső tesztelését.

2.3.3.   Egy hitelesítési tanúsítvánnyal már rendelkező alrendszer módosítása esetén a bejelentett szervezet csak a releváns és szükséges vizsgálatokat és teszteket végezheti el – vagyis az értékelés csak az alrendszer módosított részeire, illetve azoknak az alrendszer nem módosított részeihez való interfészeire terjedhet ki.

2.3.4   Minden, egy alrendszer hitelesítésében részt vevő bejelentett szervezetnek a 15. cikk (4) bekezdése szerint dokumentációt kell készítenie a tevékenységi köréről.

2.4.   Az EK-hitelesítési nyilatkozatot kísérő műszaki dokumentáció

Az EK-hitelesítési nyilatkozatot kísérő műszaki dokumentációt a kérelmezőnek kell összeállítania, és annak tartalmaznia kell a következőket:

| a) | a tervezéshez kapcsolódó műszaki jellemzők, ezen belül az érintett alrendszerre vonatkozó általános és részletes kivitelezési tervrajzok, elektromos kapcsolási rajzok és a hidraulikus rendszer rajzai, vezérlőáramköri ábrák, az adatkezelő és automatikus rendszerek leírása olyan részletességgel, ami elegendő a végrehajtott megfelelőség-ellenőrzés dokumentálására, üzemeltetési és karbantartási dokumentáció stb.; |
| --- | --- |

a)

a tervezéshez kapcsolódó műszaki jellemzők, ezen belül az érintett alrendszerre vonatkozó általános és részletes kivitelezési tervrajzok, elektromos kapcsolási rajzok és a hidraulikus rendszer rajzai, vezérlőáramköri ábrák, az adatkezelő és automatikus rendszerek leírása olyan részletességgel, ami elegendő a végrehajtott megfelelőség-ellenőrzés dokumentálására, üzemeltetési és karbantartási dokumentáció stb.;

| b) | a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő, az alrendszerbe beépített rendszerelemek listája, a 4. cikk (3) bekezdésének d) pontja szerint; |
| --- | --- |

b)

a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő, az alrendszerbe beépített rendszerelemek listája, a 4. cikk (3) bekezdésének d) pontja szerint;

| c) | az alrendszer hitelesítésében részt vevő egyes bejelentett szervezetek által összeállított, a 15. cikk (4) bekezdésében említett dokumentációk, amelyeknek a következőket kell tartalmazniuk:






  — | az EK-hitelesítési nyilatkozatok, valamint adott esetben a 4. cikk (3) bekezdésének d) pontjában említett, a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemekhez kiállított EK-alkalmazhatósági nyilatkozatok másolatai, csatolva hozzájuk adott esetben a vonatkozó számítási feljegyzéseket és a közös műszaki előírások alapján a bejelentett szervezetek által elvégzett próbákról és vizsgálatokról felvett jegyzőkönyvek másolatát, |
| --- | --- | --- |

c)

az alrendszer hitelesítésében részt vevő egyes bejelentett szervezetek által összeállított, a 15. cikk (4) bekezdésében említett dokumentációk, amelyeknek a következőket kell tartalmazniuk:

—

az EK-hitelesítési nyilatkozatok, valamint adott esetben a 4. cikk (3) bekezdésének d) pontjában említett, a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemekhez kiállított EK-alkalmazhatósági nyilatkozatok másolatai, csatolva hozzájuk adott esetben a vonatkozó számítási feljegyzéseket és a közös műszaki előírások alapján a bejelentett szervezetek által elvégzett próbákról és vizsgálatokról felvett jegyzőkönyvek másolatát,

| — | ha rendelkezésre áll, a hitelesítési tanúsítványt kísérő ISV, ideértve az ISV érvényességét illetően a bejelentett szervezet által végzett ellenőrzés eredményét is, |
| --- | --- |

—

ha rendelkezésre áll, a hitelesítési tanúsítványt kísérő ISV, ideértve az ISV érvényességét illetően a bejelentett szervezet által végzett ellenőrzés eredményét is,

| — | a hitelesítésért felelős bejelentett szervezet által ellenjegyzett, a megfelelő számítási feljegyzésekkel kísért hitelesítési tanúsítvány, amely igazolja, hogy az alrendszer megfelel a vonatkozó ÁME-k előírásainak, és tartalmazza az esetleges, a tevékenységek végrehajtása során észrevételezett és vissza nem vont fenntartásokat; a hitelesítési tanúsítványhoz csatolni kell az ugyanezen szervezet által a 2.5.2. és 2.5.3. pontokban meghatározottak szerinti feladatainak ellátása során készített ellenőrzési, illetve vizsgálati jelentéseket is, |
| --- | --- |

—

a hitelesítésért felelős bejelentett szervezet által ellenjegyzett, a megfelelő számítási feljegyzésekkel kísért hitelesítési tanúsítvány, amely igazolja, hogy az alrendszer megfelel a vonatkozó ÁME-k előírásainak, és tartalmazza az esetleges, a tevékenységek végrehajtása során észrevételezett és vissza nem vont fenntartásokat; a hitelesítési tanúsítványhoz csatolni kell az ugyanezen szervezet által a 2.5.2. és 2.5.3. pontokban meghatározottak szerinti feladatainak ellátása során készített ellenőrzési, illetve vizsgálati jelentéseket is,

| d) | egyéb uniós jogi aktusokkal összhangban kiállított hitelesítési tanúsítványok, |
| --- | --- |

d)

egyéb uniós jogi aktusokkal összhangban kiállított hitelesítési tanúsítványok,

| e) | amennyiben a 18. cikk (4) bekezdésének c) pontja és a 21. cikk (3) bekezdésének c) pontja szerint ellenőrizni kell a biztonságos integrációt, a vonatkozó műszaki dokumentációhoz csatolni kell a 2004/49/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (1) 6. cikkének (3) bekezdésében említett, a kockázatértékelésre vonatkozó közös biztonsági módszerekről (KBM-ekről) szóló vizsgálati jelentés(eke)t. |
| --- | --- |

e)

amennyiben a 18. cikk (4) bekezdésének c) pontja és a 21. cikk (3) bekezdésének c) pontja szerint ellenőrizni kell a biztonságos integrációt, a vonatkozó műszaki dokumentációhoz csatolni kell a 2004/49/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (1) 6. cikkének (3) bekezdésében említett, a kockázatértékelésre vonatkozó közös biztonsági módszerekről (KBM-ekről) szóló vizsgálati jelentés(eke)t.

2.5.   Bejelentett szervezetek általi felügyelet

2.5.1.   A gyártás ellenőrzéséért felelős bejelentett szervezetnek állandó hozzáférést kell biztosítani minden építési területhez, gyártóüzemhez, raktárterülethez, az esetleges előgyártási műhelyekhez vagy kísérleti berendezésekhez, illetve általánosságban minden olyan helyiséghez, amely esetében a feladatának végrehajtásához ezt szükségesnek ítéli. A kérelmező köteles benyújtani a bejelentett szervezetnek az összes ehhez szükséges dokumentumot, és elsősorban az alrendszerre vonatkozó kivitelezési terveket és műszaki dokumentációt.

2.5.2.   A vonatkozó ÁME-knek való megfelelés megerősítése érdekében a megvalósítás ellenőrzéséért felelős bejelentett szervezet köteles rendszeresen vizsgálatot végezni. Erről vizsgálati jelentést kell benyújtania a kivitelezésért felelős személyek részére. A szervezetnek az építési műveletek bizonyos szakaszainál jelen kell lennie.

2.5.3.   Ezenkívül a bejelentett szervezet előzetes bejelentés nélkül is felkeresheti a munkaterületet vagy a gyártóüzemeket. Az ilyen látogatások idején a bejelentett szervezet teljes vagy részleges vizsgálatot végezhet. A kivitelezés felelősei felé ellenőrzési, illetve az esettől függően vizsgálati jelentést kell benyújtania.

2.5.4.   A bejelentett szervezetnek nyomon kell tudnia követni azokat az alrendszereket, amelyekre kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemet szereltek fel, annak vizsgálata céljából – amennyiben a vonatkozó ÁME így rendelkezik –, hogy az alrendszer alkalmas-e a tervezett vasúti környezetben történő használatra.

2.6.   Dokumentáció benyújtása

Az EK-hitelesítési nyilatkozatot kísérő műszaki dokumentáció egy példányát a kérelmező az alrendszer teljes élettartama alatt köteles megőrizni. A dokumentációt kérésre bármely tagállam vagy az Ügynökség részére el kell juttatni.

Az üzembehelyezési engedély iránti kérelemhez benyújtott dokumentációt azon hatósághoz kell benyújtani, amelynél az engedélyezést kérik. A nemzeti biztonsági hatóság vagy az Ügynökség kérheti, hogy az engedéllyel együtt benyújtott dokumentumok egyes részeit lefordítsák a saját nyelvére.

2.7.   Közzététel

Minden bejelentett szervezet köteles rendszeresen közzétenni a következőkre vonatkozó releváns információkat:

| a) | a hitelesítés és ISV iránti beérkezett kérelmek, |
| --- | --- |

a)

a hitelesítés és ISV iránti beérkezett kérelmek,

| b) | a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemekre vonatkozó megfelelőségi vagy alkalmazhatósági értékelés iránti kérelmek, |
| --- | --- |

b)

a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemekre vonatkozó megfelelőségi vagy alkalmazhatósági értékelés iránti kérelmek,

| c) | a kiállított vagy elutasított ISV, |
| --- | --- |

c)

a kiállított vagy elutasított ISV,

| d) | a kiállított vagy elutasított hitelesítési tanúsítványok és EK-alkalmazhatósági tanúsítványok, |
| --- | --- |

d)

a kiállított vagy elutasított hitelesítési tanúsítványok és EK-alkalmazhatósági tanúsítványok,

| e) | a kiállított vagy elutasított hitelesítési tanúsítványok. |
| --- | --- |

e)

a kiállított vagy elutasított hitelesítési tanúsítványok.

2.8.   Nyelv

Az EK-hitelesítési eljárással kapcsolatos dokumentációkat és levelezést annak a tagállamnak valamely hivatalos, az Unió hivatalos nyelvei között szereplő nyelvén kell elkészíteni, illetve folytatni, ahol a kérelmező letelepedett, vagy pedig az Uniónak a kérelmező által elfogadott valamelyik hivatalos nyelvén.

3.   KIJELÖLT SZERVEZET ÁLTAL KIÁLLÍTOTT HITELESÍTÉSI TANÚSÍTVÁNY

3.1.   Bevezetés

Abban az esetben, ha nemzeti szabályok alkalmazandók, a hitelesítésnek magában kell foglalnia egy olyan eljárást, melynek során a 15. cikk (8) bekezdése szerint kijelölt szervezet (a továbbiakban: a kijelölt szervezet) ellenőrzi és tanúsítja, hogy az alrendszer minden olyan tagállamra vonatkozóan, ahol az alrendszer üzembe helyezését engedélyezni szándékoznak, megfelel a 14. cikkel összhangban bejelentett nemzeti szabályoknak.

3.2.   Hitelesítési tanúsítvány

A kijelölt szervezetnek el kell készítenie a kérelmezőnek szánt hitelesítési tanúsítványt.

A tanúsítványnak pontos hivatkozást kell tartalmaznia azon nemzeti szabályokra, amelyek megfelelését a kijelölt szervezet a hitelesítési eljárás során megvizsgálta.

Amennyiben a nemzeti szabályok egy járművet alkotó alrendszerekre vonatkoznak, a kijelölt szervezetnek két részre kell osztania a tanúsítványt: az egyik rész a jármű és a vonatkozó hálózat közötti műszaki kompatibilitáshoz szigorúan kapcsolódó nemzeti szabályokra való hivatkozásokat tartalmazza, a másik pedig az összes többi nemzeti szabályt.

3.3.   Dokumentáció

A nemzeti szabályok esetén követendő hitelesítési eljárás tanúsítványát kísérő, a kijelölt szervezet által elkészített dokumentációnak a 2.4. pontban említett, az EK-hitelesítési nyilatkozatot kísérő műszaki dokumentáció részét kell képeznie, és tartalmaznia kell az alrendszer ezen nemzeti szabályoknak való megfelelésének értékelésére vonatkozó műszaki adatokat.

3.4.   Nyelv

Az EK-hitelesítési eljárással kapcsolatos dokumentációkat és levelezést annak a tagállamnak valamely hivatalos, az Unió hivatalos nyelvei között szereplő nyelvén kell elkészíteni, illetve folytatni, ahol a kérelmező letelepedett, vagy pedig az Uniónak a kérelmező által elfogadott valamelyik hivatalos nyelvén.

4.   ALRENDSZEREK RÉSZEINEK HITELESÍTÉSE A 15. CIKK (7) BEKEZDÉSÉVEL ÖSSZHANGBAN

Ha egy alrendszer bizonyos részeire vonatkozóan hitelesítési tanúsítvány kerül kiállításra, e melléklet rendelkezései értelemszerűen alkalmazandók ezekre a részekre.

---

(1)  Az Európai Parlament és a Tanács 2004. április 29-i 2004/49/EK irányelve a közösségi vasutak biztonságáról, valamint a vasúttársaságok engedélyezéséről szóló 95/18/EK tanácsi irányelv és a vasúti infrastruktúrakapacitás elosztásáról, továbbá a vasúti infrastruktúra használati díjának felszámításáról és a biztonsági tanúsítványról szóló 2001/14/EK irányelv módosításáról (vasútbiztonsági irányelv) (HL L 164., 2004.4.30., 44. o.).

---

V. MELLÉKLET

A. RÉSZ

A hatályon kívül helyezett irányelvek és egymást követő módosításaik jegyzéke

(az 58. cikkben említettek szerint)

| 2008/57/EK irányelv | (HL L 191., 2008.7.18., 1. o.) |
| --- | --- |
| 2009/131/EK irányelv | (HL L 273., 2009.10.17., 12. o.) |
| 2011/18/EU irányelv | (HL L 57., 2011.3.2., 21. o.) |

2008/57/EK irányelv

(HL L 191., 2008.7.18., 1. o.)

2009/131/EK irányelv

(HL L 273., 2009.10.17., 12. o.)

2011/18/EU irányelv

(HL L 57., 2011.3.2., 21. o.)

B. RÉSZ

A nemzeti jogba való átültetésre vonatkozó határidők

(az 57. cikkben említettek szerint)

| Irányelv | Az átültetés határideje |
| --- | --- |
| 2008/57/EK irányelv | 2010. július 19. |
| 2009/131/EK irányelv | 2010. július 19. |
| 2011/18/EU irányelv | 2011. december 31. |

Irányelv

Az átültetés határideje

2008/57/EK irányelv

2010. július 19.

2009/131/EK irányelv

2010. július 19.

2011/18/EU irányelv

2011. december 31.

---

VI. MELLÉKLET

Megfelelési táblázat

| 2008/57/EK irányelv | Ezen irányelv |
| --- | --- |
| 1. cikk | 1. cikk |
| 2. cikk, a)–z) pont | 2. cikk, (1)–(5), (7)–(17) és (19)–(28) bekezdés |
| – | 2. cikk, (6), (18) és (29)–(45) bekezdés |
| 3. cikk | – |
| 4. cikk | 3. cikk |
| 5. cikk, (1)–(3) bekezdés, g) pont | 4. cikk, (1)–(3) bekezdés, g) pont |
| – | 4. cikk, (3) bekezdés, h) és i) pont |
| 5. cikk, (4)–(8) bekezdés | 4. cikk, (4)–(8) bekezdés |
| 6. cikk | 5. cikk |
| 7. cikk | 6. cikk |
| 8. cikk | – |
| 9. cikk | 7. cikk |
| 10. cikk | 8. cikk |
| 11. cikk | 9. cikk |
| 12. cikk | – |
| 13. cikk | 10. cikk |
| 14. cikk | 11. cikk |
| 15. cikk, (1) bekezdés | 18. cikk, (2) bekezdés |
| 15. cikk, (2) és (3) bekezdés | – |
| 16. cikk | 12. cikk |
| 17. cikk | 13. és 14. cikk |
| 18. cikk | 15. cikk |
| 19. cikk | 16. cikk |
| – | 17. cikk |
| – | 18. cikk (kivéve annak (3) bekezdését) |
| – | 19.,20., 21., 22. és 23. cikk |
| 20. cikk | – |
| 21. cikk | – |
| 22–25. cikk | – |
| 26. cikk | 24. cikk |
| 27. cikk | 14. cikk, (10) bekezdés |
| – | 26. cikk |
| 28. cikk és VIII. melléklet | 27–44. cikk |
| – | 45. cikk |
| 29. cikk | 51. cikk |
| 30. és 31. cikk | – |
| 32. cikk | 46. cikk |
| 33. cikk | 47. cikk, (3), (4), (6) és (7) bekezdés |
| – | 47. cikk, (1), (2) és (5) bekezdés |
| 34. cikk | 48. cikk |
| 35. cikk | 49. cikk |
| 36. cikk | – |
| – | 50. cikk |
| 37. cikk | 52. cikk |
| 38. cikk | 57. cikk |
| 39. cikk | 53. cikk |
| – | 54. és 55. cikk |
| – | 56. cikk |
| 40. cikk | 58. cikk |
| 41. cikk | 59. cikk |
| 42. cikk | 60. cikk |
| I–III. melléklet | I–III. melléklet |
| IV. melléklet | 9. cikk, (2) bekezdés |
| V. melléklet | 15. cikk, (9) bekezdés |
| VI. melléklet | IV. melléklet |
| VII. melléklet | 14. cikk, (10) bekezdés |
| VIII. melléklet | 30., 31. és 32. cikk |
| IX. melléklet | 7. cikk, (5) bekezdés |
| X. melléklet | V. melléklet |
| XI. melléklet | VI. melléklet |

2008/57/EK irányelv

Ezen irányelv

1. cikk

1. cikk

2. cikk, a)–z) pont

2. cikk, (1)–(5), (7)–(17) és (19)–(28) bekezdés

–

2. cikk, (6), (18) és (29)–(45) bekezdés

3. cikk

–

4. cikk

3. cikk

5. cikk, (1)–(3) bekezdés, g) pont

4. cikk, (1)–(3) bekezdés, g) pont

–

4. cikk, (3) bekezdés, h) és i) pont

5. cikk, (4)–(8) bekezdés

4. cikk, (4)–(8) bekezdés

6. cikk

5. cikk

7. cikk

6. cikk

8. cikk

–

9. cikk

7. cikk

10. cikk

8. cikk

11. cikk

9. cikk

12. cikk

–

13. cikk

10. cikk

14. cikk

11. cikk

15. cikk, (1) bekezdés

18. cikk, (2) bekezdés

15. cikk, (2) és (3) bekezdés

–

16. cikk

12. cikk

17. cikk

13. és 14. cikk

18. cikk

15. cikk

19. cikk

16. cikk

–

17. cikk

–

18. cikk (kivéve annak (3) bekezdését)

–

19.,20., 21., 22. és 23. cikk

20. cikk

–

21. cikk

–

22–25. cikk

–

26. cikk

24. cikk

27. cikk

14. cikk, (10) bekezdés

–

26. cikk

28. cikk és VIII. melléklet

27–44. cikk

–

45. cikk

29. cikk

51. cikk

30. és 31. cikk

–

32. cikk

46. cikk

33. cikk

47. cikk, (3), (4), (6) és (7) bekezdés

–

47. cikk, (1), (2) és (5) bekezdés

34. cikk

48. cikk

35. cikk

49. cikk

36. cikk

–

–

50. cikk

37. cikk

52. cikk

38. cikk

57. cikk

39. cikk

53. cikk

–

54. és 55. cikk

–

56. cikk

40. cikk

58. cikk

41. cikk

59. cikk

42. cikk

60. cikk

I–III. melléklet

I–III. melléklet

IV. melléklet

9. cikk, (2) bekezdés

V. melléklet

15. cikk, (9) bekezdés

VI. melléklet

IV. melléklet

VII. melléklet

14. cikk, (10) bekezdés

VIII. melléklet

30., 31. és 32. cikk

IX. melléklet

7. cikk, (5) bekezdés

X. melléklet

V. melléklet

XI. melléklet

VI. melléklet

---

A Bizottság nyilatkozata a magyarázó dokumentumokról

A Bizottság emlékeztet arra, hogy az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság 2011. október 27-i együttes politikai nyilatkozatában a magyarázó dokumentumok kapcsán kijelentette, hogy a tagállamoknak egyértelmű és pontos információkat kell szolgáltatniuk a Bizottságnak az irányelvek tagállami átültetéséről, megkönnyítve ezáltal a Bizottság számára az uniós jog alkalmazásának felügyeletét. Jelen esetben e célból célszerű lett volna magyarázó dokumentumokat alkalmazni. A Bizottság sajnálatosnak tartja, hogy a végleges szöveg nem tartalmaz erre vonatkozó előírásokat.

---

| 2016.5.26. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 138/102 |
| --- | --- | --- | --- |

2016.5.26.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 138/102

---

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS (EU) 2016/798 IRÁNYELVE

(2016. május 11.)

a vasútbiztonságról

(átdolgozás)

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 91. cikke (1) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezete a nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére (2),

rendes jogalkotási eljárás keretében (3),

mivel:

| (1) | A 2004/49/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet (4) jelentősen módosították. Mivel további módosítások szükségesek, az irányelvet az áttekinthetőség érdekében át kell dolgozni. |
| --- | --- |

(1)

A 2004/49/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet (4) jelentősen módosították. Mivel további módosítások szükségesek, az irányelvet az áttekinthetőség érdekében át kell dolgozni.

| (2) | A 2004/49/EK irányelv – a biztonsági szabályok tartalmának, a vasúti társaságok biztonsági tanúsításának a biztonsági hatóságok feladatainak és szerepének, továbbá a balesetek kivizsgálásának összehangolása révén – közös szabályozási keretet hozott létre a vasútbiztonság vonatkozásában. Az egységes európai vasúti térség továbbfejlesztésére irányuló erőfeszítésekhez azonban a 2004/49/EK irányelv alapos felülvizsgálatára van szükség. |
| --- | --- |

(2)

A 2004/49/EK irányelv – a biztonsági szabályok tartalmának, a vasúti társaságok biztonsági tanúsításának a biztonsági hatóságok feladatainak és szerepének, továbbá a balesetek kivizsgálásának összehangolása révén – közös szabályozási keretet hozott létre a vasútbiztonság vonatkozásában. Az egységes európai vasúti térség továbbfejlesztésére irányuló erőfeszítésekhez azonban a 2004/49/EK irányelv alapos felülvizsgálatára van szükség.

| (3) | Számos tagállamban a metrókra, a villamosokra, valamint az egyéb, könnyű vasúti rendszerekre helyi műszaki követelmények vonatkoznak, és nem tartoznak az (EU) 2016/797 (5) európai parlamenti és tanácsi irányelv hatálya alá. Az ezen irányelv és az (EU) 2016/797 irányelv végrehajtásának elősegítése érdekében mindkét irányelv hatálya azonos kell, hogy legyen. Következésképpen ezen irányelv hatálya nem terjedhet ki az említett helyi vasúti rendszerekre. |
| --- | --- |

(3)

Számos tagállamban a metrókra, a villamosokra, valamint az egyéb, könnyű vasúti rendszerekre helyi műszaki követelmények vonatkoznak, és nem tartoznak az (EU) 2016/797 (5) európai parlamenti és tanácsi irányelv hatálya alá. Az ezen irányelv és az (EU) 2016/797 irányelv végrehajtásának elősegítése érdekében mindkét irányelv hatálya azonos kell, hogy legyen. Következésképpen ezen irányelv hatálya nem terjedhet ki az említett helyi vasúti rendszerekre.

| (4) | Amennyiben az ezen irányelvben említett egyes elképzelések hasznosan alkalmazhatók a metró és az egyéb helyi rendszerek esetében, a tagállamok – ezen irányelv hatályát nem érintve – dönthetnek úgy, hogy az ezen irányelvben szereplő egyes, általuk megfelelőnek ítélt rendelkezéseket alkalmaznak. Az ilyen esetekben lehetővé kell tenni, hogy a tagállamok mentesüljenek az olyan kötelezettségek alkalmazása alól, mint például a nemzeti szabályokról küldött értesítés és beszámolók készítése. |
| --- | --- |

(4)

Amennyiben az ezen irányelvben említett egyes elképzelések hasznosan alkalmazhatók a metró és az egyéb helyi rendszerek esetében, a tagállamok – ezen irányelv hatályát nem érintve – dönthetnek úgy, hogy az ezen irányelvben szereplő egyes, általuk megfelelőnek ítélt rendelkezéseket alkalmaznak. Az ilyen esetekben lehetővé kell tenni, hogy a tagállamok mentesüljenek az olyan kötelezettségek alkalmazása alól, mint például a nemzeti szabályokról küldött értesítés és beszámolók készítése.

| (5) | Az uniós vasúti rendszert általában magas szintű biztonság jellemzi, különösen a közúti közlekedéshez képest. Általánosan fenn kell tartani a vasútbiztonságot, és amennyiben kivitelezhető – a műszaki és a tudományos fejlődés, valamint az uniós és a nemzetközi jog változásának figyelembevételével – azt folyamatosan javítani kell. Prioritást kell biztosítani a balesetek megelőzésének. Ezenkívül figyelembe kell venni az emberi tényezők hatását is. |
| --- | --- |

(5)

Az uniós vasúti rendszert általában magas szintű biztonság jellemzi, különösen a közúti közlekedéshez képest. Általánosan fenn kell tartani a vasútbiztonságot, és amennyiben kivitelezhető – a műszaki és a tudományos fejlődés, valamint az uniós és a nemzetközi jog változásának figyelembevételével – azt folyamatosan javítani kell. Prioritást kell biztosítani a balesetek megelőzésének. Ezenkívül figyelembe kell venni az emberi tényezők hatását is.

| (6) | Amennyiben valamelyik tagállam magasabb biztonsági szintet határoz meg, gondoskodnia kell arról, hogy az elfogadott szabály ne akadályozza a kölcsönös átjárhatóságot, illetve ne vezessen hátrányos megkülönböztetéshez. |
| --- | --- |

(6)

Amennyiben valamelyik tagállam magasabb biztonsági szintet határoz meg, gondoskodnia kell arról, hogy az elfogadott szabály ne akadályozza a kölcsönös átjárhatóságot, illetve ne vezessen hátrányos megkülönböztetéshez.

| (7) | Az uniós vasúti rendszer fő szereplői, a pályahálózat-működtetők és a vasúti társaságok a saját területükön teljes felelősséggel tartoznak a rendszer biztonságáért. Minden indokolt esetben együtt kell működniük a kockázatok csökkentésére irányuló intézkedések végrehajtásában. |
| --- | --- |

(7)

Az uniós vasúti rendszer fő szereplői, a pályahálózat-működtetők és a vasúti társaságok a saját területükön teljes felelősséggel tartoznak a rendszer biztonságáért. Minden indokolt esetben együtt kell működniük a kockázatok csökkentésére irányuló intézkedések végrehajtásában.

| (8) | A pályahálózat-működtetőknek és a vasúti társaságoknak a vasútbiztonság kialakítása és fejlesztése terén fennálló felelősségét nem érintve, a termékeik, szolgáltatásaik és tevékenységük tekintetében nem szabad mentesíteni a felelősségvállalás alól az olyan egyéb szereplőket, mint például a karbantartásért felelős szervezetek, a gyártók, a szállítók, a feladók, a címzettek, a töltők, a lefejtők, a berakodók, a kirakodók, a karbantartási szolgáltatók, a járműüzemeltetők, a szolgáltatók és az ajánlatkérők. Az Unió vasúti rendszerében minden szereplő felelős a másik szereplő irányában, a jármű közlekedtethetőségének megállapításához szükséges minden vonatkozó információ teljes körű és hiteles átadásáért. Ez vonatkozik különösen vonatkozik az adott jármű állapotára és üzemeltetési előzményeire, a karbantartási dokumentumokra, a rakodási műveletek nyomon követhetőségére és a fuvarlevelekre vonatkozó információkra. |
| --- | --- |

(8)

A pályahálózat-működtetőknek és a vasúti társaságoknak a vasútbiztonság kialakítása és fejlesztése terén fennálló felelősségét nem érintve, a termékeik, szolgáltatásaik és tevékenységük tekintetében nem szabad mentesíteni a felelősségvállalás alól az olyan egyéb szereplőket, mint például a karbantartásért felelős szervezetek, a gyártók, a szállítók, a feladók, a címzettek, a töltők, a lefejtők, a berakodók, a kirakodók, a karbantartási szolgáltatók, a járműüzemeltetők, a szolgáltatók és az ajánlatkérők. Az Unió vasúti rendszerében minden szereplő felelős a másik szereplő irányában, a jármű közlekedtethetőségének megállapításához szükséges minden vonatkozó információ teljes körű és hiteles átadásáért. Ez vonatkozik különösen vonatkozik az adott jármű állapotára és üzemeltetési előzményeire, a karbantartási dokumentumokra, a rakodási műveletek nyomon követhetőségére és a fuvarlevelekre vonatkozó információkra.

| (9) | Minden vasúti társaságnak, pályahálózat-működtetőnek és jármű-karbantartásért felelős szervezetnek biztosítania kell, hogy szerződéses megbízottai és egyéb szerződő felei kockázatkezelési intézkedéseket hajtsanak végre. Ebből a célból minden vasúti társaságnak, pályahálózat-működtetőnek és karbantartásért felelős szervezetnek alkalmaznia kell a közös biztonsági módszerekben rögzített, a nyomon követésre szolgáló módszereket. Szerződéses megbízottaiknak az említett eljárást szerződéses megállapodások alapján indokolt alkalmazniuk. Mivel e megállapodások a vasúti társaságok és a pályahálózat-működtetők biztonságirányítási rendszerének alapvető részét képezik, indokolt, hogy a vasúti társaságok és a pályahálózat-működtetők az (EU) 2016/796 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (6) létrehozott, Európai Unió Vasúti Ügynöksége (a továbbiakban: Ügynökség) vagy a nemzeti biztonsági hatóság kérésére a felügyeleti tevékenységek kapcsán közöljék szerződéses megállapodásaikat. |
| --- | --- |

(9)

Minden vasúti társaságnak, pályahálózat-működtetőnek és jármű-karbantartásért felelős szervezetnek biztosítania kell, hogy szerződéses megbízottai és egyéb szerződő felei kockázatkezelési intézkedéseket hajtsanak végre. Ebből a célból minden vasúti társaságnak, pályahálózat-működtetőnek és karbantartásért felelős szervezetnek alkalmaznia kell a közös biztonsági módszerekben rögzített, a nyomon követésre szolgáló módszereket. Szerződéses megbízottaiknak az említett eljárást szerződéses megállapodások alapján indokolt alkalmazniuk. Mivel e megállapodások a vasúti társaságok és a pályahálózat-működtetők biztonságirányítási rendszerének alapvető részét képezik, indokolt, hogy a vasúti társaságok és a pályahálózat-működtetők az (EU) 2016/796 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (6) létrehozott, Európai Unió Vasúti Ügynöksége (a továbbiakban: Ügynökség) vagy a nemzeti biztonsági hatóság kérésére a felügyeleti tevékenységek kapcsán közöljék szerződéses megállapodásaikat.

| (10) | A tagállamoknak elő kell segíteniük a kölcsönös bizalom, megbízhatóság és tanulás kultúráját, amelynek keretében a vasúti társaságok és pályahálózat-működtetők személyzete ösztönözve van arra, hogy hozzájáruljon a biztonság fokozásához, a bizalmas jelleg biztosítása mellett is. |
| --- | --- |

(10)

A tagállamoknak elő kell segíteniük a kölcsönös bizalom, megbízhatóság és tanulás kultúráját, amelynek keretében a vasúti társaságok és pályahálózat-működtetők személyzete ösztönözve van arra, hogy hozzájáruljon a biztonság fokozásához, a bizalmas jelleg biztosítása mellett is.

| (11) | Közös biztonsági célok (a továbbiakban: KBC-k) és a közös biztonsági módszerek (a továbbiakban: KBM-ek) fokozatos bevezetésére került sor a magas biztonsági színvonal fenntartása és – amennyiben szükséges és ésszerű keretek között megvalósítható – javítása érdekében. E céloknak és módszereknek eszközül kell szolgálniuk a piaci szereplők biztonságos voltának és teljesítményének uniós és tagállami szintű értékeléséhez. Közös biztonsági mutatók (a továbbiakban: KBMu-k) kerültek kialakításra, melyek lehetővé teszik annak felmérését, hogy a rendszerek megfelelnek-e a közös biztonsági céloknak, és megkönnyítik a vasút biztonsági teljesítményének nyomon követését. |
| --- | --- |

(11)

Közös biztonsági célok (a továbbiakban: KBC-k) és a közös biztonsági módszerek (a továbbiakban: KBM-ek) fokozatos bevezetésére került sor a magas biztonsági színvonal fenntartása és – amennyiben szükséges és ésszerű keretek között megvalósítható – javítása érdekében. E céloknak és módszereknek eszközül kell szolgálniuk a piaci szereplők biztonságos voltának és teljesítményének uniós és tagállami szintű értékeléséhez. Közös biztonsági mutatók (a továbbiakban: KBMu-k) kerültek kialakításra, melyek lehetővé teszik annak felmérését, hogy a rendszerek megfelelnek-e a közös biztonsági céloknak, és megkönnyítik a vasút biztonsági teljesítményének nyomon követését.

| (12) | A gyakran nemzeti műszaki szabványokra épülő nemzeti biztonsági szabályokat fokozatosan fel kell váltani a közös biztonsági célokon, a közös biztonsági módszereken és a kölcsönös átjárhatósági műszaki előírásokon (a továbbiakban: ÁME-k) alapuló szabályokkal. A kölcsönös átjárhatóság akadályainak felszámolásához az üzemeltetési szabályokat is magukban foglaló nemzeti szabályok mennyiségének csökkentésére van szükség az ÁME-k hatályának az uniós vasúti rendszer egészére való kiterjesztése és az ÁME-kben szerplő nyitott kérdések tisztázása révén. Ehhez a tagállamoknak naprakészen kell tartaniuk nemzeti szabályrendszerüket, el kell törölniük az elavulttá vált szabályokat, és erről haladéktalanul értesíteniük kell a Bizottságot és az Ügynökséget. |
| --- | --- |

(12)

A gyakran nemzeti műszaki szabványokra épülő nemzeti biztonsági szabályokat fokozatosan fel kell váltani a közös biztonsági célokon, a közös biztonsági módszereken és a kölcsönös átjárhatósági műszaki előírásokon (a továbbiakban: ÁME-k) alapuló szabályokkal. A kölcsönös átjárhatóság akadályainak felszámolásához az üzemeltetési szabályokat is magukban foglaló nemzeti szabályok mennyiségének csökkentésére van szükség az ÁME-k hatályának az uniós vasúti rendszer egészére való kiterjesztése és az ÁME-kben szerplő nyitott kérdések tisztázása révén. Ehhez a tagállamoknak naprakészen kell tartaniuk nemzeti szabályrendszerüket, el kell törölniük az elavulttá vált szabályokat, és erről haladéktalanul értesíteniük kell a Bizottságot és az Ügynökséget.

| (13) | A nemzeti szabályokat úgy kell megszövegezni és közzétenni, hogy azok a nemzeti hálózat minden potenciális felhasználója számára érthetőek legyenek. Ugyanakkor ezek a szabályok gyakran tartalmaznak hivatkozást más dokumentumokra, így például nemzeti szabványokra, európai szabványokra, nemzetközi szabványokra vagy egyéb olyan műszaki előírásokra, amelyek részben vagy egészben a szellemi tulajdonhoz fűződő jogi oltalom alatt állnak. Ezért tehát a közzététel kötelezettsége nem alkalmazandó azon dokumentumokra, amelyekre a nemzeti szabályok közvetve vagy közvetlenül hivatkoznak. |
| --- | --- |

(13)

A nemzeti szabályokat úgy kell megszövegezni és közzétenni, hogy azok a nemzeti hálózat minden potenciális felhasználója számára érthetőek legyenek. Ugyanakkor ezek a szabályok gyakran tartalmaznak hivatkozást más dokumentumokra, így például nemzeti szabványokra, európai szabványokra, nemzetközi szabványokra vagy egyéb olyan műszaki előírásokra, amelyek részben vagy egészben a szellemi tulajdonhoz fűződő jogi oltalom alatt állnak. Ezért tehát a közzététel kötelezettsége nem alkalmazandó azon dokumentumokra, amelyekre a nemzeti szabályok közvetve vagy közvetlenül hivatkoznak.

| (14) | A nemzeti szabályok gyakorta tartalmaznak olyan követelményeket, amelyek részben átjárhatósági, részben pedig biztonsági célokat szolgálnak. Mivel a biztonság az (EU) 2016/797 irányelvben foglalt egyik alapvető követelmény, a nemzeti szabályok mind az (EU) 2016/797, mind ezen irányelvre vonatkoztathatók. A „nemzeti biztonsági szabályok” és a „nemzeti műszaki szabályok” kifejezések közötti, a 2004/49/EK és a 2008/57/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (7) alkalmazott különbségtétel ezért megszűnik, és e kifejezések helyébe a „nemzeti szabályok” fogalom lép, amely szabályokat az (EU) 2016/797 irányelv és/vagy ezen irányelv értelmében be kell jelenteni. Az (EU) 2016/797 irányelv szerint a nemzeti szabályokat elsősorban abban az esetben kell bejelenteni, ha azok a strukturális alrendszerek forgalomba hozatalával vagy üzembe helyezésével kapcsolatosak. Ezen irányelv értelmében pedig abban az esetben kell őket bejelenteni, ha azok az uniós vasúti rendszer üzemeltetésével vagy az ezen irányelvben meghatározott kérdésekkel – többek között a szereplők teendőivel, a biztonsági tanúsítással, a biztonsági engedélyezéssel és a balesetek kivizsgálásával – kapcsolatosak. |
| --- | --- |

(14)

