# Uradni list L 73/2016

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 73 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Letnik 5918. marec 2016 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 73

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Letnik 5918. marec 2016

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2016/387 z dne 17. marca 2016 o uvedbi dokončne izravnalne dajatve na uvoz cevi iz nodularnega litega železa (imenovanega tudi sferoidno grafitno lito železo) s poreklom iz Indije | 1 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2016/388 z dne 17. marca 2016 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz cevi iz nodularnega litega železa (imenovanega tudi sferoidno grafitno lito železo) s poreklom iz Indije | 53 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2016/389 z dne 17. marca 2016 o obnovitvi odobritve aktivne snovi acibenzolar-s-metil v skladu z Uredbo (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet ter o spremembi Priloge k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 540/2011 (
  1
  ) | 77 |
| | | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2016/390 z dne 17. marca 2016 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 81 |
| | | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2016/391 z dne 17. marca 2016 o določitvi koeficienta dodelitve, ki se bo uporabil za količine v zahtevkih za uvozna dovoljenja, vloženih od 1. do 7. marca 2016 v okviru tarifnih kvot, odprtih z Uredbo (ES) št. 533/2007 v sektorju za perutninsko meso | 83 |
| | | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2016/392 z dne 17. marca 2016 o določitvi koeficienta dodelitve, ki se uporabi za količine v zahtevkih za uvozna dovoljenja, vloženih od 1. do 7. marca 2016, in o določitvi količin, ki se dodajo količini, določeni za podobdobje od 1. julija do 30. septembra 2016 v okviru tarifnih kvot, ki so z Uredbo (ES) št. 1385/2007 odprte v sektorju za perutninsko meso | 85 |
| | | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2016/393 z dne 17. marca 2016 o določitvi koeficienta dodelitve, ki se bo uporabil za količine v zahtevkih za uvozna dovoljenja, vloženih od 1. do 7. marca 2016 v okviru tarifnih kvot, ki so z Izvedbeno uredbo (EU) 2015/2078 odprte za perutninsko meso s poreklom iz Ukrajine | 88 |
| | | SKLEPI |
| | * | Sklep Sveta (EU) 2016/394 z dne 14. marca 2016 o zaključku postopka posvetovanj z Republiko Burundi na podlagi člena 96 Sporazuma o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi strani | 90 |
| | * | Sklep Političnega in varnostnega odbora (SZVP) 2016/395 z dne 15. marca 2016 o imenovanju poveljnika sil EU v vojaški operaciji Evropske unije kot prispevku k odvračanju, preprečevanju in zatiranju piratstva in oboroženih ropov pred somalsko obalo (Atalanta) ter o razveljavitvi Sklepa (SZVP) 2015/1823 (ATALANTA/1/2016) | 97 |
| | * | Sklep Političnega in varnostnega odbora (SZVP) 2016/396 z dne 15. marca 2016 o imenovanju poveljnika misije EU v vojaški misiji Evropske unije, ki prispeva k usposabljanju somalskih varnostnih sil (EUTM Somalia), in razveljavitvi Sklepa (SZVP) 2015/173 (EUTM Somalia/1/2016) | 99 |
| | * | Sklep Komisije (EU) 2016/397 z dne 16. marca 2016 o spremembi Sklepa 2014/312/EU o določitvi okoljskih meril za podelitev znaka EU za okolje za notranje in zunanje barve in lake
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2016) 1510)

   (
  1
  ) | 100 |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2016/398 z dne 16. marca 2016 o odobritvi dajanja na trg z UV-žarki obdelanega kruha kot novega živila v skladu z Uredbo (ES) št. 258/97 Evropskega parlamenta in Sveta
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2016) 1527) | 107 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2016/387 z dne 17. marca 2016 o uvedbi dokončne izravnalne dajatve na uvoz cevi iz nodularnega litega železa (imenovanega tudi sferoidno grafitno lito železo) s poreklom iz Indije

1

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2016/388 z dne 17. marca 2016 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz cevi iz nodularnega litega železa (imenovanega tudi sferoidno grafitno lito železo) s poreklom iz Indije

53

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2016/389 z dne 17. marca 2016 o obnovitvi odobritve aktivne snovi acibenzolar-s-metil v skladu z Uredbo (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet ter o spremembi Priloge k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 540/2011 (
  1
  )

1

77

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2016/390 z dne 17. marca 2016 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

81

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2016/391 z dne 17. marca 2016 o določitvi koeficienta dodelitve, ki se bo uporabil za količine v zahtevkih za uvozna dovoljenja, vloženih od 1. do 7. marca 2016 v okviru tarifnih kvot, odprtih z Uredbo (ES) št. 533/2007 v sektorju za perutninsko meso

83

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2016/392 z dne 17. marca 2016 o določitvi koeficienta dodelitve, ki se uporabi za količine v zahtevkih za uvozna dovoljenja, vloženih od 1. do 7. marca 2016, in o določitvi količin, ki se dodajo količini, določeni za podobdobje od 1. julija do 30. septembra 2016 v okviru tarifnih kvot, ki so z Uredbo (ES) št. 1385/2007 odprte v sektorju za perutninsko meso

85

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2016/393 z dne 17. marca 2016 o določitvi koeficienta dodelitve, ki se bo uporabil za količine v zahtevkih za uvozna dovoljenja, vloženih od 1. do 7. marca 2016 v okviru tarifnih kvot, ki so z Izvedbeno uredbo (EU) 2015/2078 odprte za perutninsko meso s poreklom iz Ukrajine

88

SKLEPI

*

Sklep Sveta (EU) 2016/394 z dne 14. marca 2016 o zaključku postopka posvetovanj z Republiko Burundi na podlagi člena 96 Sporazuma o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi strani

90

*

Sklep Političnega in varnostnega odbora (SZVP) 2016/395 z dne 15. marca 2016 o imenovanju poveljnika sil EU v vojaški operaciji Evropske unije kot prispevku k odvračanju, preprečevanju in zatiranju piratstva in oboroženih ropov pred somalsko obalo (Atalanta) ter o razveljavitvi Sklepa (SZVP) 2015/1823 (ATALANTA/1/2016)

97

*

Sklep Političnega in varnostnega odbora (SZVP) 2016/396 z dne 15. marca 2016 o imenovanju poveljnika misije EU v vojaški misiji Evropske unije, ki prispeva k usposabljanju somalskih varnostnih sil (EUTM Somalia), in razveljavitvi Sklepa (SZVP) 2015/173 (EUTM Somalia/1/2016)

99

*

Sklep Komisije (EU) 2016/397 z dne 16. marca 2016 o spremembi Sklepa 2014/312/EU o določitvi okoljskih meril za podelitev znaka EU za okolje za notranje in zunanje barve in lake
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2016) 1510)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2016) 1510)

1

100

*

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2016/398 z dne 16. marca 2016 o odobritvi dajanja na trg z UV-žarki obdelanega kruha kot novega živila v skladu z Uredbo (ES) št. 258/97 Evropskega parlamenta in Sveta
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2016) 1527)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2016) 1527)

107

| | | Popravki |
| --- | --- | --- |
| | * | Popravek Uredbe Sveta (EU) 2015/2265 z dne 7. decembra 2015 o odprtju in zagotavljanju upravljanja avtonomnih tarifnih kvot Unije za nekatere ribiške proizvode v obdobju 2016–2018 ( UL L 322, 8.12.2015 ) | 109 |

Popravki

*

Popravek Uredbe Sveta (EU) 2015/2265 z dne 7. decembra 2015 o odprtju in zagotavljanju upravljanja avtonomnih tarifnih kvot Unije za nekatere ribiške proizvode v obdobju 2016–2018 ( UL L 322, 8.12.2015 )

( UL L 322, 8.12.2015 )

109

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 18.3.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 73/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 73/1

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2016/387

z dne 17. marca 2016

o uvedbi dokončne izravnalne dajatve na uvoz cevi iz nodularnega litega železa (imenovanega tudi sferoidno grafitno lito železo) s poreklom iz Indije

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 597/2009 z dne 11. junija 2009 o zaščiti proti subvencioniranemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) („osnovna uredba“), in zlasti člena 15 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

1.   POSTOPEK

POSTOPEK

1.1   Začetek

Začetek

| (1) | Evropska komisija („Komisija“) je 11. marca 2015 na podlagi člena 10 osnovne uredbe, začela protisubvencijsko preiskavo v zvezi z uvozom cevi iz nodularnega litega železa (imenovanega tudi sferoidno grafitno lito železo) s poreklom iz Indije (zadevna država) v Unijo. Obvestilo o začetku („obvestilo o začetku“) je objavila v Uradnem listu Evropske unije (2). |
| --- | --- |

(1)

Evropska komisija („Komisija“) je 11. marca 2015 na podlagi člena 10 osnovne uredbe, začela protisubvencijsko preiskavo v zvezi z uvozom cevi iz nodularnega litega železa (imenovanega tudi sferoidno grafitno lito železo) s poreklom iz Indije (zadevna država) v Unijo. Obvestilo o začetku („obvestilo o začetku“) je objavila v Uradnem listu Evropske unije (2).

Uradnem listu Evropske unije

2

| (2) | Preiskavo je začela na podlagi pritožbe, ki jo je 26. januarja 2015 vložila skupina Saint-Gobain PAM Group („pritožnik“) v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo več kot 25 % celotne proizvodnje cevi iz nodularnega litega železa v Uniji. Pritožba je vsebovala dokaze prima facie o subvencioniranju in znatni škodi, ki je zaradi tega nastala, kar je zadostovalo za začetek preiskave. |
| --- | --- |

(2)

Preiskavo je začela na podlagi pritožbe, ki jo je 26. januarja 2015 vložila skupina Saint-Gobain PAM Group („pritožnik“) v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo več kot 25 % celotne proizvodnje cevi iz nodularnega litega železa v Uniji. Pritožba je vsebovala dokaze prima facie o subvencioniranju in znatni škodi, ki je zaradi tega nastala, kar je zadostovalo za začetek preiskave.

prima facie

| (3) | Pred začetkom postopka in v skladu s členom 10(7) osnovne uredbe je Komisija indijsko vlado obvestila, da je prejela pravilno dokumentirano pritožbo o domnevno subvencioniranem uvozu cevi iz nodularnega litega železa s poreklom iz Indije, ki povzroča znatno škodo industriji Unije. Indijska vlada je bila povabljena na posvetovanja, da bi se razjasnil položaj glede vsebine pritožbe in dosegla sporazumna rešitev. Sprejela je povabilo na posvetovanja, ki so bila nato opravljena. Na posvetovanjih sporazumna rešitev ni bila dosežena. |
| --- | --- |

(3)

Pred začetkom postopka in v skladu s členom 10(7) osnovne uredbe je Komisija indijsko vlado obvestila, da je prejela pravilno dokumentirano pritožbo o domnevno subvencioniranem uvozu cevi iz nodularnega litega železa s poreklom iz Indije, ki povzroča znatno škodo industriji Unije. Indijska vlada je bila povabljena na posvetovanja, da bi se razjasnil položaj glede vsebine pritožbe in dosegla sporazumna rešitev. Sprejela je povabilo na posvetovanja, ki so bila nato opravljena. Na posvetovanjih sporazumna rešitev ni bila dosežena.

1.2   Naknadni postopek

Naknadni postopek

| (4) | Nato je Komisija vse strani obvestila o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih je nameravala uvesti dokončno izravnalno dajatev na uvoz cevi iz nodularnega litega železa s poreklom iz Indije v Unijo. Poleg tega se je javil in predložil pripombe še en indijski proizvajalec, tj. Tata Metaliks DI Pipes Limited („Tata“). |
| --- | --- |

(4)

Nato je Komisija vse strani obvestila o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih je nameravala uvesti dokončno izravnalno dajatev na uvoz cevi iz nodularnega litega železa s poreklom iz Indije v Unijo. Poleg tega se je javil in predložil pripombe še en indijski proizvajalec, tj. Tata Metaliks DI Pipes Limited („Tata“).

| (5) | Za vse strani je bil določen rok za pošiljanje pripomb v zvezi z razkritjem. |
| --- | --- |

(5)

Za vse strani je bil določen rok za pošiljanje pripomb v zvezi z razkritjem.

| (6) | Na zahtevo družbe Electrosteel Castings Limited je 28. januarja 2016 potekalo zaslišanje s pooblaščencem za zaslišanje v trgovinskih postopkih. |
| --- | --- |

(6)

Na zahtevo družbe Electrosteel Castings Limited je 28. januarja 2016 potekalo zaslišanje s pooblaščencem za zaslišanje v trgovinskih postopkih.

1.3   Vzporedni protidampinški postopek

Vzporedni protidampinški postopek

| (7) | Komisija je 20. decembra 2014 na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 (3) („osnovna protidampinška uredba“), v Uradnem listu Evropske unije (4) objavila obvestilo o začetku protidampinške preiskave v zvezi z uvozom cevi iz nodularnega litega železa s poreklom iz Indije v Unijo. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je 20. decembra 2014 na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 (3) („osnovna protidampinška uredba“), v Uradnem listu Evropske unije (4) objavila obvestilo o začetku protidampinške preiskave v zvezi z uvozom cevi iz nodularnega litega železa s poreklom iz Indije v Unijo.

3

Uradnem listu Evropske unije

4

| (8) | Z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2015/1559 (5) je 18. septembra 2015 uvedla začasno protidampinško dajatev na uvoz cevi iz nodularnega litega železa s poreklom iz Indije („začasna protidampinška uredba“). Dokončne ugotovitve navedene preiskave so predmet ločene uredbe (6). |
| --- | --- |

(8)

Z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2015/1559 (5) je 18. septembra 2015 uvedla začasno protidampinško dajatev na uvoz cevi iz nodularnega litega železa s poreklom iz Indije („začasna protidampinška uredba“). Dokončne ugotovitve navedene preiskave so predmet ločene uredbe (6).

5

6

| (9) | Analizi škode, vzročne zveze in interesa Unije, izvedeni v tej protisubvencijski in vzporedni protidampinški preiskavi, sta smiselno enaki, saj so opredelitev industrije Unije, reprezentativni proizvajalci Unije in obdobje preiskave enaki v obeh preiskavah. |
| --- | --- |

(9)

Analizi škode, vzročne zveze in interesa Unije, izvedeni v tej protisubvencijski in vzporedni protidampinški preiskavi, sta smiselno enaki, saj so opredelitev industrije Unije, reprezentativni proizvajalci Unije in obdobje preiskave enaki v obeh preiskavah.

1.4   Zainteresirane strani

Zainteresirane strani

| (10) | Komisija je v obvestilu o začetku zainteresirane strani pozvala, naj se ji javijo, če želijo sodelovati v preiskavi. Poleg tega je o začetku preiskave posebej obvestila pritožnika, druge znane proizvajalce Unije, znane proizvajalce izvoznike in indijske organe, znane uvoznike, dobavitelje in uporabnike, trgovce ter združenja, za katera je znano, da jih to zadeva, ter jih povabila k sodelovanju. |
| --- | --- |

(10)

Komisija je v obvestilu o začetku zainteresirane strani pozvala, naj se ji javijo, če želijo sodelovati v preiskavi. Poleg tega je o začetku preiskave posebej obvestila pritožnika, druge znane proizvajalce Unije, znane proizvajalce izvoznike in indijske organe, znane uvoznike, dobavitelje in uporabnike, trgovce ter združenja, za katera je znano, da jih to zadeva, ter jih povabila k sodelovanju.

| (11) | Zainteresirane strani so imele možnost, da predložijo pripombe o začetku preiskave in zahtevajo zaslišanje pred Komisijo in/ali pooblaščencem za zaslišanje v trgovinskih postopkih. Nobena zainteresirana stran ni zahtevala zaslišanja, da bi izrazila svoje pripombe o začetku preiskave. |
| --- | --- |

(11)

Zainteresirane strani so imele možnost, da predložijo pripombe o začetku preiskave in zahtevajo zaslišanje pred Komisijo in/ali pooblaščencem za zaslišanje v trgovinskih postopkih. Nobena zainteresirana stran ni zahtevala zaslišanja, da bi izrazila svoje pripombe o začetku preiskave.

1.5   Vzorčenje

Vzorčenje

| (12) | Komisija je v obvestilu o začetku navedla, da bo morda izbrala vzorec zainteresiranih strani v skladu s členom 27 osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(12)

Komisija je v obvestilu o začetku navedla, da bo morda izbrala vzorec zainteresiranih strani v skladu s členom 27 osnovne uredbe.

1.5.1   Vzorčenje proizvajalcev in uvoznikov Unije

Vzorčenje proizvajalcev in uvoznikov Unije

| (13) | Vzorčenje proizvajalcev Unije ni bilo potrebno. Samo tri družbe ali skupine družb v Uniji proizvajajo zadevni izdelek in dve od njih, ki predstavljata približno 96 % celotne proizvodnje Unije, sta sodelovali v preiskavi. |
| --- | --- |

(13)

Vzorčenje proizvajalcev Unije ni bilo potrebno. Samo tri družbe ali skupine družb v Uniji proizvajajo zadevni izdelek in dve od njih, ki predstavljata približno 96 % celotne proizvodnje Unije, sta sodelovali v preiskavi.

| (14) | Kar zadeva nepovezane uvoznike, jih je Komisija pozvala, naj predložijo informacije, določene v obvestilu o začetku, da bi se lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi lahko v tem primeru izbrala vzorec. Noben nepovezan uvoznik se ni javil v rokih iz obvestila o začetku. |
| --- | --- |

(14)

Kar zadeva nepovezane uvoznike, jih je Komisija pozvala, naj predložijo informacije, določene v obvestilu o začetku, da bi se lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi lahko v tem primeru izbrala vzorec. Noben nepovezan uvoznik se ni javil v rokih iz obvestila o začetku.

1.5.2   Vzorčenje proizvajalcev izvoznikov v Indiji

Vzorčenje proizvajalcev izvoznikov v Indiji

| (15) | Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, je vse proizvajalce izvoznike v Indiji pozvala, naj predložijo informacije, določene v obvestilu o začetku. Poleg tega je misijo Republike Indije pri Evropski uniji pozvala, naj opredeli morebitne druge proizvajalce izvoznike, ki bi bili zainteresirani za sodelovanje v preiskavi, in/ali stopi v stik z njimi. |
| --- | --- |

(15)

Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, je vse proizvajalce izvoznike v Indiji pozvala, naj predložijo informacije, določene v obvestilu o začetku. Poleg tega je misijo Republike Indije pri Evropski uniji pozvala, naj opredeli morebitne druge proizvajalce izvoznike, ki bi bili zainteresirani za sodelovanje v preiskavi, in/ali stopi v stik z njimi.

| (16) | Trije proizvajalci izvozniki iz zadevne države so zagotovili zahtevane informacije in se strinjali z vključitvijo v vzorec. Predstavljali so 100 % izvoza iz Indije v obdobju preiskave. Zato se je Komisija odločila, da vzorčenje ni potrebno. |
| --- | --- |

(16)

Trije proizvajalci izvozniki iz zadevne države so zagotovili zahtevane informacije in se strinjali z vključitvijo v vzorec. Predstavljali so 100 % izvoza iz Indije v obdobju preiskave. Zato se je Komisija odločila, da vzorčenje ni potrebno.

1.6   Izpolnjeni vprašalniki in preveritveni obiski

Izpolnjeni vprašalniki in preveritveni obiski

| (17) | Vprašalniki so bili poslani trem proizvajalcem izvoznikom oziroma skupinam proizvajalcev v Indiji, trem proizvajalcem Unije in uporabnikom, ki so se javili v rokih iz obvestila o začetku. |
| --- | --- |

(17)

Vprašalniki so bili poslani trem proizvajalcem izvoznikom oziroma skupinam proizvajalcev v Indiji, trem proizvajalcem Unije in uporabnikom, ki so se javili v rokih iz obvestila o začetku.

| (18) | Komisiji sta izpolnjene vprašalnike vrnila dva od treh indijskih proizvajalcev izvoznikov. Zato je Komisija menila, da je tretji proizvajalec izvoznik prekinil sodelovanje v preiskavi. |
| --- | --- |

(18)

Komisiji sta izpolnjene vprašalnike vrnila dva od treh indijskih proizvajalcev izvoznikov. Zato je Komisija menila, da je tretji proizvajalec izvoznik prekinil sodelovanje v preiskavi.

| (19) | V začetni fazi so se sodelujoči proizvajalci Unije in uporabniki strinjali, da bi se v tem postopku lahko uporabile tudi informacije, zbrane v vzporedni protidampinški preiskavi. Poleg uporabnikov, ki so se javili že v vzporedni protidampinški preiskavi, je informacije predložilo več deset uporabnikov. |
| --- | --- |

(19)

V začetni fazi so se sodelujoči proizvajalci Unije in uporabniki strinjali, da bi se v tem postopku lahko uporabile tudi informacije, zbrane v vzporedni protidampinški preiskavi. Poleg uporabnikov, ki so se javili že v vzporedni protidampinški preiskavi, je informacije predložilo več deset uporabnikov.

| (20) | Komisija je zbrala in preverila vse informacije, ki sta jih predložila proizvajalca izvoznika v Indiji in so se ji zdele potrebne za začasno določitev subvencioniranja. Preveritveni obiski so bili opravljeni v naslednjih družbah:






  — | Electrosteel Castings Ltd, Kolkata, Indija („ECL“); |
| --- | --- | --- |

(20)

Komisija je zbrala in preverila vse informacije, ki sta jih predložila proizvajalca izvoznika v Indiji in so se ji zdele potrebne za začasno določitev subvencioniranja. Preveritveni obiski so bili opravljeni v naslednjih družbah:

—

Electrosteel Castings Ltd, Kolkata, Indija („ECL“);

| — | Jindal Saw Limited, New Delhi, Indija („Jindal“). |
| --- | --- |

—

Jindal Saw Limited, New Delhi, Indija („Jindal“).

1.7   Obdobje preiskave in obravnavano obdobje

Obdobje preiskave in obravnavano obdobje

| (21) | Preiskava subvencioniranja in škode je zajemala obdobje od 1. oktobra 2013 do 30. septembra 2014 („obdobje preiskave“). Preiskava trendov, pomembnih za oceno škode, je zajemala obdobje od 1. januarja 2011 do konca obdobja preiskave („obravnavano obdobje“). |
| --- | --- |

(21)

Preiskava subvencioniranja in škode je zajemala obdobje od 1. oktobra 2013 do 30. septembra 2014 („obdobje preiskave“). Preiskava trendov, pomembnih za oceno škode, je zajemala obdobje od 1. januarja 2011 do konca obdobja preiskave („obravnavano obdobje“).

2.   ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK

ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK

2.1   Zadevni izdelek

Zadevni izdelek

| (22) | Zadevni izdelek so cevi iz nodularnega litega železa (imenovanega tudi sferoidno grafitno lito železo) („cevi iz nodularnega litega železa“) s poreklom iz Indije, ki se trenutno uvrščajo pod oznaki KN ex 7303 00 10 in ex 7303 00 90. Ti oznaki KN sta zgolj informativni. |
| --- | --- |

(22)

Zadevni izdelek so cevi iz nodularnega litega železa (imenovanega tudi sferoidno grafitno lito železo) („cevi iz nodularnega litega železa“) s poreklom iz Indije, ki se trenutno uvrščajo pod oznaki KN ex 7303 00 10 in ex 7303 00 90. Ti oznaki KN sta zgolj informativni.

| (23) | Cevi iz nodularnega litega železa se uporabljajo za oskrbo s pitno vodo, odstranjevanje odplak in namakanje kmetijskih zemljišč. Prenos vode skozi cevi iz nodularnega litega železa lahko temelji na pritisku ali zgolj na težnosti. Cevi imajo premer od 60 mm do 2 000 mm, dolge pa so 5,5, 6, 7 ali 8 metrov. Običajno so obložene s cementom ali drugimi materiali, njihova zunanja površina pa je prevlečena s cinkom, barvana ali ovita s trakom. Glavni končni uporabniki so javna komunalna podjetja. |
| --- | --- |

(23)

Cevi iz nodularnega litega železa se uporabljajo za oskrbo s pitno vodo, odstranjevanje odplak in namakanje kmetijskih zemljišč. Prenos vode skozi cevi iz nodularnega litega železa lahko temelji na pritisku ali zgolj na težnosti. Cevi imajo premer od 60 mm do 2 000 mm, dolge pa so 5,5, 6, 7 ali 8 metrov. Običajno so obložene s cementom ali drugimi materiali, njihova zunanja površina pa je prevlečena s cinkom, barvana ali ovita s trakom. Glavni končni uporabniki so javna komunalna podjetja.

| (24) | Družba Jindal in indijska vlada sta trdili, da bi bilo treba cevi iz nodularnega litega železa, ki niso prevlečene niti na notranji niti zunanji strani („gole cevi“), izključiti iz zadevnega izdelka z utemeljitvijo, da so take cevi polizdelki z drugačnimi fizikalnimi, tehničnimi in kemičnimi lastnostmi ter jih brez nadaljnje predelave ni mogoče uporabljati za prenos vode. Gole cevi prav tako niso zamenljive z zadevnim izdelkom in imajo drugačno končno uporabo. |
| --- | --- |

(24)

Družba Jindal in indijska vlada sta trdili, da bi bilo treba cevi iz nodularnega litega železa, ki niso prevlečene niti na notranji niti zunanji strani („gole cevi“), izključiti iz zadevnega izdelka z utemeljitvijo, da so take cevi polizdelki z drugačnimi fizikalnimi, tehničnimi in kemičnimi lastnostmi ter jih brez nadaljnje predelave ni mogoče uporabljati za prenos vode. Gole cevi prav tako niso zamenljive z zadevnim izdelkom in imajo drugačno končno uporabo.

| (25) | Pritožnik je nasprotoval tej trditvi in trdil, da imajo vse cevi iz nodularnega litega železa, ne glede na to, ali so prevlečene ali ne, enake osnovne fizikalne, tehnične in kemične lastnosti ter enako končno uporabo. Trdil je tudi, da se postopki nanašanja notranje in zunanje prevleke štejejo za končne postopke, ki predstavljajo le do 20 % vseh stroškov proizvodnje cevi iz nodularnega litega železa in ne spreminjajo osnovnih lastnosti teh cevi. Nadalje je poudaril, da gole cevi kot take nimajo nobene dejanske funkcije ali uporabe na končnem trgu razen prenašanja vode in odplak ter se ne prodajajo na trgu Unije, ampak jih je treba nujno prevleči, preden se dajo na trg, da izpolnjujejo standarde EU. Poleg tega spadajo gole cevi iz nodularnega litega železa pod isto carinsko oznako kot prevlečene cevi, zato bi lahko njihova izključitev povzročila izogibanje kakršnim koli protisubvencijskim ukrepom in zmanjšala učinkovitost takih ukrepov glede na veliko zmogljivost indijskih izvoznikov za izvajanje postopkov nanosa prevleke v Uniji (približno 80 000 ton letno). V zvezi s tem je pritožnik nadalje trdil, da se je indijski uvoz golih cevi od leta 2013 znatno povečal in da je bil uvoz teh cevi leta 2015 skoraj trikrat večji kot leta 2013. Po mnenju pritožnika se bo ta trend verjetno nadaljeval. |
| --- | --- |

(25)

Pritožnik je nasprotoval tej trditvi in trdil, da imajo vse cevi iz nodularnega litega železa, ne glede na to, ali so prevlečene ali ne, enake osnovne fizikalne, tehnične in kemične lastnosti ter enako končno uporabo. Trdil je tudi, da se postopki nanašanja notranje in zunanje prevleke štejejo za končne postopke, ki predstavljajo le do 20 % vseh stroškov proizvodnje cevi iz nodularnega litega železa in ne spreminjajo osnovnih lastnosti teh cevi. Nadalje je poudaril, da gole cevi kot take nimajo nobene dejanske funkcije ali uporabe na končnem trgu razen prenašanja vode in odplak ter se ne prodajajo na trgu Unije, ampak jih je treba nujno prevleči, preden se dajo na trg, da izpolnjujejo standarde EU. Poleg tega spadajo gole cevi iz nodularnega litega železa pod isto carinsko oznako kot prevlečene cevi, zato bi lahko njihova izključitev povzročila izogibanje kakršnim koli protisubvencijskim ukrepom in zmanjšala učinkovitost takih ukrepov glede na veliko zmogljivost indijskih izvoznikov za izvajanje postopkov nanosa prevleke v Uniji (približno 80 000 ton letno). V zvezi s tem je pritožnik nadalje trdil, da se je indijski uvoz golih cevi od leta 2013 znatno povečal in da je bil uvoz teh cevi leta 2015 skoraj trikrat večji kot leta 2013. Po mnenju pritožnika se bo ta trend verjetno nadaljeval.

| (26) | Preiskava je pokazala, da gole cevi nimajo dejanske tržne funkcije/uporabe in se kot take na trgu Unije ne prodajajo. Te cevi je treba nujno nadalje predelati, tj. nanesti notranjo in zunanjo prevleko, preden jih je mogoče tržiti ter začnejo izpolnjevati standarde EU za prenos vode in odplak. Čeprav skladnost s standardi EU ni nujno odločilni dejavnik za določitev obsega izdelka, je dejstvo, da je treba gole cevi dodatno predelati, preden se lahko dajo v predvideno končno uporabo, dejavnik, ki se ne sme spregledati pri analiziranju, ali je gola cev končni izdelek ali samo polizdelek. Komisija zato ugotavlja, da bi bilo treba gole cevi iz nodularnega litega železa šteti za polizdelane cevi iz nodularnega litega železa. |
| --- | --- |

(26)

Preiskava je pokazala, da gole cevi nimajo dejanske tržne funkcije/uporabe in se kot take na trgu Unije ne prodajajo. Te cevi je treba nujno nadalje predelati, tj. nanesti notranjo in zunanjo prevleko, preden jih je mogoče tržiti ter začnejo izpolnjevati standarde EU za prenos vode in odplak. Čeprav skladnost s standardi EU ni nujno odločilni dejavnik za določitev obsega izdelka, je dejstvo, da je treba gole cevi dodatno predelati, preden se lahko dajo v predvideno končno uporabo, dejavnik, ki se ne sme spregledati pri analiziranju, ali je gola cev končni izdelek ali samo polizdelek. Komisija zato ugotavlja, da bi bilo treba gole cevi iz nodularnega litega železa šteti za polizdelane cevi iz nodularnega litega železa.

| (27) | Vendar se lahko polizdelki in končni izdelki štejejo za en izdelek, če (i) imajo enake bistvene lastnosti in (ii) dodatni stroški predelave niso visoki (7). Nesporno je, da se z nanosom notranje in zunanje prevleke golim cevem doda fizikalna lastnost, ki jim zagotavlja njihovo ključno in osnovno uporabo na trgu Unije, tj. prenos vode in odplak v skladu s standardi EU. Poleg tega je nesporno, da stroški dodajanja notranje in zunanje prevleke golim cevem običajno znašajo do 20 % celotnih stroškov proizvodnje cevi iz nodularnega litega železa. Zato je treba stroške dodatne predelave šteti za visoke. |
| --- | --- |

(27)

Vendar se lahko polizdelki in končni izdelki štejejo za en izdelek, če (i) imajo enake bistvene lastnosti in (ii) dodatni stroški predelave niso visoki (7). Nesporno je, da se z nanosom notranje in zunanje prevleke golim cevem doda fizikalna lastnost, ki jim zagotavlja njihovo ključno in osnovno uporabo na trgu Unije, tj. prenos vode in odplak v skladu s standardi EU. Poleg tega je nesporno, da stroški dodajanja notranje in zunanje prevleke golim cevem običajno znašajo do 20 % celotnih stroškov proizvodnje cevi iz nodularnega litega železa. Zato je treba stroške dodatne predelave šteti za visoke.

7

| (28) | Iz tega sledi, da se za polizdelane cevi iz nodularnega litega železa ne more šteti, da skupaj z dokončanimi (notranje in zunanje prevlečenimi) cevmi iz nodularnega litega železa predstavljajo en izdelek, zato bi jih bilo treba izključiti iz zadevnega izdelka. |
| --- | --- |

(28)

Iz tega sledi, da se za polizdelane cevi iz nodularnega litega železa ne more šteti, da skupaj z dokončanimi (notranje in zunanje prevlečenimi) cevmi iz nodularnega litega železa predstavljajo en izdelek, zato bi jih bilo treba izključiti iz zadevnega izdelka.

| (29) | Poleg tega Komisija ni ugotovila, da obstaja znatno tveganje izogibanja ukrepom, če bi bile gole cevi izključene iz obsega izdelka. Gole cevi uvaža samo ena povezana družba družbe Jindal, ki ima v nasprotju s trditvijo pritožnika v Uniji omejene zmogljivosti za nanašanje prevleke. Glede na preverjene podatke Komisije je dejanska zmogljivost približno 15 000 ton letno. Poleg tega se zdi, da čeprav uvoz golih cevi iz Indije po obdobju preiskave narašča, je njegov obseg po podatkih pritožnika še vedno majhen (manj kot 10 000 ton leta 2015). Glede na omejeno zmogljivost povezane družbe za nanašanje prevleke v Uniji in njen obstoječi poslovni načrt v zvezi z golimi cevmi za naslednja leta, tj. 15 000 – 21 000 ton do leta 2017, ni verjetno, da bi se ta proizvodni obrat lahko spremenil v vstopno točko za množični dotok golih cevi z edinim ciljem, da bi se tam nanje nanesla prevleka in bi se tako izognili dajatvam za dokončane cevi v Uniji, kar bi lahko bil predmet spora v skladu s členom 23 osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(29)

Poleg tega Komisija ni ugotovila, da obstaja znatno tveganje izogibanja ukrepom, če bi bile gole cevi izključene iz obsega izdelka. Gole cevi uvaža samo ena povezana družba družbe Jindal, ki ima v nasprotju s trditvijo pritožnika v Uniji omejene zmogljivosti za nanašanje prevleke. Glede na preverjene podatke Komisije je dejanska zmogljivost približno 15 000 ton letno. Poleg tega se zdi, da čeprav uvoz golih cevi iz Indije po obdobju preiskave narašča, je njegov obseg po podatkih pritožnika še vedno majhen (manj kot 10 000 ton leta 2015). Glede na omejeno zmogljivost povezane družbe za nanašanje prevleke v Uniji in njen obstoječi poslovni načrt v zvezi z golimi cevmi za naslednja leta, tj. 15 000 – 21 000 ton do leta 2017, ni verjetno, da bi se ta proizvodni obrat lahko spremenil v vstopno točko za množični dotok golih cevi z edinim ciljem, da bi se tam nanje nanesla prevleka in bi se tako izognili dajatvam za dokončane cevi v Uniji, kar bi lahko bil predmet spora v skladu s členom 23 osnovne uredbe.

| (30) | Družba Jindal je zahtevala, da se cevi iz nodularnega litega železa s prirobnico izključijo iz obsega izdelka. |
| --- | --- |

(30)

Družba Jindal je zahtevala, da se cevi iz nodularnega litega železa s prirobnico izključijo iz obsega izdelka.

| (31) | V nasprotju z golimi cevmi so cevi s prirobnico cevi iz nodularnega litega železa, ki se dokončno predelajo z nanosom notranje in zunanje prevleke. Zato so primerne za prenos vode in odplak brez nadaljnje predelave. Običajno so odrezane po dolžini od celotne dolžine cevi iz nodularnega litega železa in opremljene s prirobnicami, da se spajajo s sorniki in maticami, medtem ko se druge cevi iz nodularnega litega železa spajajo z obojkami. Za rezanje po dolžini in dodajanje prirobnic se ne more šteti, da spreminjata osnovno lastnost cevi iz nodularnega litega železa, ki je prenos vode in odplak, ali da povzročata visoke stroške predelave. Čeprav izdelava cevi s prirobnicami iz cevi iz nodularnega litega železa zahteva nekaj dodatne predelave, Komisija kljub temu meni, da so cevi s prirobnicami en izdelek, zahteva za izključitev pa se zavrne. |
| --- | --- |

(31)

V nasprotju z golimi cevmi so cevi s prirobnico cevi iz nodularnega litega železa, ki se dokončno predelajo z nanosom notranje in zunanje prevleke. Zato so primerne za prenos vode in odplak brez nadaljnje predelave. Običajno so odrezane po dolžini od celotne dolžine cevi iz nodularnega litega železa in opremljene s prirobnicami, da se spajajo s sorniki in maticami, medtem ko se druge cevi iz nodularnega litega železa spajajo z obojkami. Za rezanje po dolžini in dodajanje prirobnic se ne more šteti, da spreminjata osnovno lastnost cevi iz nodularnega litega železa, ki je prenos vode in odplak, ali da povzročata visoke stroške predelave. Čeprav izdelava cevi s prirobnicami iz cevi iz nodularnega litega železa zahteva nekaj dodatne predelave, Komisija kljub temu meni, da so cevi s prirobnicami en izdelek, zahteva za izključitev pa se zavrne.

| (32) | Ob upoštevanju navedenega se zadevni izdelek dokončno opredeli kot cevi iz nodularnega litega železa (imenovanega tudi sferoidno grafitno lito železo) („cevi iz nodularnega litega železa“), pri čemer so izključene cevi iz nodularnega litega železa brez notranje in zunanje prevleke („gole cevi“), s poreklom iz Indije, ki se trenutno uvrščajo pod oznaki KN ex 7303 00 10 in ex 7303 00 90. |
| --- | --- |

(32)

Ob upoštevanju navedenega se zadevni izdelek dokončno opredeli kot cevi iz nodularnega litega železa (imenovanega tudi sferoidno grafitno lito železo) („cevi iz nodularnega litega železa“), pri čemer so izključene cevi iz nodularnega litega železa brez notranje in zunanje prevleke („gole cevi“), s poreklom iz Indije, ki se trenutno uvrščajo pod oznaki KN ex 7303 00 10 in ex 7303 00 90.

2.2   Podobni izdelek

Podobni izdelek

| (33) | Preiskava je pokazala, da imata zadevni izdelek, kot je opredeljen zgoraj ter ki se proizvaja in prodaja v Indiji, ter izdelek, ki se proizvaja in prodaja v Uniji, enake osnovne fizikalne, kemične in tehnične lastnosti, zato sta podobna izdelka v smislu člena 2(c) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(33)

Preiskava je pokazala, da imata zadevni izdelek, kot je opredeljen zgoraj ter ki se proizvaja in prodaja v Indiji, ter izdelek, ki se proizvaja in prodaja v Uniji, enake osnovne fizikalne, kemične in tehnične lastnosti, zato sta podobna izdelka v smislu člena 2(c) osnovne uredbe.

3.   SUBVENCIONIRANJE

SUBVENCIONIRANJE

| (34) | Na podlagi informacij iz pritožbe ter odgovorov indijske vlade in proizvajalcev izvoznikov na vprašalnik Komisije so bile preiskane naslednje subvencijske prakse in posebni povezani ukrepi (sheme), ki domnevno vključujejo dodeljevanje subvencij:






  (I) | neposredni prenos sredstev in potencialni neposredni prenos sredstev (člen 3(1)(a)(i) osnovne uredbe)






  — | Jamstva za posojila s strani indijske državne banke |
| --- | --- | --- | --- |

(34)

Na podlagi informacij iz pritožbe ter odgovorov indijske vlade in proizvajalcev izvoznikov na vprašalnik Komisije so bile preiskane naslednje subvencijske prakse in posebni povezani ukrepi (sheme), ki domnevno vključujejo dodeljevanje subvencij:

(I)

neposredni prenos sredstev in potencialni neposredni prenos sredstev (člen 3(1)(a)(i) osnovne uredbe)

—

Jamstva za posojila s strani indijske državne banke

| — | Posojila, dodeljena v okviru razvojnega sklada za jeklo |
| --- | --- |

—

Posojila, dodeljena v okviru razvojnega sklada za jeklo

| — | Spodbujanje raziskav in razvoja v železarskem in jeklarskem sektorju |
| --- | --- |

—

Spodbujanje raziskav in razvoja v železarskem in jeklarskem sektorju

| — | Poenostavitev postopka pridobivanja zemljišč (država Radžastan) |
| --- | --- |

—

Poenostavitev postopka pridobivanja zemljišč (država Radžastan)

| — | Shema za povračilo dajatev (Duty Drawback Scheme) |
| --- | --- |

—

Shema za povračilo dajatev (Duty Drawback Scheme)

| (II) | Opuščen ali neizterjan prihodek vlade, ki je sicer zapadel (člen 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe)






  — | Shema izvozno usmerjenih obratov (Export Oriented Units Scheme) |
| --- | --- | --- |

(II)

Opuščen ali neizterjan prihodek vlade, ki je sicer zapadel (člen 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe)

—

Shema izvozno usmerjenih obratov (Export Oriented Units Scheme)

| — | Shema usmeritve v izdelek (Focus Product Scheme) |
| --- | --- |

—

Shema usmeritve v izdelek (Focus Product Scheme)

| — | Shema ciljnega trga (Focus Market Scheme) |
| --- | --- |

—

Shema ciljnega trga (Focus Market Scheme)

| — | Shema odobritev dajatev prostega uvoza (Duty Free Import Authorisation Scheme) |
| --- | --- |

—

Shema odobritev dajatev prostega uvoza (Duty Free Import Authorisation Scheme)

| — | Shema za podporo izvozu investicijskega blaga (Export Promotion Capital Goods Scheme) |
| --- | --- |

—

Shema za podporo izvozu investicijskega blaga (Export Promotion Capital Goods Scheme)

| — | Shema za vnaprejšnje odobritve (Advance Authorisation Scheme) |
| --- | --- |

—

Shema za vnaprejšnje odobritve (Advance Authorisation Scheme)

| — | Shema dodatnega spodbujanja izvoza (Incremental Exports Incentivisation Scheme) |
| --- | --- |

—

Shema dodatnega spodbujanja izvoza (Incremental Exports Incentivisation Scheme)

| — | Oprostitev ali odpust DDV (vlada Gudžarata) |
| --- | --- |

—

Oprostitev ali odpust DDV (vlada Gudžarata)

| (III) | Zagotavljanje blaga ali storitev za plačilo, ki je nižje od primernega (člen 3(1)(a)(iii) osnovne uredbe)






  — | Dodelitev rudarskih pravic za lastno uporabo (za premog) |
| --- | --- | --- |

(III)

Zagotavljanje blaga ali storitev za plačilo, ki je nižje od primernega (člen 3(1)(a)(iii) osnovne uredbe)

—

Dodelitev rudarskih pravic za lastno uporabo (za premog)

| — | Dodelitev rudarskih pravic za lastno uporabo (za železovo rudo) |
| --- | --- |

—

Dodelitev rudarskih pravic za lastno uporabo (za železovo rudo)

| — | Zagotavljanje zemljišč (država Radžastan) |
| --- | --- |

—

Zagotavljanje zemljišč (država Radžastan)

| — | Izvozna dajatev na železovo rudo |
| --- | --- |

—

Izvozna dajatev na železovo rudo

3.1   Sheme, za katere ni bilo odkritih dokazov o subvencioniranju

Sheme, za katere ni bilo odkritih dokazov o subvencioniranju

3.1.1   Sheme, ki niso zagotavljale ugodnosti družbam

Sheme, ki niso zagotavljale ugodnosti družbam

—   
  Jamstva za posojila s strani indijske državne banke

Jamstva za posojila s strani indijske državne banke

| (35) | Pritožnik je trdil, da je indijska vlada v preteklosti prek indijske državne banke zagotavljala jamstva za posojila proizvajalcem v jeklarskem sektorju. Dodeljena ugodnost naj bi bila razlika med zneskom, plačanim za posojilo, za katero je bilo zagotovljeno jamstvo, in zneskom, ki bi se plačal za podobno posojilo brez jamstva vlade. Subvencija naj bi vključevala razliko med zneskom obresti ali premije, ki bi ga družba plačala za posojilo, če bi bilo pridobljeno na komercialni podlagi, ob upoštevanju referenčnih vrednosti, in zneskom, ki ga je dejansko plačala, ker je jamstvo za posojilo zagotovila indijska vlada. |
| --- | --- |

(35)

Pritožnik je trdil, da je indijska vlada v preteklosti prek indijske državne banke zagotavljala jamstva za posojila proizvajalcem v jeklarskem sektorju. Dodeljena ugodnost naj bi bila razlika med zneskom, plačanim za posojilo, za katero je bilo zagotovljeno jamstvo, in zneskom, ki bi se plačal za podobno posojilo brez jamstva vlade. Subvencija naj bi vključevala razliko med zneskom obresti ali premije, ki bi ga družba plačala za posojilo, če bi bilo pridobljeno na komercialni podlagi, ob upoštevanju referenčnih vrednosti, in zneskom, ki ga je dejansko plačala, ker je jamstvo za posojilo zagotovila indijska vlada.

| (36) | Indijska proizvajalca izvoznika sta prejela posojila od več bank, med drugim tudi od indijske državne banke. Vendar za ta posojila ni jamčila indijska vlada. Poleg tega so bile plačane obrestne mere skladne s tržnimi pogoji, ki so jih druge banke določile za podobna posojila. |
| --- | --- |

(36)

Indijska proizvajalca izvoznika sta prejela posojila od več bank, med drugim tudi od indijske državne banke. Vendar za ta posojila ni jamčila indijska vlada. Poleg tega so bile plačane obrestne mere skladne s tržnimi pogoji, ki so jih druge banke določile za podobna posojila.

| (37) | Zato Komisija za to shemo ni našla dokazov o subvencioniranju. |
| --- | --- |

(37)

Zato Komisija za to shemo ni našla dokazov o subvencioniranju.

—   
  Posojila, dodeljena v okviru razvojnega sklada za jeklo

Posojila, dodeljena v okviru razvojnega sklada za jeklo

| (38) | Pritožnik je trdil, da indijska vlada zagotavlja posojila za financiranje projektov raziskav in razvoja v železarskem in jeklarskem sektorju prek razvojnega sklada za jeklo. Dodeljena ugodnost naj bi bila razlika med obrestmi za posojila iz razvojnega sklada za jeklo in obrestmi, ki bi se obračunale pod tržnimi pogoji za komercialno posojilo. |
| --- | --- |

(38)

Pritožnik je trdil, da indijska vlada zagotavlja posojila za financiranje projektov raziskav in razvoja v železarskem in jeklarskem sektorju prek razvojnega sklada za jeklo. Dodeljena ugodnost naj bi bila razlika med obrestmi za posojila iz razvojnega sklada za jeklo in obrestmi, ki bi se obračunale pod tržnimi pogoji za komercialno posojilo.

| (39) | Indijska proizvajalca izvoznika v obdobju preiskave nista prejela posojil iz razvojnega sklada za jeklo. |
| --- | --- |

(39)

Indijska proizvajalca izvoznika v obdobju preiskave nista prejela posojil iz razvojnega sklada za jeklo.

| (40) | Zato Komisija za to shemo ni našla dokazov o subvencioniranju. |
| --- | --- |

(40)

Zato Komisija za to shemo ni našla dokazov o subvencioniranju.

—   
  Spodbujanje raziskav in razvoja v železarskem in jeklarskem sektorju

Spodbujanje raziskav in razvoja v železarskem in jeklarskem sektorju

| (41) | Pritožnik je trdil, da indijska vlada zagotavlja sredstva za spodbujanje projektov raziskav in razvoja v železarskem in jeklarskem sektorju. Ugodnost naj bi ustrezala znesku zagotovljenih sredstev (50 % stroškov za raziskave in razvoj). |
| --- | --- |

(41)

Pritožnik je trdil, da indijska vlada zagotavlja sredstva za spodbujanje projektov raziskav in razvoja v železarskem in jeklarskem sektorju. Ugodnost naj bi ustrezala znesku zagotovljenih sredstev (50 % stroškov za raziskave in razvoj).

| (42) | Indijska proizvajalca izvoznika v obdobju preiskave nista prejela sredstev v okviru te sheme. |
| --- | --- |

(42)

Indijska proizvajalca izvoznika v obdobju preiskave nista prejela sredstev v okviru te sheme.

| (43) | Zato Komisija za to shemo ni našla dokazov o subvencioniranju. |
| --- | --- |

(43)

Zato Komisija za to shemo ni našla dokazov o subvencioniranju.

—   
  Poenostavitev postopka pridobivanja zemljišč in zagotavljanje zemljišč za plačilo, ki je nižje od primernega (država Radžastan)

Poenostavitev postopka pridobivanja zemljišč in zagotavljanje zemljišč za plačilo, ki je nižje od primernega (država Radžastan)

| (44) | Pritožnik je trdil, da je bil en indijski proizvajalec izvoznik upravičen do te sheme. Shema vključuje poenostavitev nakupa zemljišč za projekte, za katere se predvideva naložba v višini 1 milijarde rupij ali več in če 25 % zemljišča kupi sam nosilec projekta. Ugodnost naj bi bila plačilo radžastanske vlade za preostalih 75 % vrednosti zemljišča. |
| --- | --- |

(44)

Pritožnik je trdil, da je bil en indijski proizvajalec izvoznik upravičen do te sheme. Shema vključuje poenostavitev nakupa zemljišč za projekte, za katere se predvideva naložba v višini 1 milijarde rupij ali več in če 25 % zemljišča kupi sam nosilec projekta. Ugodnost naj bi bila plačilo radžastanske vlade za preostalih 75 % vrednosti zemljišča.

| (45) | Indijska proizvajalca izvoznika v obdobju preiskave nista prejela sredstev v okviru te sheme. |
| --- | --- |

(45)

Indijska proizvajalca izvoznika v obdobju preiskave nista prejela sredstev v okviru te sheme.

| (46) | Zato Komisija za to shemo ni našla dokazov o subvencioniranju. |
| --- | --- |

(46)

Zato Komisija za to shemo ni našla dokazov o subvencioniranju.

—   
  Shema izvozno usmerjenih obratov

Shema izvozno usmerjenih obratov

| (47) | Pritožnik je trdil, da sta proizvajalca izvoznika zadevnega izdelka upravičena do te sheme in da je treba predpostavljati, da sta zaprosila za sredstva iz nje, saj izvozita večino svoje proizvodnje. |
| --- | --- |

(47)

Pritožnik je trdil, da sta proizvajalca izvoznika zadevnega izdelka upravičena do te sheme in da je treba predpostavljati, da sta zaprosila za sredstva iz nje, saj izvozita večino svoje proizvodnje.

| (48) | Družba, registrirana kot izvozno usmerjeni obrat, je upravičena do oprostitve in/ali povračila več dajatev in davkov. Ugodnost naj bi bila znesek prihodkov vlade, ki bi zapadli v plačilo in so opuščeni. |
| --- | --- |

(48)

Družba, registrirana kot izvozno usmerjeni obrat, je upravičena do oprostitve in/ali povračila več dajatev in davkov. Ugodnost naj bi bila znesek prihodkov vlade, ki bi zapadli v plačilo in so opuščeni.

| (49) | Indijska proizvajalca izvoznika v obdobju preiskave nista bila registrirana kot izvozno usmerjena obrata. |
| --- | --- |

(49)

Indijska proizvajalca izvoznika v obdobju preiskave nista bila registrirana kot izvozno usmerjena obrata.

| (50) | Zato Komisija za to shemo ni našla dokazov o subvencioniranju v obdobju preiskave. |
| --- | --- |

(50)

Zato Komisija za to shemo ni našla dokazov o subvencioniranju v obdobju preiskave.

—   
  Shema ciljnega trga

Shema ciljnega trga

| (51) | Pritožnik je trdil, da sta proizvajalca izvoznika zadevnega izdelka upravičena do te sheme, ki zagotavlja pravico do dobropisov za dajatve, ki ustrezajo deležu vrednosti FOB izvoza v nekatere države. Dobropisi za dajatve se lahko uporabljajo za izravnavo uvoznih dajatev, dodeljena ugodnost pa je tako enaka znesku prihodkov vlade, ki bi zapadli v plačilo in so opuščeni. |
| --- | --- |

(51)

Pritožnik je trdil, da sta proizvajalca izvoznika zadevnega izdelka upravičena do te sheme, ki zagotavlja pravico do dobropisov za dajatve, ki ustrezajo deležu vrednosti FOB izvoza v nekatere države. Dobropisi za dajatve se lahko uporabljajo za izravnavo uvoznih dajatev, dodeljena ugodnost pa je tako enaka znesku prihodkov vlade, ki bi zapadli v plačilo in so opuščeni.

| (52) | Indijska proizvajalca izvoznika v obdobju preiskave nista prejela dobropisov za dajatve v okviru te sheme. |
| --- | --- |

(52)

Indijska proizvajalca izvoznika v obdobju preiskave nista prejela dobropisov za dajatve v okviru te sheme.

| (53) | Zato Komisija za to shemo ni našla dokazov o subvencioniranju v obdobju preiskave. |
| --- | --- |

(53)

Zato Komisija za to shemo ni našla dokazov o subvencioniranju v obdobju preiskave.