A nemzeti szabályok gyakorta tartalmaznak olyan követelményeket, amelyek részben átjárhatósági, részben pedig biztonsági célokat szolgálnak. Mivel a biztonság az (EU) 2016/797 irányelvben foglalt egyik alapvető követelmény, a nemzeti szabályok mind az (EU) 2016/797, mind ezen irányelvre vonatkoztathatók. A „nemzeti biztonsági szabályok” és a „nemzeti műszaki szabályok” kifejezések közötti, a 2004/49/EK és a 2008/57/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (7) alkalmazott különbségtétel ezért megszűnik, és e kifejezések helyébe a „nemzeti szabályok” fogalom lép, amely szabályokat az (EU) 2016/797 irányelv és/vagy ezen irányelv értelmében be kell jelenteni. Az (EU) 2016/797 irányelv szerint a nemzeti szabályokat elsősorban abban az esetben kell bejelenteni, ha azok a strukturális alrendszerek forgalomba hozatalával vagy üzembe helyezésével kapcsolatosak. Ezen irányelv értelmében pedig abban az esetben kell őket bejelenteni, ha azok az uniós vasúti rendszer üzemeltetésével vagy az ezen irányelvben meghatározott kérdésekkel – többek között a szereplők teendőivel, a biztonsági tanúsítással, a biztonsági engedélyezéssel és a balesetek kivizsgálásával – kapcsolatosak.

| (15) | Figyelembe véve az uniós vasúti rendszer kölcsönös átjárhatóságát hátráltató akadályok megszüntetésére vonatkozó fokozatos megközelítési módot és ebből következően az ÁME-k elfogadásához szükséges időtartamot, lépéseket kell tenni annak elkerülése érdekében, hogy a tagállamok a jelenlegi rendszerek különbözőségét fokozó új nemzeti rendelkezéseket fogadjanak el, vagy ilyen hatással járó új projekteket vállaljanak fel, kivéve az ezen irányelvben meghatározott konkrét helyzeteket. A biztonságirányítási rendszer a kockázatkezelés elismert eszköze, míg a pályahálózat-működtetők és a vasúti társaságok felelősek azért, hogy a balesetek megismétlődésének megelőzése érdekében azonnali korrekciós intézkedéseket tegyenek. A tagállamoknak kerülniük kell azt a gyakorlatot, hogy egy balesetet követően azonnal új nemzeti szabályokat állapítsanak meg, kivéve, ha sürgős megelőző intézkedésként van erre szükség. |
| --- | --- |

(15)

Figyelembe véve az uniós vasúti rendszer kölcsönös átjárhatóságát hátráltató akadályok megszüntetésére vonatkozó fokozatos megközelítési módot és ebből következően az ÁME-k elfogadásához szükséges időtartamot, lépéseket kell tenni annak elkerülése érdekében, hogy a tagállamok a jelenlegi rendszerek különbözőségét fokozó új nemzeti rendelkezéseket fogadjanak el, vagy ilyen hatással járó új projekteket vállaljanak fel, kivéve az ezen irányelvben meghatározott konkrét helyzeteket. A biztonságirányítási rendszer a kockázatkezelés elismert eszköze, míg a pályahálózat-működtetők és a vasúti társaságok felelősek azért, hogy a balesetek megismétlődésének megelőzése érdekében azonnali korrekciós intézkedéseket tegyenek. A tagállamoknak kerülniük kell azt a gyakorlatot, hogy egy balesetet követően azonnal új nemzeti szabályokat állapítsanak meg, kivéve, ha sürgős megelőző intézkedésként van erre szükség.

| (16) | A vasúti ellenőrző-irányító és jelzőrendszerek kritikus szerepet játszanak a vasútbiztonság garantálásában. E tekintetben az Európai Vasúti Forgalomirányítási Rendszernek (a továbbiakban: ERTMS) az Unió vasúthálózatán való bevezetése fontos hozzájárulást jelent a biztonsági szint növeléséhez. |
| --- | --- |

(16)

A vasúti ellenőrző-irányító és jelzőrendszerek kritikus szerepet játszanak a vasútbiztonság garantálásában. E tekintetben az Európai Vasúti Forgalomirányítási Rendszernek (a továbbiakban: ERTMS) az Unió vasúthálózatán való bevezetése fontos hozzájárulást jelent a biztonsági szint növeléséhez.

| (17) | Kötelezettségeik és feladataik teljesítése során a pályahálózat-működtetőknek és a vasúti társaságoknak olyan biztonságirányítási rendszert kell létrehozniuk, amely megfelel az uniós követelményeknek, és közös elemeket tartalmaz. A biztonságról és a biztonságirányítási rendszer megvalósításáról információkkal kell ellátni az Ügynökséget és az érintett tagállam nemzeti biztonsági hatóságát. |
| --- | --- |

(17)

Kötelezettségeik és feladataik teljesítése során a pályahálózat-működtetőknek és a vasúti társaságoknak olyan biztonságirányítási rendszert kell létrehozniuk, amely megfelel az uniós követelményeknek, és közös elemeket tartalmaz. A biztonságról és a biztonságirányítási rendszer megvalósításáról információkkal kell ellátni az Ügynökséget és az érintett tagállam nemzeti biztonsági hatóságát.

| (18) | A biztonságirányítási rendszer eljárásain keresztül biztosítani kell, hogy az emberi képességeket és korlátokat, valamint az emberi teljesítményre ható tényezőket az emberi tényezőkre vonatkozó ismeretek és elismert módszerek alkalmazásával figyelembe vegyék. |
| --- | --- |

(18)

A biztonságirányítási rendszer eljárásain keresztül biztosítani kell, hogy az emberi képességeket és korlátokat, valamint az emberi teljesítményre ható tényezőket az emberi tényezőkre vonatkozó ismeretek és elismert módszerek alkalmazásával figyelembe vegyék.

| (19) | A vasúti árufuvarozási szolgáltatásoknak a veszélyes áruk szállítását is magukban kell foglalniuk. Különbséget kell azonban tenni ezen irányelv célja, azaz az uniós vasúti rendszer biztonságának fenntartása és – lehetőség szerint – javítása, valamint a 2008/68/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (8) célja között, amely irányelv elsősorban az anyagok osztályozását és az azokat tartalmazó tartályok meghatározását szabályozza, beleértve a konténereknek a meglévő vasúti rendszerben történő biztonságos berakodását, kirakodását és használatát is. Következésképpen – 2008/68/EK irányelvben foglaltak sérelme nélkül – a vasúti társaságok és a pályahálózat-működtetők biztonságirányítási rendszerei keretében kellő mértékben figyelembe kell venni a veszélyes áruküldeményeket tartalmazó konténerek szállítása által esetlegesen jelentkező további kockázatokat. |
| --- | --- |

(19)

A vasúti árufuvarozási szolgáltatásoknak a veszélyes áruk szállítását is magukban kell foglalniuk. Különbséget kell azonban tenni ezen irányelv célja, azaz az uniós vasúti rendszer biztonságának fenntartása és – lehetőség szerint – javítása, valamint a 2008/68/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (8) célja között, amely irányelv elsősorban az anyagok osztályozását és az azokat tartalmazó tartályok meghatározását szabályozza, beleértve a konténereknek a meglévő vasúti rendszerben történő biztonságos berakodását, kirakodását és használatát is. Következésképpen – 2008/68/EK irányelvben foglaltak sérelme nélkül – a vasúti társaságok és a pályahálózat-működtetők biztonságirányítási rendszerei keretében kellő mértékben figyelembe kell venni a veszélyes áruküldeményeket tartalmazó konténerek szállítása által esetlegesen jelentkező további kockázatokat.

| (20) | A vasútbiztonság magas színvonalának és a vasúti társaságok közötti azonos feltételeknek a biztosítása érdekében, valamennyi vasúti társasággal szemben azonos biztonsági követelményeket kell támasztani. Indokolt, hogy a vasúti társaságok csak biztonsági tanúsítvány birtokában kaphassanak hozzáférést a vasúti infrastruktúrához. A biztonsági tanúsítványban igazolni kell, hogy a vasúti társaság kialakította a biztonságirányítási rendszerét, és a megfelelő szolgáltatási területre vonatkozóan teljesíteni tudja a vonatkozó biztonsági szabványokat és szabályokat. Amikor az Ügynökség egységes biztonsági tanúsítványt állít ki azon vasúti társaságok számára, amelyek szolgáltatási területe egy vagy több tagállamra terjed ki, az egyetlen olyan hatóság kell, hogy legyen, amely értékeli, hogy a vasúti társaság megfelelően alakította-e ki a biztonságirányítási rendszerét. A vonatkozó nemzeti szabályokban megállapított követelmények értékelésébe a tervezett szolgáltatási terület tekintetében érintett nemzeti biztonsági hatóságokat be kell vonni. |
| --- | --- |

(20)

A vasútbiztonság magas színvonalának és a vasúti társaságok közötti azonos feltételeknek a biztosítása érdekében, valamennyi vasúti társasággal szemben azonos biztonsági követelményeket kell támasztani. Indokolt, hogy a vasúti társaságok csak biztonsági tanúsítvány birtokában kaphassanak hozzáférést a vasúti infrastruktúrához. A biztonsági tanúsítványban igazolni kell, hogy a vasúti társaság kialakította a biztonságirányítási rendszerét, és a megfelelő szolgáltatási területre vonatkozóan teljesíteni tudja a vonatkozó biztonsági szabványokat és szabályokat. Amikor az Ügynökség egységes biztonsági tanúsítványt állít ki azon vasúti társaságok számára, amelyek szolgáltatási területe egy vagy több tagállamra terjed ki, az egyetlen olyan hatóság kell, hogy legyen, amely értékeli, hogy a vasúti társaság megfelelően alakította-e ki a biztonságirányítási rendszerét. A vonatkozó nemzeti szabályokban megállapított követelmények értékelésébe a tervezett szolgáltatási terület tekintetében érintett nemzeti biztonsági hatóságokat be kell vonni.

| (21) | A 2004/49/EK irányelv alapján kialakításra kerültek a nyomon követés, a megfelelőségértékelés, a felügyelet, valamint a kockázatelemzés és -értékelés tekintetében az uniós vasúti rendszer szereplőire és a nemzeti biztonsági hatóságokra alkalmazandó harmonizált módszerek. Ez a szabályozási keret kellően kiforrott ahhoz, hogy fokozatosan át lehessen állni egy olyan „egységes biztonsági tanúsítványra”, amely az érintett vasúti társaság szolgáltatási területének egészén érvényes. |
| --- | --- |

(21)

A 2004/49/EK irányelv alapján kialakításra kerültek a nyomon követés, a megfelelőségértékelés, a felügyelet, valamint a kockázatelemzés és -értékelés tekintetében az uniós vasúti rendszer szereplőire és a nemzeti biztonsági hatóságokra alkalmazandó harmonizált módszerek. Ez a szabályozási keret kellően kiforrott ahhoz, hogy fokozatosan át lehessen állni egy olyan „egységes biztonsági tanúsítványra”, amely az érintett vasúti társaság szolgáltatási területének egészén érvényes.

| (22) | Ahhoz, hogy az egységes biztonsági tanúsítványoknak a vasúti társaságok részére történő kiállítása hatékonyabb és koherensebb eljárások keretében történjen, elengedhetetlen, hogy az Ügynökség központi szerepet kapjon a biztonsági tanúsítványok kiállításában. Abban az esetben, ha a szolgáltatási terület egyetlen tagállamra korlátozódik, a kérelmezőnek lehetőséget kell biztosítani annak megválasztásához, hogy az egységes biztonsági tanúsítvány iránti kérelmét az (EU) 2016/796 rendeletben említett egyablakos információs és kommunikációs rendszeren keresztül az érintett tagállam nemzeti biztonsági hatóságához vagy az Ügynökséghez kívánja-e benyújtani. A kérelmező választásának a kérelem teljesítéséig vagy visszavonásáig kötelező erejűnek kell lennie. Ez az új rendszer a vasúti társaságok adminisztratív terhének csökkentése révén várhatóan eredményesebbé és hatékonyabbá fogja tenni az uniós vasúti rendszert. |
| --- | --- |

(22)

Ahhoz, hogy az egységes biztonsági tanúsítványoknak a vasúti társaságok részére történő kiállítása hatékonyabb és koherensebb eljárások keretében történjen, elengedhetetlen, hogy az Ügynökség központi szerepet kapjon a biztonsági tanúsítványok kiállításában. Abban az esetben, ha a szolgáltatási terület egyetlen tagállamra korlátozódik, a kérelmezőnek lehetőséget kell biztosítani annak megválasztásához, hogy az egységes biztonsági tanúsítvány iránti kérelmét az (EU) 2016/796 rendeletben említett egyablakos információs és kommunikációs rendszeren keresztül az érintett tagállam nemzeti biztonsági hatóságához vagy az Ügynökséghez kívánja-e benyújtani. A kérelmező választásának a kérelem teljesítéséig vagy visszavonásáig kötelező erejűnek kell lennie. Ez az új rendszer a vasúti társaságok adminisztratív terhének csökkentése révén várhatóan eredményesebbé és hatékonyabbá fogja tenni az uniós vasúti rendszert.

| (23) | Az egységes biztonsági tanúsítványok kiállításához az Ügynökségnek és a nemzeti biztonsági hatóságoknak együtt kell működniük és – adott esetben – meg kell osztaniuk hatáskörüket. Egyértelmű eljárási és választott bírósági rendelkezéseket kell kialakítani az olyan helyzetek kezeléséhez, amikor az Ügynökség és a nemzeti biztonsági hatóságok között nézeteltérés alakul ki az egységes biztonsági tanúsítvány kiállításával kapcsolatos értékelést illetően. |
| --- | --- |

(23)

Az egységes biztonsági tanúsítványok kiállításához az Ügynökségnek és a nemzeti biztonsági hatóságoknak együtt kell működniük és – adott esetben – meg kell osztaniuk hatáskörüket. Egyértelmű eljárási és választott bírósági rendelkezéseket kell kialakítani az olyan helyzetek kezeléséhez, amikor az Ügynökség és a nemzeti biztonsági hatóságok között nézeteltérés alakul ki az egységes biztonsági tanúsítvány kiállításával kapcsolatos értékelést illetően.

| (24) | A biztonsági tanúsítványok kiállítását célzó tevékenységeknek és feladatoknak a nemzeti biztonsági hatóságok és az Ügynökség közötti új elosztása hatékonyan kell, hogy történjen. Ennek érdekében az Ügynökségnek és a nemzeti biztonsági hatóságoknak együttműködési megállapodást kell kötniük egymással. |
| --- | --- |

(24)

A biztonsági tanúsítványok kiállítását célzó tevékenységeknek és feladatoknak a nemzeti biztonsági hatóságok és az Ügynökség közötti új elosztása hatékonyan kell, hogy történjen. Ennek érdekében az Ügynökségnek és a nemzeti biztonsági hatóságoknak együttműködési megállapodást kell kötniük egymással.

| (25) | A belső piac megfelelő működésének biztosítása mellett elsősorban együttműködési megállapodásokra van szükség bizonyos tagállamok sajátos földrajzi és történelmi helyzetének figyelembevétele érdekében. Amennyiben az üzemeltetés földrajzi vagy történelmi okokból különleges szakértelmet igénylő hálózatokra korlátozódik, és e hálózatok el vannak zárva az uniós vasúti rendszer többi részétől, lehetőséget kell biztosítani a kérelmezőnek arra, hogy a szükséges alakiságokat helyben, az illetékes nemzeti biztonsági hatóságokkal együttműködve teljesítse. Ennek érdekében, valamint az adminisztratív terhek és a költségek csökkentése érdekében az Ügynökség és az illetékes nemzeti biztonsági hatóságok között kötendő együttműködési megállapodások rendelkezhetnek a feladatok megfelelő megosztásáról anélkül, hogy ez érintené az Ügynökségnek az egységes biztonsági tanúsítvány kiállításával kapcsolatos végső felelősségét. |
| --- | --- |

(25)

A belső piac megfelelő működésének biztosítása mellett elsősorban együttműködési megállapodásokra van szükség bizonyos tagállamok sajátos földrajzi és történelmi helyzetének figyelembevétele érdekében. Amennyiben az üzemeltetés földrajzi vagy történelmi okokból különleges szakértelmet igénylő hálózatokra korlátozódik, és e hálózatok el vannak zárva az uniós vasúti rendszer többi részétől, lehetőséget kell biztosítani a kérelmezőnek arra, hogy a szükséges alakiságokat helyben, az illetékes nemzeti biztonsági hatóságokkal együttműködve teljesítse. Ennek érdekében, valamint az adminisztratív terhek és a költségek csökkentése érdekében az Ügynökség és az illetékes nemzeti biztonsági hatóságok között kötendő együttműködési megállapodások rendelkezhetnek a feladatok megfelelő megosztásáról anélkül, hogy ez érintené az Ügynökségnek az egységes biztonsági tanúsítvány kiállításával kapcsolatos végső felelősségét.

| (26) | A balti államokban (Észtország, Lettország és Litvánia) található vasúthálózatok nyomtávja 1 520 mm, amely megegyezik ugyan a szomszédos harmadik országokban használttal, de eltér az Unió fő vasúthálózatának nyomtávjától. E balti államok vasúthálózatai közös műszaki és működési előírásokat örököltek, ami de facto kölcsönös átjárhatóságot eredményez közöttük, így e tekintetben az e tagállamok valamelyikében kiadott biztonsági tanúsítvány ezeknek a hálózatoknak a többi részén is érvényesnek tekinthető. Annak érdekében, hogy a biztonsági tanúsítás tekintetében meg lehessen könnyíteni a hatékony és arányos forráselosztást, és csökkenteni lehessen az ilyen esetekben a kérelmezőre háruló pénzügyi és adminisztratív terheket, az Ügynökség és az érintett nemzeti biztonsági hatóságok közötti konkrét együttműködési megállapodásokban szükség szerint lehetővé kell tenni, hogy e feladatok átruházhatók legyenek az említett nemzeti biztonsági hatóságokra. |
| --- | --- |

(26)

A balti államokban (Észtország, Lettország és Litvánia) található vasúthálózatok nyomtávja 1 520 mm, amely megegyezik ugyan a szomszédos harmadik országokban használttal, de eltér az Unió fő vasúthálózatának nyomtávjától. E balti államok vasúthálózatai közös műszaki és működési előírásokat örököltek, ami de facto kölcsönös átjárhatóságot eredményez közöttük, így e tekintetben az e tagállamok valamelyikében kiadott biztonsági tanúsítvány ezeknek a hálózatoknak a többi részén is érvényesnek tekinthető. Annak érdekében, hogy a biztonsági tanúsítás tekintetében meg lehessen könnyíteni a hatékony és arányos forráselosztást, és csökkenteni lehessen az ilyen esetekben a kérelmezőre háruló pénzügyi és adminisztratív terheket, az Ügynökség és az érintett nemzeti biztonsági hatóságok közötti konkrét együttműködési megállapodásokban szükség szerint lehetővé kell tenni, hogy e feladatok átruházhatók legyenek az említett nemzeti biztonsági hatóságokra.

| (27) | Ezen irányelv nem okozhatja azt, hogy az uniós vasúti ágazatban csökkenjen a biztonság szintje és növekedjenek a költségek. Ennek érdekében az Ügynökségnek és a nemzeti biztonsági hatóságoknak teljes körű – különösen szerződéses és szerződésen kívüli – felelősséget kell vállalniuk az általuk kibocsátott egységes biztonsági tanúsítványokért. Az Ügynökséget vagy annak személyzetét érintő igazságügyi vizsgálat esetén az Ügynökségnek teljes mértékben együtt kell működnie az érintett tagállam vagy tagállamok illetékes hatóságaival. |
| --- | --- |

(27)

Ezen irányelv nem okozhatja azt, hogy az uniós vasúti ágazatban csökkenjen a biztonság szintje és növekedjenek a költségek. Ennek érdekében az Ügynökségnek és a nemzeti biztonsági hatóságoknak teljes körű – különösen szerződéses és szerződésen kívüli – felelősséget kell vállalniuk az általuk kibocsátott egységes biztonsági tanúsítványokért. Az Ügynökséget vagy annak személyzetét érintő igazságügyi vizsgálat esetén az Ügynökségnek teljes mértékben együtt kell működnie az érintett tagállam vagy tagállamok illetékes hatóságaival.

| (28) | Egyértelmű különbséget kell tenni egyrészt az Ügynökségnek és a nemzeti biztonsági hatóságoknak a biztonsági tanúsítványok és biztonsági engedélyek kiállításából eredő biztonságot illető közvetlen felelőssége, másrészt pedig a nemzeti biztonsági hatóságok azon feladata között, hogy nemzeti szabályozói keretet biztosítsanak, és hogy folyamatosan ellenőrizzék az érintett felek tevékenységét. Minden egyes nemzeti biztonsági hatóságnak ellenőriznie kell, hogy a vasúti társaság vagy pályahálózat-működtető folyamatosan eleget tesz-e annak a jogi kötelezettségének, hogy biztonságirányítási rendszert hozzon létre. Ennek bizonyításához a vasúti társaságnál és a pályahálózat-működtetőnél végzett helyszíni vizsgálatokon kívül a nemzeti biztonsági hatóságok által megvalósítandó olyan felügyeleti tevékenységekre is szükség lehet, amelyek annak értékelésére szolgálnak, hogy a vasúti társaság és a pályahálózat-működtető a biztonsági tanúsítvány vagy biztonsági engedély megszerzését követően is megfelelően alkalmazza-e biztonságirányítási rendszerét. A nemzeti biztonsági hatóságoknak össze kell hangolniuk a különböző tagállamokban bejegyzett vasúti társaságokkal kapcsolatos felügyeleti tevékenységeiket, és az információkat meg kell osztaniuk egymás között, és adott esetben az Ügynökséggel is. Az Ügynökségnek segítenie kell a nemzeti biztonsági hatóságokat az együttműködésükben. Ezzel összefüggésben az Ügynökségnek és a nemzeti biztonsági hatóságoknak ki kell alakítaniuk azokat a szabályokat, amelyek elősegítik közöttük az információcserét. |
| --- | --- |

(28)

Egyértelmű különbséget kell tenni egyrészt az Ügynökségnek és a nemzeti biztonsági hatóságoknak a biztonsági tanúsítványok és biztonsági engedélyek kiállításából eredő biztonságot illető közvetlen felelőssége, másrészt pedig a nemzeti biztonsági hatóságok azon feladata között, hogy nemzeti szabályozói keretet biztosítsanak, és hogy folyamatosan ellenőrizzék az érintett felek tevékenységét. Minden egyes nemzeti biztonsági hatóságnak ellenőriznie kell, hogy a vasúti társaság vagy pályahálózat-működtető folyamatosan eleget tesz-e annak a jogi kötelezettségének, hogy biztonságirányítási rendszert hozzon létre. Ennek bizonyításához a vasúti társaságnál és a pályahálózat-működtetőnél végzett helyszíni vizsgálatokon kívül a nemzeti biztonsági hatóságok által megvalósítandó olyan felügyeleti tevékenységekre is szükség lehet, amelyek annak értékelésére szolgálnak, hogy a vasúti társaság és a pályahálózat-működtető a biztonsági tanúsítvány vagy biztonsági engedély megszerzését követően is megfelelően alkalmazza-e biztonságirányítási rendszerét. A nemzeti biztonsági hatóságoknak össze kell hangolniuk a különböző tagállamokban bejegyzett vasúti társaságokkal kapcsolatos felügyeleti tevékenységeiket, és az információkat meg kell osztaniuk egymás között, és adott esetben az Ügynökséggel is. Az Ügynökségnek segítenie kell a nemzeti biztonsági hatóságokat az együttműködésükben. Ezzel összefüggésben az Ügynökségnek és a nemzeti biztonsági hatóságoknak ki kell alakítaniuk azokat a szabályokat, amelyek elősegítik közöttük az információcserét.

| (29) | Az Ügynökségnek és a nemzeti biztonsági hatóságoknak szorosan együtt kell működniük az olyan esetekben, amikor a nemzeti biztonsági hatóság arra a következtetésre jut, hogy az Ügynökség által kiállított egységes biztonsági tanúsítvány tulajdonosa már nem felel meg a tanúsítási feltételeknek. Az ilyen esetekben kérnie kell az Ügynökségtől a tanúsítvány korlátozását vagy visszavonását. Az Ügynökség és a nemzeti biztonsági hatóság közötti egyet nem értés esetére választott bírósági eljárást kell kialakítani. Ha a nemzeti biztonsági hatóság súlyos biztonsági kockázatot tár fel az ellenőrzés során, értesítenie kell az Ügynökséget és a vasúti társaság üzemelési helye szerinti bármely másik nemzeti biztonsági hatóságot. Lehetővé kell tenni, hogy az érintett nemzeti biztonsági hatóságok a vonatkozó szolgáltatások azonnali hatályú korlátozását vagy felfüggesztését is magukban foglaló átmeneti biztonsági intézkedéseket alkalmazzanak. Komoly biztonsági kockázatnak minősül e tekintetben a jogi kötelezettségeknek vagy a biztonsági követelményeknek való súlyos meg nem megfelelés, amely önmagában vagy egymásból következő események sorozata révén balesetet vagy súlyos balesetet okozhat. |
| --- | --- |

(29)

Az Ügynökségnek és a nemzeti biztonsági hatóságoknak szorosan együtt kell működniük az olyan esetekben, amikor a nemzeti biztonsági hatóság arra a következtetésre jut, hogy az Ügynökség által kiállított egységes biztonsági tanúsítvány tulajdonosa már nem felel meg a tanúsítási feltételeknek. Az ilyen esetekben kérnie kell az Ügynökségtől a tanúsítvány korlátozását vagy visszavonását. Az Ügynökség és a nemzeti biztonsági hatóság közötti egyet nem értés esetére választott bírósági eljárást kell kialakítani. Ha a nemzeti biztonsági hatóság súlyos biztonsági kockázatot tár fel az ellenőrzés során, értesítenie kell az Ügynökséget és a vasúti társaság üzemelési helye szerinti bármely másik nemzeti biztonsági hatóságot. Lehetővé kell tenni, hogy az érintett nemzeti biztonsági hatóságok a vonatkozó szolgáltatások azonnali hatályú korlátozását vagy felfüggesztését is magukban foglaló átmeneti biztonsági intézkedéseket alkalmazzanak. Komoly biztonsági kockázatnak minősül e tekintetben a jogi kötelezettségeknek vagy a biztonsági követelményeknek való súlyos meg nem megfelelés, amely önmagában vagy egymásból következő események sorozata révén balesetet vagy súlyos balesetet okozhat.

| (30) | Helyénvaló, hogy az Ügynökség létrehozhasson az azon releváns szereplők közötti információcserét elősegítő eszközt, akik biztonsági kockázatot észlelnek a műszaki berendezések hiányosságával, nem megfelelő kivitelezésével vagy üzemzavarával összefüggésben, vagy ilyen kockázatról tájékoztatást kapnak. |
| --- | --- |

(30)

Helyénvaló, hogy az Ügynökség létrehozhasson az azon releváns szereplők közötti információcserét elősegítő eszközt, akik biztonsági kockázatot észlelnek a műszaki berendezések hiányosságával, nem megfelelő kivitelezésével vagy üzemzavarával összefüggésben, vagy ilyen kockázatról tájékoztatást kapnak.

| (31) | Az egységes biztonsági tanúsítványt az adott vasúti társaság biztonságirányítási rendszerének kialakításáról szolgáltatott bizonyíték alapján indokolt kiállítani. |
| --- | --- |

(31)

Az egységes biztonsági tanúsítványt az adott vasúti társaság biztonságirányítási rendszerének kialakításáról szolgáltatott bizonyíték alapján indokolt kiállítani.

| (32) | A pályahálózat-működtetők felelnek elsődlegesen saját vasúti hálózatuk biztonságos tervezéséért, karbantartásáért és üzemeltetéséért. Indokolt a pályahálózat-működtetőket arra kötelezni, hogy biztonságirányítási rendszerükre vonatkozó biztonsági engedélyt szerezzenek a nemzeti biztonsági hatóságtól, és hogy a biztonsági követelmények teljesítéséhez egyéb rendelkezéseknek is megfeleljenek. |
| --- | --- |

(32)

A pályahálózat-működtetők felelnek elsődlegesen saját vasúti hálózatuk biztonságos tervezéséért, karbantartásáért és üzemeltetéséért. Indokolt a pályahálózat-működtetőket arra kötelezni, hogy biztonságirányítási rendszerükre vonatkozó biztonsági engedélyt szerezzenek a nemzeti biztonsági hatóságtól, és hogy a biztonsági követelmények teljesítéséhez egyéb rendelkezéseknek is megfeleljenek.

| (33) | A vonatszemélyzet tanúsítása nehézségeket okozhat az új belépőknek. A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy az adott hálózaton működni kívánó vasúti társaságok rendelkezésére álljanak a vonatszemélyzet képzése és tanúsítása tekintetében a nemzeti szabályok által támasztott követelmények teljesítéséhez szükséges eszközök. |
| --- | --- |

(33)

A vonatszemélyzet tanúsítása nehézségeket okozhat az új belépőknek. A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy az adott hálózaton működni kívánó vasúti társaságok rendelkezésére álljanak a vonatszemélyzet képzése és tanúsítása tekintetében a nemzeti szabályok által támasztott követelmények teljesítéséhez szükséges eszközök.

| (34) | A tehervagonok esetében indokolt a karbantartásért felelős szervezeteket tanúsításnak alávetni. Indokolt, hogy amennyiben a karbantartásért felelős szervezet egy pályahálózat-működtető, a szóban forgó tanúsítás a biztonsági tanúsítási eljárás részét képezze. A karbantartásáért felelős szervezetnek kiállított tanúsítvány azt hivatott biztosítani, hogy az ezen irányelvben foglalt karbantartási követelmények minden olyan tehervagon esetében teljesülnek, amelyért a szervezet felelős. Indokolt, hogy a tanúsítvány az Unió egész területére érvényes legyen, és azt olyan szerv állítsa ki, amely ellenőrizni tudja a szervezet által kialakított karbantartási rendszert. Mivel a tehervagonok gyakran vesznek részt nemzetközi forgalomban, és mivel a karbantartásért felelős szervezet több tagállam területén is igénybe vehet műhelyeket, a tanúsító szervezetnek képesnek kell lennie arra, hogy ellenőrzéseit az Unió egész területén elvégezze. Az Ügynökségnek értékelnie kell a tehervagonok karbantartásáért felelős szervezetek tanúsítási rendszerét és – adott esetben – ajánlania kell annak kiterjesztését az összes vasúti járműre. |
| --- | --- |

(34)

A tehervagonok esetében indokolt a karbantartásért felelős szervezeteket tanúsításnak alávetni. Indokolt, hogy amennyiben a karbantartásért felelős szervezet egy pályahálózat-működtető, a szóban forgó tanúsítás a biztonsági tanúsítási eljárás részét képezze. A karbantartásáért felelős szervezetnek kiállított tanúsítvány azt hivatott biztosítani, hogy az ezen irányelvben foglalt karbantartási követelmények minden olyan tehervagon esetében teljesülnek, amelyért a szervezet felelős. Indokolt, hogy a tanúsítvány az Unió egész területére érvényes legyen, és azt olyan szerv állítsa ki, amely ellenőrizni tudja a szervezet által kialakított karbantartási rendszert. Mivel a tehervagonok gyakran vesznek részt nemzetközi forgalomban, és mivel a karbantartásért felelős szervezet több tagállam területén is igénybe vehet műhelyeket, a tanúsító szervezetnek képesnek kell lennie arra, hogy ellenőrzéseit az Unió egész területén elvégezze. Az Ügynökségnek értékelnie kell a tehervagonok karbantartásáért felelős szervezetek tanúsítási rendszerét és – adott esetben – ajánlania kell annak kiterjesztését az összes vasúti járműre.

| (35) | A nemzeti biztonsági hatóságoknak szervezetileg, jogilag és a döntéshozatal szempontjából teljes mértékben függetlennek kell lenniük a vasúti társaságtól, a pályahálózat-működtetőtől, a kérelmezőtől, az ajánlatkérőtől és bármely, közszolgáltatásra vonatkozó közbeszerzési eljárást lebonyolító szervezettől. Feladataikat nyíltan és megkülönböztetéstől mentesen kell ellátniuk, és együtt kell működniük az Ügynökséggel az egységes európai vasúti térség létrehozása és a döntéshozatali szempontok összehangolása érdekében. Amennyiben szükséges, a tagállamok határozhatnak úgy, hogy a nemzeti biztonsági hatóság a nemzeti közlekedési minisztérium egyik részlege legyen, amennyiben biztosított a nemzeti biztonsági hatóság függetlenségének tiszteletben tartása. Feladataik ellátása érdekében a nemzeti biztonsági hatóságoknak az emberi és az anyagi erőforrások tekintetében rendelkezniük kell a szükséges belső és külső szervezeti kapacitásokkal. |
| --- | --- |

(35)

A nemzeti biztonsági hatóságoknak szervezetileg, jogilag és a döntéshozatal szempontjából teljes mértékben függetlennek kell lenniük a vasúti társaságtól, a pályahálózat-működtetőtől, a kérelmezőtől, az ajánlatkérőtől és bármely, közszolgáltatásra vonatkozó közbeszerzési eljárást lebonyolító szervezettől. Feladataikat nyíltan és megkülönböztetéstől mentesen kell ellátniuk, és együtt kell működniük az Ügynökséggel az egységes európai vasúti térség létrehozása és a döntéshozatali szempontok összehangolása érdekében. Amennyiben szükséges, a tagállamok határozhatnak úgy, hogy a nemzeti biztonsági hatóság a nemzeti közlekedési minisztérium egyik részlege legyen, amennyiben biztosított a nemzeti biztonsági hatóság függetlenségének tiszteletben tartása. Feladataik ellátása érdekében a nemzeti biztonsági hatóságoknak az emberi és az anyagi erőforrások tekintetében rendelkezniük kell a szükséges belső és külső szervezeti kapacitásokkal.

| (36) | A nemzeti vizsgáló testületek központi szerepet töltenek be a biztonsági vizsgálati folyamatban. Munkájuk alapvető fontossággal bír a balesetek vagy a váratlan események okainak meghatározásában. Ezért elengedhetetlen, hogy rendelkezzenek a hatékony és eredményes vizsgálatok lefolytatásához szükséges pénzügyi és emberi erőforrásokkal. A nemzeti vizsgáló testületeknek együtt kell működniük annak érdekében, hogy megosszák egymással az információkat és a bevált gyakorlatokat. Vizsgálataik hatékonyságának nyomon követése érdekében szakértői értékelési programot kell kialakítaniuk. A szakértői értékelésekről készített jelentéseket el kell juttatni az Ügynökségnek, hogy az nyomon követhesse az uniós vasúti rendszer átfogó biztonsági teljesítményének alakulását. |
| --- | --- |

(36)

A nemzeti vizsgáló testületek központi szerepet töltenek be a biztonsági vizsgálati folyamatban. Munkájuk alapvető fontossággal bír a balesetek vagy a váratlan események okainak meghatározásában. Ezért elengedhetetlen, hogy rendelkezzenek a hatékony és eredményes vizsgálatok lefolytatásához szükséges pénzügyi és emberi erőforrásokkal. A nemzeti vizsgáló testületeknek együtt kell működniük annak érdekében, hogy megosszák egymással az információkat és a bevált gyakorlatokat. Vizsgálataik hatékonyságának nyomon követése érdekében szakértői értékelési programot kell kialakítaniuk. A szakértői értékelésekről készített jelentéseket el kell juttatni az Ügynökségnek, hogy az nyomon követhesse az uniós vasúti rendszer átfogó biztonsági teljesítményének alakulását.

| (37) | A súlyos vasúti balesetek ritkák. Következményeik azonban súlyosak lehetnek, és ahhoz vezethetnek, hogy a közvélemény kétségbe vonja az uniós vasúti rendszer biztonságos működését. Ezért a balesetek megismétlődésének elkerülése érdekében biztonsági szempontból ki kell vizsgálni az összes ilyen balesetet, a vizsgálat eredményét pedig nyilvánossá kell tenni. Más balesetek vagy váratlan események esetében is indokolt biztonsági vizsgálatot lefolytatni, ha azok fontos figyelmeztető előjelei lehetnek súlyos balesteknek. |
| --- | --- |

(37)

A súlyos vasúti balesetek ritkák. Következményeik azonban súlyosak lehetnek, és ahhoz vezethetnek, hogy a közvélemény kétségbe vonja az uniós vasúti rendszer biztonságos működését. Ezért a balesetek megismétlődésének elkerülése érdekében biztonsági szempontból ki kell vizsgálni az összes ilyen balesetet, a vizsgálat eredményét pedig nyilvánossá kell tenni. Más balesetek vagy váratlan események esetében is indokolt biztonsági vizsgálatot lefolytatni, ha azok fontos figyelmeztető előjelei lehetnek súlyos balesteknek.

| (38) | A biztonsági vizsgálatot külön kell választani az ugyanarra az eseményre vonatkozó igazságügyi vizsgálattól, és a biztonsági vizsgálatot végzők számára a bizonyítékokhoz és a tanúkhoz hozzáférést kell biztosítani. E vizsgálatot egy, az uniós vasúti rendszer szereplőitől független állandó testületnek kell végeznie. A testületnek úgy kell működnie, hogy elkerülje az érdekellentéteteket és azt, hogy bármilyen módon érintett legyen a vizsgált esemény okaiban. Különösen arra kell figyelmet fordítani, hogy ne sérüljön a hatóság funkcionális függetlensége abban az esetben, ha szervezeti és jogi szempontból szoros kapcsolatban áll a vasúti ágazatért felelős nemzeti biztonsági hatósággal, az Ügynökséggel vagy a szabályozó hatósággal. A hatóságnak a lehető legnyíltabban kell e vizsgálatot elvégeznie. A vizsgáló testületnek minden eseményre vonatkozóan létre kell hoznia az adott vizsgálati munkacsoportot, amely rendelkezik a szükséges szakismerettel ahhoz, hogy megállapítsa az események közvetlen és közvetett okait. |
| --- | --- |

(38)

A biztonsági vizsgálatot külön kell választani az ugyanarra az eseményre vonatkozó igazságügyi vizsgálattól, és a biztonsági vizsgálatot végzők számára a bizonyítékokhoz és a tanúkhoz hozzáférést kell biztosítani. E vizsgálatot egy, az uniós vasúti rendszer szereplőitől független állandó testületnek kell végeznie. A testületnek úgy kell működnie, hogy elkerülje az érdekellentéteteket és azt, hogy bármilyen módon érintett legyen a vizsgált esemény okaiban. Különösen arra kell figyelmet fordítani, hogy ne sérüljön a hatóság funkcionális függetlensége abban az esetben, ha szervezeti és jogi szempontból szoros kapcsolatban áll a vasúti ágazatért felelős nemzeti biztonsági hatósággal, az Ügynökséggel vagy a szabályozó hatósággal. A hatóságnak a lehető legnyíltabban kell e vizsgálatot elvégeznie. A vizsgáló testületnek minden eseményre vonatkozóan létre kell hoznia az adott vizsgálati munkacsoportot, amely rendelkezik a szükséges szakismerettel ahhoz, hogy megállapítsa az események közvetlen és közvetett okait.

| (39) | A súlyos balesetet követő vizsgálatot úgy kell elvégezni, hogy mindegyik fél meghallgatást nyerjen és megoszthassa eredményeit. A vizsgálat során például a vizsgáló testületnek tájékoztatni kell a – megítélése szerint kapcsolódó biztonsági felelősséggel rendelkező – feleket a vizsgálat előrehaladásával kapcsolatos legfrissebb információkról, valamint figyelembe kell vennie azok véleményét és álláspontját. Ez lehetővé teszi, hogy a vizsgáló testület további lényeges információk birtokába jusson, valamint tudomást szerezzen a munkájáról alkotott különböző véleményekről, és ily módon a lehető legmegfelelőbb módon végezze a vizsgálatot. E konzultáció célja semmiképpen sem a vétkesség vagy a felelősség megállapítása, hanem a tényszerű bizonyítékok összegyűjtése és a biztonság jövőbeli javítására szolgáló tanulságok levonása kell, hogy legyen. A vizsgáló testület számára ugyanakkor biztosítani kell az arra vonatkozó szabadságot, hogy a felesleges nyomás elkerülése érdekében eldönthesse, mely információkat osztja meg ezen felekkel, kivéve, ha ezt a bírósági eljárást végzők kérelmezik. A vizsgáló testületnek figyelembe kell vennie azt is, hogy az áldozatoknak és hozzátartozóiknak ésszerűen mely információkra lehet szükségük. |
| --- | --- |

(39)

A súlyos balesetet követő vizsgálatot úgy kell elvégezni, hogy mindegyik fél meghallgatást nyerjen és megoszthassa eredményeit. A vizsgálat során például a vizsgáló testületnek tájékoztatni kell a – megítélése szerint kapcsolódó biztonsági felelősséggel rendelkező – feleket a vizsgálat előrehaladásával kapcsolatos legfrissebb információkról, valamint figyelembe kell vennie azok véleményét és álláspontját. Ez lehetővé teszi, hogy a vizsgáló testület további lényeges információk birtokába jusson, valamint tudomást szerezzen a munkájáról alkotott különböző véleményekről, és ily módon a lehető legmegfelelőbb módon végezze a vizsgálatot. E konzultáció célja semmiképpen sem a vétkesség vagy a felelősség megállapítása, hanem a tényszerű bizonyítékok összegyűjtése és a biztonság jövőbeli javítására szolgáló tanulságok levonása kell, hogy legyen. A vizsgáló testület számára ugyanakkor biztosítani kell az arra vonatkozó szabadságot, hogy a felesleges nyomás elkerülése érdekében eldönthesse, mely információkat osztja meg ezen felekkel, kivéve, ha ezt a bírósági eljárást végzők kérelmezik. A vizsgáló testületnek figyelembe kell vennie azt is, hogy az áldozatoknak és hozzátartozóiknak ésszerűen mely információkra lehet szükségük.

| (40) | Annak érdekében, hogy a vizsgáló testület hatékonyabban végezhesse tevékenységét, és hogy feladatait könnyebben láthassa el, kellő időben be kell tudnia jutni a baleset helyszínére, szükség esetén az ügyben részt vevő igazságügyi hatóságokkal jó együttműködésben. A vizsgálati jelentések, valamint a megállapítások és ajánlások döntő fontosságú információkat jelentenek a vasútbiztonság további javításával kapcsolatban, ezért azokat uniós szinten nyilvánossá kell tenni. A biztonsági ajánlásokat a címzetteknek végre kell hajtaniuk, a megtett intézkedésekről pedig jelentést kell tenniük a vizsgáló testület számára. |
| --- | --- |

(40)

Annak érdekében, hogy a vizsgáló testület hatékonyabban végezhesse tevékenységét, és hogy feladatait könnyebben láthassa el, kellő időben be kell tudnia jutni a baleset helyszínére, szükség esetén az ügyben részt vevő igazságügyi hatóságokkal jó együttműködésben. A vizsgálati jelentések, valamint a megállapítások és ajánlások döntő fontosságú információkat jelentenek a vasútbiztonság további javításával kapcsolatban, ezért azokat uniós szinten nyilvánossá kell tenni. A biztonsági ajánlásokat a címzetteknek végre kell hajtaniuk, a megtett intézkedésekről pedig jelentést kell tenniük a vizsgáló testület számára.

| (41) | Amennyiben egy baleset vagy váratlan esemény előfordulásának közvetlen oka feltételezhetően emberi tevékenységhez köthető, figyelembe kell venni a sajátos körülményeket és azt, hogy a személyzet a szokásos működés során hogyan látja el a rutinfeladatokat, beleértve az ember és a gép közötti kapcsolat kialakítását, az eljárások megfelelőségét, a célkitűzések közötti ellentétek meglétét és a munkateherrel kapcsolatos kérdéseket, valamint minden olyan egyéb körülményt, amely hatással van az események előfordulására, így például fizikai, valamint munkahelyi stressz, fáradtság vagy pszichológiai alkalmasság. |
| --- | --- |

(41)

Amennyiben egy baleset vagy váratlan esemény előfordulásának közvetlen oka feltételezhetően emberi tevékenységhez köthető, figyelembe kell venni a sajátos körülményeket és azt, hogy a személyzet a szokásos működés során hogyan látja el a rutinfeladatokat, beleértve az ember és a gép közötti kapcsolat kialakítását, az eljárások megfelelőségét, a célkitűzések közötti ellentétek meglétét és a munkateherrel kapcsolatos kérdéseket, valamint minden olyan egyéb körülményt, amely hatással van az események előfordulására, így például fizikai, valamint munkahelyi stressz, fáradtság vagy pszichológiai alkalmasság.

| (42) | Az Unió egészében törekedni kell színvonalas és magas szintű szakképesítést nyújtó képzés biztosítására. |
| --- | --- |

(42)

Az Unió egészében törekedni kell színvonalas és magas szintű szakképesítést nyújtó képzés biztosítására.

| (43) | Ezen irányelv egyes nem alapvető elemeinek kiegészítése vagy módosítása érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazna arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el a közös biztonsági módszerekre és a közös biztonsági célokra, valamint ezek felülvizsgálatára vonatkozóan. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munka során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is A felhatalmazáson alapuló jogi aktus elkészítésekor és szövegezésekor a Bizottságnak gondoskodnia kell a vonatkozó dokumentumoknak az Európai Parlament és a Tanács részére történő egyidejű, időben történő és megfelelő továbbításáról. |
| --- | --- |

(43)

Ezen irányelv egyes nem alapvető elemeinek kiegészítése vagy módosítása érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazna arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el a közös biztonsági módszerekre és a közös biztonsági célokra, valamint ezek felülvizsgálatára vonatkozóan. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munka során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is A felhatalmazáson alapuló jogi aktus elkészítésekor és szövegezésekor a Bizottságnak gondoskodnia kell a vonatkozó dokumentumoknak az Európai Parlament és a Tanács részére történő egyidejű, időben történő és megfelelő továbbításáról.

| (44) | Ezen irányelv végrehajtása egységes feltételeinek biztosítása érdekében a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni a következőkkel kapcsolatban: az Ügynökségnek a közös biztonsági módszerek és a közös biztonsági célok tervezeteinek és ezek módosításainak kidolgozására, valamint a kapcsolódó ajánlásoknak a Bizottsághoz való benyújtására vonatkozó megbízatása; a biztonsági tanúsításra vonatkozó részletes szabályok; részletes rendelkezések, amelyekkel meghatározható, hogy – a releváns közös biztonsági módszereknek és ÁME-knek megfelelően – a III. mellékletben foglalt követelmények közül melyeket kell alkalmazni a karbantartó műhelyek által végzett karbantartási tevékenységek esetében, beleértve azokat a részletes rendelkezéseket, amelyek biztosítják a karbantartó műhelyek tanúsítási rendszerének – a vonatkozó közös biztonsági módszereknek és az ÁME-knek megfelelő – egységes alkalmazását; részletes rendelkezések, amelyekkel meghatározható, hogy a III. mellékletben foglalt követelmények közül melyeket kell alkalmazni a tehervagonoktól eltérő járművek karbantartásáért felelős szervezetek tanúsítására vonatkozóan, az ilyen járművek műszaki jellemzőinek alapján az ilyen járművek, beleértve a tehervagonoktól eltérő járművek karbantartásáért felelős szervezet tanúsítási feltételeinek – a vonatkozó közös biztonsági módszereknek és az ÁME-knek megfelelő – egységes alkalmazását biztosító részletes rendelkezéseket, valamint a balesetekről és váratlan eseményekről készült vizsgálati jelentés jelentéstételi struktúrájának megfelelően. Ezeket a végrehajtási hatásköröket a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (9) megfelelően kell gyakorolni. |
| --- | --- |

(44)

Ezen irányelv végrehajtása egységes feltételeinek biztosítása érdekében a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni a következőkkel kapcsolatban: az Ügynökségnek a közös biztonsági módszerek és a közös biztonsági célok tervezeteinek és ezek módosításainak kidolgozására, valamint a kapcsolódó ajánlásoknak a Bizottsághoz való benyújtására vonatkozó megbízatása; a biztonsági tanúsításra vonatkozó részletes szabályok; részletes rendelkezések, amelyekkel meghatározható, hogy – a releváns közös biztonsági módszereknek és ÁME-knek megfelelően – a III. mellékletben foglalt követelmények közül melyeket kell alkalmazni a karbantartó műhelyek által végzett karbantartási tevékenységek esetében, beleértve azokat a részletes rendelkezéseket, amelyek biztosítják a karbantartó műhelyek tanúsítási rendszerének – a vonatkozó közös biztonsági módszereknek és az ÁME-knek megfelelő – egységes alkalmazását; részletes rendelkezések, amelyekkel meghatározható, hogy a III. mellékletben foglalt követelmények közül melyeket kell alkalmazni a tehervagonoktól eltérő járművek karbantartásáért felelős szervezetek tanúsítására vonatkozóan, az ilyen járművek műszaki jellemzőinek alapján az ilyen járművek, beleértve a tehervagonoktól eltérő járművek karbantartásáért felelős szervezet tanúsítási feltételeinek – a vonatkozó közös biztonsági módszereknek és az ÁME-knek megfelelő – egységes alkalmazását biztosító részletes rendelkezéseket, valamint a balesetekről és váratlan eseményekről készült vizsgálati jelentés jelentéstételi struktúrájának megfelelően. Ezeket a végrehajtási hatásköröket a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (9) megfelelően kell gyakorolni.

| (45) | A tagállamoknak meg kell állapítaniuk az ezen irányelv alapján elfogadott nemzeti rendelkezések megsértése esetén alkalmazandó szankciókra vonatkozó szabályokat, és meg kell tenniük minden szükséges intézkedést azok végrehajtásának biztosítására. E szankcióknak hatékonyaknak, arányosaknak és visszatartó erejűeknek kell lenniük. |
| --- | --- |

(45)

A tagállamoknak meg kell állapítaniuk az ezen irányelv alapján elfogadott nemzeti rendelkezések megsértése esetén alkalmazandó szankciókra vonatkozó szabályokat, és meg kell tenniük minden szükséges intézkedést azok végrehajtásának biztosítására. E szankcióknak hatékonyaknak, arányosaknak és visszatartó erejűeknek kell lenniük.

| (46) | Mivel ezen irányelv céljait, nevezetesen a biztonság szabályozására és felügyeletére irányuló tagállami intézkedések összehangolását, a balesetek kivizsgálását, valamint a közös biztonsági célok, közös biztonsági módszerek, közös biztonsági mutatók és az egységes biztonsági tanúsítványra vonatkozó közös követelmények megállapítását a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban e célok jobban megvalósíthatók, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez az irányelv nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(46)

Mivel ezen irányelv céljait, nevezetesen a biztonság szabályozására és felügyeletére irányuló tagállami intézkedések összehangolását, a balesetek kivizsgálását, valamint a közös biztonsági célok, közös biztonsági módszerek, közös biztonsági mutatók és az egységes biztonsági tanúsítványra vonatkozó közös követelmények megállapítását a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban e célok jobban megvalósíthatók, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez az irányelv nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket.

| (47) | Indokolt, hogy az irányelv nemzeti jogba való átültetésének kötelezettsége csak a 2004/49/EK irányelvhez képest jelentős módosítást jelentő rendelkezésekre vonatkozzon. A változatlan rendelkezések átültetésére vonatkozó kötelezettség az említett irányelvből következik. |
| --- | --- |

(47)

Indokolt, hogy az irányelv nemzeti jogba való átültetésének kötelezettsége csak a 2004/49/EK irányelvhez képest jelentős módosítást jelentő rendelkezésekre vonatkozzon. A változatlan rendelkezések átültetésére vonatkozó kötelezettség az említett irányelvből következik.

| (48) | Ez az irányelv nem érinti a tagállamoknak a IV. melléklet B. részében meghatározott irányelveknek a nemzeti jogba történő átültetésére vonatkozó határidőkkel kapcsolatos kötelezettségét, |
| --- | --- |

(48)

Ez az irányelv nem érinti a tagállamoknak a IV. melléklet B. részében meghatározott irányelveknek a nemzeti jogba történő átültetésére vonatkozó határidőkkel kapcsolatos kötelezettségét,

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

I. FEJEZET

ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

1. cikk

Tárgy

Ez az irányelv rendelkezéseket állapít meg abból a célból, hogy a következők révén gondoskodjon az uniós vasúti rendszer biztonságának fejlesztéséről és javításáról, valamint a vasúti szállítási szolgáltatások piacára való belépés elősegítéséről:

| a) | a tagállami szabályozási struktúrák összehangolása; |
| --- | --- |

a)

a tagállami szabályozási struktúrák összehangolása;

| b) | az uniós vasúti rendszer szereplői közötti hatáskörmegosztás meghatározása; |
| --- | --- |

b)

az uniós vasúti rendszer szereplői közötti hatáskörmegosztás meghatározása;

| c) | közös biztonsági célok (a továbbiakban: KBC-k) és közös biztonsági módszerek (a továbbiakban: KBM-k) kidolgozása annak érdekében, hogy a nemzeti szabályozás fokozatosan szükségtelenné váljon; |
| --- | --- |

c)

közös biztonsági célok (a továbbiakban: KBC-k) és közös biztonsági módszerek (a továbbiakban: KBM-k) kidolgozása annak érdekében, hogy a nemzeti szabályozás fokozatosan szükségtelenné váljon;

| d) | a biztonsági tanúsítványok és engedélyek kiállítására, megújítására, módosítására és korlátozására vagy visszavonására vonatkozó elvek meghatározása; |
| --- | --- |

d)

a biztonsági tanúsítványok és engedélyek kiállítására, megújítására, módosítására és korlátozására vagy visszavonására vonatkozó elvek meghatározása;

| e) | tagállamonként egy nemzeti biztonsági hatóság, valamint egy, a baleseteket és váratlan eseményeket vizsgáló testület létrehozásának a követelménye; és |
| --- | --- |

e)

tagállamonként egy nemzeti biztonsági hatóság, valamint egy, a baleseteket és váratlan eseményeket vizsgáló testület létrehozásának a követelménye; és

| f) | a vasútbiztonság irányítására, szabályozására és felügyeletére vonatkozó közös elvek meghatározása. |
| --- | --- |

f)

a vasútbiztonság irányítására, szabályozására és felügyeletére vonatkozó közös elvek meghatározása.

2. cikk

Hatály

(1)   Ezt az irányelvet a tagállamok vasúti rendszerére kell alkalmazni, amely a strukturális és funkcionális területek szempontjából alrendszerekre osztható fel. Az irányelv hatálya kiterjed a rendszer egészére vonatkozó biztonsági követelményekre, beleértve az infrastruktúra és a forgalmi szolgálat biztonságos irányítását, valamint a vasúti társaságoknak, a pályahálózat-működtetőknek és az uniós vasúti rendszer többi szereplőjének együttműködését.

(2)   Ezen irányelv hatálya nem terjed ki a következőkre:

| a) | metrók; |
| --- | --- |

a)

metrók;

| b) | villamosok és könnyű vasúti járművek, valamint a kizárólag ilyen járművek által használt infrastruktúra; és |
| --- | --- |

b)

villamosok és könnyű vasúti járművek, valamint a kizárólag ilyen járművek által használt infrastruktúra; és

| c) | az uniós vasúti rendszer többi részétől a működés szempontjából különálló hálózatok, amelyek csak helyi, városi vagy elővárosi személyszállításra szolgálnak, valamint a kizárólag ilyen hálózatokon működő vállalkozások. |
| --- | --- |

c)

az uniós vasúti rendszer többi részétől a működés szempontjából különálló hálózatok, amelyek csak helyi, városi vagy elővárosi személyszállításra szolgálnak, valamint a kizárólag ilyen hálózatokon működő vállalkozások.

(3)   A tagállamok az ezen irányelvet végrehajtó intézkedések hatálya alól kizárhatják a következőket:

| a) | magántulajdonban álló vasúti infrastruktúra – a mellékvágányokat is beleértve –, amelyet a tulajdonos vagy az üzemeltető árufuvarozási tevékenységre vagy nem kereskedelmi célú személyszállításra használ, és a kizárólag ilyen infrastruktúrán használt járművek; |
| --- | --- |

a)

magántulajdonban álló vasúti infrastruktúra – a mellékvágányokat is beleértve –, amelyet a tulajdonos vagy az üzemeltető árufuvarozási tevékenységre vagy nem kereskedelmi célú személyszállításra használ, és a kizárólag ilyen infrastruktúrán használt járművek;

| b) | szigorúan helyi, történelmi vagy turisztikai célra fenntartott infrastruktúra és járművek; |
| --- | --- |

b)

szigorúan helyi, történelmi vagy turisztikai célra fenntartott infrastruktúra és járművek;

| c) | olyan könnyű vasúti infrastruktúra, amelyet alkalmanként nehéz vasúti járművek is használnak a könnyű vasúti rendszer működési feltételei mellett, amennyiben e járművek tekintetében erre kizárólag összeköttetési célból van szükség; |
| --- | --- |

c)

olyan könnyű vasúti infrastruktúra, amelyet alkalmanként nehéz vasúti járművek is használnak a könnyű vasúti rendszer működési feltételei mellett, amennyiben e járművek tekintetében erre kizárólag összeköttetési célból van szükség;

| d) | elsősorban könnyű vasúti infrastruktúrán alkalmazott járművek, amelyeket bizonyos nehéz vasúti összetevővel szereltek fel annak érdekében, hogy azok kizárólag összeköttetési célból képesek legyenek áthaladni a nehéz vasúti infrastruktúrának egy jól körülhatárolt, korlátozott szakaszán. |
| --- | --- |

d)

elsősorban könnyű vasúti infrastruktúrán alkalmazott járművek, amelyeket bizonyos nehéz vasúti összetevővel szereltek fel annak érdekében, hogy azok kizárólag összeköttetési célból képesek legyenek áthaladni a nehéz vasúti infrastruktúrának egy jól körülhatárolt, korlátozott szakaszán.

(4)   A (2) bekezdésben foglaltak ellenére a tagállamok adott esetben dönthetnek úgy, hogy nemzeti jogukkal összhangban a metrók és az egyéb helyi rendszerek esetében is alkalmazzák ezen irányelv rendelkezéseit.

3. cikk

Fogalommeghatározások

Ezen irányelv alkalmazásában:

1.   „uniós vasúti rendszer”: az Unió vasúti rendszere az (EU) 2016/797 irányelv 2. cikkének 1. pontjában foglalt fogalommeghatározás szerint;

„uniós vasúti rendszer”

2.   „pályahálózat-működtető”: a 2012/34/EU irányelv (10) 3. cikkének 2. pontjában foglalt fogalommeghatározás szerinti pályahálózat-működtető;

„pályahálózat-működtető”

10

3.   „vasúti társaság”: a 2012/34/EU irányelv 3. cikkének 1. pontja szerinti vállalkozó vasúti társaság és bármely más, köz- vagy magántulajdonban lévő vállalkozás, amelynek tevékenysége vasúti áru- és/vagy személyszállítási szolgáltatások nyújtása, azon az alapon, hogy e vállalkozás biztosítja a vontatást, beleértve azokat a vállalkozásokat is, amelyek csak vontatást végeznek;

„vasúti társaság”

4.   „átjárhatósági műszaki előírás (ÁME)”: az (EU) 2016/797 irányelvnek megfelelően elfogadott olyan előírás, amely az alapvető követelményeknek való megfelelés, valamint az uniós vasúti rendszer kölcsönös átjárhatóságának biztosítása érdekében az egyes alrendszereket és azok részeit szabályozza;

„átjárhatósági műszaki előírás (ÁME)”

5.   „közös biztonsági célok” (KBC): azok a minimális biztonsági szintek, amelyeket az uniós vasúti rendszer egészén, illetve – amennyiben lehetséges – annak különböző részein (például a hagyományos vasúti rendszeren, a nagysebességű vasúti rendszeren, a hosszú vasúti alagutakban vagy a kizárólag árufuvarozásra használt vonalakon) mindenképpen meg kell valósítani;

„közös biztonsági célok” (KBC)

6.   „közös biztonsági módszerek” (KBM): azok a módszerek, amelyek leírják a biztonsági szinteknek, a biztonsági célok megvalósításának és más biztonsági követelmények teljesítésének az értékelési módszereit;

„közös biztonsági módszerek” (KBM)

7.   „nemzeti biztonsági hatóság”: az a nemzeti testület, amelyet az ezen irányelv szerinti vasútbiztonsági feladatok elvégzésével bíztak meg, illetve a több tagállam által ezekkel a feladatokkal annak érdekében megbízott testület, hogy egységes biztonsági rendszer jöjjön létre;

„nemzeti biztonsági hatóság”

8.   „nemzeti szabályok”: valamely tagállamban elfogadott, kötelező erejű szabályok összessége, függetlenül attól, hogy azokat mely szerv bocsátotta ki, amely szabályok az adott tagállamban a vasúti társaságokra, pályahálózat-működtetőkre vagy harmadik felekre alkalmazandó uniós vagy nemzetközi szabályokban megállapítottaktól eltérő vasútbiztonsági vagy műszaki követelményeket tartalmaznak;

„nemzeti szabályok”

9.   „biztonságirányítási rendszer”: egy pályahálózat-működtető vagy vasúti társaság által létrehozott szervezet, valamint az általa meghozott intézkedések és eljárások, amelyek célja az üzemeltetés biztonságos irányítása;

„biztonságirányítási rendszer”

10.   „megbízott vizsgálatvezető”: a vizsgálat megszervezéséért, végrehajtásáért és ellenőrzéséért felelős személy;

„megbízott vizsgálatvezető”

11.   „baleset”: olyan nem kívánatos vagy nem szándékos váratlan esemény, illetve ilyen események sajátos láncolata, amelynek káros következményei vannak; a balesetek a következő kategóriákra oszthatók: ütközés, kisiklás, baleset vasúti átjáróban, mozgó gördülőállománnyal összefüggésben okozott személyi sérülés, tűzeset és egyéb baleset;

„baleset”

12.   „súlyos baleset”: vonatok összeütközése vagy kisiklása, amely legalább egy halálos áldozattal, illetve öt vagy több személy súlyos sérülésével, vagy a gördülőállomány, az infrastruktúra vagy a környezet jelentős károsodásával jár, valamint bármely más, ugyanilyen következményekkel járó baleset, amelynek nyilvánvaló hatása van a vasútbiztonsági szabályozásra vagy a biztonságirányításra; a fent említett „jelentős károsodás” olyan kár, amelyről a vizsgáló testület azonnal megállapíthatja, hogy az összesen legalább 2 millió eurót tesz ki;

„súlyos baleset”

13.   „váratlan esemény”: a baleseten vagy súlyos baleseten kívül minden olyan esemény, amely a vasúti tevékenységek biztonságát érinti vagy érintheti;

„váratlan esemény”

14.   „vizsgálat”: a baleset és váratlan esemény megelőzése céljából végzett eljárás, amely magában foglalja az információk gyűjtését és elemzését, a következtetések levonását, beleértve az okok meghatározását is, és adott esetben biztonsági ajánlások megtételét;

„vizsgálat”

15.   „okok”: a balesethez vagy a váratlan eseményhez vezető cselekvések, mulasztások, események vagy feltételek, illetve ezek kombinációja;

„okok”

16.   „könnyű vasút”: olyan városi és/vagy elővárosi vasúti közlekedési rendszer, amely (az EN 15227:2011 alapján) C-III vagy C-IV törésbiztonsággal rendelkezik, és járműveinek szilárdsága legfeljebb 800 kN (hosszirányú nyomóerő a kapcsolási ponton) (); a könnyű vasúti rendszerek rendelkezhetnek saját pályatesttel, vagy pályatestük lehet a közúttal közös, és járműveik általában nem vesznek részt a távolsági személyszállítási vagy árufuvarozási forgalomban;

„könnyű vasút”

17.   „megfelelőségértékelő szervezet”: olyan szervezet, amely az ilyen értelmű bejelentés vagy kijelölés alapján felel a megfelelőségértékelési tevékenységekért, ideértve a kalibrálást, tesztelést, tanúsítást és ellenőrzést is;a megfelelőségértékelő szervezetet a valamely tagállam általi bejelentést követően bejelentett szervezetnek kell tekinteni;a megfelelőségértékelő szervezetet a valamely tagállam általi kijelölést követően kijelölt szervezetnek kell tekinteni;

„megfelelőségértékelő szervezet”

18.   „kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemek”: az (EU) 2016/797 irányelv 2. cikke 7. pontjában meghatározott kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemek;

„kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemek”

19.   „üzembentartó”: az a természetes vagy jogi személy, aki vagy amely a járművet, mint szállítóeszközt hasznosítja, akár tulajdonosa, akár használati joga van felette, továbbá az (EU) 2016/797 irányelv 47. cikkében említett járműnyilvántartásban ily módon nyilvántartásba van véve;

„üzembentartó”

20.   „karbantartásért felelős szervezet”: járművek karbantartásáért felelős szervezet, amely az (EU) 2016/797 irányelv 47. cikkében említett járműnyilvántartásban ily módon van nyilvántartásba véve;

„karbantartásért felelős szervezet”

21.   „jármű”: a vasúti pályán közlekedő vontatott vagy önjáró, saját kerekein a vasúti sínen közlekedő vasúti jármű; egy jármű egy vagy több strukturális és funkcionális alrendszerből áll;

„jármű”

22.   „gyártó”: az (EU) 2016/797 irányelv 2. cikkének 36. pontjában meghatározott gyártó;

„gyártó”

23.   „feladó”: az a vállalkozás, amelyik saját nevében vagy harmadik fél megbízásából árut ad fel;

„feladó”

24.   „címzett”: az a természetes vagy jogi személy, aki vagy amely a szállítási szerződés értelmében az árukat kapja; amennyiben a szállításra szállítási szerződés nélkül kerül sor, azt a természetes vagy jogi személyt kell címzettnek tekinteni, amely az árukat megérkezésükkor átveszi;

„címzett”

25.   „berakodó”: az a vállalkozás, amely a küldeménydarabos árut, a kiskonténert vagy a mobil tartányt a kocsira vagy a konténerbe rakja, illetőleg a konténert, ömlesztettáru-konténert, MEG-konténert, tankkonténert vagy mobil tartányt a kocsira rakja;

„berakodó”

26.   „kirakodó”: a konténert, ömlesztettáru-konténert, MEG-konténert, tankkonténert vagy mobil tartányt a kocsiról eltávolító vállalkozás, vagy a küldeménydarabos árut, a kiskonténert vagy a mobil tartányt a kocsiról vagy a konténerből kirakodó vállalkozás, vagy az árukat tartányból (tartálykocsiból, leszerelhető tartányból, mobil tartányból vagy tankkonténerből), battériás kocsiból vagy MEG-konténerből, illetve ömlesztettáru szállításához való vasúti kocsiból, nagykonténerből vagy kiskonténerből, vagy pedig ömlesztettáru-konténerből kirakó vállalkozás;

„kirakodó”

27.   „töltő”: az a vállalkozás, amely az árut tartányba (beleértve a tartálykocsit, illetve leszerelhető tartánnyal, mobil tartánnyal vagy tankkonténerrel rendelkező kocsit), ömlesztettáru szállításához való vasúti kocsiba, nagykonténerbe vagy kiskonténerbe, illetve battériás kocsiba vagy MEG-konténerbe tölti;

„töltő”

28.   „lefejtő”: az a vállalkozás, amely az árut tartányból (beleértve a tartálykocsit, leszerelhető tartánnyal rendelkező kocsit, mobil tartányt és tankkonténert), ömlesztettáru szállításához való vasúti kocsiból, nagykonténerből vagy kiskonténerből, illetve battériás kocsiból vagy MEG-konténerből lefejti;

„lefejtő”

29.   „fuvarozó”: fuvarozási szerződés alapján szállítási műveletet végző vállalkozás;

„fuvarozó”

30.   „ajánlatkérő”: olyan közjogi vagy magánjogi szervezet, amely alrendszerek tervezését és/vagy kivitelezését, korszerűsítését, illetve felújítását rendeli meg;

„ajánlatkérő”

31.   „a tevékenység jellege”: a tevékenységnek kizárólag a személyszállítással – a nagysebességű szolgáltatásokkal vagy azok nélkül –, az árufuvarozással – a veszélyes árukkal kapcsolatos szolgáltatásokkal vagy azok nélkül – vagy a tolatási szolgáltatásokkal jellemezhető típusa;

„a tevékenység jellege”

32.   „a tevékenység mértéke”: a tevékenységnek az utasszámmal és/vagy árumennyiséggel és a vasúti társaság becsült, a vasúti ágazatban (azaz mikro-, kis-, közép- vagy nagyvállalkozásokban) dolgozó munkavállalók számában kifejezett méretével jellemezhető mértéke;

„a tevékenység mértéke”

33.   „szolgáltatási terület”: egy vagy több tagállamban lévő hálózat vagy hálózatok, amelye(ke)n a vasúti társaság működni szándékozik.

„szolgáltatási terület”

II. FEJEZET

A VASÚTBIZTONSÁG FEJLESZTÉSE ÉS IRÁNYÍTÁSA

4. cikk

Az uniós vasúti rendszer szereplőinek közreműködése a vasútbiztonság fejlesztésében és javításában

(1)   A vasútbiztonság fejlesztése és javítása céljából a tagállamok, hatáskörükön belül:

| a) | gondoskodnak a vasútbiztonság általános fenntartásáról és – amennyiben ez ésszerű keretek között kivitelezhető – folyamatos javításáról, amelynek során figyelembe veszik az uniós jog és a nemzetközi szabályok terén bekövetkező változásokat, valamint a műszaki és tudományos fejlődést, és prioritást biztosítanak a balesetek megelőzésének; |
| --- | --- |

a)

gondoskodnak a vasútbiztonság általános fenntartásáról és – amennyiben ez ésszerű keretek között kivitelezhető – folyamatos javításáról, amelynek során figyelembe veszik az uniós jog és a nemzetközi szabályok terén bekövetkező változásokat, valamint a műszaki és tudományos fejlődést, és prioritást biztosítanak a balesetek megelőzésének;

| b) | gondoskodnak arról, hogy valamennyi alkalmazandó jogszabály nyíltan és megkülönböztetéstől mentes módon betartásra kerüljön, elősegítve ezáltal az egységes európai vasúti szállítási rendszer létrehozását; |
| --- | --- |

b)

gondoskodnak arról, hogy valamennyi alkalmazandó jogszabály nyíltan és megkülönböztetéstől mentes módon betartásra kerüljön, elősegítve ezáltal az egységes európai vasúti szállítási rendszer létrehozását;

| c) | gondoskodnak arról, hogy a vasútbiztonság fejlesztésére és javítására irányuló intézkedések figyelembe vegyék a rendszeralapú megközelítés szükségességét; |
| --- | --- |

c)

gondoskodnak arról, hogy a vasútbiztonság fejlesztésére és javítására irányuló intézkedések figyelembe vegyék a rendszeralapú megközelítés szükségességét;

| d) | gondoskodnak arról, hogy az uniós vasúti rendszer biztonságos üzemeltetése és az azzal kapcsolatos kockázatok kezelése a pályahálózat-működtetők és a vasúti társaságok feladata legyen – a rendszer rájuk eső részét illetően –, és kötelezik őket arra, hogy:






  i. | adott esetben egymással együttműködve tegyék meg a 6. cikk (1) bekezdésének a) pontja szerinti szükséges kockázatkezelési intézkedéseket; |
| --- | --- | --- |

d)

gondoskodnak arról, hogy az uniós vasúti rendszer biztonságos üzemeltetése és az azzal kapcsolatos kockázatok kezelése a pályahálózat-működtetők és a vasúti társaságok feladata legyen – a rendszer rájuk eső részét illetően –, és kötelezik őket arra, hogy:

i.

adott esetben egymással együttműködve tegyék meg a 6. cikk (1) bekezdésének a) pontja szerinti szükséges kockázatkezelési intézkedéseket;

| ii. | alkalmazzák az uniós és a nemzeti szabályokat; |
| --- | --- |

ii.

alkalmazzák az uniós és a nemzeti szabályokat;

| iii. | hozzanak létre biztonságirányítási rendszereket ennek az irányelvnek megfelelően; |
| --- | --- |

iii.

hozzanak létre biztonságirányítási rendszereket ennek az irányelvnek megfelelően;

| e) | a tagállamok jogi előírásai alapján fennálló polgári jogi felelősséget nem érintve gondoskodnak arról, hogy valamennyi pályahálózat-működtetőt és vasúti társaságot felelősség terhelje a felhasználókkal, az ügyfelekkel, az érintett munkavállalókkal és a (4) bekezdésben említett más szereplőkkel szemben a rendszer rá eső részéért és annak biztonságos működéséért, beleértve az anyagbeszerzést és a szolgáltatások alvállalkozásba adását is; |
| --- | --- |

e)

a tagállamok jogi előírásai alapján fennálló polgári jogi felelősséget nem érintve gondoskodnak arról, hogy valamennyi pályahálózat-működtetőt és vasúti társaságot felelősség terhelje a felhasználókkal, az ügyfelekkel, az érintett munkavállalókkal és a (4) bekezdésben említett más szereplőkkel szemben a rendszer rá eső részéért és annak biztonságos működéséért, beleértve az anyagbeszerzést és a szolgáltatások alvállalkozásba adását is;

| f) | éves biztonsági terveket dolgoznak ki és tesznek közzé, amelyekben meghatározzák a közös biztonsági célok megvalósítása céljából előirányzott intézkedéseket; és |
| --- | --- |

f)

éves biztonsági terveket dolgoznak ki és tesznek közzé, amelyekben meghatározzák a közös biztonsági célok megvalósítása céljából előirányzott intézkedéseket; és

| g) | adott esetben segítik az Ügynökséget a vasútbiztonság uniós szintű fejlesztésének nyomon követésével kapcsolatos munkájában. |
| --- | --- |

g)

adott esetben segítik az Ügynökséget a vasútbiztonság uniós szintű fejlesztésének nyomon követésével kapcsolatos munkájában.

(2)   Az Ügynökség – a hatáskörén belül – gondoskodik a vasútbiztonság általános fenntartásáról és – amennyiben ésszerű keretek között kivitelezhető – folyamatos javításáról, amelynek során figyelembe veszi az uniós jog terén bekövetkező változásokat, valamint a műszaki és tudományos fejlődést, és prioritást biztosít a súlyos balesetek megelőzésének.

(3)   A vasúti társaságoknak és a pályahálózat-működtetőknek:

| a) | adott esetben egymással és más szereplőkkel együttműködve meg kell tenniük a 6. cikk (1) bekezdésének a) pontja szerinti szükséges kockázatkezelési intézkedéseket; |
| --- | --- |

a)

adott esetben egymással és más szereplőkkel együttműködve meg kell tenniük a 6. cikk (1) bekezdésének a) pontja szerinti szükséges kockázatkezelési intézkedéseket;

| b) | a biztonságirányítási rendszereikben figyelembe kell venniük az egyéb szereplők és a harmadik felek tevékenységével összefüggő kockázatokat is; |
| --- | --- |

b)

a biztonságirányítási rendszereikben figyelembe kell venniük az egyéb szereplők és a harmadik felek tevékenységével összefüggő kockázatokat is;

| c) | adott esetben szerződés útján kell kötelezniük a (4) bekezdésében említett, az uniós vasúti rendszer biztonságos üzemeltetését esetlegesen befolyásoló egyéb szereplőket arra, hogy kockázatkezelési intézkedéseket hajtsanak végre; és |
| --- | --- |

c)

adott esetben szerződés útján kell kötelezniük a (4) bekezdésében említett, az uniós vasúti rendszer biztonságos üzemeltetését esetlegesen befolyásoló egyéb szereplőket arra, hogy kockázatkezelési intézkedéseket hajtsanak végre; és

| d) | gondoskodniuk kell arról, hogy az alvállalkozóik kockázatkezelési intézkedéseket hajtsanak végre a nyomon követésre vonatkozó, a 6. cikk (1) bekezdésének c) pontjában említett KBM-ek között meghatározott, a folyamatok nyomon követésére szolgáló közös biztonsági módszerek alkalmazása révén, továbbá hogy ezt a követelményt a szerződéses megállapodások is tartalmazzák, amelyeket az Ügynökség vagy a nemzeti biztonsági hatóság kérésére be kell mutatni. |
| --- | --- |

d)

gondoskodniuk kell arról, hogy az alvállalkozóik kockázatkezelési intézkedéseket hajtsanak végre a nyomon követésre vonatkozó, a 6. cikk (1) bekezdésének c) pontjában említett KBM-ek között meghatározott, a folyamatok nyomon követésére szolgáló közös biztonsági módszerek alkalmazása révén, továbbá hogy ezt a követelményt a szerződéses megállapodások is tartalmazzák, amelyeket az Ügynökség vagy a nemzeti biztonsági hatóság kérésére be kell mutatni.