—   
  Shema odobritev dajatev prostega uvoza

Shema odobritev dajatev prostega uvoza

| (54) | Pritožnik je trdil, da sta proizvajalca izvoznika zadevnega izdelka upravičena do te sheme, ki omogoča dajatev prost uvoz surovin, goriva, nafte, virov energije in katalizatorjev, ki se uporabljajo kot surovina v proizvodnem postopku, če so izpolnjeni nekateri pogoji. Ugodnost naj bi bila znesek prihodkov vlade, ki bi zapadli v plačilo in so opuščeni. |
| --- | --- |

(54)

Pritožnik je trdil, da sta proizvajalca izvoznika zadevnega izdelka upravičena do te sheme, ki omogoča dajatev prost uvoz surovin, goriva, nafte, virov energije in katalizatorjev, ki se uporabljajo kot surovina v proizvodnem postopku, če so izpolnjeni nekateri pogoji. Ugodnost naj bi bila znesek prihodkov vlade, ki bi zapadli v plačilo in so opuščeni.

| (55) | Indijska proizvajalca izvoznika v obdobju preiskave nista uživala ugodnosti te sheme. |
| --- | --- |

(55)

Indijska proizvajalca izvoznika v obdobju preiskave nista uživala ugodnosti te sheme.

| (56) | Zato Komisija za to shemo ni našla dokazov o subvencioniranju v obdobju preiskave. |
| --- | --- |

(56)

Zato Komisija za to shemo ni našla dokazov o subvencioniranju v obdobju preiskave.

—   
  Shema za vnaprejšnje odobritve

Shema za vnaprejšnje odobritve

| (57) | Pritožnik je trdil, da sta proizvajalca izvoznika zadevnega izdelka upravičena do te sheme, ki omogoča dajatev prost uvoz surovin za proizvodnjo posameznega izdelka ali kategorije izdelkov ali polizdelkov, ki bodo izvoženi ali za katere se domneva, da bodo izvoženi. Ugodnost naj bi bila znesek prihodkov vlade, ki bi zapadli v plačilo in so opuščeni. |
| --- | --- |

(57)

Pritožnik je trdil, da sta proizvajalca izvoznika zadevnega izdelka upravičena do te sheme, ki omogoča dajatev prost uvoz surovin za proizvodnjo posameznega izdelka ali kategorije izdelkov ali polizdelkov, ki bodo izvoženi ali za katere se domneva, da bodo izvoženi. Ugodnost naj bi bila znesek prihodkov vlade, ki bi zapadli v plačilo in so opuščeni.

| (58) | Indijska proizvajalca izvoznika v obdobju preiskave nista uživala ugodnosti te sheme. |
| --- | --- |

(58)

Indijska proizvajalca izvoznika v obdobju preiskave nista uživala ugodnosti te sheme.

| (59) | Zato Komisija za to shemo ni našla dokazov o subvencioniranju v obdobju preiskave. |
| --- | --- |

(59)

Zato Komisija za to shemo ni našla dokazov o subvencioniranju v obdobju preiskave.

—   
  Shema dodatnega spodbujanja izvoza

Shema dodatnega spodbujanja izvoza

| (60) | Pritožnik je trdil, da sta proizvajalca izvoznika zadevnega izdelka upravičena do te sheme, ki je podobna shemi ciljnega trga in zagotavlja pravico do dobropisov za dajatve, ki ustrezajo deležu dodatne rasti, dosežene v proračunskem letu 2012 – 2013 v primerjavi s proračunskim letom 2011 – 2012. Dobropisi za dajatve se lahko uporabljajo za izravnavo uvoznih dajatev, dodeljena ugodnost pa je tako enaka znesku prihodkov vlade, ki bi zapadli v plačilo in so opuščeni. |
| --- | --- |

(60)

Pritožnik je trdil, da sta proizvajalca izvoznika zadevnega izdelka upravičena do te sheme, ki je podobna shemi ciljnega trga in zagotavlja pravico do dobropisov za dajatve, ki ustrezajo deležu dodatne rasti, dosežene v proračunskem letu 2012 – 2013 v primerjavi s proračunskim letom 2011 – 2012. Dobropisi za dajatve se lahko uporabljajo za izravnavo uvoznih dajatev, dodeljena ugodnost pa je tako enaka znesku prihodkov vlade, ki bi zapadli v plačilo in so opuščeni.

| (61) | Indijska proizvajalca izvoznika v obdobju preiskave nista uživala ugodnosti te sheme. |
| --- | --- |

(61)

Indijska proizvajalca izvoznika v obdobju preiskave nista uživala ugodnosti te sheme.

| (62) | Zato Komisija za to shemo ni našla dokazov o subvencioniranju v obdobju preiskave. |
| --- | --- |

(62)

Zato Komisija za to shemo ni našla dokazov o subvencioniranju v obdobju preiskave.

—   
  Oprostitev ali odpust DDV (vlada Gudžarata)

Oprostitev ali odpust DDV (vlada Gudžarata)

| (63) | Pritožnik je trdil, da je en proizvajalec izvoznik zadevnega izdelka (ki posluje v Gudžaratu) upravičen do te sheme in je verjetno imel ugodnosti od nje, kar omogoča oprostitev DDV pri nakupu blaga v povezavi z izvozom. Oprostitev naj bi predstavljala finančni prispevek, saj zmanjšuje prihodke vlade iz DDV. Dodeljena ugodnost ustreza znesku prihodkov vlade, ki bi zapadli v plačilo in so opuščeni. |
| --- | --- |

(63)

Pritožnik je trdil, da je en proizvajalec izvoznik zadevnega izdelka (ki posluje v Gudžaratu) upravičen do te sheme in je verjetno imel ugodnosti od nje, kar omogoča oprostitev DDV pri nakupu blaga v povezavi z izvozom. Oprostitev naj bi predstavljala finančni prispevek, saj zmanjšuje prihodke vlade iz DDV. Dodeljena ugodnost ustreza znesku prihodkov vlade, ki bi zapadli v plačilo in so opuščeni.

| (64) | Indijska proizvajalca izvoznika v obdobju preiskave nista uživala ugodnosti te sheme za zadevni izdelek. |
| --- | --- |

(64)

Indijska proizvajalca izvoznika v obdobju preiskave nista uživala ugodnosti te sheme za zadevni izdelek.

| (65) | Zato Komisija za to shemo ni našla dokazov o subvencioniranju v obdobju preiskave. |
| --- | --- |

(65)

Zato Komisija za to shemo ni našla dokazov o subvencioniranju v obdobju preiskave.

3.1.2   Rudarske pravice za lastno uporabo za premog in železovo rudo

Rudarske pravice za lastno uporabo za premog in železovo rudo

| (66) | Pritožnik je trdil, da indijska vlada zagotavlja blago proizvajalcem jekla tako, da jim zagotavlja železovo rudo in premog z dodeljevanjem rudarskih pravic za lastno uporabo (tj. pravic, ki so proizvajalcem jekla omogočale pridobivanje železove rude in premoga za njihovo notranjo uporabo). |
| --- | --- |

(66)

Pritožnik je trdil, da indijska vlada zagotavlja blago proizvajalcem jekla tako, da jim zagotavlja železovo rudo in premog z dodeljevanjem rudarskih pravic za lastno uporabo (tj. pravic, ki so proizvajalcem jekla omogočale pridobivanje železove rude in premoga za njihovo notranjo uporabo).

| (67) | Pritožnik se je skliceval na veljavno indijsko zakonodajo v zvezi s pridobivanjem železove rude in premoga, vključno z najnovejšim razvojem, ter navedel, da imajo nekateri indijski proizvajalci zadevnega izdelka svoje rudnike. |
| --- | --- |

(67)

Pritožnik se je skliceval na veljavno indijsko zakonodajo v zvezi s pridobivanjem železove rude in premoga, vključno z najnovejšim razvojem, ter navedel, da imajo nekateri indijski proizvajalci zadevnega izdelka svoje rudnike.

| (68) | Menil je, da je pridobivanje železove rude za lastno uporabo dejansko specifično, saj je omejeno na nekatera podjetja, kot so proizvajalci jekla, in da je pridobivanje premoga za lastno uporabo s pravnega stališča specifično, saj se daje prednost z dodeljevanjem premogovniških blokov proizvajalcem jekla, katerih letna proizvodna zmogljivost presega en milijon ton. |
| --- | --- |

(68)

Menil je, da je pridobivanje železove rude za lastno uporabo dejansko specifično, saj je omejeno na nekatera podjetja, kot so proizvajalci jekla, in da je pridobivanje premoga za lastno uporabo s pravnega stališča specifično, saj se daje prednost z dodeljevanjem premogovniških blokov proizvajalcem jekla, katerih letna proizvodna zmogljivost presega en milijon ton.

| (69) | Menil je tudi, da je ugodnost podeljevanja koncesij za pridobivanje premoga za lastno uporabo indijskim proizvajalcem zadevnega izdelka razlika med skupnimi stroški licenčnin, plačanih za rudarsko koncesijo, stroški izkopavanja in prečiščevanja, da se doseže zahtevana stopnja kakovosti, in referenčno ceno CIF avstralskega koksnega premoga v indijskem pristanišču. |
| --- | --- |

(69)

Menil je tudi, da je ugodnost podeljevanja koncesij za pridobivanje premoga za lastno uporabo indijskim proizvajalcem zadevnega izdelka razlika med skupnimi stroški licenčnin, plačanih za rudarsko koncesijo, stroški izkopavanja in prečiščevanja, da se doseže zahtevana stopnja kakovosti, in referenčno ceno CIF avstralskega koksnega premoga v indijskem pristanišču.

| (70) | Kar zadeva ugodnost podeljevanja koncesij za pridobivanje železove rude za lastno uporabo, je pritožnik menil, da bi jo bilo treba oceniti: bodisi (i) na podlagi pogojev, ki prevladujejo na svetovnem trgu za nakup železove rude v skladu s členom 6(d)(ii) osnovne uredbe, ali (ii) na podlagi pogojev, ki prevladujejo v Indiji, prilagojenih za upoštevanje vpliva izvozne dajatve na železovo rudo, saj je to dejavnik, ki izkrivlja normalne tržne pogoje. |
| --- | --- |

(70)

Kar zadeva ugodnost podeljevanja koncesij za pridobivanje železove rude za lastno uporabo, je pritožnik menil, da bi jo bilo treba oceniti: bodisi (i) na podlagi pogojev, ki prevladujejo na svetovnem trgu za nakup železove rude v skladu s členom 6(d)(ii) osnovne uredbe, ali (ii) na podlagi pogojev, ki prevladujejo v Indiji, prilagojenih za upoštevanje vpliva izvozne dajatve na železovo rudo, saj je to dejavnik, ki izkrivlja normalne tržne pogoje.

| (71) | Pritožnik je navedel, da je ministrstvo Združenih držav za trgovino (USDOC) preučilo program pridobivanja železove rude za lastno uporabo in program pridobivanja premoga za lastno uporabo v več preiskavah v zvezi z uvozom nekaterih ploščatih toplo valjanih izdelkov iz ogljikovega jekla iz Indije in proti njima uvedlo izravnalne ukrepe. |
| --- | --- |

(71)

Pritožnik je navedel, da je ministrstvo Združenih držav za trgovino (USDOC) preučilo program pridobivanja železove rude za lastno uporabo in program pridobivanja premoga za lastno uporabo v več preiskavah v zvezi z uvozom nekaterih ploščatih toplo valjanih izdelkov iz ogljikovega jekla iz Indije in proti njima uvedlo izravnalne ukrepe.

| (72) | Indijska vlada je navedla pravno podlago, v skladu s katero se prosilcem dodeljujejo koncesije za pridobivanje mineralov.






  — | zakon o razvoju in upravljanju rudnikov in mineralov (Minerals Development and Regulation – MMDR Act) št. 67 iz leta 1957, kakor je bil spremenjen; |
| --- | --- | --- |

(72)

Indijska vlada je navedla pravno podlago, v skladu s katero se prosilcem dodeljujejo koncesije za pridobivanje mineralov.

—

zakon o razvoju in upravljanju rudnikov in mineralov (Minerals Development and Regulation – MMDR Act) št. 67 iz leta 1957, kakor je bil spremenjen;

| — | odlok o spremembi zakona o razvoju in upravljanju rudnikov in mineralov (MMDR Amendment Ordinance Act) št. 3 iz leta 2015; |
| --- | --- |

—

odlok o spremembi zakona o razvoju in upravljanju rudnikov in mineralov (MMDR Amendment Ordinance Act) št. 3 iz leta 2015;

| — | predpisi o podeljevanju rudniških koncesij (Mining Concession Rules – MCR) iz leta 1960; |
| --- | --- |

—

predpisi o podeljevanju rudniških koncesij (Mining Concession Rules – MCR) iz leta 1960;

| — | predpisi o ohranjanju in razvoju mineralov (Mineral Conservation and Development Rules – MCDR) iz leta 1988; |
| --- | --- |

—

predpisi o ohranjanju in razvoju mineralov (Mineral Conservation and Development Rules – MCDR) iz leta 1988;

| — | zakon o pridobivanju in razvoju območij s premogom (Coal Bearing Areas Acquisition and Development Act) iz leta 1957; |
| --- | --- |

—

zakon o pridobivanju in razvoju območij s premogom (Coal Bearing Areas Acquisition and Development Act) iz leta 1957;

| — | zakon o premogovnikih (nacionalizaciji premogovnikov) (Coal Mine (Nationalisation) Act) iz leta 1973; |
| --- | --- |

—

zakon o premogovnikih (nacionalizaciji premogovnikov) (Coal Mine (Nationalisation) Act) iz leta 1973;

| — | drugi odlok o premogovnikih (posebne določbe) (Coal Mine (Special Provisions) Second Ordinance) iz leta 2014; |
| --- | --- |

—

drugi odlok o premogovnikih (posebne določbe) (Coal Mine (Special Provisions) Second Ordinance) iz leta 2014;

| — | spremenjeni predpisi o konkurenčnih ponudbah premogovnikov (Competitive Bidding of Coal Mines Amendment Rules) iz leta 2012. |
| --- | --- |

—

spremenjeni predpisi o konkurenčnih ponudbah premogovnikov (Competitive Bidding of Coal Mines Amendment Rules) iz leta 2012.

| (73) | Indijska vlada je pojasnila, da je sektor železove rude v Indiji že od nekdaj dereguliran trg in da je deregulacija sektorja premoga začela veljati januarja 2000. |
| --- | --- |

(73)

Indijska vlada je pojasnila, da je sektor železove rude v Indiji že od nekdaj dereguliran trg in da je deregulacija sektorja premoga začela veljati januarja 2000.

| (74) | Enemu od dveh indijskih proizvajalcev izvoznikov so bile dodeljene rudarske pravice za železovo rudo (za premog pa ne). Vendar se železova ruda, pridobljena v zadevnem rudniku, ne uporablja za proizvodnjo zadevnega izdelka (zaradi nizke vsebnosti železa), ampak za druge poslovne dejavnosti skupine. Zadevni proizvajalec je nabavljal železovo rudo, potrebno za proizvodnjo zadevnega izdelka, pri nepovezanih dobaviteljih v Indiji. |
| --- | --- |

(74)

Enemu od dveh indijskih proizvajalcev izvoznikov so bile dodeljene rudarske pravice za železovo rudo (za premog pa ne). Vendar se železova ruda, pridobljena v zadevnem rudniku, ne uporablja za proizvodnjo zadevnega izdelka (zaradi nizke vsebnosti železa), ampak za druge poslovne dejavnosti skupine. Zadevni proizvajalec je nabavljal železovo rudo, potrebno za proizvodnjo zadevnega izdelka, pri nepovezanih dobaviteljih v Indiji.

| (75) | Drugemu indijskemu proizvajalcu izvozniku so bile dodeljene rudarske pravice za premog (za železovo rudo pa ne). Ker letna količina pridobljenega premoga ni zadoščala za zadovoljitev njegovih potreb, ga je nabavljal tudi pri nepovezanih dobaviteljih v Avstraliji. |
| --- | --- |

(75)

Drugemu indijskemu proizvajalcu izvozniku so bile dodeljene rudarske pravice za premog (za železovo rudo pa ne). Ker letna količina pridobljenega premoga ni zadoščala za zadovoljitev njegovih potreb, ga je nabavljal tudi pri nepovezanih dobaviteljih v Avstraliji.

| (76) | Po sodbi indijskega vrhovnega sodišča leta 2014 je ta proizvajalec izvoznik dokazal, da so bile vse predhodno dodeljene rudarske pravice za premog umaknjene in da trenutno poteka konkurenčni postopek zbiranja ponudb za pridobitev rudarskih pravic za premog v Indiji. Zadevni proizvajalec zato ne nabavlja več premoga na podlagi rudarskih pravic za lastno uporabo. Poleg tega je ta proizvajalec izvoznik tudi dokazal, da v okviru novega postopka dodeljevanja rudarskih pravic, ki ga je uvedla indijska vlada, ne bo upravičen do pridobitve rudarskih pravic zaradi omejitev, povezanih s postopkom. |
| --- | --- |

(76)

Po sodbi indijskega vrhovnega sodišča leta 2014 je ta proizvajalec izvoznik dokazal, da so bile vse predhodno dodeljene rudarske pravice za premog umaknjene in da trenutno poteka konkurenčni postopek zbiranja ponudb za pridobitev rudarskih pravic za premog v Indiji. Zadevni proizvajalec zato ne nabavlja več premoga na podlagi rudarskih pravic za lastno uporabo. Poleg tega je ta proizvajalec izvoznik tudi dokazal, da v okviru novega postopka dodeljevanja rudarskih pravic, ki ga je uvedla indijska vlada, ne bo upravičen do pridobitve rudarskih pravic zaradi omejitev, povezanih s postopkom.

| (77) | Zato Komisiji ni treba nadalje analizirati te sheme. |
| --- | --- |

(77)

Zato Komisiji ni treba nadalje analizirati te sheme.

3.2   Sheme, za katere so bili ugotovljeni dokazi o subvencioniranju

Sheme, za katere so bili ugotovljeni dokazi o subvencioniranju

3.2.1   Shema usmeritve v izdelek (FPS)

Shema usmeritve v izdelek (FPS)

(a)   
  Pravna podlaga

Pravna podlaga

| (78) | Podroben opis sheme FPS je v odstavku 3.15 dokumenta Zunanjetrgovinska politika (FTP) 2009 – 2014 in odstavku 3.9 Priročnika o postopkih (HOP) 2009 – 2014. |
| --- | --- |

(78)

Podroben opis sheme FPS je v odstavku 3.15 dokumenta Zunanjetrgovinska politika (FTP) 2009 – 2014 in odstavku 3.9 Priročnika o postopkih (HOP) 2009 – 2014.

(b)   
  Upravičenost

Upravičenost

| (79) | V skladu z odstavkom 3.15.2 FTP 2009 – 2014 so izvozniki prijavljenih izdelkov, navedenih v Dodatku 37D k HOP I 2009 – 2014, upravičeni do te sheme. |
| --- | --- |

(79)

V skladu z odstavkom 3.15.2 FTP 2009 – 2014 so izvozniki prijavljenih izdelkov, navedenih v Dodatku 37D k HOP I 2009 – 2014, upravičeni do te sheme.

(c)   
  Praktično izvajanje

Praktično izvajanje

| (80) | V okviru te sheme je uvoz izdelkov, navedenih v Dodatku 37D k HOP, upravičen do dobropisa za dajatve, ki znaša 2 % vrednosti FOB. Stopnja dobropisa za dajatve za cevi iz nodularnega litega železa je bila leta 2012 zvišana na 5 %. Cevi iz nodularnega litega železa so tako upravičene do dobropisa za dajatve. |
| --- | --- |

(80)

V okviru te sheme je uvoz izdelkov, navedenih v Dodatku 37D k HOP, upravičen do dobropisa za dajatve, ki znaša 2 % vrednosti FOB. Stopnja dobropisa za dajatve za cevi iz nodularnega litega železa je bila leta 2012 zvišana na 5 %. Cevi iz nodularnega litega železa so tako upravičene do dobropisa za dajatve.

| (81) | Dobropisi za dajatve v okviru sheme FPS se lahko prosto prenašajo in veljajo 24 mesecev od datuma izdaje zadevnega certifikata o upravičenju do dobropisa. Uporabljajo se lahko za plačilo carin na poznejši uvoz katerih koli surovin ali blaga, vključno z investicijskim blagom. |
| --- | --- |

(81)

Dobropisi za dajatve v okviru sheme FPS se lahko prosto prenašajo in veljajo 24 mesecev od datuma izdaje zadevnega certifikata o upravičenju do dobropisa. Uporabljajo se lahko za plačilo carin na poznejši uvoz katerih koli surovin ali blaga, vključno z investicijskim blagom.

| (82) | Certifikat o upravičenju do dobropisa se izda iz pristanišča, iz katerega je bil opravljen izvoz, in po izvedbi izvoza ali odpremi blaga. Dokler vložnik zagotavlja organom kopije vse ustrezne izvozne dokumentacije (npr. izvoznega naloga, računov, odpremnic, bančnih potrdil o realizaciji), indijska vlada nima pravice odločati o dodeljevanju dobropisov za dajatve. |
| --- | --- |

(82)

Certifikat o upravičenju do dobropisa se izda iz pristanišča, iz katerega je bil opravljen izvoz, in po izvedbi izvoza ali odpremi blaga. Dokler vložnik zagotavlja organom kopije vse ustrezne izvozne dokumentacije (npr. izvoznega naloga, računov, odpremnic, bančnih potrdil o realizaciji), indijska vlada nima pravice odločati o dodeljevanju dobropisov za dajatve.

| (83) | Obe družbi sta v obdobju preiskave uporabljali to shemo. |
| --- | --- |

(83)

Obe družbi sta v obdobju preiskave uporabljali to shemo.

(d)   
  Sklep o shemi FPS

Sklep o shemi FPS

| (84) | Shema FPS zagotavlja subvencije v smislu člena 3(1)(a)(ii) in člena 3(2) osnovne uredbe. Dobropis za dajatve v okviru sheme FPS je finančni prispevek indijske vlade, ker bo ta dobropis na koncu uporabljen za izravnavo uvoznih dajatev, s čimer se zmanjša prihodek indijske vlade od dajatev, ki bi sicer zapadle v plačilo. Poleg tega dobropis za dajatve v okviru sheme FPS zagotavlja ugodnost za izvoznika, ker izboljša njegovo likvidnost. |
| --- | --- |

(84)

Shema FPS zagotavlja subvencije v smislu člena 3(1)(a)(ii) in člena 3(2) osnovne uredbe. Dobropis za dajatve v okviru sheme FPS je finančni prispevek indijske vlade, ker bo ta dobropis na koncu uporabljen za izravnavo uvoznih dajatev, s čimer se zmanjša prihodek indijske vlade od dajatev, ki bi sicer zapadle v plačilo. Poleg tega dobropis za dajatve v okviru sheme FPS zagotavlja ugodnost za izvoznika, ker izboljša njegovo likvidnost.

| (85) | Shema FPS je tudi zakonsko pogojena z opravljenim izvozom in zato specifična, proti njej pa se lahko v skladu s prvim pododstavkom člena 4(4)(a) osnovne uredbe uvedejo izravnalni ukrepi. |
| --- | --- |

(85)

Shema FPS je tudi zakonsko pogojena z opravljenim izvozom in zato specifična, proti njej pa se lahko v skladu s prvim pododstavkom člena 4(4)(a) osnovne uredbe uvedejo izravnalni ukrepi.

| (86) | Te sheme ni mogoče šteti za dovoljen sistem povračila dajatev ali sistem nadomestnega povračila v smislu člena 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe. Ne izpolnjuje strogih pravil iz točke (i) Priloge I, Priloge II (opredelitev in pravila za povračila) in Priloge III (opredelitev in pravila za nadomestna povračila) k osnovni uredbi. Izvoznik ni nikakor zavezan dejansko porabiti blago, uvoženo brez dajatev, v proizvodnem postopku, znesek dobropisa pa ni izračunan glede na dejansko porabljene surovine. Ni sistema ali postopka, ki bi potrdil, katere surovine so porabljene v proizvodnem postopku izvoznega izdelka oziroma ali je prišlo do presežnega plačila uvoznih dajatev v smislu točke (i) Priloge I ter prilog II in III k osnovni uredbi. Izvoznik je upravičen do ugodnosti iz sheme FPS ne glede na to, ali sploh uvaža katere koli surovine. Za dodelitev ugodnosti zadošča, da izvoznik zgolj izvaža blago, ne da bi dokazal, da so bile uvožene katere koli surovine. Tako so celo izvozniki, ki vse svoje surovine nabavljajo lokalno in ne uvažajo blaga, ki se lahko uporablja kot surovina, upravičeni do ugodnosti iz sheme FPS. Poleg tega lahko izvoznik uporabi dobropise za dajatve v okviru sheme FPS za uvoz investicijskega blaga, čeprav to ni zajeto s področjem uporabe dovoljenih sistemov povračil dajatev, kakor je določeno v točki (i) Priloge I k osnovni uredbi, ker se to blago ne uporablja v proizvodnji izvoznih izdelkov. |
| --- | --- |

(86)

Te sheme ni mogoče šteti za dovoljen sistem povračila dajatev ali sistem nadomestnega povračila v smislu člena 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe. Ne izpolnjuje strogih pravil iz točke (i) Priloge I, Priloge II (opredelitev in pravila za povračila) in Priloge III (opredelitev in pravila za nadomestna povračila) k osnovni uredbi. Izvoznik ni nikakor zavezan dejansko porabiti blago, uvoženo brez dajatev, v proizvodnem postopku, znesek dobropisa pa ni izračunan glede na dejansko porabljene surovine. Ni sistema ali postopka, ki bi potrdil, katere surovine so porabljene v proizvodnem postopku izvoznega izdelka oziroma ali je prišlo do presežnega plačila uvoznih dajatev v smislu točke (i) Priloge I ter prilog II in III k osnovni uredbi. Izvoznik je upravičen do ugodnosti iz sheme FPS ne glede na to, ali sploh uvaža katere koli surovine. Za dodelitev ugodnosti zadošča, da izvoznik zgolj izvaža blago, ne da bi dokazal, da so bile uvožene katere koli surovine. Tako so celo izvozniki, ki vse svoje surovine nabavljajo lokalno in ne uvažajo blaga, ki se lahko uporablja kot surovina, upravičeni do ugodnosti iz sheme FPS. Poleg tega lahko izvoznik uporabi dobropise za dajatve v okviru sheme FPS za uvoz investicijskega blaga, čeprav to ni zajeto s področjem uporabe dovoljenih sistemov povračil dajatev, kakor je določeno v točki (i) Priloge I k osnovni uredbi, ker se to blago ne uporablja v proizvodnji izvoznih izdelkov.

(e)   
  Spremembe, ki jih prinaša nova zunanjetrgovinska politika za obdobje 2015 – 2020

Spremembe, ki jih prinaša nova zunanjetrgovinska politika za obdobje 2015 – 2020

| (87) | Z novo petletno zunanjetrgovinsko politiko za obdobje 2015 – 2020 je bila uvedena nova shema, imenovana „shema za izvoz blaga iz Indije“ (Merchandise Exports from India Scheme – MEIS), ki je nadomestila številne prej obstoječe sheme, vključno s shemo FPS. Ker so merila za upravičenost za shemi FPS in MEIS v bistvu enaka, je jasno, da shema FPS ni bila ukinjena, ampak je bila zgolj preimenovana, ugodnost, ki se je dodeljevala s shemo FPS, pa se dodeljuje tudi s to novo shemo. Zato je ugodnost, dodeljeno s shemo FPS, še vedno mogoče izravnati. |
| --- | --- |

(87)

Z novo petletno zunanjetrgovinsko politiko za obdobje 2015 – 2020 je bila uvedena nova shema, imenovana „shema za izvoz blaga iz Indije“ (Merchandise Exports from India Scheme – MEIS), ki je nadomestila številne prej obstoječe sheme, vključno s shemo FPS. Ker so merila za upravičenost za shemi FPS in MEIS v bistvu enaka, je jasno, da shema FPS ni bila ukinjena, ampak je bila zgolj preimenovana, ugodnost, ki se je dodeljevala s shemo FPS, pa se dodeljuje tudi s to novo shemo. Zato je ugodnost, dodeljeno s shemo FPS, še vedno mogoče izravnati.

| (88) | Po razkritju je družba ECL trdila, da se shema MEIS ne more samodejno šteti za različico ali nadomestno shemo sheme FPS. Komisija je ta argument zavrnila, saj so merila za upravičenost ter upravičenci za shemi FPS in MEIS enaki, kar zadeva proizvajalce cevi iz nodularnega litega železa. Indijska vlada je v izpolnjenem vprašalniku priznala, da je bila shema FPS „združena v novo shemo [MEIS]“ (8). Zato je bila ta trditev zavrnjena. |
| --- | --- |

(88)

Po razkritju je družba ECL trdila, da se shema MEIS ne more samodejno šteti za različico ali nadomestno shemo sheme FPS. Komisija je ta argument zavrnila, saj so merila za upravičenost ter upravičenci za shemi FPS in MEIS enaki, kar zadeva proizvajalce cevi iz nodularnega litega železa. Indijska vlada je v izpolnjenem vprašalniku priznala, da je bila shema FPS „združena v novo shemo [MEIS]“ (8). Zato je bila ta trditev zavrnjena.

8

| (89) | Vendar se shemi razlikujeta v znesku ugodnosti, dodeljene v okviru obeh shem. Stopnja dobropisa za dajatve, ki jo ponuja shema MEIS, je trenutno 2 % vrednosti FOB izvoza (v obdobju preiskave je znašala 5 % za shemo FPS). |
| --- | --- |

(89)

Vendar se shemi razlikujeta v znesku ugodnosti, dodeljene v okviru obeh shem. Stopnja dobropisa za dajatve, ki jo ponuja shema MEIS, je trenutno 2 % vrednosti FOB izvoza (v obdobju preiskave je znašala 5 % za shemo FPS).

| (90) | Indijska proizvajalca sta pred in po dokončnem razkritju trdila, da bi morala biti ta nižja vrednost parameter za količinsko opredelitev zneska morebitne ugodnosti, ki ga je treba izravnati. Družba ECL se je sklicevala na „Smernice Komisije za izračun višine subvencij v preiskavah v zvezi z izravnalnimi dajatvami“ (9) in primer 1, pri katerem bi se morala spremenjena ugodnost, ki se uporablja za poznejšo fazo obdobja preiskave, uporabiti, „če je sprememba trajna“. To je trdila tudi indijska vlada po dokončnem razkritju. |
| --- | --- |

(90)

Indijska proizvajalca sta pred in po dokončnem razkritju trdila, da bi morala biti ta nižja vrednost parameter za količinsko opredelitev zneska morebitne ugodnosti, ki ga je treba izravnati. Družba ECL se je sklicevala na „Smernice Komisije za izračun višine subvencij v preiskavah v zvezi z izravnalnimi dajatvami“ (9) in primer 1, pri katerem bi se morala spremenjena ugodnost, ki se uporablja za poznejšo fazo obdobja preiskave, uporabiti, „če je sprememba trajna“. To je trdila tudi indijska vlada po dokončnem razkritju.

9

| (91) | Komisija je zavrnila to trditev iz naslednjega razloga. V skladu s členom 5 osnovne uredbe „[se] znesek subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, [...] izračuna glede na ugodnost za prejemnika, ki se ugotovi v obdobju preiskave o subvencioniranju“. V obdobju preiskave je bila ugodnost za proizvajalca izvoznika dobropis za dajatve v višini 5 % vrednosti FOB izvoza zadevnega izdelka. |
| --- | --- |

(91)

Komisija je zavrnila to trditev iz naslednjega razloga. V skladu s členom 5 osnovne uredbe „[se] znesek subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, [...] izračuna glede na ugodnost za prejemnika, ki se ugotovi v obdobju preiskave o subvencioniranju“. V obdobju preiskave je bila ugodnost za proizvajalca izvoznika dobropis za dajatve v višini 5 % vrednosti FOB izvoza zadevnega izdelka.

| (92) | V skladu s členom 11 osnovne uredbe „[se] [i]nformacije, ki se nanašajo na čas po preiskavi, [...] ponavadi ne upoštevajo“. To pomeni, da se lahko dogodki po obdobju preiskave upoštevajo le v izjemnih okoliščinah, in sicer kadar bi bilo njihovo neupoštevanje „očitno neustrezno“ (10). Ta prag je bil na primer dosežen, ko je leta 2004 k Evropski uniji pristopilo deset novih držav članic, kar je sprožilo dolžnost Komisije, da razišče, ali so bile informacije, prejete med preiskavo, še vedno reprezentativne za razširjeno EU (11). |
| --- | --- |

(92)

V skladu s členom 11 osnovne uredbe „[se] [i]nformacije, ki se nanašajo na čas po preiskavi, [...] ponavadi ne upoštevajo“. To pomeni, da se lahko dogodki po obdobju preiskave upoštevajo le v izjemnih okoliščinah, in sicer kadar bi bilo njihovo neupoštevanje „očitno neustrezno“ (10). Ta prag je bil na primer dosežen, ko je leta 2004 k Evropski uniji pristopilo deset novih držav članic, kar je sprožilo dolžnost Komisije, da razišče, ali so bile informacije, prejete med preiskavo, še vedno reprezentativne za razširjeno EU (11).

10

11

| (93) | Vendar ta prag v tem primeru ni dosežen. Osnovna subvencijska shema se bo izvajala tudi po obdobju preiskave, izvozniki pa so uživali ugodnosti 5-odstotne stopnje v obdobju preiskave. Tudi predpostavke, da je znižana 2-odstotna stopnja po obdobju preiskave trajna, ni mogoče potrditi, saj lahko vlada stopnjo za shemo kadar koli spremeni (12). Take spremembe niso le hipotetične, kar kaže praksa iz prejšnjega sistema. Prejšnja shema FPS je bila zakonsko uvedena leta 2009, sprememba stopnje z 2 % na 5 %, ki jo je določila vlada, pa je začela veljati 31. decembra 2012 (13). Ob upoštevanju vseh teh dejavnikov Komisija ugotavlja, da izravnava zneska v višini 5 % za shemo FPS v obdobju preiskave ni očitno neustrezna. Če se bo sedanja 2-odstotna stopnja izkazala za dolgotrajno, bodo lahko izvozniki zahtevali vmesni pregled za prikaz trajne spremembe okoliščin v zvezi s to subvencijsko shemo. |
| --- | --- |

(93)

Vendar ta prag v tem primeru ni dosežen. Osnovna subvencijska shema se bo izvajala tudi po obdobju preiskave, izvozniki pa so uživali ugodnosti 5-odstotne stopnje v obdobju preiskave. Tudi predpostavke, da je znižana 2-odstotna stopnja po obdobju preiskave trajna, ni mogoče potrditi, saj lahko vlada stopnjo za shemo kadar koli spremeni (12). Take spremembe niso le hipotetične, kar kaže praksa iz prejšnjega sistema. Prejšnja shema FPS je bila zakonsko uvedena leta 2009, sprememba stopnje z 2 % na 5 %, ki jo je določila vlada, pa je začela veljati 31. decembra 2012 (13). Ob upoštevanju vseh teh dejavnikov Komisija ugotavlja, da izravnava zneska v višini 5 % za shemo FPS v obdobju preiskave ni očitno neustrezna. Če se bo sedanja 2-odstotna stopnja izkazala za dolgotrajno, bodo lahko izvozniki zahtevali vmesni pregled za prikaz trajne spremembe okoliščin v zvezi s to subvencijsko shemo.

12

13

(f)   
  Izračun zneska subvencije

Izračun zneska subvencije

| (94) | Znesek subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, je bil izračunan na podlagi ugodnosti za prejemnika, ki je bila ugotovljena v obdobju preiskave, kakor jo je sodelujoči proizvajalec izvoznik knjižil po obračunskem načelu kot prihodek v fazi izvozne transakcije. V skladu s členom 7(2) in (3) osnovne uredbe se je ta znesek subvencije (števec) dodelil za prihodke od izvoza med obdobjem preiskave kot ustrezen imenovalec, saj je subvencija odvisna od opravljenega izvoza in ni bila dodeljena glede na izdelane, pridelane, izvožene ali prepeljane količine. |
| --- | --- |

(94)

Znesek subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, je bil izračunan na podlagi ugodnosti za prejemnika, ki je bila ugotovljena v obdobju preiskave, kakor jo je sodelujoči proizvajalec izvoznik knjižil po obračunskem načelu kot prihodek v fazi izvozne transakcije. V skladu s členom 7(2) in (3) osnovne uredbe se je ta znesek subvencije (števec) dodelil za prihodke od izvoza med obdobjem preiskave kot ustrezen imenovalec, saj je subvencija odvisna od opravljenega izvoza in ni bila dodeljena glede na izdelane, pridelane, izvožene ali prepeljane količine.

| (95) | Stopnja subvencije, določena v zvezi s to shemo, v obdobju preiskave za družbo ECL in njeno podružnico Srikalahasthi Pipes Limited („skupina ECL Group“) je znašala 4,35 %, za družbo Jindal Saw India pa 3,11 %. |
| --- | --- |

(95)

Stopnja subvencije, določena v zvezi s to shemo, v obdobju preiskave za družbo ECL in njeno podružnico Srikalahasthi Pipes Limited („skupina ECL Group“) je znašala 4,35 %, za družbo Jindal Saw India pa 3,11 %.

3.2.2   Shema za podporo izvozu investicijskega blaga (EPCGS)

Shema za podporo izvozu investicijskega blaga (EPCGS)

(a)   
  Pravna podlaga

Pravna podlaga

| (96) | Podroben opis sheme EPCGS je v poglavju 5 dokumenta FTP 2009–2014 in poglavju 5 dokumenta HOP 2009–2014. |
| --- | --- |

(96)

Podroben opis sheme EPCGS je v poglavju 5 dokumenta FTP 2009–2014 in poglavju 5 dokumenta HOP 2009–2014.

(b)   
  Upravičenost

Upravičenost

| (97) | Do te sheme so upravičeni proizvajalci izvozniki, trgovci izvozniki, „vezani“ na spremljajoče proizvajalce, in ponudniki storitev. |
| --- | --- |

(97)

Do te sheme so upravičeni proizvajalci izvozniki, trgovci izvozniki, „vezani“ na spremljajoče proizvajalce, in ponudniki storitev.

(c)   
  Praktično izvajanje

Praktično izvajanje

| (98) | Pod pogojem obveznosti izvoza je družbi dovoljen uvoz investicijskega blaga (novega in do 10 let starega) po znižani stopnji dajatve. Obveznost izvoza je obveznost izvoza minimalne vrednosti blaga, ki ustreza šest- ali osemkratniku zneska privarčevane dajatve, odvisno od izbrane podsheme. Indijska vlada v ta namen po vlogi in plačilu pristojbine izda dovoljenje EPCGS. Shema določa znižano stopnjo uvozne dajatve v višini 3 % za vse investicijsko blago, uvoženo v okviru te sheme. Za izpolnjevanje obveznosti izvoza se mora uvoženo investicijsko blago uporabiti za proizvodnjo določene količine izvoznega blaga v nekem obdobju. V skladu s FTP 2009–2014 se lahko investicijsko blago uvaža po ničelni stopnji dajatve v okviru sheme EPCGS, vendar je v tem primeru rok za izpolnitev obveznosti izvoza krajši. |
| --- | --- |

(98)

Pod pogojem obveznosti izvoza je družbi dovoljen uvoz investicijskega blaga (novega in do 10 let starega) po znižani stopnji dajatve. Obveznost izvoza je obveznost izvoza minimalne vrednosti blaga, ki ustreza šest- ali osemkratniku zneska privarčevane dajatve, odvisno od izbrane podsheme. Indijska vlada v ta namen po vlogi in plačilu pristojbine izda dovoljenje EPCGS. Shema določa znižano stopnjo uvozne dajatve v višini 3 % za vse investicijsko blago, uvoženo v okviru te sheme. Za izpolnjevanje obveznosti izvoza se mora uvoženo investicijsko blago uporabiti za proizvodnjo določene količine izvoznega blaga v nekem obdobju. V skladu s FTP 2009–2014 se lahko investicijsko blago uvaža po ničelni stopnji dajatve v okviru sheme EPCGS, vendar je v tem primeru rok za izpolnitev obveznosti izvoza krajši.

| (99) | Imetnik dovoljenja EPCGS lahko investicijsko blago nabavlja tudi na domačem trgu. V takem primeru lahko domači proizvajalec investicijskega blaga izkoristi ugodnost dajatev prostega uvoza sestavnih delov, potrebnih za proizvodnjo takega investicijskega blaga. Domači proizvajalec lahko zahteva tudi ugodnosti iz predvidenega izvoza v zvezi z dobavo investicijskega blaga imetniku dovoljenja EPCGS. |
| --- | --- |

(99)

Imetnik dovoljenja EPCGS lahko investicijsko blago nabavlja tudi na domačem trgu. V takem primeru lahko domači proizvajalec investicijskega blaga izkoristi ugodnost dajatev prostega uvoza sestavnih delov, potrebnih za proizvodnjo takega investicijskega blaga. Domači proizvajalec lahko zahteva tudi ugodnosti iz predvidenega izvoza v zvezi z dobavo investicijskega blaga imetniku dovoljenja EPCGS.

| (100) | Ugotovljeno je bilo, da sta v obdobju preiskave obe družbi v okviru sheme EPCGS prejeli koncesije, ki bi lahko bile dodeljene zadevnemu izdelku. |
| --- | --- |

(100)

Ugotovljeno je bilo, da sta v obdobju preiskave obe družbi v okviru sheme EPCGS prejeli koncesije, ki bi lahko bile dodeljene zadevnemu izdelku.

(d)   
  Sklep o shemi EPCGS

Sklep o shemi EPCGS

| (101) | Shema EPCGS zagotavlja subvencije v smislu člena 3(1)(a)(ii) in člena 3(2) osnovne uredbe. Znižanje dajatve pomeni finančni prispevek indijske vlade, saj ta koncesija zmanjša prihodek indijske vlade od dajatev, ki bi sicer zapadle v plačilo. Poleg tega znižanje dajatve pomeni ugodnost za izvoznika, saj ob uvozu privarčevane dajatve izboljšajo likvidnost družbe. |
| --- | --- |

(101)

Shema EPCGS zagotavlja subvencije v smislu člena 3(1)(a)(ii) in člena 3(2) osnovne uredbe. Znižanje dajatve pomeni finančni prispevek indijske vlade, saj ta koncesija zmanjša prihodek indijske vlade od dajatev, ki bi sicer zapadle v plačilo. Poleg tega znižanje dajatve pomeni ugodnost za izvoznika, saj ob uvozu privarčevane dajatve izboljšajo likvidnost družbe.

| (102) | Shema EPCGS je poleg tega zakonsko pogojena z opravljenim izvozom, ker takih dovoljenj ni mogoče dobiti brez izpolnjenih obveznosti izvoza. Zato se šteje za specifično in se proti njej lahko uvedejo izravnalni ukrepi v skladu s prvim pododstavkom člena 4(4)(a) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(102)

Shema EPCGS je poleg tega zakonsko pogojena z opravljenim izvozom, ker takih dovoljenj ni mogoče dobiti brez izpolnjenih obveznosti izvoza. Zato se šteje za specifično in se proti njej lahko uvedejo izravnalni ukrepi v skladu s prvim pododstavkom člena 4(4)(a) osnovne uredbe.

| (103) | Shema EPCGS se ne more šteti za dovoljen sistem povračil dajatev ali nadomestni sistem vračil v smislu člena 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe. Taki dovoljeni sistemi iz točke (i) Priloge I k osnovni uredbi ne zajemajo investicijskega blaga, ker se ne porabi pri proizvodnji izvoznih izdelkov. |
| --- | --- |

(103)

Shema EPCGS se ne more šteti za dovoljen sistem povračil dajatev ali nadomestni sistem vračil v smislu člena 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe. Taki dovoljeni sistemi iz točke (i) Priloge I k osnovni uredbi ne zajemajo investicijskega blaga, ker se ne porabi pri proizvodnji izvoznih izdelkov.

| (104) | Nova petletna zunanjetrgovinska politika za obdobje 2015 – 2020 je ohranila to shemo, čeprav zagotavlja samo ničelno stopnjo dajatve. Ker so merila za upravičenost praktično enaka, ni mogoče trditi, da je bila shema EPCGS ukinjena, zato se proti njej ne bi več smeli uvesti izravnalni ukrepi. |
| --- | --- |

(104)

Nova petletna zunanjetrgovinska politika za obdobje 2015 – 2020 je ohranila to shemo, čeprav zagotavlja samo ničelno stopnjo dajatve. Ker so merila za upravičenost praktično enaka, ni mogoče trditi, da je bila shema EPCGS ukinjena, zato se proti njej ne bi več smeli uvesti izravnalni ukrepi.

(e)   
  Izračun zneska subvencije

Izračun zneska subvencije

| (105) | Znesek subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, je bil izračunan v skladu s členom 7(3) osnovne uredbe na podlagi neplačanih carin na uvoženo investicijsko blago v obdobju, ki odraža običajno obdobje amortizacije takega investicijskega blaga v zadevni industriji. Da bi se izrazila polna vrednost denarja v času, je bil tako izračunani znesek, ki se pripiše obdobju preiskave, prilagojen tako, da so se mu za to obdobje dodale obresti. V ta namen se je za primerno štela komercialna obrestna mera v Indiji v obdobju preiskave. |
| --- | --- |

(105)

Znesek subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, je bil izračunan v skladu s členom 7(3) osnovne uredbe na podlagi neplačanih carin na uvoženo investicijsko blago v obdobju, ki odraža običajno obdobje amortizacije takega investicijskega blaga v zadevni industriji. Da bi se izrazila polna vrednost denarja v času, je bil tako izračunani znesek, ki se pripiše obdobju preiskave, prilagojen tako, da so se mu za to obdobje dodale obresti. V ta namen se je za primerno štela komercialna obrestna mera v Indiji v obdobju preiskave.

| (106) | V skladu s členom 7(2) in (3) osnovne uredbe se je ta znesek subvencije dodelil za ustrezne prihodke od izvoza v obdobju preiskave kot ustrezen imenovalec, ker je subvencija odvisna od opravljenega izvoza in ni bila dodeljena glede na izdelane, pridelane, izvožene ali prepeljane količine. |
| --- | --- |

(106)

V skladu s členom 7(2) in (3) osnovne uredbe se je ta znesek subvencije dodelil za ustrezne prihodke od izvoza v obdobju preiskave kot ustrezen imenovalec, ker je subvencija odvisna od opravljenega izvoza in ni bila dodeljena glede na izdelane, pridelane, izvožene ali prepeljane količine.

| (107) | Družba ECL je po dokončnem razkritju trdila, da se shema EPCGS uporablja pri celotni proizvodnji cevi iz nodularnega litega železa in ne le za proizvodnjo izvoznega blaga. Zato je zahtevala, da se subvencija izračuna na podlagi skupnih prihodkov in ne na podlagi prihodkov od izvoza. |
| --- | --- |

(107)

Družba ECL je po dokončnem razkritju trdila, da se shema EPCGS uporablja pri celotni proizvodnji cevi iz nodularnega litega železa in ne le za proizvodnjo izvoznega blaga. Zato je zahtevala, da se subvencija izračuna na podlagi skupnih prihodkov in ne na podlagi prihodkov od izvoza.

| (108) | Komisija je zavrnila to trditev, ker je subvencija, kot je že navedeno zgoraj, odvisna samo od opravljenega izvoza. Ta pristop je tudi skladen s prakso Komisije glede iste sheme (14). |
| --- | --- |

(108)

Komisija je zavrnila to trditev, ker je subvencija, kot je že navedeno zgoraj, odvisna samo od opravljenega izvoza. Ta pristop je tudi skladen s prakso Komisije glede iste sheme (14).

14

| (109) | Isti proizvajalec izvoznik je zahteval, da se pri ugodnosti ne upoštevajo vnosi/stroji, ki so bili amortizirani že veliko pred obdobjem preiskave. Komisija je sprejela to trditev in ustrezno obvestila družbo. |
| --- | --- |

(109)

Isti proizvajalec izvoznik je zahteval, da se pri ugodnosti ne upoštevajo vnosi/stroji, ki so bili amortizirani že veliko pred obdobjem preiskave. Komisija je sprejela to trditev in ustrezno obvestila družbo.

| (110) | Ugotovljena stopnja subvencije za to shemo je v obdobju preiskave za skupino ECL Group znašala 0,03 %, za družbo Jindal Saw India pa 0,38 %. |
| --- | --- |

(110)

Ugotovljena stopnja subvencije za to shemo je v obdobju preiskave za skupino ECL Group znašala 0,03 %, za družbo Jindal Saw India pa 0,38 %.

3.2.3   Shema za povračilo dajatev (DDS)

Shema za povračilo dajatev (DDS)

(a)   
  Pravna podlaga

Pravna podlaga

| (111) | Shema DDS je podrobno opisana v pravilih o povračilu carin in osrednjih trošarin iz leta 1995, kakor so bila spremenjena z zaporednimi uradnimi obvestili. |
| --- | --- |

(111)

Shema DDS je podrobno opisana v pravilih o povračilu carin in osrednjih trošarin iz leta 1995, kakor so bila spremenjena z zaporednimi uradnimi obvestili.

(b)   
  Upravičenost

Upravičenost

| (112) | Do te sheme je upravičen vsak proizvajalec izvoznik ali trgovec izvoznik. |
| --- | --- |

(112)

Do te sheme je upravičen vsak proizvajalec izvoznik ali trgovec izvoznik.

(c)   
  Praktično izvajanje

Praktično izvajanje

| (113) | Upravičeni izvoznik lahko zaprosi za znesek povračila, ki je izračunan kot delež vrednosti FOB izdelkov, izvoženih v okviru te sheme. Indijska vlada je določila stopnje vračil za številne izdelke, vključno z zadevnim izdelkom. Te stopnje so določene glede na povprečno količino ali vrednost materiala, uporabljenega kot surovine za proizvodnjo izdelka, in glede na povprečni znesek dajatev, plačanih za surovine. Uporabljajo se ne glede na to, ali so bile uvozne dajatve dejansko plačane ali ne. Stopnja DDS za zadevni izdelek je v obdobju preiskave znašala 1,9 % vrednosti FOB. |
| --- | --- |

(113)

Upravičeni izvoznik lahko zaprosi za znesek povračila, ki je izračunan kot delež vrednosti FOB izdelkov, izvoženih v okviru te sheme. Indijska vlada je določila stopnje vračil za številne izdelke, vključno z zadevnim izdelkom. Te stopnje so določene glede na povprečno količino ali vrednost materiala, uporabljenega kot surovine za proizvodnjo izdelka, in glede na povprečni znesek dajatev, plačanih za surovine. Uporabljajo se ne glede na to, ali so bile uvozne dajatve dejansko plačane ali ne. Stopnja DDS za zadevni izdelek je v obdobju preiskave znašala 1,9 % vrednosti FOB.

| (114) | Za upravičenost do ugodnosti iz te sheme mora družba izvažati. V trenutku, ko se odpremni podatki vnesejo v carinski strežnik (ICEGATE), se označi, da izvoz poteka v okviru sheme DDS, znesek DDS pa se nepreklicno določi. Potem ko odpremna družba vloži splošni izvozni manifest in ko carinski urad ustrezno primerja navedeni dokument s podatki iz izvozne odpremnice, so izpolnjeni vsi pogoji za odobritev plačila zneska povračila bodisi z neposrednim plačilom na izvoznikov bančni račun bodisi z denarnim nakazilom. |
| --- | --- |

(114)

Za upravičenost do ugodnosti iz te sheme mora družba izvažati. V trenutku, ko se odpremni podatki vnesejo v carinski strežnik (ICEGATE), se označi, da izvoz poteka v okviru sheme DDS, znesek DDS pa se nepreklicno določi. Potem ko odpremna družba vloži splošni izvozni manifest in ko carinski urad ustrezno primerja navedeni dokument s podatki iz izvozne odpremnice, so izpolnjeni vsi pogoji za odobritev plačila zneska povračila bodisi z neposrednim plačilom na izvoznikov bančni račun bodisi z denarnim nakazilom.

| (115) | Izvoznik mora poleg tega predložiti tudi dokazilo o realizaciji iztržka od izvoza, in sicer bančno potrdilo o realizaciji (BRC). Ta dokument se lahko predloži po izplačilu zneska povračila, vendar bo indijska vlada izterjala izplačani znesek, če izvoznik ne predloži BRC v določenem roku. |
| --- | --- |

(115)

Izvoznik mora poleg tega predložiti tudi dokazilo o realizaciji iztržka od izvoza, in sicer bančno potrdilo o realizaciji (BRC). Ta dokument se lahko predloži po izplačilu zneska povračila, vendar bo indijska vlada izterjala izplačani znesek, če izvoznik ne predloži BRC v določenem roku.

| (116) | Znesek povračila se lahko porabi za kateri koli namen. |
| --- | --- |

(116)

Znesek povračila se lahko porabi za kateri koli namen.

| (117) | Dejansko se lahko v skladu z indijskimi računovodskimi standardi znesek povračila dajatev po obračunskem načelu knjiži kot prihodek na poslovnem računu, ko je izpolnjena obveznost izvoza. |
| --- | --- |

(117)

Dejansko se lahko v skladu z indijskimi računovodskimi standardi znesek povračila dajatev po obračunskem načelu knjiži kot prihodek na poslovnem računu, ko je izpolnjena obveznost izvoza.

| (118) | Ugotovljeno je bilo tudi, da sta bili indijski družbi v obdobju preiskave deležni ugodnosti v okviru sheme DDS. |
| --- | --- |

(118)

Ugotovljeno je bilo tudi, da sta bili indijski družbi v obdobju preiskave deležni ugodnosti v okviru sheme DDS.