(4)   A vasúti társaságok és a pályahálózat-működtetők (3) bekezdésben említett feladatait nem érintve, a karbantartásért felelős szervezeteknek, valamint az uniós vasúti rendszer biztonságos üzemeltetését esetlegesen befolyásoló összes egyéb szereplőnek, többek között a gyártóknak, a karbantartási szolgáltatóknak, az üzembentartóknak, a szolgáltatóknak, az ajánlatkérőknek, a fuvarozóknak, a feladóknak, a címzetteknek, a berakodóknak, a kirakodóknak, a töltőknek és a lefejtőknek:

| a) | adott esetben más szereplőkkel együttműködve meg kell tenniük a szükséges kockázatkezelési intézkedéseket; |
| --- | --- |

a)

adott esetben más szereplőkkel együttműködve meg kell tenniük a szükséges kockázatkezelési intézkedéseket;

| b) | biztosítaniuk kell, hogy az általuk szállított alrendszerek, tartozékok és berendezések, valamint az általuk nyújtott szolgáltatások megfeleljenek az előírt követelményeknek és használati feltételeknek, hogy az érintett vasúti társaság és/vagy a pályahálózat-működtető biztonságosan tudja üzemeltetni azokat. |
| --- | --- |

b)

biztosítaniuk kell, hogy az általuk szállított alrendszerek, tartozékok és berendezések, valamint az általuk nyújtott szolgáltatások megfeleljenek az előírt követelményeknek és használati feltételeknek, hogy az érintett vasúti társaság és/vagy a pályahálózat-működtető biztonságosan tudja üzemeltetni azokat.

(5)   Ha a vasúti társaság, a pályahálózat-működtető, vagy a (4) bekezdésben említett valamely szereplő biztonsági kockázatot észlel a műszaki berendezéseknek – beleértve azok szerkezeti alrendszereit is – a hiányosságával, nem megfelelő kivitelezésével vagy üzemzavarával összefüggésben, vagy ilyen kockázatról kap tájékoztatást, a hatáskörén belül:

| a) | meg kell tennie a szükséges korrekciós intézkedéseket az észlelt biztonsági kockázat kezelésére; |
| --- | --- |

a)

meg kell tennie a szükséges korrekciós intézkedéseket az észlelt biztonsági kockázat kezelésére;

| b) | e kockázatokról értesítenie kell a többi érintett felet annak érdekében, hogy azok megtehessenek minden olyan korrekciós intézkedést, amely az uniós vasúti rendszer biztonsági teljesítményének folyamatos fenntartásához szükséges. Az Ügynökség létrehozhat az érintett szereplők közötti információcserét elősegítő eszközt, figyelembe véve az érintett felhasználók adatainak védelmét, a költség–haszon elemzés eredményeit, valamint az Ügynökség által már kifejlesztett informatikai alkalmazásokat és nyilvántartásokat. |
| --- | --- |

b)

e kockázatokról értesítenie kell a többi érintett felet annak érdekében, hogy azok megtehessenek minden olyan korrekciós intézkedést, amely az uniós vasúti rendszer biztonsági teljesítményének folyamatos fenntartásához szükséges. Az Ügynökség létrehozhat az érintett szereplők közötti információcserét elősegítő eszközt, figyelembe véve az érintett felhasználók adatainak védelmét, a költség–haszon elemzés eredményeit, valamint az Ügynökség által már kifejlesztett informatikai alkalmazásokat és nyilvántartásokat.

(6)   Járműveknek a vasúti társaságok közötti cseréje esetén minden érintett szereplő megosztja a többivel a működés biztonsága szempontjából lényeges valamennyi információt, többek között, de nem kizárólag az érintett jármű állapotára és üzemi előzményeire, a nyomon követhetőség céljából a karbantartási nyilvántartás egyes elemeire, a rakodási műveletek nyomon követhetőségére és a fuvarlevelekre vonatkozóan.

5. cikk

Közös biztonsági mutatók (KBMu-k)

(1)   Annak érdekében, hogy megkönnyítsék a közös biztonsági célok (KBC-k) megvalósításának értékelését, és figyelemmel kísérjék a vasútbiztonság általános fejlődését, a tagállamok a nemzeti biztonsági hatóságok 19. cikkben említett éves beszámolói alapján információkat gyűjtenek a közös biztonsági mutatókkal kapcsolatban.

(2)   A közös biztonsági mutatókat az I. melléklet tartalmazza.

6. cikk

Közös biztonsági módszerek (KBM-ek)

(1)   A közös biztonsági módszereknek körül kell írniuk a biztonsági szintek, a biztonsági célok megvalósítása és más biztonsági követelmények teljesítése – adott esetben egy független értékelő szervezet útján történő – értékelésének módját a következők kidolgozása és meghatározása révén:

| a) | a kockázatelemzési és -értékelési módszerek; |
| --- | --- |

a)

a kockázatelemzési és -értékelési módszerek;

| b) | a 10. és 12. cikk szerint kiállított biztonsági tanúsítványok és biztonsági engedélyek követelményeinek való megfelelés értékelésére szolgáló módszerek; |
| --- | --- |

b)

a 10. és 12. cikk szerint kiállított biztonsági tanúsítványok és biztonsági engedélyek követelményeinek való megfelelés értékelésére szolgáló módszerek;

| c) | a nemzeti biztonsági hatóságok által alkalmazandó felügyeleti módszerek, valamint a vasúti társaságok, a pályahálózat-működtetők és a karbantartásért felelős szervezetek által alkalmazandó nyomonkövetési módszerek; |
| --- | --- |

c)

a nemzeti biztonsági hatóságok által alkalmazandó felügyeleti módszerek, valamint a vasúti társaságok, a pályahálózat-működtetők és a karbantartásért felelős szervezetek által alkalmazandó nyomonkövetési módszerek;

| d) | a vasúti üzemeltetők biztonsági szintjének és biztonsági teljesítményének nemzeti és uniós szintű értékelésére vonatkozó módszerek; |
| --- | --- |

d)

a vasúti üzemeltetők biztonsági szintjének és biztonsági teljesítményének nemzeti és uniós szintű értékelésére vonatkozó módszerek;

| e) | a biztonsági célok megvalósításának nemzeti és uniós szintű értékelésére vonatkozó módszerek; és |
| --- | --- |

e)

a biztonsági célok megvalósításának nemzeti és uniós szintű értékelésére vonatkozó módszerek; és

| f) | minden egyéb olyan módszer, amely a biztonságirányítási rendszereknek valamely, uniós szinten harmonizálásra szoruló folyamatára vonatkozik. |
| --- | --- |

f)

minden egyéb olyan módszer, amely a biztonságirányítási rendszereknek valamely, uniós szinten harmonizálásra szoruló folyamatára vonatkozik.

(2)   A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján megbízza az Ügynökséget a közös biztonsági módszereknek és azok módosításainak a kidolgozásával, valamint azzal, hogy nyújtsa be a szükséges ajánlásokat a Bizottság számára, az új vagy módosított közös biztonsági módszer szükségességének világos indokolása alapján, figyelembe véve egyúttal annak a meglévő szabályokra és az uniós vasúti rendszer biztonsági szintjére gyakorolt hatását is. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 28. cikk (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni. Ha a 28. cikk szerinti bizottság (a továbbiakban: bizottság) nem nyilvánít véleményt, a Bizottság nem fogadhatja el a végrehajtási jogi aktus tervezetét, és ebben az esetben a 182/2011/EU rendelet 5. cikke (4) bekezdésének harmadik albekezdése alkalmazandó.

A közös biztonsági módszerek kidolgozása, elfogadása és felülvizsgálata során figyelembe kell venni a felhasználók, a nemzeti biztonsági hatóságok és az érdekeltek – köztük adott esetben a szociális partnerek – véleményét. Az ajánlásokhoz csatolni kell az e konzultáció eredményeiről készült jelentést és az elfogadásra ajánlott, új vagy módosított közös biztonsági módszerek hatásvizsgálatáról készült jelentést.

(3)   A (2) bekezdésben említett megbízás ellátása során az Ügynökség és a Bizottság szisztematikusan és rendszeres időközönként tájékoztatja a bizottságot a közös biztonsági módszerek előkészítési munkálatairól. Ezen munkálatok során a Bizottság ajánlásokat adhat az Ügynökségnek a közös biztonsági módszerekkel és a költség–haszon elemzéssel kapcsolatban. A Bizottság előírhatja különösen, hogy az Ügynökség vizsgálja meg az alternatív megoldásokat, a közös biztonsági módszerek tervezetéhez csatolt jelentésben pedig szerepeljen az alternatív megoldások költségeinek és előnyeinek az értékelése.

Az első albekezdésben említett feladatok tekintetében a Bizottságot a bizottság segíti.

(4)   A Bizottság megvizsgálja az Ügynökség által adott ajánlást annak ellenőrzése céljából, hogy teljesült-e a (2) bekezdésben említett megbízatás. Amennyiben a megbízatás nem teljesült, a Bizottság a megbízatás nem teljesített pontjainak megjelölésével felkéri az Ügynökséget az ajánlás felülvizsgálatára. A Bizottság indokolt esetben dönthet úgy, hogy a (2) bekezdésben szereplő eljárásnak megfelelően módosítja az Ügynökség megbízatását.

Az első albekezdésben említett feladatok tekintetében a Bizottságot a bizottság segíti.

(5)   A közös biztonsági módszereket rendszeres időközönként felül kell vizsgálni az alkalmazásuk során szerzett tapasztalatoknak és a vasútbiztonság általános fejlődésének figyelembevételével, általában a biztonság fenntartását és – amennyiben ésszerűen megvalósítható – folyamatos javítását szem előtt tartva.

(6)   Az Ügynökség által adott ajánlás alapján és az e cikk (4) bekezdésében említett vizsgálatot követően fel kell hatalmazni a Bizottságot, hogy a közös biztonsági módszerek tartalmát és azok módosításait illetően a 27. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el.

(7)   A tagállamok a közös biztonsági módszerek elfogadását és azok módosításait figyelembe véve haladéktalanul elvégzik a nemzeti szabályaik szükséges módosításait.

7. cikk

Közös biztonsági célok

(1)   A közös biztonsági célok meghatározzák azt a minimális biztonsági szintet, amelyet az uniós vasúti rendszer egészén és – amennyiben lehetséges – annak különböző részein az egyes tagállamokban és az Unióban mindenképpen meg kell valósítani. A közös biztonsági célok kifejezhetők kockázatelfogadási kritériumként vagy kitűzött biztonsági szintként, és esetükben különösen a következőket kell figyelembe venni:

| a) | az utasokkal, a személyzettel, beleértve a munkavállalókat és az alvállalkozókat is, a vasúti átjárók használóival és más személyekkel kapcsolatos egyedi kockázatok, és a meglévő nemzeti és nemzetközi felelősségi szabályok sérelme nélkül a tiltott helyen járó személyekkel kapcsolatos egyedi kockázatok; |
| --- | --- |

a)

az utasokkal, a személyzettel, beleértve a munkavállalókat és az alvállalkozókat is, a vasúti átjárók használóival és más személyekkel kapcsolatos egyedi kockázatok, és a meglévő nemzeti és nemzetközi felelősségi szabályok sérelme nélkül a tiltott helyen járó személyekkel kapcsolatos egyedi kockázatok;

| b) | társadalmi kockázatok. |
| --- | --- |

b)

társadalmi kockázatok.

(2)   A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján megbízza az Ügynökséget a közös biztonsági céloknak és azok módosításainak a kidolgozásával, valamint azzal, hogy nyújtsa be a szükséges ajánlásokat a Bizottság számára, az új vagy módosított közös biztonsági cél szükségességének világos indokolása alapján, figyelembe véve egyúttal annak a meglévő szabályokra gyakorolt hatását is. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 28. cikk (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni. Ha a bizottság nem nyilvánít véleményt, a Bizottság nem fogadhatja el a végrehajtási jogi aktus tervezetét, és a 182/2011/EU rendelet 5. cikke (4) bekezdésének harmadik albekezdése alkalmazandó.

(3)   A (2) bekezdésben említett megbízatás ellátása során az Ügynökség és a Bizottság szisztematikusan és rendszeres időközönként tájékoztatja a bizottságot a közös biztonsági célokkal kapcsolatos előkészítő tevékenységekről. Ezen előkészítő tevékenységek során a Bizottság hasznos ajánlásokat adhat az Ügynökségnek a közös biztonsági célokkal és a költség–haszon elemzéssel kapcsolatban. A Bizottság előírhatja különösen, hogy az Ügynökség vizsgálja meg az alternatív megoldásokat, és hogy mutassák be ezen alternatív megoldások költségeit és előnyeit a közös biztonsági célok tervezetéhez csatolt jelentésben.

Az első albekezdésben említett feladatok tekintetében a Bizottságot a bizottság segíti.

(4)   A Bizottság megvizsgálja az Ügynökség által adott ajánlást annak ellenőrzése céljából, hogy teljesült-e a (2) bekezdésben említett megbízatás. Amennyiben a megbízatás nem teljesült, a Bizottság a megbízatás nem teljesített pontjainak megjelölésével felkéri az Ügynökséget az ajánlás felülvizsgálatára. A Bizottság indokolt esetben dönthet úgy, hogy a (2) bekezdésben szereplő eljárásnak megfelelően módosítja az Ügynökség megbízatását.

Az első albekezdésben említett feladatok tekintetében a Bizottságot a bizottság segíti.

(5)   A közös biztonsági célokat rendszeres időközönként felül kell vizsgálni, figyelembe véve a vasútbiztonság általános fejlődését. A közös biztonsági céloknak azokra a kiemelt területekre kell irányulniuk, ahol tovább kell javítani a biztonságot.

(6)   Az Ügynökség által adott ajánlás alapján és az e cikk (4) bekezdésében említett vizsgálatot követően fel kell hatalmazni a Bizottságot, hogy a közös biztonsági célok tartalmát és azok módosításait illetően a 27. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el.

(7)   A tagállamok elvégzik nemzeti biztonsági szabályaik szükséges módosítását annak érdekében, hogy a mellékelt megvalósítási ütemtervnek megfelelően legalább a közös biztonsági célokat és az esetleges átdolgozott közös biztonsági célokat megvalósítsák. A 4. cikk (1) bekezdésének f) pontjában említett éves biztonsági tervekben figyelembe kell venni ezeket a módosításokat. A tagállamok a 8. cikknek megfelelően értesítik ezekről a szabályokról a Bizottságot.

8. cikk

A biztonság területére vonatkozó nemzeti szabályok

(1)   A 2004/49/EK irányelvnek megfelelően, 2016. június 15-ig bejelentett nemzeti szabályok abban az esetben alkalmazandók, ha azok:

| a) | egy, a II. mellékletében meghatározott típusba tartoznak; és |
| --- | --- |

a)

egy, a II. mellékletében meghatározott típusba tartoznak; és

| b) | megfelelnek az uniós jogszabályoknak, különös tekintettel az ÁME-kre, a közös biztonsági célokra és a közös biztonsági módszerekre; és |
| --- | --- |

b)

megfelelnek az uniós jogszabályoknak, különös tekintettel az ÁME-kre, a közös biztonsági célokra és a közös biztonsági módszerekre; és

| c) | nem vezetnek önkényes megkülönböztetéshez vagy a tagállamok közötti vasúti szállítás burkolt korlátozásához. |
| --- | --- |

c)

nem vezetnek önkényes megkülönböztetéshez vagy a tagállamok közötti vasúti szállítás burkolt korlátozásához.

(2)   A tagállamok felülvizsgálják az (1) bekezdésben említett nemzeti szabályokat, és 2018. június 16-ig hatályon kívül helyezik:

| a) | a be nem jelentett nemzeti szabályokat, illetve azokat, amelyek nem felelnek meg az (1) bekezdésben említett kritériumoknak; |
| --- | --- |

a)

a be nem jelentett nemzeti szabályokat, illetve azokat, amelyek nem felelnek meg az (1) bekezdésben említett kritériumoknak;

| b) | azokat a nemzeti szabályokat, amelyek az uniós jog miatt feleslegessé váltak, különös tekintettel az ÁME-kre, a közös biztonsági célokra és a közös biztonsági módszerekre. |
| --- | --- |

b)

azokat a nemzeti szabályokat, amelyek az uniós jog miatt feleslegessé váltak, különös tekintettel az ÁME-kre, a közös biztonsági célokra és a közös biztonsági módszerekre.

A tagállamok ennek céljából igénybe vehetik az (EU) 2016/796 rendelet 27. cikkének (4) bekezdésében említett szabálykezelő eszközt, és felkérhetik az Ügynökséget annak vizsgálatára, hogy bizonyos meghatározott szabályok megfelelnek-e az e bekezdésben foglalt kritériumoknak.

(3)   A tagállamok kizárólag a következő esetekben állapíthatnak meg ezen irányelv alapján új nemzeti szabályokat:

| a) | ha bizonyos meglévő biztonsági módszerekre vonatkozó szabályokra nem terjed ki a közös biztonsági módszerek hatálya; |
| --- | --- |

a)

ha bizonyos meglévő biztonsági módszerekre vonatkozó szabályokra nem terjed ki a közös biztonsági módszerek hatálya;

| b) | ha a vasúti hálózatra vonatkozó üzemeltetési szabályok még nem tartoznak az ÁME-k hatálya alá; |
| --- | --- |

b)

ha a vasúti hálózatra vonatkozó üzemeltetési szabályok még nem tartoznak az ÁME-k hatálya alá;

| c) | sürgős megelőző intézkedésként, különösen balesetet vagy váratlan eseményt követően; |
| --- | --- |

c)

sürgős megelőző intézkedésként, különösen balesetet vagy váratlan eseményt követően;

| d) | ha egy korábban már bejelentett szabályt felül kell vizsgálni; |
| --- | --- |

d)

ha egy korábban már bejelentett szabályt felül kell vizsgálni;

| e) | ha a biztonság szempontjából elengedhetetlen feladatokat ellátó személyzetre vonatkozó szabályok – beleértve a felvételi követelményeket, a fizikai és pszichológiai alkalmasságot és a szakképzést – még nem tartoznak az ÁME-k, illetve a 2007/59/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (11) hatálya alá. |
| --- | --- |

e)

ha a biztonság szempontjából elengedhetetlen feladatokat ellátó személyzetre vonatkozó szabályok – beleértve a felvételi követelményeket, a fizikai és pszichológiai alkalmasságot és a szakképzést – még nem tartoznak az ÁME-k, illetve a 2007/59/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (11) hatálya alá.

(4)   A tagállamok az új nemzeti szabály tervezetét az (EU) 2016/796 rendelet 27. cikkének megfelelően, a megfelelő IT-rendszer használatával az Ügynökség és a Bizottság elé terjesztik, mégpedig a javasolt új szabálynak a nemzeti jogrendszerbe történő tervezett bevezetését megelőzően kellő időben, az (EU) 2016/796 rendelet 25. cikkének (1) bekezdésében említett határidőkön belül, és megindokolják annak bevezetését. A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a tervezet kellően kidolgozott állapotban legyen ahhoz, hogy az Ügynökség elvégezhesse annak vizsgálatát az (EU) 2016/796 rendelet 25. cikkének (2) bekezdésével összhangban.

(5)   A tagállamok sürgős megelőző intézkedések esetén azonnal elfogadhatnak és alkalmazhatnak egy új szabályt. A szabályt az (EU) 2016/796 rendelet 27. cikke (2) bekezdésének megfelelően kell bejelenteni, és azt az Ügynökség az (EU) 2016/796 rendelet 26. cikkének (1), (2) és (5) bekezdésével összhangban megvizsgálja.

(6)   Ha az Ügynökség olyan – bejelentett vagy be nem jelentett – nemzeti szabályról szerez tudomást, amely szükségtelenné vált, vagy amely összeegyeztethetetlen a közös biztonsági módszerekkel vagy az adott nemzeti szabály alkalmazásának kezdete óta elfogadott bármely más uniós jogi aktussal, akkor az (EU) 2016/796 rendelet 26. cikkében megállapított eljárást kell alkalmazni.

(7)   A tagállamok értesítik az Ügynökséget és a Bizottságot az elfogadott nemzeti szabályokról. Erre a célra az (EU) 2016/796 rendelet 27. cikkével összhangban a megfelelő IT-rendszert használják. A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a meglévő nemzeti szabályok nyilvánosan könnyen hozzáférhetők legyenek, és olyan szakkifejezésekkel kerüljenek megfogalmazásra, amelyeket minden érintett fél megért. A tagállamoktól további tájékoztatás is kérhető nemzeti szabályaikra vonatkozóan.

(8)   A szigorúan helyi jellegű szabályokat és korlátozásokat illetően a tagállamok dönthetnek a bejelentés mellőzése mellett. Ilyen esetben a tagállamok az (EU) 2016/797 irányelv 49. cikkében említett infrastruktúra-nyilvántartásokban tesznek említést ezekről a szabályokról és korlátozásokról, vagy azokat a 2012/34/EU irányelv 27. cikkében említett hálózati üzletszabályzatban tüntetik fel, ahol e szabályokat és korlátozásokat közzé kell tenni.

(9)   Az e cikknek megfelelően bejelentett nemzeti szabályokra nem vonatkozik az (EU) 2015/1535 európai parlamenti és tanácsi irányelv (12) szerinti értesítési eljárás.

(10)   Az Ügynökség az (EU) 2016/796 rendelet 25. és 26. cikkében ismertetett eljárásoknak megfelelően megvizsgálja a nemzeti szabályok tervezetét és a meglévő nemzeti szabályokat.

(11)   A (8) bekezdés sérelme nélkül, azon nemzeti szabályok, amelyek nem kerültek e cikknek megfelelően bejelentésre, ezen irányelv alkalmazásában nem alkalmazandók.

9. cikk

Biztonságirányítási rendszerek

(1)   A pályahálózat-működtetők és a vasúti társaságok létrehozzák a saját biztonságirányítási rendszereiket annak biztosítása érdekében, hogy a vasúti rendszer legalább a közös biztonsági célokat elérhesse, és teljesítse az átjárhatósági műszaki előírásokban meghatározott biztonsági követelményeket, valamint hogy a közös biztonsági módszerek és a 8. cikk alapján bejelentett nemzeti szabályok vonatkozó részei alkalmazásra kerüljenek.

(2)   A biztonságirányítási rendszer minden lényeges részét dokumentálni kell, és ismertetni kell a pályahálózat-működtető vagy a vasúti társaság szervezetén belül a hatáskörök megosztását. Be kell mutatni, hogy a vezetőség hogyan biztosítja a különböző szintek ellenőrzését, hogyan vonja be mindegyik szinten a személyzetet és azok képviselőit, és hogyan gondoskodnak a biztonságirányítási rendszer folyamatos továbbfejlesztéséről. Határozott kötelezettséget kell vállalni az emberi tényezőkre vonatkozó ismeretek és módszerek szisztematikus alkalmazása mellett. A vasúti társaságoknak és a pályahálózat-működtetőknek a biztonságirányítási rendszeren keresztül elő kell segíteniük a kölcsönös bizalom, megbízhatóság és tanulás kultúráját, amelyben a személyzet ösztönözve van arra, hogy hozzájáruljon a biztonság fokozásához a bizalmas jelleg biztosítása mellett.

(3)   A biztonságirányítási rendszernek a következő alapvető elemeket kell tartalmaznia:

| a) | a szervezet vezérigazgatója által jóváhagyott, és a személyzet minden tagjával ismertetett biztonsági politika; |
| --- | --- |

a)

a szervezet vezérigazgatója által jóváhagyott, és a személyzet minden tagjával ismertetett biztonsági politika;

| b) | a szervezet minőségi és mennyiségi célkitűzései a biztonság fenntartásával és javításával kapcsolatban, valamint ezen célkitűzések megvalósítására szolgáló tervek és eljárások; |
| --- | --- |

b)

a szervezet minőségi és mennyiségi célkitűzései a biztonság fenntartásával és javításával kapcsolatban, valamint ezen célkitűzések megvalósítására szolgáló tervek és eljárások;

| c) | eljárások a már meglévő, az új vagy a módosított műszaki és üzemeltetési szabványok vagy más, az ÁME-kben meghatározott feltételek, a 8. cikkben, a II. mellékletben hivatkozott nemzeti szabályok, egyéb releváns szabályokban és hatósági határozatokban előírt feltételek teljesítésére; |
| --- | --- |

c)

eljárások a már meglévő, az új vagy a módosított műszaki és üzemeltetési szabványok vagy más, az ÁME-kben meghatározott feltételek, a 8. cikkben, a II. mellékletben hivatkozott nemzeti szabályok, egyéb releváns szabályokban és hatósági határozatokban előírt feltételek teljesítésére;

| d) | olyan eljárások, amelyek a berendezés teljes életciklusa és az üzemeltetés teljes időtartama alatt biztosítják a szabványoknak és az egyéb előírt feltételeknek való megfelelést; |
| --- | --- |

d)

olyan eljárások, amelyek a berendezés teljes életciklusa és az üzemeltetés teljes időtartama alatt biztosítják a szabványoknak és az egyéb előírt feltételeknek való megfelelést;

| e) | a kockázatok azonosítására, a kockázatok értékelésére és a kockázatkezelési intézkedések végrehajtására vonatkozó eljárások és módszerek, amennyiben az üzemeltetési feltételek megváltozása vagy új anyagok bevezetése újabb kockázatokat jelent az infrastruktúrára vagy az ember – gép - szervezet közötti kapcsolatra vonatkozóan; |
| --- | --- |

e)

a kockázatok azonosítására, a kockázatok értékelésére és a kockázatkezelési intézkedések végrehajtására vonatkozó eljárások és módszerek, amennyiben az üzemeltetési feltételek megváltozása vagy új anyagok bevezetése újabb kockázatokat jelent az infrastruktúrára vagy az ember – gép - szervezet közötti kapcsolatra vonatkozóan;

| f) | olyan képzési programok a személyzet számára, amelyekkel garantálható a személyzet szakképzettségének fenntartása és a feladatok ennek megfelelően történő elvégzése, beleértve a fizikai és a pszichológiai alkalmasság fenntartására vonatkozó intézkedéseket is; |
| --- | --- |

f)

olyan képzési programok a személyzet számára, amelyekkel garantálható a személyzet szakképzettségének fenntartása és a feladatok ennek megfelelően történő elvégzése, beleértve a fizikai és a pszichológiai alkalmasság fenntartására vonatkozó intézkedéseket is;

| g) | a szervezeten belüli és adott esetben a vasútrendszer szervezetei közötti megfelelő információáramlást biztosító intézkedések; |
| --- | --- |

g)

a szervezeten belüli és adott esetben a vasútrendszer szervezetei közötti megfelelő információáramlást biztosító intézkedések;

| h) | eljárások és alaki követelmények a biztonsági információk dokumentálására, továbbá ellenőrzési eljárás meghatározása a döntő fontosságú biztonsági információk konfigurációjának ellenőrzésére; |
| --- | --- |

h)

eljárások és alaki követelmények a biztonsági információk dokumentálására, továbbá ellenőrzési eljárás meghatározása a döntő fontosságú biztonsági információk konfigurációjának ellenőrzésére;

| i) | eljárások, amelyek biztosítják, hogy a baleseteket, a váratlan eseményeket, a majdnem bekövetkező baleseteket és egyéb veszélyes eseményeket bejelentsék, kivizsgálják és elemezzék, és hogy megtegyék a szükséges óvintézkedéseket; |
| --- | --- |

i)

eljárások, amelyek biztosítják, hogy a baleseteket, a váratlan eseményeket, a majdnem bekövetkező baleseteket és egyéb veszélyes eseményeket bejelentsék, kivizsgálják és elemezzék, és hogy megtegyék a szükséges óvintézkedéseket;

| j) | az illetékes hatóságokkal egyeztetett vészhelyzeti cselekvési, riasztási és tájékoztatási tervek; és |
| --- | --- |

j)

az illetékes hatóságokkal egyeztetett vészhelyzeti cselekvési, riasztási és tájékoztatási tervek; és

| k) | a biztonságirányítási rendszer rendszeres belső ellenőrzését előíró rendelkezések. |
| --- | --- |

k)

a biztonságirányítási rendszer rendszeres belső ellenőrzését előíró rendelkezések.

A pályahálózat-működtetőknek és a vasúti vállalkozásoknak minden egyéb elemet is bele kell venniük a biztonságirányítási rendszerükbe, amely a saját tevékenységükből eredő kockázatok kiértékelése alapján szükséges a biztonsági kockázatok kezeléséhez.

(4)   A biztonságirányítási rendszert hozzá kell igazítani a folytatott tevékenység jellegéhez és mértékéhez, a szolgáltatási területhez és a folytatott tevékenység egyéb feltételeihez. A biztonságirányítási rendszernek biztosítania kell a pályahálózat-működtető vagy a vasúti társaság tevékenységéhez kapcsolódó kockázatok kezelését, beleérve – a 14. cikkben foglaltakat nem érintve – a karbantartás biztosítását az anyagbeszerzéseket és az alvállalkozók igénybevételét is. A meglévő nemzeti és nemzetközi felelősségi szabályok sérelme nélkül a biztonságirányítási rendszernek, ahol szükséges és ésszerű, figyelembe kell vennie a 4. cikkben említett más szereplők tevékenysége következtében fellépő kockázatokat is.

(5)   Minden pályahálózat-működtető biztonságirányítási rendszerének figyelembe kell vennie a különböző vasúti társaságok által a hálózaton végzett tevékenységek következményeit, és valamennyi vasúti társaság számára biztosítania kell, hogy az ÁME-k, a nemzeti szabályok és a biztonsági tanúsítványukban meghatározott feltételek szerint működhessen.

A biztonságirányítási rendszert azzal a céllal kell kialakítani, hogy a pályahálózat-működtető vészhelyzetben alkalmazandó eljárásait koordinálja az infrastruktúráját használó valamennyi vasúti társasággal és a sürgősségi segélyszolgálatokkal, a mentőszolgálatok gyors beavatkozásának elősegítése érdekében, továbbá vészhelyzetekben esetlegesen érintett bármely más féllel. A határokon átnyúló infrastruktúrákat illetően az érintett pályahálózat-működtetők közötti együttműködés elő kell, hogy segítse a határ két oldalán működő illetékes sürgősségi segélyszolgálatok közötti szükséges koordinációt és felkészültségüket.

Súlyos balesetet követően a vasúti társaságnak – az egyéb felek kötelezettségeit nem érintve – segítséget kell nyújtania a baleset áldozatainak az uniós jog, így különösen az 1371/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (13) szerinti panasztételi eljárásokhoz. Ennek során a kommunikációs csatornákon keresztül kapcsolatba kell lépni a baleset áldozatainak családtagjaival, és pszichológiai támogatást is kell biztosítani a baleset érintettjeinek és családtagjainak.

(6)   A pályahálózat-működtetők és a vasúti társaságok minden évben május 31. előtt éves biztonsági jelentést nyújtanak be a nemzeti biztonsági hatóságnak az előző naptári évre vonatkozóan. A biztonsági jelentésnek a következőket kell tartalmaznia:

| a) | tájékoztatás arról, hogy a szervezet biztonsági célkitűzései hogyan teljesültek, továbbá a biztonsági tervek eredményei; |
| --- | --- |

a)

tájékoztatás arról, hogy a szervezet biztonsági célkitűzései hogyan teljesültek, továbbá a biztonsági tervek eredményei;

| b) | a nemzeti biztonsági mutatók és az 5. cikkben említett közös biztonsági mutatók alakulásának számbavételéről, amennyiben az a jelentést benyújtó szervezet szempontjából lényeges; |
| --- | --- |

b)

a nemzeti biztonsági mutatók és az 5. cikkben említett közös biztonsági mutatók alakulásának számbavételéről, amennyiben az a jelentést benyújtó szervezet szempontjából lényeges;

| c) | a belső biztonsági ellenőrzés eredményei; |
| --- | --- |

c)

a belső biztonsági ellenőrzés eredményei;

| d) | a vasúti tevékenységek és az infrastruktúra működésének azon hiányosságaira és üzemzavaraira vonatkozó észrevételek, amelyek fontosak lehetnek a nemzeti biztonsági hatóság számára, beleértve az érintett szereplők által a 4. cikk (5) bekezdésének b) pontja értelmében benyújtott információk összefoglalóját; |
| --- | --- |

d)

a vasúti tevékenységek és az infrastruktúra működésének azon hiányosságaira és üzemzavaraira vonatkozó észrevételek, amelyek fontosak lehetnek a nemzeti biztonsági hatóság számára, beleértve az érintett szereplők által a 4. cikk (5) bekezdésének b) pontja értelmében benyújtott információk összefoglalóját;

| e) | a vonatkozó közös biztonsági módszerek alkalmazásáról szóló jelentés. |
| --- | --- |

e)

a vonatkozó közös biztonsági módszerek alkalmazásáról szóló jelentés.

(7)   A nemzeti biztonsági hatóságok által a 17. és a 19. cikk értelmében benyújtott információk alapján az Ügynökség a Bizottságnak ajánlást tehet a biztonságirányítási rendszer olyan elemeire vonatkozó közös biztonsági módszerre, amelyeket uniós szinten – többek között harmonizált szabványok révén – kell harmonizálni, a 6. cikk (1) bekezdésének f) pontjában foglaltak szerint. Ebben az esetben a 6. cikk (2) bekezdését kell alkalmazni.

III. FEJEZET

BIZTONSÁGI TANÚSÍTÁS ÉS ENGEDÉLYEZÉS

10. cikk

Egységes biztonsági tanúsítvány

(1)   A (9) bekezdés sérelme nélkül, a vasúti infrastruktúrához csak olyan vasúti társaság kaphat hozzáférést, amely rendelkezik az Ügynökség által az (5)–(7) bekezdésnek megfelelően, illetve a nemzeti biztonsági hatóság által a (8) bekezdésnek megfelelően kiállított egységes biztonsági tanúsítvánnyal.

Az egységes biztonsági tanúsítvány célja annak bizonyítása, hogy a vasúti társaság létrehozta biztonságirányítási rendszerét és a rendeltetés szerinti szolgáltatási területen képes biztosítani a biztonságos működést.

(2)   A vasúti társaságnak az egységes biztonsági tanúsítvány iránti kérelmében fel kell tüntetnie azon vasúti tevékenységek jellegét és mértékét, amelyekre a tanúsítvány vonatkozik, valamint a rendeltetés szerinti szolgáltatási területet.

(3)   Az egységes biztonsági tanúsítvány iránti kérelemhez csatolni kell az alábbiakat igazoló dokumentumokat tartalmazó dokumentációt:

| a) | a vasúti társaság létrehozta a biztonságirányítási rendszerét a 9. cikknek megfelelően, és eleget tesz az ÁME-kben, a közös biztonsági módszerekben, a közös biztonsági célokban és az egyéb vonatkozó szabályozásban foglalt követelményeknek annak érdekében, hogy kezelje a kockázatokat és biztonságos közlekedési szolgáltatásokat nyújtson a hálózaton; és |
| --- | --- |

a)

a vasúti társaság létrehozta a biztonságirányítási rendszerét a 9. cikknek megfelelően, és eleget tesz az ÁME-kben, a közös biztonsági módszerekben, a közös biztonsági célokban és az egyéb vonatkozó szabályozásban foglalt követelményeknek annak érdekében, hogy kezelje a kockázatokat és biztonságos közlekedési szolgáltatásokat nyújtson a hálózaton; és

| b) | a vasúti társaság adott esetben megfelel a 8. cikk értelmében bejelentett vonatkozó nemzeti szabályokban foglalt követelményeknek. |
| --- | --- |

b)

a vasúti társaság adott esetben megfelel a 8. cikk értelmében bejelentett vonatkozó nemzeti szabályokban foglalt követelményeknek.

A kérelmet, valamint az összes kérelemre, a vonatkozó eljárások állására és kimenetelére, valamint adott esetben a fellebbezési tanács kéréseire és határozataira vonatkozó információt az (EU) 2016/796 rendelet 12. cikkében említett egyablakos információs és kommunikációs rendszeren keresztül kell benyújtani

(4)   Az Ügynökség, illetve a (8) bekezdésben leírt esetekben a nemzeti biztonsági hatóság egy előre meghatározott és ésszerű határidőn belül, de legkésőbb négy hónappal azt követően, hogy valamennyi szükséges információt és kért kiegészítő információt megkapta a kérelmezőtől, kiállítja az egységes biztonsági tanúsítványt, illetve tájékoztatja a kérelmezőt az elutasító határozatáról. Az Ügynökség, illetve a (8) bekezdésben leírt esetekben a nemzeti biztonsági hatóság a tanúsítási eljárásra vonatkozó, a (10) bekezdésben foglaltaknak megfelelően végrehajtási jogi aktusban meghatározandó részletes gyakorlati rendelkezéseket alkalmazza.

(5)   Az Ügynökség egységes biztonsági tanúsítványt állít ki azon vasúti társaságok számára, amelyek szolgáltatási területe egy vagy több tagállamra terjed ki. A tanúsítvány kiállítása érdekében az Ügynökség:

| a) | megvizsgálja a (3) bekezdés a) pontjában meghatározott elemeket; és |
| --- | --- |

a)

megvizsgálja a (3) bekezdés a) pontjában meghatározott elemeket; és

| b) | haladéktalanul továbbítja a vasúti társaság teljes dokumentációját a tervezett szolgáltatási terület által érintett nemzeti biztonsági hatóságok részére, hogy azok megvizsgálják a (3) bekezdés b) pontjában meghatározott elemeket. |
| --- | --- |

b)

haladéktalanul továbbítja a vasúti társaság teljes dokumentációját a tervezett szolgáltatási terület által érintett nemzeti biztonsági hatóságok részére, hogy azok megvizsgálják a (3) bekezdés b) pontjában meghatározott elemeket.

Az Ügynökség vagy a nemzeti biztonsági hatóságok felhatalmazást kapnak arra, hogy a fenti vizsgálatok részeként látogatást tegyenek vagy helyszíni vizsgálatot tartsanak a vasúti társaságoknál, illetve ellenőrzést tartsanak, továbbá megfelelő kiegészítő információk benyújtását kérjék. Az Ügynökségnek és a nemzeti biztonsági hatóságoknak koordinálniuk kell az említett látogatások, vizsgálatok és ellenőrzések megszervezését.

(6)   Az egységes biztonsági tanúsítvány iránti kérelem beérkezésétől számított egy hónapon belül az Ügynökség tájékoztatja a vasúti társaságot arról, hogy a dokumentáció hiánytalan, vagy felkéri a kérelmezőt a megfelelő kiegészítő információk benyújtására, és ehhez ésszerű határidőt határoz meg. A dokumentáció hiánytalansága, megfelelősége és következetessége tekintetében az Ügynökség a (3) bekezdés b) pontjában foglalt elemeket is megvizsgálhatja.

Az Ügynökség az egységes biztonsági tanúsítvány kiállítására vonatkozó határozat meghozatala tekintetében teljes mértékben figyelembe veszi az (5) bekezdésben említett vizsgálatokat.

Az Ügynökség teljes mértékben felelős az általa kiállított egységes biztonsági tanúsítványokért.

(7)   Amennyiben az Ügynökség nem ért egyet az egy vagy több nemzeti biztonsági hatóság által az (5) bekezdés b) pontja értelmében elvégzett vizsgálat kedvezőtlen eredményével, erről értesíti az említett hatóságot vagy hatóságokat, és megindokolja egyet nem értését. Az Ügynökség és a nemzeti biztonsági hatóság vagy hatóságok együttműködnek annak biztosítása érdekében, hogy a vizsgálat eredménye kölcsönösen elfogadható legyen. Ha az Ügynökség és a nemzeti biztonsági hatóság vagy hatóságok szükségesnek tartják, az eljárásba a vasúti társaságot is be kell vonni. Amennyiben az attól számított egy hónapon belül, hogy az Ügynökség értesítette a nemzeti biztonsági hatóságot vagy hatóságokat arról, hogy nem ért egyet a vizsgálat eredményével, nem sikerül kölcsönösen elfogadható eredményre jutni, az Ügynökség meghozza a végleges határozatát, kivéve, ha a nemzeti biztonsági hatóság vagy hatóságok az ügyet választott bírósági eljárás céljából az (EU) 2016/796 rendelet 55. cikke alapján létrehozott fellebbezési tanácshoz továbbítják. A fellebbezési tanácsnak a nemzeti biztonsági hatóság vagy hatóságok kérését követő egy hónapon belül határoznia kell arról, hogy megerősíti-e az Ügynökség határozattervezetét.

Amennyiben a fellebbezési tanács egyetért az Ügynökséggel, az Ügynökség haladéktalanul meghozza a határozatát.

Amennyiben a fellebbezési tanács a nemzeti biztonsági hatóság vizsgálatának kedvezőtlen eredményével ért egyet, az Ügynökség olyan egységes biztonsági tanúsítványt állít ki, amely a szolgáltatási területből kizárja a hálózat azon részeit, amelyek esetében a vizsgálat kedvezőtlen eredménnyel zárult.

Amennyiben az Ügynökség nem ért egyet az egy vagy több nemzeti biztonsági hatóság által az (5) bekezdés b) pontja értelmében elvégzett vizsgálat kedvező eredményével, erről értesíti az említett hatóságot vagy hatóságokat, és megindokolja egyet nem értését. Az Ügynökség és a nemzeti biztonsági hatóság vagy hatóságok együttműködnek annak biztosítása érdekében, hogy a vizsgálat eredménye kölcsönösen elfogadható legyen. Ha az Ügynökség és a nemzeti biztonsági hatóság vagy hatóságok szükségesnek tartják, az eljárásba a kérelmezőt is be kell vonni. Amennyiben az attól számított egy hónapon belül, hogy az Ügynökség értesítette a nemzeti biztonsági hatóságot vagy hatóságokat arról, hogy nem ért egyet a vizsgálat eredményével, nem sikerül kölcsönösen elfogadható eredményre jutni, az Ügynökség meghozza a végleges határozatát.

(8)   Amennyiben a szolgáltatási terület csupán egy tagállamra korlátozódik, az adott tagállam nemzeti biztonsági hatósága – saját felelősségére és amennyiben a kérelmező azt kéri – kiállíthatja az egységes biztonsági tanúsítványt. E tanúsítványok kiállítása érdekében a nemzeti biztonsági hatóságnak meg kell vizsgálnia a dokumentációt a (3) bekezdésben foglalt valamennyi elem tekintetében, és a (10) bekezdésben említett végrehajtási jogi aktusok útján létrehozandó gyakorlati rendelkezéseket kell alkalmaznia. A nemzeti biztonsági hatóság felhatalmazást kap arra, hogy a fenti vizsgálatok részeként látogatást tegyen a vasúti társaságoknál, illetve helyszíni vizsgálatot vagy ellenőrzést tartson. A kérelem beérkezésétől számított egy hónapon belül a nemzeti biztonsági hatóság tájékoztatja a kérelmezőt arról, hogy a dokumentáció hiánytalan, vagy felkéri a kérelmezőt a megfelelő kiegészítő információk benyújtására. Az illetékes nemzeti biztonsági hatóságokkal való konzultációt követően a hasonló jellemzőjű hálózatokkal rendelkező és hasonló üzemeltetési szabályokat alkalmazó szomszédos tagállamok állomásaira közlekedő vasúti társaságok esetében az egységes biztonsági tanúsítvány a szolgáltatási terület kiterjesztése nélkül is érvényes, ha ezek az állomások a határhoz közel helyezkednek el. A konzultáció történhet eseti alapon, illetve képezheti a tagállamok, illetve a nemzeti biztonsági hatóságok között létrejött, határokon átnyúló megállapodás tárgyát.

A nemzeti biztonsági hatóság teljes mértékben felelős az általa kiállított egységes biztonsági tanúsítványokért.

(9)   A tagállamok harmadik országbeli üzemeltetők számára lehetővé tehetik, hogy a területükön határon átnyúló tevékenységekre kijelölt és a tagállami határ közelében található állomásaikra közlekedjenek anélkül, hogy megkövetelnék tőlük az egységes biztonsági tanúsítványt, feltéve, hogy az alábbiak révén biztosított a megfelelő szintű biztonság:

| a) | az érintett tagállam és a szomszédos harmadik ország között létrejött, határokon átnyúló megállapodás; vagy |
| --- | --- |

a)

az érintett tagállam és a szomszédos harmadik ország között létrejött, határokon átnyúló megállapodás; vagy

| b) | szerződéses megállapodás a harmadik országbeli üzemeltető és az adott hálózaton végzett üzemeltetés céljára egységes biztonsági tanúsítvánnyal vagy biztonsági engedéllyel rendelkező vasúti társaság vagy pályahálózat-működtető között, amennyiben e megállapodás biztonsági vonatkozásai megfelelően tükröződnek a biztonságirányítási rendszerükben. |
| --- | --- |

b)

szerződéses megállapodás a harmadik országbeli üzemeltető és az adott hálózaton végzett üzemeltetés céljára egységes biztonsági tanúsítvánnyal vagy biztonsági engedéllyel rendelkező vasúti társaság vagy pályahálózat-működtető között, amennyiben e megállapodás biztonsági vonatkozásai megfelelően tükröződnek a biztonságirányítási rendszerükben.

(10)   A Bizottság 2018. június 16-ig végrehajtási jogi aktusok útján gyakorlati rendelkezéseket fogad el, amelyek meghatározzák a következőket:

| a) | az egységes biztonsági tanúsítványra vonatkozóan az e cikkben megállapított követelmények kérelmező általi teljesítésének módja és a szükséges dokumentumok listája; |
| --- | --- |

a)

az egységes biztonsági tanúsítványra vonatkozóan az e cikkben megállapított követelmények kérelmező általi teljesítésének módja és a szükséges dokumentumok listája;

| b) | a tanúsítási folyamat részletes bemutatása, például az eljárás szakaszai és az egyes szakaszokra vonatkozó határidők; |
| --- | --- |

b)

a tanúsítási folyamat részletes bemutatása, például az eljárás szakaszai és az egyes szakaszokra vonatkozó határidők;

| c) | az, hogy milyen módon teljesíti az Ügynökség és a nemzeti biztonsági hatóság az e cikkben megállapított követelményeket a kérelem és a tanúsítási eljárásegyes szakaszaiban, ideértve a kérelmezők dokumentációjának vizsgálatát is; és |
| --- | --- |

c)

az, hogy milyen módon teljesíti az Ügynökség és a nemzeti biztonsági hatóság az e cikkben megállapított követelményeket a kérelem és a tanúsítási eljárásegyes szakaszaiban, ideértve a kérelmezők dokumentációjának vizsgálatát is; és

| d) | az Ügynökség vagy a nemzeti biztonsági hatóságok által kiállított egységes biztonsági tanúsítványok érvényességi ideje, különösen az egységes biztonsági tanúsítványoknak a tevékenység jellege és mértéke tekintetében, valamint a szolgáltatási terület tekintetében való változások miatt szükséges aktualizálása esetén. |
| --- | --- |

d)

az Ügynökség vagy a nemzeti biztonsági hatóságok által kiállított egységes biztonsági tanúsítványok érvényességi ideje, különösen az egységes biztonsági tanúsítványoknak a tevékenység jellege és mértéke tekintetében, valamint a szolgáltatási terület tekintetében való változások miatt szükséges aktualizálása esetén.

Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 28. cikk (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni. A végrehajtási jogi aktusoknak figyelembe kell venniük a 653/2007/EK (14) és az 1158/2010/EU (15) bizottsági rendelet végrehajtása során szerzett tapasztalatokat, valamint a 11. cikk (1) bekezdésében említett együttműködési megállapodások előkészítése során szerzett tapasztalatokat is.

(11)   Az egységes biztonsági tanúsítványokon fel kell tüntetni, hogy milyen jellegű és mértékű vasúti tevékenységekre, valamint mely szolgáltatási területre vonatkoznak. Az egységes biztonsági tanúsítvány a vasúti társaság tulajdonában lévő mellékvágányokra is kiterjedhet, amennyiben azok a biztonságirányítási rendszer hatálya alá tartoznak.

(12)   Az egységes biztonsági tanúsítvány kiállítását elutasító vagy a (7) bekezdésben említett, kedvezőtlen eredménnyel záruló vizsgálat értelmében a hálózat bizonyos részeit kizáró valamennyi határozatot kellően meg kell indokolni. A kérelmező a határozat kézhezvételétől számított egy hónapon belül kérheti az Ügynökségtől vagy adott esetben a nemzeti biztonsági hatóságtól a határozatának felülvizsgálatát. Az Ügynökségnek vagy a nemzeti biztonsági hatóságnak a felülvizsgálati kérelem beérkezésétől számítva két hónap áll rendelkezésére a határozatának megerősítésére vagy megváltoztatására.

Amennyiben az Ügynökség megerősíti az elutasító határozatát, a kérelmező fellebbezést nyújthat be az (EU) 2016/796 rendelet 55. cikke alapján létrehozott fellebbezési tanácshoz.

Amennyiben a nemzeti biztonsági hatóság megerősíti az elutasító határozatát, a kérelmező a nemzeti joggal összhangban fellebbezést nyújthat be valamely fellebbviteli szervhez. A tagállamok e fellebbezési eljárás céljára kijelölhetik a 2012/34/EU irányelv 56. cikkében meghatározott igazgatási szervezetet. Ebben az esetben ezen irányelv 18. cikkének (3) bekezdése alkalmazandó.

(13)   Az Ügynökség vagy valamely nemzeti biztonsági hatóság által e cikk értelmében kiállított egységes biztonsági tanúsítványt a vasúti társaság kérelmére egy öt évet meg nem haladó időszakra meg kell hosszabbítani. Ha a tevékenység jellege vagy mértéke lényegesen megváltozik, a tanúsítványt teljesen vagy részben aktualizálni kell.

(14)   Amennyiben a kérelmező már rendelkezik egy, az (5)–(7) bekezdésnek megfelelően kiállított egységes biztonsági tanúsítvánnyal, és ki kívánja terjeszteni az abban foglalt szolgáltatási területet, vagy ha már rendelkezik egy, a (8) bekezdésnek megfelelően kiállított egységes biztonsági tanúsítvánnyal, és az abban foglalt szolgáltatási területet ki kívánja terjeszteni egy másik tagállamra, a további szolgáltatási területtel kapcsolatban ki kell egészítenie a dokumentációt a (3) bekezdésben említett vonatkozó dokumentumokkal. A vasúti társaságnak a dokumentációt be kell nyújtania az Ügynökségnek, amely a (4)–(7) bekezdésben megállapított eljárásokat követve kiállítja az aktualizált egységes biztonsági tanúsítványt, amely már a kiterjesztett szolgáltatási területre vonatkozik. Ebben az esetben csak a tevékenység kiterjesztése által érintett nemzeti biztonsági hatóságokkal kell konzultációt folytatni a (3) bekezdés b) pontjában meghatározott dokumentáció vizsgálatakor.

Ha a vasúti társaság részére a (8) bekezdésnek megfelelően már kiállítottak egységes biztonsági tanúsítványt, és a kérelmező az adott tagállamon belül ki kívánja terjeszteni a szolgáltatási területet, a további szolgáltatási területtel kapcsolatban ki kell egészítenie a dokumentációt a (3) bekezdésben említett vonatkozó dokumentumokkal. A vasúti társaságnak a dokumentációt az (EU) 2016/796 rendelet 12. cikkében említett egyablakos információs és kommunikációs rendszeren keresztül kell benyújtania a nemzeti biztonsági hatóságnak, amely a (8) bekezdésben foglalt eljárásokat követve kiállítja az aktualizált egységes biztonsági tanúsítványt, amely már a kiterjesztett szolgáltatási területre vonatkozik.

(15)   A biztonsági keretszabályok jelentős módosítása esetén az Ügynökség és az illetékes nemzeti biztonsági hatóságok előírhatják az általuk kiállított egységes biztonsági tanúsítványok felülvizsgálatát.

(16)   A Ügynökség késedelem nélkül, de legkésőbb két héten belül tájékoztatja az illetékes nemzeti biztonsági hatóságot az egységes biztonsági tanúsítványok kiállításáról. Az Ügynökség haladéktalanul tájékoztatja az illetékes nemzeti biztonsági hatóságokat az egységes biztonsági tanúsítványok megújításáról, módosításáról vagy visszavonásáról. Az Ügynökség megadja a vasúti társaság nevét és címét, a kiállítás időpontját, a tevékenység jellegét és mértékét, a tanúsítvány érvényességét és a szolgáltatási területet, valamint az egységes biztonsági tanúsítvány visszavonása esetén a döntése indokolását. A nemzeti biztonsági hatóságok által kiállított egységes biztonsági tanúsítványok esetében az illetékes nemzeti biztonsági hatóságnak vagy hatóságoknak ugyanezeket az információkat kell benyújtaniuk az Ügynökség részére, ugyanezen határidőkön belül.

11. cikk

Együttműködés az Ügynökség és a nemzeti biztonsági hatóságok között az egységes biztonsági tanúsítvány kiállítása tekintetében

(1)   Ezen irányelv 10. cikke (5) és (6) bekezdésének alkalmazásában az Ügynökség és a nemzeti biztonsági hatóságok az (EU) 2016/796 rendelet 76. cikkével összhangban együttműködési megállapodásokat kötnek. Az együttműködési megállapodások lehetnek egyedi vagy keretmegállapodások, és azoknak részes fele lehet egy vagy több nemzeti biztonsági hatóság. Az együttműködési megállapodások tartalmazzák a célok teljesítéséhez szükséges feladatok és feltételek részletes leírását, az e tekintetben alkalmazandó határidőket, valamint a kérelmező által fizetendő díjak felosztásának módját.

(2)   A kérelmezőre háruló adminisztratív terhek és költségek csökkentése érdekében az együttműködési megállapodások egyedi együttműködési rendelkezéseket is tartalmazhatnak abban az esetben, ha a hálózatokhoz földrajzi vagy történelmi okokból speciális szakértelemre lenne szükség. Amennyiben ezek a hálózatok el vannak zárva az uniós vasúti rendszer többi részétől, az együttműködési megállapodások lehetővé tehetik a feladatoknak az érintett nemzeti biztonsági hatóságra való átruházását, amennyiben ez a tanúsítási feladatok hatékony és arányos kiosztásához szükséges. Az együttműködési megállapodásokat még azt megelőzően kell megkötni, hogy az Ügynökség a 31. cikk (3) bekezdésével összhangban megkezdené a tanúsítási feladatok végzését.

(3)   Azon tagállamok esetében, amelyek vasúthálózat nyomtávja különbözik az Unió fő vasúthálózatának nyomtávjától, és előírásaik megegyeznek a szomszédos harmadik országok műszaki és működési előírásaival, a (2) bekezdésben említett együttműködési megállapodásokon túlmenően az adott tagállamok minden érintett nemzeti biztonsági hatóságának többoldalú megállapodást kell kötnie az Ügynökséggel, amelyben meghatározzák az ahhoz szükséges feltételeket is, hogy a szolgáltatási területnek, amelyre a biztonsági tanúsítvány vonatkozik, az érintett tagállamban való kiterjesztése adott esetben megkönnyíthető legyen.

12. cikk

A pályahálózat-működtetők biztonsági engedélye

(1)   A vasúti infrastruktúra irányításához és működtetéséhez a pályahálózat-működtetőnek biztonsági engedéllyel kell rendelkeznie, amelyet a vasúti infrastruktúra helye szerinti tagállam nemzeti biztonsági hatósága állít ki.

A biztonsági engedély a pályahálózat-működtető 9. cikk szerinti biztonságirányítási rendszerének elfogadását megerősítő engedély, amely magában foglalja a vasúti infrastruktúra biztonságos tervezéséhez, karbantartásához és üzemeltetéséhez szükséges követelmények teljesítését szolgáló eljárásokat és rendelkezéseket, adott esetben a forgalomirányító rendszer és a jelzőrendszer karbantartására és működtetésére is kiterjedően.

A nemzeti biztonsági hatóságoknak a kérelem benyújtását segítő útmutatóban el kell magyarázniuk, hogy mik a biztonsági engedély megszerzésének követelményei, és milyen dokumentumokat kell a kérelemhez csatolni.

(2)   A biztonsági engedély érvényességi ideje öt év, amely a pályahálózat-működtető kérelmére megújítható. Ha az infrastruktúra, a jelzőrendszer vagy az energiaellátási alrendszer alapvetően megváltozik, illetve azok működésének és karbantartásának elvei lényegesen módosulnak, teljesen vagy részben felül kell vizsgálni az engedélyt. A pályahálózat-működtető haladéktalanul tájékoztatja a nemzeti biztonsági hatóságot az ilyen jellegű változásokról.

A nemzeti biztonsági keretszabályok jelentős módosítása esetén a biztonsági hatóság megkövetelheti a biztonsági engedély felülvizsgálatát.

(3)   A nemzeti biztonsági hatóságnak haladéktalanul, de legkésőbb az összes szükséges információ és valamennyi megkövetelt kiegészítő információ kérelmező általi beküldésétől számított négy hónapon belül döntenie kell a biztonsági engedély iránti kérelemről.

(4)   A nemzeti biztonsági hatóságnak késedelem nélkül, de legkésőbb két héten belül tájékoztatnia kell az Ügynökséget a kiállított, meghosszabbított, módosított vagy visszavont biztonsági engedélyekről. A nemzeti biztonsági hatóság megadja a pályahálózat-működtető nevét és címét, a kiállítás időpontját, a biztonsági engedély hatályát és érvényességi idejét, valamint az engedély visszavonása esetén a döntése indokolását.

(5)   Határokon átnyúló infrastruktúra esetében az illetékes nemzeti biztonsági hatóságok együttműködnek a biztonsági engedélyek kiadása tekintetében.

13. cikk

A képzési lehetőségekhez való hozzáférés

(1)   A tagállamok a vasúti társaságoknak és a pályahálózat-működtetőknek, valamint a biztonság szempontjából elengedhetetlen feladatokat ellátó személyzetének tisztességes és megkülönböztetéstől mentes hozzáférést biztosítanak a vasúti járművezetők és a vonatkísérő személyzet képzését szolgáló eszközökhöz, amennyiben a hálózatukon történő szolgáltatásnyújtáshoz az említetteknek ilyen jellegű képzésen kell részt venniük.

A képzéseknek ismertetniük kell a szükséges útvonalismereteket, az üzemeltetési szabályokat és eljárásokat, az ellenőrző-irányító és jelzőrendszereket és az érintett útvonalakra vonatkozó, vészhelyzetben alkalmazandó eljárásokat.

A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a vasúti társaságok és a pályahálózat-működtetők személyzete megkapja a megfelelő bizonyítványt abban az esetben is, ha a képzésnek nem része vizsgák letétele vagy bizonyítvány megszerzése.

A nemzeti biztonsági hatóságnak gondoskodnia kell arról, hogy a képzési szolgáltatások megfeleljenek a 2007/59/EK irányelvben, az átjárhatósági műszaki előírásokban, illetve ezen irányelv 8. cikke (3) bekezdésének e) pontjában említett nemzeti szabályokban foglalt követelményeknek.

(2)   Ha csak egy vasúti társaság vagy pályahálózat-működtető kínál képzési lehetőségeket, akkor a tagállamok biztosítják, hogy azok méltányos és megkülönböztetéstől mentes áron más vasúti társaságoknak is a rendelkezésére álljanak; az említett árnak költségarányosnak kell lennie, és haszonkulcsot is tartalmazhat.

(3)   Új vasúti járművezetők, vonatkísérő személyzet és a biztonság szempontjából elengedhetetlen feladatokat ellátó személyzet toborzásakor a vasúti társaságok figyelembe vehetik a korábban más vasúti társaságoknál szerzett képzéseket, képesítéseket és szakmai tapasztalatokat. E célból e munkatársak jogosultak arra, hogy hozzáférjenek a képzésüket, képesítésüket és szakmai tapasztalataikat igazoló dokumentumhoz, azokról másolatot kapjanak, és bemutassák azokat.

(4)   A vasúti társaságok és a pályahálózat-működtetők felelősek a biztonság szempontjából elengedhetetlen munkát végző személyzetük képzésének és képesítésének a színvonaláért.

14. cikk

A járművek karbantartása

(1)   A hálózaton való használata előtt valamennyi járművet hozzá kell rendelni egy karbantartásért felelős szervezethez, amelynek az (EU) 2016/797 irányelv 47. cikkének megfelelően szerepelnie kell a járműnyilvántartásban.

(2)   A vasúti társaságok és a pályahálózat-működtetők 4. cikkben előírt, a vonatok biztonságos üzemeltetésére vonatkozó feladatának sérelme nélkül a karbantartásért felelős szervezetnek kell gondoskodnia arról, hogy a járművek, amelyek karbantartásáért felelős, biztonságos üzemi állapotban legyenek. Ennek érdekében a karbantartásért felelős szervezetnek ki kell alakítania e járművek karbantartásának rendszerét, és azon keresztül:

| a) | gondoskodnia kell arról, hogy a járművek karbantartása az egyes járművek karbantartási naplójával és a hatályos előírásokkal, többek között a karbantartási szabályokkal és a vonatkozó átjárhatósági műszaki előírásokkal összhangban történjen; |
| --- | --- |

a)

gondoskodnia kell arról, hogy a járművek karbantartása az egyes járművek karbantartási naplójával és a hatályos előírásokkal, többek között a karbantartási szabályokkal és a vonatkozó átjárhatósági műszaki előírásokkal összhangban történjen;

| b) | adott esetben más szereplőkkel együttműködve végre kell hajtania a közös biztonsági módszerek keretében kidolgozott, a 6. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett szükséges kockázatelemzési és -értékelési módszereket; |
| --- | --- |

b)

adott esetben más szereplőkkel együttműködve végre kell hajtania a közös biztonsági módszerek keretében kidolgozott, a 6. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett szükséges kockázatelemzési és -értékelési módszereket;

| c) | gondoskodnia kell arról, hogy az alvállalkozók kockázatkezelési intézkedéseket hajtsanak végre a nyomon követésre vonatkozó, a 6. cikk (1) bekezdésének c) pontjában említett közös biztonsági módszerek alkalmazása révén, továbbá hogy ezt a követelményt a szerződéses megállapodások is tartalmazzák, amelyeket az Ügynökség vagy a nemzeti biztonsági hatóság kérésére be kell mutatni; |
| --- | --- |

c)

gondoskodnia kell arról, hogy az alvállalkozók kockázatkezelési intézkedéseket hajtsanak végre a nyomon követésre vonatkozó, a 6. cikk (1) bekezdésének c) pontjában említett közös biztonsági módszerek alkalmazása révén, továbbá hogy ezt a követelményt a szerződéses megállapodások is tartalmazzák, amelyeket az Ügynökség vagy a nemzeti biztonsági hatóság kérésére be kell mutatni;

| d) | gondoskodnia kell a karbantartási tevékenységek nyomon követhetőségéről. |
| --- | --- |

d)

gondoskodnia kell a karbantartási tevékenységek nyomon követhetőségéről.

(3)   A karbantartási rendszer keretében következő funkciókat kell ellátni:

| a) | az irányítási funkció, amelynek célja a b)–d) pontban említett karbantartási feladatok felügyelete és koordinálása, valamint a jármű biztonságos állapotának a biztosítása a vasúthálózaton; |
| --- | --- |

a)

az irányítási funkció, amelynek célja a b)–d) pontban említett karbantartási feladatok felügyelete és koordinálása, valamint a jármű biztonságos állapotának a biztosítása a vasúthálózaton;

| b) | a karbantartás-fejlesztési funkció, amely a karbantartási dokumentáció kezeléséért felelős, beleértve a tervezési és üzemelési adatokon, valamint a teljesítményen és a tapasztalati visszajelzéseken alapuló konfiguráció-menedzsmentet; |
| --- | --- |

b)

a karbantartás-fejlesztési funkció, amely a karbantartási dokumentáció kezeléséért felelős, beleértve a tervezési és üzemelési adatokon, valamint a teljesítményen és a tapasztalati visszajelzéseken alapuló konfiguráció-menedzsmentet;

| c) | a járműállomány-karbantartás irányításának funkciója, amelynek célja a jármű karbantartásra küldésének és a karbantartás utáni újbóli üzembe állításának az irányítása; |
| --- | --- |

c)

a járműállomány-karbantartás irányításának funkciója, amelynek célja a jármű karbantartásra küldésének és a karbantartás utáni újbóli üzembe állításának az irányítása;

| d) | a karbantartás végrehajtásának funkciója, amelynek célja a jármű vagy egyes részei szükséges műszaki karbantartásának elvégzése, beleértve az üzembehelyezési dokumentációt is. |
| --- | --- |

d)

a karbantartás végrehajtásának funkciója, amelynek célja a jármű vagy egyes részei szükséges műszaki karbantartásának elvégzése, beleértve az üzembehelyezési dokumentációt is.

A karbantartásért felelős szervezetnek az irányítási feladatot saját magának kell ellátnia, de a b)–d) pontjában említett karbantartási feladatokat vagy azok egyes részeit kiszervezheti egyéb szerződő feleknek, például karbantartó műhelyeknek.

A karbantartásért felelős szervezetnek biztosítania kell, hogy az (a)–d) pontban felsorolt funkciók megfeleljenek a III. mellékletben foglalt követelményeknek és értékelési szempontoknak.

A karbantartó műhelyeknek alkalmazniuk kell a (8) bekezdés a) pontja alapján elfogadott végrehajtási jogi aktusokban meghatározott, a III. mellékletben szereplő vonatkozó szakaszokat, a tanúsítandó funkcióknak és tevékenységeknek megfelelően.

(4)   Tehervagonok esetében, illetve más járművek esetében a (8) bekezdés b) pontjában említett végrehajtási jogi aktusok elfogadását követően minden karbantartásért felelős szervezetnek egy akkreditált vagy elismert szerv vagy egy nemzeti biztonsági hatóság által végzett tanúsítási eljáráson kell átesnie, és karbantartásért felelős szervezeti tanúsítványt kell szereznie, az alábbi feltételekkel összhangban:

| a) | a tanúsítási eljárás keretében az akkreditálási és elismerési folyamatoknak a függetlenségre, hozzáértésre és pártatlanságra vonatkozó követelményeken kell alapulniuk; |
| --- | --- |

a)

a tanúsítási eljárás keretében az akkreditálási és elismerési folyamatoknak a függetlenségre, hozzáértésre és pártatlanságra vonatkozó követelményeken kell alapulniuk;

| b) | a tanúsítási rendszer keretében bizonyítékkal kell szolgálni arra nézve, hogy a karbantartásért felelős szervezet kialakította a karbantartási rendszert, amellyel biztosítja, hogy a karbantartás tekintetében a felelősségi körébe tartozó járművek biztonságosan működjenek; |
| --- | --- |

b)

a tanúsítási rendszer keretében bizonyítékkal kell szolgálni arra nézve, hogy a karbantartásért felelős szervezet kialakította a karbantartási rendszert, amellyel biztosítja, hogy a karbantartás tekintetében a felelősségi körébe tartozó járművek biztonságosan működjenek;

| c) | a karbantartásért felelős szervezet tanúsítása annak értékelésén kell, hogy alapuljon, hogy a szóban forgó szervezet képes-e a III. mellékletben foglalt vonatkozó követelményeknek és értékelési szempontoknak eleget tenni, és azokat konzekvensen alkalmazni. A tanúsításnak felügyeleti rendszert is magában kell foglalnia annak biztosítására, hogy az említett követelményeknek és értékelési szempontoknak való megfelelés a karbantartásért felelős szervezet tanúsítványának odaítélése után is folyamatos legyen; |
| --- | --- |

c)

a karbantartásért felelős szervezet tanúsítása annak értékelésén kell, hogy alapuljon, hogy a szóban forgó szervezet képes-e a III. mellékletben foglalt vonatkozó követelményeknek és értékelési szempontoknak eleget tenni, és azokat konzekvensen alkalmazni. A tanúsításnak felügyeleti rendszert is magában kell foglalnia annak biztosítására, hogy az említett követelményeknek és értékelési szempontoknak való megfelelés a karbantartásért felelős szervezet tanúsítványának odaítélése után is folyamatos legyen;

| d) | a karbantartó műhelyek annak alapján kaphatják meg a tanúsítványt, hogy megfelelnek-e a III. melléklet vonatkozó, a megfelelő tanúsítandó funkciók és tevékenységek tekintetében alkalmazott szakaszainak. |
| --- | --- |

d)

a karbantartó műhelyek annak alapján kaphatják meg a tanúsítványt, hogy megfelelnek-e a III. melléklet vonatkozó, a megfelelő tanúsítandó funkciók és tevékenységek tekintetében alkalmazott szakaszainak.

Amennyiben a karbantartásért felelős szervezet egy vasúti társaság vagy egy pályahálózat-működtető, az első albekezdésben meghatározott feltételek teljesülését az érintett nemzeti biztonsági hatóság ellenőrizheti a 10. vagy a 12. cikkben említett eljárások alapján, és azt az említett eljárásokkal összhangban kiállított tanúsítványokon megerősítheti.

(5)   A (4) bekezdésnek megfelelően kiállított tanúsítványok az Unió egész területén érvényesek.

(6)   Az Ügynökség ajánlása alapján a Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján elfogadja a (4) bekezdés első albekezdésében említett, tehervagonok karbantartásáért felelős szervezetek tanúsításának feltételeire vonatkozó részletes rendelkezéseket, ideértve a III. mellékletben foglalt követelményeket, összhangban a vonatkozó közös biztonsági módszerekkel és átjárhatósági műszaki előírásokkal, illetve adott esetben a Bizottság módosítja is e rendelkezéseket.

Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 28. cikk (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

A 445/2011/EU bizottsági rendelettel (16) elfogadott, a tehervagonokra alkalmazandó tanúsítási rendszer az e bekezdésben említett végrehajtási jogi aktus alkalmazásának kezdő időpontjáig továbbra is alkalmazandó.

(7)   Az Ügynökség 2018. június 16-ig értékeli a tehervagonok karbantartásáért felelős szervezetek tanúsításának rendszerét, és mérlegeli egyrészt az említett rendszer teljes gördülőállományra való kiterjesztésének a célszerűségét, másrészt pedig a karbantartó műhelyek kötelező tanúsítását, és jelentését a Bizottság elé terjeszti.

(8)   Az Ügynökség által a (7) bekezdésnek megfelelően végzett értékelés alapján a Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján adott esetben elfogadja, és szükség esetén a későbbiekben módosítja azon részletes rendelkezéseket, amelyek meghatározzák, hogy a III. mellékletben foglalt mely követelmények alkalmazandók az alábbiakra:

| a) | a karbantartó műhelyek által végzett karbantartási feladatok, ideértve azokat a részletes rendelkezéseket is, amelyek célja a karbantartó műhelyek tanúsítási előírásai egységes alkalmazásának biztosítása, összhangban a vonatkozó közös biztonsági módszerekkel és átjárhatósági műszaki előírásokkal; |
| --- | --- |

a)

a karbantartó műhelyek által végzett karbantartási feladatok, ideértve azokat a részletes rendelkezéseket is, amelyek célja a karbantartó műhelyek tanúsítási előírásai egységes alkalmazásának biztosítása, összhangban a vonatkozó közös biztonsági módszerekkel és átjárhatósági műszaki előírásokkal;

| b) | a tehervagonoktól eltérő járművek karbantartásáért felelős szervezetek tanúsítási eljárásáa, a szóban forgó járművek műszaki jellemzői alapján, ideértve azokat a részletes rendelkezéseket is, amelyek célja a tehervagonoktól eltérő járművek karbantartásáért felelős szervezetek tanúsítási feltételei egységes alkalmazásának biztosítása, összhangban a vonatkozó közös biztonsági módszerekkel és átjárhatósági műszaki előírásokkal. |
| --- | --- |

b)

a tehervagonoktól eltérő járművek karbantartásáért felelős szervezetek tanúsítási eljárásáa, a szóban forgó járművek műszaki jellemzői alapján, ideértve azokat a részletes rendelkezéseket is, amelyek célja a tehervagonoktól eltérő járművek karbantartásáért felelős szervezetek tanúsítási feltételei egységes alkalmazásának biztosítása, összhangban a vonatkozó közös biztonsági módszerekkel és átjárhatósági műszaki előírásokkal.

Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 28. cikk (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

15. cikk

Eltérések a karbantartásért felelős szervezetek tanúsításának rendszerétől

(1)   A következő esetekben a tagállamok a karbantartásért felelős szervezetek azonosítására vonatkozó kötelezettségeiknek a 14. cikkel létrehozott karbantartási rendszertől eltérő intézkedésekkel is eleget tehetnek:

| a) | a harmadik országokban nyilvántartásba vett és az adott ország előírásainak megfelelően karbantartott járművek; |
| --- | --- |

a)

a harmadik országokban nyilvántartásba vett és az adott ország előírásainak megfelelően karbantartott járművek;

| b) | az Unión belüli fő vasúthálózat nyomtávjától eltérő nyomtávú hálózatokon vagy vonalakon használt olyan járművek, amelyek esetében a 14. cikk (2) bekezdésében említett követelmények teljesítését harmadik országokkal kötött nemzetközi megállapodások biztosítják; |
| --- | --- |

b)

az Unión belüli fő vasúthálózat nyomtávjától eltérő nyomtávú hálózatokon vagy vonalakon használt olyan járművek, amelyek esetében a 14. cikk (2) bekezdésében említett követelmények teljesítését harmadik országokkal kötött nemzetközi megállapodások biztosítják;

| c) | az Unión belüli fő vasúthálózat nyomtávjától eltérő nyomtávot használó harmadik országokkal közösen használt tehervagonok és személyszállító kocsik; |
| --- | --- |

c)

az Unión belüli fő vasúthálózat nyomtávjától eltérő nyomtávot használó harmadik országokkal közösen használt tehervagonok és személyszállító kocsik;

| d) | a 2. cikk (3) bekezdésében említett hálózatokon használt járművek, valamint a nemzeti biztonsági hatóság eseti, a szolgálatba állás előtt megszerzendő engedélyéhez kötött különleges és katonai felszerelési szállítmányok. Ebben az esetben egy legfeljebb 5 évre szóló eltérés engedélyezhető. |
| --- | --- |

d)

a 2. cikk (3) bekezdésében említett hálózatokon használt járművek, valamint a nemzeti biztonsági hatóság eseti, a szolgálatba állás előtt megszerzendő engedélyéhez kötött különleges és katonai felszerelési szállítmányok. Ebben az esetben egy legfeljebb 5 évre szóló eltérés engedélyezhető.