(d)   
  Sklep o shemi DDS

Sklep o shemi DDS

| (119) | Shema DDS zagotavlja subvencije v smislu člena 3(1)(a)(i) in člena 3(2) osnovne uredbe. Tako imenovani znesek povračila dajatve je finančni prispevek indijske vlade, saj je izplačan v obliki neposrednega prenosa sredstev s strani indijske vlade. V zvezi z uporabo teh sredstev ni omejitev. Poleg tega znesek povračila dajatev pomeni ugodnost za izvoznika, saj izboljša njegovo likvidnost. |
| --- | --- |

(119)

Shema DDS zagotavlja subvencije v smislu člena 3(1)(a)(i) in člena 3(2) osnovne uredbe. Tako imenovani znesek povračila dajatve je finančni prispevek indijske vlade, saj je izplačan v obliki neposrednega prenosa sredstev s strani indijske vlade. V zvezi z uporabo teh sredstev ni omejitev. Poleg tega znesek povračila dajatev pomeni ugodnost za izvoznika, saj izboljša njegovo likvidnost.

| (120) | Indijska vlada določi stopnjo povračila dajatev za izvoz za vsak izdelek posebej. Čeprav se subvencija imenuje povračilo dajatev, shema nima značilnosti dovoljenega sistema povračila dajatev ali nadomestnega sistema povračil v smislu člena 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe. Gotovinsko plačilo izvozniku ni povezano z dejanskim plačilom uvoznih dajatev za surovine, prav tako pa ni dobropis za dajatve, ki bo uporabljen za izravnavo uvoznih dajatev za pretekli ali prihodnji uvoz surovin. |
| --- | --- |

(120)

Indijska vlada določi stopnjo povračila dajatev za izvoz za vsak izdelek posebej. Čeprav se subvencija imenuje povračilo dajatev, shema nima značilnosti dovoljenega sistema povračila dajatev ali nadomestnega sistema povračil v smislu člena 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe. Gotovinsko plačilo izvozniku ni povezano z dejanskim plačilom uvoznih dajatev za surovine, prav tako pa ni dobropis za dajatve, ki bo uporabljen za izravnavo uvoznih dajatev za pretekli ali prihodnji uvoz surovin.

| (121) | Indijska vlada je po razkritju najprej trdila, da Komisija ni navedla zahtev, ki so bile po njenem mnenju nujne, da bi shema DDS predstavljala zakonit sistem povračila dajatev, in da ni navedla utemeljitve za tako ugotovitev. Drugič, po mnenju indijske vlade obstaja ustrezna povezava med stopnjami vračil, pa tudi dajatvami, plačanimi za surovine. Razlog za to je, da indijska vlada pri določanju stopnje povračila dajatev upošteva povprečno količino ali vrednost materiala, uporabljenega kot surovine za proizvodnjo izdelka, in povprečni znesek dajatev, plačanih za surovine. Družba ECL je navedla podobne argumente kot indijska vlada. |
| --- | --- |

(121)

Indijska vlada je po razkritju najprej trdila, da Komisija ni navedla zahtev, ki so bile po njenem mnenju nujne, da bi shema DDS predstavljala zakonit sistem povračila dajatev, in da ni navedla utemeljitve za tako ugotovitev. Drugič, po mnenju indijske vlade obstaja ustrezna povezava med stopnjami vračil, pa tudi dajatvami, plačanimi za surovine. Razlog za to je, da indijska vlada pri določanju stopnje povračila dajatev upošteva povprečno količino ali vrednost materiala, uporabljenega kot surovine za proizvodnjo izdelka, in povprečni znesek dajatev, plačanih za surovine. Družba ECL je navedla podobne argumente kot indijska vlada.

| (122) | Komisija zavrača te argumente iz naslednjih razlogov. V zvezi s prvim argumentom je Komisija pri razkritju navedla razloge, zaradi katerih ni štela sheme za dovoljen sistem povračila dajatev ali sistem nadomestnega povračila. Dejansko je pojasnila, da gotovinsko plačilo izvozniku ni povezano z dejanskim plačilom uvoznih dajatev za surovine, prav tako pa ni dobropis za dajatve, ki bo uporabljen za izravnavo uvoznih dajatev za pretekli ali prihodnji uvoz surovin. |
| --- | --- |

(122)

Komisija zavrača te argumente iz naslednjih razlogov. V zvezi s prvim argumentom je Komisija pri razkritju navedla razloge, zaradi katerih ni štela sheme za dovoljen sistem povračila dajatev ali sistem nadomestnega povračila. Dejansko je pojasnila, da gotovinsko plačilo izvozniku ni povezano z dejanskim plačilom uvoznih dajatev za surovine, prav tako pa ni dobropis za dajatve, ki bo uporabljen za izravnavo uvoznih dajatev za pretekli ali prihodnji uvoz surovin.

| (123) | V zvezi z drugo trditvijo Komisija meni, da domnevna povezava med stopnjami povračila in dajatvami, plačanimi za surovine, ne zadostuje, da bi shema izpolnjevala pravila iz točke (i) Priloge I, Priloge II (opredelitev in pravila za povračila) in Priloge III (opredelitev in pravila za nadomestna povračila) k osnovni uredbi. Zlasti znesek kredita ni izračunan glede na dejansko uporabljene surovine. Poleg tega ne obstaja sistem ali postopek, ki bi potrdil, katere surovine so porabljene v proizvodnem postopku izvoženega izdelka in ali je prišlo do presežnega plačila uvoznih dajatev v smislu točke (i) Priloge I ter Priloge II in Priloge III k osnovni uredbi. Ta trditev je bila prav tako zavrnjena. |
| --- | --- |

(123)

V zvezi z drugo trditvijo Komisija meni, da domnevna povezava med stopnjami povračila in dajatvami, plačanimi za surovine, ne zadostuje, da bi shema izpolnjevala pravila iz točke (i) Priloge I, Priloge II (opredelitev in pravila za povračila) in Priloge III (opredelitev in pravila za nadomestna povračila) k osnovni uredbi. Zlasti znesek kredita ni izračunan glede na dejansko uporabljene surovine. Poleg tega ne obstaja sistem ali postopek, ki bi potrdil, katere surovine so porabljene v proizvodnem postopku izvoženega izdelka in ali je prišlo do presežnega plačila uvoznih dajatev v smislu točke (i) Priloge I ter Priloge II in Priloge III k osnovni uredbi. Ta trditev je bila prav tako zavrnjena.

| (124) | Zato je treba plačilo v obliki neposrednega prenosa sredstev, ki ga izplača indijska vlada po tem, ko izvozniki opravijo izvoz, šteti za nepovratna sredstva indijske vlade, ki so po zakonu odvisna od opravljanja izvoza, zato velja, da je specifično in da se proti njemu lahko uvedejo izravnalni ukrepi v skladu s prvim pododstavkom člena 4(4)(a) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(124)

Zato je treba plačilo v obliki neposrednega prenosa sredstev, ki ga izplača indijska vlada po tem, ko izvozniki opravijo izvoz, šteti za nepovratna sredstva indijske vlade, ki so po zakonu odvisna od opravljanja izvoza, zato velja, da je specifično in da se proti njemu lahko uvedejo izravnalni ukrepi v skladu s prvim pododstavkom člena 4(4)(a) osnovne uredbe.

| (125) | Na podlagi navedenega se sklene, da se proti shemi DDS lahko uvedejo izravnalni ukrepi. |
| --- | --- |

(125)

Na podlagi navedenega se sklene, da se proti shemi DDS lahko uvedejo izravnalni ukrepi.

(e)   
  Izračun zneska subvencije

Izračun zneska subvencije

| (126) | V skladu s členom 3(2) in členom 5 osnovne uredbe je Komisija znesek subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, izračunala glede na ugodnost za prejemnika, ki je bila ugotovljena v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. Komisija je ob upoštevanju navedenega ugotovila, da je ugodnost dodeljena prejemniku takrat, ko se izvede izvozna transakcija v okviru te sheme. Takrat mora indijska vlada izplačati znesek povračila, kar pomeni finančni prispevek v smislu člena 3(1)(a)(i) osnovne uredbe. Ko carinski organi izdajo izvozno odpremnico, ki med drugim navaja znesek povračila, dodeljenega za navedeno izvozno transakcijo, indijska vlada nima pravice odločati o tem, ali se subvencija dodeli. Glede na navedeno je Komisija štela za ustrezno, da se ugodnosti v okviru sheme DDS izračunajo kot vsota zneskov povračil, prejetih za vse izvozne transakcije v okviru te sheme v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. |
| --- | --- |

(126)

V skladu s členom 3(2) in členom 5 osnovne uredbe je Komisija znesek subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, izračunala glede na ugodnost za prejemnika, ki je bila ugotovljena v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. Komisija je ob upoštevanju navedenega ugotovila, da je ugodnost dodeljena prejemniku takrat, ko se izvede izvozna transakcija v okviru te sheme. Takrat mora indijska vlada izplačati znesek povračila, kar pomeni finančni prispevek v smislu člena 3(1)(a)(i) osnovne uredbe. Ko carinski organi izdajo izvozno odpremnico, ki med drugim navaja znesek povračila, dodeljenega za navedeno izvozno transakcijo, indijska vlada nima pravice odločati o tem, ali se subvencija dodeli. Glede na navedeno je Komisija štela za ustrezno, da se ugodnosti v okviru sheme DDS izračunajo kot vsota zneskov povračil, prejetih za vse izvozne transakcije v okviru te sheme v obdobju preiskave v zvezi s pregledom.

| (127) | V skladu s členom 7(2) osnovne uredbe je Komisija te zneske subvencij dodelila za skupni promet od izvoza zadevnega izdelka v obdobju preiskave v zvezi s pregledom kot ustrezen imenovalec, ker je subvencija pogojena z opravljenim izvozom in ni bila dodeljena glede na izdelane, proizvedene, izvožene ali prepeljane količine. |
| --- | --- |

(127)

V skladu s členom 7(2) osnovne uredbe je Komisija te zneske subvencij dodelila za skupni promet od izvoza zadevnega izdelka v obdobju preiskave v zvezi s pregledom kot ustrezen imenovalec, ker je subvencija pogojena z opravljenim izvozom in ni bila dodeljena glede na izdelane, proizvedene, izvožene ali prepeljane količine.

| (128) | Ena od dveh družb je izračunala delež surovin, ki jih je uporabila pri proizvodnji zadevnega izdelka in so bile uvožene ter je zanje plačala dajatve. Ta družba je pozneje, tako pred dokončnim razkritjem kot po njem, trdila, da če bi Komisija hotela izravnati ugodnost, dodeljeno v okviru sheme DDS, ne bi smela izravnati celotnega zneska, prejetega v okviru sheme DDS, temveč samo znesek, ki presega znesek dajatev, ki so bile dejansko plačane na uvoz surovin, uporabljenih pri proizvodnji zadevnega izdelka. Trditev družbe je v svojih pripombah glede dokončnega razkritja podprla tudi indijska vlada. |
| --- | --- |

(128)

Ena od dveh družb je izračunala delež surovin, ki jih je uporabila pri proizvodnji zadevnega izdelka in so bile uvožene ter je zanje plačala dajatve. Ta družba je pozneje, tako pred dokončnim razkritjem kot po njem, trdila, da če bi Komisija hotela izravnati ugodnost, dodeljeno v okviru sheme DDS, ne bi smela izravnati celotnega zneska, prejetega v okviru sheme DDS, temveč samo znesek, ki presega znesek dajatev, ki so bile dejansko plačane na uvoz surovin, uporabljenih pri proizvodnji zadevnega izdelka. Trditev družbe je v svojih pripombah glede dokončnega razkritja podprla tudi indijska vlada.

| (129) | Komisija je zavrnila to trditev, ker ta shema, kot je pojasnjeno v oddelku (d) „Sklep o shemi DDS“, ne glede na ime „povračilo dajatev“ v bistvu pomeni neposredni prenos sredstev in ne izpada prihodkov. Gotovinsko plačilo izvozniku ni povezano z dejanskim plačilom uvoznih dajatev za surovine, prav tako pa ni dobropis za dajatve, ki bo uporabljen za izravnavo uvoznih dajatev za pretekli ali prihodnji uvoz surovin. Zato ni gotovo, da bo dežel surovin, ki se uvažajo in uporabljajo pri proizvodnji cevi iz nodularnega litega železa, ostal nespremenjen. |
| --- | --- |

(129)

Komisija je zavrnila to trditev, ker ta shema, kot je pojasnjeno v oddelku (d) „Sklep o shemi DDS“, ne glede na ime „povračilo dajatev“ v bistvu pomeni neposredni prenos sredstev in ne izpada prihodkov. Gotovinsko plačilo izvozniku ni povezano z dejanskim plačilom uvoznih dajatev za surovine, prav tako pa ni dobropis za dajatve, ki bo uporabljen za izravnavo uvoznih dajatev za pretekli ali prihodnji uvoz surovin. Zato ni gotovo, da bo dežel surovin, ki se uvažajo in uporabljajo pri proizvodnji cevi iz nodularnega litega železa, ostal nespremenjen.

| (130) | Ugotovljena stopnja subvencije za to shemo je v obdobju preiskave za skupino ECL Group znašala 1,66 %, za družbo Jindal Saw India pa 1,37 %. |
| --- | --- |

(130)

Ugotovljena stopnja subvencije za to shemo je v obdobju preiskave za skupino ECL Group znašala 1,66 %, za družbo Jindal Saw India pa 1,37 %.

3.2.4   Zagotavljanje železove rude za plačilo, ki je nižje od primernega

Zagotavljanje železove rude za plačilo, ki je nižje od primernega

3.2.4.1   Uvod

| (131) | Pritožnik je trdil, da so cene železove rude (glavne surovine za zadevni izdelke) v Indiji izkrivljene zaradi uvedbe izvozne dajatve na železovo rudo in politike dvojne prevoznine za železniški prevoz z namenom in učinkom subvencioniranja indijskih proizvajalcev zadevnega izdelka. Taka posredovanja naj bi znižala stroške te surovine v Indiji v primerjavi z drugimi trgi, na katere posredovanja indijske vlade ne vplivajo. |
| --- | --- |

(131)

Pritožnik je trdil, da so cene železove rude (glavne surovine za zadevni izdelke) v Indiji izkrivljene zaradi uvedbe izvozne dajatve na železovo rudo in politike dvojne prevoznine za železniški prevoz z namenom in učinkom subvencioniranja indijskih proizvajalcev zadevnega izdelka. Taka posredovanja naj bi znižala stroške te surovine v Indiji v primerjavi z drugimi trgi, na katere posredovanja indijske vlade ne vplivajo.

| (132) | Pritožnik je dodal, da indijska vlada s posredovanjem na trgu železove rude ne zagotavlja neposredno železove rude za plačilo, ki je nižje od primernega, ampak družbam, ki pridobivajo železovo rudo, zaupa to nalogo ali jim ukaže, naj to storijo. |
| --- | --- |

(132)

Pritožnik je dodal, da indijska vlada s posredovanjem na trgu železove rude ne zagotavlja neposredno železove rude za plačilo, ki je nižje od primernega, ampak družbam, ki pridobivajo železovo rudo, zaupa to nalogo ali jim ukaže, naj to storijo.

| (133) | Po mnenju pritožnika vlada vsem družbam v zasebni lasti in lasti države, ki pridobivajo železovo rudo, v Indiji zaupa naloge zagotavljanja železove rude za plačilo, ki je nižje od primernega, ali jim to ukaže v okviru strategije za pomoč železarski in jeklarski industriji. |
| --- | --- |

(133)

Po mnenju pritožnika vlada vsem družbam v zasebni lasti in lasti države, ki pridobivajo železovo rudo, v Indiji zaupa naloge zagotavljanja železove rude za plačilo, ki je nižje od primernega, ali jim to ukaže v okviru strategije za pomoč železarski in jeklarski industriji.

3.2.4.2   Analiza

| (134) | Za ugotovitev obstoja subvencije, proti kateri se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, morajo biti prisotni trije elementi: (a) finančni prispevek, (b) ugodnost in (c) specifičnost (člen 3 osnovne uredbe). |
| --- | --- |

(134)

Za ugotovitev obstoja subvencije, proti kateri se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, morajo biti prisotni trije elementi: (a) finančni prispevek, (b) ugodnost in (c) specifičnost (člen 3 osnovne uredbe).

(a)   
  Finančni prispevek

Finančni prispevek

| (135) | V drugi alinei člena 3(1)(a)(iv) osnovne uredbe je navedeno, da finančni prispevek obstaja, če vlada: „zaupa ali ukaže zasebnemu organu, da opravi eno ali več vrst funkcij, opredeljenih v točkah (i), (ii) in (iii), ki so običajno zaupane vladi, in se ta praksa dejansko ne razlikuje od običajnih praks vlad“. Vrsta funkcij, opisanih v členu 3(1)(a)(iii), se pojavi, „kadar vlada dobavi blago ali storitve, ki niso splošna infrastruktura, ali kupi blago“. Te določbe temeljijo na členu 1.1(a)(1)(iv) in (iii) Sporazuma o subvencijah in izravnalnih ukrepih ter bi jih bilo treba razlagati in uporabljati ob upoštevanju ustrezne sodne prakse STO. |
| --- | --- |

(135)

V drugi alinei člena 3(1)(a)(iv) osnovne uredbe je navedeno, da finančni prispevek obstaja, če vlada: „zaupa ali ukaže zasebnemu organu, da opravi eno ali več vrst funkcij, opredeljenih v točkah (i), (ii) in (iii), ki so običajno zaupane vladi, in se ta praksa dejansko ne razlikuje od običajnih praks vlad“. Vrsta funkcij, opisanih v členu 3(1)(a)(iii), se pojavi, „kadar vlada dobavi blago ali storitve, ki niso splošna infrastruktura, ali kupi blago“. Te določbe temeljijo na členu 1.1(a)(1)(iv) in (iii) Sporazuma o subvencijah in izravnalnih ukrepih ter bi jih bilo treba razlagati in uporabljati ob upoštevanju ustrezne sodne prakse STO.

| (136) | V zadevi STO v zvezi z omejitvami izvoza je EU kot tretja stran ponudila posebni skupini svojo prvotno razlago teh določb, ki do takrat niso bile razložene (15). Po razkritju se je več strani sklicevalo na te predloge. |
| --- | --- |

(136)

V zadevi STO v zvezi z omejitvami izvoza je EU kot tretja stran ponudila posebni skupini svojo prvotno razlago teh določb, ki do takrat niso bile razložene (15). Po razkritju se je več strani sklicevalo na te predloge.

15

| (137) | Posebna skupina je odločila, da morajo zaradi običajnega pomena besed „zaupati“ in „ukazati“ iz člena 1.1(a)(1)(iv) Sporazuma o subvencijah in izravnalnih ukrepih ukrepi vlade vključevati pojem delegiranje (v primeru pooblastitve) ali ukaz (v primeru usmerjanja) (16). Zavrnila je „argument vzroka in posledice“ ZDA ter prosila za izrecno in pritrdilno delegiranje ali ukaz (17). |
| --- | --- |

(137)

Posebna skupina je odločila, da morajo zaradi običajnega pomena besed „zaupati“ in „ukazati“ iz člena 1.1(a)(1)(iv) Sporazuma o subvencijah in izravnalnih ukrepih ukrepi vlade vključevati pojem delegiranje (v primeru pooblastitve) ali ukaz (v primeru usmerjanja) (16). Zavrnila je „argument vzroka in posledice“ ZDA ter prosila za izrecno in pritrdilno delegiranje ali ukaz (17).

16

17

| (138) | Vendar je pritožbeni organ v poznejši zadevi menil, da je zamenjava besed „zaupati“ in „ukazati“ z „delegiranjem“ in „ukazom“ kot standard preveč toga (18). Po mnenju pritožbenega organa se „pooblastitev“ pojavi, ko vlada zasebnemu organu naloži odgovornost, „usmerjanje“ pa se nanaša na primere, ko vlada nad zasebnim organom izvaja pooblastila (19). Vlada v obeh primerih uporablja zasebni organ kot posrednika za izvršitev finančnega prispevka in „v večini primerov bi se pričakovalo, da pooblastitev ali usmerjanje zasebnega organa vključuje neko obliko grožnje ali prisile“ (20). Hkrati članice v skladu z odstavkom (iv) ne smejo uvesti izravnalnih ukrepov za izdelke, „kadar vlada zgolj izvaja svoje splošne regulativne pristojnosti“ (21) ali kadar ima posredovanje vlade „lahko ali pa tudi ne določen učinek zgolj na podlagi navedenih dejanskih okoliščin in uveljavljanja proste izbire akterjev na zadevnem trgu“ (22). Pooblastitev in usmerjanje pomenita „aktivnejšo vlogo vlade in ne zgolj spodbude“ (23). |
| --- | --- |

(138)

Vendar je pritožbeni organ v poznejši zadevi menil, da je zamenjava besed „zaupati“ in „ukazati“ z „delegiranjem“ in „ukazom“ kot standard preveč toga (18). Po mnenju pritožbenega organa se „pooblastitev“ pojavi, ko vlada zasebnemu organu naloži odgovornost, „usmerjanje“ pa se nanaša na primere, ko vlada nad zasebnim organom izvaja pooblastila (19). Vlada v obeh primerih uporablja zasebni organ kot posrednika za izvršitev finančnega prispevka in „v večini primerov bi se pričakovalo, da pooblastitev ali usmerjanje zasebnega organa vključuje neko obliko grožnje ali prisile“ (20). Hkrati članice v skladu z odstavkom (iv) ne smejo uvesti izravnalnih ukrepov za izdelke, „kadar vlada zgolj izvaja svoje splošne regulativne pristojnosti“ (21) ali kadar ima posredovanje vlade „lahko ali pa tudi ne določen učinek zgolj na podlagi navedenih dejanskih okoliščin in uveljavljanja proste izbire akterjev na zadevnem trgu“ (22). Pooblastitev in usmerjanje pomenita „aktivnejšo vlogo vlade in ne zgolj spodbude“ (23).

18

19

20

21

22

23

| (139) | Iz navedenega sledi, da dokazni standard, ki ga je določil pritožbeni organ, zlasti njegova ugotovitev, da „bi se v večini primerov pričakovalo, da pooblastitev ali usmerjanje zasebnega organa vključuje neko obliko grožnje ali prisile“, ni tako strog kot prvotno stališče EU, izraženo v zadevi ZDA – Omejitve izvoza. Enako velja za mnenje EU, da bi zasebni organ opravljal naloge, ki bi bile običajno v pristojnosti vlade, samo če nima nobene izbire, kadar mu jih vlada zaupa ali mu ukaže, naj jih opravlja, na primer, kadar vlada določi cene, po katerih mora zasebni organ prodajati. |
| --- | --- |

(139)

Iz navedenega sledi, da dokazni standard, ki ga je določil pritožbeni organ, zlasti njegova ugotovitev, da „bi se v večini primerov pričakovalo, da pooblastitev ali usmerjanje zasebnega organa vključuje neko obliko grožnje ali prisile“, ni tako strog kot prvotno stališče EU, izraženo v zadevi ZDA – Omejitve izvoza. Enako velja za mnenje EU, da bi zasebni organ opravljal naloge, ki bi bile običajno v pristojnosti vlade, samo če nima nobene izbire, kadar mu jih vlada zaupa ali mu ukaže, naj jih opravlja, na primer, kadar vlada določi cene, po katerih mora zasebni organ prodajati.

| (140) | Zato je EU prilagodila svojo razlago smernicam, ki ji je v zvezi s temi zadevami prejela od pritožbenega organa. |
| --- | --- |

(140)

Zato je EU prilagodila svojo razlago smernicam, ki ji je v zvezi s temi zadevami prejela od pritožbenega organa.

| (141) | V skladu z navedenimi odločitvami STO ne pomenijo vsi ukrepi vlade, ki lahko zagotovijo ugodnosti, finančnega prispevka na podlagi člena 3 osnovne uredbe in člena 1.1(a) Sporazuma o subvencijah in izravnalnih ukrepih. Obstajati morajo dokazi o politiki ali programu vlade za spodbujanje industrije v preiskavi (v zadevnem primeru industrije cevi iz nodularnega litega železa) z izvajanjem pooblastil nad javnimi ali zasebnimi organi ali dodelitvijo odgovornosti tem organom (v tem primeru: družbam, ki pridobivajo železovo rudo) za zagotavljanje železove rude industriji cevi iz nodularnega litega železa za plačilo, ki je nižje od primernega. |
| --- | --- |

(141)

V skladu z navedenimi odločitvami STO ne pomenijo vsi ukrepi vlade, ki lahko zagotovijo ugodnosti, finančnega prispevka na podlagi člena 3 osnovne uredbe in člena 1.1(a) Sporazuma o subvencijah in izravnalnih ukrepih. Obstajati morajo dokazi o politiki ali programu vlade za spodbujanje industrije v preiskavi (v zadevnem primeru industrije cevi iz nodularnega litega železa) z izvajanjem pooblastil nad javnimi ali zasebnimi organi ali dodelitvijo odgovornosti tem organom (v tem primeru: družbam, ki pridobivajo železovo rudo) za zagotavljanje železove rude industriji cevi iz nodularnega litega železa za plačilo, ki je nižje od primernega.

| (142) | Zato je Komisija v skladu s petstopenjskim preskusom STO (24) zelo natančno preučila značilnosti posredovanja vlade (ali vključuje pooblastitev ali usmerjanje družb za pridobivanje železove rude?), značilnosti organov, ki so jim zaupane naloge (ali so rudarske družbe zasebni organi v smislu člena 3(1)(a)(iv) osnovne uredbe?) in delovanje organov na podlagi zaupanja ali ukaza (ali so družbe, ki pridobivajo železovo rudo, na podlagi zaupanja ali ukaza zagotavljale železovo rudo industriji cevi iz nodularnega litega železa za plačilo, ki je nižje od primernega, in s tem delovale kot posrednik vlade?). Poleg tega je Komisija preverila, ali bi bila opravljena naloga običajno v pristojnosti vlade (ali je zagotavljanje železove rude družbam proizvajalkam v Indiji za plačilo, ki je nižje od primernega, običajna dejavnost vlade?) in ali se taka naloga res ne razlikuje od praks, ki jih vlade običajno uporabljajo (ali se dejansko zagotavljanje železove rude s strani rudarskih družb res razlikuje od tistega, kar bi vlada storila sama?). |
| --- | --- |

(142)

Zato je Komisija v skladu s petstopenjskim preskusom STO (24) zelo natančno preučila značilnosti posredovanja vlade (ali vključuje pooblastitev ali usmerjanje družb za pridobivanje železove rude?), značilnosti organov, ki so jim zaupane naloge (ali so rudarske družbe zasebni organi v smislu člena 3(1)(a)(iv) osnovne uredbe?) in delovanje organov na podlagi zaupanja ali ukaza (ali so družbe, ki pridobivajo železovo rudo, na podlagi zaupanja ali ukaza zagotavljale železovo rudo industriji cevi iz nodularnega litega železa za plačilo, ki je nižje od primernega, in s tem delovale kot posrednik vlade?). Poleg tega je Komisija preverila, ali bi bila opravljena naloga običajno v pristojnosti vlade (ali je zagotavljanje železove rude družbam proizvajalkam v Indiji za plačilo, ki je nižje od primernega, običajna dejavnost vlade?) in ali se taka naloga res ne razlikuje od praks, ki jih vlade običajno uporabljajo (ali se dejansko zagotavljanje železove rude s strani rudarskih družb res razlikuje od tistega, kar bi vlada storila sama?).

24

(i)   Pooblastitev družb za pridobivanje železove rude s strani indijske vlade

Pooblastitev družb za pridobivanje železove rude s strani indijske vlade

| (143) | Komisija je ob upoštevanju navedenih sklepov pritožbenega organa najprej analizirala, ali je podpora indijske vlade industriji cevi iz nodularnega litega železa dejansko cilj vladne politike in ne zgolj „stranski učinek“ izvajanja splošnih regulativnih pristojnosti. V preiskavi je bilo zlasti preučeno, ali so bila ugotovljena izkrivljanja cen del ciljev vlade ali pa so bile nižje cene železove rude „nenameren“ stranski produkt splošnih vladnih predpisov. |
| --- | --- |

(143)

Komisija je ob upoštevanju navedenih sklepov pritožbenega organa najprej analizirala, ali je podpora indijske vlade industriji cevi iz nodularnega litega železa dejansko cilj vladne politike in ne zgolj „stranski učinek“ izvajanja splošnih regulativnih pristojnosti. V preiskavi je bilo zlasti preučeno, ali so bila ugotovljena izkrivljanja cen del ciljev vlade ali pa so bile nižje cene železove rude „nenameren“ stranski produkt splošnih vladnih predpisov.

| (144) | Številni dokumenti kažejo, da si je indijska vlada izrecno prizadevala za podporo industriji cevi iz nodularnega litega železa kot cilj politike. |
| --- | --- |

(144)

Številni dokumenti kažejo, da si je indijska vlada izrecno prizadevala za podporo industriji cevi iz nodularnega litega železa kot cilj politike.

| (145) | Leta 2005 je strokovna skupina, ki jo je ministrstvo za jeklarstvo ustanovilo za oblikovanje smernic za prednostno dodelitev rudniškega zakupa, objavila poročilo („Dangovo poročilo“) s številnimi pomembnimi ugotovitvami in priporočili. Že takrat je bilo ugotovljeno: „Očitno je ena od glavnih konkurenčnih prednosti indijskega jekla, poleg človeških virov, zagotovljen dostop do ponudbe domače železove rude po nižji ceni glede na svetovne cene. To prednost je treba ohraniti, spodbujati in v celoti izkoristiti“ (25) (poudarek je dodan). |
| --- | --- |

(145)

Leta 2005 je strokovna skupina, ki jo je ministrstvo za jeklarstvo ustanovilo za oblikovanje smernic za prednostno dodelitev rudniškega zakupa, objavila poročilo („Dangovo poročilo“) s številnimi pomembnimi ugotovitvami in priporočili. Že takrat je bilo ugotovljeno: „Očitno je ena od glavnih konkurenčnih prednosti indijskega jekla, poleg človeških virov, zagotovljen dostop do ponudbe domače železove rude po nižji ceni glede na svetovne cene. To prednost je treba ohraniti, spodbujati in v celoti izkoristiti“ (25) (poudarek je dodan).

To prednost je treba ohraniti, spodbujati in v celoti izkoristiti

25

| (146) | Po razkritju sta indijska vlada in družba ECL trdili, da je Komisija kot pravno podlago uporabljala samo Dangovo poročilo. Citirali sta poročilo posebne skupine, v katerem je posebna skupina sklenila naslednje: „Nismo prepričani, da zgolj sklicevanje na Dangovo poročilo v zvezi s [p]olitiko rudniškega zakupa za lastno uporabo zagotavlja podporo za določitev obstoja programa pridobivanja železove rude za lastno uporabo.“ (26) Družba ECL je tudi navedla, da je Dangovo poročilo pripravil neodvisni strokovnjak, ki nima pravne veljave in ne more določati ciljev politike za Indijo. |
| --- | --- |

(146)

Po razkritju sta indijska vlada in družba ECL trdili, da je Komisija kot pravno podlago uporabljala samo Dangovo poročilo. Citirali sta poročilo posebne skupine, v katerem je posebna skupina sklenila naslednje: „Nismo prepričani, da zgolj sklicevanje na Dangovo poročilo v zvezi s [p]olitiko rudniškega zakupa za lastno uporabo zagotavlja podporo za določitev obstoja programa pridobivanja železove rude za lastno uporabo.“ (26) Družba ECL je tudi navedla, da je Dangovo poročilo pripravil neodvisni strokovnjak, ki nima pravne veljave in ne more določati ciljev politike za Indijo.

26

| (147) | Komisija najprej ugotavlja, da cilji politike vlade niso nujno vsebovani v pravno zavezujočih besedilih. Lahko bi bili vključeni v celo vrsto vladnih dokumentov in političnih izjav, kot so poročila, govori in stališča, predložena parlamentu, izjave itd. |
| --- | --- |

(147)

Komisija najprej ugotavlja, da cilji politike vlade niso nujno vsebovani v pravno zavezujočih besedilih. Lahko bi bili vključeni v celo vrsto vladnih dokumentov in političnih izjav, kot so poročila, govori in stališča, predložena parlamentu, izjave itd.

| (148) | Drugič, trditve strani so dejansko napačne. Kot je navedeno v uvodnih izjavah 153 do 169, je Komisija poleg Dangovega poročila upoštevala številne druge dokumente in pravne akte, na podlagi katerih je sklenila, da je indijska vlada zasledovala cilj politike glede podpiranja industrije cevi iz nodularnega litega železa. |
| --- | --- |

(148)

Drugič, trditve strani so dejansko napačne. Kot je navedeno v uvodnih izjavah 153 do 169, je Komisija poleg Dangovega poročila upoštevala številne druge dokumente in pravne akte, na podlagi katerih je sklenila, da je indijska vlada zasledovala cilj politike glede podpiranja industrije cevi iz nodularnega litega železa.

| (149) | Tretjič, v zvezi z njihovo trditvijo na podlagi poročila posebne skupine je ustrezno citirati celoten zadevni odstavek 7.211 poročila posebne skupine:






  — | „[...] nismo prepričani, da zgolj sklicevanje na Dangovo poročilo v zvezi s ‚[p]olitiko rudniškega zakupa za lastno uporabo‘ zagotavlja podporo za določitev obstoja programa pridobivanja železove rude za lastno uporabo. Menimo, da je zelo pomembno, da, čeprav Dangovo poročilo opisuje indijsko industrijo železove rude in politike, ki se nanašajo na zadevno industrijo, se ne sklicuje na noben program ali politiko, ki bi uživala ugodnosti od rudarstva za lastno uporabo. Prav tako nič ne nakazuje, da je bil rudniški zakup zagotovljen proizvajalcem jekla pod pogoji, ki bi se razlikovali od pogojev, določenih za druge rudarje. Dejansko je povsem mogoče, da je bilo sklicevanje na ‚[p]olitiko rudniškega zakupa za lastno uporabo‘, na katero se opirajo ZDA, namenjeno zgolj vnovični navedbi dejstva, da se rudniški zakupi zagotavljajo jeklarnam, in predlogu, da bi se morali rudniški zakupi še naprej zagotavljati proizvajalcem jekla.“ (poudarek je dodan, opomba je izpuščena) (27). |
| --- | --- | --- |

(149)

Tretjič, v zvezi z njihovo trditvijo na podlagi poročila posebne skupine je ustrezno citirati celoten zadevni odstavek 7.211 poročila posebne skupine:

—

„[...] nismo prepričani, da zgolj sklicevanje na Dangovo poročilo v zvezi s ‚[p]olitiko rudniškega zakupa za lastno uporabo‘ zagotavlja podporo za določitev obstoja programa pridobivanja železove rude za lastno uporabo. Menimo, da je zelo pomembno, da, čeprav Dangovo poročilo opisuje indijsko industrijo železove rude in politike, ki se nanašajo na zadevno industrijo, se ne sklicuje na noben program ali politiko, ki bi uživala ugodnosti od rudarstva za lastno uporabo. Prav tako nič ne nakazuje, da je bil rudniški zakup zagotovljen proizvajalcem jekla pod pogoji, ki bi se razlikovali od pogojev, določenih za druge rudarje. Dejansko je povsem mogoče, da je bilo sklicevanje na ‚[p]olitiko rudniškega zakupa za lastno uporabo‘, na katero se opirajo ZDA, namenjeno zgolj vnovični navedbi dejstva, da se rudniški zakupi zagotavljajo jeklarnam, in predlogu, da bi se morali rudniški zakupi še naprej zagotavljati proizvajalcem jekla.“ (poudarek je dodan, opomba je izpuščena) (27).

čeprav Dangovo poročilo opisuje indijsko industrijo železove rude in politike, ki se nanašajo na zadevno industrijo, se ne sklicuje na noben program ali politiko, ki bi uživala ugodnosti od rudarstva za lastno uporabo

27

| (150) | Iz tega citata je očitno, da posebna skupina ni izpodbijala dejstva, da Dangovo poročilo opisuje indijsko industrijo železove rude in politike, ki se nanašajo na zadevno industrijo. Dejansko so bili člani strokovne skupine (28) med drugim vlada in predstavniki industrije, zato je razumno sklepati, da so dobro obveščeni o obstoječih politikah vlade in položaju industrije. Poleg tega je poročilo, v nasprotju z rudarstvom za lastno uporabo, izrecno v zvezi s ciljem politike zagotavljanja ugodnosti indijskim proizvajalcem jekla („zagotovljen dostop do ponudbe domače železove rude po znižanih svetovnih cenah“) ter glede tega, da je treba to prednost ohraniti in spodbujati. |
| --- | --- |

(150)

Iz tega citata je očitno, da posebna skupina ni izpodbijala dejstva, da Dangovo poročilo opisuje indijsko industrijo železove rude in politike, ki se nanašajo na zadevno industrijo. Dejansko so bili člani strokovne skupine (28) med drugim vlada in predstavniki industrije, zato je razumno sklepati, da so dobro obveščeni o obstoječih politikah vlade in položaju industrije. Poleg tega je poročilo, v nasprotju z rudarstvom za lastno uporabo, izrecno v zvezi s ciljem politike zagotavljanja ugodnosti indijskim proizvajalcem jekla („zagotovljen dostop do ponudbe domače železove rude po znižanih svetovnih cenah“) ter glede tega, da je treba to prednost ohraniti in spodbujati.

28

| (151) | Ob upoštevanju navedenega je Komisija zavrnila te trditve. |
| --- | --- |

(151)

Ob upoštevanju navedenega je Komisija zavrnila te trditve.

| (152) | Indijska vlada je izvedla naslednja ukrepa za uresničitev navedenega posebnega cilja politike (odvračanje od izvoza železove rude). |
| --- | --- |

(152)

Indijska vlada je izvedla naslednja ukrepa za uresničitev navedenega posebnega cilja politike (odvračanje od izvoza železove rude).

| (153) | Prvi ukrep je odločitev, sprejeta 1. marca 2007, o uvedbi izvoznih dajatev na železovo rudo, ki so na začetku znašale 300 INR na tono (29), pozneje pa so se občasno spreminjale. Tako se je marca 2011 stopnja zvišala na 20 % (30), decembra 2011 pa na 30 % (31); aprila 2015 se je izvozna dajatev na železovo rudo z majhno vsebnostjo železa (manj kot 58-odstotno) znižala na 10 % (32). Opozoriti bi bilo treba, da se železova ruda z majhno vsebnostjo železa v Indiji malo uporablja, zato ni potrebe po ohranjanju njene razpoložljivosti za indijske uporabnike železove rude. |
| --- | --- |

(153)

Prvi ukrep je odločitev, sprejeta 1. marca 2007, o uvedbi izvoznih dajatev na železovo rudo, ki so na začetku znašale 300 INR na tono (29), pozneje pa so se občasno spreminjale. Tako se je marca 2011 stopnja zvišala na 20 % (30), decembra 2011 pa na 30 % (31); aprila 2015 se je izvozna dajatev na železovo rudo z majhno vsebnostjo železa (manj kot 58-odstotno) znižala na 10 % (32). Opozoriti bi bilo treba, da se železova ruda z majhno vsebnostjo železa v Indiji malo uporablja, zato ni potrebe po ohranjanju njene razpoložljivosti za indijske uporabnike železove rude.

29

30

31

32

| (154) | Na splošno je lahko podpora panogam na koncu proizvodne verige velika spodbuda za uvedbo omejitev izvoza in zlasti izvoznih dajatev. Dejstvo, da sta glavna politična cilja omejitev uvoza (in visokih izvoznih dajatev) zaščititi in spodbujati industrije na koncu proizvodne verige z zagotavljanjem poceni surovin in vhodnih materialov domačim industrijam na koncu proizvodne verige, je navedeno tudi v poročilu OECD „The Economic Impact of Export Restrictions on Raw Materials“ („Gospodarski vpliv omejitev uvoza na surovine“) (33) („poročilo OECD“). |
| --- | --- |

(154)

Na splošno je lahko podpora panogam na koncu proizvodne verige velika spodbuda za uvedbo omejitev izvoza in zlasti izvoznih dajatev. Dejstvo, da sta glavna politična cilja omejitev uvoza (in visokih izvoznih dajatev) zaščititi in spodbujati industrije na koncu proizvodne verige z zagotavljanjem poceni surovin in vhodnih materialov domačim industrijam na koncu proizvodne verige, je navedeno tudi v poročilu OECD „The Economic Impact of Export Restrictions on Raw Materials“ („Gospodarski vpliv omejitev uvoza na surovine“) (33) („poročilo OECD“).

33

| (155) | Drugi ukrep je uvedba politike dvojne prevoznine, ki jo je ministrstvo za železnice uvedlo 22. maja 2008 (34). Z njo je nastala razlika pri tovornini med prevozom železove rude za domačo potrošnjo in izvoz. Povprečna razlika je trikratna (35). Železniški prevoz predstavlja zelo velik del celotnih stroškov železove rude (36). |
| --- | --- |

(155)

Drugi ukrep je uvedba politike dvojne prevoznine, ki jo je ministrstvo za železnice uvedlo 22. maja 2008 (34). Z njo je nastala razlika pri tovornini med prevozom železove rude za domačo potrošnjo in izvoz. Povprečna razlika je trikratna (35). Železniški prevoz predstavlja zelo velik del celotnih stroškov železove rude (36).

34

35

36

| (156) | Družba ECL je pred razkritjem in po njem trdila, da je bila politika dvojne prevoznine ukinjena leta 2009. Vendar je Komisija na podlagi informacij, ki sta jih predložila indijska vlada in proizvajalec izvoznik, ugotovila, da indijska vlada s številnimi okrožnicami o cenah, ki jih izda, v obdobju preiskave in po njem, še naprej uporablja različne prevoznine za prevoz železove rude za domačo potrošnjo in za izvoz v korist domače potrošnje (37). Zlasti se pristojbina glede na prevoženo razdaljo uporablja za izvoz, medtem ko je domača potrošnja pod določenimi pogoji oproščena te pristojbine. Komisija je zato zavrnila trditev. |
| --- | --- |

(156)

Družba ECL je pred razkritjem in po njem trdila, da je bila politika dvojne prevoznine ukinjena leta 2009. Vendar je Komisija na podlagi informacij, ki sta jih predložila indijska vlada in proizvajalec izvoznik, ugotovila, da indijska vlada s številnimi okrožnicami o cenah, ki jih izda, v obdobju preiskave in po njem, še naprej uporablja različne prevoznine za prevoz železove rude za domačo potrošnjo in za izvoz v korist domače potrošnje (37). Zlasti se pristojbina glede na prevoženo razdaljo uporablja za izvoz, medtem ko je domača potrošnja pod določenimi pogoji oproščena te pristojbine. Komisija je zato zavrnila trditev.

37

| (157) | Ta dva ukrepa skupaj predstavljata ciljno omejitev uvoza, ki je bila v osnovi vzpostavljena leta 2007/2008 ter dodatno razširjena marca in decembra 2011 s povišanji stopnje izvozne dajatve na železovo rudo. Naslednji dokumenti politike kažejo po eni strani obstoj cilja politike glede podpore industriji cevi iz nodularnega litega železa, po drugi strani pa zadovoljstvo indijske vlade, da je za zdaj dosegla svoje cilje: |
| --- | --- |

(157)

Ta dva ukrepa skupaj predstavljata ciljno omejitev uvoza, ki je bila v osnovi vzpostavljena leta 2007/2008 ter dodatno razširjena marca in decembra 2011 s povišanji stopnje izvozne dajatve na železovo rudo. Naslednji dokumenti politike kažejo po eni strani obstoj cilja politike glede podpore industriji cevi iz nodularnega litega železa, po drugi strani pa zadovoljstvo indijske vlade, da je za zdaj dosegla svoje cilje:

| (158) | V poročilu delovne skupine za jeklarsko industrijo za dvanajsti petletni načrt, objavljenem novembra 2011 (38), je izrecno navedeno, da:






  — | „
  je ministrstvo sprejelo ukrepe za odvračanje od izvoza z uvedbo višjih tarif in posebnih dajatev
  “ (stran 16); |
| --- | --- | --- |

(158)

V poročilu delovne skupine za jeklarsko industrijo za dvanajsti petletni načrt, objavljenem novembra 2011 (38), je izrecno navedeno, da:

38

—

„
  je ministrstvo sprejelo ukrepe za odvračanje od izvoza z uvedbo višjih tarif in posebnih dajatev
  “ (stran 16);

je ministrstvo sprejelo ukrepe za odvračanje od izvoza z uvedbo višjih tarif in posebnih dajatev

| — | „višje stopnje tarif trenutno odvračajo od izvoza železove rude. Nujno je nadaljevati to politiko in po potrebi dodatno zvišati davčne stopnje. Hkrati je treba natančno spremljati izvoz železove rude za zagotovitev, da je mogoče zgolj z višjimi tarifami učinkovito reševati vprašanje ohranjanja virov za domačo uporabo. Preučijo se lahko tudi dodatni ukrepi, kot so višje cene prevoza za izvozno blago in povišanje cen notranjega prevoza, ter drugi upravni ukrepi“ (točka 3.6.3.3 na strani 46); |
| --- | --- |

—

„višje stopnje tarif trenutno odvračajo od izvoza železove rude. Nujno je nadaljevati to politiko in po potrebi dodatno zvišati davčne stopnje. Hkrati je treba natančno spremljati izvoz železove rude za zagotovitev, da je mogoče zgolj z višjimi tarifami učinkovito reševati vprašanje ohranjanja virov za domačo uporabo. Preučijo se lahko tudi dodatni ukrepi, kot so višje cene prevoza za izvozno blago in povišanje cen notranjega prevoza, ter drugi upravni ukrepi“ (točka 3.6.3.3 na strani 46);

dodatni ukrepi, kot so višje cene prevoza za izvozno blago in povišanje cen notranjega prevoza

| — | „v obdobju 2010 – 2011 se je izvoz železove rude zmanjšal zlasti zaradi prepovedi izvoza s strani indijske zvezne države Karnataka in fiskalnih ukrepov, ki jih je centralna vlada sprejela za omejitev izvoza železove rude iz države. [...] Veliko izvozno povpraševanje v zadnjih nekaj letih je povečalo proizvodno osnovo v državi, zaradi česar je bil obseg proizvodnje veliko večji od domačega povpraševanja. Vlada je sprejela več pomembnih pobud za odvračanje od prekomernega rudarjenja, da bi zadovoljila naraščajoči izvozni trg. To je doslej vključevalo uvedbo fiskalnih ukrepov, kot sta izvozna dajatev in povišanje cen železniškega prevoza za izvoz itd.“ (točki 4.2.5.2 in 4.2.5.4 na strani 57); |
| --- | --- |

—

„v obdobju 2010 – 2011 se je izvoz železove rude zmanjšal zlasti zaradi prepovedi izvoza s strani indijske zvezne države Karnataka in fiskalnih ukrepov, ki jih je centralna vlada sprejela za omejitev izvoza železove rude iz države. [...] Veliko izvozno povpraševanje v zadnjih nekaj letih je povečalo proizvodno osnovo v državi, zaradi česar je bil obseg proizvodnje veliko večji od domačega povpraševanja. Vlada je sprejela več pomembnih pobud za odvračanje od prekomernega rudarjenja, da bi zadovoljila naraščajoči izvozni trg. To je doslej vključevalo uvedbo fiskalnih ukrepov, kot sta izvozna dajatev in povišanje cen železniškega prevoza za izvoz itd.“ (točki 4.2.5.2 in 4.2.5.4 na strani 57);

| — | „
  cilj dolgoročnih ukrepov politike za obvladovanje izvoza železove rude bi moral biti privabljanje naložb v obrate za izdelavo jekla, da bi se spodbujala dodana vrednost in izvoz končnih izdelkov. V kratkoročnem in manj oddaljenem časovnem okviru bi se enako lahko doseglo z ustreznimi fiskalnimi ukrepi. Trenutno se od izvoza železove rude iz države odvrača z: (i) uvedbo izvozne dajatve v višini 20 % ad valorem na železovo rudo in (ii) zaračunavanjem občutno višjih cen železniškega prevoza za železovo rudo, namenjeno izvozu. Ta ukrepa sta prispevala k znižanju cen železove rude na domačem trgu v primerjavi z mednarodnim trgom in imela ključno vlogo pri zagotavljanju železove rude domačim industrijam po konkurenčnih cenah. Za učinkovito odvračanje od izvoza železove rude iz države se priporoča nenehno oblikovanje in preverjanje ustreznih fiskalnih ukrepov v skladu z zahtevami domačega in mednarodnega trga železove rude“ (točka 4.2.6.5 na strani 60) (poudarek je dodan). |
| --- | --- |

—

„
  cilj dolgoročnih ukrepov politike za obvladovanje izvoza železove rude bi moral biti privabljanje naložb v obrate za izdelavo jekla, da bi se spodbujala dodana vrednost in izvoz končnih izdelkov. V kratkoročnem in manj oddaljenem časovnem okviru bi se enako lahko doseglo z ustreznimi fiskalnimi ukrepi. Trenutno se od izvoza železove rude iz države odvrača z: (i) uvedbo izvozne dajatve v višini 20 % ad valorem na železovo rudo in (ii) zaračunavanjem občutno višjih cen železniškega prevoza za železovo rudo, namenjeno izvozu. Ta ukrepa sta prispevala k znižanju cen železove rude na domačem trgu v primerjavi z mednarodnim trgom in imela ključno vlogo pri zagotavljanju železove rude domačim industrijam po konkurenčnih cenah. Za učinkovito odvračanje od izvoza železove rude iz države se priporoča nenehno oblikovanje in preverjanje ustreznih fiskalnih ukrepov v skladu z zahtevami domačega in mednarodnega trga železove rude“ (točka 4.2.6.5 na strani 60) (poudarek je dodan).

cilj dolgoročnih ukrepov politike za obvladovanje izvoza železove rude

Ta ukrepa sta prispevala k znižanju cen železove rude na domačem trgu v primerjavi z mednarodnim trgom in imela ključno vlogo pri zagotavljanju železove rude domačim industrijam po konkurenčnih cenah

| (159) | V dvanajstem petletnem načrtu (39) (2012–2017) so potrjene politične izjave iz poročila delovne skupine za jeklarsko industrijo:






  — | „Ponudba nekaterih naravnih virov, kot sta kakovosten premog in železova ruda, se je v svetovnem gospodarstvu začela zmanjševati zaradi naraščajočega povpraševanja gospodarstev v razvoju, zlasti Kitajske in zdaj Indije. Domača razpoložljivost nekaterih od teh surovin nam zagotavlja konkurenčno prednost, ki bi jo morali izkoristiti za razvoj domače industrije, ki bi dodala vrednost tem virom ter s tem ustvarila dodatna delovna mesta in izboljšala našo trgovinsko bilanco. Zaradi povzpenjanja v vrednostni verigi bi morale biti vladne politike in struktura dajatev zasnovane tako, da bi spodbujale dodano vrednost jekla namesto izvažanja jekla v obliki surovin
  “ (stran 67, odstavek 13.72) (poudarek je dodan). |
| --- | --- | --- |

(159)

V dvanajstem petletnem načrtu (39) (2012–2017) so potrjene politične izjave iz poročila delovne skupine za jeklarsko industrijo:

39

—

„Ponudba nekaterih naravnih virov, kot sta kakovosten premog in železova ruda, se je v svetovnem gospodarstvu začela zmanjševati zaradi naraščajočega povpraševanja gospodarstev v razvoju, zlasti Kitajske in zdaj Indije. Domača razpoložljivost nekaterih od teh surovin nam zagotavlja konkurenčno prednost, ki bi jo morali izkoristiti za razvoj domače industrije, ki bi dodala vrednost tem virom ter s tem ustvarila dodatna delovna mesta in izboljšala našo trgovinsko bilanco. Zaradi povzpenjanja v vrednostni verigi bi morale biti vladne politike in struktura dajatev zasnovane tako, da bi spodbujale dodano vrednost jekla namesto izvažanja jekla v obliki surovin
  “ (stran 67, odstavek 13.72) (poudarek je dodan).

bi morale biti vladne politike in struktura dajatev zasnovane tako, da bi spodbujale dodano vrednost jekla namesto izvažanja jekla v obliki surovin

| (160) | Po razkritju je družba ECL izpodbijala navedeno napotilo Komisije na dokumente. Prvič, trdila je, da poročilo delovne skupine za jeklarsko industrijo ni imelo pravne veljave, saj je bilo le mnenje ali ocena nekaterih posameznikov in ne dokument, ki bi ga odobrila vlada. Drugič, navedla je, da je bil dvanajsti petletni načrt napačno citiran, saj je na primer vseboval priporočilo, da „velik obseg izvoza železove rude povzroča resno zaskrbljenost glede prihodnje razpoložljivosti. [...] nujno je treba obravnavati težave, povezane s slabšanjem stanja okolja, razseljenim prebivalstvom, ozkimi grli na področju prevoza itd.“ |
| --- | --- |

(160)

Po razkritju je družba ECL izpodbijala navedeno napotilo Komisije na dokumente. Prvič, trdila je, da poročilo delovne skupine za jeklarsko industrijo ni imelo pravne veljave, saj je bilo le mnenje ali ocena nekaterih posameznikov in ne dokument, ki bi ga odobrila vlada. Drugič, navedla je, da je bil dvanajsti petletni načrt napačno citiran, saj je na primer vseboval priporočilo, da „velik obseg izvoza železove rude povzroča resno zaskrbljenost glede prihodnje razpoložljivosti. [...] nujno je treba obravnavati težave, povezane s slabšanjem stanja okolja, razseljenim prebivalstvom, ozkimi grli na področju prevoza itd.“

| (161) | Glede prvega argumenta Komisija meni, da čeprav poročila delovne skupine za jeklarsko industrijo ni izdala vlada, opisuje položaj indijske industrije železove rude in politiko vlade, ki se nanaša nanjo. Dejansko so bili člani delovne skupine med drugim vlada in predstavniki industrije (40), zato je razumno sklepati, da so dobro obveščeni o obstoječih politikah vlade in položaju industrije. |
| --- | --- |

(161)

Glede prvega argumenta Komisija meni, da čeprav poročila delovne skupine za jeklarsko industrijo ni izdala vlada, opisuje položaj indijske industrije železove rude in politiko vlade, ki se nanaša nanjo. Dejansko so bili člani delovne skupine med drugim vlada in predstavniki industrije (40), zato je razumno sklepati, da so dobro obveščeni o obstoječih politikah vlade in položaju industrije.