(2)   Az (1) bekezdésben említett eltérő intézkedéseket az érintett nemzeti biztonsági hatóság vagy az Ügynökség által az alábbiak alkalmával engedélyezett eltérések révén kell végrehajtani:

| a) | járműveknek az (EU) 2016/797 irányelv 47. cikke értelmében történő nyilvántartásba vételekor, amennyiben karbantartásért felelős szervezetek azonosításáról van szó; |
| --- | --- |

a)

járműveknek az (EU) 2016/797 irányelv 47. cikke értelmében történő nyilvántartásba vételekor, amennyiben karbantartásért felelős szervezetek azonosításáról van szó;

| b) | egységes biztonsági tanúsítványoknak és biztonsági engedélyeknek az ezen irányelv 10. és 12. cikke alapján vasúti társaságok és pályahálózat-működtetők részére történő kibocsátásakor, amennyiben karbantartásért felelős szervezetek azonosításáról vagy tanúsításáról van szó. |
| --- | --- |

b)

egységes biztonsági tanúsítványoknak és biztonsági engedélyeknek az ezen irányelv 10. és 12. cikke alapján vasúti társaságok és pályahálózat-működtetők részére történő kibocsátásakor, amennyiben karbantartásért felelős szervezetek azonosításáról vagy tanúsításáról van szó.

(3)   Az ilyen eltéréseket a 19. cikkben említett éves jelentésben fel kell tüntetni és meg kell indokolni. Amennyiben megállapítható, hogy indokolatlan biztonsági kockázatnak teszik ki az uniós vasúti rendszert, az Ügynökség erről haladéktalanul értesíti a Bizottságot. A Bizottság kapcsolatba lép az érintett felekkel, és adott esetben felszólítja a tagállamot az eltérő határozat visszavonására.

IV. FEJEZET

NEMZETI BIZTONSÁGI HATÓSÁGOK

16. cikk

Feladatok

(1)   Minden tagállam létrehoz egy nemzeti biztonsági hatóságot. A tagállamok biztosítják, hogy az emberi és az anyagi erőforrások tekintetében a nemzeti biztonsági hatóság rendelkezzen a szükséges belső és külső szervezeti kapacitásokkal. Ennek a hatóságnak szervezetileg, jogilag és a döntéshozatal szempontjából függetlennek kell lennie a vasúti társaságtól, a pályahálózat-működtetőtől, a kérelmezőtől, az ajánlatkérőtől és bármely, közszolgáltatásra vonatkozó közbeszerzési eljárást lebonyolító szervezettől. Amennyiben függetlensége biztosított, ez a hatóság a közlekedési ügyekért felelős nemzeti minisztériumon belüli részleg is lehet.

(2)   A nemzeti biztonsági hatóságra legalább a következő feladatokat kell ruházni:

| a) | az uniós vasúti rendszert alkotó pálya menti vezérlő és jelző, valamint energia- és infrastruktúra-alrendszerek üzembe helyezésének engedélyezése az (EU) 2016/797 irányelv 18. cikke (2) bekezdésének megfelelően; |
| --- | --- |

a)

az uniós vasúti rendszert alkotó pálya menti vezérlő és jelző, valamint energia- és infrastruktúra-alrendszerek üzembe helyezésének engedélyezése az (EU) 2016/797 irányelv 18. cikke (2) bekezdésének megfelelően;

| b) | forgalombahozatali járműengedélyek kiadása, megújítása, módosítása és visszavonása az (EU) 2016/797 irányelv 21. cikke (8) bekezdésének megfelelően; |
| --- | --- |

b)

forgalombahozatali járműengedélyek kiadása, megújítása, módosítása és visszavonása az (EU) 2016/797 irányelv 21. cikke (8) bekezdésének megfelelően;

| c) | az Ügynökség támogatása a forgalombahozatali járműengedélyeknek az (EU) 2016/797 irányelv 21. cikke (5) bekezdésének megfelelően, illetve jármű-típusengedélyeknek az (EU) 2016/797 irányelv 24. cikkének megfelelően történő kiállításában, megújításában, módosításában és visszavonásában; |
| --- | --- |

c)

az Ügynökség támogatása a forgalombahozatali járműengedélyeknek az (EU) 2016/797 irányelv 21. cikke (5) bekezdésének megfelelően, illetve jármű-típusengedélyeknek az (EU) 2016/797 irányelv 24. cikkének megfelelően történő kiállításában, megújításában, módosításában és visszavonásában;

| d) | annak saját területén való felügyelete, hogy a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemek teljesítik-e az (EU) 2016/797 irányelv 8. cikkében előírt alapvető követelményeket; |
| --- | --- |

d)

annak saját területén való felügyelete, hogy a kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemek teljesítik-e az (EU) 2016/797 irányelv 8. cikkében előírt alapvető követelményeket;

| e) | annak biztosítása, hogy a járművek európai járműszámmal való ellátása az (EU) 2016/797 irányelv 46. cikkének megfelelően megtörténjen, az említett irányelv 47. cikke (4) bekezdésének sérelme nélkül; |
| --- | --- |

e)

annak biztosítása, hogy a járművek európai járműszámmal való ellátása az (EU) 2016/797 irányelv 46. cikkének megfelelően megtörténjen, az említett irányelv 47. cikke (4) bekezdésének sérelme nélkül;

| f) | az Ügynökség támogatása a 10. cikk (5) bekezdése alapján odaítélt egységes biztonsági tanúsítványok kiállításában, megújításában, módosításában és visszavonásában; |
| --- | --- |

f)

az Ügynökség támogatása a 10. cikk (5) bekezdése alapján odaítélt egységes biztonsági tanúsítványok kiállításában, megújításában, módosításában és visszavonásában;

| g) | a 10. cikk (8) bekezdése alapján odaítélt egységes biztonsági tanúsítványok kiállítása, megújítása, módosítása és visszavonása; |
| --- | --- |

g)

a 10. cikk (8) bekezdése alapján odaítélt egységes biztonsági tanúsítványok kiállítása, megújítása, módosítása és visszavonása;

| h) | a 12. cikk alapján odaítélt biztonsági engedélyek kiállítása, megújítása, módosítása és visszavonása; |
| --- | --- |

h)

a 12. cikk alapján odaítélt biztonsági engedélyek kiállítása, megújítása, módosítása és visszavonása;

| i) | a nemzeti szabályrendszert is magában foglaló biztonsági keretszabályozás nyomon követése, előmozdítása, valamint – adott esetben – érvényre juttatása és aktualizálása; |
| --- | --- |

i)

a nemzeti szabályrendszert is magában foglaló biztonsági keretszabályozás nyomon követése, előmozdítása, valamint – adott esetben – érvényre juttatása és aktualizálása;

| j) | a vasúti társaságok és pályahálózat-működtetők 17. cikkel összhangban történő felügyelete; |
| --- | --- |

j)

a vasúti társaságok és pályahálózat-működtetők 17. cikkel összhangban történő felügyelete;

| k) | adott esetben, és a nemzeti jognak megfelelően vasúti járművezetői engedélyek kiállítása, megújítása, módosítása és visszavonása a 2007/59/EK irányelvvel összhangban; |
| --- | --- |

k)

adott esetben, és a nemzeti jognak megfelelően vasúti járművezetői engedélyek kiállítása, megújítása, módosítása és visszavonása a 2007/59/EK irányelvvel összhangban;

| l) | adott esetben, és a nemzeti jognak megfelelően a karbantartásért felelős szervezetek tanúsítását szolgáló tanúsítványok kiállítása, megújítása, módosítása és visszavonása. |
| --- | --- |

l)

adott esetben, és a nemzeti jognak megfelelően a karbantartásért felelős szervezetek tanúsítását szolgáló tanúsítványok kiállítása, megújítása, módosítása és visszavonása.

(3)   A (2) bekezdésben említett feladatok nem ruházhatók át pályahálózat-működtetőkre, vasúti társaságokra vagy ajánlatkérőkre.

17. cikk

Felügyelet

(1)   A nemzeti biztonsági hatóságoknak ellenőrizniük kell, hogy a vasúti társaság és a pályahálózat-működtető folyamatosan eleget tesz-e annak a jogi kötelezettségének, miszerint a 9. cikk szerinti biztonságirányítási rendszert kell alkalmaznia.

E célból a nemzeti biztonsági hatóságok a 6. cikk (1) bekezdésének c) pontjában a felügyelet tekintetében megállapított közös biztonsági módszerben meghatározott elvek szerint kötelesek eljárni, és gondoskodniuk kell arról, hogy a felügyeleti tevékenység mindenekelőtt kiterjedjen annak ellenőrzésére, hogy a vasúti társaság vagy a pályahálózat-működtető alkalmazza-e:

| a) | a biztonságirányítási rendszert, ellenőrizendő annak hatékonyságát; |
| --- | --- |

a)

a biztonságirányítási rendszert, ellenőrizendő annak hatékonyságát;

| b) | a biztonságirányítási rendszer egyedi vagy részleges elemeit, beleértve a működési tevékenységeket, a karbantartást, az anyagellátást, valamint az alvállalkozóknak az eredményesség ellenőrzése céljából való igénybevételét; és |
| --- | --- |

b)

a biztonságirányítási rendszer egyedi vagy részleges elemeit, beleértve a működési tevékenységeket, a karbantartást, az anyagellátást, valamint az alvállalkozóknak az eredményesség ellenőrzése céljából való igénybevételét; és

| c) | a 6. cikkben megállapított, vonatkozó közös biztonsági módszereket. Az ezen ponttal kapcsolatos felügyeleti tevékenységek a karbantartásért felelős szervezetekre is megfelelően alkalmazandóak. |
| --- | --- |

c)

a 6. cikkben megállapított, vonatkozó közös biztonsági módszereket. Az ezen ponttal kapcsolatos felügyeleti tevékenységek a karbantartásért felelős szervezetekre is megfelelően alkalmazandóak.

(2)   A vasúti társaságnak legalább két hónappal bármilyen új vasúti szállítási művelet megkezdése előtt tájékoztatnia kell arról az illetékes nemzeti biztonsági hatóságot, hogy ez utóbbi megtervezhesse felügyeleti tevékenységét. A vasúti társaság köteles megadni személyzetének kategóriánkénti felsorolását és a járművek típusait.

(3)   Az egységes biztonsági tanúsítvány jogosultjának haladéktalanul tájékoztatnia kell a nemzeti biztonsági hatóságot a (2) bekezdésben említett információk jelentős változásairól.

(4)   A vasúti járművezetők munkaidejére, vezetési idejére és pihenőidejére vonatkozó szabályok betartásának ellenőrzését a tagállamok által kijelölt illetékes hatóságoknak kell biztosítaniuk. Amennyiben a szabályok betartásának ellenőrzését nem nemzeti biztonsági hatóság látja el, az illetékes hatóságoknak együtt kell működniük a nemzeti biztonsági hatóságokkal, hogy lehetővé tegyék a nemzeti biztonsági hatóságok számára vasútbiztonság-felügyeleti feladatuk ellátását.

(5)   Ha egy nemzeti biztonsági hatóság azt állapítja meg, hogy egy egységes biztonsági tanúsítvány jogosultja már nem teljesíti a tanúsítvány kiállításának feltételeit, kérnie kell az Ügynökségtől a tanúsítvány korlátozását vagy visszavonását. Az Ügynökség haladéktalanul tájékoztat valamennyi illetékes nemzeti biztonsági hatóságot. Ha az Ügynökség korlátozza vagy visszavonja az egységes biztonsági tanúsítványt, döntését indokolnia kell.

Az Ügynökség és a nemzeti biztonsági hatóság közötti egyet nem értés esetén a 10. cikk (7) bekezdése szerinti választott bírósági eljárást kell alkalmazni. Amennyiben a választott bírósági eljárás eredményeként az egységes biztonsági tanúsítványt nem kell sem visszavonni, sem korlátozni, az e cikk (6) bekezdésében említett átmeneti biztonsági intézkedéseket fel kell függeszteni.

Amennyiben az egységes biztonsági tanúsítványt a 10. cikk (8) bekezdése alapján maga a nemzeti biztonsági hatóság állította ki, úgy azt korlátozhatja vagy visszavonhatja, döntését megindokolva, amelyről tájékoztatnia kell az Ügynökséget.

Amennyiben az Ügynökség vagy a nemzeti biztonsági hatóság korlátozott vagy visszavont egy adott egységes biztonsági tanúsítványt, a tanúsítvány jogosultjának jogában áll fellebbeznie a 10. cikk (12) bekezdésével összhangban.

(6)   Amennyiben a felügyelet során valamely nemzeti biztonsági hatóság komoly biztonsági kockázatot állapít meg, bármikor átmeneti biztonsági intézkedéseket alkalmazhat, többek között azonnali hatállyal korlátozhatja vagy felfüggesztheti az adott tevékenységet. Ha a szóban forgó vasúti társaság egységes biztonsági tanúsítványát az Ügynökség állította ki, a nemzeti biztonsági hatóságnak haladéktalanul tájékoztatnia kell az Ügynökséget, és döntését bizonyítékkal kell alátámasztania.

Ha az Ügynökség azt állapítja meg, hogy az egységes biztonsági tanúsítvány jogosultja már nem teljesíti a tanúsítvány kiállításának feltételeit, a tanúsítványt azonnali hatállyal korlátozza vagy visszavonja.

Ha az Ügynökség azt állapítja meg, hogy a nemzeti biztonsági hatóság aránytalan intézkedéseket alkalmazott, felkérheti az említett hatóságot ezen intézkedések visszavonására vagy kiigazítására. Az Ügynökség és a nemzeti biztonsági hatóság együttműködnek annak érdekében, hogy kölcsönösen elfogadható megoldást találjanak. Szükség esetén e folyamatba a vasúti társaságot is be kell vonni. Ha ez utóbbi eljárás nem jár sikerrel, a nemzeti biztonsági hatóság átmeneti biztonsági intézkedések alkalmazására vonatkozó határozata hatályban marad.

A nemzeti biztonsági hatóság átmeneti biztonsági intézkedésekre vonatkozó határozata a 18. cikk (3) bekezdése szerint nemzeti bírósági felülvizsgálat tárgyát képezi. Ilyen esetben az átmeneti biztonsági intézkedések a bírósági felülvizsgálati eljárás végéig alkalmazhatóak, amely azonban nem érinti a (5) bekezdésben foglaltakat.

Ha az átmeneti biztonsági intézkedés időtartama meghaladja a három hónapot, a nemzeti biztonsági hatóságnak kérnie kell az Ügynökségtől az egységes biztonsági tanúsítvány korlátozását vagy visszavonását, és az (5) bekezdésben megállapított eljárás alkalmazandó.

(7)   A nemzeti biztonsági hatóságnak ellenőriznie kell a pálya menti vezérlő-, jelző-, energia- és infrastruktúra-alrendszereket, és biztosítania kell, hogy azok megfeleljenek az alapvető követelményeknek. A határokon átnyúló infrastruktúrák esetében a nemzeti biztonsági hatóság a felügyeleti tevékenységét az egyéb érintett nemzeti biztonsági hatósággal együttműködve kell, hogy végezze. Ha a nemzeti biztonsági hatóság úgy ítéli meg, hogy egy pályahálózat-működtető már nem teljesíti a biztonsági engedélye feltételeit, akkor köteles korlátozni vagy visszavonni az engedélyt, megindokolva döntését.

(8)   A pályahálózat-működtetők és vasúti társaságok biztonságirányítási rendszereinek hatékonyságát ellenőrző felügyeleti tevékenységük során a nemzeti biztonsági hatóságok felügyelhetik az ezen irányelv 4. cikkének (4) bekezdésében említett szereplők, és adott esetben a 2007/59/EK irányelvben említett képzési központok biztonsági teljesítményét, amennyiben ezek tevékenysége hatást gyakorol a vasútbiztonságra. E bekezdés alkalmazása nem érinti a vasúti társaságok és a pályahálózat-működtetők ezen irányelv 4. cikkének (3) bekezdésében említett feladatait.

(9)   A vasúti társaság működési helye szerinti tagállam nemzeti biztonsági hatóságai együttműködnek annak érdekében, hogy összehangolják felügyeleti tevékenységüket az adott vasúti társaság tekintetében, és ezáltal megosszák egymás között – a különösen az ismert kockázatokra és a vasúti társaság biztonsági teljesítményére – vonatkozó kulcsfontosságú információkat. A nemzeti biztonsági hatóságnak más érintett nemzeti biztonsági hatóságokkal és az Ügynökséggel is meg kell osztania információkat, amennyiben úgy véli, hogy a vasúti társaság nem hozza meg a szükséges kockázatkezelési intézkedéseket.

Az együttműködésnek a felügyelet vonatkozásában kellő lefedettséget, valamint a vizsgálatok és ellenőrzések megkettőzésének elkerülését kell eredményeznie. A nemzeti biztonsági hatóságok kialakíthatnak közös felügyeleti tervet is annak érdekében, hogy az ellenőrzésekre és egyéb vizsgálatokra rendszeres időközönként sor kerüljön, figyelemmel az érintett tagállamokban zajló közlekedési tevékenységek jellegére és mértékére.

Az Ügynökség iránymutatások kidolgozásával támogatja a fenti tevékenységeket.

(10)   A nemzeti biztonsági hatóságok felhívhatják a vasúti társaság vagy a pályahálózat-működtető figyelmét arra, hogy az nem felel meg az (1) bekezdésben foglalt kötelezettségeinek.

(11)   A nemzeti biztonsági hatóságok a vasúti társaságnak az egységes biztonsági tanúsítvány kiállítását követő felügyelete céljából felhasználják a dokumentáció Ügynökség általi – a 10. cikk (5) bekezdésének a) pontja szerinti – vizsgálata során gyűjtött információkat. A nemzeti biztonsági hatóságok a pályahálózat-működtető felügyelete céljából felhasználják a 12. cikk szerinti biztonsági engedélyezési eljárás során gyűjtött információkat.

(12)   Az Ügynökségnek, illetve a 10. cikk (8) bekezdése alapján kiállított egységes biztonsági tanúsítványok esetében az illetékes nemzeti biztonsági hatóságoknak a biztonsági tanúsítványok megújítása céljából fel kell használniuk a felügyeleti tevékenységek során gyűjtött információkat. A nemzeti biztonsági hatóságoknak a biztonsági tanúsítvány megújítása céljából fel kell használniuk továbbá a felügyeleti tevékenységeik során gyűjtött információkat.

(13)   Az Ügynökségnek és a nemzeti biztonsági hatóságoknak meg kell hozniuk a (10), (11) és (12) bekezdésben említett információk teljes körű cseréjének koordinálásához és biztosításához szükséges intézkedéseket.

18. cikk

Döntéshozatali elvek

(1)   Az egységes biztonsági tanúsítvány iránti kérelmeknek a 10. cikk (1) bekezdésével összhangban történő elbírálása során az Ügynökség, és a nemzeti biztonsági hatóságok nyíltan, megkülönböztetéstől mentesen és átláthatóan végzik a feladataikat. Ez különösen azt jelenti, hogy lehetőséget biztosítanak minden érdekelt félnek a véleménynyilvánításra, és megindokolják döntéseiket.

Késedelem nélkül válaszolnak a kérésekre és kérelmekre, és haladéktalanul közlik, ha információkat kérnek, továbbá határozataikat az összes vonatkozó információ kérelmező általi benyújtásától számított négy hónapon belül meghozzák. A 16. cikkben említett feladataik végrehajtása során bármikor kérhetik a pályahálózat-működtetők, vasúti társaságok vagy más minősített szervezetek technikai segítségét.

A nemzeti keretszabályok kidolgozása során a nemzeti biztonsági hatóságok konzultálnak minden szereplővel és érdekelt féllel, beleértve a pályahálózat-működtetőket, a vasúti társaságokat, a gyártókat és karbantartókat, a felhasználókat és a személyzet képviselőit is.

(2)   Az Ügynökség és a nemzeti biztonsági hatóságok szabadon elvégezhetik az összes olyan ellenőrzést és vizsgálatot, amelyet szükségesnek tartanak feladataik elvégzéséhez, és számukra hozzáférést kell biztosítani valamennyi releváns dokumentumhoz, valamint a pályahálózat-működtetők és a vasúti társaságok, valamint adott esetben a 4. cikkben említett bármely szereplő létesítményeihez, berendezéseihez és felszereléseihez. Az Ügynökség a vasúti társaságok tekintetében ugyanezen jogokkal rendelkezik a 10. cikk (5) bekezdése szerinti biztonsági tanúsítási feladatainak elvégzése során.

(3)   A tagállamok meghozzák a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy a nemzeti biztonsági hatóságok határozatait bírósági felülvizsgálatnak lehessen alávetni.

(4)   A nemzeti biztonsági hatóságok mindenekelőtt az Ügynökség által létrehozott hálózaton belül folyamatos vélemény- és tapasztalatcserét folytatnak döntéshozatali kritériumaik uniós szintű harmonizálása érdekében.

19. cikk

Éves jelentés

A nemzeti biztonsági hatóságok éves beszámolót tesznek közzé az előző évben végzett tevékenységükről, és szeptember 30-ig megküldik azt az Ügynökségnek. A jelentés a következő információkat tartalmazza:

| a) | a vasútbiztonság alakulása, beleértve az 5. cikk (1) bekezdésével összhangban meghatározott közös biztonsági mutatók tagállami szintű összefoglalását; |
| --- | --- |

a)

a vasútbiztonság alakulása, beleértve az 5. cikk (1) bekezdésével összhangban meghatározott közös biztonsági mutatók tagállami szintű összefoglalását;

| b) | a vasútbiztonságra vonatkozó jogszabályok és egyéb szabályozások jelentős változásai; |
| --- | --- |

b)

a vasútbiztonságra vonatkozó jogszabályok és egyéb szabályozások jelentős változásai;

| c) | a biztonsági tanúsítással és biztonsági engedélyezéssel kapcsolatos fejlemények; |
| --- | --- |

c)

a biztonsági tanúsítással és biztonsági engedélyezéssel kapcsolatos fejlemények;

| d) | a pályahálózat-működtetők és a vasúti társaságok felügyeletével kapcsolatos eredmények és tapasztalatok, ideértve a vizsgálatok és ellenőrzések számát és eredményét is; |
| --- | --- |

d)

a pályahálózat-működtetők és a vasúti társaságok felügyeletével kapcsolatos eredmények és tapasztalatok, ideértve a vizsgálatok és ellenőrzések számát és eredményét is;

| e) | a 15. cikk szerint engedélyezett eltérések; és |
| --- | --- |

e)

a 15. cikk szerint engedélyezett eltérések; és

| f) | a vasúti társaságok és pályahálózat-működtetők által a vonatkozó közös biztonsági módszerek alkalmazását illetően szerzett tapasztalatok. |
| --- | --- |

f)

a vasúti társaságok és pályahálózat-működtetők által a vonatkozó közös biztonsági módszerek alkalmazását illetően szerzett tapasztalatok.

V. FEJEZET

BALESETEK ÉS VÁRATLAN ESEMÉNYEK VIZSGÁLATA

20. cikk

Vizsgálati kötelezettség

(1)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy az uniós vasúti rendszeren előforduló súlyos baleseteket követően a 22. cikkben említett vizsgáló testület vizsgálatot végezzen. A vizsgálat célja a vasútbiztonság lehetséges javítása és a balesetek megelőzése.

(2)   A 22. cikkben említett vizsgáló testület kivizsgálhatja azokat a baleseteket és váratlan eseményeket is, amelyek kissé más körülmények között súlyos balesetekhez vezethettek volna, beleértve a strukturális alrendszereknek vagy az uniós vasúti rendszer kölcsönös átjárhatóságot lehetővé tevő rendszerelemeinek a műszaki hibáit is.

A vizsgáló testület határozhat arról is, hogy kivizsgálja-e az ilyen jellegű balesetet vagy váratlan eseményt. Döntése során a következőket mérlegeli:

| a) | a baleset vagy váratlan esemény súlyossága; |
| --- | --- |

a)

a baleset vagy váratlan esemény súlyossága;

| b) | a baleset vagy váratlan esemény a rendszer egésze szempontjából jelentőséggel bíró baleset- vagy eseménysorozat részét képezi-e; |
| --- | --- |

b)

a baleset vagy váratlan esemény a rendszer egésze szempontjából jelentőséggel bíró baleset- vagy eseménysorozat részét képezi-e;

| c) | a baleset vagy váratlan esemény által a vasútbiztonságra gyakorolt hatás; és |
| --- | --- |

c)

a baleset vagy váratlan esemény által a vasútbiztonságra gyakorolt hatás; és

| d) | a pályahálózat-működtetők, a vasúti társaságok, a nemzeti biztonsági hatóságok vagy a tagállamok megkeresései. |
| --- | --- |

d)

a pályahálózat-működtetők, a vasúti társaságok, a nemzeti biztonsági hatóságok vagy a tagállamok megkeresései.

(3)   A vizsgálat körét és a vizsgálatok során követendő eljárást a vizsgáló testület határozza meg, figyelembe véve a 21. és 23. cikkben foglaltakat, és azon következtetések függvényében, amelyeket a biztonság javítása céljából a balesetből vagy a váratlan eseményből előreláthatólag le fog vonni.

(4)   A vizsgálat semmiképpen sem terjedhet ki a vétkesség vagy a felelősség megállapítására.

21. cikk

A vizsgálat jogi háttere

(1)   A tagállamok a saját jogrendszerük keretében a vizsgálatnak olyan jogi hátteret teremtenek, amely lehetővé teszi, hogy a megbízott vizsgálatvezetők a leghatékonyabban és a legrövidebb idő alatt végezzék el feladatukat.

(2)   A tagállamok – nemzeti jogukkal összhangban – biztosítják, hogy a bírósági vizsgálatért felelős hatóságok teljes mértékben együttműködjenek, és hogy a vizsgálatot végző személyek a lehető leghamarabb hozzáférjenek a vizsgálat szempontjából releváns információkhoz és bizonyítékokhoz. Különösen arról kell gondoskodni, hogy e személyek:

| a) | azonnal hozzáférhessenek a baleset vagy váratlan esemény helyszínéhez, az érintett gördülőállományhoz, az ahhoz kapcsolódó infrastruktúrához, valamint a forgalomirányító és jelzőberendezésekhez; |
| --- | --- |

a)

azonnal hozzáférhessenek a baleset vagy váratlan esemény helyszínéhez, az érintett gördülőállományhoz, az ahhoz kapcsolódó infrastruktúrához, valamint a forgalomirányító és jelzőberendezésekhez;

| b) | azonnal jegyzékbe vehessék a bizonyítékokat, és a vizsgálat vagy elemzés céljából megfelelő ellenőrzés mellett eltávolíthassák a roncsokat, az infrastruktúra berendezéseit és összetevőit; |
| --- | --- |

b)

azonnal jegyzékbe vehessék a bizonyítékokat, és a vizsgálat vagy elemzés céljából megfelelő ellenőrzés mellett eltávolíthassák a roncsokat, az infrastruktúra berendezéseit és összetevőit;

| c) | korlátlanul hozzáférhessenek a fedélzeti adatrögzítő eszközökhöz, a szóbeli üzeneteket és a forgalomirányító és jelzőrendszer működését rögzítő berendezésekhez, és használhassák azokat; |
| --- | --- |

c)

korlátlanul hozzáférhessenek a fedélzeti adatrögzítő eszközökhöz, a szóbeli üzeneteket és a forgalomirányító és jelzőrendszer működését rögzítő berendezésekhez, és használhassák azokat;

| d) | hozzáférhessenek az áldozatokkal kapcsolatos fizikális vizsgálatok eredményeihez; |
| --- | --- |

d)

hozzáférhessenek az áldozatokkal kapcsolatos fizikális vizsgálatok eredményeihez;

| e) | hozzáférhessenek a vonatszemélyzettel és a balesetben vagy váratlan eseményben érintett más vasúti személyzettel kapcsolatos vizsgálatok eredményeihez; |
| --- | --- |

e)

hozzáférhessenek a vonatszemélyzettel és a balesetben vagy váratlan eseményben érintett más vasúti személyzettel kapcsolatos vizsgálatok eredményeihez;

| f) | kihallgathassák a balesetben vagy váratlan eseményben érintett vasúti személyzetet és más tanúkat; és |
| --- | --- |

f)

kihallgathassák a balesetben vagy váratlan eseményben érintett vasúti személyzetet és más tanúkat; és

| g) | hozzáférhessenek az érintett pályahálózat-működtető, a vasúti társaságok, karbantartásért felelős szervezetek és nemzeti biztonsági hatóság birtokában lévő minden lényeges információhoz vagy feljegyzéshez. |
| --- | --- |

g)

hozzáférhessenek az érintett pályahálózat-működtető, a vasúti társaságok, karbantartásért felelős szervezetek és nemzeti biztonsági hatóság birtokában lévő minden lényeges információhoz vagy feljegyzéshez.

(3)   Az Ügynökség együttműködik a vizsgáló testülettel, ha a vizsgálat az Ügynökség által engedélyezett járművekre vagy az Ügynökség által tanúsított vasúti társaságokra is kiterjed. A lehető legrövidebb időn belül benyújtja a vizsgáló testületnek a kért összes információt és feljegyzést, valamint – igény szerint – magyarázattal is szolgál.

(4)   A vizsgálatot a bírósági vizsgálattól függetlenül kell elvégezni.

22. cikk

A vizsgáló testület

(1)   Minden tagállam gondoskodik arról, hogy a balesetek és váratlan események 20. cikkben említett vizsgálatát egy állandó testület végezze el, amelyben legalább egy olyan szakértő van, aki baleset vagy váratlan esemény esetén el tudja látni a megbízott vizsgálatvezető feladatait. A testület szervezetileg, jogilag és döntéshozatali szempontból független az összes pályahálózat-működtetőtől, vasúti társaságtól, a díjszabás meghatározásáért és az útvonalak kijelöléséért felelős testülettől, a megfelelőségértékelő szervezettől, valamint az összes olyan féltől, amelynek az érdekei összeférhetetlenek lehetnek a vizsgáló testületre bízott feladatokkal. A testület független a nemzeti biztonsági hatóságtól, az Ügynökségtől és minden vasúti szabályozó szervezettől.

(2)   A vizsgáló testület az (1) bekezdésben említett más szervezetektől függetlenül látja el feladatait, és ehhez elegendő forráshoz kell hozzájutnia. A vizsgáló testület tagjainak olyan jogállást kell biztosítani, amely garantálja a szükséges függetlenséget.

(3)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a vasúti társaságok, a pályahálózat-működtetők és adott esetben a nemzeti biztonsági hatóság haladéktalanul kötelesek legyenek értesíteni a vizsgáló testületet a 20. cikkben említett balesetekről és váratlan eseményekről, megadva a rendelkezésre álló információkat. Adott esetben ezt az értesítést mindannyiszor aktualizálni kell, amint újabb, korábban hiányzó információ áll rendelkezésre.

A vizsgáló testületnek haladéktalanul, de legkésőbb a balesetre vagy váratlan eseményre vonatkozó értesítés kézhezvételétől számított két hónapon belül döntenie kell arról, hogy megkezdi-e a vizsgálatot.

(4)   A vizsgáló testület összekapcsolhatja az ezen irányelvben meghatározott feladatait a nem a vasúti hálózaton bekövetkező balesetek és váratlan események vizsgálatával kapcsolatos feladataival, amennyiben az ilyen jellegű vizsgálatok nem veszélyeztetik a függetlenségét.

(5)   Szükség esetén, és a vizsgáló testület (1) bekezdés szerinti függetlenségének sérelme nélkül a vizsgáló testület felkérheti más tagállamok vizsgáló testületeit vagy az Ügynökséget, hogy a megfelelő szakismeretek biztosításával vagy műszaki ellenőrzések, elemzések vagy értékelések elvégzésével nyújtsanak számára segítséget.

(6)   A tagállamok a 20. cikkben említettektől eltérő vasúti balesetek és váratlan események vizsgálatával is megbízhatják a vizsgáló testületet.

(7)   A vizsgáló testületek folyamatos vélemény- és tapasztalatcserét folytatnak a közös vizsgálati módszerek kidolgozása, a biztonsági ajánlások megvalósításának figyelemmel kísérésére szolgáló közös elvek megfogalmazása és azoknak a műszaki és tudományos fejlődéshez való hozzáigazítása céljából.

Az (1) bekezdés sérelme nélkül az Ügynökség támogatja a vizsgáló testületeket e feladat ellátásában az (EU) 2016/796 rendelet 38. cikke (2) bekezdésével összhangban.

A vizsgáló testületeknek az Ügynökség támogatása mellett – összhangban az (EU) 2016/796 rendelet 38. cikkének (2) bekezdésével – szakértői értékelési programot kell kialakítaniuk, és minden vizsgáló testületet arra kell ösztönözni, hogy hatékonyságuk és függetlenségük nyomon követése érdekében kapcsolódjanak abba be. A vizsgáló testületeknek az (EU) 2016/796 rendelet 38. cikkének (2) bekezdésében említett titkárság támogatása mellett közzé kell tenniük az alábbiakat:

| a) | a közös szakértői értékelési program és az értékelési szempontok; és |
| --- | --- |

a)

a közös szakértői értékelési program és az értékelési szempontok; és

| b) | a programról szóló éves jelentés, az azonosítottan erős pontokat és a még javításra szoruló elemeket kiemelve. |
| --- | --- |

b)

a programról szóló éves jelentés, az azonosítottan erős pontokat és a még javításra szoruló elemeket kiemelve.

A szakértői értékelésről szóló jelentéseket meg kell küldeni valamennyi vizsgáló testületnek és az Ügynökségnek. A jelentéseket önkéntes alapon kell közzétenni.

23. cikk

A vizsgálati eljárás

(1)   A 20. cikkben említett baleseteket vagy váratlan eseményeket annak a tagállamnak a vizsgáló testülete vizsgálja ki, ahol azok megtörténtek. Ha nem lehet megállapítani, hogy a baleset vagy váratlan esemény melyik tagállamban történt, illetve az események a két tagállam határán lévő berendezésnél vagy annak közelében történtek, az érintett vizsgáló testületek megállapodnak egymással, hogy melyikük végzi el a vizsgálatot, illetve hogy azt közösen végzik el. Az első esetben a másik vizsgáló testület részt vehet a vizsgálatban, és hozzáférhet annak eredményeihez.

Más tagállamok vizsgáló testületeit – adott esetben – felkérik a vizsgálatban való részvételre, amennyiben:

| a) | az azon tagállamok egyikében letelepedett és ott engedélyezett vasúti társaság érintett a balesetben vagy váratlan eseményben; vagy |
| --- | --- |

a)

az azon tagállamok egyikében letelepedett és ott engedélyezett vasúti társaság érintett a balesetben vagy váratlan eseményben; vagy

| b) | az azon tagállamok egyikében nyilvántartott vagy karbantartott jármű érintett a balesetben vagy váratlan eseményben. |
| --- | --- |

b)

az azon tagállamok egyikében nyilvántartott vagy karbantartott jármű érintett a balesetben vagy váratlan eseményben.

A felkért tagállamok vizsgáló testületeit fel kell ruházni az ahhoz szükséges hatáskörrel, hogy – kérés esetén – segítséget nyújthassanak egy másik tagállam vizsgáló testületének a bizonyítékok összegyűjtésében.

A felkért tagállamok vizsgáló testületei számára hozzáférést kell biztosítani az ahhoz szükséges információkhoz és bizonyítékokhoz, hogy a bírósági eljárással kapcsolatos nemzeti jogszabályok megfelelő tiszteletben tartása mellett ténylegesen részt tudjanak venni a vizsgálatban.

Ez a bekezdés nem zárja ki a tagállamok abban történő megállapodását, hogy az illetékes testületek más körülmények között is együttműködnek egymással vizsgálatok elvégzésében.

(2)   Valamennyi baleset vagy váratlan esemény esetében a vizsgálatért felelős testület gondoskodik a vizsgálat elvégzéséhez alkalmas eszközökről, beleértve a szükséges üzemeltetési és műszaki szakismereteket is. A vizsgálat tárgyát képező baleset vagy váratlan esemény jellegétől függően a testület belső vagy külső forrásból szerezheti meg e szakismereteket.

(3)   A vizsgálatot a lehető legnyíltabb módon kell elvégezni, úgy, hogy mindegyik fél meghallgatást nyerjen és megoszthassa eredményeit. Lehetőséget kell biztosítani arra, hogy az érintett pályahálózat-működtető és vasúti társaságok, a nemzeti biztonsági hatóság, az Ügynökség, az áldozatok és hozzátartozóik, a megsérült vagyontárgyak tulajdonosai, a gyártók, az érintett mentőszolgálatok, valamint a személyzet és a felhasználók képviselői szakmai szempontból releváns információkkal szolgálhassanak a vizsgálati jelentés minőségének javítása céljából. A vizsgáló testületnek figyelembe kell vennie az áldozatok és hozzátartozóik indokolt igényeit is, és tájékoztatnia kell őket a vizsgálat előrehaladásról.

(4)   A vizsgáló testület a lehető legrövidebb időn belül befejezi a baleset helyszíni vizsgálatát annak érdekében, hogy a pályahálózat-működtető helyreállíthassa az infrastruktúrát, és a lehető leghamarabb megnyithassa azt a vasúti forgalom előtt.

24. cikk

Jelentések

(1)   A 20. cikkben említett baleset vagy váratlan esemény vizsgálatáról a baleset vagy váratlan esemény jellegének és súlyosságának, valamint a vizsgálati megállapítások fontosságának megfelelő formában jelentést kell készíteni. A jelentésben ismertetni kell a vizsgálatnak a 20. cikk (1) bekezdése szerinti célkitűzéseit, és adott esetben a biztonsági ajánlásokat.

(2)   A vizsgáló testület a lehető legrövidebb időn belül, általában legkésőbb az esemény időpontjától számított 12 hónapon belül közzéteszi a zárójelentést. Amennyiben a zárójelentés nem hozható nyilvánosságra 12 hónapon belül, a vizsgáló testület legalább a baleset minden évfordulóján időközi nyilatkozatot tesz közzé, amelyben részletezi a vizsgálat előrehaladását és a felmerült biztonsági kérdéseket. A jelentést – beleértve a biztonsági ajánlásokat is – továbbítani kell a 23. cikk (3) bekezdésében említett feleknek és a többi tagállam érintett testületeinek és feleinek.