40

| (162) | V zvezi z drugim argumentom ni Komisija nikoli trdila, da je bil ta petletni načrt omejen na cilje in priporočila politike, ki jih je navedla v zvezi z železovo rudo. Priporočila, na katere se sklicuje proizvajalec izvoznik, so povezana z domnevnim nezakonitim rudarjenjem in okoljskimi kršitvami, ki so ob izdaji poročila predstavljali pomembno težavo. Ta težava je bila obravnavana v številnih sodnih odločbah o zaprtju rudnikov, na primer v zveznih državah Karnataka, Odiša in Goa. Dejstvo, da politika zasleduje dodatne okoljske cilje, ne izniči primarnega gospodarskega cilja, temveč je povsem sprejemljivo, da politika vlade zasleduje dva cilja hkrati. Zato je Komisija zavrnila te trditve. |
| --- | --- |

(162)

V zvezi z drugim argumentom ni Komisija nikoli trdila, da je bil ta petletni načrt omejen na cilje in priporočila politike, ki jih je navedla v zvezi z železovo rudo. Priporočila, na katere se sklicuje proizvajalec izvoznik, so povezana z domnevnim nezakonitim rudarjenjem in okoljskimi kršitvami, ki so ob izdaji poročila predstavljali pomembno težavo. Ta težava je bila obravnavana v številnih sodnih odločbah o zaprtju rudnikov, na primer v zveznih državah Karnataka, Odiša in Goa. Dejstvo, da politika zasleduje dodatne okoljske cilje, ne izniči primarnega gospodarskega cilja, temveč je povsem sprejemljivo, da politika vlade zasleduje dva cilja hkrati. Zato je Komisija zavrnila te trditve.

| (163) | Družba ECL je tudi navedla, da je bila indijska komisija za načrtovanje, ki je obstajala od leta 1950 in je pripravila petletne načrte, razpuščena 1. januarja 2015 ter da ne bo več petletnih načrtov. |
| --- | --- |

(163)

Družba ECL je tudi navedla, da je bila indijska komisija za načrtovanje, ki je obstajala od leta 1950 in je pripravila petletne načrte, razpuščena 1. januarja 2015 ter da ne bo več petletnih načrtov.

| (164) | Glede na navedeno spletno stran (41) se zdi, da je bila komisija za načrtovanje dejansko razpuščena (42). Vendar morebitni iztek petletnega načrta po letu 2017 ne vpliva na ugotovitev, da se bo načrt do takrat še vedno uporabljal. |
| --- | --- |

(164)

Glede na navedeno spletno stran (41) se zdi, da je bila komisija za načrtovanje dejansko razpuščena (42). Vendar morebitni iztek petletnega načrta po letu 2017 ne vpliva na ugotovitev, da se bo načrt do takrat še vedno uporabljal.

41

42

| (165) | Na koncu je družba ECL citirala še en del poročila delovne skupine za jeklarsko industrijo, v katerem je bilo navedeno, da „vlada ne posreduje“ pri cenah železove rude in da cene „določajo [...] tržne sile“; poleg tega se „domače cene železove rude na splošno gibljejo skupaj z mednarodnimi cenami“ (43). |
| --- | --- |

(165)

Na koncu je družba ECL citirala še en del poročila delovne skupine za jeklarsko industrijo, v katerem je bilo navedeno, da „vlada ne posreduje“ pri cenah železove rude in da cene „določajo [...] tržne sile“; poleg tega se „domače cene železove rude na splošno gibljejo skupaj z mednarodnimi cenami“ (43).

43

| (166) | Ciljne omejitve izvoza ne odstranijo tržnih sil na indijskem domačem trgu v celoti, ampak imajo velik vpliv, kar zadeva zmanjšanje izvoza in prepričevanje subjektov na trgu, da prodajajo svoje blago po nižji ceni, kot bi jo dosegli v odsotnosti te politike. Ta ugotovitev ne nasprotuje trditvi iz poročila, da so se domače cene železove rude na splošno gibale skupaj z mednarodnimi cenami. Dejansko indijski izvoz in uvoz nista bila prepovedana v celoti. Zato se ni mogoče izogniti določenemu vplivu mednarodnih cen na indijske domače cene. Vendar to ne pomeni, da so domače cene na isti ali višji ravni kot mednarodne cene. Zato je bila ta trditev zavrnjena. |
| --- | --- |

(166)

Ciljne omejitve izvoza ne odstranijo tržnih sil na indijskem domačem trgu v celoti, ampak imajo velik vpliv, kar zadeva zmanjšanje izvoza in prepričevanje subjektov na trgu, da prodajajo svoje blago po nižji ceni, kot bi jo dosegli v odsotnosti te politike. Ta ugotovitev ne nasprotuje trditvi iz poročila, da so se domače cene železove rude na splošno gibale skupaj z mednarodnimi cenami. Dejansko indijski izvoz in uvoz nista bila prepovedana v celoti. Zato se ni mogoče izogniti določenemu vplivu mednarodnih cen na indijske domače cene. Vendar to ne pomeni, da so domače cene na isti ali višji ravni kot mednarodne cene. Zato je bila ta trditev zavrnjena.

| (167) | Indijska vlada z uvedbo takih ciljnih omejitev izvoza (zlasti z izvoznimi dajatvami in politiko dvojne prevoznine) postavlja indijske družbe za pridobivanje železove rude v ekonomsko nerazumen položaj, ki jih sili v prodajo blaga po nižji ceni, kot bi jo lahko dosegle brez te politike. |
| --- | --- |

(167)

Indijska vlada z uvedbo takih ciljnih omejitev izvoza (zlasti z izvoznimi dajatvami in politiko dvojne prevoznine) postavlja indijske družbe za pridobivanje železove rude v ekonomsko nerazumen položaj, ki jih sili v prodajo blaga po nižji ceni, kot bi jo lahko dosegle brez te politike.

| (168) | Indijska vlada je prevzela „dejavnejšo vlogo od zgolj spodbujanja“, kot je zahteval pritožbeni organ (44). Ukrepi, ki jih je sprejela indijska vlada, omejujejo svobodo delovanja družb za pridobivanje železove rude, saj v praksi omejujejo njihovo poslovno odločanje glede tega, kje naj prodajajo svoje izdelke in po kakšni ceni. Družbe ne morejo maksimirati prihodka, saj so zadevni ukrepi močno zmanjšali njihove prilive. |
| --- | --- |

(168)

Indijska vlada je prevzela „dejavnejšo vlogo od zgolj spodbujanja“, kot je zahteval pritožbeni organ (44). Ukrepi, ki jih je sprejela indijska vlada, omejujejo svobodo delovanja družb za pridobivanje železove rude, saj v praksi omejujejo njihovo poslovno odločanje glede tega, kje naj prodajajo svoje izdelke in po kakšni ceni. Družbe ne morejo maksimirati prihodka, saj so zadevni ukrepi močno zmanjšali njihove prilive.

44

| (169) | Tudi izjava o politiki v Dangovem poročilu iz leta 2005, da „je treba zagotovljen dostop do domače ponudbe železove rude po nižjih cenah v primerjavi s cenami na svetovnem trgu ohraniti, spodbujati in v celoti izkoristiti“ (glej uvodno izjavo 145), poznejša ugotovitev v dvanajstem petletnem načrtu, da „[nam] [d]omača razpoložljivost nekaterih od teh surovin [...] zagotavlja konkurenčno prednost“ (45), kažeta, da indijska vlada pričakuje, da družbe za pridobivanje železove rude ne bodo drastično zmanjšale domače proizvodnje, ampak bodo ohranjale stabilno zalogo domače železove rude. Ta pričakovanja so bila izpolnjena, kot je indijska vlada sama navedla v poročilu za dvanajsti petletni načrt, navedenem v četrti alinei uvodne izjave 158, in kot izhaja iz izjav ministrstva za jeklarstvo, navedenih v uvodnih izjavah 174 do 176. Poleg tega razpoložljivi podatki ne podpirajo domneve, da je indijska vlada dovolila proizvajalcem železove rude, da prosto prilagodijo svojo proizvodnjo povpraševanju, na katero so vplivale ciljne omejitve izvoza indijske vlade. Ravno nasprotno, dobro je znano, da je glede na to, da družbe za pridobivanje železove rude delujejo v svobodnem tržnem sistemu, razumno predvidevati, da te družbe ne bi onemogočile znatnih začetnih naložb in visokih stalnih stroškov z zmanjšanjem proizvodnje zgolj zato, da bi se izognile prevelikim zalogam in posledičnemu pritisku na znižanje domačih cen v skladu z ukrepi indijske vlade. Indijska vlada torej spodbuja proizvajalce železove rude, da ohranijo proizvodnjo za oskrbovanje domačega trga, četudi bi razumni dobavitelj v primeru odvračanja od izvoza prilagodil svojo proizvodnjo. |
| --- | --- |

(169)

Tudi izjava o politiki v Dangovem poročilu iz leta 2005, da „je treba zagotovljen dostop do domače ponudbe železove rude po nižjih cenah v primerjavi s cenami na svetovnem trgu ohraniti, spodbujati in v celoti izkoristiti“ (glej uvodno izjavo 145), poznejša ugotovitev v dvanajstem petletnem načrtu, da „[nam] [d]omača razpoložljivost nekaterih od teh surovin [...] zagotavlja konkurenčno prednost“ (45), kažeta, da indijska vlada pričakuje, da družbe za pridobivanje železove rude ne bodo drastično zmanjšale domače proizvodnje, ampak bodo ohranjale stabilno zalogo domače železove rude. Ta pričakovanja so bila izpolnjena, kot je indijska vlada sama navedla v poročilu za dvanajsti petletni načrt, navedenem v četrti alinei uvodne izjave 158, in kot izhaja iz izjav ministrstva za jeklarstvo, navedenih v uvodnih izjavah 174 do 176. Poleg tega razpoložljivi podatki ne podpirajo domneve, da je indijska vlada dovolila proizvajalcem železove rude, da prosto prilagodijo svojo proizvodnjo povpraševanju, na katero so vplivale ciljne omejitve izvoza indijske vlade. Ravno nasprotno, dobro je znano, da je glede na to, da družbe za pridobivanje železove rude delujejo v svobodnem tržnem sistemu, razumno predvidevati, da te družbe ne bi onemogočile znatnih začetnih naložb in visokih stalnih stroškov z zmanjšanjem proizvodnje zgolj zato, da bi se izognile prevelikim zalogam in posledičnemu pritisku na znižanje domačih cen v skladu z ukrepi indijske vlade. Indijska vlada torej spodbuja proizvajalce železove rude, da ohranijo proizvodnjo za oskrbovanje domačega trga, četudi bi razumni dobavitelj v primeru odvračanja od izvoza prilagodil svojo proizvodnjo.

45

| (170) | Zato indijska vlada z navedenimi ukrepi spodbuja družbe za pridobivanje železove rude, da zadržijo železovo rudo v Indiji, ker ne morejo prodajati po višjih cenah, ki bi v Indiji brez teh ukrepov prevladale. |
| --- | --- |

(170)

Zato indijska vlada z navedenimi ukrepi spodbuja družbe za pridobivanje železove rude, da zadržijo železovo rudo v Indiji, ker ne morejo prodajati po višjih cenah, ki bi v Indiji brez teh ukrepov prevladale.

| (171) | V tem smislu vlada proizvajalcem surovin „zaupa“, da dobavljajo blago domačim uporabnikom železove rude, tj. proizvajalcem jekla, vključno s proizvajalci cevi iz nodularnega litega železa, za plačilo, ki je nižje od primernega. Družbe za pridobivanje železove rude so odgovorne za ustvarjanje umetnega, razdrobljenega, nizkocenovnega domačega trga v Indiji. |
| --- | --- |

(171)

V tem smislu vlada proizvajalcem surovin „zaupa“, da dobavljajo blago domačim uporabnikom železove rude, tj. proizvajalcem jekla, vključno s proizvajalci cevi iz nodularnega litega železa, za plačilo, ki je nižje od primernega. Družbe za pridobivanje železove rude so odgovorne za ustvarjanje umetnega, razdrobljenega, nizkocenovnega domačega trga v Indiji.

| (172) | Drugače rečeno, indijska vlada pri uporabi ciljnih omejitev izvoza ve, kako se bodo proizvajalci železove rude odzvali na ukrepe in kakšne bodo posledice teh ukrepov. Čeprav lahko ti proizvajalci nekoliko zmanjšajo domačo proizvodnjo kot odziv na omejitev izvoza, je ne bi ustavili ali prilagodili na zelo majhen obseg. Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 169, bo namesto tega rudarski sektor še naprej malo prilagajal svojo proizvodnjo, posledica česar bodo nižje domače cene. V tem smislu se učinki določijo predhodno, ne naknadno, in zato niso „nenamerni“. Obstaja jasna „dokazljiva povezava“ med politiko ter ravnanjem vključenih zasebnih organov, ki delujejo kot posredniki vlade in izvajajo njeno politiko zagotavljanja železove rude industriji cevi iz nodularnega litega železa za plačilo, ki je nižje od primernega. |
| --- | --- |

(172)

Drugače rečeno, indijska vlada pri uporabi ciljnih omejitev izvoza ve, kako se bodo proizvajalci železove rude odzvali na ukrepe in kakšne bodo posledice teh ukrepov. Čeprav lahko ti proizvajalci nekoliko zmanjšajo domačo proizvodnjo kot odziv na omejitev izvoza, je ne bi ustavili ali prilagodili na zelo majhen obseg. Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 169, bo namesto tega rudarski sektor še naprej malo prilagajal svojo proizvodnjo, posledica česar bodo nižje domače cene. V tem smislu se učinki določijo predhodno, ne naknadno, in zato niso „nenamerni“. Obstaja jasna „dokazljiva povezava“ med politiko ter ravnanjem vključenih zasebnih organov, ki delujejo kot posredniki vlade in izvajajo njeno politiko zagotavljanja železove rude industriji cevi iz nodularnega litega železa za plačilo, ki je nižje od primernega.

| (173) | Indijska vlada sama priznava uspeh svoje politike ciljnih omejitev izvoza. Leta 2013 je stalni odbor za premog in jeklo v okviru ministrstva za jeklarstvo objavil 38. poročilo o „pregledu politike izvoza železove rude“ (46). |
| --- | --- |

(173)

Indijska vlada sama priznava uspeh svoje politike ciljnih omejitev izvoza. Leta 2013 je stalni odbor za premog in jeklo v okviru ministrstva za jeklarstvo objavil 38. poročilo o „pregledu politike izvoza železove rude“ (46).

46

| (174) | Ministrstvo za jeklarstvo je v odgovor na vprašanje odbora sporočilo, da „čeprav je od let 2004 – 2005 opazno povečanje domače potrošnje železove rude v domači industriji, je proizvodnja železove rude že od nekdaj veliko večja od domače potrošnje, ker proizvodnjo železove rude v državi usmerja izvoz“. Vendar so bili za izboljšanje razpoložljivosti železove rude za domačo železarsko in jeklarsko industrijo ter za ohranitev železove rude za prihodnje dolgoročne domače potrebe sprejeti fiskalni ukrepi za odvračanje od izvoza železove rude, poleg tega pa se zaračunava izvozna dajatev po stopnji 30 % ad valorem na vse vrste železove rude (razen peletov), zaradi česar se je izvoz v letu 2011 – 2012 in tekočem letu močno zmanjšal (točka 2.7 na strani 14). |
| --- | --- |

(174)

Ministrstvo za jeklarstvo je v odgovor na vprašanje odbora sporočilo, da „čeprav je od let 2004 – 2005 opazno povečanje domače potrošnje železove rude v domači industriji, je proizvodnja železove rude že od nekdaj veliko večja od domače potrošnje, ker proizvodnjo železove rude v državi usmerja izvoz“. Vendar so bili za izboljšanje razpoložljivosti železove rude za domačo železarsko in jeklarsko industrijo ter za ohranitev železove rude za prihodnje dolgoročne domače potrebe sprejeti fiskalni ukrepi za odvračanje od izvoza železove rude, poleg tega pa se zaračunava izvozna dajatev po stopnji 30 % ad valorem na vse vrste železove rude (razen peletov), zaradi česar se je izvoz v letu 2011 – 2012 in tekočem letu močno zmanjšal (točka 2.7 na strani 14).

| (175) | Ministrstvo za jeklarstvo je predložilo glavne poudarke zunanjetrgovinske politike v zvezi z izvozom železove rude (točka 4.13 na strani 23), vključno z naslednjima:






  — | izvoz železove rude z več kot 64-odstotno vsebnostjo železa poteka prek družbe za trgovanje s kovinami in minerali ter je dovoljen na podlagi dovoljenj, ki jih izda generalni direktorat za zunanjo trgovino (DGFT); |
| --- | --- | --- |

(175)

Ministrstvo za jeklarstvo je predložilo glavne poudarke zunanjetrgovinske politike v zvezi z izvozom železove rude (točka 4.13 na strani 23), vključno z naslednjima:

—

izvoz železove rude z več kot 64-odstotno vsebnostjo železa poteka prek družbe za trgovanje s kovinami in minerali ter je dovoljen na podlagi dovoljenj, ki jih izda generalni direktorat za zunanjo trgovino (DGFT);

| — | železova ruda z visoko vsebnostjo železa (več kot 64-odstotno) iz Bailadile v indijski zvezni državi Čatisgarh se lahko izvaža z omejitvami glede količine, uvedenimi zlasti z namenom prednostne zadovoljitve domačega povpraševanja. Izvozne količine letno ne smejo preseči 1,81 milijona ton za rudo v kosih in 2,71 milijona ton za drobnozrnato rudo. |
| --- | --- |

—

železova ruda z visoko vsebnostjo železa (več kot 64-odstotno) iz Bailadile v indijski zvezni državi Čatisgarh se lahko izvaža z omejitvami glede količine, uvedenimi zlasti z namenom prednostne zadovoljitve domačega povpraševanja. Izvozne količine letno ne smejo preseči 1,81 milijona ton za rudo v kosih in 2,71 milijona ton za drobnozrnato rudo.

| (176) | Ministrstvo za jeklarstvo je tudi poročalo odboru, da „[se je] [z] zvišanjem izvozne dajatve na 20 % ad valorem z začetkom veljavnosti 1. marca 2011 [...] izvoz železove rude v letu 2011 – 2012 zmanjšal za približno 37 % na 61,74 milijona ton v primerjavi s 97,66 milijona ton v letu 2010 – 2011. Z dodatnim zvišanjem izvozne dajatve na železovo rudo na 30 % ad valorem od 30. decembra 2011 se je izvoz še dodatno zmanjšal. V prvi polovici leta 2012 – 2013 se je izvoz zmanjšal za več kot 50 % na 14,4 milijona ton v primerjavi s 30,75 milijona ton v enakem obdobju leta pred tem. Ministrstvo za jeklarstvo redno razpravlja o zadevi z ministrstvom za finance, da bi uvedlo ustrezno izvozno dajatev na železovo rudo za učinkovito odvračanje od izvoza in izboljšanje razpoložljivosti železove rude za domačo železarsko in jeklarsko industrijo po dostopni ceni“ (točka 4.19 na strani 26). |
| --- | --- |

(176)

Ministrstvo za jeklarstvo je tudi poročalo odboru, da „[se je] [z] zvišanjem izvozne dajatve na 20 % ad valorem z začetkom veljavnosti 1. marca 2011 [...] izvoz železove rude v letu 2011 – 2012 zmanjšal za približno 37 % na 61,74 milijona ton v primerjavi s 97,66 milijona ton v letu 2010 – 2011. Z dodatnim zvišanjem izvozne dajatve na železovo rudo na 30 % ad valorem od 30. decembra 2011 se je izvoz še dodatno zmanjšal. V prvi polovici leta 2012 – 2013 se je izvoz zmanjšal za več kot 50 % na 14,4 milijona ton v primerjavi s 30,75 milijona ton v enakem obdobju leta pred tem. Ministrstvo za jeklarstvo redno razpravlja o zadevi z ministrstvom za finance, da bi uvedlo ustrezno izvozno dajatev na železovo rudo za učinkovito odvračanje od izvoza in izboljšanje razpoložljivosti železove rude za domačo železarsko in jeklarsko industrijo po dostopni ceni“ (točka 4.19 na strani 26).

| (177) | Komisija je torej ugotovila, da je vlada zaupala rudarskim družbam izvajanje njene politike za oblikovanje razdrobljenega domačega trga ter zagotavljanje železove rude domači železarski in jeklarski industriji za plačilo, ki je nižje od primernega. |
| --- | --- |

(177)

Komisija je torej ugotovila, da je vlada zaupala rudarskim družbam izvajanje njene politike za oblikovanje razdrobljenega domačega trga ter zagotavljanje železove rude domači železarski in jeklarski industriji za plačilo, ki je nižje od primernega.

(ii)   Pooblastitev zasebnih organov v smislu člena 3(1)(a)(iv) osnovne uredbe

Pooblastitev zasebnih organov v smislu člena 3(1)(a)(iv) osnovne uredbe

| (178) | Nato je Komisija preučila, ali je indijska vlada indijskim družbam za pridobivanje železove rude zaupala v smislu člena 3(1)(a)(iv) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(178)

Nato je Komisija preučila, ali je indijska vlada indijskim družbam za pridobivanje železove rude zaupala v smislu člena 3(1)(a)(iv) osnovne uredbe.

| (179) | Oba indijska proizvajalca izvoznika sta veliko večino železove rude nabavila pri zasebnih podjetjih, le majhno količino pa sta nabavila pri nacionalnem podjetju za razvoj mineralov (NMDC), ki je eden od glavnih akterjev na trgu in je v lasti indijske vlade. |
| --- | --- |

(179)

Oba indijska proizvajalca izvoznika sta veliko večino železove rude nabavila pri zasebnih podjetjih, le majhno količino pa sta nabavila pri nacionalnem podjetju za razvoj mineralov (NMDC), ki je eden od glavnih akterjev na trgu in je v lasti indijske vlade.

| (180) | Komisija je brez poseganja v vprašanje, ali indijska vlada izvaja smiseln nadzor nad NMDC v smislu člena 2(b) osnovne uredbe, ki ni pomembno za namen te preiskave, menila, da so vse družbe za pridobivanje železove rude, ne glede na to, ali so v javni lasti ali ne, zasebni organi, ki jim je indijska vlada zaupala v smislu člena 3(1)(a)(iv) osnovne uredbe, da zagotavljajo železovo rudo za plačilo, ki je nižje od primernega. |
| --- | --- |

(180)

Komisija je brez poseganja v vprašanje, ali indijska vlada izvaja smiseln nadzor nad NMDC v smislu člena 2(b) osnovne uredbe, ki ni pomembno za namen te preiskave, menila, da so vse družbe za pridobivanje železove rude, ne glede na to, ali so v javni lasti ali ne, zasebni organi, ki jim je indijska vlada zaupala v smislu člena 3(1)(a)(iv) osnovne uredbe, da zagotavljajo železovo rudo za plačilo, ki je nižje od primernega.

(iii)   Zagotavljanje železove rude s strani družb za pridobivanje železove rude za plačilo, ki je nižje od primernega

Zagotavljanje železove rude s strani družb za pridobivanje železove rude za plačilo, ki je nižje od primernega

| (181) | V naslednjem koraku je Komisija preverila, ali so družbe za pridobivanje železove rude dejansko izvajale navedeno vladno politiko glede zagotavljanja železove rude za plačilo, ki je nižje od primernega. To je zahtevalo podrobno analizo razvoja trga v Indiji glede na ustrezno referenčno vrednost. |
| --- | --- |

(181)

V naslednjem koraku je Komisija preverila, ali so družbe za pridobivanje železove rude dejansko izvajale navedeno vladno politiko glede zagotavljanja železove rude za plačilo, ki je nižje od primernega. To je zahtevalo podrobno analizo razvoja trga v Indiji glede na ustrezno referenčno vrednost.

| (182) | Indijska vlada je s ciljnimi omejitvami izvoza in drugimi povezanimi ukrepi silila rudarske družbe, da prodajajo lokalno po nižjih cenah, kot bi sicer (tj. brez zadevnih ukrepov bi rudarske družbe izvažale železovo rudo po višjih cenah). Vendar rudarske družbe tega niso storile, ker politika indijske vlade daje prednost industriji na koncu proizvodne verige, vključno z industrijo cevi iz nodularnega litega železa. |
| --- | --- |

(182)

Indijska vlada je s ciljnimi omejitvami izvoza in drugimi povezanimi ukrepi silila rudarske družbe, da prodajajo lokalno po nižjih cenah, kot bi sicer (tj. brez zadevnih ukrepov bi rudarske družbe izvažale železovo rudo po višjih cenah). Vendar rudarske družbe tega niso storile, ker politika indijske vlade daje prednost industriji na koncu proizvodne verige, vključno z industrijo cevi iz nodularnega litega železa.

| (183) | Podatki v zvezi s proizvodnjo, potrošnjo, uvozom in izvozom železove rude v zadnjih letih (47): | 2006–2007 | 2007–2008 | 2008–2009 | 2009–2010 | 2010–2011 | 2011–2012 | 2012–2013 | 2013–2014 | 2014–2015 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Proizvodnja
  (1 000 ton) | 187 696 | 213 250 | 212 960 | 218 553 | 207 157 | 168 582 | 136 618 | 152 433 | 128 187 |
| Potrošnja
  (1 000 ton) | 78 601 | 86 816 | 86 816 | 96 955 | 107 220 | 100 572 | 103 399 | 110 500 | n. r. |
| Uvoz
  (1 000 ton) | 483 | 293 | 69 | 897 | 1 867 | 978 | 3 056 | 369 | 11 433 |
| Izvoz
  (1 000 ton) | 91 425 | 68 473 | 68 904 | 101 531 | 46 890 | 47 153 | 18 122 | 16 302 | 7 492 |

(183)

Podatki v zvezi s proizvodnjo, potrošnjo, uvozom in izvozom železove rude v zadnjih letih (47):

47

2006–2007

2007–2008

2008–2009

2009–2010

2010–2011

2011–2012

2012–2013

2013–2014

2014–2015

Proizvodnja

(1 000 ton)

187 696

213 250

212 960

218 553

207 157

168 582

136 618

152 433

128 187

Potrošnja

(1 000 ton)

78 601

86 816

86 816

96 955

107 220

100 572

103 399

110 500

n. r.

Uvoz

(1 000 ton)

483

293

69

897

1 867

978

3 056

369

11 433

Izvoz

(1 000 ton)

91 425

68 473

68 904

101 531

46 890

47 153

18 122

16 302

7 492

| (184) | Trendi so prikazani na spodnjem diagramu:



  Indijski uvoz v 1 000 Mt
  Celotna indijska proizvodnja v 1 000 Mt
  Indijska domača poraba v 1 000 Mt
  Indijski izvoz v 1 000 Mt |
| --- | --- |

(184)

Trendi so prikazani na spodnjem diagramu:

Indijski uvoz v 1 000 Mt

Celotna indijska proizvodnja v 1 000 Mt

Indijska domača poraba v 1 000 Mt

Indijski izvoz v 1 000 Mt

| (185) | Podatki kažejo vpliv omejitve izvoza na domači trg železove rude v Indiji. |
| --- | --- |

(185)

Podatki kažejo vpliv omejitve izvoza na domači trg železove rude v Indiji.

| (186) | Najočitnejši vpliv politike je izrazito zmanjšanje obsega izvoza železove rude po uvedbi ciljnih omejitev izvoza leta 2007 in nato znova po njihovi razširitvi leta 2011. Tako je bil s ciljnimi omejitvami izvoza dosežen cilj indijske vlade glede odvračanja od izvoza in ohranjanja razpoložljivosti železove rude za domačo industrijo na koncu proizvodne verige po nižjih cenah. |
| --- | --- |

(186)

Najočitnejši vpliv politike je izrazito zmanjšanje obsega izvoza železove rude po uvedbi ciljnih omejitev izvoza leta 2007 in nato znova po njihovi razširitvi leta 2011. Tako je bil s ciljnimi omejitvami izvoza dosežen cilj indijske vlade glede odvračanja od izvoza in ohranjanja razpoložljivosti železove rude za domačo industrijo na koncu proizvodne verige po nižjih cenah.

| (187) | Trendi proizvodnje železove rude kažejo, da je bila domača proizvodnja precej stabilna do leta 2011, ko se je začela zmanjševati. Ne zdi se, da bi bilo zmanjšanje posledica kakršne koli prilagoditve proizvodnje družb za pridobivanje železove rude omejitvam izvoza, temveč je večinoma pojasnjeno s številnimi sodnimi odločbami o zaprtju rudnikov zaradi obtožb o nezakonitem rudarjenju in okoljskih kršitvah, na primer v zveznih državah Karnataka, Odiša in Goa. |
| --- | --- |

(187)

Trendi proizvodnje železove rude kažejo, da je bila domača proizvodnja precej stabilna do leta 2011, ko se je začela zmanjševati. Ne zdi se, da bi bilo zmanjšanje posledica kakršne koli prilagoditve proizvodnje družb za pridobivanje železove rude omejitvam izvoza, temveč je večinoma pojasnjeno s številnimi sodnimi odločbami o zaprtju rudnikov zaradi obtožb o nezakonitem rudarjenju in okoljskih kršitvah, na primer v zveznih državah Karnataka, Odiša in Goa.

| (188) | Po razkritju je družba ECL trdila, da če je bil cilj indijske vlade zagotoviti presežno ponudbo železove rude, da bi bila železova ruda domačim uporabnikom na voljo po nizkih cenah, se zdi paradoksalno, da so vrhovno sodišče in lokalna zvezna sodišča prepovedala rudarjenje v navedenih zveznih državah. Indijska vlada bi lahko nasprotovala zaprtju različnih rudnikov. |
| --- | --- |

(188)

Po razkritju je družba ECL trdila, da če je bil cilj indijske vlade zagotoviti presežno ponudbo železove rude, da bi bila železova ruda domačim uporabnikom na voljo po nizkih cenah, se zdi paradoksalno, da so vrhovno sodišče in lokalna zvezna sodišča prepovedala rudarjenje v navedenih zveznih državah. Indijska vlada bi lahko nasprotovala zaprtju različnih rudnikov.

| (189) | Komisija ugotavlja, da je indijski pravosodni sistem neodvisen od indijske vlade in da ga zavezuje samo pravo. Hkrati je iz informacij, ki so na voljo Komisiji, razvidno, da so bila zaprtja posledica kršitev domače okoljske zakonodaje in zakonodaje na področju rudarskih pravic. Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 162, se zdi, da je vladna politika na področju železove rude hkrati zasledovala gospodarske in okoljske cilje. Iz tega sledi, da neizpodbijanje sodnih odločb v zvezi z okoljskim stebrom te politike ne pomeni, da je vlada zanemarila gospodarski steber politike. Zato je bila ta trditev zavrnjena. |
| --- | --- |

(189)

Komisija ugotavlja, da je indijski pravosodni sistem neodvisen od indijske vlade in da ga zavezuje samo pravo. Hkrati je iz informacij, ki so na voljo Komisiji, razvidno, da so bila zaprtja posledica kršitev domače okoljske zakonodaje in zakonodaje na področju rudarskih pravic. Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 162, se zdi, da je vladna politika na področju železove rude hkrati zasledovala gospodarske in okoljske cilje. Iz tega sledi, da neizpodbijanje sodnih odločb v zvezi z okoljskim stebrom te politike ne pomeni, da je vlada zanemarila gospodarski steber politike. Zato je bila ta trditev zavrnjena.

| (190) | Ne glede na zmanjšanje proizvodnje železove rude je na indijskem trgu opazna stalna in neracionalna presežna zmogljivost glede na vsoto domače potrošnje in izvoza, od katere se odšteje uvoz. To je privedlo do presežne ponudbe železove rude na domačem trgu, kot je priznala in za kar si je prizadevala indijska vlada. |
| --- | --- |

(190)

Ne glede na zmanjšanje proizvodnje železove rude je na indijskem trgu opazna stalna in neracionalna presežna zmogljivost glede na vsoto domače potrošnje in izvoza, od katere se odšteje uvoz. To je privedlo do presežne ponudbe železove rude na domačem trgu, kot je priznala in za kar si je prizadevala indijska vlada.

| (191) | Po razkritju je družba ECL s sklicevanjem na preglednico iz uvodne izjave 183 trdila, da Komisija ni analizirala dejstva, da je bil obseg izvoza železove rude iz Indije velik in se je nadaljeval tudi po zvišanju izvozne dajatve na železovo rudo na 30 % decembra 2011. |
| --- | --- |

(191)

Po razkritju je družba ECL s sklicevanjem na preglednico iz uvodne izjave 183 trdila, da Komisija ni analizirala dejstva, da je bil obseg izvoza železove rude iz Indije velik in se je nadaljeval tudi po zvišanju izvozne dajatve na železovo rudo na 30 % decembra 2011.

| (192) | Komisija je poudarila, da cilj izvozne dajatve na železovo rudo ni bil v celoti ustaviti izvoz, ampak ga zmanjšati ob hkratnem povečanju razpoložljivosti na domačem trgu. Zato ni razumno pričakovati, da bo izvoz po uvedbi izvozne dajatve izginil. Vendar pa je Komisija ugotovila, da je izvozna dajatev pomembno vplivala na izvoz kmalu po njeni uvedbi. Dejansko se je izvoz leta 2012–2013 zmanjšal za več kot 60 % v primerjavi z letom 2011–2012 in se še naprej znatno zmanjševal, pri čemer se je leta 2014–2015 zmanjšal za 84 % v primerjavi z letom 2011–2012. Hkrati se je proizvodnja med letoma 2011–2012 in 2014–2015 povečala samo za 24 %, in sicer iz razlogov, pojasnjenih v uvodni izjavi 187. Tako je razpoložljivost železove rude za domačo prodajo v istem obdobju ostala nespremenjena. To jasno kaže, da so bili z izvozno dajatvijo doseženi njeni cilji glede povečanja izvoza železove rude. |
| --- | --- |

(192)

Komisija je poudarila, da cilj izvozne dajatve na železovo rudo ni bil v celoti ustaviti izvoz, ampak ga zmanjšati ob hkratnem povečanju razpoložljivosti na domačem trgu. Zato ni razumno pričakovati, da bo izvoz po uvedbi izvozne dajatve izginil. Vendar pa je Komisija ugotovila, da je izvozna dajatev pomembno vplivala na izvoz kmalu po njeni uvedbi. Dejansko se je izvoz leta 2012–2013 zmanjšal za več kot 60 % v primerjavi z letom 2011–2012 in se še naprej znatno zmanjševal, pri čemer se je leta 2014–2015 zmanjšal za 84 % v primerjavi z letom 2011–2012. Hkrati se je proizvodnja med letoma 2011–2012 in 2014–2015 povečala samo za 24 %, in sicer iz razlogov, pojasnjenih v uvodni izjavi 187. Tako je razpoložljivost železove rude za domačo prodajo v istem obdobju ostala nespremenjena. To jasno kaže, da so bili z izvozno dajatvijo doseženi njeni cilji glede povečanja izvoza železove rude.

| (193) | Po razkritju je družba ECL trdila, da bi morala Komisija primerjati tudi proizvodnjo železove rude v Indiji za lastno in nelastno uporabo. Po navedbah družbe je bila lastna uporaba že od nekdaj pomembna, medtem ko se je proizvodnja za nelastno uporabo med letoma 2009–2010 in 2013–2014 zmanjšala za 41 %, kar je delno pojasnilo tudi zmanjšanje izvoza proizvajalcev, ki ne proizvajajo za lastno uporabo, leta 2009–2010. |
| --- | --- |

(193)

Po razkritju je družba ECL trdila, da bi morala Komisija primerjati tudi proizvodnjo železove rude v Indiji za lastno in nelastno uporabo. Po navedbah družbe je bila lastna uporaba že od nekdaj pomembna, medtem ko se je proizvodnja za nelastno uporabo med letoma 2009–2010 in 2013–2014 zmanjšala za 41 %, kar je delno pojasnilo tudi zmanjšanje izvoza proizvajalcev, ki ne proizvajajo za lastno uporabo, leta 2009–2010.

| (194) | Ta trditev ni pravilna, kot prikazuje naslednja preglednica (48): | 2009–2010 | 2010–2011 | 2011–2012 | 2012–2013 | 2013–2014 | 2014–2015 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Za lastno uporabo
  (1 000 ton) | 43 797 | 44 761 | 42 967 | 44 961 | 50 099 | 43 885 |
| Indeks | 100 | 102 | 98 | 103 | 114 | 100 |
| Ne za lastno uporabo
  (1 000 ton) | 174 756 | 162 396 | 125 615 | 91 657 | 102 334 | 84 302 |
| Indeks | 100 | 93 | 72 | 52 | 59 | 48 |
| Skupna proizvodnja
  (1 000 ton) | 218 553 | 207 157 | 168 582 | 136 618 | 152 433 | 128 187 |

(194)

Ta trditev ni pravilna, kot prikazuje naslednja preglednica (48):

48

2009–2010

2010–2011

2011–2012

2012–2013

2013–2014

2014–2015

Za lastno uporabo

(1 000 ton)

43 797

44 761

42 967

44 961

50 099

43 885

Indeks

Indeks

100

100

102

102

98

98

103

103

114

114

100

100

Ne za lastno uporabo

(1 000 ton)

174 756

162 396

125 615

91 657

102 334

84 302

Indeks

Indeks

100

100

93

93

72

72

52

52

59

59

48

48

Skupna proizvodnja

(1 000 ton)

218 553

207 157

168 582

136 618

152 433

128 187

| (195) | Proizvodnja za nelastno uporabo se je od leta 2011–2012 zmanjšala. Kot je pojasnjeno, je bilo zmanjšanje večinoma posledica zaprtja rudnikov v zadevnem obdobju. Vendar zmanjšanja proizvodnje za nelastno uporabo ni mogoče sprejeti kot razlog za zmanjšanje izvoza. Kot je razvidno iz preglednice iz uvodne izjave 183, se je izvoz med letoma 2012–2013 (ko so se začeli kazati učinki 30-odstotnega zvišanja stopnje izvozne dajatve) in 2014–2015 zmanjšal za 59 %, medtem ko se je v istem obdobju proizvodnja za nelastno uporabo zmanjšala le za 8 %. Zato je bila ta trditev zavrnjena. |
| --- | --- |

(195)

Proizvodnja za nelastno uporabo se je od leta 2011–2012 zmanjšala. Kot je pojasnjeno, je bilo zmanjšanje večinoma posledica zaprtja rudnikov v zadevnem obdobju. Vendar zmanjšanja proizvodnje za nelastno uporabo ni mogoče sprejeti kot razlog za zmanjšanje izvoza. Kot je razvidno iz preglednice iz uvodne izjave 183, se je izvoz med letoma 2012–2013 (ko so se začeli kazati učinki 30-odstotnega zvišanja stopnje izvozne dajatve) in 2014–2015 zmanjšal za 59 %, medtem ko se je v istem obdobju proizvodnja za nelastno uporabo zmanjšala le za 8 %. Zato je bila ta trditev zavrnjena.

| (196) | Družba ECL je tudi trdila, da bi morala Komisija upoštevati tudi razlike v razvoju različnih kategorij železove rude. Zlasti za kategorije železove rude, ki jih proizvajalci cevi iz nodularega litega železa najpogosteje uporabljajo, se je proizvodnja drobnozrnate železove rude med letoma 2010–2011 in 2013–2014 od 60 % do 62 % zmanjšala za 44 %, med letoma 2009–2010 in 2013–2014 pa se je proizvodnja drobnozrnate železove rude z vsebnostjo železa od 62 % do 65 % zmanjšala za 30 %. |
| --- | --- |

(196)

Družba ECL je tudi trdila, da bi morala Komisija upoštevati tudi razlike v razvoju različnih kategorij železove rude. Zlasti za kategorije železove rude, ki jih proizvajalci cevi iz nodularega litega železa najpogosteje uporabljajo, se je proizvodnja drobnozrnate železove rude med letoma 2010–2011 in 2013–2014 od 60 % do 62 % zmanjšala za 44 %, med letoma 2009–2010 in 2013–2014 pa se je proizvodnja drobnozrnate železove rude z vsebnostjo železa od 62 % do 65 % zmanjšala za 30 %.

| (197) | Razvoj proizvodnje železove rude z visoko vsebnostjo železa je v skladu s splošnimi trendi, ugotovljenimi v zvezi s proizvodnjo železove rude. Komisija je zato ugotovila, da ne spreminja sklepov iz uvodnih izjav 183 do 187. |
| --- | --- |

(197)

Razvoj proizvodnje železove rude z visoko vsebnostjo železa je v skladu s splošnimi trendi, ugotovljenimi v zvezi s proizvodnjo železove rude. Komisija je zato ugotovila, da ne spreminja sklepov iz uvodnih izjav 183 do 187.

| (198) | Količina in vrednost uvoza železove rude v Indijo sta bili vedno zanemarljivi. Uvoz se je v davčnem letu 2012–2013 rahlo povečal in se nato naslednje leto znova zmanjšal. Leta 2014–2015 se je uvoz znova povečal na rekordno raven, vendar je še vedno predstavljal manj kot 10 % indijske domače proizvodnje. |
| --- | --- |

(198)

Količina in vrednost uvoza železove rude v Indijo sta bili vedno zanemarljivi. Uvoz se je v davčnem letu 2012–2013 rahlo povečal in se nato naslednje leto znova zmanjšal. Leta 2014–2015 se je uvoz znova povečal na rekordno raven, vendar je še vedno predstavljal manj kot 10 % indijske domače proizvodnje.

| (199) | Ta razvoj po obdobju preiskave je posledica trenutno izjemno nizkih mednarodnih cen zaradi povečanja ponudbe železove rude (proizvodnja se je povečala v vseh glavnih državah proizvajalkah, tj. Avstraliji, Braziliji in Južni Afriki) ter zmanjšanja povpraševanja po železovi rudi zaradi upočasnitve kitajske rasti in svetovnih gospodarskih razmer. |
| --- | --- |

(199)

Ta razvoj po obdobju preiskave je posledica trenutno izjemno nizkih mednarodnih cen zaradi povečanja ponudbe železove rude (proizvodnja se je povečala v vseh glavnih državah proizvajalkah, tj. Avstraliji, Braziliji in Južni Afriki) ter zmanjšanja povpraševanja po železovi rudi zaradi upočasnitve kitajske rasti in svetovnih gospodarskih razmer.

| (200) | Poleg tega je Komisija analizirala morebiten vpliv presežne ponudbe železove rude zaradi omejitev izvoza indijske vlade na domačo ceno železove rude v Indiji. |
| --- | --- |

(200)

Poleg tega je Komisija analizirala morebiten vpliv presežne ponudbe železove rude zaradi omejitev izvoza indijske vlade na domačo ceno železove rude v Indiji.

| (201) | Izračunala je povprečno domačo ceno železove rude v Indiji na podlagi podatkov, ki jih je mesečno na ravni države in po zveznih državah objavljal indijski urad za rudarstvo (IBM) ločeno glede na kategorijo (v kosih ali drobnozrnata) in vsebnost železa (49). |
| --- | --- |

(201)

Izračunala je povprečno domačo ceno železove rude v Indiji na podlagi podatkov, ki jih je mesečno na ravni države in po zveznih državah objavljal indijski urad za rudarstvo (IBM) ločeno glede na kategorijo (v kosih ali drobnozrnata) in vsebnost železa (49).

49

| (202) | Navedene cene temeljijo na podatkih, ki so jih IBM predložile rudarske družbe v skladu z indijskimi predpisi za razvoj in ohranjanje mineralov (MCDR), ter se zato štejejo za bolj reprezentativne kot cene, objavljene v strokovnih medijih v zvezi z določeno družbo (kot je nacionalno podjetje za razvoj mineralov – NMDC) ali določenim območjem v Indiji. |
| --- | --- |

(202)

Navedene cene temeljijo na podatkih, ki so jih IBM predložile rudarske družbe v skladu z indijskimi predpisi za razvoj in ohranjanje mineralov (MCDR), ter se zato štejejo za bolj reprezentativne kot cene, objavljene v strokovnih medijih v zvezi z določeno družbo (kot je nacionalno podjetje za razvoj mineralov – NMDC) ali določenim območjem v Indiji.

| (203) | Od vseh kategorij je Komisija analizirala trend povprečne cene drobnozrnate železove rude z vsebnostjo železa med 60 % in 65 %, saj proizvajalci zadevnega izdelka v Indiji večinoma uporabljajo železovo rudo te kakovosti. Vendar je bila taka podrobna razčlenitev podatkov po kategorijah na voljo le od sredine leta 2009. Zato je Komisija za leta pred tem uporabila podatke o indijskih povprečnih domačih cenah za vse kategorije in vrste železove rude (vključno s povprečno licenčnino v višini 14 %, davki v višini 2 % in prevoznino v višini 900 INR na tono), pri čemer ni razlikovala med vrstami (v kosih ali drobnozrnata) in vsebnostjo železa. Povprečni stroški prevoza so temeljili na stroških, ki sta jih sporočila proizvajalca izvoznika. Komisija je prištela še 25 INR za vključitev manipulativnih stroškov in stroškov natovarjanja med rudniškim stolpom in vlakom/tovornjakom na podlagi preverjenih podatkov o stroških, ki jih je predložil eden od proizvajalcev izvoznikov. Metoda za izračun licenčnine in davkov je temeljila na podatkih, ki jih je predložila indijska vlada in so bili pozneje razkriti proizvajalcema izvoznikoma. |
| --- | --- |

(203)

Od vseh kategorij je Komisija analizirala trend povprečne cene drobnozrnate železove rude z vsebnostjo železa med 60 % in 65 %, saj proizvajalci zadevnega izdelka v Indiji večinoma uporabljajo železovo rudo te kakovosti. Vendar je bila taka podrobna razčlenitev podatkov po kategorijah na voljo le od sredine leta 2009. Zato je Komisija za leta pred tem uporabila podatke o indijskih povprečnih domačih cenah za vse kategorije in vrste železove rude (vključno s povprečno licenčnino v višini 14 %, davki v višini 2 % in prevoznino v višini 900 INR na tono), pri čemer ni razlikovala med vrstami (v kosih ali drobnozrnata) in vsebnostjo železa. Povprečni stroški prevoza so temeljili na stroških, ki sta jih sporočila proizvajalca izvoznika. Komisija je prištela še 25 INR za vključitev manipulativnih stroškov in stroškov natovarjanja med rudniškim stolpom in vlakom/tovornjakom na podlagi preverjenih podatkov o stroških, ki jih je predložil eden od proizvajalcev izvoznikov. Metoda za izračun licenčnine in davkov je temeljila na podatkih, ki jih je predložila indijska vlada in so bili pozneje razkriti proizvajalcema izvoznikoma.

| (204) | Povprečna domača cena drobnozrnate železove rude z vsebnostjo železa med 60 % in 65 % se je primerjala s povprečno ceno drobnozrnate železove rude z 62-odstotno vsebnostjo železa (50), uvožene na Kitajsko (CFR pristanišče Tjandžin), kot jo je objavil Mednarodni denarni sklad (51). Ker je Kitajska največja uvoznica železove rude, se uvozna cena na Kitajskem šteje za referenčno ceno te surovine. |
| --- | --- |

(204)

Povprečna domača cena drobnozrnate železove rude z vsebnostjo železa med 60 % in 65 % se je primerjala s povprečno ceno drobnozrnate železove rude z 62-odstotno vsebnostjo železa (50), uvožene na Kitajsko (CFR pristanišče Tjandžin), kot jo je objavil Mednarodni denarni sklad (51). Ker je Kitajska največja uvoznica železove rude, se uvozna cena na Kitajskem šteje za referenčno ceno te surovine.

50

51

| (205) | Za izločitev stroškov mednarodnega prevoza tovora se je povprečna domača cena primerjala tudi s ceno FOB za izvoz železove rude iz Avstralije. Ker je Avstralija največja proizvajalka železove rude, je njena izvozna cena FOB reprezentativna tudi za mednarodne cene. Podobno kot indijske domače cene so tudi razpoložljivi podatki iz Avstralije združeni za železovo rudo v kosih in drobnozrnato železovo rudo (52). Poleg tega so avstralske izvozne cene FOB na voljo tudi iz drugega vira, vendar le za drobnozrnato rudo (53). |
| --- | --- |

(205)

Za izločitev stroškov mednarodnega prevoza tovora se je povprečna domača cena primerjala tudi s ceno FOB za izvoz železove rude iz Avstralije. Ker je Avstralija največja proizvajalka železove rude, je njena izvozna cena FOB reprezentativna tudi za mednarodne cene. Podobno kot indijske domače cene so tudi razpoložljivi podatki iz Avstralije združeni za železovo rudo v kosih in drobnozrnato železovo rudo (52). Poleg tega so avstralske izvozne cene FOB na voljo tudi iz drugega vira, vendar le za drobnozrnato rudo (53).

52

53

| (206) | Po razkritju je družba ECL zahtevala, da se avstralske cene FOB in kitajske cene CFR prilagodijo navzdol zaradi odsotnosti vlage (2 % za rudo v kosih in 8 % za drobnozrnato rudo) in izgube zaradi ravnanja z rudo (2 %), ki je domnevno večja za izvoz kot v primeru domačih cen. Proizvajalec izvoznik je zahteval tudi dodatno prilagoditev avstralskih cen FOB zaradi stroškov prekladanja (54), saj so ti nujno zajeti v avstralske cene FOB, medtem ko jih ni v primeru, če se železova ruda prodaja v Indij. |
| --- | --- |

(206)

Po razkritju je družba ECL zahtevala, da se avstralske cene FOB in kitajske cene CFR prilagodijo navzdol zaradi odsotnosti vlage (2 % za rudo v kosih in 8 % za drobnozrnato rudo) in izgube zaradi ravnanja z rudo (2 %), ki je domnevno večja za izvoz kot v primeru domačih cen. Proizvajalec izvoznik je zahteval tudi dodatno prilagoditev avstralskih cen FOB zaradi stroškov prekladanja (54), saj so ti nujno zajeti v avstralske cene FOB, medtem ko jih ni v primeru, če se železova ruda prodaja v Indij.

54

| (207) | Komisija je sprejela zahtevo za prilagoditev avstralske cene FOB navzdol zaradi odsotnosti vlage, saj indijski statistični podatki temeljijo na železovi rudi, ki vsebuje vlago. Poleg tega bi se lahko razlike v vsebnosti vlage pri drobnozrnati železovi rudi in železovi rudi v kosih preverile na podlagi podatkov pritožnika. Avstralske cene FOB so na voljo na združeni ravni in temeljijo na razdelitvi med železovo rudo v kosih in drobnozrnato železovo rudo, kot so jo sporočili avstralski organi (avstralsko ministrstvo za industrijo, inovacije in znanost), prilagoditev pa je bila izvedena na podlagi tehtanega povprečja za celotno „košarico drobnozrnate železove rude in železove rude v kosih“ (– 6,75 %). |
| --- | --- |

(207)

Komisija je sprejela zahtevo za prilagoditev avstralske cene FOB navzdol zaradi odsotnosti vlage, saj indijski statistični podatki temeljijo na železovi rudi, ki vsebuje vlago. Poleg tega bi se lahko razlike v vsebnosti vlage pri drobnozrnati železovi rudi in železovi rudi v kosih preverile na podlagi podatkov pritožnika. Avstralske cene FOB so na voljo na združeni ravni in temeljijo na razdelitvi med železovo rudo v kosih in drobnozrnato železovo rudo, kot so jo sporočili avstralski organi (avstralsko ministrstvo za industrijo, inovacije in znanost), prilagoditev pa je bila izvedena na podlagi tehtanega povprečja za celotno „košarico drobnozrnate železove rude in železove rude v kosih“ (– 6,75 %).

| (208) | Komisija se je tudi odločila, da bo od avstralskih cen FOB odštela stroške prekladanja. Dejansko je večina storitev, vključenih v prekladanje v pristanišču, povezana z ravnanjem z železovo rudo v pristanišču in njenim poznejšim natovarjanjem na ladjo. Taki stroški ne nastanejo po raztovarjanju železove rude s tovornjaka v indijsko tovarno, zaradi česar so bili odšteti od avstralske cene FOB. Tako je bila opravljena poštena primerjava med indijskimi domačimi cenami železove rude, pripeljane iz indijskega rudnika v tovarno v Indiji (vendar na raztovorjene v tovarni), in avstralskimi domačimi cenami železove rude, pripeljane iz rudnika v pristanišče (vendar ne raztovorjene v pristanišču). |
| --- | --- |

(208)

Komisija se je tudi odločila, da bo od avstralskih cen FOB odštela stroške prekladanja. Dejansko je večina storitev, vključenih v prekladanje v pristanišču, povezana z ravnanjem z železovo rudo v pristanišču in njenim poznejšim natovarjanjem na ladjo. Taki stroški ne nastanejo po raztovarjanju železove rude s tovornjaka v indijsko tovarno, zaradi česar so bili odšteti od avstralske cene FOB. Tako je bila opravljena poštena primerjava med indijskimi domačimi cenami železove rude, pripeljane iz indijskega rudnika v tovarno v Indiji (vendar na raztovorjene v tovarni), in avstralskimi domačimi cenami železove rude, pripeljane iz rudnika v pristanišče (vendar ne raztovorjene v pristanišču).

| (209) | Vendar je Komisija zavrnila zahtevo po prilagoditvi zaradi izgube zaradi ravnanja z železovo rudo, saj na podlagi različnih virov ni mogla z gotovostjo trditi, da cene FOB vključujejo izgubo zaradi ravnanja z železovo rudo in da je navedena izguba 2 % večja od izgube zaradi ravnanja z železovo rudo, ki bi nastala, če bi se železova ruda prodajala na domačem trgu. |
| --- | --- |

(209)

Vendar je Komisija zavrnila zahtevo po prilagoditvi zaradi izgube zaradi ravnanja z železovo rudo, saj na podlagi različnih virov ni mogla z gotovostjo trditi, da cene FOB vključujejo izgubo zaradi ravnanja z železovo rudo in da je navedena izguba 2 % večja od izgube zaradi ravnanja z železovo rudo, ki bi nastala, če bi se železova ruda prodajala na domačem trgu.

| (210) | Poleg tega je družba ECL trdila, da avstralska izvozna cena vključuje 22,5-odstotni davek na dobiček od rudarjenja in da avstralske cene zato niso primerljive z indijskimi cenami železove rude. Vendar je iz spletne strani, na katero se je skliceval proizvajalec izvoznik, razvidno, da ta davek nadomešča licenčnine, ki jih plačujejo rudarske družbe, in da bodo odštete vse licenčnine, ki so bile plačane pred njegovo uvedbo (55). Ker, kot je navedeno v zgornji uvodni izjavi, indijske cene vsebujejo licenčnine, je smiselno, da je ta davek še naprej vsebovan v avstralski ceni, da se zagotovi pravična primerjava. |
| --- | --- |

(210)

Poleg tega je družba ECL trdila, da avstralska izvozna cena vključuje 22,5-odstotni davek na dobiček od rudarjenja in da avstralske cene zato niso primerljive z indijskimi cenami železove rude. Vendar je iz spletne strani, na katero se je skliceval proizvajalec izvoznik, razvidno, da ta davek nadomešča licenčnine, ki jih plačujejo rudarske družbe, in da bodo odštete vse licenčnine, ki so bile plačane pred njegovo uvedbo (55). Ker, kot je navedeno v zgornji uvodni izjavi, indijske cene vsebujejo licenčnine, je smiselno, da je ta davek še naprej vsebovan v avstralski ceni, da se zagotovi pravična primerjava.

55

| (211) | Na tej podlagi je Komisija izračunala prilagojeno avstralsko ceno FOB kot najboljši možni približek neizkrivljeni indijski domači ceni. Primerjava med različnimi sklopi podatkov je prikazana v preglednici in na diagramu, ki ji sledi: | 2006–2007 | 2007–2008 | 2008–2009 | 2009–2010 | 2010–2011 | 2011–2012 | 2012–2013 | 2013–2014 | 2014–2015 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indijska domača cena (vse kategorije in vrste) (56) | 1 803 | 2 197 | 2 480 | 2 330 | 3 143 | 3 564 | 3 712 | 3 363 | 3 903 |
| Indijska domača cena (drobnozrnata, 60 – 65 %) (56) | 1 803 | 2 197 | 2 480 | 2 931 | 3 038 | 3 914 | 3 569 | 3 117 | 3 676 |
| Kitajska uvozna cena za drobnozrnato železovo rudo (62 %), CFR Tjandžin, izvoznica Avstralija (57) | 1 545 | 1 716 | 2 966 | 4 481 | 7 229 | 7 582 | 7 121 | 7 948 | 5 017 |
| Avstralska cena FOB, IODEX (drobnozrnata, samo 62 %) (58) | n. r. | n. r. | 2 758 | 4 167 | 6 723 | 7 193 | 6 692 | 7 138 | 4 557 |
| Avstralska cena FOB (vse kategorije in vrste), 62 % (59) | 1 884 | 2 365 | 3 448 | 3 359 | 5 225 | 7 083 | 6 152 | 6 755 | 5 130 |
| Prilagojena avstralska cena FOB (vse kategorije in vrste, 62 %) (60) | 1 396 | 1 844 | 2 854 | 2 771 | 4 510 | 6 241 | 5 374 | 5 936 | 4 421 |

(211)

Na tej podlagi je Komisija izračunala prilagojeno avstralsko ceno FOB kot najboljši možni približek neizkrivljeni indijski domači ceni. Primerjava med različnimi sklopi podatkov je prikazana v preglednici in na diagramu, ki ji sledi:

2006–2007

2007–2008

2008–2009

2009–2010

2010–2011

2011–2012

2012–2013

2013–2014

2014–2015

Indijska domača cena (vse kategorije in vrste) (56)

56

1 803

2 197

2 480

2 330

3 143

3 564

3 712

3 363

3 903

Indijska domača cena (drobnozrnata, 60 – 65 %) (56)

56

1 803

2 197

2 480

2 931

3 038

3 914

3 569

3 117

3 676

Kitajska uvozna cena za drobnozrnato železovo rudo (62 %), CFR Tjandžin, izvoznica Avstralija (57)

57

1 545

1 716

2 966

4 481

7 229

7 582

7 121

7 948

5 017

Avstralska cena FOB, IODEX (drobnozrnata, samo 62 %) (58)

58

n. r.

n. r.

2 758

4 167

6 723

7 193

6 692

7 138

4 557

Avstralska cena FOB (vse kategorije in vrste), 62 % (59)

59

1 884

2 365

3 448

3 359

5 225

7 083

6 152

6 755

5 130

Prilagojena avstralska cena FOB (vse kategorije in vrste, 62 %) (60)

60

1 396

1 844

2 854

2 771

4 510

6 241

5 374

5 936

4 421

Kitajska uzozna cena za drobnozrnato železovo rudo (62 %), CFR Tjandžin, izvoznica Avstralija (pretvorjena v INR/Mt)

Avstralska cena FOB za vso železovo rudo (62 %) ali pretvorjena v INR/Mt

Povprečna indijska domača cena/Mt franko rudnik (drobnozrnata železova ruda s 60–65-odstotno vsebnostjo železa), vključno z licenčninami, davki in prevozom [brez razčlenitve podatkov pred majem 2009]

Avstralska cena FOB, IODEX (drobnozrnata ruda z 62-odstotno vsebnostjo železa) od junija 2008

Prilagojena avstralska cena FOB za vso železovo rudo (62 %) ali pretvorjena v INR/Mt (– 6,8 % DMT v WMT in – 360 INR za stroške prekladanja)

Povprečna indijska domača cena/Mt franko rudnik (vse kategorije in vrste železove rude), vključno z licenčninami, davki in prevozom

| (212) | Primerjava kaže, da so posredovanja indijske vlade v zvezi z železovo rudo, ki so privedla do močnega zmanjšanja izvoza železove rude in presežne ponudbe v Indiji, vplivala tudi na domače cene železove rude. Prvič, od leta 2008 so domače cene železove rude v Indiji stalno nižje od mednarodnih cen. Drugič, čeprav mednarodne cene kažejo precejšnje zvišanje v obdobju 2008–2011, ki ustreza dvema časovnima točkama, ko so bile uvedene (2007/2008) in okrepljene (2011) omejitve uvoza, so domače cene železove rude v Indiji dokaj nespremenjene, kot da bi bil ta trg ločen od razmer v drugih delih sveta in da te razmere nanj ne bi vplivale. |
| --- | --- |

(212)

Primerjava kaže, da so posredovanja indijske vlade v zvezi z železovo rudo, ki so privedla do močnega zmanjšanja izvoza železove rude in presežne ponudbe v Indiji, vplivala tudi na domače cene železove rude. Prvič, od leta 2008 so domače cene železove rude v Indiji stalno nižje od mednarodnih cen. Drugič, čeprav mednarodne cene kažejo precejšnje zvišanje v obdobju 2008–2011, ki ustreza dvema časovnima točkama, ko so bile uvedene (2007/2008) in okrepljene (2011) omejitve uvoza, so domače cene železove rude v Indiji dokaj nespremenjene, kot da bi bil ta trg ločen od razmer v drugih delih sveta in da te razmere nanj ne bi vplivale.

| (213) | Tako so ciljne omejitve izvoza indijske vlade dosegle cilj glede zagotavljanja razpoložljivosti železove rude domači industriji po nižjih cenah z ohranjanjem stabilnih domačih cen v Indiji, čeprav so se cene železove rude na svetovnem trgu bistveno povišale. Poleg ciljnih omejitev izvoza in drugih povezanih ukrepov, ki jih je uvedla indijska vlada, ni drugega razloga, zakaj indijske cene ne bi sledile trendom mednarodnih cen. Brez ciljnih omejitev izvoza bi indijski proizvajalci železove rude uživali ugodnosti bolj dobičkonosne prodaje po višjih mednarodnih cenah. Tako pa so bili prisiljeni nadaljevati proizvodnjo in lokalno zagotavljati železovo rudo po nižjih cenah. |
| --- | --- |

(213)

Tako so ciljne omejitve izvoza indijske vlade dosegle cilj glede zagotavljanja razpoložljivosti železove rude domači industriji po nižjih cenah z ohranjanjem stabilnih domačih cen v Indiji, čeprav so se cene železove rude na svetovnem trgu bistveno povišale. Poleg ciljnih omejitev izvoza in drugih povezanih ukrepov, ki jih je uvedla indijska vlada, ni drugega razloga, zakaj indijske cene ne bi sledile trendom mednarodnih cen. Brez ciljnih omejitev izvoza bi indijski proizvajalci železove rude uživali ugodnosti bolj dobičkonosne prodaje po višjih mednarodnih cenah. Tako pa so bili prisiljeni nadaljevati proizvodnjo in lokalno zagotavljati železovo rudo po nižjih cenah.

| (214) | Po razkritju je družba ECL trdila, da znatno povečanje uvoza v Indijo v letih 2014–2015 kaže, da indijska domača cena ni bila v celoti ločena od mednarodnih cen. Če bi indijska vlada resnično želela zagotavljati železovo rudo za plačilo, ki je nižje od primernega, bi zaupala in ukazala proizvajalcem železove rude, da še dodatno znižajo cene. Poleg tega so indijski proizvajalci železove rude, kot sta NMDC in Rundta, domnevno ohranjali cene železove rude, ki so bile precej višje od mednarodnih cen, kot je navedeno v pritožbi. |
| --- | --- |

(214)

Po razkritju je družba ECL trdila, da znatno povečanje uvoza v Indijo v letih 2014–2015 kaže, da indijska domača cena ni bila v celoti ločena od mednarodnih cen. Če bi indijska vlada resnično želela zagotavljati železovo rudo za plačilo, ki je nižje od primernega, bi zaupala in ukazala proizvajalcem železove rude, da še dodatno znižajo cene. Poleg tega so indijski proizvajalci železove rude, kot sta NMDC in Rundta, domnevno ohranjali cene železove rude, ki so bile precej višje od mednarodnih cen, kot je navedeno v pritožbi.

| (215) | Komisija je ugotovila, da so indijske domače cene v celotnem obdobju obstoja uvozne dajatve ostale nižje od mednarodnih cen in so bile od leta 2013 skoraj nespremenjene v primerjavi z vzporednim znatnim znižanjem mednarodnih cen. Poleg tega nič v spisu ne podpira trditve, da sta NMDC in Rundta ohranjala cene železove rude, ki so bile višje od mednarodnih cen. Zato je bila ta trditev zavrnjena. |
| --- | --- |

(215)

Komisija je ugotovila, da so indijske domače cene v celotnem obdobju obstoja uvozne dajatve ostale nižje od mednarodnih cen in so bile od leta 2013 skoraj nespremenjene v primerjavi z vzporednim znatnim znižanjem mednarodnih cen. Poleg tega nič v spisu ne podpira trditve, da sta NMDC in Rundta ohranjala cene železove rude, ki so bile višje od mednarodnih cen. Zato je bila ta trditev zavrnjena.

| (216) | Po razkritju je družba Jindal tudi izpodbijala ugotovitev Komisije glede pooblastitve, saj bi se proizvajalci železove rude lahko odločili, kot so domnevno tudi se, da zmanjšajo proizvodnjo, in cena na drugih trgih bi se lahko znižala, kar se je domnevno tudi zgodilo. |
| --- | --- |

(216)

Po razkritju je družba Jindal tudi izpodbijala ugotovitev Komisije glede pooblastitve, saj bi se proizvajalci železove rude lahko odločili, kot so domnevno tudi se, da zmanjšajo proizvodnjo, in cena na drugih trgih bi se lahko znižala, kar se je domnevno tudi zgodilo.

| (217) | Glede trditve, da so se proizvajalci železove rude domnevno odločili zmanjšati proizvodnjo, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 187, je Komisija ugotovila, da je bilo zmanjšanje proizvodnje v preteklosti večinoma posledica zaprtja domnevno nezakonitih rudnikov. Drugič, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 169, rudarske družbe ne bi zmanjšale proizvodnje glede na njihovo znatno začetno naložbo v proizvodnjo. Zato je bila ta trditev zavrnjena. |
| --- | --- |

(217)

Glede trditve, da so se proizvajalci železove rude domnevno odločili zmanjšati proizvodnjo, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 187, je Komisija ugotovila, da je bilo zmanjšanje proizvodnje v preteklosti večinoma posledica zaprtja domnevno nezakonitih rudnikov. Drugič, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 169, rudarske družbe ne bi zmanjšale proizvodnje glede na njihovo znatno začetno naložbo v proizvodnjo. Zato je bila ta trditev zavrnjena.

| (218) | Glede znižanja cen na drugih trgih je Komisija zavrnila to trditev iz enakih razlogov, kot so navedeni v uvodni izjavi 269. |
| --- | --- |

(218)

Glede znižanja cen na drugih trgih je Komisija zavrnila to trditev iz enakih razlogov, kot so navedeni v uvodni izjavi 269.

| (219) | Ob upoštevanju navedenega je Komisija ugotovila, da je bilo družbam za pridobivanje železove rude v Indiji zaupano, da zagotavljajo železovo rudo domači industriji cevi iz nodularnega litega železa za plačilo, ki je nižje od primernega. |
| --- | --- |

(219)

Ob upoštevanju navedenega je Komisija ugotovila, da je bilo družbam za pridobivanje železove rude v Indiji zaupano, da zagotavljajo železovo rudo domači industriji cevi iz nodularnega litega železa za plačilo, ki je nižje od primernega.

(iv)   Naloga, ki bi bila običajno v pristojnosti vlade, in praksa, ki se ne razlikuje bistveno od praks, ki jih običajno izvajajo vlade

Naloga, ki bi bila običajno v pristojnosti vlade, in praksa, ki se ne razlikuje bistveno od praks, ki jih običajno izvajajo vlade

| (220) | Po dokončnem razkritju je družba ECL trdila, da je Komisija ocenila samo prvo od petih pomembnih meril (pooblastitev in usmerjanje), ne pa tudi preostalih štirih. Komisija je zavrnila ta argument, saj je o naravi rudarskih družb (uvodne izjave 178 do 180) in njihovi nalogi (uvodne izjave 181 do 219) podrobno razpravljala že v navedeni fazi. Nato je dodala kratke premisleke o četrtem in petem merilu. |
| --- | --- |

(220)

Po dokončnem razkritju je družba ECL trdila, da je Komisija ocenila samo prvo od petih pomembnih meril (pooblastitev in usmerjanje), ne pa tudi preostalih štirih. Komisija je zavrnila ta argument, saj je o naravi rudarskih družb (uvodne izjave 178 do 180) in njihovi nalogi (uvodne izjave 181 do 219) podrobno razpravljala že v navedeni fazi. Nato je dodala kratke premisleke o četrtem in petem merilu.

| (221) | V zvezi z merilom „običajne pristojnosti“, ki ga posebna skupina še ni dodatno pojasnila (61), je Komisija menila, da je zagotavljanje surovin, ki so v državi, nacionalnim družbam naloga, ki je običajno v pristojnosti vlade. Po splošnem mednarodnem pravu imajo države suverenost nad svojimi naravni viri. Čeprav imajo veliko diskrecijsko pravico glede organizacije izkoriščanja svojih naravnih virov, se njihova suverenost običajno spremeni v regulativno vladno pristojnost za opravljanje te naloge. V zvezi s tem ni pomembno, ali bi vlada običajno opravljala to nalogo ali ne (62). Komisija je zato ugotovila, da je zagotavljanje železove rude, ki je na indijskem ozemlju, indijski jeklarski industriji naloga, ki je običajno v pristojnosti vlade. |
| --- | --- |

(221)

V zvezi z merilom „običajne pristojnosti“, ki ga posebna skupina še ni dodatno pojasnila (61), je Komisija menila, da je zagotavljanje surovin, ki so v državi, nacionalnim družbam naloga, ki je običajno v pristojnosti vlade. Po splošnem mednarodnem pravu imajo države suverenost nad svojimi naravni viri. Čeprav imajo veliko diskrecijsko pravico glede organizacije izkoriščanja svojih naravnih virov, se njihova suverenost običajno spremeni v regulativno vladno pristojnost za opravljanje te naloge. V zvezi s tem ni pomembno, ali bi vlada običajno opravljala to nalogo ali ne (62). Komisija je zato ugotovila, da je zagotavljanje železove rude, ki je na indijskem ozemlju, indijski jeklarski industriji naloga, ki je običajno v pristojnosti vlade.

61

običajno

62

| (222) | Kar zadeva merilo „se ne razlikuje bistveno“, je Komisija ugotovila, da to besedilo izhaja iz poročila posebne skupine iz leta 1960 o pregledu v skladu s členom XVI.5, v katerem je bilo uporabljeno podobno besedilo v zvezi z dajatvami, ki jih financira proizvajalec, za katere se je štelo, da se ne razlikujejo bistveno od vladnih praks obdavčitve in subvencioniranja (63). Ob upoštevanju navedenega to merilo zahteva pozitivno ugotovitev, da se zagotavljanje blaga s strani zasebnih organov, ki jim je zaupana ta naloga, ne razlikuje bistveno od hipoteze, da je tako blago zagotavljala vlada sama. |
| --- | --- |

(222)

Kar zadeva merilo „se ne razlikuje bistveno“, je Komisija ugotovila, da to besedilo izhaja iz poročila posebne skupine iz leta 1960 o pregledu v skladu s členom XVI.5, v katerem je bilo uporabljeno podobno besedilo v zvezi z dajatvami, ki jih financira proizvajalec, za katere se je štelo, da se ne razlikujejo bistveno od vladnih praks obdavčitve in subvencioniranja (63). Ob upoštevanju navedenega to merilo zahteva pozitivno ugotovitev, da se zagotavljanje blaga s strani zasebnih organov, ki jim je zaupana ta naloga, ne razlikuje bistveno od hipoteze, da je tako blago zagotavljala vlada sama.

63

| (223) | Družba ECL je trdila, da bi bil razlog za razliko v praksi med indijsko vlado in indijskimi rudarskimi družbami pri zagotavljanju železove rude lahko raven določanja cene. Medtem ko bi se vlada lahko odločila za določitev nižje cene za zagotavljanje železove rude domačim jeklarskim družbam, rudarske družbe nimajo take pravice. |
| --- | --- |

(223)

Družba ECL je trdila, da bi bil razlog za razliko v praksi med indijsko vlado in indijskimi rudarskimi družbami pri zagotavljanju železove rude lahko raven določanja cene. Medtem ko bi se vlada lahko odločila za določitev nižje cene za zagotavljanje železove rude domačim jeklarskim družbam, rudarske družbe nimajo take pravice.

| (224) | Vendar hipoteza, da bi vlada lahko tudi posredovala na trgu z določanjem cen, v resnici ne ustvarja nobene bistvene razlike. V zadevnem primeru se je vlada odločila, da bo zasebnim družbam zaupala, da zagotavljajo železovo rudo za plačilo, ki je nižje od primernega in katerega višina se s časom spreminja. To se ne razlikuje od prakse, pri kateri bi vlada zagotavljala železovo rudo neposredno indijskim proizvajalcem jekla po spremenljivih cenah, ki bi jih lahko določala dnevno ali mesečno, ob upoštevanju nekaterih kazalnikov, povezanih s stanjem domačega indijskega povpraševanja in ponudbe. Iz tega sledi, da ni nobene bistvene razlike med neposrednim posredovanjem na trgu z zagotavljanjem železove rude v okviru sistema stalno spreminjajočih se vladnih cen in naložitvijo odgovornosti za zagotavljanje železove rude rudarskim družbam za plačilo, ki je manjše od primernega. Komisija je zato zavrnila trditev, da bi „predhodno določeni pogoji s strani vlade“ pomenili bistveno razliko med neposrednim in posrednim zagotavljanjem železove rude indijski industriji cevi iz nodularnega litega železa. |
| --- | --- |

(224)

Vendar hipoteza, da bi vlada lahko tudi posredovala na trgu z določanjem cen, v resnici ne ustvarja nobene bistvene razlike. V zadevnem primeru se je vlada odločila, da bo zasebnim družbam zaupala, da zagotavljajo železovo rudo za plačilo, ki je nižje od primernega in katerega višina se s časom spreminja. To se ne razlikuje od prakse, pri kateri bi vlada zagotavljala železovo rudo neposredno indijskim proizvajalcem jekla po spremenljivih cenah, ki bi jih lahko določala dnevno ali mesečno, ob upoštevanju nekaterih kazalnikov, povezanih s stanjem domačega indijskega povpraševanja in ponudbe. Iz tega sledi, da ni nobene bistvene razlike med neposrednim posredovanjem na trgu z zagotavljanjem železove rude v okviru sistema stalno spreminjajočih se vladnih cen in naložitvijo odgovornosti za zagotavljanje železove rude rudarskim družbam za plačilo, ki je manjše od primernega. Komisija je zato zavrnila trditev, da bi „predhodno določeni pogoji s strani vlade“ pomenili bistveno razliko med neposrednim in posrednim zagotavljanjem železove rude indijski industriji cevi iz nodularnega litega železa.

| (225) | Na koncu je Komisija ugotovila, da prakso posrednega posredovanja na trgu z omejitvami izvoza izvajajo številne vlade po svetu. Samo v Indiji obstaja ogromno različnih izvoznih dajatev. Zato je bilo za Komisijo samoumevno, da ima opravka tudi s prakso „ki jo običajno izvajajo vlade“. |
| --- | --- |

(225)

Na koncu je Komisija ugotovila, da prakso posrednega posredovanja na trgu z omejitvami izvoza izvajajo številne vlade po svetu. Samo v Indiji obstaja ogromno različnih izvoznih dajatev. Zato je bilo za Komisijo samoumevno, da ima opravka tudi s prakso „ki jo običajno izvajajo vlade“.

(v)   Sklep

Sklep

| (226) | Indijska vlada je s ciljnimi omejitvami izvoza (glej uvodno izjavo 157) prisilila domače družbe za pridobivanje železove rude, da so lokalno prodajale železovo rudo, ter jim „zaupala“, da v Indiji zagotavljajo to surovino za plačilo, ki je nižje od primernega. Z zadevnimi ukrepi je bil dosežen želeni učinek izkrivljanja domačega trga železove rude v Indiji in znižanja cene na umetno nizko raven v korist industrije na koncu proizvodne verige. Naloga zagotavljanja železove rude za plačilo, ki je manjše od primernega, bi bila običajno v pristojnosti vlade, in praksa rudarskih družb, da opravljajo to nalogo, se ne razlikuje bistveno od praks, ki jih običajno izvajajo vlade. Komisija je zato sklenila, da je indijska vlada zagotovila neposreden finančni prispevek v smislu člena 3(1)(a)(iv) in (iii) osnovne uredbe, kot se razlaga in uporablja v skladu z ustreznim standardom STO iz člena 1.1(a)(iv) in (iii) Sporazuma o subvencijah in izravnalnih ukrepih. |
| --- | --- |

(226)

Indijska vlada je s ciljnimi omejitvami izvoza (glej uvodno izjavo 157) prisilila domače družbe za pridobivanje železove rude, da so lokalno prodajale železovo rudo, ter jim „zaupala“, da v Indiji zagotavljajo to surovino za plačilo, ki je nižje od primernega. Z zadevnimi ukrepi je bil dosežen želeni učinek izkrivljanja domačega trga železove rude v Indiji in znižanja cene na umetno nizko raven v korist industrije na koncu proizvodne verige. Naloga zagotavljanja železove rude za plačilo, ki je manjše od primernega, bi bila običajno v pristojnosti vlade, in praksa rudarskih družb, da opravljajo to nalogo, se ne razlikuje bistveno od praks, ki jih običajno izvajajo vlade. Komisija je zato sklenila, da je indijska vlada zagotovila neposreden finančni prispevek v smislu člena 3(1)(a)(iv) in (iii) osnovne uredbe, kot se razlaga in uporablja v skladu z ustreznim standardom STO iz člena 1.1(a)(iv) in (iii) Sporazuma o subvencijah in izravnalnih ukrepih.

| (227) | Po dokončnem razkritju so indijska vlada in proizvajalca izvoznika izpodbijali trditev Komisije, da se ugotovljene ciljne omejitve izvoza lahko opredelijo kot finančni prispevek vlade. Zlasti so trdili, da je Komisija analizirala odziv na uvedeni ukrep (oziroma njegove učinke), namesto da bi preučila pozitivne ukrepe vlade ali značilnosti uvedenega ukrepa za določitev finančnega prispevka. Poleg tega je družba ECL ugotovila, da Komisija ni dokazala obstoja zakona, ki bi nalagal odgovornost proizvajalcem železove rude ali jih avtoritativno usmerjal. Poleg tega so iste strani oporekale zanašanju Komisije na sklice v posameznih poročilih, pri čemer so trdile, da se ne morejo šteti za zadostne dokaze ali podporo za določitev finančnega prispevka indijske vlade. |
| --- | --- |

(227)

Po dokončnem razkritju so indijska vlada in proizvajalca izvoznika izpodbijali trditev Komisije, da se ugotovljene ciljne omejitve izvoza lahko opredelijo kot finančni prispevek vlade. Zlasti so trdili, da je Komisija analizirala odziv na uvedeni ukrep (oziroma njegove učinke), namesto da bi preučila pozitivne ukrepe vlade ali značilnosti uvedenega ukrepa za določitev finančnega prispevka. Poleg tega je družba ECL ugotovila, da Komisija ni dokazala obstoja zakona, ki bi nalagal odgovornost proizvajalcem železove rude ali jih avtoritativno usmerjal. Poleg tega so iste strani oporekale zanašanju Komisije na sklice v posameznih poročilih, pri čemer so trdile, da se ne morejo šteti za zadostne dokaze ali podporo za določitev finančnega prispevka indijske vlade.

| (228) | Komisija se ni strinjala z njihovim stališčem, da je analizirala samo učinke uvedenih ciljnih omejitev izvoza. Kot je pojasnjeno v tem oddelku, je analiza Komisije vključevala več korakov. Prvič, ugotovljeno je bilo, kateri zasledovani cilji politike odvračajo od izvoza železove rude. Drugič, na podlagi izvozne dajatve za železovo rudo in politike dvojne prevoznine je Komisija ugotovila obstoj pravnih aktov, ki silijo proizvajalce železove rude, da prodajajo na indijskem domačem trgu po nižjih cenah, kot bi sicer prodajali. Nato je ugotovila, da je vlada dejansko silila družbe za pridobivanje železove rude v Indiji, da zagotavljajo železovo rudo domači industriji cevi iz nodularnega litega železa za plačilo, ki je nižje od primernega. Poleg tega je naloga zagotavljanja železove rude za plačilo, ki je nižje od primernega, običajno v pristojnosti vlade, in praksa rudarskih družb, da opravljajo to nalogo, se ne razlikuje bistveno od praks, ki jih običajno izvajajo vlade. |
| --- | --- |

(228)

Komisija se ni strinjala z njihovim stališčem, da je analizirala samo učinke uvedenih ciljnih omejitev izvoza. Kot je pojasnjeno v tem oddelku, je analiza Komisije vključevala več korakov. Prvič, ugotovljeno je bilo, kateri zasledovani cilji politike odvračajo od izvoza železove rude. Drugič, na podlagi izvozne dajatve za železovo rudo in politike dvojne prevoznine je Komisija ugotovila obstoj pravnih aktov, ki silijo proizvajalce železove rude, da prodajajo na indijskem domačem trgu po nižjih cenah, kot bi sicer prodajali. Nato je ugotovila, da je vlada dejansko silila družbe za pridobivanje železove rude v Indiji, da zagotavljajo železovo rudo domači industriji cevi iz nodularnega litega železa za plačilo, ki je nižje od primernega. Poleg tega je naloga zagotavljanja železove rude za plačilo, ki je nižje od primernega, običajno v pristojnosti vlade, in praksa rudarskih družb, da opravljajo to nalogo, se ne razlikuje bistveno od praks, ki jih običajno izvajajo vlade.

| (229) | Komisija se zato ni opirala na več poročil in političnih izjav ali samo na učinke opredeljenih ukrepov, temveč je analizirala vse potrebne elemente, da bi ugotovila obstoj posrednega finančnega prispevka v skladu s členom 3(1)(a)(iv) in (iii) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(229)

Komisija se zato ni opirala na več poročil in političnih izjav ali samo na učinke opredeljenih ukrepov, temveč je analizirala vse potrebne elemente, da bi ugotovila obstoj posrednega finančnega prispevka v skladu s členom 3(1)(a)(iv) in (iii) osnovne uredbe.

(b)   
  Ugodnost

Ugodnost

| (230) | V skladu s členom 3(2) in členom 5 osnovne uredbe je Komisija znesek subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, izračunala glede na ugodnost za prejemnika, ki je bila ugotovljena v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. |
| --- | --- |

(230)

V skladu s členom 3(2) in členom 5 osnovne uredbe je Komisija znesek subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, izračunala glede na ugodnost za prejemnika, ki je bila ugotovljena v obdobju preiskave v zvezi s pregledom.

| (231) | Najprej je izračunala tehtano povprečno nabavno ceno drobnozrnate železove rude obeh indijskih proizvajalcev v obdobju preiskave. Tehtano povprečje je bilo izračunano po posameznih mesecih in za dobavo iz rudnika v tovarno v Indiji. |
| --- | --- |

(231)

Najprej je izračunala tehtano povprečno nabavno ceno drobnozrnate železove rude obeh indijskih proizvajalcev v obdobju preiskave. Tehtano povprečje je bilo izračunano po posameznih mesecih in za dobavo iz rudnika v tovarno v Indiji.

| (232) | Povprečna nabavna cena je temeljila na cenah, brez DDV, in količinah, navedenih na seznamu računov za posamezne transakcije, ki sta ga predložili družbi in je bil preverjen med preveritvenimi obiski. Če vsebnost železa v železovi rudi ni bila 62-odstotna, je bila nabavna cena prilagojena, da se je upoštevala razlika v kakovosti (in ceni). |
| --- | --- |

(232)

Povprečna nabavna cena je temeljila na cenah, brez DDV, in količinah, navedenih na seznamu računov za posamezne transakcije, ki sta ga predložili družbi in je bil preverjen med preveritvenimi obiski. Če vsebnost železa v železovi rudi ni bila 62-odstotna, je bila nabavna cena prilagojena, da se je upoštevala razlika v kakovosti (in ceni).

| (233) | To povprečno ceno je bilo treba primerjati z ustrezno referenčno vrednostjo. V skladu s členom 6(d) osnovne uredbe se primernost plačila določi glede na prevladujoče tržne pogoje za zadevni izdelek v državi, kjer se dobava opravi. To temelji na členu 14(d) Sporazuma o subvencijah in izravnalnih ukrepih ter bi se moralo razlagati in uporabljati ob upoštevanju tega člena. |
| --- | --- |

(233)

To povprečno ceno je bilo treba primerjati z ustrezno referenčno vrednostjo. V skladu s členom 6(d) osnovne uredbe se primernost plačila določi glede na prevladujoče tržne pogoje za zadevni izdelek v državi, kjer se dobava opravi. To temelji na členu 14(d) Sporazuma o subvencijah in izravnalnih ukrepih ter bi se moralo razlagati in uporabljati ob upoštevanju tega člena.

| (234) | Komisija je ugotovila, da vladne ciljne omejitve uvoza vplivajo na vse prevladujoče tržne pogoje v Indiji. Pri nobeni transakciji, povezani z železovo rudo v Indiji, se ni mogoče izogniti dejstvu, da je celoten indijski trg razdrobljen in da so cene na njem nizke. Zato za indijskega proizvajalca cevi iz nodularnega litega železa ali drugje na indijskem trgu ni bilo mogoče določiti neizkrivljenih stroškov železove rude. Posledično v Indiji ni bilo domačih cen, ki bi se lahko uporabile kot ustrezna referenčna vrednost. |
| --- | --- |

(234)

Komisija je ugotovila, da vladne ciljne omejitve uvoza vplivajo na vse prevladujoče tržne pogoje v Indiji. Pri nobeni transakciji, povezani z železovo rudo v Indiji, se ni mogoče izogniti dejstvu, da je celoten indijski trg razdrobljen in da so cene na njem nizke. Zato za indijskega proizvajalca cevi iz nodularnega litega železa ali drugje na indijskem trgu ni bilo mogoče določiti neizkrivljenih stroškov železove rude. Posledično v Indiji ni bilo domačih cen, ki bi se lahko uporabile kot ustrezna referenčna vrednost.

| (235) | Komisija je v skladu z drugim pododstavkom člena 6(d)(i) osnovne uredbe nato poskusila prilagoditi pogoje, ki so prevladovali v Indiji, na podlagi dejanskih stroškov, cen in drugih razpoložljivih dejavnikov v državi. Drugače rečeno, Komisija je preučila, kakšna bi bila cena železove rude v Indiji, če ne bi bilo vladnih ciljnih omejitev izvoza. S to metodologijo bi bilo mogoče določiti naravno primerjalno prednost, ki jo je Indija lahko imela pri zagotavljanju železove rude domačim proizvajalcem, pri čemer bi se izločila neupravičena dodatna prednost, pridobljena z ukrepi, ki jih je sprejela indijska vlada. |
| --- | --- |

(235)

Komisija je v skladu z drugim pododstavkom člena 6(d)(i) osnovne uredbe nato poskusila prilagoditi pogoje, ki so prevladovali v Indiji, na podlagi dejanskih stroškov, cen in drugih razpoložljivih dejavnikov v državi. Drugače rečeno, Komisija je preučila, kakšna bi bila cena železove rude v Indiji, če ne bi bilo vladnih ciljnih omejitev izvoza. S to metodologijo bi bilo mogoče določiti naravno primerjalno prednost, ki jo je Indija lahko imela pri zagotavljanju železove rude domačim proizvajalcem, pri čemer bi se izločila neupravičena dodatna prednost, pridobljena z ukrepi, ki jih je sprejela indijska vlada.

| (236) | Vendar tudi s to metodologijo ustrezna referenčna vrednost ni bila določena. Zlasti ni bilo mogoče izračunati, kakšni bi bili „normalni“ stroški za nakup železa v Indiji brez sistema omejitev izvoza, saj take stroške določa vrsta drugih dejavnikov, ki Komisiji niso znani. Medtem ko je Komisija razpolagala z dejstvi o razvoju proizvodnje in povpraševanja v okviru ciljnih omejitev izvoza, ki veljajo od leta 2007/2008, pa nima zanesljivih virov za oblikovanje modela razvoja ponudbe in povpraševanja po železovi rudi na indijskem trgu v zadevnem letu brez teh ukrepov. Upoštevanje stroškov železove rude v katerem koli letu pred vzpostavitvijo ciljnih omejitev izvoza (tj. v katerem koli letu pred letom 2007) bi vodilo do samovoljnih in nezanesljivih odločitev. Upoštevanje indijskih stroškov od leta 2004 ali 2005 kot približka stroškov v obdobju preiskave se ni štelo za ustrezno, saj so lahko stroški v 10-letnem obdobju zelo različni. Posledično tudi ni bilo mogoče izračunati, kakšni bi bili hipotetični stroški za proizvajalca cevi iz nodularnega litega železa v Indiji, če ne bi bilo izkrivljanja. Zato se kot ustrezna referenčna vrednost niso mogli uporabiti niti prilagojeni pogoji v Indiji. |
| --- | --- |

(236)

Vendar tudi s to metodologijo ustrezna referenčna vrednost ni bila določena. Zlasti ni bilo mogoče izračunati, kakšni bi bili „normalni“ stroški za nakup železa v Indiji brez sistema omejitev izvoza, saj take stroške določa vrsta drugih dejavnikov, ki Komisiji niso znani. Medtem ko je Komisija razpolagala z dejstvi o razvoju proizvodnje in povpraševanja v okviru ciljnih omejitev izvoza, ki veljajo od leta 2007/2008, pa nima zanesljivih virov za oblikovanje modela razvoja ponudbe in povpraševanja po železovi rudi na indijskem trgu v zadevnem letu brez teh ukrepov. Upoštevanje stroškov železove rude v katerem koli letu pred vzpostavitvijo ciljnih omejitev izvoza (tj. v katerem koli letu pred letom 2007) bi vodilo do samovoljnih in nezanesljivih odločitev. Upoštevanje indijskih stroškov od leta 2004 ali 2005 kot približka stroškov v obdobju preiskave se ni štelo za ustrezno, saj so lahko stroški v 10-letnem obdobju zelo različni. Posledično tudi ni bilo mogoče izračunati, kakšni bi bili hipotetični stroški za proizvajalca cevi iz nodularnega litega železa v Indiji, če ne bi bilo izkrivljanja. Zato se kot ustrezna referenčna vrednost niso mogli uporabiti niti prilagojeni pogoji v Indiji.

| (237) | Po razkritju je družba ECL oporekala zavrnitvi uporabe indijskih domačih cen kot referenčne vrednosti s strani Komisije, pri čemer je trdila, da Komisija ni analizirala dobaviteljev na trgu, ki dobavljajo za lastno uporabo, in pomena trgovcev ali uvoza železove rude s strani posameznih proizvajalcev, kot je družba ECL. Poleg tega bi morala Komisija navesti pozitivne dokaze, da so zasebne cene izkrivljene. |
| --- | --- |

(237)

Po razkritju je družba ECL oporekala zavrnitvi uporabe indijskih domačih cen kot referenčne vrednosti s strani Komisije, pri čemer je trdila, da Komisija ni analizirala dobaviteljev na trgu, ki dobavljajo za lastno uporabo, in pomena trgovcev ali uvoza železove rude s strani posameznih proizvajalcev, kot je družba ECL. Poleg tega bi morala Komisija navesti pozitivne dokaze, da so zasebne cene izkrivljene.

| (238) | Komisija ni mogla ugotoviti, kako bi dobavitelji ali trgovci ravnali, če ne bi bilo izvozne dajatve in politike dvojne prevoznine. Poleg tega je Komisija, kot je navedeno v oddelku o zagotavljanju blaga za plačilo, ki je nižje ob primernega, predstavila številne elemente, ki dokazujejo, da so vse domače cene v Indiji izkrivljene zaradi izvozne dajatve. |
| --- | --- |

(238)

Komisija ni mogla ugotoviti, kako bi dobavitelji ali trgovci ravnali, če ne bi bilo izvozne dajatve in politike dvojne prevoznine. Poleg tega je Komisija, kot je navedeno v oddelku o zagotavljanju blaga za plačilo, ki je nižje ob primernega, predstavila številne elemente, ki dokazujejo, da so vse domače cene v Indiji izkrivljene zaradi izvozne dajatve.

| (239) | Družba ECL je nadalje navedla, da bi morala Komisija prilagoditi prevladujoče cene v Indiji na podlagi indijskih izvoznih cen FOB. Kot je bilo že navedeno, indijskih izvoznih cen ni mogoče šteti za ustrezno referenčno vrednost, saj morajo indijski izvozniki v cene, ki jih zaračunavajo svojim mednarodnim strankam, vključiti dodatne stroške za prevoz v Indiji, pa tudi izvozno dajatev, ki se zaračuna na indijski meji. S tem se zadevni primer znatno razlikuje od prejšnjih primerov, na katere se je sklicevala družba ECL in v katerih je Komisija kot referenčno vrednost uporabila izvozno ceno surovine (večinoma plina) iz iste države izvoza (64). Na zaslišanju 28. januarja 2016 (glej uvodno izjavo 6) je pooblaščenec za zaslišanje tudi menil, da izvozna dajatev v Indiji verjetno izkrivlja indijske izvozne cene FOB, ki se zato ne morejo zanesljivo uporabljati kot ustrezna referenčna vrednost. Ta trditev je bila prav tako zavrnjena. |
| --- | --- |

(239)

Družba ECL je nadalje navedla, da bi morala Komisija prilagoditi prevladujoče cene v Indiji na podlagi indijskih izvoznih cen FOB. Kot je bilo že navedeno, indijskih izvoznih cen ni mogoče šteti za ustrezno referenčno vrednost, saj morajo indijski izvozniki v cene, ki jih zaračunavajo svojim mednarodnim strankam, vključiti dodatne stroške za prevoz v Indiji, pa tudi izvozno dajatev, ki se zaračuna na indijski meji. S tem se zadevni primer znatno razlikuje od prejšnjih primerov, na katere se je sklicevala družba ECL in v katerih je Komisija kot referenčno vrednost uporabila izvozno ceno surovine (večinoma plina) iz iste države izvoza (64). Na zaslišanju 28. januarja 2016 (glej uvodno izjavo 6) je pooblaščenec za zaslišanje tudi menil, da izvozna dajatev v Indiji verjetno izkrivlja indijske izvozne cene FOB, ki se zato ne morejo zanesljivo uporabljati kot ustrezna referenčna vrednost. Ta trditev je bila prav tako zavrnjena.

64

| (240) | Tako je Komisija na koncu v skladu z drugim pododstavkom člena 6(d)(ii) osnovne uredbe uporabila pogoje, ki so prevladovali na trgu druge države in so na voljo prejemniku. |
| --- | --- |

(240)

Tako je Komisija na koncu v skladu z drugim pododstavkom člena 6(d)(ii) osnovne uredbe uporabila pogoje, ki so prevladovali na trgu druge države in so na voljo prejemniku.

| (241) | Komisija je poskusila določiti neizkrivljeno ceno železove rude, proizvedene v rudniku reprezentativne druge države, in simulirati, da se je tak rudnik dejansko nahajal v Indiji. V zadevnem primeru se zdi, da se večina železove rude v svetu izvozi iz Avstralije na Kitajsko. Zato je bila sprejeta odločitev o preučitvi cen franko rudnik v Avstraliji. Vendar take cene v Avstraliji Komisiji niso bile na voljo. Poleg tega se je glede na to, da indijska cena vključuje stroške prevoza od rudnika do tovarne, zdelo primerno vključiti tudi stroške prevoza od avstralskega rudnika do avstralskega kupca železove rude, tako da se primerjava izvede na enaki ravni trgovanja. Ker tudi taki podatki niso na voljo, je Komisija namesto tega uporabila stroške prevoza od avstralskega rudnika do katerega koli avstralskega pristanišča. |
| --- | --- |

(241)

Komisija je poskusila določiti neizkrivljeno ceno železove rude, proizvedene v rudniku reprezentativne druge države, in simulirati, da se je tak rudnik dejansko nahajal v Indiji. V zadevnem primeru se zdi, da se večina železove rude v svetu izvozi iz Avstralije na Kitajsko. Zato je bila sprejeta odločitev o preučitvi cen franko rudnik v Avstraliji. Vendar take cene v Avstraliji Komisiji niso bile na voljo. Poleg tega se je glede na to, da indijska cena vključuje stroške prevoza od rudnika do tovarne, zdelo primerno vključiti tudi stroške prevoza od avstralskega rudnika do avstralskega kupca železove rude, tako da se primerjava izvede na enaki ravni trgovanja. Ker tudi taki podatki niso na voljo, je Komisija namesto tega uporabila stroške prevoza od avstralskega rudnika do katerega koli avstralskega pristanišča.

| (242) | Stroške prevoza od avstralskega rudnika do pristanišča je izenačila s stroški prevoza od avstralskega rudnika do avstralskega kupca železove rude iz naslednjega razloga. Medtem ko je lahko en rudnik v Avstraliji bližje nekemu kupcu kot najbližjemu pristanišču, je lahko drug rudnik bližje najbližjemu pristanišču kot nekemu kupcu. Zato je na nacionalni ravni razumno predvidevati, da stroški prevoza od avstralskega rudnika do pristanišča v Avstraliji prikazujejo ustrezne stroške dobave kupcu. |
| --- | --- |

(242)

Stroške prevoza od avstralskega rudnika do pristanišča je izenačila s stroški prevoza od avstralskega rudnika do avstralskega kupca železove rude iz naslednjega razloga. Medtem ko je lahko en rudnik v Avstraliji bližje nekemu kupcu kot najbližjemu pristanišču, je lahko drug rudnik bližje najbližjemu pristanišču kot nekemu kupcu. Zato je na nacionalni ravni razumno predvidevati, da stroški prevoza od avstralskega rudnika do pristanišča v Avstraliji prikazujejo ustrezne stroške dobave kupcu.

| (243) | Komisija je upoštevala tudi odločitev pritožbenega organa, da morajo prilagoditve za stroške dobave izražati splošno veljavne stroške dobave za zadevno blago v državi, kjer se dobava opravi (65). Ob upoštevanju dejstva, da je Indija pretežno samozadostna glede oskrbe z železovo rudo in da ni bilo pomembnejšega uvoza železove rude v Indijo, saj ga indijski proizvajalci ne potrebujejo zaradi presežne zmogljivosti v Indiji in nizkih cen, ni bilo ustrezno prišteti mednarodnih stroškov prevoza avstralski izvozni ceni (na ravni FOB). Prištetje mednarodnih stroškov dobave tako ne bi bilo reprezentativno za splošno veljavne stroške dobave železove rude v Indiji. |
| --- | --- |

(243)

Komisija je upoštevala tudi odločitev pritožbenega organa, da morajo prilagoditve za stroške dobave izražati splošno veljavne stroške dobave za zadevno blago v državi, kjer se dobava opravi (65). Ob upoštevanju dejstva, da je Indija pretežno samozadostna glede oskrbe z železovo rudo in da ni bilo pomembnejšega uvoza železove rude v Indijo, saj ga indijski proizvajalci ne potrebujejo zaradi presežne zmogljivosti v Indiji in nizkih cen, ni bilo ustrezno prišteti mednarodnih stroškov prevoza avstralski izvozni ceni (na ravni FOB). Prištetje mednarodnih stroškov dobave tako ne bi bilo reprezentativno za splošno veljavne stroške dobave železove rude v Indiji.

65

| (244) | Tako je Komisija kot referenčno vrednost uporabila približek cene FOB v Avstraliji, ki upošteva pogoje, ki bi veljali za indijske uporabnike železove rude, če bi se železova ruda dobavljala iz rudnika v Indiji v tovarno brez ciljnih omejitev izvoza. |
| --- | --- |

(244)

Tako je Komisija kot referenčno vrednost uporabila približek cene FOB v Avstraliji, ki upošteva pogoje, ki bi veljali za indijske uporabnike železove rude, če bi se železova ruda dobavljala iz rudnika v Indiji v tovarno brez ciljnih omejitev izvoza.

| (245) | Natančneje, Komisija je uporabila avstralsko ceno FOB, objavljeno v publikaciji China Resources Quarterly Southern winter ~ Northern summer 2015 (66), za železovo rudo z 62-odstotno vsebnostjo železa (podatki iz preglednice iz uvodne izjave 211). |
| --- | --- |

(245)

Natančneje, Komisija je uporabila avstralsko ceno FOB, objavljeno v publikaciji China Resources Quarterly Southern winter ~ Northern summer 2015 (66), za železovo rudo z 62-odstotno vsebnostjo železa (podatki iz preglednice iz uvodne izjave 211).