A vizsgáló testületek tapasztalatait figyelembe véve a Bizottság végrehajtási jogi aktusok révén létrehozza a jelentéstételi struktúrát, amelyet a lehető legszigorúbban követni kell a balesetekről és a váratlan eseményekről készített vizsgálati jelentések elkészítésekor. E jelentéstételi struktúrának a következőket kell magában foglalnia:

| a) | az esemény és annak háttere leírása; |
| --- | --- |

a)

az esemény és annak háttere leírása;

| b) | a kivizsgálás, illetve vizsgálatok rögzítése, ideértve az alkalmazott biztonságirányítási rendszerek, szabályok és rendelkezések, a gördülőállomány működése és a műszaki berendezések, a munkaerő-szervezés, az operatív rendszerre vonatkozó dokumentáció, valamint a hasonló jellegű korábbi ilyen események vizsgálatát is; |
| --- | --- |

b)

a kivizsgálás, illetve vizsgálatok rögzítése, ideértve az alkalmazott biztonságirányítási rendszerek, szabályok és rendelkezések, a gördülőállomány működése és a műszaki berendezések, a munkaerő-szervezés, az operatív rendszerre vonatkozó dokumentáció, valamint a hasonló jellegű korábbi ilyen események vizsgálatát is;

| c) | a váratlan esemény okainak elemzése és az azokkal kapcsolatos megállapítások, ideértve az eseményhez hozzájáruló tényezőket, amelyek kapcsolódhatnak:






  i. | az érintett személyek által hozott intézkedésekhez; |
| --- | --- | --- |

c)

a váratlan esemény okainak elemzése és az azokkal kapcsolatos megállapítások, ideértve az eseményhez hozzájáruló tényezőket, amelyek kapcsolódhatnak:

i.

az érintett személyek által hozott intézkedésekhez;

| ii. | a gördülőállomány vagy a műszaki berendezések állapotához; |
| --- | --- |

ii.

a gördülőállomány vagy a műszaki berendezések állapotához;

| iii. | a személyzet szakértelméhez, az eljárásokhoz, a karbantartáshoz; |
| --- | --- |

iii.

a személyzet szakértelméhez, az eljárásokhoz, a karbantartáshoz;

| iv. | a szabályozási keret feltételeihez, valamint |
| --- | --- |

iv.

a szabályozási keret feltételeihez, valamint

| v. | a biztonságirányítási rendszer alkalmazásához. |
| --- | --- |

v.

a biztonságirányítási rendszer alkalmazásához.

Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 28. cikk (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

(3)   A vizsgáló testület minden évben szeptember 30-ig éves beszámolót tesz közzé, amelyben beszámol az előző évben végzett vizsgálatokról, a kiadott biztonsági ajánlásokról és a korábban megfogalmazott ajánlásokkal összhangban végrehajtott intézkedésekről.

25. cikk

Az Ügynökség tájékoztatása

(1)   A vizsgálat kezdeményezéséről szóló határozat meghozatalától számított hét napon belül a vizsgáló testület tájékoztatja erről az Ügynökséget. A tájékoztatás tartalmazza az esemény dátumát, idejét és helyét, valamint jellegét és következményeit a halálos áldozatok, személyi sérülések és anyagi károk tekintetében.

(2)   A vizsgáló testület továbbítja az Ügynökségnek a 24. cikk (2) bekezdésében említett zárójelentés és a 24. cikk (3) bekezdésében említett éves beszámoló egy példányát.

26. cikk

Biztonsági ajánlások

(1)   A vizsgáló testület által kiadott biztonsági ajánlás semmiképpen sem jelenti a balesettel vagy váratlan eseménnyel kapcsolatos vétkesség vagy felelősség vélelmezését.

(2)   Az ajánlásokat a nemzeti biztonsági hatóságnak és – amennyiben az ajánlás jellege miatt ez szükséges – az Ügynökségnek, az adott tagállam vagy más tagállamok egyéb testületeinek vagy hatóságainak kell címezni. A tagállamok, nemzeti biztonsági hatóságaik és az Ügynökség a hatáskörük korlátain belül megteszik a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy a vizsgáló testületek által tett biztonsági ajánlásokat kellően figyelembe vegyék, és adott esetben annak megfelelően járjanak el.

(3)   Az Ügynökség, a nemzeti biztonsági hatóság és más hatóságok vagy testületek, vagy adott esetben azok a tagállamok, amelyek ajánlások címzettjei, legalább rendszeres időközönként jelentést nyújtanak be a vizsgáló testülethez az ajánlások nyomán megtett vagy tervezett intézkedésekről.

VI. FEJEZET

ÁTMENETI ÉS ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

27. cikk

A felhatalmazás gyakorlása

(1)   A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozóan a Bizottság részére adott felhatalmazás feltételeit ez a cikk határozza meg.

(2)   A Bizottságnak a 6. cikk (6) bekezdésében és a 7. cikk (6) bekezdésében említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó felhatalmazása ötéves időtartamra szól, 2016. június 15-től kezdődő hatállyal. A Bizottság legkésőbb kilenc hónappal az ötéves időtartam letelte előtt jelentést készít a felhatalmazásról. Amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács nem ellenzi a meghosszabbítást legkésőbb három hónappal az egyes időtartamok letelte előtt, akkor a felhatalmazás hallgatólagosan meghosszabbodik a korábbival megegyező időtartamra.

(3)   Különösen fontos, hogy a Bizottság a szokásos gyakorlatát kövesse és a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadása előtt megfelelő konzultációkat folytasson szakértőkkel, így többek között tagállami szakértőkkel is.

(4)   Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 6. cikk (6) bekezdésében és a 7. cikk (6) bekezdésében említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon, vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.

(5)   A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot.

(6)   A 6. cikk (6) bekezdése, illetve a 7. cikk (6) bekezdése értelmében elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal meghosszabbodik.

28. cikk

Bizottsági eljárás

(1)   A Bizottságot az (EU) 2016/797 irányelv 51. cikkében említett bizottság segíti. Ez a bizottság egy, a 182/2011/EU rendelet értelmében vett bizottságnak minősül.

(2)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 4. cikkét kell alkalmazni.

(3)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 5. cikkét kell alkalmazni. Ha a bizottság nem nyilvánít véleményt, a Bizottság nem fogadhatja el a végrehajtási jogi aktus tervezetét, és a 182/2011/EU rendelet 5. cikke (4) bekezdésének harmadik albekezdése alkalmazandó.

29. cikk

Jelentéstétel és további uniós intézkedések

(1)   A Bizottság 2021. június 16-ig, a továbbiakban pedig ötévente jelentést nyújt be az Európai Parlament és a Tanács számára ezen irányelv végrehajtásáról, mindenekelőtt annak érdekében, hogy nyomon kövesse az egységes biztonsági tanúsítványok kibocsátásával kapcsolatos intézkedések eredményességét.

A jelentéshez adott esetben további uniós intézkedésekre vonatkozó javaslatokat kell mellékelni.

(2)   Az Ügynökség értékeli a biztonsági kultúra fejlődését, ideértve az események bejelentését. 2024. június 16-ig jelentést nyújt be a Bizottságnak, amely adott esetben ajánlásokat tartalmaz a rendszer javítására irányulóan. A Bizottság ezen ajánlások alapján meghozza a szükséges intézkedéseket, és amennyiben szükséges, javaslatokat tesz ezen irányelv módosítására.

(3)   A Bizottság 2017. december 16-ig jelentést tesz az Európai Parlamentnek és a Bizottságnak az alábbi célkitűzések elérése érdekében tett intézkedésekről:

| a) | a gyártók kötelezése arra, hogy az európai vasúti hálózatokon közlekedő, biztonsági szempontból kritikus összetevőket azonosító kóddal jelöljék meg; az azonosító kódnak egyértelműen azonosítania kell az adott összetevőt, a gyártó nevét és a legfontosabb gyártási adatokat; |
| --- | --- |

a)

a gyártók kötelezése arra, hogy az európai vasúti hálózatokon közlekedő, biztonsági szempontból kritikus összetevőket azonosító kóddal jelöljék meg; az azonosító kódnak egyértelműen azonosítania kell az adott összetevőt, a gyártó nevét és a legfontosabb gyártási adatokat;

| b) | ezeknek a biztonság szempontjából kritikus összetevőket a teljes körű nyomonkövethetősége, a karbantartásukra vonatkozó tevékenységek nyomonkövethetősége, valamint üzemidejük meghatározása; és |
| --- | --- |

b)

ezeknek a biztonság szempontjából kritikus összetevőket a teljes körű nyomonkövethetősége, a karbantartásukra vonatkozó tevékenységek nyomonkövethetősége, valamint üzemidejük meghatározása; és

| c) | az említett összetevők karbantartására vonatkozó kötelező közös alapelvek meghatározása. |
| --- | --- |

c)

az említett összetevők karbantartására vonatkozó kötelező közös alapelvek meghatározása.

30. cikk

Szankciók

A tagállamok megállapítják az ezen irányelv alapján elfogadott nemzeti rendelkezések megsértése esetén alkalmazandó szankciókra vonatkozó szabályokat, és megtesznek minden szükséges intézkedést azok végrehajtásának biztosítására. Az előírt szankcióknak hatékonyaknak, arányosaknak, megkülönböztetéstől menteseknek és visszatartó erejűeknek kell lenniük. A tagállamok legkésőbb a 33. cikk (1) bekezdésében meghatározott időpontig értesítik a Bizottságot ezekről a szabályokról, és haladéktalanul bejelentik a szabályokat érintő későbbi módosításokat.

31. cikk

Átmeneti rendelkezések

(1)   A 2004/49/EK irányelv V. melléklete az ezen irányelv 24. cikkének (2) bekezdésében említett végrehajtási jogi aktusok alkalmazásának kezdőidőpontjáig alkalmazandó.

(2)   Az e cikk (3) bekezdésében foglaltakat nem érintve azon vasúti társaságokra, amelyeknek 2016. június 15. és 2019. június 16. között tanúsítási eljáráson kell átesniük, a 2004/49/EK irányelv alkalmazandó. A szóban forgó biztonsági tanúsítványok lejáratukig érvényesek.

(3)   Az Ügynökség legkésőbb 2019. június 16-tól ellátja a 10. cikk szerinti tanúsítási feladatokat az olyan tagállamokban lévő szolgáltatási területeket illetően, amelyek nem értesítették az Ügynökséget és a Bizottságot a 33. cikk (2) bekezdésében foglaltaknak megfelelően. A 10. cikktől eltérve, az olyan tagállamok nemzeti biztonsági hatóságai, amelyek a 33. cikk (2) bekezdése értelmében értesítették az Ügynökséget és a Bizottságot, 2020. június 16-ig továbbra is kiállíthatnak tanúsítványokat a 2004/49/EK irányelvnek megfelelően.

32. cikk

Az Ügynökség ajánlásai és véleményei

Az Ügynökség az (EU) 2016/796 rendelet 13. cikkével összhangban ajánlásokat és véleményeket bocsát ki ezen irányelv alkalmazása céljából. Ezek az ajánlások és vélemények az ezen irányelv alapján elfogadott uniós jogi aktusok során figyelembe vehetők.

33. cikk

Átültetés a nemzeti jogba

(1)   A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy a 2., 3., 4. cikknek, a 8–11. cikknek, a 12. cikk (5) bekezdésének, a 15. cikk (3) bekezdésének, a 16–19. cikknek, a 21. cikk (2) bekezdésének, a 23. cikk (3) és (7) bekezdésének, a 24. cikk (2) bekezdésének, a 26. cikk (3) bekezdésének, valamint a II. és III. mellékletnek 2019. június 16-ig megfeleljenek. E rendelkezések szövegét haladéktalanul megküldik a Bizottságnak.

(2)   A tagállamok egy évvel meghosszabbíthatják az (1) bekezdés szerinti átültetésre vonatkozó határidőt. Ezért azon tagállamok, amelyek nem léptetik hatályba a szükséges törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket az (1) bekezdésben említett átültetésre vonatkozó határidőn belül, erről 2018. december 16-ig értesítik az Ügynökséget és a Bizottságot, és megindokolják a meghosszabbítást.

(3)   Amikor a tagállamok elfogadják ezeket az intézkedéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A rendelkezéseknek olyan értelmű nyilatkozatot is tartalmazniuk kell, hogy a meglévő törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseknek az ezen irányelvvel hatályon kívül helyezett irányelvre történő hivatkozásait erre az irányelvre történő hivatkozásokként kell értelmezni. A hivatkozás módját és a nyilatkozat formáját a tagállamok határozzák meg.

(4)   Ezen irányelv átültetésének és végrehajtásának kötelezettsége mindaddig nem vonatkozik Ciprusra és Máltára, amíg területükön nem létesül vasúti rendszer.

Abban az esetben azonban, ha egy köz- vagy magánszervezet vasútvonal építésére irányuló kérelmet nyújt be a vasútvonalnak egy vagy több vasúti társaság általi üzemeltetése céljából, az érintett tagállam köteles az említett kérelem beérkezésétől számított két éven belül hatályba léptetni az ezen irányelv végrehajtását szolgáló intézkedéseket.

34. cikk

Hatályon kívül helyezés

A IV. melléklet A. részében felsorolt irányelvekkel módosított 2004/49/EK irányelv 2020. június 16-án hatályát veszti, ez azonban nem érinti a tagállamoknak a IV. melléklet B. részben megállapított irányelveknek a nemzeti jogba történő átültetésére előírt határidők betartása és a szóban forgó irányelvek alkalmazása tekintetében fennálló kötelezettségét.

A hatályon kívül helyezett irányelvre történő hivatkozásokat erre az irányelvre történő hivatkozásként kell értelmezni, az V. mellékletben foglalt megfelelési táblázatnak megfelelően.

35. cikk

Hatálybalépés

Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

36. cikk

Címzettek

Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

Kelt Strasbourgban, 2016. május 11-én.

az Európai Parlament részéről

az elnök

M. SCHULZ

a Tanács részéről

az elnök

J. A. HENNIS-PLASSCHAERT

---

(1)  
  HL C 327., 2013.11.12., 122. o.

1

(2)  
  HL C 356., 2013.12.5., 92. o.

2

(3)  Az Európai Parlament 2014. február 26-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács 2015. december 10-i álláspontja első olvasatban (HL C 57., 2016.2.12., 64. o.). Az Európai Parlament 2016. április 28-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 2004/49/EK irányelve (2004. április 29.) a közösségi vasutak biztonságáról, valamint a vasúttársaságok engedélyezéséről szóló 95/18/EK tanácsi irányelv és a vasúti infrastruktúrakapacitás elosztásáról, továbbá a vasúti infrastruktúra használati díjának felszámításáról és a biztonsági tanúsítványról szóló 2001/14/EK irányelv módosításáról (HL L 164., 2004.4.30., 44. o.).

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/797 irányelve (2016. május 11.) a vasúti rendszer Európai Unión belüli kölcsönös átjárhatóságáról (lásd e Hivatalos Lap 44. oldalát).

5

(6)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/796 rendelete (2016. május 11.) az Európai Unió Vasúti Ügynökségéről és a 881/2004/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (lásd e Hivatalos Lap 1. oldalát).

6

(7)  Az Európai Parlament és a Tanács 2008/57/EK irányelve (2008. június 17.) a vasúti rendszer Közösségen belüli kölcsönös átjárhatóságáról (HL L 191., 2008.7.18., 1. o.).

7

(8)  Az Európai Parlament és a Tanács 2008/68/EK irányelve (2008. szeptember 24.) a veszélyes áruk szárazföldi szállításáról (HL L 260., 2008.9.30., 13. o.).

8

(9)  Az Európai Parlament és a Tanács 182/2011/EU rendelete (2011. február 16.) a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról (HL L 55., 2011.2.28., 13. o.).

9

(10)  Az Európai Parlament és a Tanács 2012/34/EU irányelve (2012. november 21.) az egységes európai vasúti térség létrehozásáról (HL L 343., 2012.12.14., 32. o.).

10

(11)  Az Európai Parlament és a Tanács 2007/59/EK irányelve (2007. október 23.) a közösségi vasúti rendszereken mozdonyokat és vonatokat működtető mozdonyvezetők minősítéséről (HL L 315., 2007.12.3., 51. o.).

11

(12)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2015/1535 irányelve (2015. szeptember 9.) a műszaki szabályokkal és az információs társadalom szolgáltatásaira vonatkozó szabályokkal kapcsolatos információszolgáltatási eljárás megállapításáról (HL L 241., 2015.9.17., 1. o.).

12

(13)  Az Európai Parlament és a Tanács 1371/2007/EK rendelete (2007. október 23.) a vasúti személyszállítást igénybe vevő utasok jogairól és kötelezettségeiről (HL L 315., 2007.12.3., 14. o.).

13

(14)  A Bizottság 653/2007/EK rendelete (2007. június 13.) a 2004/49/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 10. cikkének megfelelő biztonsági tanúsítványok és kérelemmel benyújtott dokumentáció egységes európai formátumának használatáról és a 2001/14/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv értelmében kibocsátott biztonsági tanúsítványok érvényességéről (HL L 153., 2007.6.14., 9. o.).

14

(15)  A Bizottság 1158/2010/EU rendelete (2010. december 9.) a vasútbiztonsági tanúsítvány megszerzéséhez szükséges követelményeknek való megfelelés értékelésére szolgáló közös biztonsági módszerről (HL L 326., 2010.12.10., 11. o.).

15

(16)  A Bizottság 445/2011/EU rendelete (2011. május 10.) a tehervagonok karbantartásáért felelős szervezetek tanúsítási rendszeréről és a 653/2007/EK rendelet módosításáról (HL L 122., 2011.5.11., 22. o.).

16

---

I. MELLÉKLET

KÖZÖS BIZTONSÁGI MUTATÓK

A nemzeti biztonsági hatóságoknak évente jelentést kell készíteniük a közös biztonsági mutatókról.

Ha a jelentés benyújtását követően új tényekre vagy hibákra derül fény, a nemzeti biztonsági hatóságnak az érintett évre vonatkozó mutatókat az első alkalmas időpontban, de legkésőbb a következő éves jelentésben módosítania vagy helyesbítenie kell.

A közös biztonsági mutatókra és a balesetek gazdasági hatásainak számítását szolgáló módszerekre vonatkozó közös fogalommeghatározásokat a függelék tartalmazza.

1.   Balesetekre vonatkozó mutatók

1.1.   A súlyos balesetek összes és relatív (vonatkilométerre vonatkoztatott) mennyisége, a következő balesettípusok szerinti bontásban is:

| — | vonat ütközése vasúti járművel, |
| --- | --- |

—

vonat ütközése vasúti járművel,

| — | vonat ütközése űrszelvényen belüli akadállyal, |
| --- | --- |

—

vonat ütközése űrszelvényen belüli akadállyal,

| — | vonat kisiklása, |
| --- | --- |

—

vonat kisiklása,

| — | vasúti átjáróban bekövetkezett baleset, a gyalogosokat érintő baleseteket is beleértve, a vasúti átjárók 6.2. pontban meghatározott öt típusa szerinti további bontásban is, |
| --- | --- |

—

vasúti átjáróban bekövetkezett baleset, a gyalogosokat érintő baleseteket is beleértve, a vasúti átjárók 6.2. pontban meghatározott öt típusa szerinti további bontásban is,

| — | mozgó vasúti járművet érintő, személyeket ért baleset, kivéve az öngyilkosságot és az öngyilkossági kísérletet, |
| --- | --- |

—

mozgó vasúti járművet érintő, személyeket ért baleset, kivéve az öngyilkosságot és az öngyilkossági kísérletet,

| — | vasúti járműben keletkezett tűz, |
| --- | --- |

—

vasúti járműben keletkezett tűz,

| — | egyéb. |
| --- | --- |

—

egyéb.

Minden jelentős balesetről az eredeti baleset típusa szerint kell beszámolni, akkor is, ha a másodlagos baleset következményei súlyosabbak (például egy vonatkisiklást követő tűz esetében).

1.2.   A súlyos sérülést szenvedett személyek és a halálos áldozatok abszolút és relatív (vonatkilométerre vonatkoztatott) száma a baleset típusa és a következő kategóriák szerinti bontásban:

| — | utas (az összes utaskilométerre és a személyszállító vonatok összes vonatkilométerére vonatkoztatva is), |
| --- | --- |

—

utas (az összes utaskilométerre és a személyszállító vonatok összes vonatkilométerére vonatkoztatva is),

| — | munkavállaló vagy vállalkozó, |
| --- | --- |

—

munkavállaló vagy vállalkozó,

| — | vasúti átjárók igénybe vevői, |
| --- | --- |

—

vasúti átjárók igénybe vevői,

| — | tiltott helyen járó személy, |
| --- | --- |

—

tiltott helyen járó személy,

| — | a peronon tartózkodó egyéb személy, |
| --- | --- |

—

a peronon tartózkodó egyéb személy,

| — | nem a peronon tartózkodó egyéb személy. |
| --- | --- |

—

nem a peronon tartózkodó egyéb személy.

2.   Veszélyes árukra vonatkozó mutatók

A vasúti veszélyesáru-szállításhoz kapcsolódó balesetek abszolút és relatív (vonatkilométerre vonatkoztatott) száma a következő kategóriák szerinti bontásban:

| — | legalább egy olyan vasúti járművet érintő baleset, amely veszélyes árut szállított, a függelék fogalommeghatározása szerint, |
| --- | --- |

—

legalább egy olyan vasúti járművet érintő baleset, amely veszélyes árut szállított, a függelék fogalommeghatározása szerint,

| — | azon balesetek száma, amelyek következtében veszélyes áruk jutott a környezetbe. |
| --- | --- |

—

azon balesetek száma, amelyek következtében veszélyes áruk jutott a környezetbe.

3.   Öngyilkosságokra vonatkozó mutatók

Az öngyilkosságok és az öngyilkossági kísérletek abszolút és relatív (vonatkilométerre vonatkoztatott) száma

4.   Baleset előidézésére alkalmas körülményekre vonatkozó mutatók

Baleset előidézésére alkalmas körülmények abszolút és relatív (vonatkilométerre vonatkoztatott) száma, a következő, baleset előidézésére alkalmas körülmények szerinti bontásban is:

| — | síntörés, |
| --- | --- |

—

síntörés,

| — | vágánykivetődés és egyéb sínillesztési hiba, |
| --- | --- |

—

vágánykivetődés és egyéb sínillesztési hiba,

| — | a biztonságot veszélyeztető jelzési hibák, |
| --- | --- |

—

a biztonságot veszélyeztető jelzési hibák,

| — | a „Megállj” állású jelző meghaladása a jelző által fedezett pont melletti tényleges elhaladással, |
| --- | --- |

—

a „Megállj” állású jelző meghaladása a jelző által fedezett pont melletti tényleges elhaladással,

| — | a „Megállj” állású jelző meghaladása a jelző által fedezett pont melletti tényleges elhaladás nélkül, |
| --- | --- |

—

a „Megállj” állású jelző meghaladása a jelző által fedezett pont melletti tényleges elhaladás nélkül,

| — | közlekedő jármű keréktörése, |
| --- | --- |

—

közlekedő jármű keréktörése,

| — | közlekedő jármű tengelytörése. |
| --- | --- |

—

közlekedő jármű tengelytörése.

Minden olyan körülményt jelenteni kell, amely balesetet idézhetett volna elő, függetlenül attól, hogy okozott-e balesetet vagy sem. (Azt a körülményt, amely jelentős balesethez vezetett, a körülményekre vonatkozó mutatókkal kapcsolatban is jelenteni kell; azon körülményt, amely nem vezetett jelentős balesethez, nem kell jelenteni a körülményekre vonatkozó mutatókkal kapcsolatban).

5.   Mutatók a balesetek gazdasági hatásainak számításához

A következő paraméterek abszolút és relatív (vonatkilométerre vonatkoztatott) összege euróban:

| — | a halálesetek és a súlyos sérülések száma, megszorozva a balesetmegelőzési értékkel, |
| --- | --- |

—

a halálesetek és a súlyos sérülések száma, megszorozva a balesetmegelőzési értékkel,

| — | a környezetkárosodás miatti költségek, |
| --- | --- |

—

a környezetkárosodás miatti költségek,

| — | a vasúti járműben és az infrastruktúrában keletkezett anyagi kár miatti költségek, |
| --- | --- |

—

a vasúti járműben és az infrastruktúrában keletkezett anyagi kár miatti költségek,

| — | a baleset miatti késések költsége. |
| --- | --- |

—

a baleset miatti késések költsége.

A nemzeti biztonsági hatóságoknak be kell számolniuk a jelentős balesetek gazdasági hatásáról.

A balesetmegelőzési érték a személyi sérüléssel járó baleset megelőzéséhez a társadalom által társított értéket jelenti, ennélfogva a balesetben részes személyek kártérítési kötelezettségének megállapítására nem használható fel.

6.   Az infrastruktúra műszaki biztonságára és az e célból hozott intézkedésekre vonatkozó mutatók

6.1.   Vonatbiztosítási rendszerrel üzemelő vágányok százalékos aránya, valamint fedélzeti vonatbiztosítási rendszer mellett megtett vonatkilométerek százalékos aránya, ahol e rendszerek a következőket biztosítják:

| — | figyelmeztetés, |
| --- | --- |

—

figyelmeztetés,

| — | figyelmeztető jelzés és önműködő vonatmegállítás, |
| --- | --- |

—

figyelmeztető jelzés és önműködő vonatmegállítás,

| — | figyelmeztető jelzés és önműködő vonatmegállítás, valamint szakaszos sebességellenőrzés, |
| --- | --- |

—

figyelmeztető jelzés és önműködő vonatmegállítás, valamint szakaszos sebességellenőrzés,

| — | figyelmeztető jelzés és önműködő vonatmegállítás, valamint folyamatos sebességellenőrzés. |
| --- | --- |

—

figyelmeztető jelzés és önműködő vonatmegállítás, valamint folyamatos sebességellenőrzés.

6.2.   Vasúti átjárók (abszolút, vonalkilométerre és vágánykilométerre vonatkoztatott) száma a következő öt típus szerinti bontásban:

| a) | biztosítás nélküli vasúti átjáró |
| --- | --- |

a)

biztosítás nélküli vasúti átjáró

| b) | biztosított vasúti átjáró:






  i. | kézi működtetésű, |
| --- | --- | --- |

b)

biztosított vasúti átjáró:

i.

kézi működtetésű,

| ii. | önműködő, igénybevevő-oldali figyelmeztető jelzéssel, |
| --- | --- |

ii.

önműködő, igénybevevő-oldali figyelmeztető jelzéssel,

| iii. | önműködő, igénybevevő-oldali védelemmel, |
| --- | --- |

iii.

önműködő, igénybevevő-oldali védelemmel,

| iv. | vasútoldali védelemmel. |
| --- | --- |

iv.

vasútoldali védelemmel.

Függelék

Fogalommeghatározások a KBMu-k és a balesetek gazdasági hatásainak számítására szolgáló módszerek értelmezéséhez

1.   Balesetekre vonatkozó mutatók

1.1.   
  „jelentős baleset”: minden olyan baleset, amely legalább egy mozgásban lévő vasúti járművet érint, és legalább egy személy halálát vagy súlyos sérülését idézi elő, vagy jelentős kárt okoz a járműállományban, a pályában, egyéb berendezésekben vagy a környezetben, vagy jelentős forgalmi zavartatást okoz, kivéve a műhelyekben, a raktárakban és a járműtelephelyeken bekövetkező baleseteket;

1.2.   
  „jelentős kár a járműállományban, a pályában, egyéb berendezésekben vagy a környezetben”: legalább 150 000 EUR értékű kár;

1.3.   
  „jelentős forgalmi zavartatás”: olyan forgalmi zavar, amelynek következtében valamely vasúti fővonalon a vonatforgalom legalább hat órán át szünetel;

1.4.   
  „vonat”: egy vagy több mozdony vagy motorkocsi által vontatott egy vagy több vasúti jármű vagy önállóan közlekedő motorkocsi, amely egy adott szám vagy egyedi megjelölés alatt egy meghatározott kiindulási ponttól egy meghatározott rendeltetési pontig közlekedik, ideértve a gépmenetet, vagyis az önmagában közlekedő mozdonyt is;

1.5.   
  „vonat ütközése vasúti járművel”: vonat valamely részének frontális ütközése, ráfutásos ütközése vagy oldalütközése másik vonat vagy vasúti jármű valamely részével vagy tolatásban részt vevő vasúti járművel;

1.6.   
  „vonat ütközése űrszelvényen belüli akadállyal”: vonat valamely részének ütközése a vasúti pályán vagy annak közelében lévő, helyhez kötött vagy ideiglenesen kihelyezett tárgyakkal (a vasúti átjáróban haladó jármű vagy az átjáró igénybe vevője által elhagyott tárgyak kivételével), ideértve a felsővezetékkel való ütközést is;

1.7.   
  „vonatkisiklás”: minden olyan esemény, amelynek során a vonatnak legalább egy kereke a vasúti sínt elhagyja;

1.8.   
  „vasúti átjáróban bekövetkezett baleset”: szintbeni vasúti átjáróban bekövetkező olyan baleset, amelynek részesei legalább egy vasúti jármű, valamint egy vagy több áthaladó jármű, az átjáró más igénybe vevője (például gyalogos), vagy áthaladó jármű vagy az átjáró valamely igénybe vevője által a vasúti pályán vagy annak közelében elhagyott, ideiglenesen ott lévő más tárgy;

1.9.   
  „mozgó vasúti járművet érintő, személyeket ért baleset”: egy vagy több személyt érintő olyan baleset, amelynek során az adott személyt vagy személyeket a vasúti jármű elüti, vagy a vasúti járműhöz rögzített vagy arról leváló valamely tárgy megüti; ide tartozik a vasúti járműről leeső személy, valamint a vasúti járművön utazó olyan személy is, aki a jármű belsejében elesik vagy akit egy nem rögzített tárgy eltalál;

1.10.   
  „vasúti járműben keletkezett tűz”: a vasúti járműben (beleértve rakományát is) a kiindulási állomás és a rendeltetési állomás közötti közlekedése közben (beleértve a kiindulási állomáson, a közbenső állomásokon és megállóhelyeken, valamint a rendeltetési állomáson való tartózkodását is) vagy elegyrendezés közben bekövetkező tűz vagy robbanás;

1.11.   
  „egyéb (baleset)”: valamennyi baleset, kivéve a következőket: vonat ütközése vasúti járművel, vonat ütközése űrszelvényen belüli akadállyal, vonatkisiklás, vasúti átjáróban bekövetkezett baleset, mozgó vasúti járművet érintő, személyeket ért baleset és vasúti járműben keletkezett tűz;

1.12.   
  „utas”: vasúton utazó, nem a vonat személyzetéhez tartozó személy; kizárólag a baleseti statisztikák vonatkozásában a mozgó vonatra való felszállást vagy a mozgó vonatról való leszállást megkísérlő utas is;

1.13.   
  „munkavállaló vagy vállalkozó”: minden olyan személy, akinek foglalkoztatása a vasúttal kapcsolatos, és a baleset időpontjában a munkáját végzi, ideértve a vállalkozó által foglalkoztatott személyzetet, az önálló vállalkozókat, a vonatszemélyzet tagjait, valamint a vasúti járművek és a vasúti infrastruktúra kezelését végző személyeket is;

1.14.   
  „vasúti átjáró igénybe vevője”: minden olyan személy, aki vasútvonalon való átkelés céljából bármilyen közlekedési eszközön vagy gyalogosan szintbeni vasúti átjárót vesz igénybe;

1.15.   
  „tiltott helyen járó személy”: olyan személy, aki olyan vasúti területen tartózkodik, ahol tilos volna tartózkodnia, kivéve a vasúti átjáró igénybe vevőjét;

1.16.   
  „a peronon tartózkodó egyéb személy”: a vasúti peronon lévő minden olyan személy, aki nem az „utas”, a „munkavállaló vagy vállalkozó”, a „vasúti átjáró igénybe vevője”, a „nem a peronon tartózkodó egyéb személy” vagy az „illetéktelen személy” meghatározások alá tartozik;

1.17.   
  „nem a peronon tartózkodó egyéb személy”: minden olyan, nem a vasúti peronon lévő személy, aki nem az „utas”, a „munkavállaló vagy vállalkozó”, a „vasúti átjáró igénybe vevője”, „a peronon tartózkodó egyéb személy” vagy az „tiltott helyen járó személy” meghatározások alá tartozik;

1.18.   
  „halálos áldozat (haláleset)”: minden olyan személy, aki a baleset következtében a helyszínen vagy a balesetet követő 30 napon belül elhunyt, kivéve az öngyilkosságot elkövető személyt;

1.19.   
  „súlyos sérülést szenvedett személy (súlyos sérülés)”: olyan sérült, aki baleset következtében 24 óránál hosszabb ideig kórházi kezelésre szorult, kivéve az öngyilkossági kísérletet elkövető személyt.

2.   Veszélyes árukra vonatkozó mutatók

2.1.   
  „veszélyesáru-szállításhoz kapcsolódó baleset”: olyan baleset vagy váratlan esemény, amely a RID (1)/ADR 1.8.5. szakasza értelmében bejelentési kötelezettség alá esik;

2.2.   
  „veszélyes áru”: olyan anyag vagy tárgy, amelynek fuvarozása a RID értelmében tilos vagy csak az abban előírt feltételekkel engedélyezett.

3.   Öngyilkosságokra vonatkozó mutatók

3.1.   
  „öngyilkosság”: olyan cselekmény, amely során egy személy önszántából saját magán halálhoz vezető testi sérülést idéz elő, és amelyet az illetékes nemzeti hatóság ilyennek minősített és vett nyilvántartásba;

3.2.   
  „öngyilkossági kísérlet”: súlyos sérüléssel végződő olyan cselekmény, amelynek során egy személy önszántából saját magán testi sérülést idéz elő.

4.   Baleset előidézésére alkalmas körülményekre vonatkozó mutatók

4.1.   
  „síntörés”: az a jelenség, amelynek során egy sín két vagy több darabra válik szét, vagy egy sínről fémdarab válik le oly módon, hogy a sínben hosszirányban 50 mm-nél, a futófelületre merőlegesen pedig 10 mm-nél nagyobb folytonossági hiány keletkezik;

4.2.   
  „vágánykivetődés vagy egyéb sínillesztési hiba”: a vágány folytonosságával vagy geometriájával összefüggő olyan meghibásodás, amely a vágány kizárását vagy sebességkorlátozás azonnali bevezetését teszi szükségessé;

4.3.   
  „biztonságot veszélyeztető jelzési hiba”: jelzőrendszer olyan műszaki meghibásodása, amelynek következtében a kiadott jelzés (akár az infrastruktúra, akár a vasúti jármű felé) a szükségesnél enyhébb mértékű korlátozásra utasít;

4.4.   
  „a” Megállj „állású jelző meghaladása a jelző által fedezett pont melletti tényleges elhaladással”: minden olyan alkalom, amikor a vonat bármely része a számára engedélyezetten túli mozgást végez és áthalad a fedezendő ponton;

4.5.   
  „a” Megállj „állású jelző meghaladása a jelző által fedezett pont melletti tényleges elhaladás nélkül”: minden olyan alkalom, amikor a vonat bármely része a számára engedélyezetten túli mozgást végez, de nem halad át a fedezendő ponton.

A 4.4. és 4.5. pontban leírt engedélyezetten túli mozgás az alábbiak meghaladását jelenti:

| — | a pálya menti színes fényjelző vagy alakjelző, veszélyre figyelmeztető jelzés vagy „Megállj!” jelzés esetén, amikor a vonatbiztosítási rendszer nem működik, |
| --- | --- |

—

a pálya menti színes fényjelző vagy alakjelző, veszélyre figyelmeztető jelzés vagy „Megállj!” jelzés esetén, amikor a vonatbiztosítási rendszer nem működik,

| — | a vonatbiztosítási rendszer által a biztonsággal összefüggésben adott menetengedély végpontja, |
| --- | --- |

—

a vonatbiztosítási rendszer által a biztonsággal összefüggésben adott menetengedély végpontja,

| — | a szabályzatokban meghatározottak szerint szóbeli vagy írásbeli engedélyben megjelölt pont, |
| --- | --- |

—

a szabályzatokban meghatározottak szerint szóbeli vagy írásbeli engedélyben megjelölt pont,

| — | a „megállás helye” jelző (az ütközőbakot nem beleértve) és kézi jelzések. |
| --- | --- |

—

a „megállás helye” jelző (az ütközőbakot nem beleértve) és kézi jelzések.

Nem tartozik ide az az eset, amikor vontatójármű nélküli vasúti jármű vagy felügyelet nélkül hagyott vonat fut túl veszélyre figyelmeztető jelzést. Nem tartozik ide az az eset sem, amikor a jelzőt bármely okból nem állítják kellő időben veszélyre figyelmeztető jelzésre ahhoz, hogy a vonat a jelző előtt megállítható legyen.

A nemzeti biztonsági hatóságok az engedélyezetten túli mozgás felsorolt négy mutatójáról külön-külön is beszámolhatnak, de minden esetben jelentést kell tenniük legalább a négy kategóriára vonatkozó adatokat tartalmazó összesített mutatóról.

4.6.   
  „közlekedő jármű keréktörése”: a kerékben bekövetkezett olyan törés, amely baleset (kisiklás vagy ütközés) kockázatát hordozza magában;

4.7.   
  „közlekedő jármű tengelytörése”: a tengelyben bekövetkezett olyan törés, amely baleset (kisiklás vagy ütközés) kockázatát hordozza magában.