66

| (246) | Po razkritju je družba ECL oporekala uporabi avstralskih cen FOB s strani Komisije in zahtevala, da namesto teh cen uporabi brazilske cene FOB, saj so bile v povprečju za 10–15 % nižje od avstralskih cen FOB. |
| --- | --- |

(246)

Po razkritju je družba ECL oporekala uporabi avstralskih cen FOB s strani Komisije in zahtevala, da namesto teh cen uporabi brazilske cene FOB, saj so bile v povprečju za 10–15 % nižje od avstralskih cen FOB.

| (247) | Komisija je menila, da so avstralske cene FOB primernejša referenčna vrednost, saj Avstralija predstavlja približno 50 % svetovnega izvoza železove rude, medtem ko delež Brazilije v mednarodnem izvozu znaša samo 26 %. Zato je to trditev zavrnila. |
| --- | --- |

(247)

Komisija je menila, da so avstralske cene FOB primernejša referenčna vrednost, saj Avstralija predstavlja približno 50 % svetovnega izvoza železove rude, medtem ko delež Brazilije v mednarodnem izvozu znaša samo 26 %. Zato je to trditev zavrnila.

| (248) | Komisija je nato ceno, ki so jo indijski proizvajalci plačali za nabavo železove rude (vključno s stroški prevoza v Indiji), primerjala s to ceno FOB v Avstraliji (ki vključuje stroške prevoza v Avstraliji). |
| --- | --- |

(248)

Komisija je nato ceno, ki so jo indijski proizvajalci plačali za nabavo železove rude (vključno s stroški prevoza v Indiji), primerjala s to ceno FOB v Avstraliji (ki vključuje stroške prevoza v Avstraliji).

| (249) | Po razkritju je družba ECL zahtevala, da se avstralske cene FOB primerjajo s prilagojenimi indijskimi domačimi cenami na ravni FOB. Če Komisija primerja avstralske cene FOB z domačimi indijskimi cenami, bi morala indijski ceni od rudnika do pristanišča in v pristanišču prišteti manipulativne stroške in stroške natovarjanja, pa tudi stroške prekladanja v pristanišču. Poleg tega bi morale biti avstralske cene FOB prilagojene navzdol zaradi odsotnosti vlage (2 % za rudo v kosih in 8 % za drobnozrnato rudo) in izgube zaradi ravnanja z rudo (2 %), ki je večja za izvoz kot v primeru domačih cen. |
| --- | --- |

(249)

Po razkritju je družba ECL zahtevala, da se avstralske cene FOB primerjajo s prilagojenimi indijskimi domačimi cenami na ravni FOB. Če Komisija primerja avstralske cene FOB z domačimi indijskimi cenami, bi morala indijski ceni od rudnika do pristanišča in v pristanišču prišteti manipulativne stroške in stroške natovarjanja, pa tudi stroške prekladanja v pristanišču. Poleg tega bi morale biti avstralske cene FOB prilagojene navzdol zaradi odsotnosti vlage (2 % za rudo v kosih in 8 % za drobnozrnato rudo) in izgube zaradi ravnanja z rudo (2 %), ki je večja za izvoz kot v primeru domačih cen.

| (250) | Komisija je v skladu s svojo oceno iz uvodnih izjav 205 do 210 priznala, da so bile tudi za izračun ugodnosti potrebne nekatere dodatne prilagoditve, da bi se za indijske domače cene in tudi avstralske cene FOB uporabljale iste vrste stroškov dobave. |
| --- | --- |

(250)

Komisija je v skladu s svojo oceno iz uvodnih izjav 205 do 210 priznala, da so bile tudi za izračun ugodnosti potrebne nekatere dodatne prilagoditve, da bi se za indijske domače cene in tudi avstralske cene FOB uporabljale iste vrste stroškov dobave.

| (251) | Dejansko je večina storitev, vključenih v prekladanje v pristanišču, povezana z ravnanjem z železovo rudo v pristanišču in njenim poznejšim natovarjanjem na ladjo. Taki stroški ne nastanejo po raztovarjanju železove rude s tovornjaka v indijsko tovarno, zaradi česar so bili odšteti od avstralske cene FOB. Ker pa stroški prekladanja najprej vključujejo tudi stroške raztovarjanja železove rude v pristanišču, se je Komisija odločila, da bo iz indijske cene železove rude izločila tudi take manipulativne stroške. Tako je opravila pošteno primerjavo med indijskimi domačimi cenami železove rude, pripeljane iz indijskega rudnika v tovarno v Indiji (vendar na raztovorjene v tovarni), in avstralskimi domačimi cenami železove rude, pripeljane iz rudnika v pristanišče (vendar ne raztovorjene v pristanišču). |
| --- | --- |

(251)

Dejansko je večina storitev, vključenih v prekladanje v pristanišču, povezana z ravnanjem z železovo rudo v pristanišču in njenim poznejšim natovarjanjem na ladjo. Taki stroški ne nastanejo po raztovarjanju železove rude s tovornjaka v indijsko tovarno, zaradi česar so bili odšteti od avstralske cene FOB. Ker pa stroški prekladanja najprej vključujejo tudi stroške raztovarjanja železove rude v pristanišču, se je Komisija odločila, da bo iz indijske cene železove rude izločila tudi take manipulativne stroške. Tako je opravila pošteno primerjavo med indijskimi domačimi cenami železove rude, pripeljane iz indijskega rudnika v tovarno v Indiji (vendar na raztovorjene v tovarni), in avstralskimi domačimi cenami železove rude, pripeljane iz rudnika v pristanišče (vendar ne raztovorjene v pristanišču).

| (252) | Posledično je bila avstralska cena FOB prilagojena navzdol zaradi odsotnosti vlage. Komisija je kot podlago za celotno „košarico drobnozrnate železove rude in železove rude v kosih“ uporabila tehtano povprečje, ki ga je izračunala ločeno za vsakega od obeh proizvajalcev izvoznikov (in ne na podlagi tehtanega povprečja kot v primeru iz uvodne izjave 207). |
| --- | --- |

(252)

Posledično je bila avstralska cena FOB prilagojena navzdol zaradi odsotnosti vlage. Komisija je kot podlago za celotno „košarico drobnozrnate železove rude in železove rude v kosih“ uporabila tehtano povprečje, ki ga je izračunala ločeno za vsakega od obeh proizvajalcev izvoznikov (in ne na podlagi tehtanega povprečja kot v primeru iz uvodne izjave 207).

| (253) | Iz istega razloga, kot je naveden v uvodnih izjavah 208 do 209, je Komisija od avstralskih cen FOB odštela tudi stroške prekladanja, vendar ni izvedla prilagoditve zaradi izgube zaradi ravnanja z rudo. |
| --- | --- |

(253)

Iz istega razloga, kot je naveden v uvodnih izjavah 208 do 209, je Komisija od avstralskih cen FOB odštela tudi stroške prekladanja, vendar ni izvedla prilagoditve zaradi izgube zaradi ravnanja z rudo.

| (254) | Kar zadeva indijsko domačo ceno, je Komisija zavrnila zahtevo za prilagoditev indijskih domačih cen na raven FOB, saj to pomeni, da železova ruda ne bo dostavljena do vrat tovarne proizvajalcev izvoznikov. Da bi Komisija določila ceno železove rude, dostavljene do vrat tovarne, je tako poleg povprečnih stroškov prevoza prištela tudi znesek za pokritje manipulativnih stroškov in stroškov natovarjanja med rudniškim stolpom in vlakom/tovornjakom na podlagi preverjenih navedenih podatkov o stroških, ki jih je predložil eden od proizvajalcev izvoznikov. |
| --- | --- |

(254)

Kar zadeva indijsko domačo ceno, je Komisija zavrnila zahtevo za prilagoditev indijskih domačih cen na raven FOB, saj to pomeni, da železova ruda ne bo dostavljena do vrat tovarne proizvajalcev izvoznikov. Da bi Komisija določila ceno železove rude, dostavljene do vrat tovarne, je tako poleg povprečnih stroškov prevoza prištela tudi znesek za pokritje manipulativnih stroškov in stroškov natovarjanja med rudniškim stolpom in vlakom/tovornjakom na podlagi preverjenih navedenih podatkov o stroških, ki jih je predložil eden od proizvajalcev izvoznikov.

| (255) | Na tej podlagi je Komisija opravila pošteno primerjavo med indijskimi domačimi cenami železove rude, pripeljane iz indijskega rudnika v tovarno v Indiji (vendar na raztovorjene v tovarni), in avstralskimi domačimi cenami železove rude, pripeljane iz rudnika v pristanišče (vendar ne raztovorjene v pristanišču). |
| --- | --- |

(255)

Na tej podlagi je Komisija opravila pošteno primerjavo med indijskimi domačimi cenami železove rude, pripeljane iz indijskega rudnika v tovarno v Indiji (vendar na raztovorjene v tovarni), in avstralskimi domačimi cenami železove rude, pripeljane iz rudnika v pristanišče (vendar ne raztovorjene v pristanišču).

| (256) | Po razkritju je družba Jindal trdila, da Komisija ne bi smela uporabiti povprečnih indijskih stroškov prevoza od rudnika do obrata, ki jih je sporočil eden od proizvajalcev izvoznikov, ampak dejanske stroške, ki jih je sporočila družba Jindal. |
| --- | --- |

(256)

Po razkritju je družba Jindal trdila, da Komisija ne bi smela uporabiti povprečnih indijskih stroškov prevoza od rudnika do obrata, ki jih je sporočil eden od proizvajalcev izvoznikov, ampak dejanske stroške, ki jih je sporočila družba Jindal.

| (257) | Vendar je Komisija menila, da bi morala uporabiti tehtane povprečne stroške prevoza od rudnika do obrata, da bi nepristransko in nediskriminatorno izračunala ugodnost za oba proizvajalca izvoznika. V okviru primerjave z referenčno ceno zunaj Indije bi kakršna koli druga metoda povzročila umetno prednost ali slabši položaj družb, odvisno od dejanskih logističnih stroškov ter geografske razdalje med proizvajalcem izvoznikom in rudniki, od katerih nabavlja. |
| --- | --- |

(257)

Vendar je Komisija menila, da bi morala uporabiti tehtane povprečne stroške prevoza od rudnika do obrata, da bi nepristransko in nediskriminatorno izračunala ugodnost za oba proizvajalca izvoznika. V okviru primerjave z referenčno ceno zunaj Indije bi kakršna koli druga metoda povzročila umetno prednost ali slabši položaj družb, odvisno od dejanskih logističnih stroškov ter geografske razdalje med proizvajalcem izvoznikom in rudniki, od katerih nabavlja.

| (258) | Komisija je nato razliko med povprečnima cenama dodatno pomnožila s količinami železove rude, ki so jih indijski proizvajalci v obdobju preiskave dejansko nabavili. |
| --- | --- |

(258)

Komisija je nato razliko med povprečnima cenama dodatno pomnožila s količinami železove rude, ki so jih indijski proizvajalci v obdobju preiskave dejansko nabavili.

| (259) | Po razkritju je družba ECL trdila, da Komisija ne bi smela uporabiti vseh količin železove rude, ki so bile dejansko nabavljene, temveč samo tisti del, ki je bil v obdobju preiskave porabljen za proizvodnjo cevi iz nodularnega litega železa. Poleg tega bi bilo treba uporabiti nabavljene količine tako drobnozrnate železove rude kot tudi železove rude v kosih in ne samo količin drobnozrnate železove rude. Komisija je sprejela zahtevo in obvestila proizvajalca izvoznika o izvedenih spremembah. |
| --- | --- |

(259)

Po razkritju je družba ECL trdila, da Komisija ne bi smela uporabiti vseh količin železove rude, ki so bile dejansko nabavljene, temveč samo tisti del, ki je bil v obdobju preiskave porabljen za proizvodnjo cevi iz nodularnega litega železa. Poleg tega bi bilo treba uporabiti nabavljene količine tako drobnozrnate železove rude kot tudi železove rude v kosih in ne samo količin drobnozrnate železove rude. Komisija je sprejela zahtevo in obvestila proizvajalca izvoznika o izvedenih spremembah.

| (260) | Poleg tega je družba ECL trdila, da so bile v izračun ugodnosti za nekatere družbe v skupini vključene samo nabavljene količine drobnozrnate železove rude. Komisija je popravila to napako za oba proizvajalca izvoznika. Vključila je vse nabavljene količine železove rude (drobnozrnate in v kosih). Če vsebnost železa v železovi rudi ni bila 62-odstotna, je nabavno ceno ustrezno prilagodila po načelu sorazmernosti. Proizvajalca izvoznika sta bila obveščena o izvedenih popravkih. |
| --- | --- |

(260)

Poleg tega je družba ECL trdila, da so bile v izračun ugodnosti za nekatere družbe v skupini vključene samo nabavljene količine drobnozrnate železove rude. Komisija je popravila to napako za oba proizvajalca izvoznika. Vključila je vse nabavljene količine železove rude (drobnozrnate in v kosih). Če vsebnost železa v železovi rudi ni bila 62-odstotna, je nabavno ceno ustrezno prilagodila po načelu sorazmernosti. Proizvajalca izvoznika sta bila obveščena o izvedenih popravkih.

| (261) | Skupni znesek razlike predstavlja „prihranke“ indijskih proizvajalcev, ki nabavljajo železovo rudo na izkrivljenem indijskem trgu, v primerjavi s ceno, ki bi jo morali plačati, če izkrivljanj ne bi bilo. Ta skupni znesek ne nazadnje predstavlja ugodnost, ki jo je indijska vlada v obdobju preiskave zagotavljala indijskim proizvajalcem. |
| --- | --- |

(261)

Skupni znesek razlike predstavlja „prihranke“ indijskih proizvajalcev, ki nabavljajo železovo rudo na izkrivljenem indijskem trgu, v primerjavi s ceno, ki bi jo morali plačati, če izkrivljanj ne bi bilo. Ta skupni znesek ne nazadnje predstavlja ugodnost, ki jo je indijska vlada v obdobju preiskave zagotavljala indijskim proizvajalcem.

| (262) | V skladu s členom 7(2) osnovne uredbe je Komisija te zneske subvencij dodelila za skupne prihodke od zadevnega izdelka v obdobju preiskave v zvezi s pregledom kot ustrezni imenovalec, ker je subvencija zagotavljala ugodnost za celotno proizvodnjo zadevnega izdelka in ne zgolj za proizvodnjo, namenjeno izvozu. |
| --- | --- |

(262)

V skladu s členom 7(2) osnovne uredbe je Komisija te zneske subvencij dodelila za skupne prihodke od zadevnega izdelka v obdobju preiskave v zvezi s pregledom kot ustrezni imenovalec, ker je subvencija zagotavljala ugodnost za celotno proizvodnjo zadevnega izdelka in ne zgolj za proizvodnjo, namenjeno izvozu.

| (263) | Po razkritju je družba Jindal trdila, da je Komisija za nekatere mesece obdobja preiskave izračunala negativno ugodnost. Posledično se železova ruda družbi ni zagotavljala za plačilo, ki je nižje od primernega. Trdila je tudi, da po obdobju preiskave ni prejela nobene subvencije, saj je železovo rudo uvažala in zato subvencija ni subvencija, proti kateri se lahko izvedejo izravnalni ukrepi v zvezi z družbo. |
| --- | --- |

(263)

Po razkritju je družba Jindal trdila, da je Komisija za nekatere mesece obdobja preiskave izračunala negativno ugodnost. Posledično se železova ruda družbi ni zagotavljala za plačilo, ki je nižje od primernega. Trdila je tudi, da po obdobju preiskave ni prejela nobene subvencije, saj je železovo rudo uvažala in zato subvencija ni subvencija, proti kateri se lahko izvedejo izravnalni ukrepi v zvezi z družbo.

| (264) | Podobno je družba ECL trdila, da indijske domače cene za obdobje 2014–2015 niso več nižje od avstralskih cen FOB. Zato Komisija ne more zanikati tega dejstva, saj mora upoštevati stanje v času uvedbe ukrepov. |
| --- | --- |

(264)

Podobno je družba ECL trdila, da indijske domače cene za obdobje 2014–2015 niso več nižje od avstralskih cen FOB. Zato Komisija ne more zanikati tega dejstva, saj mora upoštevati stanje v času uvedbe ukrepov.

| (265) | Komisija je priznala, da je bila izračunana ugodnost nekaj mesecev obdobja preiskave negativna. Vendar se je to izravnalo s pozitivno ugodnostjo, zagotovljeno v preostalem obdobju preiskave, tako da je bil skupni rezultat določitev pozitivne subvencijske stopnje za zadevno družbo. |
| --- | --- |

(265)

Komisija je priznala, da je bila izračunana ugodnost nekaj mesecev obdobja preiskave negativna. Vendar se je to izravnalo s pozitivno ugodnostjo, zagotovljeno v preostalem obdobju preiskave, tako da je bil skupni rezultat določitev pozitivne subvencijske stopnje za zadevno družbo.

| (266) | Drugi pododstavek člena 15(1) osnovne uredbe določa, da Komisija ne sme izvesti izravnalnih ukrepov v naslednjih primerih: (i) „če se subvencija ali subvencije ukinejo“ ali (ii) „če je dokazano, da subvencije ne zagotavljajo več nobenih ugodnosti zadevnim izvoznikom“. |
| --- | --- |

(266)

Drugi pododstavek člena 15(1) osnovne uredbe določa, da Komisija ne sme izvesti izravnalnih ukrepov v naslednjih primerih: (i) „če se subvencija ali subvencije ukinejo“ ali (ii) „če je dokazano, da subvencije ne zagotavljajo več nobenih ugodnosti zadevnim izvoznikom“.

| (267) | Komisija je ob upoštevanju prvega pogoja ugotovila, da sistem omejitev izvoza ni bil odpravljen ali ukinjen. Zato ta pogoj ni bil izpolnjen. |
| --- | --- |

(267)

Komisija je ob upoštevanju prvega pogoja ugotovila, da sistem omejitev izvoza ni bil odpravljen ali ukinjen. Zato ta pogoj ni bil izpolnjen.

| (268) | V zvezi z drugim pogojem je treba opozoriti, da je glavni cilj uporaba enkratnih, neponavljajočih se subvencij, dodeljenih v določenem obdobju, ki v prihodnosti nobenemu od proizvajalcev izvoznikov ne bi več zagotavljale ugodnosti (67). V zadevnem primeru to ne velja iz naslednjih razlogov. |
| --- | --- |

(268)

V zvezi z drugim pogojem je treba opozoriti, da je glavni cilj uporaba enkratnih, neponavljajočih se subvencij, dodeljenih v določenem obdobju, ki v prihodnosti nobenemu od proizvajalcev izvoznikov ne bi več zagotavljale ugodnosti (67). V zadevnem primeru to ne velja iz naslednjih razlogov.

67

| (269) | Po obdobju preiskave so referenčne avstralske cene FOB, kot so bile prilagojene zaradi stroškov prekladanja in odsotnosti vlage, podobne indijskim domačim cenam. Vendar je Komisija v uvodni izjavi 212 ugotovila, da je trend indijskih domačih cen železove rude dokaj enakomeren in ne sledi nihanjem cen drugod po svetu. Hkrati ni izključeno, da se bodo mednarodne cene, vključno z avstralskimi cenami FOB, v bližnji prihodnosti znova zvišale kot odziv na nihanja v mednarodnem povpraševanju po železovi rudi in njeni ponudbi. Zato ni mogoče skleniti, da je sistem omejitev izvoza enkratna, neponavljajoča se subvencija, saj bo v prihodnosti verjetno zagotavljal ugodnosti. Vendar če bi mednarodne cene v prihodnosti ostale stalno nižje od indijskih domačih cen, lahko vsak proizvajalec izvoznik zahteva povračilo pobranih dajatev, če se izkaže, da je bil znesek subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, izločen ali znižan v skladu s členom 21 osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(269)

Po obdobju preiskave so referenčne avstralske cene FOB, kot so bile prilagojene zaradi stroškov prekladanja in odsotnosti vlage, podobne indijskim domačim cenam. Vendar je Komisija v uvodni izjavi 212 ugotovila, da je trend indijskih domačih cen železove rude dokaj enakomeren in ne sledi nihanjem cen drugod po svetu. Hkrati ni izključeno, da se bodo mednarodne cene, vključno z avstralskimi cenami FOB, v bližnji prihodnosti znova zvišale kot odziv na nihanja v mednarodnem povpraševanju po železovi rudi in njeni ponudbi. Zato ni mogoče skleniti, da je sistem omejitev izvoza enkratna, neponavljajoča se subvencija, saj bo v prihodnosti verjetno zagotavljal ugodnosti. Vendar če bi mednarodne cene v prihodnosti ostale stalno nižje od indijskih domačih cen, lahko vsak proizvajalec izvoznik zahteva povračilo pobranih dajatev, če se izkaže, da je bil znesek subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, izločen ali znižan v skladu s členom 21 osnovne uredbe.

| (270) | Ob upoštevanju navedenega pogoji iz drugega pododstavka člena 15(1) osnovne uredbe zaradi nesprejetja izravnalnih ukrepov niso izpolnjeni. |
| --- | --- |

(270)

Ob upoštevanju navedenega pogoji iz drugega pododstavka člena 15(1) osnovne uredbe zaradi nesprejetja izravnalnih ukrepov niso izpolnjeni.

| (271) | Ugotovljena stopnja subvencije za to shemo je v obdobju preiskave za skupino ECL Group znašala 3,01 %, za družbo Jindal Saw India pa 3,91 %. |
| --- | --- |

(271)

Ugotovljena stopnja subvencije za to shemo je v obdobju preiskave za skupino ECL Group znašala 3,01 %, za družbo Jindal Saw India pa 3,91 %.

(c)   
  Specifičnost

Specifičnost

| (272) | Omejitve izvoza s strani indijske vlade zagotavljajo ugodnosti le železarski in jeklarski industriji. Zato so specifične v skladu s členom 4(2)(a) osnovne uredbe. Čeprav zagotavljajo ugodnosti za druge izdelke na koncu proizvodne verige, ne le za cevi iz nodularnega litega železa, je ugodnost na voljo le za nekatere industrije v Indiji. Posebne značilnosti železove rude omejujejo možno uporabo subvencije na neko industrijo, vendar to ne pomeni, da je treba subvencijo dodatno omejiti na podskupino te industrije, da bi bila specifična (68). |
| --- | --- |

(272)

Omejitve izvoza s strani indijske vlade zagotavljajo ugodnosti le železarski in jeklarski industriji. Zato so specifične v skladu s členom 4(2)(a) osnovne uredbe. Čeprav zagotavljajo ugodnosti za druge izdelke na koncu proizvodne verige, ne le za cevi iz nodularnega litega železa, je ugodnost na voljo le za nekatere industrije v Indiji. Posebne značilnosti železove rude omejujejo možno uporabo subvencije na neko industrijo, vendar to ne pomeni, da je treba subvencijo dodatno omejiti na podskupino te industrije, da bi bila specifična (68).

68

| (273) | Po razkritju sta družbi ECL in Jindal oporekali oceni Komisije glede specifičnosti, pri čemer sta trdili, da je neustrezna in pravno pomanjkljiva. Družba ECL je zlasti navedla poročilo pritožbenega organa, v katerem je slednji menil, da „[j]e mogoče, da v zvezi z zagotavljanjem blaga obstaja večja verjetnost ugotovitve specifičnosti v primerih, kjer surovino uporablja le določena skupina subjektov in/ali industrij. Hkrati nismo prepričani, da vsako zagotavljanje blaga z omejitvami, ki so povezane z značilnostmi blaga, nujno vodi do ugotovitve specifičnosti.“ (69) |
| --- | --- |

(273)

Po razkritju sta družbi ECL in Jindal oporekali oceni Komisije glede specifičnosti, pri čemer sta trdili, da je neustrezna in pravno pomanjkljiva. Družba ECL je zlasti navedla poročilo pritožbenega organa, v katerem je slednji menil, da „[j]e mogoče, da v zvezi z zagotavljanjem blaga obstaja večja verjetnost ugotovitve specifičnosti v primerih, kjer surovino uporablja le določena skupina subjektov in/ali industrij. Hkrati nismo prepričani, da vsako zagotavljanje blaga z omejitvami, ki so povezane z značilnostmi blaga, nujno vodi do ugotovitve specifičnosti.“ (69)

69

| (274) | Komisija je navedla, da se proizvajalec izvoznik ni skliceval na opombo na koncu odstavka, v katerem se je pritožbeni organ skliceval na poročilo posebne skupine v zvezi z zadevo (70), v katerem je bilo navedeno poročilo posebne skupine o zadevi ZDA – Les iglavcev. V navedenem poročilu je posebna skupina menila naslednje:

  „Menimo, da to ne bi pomenilo, da bi bilo kakršno koli zagotavljanje blaga v obliki naravnega vira samodejno specifično, ravno zato, ker lahko zagotovljeno blago (na primer nafta, plin, voda itd.) v nekaterih primerih uporablja nedoločeno število industrij. Te okoliščine v zadevnem primeru niso prisotne. Kot priznava Kanada, posebne značilnosti zagotovljenega blaga, tj. neposekanega lesa, omejujejo njegovo možno uporabo na ‚samo nekatera podjetja‘
  “
   (71). |
| --- | --- |

(274)

Komisija je navedla, da se proizvajalec izvoznik ni skliceval na opombo na koncu odstavka, v katerem se je pritožbeni organ skliceval na poročilo posebne skupine v zvezi z zadevo (70), v katerem je bilo navedeno poročilo posebne skupine o zadevi ZDA – Les iglavcev. V navedenem poročilu je posebna skupina menila naslednje:

70

„Menimo, da to ne bi pomenilo, da bi bilo kakršno koli zagotavljanje blaga v obliki naravnega vira samodejno specifično, ravno zato, ker lahko zagotovljeno blago (na primer nafta, plin, voda itd.) v nekaterih primerih uporablja nedoločeno število industrij. Te okoliščine v zadevnem primeru niso prisotne. Kot priznava Kanada, posebne značilnosti zagotovljenega blaga, tj. neposekanega lesa, omejujejo njegovo možno uporabo na ‚samo nekatera podjetja‘
  “
   (71).

71

| (275) | Podobno je Komisija menila, da čeprav je železova ruda z visoko vsebnostjo železa naravni vir, je za razliko od nafte, plina in vode in podobno kot neposekan les ne sme uporabljati nedoločeno število industrij. Njen obseg uporabe je tudi manjši kot pri železovi rudi z nizko vsebnostjo železa. Potrošnja železove rude z visoko vsebnostjo železa je dejansko strogo omejena na določeno skupino subjektov ali industrij, kot so nekateri izdelki jeklarske industrije in zlasti proizvodnja cevi iz nodularnega litega železa. Na podlagi tega je Komisija ugotovila obstoj omejitve, ki izrecno in nedvoumno omejuje razpoložljivost subvencije na „nekatera podjetja“, zaradi česar subvencija ni „dovolj široko razpoložljiva v celotnem gospodarstvu“ (72). Komisija je zato zavrnila argumente družbe ECL. |
| --- | --- |

(275)

Podobno je Komisija menila, da čeprav je železova ruda z visoko vsebnostjo železa naravni vir, je za razliko od nafte, plina in vode in podobno kot neposekan les ne sme uporabljati nedoločeno število industrij. Njen obseg uporabe je tudi manjši kot pri železovi rudi z nizko vsebnostjo železa. Potrošnja železove rude z visoko vsebnostjo železa je dejansko strogo omejena na določeno skupino subjektov ali industrij, kot so nekateri izdelki jeklarske industrije in zlasti proizvodnja cevi iz nodularnega litega železa. Na podlagi tega je Komisija ugotovila obstoj omejitve, ki izrecno in nedvoumno omejuje razpoložljivost subvencije na „nekatera podjetja“, zaradi česar subvencija ni „dovolj široko razpoložljiva v celotnem gospodarstvu“ (72). Komisija je zato zavrnila argumente družbe ECL.

72

| (276) | Družba ECL je tudi trdila, da Komisija ni vzpostavila podlage, na kateri bi utemeljila, da je subvencija s pravnega vidika specifična. V zvezi s tem je Komisija menila, da so zadevne subvencije s pravnega vidika specifične, saj so omejene na železovo rudo, in sicer po eni strani s pravnimi akti o uvedbi izvozne dajatve na železovo rudo (73), po drugi strani pa s pravnimi akti o vzpostavitvi politike dvojne prevoznine za prevoz železove rude (74). |
| --- | --- |

(276)

Družba ECL je tudi trdila, da Komisija ni vzpostavila podlage, na kateri bi utemeljila, da je subvencija s pravnega vidika specifična. V zvezi s tem je Komisija menila, da so zadevne subvencije s pravnega vidika specifične, saj so omejene na železovo rudo, in sicer po eni strani s pravnimi akti o uvedbi izvozne dajatve na železovo rudo (73), po drugi strani pa s pravnimi akti o vzpostavitvi politike dvojne prevoznine za prevoz železove rude (74).

73

74

| (277) | Ob upoštevanju navedenega Komisija meni, da so posredovanja indijske vlade specifična za proizvajalce cevi iz nodularnega litega železa v smislu člena 4(2)(a) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(277)

Ob upoštevanju navedenega Komisija meni, da so posredovanja indijske vlade specifična za proizvajalce cevi iz nodularnega litega železa v smislu člena 4(2)(a) osnovne uredbe.

3.2.4.3   Sklepi

| (278) | Indijska vlada je z uvedbo sistema omejitev izvoza zaupala družbam za pridobivanje železove rude, da zagotavljajo železovo rudo za plačilo, ki je nižje od primernega. To zagotavljanje blaga pomeni finančne koristi za prejemnika in je specifično, zato se lahko proti njemu uvedejo izravnalni ukrepi. |
| --- | --- |

(278)

Indijska vlada je z uvedbo sistema omejitev izvoza zaupala družbam za pridobivanje železove rude, da zagotavljajo železovo rudo za plačilo, ki je nižje od primernega. To zagotavljanje blaga pomeni finančne koristi za prejemnika in je specifično, zato se lahko proti njemu uvedejo izravnalni ukrepi.

3.3   Znesek subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi

Znesek subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi

| (279) | Ugotovljeni zneski subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi:











  Družba | FPS
  (točka 3.2.1) | EPCGS
  (točka 3.2.2) | DDS
  (točka 3.2.3) | Izvozne subvencije skupaj | Železova ruda
  (točka 3.2.4) | Skupaj |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Skupina ECL Group | 4,35 % | 0,03 % | 1,66 % | 6,04 % | 3,01 % | 9,0 % |
| Jindal Saw | 3,11 % | 0,38 % | 1,37 % | 4,86 % | 3,91 % | 8,7 % |

(279)

Ugotovljeni zneski subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi:

Družba

FPS

(točka 3.2.1)

EPCGS

(točka 3.2.2)

DDS

(točka 3.2.3)

Izvozne subvencije skupaj

Železova ruda

(točka 3.2.4)

Skupaj

Skupina ECL Group

4,35 %

0,03 %

1,66 %

6,04 %

3,01 %

9,0 %

Jindal Saw

3,11 %

0,38 %

1,37 %

4,86 %

3,91 %

8,7 %

4.   ŠKODA

ŠKODA

4.1   Opredelitev pojmov industrija Unije in proizvodnja Unije

Opredelitev pojmov industrija Unije in proizvodnja Unije

| (280) | Podobni izdelek so v obdobju preiskave izdelovali trije proizvajalci Unije. Ti predstavljajo „industrijo Unije“ v smislu člena 9(1) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(280)

Podobni izdelek so v obdobju preiskave izdelovali trije proizvajalci Unije. Ti predstavljajo „industrijo Unije“ v smislu člena 9(1) osnovne uredbe.

| (281) | Ker so v Uniji samo trije proizvajalci in ker je skupina SG PAM Group predložila podatke za svoje podružnice in ocene za edinega nesodelujočega proizvajalca Unije, tj. Tiroler Rohre GmbH („TRM“), so vsi podatki navedeni v obliki indeksov ali razponov, da se zaščiti zaupnost drugega proizvajalca Unije, ki je sodeloval v preiskavi. |
| --- | --- |

(281)

Ker so v Uniji samo trije proizvajalci in ker je skupina SG PAM Group predložila podatke za svoje podružnice in ocene za edinega nesodelujočega proizvajalca Unije, tj. Tiroler Rohre GmbH („TRM“), so vsi podatki navedeni v obliki indeksov ali razponov, da se zaščiti zaupnost drugega proizvajalca Unije, ki je sodeloval v preiskavi.

| (282) | Celotna proizvodnja Unije je bila v obdobju preiskave določena na 590 000–610 000 ton. Komisija je celotno proizvodnjo Unije določila na podlagi vseh razpoložljivih informacij o industriji Unije, kot so informacije iz pritožbe za nesodelujočega proizvajalca in podatki, ki sta jih sodelujoča proizvajalca Unije zagotovila med preiskavo. V Uniji so samo trije proizvajalci, sodelujoči družbi pa predstavljata približno 96 % celotne proizvodnje Unije. |
| --- | --- |

(282)

Celotna proizvodnja Unije je bila v obdobju preiskave določena na 590 000–610 000 ton. Komisija je celotno proizvodnjo Unije določila na podlagi vseh razpoložljivih informacij o industriji Unije, kot so informacije iz pritožbe za nesodelujočega proizvajalca in podatki, ki sta jih sodelujoča proizvajalca Unije zagotovila med preiskavo. V Uniji so samo trije proizvajalci, sodelujoči družbi pa predstavljata približno 96 % celotne proizvodnje Unije.

4.2   Potrošnja Unije

Potrošnja Unije

| (283) | Komisija je potrošnjo Unije določila na podlagi obsega celotne prodaje industrije Unije v Uniji, ki mu je prištela uvoz iz tretjih držav v Unijo. Celotno prodajo industrije Unije je določila na podlagi podatkov, ki jih je prejela od sodelujočih proizvajalcev Unije, in informacij iz pritožbe za nesodelujočega proizvajalca. Podatki o obsegu uvoza so temeljili na podatkih Eurostata. |
| --- | --- |

(283)

Komisija je potrošnjo Unije določila na podlagi obsega celotne prodaje industrije Unije v Uniji, ki mu je prištela uvoz iz tretjih držav v Unijo. Celotno prodajo industrije Unije je določila na podlagi podatkov, ki jih je prejela od sodelujočih proizvajalcev Unije, in informacij iz pritožbe za nesodelujočega proizvajalca. Podatki o obsegu uvoza so temeljili na podatkih Eurostata.

| (284) | Komisija je na podlagi pripomb glede razkritja ugotovila, da je določen delež izvoza industrije Unije pripisala prodaji Unije. Na podlagi popravljenih podatkov o prodaji so bili izvedene manjše spremembe/popravki nekaterih razponov in/ali indeksov, povezanih z nekaterimi drugimi kazalniki škode, in sicer celotna potrošnja Unije, tržni delež proizvajalcev izvoznikov, tržni delež industrije Unije in prodajna cena Unije. Vendar so ti popravki le v manjši meri vplivali na te kazalnike škode ter niso vplivali na trende in spremembo sklepa o obstoju znatne škode. |
| --- | --- |

(284)

Komisija je na podlagi pripomb glede razkritja ugotovila, da je določen delež izvoza industrije Unije pripisala prodaji Unije. Na podlagi popravljenih podatkov o prodaji so bili izvedene manjše spremembe/popravki nekaterih razponov in/ali indeksov, povezanih z nekaterimi drugimi kazalniki škode, in sicer celotna potrošnja Unije, tržni delež proizvajalcev izvoznikov, tržni delež industrije Unije in prodajna cena Unije. Vendar so ti popravki le v manjši meri vplivali na te kazalnike škode ter niso vplivali na trende in spremembo sklepa o obstoju znatne škode.

| (285) | Potrošnja Unije se je gibala, kot sledi:

  Potrošnja Unije (v 1 000 tonah) | 2011 | 2012 | 2013 | Obdobje preiskave |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Potrošnja | 570–620 | 490–540 | 460–510 | 520–570 |
| Indeks | 100 | 87 | 83 | 93 |
| Vir: izpolnjeni vprašalniki, informacije iz pritožbe in Eurostat. |

(285)

Potrošnja Unije se je gibala, kot sledi:

Potrošnja Unije (v 1 000 tonah)

Potrošnja Unije (v 1 000 tonah)

2011

2012

2013

Obdobje preiskave

Potrošnja

570–620

490–540

460–510

520–570

Indeks

Indeks

100

100

87

87

83

83

93

93

Vir: izpolnjeni vprašalniki, informacije iz pritožbe in Eurostat.

Vir:

| (286) | Potrošnja Unije se je v obravnavanem obdobju zmanjšala za 7 %. Krivulja potrošnje Unije je imela obliko črke U, saj se je v obdobju 2011–2012 močno zmanjšala (za več kot 13 %), se leta 2013 še dodatno zmanjšala, v obdobju preiskave pa povečala. Ta vzorec je mogoče delno pojasniti z dejstvom, da so končni uporabniki cevi iz nodularnega litega železa družbe za oskrbo z vodo, kanalizacijo ali namakanje. Te družbe so najpogosteje javni subjekti, odvisni od vladnega financiranja. Gospodarska kriza se je leta 2011 in 2012 spremenila v resnično krizo javnega dolga. To je vlade Unije spodbudilo k močnemu zmanjšanju javnih naložb in odhodkov, kar pojasnjuje bistveno zmanjšanje povpraševanja po ceveh iz nodularnega litega železa, zlasti v državah, kot so Španija, Portugalska in Italija. |
| --- | --- |

(286)

Potrošnja Unije se je v obravnavanem obdobju zmanjšala za 7 %. Krivulja potrošnje Unije je imela obliko črke U, saj se je v obdobju 2011–2012 močno zmanjšala (za več kot 13 %), se leta 2013 še dodatno zmanjšala, v obdobju preiskave pa povečala. Ta vzorec je mogoče delno pojasniti z dejstvom, da so končni uporabniki cevi iz nodularnega litega železa družbe za oskrbo z vodo, kanalizacijo ali namakanje. Te družbe so najpogosteje javni subjekti, odvisni od vladnega financiranja. Gospodarska kriza se je leta 2011 in 2012 spremenila v resnično krizo javnega dolga. To je vlade Unije spodbudilo k močnemu zmanjšanju javnih naložb in odhodkov, kar pojasnjuje bistveno zmanjšanje povpraševanja po ceveh iz nodularnega litega železa, zlasti v državah, kot so Španija, Portugalska in Italija.

4.3   Uvoz iz Indije

Uvoz iz Indije

4.3.1   Obseg in tržni delež uvoza iz Indije

Obseg in tržni delež uvoza iz Indije

| (287) | Komisija je obseg uvoza določila na podlagi podatkov Eurostata. Ti podatki so bili v skladu s podatki, ki sta jih predložila proizvajalca izvoznika iz Indije. Tržni delež uvoza je bil določen na isti podlagi. |
| --- | --- |

(287)

Komisija je obseg uvoza določila na podlagi podatkov Eurostata. Ti podatki so bili v skladu s podatki, ki sta jih predložila proizvajalca izvoznika iz Indije. Tržni delež uvoza je bil določen na isti podlagi.

| (288) | Uvoz iz zadevne države v Unijo se je gibal na naslednji način:

  Obseg uvoza in tržni delež | 2011 | 2012 | 2013 | Obdobje preiskave |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg uvoza iz Indije (v 1 000  tonah) | 75–85 | 60–70 | 70–80 | 80–100 |
| Obsega uvoza – indeks | 100 | 83 | 94 | 110 |
| Tržni delež
  (%) | 13–15 | 13–15 | 15–17 | 17–19 |
| Tržni delež – indeks | 100 | 95 | 112 | 118 |
| Vir: Eurostat, izpolnjeni vprašalniki. |

(288)

Uvoz iz zadevne države v Unijo se je gibal na naslednji način:

Obseg uvoza in tržni delež

Obseg uvoza in tržni delež

2011

2012

2013

Obdobje preiskave

Obseg uvoza iz Indije (v 1 000  tonah)

75–85

60–70

70–80

80–100

Obsega uvoza – indeks

indeks

100

100

83

83

94

94

110

110

Tržni delež

(%)

13–15

13–15

15–17

17–19

Tržni delež – indeks

indeks

100

100

95

95

112

112

118

118

Vir: Eurostat, izpolnjeni vprašalniki.

Vir:

| (289) | Obseg uvoza iz Indije se je v obravnavanem obdobju kljub krčenju trga povečal za več kot 10 %. Tržni delež indijskih proizvajalcev izvoznikov se je povečal za skoraj 18 %. Opazno je, da se je indijski uvoz v obdobju 2012–2013, ko je potrošnja Unije ostala nespremenjena in na nizki ravni, precej povečal, in sicer za skoraj 10 %, zaradi česar se je njegov tržni delež povečal za skoraj 17 %. Uvoz iz Indije se je v obdobju preiskave še naprej močno povečeval, pri čemer se je med letom 2013 in obdobjem preiskave dodatno povečal tudi njegov tržni delež. |
| --- | --- |

(289)

Obseg uvoza iz Indije se je v obravnavanem obdobju kljub krčenju trga povečal za več kot 10 %. Tržni delež indijskih proizvajalcev izvoznikov se je povečal za skoraj 18 %. Opazno je, da se je indijski uvoz v obdobju 2012–2013, ko je potrošnja Unije ostala nespremenjena in na nizki ravni, precej povečal, in sicer za skoraj 10 %, zaradi česar se je njegov tržni delež povečal za skoraj 17 %. Uvoz iz Indije se je v obdobju preiskave še naprej močno povečeval, pri čemer se je med letom 2013 in obdobjem preiskave dodatno povečal tudi njegov tržni delež.

4.3.2   Cene uvoza iz Indije

Cene uvoza iz Indije

| (290) | Komisija je cene uvoza določila na podlagi podatkov Eurostata, da bi analizirala trende razvoja cen. Po izključitvi golih cevi je iz izračuna povprečne cene izločila vrednost in količino golih cevi, uvoženih iz Indije, za leta, ko so se te cevi uvažale, tj. za leto 2013 in obdobje preiskave. |
| --- | --- |

(290)

Komisija je cene uvoza določila na podlagi podatkov Eurostata, da bi analizirala trende razvoja cen. Po izključitvi golih cevi je iz izračuna povprečne cene izločila vrednost in količino golih cevi, uvoženih iz Indije, za leta, ko so se te cevi uvažale, tj. za leto 2013 in obdobje preiskave.

| (291) | Povprečna cena uvoza iz Indije v Unijo se je gibala na naslednji način:

  Uvozne cene (EUR/tono) | 2011 | 2012 | 2013 | Obdobje preiskave |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indija | 665 | 703 | 671 | 664 |
| Indeks | 100 | 106 | 101 | 100 |
| Vir: Eurostat, izpolnjeni vprašalniki. |

(291)

Povprečna cena uvoza iz Indije v Unijo se je gibala na naslednji način:

Uvozne cene (EUR/tono)

Uvozne cene (EUR/tono)

2011

2012

2013

Obdobje preiskave

Indija

665

703

671

664

Indeks

Indeks

100

100

106

106

101

101

100

100

Vir: Eurostat, izpolnjeni vprašalniki.

Vir:

| (292) | V obravnavanem obdobju so indijske cene ostale nespremenjene. |
| --- | --- |

(292)

V obravnavanem obdobju so indijske cene ostale nespremenjene.

4.3.3   Nelojalno nižanje prodajnih cen

Nelojalno nižanje prodajnih cen

| (293) | Komisija je nelojalno nižanje prodajnih cen v obdobju preiskave določila na podlagi podatkov, ki so jih predložili proizvajalca izvoznika in industrija Unije, pri čemer je primerjala:






  (a) | tehtane povprečne prodajne cene za posamezno vrsto izdelka proizvajalcev Unije, zaračunane nepovezanim strankam na trgu Unije in prilagojene na raven cene franko tovarna, ter |
| --- | --- | --- |

(293)

Komisija je nelojalno nižanje prodajnih cen v obdobju preiskave določila na podlagi podatkov, ki so jih predložili proizvajalca izvoznika in industrija Unije, pri čemer je primerjala:

(a)

tehtane povprečne prodajne cene za posamezno vrsto izdelka proizvajalcev Unije, zaračunane nepovezanim strankam na trgu Unije in prilagojene na raven cene franko tovarna, ter

| (b) | ustrezne tehtane povprečne cene za posamezno uvoženo vrsto izdelka sodelujočih indijskih proizvajalcev prvi neodvisni stranki na trgu Unije, določene na podlagi CIF (stroški, zavarovanje in prevoznina) z ustreznimi prilagoditvami za stroške, nastale po uvozu. |
| --- | --- |

(b)

ustrezne tehtane povprečne cene za posamezno uvoženo vrsto izdelka sodelujočih indijskih proizvajalcev prvi neodvisni stranki na trgu Unije, določene na podlagi CIF (stroški, zavarovanje in prevoznina) z ustreznimi prilagoditvami za stroške, nastale po uvozu.

| (294) | Oba proizvajalca izvoznika sta trdila, da so velike razlike med izdelki, ki jih prodaja pritožnik, in tistimi, ki jih prodajata sama, kar bi vplivalo na pošteno primerljivost cen. Zlasti sta trdila, da ne proizvajata cevi, opremljenih z zadrževalnim priključkom z dvema prekatoma, ki ga skupina SG PAM prodaja pod blagovno znamko Universal joint. Prav tako ne proizvajata avtomatskih priključkov za cevi z majhnim premerom, primernih za povezovanje s plastičnimi cevmi, ki se uporabljajo v asortimentu izdelkov Blutop skupine SG PAM. Poleg tega sta trdila, da ne proizvajata cevi, ki so notranje obložene s termoplastiko ter jih skupina SG PAM trži pod blagovno znamko Ductan in uporablja v svojem asortimentu izdelkov Blutop. Uporabniki cevi iz nodularnega litega železa v Uniji so potrdili te trditve in tudi, da nobeden od sodelujočih indijskih proizvajalcev izvoznikov ni mogel dobavljati teh opredeljenih izdelkov. Zato je Komisija izključila cevi skupine SG PAM, opremljene s priključkom Universal joint, ter njen asortiment izdelkov Blutop iz izračunov nelojalnega nižanja prodajnih cen in stopnje škode. Ta izključitev je po obsegu vplivala na manj kot 10 % transakcij. Poleg tega so bile zaradi majhnega obsega prodaje na trgu Unije iz izračunov nelojalnega nižanja prodajnih cen izključene tudi cevi s prirobnico. |
| --- | --- |

(294)

Oba proizvajalca izvoznika sta trdila, da so velike razlike med izdelki, ki jih prodaja pritožnik, in tistimi, ki jih prodajata sama, kar bi vplivalo na pošteno primerljivost cen. Zlasti sta trdila, da ne proizvajata cevi, opremljenih z zadrževalnim priključkom z dvema prekatoma, ki ga skupina SG PAM prodaja pod blagovno znamko Universal joint. Prav tako ne proizvajata avtomatskih priključkov za cevi z majhnim premerom, primernih za povezovanje s plastičnimi cevmi, ki se uporabljajo v asortimentu izdelkov Blutop skupine SG PAM. Poleg tega sta trdila, da ne proizvajata cevi, ki so notranje obložene s termoplastiko ter jih skupina SG PAM trži pod blagovno znamko Ductan in uporablja v svojem asortimentu izdelkov Blutop. Uporabniki cevi iz nodularnega litega železa v Uniji so potrdili te trditve in tudi, da nobeden od sodelujočih indijskih proizvajalcev izvoznikov ni mogel dobavljati teh opredeljenih izdelkov. Zato je Komisija izključila cevi skupine SG PAM, opremljene s priključkom Universal joint, ter njen asortiment izdelkov Blutop iz izračunov nelojalnega nižanja prodajnih cen in stopnje škode. Ta izključitev je po obsegu vplivala na manj kot 10 % transakcij. Poleg tega so bile zaradi majhnega obsega prodaje na trgu Unije iz izračunov nelojalnega nižanja prodajnih cen izključene tudi cevi s prirobnico.

| (295) | Po razkritju je pritožnik trdil, da izključitev zadrževalnega priključka Universal joint ni bila utemeljena, saj imata oba proizvajalca izvoznika tehnično rešitev, ki lahko nadomesti to vrsto priključka. Komisija je opozorila, da so številni uporabniki potrdili, da proizvajalca izvoznika ne moreta dobavljati zadrževalnega priključka z dvema prekatoma. V vsakem primeru v tej preiskavi vrsta priključka ni bila opredeljena kot ključni element za razlikovanje med različnimi vrstami izdelka za primerjavo cen. Zato ni bilo mogoče izvesti poštene primerjave cen med posameznimi vrstami. Ob upoštevanju dejstva, da je količina izdelkov, opremljenih s tem priključkom, majhna, težav pri izvedbi poštene primerjave cen in dejstva, da je bila velika večina vrst izdelka vključena v izračun nelojalnega nižanja prodajnih cen in stopnje škode, je Komisija trdila, da je bilo primerno izključiti zadrževalne priključke z dvema prekatoma iz izračunov nelojalnega nižanja prodajnih cen. |
| --- | --- |

(295)

Po razkritju je pritožnik trdil, da izključitev zadrževalnega priključka Universal joint ni bila utemeljena, saj imata oba proizvajalca izvoznika tehnično rešitev, ki lahko nadomesti to vrsto priključka. Komisija je opozorila, da so številni uporabniki potrdili, da proizvajalca izvoznika ne moreta dobavljati zadrževalnega priključka z dvema prekatoma. V vsakem primeru v tej preiskavi vrsta priključka ni bila opredeljena kot ključni element za razlikovanje med različnimi vrstami izdelka za primerjavo cen. Zato ni bilo mogoče izvesti poštene primerjave cen med posameznimi vrstami. Ob upoštevanju dejstva, da je količina izdelkov, opremljenih s tem priključkom, majhna, težav pri izvedbi poštene primerjave cen in dejstva, da je bila velika večina vrst izdelka vključena v izračun nelojalnega nižanja prodajnih cen in stopnje škode, je Komisija trdila, da je bilo primerno izključiti zadrževalne priključke z dvema prekatoma iz izračunov nelojalnega nižanja prodajnih cen.

| (296) | Družba Jindal je tudi trdila, da so druge fizikalne razlike, med drugim v zvezi z zunanjo prevleko in notranjo oblogo, vplivale na primerljivost cen ter bi jih bilo treba zato prav tako prilagoditi/izključiti. Vendar so bile te trditve zavrnjene. Industrija Unije in indijska proizvajalca izvoznika so poročali o prodaji vrst izdelkov s primerljivimi fizikalnimi lastnostmi v Uniji, zato je bila opravljena poštena primerjava glede na te druge domnevne razlike. |
| --- | --- |

(296)

Družba Jindal je tudi trdila, da so druge fizikalne razlike, med drugim v zvezi z zunanjo prevleko in notranjo oblogo, vplivale na primerljivost cen ter bi jih bilo treba zato prav tako prilagoditi/izključiti. Vendar so bile te trditve zavrnjene. Industrija Unije in indijska proizvajalca izvoznika so poročali o prodaji vrst izdelkov s primerljivimi fizikalnimi lastnostmi v Uniji, zato je bila opravljena poštena primerjava glede na te druge domnevne razlike.

| (297) | Po razkritju je družba Jindal trdila, da sta prilagoditvi izvozne cene, ki ju je izvedla Komisija, in sicer prilagoditev PSA-stroškov in prilagoditev dobička, v nasprotju z zakonodajo STO. Isti proizvajalec izvoznik je trdil, da take prilagojene izvozne cene (ki so včasih enake 0 ali celo negativne) ne morejo biti podlaga za oceno, ali subvencionirani uvoz povzroča škodo industriji Unije. Komisija se s tem ni strinjala. V skladu z običajno prakso Komisije so bile cene proizvajalcev Unije prilagojene tudi na raven cen franko tovarna, in sicer tako, da so se med drugim odšteli stroški, povezani s prevozom. Zato primerjava cene uvoznika pri nadaljnji prodaji s ceno franko tovarna Unije ne bi bila poštena. Poleg tega je bil edini primer cene proizvajalca izvoznika, ki je bila nižja od 0, izključen iz izračuna nelojalnega nižanja prodajnih cen po razkritju, kar ni znatno vplivalo na izračunane stopnje. |
| --- | --- |

(297)

Po razkritju je družba Jindal trdila, da sta prilagoditvi izvozne cene, ki ju je izvedla Komisija, in sicer prilagoditev PSA-stroškov in prilagoditev dobička, v nasprotju z zakonodajo STO. Isti proizvajalec izvoznik je trdil, da take prilagojene izvozne cene (ki so včasih enake 0 ali celo negativne) ne morejo biti podlaga za oceno, ali subvencionirani uvoz povzroča škodo industriji Unije. Komisija se s tem ni strinjala. V skladu z običajno prakso Komisije so bile cene proizvajalcev Unije prilagojene tudi na raven cen franko tovarna, in sicer tako, da so se med drugim odšteli stroški, povezani s prevozom. Zato primerjava cene uvoznika pri nadaljnji prodaji s ceno franko tovarna Unije ne bi bila poštena. Poleg tega je bil edini primer cene proizvajalca izvoznika, ki je bila nižja od 0, izključen iz izračuna nelojalnega nižanja prodajnih cen po razkritju, kar ni znatno vplivalo na izračunane stopnje.

| (298) | Po razkritju je družba Jindal poudarila, da Komisija ni zagotovila informacij v zvezi z ujemanjem med izdelki Unije in izdelki proizvajalcev izvoznikov za vsako posamezno vrsto izdelka (PCN) ter da se proizvajalec zato ni mi mogel prepričati, ali je Komisija analizirala pomembnost nelojalnega nižanja prodajnih cen glede na delež vrst izdelka, za katere ni bilo ugotovljeno nelojalno nižanje prodajnih cen. |
| --- | --- |

(298)

Po razkritju je družba Jindal poudarila, da Komisija ni zagotovila informacij v zvezi z ujemanjem med izdelki Unije in izdelki proizvajalcev izvoznikov za vsako posamezno vrsto izdelka (PCN) ter da se proizvajalec zato ni mi mogel prepričati, ali je Komisija analizirala pomembnost nelojalnega nižanja prodajnih cen glede na delež vrst izdelka, za katere ni bilo ugotovljeno nelojalno nižanje prodajnih cen.

| (299) | Ujemanje izdelkov pri izračunih nelojalnega nižanja prodajnih cen je bilo pri proizvajalcih izvoznikih 99- oziroma 95-odstotno, nelojalno nižanje prodajnih cen pa je bilo ugotovljeno za 98 % oziroma 91 % različnih vrst izdelkov, ki se prodajajo na trgu Unije. Ob upoštevanju zelo velikega deleža vrst izdelka, katerih cene so bile nelojalno znižane, je Komisija zavrnila trditev, da ni bila izvedena ustrezna analiza vpliva nelojalnega nižanja prodajnih cen. |
| --- | --- |

(299)

Ujemanje izdelkov pri izračunih nelojalnega nižanja prodajnih cen je bilo pri proizvajalcih izvoznikih 99- oziroma 95-odstotno, nelojalno nižanje prodajnih cen pa je bilo ugotovljeno za 98 % oziroma 91 % različnih vrst izdelkov, ki se prodajajo na trgu Unije. Ob upoštevanju zelo velikega deleža vrst izdelka, katerih cene so bile nelojalno znižane, je Komisija zavrnila trditev, da ni bila izvedena ustrezna analiza vpliva nelojalnega nižanja prodajnih cen.

| (300) | Po razkritju je družba Tata trdila, da nelojalno nižanje prodajnih cen, ki je temeljilo na proizvodnih stroških industrije Unije, ni bilo ustrezen kazalnik za preučitev škode, saj so bili stroški proizvodnje zvišani zaradi visokih stalnih stroškov in presežne zmogljivosti. Kot je navedeno v nadaljevanju, gre pri nelojalnem nižanju prodajnih cen za primerjavo cen. V vsakem primeru je nelojalno nižanje prodajnih cen le eden od več kazalnikov, ki se preučijo za ugotovitev, ali je industrija Unije utrpela znatno škodo. |
| --- | --- |

(300)

Po razkritju je družba Tata trdila, da nelojalno nižanje prodajnih cen, ki je temeljilo na proizvodnih stroških industrije Unije, ni bilo ustrezen kazalnik za preučitev škode, saj so bili stroški proizvodnje zvišani zaradi visokih stalnih stroškov in presežne zmogljivosti. Kot je navedeno v nadaljevanju, gre pri nelojalnem nižanju prodajnih cen za primerjavo cen. V vsakem primeru je nelojalno nižanje prodajnih cen le eden od več kazalnikov, ki se preučijo za ugotovitev, ali je industrija Unije utrpela znatno škodo.

| (301) | Primerjava cen je bila izvedena za vsako vrsto izdelka posebej za transakcije na isti ravni trgovanja, in sicer po morebitnih potrebnih prilagoditvah ter odbitku rabatov in popustov. Rezultat primerjave je bil izražen kot delež prihodkov od prodaje proizvajalcev Unije v obdobju preiskave. Za sodelujoča proizvajalca izvoznika je pokazal 30,9- oziroma 31,7-odstotno tehtano povprečno stopnjo nelojalnega nižanja prodajnih cen. |
| --- | --- |

(301)

Primerjava cen je bila izvedena za vsako vrsto izdelka posebej za transakcije na isti ravni trgovanja, in sicer po morebitnih potrebnih prilagoditvah ter odbitku rabatov in popustov. Rezultat primerjave je bil izražen kot delež prihodkov od prodaje proizvajalcev Unije v obdobju preiskave. Za sodelujoča proizvajalca izvoznika je pokazal 30,9- oziroma 31,7-odstotno tehtano povprečno stopnjo nelojalnega nižanja prodajnih cen.