5.   Közös módszertan a balesetek gazdasági hatásainak számításához

5.1.   A balesetmegelőzési értéket a következő összetevők alkotják:

| (1) | a biztonság önmagában vett értéke: az alkalmazás szerinti tagállamban elvégzett kikérdezéses preferenciamérésekből a fizetési hajlandóságra vonatkozóan származtatott értékek. |
| --- | --- |

(1)

a biztonság önmagában vett értéke: az alkalmazás szerinti tagállamban elvégzett kikérdezéses preferenciamérésekből a fizetési hajlandóságra vonatkozóan származtatott értékek.

| (2) | A közvetlen és a közvetett gazdasági költségek: az adott tagállamban becsült olyan költségértékek, amelyek magukban foglalják:






  — | az orvosi és a rehabilitációs költségeket, |
| --- | --- | --- |

(2)

A közvetlen és a közvetett gazdasági költségek: az adott tagállamban becsült olyan költségértékek, amelyek magukban foglalják:

—

az orvosi és a rehabilitációs költségeket,

| — | a bírósági eljárás költségeit, a rendőrség, a baleset kivizsgálásában részt vevő magánszervezetek és a mentőszolgálat költségeit, valamint a biztosítási ügyintézési költségeket, |
| --- | --- |

—

a bírósági eljárás költségeit, a rendőrség, a baleset kivizsgálásában részt vevő magánszervezetek és a mentőszolgálat költségeit, valamint a biztosítási ügyintézési költségeket,

| — | a termeléskiesést, vagyis azon áruk és szolgáltatások társadalmi értékét, amelyeket az adott személy előállíthatott volna, ha a baleset nem következett volna be. |
| --- | --- |

—

a termeléskiesést, vagyis azon áruk és szolgáltatások társadalmi értékét, amelyeket az adott személy előállíthatott volna, ha a baleset nem következett volna be.

A balesetekhez kapcsolódó költségek kiszámításakor külön kell kezelni a halálos áldozatot követelő és a súlyos sérüléseket okozó baleseteket (a halálos áldozatot követelő és a súlyos sérüléseket okozó balesetekre különböző balesetmegelőzési értékek vonatkoznak).

5.2.   A biztonság önmagában vett értékére és a közvetlen és/vagy közvetett gazdasági költségekre vonatkozó közös elvek:

A biztonság önmagában vett értéke vonatkozásában azt, hogy a rendelkezésre álló becslések megfelelőek-e, a következő megfontolások alapján kell megítélni:

| — | a becsléseknek olyan értékelési rendszerhez kell illeszkedniük, amely a közlekedési ágazatban bekövetkező halálesetek kockázatának csökkentésére vonatkozik, és kikérdezéses preferenciamérések felhasználásával kell törekedniük a fizetési hajlandóság meghatározására, |
| --- | --- |

—

a becsléseknek olyan értékelési rendszerhez kell illeszkedniük, amely a közlekedési ágazatban bekövetkező halálesetek kockázatának csökkentésére vonatkozik, és kikérdezéses preferenciamérések felhasználásával kell törekedniük a fizetési hajlandóság meghatározására,

| — | az értékek meghatározására használt válaszadói mintának az érintett populációra nézve reprezentatívnak kell lennie. A mintának – a populáció más lényeges társadalmi-gazdasági és/vagy demográfiai jellemzőin túlmenően – tükröznie kell különösen a populáció kor és jövedelem szerinti megoszlását, |
| --- | --- |

—

az értékek meghatározására használt válaszadói mintának az érintett populációra nézve reprezentatívnak kell lennie. A mintának – a populáció más lényeges társadalmi-gazdasági és/vagy demográfiai jellemzőin túlmenően – tükröznie kell különösen a populáció kor és jövedelem szerinti megoszlását,

| — | a fizetési hajlandóság értékének meghatározására szolgáló módszer: a kérdőíveket úgy kell összeállítani, hogy a rajtuk szereplő kérdések a válaszadók számára egyértelműek és tartalmasak legyenek. |
| --- | --- |

—

a fizetési hajlandóság értékének meghatározására szolgáló módszer: a kérdőíveket úgy kell összeállítani, hogy a rajtuk szereplő kérdések a válaszadók számára egyértelműek és tartalmasak legyenek.

A közvetlen és a közvetett gazdasági költségeket a társadalomra háruló valós költségek alapján kell felbecsülni.

5.3.   Fogalommeghatározások

5.3.1.   
  „A környezetkárosodás miatti költségek”: a károsodott területnek a vasúti balesetet megelőző állapotba való helyreállításához a vasúti társaság és a pályahálózat-működtetők által viselendő költség, melynek összegét a vasúti társaság, illetve a pályahálózat-működtetők korábbi tapasztalataiból kiindulva kell felbecsülni.

5.3.2.   
  „A vasúti járműben és az infrastruktúrában keletkezett anyagi kár miatti költségek”: ha a vasúti jármű vagy infrastruktúra javításra alkalmatlan, akkor az azonos funkciók ellátására képes és azonos műszaki paraméterekkel rendelkező vasúti járművel vagy infrastruktúrával való helyettesítés költsége; ha nem, akkor a javítható vasúti jármű vagy infrastruktúra baleset előtti állapota helyreállításának költsége, amelyeknek költségbecslését a vasúti társaságnak, illetve a pályahálózat-működtetőnek kell elvégeznie saját korábbi tapasztalatai alapján, ideértve vasúti jármű lízingjének költségét is abban az esetben, ha a károsodott jármű helyettesítésére új járművet kell igénybe venni.

5.3.3.   
  „Baleset miatti késések költsége”: a vasút igénybe vevői (az utasoknál és a teherfuvarozási szolgáltatás igénybe vevőinél) tekintetében a baleset miatt bekövetkezett késések pénzben kifejezett értéke, amelyet a következő modell alapján kell számítani:

| | VT = az utazási időben elért megtakarítás pénzben kifejezett értéke |
| --- | --- |

VT = az utazási időben elért megtakarítás pénzben kifejezett értéke

| | A vonaton utazó utas idejének pénzben kifejezett értéke (egy órára vonatkoztatva) | VTP = [Üzleti céllal utazók VT-je] * [Üzleti céllal utazók százalékos aránya éves átlagban] + [Nem üzleti céllal utazók VT-je] * [Nem üzleti céllal utazók százalékos aránya éves átlagban] |
| --- | --- | --- |

A vonaton utazó utas idejének pénzben kifejezett értéke (egy órára vonatkoztatva)

VTP = [Üzleti céllal utazók VT-je] * [Üzleti céllal utazók százalékos aránya éves átlagban] + [Nem üzleti céllal utazók VT-je] * [Nem üzleti céllal utazók százalékos aránya éves átlagban]

| | A VTP értékét EUR/utas/óra egységben kell kifejezni |
| --- | --- |

A VTP értékét EUR/utas/óra egységben kell kifejezni

| | „Üzleti céllal utazó”: olyan utas, aki szakmai tevékenységeihez kapcsolódóan utazik, az ingázást nem ideértve. |
| --- | --- |

„Üzleti céllal utazó”: olyan utas, aki szakmai tevékenységeihez kapcsolódóan utazik, az ingázást nem ideértve.

| | A tehervonat idejének pénzben kifejezett értéke (egy órára vonatkoztatva) | VTF = [a tehervonatok VT-je] * [(tonnakilométer)/(vonatkilométer)] |
| --- | --- | --- |

A tehervonat idejének pénzben kifejezett értéke (egy órára vonatkoztatva)

VTF = [a tehervonatok VT-je] * [(tonnakilométer)/(vonatkilométer)]

| | A VTF értékét EUR/tehertonna/óra egységben kell kifejezni |
| --- | --- |

A VTF értékét EUR/tehertonna/óra egységben kell kifejezni

| | Vonatonként szállított áru mennyisége tonnában, éves átlagban = (tonnakilométer)/(vonatkilométer) |
| --- | --- |

Vonatonként szállított áru mennyisége tonnában, éves átlagban = (tonnakilométer)/(vonatkilométer)

| | CM = a vonat 1 perces késésének költsége |
| --- | --- |

CM = a vonat 1 perces késésének költsége

| | Személyszállító vonat | CMP = K1 * (VTP/60) * [(utaskilométer)/(vonatkilométer)] |
| --- | --- | --- |

Személyszállító vonat

CMP = K1 * (VTP/60) * [(utaskilométer)/(vonatkilométer)]

| | Vonatonként szállított utasok száma éves átlagban = (utaskilométer)/(vonatkilométer) |
| --- | --- |

Vonatonként szállított utasok száma éves átlagban = (utaskilométer)/(vonatkilométer)

| | Tehervonat | CMF = K2* (VTF/60) |
| --- | --- | --- |

Tehervonat

CMF = K2* (VTF/60)

| | A K1 és a K2 tényező az idő pénzben kifejezett értéke és a késés pénzben kifejezett értéke közötti összefüggést fejezi ki, és értékét kikérdezéses preferenciamérések alapján kell felbecsülni annak figyelembevétele érdekében, hogy a késés miatt elvesztegetett időt az emberek sokkal negatívabban értékelik, mint az eleve utazásra szánt időt. |
| --- | --- |

A K1 és a K2 tényező az idő pénzben kifejezett értéke és a késés pénzben kifejezett értéke közötti összefüggést fejezi ki, és értékét kikérdezéses preferenciamérések alapján kell felbecsülni annak figyelembevétele érdekében, hogy a késés miatt elvesztegetett időt az emberek sokkal negatívabban értékelik, mint az eleve utazásra szánt időt.

| | A baleset miatti késések költsége = CMP * (A személyszállító vonat késése percben kifejezve) + CMF * (A tehervonat késése percben kifejezve) |
| --- | --- |

A baleset miatti késések költsége = CMP * (A személyszállító vonat késése percben kifejezve) + CMF * (A tehervonat késése percben kifejezve)

| | A modell alkalmazási tartománya | A késések költségét a jelentős balesetek esetében a következő módon kell kiszámítani:






  — | a baleset helye szerinti vasútvonalak végállomásán mért valós késések |
| --- | --- | --- | --- |

A modell alkalmazási tartománya

A késések költségét a jelentős balesetek esetében a következő módon kell kiszámítani:

—

a baleset helye szerinti vasútvonalak végállomásán mért valós késések

| — | a többi érintett vonalon mért valós – vagy ha ez nem lehetséges, becsült – késések. |
| --- | --- |

—

a többi érintett vonalon mért valós – vagy ha ez nem lehetséges, becsült – késések.

6.   Az infrastruktúra műszaki biztonságára és az e célból hozott intézkedésekre vonatkozó mutatók

6.1.   
  „Vonatbiztosítási rendszer”: a jelzések és a sebességkorlátozások betartásának kikényszerítését segítő rendszer.

6.2.   
  „Fedélzeti rendszerek”: a vasúti járművezetőt a pálya menti jelzőknek és a vezetőállás jelzőinek figyelésében segítő, és ezáltal a fedezendő pontok védelmét és a sebességkorlátozások betartását elősegítő rendszerek. A fedélzeti vonatbiztosítási rendszerek a következőkre terjednek ki:

| a) | figyelmeztető jelzés, automatikus figyelmeztető jelzést adva a vasúti járművezetőnek. |
| --- | --- |

a)

figyelmeztető jelzés, automatikus figyelmeztető jelzést adva a vasúti járművezetőnek.

| b) | figyelmeztető jelzés és önműködő vonatmegállítás, automatikus figyelmeztető jelzést adva a vasúti járművezetőnek és önműködő vonatmegállítás a veszélyre figyelmeztető jelző meghaladása esetén. |
| --- | --- |

b)

figyelmeztető jelzés és önműködő vonatmegállítás, automatikus figyelmeztető jelzést adva a vasúti járművezetőnek és önműködő vonatmegállítás a veszélyre figyelmeztető jelző meghaladása esetén.

| c) | figyelmeztető jelzés és önműködő vonatmegállítás, valamint szakaszos sebességellenőrzés a fedezendő pontok biztosítása érdekében, ahol a „szakaszos sebességellenőrzés” a jelzőhöz közeledve a sebesség bizonyos helyeken (sebességcsapdák) történő felügyeletét jelenti. |
| --- | --- |

c)

figyelmeztető jelzés és önműködő vonatmegállítás, valamint szakaszos sebességellenőrzés a fedezendő pontok biztosítása érdekében, ahol a „szakaszos sebességellenőrzés” a jelzőhöz közeledve a sebesség bizonyos helyeken (sebességcsapdák) történő felügyeletét jelenti.

| d) | figyelmeztető jelzés és önműködő vonatmegállítás, valamint folyamatos sebességellenőrzés a fedezendő pontok biztosítására és a sebességkorlátozások folyamatos felügyeletére egy adott vasútvonalon, ahol a folyamatos sebességfelügyelet a vasútvonal valamennyi szakaszán megengedett maximális célsebesség folyamatos kijelzését és betartatásának kikényszerítését jelenti. |
| --- | --- |

d)

figyelmeztető jelzés és önműködő vonatmegállítás, valamint folyamatos sebességellenőrzés a fedezendő pontok biztosítására és a sebességkorlátozások folyamatos felügyeletére egy adott vasútvonalon, ahol a folyamatos sebességfelügyelet a vasútvonal valamennyi szakaszán megengedett maximális célsebesség folyamatos kijelzését és betartatásának kikényszerítését jelenti.

A d) típus automatikus vonatbiztosítási rendszernek tekintendő.

6.3.   
  „Vasúti átjáró”: valamely út vagy közlekedési útvonal és a vasút közötti, a pályahálózat-működtető által elismert, a nagyközönség vagy egyes igénybe vevők számára nyitva álló szintbeli kereszteződés. A fogalom nem terjed ki az állomás peronjai közötti átjárókra, sem a vágányokon átvezető, kizárólag a munkavállalók által használható átkelőkre.

6.4.   
  „Út”: a vasúti balesetekre vonatkozó statisztikák alkalmazásában minden közút és magántulajdonban lévő út, utca, főközlekedési út, a hozzájuk tartozó gyalogosutat és kerékpárosutat is ideértve.

6.5.   
  „Közlekedési útvonal”: minden, emberek, állatok, járművek vagy gépek áthaladására szolgáló, az „út” fogalmát ki nem merítő út.

6.6.   
  „Biztosítás nélküli vasúti átjáró”: olyan vasúti átjáró, amelyben az átjáró igénybe vevői semmiféle figyelmeztető jelzést nem kapnak, sem védelemben nem részesülnek, amikor számukra az átjárón való átkelés nem biztonságos.

6.7.   
  „Biztosított vasúti átjáró”: olyan vasúti átjáró, amelyben az átjáró igénybe vevői a közeledő vonattal szemben védelemben részesülnek vagy a közeledő vonatról figyelmeztető jelzést kapnak oly módon, hogy bizonyos eszközök vagy készülékek aktiválódnak, amikor az igénybe vevő számára az átjárón való átkelés nem biztonságos.

| — | A fizikai eszközökkel biztosított védelem eszközei:






  — | fél- vagy teljes sorompó, |
| --- | --- | --- |

—

A fizikai eszközökkel biztosított védelem eszközei:

—

fél- vagy teljes sorompó,

| — | kapu. |
| --- | --- |

—

kapu.

| — | Figyelmeztetés a vasúti átjáróban elhelyezett helyhez között készülékkel:






  — | látható eszközökkel: fényjelzés, |
| --- | --- | --- |

—

Figyelmeztetés a vasúti átjáróban elhelyezett helyhez között készülékkel:

—

látható eszközökkel: fényjelzés,

| — | hangjelző készülékekkel: csengő, kürt, duda stb. |
| --- | --- |

—

hangjelző készülékekkel: csengő, kürt, duda stb.

A biztosított vasúti átjárók osztályai a következők:

| a) | kézi működtetésű: olyan vasúti átjáró, ahol az igénybevevő-oldali védelmet vagy figyelmeztető jelzést kézi úton egy vasúti munkavállaló aktiválja; |
| --- | --- |

a)

kézi működtetésű: olyan vasúti átjáró, ahol az igénybevevő-oldali védelmet vagy figyelmeztető jelzést kézi úton egy vasúti munkavállaló aktiválja;

| b) | önműködő, igénybevevő-oldali figyelmeztető jelzéssel: olyan vasúti átjáró, ahol az igénybevevő-oldali figyelmeztető jelzést a közeledő vonat aktiválja; |
| --- | --- |

b)

önműködő, igénybevevő-oldali figyelmeztető jelzéssel: olyan vasúti átjáró, ahol az igénybevevő-oldali figyelmeztető jelzést a közeledő vonat aktiválja;

| c) | önműködő, igénybevevő-oldali védelemmel: olyan vasúti átjáró, ahol az igénybevevő-oldali védelmet a közeledő vonat aktiválja. Ebbe a kategóriába sorolandók az igénybevevő-oldali figyelmeztető jelzéssel és védelemmel egyaránt rendelkező vasúti átjárók; |
| --- | --- |

c)

önműködő, igénybevevő-oldali védelemmel: olyan vasúti átjáró, ahol az igénybevevő-oldali védelmet a közeledő vonat aktiválja. Ebbe a kategóriába sorolandók az igénybevevő-oldali figyelmeztető jelzéssel és védelemmel egyaránt rendelkező vasúti átjárók;

| d) | vasútoldali védelemmel ellátott: olyan vasúti átjáró, ahol egy jelző vagy egy más vonatvédelmi rendszer a vonat továbbhaladását csak akkor engedi, ha a vasúti átjáró igénybevevő-oldali védelme teljes, és a vasúti átjáróban nincs akadály. |
| --- | --- |

d)

vasútoldali védelemmel ellátott: olyan vasúti átjáró, ahol egy jelző vagy egy más vonatvédelmi rendszer a vonat továbbhaladását csak akkor engedi, ha a vasúti átjáró igénybevevő-oldali védelme teljes, és a vasúti átjáróban nincs akadály.

7.   A mértékegységek fogalommeghatározásai

7.1.   
  „vonatkilométer”: egy vonat mozgása egy kilométer távolságon. Távolságként – ha rendelkezésre áll – a ténylegesen megtett távolságot, egyébként a kezdő- és végpont közötti standard hálózati távolságot kell figyelembe venni. Csak az adatszolgáltató ország saját területén megtett távolságot kell figyelembe venni;

7.2.   
  „utaskilométer”: egy utas vasúti szállítása egy kilométer távolságon. Csak az adatszolgáltató ország saját területén megtett távolságot kell figyelembe venni;

7.3.   
  „vonalkilométer”: a 2. cikkben megállapított hatály alá tartozó tagállami vasúthálózaton mért hossz kilométer mértékegységben. Többvágányú vonal esetében a kezdő- és végpont közötti távolságot csak egyszeresen kell figyelembe venni;

7.4.   
  „vágánykilométer”: a 2. cikkben megállapított hatály alá tartozó tagállami vasúthálózaton mért hossz kilométer mértékegységben. Többvágányú vonal esetében minden egyes vágányt figyelembe kell venni.

---

(1)  A veszélyes áruk nemzetközi vasúti fuvarozásáról szóló szabályzat (RID), amelyet a közösségi jogba a veszélyes áruk szárazföldi szállításáról szóló, 2008. szeptember 24-i 2008/68/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL L 260., 2008.9.30., 13. o.) épített be.

---

II. MELLÉKLET

ÉRTESÍTÉS A NEMZETI BIZTONSÁGI SZABÁLYOKRÓL

A 8. cikk (1) bekezdésének a) pontja értelmében bejelentett nemzeti biztonsági szabályok:

| 1. | a meglévő nemzeti biztonsági célokra és biztonsági módszerekre vonatkozó szabályok; |
| --- | --- |

1.

a meglévő nemzeti biztonsági célokra és biztonsági módszerekre vonatkozó szabályok;

| 2. | a vasúti társaságok biztonságirányítási rendszereinek követelményeire és biztonsági tanúsítására vonatkozó szabályok; |
| --- | --- |

2.

a vasúti társaságok biztonságirányítási rendszereinek követelményeire és biztonsági tanúsítására vonatkozó szabályok;

| 3. | a vasúti hálózatra vonatkozó közös üzemeltetési szabályok, amelyek még nem tartoznak az átjárhatósági műszaki előírások hatálya alá, beleértve a forgalomirányító és jelző rendszerre vonatkozó szabályokat is; |
| --- | --- |

3.

a vasúti hálózatra vonatkozó közös üzemeltetési szabályok, amelyek még nem tartoznak az átjárhatósági műszaki előírások hatálya alá, beleértve a forgalomirányító és jelző rendszerre vonatkozó szabályokat is;

| 4. | a kiegészítő belső üzemeltetési szabályokra (a társaság szabályzata) vonatkozó követelményeket meghatározó szabályok, amelyeket a pályahálózat-működtetőknek és a vasúti társaságoknak kell meghatározniuk; |
| --- | --- |

4.

a kiegészítő belső üzemeltetési szabályokra (a társaság szabályzata) vonatkozó követelményeket meghatározó szabályok, amelyeket a pályahálózat-működtetőknek és a vasúti társaságoknak kell meghatározniuk;

| 5. | a biztonság szempontjából elengedhetetlen feladatokat ellátó személyzetre vonatkozó szabályok, beleértve a felvételi követelményeket, az orvosi alkalmasságot, a szakképzést és engedélyezést, amennyiben azokat nem szabályozzák a kölcsönös átjárhatósági műszaki előírások; |
| --- | --- |

5.

a biztonság szempontjából elengedhetetlen feladatokat ellátó személyzetre vonatkozó szabályok, beleértve a felvételi követelményeket, az orvosi alkalmasságot, a szakképzést és engedélyezést, amennyiben azokat nem szabályozzák a kölcsönös átjárhatósági műszaki előírások;

| 6. | a balesetek és a váratlan események kivizsgálására vonatkozó szabályok. |
| --- | --- |

6.

a balesetek és a váratlan események kivizsgálására vonatkozó szabályok.

---

III. MELLÉKLET

A KARBANTARTÁSÉRT FELELŐS SZERVEZETI TANÚSÍTVÁNYT KÉRELMEZŐ SZERVEZETEKRE VAGY A KARBANTARTÁSÉRT FELELŐS SZERVEZET ÁLTAL KISZERVEZETT KARBANTARTÁSI FELADATOKRA VONATKOZÓ TANÚSÍTVÁNYRA VONATKOZÓ KÖVETELMÉNYEK ÉS ÉRTÉKELÉSI SZEMPONTOK

A szervezetirányítás minden lényeges részét dokumentálni kell, és ismertetni kell különösen a feladatkörök megosztását a szervezeten belül, illetve a szervezet és az alvállalkozók között. Be kell mutatni, hogy a vezetőség hogyan biztosítja a különböző szintek ellenőrzését, hogyan vonja be mindegyik szinten a személyzetet és azok képviselőit, és hogyan gondoskodnak a folyamatos fejlesztésről.

A következő alapkövetelményeket kell alkalmazni a karbantartásért felelős szervezetek négy feladatára, amelyet a szervezet elláthat saját maga vagy alvállalkozás formájában kiszervezhet:

1.   vezetői feladat– elkötelezettség a szervezet karbantartási rendszerének fejlesztése és megvalósítása, valamint hatékonyságának folyamatos javítása iránt;

2.   Kockázatértékelés– a tehervagonok karbantartásával kapcsolatos kockázatok, köztük az üzemi eljárásokból és a más szervezetek vagy személyek tevékenységeiből közvetlenül származó kockázatok értékelésére, valamint a megfelelő kockázatkezelési intézkedések azonosítására szolgáló strukturált megközelítés;

3.   ellenőrzés– annak biztosítására szolgáló strukturált megközelítés, hogy kockázatkezelési intézkedések legyenek hatályban, ezek megfelelően működjenek és teljesítsék a szervezet céljait;

4.   folyamatos fejlesztés– olyan strukturált megközelítés, amely a rendszeres figyelemmel kísérés, ellenőrzés vagy egyéb lényeges források révén szerzett információk elemzésére, valamint az eredményeknek a tanulságok levonására és a biztonsági szint fenntartását vagy javítását célzó megelőző vagy korrekciós intézkedések elfogadására való felhasználására szolgál;

5.   szervezeti felépítés és felelősség– az egyéni és csoportos felelősségek meghatározására irányuló strukturált megközelítés a szervezet biztonsági céljainak biztonságos elérése érdekében;

6.   szakmai alkalmassági nyilvántartás– annak biztosítására szolgáló strukturált megközelítés, hogy a munkavállalók rendelkezzenek az előírt szakmai alkalmassággal annak érdekében, hogy a szervezet céljait minden körülmények között biztonságosan, eredményesen és hatékonyan érjék el;

7.   Tájékoztatás– olyan strukturált megközelítés, amely egyrészt annak biztosítására szolgál, hogy a fontos információk a szervezet valamennyi szintjén hozzáférhetők legyenek a döntéshozók számára, másrészt annak biztosítására, hogy a tájékoztatás teljes körű és megfelelő legyen;

8.   Dokumentáció– az összes vonatkozó információ nyomon követhetőségének biztosítására szolgáló strukturált megközelítés;

9.   szerződéses tevékenységek– olyan strukturált megközelítés, amely annak biztosítására szolgál, hogy az alvállalkozói tevékenységek irányítása a szervezet céljainak elérése érdekében megfelelően történjen, és valamennyi kompetenciára és követelményre kiterjedjen;

10.   karbantartási tevékenységek– annak biztosítására szolgáló strukturált megközelítés, hogy:

| — | a biztonságot és a biztonsági szempontból kritikus összetevőket érintő valamennyi karbantartási tevékenységet azonosítsák és megfelelően irányítsák, valamint hogy a biztonságot érintő karbantartási tevékenységekben szükségessé váló minden változtatást azonosítsanak és megfelelően irányítsanak a tapasztalatok és a kockázatértékelésre vonatkozó – a 6. cikk (1) bekezdésének a) pontja szerinti – közös biztonsági módszerek alkalmazása alapján, továbbá megfelelően dokumentáljanak, |
| --- | --- |

—

a biztonságot és a biztonsági szempontból kritikus összetevőket érintő valamennyi karbantartási tevékenységet azonosítsák és megfelelően irányítsák, valamint hogy a biztonságot érintő karbantartási tevékenységekben szükségessé váló minden változtatást azonosítsanak és megfelelően irányítsanak a tapasztalatok és a kockázatértékelésre vonatkozó – a 6. cikk (1) bekezdésének a) pontja szerinti – közös biztonsági módszerek alkalmazása alapján, továbbá megfelelően dokumentáljanak,

| — | teljesüljenek a kölcsönös átjárhatóság alapvető feltételei, |
| --- | --- |

—

teljesüljenek a kölcsönös átjárhatóság alapvető feltételei,

| — | sor kerüljön a kifejezetten a karbantartásra kifejlesztett, illetve ahhoz szükséges karbantartási létesítmények, felszerelés és eszközök használatára és ellenőrzésére, |
| --- | --- |

—

sor kerüljön a kifejezetten a karbantartásra kifejlesztett, illetve ahhoz szükséges karbantartási létesítmények, felszerelés és eszközök használatára és ellenőrzésére,

| — | sor kerüljön a járművel kapcsolatos eredeti dokumentáció elemzésére az első karbantartási napló elkészítése és annak érdekében, hogy azt megfelelően vezessék az egyes karbantartási megbízások esetében, |
| --- | --- |

—

sor kerüljön a járművel kapcsolatos eredeti dokumentáció elemzésére az első karbantartási napló elkészítése és annak érdekében, hogy azt megfelelően vezessék az egyes karbantartási megbízások esetében,

| — | az összetevőket (a pótalkatrészeket is beleértve) a karbantartási megbízásban és a beszállítói dokumentációban meghatározottaknak megfelelően használják a karbantartási megbízásban és a beszállítói dokumentációban meghatározottaknak megfelelően; a karbantartási megbízásban és a beszállítói dokumentációban meghatározottak szerint, megfelelő módon tárolják, kezeljék és szállítsák, valamint betartsák a vonatkozó nemzeti és nemzetközi szabályokat és teljesüljenek az adott karbantartási megbízások követelményei, |
| --- | --- |

—

az összetevőket (a pótalkatrészeket is beleértve) a karbantartási megbízásban és a beszállítói dokumentációban meghatározottaknak megfelelően használják a karbantartási megbízásban és a beszállítói dokumentációban meghatározottaknak megfelelően; a karbantartási megbízásban és a beszállítói dokumentációban meghatározottak szerint, megfelelő módon tárolják, kezeljék és szállítsák, valamint betartsák a vonatkozó nemzeti és nemzetközi szabályokat és teljesüljenek az adott karbantartási megbízások követelményei,

| — | sor kerüljön a célra alkalmas és megfelelő létesítmények, felszerelések és eszközök meghatározására, azonosítására, biztosítására, nyilvántartásba vételére és folyamatos rendelkezésre bocsátására annak lehetővé tétele érdekében, hogy a karbantartási szolgáltatásokat a karbantartási megbízásoknak és más alkalmazandó előírásoknak megfelelően lehessen nyújtani, biztosítva a karbantartás biztonságosságát, valamint az ergonómiai és egészségvédelmi követelmények teljesülését, |
| --- | --- |

—

sor kerüljön a célra alkalmas és megfelelő létesítmények, felszerelések és eszközök meghatározására, azonosítására, biztosítására, nyilvántartásba vételére és folyamatos rendelkezésre bocsátására annak lehetővé tétele érdekében, hogy a karbantartási szolgáltatásokat a karbantartási megbízásoknak és más alkalmazandó előírásoknak megfelelően lehessen nyújtani, biztosítva a karbantartás biztonságosságát, valamint az ergonómiai és egészségvédelmi követelmények teljesülését,

| — | a szervezet eljárásokkal rendelkezzen annak biztosítására, hogy mérőberendezését, valamennyi létesítményét, felszerelését és eszközét a dokumentált eljárásokkal összhangban, megfelelően használják, kalibrálják, őrizzék és tartsák karban; |
| --- | --- |

—

a szervezet eljárásokkal rendelkezzen annak biztosítására, hogy mérőberendezését, valamennyi létesítményét, felszerelését és eszközét a dokumentált eljárásokkal összhangban, megfelelően használják, kalibrálják, őrizzék és tartsák karban;

11.   ellenőrzési tevékenységek– annak biztosítására szolgáló strukturált megközelítés, hogy:

| — | a járműveket az üzemi környezetből kellő időben elszállítsák az előre tervezett, feltételes vagy javítási célú karbantartásra, illetve minden olyan esetben, amikor meghibásodást vagy egyéb karbantartási szükségletet azonosítanak, |
| --- | --- |

—

a járműveket az üzemi környezetből kellő időben elszállítsák az előre tervezett, feltételes vagy javítási célú karbantartásra, illetve minden olyan esetben, amikor meghibásodást vagy egyéb karbantartási szükségletet azonosítanak,

| — | sor kerüljön a szükséges minőségellenőrzési intézkedések megtételére, |
| --- | --- |

—

sor kerüljön a szükséges minőségellenőrzési intézkedések megtételére,

| — | a karbantartási feladatok teljesítésére a karbantartási megbízásoknak megfelelően kerüljön sor, és hogy az újbóli üzembe helyezésre vonatkozó értesítés tartalmazza az esetleges használati korlátozásokat, |
| --- | --- |

—

a karbantartási feladatok teljesítésére a karbantartási megbízásoknak megfelelően kerüljön sor, és hogy az újbóli üzembe helyezésre vonatkozó értesítés tartalmazza az esetleges használati korlátozásokat,

| — | sor kerüljön az irányítási rendszer alkalmazásának esetleges hiányosságaiból eredő balesetek, váratlan események, balesetveszélyes helyzetek és más veszélyes események jelentésére, kivizsgálására és elemzésére, valamint a szükséges megelőzési intézkedések megtételére a 6. cikk (1) bekezdésének c) pontjában meghatározott, nyomon követésre szolgáló közös biztonsági módszereknek megfelelően, |
| --- | --- |

—

sor kerüljön az irányítási rendszer alkalmazásának esetleges hiányosságaiból eredő balesetek, váratlan események, balesetveszélyes helyzetek és más veszélyes események jelentésére, kivizsgálására és elemzésére, valamint a szükséges megelőzési intézkedések megtételére a 6. cikk (1) bekezdésének c) pontjában meghatározott, nyomon követésre szolgáló közös biztonsági módszereknek megfelelően,

| — | sor kerüljön a rendszeres belső ellenőrzéseknek és nyomon követéseknek a 6. cikk (1) bekezdése c) pontjában meghatározott, nyomon követésre szolgáló közös biztonsági módszerekkel összhangban álló folyamatának a bevezetésére. |
| --- | --- |

—

sor kerüljön a rendszeres belső ellenőrzéseknek és nyomon követéseknek a 6. cikk (1) bekezdése c) pontjában meghatározott, nyomon követésre szolgáló közös biztonsági módszerekkel összhangban álló folyamatának a bevezetésére.

---

IV. MELLÉKLET

A. RÉSZ

A hatályon kívül helyezett irányelv és egymást követő módosításainak jegyzéke

(a 34. cikkben említettek szerint)

| 2004/49/EK irányelv | (HL L 164., 2004.4.30., 44. o.) |
| --- | --- |
| 2008/57/EK irányelv | (HL L 191., 2008.7.18., 1. o.) |
| 2008/110/EK irányelv | (HL L 345., 2008.12.23., 62. o.) |
| 2009/149/EK bizottsági irányelv | (HL L 313., 2009.11.28., 65. o.) |
| Helyesbítés a 2004/49/EK irányelvhez | (HL L 220., 2004.6.21., 16. o.) |
| 2014/88/EU bizottsági irányelv | (HL L 201., 2014.7.10., 9. o.) |

2004/49/EK irányelv

(HL L 164., 2004.4.30., 44. o.)

2008/57/EK irányelv

(HL L 191., 2008.7.18., 1. o.)

2008/110/EK irányelv

(HL L 345., 2008.12.23., 62. o.)

2009/149/EK bizottsági irányelv

(HL L 313., 2009.11.28., 65. o.)

Helyesbítés a 2004/49/EK irányelvhez

(HL L 220., 2004.6.21., 16. o.)

2014/88/EU bizottsági irányelv

(HL L 201., 2014.7.10., 9. o.)

B. RÉSZ

A nemzeti jogba való átültetésre vonatkozó határidők

(a 34. cikkben említettek szerint)

| Irányelv | Az átültetés határideje |
| --- | --- |
| 2004/49/EK | 2006. április 30. |
| 2008/57/EK | 2010. július 19. |
| 2008/110/EK | 2010. december 24. |
| 2009/149/EK bizottsági irányelv | 2010. június 18. |
| 2014/88/EU bizottsági irányelv | 2015. július 30. |

Irányelv

Az átültetés határideje

2004/49/EK

2006. április 30.

2008/57/EK

2010. július 19.

2008/110/EK

2010. december 24.

2009/149/EK bizottsági irányelv

2010. június 18.

2014/88/EU bizottsági irányelv

2015. július 30.

---

V. MELLÉKLET

Megfelelési táblázat

| 2004/49/EK irányelv | Ez az irányelv |
| --- | --- |
| 1. cikk | 1. cikk |
| 2. cikk | 2. cikk |
| 3. cikk | 3. cikk |
| 4. cikk | 4. cikk |
| 5. cikk | 5. cikk |
| 6. cikk | 6. cikk |
| 7. cikk | 7. cikk |
| 8. cikk | 8. cikk |
| 9. cikk | 9. cikk |
| 10. cikk | 10. cikk |
| - | 11. cikk |
| 11. cikk | 12. cikk |
| 12. cikk | - |
| 13. cikk | 13. cikk |
| 14a. cikk (1)–(7) bekezdés | 14. cikk |
| 14a. cikk (8) bekezdés | 15. cikk |
| 15. cikk | - |
| 16. cikk | 16. cikk |
| - | 17. cikk |
| 17. cikk | 18. cikk |
| 18. cikk | 19. cikk |
| 19. cikk | 20. cikk |
| 20. cikk | 21. cikk |
| 21. cikk | 22. cikk |
| 22. cikk | 23. cikk |
| 23. cikk | 24. cikk |
| 24. cikk | 25. cikk |
| 25. cikk | 26. cikk |
| 26. cikk | - |
| - | 27. cikk |
| 27. cikk | 28. cikk |
| 28. cikk | - |
| 29. cikk | - |
| 30. cikk | - |
| 31. cikk | 29. cikk |
| 32. cikk | 30. cikk |
| - | 31. cikk |
| - | 32. cikk |
| 33. cikk | 33. cikk |
| - | 34. cikk |
| 34. cikk | 35. cikk |
| 35. cikk | 36. cikk |
| I. melléklet | I. melléklet |
| II. melléklet | II. melléklet |
| III. melléklet | - |
| IV. melléklet | - |
| V. melléklet | - |
| - | III. melléklet |

2004/49/EK irányelv

Ez az irányelv

1. cikk

1. cikk

2. cikk

2. cikk

3. cikk

3. cikk

4. cikk

4. cikk

5. cikk

5. cikk

6. cikk

6. cikk

7. cikk

7. cikk

8. cikk

8. cikk

9. cikk

9. cikk

10. cikk

10. cikk

-

11. cikk

11. cikk

12. cikk

12. cikk

-

13. cikk

13. cikk

14a. cikk (1)–(7) bekezdés

14. cikk

14a. cikk (8) bekezdés

15. cikk

15. cikk

-

16. cikk

16. cikk

-

17. cikk

17. cikk

18. cikk

18. cikk

19. cikk

19. cikk

20. cikk

20. cikk

21. cikk

21. cikk

22. cikk

22. cikk

23. cikk

23. cikk

24. cikk

24. cikk

25. cikk

25. cikk

26. cikk

26. cikk

-

-

27. cikk

27. cikk

28. cikk

28. cikk

-

29. cikk

-

30. cikk

-

31. cikk

29. cikk

32. cikk

30. cikk

-

31. cikk

-

32. cikk

33. cikk

33. cikk

-

34. cikk

34. cikk

35. cikk

35. cikk

36. cikk

I. melléklet

I. melléklet

II. melléklet

II. melléklet

III. melléklet

-

IV. melléklet

-

V. melléklet

-

-

III. melléklet

---

A Bizottság nyilatkozata a magyarázó dokumentumokról

A Bizottság emlékeztet arra, hogy az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság 2011. október 27-i együttes politikai nyilatkozatában a magyarázó dokumentumok kapcsán kijelentette, hogy a tagállamoknak egyértelmű és pontos információkat kell szolgáltatniuk a Bizottságnak az irányelvek tagállami átültetéséről, megkönnyítve ezáltal a Bizottság számára az uniós jog alkalmazásának felügyeletét. Jelen esetben e célból célszerű lett volna magyarázó dokumentumokat alkalmazni. A Bizottság sajnálatosnak tartja, hogy a végleges szöveg nem tartalmaz erre vonatkozó előírásokat.

---