4.4   Gospodarski položaj industrije Unije

Gospodarski položaj industrije Unije

4.4.1   Splošne opombe

Splošne opombe

| (302) | V skladu s členom 8(4) osnovne uredbe je preučitev vpliva subvencioniranega uvoza na industrijo Unije vključevala oceno vseh gospodarskih kazalnikov, ki so vplivali na položaj industrije Unije v obravnavanem obdobju. |
| --- | --- |

(302)

V skladu s členom 8(4) osnovne uredbe je preučitev vpliva subvencioniranega uvoza na industrijo Unije vključevala oceno vseh gospodarskih kazalnikov, ki so vplivali na položaj industrije Unije v obravnavanem obdobju.

| (303) | Komisija je za določitev škode razlikovala med makro- in mikroekonomskimi kazalniki škode. Makroekonomske kazalnike je ocenila na podlagi podatkov iz izpolnjenih vprašalnikov sodelujočih proizvajalcev Unije in ocen iz pritožbe za nesodelujočega proizvajalca. Mikroekonomske kazalnike pa je ocenila na podlagi podatkov iz izpolnjenih vprašalnikov sodelujočih proizvajalcev Unije. Za oba sklopa podatkov je bilo ugotovljeno, da sta reprezentativna za gospodarski položaj industrije Unije. |
| --- | --- |

(303)

Komisija je za določitev škode razlikovala med makro- in mikroekonomskimi kazalniki škode. Makroekonomske kazalnike je ocenila na podlagi podatkov iz izpolnjenih vprašalnikov sodelujočih proizvajalcev Unije in ocen iz pritožbe za nesodelujočega proizvajalca. Mikroekonomske kazalnike pa je ocenila na podlagi podatkov iz izpolnjenih vprašalnikov sodelujočih proizvajalcev Unije. Za oba sklopa podatkov je bilo ugotovljeno, da sta reprezentativna za gospodarski položaj industrije Unije.

| (304) | Makroekonomski kazalniki so proizvodnja, proizvodna zmogljivost, izkoriščenost zmogljivosti, obseg prodaje, tržni delež, rast, zaposlenost, produktivnost, višina subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, in okrevanje od preteklega subvencioniranja. |
| --- | --- |

(304)

Makroekonomski kazalniki so proizvodnja, proizvodna zmogljivost, izkoriščenost zmogljivosti, obseg prodaje, tržni delež, rast, zaposlenost, produktivnost, višina subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, in okrevanje od preteklega subvencioniranja.

| (305) | Mikroekonomski kazalniki so: povprečne cene na enoto, stroški na enoto, stroški dela, zaloge, dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb in zmožnost zbiranja kapitala. |
| --- | --- |

(305)

Mikroekonomski kazalniki so: povprečne cene na enoto, stroški na enoto, stroški dela, zaloge, dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb in zmožnost zbiranja kapitala.

4.4.2   Makroekonomski kazalniki

Makroekonomski kazalniki

4.4.2.1   Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti

| (306) | Celotna proizvodnja Unije, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti so se v obravnavanem obdobju gibale na naslednji način:

  Proizvodnja (v 1 000 tonah), proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti v Uniji | 2011 | 2012 | 2013 | Obdobje preiskave |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Proizvodnja | 580–600 | 460–480 | 530–550 | 590–610 |
| Obseg proizvodnje – indeks | 100 | 79 | 91 | 101 |
| Proizvodna zmogljivost | 1 000 –1 100 | 1 000 –1 100 | 1 000 –1 100 | 1 000 –1 100 |
| Proizvodna zmogljivost – indeks | 100 | 100 | 100 | 100 |
| Izkoriščenost zmogljivosti | 52–57 % | 42–47 % | 45–50 % | 53–58 % |
| Vir: izpolnjeni vprašalniki in informacije iz pritožbe. |

(306)

Celotna proizvodnja Unije, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti so se v obravnavanem obdobju gibale na naslednji način:

Proizvodnja (v 1 000 tonah), proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti v Uniji

Proizvodnja (v 1 000 tonah), proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti v Uniji

2011

2012

2013

Obdobje preiskave

Proizvodnja

580–600

460–480

530–550

590–610

Obseg proizvodnje – indeks

indeks

100

100

79

79

91

91

101

101

Proizvodna zmogljivost

1 000 –1 100

1 000 –1 100

1 000 –1 100

1 000 –1 100

Proizvodna zmogljivost – indeks

indeks

100

100

100

100

100

100

100

100

Izkoriščenost zmogljivosti

52–57 %

42–47 %

45–50 %

53–58 %

Vir: izpolnjeni vprašalniki in informacije iz pritožbe.

Vir:

| (307) | Celotna proizvodnja industrije Unije je bila v obdobju preiskave kljub veliko manjši prodaji v Uniji nekoliko večja kot leta 2011. Proizvodnja se je leta 2013 in v obdobju preiskave povečala zaradi povečanja izvoza. |
| --- | --- |

(307)

Celotna proizvodnja industrije Unije je bila v obdobju preiskave kljub veliko manjši prodaji v Uniji nekoliko večja kot leta 2011. Proizvodnja se je leta 2013 in v obdobju preiskave povečala zaradi povečanja izvoza.

| (308) | Proizvodna zmogljivost je v obravnavanem obdobju ostala nespremenjena. Izkoriščenost zmogljivosti se je nekoliko povečala v skladu s povečanjem proizvodnje v obravnavanem obdobju. Kljub temu je ostala na razmeroma nizki ravni, in sicer [53–58 %]. Proizvodnja cevi iz nodularnega litega železa je panoga z razmeroma visokimi stalnimi stroški. Slaba izkoriščenost zmogljivosti zmanjša sposobnost kritja stalnih stroškov, kar lahko vpliva na dobičkonosnost industrije Unije. |
| --- | --- |

(308)

Proizvodna zmogljivost je v obravnavanem obdobju ostala nespremenjena. Izkoriščenost zmogljivosti se je nekoliko povečala v skladu s povečanjem proizvodnje v obravnavanem obdobju. Kljub temu je ostala na razmeroma nizki ravni, in sicer [53–58 %]. Proizvodnja cevi iz nodularnega litega železa je panoga z razmeroma visokimi stalnimi stroški. Slaba izkoriščenost zmogljivosti zmanjša sposobnost kritja stalnih stroškov, kar lahko vpliva na dobičkonosnost industrije Unije.

4.4.2.2   Obseg prodaje in tržni delež

| (309) | Obseg prodaje in tržni delež industrije Unije sta se v obravnavanem obdobju gibala na naslednji način:

  Obseg prodaje (v 1 000 tonah) in tržni delež industrije Unije | 2011 | 2012 | 2013 | Obdobje preiskave |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prodaja | 430–470 | 370–410 | 340–380 | 380–420 |
| Obseg prodaje – indeks | 100 | 88 | 82 | 89 |
| Tržni delež | 75–80 % | 76–81 % | 73–78 % | 71–76 % |
| Tržni delež – indeks | 100 | 101 | 98 | 96 |
| Vir: izpolnjeni vprašalniki, informacije iz pritožbe in Eurostat. |

(309)

Obseg prodaje in tržni delež industrije Unije sta se v obravnavanem obdobju gibala na naslednji način:

Obseg prodaje (v 1 000 tonah) in tržni delež industrije Unije

Obseg prodaje (v 1 000 tonah) in tržni delež industrije Unije

2011

2012

2013

Obdobje preiskave

Prodaja

430–470

370–410

340–380

380–420

Obseg prodaje – indeks

indeks

100

100

88

88

82

82

89

89

Tržni delež

75–80 %

76–81 %

73–78 %

71–76 %

Tržni delež – indeks

indeks

100

100

101

101

98

98

96

96

Vir: izpolnjeni vprašalniki, informacije iz pritožbe in Eurostat.

Vir:

| (310) | Prodaja industrije Unije se je v obravnavanem obdobju zmanjšala za 11 % na 380–420 kt v obdobju preiskave. Obseg prodaje industrije Unije se je zmanjšal veliko bolj kot potrošnja in posledično se je tudi njen tržni delež v obravnavanem obdobju zmanjšal za 4 %. |
| --- | --- |

(310)

Prodaja industrije Unije se je v obravnavanem obdobju zmanjšala za 11 % na 380–420 kt v obdobju preiskave. Obseg prodaje industrije Unije se je zmanjšal veliko bolj kot potrošnja in posledično se je tudi njen tržni delež v obravnavanem obdobju zmanjšal za 4 %.

| (311) | Družba ECL je trdila, da pri zmanjšanju obsega prodaje na podlagi metričnih ton ni upoštevano, da je pritožnik v obravnavanem obdobju uvedel ter prodajal večinoma lažje cevi in da je zato zmanjšanje pretirano. Ta trditev ni bila podprta z nobenim dokazom, zato je bila zavrnjena. Kljub temu je Komisija iz razlogov, navedenih v uvodni izjavi 294, iz izračunov nelojalnega nižanja prodajnih cen in stopnje škode izključila asortiment lažjih cevi – Blutop. |
| --- | --- |

(311)

Družba ECL je trdila, da pri zmanjšanju obsega prodaje na podlagi metričnih ton ni upoštevano, da je pritožnik v obravnavanem obdobju uvedel ter prodajal večinoma lažje cevi in da je zato zmanjšanje pretirano. Ta trditev ni bila podprta z nobenim dokazom, zato je bila zavrnjena. Kljub temu je Komisija iz razlogov, navedenih v uvodni izjavi 294, iz izračunov nelojalnega nižanja prodajnih cen in stopnje škode izključila asortiment lažjih cevi – Blutop.

4.4.2.3   Rast

| (312) | Celotna potrošnja zadevnega izdelka v Uniji se je v obravnavanem obdobju zmanjšala za 7 %. Potrošnja se je leta 2012 močno zmanjšala, in sicer za več kot 13 %, leta 2013 je ostala na nizki ravni, v obdobju preiskave pa se je začela povečevati. Prodaja industrije Unije, uvoz iz tretjih držav in uvoz iz Indije so bili na začetku obravnavanega obdobja v skladu s potrošnjo. Ob koncu obravnavanega obdobja, ko se je potrošnja Unije začela povečevati, industrija Unije tega okrevanja ni mogla v celoti izkoristiti, ker sta se njen obseg prodaje in tržni delež zmanjšala, medtem ko je indijski uvoz pridobil tržne deleže. |
| --- | --- |

(312)

Celotna potrošnja zadevnega izdelka v Uniji se je v obravnavanem obdobju zmanjšala za 7 %. Potrošnja se je leta 2012 močno zmanjšala, in sicer za več kot 13 %, leta 2013 je ostala na nizki ravni, v obdobju preiskave pa se je začela povečevati. Prodaja industrije Unije, uvoz iz tretjih držav in uvoz iz Indije so bili na začetku obravnavanega obdobja v skladu s potrošnjo. Ob koncu obravnavanega obdobja, ko se je potrošnja Unije začela povečevati, industrija Unije tega okrevanja ni mogla v celoti izkoristiti, ker sta se njen obseg prodaje in tržni delež zmanjšala, medtem ko je indijski uvoz pridobil tržne deleže.

4.4.2.4   Zaposlenost in produktivnost

| (313) | Zaposlenost in produktivnost sta se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način:

  Število zaposlenih in produktivnost | 2011 | 2012 | 2013 | Obdobje preiskave |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zaposleni | 2 400 –2 500 | 2 300 –2 400 | 2 300 –2 400 | 2 400 –2 500 |
| Zaposleni – indeks | 100 | 93 | 93 | 99 |
| Produktivnost (t/zaposlenega) | 220–240 | 180–200 | 210–230 | 230–250 |
| Produktivnost – indeks | 100 | 82 | 96 | 102 |
| Vir: izpolnjeni vprašalniki. |

(313)

Zaposlenost in produktivnost sta se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način:

Število zaposlenih in produktivnost

Število zaposlenih in produktivnost

2011

2012

2013

Obdobje preiskave

Zaposleni

2 400 –2 500

2 300 –2 400

2 300 –2 400

2 400 –2 500

Zaposleni – indeks

indeks

100

100

93

93

93

93

99

99

Produktivnost (t/zaposlenega)

220–240

180–200

210–230

230–250

Produktivnost – indeks

indeks

100

100

82

82

96

96

102

102

Vir: izpolnjeni vprašalniki.

Vir:

| (314) | Zaposlenost in produktivnost sta bili v obdobju preiskave na podobni ravni kot leta 2011. Vendar je dejstvo, da se zaposlenost ni zmanjšala, predvsem posledica bistvenega povečanja prodaje zunaj Unije. |
| --- | --- |

(314)

Zaposlenost in produktivnost sta bili v obdobju preiskave na podobni ravni kot leta 2011. Vendar je dejstvo, da se zaposlenost ni zmanjšala, predvsem posledica bistvenega povečanja prodaje zunaj Unije.

4.4.2.5   Višina zneska subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, in okrevanje od preteklega subvencioniranja ali dampinga

| (315) | Vse subvencijske stopnje so bile nad stopnjo de minimis. Višina zneska subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, je glede na obseg in cene uvoza iz zadevne države precej vplivala na industrijo Unije. |
| --- | --- |

(315)

Vse subvencijske stopnje so bile nad stopnjo de minimis. Višina zneska subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, je glede na obseg in cene uvoza iz zadevne države precej vplivala na industrijo Unije.

de minimis

| (316) | To je prva protisubvencijska preiskava v zvezi z zadevnim izdelkom. Zato ni bilo na voljo nobenih podatkov za oceno učinkov morebitnega preteklega subvencioniranja ali dampinga. |
| --- | --- |

(316)

To je prva protisubvencijska preiskava v zvezi z zadevnim izdelkom. Zato ni bilo na voljo nobenih podatkov za oceno učinkov morebitnega preteklega subvencioniranja ali dampinga.

4.4.3   Mikroekonomski kazalniki

Mikroekonomski kazalniki

4.4.3.1   Cene in dejavniki, ki vplivajo na cene

| (317) | Povprečne prodajne cene na enoto pri prodaji sodelujočih proizvajalcev Unije nepovezanim strankam v Uniji so se v obravnavanem obdobju gibale na naslednji način:

  Prodajne cene v Uniji | 2011 | 2012 | 2013 | Obdobje preiskave |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Povprečna prodajna cena na enoto v Uniji (EUR/tono) | 990–1 050 | 1 000 –1 060 | 1 020 –1 060 | 1 000 –1 060 |
| Indeks | 100 | 102 | 104 | 101 |
| Proizvodni stroški na enoto (EUR/tono) | 900–950 | 1 000 –1 050 | 900–950 | 850–900 |
| Indeks | 100 | 110 | 104 | 96 |
| Vir: izpolnjeni vprašalniki. |

(317)

Povprečne prodajne cene na enoto pri prodaji sodelujočih proizvajalcev Unije nepovezanim strankam v Uniji so se v obravnavanem obdobju gibale na naslednji način:

Prodajne cene v Uniji

Prodajne cene v Uniji

2011

2012

2013

Obdobje preiskave

Povprečna prodajna cena na enoto v Uniji (EUR/tono)

990–1 050

1 000 –1 060

1 020 –1 060

1 000 –1 060

Indeks

Indeks

100

100

102

102

104

104

101

101

Proizvodni stroški na enoto (EUR/tono)

900–950

1 000 –1 050

900–950

850–900

Indeks

Indeks

100

100

110

110

104

104

96

96

Vir: izpolnjeni vprašalniki.

| (318) | Povprečna prodajna cena na enoto se je v letih 2012 in 2013 zvišala, nato pa se v obdobju preiskave znižala za 3 % in se vrnila na raven, podobno tisti na začetku obravnavanega obdobja Stroški proizvodnje so se leta 2012 zvišali ter leta 2013 in v obdobju preiskave znižali, predvsem zaradi znižanja cene glavne surovine, tj. železove rude in odpadnih kovin. |
| --- | --- |

(318)

Povprečna prodajna cena na enoto se je v letih 2012 in 2013 zvišala, nato pa se v obdobju preiskave znižala za 3 % in se vrnila na raven, podobno tisti na začetku obravnavanega obdobja Stroški proizvodnje so se leta 2012 zvišali ter leta 2013 in v obdobju preiskave znižali, predvsem zaradi znižanja cene glavne surovine, tj. železove rude in odpadnih kovin.

| (319) | Družba Jindal je trdila, da manjša dobičkonosnost industrije Unije ni skladna z dejstvom, da se je razpon med prodajno ceno industrije Unije na enoto in stroški proizvodnje v obdobju preiskave povečal. Komisija se s tem argumentom ni strinjala. Stroški proizvodnje, navedeni v zgornji preglednici, niso bili uporabljeni pri izračunu dobičkonosnosti. Stroški proizvodnje so bili določeni na podlagi stroškov proizvodnje zadevnega izdelka ter prodajnih, splošnih in administrativnih (PSA) stroškov za štiri sodelujoče proizvodne družbe v Uniji. Po drugi strani je bila dobičkonosnost izračunana na podlagi neto dobička pred obdavčitvijo pri prodaji podobnega izdelka nepovezanim strankam v Uniji kot delež prihodkov od navedene prodaje, ki je vključeval stroške prodanega blaga, PSA-stroške, stroške raziskav in razvoja ter nekatere druge stroške za vse sodelujoče proizvodne družbe v Uniji in prodajne podružnice. Zato se lahko dobičkonosnost razvija drugače kot prodajne cene na enoto in stroški proizvodnje. |
| --- | --- |

(319)

Družba Jindal je trdila, da manjša dobičkonosnost industrije Unije ni skladna z dejstvom, da se je razpon med prodajno ceno industrije Unije na enoto in stroški proizvodnje v obdobju preiskave povečal. Komisija se s tem argumentom ni strinjala. Stroški proizvodnje, navedeni v zgornji preglednici, niso bili uporabljeni pri izračunu dobičkonosnosti. Stroški proizvodnje so bili določeni na podlagi stroškov proizvodnje zadevnega izdelka ter prodajnih, splošnih in administrativnih (PSA) stroškov za štiri sodelujoče proizvodne družbe v Uniji. Po drugi strani je bila dobičkonosnost izračunana na podlagi neto dobička pred obdavčitvijo pri prodaji podobnega izdelka nepovezanim strankam v Uniji kot delež prihodkov od navedene prodaje, ki je vključeval stroške prodanega blaga, PSA-stroške, stroške raziskav in razvoja ter nekatere druge stroške za vse sodelujoče proizvodne družbe v Uniji in prodajne podružnice. Zato se lahko dobičkonosnost razvija drugače kot prodajne cene na enoto in stroški proizvodnje.

4.4.3.2   Stroški dela

| (320) | Povprečni stroški dela sodelujočih proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način:

  Povprečni stroški dela na zaposlenega (v tisoč EUR/zaposlenega/leto) | 2011 | 2012 | 2013 | Obdobje preiskave |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Stroški dela | 56–58 | 56–58 | 58–60 | 58–60 |
| Indeks | 100 | 100 | 103 | 104 |
| Vir: izpolnjeni vprašalniki. |

(320)

Povprečni stroški dela sodelujočih proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način:

Povprečni stroški dela na zaposlenega (v tisoč EUR/zaposlenega/leto)

Povprečni stroški dela na zaposlenega (v tisoč EUR/zaposlenega/leto)

2011

2012

2013

Obdobje preiskave

Stroški dela

56–58

56–58

58–60

58–60

Indeks

Indeks

100

100

100

100

103

103

104

104

Vir: izpolnjeni vprašalniki.

Vir:

| (321) | Povprečni stroški dela na zaposlenega so se v obravnavanem obdobju povišali za 4 %. To povišanje je bilo manjše od splošnega povišanja plač v Uniji glede na poročanje Eurostata. |
| --- | --- |

(321)

Povprečni stroški dela na zaposlenega so se v obravnavanem obdobju povišali za 4 %. To povišanje je bilo manjše od splošnega povišanja plač v Uniji glede na poročanje Eurostata.

| (322) | Družba Jindal je poudarila, da Komisija Eurostatu ni predložila podatkov, na katerih je temeljila njena izjava, da je bilo povišanje stroškov dela za industrijo Unije manjše kot za celotni industrijski sektor v Uniji. Komisija je pojasnila, da je bila letna rast stroškov dela v celotnem industrijskem sektorju v Evropski uniji, kot je o njej poročal Eurostat (75), v obdobju 2011–2014 6,9-odstotna, v obdobju 2011–2013 pa skoraj 5-odstotna. |
| --- | --- |

(322)

Družba Jindal je poudarila, da Komisija Eurostatu ni predložila podatkov, na katerih je temeljila njena izjava, da je bilo povišanje stroškov dela za industrijo Unije manjše kot za celotni industrijski sektor v Uniji. Komisija je pojasnila, da je bila letna rast stroškov dela v celotnem industrijskem sektorju v Evropski uniji, kot je o njej poročal Eurostat (75), v obdobju 2011–2014 6,9-odstotna, v obdobju 2011–2013 pa skoraj 5-odstotna.

75

4.4.3.3   Zaloge

| (323) | Ravni zalog sodelujočih proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibale na naslednji način:

  Zaloge (v 1 000 tonah) | 2011 | 2012 | 2013 | Obdobje preiskave |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Končne zaloge | 110–130 | 80–100 | 80–100 | 90–110 |
| Končne zaloge – indeks | 100 | 74 | 73 | 82 |
| Razmerje med končnimi zalogami in proizvodnjo | 20–22 % | 20–22 % | 16–18 % | 16–18 % |
| Vir: izpolnjeni vprašalniki. |

(323)

Ravni zalog sodelujočih proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibale na naslednji način:

Zaloge (v 1 000 tonah)

Zaloge (v 1 000 tonah)

2011

2012

2013

Obdobje preiskave

Končne zaloge

110–130

80–100

80–100

90–110

Končne zaloge – indeks

indeks

100

100

74

74

73

73

82

82

Razmerje med končnimi zalogami in proizvodnjo

20–22 %

20–22 %

16–18 %

16–18 %

Vir: izpolnjeni vprašalniki.

Vir:

| (324) | Raven končnih zalog se je v obravnavanem obdobju znižala. Znižanje ravni zalog je predvsem posledica strožjih zahtev glede obratnih sredstev, ki jih je uvedlo vodstvo industrije Unije. |
| --- | --- |

(324)

Raven končnih zalog se je v obravnavanem obdobju znižala. Znižanje ravni zalog je predvsem posledica strožjih zahtev glede obratnih sredstev, ki jih je uvedlo vodstvo industrije Unije.

4.4.3.4   Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb in zmožnost zbiranja kapitala

| (325) | Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb sodelujočih proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način:

  Dobičkonosnost, denarni tok (v milijonih EUR), naložbe (v milijonih EUR) in donosnost naložb | 2011 | 2012 | 2013 | Obdobje preiskave |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dobičkonosnost prodaje v Uniji nepovezanim strankam (v % prihodka od prodaje) | od 2,5 do 3,0 | od (–)5,5 do (–)6,0 | od (–)1,0 do (–)1,5 | od 1,5 do 2,0 |
| Denarni tok | 8–10 mio | 7–9 mio | 5–7 mio | 8–10 mio |
| Denarni tok – indeks | 100 | 92 | 67 | 101 |
| Naložbe | 18–20 mio | 11–12 mio | 13–15 mio | 22–24 mio |
| Naložbe – indeks | 100 | 60 | 67 | 120 |
| Donosnost naložb (%) | 49 | (–)155 | (–)29 | 20 |
| Vir: izpolnjeni vprašalniki. |

(325)

Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb sodelujočih proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način:

Dobičkonosnost, denarni tok (v milijonih EUR), naložbe (v milijonih EUR) in donosnost naložb

Dobičkonosnost, denarni tok (v milijonih EUR), naložbe (v milijonih EUR) in donosnost naložb

2011

2012

2013

Obdobje preiskave

Dobičkonosnost prodaje v Uniji nepovezanim strankam (v % prihodka od prodaje)

od 2,5 do 3,0

od (–)5,5 do (–)6,0

od (–)1,0 do (–)1,5

od 1,5 do 2,0

Denarni tok

8–10 mio

7–9 mio

5–7 mio

8–10 mio

Denarni tok – indeks

indeks

100

100

92

92

67

67

101

101

Naložbe

18–20 mio

11–12 mio

13–15 mio

22–24 mio

Naložbe – indeks

indeks

100

100

60

60

67

67

120

120

Donosnost naložb (%)

49

(–)155

(–)29

20

Vir: izpolnjeni vprašalniki.

Vir:

| (326) | Komisija je dobičkonosnost sodelujočih proizvajalcev Unije določila tako, da je neto dobiček pred obdavčitvijo pri prodaji podobnega izdelka nepovezanim strankam v Uniji izrazila kot delež prihodkov od navedene prodaje. Dobičkonosnost industrije Unije se je zmanjšala z 2,5–3,0 % leta 2011 na 1,5–2,0 % v obdobju preiskave, v letih 2012 in 2013 pa je bila negativna. Večina prodaje zadevnega izdelka v EU je bila opravljena prek prodajnih podružnic sodelujočih proizvajalcev EU, zato so se upoštevali njihovi stroški in dobičkonosnost. |
| --- | --- |

(326)

Komisija je dobičkonosnost sodelujočih proizvajalcev Unije določila tako, da je neto dobiček pred obdavčitvijo pri prodaji podobnega izdelka nepovezanim strankam v Uniji izrazila kot delež prihodkov od navedene prodaje. Dobičkonosnost industrije Unije se je zmanjšala z 2,5–3,0 % leta 2011 na 1,5–2,0 % v obdobju preiskave, v letih 2012 in 2013 pa je bila negativna. Večina prodaje zadevnega izdelka v EU je bila opravljena prek prodajnih podružnic sodelujočih proizvajalcev EU, zato so se upoštevali njihovi stroški in dobičkonosnost.

| (327) | Pritožnik je trdil, da je industrija pričakovala, da bo dobičkonosnost več kot 12-odstotna, kar je bilo običajno v letih 2007–2009. Vendar je bil obseg prodaje v navedenih letih še posebno velik zaradi gospodarskega razcveta v obdobju 2007–2008 in fiskalnih spodbud v okviru javne porabe vlad Unije za preprečevanje učinkov gospodarske krize leta 2009. Zato navedenih let ni mogoče šteti kot reprezentativnih. Pritožnik je tudi trdil, da je dvomestna dobičkonosnost utemeljena z visoko stopnjo porabe za raziskave in razvoj. Preiskava je pokazala le malo dokazov o intenzivni dejavnosti na področju raziskav in razvoja, saj so odhodki za raziskave in razvoj v primeru proizvajalca Unije, ki je imel najvišje odhodke za raziskave in razvoj, leta 2011 predstavljali manj kot 1,8 % prihodkov od prodaje, v obdobju preiskave pa 1,6 %. Na podlagi dobičkonosnosti, dosežene v podobnih industrijah, kot je industrija brezšivnih cevi iz nerjavnega jekla, se šteje, da je 5-odstotna stopnja dobičkonosnosti razumna tudi za tovrstno industrijo. |
| --- | --- |

(327)

Pritožnik je trdil, da je industrija pričakovala, da bo dobičkonosnost več kot 12-odstotna, kar je bilo običajno v letih 2007–2009. Vendar je bil obseg prodaje v navedenih letih še posebno velik zaradi gospodarskega razcveta v obdobju 2007–2008 in fiskalnih spodbud v okviru javne porabe vlad Unije za preprečevanje učinkov gospodarske krize leta 2009. Zato navedenih let ni mogoče šteti kot reprezentativnih. Pritožnik je tudi trdil, da je dvomestna dobičkonosnost utemeljena z visoko stopnjo porabe za raziskave in razvoj. Preiskava je pokazala le malo dokazov o intenzivni dejavnosti na področju raziskav in razvoja, saj so odhodki za raziskave in razvoj v primeru proizvajalca Unije, ki je imel najvišje odhodke za raziskave in razvoj, leta 2011 predstavljali manj kot 1,8 % prihodkov od prodaje, v obdobju preiskave pa 1,6 %. Na podlagi dobičkonosnosti, dosežene v podobnih industrijah, kot je industrija brezšivnih cevi iz nerjavnega jekla, se šteje, da je 5-odstotna stopnja dobičkonosnosti razumna tudi za tovrstno industrijo.

| (328) | Neto denarni tok je sposobnost sodelujočih proizvajalcev Unije, da sami financirajo svoje dejavnosti. Denarni tok je bil v obdobju preiskave na podobni ravni kot leta 2011. |
| --- | --- |

(328)

Neto denarni tok je sposobnost sodelujočih proizvajalcev Unije, da sami financirajo svoje dejavnosti. Denarni tok je bil v obdobju preiskave na podobni ravni kot leta 2011.

| (329) | Raven naložb je bila v obdobju preiskave višja kot leta 2011. Vendar je bila v letih 2012 in 2013 precej nižja, zvišanje v obdobju preiskave pa ni izravnalo znižanja v letih pred tem. Povečanje naložb v obdobju preiskave je mogoče pojasniti predvsem z večjo naložbo sodelujočega proizvajalca Unije za zamenjavo ključnega dela opreme, ki se je pokvaril. Donosnost naložb je dobiček v deležu neto knjigovodske vrednosti naložb. V obdobju preiskave je bila bistveno nižja kot leta 2011. |
| --- | --- |

(329)

Raven naložb je bila v obdobju preiskave višja kot leta 2011. Vendar je bila v letih 2012 in 2013 precej nižja, zvišanje v obdobju preiskave pa ni izravnalo znižanja v letih pred tem. Povečanje naložb v obdobju preiskave je mogoče pojasniti predvsem z večjo naložbo sodelujočega proizvajalca Unije za zamenjavo ključnega dela opreme, ki se je pokvaril. Donosnost naložb je dobiček v deležu neto knjigovodske vrednosti naložb. V obdobju preiskave je bila bistveno nižja kot leta 2011.

4.4.4   Sklep o škodi

Sklep o škodi

| (330) | Industrija Unije je na nazadujočem trgu izgubila 4 % tržnega deleža, njena prodaja na trgu Unije pa se je zmanjšala za več kot 11 %. Izkoriščenost zmogljivosti je ostala majhna v celotnem obravnavanem obdobju, čeprav se je v primerjavi z začetkom obravnavanega obdobja rahlo povečala, predvsem zaradi znatnega povečanja izvoza industrije Unije. Čeprav si je industrija Unije nekoliko opomogla od negativnih rezultatov v letih 2012 in 2013, se je njena dobičkonosnost v obravnavanem obdobju na splošno zmanjšala ter je ob koncu obdobja preiskave znašala samo 1,5–2,0 %, kar je precej pod ciljnim dobičkom, ki je bil določen na 5 % (glej uvodno izjavo 327). |
| --- | --- |

(330)

Industrija Unije je na nazadujočem trgu izgubila 4 % tržnega deleža, njena prodaja na trgu Unije pa se je zmanjšala za več kot 11 %. Izkoriščenost zmogljivosti je ostala majhna v celotnem obravnavanem obdobju, čeprav se je v primerjavi z začetkom obravnavanega obdobja rahlo povečala, predvsem zaradi znatnega povečanja izvoza industrije Unije. Čeprav si je industrija Unije nekoliko opomogla od negativnih rezultatov v letih 2012 in 2013, se je njena dobičkonosnost v obravnavanem obdobju na splošno zmanjšala ter je ob koncu obdobja preiskave znašala samo 1,5–2,0 %, kar je precej pod ciljnim dobičkom, ki je bil določen na 5 % (glej uvodno izjavo 327).

| (331) | Dejstvo, da so nekateri drugi kazalniki škode, kot so proizvodnja, izkoriščenost zmogljivosti, produktivnost, denarni tok, naložbe ali donosnost naložb, ostali razmeroma nespremenjeni ali so se celo izboljšali, ne more spremeniti sklepa, da je industrija Unije utrpela znatno škodo, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 334. |
| --- | --- |

(331)

Dejstvo, da so nekateri drugi kazalniki škode, kot so proizvodnja, izkoriščenost zmogljivosti, produktivnost, denarni tok, naložbe ali donosnost naložb, ostali razmeroma nespremenjeni ali so se celo izboljšali, ne more spremeniti sklepa, da je industrija Unije utrpela znatno škodo, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 334.

| (332) | Proizvajalca izvoznika in družba Tata so trdili, da dejstvo, da več kazalnikov kaže pozitiven/stabilen trend, pomeni, da industrija Unije ni v slabem položaju. Komisija je zavrnila to trditev. Prvič, člen 8(4) osnovne uredbe navaja, da preučitev industrije Unije vključuje oceno vseh ustreznih gospodarskih dejavnikov in kazalcev, ki vplivajo na položaj Unije, in da „eden ali več navedenih dejavnikov [nima nujno] odločilnega pomena“. Drugič, za ugotovitev obstoja znatne škode ni nujno, da vsi zadevni gospodarski dejavniki in kazalci kažejo negativen trend. Poleg tega obstoj stabilnih ali celo pozitivnih trendov pri nekaterih kazalnikih škode ne izključuje obstoja znatne škode. Taka ugotovitev mora temeljiti na splošni oceni vseh kazalnikov, ki so bili v celoti potrjeni z evropsko sodno prakso (76). |
| --- | --- |

(332)

Proizvajalca izvoznika in družba Tata so trdili, da dejstvo, da več kazalnikov kaže pozitiven/stabilen trend, pomeni, da industrija Unije ni v slabem položaju. Komisija je zavrnila to trditev. Prvič, člen 8(4) osnovne uredbe navaja, da preučitev industrije Unije vključuje oceno vseh ustreznih gospodarskih dejavnikov in kazalcev, ki vplivajo na položaj Unije, in da „eden ali več navedenih dejavnikov [nima nujno] odločilnega pomena“. Drugič, za ugotovitev obstoja znatne škode ni nujno, da vsi zadevni gospodarski dejavniki in kazalci kažejo negativen trend. Poleg tega obstoj stabilnih ali celo pozitivnih trendov pri nekaterih kazalnikih škode ne izključuje obstoja znatne škode. Taka ugotovitev mora temeljiti na splošni oceni vseh kazalnikov, ki so bili v celoti potrjeni z evropsko sodno prakso (76).

76

| (333) | Zaradi nizke dobičkonosnosti ter nenehnega zmanjševanja prodaje in tržnega deleža v Uniji se je industrija Unije znašla v težkem gospodarskem položaju. |
| --- | --- |

(333)

Zaradi nizke dobičkonosnosti ter nenehnega zmanjševanja prodaje in tržnega deleža v Uniji se je industrija Unije znašla v težkem gospodarskem položaju.

| (334) | Na podlagi splošne analize vseh ustreznih kazalnikov škode ter glede na težak gospodarski in finančni položaj industrije Unije se sklene, da je industrija Unije utrpela znatno škodo v smislu člena 8(4) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(334)

Na podlagi splošne analize vseh ustreznih kazalnikov škode ter glede na težak gospodarski in finančni položaj industrije Unije se sklene, da je industrija Unije utrpela znatno škodo v smislu člena 8(4) osnovne uredbe.

5.   VZROČNA ZVEZA

VZROČNA ZVEZA

| (335) | Komisija je v skladu s členom 8(5) osnovne uredbe preučila, ali je subvencioniran uvoz iz zadevne države povzročil znatno škodo industriji Unije. V skladu s členom 8(6) osnovne uredbe je preučila tudi druge znane dejavnike, ki bi lahko hkrati povzročili škodo industriji Unije. Ti dejavniki so gospodarska kriza in manjše povpraševanje, uvoz iz tretjih držav, izvoz industrije Unije in konkurenca nadomestnih izdelkov, kot so plastične cevi. |
| --- | --- |

(335)

Komisija je v skladu s členom 8(5) osnovne uredbe preučila, ali je subvencioniran uvoz iz zadevne države povzročil znatno škodo industriji Unije. V skladu s členom 8(6) osnovne uredbe je preučila tudi druge znane dejavnike, ki bi lahko hkrati povzročili škodo industriji Unije. Ti dejavniki so gospodarska kriza in manjše povpraševanje, uvoz iz tretjih držav, izvoz industrije Unije in konkurenca nadomestnih izdelkov, kot so plastične cevi.

5.1   Učinki subvencioniranega uvoza

Učinki subvencioniranega uvoza

| (336) | Obseg prodaje indijskih proizvajalcev izvoznikov v Uniji je bil že na začetku obravnavanega obdobja skoraj dvakrat večji [75–85 kt] od celotnega obsega vsega ostalega uvoza (45,8 kt). Prodaja indijskih proizvajalcev se je leta 2012 zmanjšala v skladu s potrošnjo, vendar je ohranila svoj tržni delež. Vendar je indijskim proizvajalcem leta 2013, ko je bila potrošnja še vedno na nizki ravni, dobičkonosnost industrije Unije pa negativna, uspelo bistveno povečati prodajo in tržni delež. Tako uspešno povečanje prodaje indijskih proizvajalcev na nazadujočem trgu je bilo mogoče zaradi agresivnih subvencioniranih cen in prodaje zadevnega izdelka po cenah, ki so bile znatno nižje od cen, ki so jih zaračunavali proizvajalci Unije. Agresivno določanje cen se je nadaljevalo v obdobju preiskave. Obseg prodaje indijskih proizvajalcev izvoznikov je v obdobju preiskave dosegel [85–95 kt], njihov tržni delež pa [17–19 %]. Ugotovljeni stopnji nelojalnega nižanja prodajnih cen sta znašali 30,9 % in 31,7 %. Medtem ko sta se prodaja in tržni delež indijskih proizvajalcev izvoznikov znatno povečala, se je obseg prodaje industrije Unije zmanjšal veliko bolj kot potrošnja, prodaja industrije Unije se je zmanjšala za 11 %, njen tržni delež pa za 4 %. |
| --- | --- |

(336)

Obseg prodaje indijskih proizvajalcev izvoznikov v Uniji je bil že na začetku obravnavanega obdobja skoraj dvakrat večji [75–85 kt] od celotnega obsega vsega ostalega uvoza (45,8 kt). Prodaja indijskih proizvajalcev se je leta 2012 zmanjšala v skladu s potrošnjo, vendar je ohranila svoj tržni delež. Vendar je indijskim proizvajalcem leta 2013, ko je bila potrošnja še vedno na nizki ravni, dobičkonosnost industrije Unije pa negativna, uspelo bistveno povečati prodajo in tržni delež. Tako uspešno povečanje prodaje indijskih proizvajalcev na nazadujočem trgu je bilo mogoče zaradi agresivnih subvencioniranih cen in prodaje zadevnega izdelka po cenah, ki so bile znatno nižje od cen, ki so jih zaračunavali proizvajalci Unije. Agresivno določanje cen se je nadaljevalo v obdobju preiskave. Obseg prodaje indijskih proizvajalcev izvoznikov je v obdobju preiskave dosegel [85–95 kt], njihov tržni delež pa [17–19 %]. Ugotovljeni stopnji nelojalnega nižanja prodajnih cen sta znašali 30,9 % in 31,7 %. Medtem ko sta se prodaja in tržni delež indijskih proizvajalcev izvoznikov znatno povečala, se je obseg prodaje industrije Unije zmanjšal veliko bolj kot potrošnja, prodaja industrije Unije se je zmanjšala za 11 %, njen tržni delež pa za 4 %.

| (337) | Po začasnem razkritju so oba proizvajalca izvoznika iz Indije in družba Tata trdili, da ni časovnega sovpadanja položaja industrije Unije in uvoza iz Indije ter da slab položaj industrije Unije ni posledica uvoza iz Indije. Zlasti so trdili, da je industrija Unije v obdobju preiskave znova postala dobičkonosna in je povečala obseg prodaje, čeprav je bil uvoz iz Indije velik. Trdili so tudi, da Komisiji ni uspelo ustrezno oceniti drugih dejavnikov, zlasti finančne krize in presežne zmogljivosti industrije Unije kot glavnega vzroka za škodo. |
| --- | --- |

(337)

Po začasnem razkritju so oba proizvajalca izvoznika iz Indije in družba Tata trdili, da ni časovnega sovpadanja položaja industrije Unije in uvoza iz Indije ter da slab položaj industrije Unije ni posledica uvoza iz Indije. Zlasti so trdili, da je industrija Unije v obdobju preiskave znova postala dobičkonosna in je povečala obseg prodaje, čeprav je bil uvoz iz Indije velik. Trdili so tudi, da Komisiji ni uspelo ustrezno oceniti drugih dejavnikov, zlasti finančne krize in presežne zmogljivosti industrije Unije kot glavnega vzroka za škodo.

| (338) | Pri analiziranju, ali je subvencioniran uvoz povzročil škodo v skladu s členom 8(6) osnovne uredbe, je treba posebno pozornost nameniti vprašanju, ali je subvencionirani uvoz znatno nelojalno nižal prodajne cene. To vključuje primerjavo s ceno podobnega izdelka industrije Unije. Komisija je analizirala, ali so učinki takega uvoza znatno znižali cene ali preprečili zvišanje cen, do katerega bi sicer prišlo. Opozorila je, da lahko stalni pritisk, ki se izvaja s subvencioniranim uvozom po nizkih cenah, ki ne omogoča industriji Unije, da bi prilagodila svoje prodajne cene, pomeni vzročnost v smislu osnovne uredbe (77). |
| --- | --- |

(338)

Pri analiziranju, ali je subvencioniran uvoz povzročil škodo v skladu s členom 8(6) osnovne uredbe, je treba posebno pozornost nameniti vprašanju, ali je subvencionirani uvoz znatno nelojalno nižal prodajne cene. To vključuje primerjavo s ceno podobnega izdelka industrije Unije. Komisija je analizirala, ali so učinki takega uvoza znatno znižali cene ali preprečili zvišanje cen, do katerega bi sicer prišlo. Opozorila je, da lahko stalni pritisk, ki se izvaja s subvencioniranim uvozom po nizkih cenah, ki ne omogoča industriji Unije, da bi prilagodila svoje prodajne cene, pomeni vzročnost v smislu osnovne uredbe (77).

77

| (339) | Znatno zmanjšanje potrošnje Unije v letih 2011 in 2012 je bilo posledica svetovne finančne krize in zmanjšanja javnih izdatkov, to zmanjšanje potrošnje pa je prispevalo k položaju industrije Unije na začetku obravnavanega obdobja. Vendar se je od leta 2013, ko je bila potrošnja Unije še vedno na nizki ravni, do konca obdobja preiskave indijski subvencionirani uvoz v Unijo precej povečal, in sicer za 16 % v primerjavi s skupnim 10-odstotnim povečanjem v celotnem obravnavanem obdobju. Hkrati se je tržni delež indijskega uvoza v obravnavanem obdobju povečal za skoraj 18 %, od leta 2013 do konca obdobja preiskave pa za 6 %. To je bilo mogoče zaradi prodaje zadevnega izdelka po cenah, ki so bile znatno nižje od cen, ki jih je zaračunavala industrija Unije. Dejansko je bilo s preiskavo ugotovljeno, da so indijske izvozne cene subvencioniranega izvoza v obdobju preiskave nelojalno znižale cene Unije za več kot 30 %. |
| --- | --- |

(339)

Znatno zmanjšanje potrošnje Unije v letih 2011 in 2012 je bilo posledica svetovne finančne krize in zmanjšanja javnih izdatkov, to zmanjšanje potrošnje pa je prispevalo k položaju industrije Unije na začetku obravnavanega obdobja. Vendar se je od leta 2013, ko je bila potrošnja Unije še vedno na nizki ravni, do konca obdobja preiskave indijski subvencionirani uvoz v Unijo precej povečal, in sicer za 16 % v primerjavi s skupnim 10-odstotnim povečanjem v celotnem obravnavanem obdobju. Hkrati se je tržni delež indijskega uvoza v obravnavanem obdobju povečal za skoraj 18 %, od leta 2013 do konca obdobja preiskave pa za 6 %. To je bilo mogoče zaradi prodaje zadevnega izdelka po cenah, ki so bile znatno nižje od cen, ki jih je zaračunavala industrija Unije. Dejansko je bilo s preiskavo ugotovljeno, da so indijske izvozne cene subvencioniranega izvoza v obdobju preiskave nelojalno znižale cene Unije za več kot 30 %.

| (340) | Zato industrija Unije kljub okrevanju svetovnega gospodarstva po finančni krizi in povečanju potrošnje Unije od leta 2013 tega ni mogla v celoti izkoristiti. Čeprav je industrija Unije med letom 2013 in koncem obdobja preiskave povečala obseg prodaje, se je v obravnavanem obdobju skupno zmanjšal za 10 % v primerjavi z indijskim uvozom, ki se je v istem obdobju povečal za 10 %. Dotok subvencioniranega uvoza iz Indije, ki je močno nelojalno znižal cene industrije Unije, je slednji preprečeval, da bi povečala obseg prodaje na trgu Unije na ravni, ki bi lahko zagotovile vzdržne stopnje dobička. Da bi industrija Unije ohranila obseg proizvodnje, je povečala obseg izvoza. Tako sta subvencionirani uvoz po cenah, ki so znatno nelojalno znižale cene industrije Unije (za približno 30 %), zaradi česar so se cene na trgu Unije znatno znižale, kar je preprečevalo zvišanje cen, do katerega bi sicer prišlo, in znatna škoda, ki jo je industrija Unije utrpela v obdobju preiskave, časovno sovpadala. |
| --- | --- |

(340)

Zato industrija Unije kljub okrevanju svetovnega gospodarstva po finančni krizi in povečanju potrošnje Unije od leta 2013 tega ni mogla v celoti izkoristiti. Čeprav je industrija Unije med letom 2013 in koncem obdobja preiskave povečala obseg prodaje, se je v obravnavanem obdobju skupno zmanjšal za 10 % v primerjavi z indijskim uvozom, ki se je v istem obdobju povečal za 10 %. Dotok subvencioniranega uvoza iz Indije, ki je močno nelojalno znižal cene industrije Unije, je slednji preprečeval, da bi povečala obseg prodaje na trgu Unije na ravni, ki bi lahko zagotovile vzdržne stopnje dobička. Da bi industrija Unije ohranila obseg proizvodnje, je povečala obseg izvoza. Tako sta subvencionirani uvoz po cenah, ki so znatno nelojalno znižale cene industrije Unije (za približno 30 %), zaradi česar so se cene na trgu Unije znatno znižale, kar je preprečevalo zvišanje cen, do katerega bi sicer prišlo, in znatna škoda, ki jo je industrija Unije utrpela v obdobju preiskave, časovno sovpadala.

| (341) | Glede na časovno sovpadanje znatnega znižanja cen proizvajalcev Unije zaradi subvencioniranega indijskega uvoza ter zmanjšanja prodaje in tržnega deleža industrije Unije, kar je privedlo do zelo majhne dobičkonosnosti, se sklene, da je bil slab položaj industrije Unije posledica subvencioniranega izvoza. |
| --- | --- |

(341)

Glede na časovno sovpadanje znatnega znižanja cen proizvajalcev Unije zaradi subvencioniranega indijskega uvoza ter zmanjšanja prodaje in tržnega deleža industrije Unije, kar je privedlo do zelo majhne dobičkonosnosti, se sklene, da je bil slab položaj industrije Unije posledica subvencioniranega izvoza.

5.2   Učinki drugih dejavnikov

Učinki drugih dejavnikov

5.2.1   Gospodarska kriza in manjše povpraševanje

Gospodarska kriza in manjše povpraševanje

| (342) | Potrošnja zadevnega izdelka v Uniji se je zmanjšala za 7 %. Upad potrošnje (za 13 % v obdobju 2011–2012) je bil posledica gospodarske krize in zmanjšanja javnih izdatkov. Videti je, da je zmanjšanje potrošnje prispevalo k škodi na začetku obravnavanega obdobja in morda tudi leta 2013. Vendar je bil subvencionirani uvoz iz Indije leta 2013 in zlasti v obdobju preiskave glavni dejavnik škode, ki je zmanjševal prodajo industrije Unije v Uniji in preprečeval ponovno vzpostavitev vzdržne dobičkonosnosti. |
| --- | --- |

(342)

Potrošnja zadevnega izdelka v Uniji se je zmanjšala za 7 %. Upad potrošnje (za 13 % v obdobju 2011–2012) je bil posledica gospodarske krize in zmanjšanja javnih izdatkov. Videti je, da je zmanjšanje potrošnje prispevalo k škodi na začetku obravnavanega obdobja in morda tudi leta 2013. Vendar je bil subvencionirani uvoz iz Indije leta 2013 in zlasti v obdobju preiskave glavni dejavnik škode, ki je zmanjševal prodajo industrije Unije v Uniji in preprečeval ponovno vzpostavitev vzdržne dobičkonosnosti.

5.2.2   Uvoz iz tretjih držav

Uvoz iz tretjih držav

| (343) | Obseg uvoza iz drugih tretjih držav se je v obravnavanem obdobju gibal na naslednji način:

  Obseg uvoza iz tretjih držav (v metričnih tonah) | 2011 | 2012 | 2013 | Obdobje preiskave |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kitajska | 31 136 | 28 019 | 12 266 | 13 903 |
| Indeks | 100 | 90 | 39 | 45 |
| Tretje države, razen Kitajske | 14 693 | 12 183 | 20 153 | 22 524 |
| Indeks | 100 | 83 | 137 | 153 |
| Vse tretje države | 45 828 | 40 202 | 32 419 | 36 427 |
| Indeks | 100 | 88 | 71 | 79 |
| Vir: Eurostat. |

(343)

Obseg uvoza iz drugih tretjih držav se je v obravnavanem obdobju gibal na naslednji način:

Obseg uvoza iz tretjih držav (v metričnih tonah)

Obseg uvoza iz tretjih držav (v metričnih tonah)

2011

2012

2013

Obdobje preiskave

Kitajska

31 136

28 019

12 266

13 903

Indeks

Indeks

100

100

90

90

39

39

45

45

Tretje države, razen Kitajske

14 693

12 183

20 153

22 524

Indeks

Indeks

100

100

83

83

137

137

153

153

Vse tretje države

45 828

40 202

32 419

36 427

Indeks

Indeks

100

100

88

88

71

71

79

79

Vir: Eurostat.

Vir:

| (344) | Uvoz iz Indije je predstavljal večino celotnega uvoza v Unijo v obdobju preiskave. V obravnavanem obdobju se je bistveno povečal, uvoz iz drugih držav pa se je v istem obdobju zmanjšal za več kot 20 %. Medtem ko je uvoz iz Indije pridobil tržni delež, se je tržni delež uvoza iz drugih držav zmanjšal. Glede na majhen obseg uvoza iz tretjih držav in dejstvo, da sta se obseg in tržni delež tega uvoza zmanjšala, nič ne kaže na to, da je ta uvoz povzročil škodo industriji Unije. |
| --- | --- |

(344)

Uvoz iz Indije je predstavljal večino celotnega uvoza v Unijo v obdobju preiskave. V obravnavanem obdobju se je bistveno povečal, uvoz iz drugih držav pa se je v istem obdobju zmanjšal za več kot 20 %. Medtem ko je uvoz iz Indije pridobil tržni delež, se je tržni delež uvoza iz drugih držav zmanjšal. Glede na majhen obseg uvoza iz tretjih držav in dejstvo, da sta se obseg in tržni delež tega uvoza zmanjšala, nič ne kaže na to, da je ta uvoz povzročil škodo industriji Unije.

| (345) | Proizvajalca izvoznika sta trdila, da je eden od proizvajalcev Unije zadevni izdelek uvažal iz svojih proizvodnih obratov na Kitajskem in si s tem sam povzročal škodo. Ta trditev ni bila podprta z dokazi. Preverjeni dokazi so pokazali, da je bil obseg uvoza v Unijo iz kitajskih obratov, povezanih s proizvajalcem Unije, zelo majhen. Poleg tega se je celotni izvoz s Kitajske glede na poročanje Eurostata v obravnavanem obdobju precej zmanjšal. Celotni uvoz s Kitajske je izgubil več kot 2 odstotni točki tržnega deleža, kar kaže, da ni povzročil škode. |
| --- | --- |

(345)

Proizvajalca izvoznika sta trdila, da je eden od proizvajalcev Unije zadevni izdelek uvažal iz svojih proizvodnih obratov na Kitajskem in si s tem sam povzročal škodo. Ta trditev ni bila podprta z dokazi. Preverjeni dokazi so pokazali, da je bil obseg uvoza v Unijo iz kitajskih obratov, povezanih s proizvajalcem Unije, zelo majhen. Poleg tega se je celotni izvoz s Kitajske glede na poročanje Eurostata v obravnavanem obdobju precej zmanjšal. Celotni uvoz s Kitajske je izgubil več kot 2 odstotni točki tržnega deleža, kar kaže, da ni povzročil škode.

5.2.3   Izvoz industrije Unije

Izvoz industrije Unije

| (346) | Obseg izvoza sodelujočih proizvajalcev Unije se je v obravnavanem obdobju gibal na naslednji način:

  Izvoz sodelujočih proizvajalcev Unije | 2011 | 2012 | 2013 | Obdobje preiskave |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg izvoza (v 1 000 tonah) | 120–140 | 100–120 | 150–170 | 160–180 |
| Obseg izvoza – indeks | 100 | 78 | 116 | 130 |
| Izvozna cena (EUR/t) | 1 000 –1 050 | 1 050 –1 100 | 1 000 –1 050 | 950–1 000 |
| Povprečna izvozna cena – indeks | 100 | 108 | 104 | 99 |
| Vir: izpolnjeni vprašalniki. |

(346)

Obseg izvoza sodelujočih proizvajalcev Unije se je v obravnavanem obdobju gibal na naslednji način:

Izvoz sodelujočih proizvajalcev Unije

Izvoz sodelujočih proizvajalcev Unije

2011

2012

2013

Obdobje preiskave

Obseg izvoza (v 1 000 tonah)

120–140

100–120

150–170

160–180

Obseg izvoza – indeks

indeks

100

100

78

78

116

116

130

130

Izvozna cena (EUR/t)

1 000 –1 050

1 050 –1 100

1 000 –1 050

950–1 000

Povprečna izvozna cena – indeks

indeks

100

100

108

108

104

104

99

99

Vir: izpolnjeni vprašalniki.

Vir:

| (347) | Prodaja industrije Unije zunaj Unije se je v obravnavanem obdobju močno povečala, in sicer za 30 %, povprečna prodajna cena pa je ostala razmeroma nespremenjena. Zato je prodaja zunaj Unije v bistvu dejavnik, ki je ublažil škodo. Če se prodaja zunaj Unije ne bi povečala, bi bil položaj industrije Unije še slabši. |
| --- | --- |

(347)

Prodaja industrije Unije zunaj Unije se je v obravnavanem obdobju močno povečala, in sicer za 30 %, povprečna prodajna cena pa je ostala razmeroma nespremenjena. Zato je prodaja zunaj Unije v bistvu dejavnik, ki je ublažil škodo. Če se prodaja zunaj Unije ne bi povečala, bi bil položaj industrije Unije še slabši.

| (348) | Družba Jindal je poudarila, da so bile izvozne prodajne cene industrije Unije nižje od prodajnih cen Unije in zato niso mogle ublažiti škode. Večja prodaja zunaj Unije je omogočila industriji Unije večji obseg proizvodnje, vzdrževanje stopnje zaposlenosti in večjo izkoriščenost zmogljivosti, kar pomeni lažje pokrivanje stalnih stroškov. Dejstvo, da so bile povprečne izvozne cene na enoto nekoliko nižje (v razponu 5 %) od prodajnih cen Unije, je lahko posledica veliko različnih dejavnikov, kot so prodaja manj izpopolnjenih vrst izdelkov, večji premeri, večje število prodajnih transakcij itd., zaradi česar so bile cene zunaj Unije lahko nižje od stroškov prodaje v EU. |
| --- | --- |

(348)

Družba Jindal je poudarila, da so bile izvozne prodajne cene industrije Unije nižje od prodajnih cen Unije in zato niso mogle ublažiti škode. Večja prodaja zunaj Unije je omogočila industriji Unije večji obseg proizvodnje, vzdrževanje stopnje zaposlenosti in večjo izkoriščenost zmogljivosti, kar pomeni lažje pokrivanje stalnih stroškov. Dejstvo, da so bile povprečne izvozne cene na enoto nekoliko nižje (v razponu 5 %) od prodajnih cen Unije, je lahko posledica veliko različnih dejavnikov, kot so prodaja manj izpopolnjenih vrst izdelkov, večji premeri, večje število prodajnih transakcij itd., zaradi česar so bile cene zunaj Unije lahko nižje od stroškov prodaje v EU.

| (349) | Proizvajalca izvoznika sta tudi trdila, da je bila škoda samopovzročena, ker se je pritožnik vedno bolj osredotočal na kitajsko proizvodno dejavnost v LRK in večino njegove prodaje v države zunaj EU predstavljajo kitajski izdelki, kar med drugim povzroča majhno izkoriščenost zmogljivosti. Komisija ni sprejela tega argumenta. Kot je bilo že navedeno, se je izvoz industrije Unije znatno povečal, in sicer za 30 %, kar je preprečilo zmanjšanje proizvodnje in poslabšanje več drugih dejavnikov škode. |
| --- | --- |

(349)

Proizvajalca izvoznika sta tudi trdila, da je bila škoda samopovzročena, ker se je pritožnik vedno bolj osredotočal na kitajsko proizvodno dejavnost v LRK in večino njegove prodaje v države zunaj EU predstavljajo kitajski izdelki, kar med drugim povzroča majhno izkoriščenost zmogljivosti. Komisija ni sprejela tega argumenta. Kot je bilo že navedeno, se je izvoz industrije Unije znatno povečal, in sicer za 30 %, kar je preprečilo zmanjšanje proizvodnje in poslabšanje več drugih dejavnikov škode.

5.2.4   Konkurenca nadomestnih izdelkov

Konkurenca nadomestnih izdelkov

| (350) | Zainteresirane strani so trdile, da je škoda posledica močne konkurence nadomestnih izdelkov, zlasti plastičnih cevi (polietilen (PE), polivinil klorid (PVC) in polipropilen (PP)). Cene plastičnih cevi z manjšimi premeri na enoto so sprva bistveno nižje. Če pa se upoštevajo stroški vzdrževanja in življenjska doba izdelka, ima zadevni izdelek dolgoročne stroškovne prednosti. Plastične cevi izvajajo določen konkurenčni pritisk na zadevni izdelek, zlasti cevi z manjšimi premeri. Vendar cevi iz nodularnega litega železa v obravnavanem obdobju tržnega deleža niso izgubile zaradi plastičnih cevi, v nekaterih primerih pa so cevi iz nodularnega litega železa v istem obdobju celo ponovno pridobile določen tržni delež v škodo plastičnih cevi. Zato konkurenca plastičnih nadomestnih izdelkov najverjetneje ni povzročila znatne škode v obravnavanem obdobju. |
| --- | --- |

(350)

Zainteresirane strani so trdile, da je škoda posledica močne konkurence nadomestnih izdelkov, zlasti plastičnih cevi (polietilen (PE), polivinil klorid (PVC) in polipropilen (PP)). Cene plastičnih cevi z manjšimi premeri na enoto so sprva bistveno nižje. Če pa se upoštevajo stroški vzdrževanja in življenjska doba izdelka, ima zadevni izdelek dolgoročne stroškovne prednosti. Plastične cevi izvajajo določen konkurenčni pritisk na zadevni izdelek, zlasti cevi z manjšimi premeri. Vendar cevi iz nodularnega litega železa v obravnavanem obdobju tržnega deleža niso izgubile zaradi plastičnih cevi, v nekaterih primerih pa so cevi iz nodularnega litega železa v istem obdobju celo ponovno pridobile določen tržni delež v škodo plastičnih cevi. Zato konkurenca plastičnih nadomestnih izdelkov najverjetneje ni povzročila znatne škode v obravnavanem obdobju.

5.2.5   Drugi dejavniki

Drugi dejavniki

| (351) | Proizvajalca izvoznika in družba Tata so trdili, da je škoda posledica strukturne presežne zmogljivosti. Vendar dejstvo, da je bila zmogljivost industrije Unije v obravnavanem obdobju slabo izkoriščena, ne pomeni nujno, da trpi zaradi take strukturne presežne zmogljivosti in/ali neučinkovitosti, da bi to upravičevalo prilagoditev neškodljive cene navzdol. Opozoriti je treba, da je imela industrija Unije kljub nizki stopnji izkoriščenosti zmogljivosti leta 2011, ki je bila še nižja od stopnje, ugotovljene v obdobju preiskave, visoko dobičkonosnost. Ta trditev je bila zato zavrnjena. |
| --- | --- |

(351)

Proizvajalca izvoznika in družba Tata so trdili, da je škoda posledica strukturne presežne zmogljivosti. Vendar dejstvo, da je bila zmogljivost industrije Unije v obravnavanem obdobju slabo izkoriščena, ne pomeni nujno, da trpi zaradi take strukturne presežne zmogljivosti in/ali neučinkovitosti, da bi to upravičevalo prilagoditev neškodljive cene navzdol. Opozoriti je treba, da je imela industrija Unije kljub nizki stopnji izkoriščenosti zmogljivosti leta 2011, ki je bila še nižja od stopnje, ugotovljene v obdobju preiskave, visoko dobičkonosnost. Ta trditev je bila zato zavrnjena.

| (352) | Družba Jindal je trdila, da so se PSA-stroški industrije Unije v obravnavanem obdobju podvojili in da je bil to dejavnik, ki je povzročil škodo, ki je prekinila vzročno zvezo. Ker pa je bilo ugotovljeno, da so se PSA-stroški v obravnavanem obdobju le rahlo povišali, je bil ta argument zavrnjen. |
| --- | --- |

(352)

Družba Jindal je trdila, da so se PSA-stroški industrije Unije v obravnavanem obdobju podvojili in da je bil to dejavnik, ki je povzročil škodo, ki je prekinila vzročno zvezo. Ker pa je bilo ugotovljeno, da so se PSA-stroški v obravnavanem obdobju le rahlo povišali, je bil ta argument zavrnjen.

| (353) | Proizvajalca izvoznika in družba Tata so trdili, da povečanje naložb jasno kaže boljši položaj in da povečevanje indijskega uvoza ne povzroča škode. Komisija se s tem ni strinjala. Prvič, večji obseg naložb 22–24 milijonov EUR je bil razmeroma majhen v primerjavi s celotno prodajo industrije Unije, ki je presegala 400 milijonov EUR. Poleg tega se je pri enem proizvajalcu Unije pokvaril mešalnik za tekoče železo. Zamenjava mešalnika je zahtevala velike izdatke pri osnovnih sredstvih v obdobju preiskave. Družba ECL je trdila, da je manjša dobičkonosnost industrije Unije posledica navedene okvare. Opozoriti je treba, da je bilo opravljenih več izračunov za izločitev vpliva okvare mešalnika na dobičkonosnost, zato se ta trditev zavrne. |
| --- | --- |

(353)

Proizvajalca izvoznika in družba Tata so trdili, da povečanje naložb jasno kaže boljši položaj in da povečevanje indijskega uvoza ne povzroča škode. Komisija se s tem ni strinjala. Prvič, večji obseg naložb 22–24 milijonov EUR je bil razmeroma majhen v primerjavi s celotno prodajo industrije Unije, ki je presegala 400 milijonov EUR. Poleg tega se je pri enem proizvajalcu Unije pokvaril mešalnik za tekoče železo. Zamenjava mešalnika je zahtevala velike izdatke pri osnovnih sredstvih v obdobju preiskave. Družba ECL je trdila, da je manjša dobičkonosnost industrije Unije posledica navedene okvare. Opozoriti je treba, da je bilo opravljenih več izračunov za izločitev vpliva okvare mešalnika na dobičkonosnost, zato se ta trditev zavrne.

| (354) | Družba Jindal je tudi trdila, da večji razpon med prodajno ceno na enoto in stroški proizvodnje v obdobju preiskave kaže na pomanjkanje vzročne zveze med subvencioniranim izvozom in škodo. Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 319, prodajna cena na enoto in stroški proizvodnje na enoto niso določeni na isti podlagi, zato med tema kazalnikoma ni neposredne povezave. V vsakem primeru zvišanje cen nad stroške proizvodnje v obdobju preiskave ni zadostovalo za ponovno vzpostavitev ciljne dobičkonosnosti industrije Unije. |
| --- | --- |

(354)

Družba Jindal je tudi trdila, da večji razpon med prodajno ceno na enoto in stroški proizvodnje v obdobju preiskave kaže na pomanjkanje vzročne zveze med subvencioniranim izvozom in škodo. Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 319, prodajna cena na enoto in stroški proizvodnje na enoto niso določeni na isti podlagi, zato med tema kazalnikoma ni neposredne povezave. V vsakem primeru zvišanje cen nad stroške proizvodnje v obdobju preiskave ni zadostovalo za ponovno vzpostavitev ciljne dobičkonosnosti industrije Unije.

| (355) | Isti proizvajalec izvoznik je menil, da se glede na to, da so bile uvozne cene leta 2011 in v obdobju preiskave na podobni ravni (na podlagi podatkov iz podatkovne zbirke COMEXT), lahko sklene, da nelojalno nižanje prodajnih cen/precej nižje cene in uspešnost industrije Unije leta 2011 časovno sovpadajo. Ta hipoteza temelji na predpostavki, s katero se Komisija ne strinja. Položaj industrije Unije leta 2011 ni bil dober, saj tudi njena dobičkonosnost ni dosegala ciljnih 5 %. |
| --- | --- |

(355)

Isti proizvajalec izvoznik je menil, da se glede na to, da so bile uvozne cene leta 2011 in v obdobju preiskave na podobni ravni (na podlagi podatkov iz podatkovne zbirke COMEXT), lahko sklene, da nelojalno nižanje prodajnih cen/precej nižje cene in uspešnost industrije Unije leta 2011 časovno sovpadajo. Ta hipoteza temelji na predpostavki, s katero se Komisija ne strinja. Položaj industrije Unije leta 2011 ni bil dober, saj tudi njena dobičkonosnost ni dosegala ciljnih 5 %.

5.3   Sklep o vzročni zvezi

Sklep o vzročni zvezi

| (356) | Ugotovljena je bila vzročna zveza med škodo, ki so jo utrpeli proizvajalci Unije, in subvencioniranim uvozom iz zadevne države. Nelojalno nižanje prodajnih cen industrije Unije zaradi subvencioniranega uvoza je sovpadalo z zmanjšanjem prodaje industrije Unije v EU in njenega tržnega deleža v EU. Subvencionirani uvoz iz Indije je v obdobju preiskave nelojalno znižal prodajne cene industrije Unije za 30,9 % in 31,7 %. To je močno zmanjšalo dobičkonosnost industrije EU. |
| --- | --- |

(356)

Ugotovljena je bila vzročna zveza med škodo, ki so jo utrpeli proizvajalci Unije, in subvencioniranim uvozom iz zadevne države. Nelojalno nižanje prodajnih cen industrije Unije zaradi subvencioniranega uvoza je sovpadalo z zmanjšanjem prodaje industrije Unije v EU in njenega tržnega deleža v EU. Subvencionirani uvoz iz Indije je v obdobju preiskave nelojalno znižal prodajne cene industrije Unije za 30,9 % in 31,7 %. To je močno zmanjšalo dobičkonosnost industrije EU.

| (357) | Komisija je opredelila učinke vseh znanih dejavnikov na položaj industrije Unije in jih ločila od škodljivih učinkov subvencioniranega uvoza. Gospodarska kriza in zmanjšanje povpraševanja sta prispevala k škodi na začetku obravnavanega obdobja. Vendar se položaj industrije Unije ne bi tako močno poslabšal, če ne bi bilo znatnega nelojalnega nižanja prodajnih cen industrije Unije zaradi subvencioniranega uvoza. Zlasti prodaja se ne bi toliko zmanjšala, zmogljivost bi bila bolje izkoriščena, dobičkonosnost pa bi bila bolj vzdržna. Zato je bilo ugotovljeno, da zmanjšanje potrošnje ne prekine vzročne zveze med subvencioniranim uvozom in znatno škodo. |
| --- | --- |

(357)

Komisija je opredelila učinke vseh znanih dejavnikov na položaj industrije Unije in jih ločila od škodljivih učinkov subvencioniranega uvoza. Gospodarska kriza in zmanjšanje povpraševanja sta prispevala k škodi na začetku obravnavanega obdobja. Vendar se položaj industrije Unije ne bi tako močno poslabšal, če ne bi bilo znatnega nelojalnega nižanja prodajnih cen industrije Unije zaradi subvencioniranega uvoza. Zlasti prodaja se ne bi toliko zmanjšala, zmogljivost bi bila bolje izkoriščena, dobičkonosnost pa bi bila bolj vzdržna. Zato je bilo ugotovljeno, da zmanjšanje potrošnje ne prekine vzročne zveze med subvencioniranim uvozom in znatno škodo.

| (358) | Ugotovljeno je bilo, da drugi opredeljeni dejavniki, kot so uvoz iz tretjih držav, izvoz industrije Unije in konkurenca nadomestnih izdelkov, ne prekinejo navedene vzročne zveze, tudi če se upošteva njihov morebitni skupni učinek. |
| --- | --- |

(358)

Ugotovljeno je bilo, da drugi opredeljeni dejavniki, kot so uvoz iz tretjih držav, izvoz industrije Unije in konkurenca nadomestnih izdelkov, ne prekinejo navedene vzročne zveze, tudi če se upošteva njihov morebitni skupni učinek.

| (359) | Na podlagi navedenega je Komisija sklenila, da je znatna škoda, ki jo je utrpela industrija Unije, posledica subvencioniranega uvoza iz Indije in da drugi posamično ali skupaj upoštevani dejavniki niso prekinili vzročne zveze. Škoda se je večinoma kazala v zmanjšanju prodaje v Uniji, izgubi tržnega deleža, slabi izkoriščenosti zmogljivosti in slabi dobičkonosnosti industrije Unije. |
| --- | --- |

(359)

Na podlagi navedenega je Komisija sklenila, da je znatna škoda, ki jo je utrpela industrija Unije, posledica subvencioniranega uvoza iz Indije in da drugi posamično ali skupaj upoštevani dejavniki niso prekinili vzročne zveze. Škoda se je večinoma kazala v zmanjšanju prodaje v Uniji, izgubi tržnega deleža, slabi izkoriščenosti zmogljivosti in slabi dobičkonosnosti industrije Unije.

6.   INTERES UNIJE

INTERES UNIJE

| (360) | Komisija je v skladu s členom 31 osnovne uredbe preučila, ali bi bila uvedba izravnalnih ukrepov v nasprotju z interesom Unije. Posebno pozornost je namenila potrebi po odpravi učinkov škodljivega subvencioniranja, ki izkrivljajo trgovino, in ponovni vzpostavitvi učinkovite konkurence. Določitev interesa Unije je temeljila na oceni vseh različnih zadevnih interesov, vključno z interesi industrije Unije, distributerjev in končnih uporabnikov, kot so družbe za oskrbo z vodo, kanalizacijo in namakanje. |
| --- | --- |

(360)

Komisija je v skladu s členom 31 osnovne uredbe preučila, ali bi bila uvedba izravnalnih ukrepov v nasprotju z interesom Unije. Posebno pozornost je namenila potrebi po odpravi učinkov škodljivega subvencioniranja, ki izkrivljajo trgovino, in ponovni vzpostavitvi učinkovite konkurence. Določitev interesa Unije je temeljila na oceni vseh različnih zadevnih interesov, vključno z interesi industrije Unije, distributerjev in končnih uporabnikov, kot so družbe za oskrbo z vodo, kanalizacijo in namakanje.

6.1   Interes industrije Unije

Interes industrije Unije

| (361) | Proizvodni obrati industrije Unije so v Franciji, Nemčiji, Španiji in Avstriji. Industrija Unije je neposredno zaposlovala več kot 2 400 oseb v proizvodnji in prodaji zadevnega izdelka. V preiskavi sta sodelovala dva od treh proizvajalcev. Nesodelujoči proizvajalec ni nasprotoval začetku preiskave. Kot je bilo prikazano, sta sodelujoči družbi utrpeli znatno škodo, saj je subvencionirani uvoz negativno vplival nanju. |
| --- | --- |

(361)

Proizvodni obrati industrije Unije so v Franciji, Nemčiji, Španiji in Avstriji. Industrija Unije je neposredno zaposlovala več kot 2 400 oseb v proizvodnji in prodaji zadevnega izdelka. V preiskavi sta sodelovala dva od treh proizvajalcev. Nesodelujoči proizvajalec ni nasprotoval začetku preiskave. Kot je bilo prikazano, sta sodelujoči družbi utrpeli znatno škodo, saj je subvencionirani uvoz negativno vplival nanju.

| (362) | Pričakuje se, da bo uvedba izravnalnih dajatev ponovno vzpostavila poštene tržne pogoje na trgu Unije ter proizvajalcem Unije omogočila, da povečajo svojo prodajo in izboljšajo slabo izkoriščenost zmogljivosti. Tako bi se dobičkonosnost industrije Unije izboljšala in približala ravnem, ki se štejejo kot potrebne za to kapitalsko intenzivno industrijo, preprečila pa bi se tudi izguba delovnih mest. Zelo verjetno je, da se bo brez ukrepov gospodarski položaj industrije Unije še poslabšal. |
| --- | --- |

(362)

Pričakuje se, da bo uvedba izravnalnih dajatev ponovno vzpostavila poštene tržne pogoje na trgu Unije ter proizvajalcem Unije omogočila, da povečajo svojo prodajo in izboljšajo slabo izkoriščenost zmogljivosti. Tako bi se dobičkonosnost industrije Unije izboljšala in približala ravnem, ki se štejejo kot potrebne za to kapitalsko intenzivno industrijo, preprečila pa bi se tudi izguba delovnih mest. Zelo verjetno je, da se bo brez ukrepov gospodarski položaj industrije Unije še poslabšal.

| (363) | Zato se sklene, da bi bila uvedba izravnalnih dajatev v interesu industrije Unije. |
| --- | --- |

(363)

Zato se sklene, da bi bila uvedba izravnalnih dajatev v interesu industrije Unije.

6.2   Interes nepovezanih uvoznikov, distributerjev, uporabnikov in drugih zainteresiranih strani

Interes nepovezanih uvoznikov, distributerjev, uporabnikov in drugih zainteresiranih strani

| (364) | Noben nepovezan uvoznik se ni javil v rokih iz obvestila o začetku. Javilo pa se je veliko distributerjev, ki so izrazili svoje mnenje. |
| --- | --- |

(364)

Noben nepovezan uvoznik se ni javil v rokih iz obvestila o začetku. Javilo pa se je veliko distributerjev, ki so izrazili svoje mnenje.

| (365) | Oba proizvajalca izvoznika sta trdila, da uvedba izravnalnih ukrepov proti Indiji glede na prevladujoči položaj pritožnika na trgu Unije ni v interesu Unije, pri čemer se upošteva tudi, da pritožnik proizvaja zadevni izdelek na Kitajskem in bi ga v primeru uvedbe ukrepov proti Indiji lahko brez težav uvažal v Unijo, s čimer bi še utrdil svoj prevladujoči položaj. |
| --- | --- |

(365)

Oba proizvajalca izvoznika sta trdila, da uvedba izravnalnih ukrepov proti Indiji glede na prevladujoči položaj pritožnika na trgu Unije ni v interesu Unije, pri čemer se upošteva tudi, da pritožnik proizvaja zadevni izdelek na Kitajskem in bi ga v primeru uvedbe ukrepov proti Indiji lahko brez težav uvažal v Unijo, s čimer bi še utrdil svoj prevladujoči položaj.

| (366) | Preiskava je pokazala, da je bil v obdobju preiskave obseg uvoza iz kitajskih obratov, povezanih s pritožnikom, v Unijo neznaten. Prav tako nič ne kaže na to, da bi pritožnik v primeru uvedbe ukrepov v prihodnosti zadevne kitajske proizvodne obrate uporabil za nadomestitev indijskega uvoza. |
| --- | --- |

(366)

Preiskava je pokazala, da je bil v obdobju preiskave obseg uvoza iz kitajskih obratov, povezanih s pritožnikom, v Unijo neznaten. Prav tako nič ne kaže na to, da bi pritožnik v primeru uvedbe ukrepov v prihodnosti zadevne kitajske proizvodne obrate uporabil za nadomestitev indijskega uvoza.

| (367) | Kot je navedeno v uredbi o uvedbi začasnih protidampinških dajatev, je Komisija poslala zahtevo za dodatne informacije, da bi podrobneje analizirala vpliv ukrepov na uporabnike Unije. Prejela je približno 50 odgovorov, večinoma od distributerjev zadevnega izdelka, gradbenih podjetij in več družb za oskrbo z vodo iz EU, katerih identiteta je navedena v odprti dokumentaciji. |
| --- | --- |

(367)

Kot je navedeno v uredbi o uvedbi začasnih protidampinških dajatev, je Komisija poslala zahtevo za dodatne informacije, da bi podrobneje analizirala vpliv ukrepov na uporabnike Unije. Prejela je približno 50 odgovorov, večinoma od distributerjev zadevnega izdelka, gradbenih podjetij in več družb za oskrbo z vodo iz EU, katerih identiteta je navedena v odprti dokumentaciji.

| (368) | Skoraj vsi uporabniki, ki so odgovorili na zahtevo po dodatnih informacijah, so bili zaskrbljeni zaradi zelo velikega tržnega deleža pritožnika in zaradi tega, da bodo njegovi glavni konkurenti, tj. indijske družbe, po uvedbi dajatev morda prisiljeni izstopiti s trga Unije, s čimer bi pritožnik postal prevladujoči akter. Nekateri distributerji so tudi trdili, da skupina SG PAM ni hotela trgovati z njimi ali jim je ponudila manj ugodne pogoje, ker so začeli sodelovati s proizvajalcema izvoznikoma. En uporabnik je predložil dve cenovni ponudbi, ki po njegovem mnenju dokazujeta, da je skupina SG PAM decembra 2015 zvišala svoje cene za približno 25 %. Nekateri uporabniki so tudi trdili, da je skupina SG PAM izkoriščala svoj močan položaj za prirejanje razpisov v korist svojih izdelkov. |
| --- | --- |

(368)

Skoraj vsi uporabniki, ki so odgovorili na zahtevo po dodatnih informacijah, so bili zaskrbljeni zaradi zelo velikega tržnega deleža pritožnika in zaradi tega, da bodo njegovi glavni konkurenti, tj. indijske družbe, po uvedbi dajatev morda prisiljeni izstopiti s trga Unije, s čimer bi pritožnik postal prevladujoči akter. Nekateri distributerji so tudi trdili, da skupina SG PAM ni hotela trgovati z njimi ali jim je ponudila manj ugodne pogoje, ker so začeli sodelovati s proizvajalcema izvoznikoma. En uporabnik je predložil dve cenovni ponudbi, ki po njegovem mnenju dokazujeta, da je skupina SG PAM decembra 2015 zvišala svoje cene za približno 25 %. Nekateri uporabniki so tudi trdili, da je skupina SG PAM izkoriščala svoj močan položaj za prirejanje razpisov v korist svojih izdelkov.

| (369) | Čeprav drži, da pravila EU o konkurenci uvajajo strožja merila ravnanja za družbo, ki ima velik tržni delež, končno odločitev o tem, ali gre za prevladujoči položaj in ali se ta položaj zlorablja, sprejmejo organi, pristojni za konkurenco. Slednji najprej preučijo upoštevni proizvodni in geografski trg. V zadevi v zvezi s cevmi HDPE in MDPE za odplake na primer ni bilo izključeno, da so konkurirale s cevmi iz nodularnega litega železa in jeklenimi cevmi, čeprav je opredelitev proizvodnega trga ostala odprta (78). Ker v obravnavanem primeru Komisija ni prejela nobene pritožbe v zvezi s konkurenco, ni mogla določiti upoštevnega proizvodnega in geografskega trga. |
| --- | --- |

(369)

Čeprav drži, da pravila EU o konkurenci uvajajo strožja merila ravnanja za družbo, ki ima velik tržni delež, končno odločitev o tem, ali gre za prevladujoči položaj in ali se ta položaj zlorablja, sprejmejo organi, pristojni za konkurenco. Slednji najprej preučijo upoštevni proizvodni in geografski trg. V zadevi v zvezi s cevmi HDPE in MDPE za odplake na primer ni bilo izključeno, da so konkurirale s cevmi iz nodularnega litega železa in jeklenimi cevmi, čeprav je opredelitev proizvodnega trga ostala odprta (78). Ker v obravnavanem primeru Komisija ni prejela nobene pritožbe v zvezi s konkurenco, ni mogla določiti upoštevnega proizvodnega in geografskega trga.

78

| (370) | Sporazumi o izključni distribuciji, ki ponujajo ugodnejše pogoje ali celo strožje vertikalne omejitve pri distribuciji blaga, sami po sebi niso nezakoniti (79), pri čemer je organ, pristojen za konkurenco, tisti, ki oceni, ali so take omejitve protikonkurenčne ali celo pomenijo zlorabo. Kar zadeva cenovne ponudbe, ki naj bi kazale zvišanja cen s strani skupine SG PAM, jih je Komisija težko primerjala brez kakršne koli bolj poglobljene preiskave o natančnih ponudbah in vključenih okoliščinah. Poleg trga je Komisija prejela samo en dokaz o domnevnih zvišanjih cen, ki sam po sebi ne more dokazati, da so bila taka zvišanja široko razširjena. |
| --- | --- |

(370)

Sporazumi o izključni distribuciji, ki ponujajo ugodnejše pogoje ali celo strožje vertikalne omejitve pri distribuciji blaga, sami po sebi niso nezakoniti (79), pri čemer je organ, pristojen za konkurenco, tisti, ki oceni, ali so take omejitve protikonkurenčne ali celo pomenijo zlorabo. Kar zadeva cenovne ponudbe, ki naj bi kazale zvišanja cen s strani skupine SG PAM, jih je Komisija težko primerjala brez kakršne koli bolj poglobljene preiskave o natančnih ponudbah in vključenih okoliščinah. Poleg trga je Komisija prejela samo en dokaz o domnevnih zvišanjih cen, ki sam po sebi ne more dokazati, da so bila taka zvišanja široko razširjena.

79

| (371) | Komisija v protisubvencijskem postopku preuči pomisleke glede konkurence, da ugotovi, ali bi bila uvedba izravnalnih ukrepov na splošno nedvomno v nasprotju z interesom Unije. Taka analiza ne more vključevati ocene konkurence v strogem pravnem smislu, ki jo lahko opravi samo organ, pristojen za konkurenco. V nobenem primeru niso bili predloženi trdni dokazi, ki bi nakazovali, da bi pritožnik sodeloval pri protikonkurenčnem ravnanju, če bi bili uvedeni izravnalni ukrepi, razen dejstva, da že ima močan položaj na trgu. Organ, pristojen za konkurenco, ni predložil nobenega sklepa glede ugotovljenega sodelovanja pritožnika pri protikonkurenčnem ravnanju v zvezi z zadevnim izdelkom. Prav tako pritožnik ni predložil nobene sodbe sodišča glede ugotovljenega prirejanja razpisov. |
| --- | --- |

(371)

Komisija v protisubvencijskem postopku preuči pomisleke glede konkurence, da ugotovi, ali bi bila uvedba izravnalnih ukrepov na splošno nedvomno v nasprotju z interesom Unije. Taka analiza ne more vključevati ocene konkurence v strogem pravnem smislu, ki jo lahko opravi samo organ, pristojen za konkurenco. V nobenem primeru niso bili predloženi trdni dokazi, ki bi nakazovali, da bi pritožnik sodeloval pri protikonkurenčnem ravnanju, če bi bili uvedeni izravnalni ukrepi, razen dejstva, da že ima močan položaj na trgu. Organ, pristojen za konkurenco, ni predložil nobenega sklepa glede ugotovljenega sodelovanja pritožnika pri protikonkurenčnem ravnanju v zvezi z zadevnim izdelkom. Prav tako pritožnik ni predložil nobene sodbe sodišča glede ugotovljenega prirejanja razpisov.

| (372) | Opozoriti je treba, da je namen uvedbe izravnalnih ukrepov znova vzpostaviti enake konkurenčne pogoje, da si proizvajalci Unije in proizvajalci iz tretjih držav enakopravno konkurirajo ter proizvajalcev izvoznikov ne izrivajo s trga. Tako bi bile dajatve v skladu s pravili Unije določene na ravni, ki bi indijskim izvoznikom še vedno omogočala, da še naprej konkurirajo proizvajalcem Unije, vendar po poštenih cenah. Dejansko so združeni protidampinški in izravnalni ukrepi določeni na ravni dampinga in subvencioniranja, ki sta pod ravnjo nelojalnega nižanja prodajnih cen. |
| --- | --- |

(372)

Opozoriti je treba, da je namen uvedbe izravnalnih ukrepov znova vzpostaviti enake konkurenčne pogoje, da si proizvajalci Unije in proizvajalci iz tretjih držav enakopravno konkurirajo ter proizvajalcev izvoznikov ne izrivajo s trga. Tako bi bile dajatve v skladu s pravili Unije določene na ravni, ki bi indijskim izvoznikom še vedno omogočala, da še naprej konkurirajo proizvajalcem Unije, vendar po poštenih cenah. Dejansko so združeni protidampinški in izravnalni ukrepi določeni na ravni dampinga in subvencioniranja, ki sta pod ravnjo nelojalnega nižanja prodajnih cen.

| (373) | Poleg tega je v tretjih državah (Kitajska, Turčija, Rusija in Švica) več proizvajalcev, ki že prodajajo na trg Unije. Njihov obseg prodaje je bil v obravnavanem obdobju majhen in se je zmanjševal. Vendar je videti, da je bil eden od razlogov za tako zmanjšanje prodaje drugih uvoznikov agresivna konkurenca indijskih proizvajalcev. Indijske subvencionirane cene so bile precej nižje od cen vseh drugih glavnih držav uvoznic (razen Rusije). Uporabniki so potrdili, da če bi industrija Unije enostransko zvišala cene, bi se lahko uvoz iz drugih držav srednjeročno povečal, potem ko bi taki izvozniki iz tretjih držav prejeli dodatna potrdila, ki jih zahtevajo države članice. Potrdili so tudi, da švicarska družba, čeprav je prisotna na trgu Unije, proizvaja bolj izpopolnjene cevi z visoko dodano vrednostjo, ki jih ni mogoče zlahka nadomestiti z indijskimi izdelki.

  Povprečna uvozna cena v EUR | 2011 | 2012 | 2013 | Obdobje preiskave |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indija | 665 | 703 | 671 | 664 |
| Kitajska | 955 | 1 014 | 1 059 | 1 054 |
| Švica | 1 711 | 1 678 | 1 554 | 1 526 |
| Rusija | 697 | 696 | 652 | 627 |
| Turčija | 1 246 | 1 544 | 1 272 | 1 010 |
| Vir: Eurostat. |

(373)

Poleg tega je v tretjih državah (Kitajska, Turčija, Rusija in Švica) več proizvajalcev, ki že prodajajo na trg Unije. Njihov obseg prodaje je bil v obravnavanem obdobju majhen in se je zmanjševal. Vendar je videti, da je bil eden od razlogov za tako zmanjšanje prodaje drugih uvoznikov agresivna konkurenca indijskih proizvajalcev. Indijske subvencionirane cene so bile precej nižje od cen vseh drugih glavnih držav uvoznic (razen Rusije). Uporabniki so potrdili, da če bi industrija Unije enostransko zvišala cene, bi se lahko uvoz iz drugih držav srednjeročno povečal, potem ko bi taki izvozniki iz tretjih držav prejeli dodatna potrdila, ki jih zahtevajo države članice. Potrdili so tudi, da švicarska družba, čeprav je prisotna na trgu Unije, proizvaja bolj izpopolnjene cevi z visoko dodano vrednostjo, ki jih ni mogoče zlahka nadomestiti z indijskimi izdelki.

Povprečna uvozna cena v EUR

Povprečna uvozna cena v EUR

2011

2012

2013

Obdobje preiskave

Indija

665

703

671

664

Kitajska

955

1 014

1 059

1 054

Švica

1 711

1 678

1 554

1 526

Rusija

697

696

652

627

Turčija

1 246

1 544

1 272

1 010

Vir: Eurostat.

Vir:

6.3   Sklep o interesu Unije

Sklep o interesu Unije

| (374) | Komisija je z zadovoljstvom ugotovila, da mora imeti pri tehtanju in usklajevanju interesov zaščita industrije Unije pred škodljivim subvencioniranjem prednost pred interesi uporabnikov, da se preprečijo morebitni negativni vplivi na konkurenco na trgu Unije. Čeprav obstaja zaskrbljenost, da bi izravnalne dajatve okrepile že tako močan položaj vodilnega proizvajalca v Uniji, številni olajševalni dejavniki, kot je stalna konkurenca indijskih in drugih izvoznikov ter nadomestnih izdelkov, zagotavljajo, da se ohranja zadosten konkurenčni pritisk na industrijo Unije, da se preprečijo morebitni negativni vplivi na konkurenco na trgu Unije. Komisija je pripravljena spremljati vpliv ukrepov na konkurenco na trgu Unije. |
| --- | --- |

(374)

Komisija je z zadovoljstvom ugotovila, da mora imeti pri tehtanju in usklajevanju interesov zaščita industrije Unije pred škodljivim subvencioniranjem prednost pred interesi uporabnikov, da se preprečijo morebitni negativni vplivi na konkurenco na trgu Unije. Čeprav obstaja zaskrbljenost, da bi izravnalne dajatve okrepile že tako močan položaj vodilnega proizvajalca v Uniji, številni olajševalni dejavniki, kot je stalna konkurenca indijskih in drugih izvoznikov ter nadomestnih izdelkov, zagotavljajo, da se ohranja zadosten konkurenčni pritisk na industrijo Unije, da se preprečijo morebitni negativni vplivi na konkurenco na trgu Unije. Komisija je pripravljena spremljati vpliv ukrepov na konkurenco na trgu Unije.

7.   DOKONČNI IZRAVNALNI UKREPI

DOKONČNI IZRAVNALNI UKREPI

| (375) | Na podlagi sklepov Komisije o subvencioniranju, škodi, vzročni zvezi in interesu Unije ter v skladu s členom 15(1) osnovne uredbe bi bilo treba uvesti dokončno izravnalno dajatev na uvoz cevi iz nodularnega litega železa (imenovanega tudi sferoidno grafitno lito železo) s poreklom iz Indije. |
| --- | --- |

(375)

Na podlagi sklepov Komisije o subvencioniranju, škodi, vzročni zvezi in interesu Unije ter v skladu s členom 15(1) osnovne uredbe bi bilo treba uvesti dokončno izravnalno dajatev na uvoz cevi iz nodularnega litega železa (imenovanega tudi sferoidno grafitno lito železo) s poreklom iz Indije.

7.1   Stopnja odprave škode

Stopnja odprave škode

| (376) | Za določitev ravni teh ukrepov so bile upoštevane ugotovljene subvencijske stopnje in znesek dajatve, potreben za odpravo škode, ki jo je utrpela industrija Unije. |
| --- | --- |

(376)

Za določitev ravni teh ukrepov so bile upoštevane ugotovljene subvencijske stopnje in znesek dajatve, potreben za odpravo škode, ki jo je utrpela industrija Unije.

| (377) | Pri izračunu zneska dajatve, potrebnega za odpravo učinkov škodljivega subvencioniranja, se je upoštevalo, da bi moral vsak morebiten ukrep omogočiti industriji Unije, da pokrije svoje proizvodne stroške in ustvari dobiček pred obdavčitvijo, ki bi ga tovrstna industrija v tem sektorju od prodaje podobnega izdelka v Uniji lahko ustvarila v običajnih konkurenčnih razmerah, tj. brez subvencioniranega uvoza. |
| --- | --- |

(377)

Pri izračunu zneska dajatve, potrebnega za odpravo učinkov škodljivega subvencioniranja, se je upoštevalo, da bi moral vsak morebiten ukrep omogočiti industriji Unije, da pokrije svoje proizvodne stroške in ustvari dobiček pred obdavčitvijo, ki bi ga tovrstna industrija v tem sektorju od prodaje podobnega izdelka v Uniji lahko ustvarila v običajnih konkurenčnih razmerah, tj. brez subvencioniranega uvoza.

| (378) | Zato je bila stopnja odprave škode izračunana na podlagi primerjave tehtane povprečne cene subvencioniranega uvoza, kakor je bila določena za izračun nelojalnega nižanja prodajnih cen iz uvodne izjave 301, in neškodljive cene industrije Unije za podobni izdelek. Neškodljiva cena je bila določena tako, da se je proizvodnim stroškom prištela razumna stopnja dobička. Ciljna stopnja dobička je bila določena na 5 %, kot je navedeno v uvodni izjavi 327. |
| --- | --- |

(378)

Zato je bila stopnja odprave škode izračunana na podlagi primerjave tehtane povprečne cene subvencioniranega uvoza, kakor je bila določena za izračun nelojalnega nižanja prodajnih cen iz uvodne izjave 301, in neškodljive cene industrije Unije za podobni izdelek. Neškodljiva cena je bila določena tako, da se je proizvodnim stroškom prištela razumna stopnja dobička. Ciljna stopnja dobička je bila določena na 5 %, kot je navedeno v uvodni izjavi 327.

| (379) | Vse razlike, ki so bile posledica te primerjave, so bile nato izražene v deležu povprečne celotne uvozne cene CIF. |
| --- | --- |

(379)

Vse razlike, ki so bile posledica te primerjave, so bile nato izražene v deležu povprečne celotne uvozne cene CIF.

| (380) | Po razkritju je družba Jindal trdila, da bi bilo treba za določitev neškodljive cene za industrijo Unije namesto prištetja PSA-stroškov in dobička proizvodnim stroškom prilagoditi neškodljivo ceno navzdol zaradi strukturne presežne zmogljivosti in neučinkovitosti industrije Unije. Komisija je menila, da ni bilo strukturna presežna zmogljivost, kot je navedeno v uvodni izjavi 351, zato je to trditev zavrnila. |
| --- | --- |

(380)

Po razkritju je družba Jindal trdila, da bi bilo treba za določitev neškodljive cene za industrijo Unije namesto prištetja PSA-stroškov in dobička proizvodnim stroškom prilagoditi neškodljivo ceno navzdol zaradi strukturne presežne zmogljivosti in neučinkovitosti industrije Unije. Komisija je menila, da ni bilo strukturna presežna zmogljivost, kot je navedeno v uvodni izjavi 351, zato je to trditev zavrnila.

| (381) | Po razkritju sta oba proizvajalca izvoznika trdila, da je bila metodologija, uporabljena za izračun stopnje odprave škode, pomanjkljiva, saj primerjava s prodajnimi cenami Unije ne temelji na dejanski ceni, ki se je zaračunavala prvi neodvisni stranki v Uniji, ampak na konstruirani izvozni ceni, ki je bila umetno nizka. Stopnje škode so zato umetno visoke. |
| --- | --- |

(381)

Po razkritju sta oba proizvajalca izvoznika trdila, da je bila metodologija, uporabljena za izračun stopnje odprave škode, pomanjkljiva, saj primerjava s prodajnimi cenami Unije ne temelji na dejanski ceni, ki se je zaračunavala prvi neodvisni stranki v Uniji, ampak na konstruirani izvozni ceni, ki je bila umetno nizka. Stopnje škode so zato umetno visoke.

| (382) | Z izračunom stopnje škode se ugotovi, ali bi uporaba stopnje dajatve, ki bi bila nižja od tiste, določene na podlagi subvencijske stopnje, za izvozno ceno subvencioniranega uvoza zadostovala za odpravo škode, ki jo povzroči subvencionirani uvoz. Ta ocena temelji na izvozni ceni na ravni meja Unije, tj. ravni, ki se šteje za primerljivo s ceno franko tovarna industrije Unije. V primeru izvoza prek povezanih uvoznikov je izvozna cena po analogiji s pristopom, uporabljenim pri izračunih stopnje dampinga, konstruirana na podlagi cene pri nadaljnji prodaji prvi neodvisni stranki. Sicer bi obstajala dva različna rezultata pri ocenjevanju iste stopnje škode v okviru obeh instrumentov. Zato je Komisija menila, da uporabljena metodologija zagotavlja natančno osnovo za primerjavo cen in s tem določitev stopnje odprave škode. Ta trditev se zato zavrne, metodologija za določitev stopnje odprave škode pa se potrdi. |
| --- | --- |

(382)

Z izračunom stopnje škode se ugotovi, ali bi uporaba stopnje dajatve, ki bi bila nižja od tiste, določene na podlagi subvencijske stopnje, za izvozno ceno subvencioniranega uvoza zadostovala za odpravo škode, ki jo povzroči subvencionirani uvoz. Ta ocena temelji na izvozni ceni na ravni meja Unije, tj. ravni, ki se šteje za primerljivo s ceno franko tovarna industrije Unije. V primeru izvoza prek povezanih uvoznikov je izvozna cena po analogiji s pristopom, uporabljenim pri izračunih stopnje dampinga, konstruirana na podlagi cene pri nadaljnji prodaji prvi neodvisni stranki. Sicer bi obstajala dva različna rezultata pri ocenjevanju iste stopnje škode v okviru obeh instrumentov. Zato je Komisija menila, da uporabljena metodologija zagotavlja natančno osnovo za primerjavo cen in s tem določitev stopnje odprave škode. Ta trditev se zato zavrne, metodologija za določitev stopnje odprave škode pa se potrdi.

7.2   Dokončni ukrepi

Dokončni ukrepi

| (383) | Glede na zgornje ugotovitve bi bilo treba dokončno izravnalno dajatev uvesti na ravni, ki omogoča odpravo škode, povzročene s subvencioniranim uvozom, ne da bi se presegla ugotovljena subvencijska stopnja. |
| --- | --- |

(383)

Glede na zgornje ugotovitve bi bilo treba dokončno izravnalno dajatev uvesti na ravni, ki omogoča odpravo škode, povzročene s subvencioniranim uvozom, ne da bi se presegla ugotovljena subvencijska stopnja.

| (384) | Po razkritju je industrija Unije zahtevala uvedbo ukrepov v obliki posebnih dajatev in ne dajatev ad valorem. Opozoriti je treba, da so bile protidampinške dajatve ad valorem uvedene v začasni fazi. Dejansko so dajatve ad valorem običajna prednostna oblika ukrepov, saj zagotavljajo večjo učinkovitost ukrepov v primeru nihanj izvoznih cen. Industrija Unije je zahtevala uvedbo ukrepov v obliki posebnih dajatev iz treh glavnih razlogov:






  — | indijske izvozne cene cevi iz nodularnega litega železa so sledile padajočemu trendu, ki se je z uvedbo začasnih protidampinških dajatev še okrepil, |
| --- | --- | --- |

(384)

Po razkritju je industrija Unije zahtevala uvedbo ukrepov v obliki posebnih dajatev in ne dajatev ad valorem. Opozoriti je treba, da so bile protidampinške dajatve ad valorem uvedene v začasni fazi. Dejansko so dajatve ad valorem običajna prednostna oblika ukrepov, saj zagotavljajo večjo učinkovitost ukrepov v primeru nihanj izvoznih cen. Industrija Unije je zahtevala uvedbo ukrepov v obliki posebnih dajatev iz treh glavnih razlogov:

ad valorem

ad valorem

ad valorem

—

indijske izvozne cene cevi iz nodularnega litega železa so sledile padajočemu trendu, ki se je z uvedbo začasnih protidampinških dajatev še okrepil,

| — | absorpcijske prakse indijskih proizvajalcev izvoznikov so se začele že z uvedbo začasnih protidampinških ukrepov in dogovori med povezanimi družbami so v tem primeru zelo verjetni, |
| --- | --- |

—

absorpcijske prakse indijskih proizvajalcev izvoznikov so se začele že z uvedbo začasnih protidampinških ukrepov in dogovori med povezanimi družbami so v tem primeru zelo verjetni,

| — | cene cevi iz nodularnega litega železa lahko nihajo v skladu z nihanji cen surovin. |
| --- | --- |

—

cene cevi iz nodularnega litega železa lahko nihajo v skladu z nihanji cen surovin.

| (385) | Kar zadeva prvi in drugi navedeni razlog industrije, ki sta nekoliko povezana, ni nujno, da je kakršno koli znižanje indijskih izvoznih cen po obdobju preiskave povzročilo povečanje subvencioniranja. Obseg, v katerem dajatev ad valorem ne bi bila učinkovita pri preprečevanju ravni subvencioniranja po obdobju preiskave, bi moral biti, če je ustrezno, predmet zahteve industrije Unije po vmesnem pregledu v skladu s členom 19 osnovne uredbe. Kar zadeva tretjo točko, je industrija sama priznala, da so se cene glavne surovine za proizvodnjo cevi iz nodularnega litega železa, tj. železove rude, od leta 2014 znižale. Dejansko je znižanje cen železove rude verjetno dejavnik, ki je vplival na nižanje cen cevi iz nodularnega litega železa od konca obdobja preiskave. Vendar tako znižanje cen ne vodi samodejno do povišanja ravni subvencioniranja. Dejstvo, da lahko cene cevi iz nodularnega litega železa nihajo v skladu z nihanji cen surovin, ni razlog za uvedbo fiksne dajatve namesto dajatve ad valorem. |
| --- | --- |

(385)

Kar zadeva prvi in drugi navedeni razlog industrije, ki sta nekoliko povezana, ni nujno, da je kakršno koli znižanje indijskih izvoznih cen po obdobju preiskave povzročilo povečanje subvencioniranja. Obseg, v katerem dajatev ad valorem ne bi bila učinkovita pri preprečevanju ravni subvencioniranja po obdobju preiskave, bi moral biti, če je ustrezno, predmet zahteve industrije Unije po vmesnem pregledu v skladu s členom 19 osnovne uredbe. Kar zadeva tretjo točko, je industrija sama priznala, da so se cene glavne surovine za proizvodnjo cevi iz nodularnega litega železa, tj. železove rude, od leta 2014 znižale. Dejansko je znižanje cen železove rude verjetno dejavnik, ki je vplival na nižanje cen cevi iz nodularnega litega železa od konca obdobja preiskave. Vendar tako znižanje cen ne vodi samodejno do povišanja ravni subvencioniranja. Dejstvo, da lahko cene cevi iz nodularnega litega železa nihajo v skladu z nihanji cen surovin, ni razlog za uvedbo fiksne dajatve namesto dajatve ad valorem.

ad valorem

ad valorem

| (386) | Zaradi vseh navedenih razlogov se šteje, da fiksna dajatev, ki bi bila pretirano obremenjujoča za uvoznike, če bi se izvozne cene zniževale v skladu s cenami surovin, ni upravičena. Poleg tega so fiksne dajatve primernejše za homogene izdelke kot za izdelke, kot je obravnavani izdelek, ki jih je več vrst. |
| --- | --- |

(386)

Zaradi vseh navedenih razlogov se šteje, da fiksna dajatev, ki bi bila pretirano obremenjujoča za uvoznike, če bi se izvozne cene zniževale v skladu s cenami surovin, ni upravičena. Poleg tega so fiksne dajatve primernejše za homogene izdelke kot za izdelke, kot je obravnavani izdelek, ki jih je več vrst.

7.3   Ponudba zaveze

Ponudba zaveze

| (387) | Družba ECL je med zaslišanjem s pooblaščencem za zaslišanje (glej uvodno izjavo 5) in pozneje pisno predlagala zavezo, da bi se zanjo uporabljala nižja stopnja v okviru sheme FPS, tj. 2 %, vendar da bi samodejno sprejela višjo dajatev brez pregleda, če bi bila znova uvedena 5-odstotna stopnja. V skladu s členom 13 osnovne uredbe ponudba zaveze vključuje bodisi zavezo države porekla, da bo odpravila subvencijo ali sprejela druge ukrepe v zvezi z njenimi učinki, bodisi zavezo izvoznika, da bo spremenil svoje cene. Pripomba izvoznika ni vsebovala nobene zaveze glede cen. V vsakem primeru je zaveza enakovredna oblika ukrepov, kot je določeno na podlagi ugotovitev preiskave. Zato je Komisija zavrnila ponudbo za zavezo. |
| --- | --- |

(387)

Družba ECL je med zaslišanjem s pooblaščencem za zaslišanje (glej uvodno izjavo 5) in pozneje pisno predlagala zavezo, da bi se zanjo uporabljala nižja stopnja v okviru sheme FPS, tj. 2 %, vendar da bi samodejno sprejela višjo dajatev brez pregleda, če bi bila znova uvedena 5-odstotna stopnja. V skladu s členom 13 osnovne uredbe ponudba zaveze vključuje bodisi zavezo države porekla, da bo odpravila subvencijo ali sprejela druge ukrepe v zvezi z njenimi učinki, bodisi zavezo izvoznika, da bo spremenil svoje cene. Pripomba izvoznika ni vsebovala nobene zaveze glede cen. V vsakem primeru je zaveza enakovredna oblika ukrepov, kot je določeno na podlagi ugotovitev preiskave. Zato je Komisija zavrnila ponudbo za zavezo.

| (388) | Poleg tega lahko uvozniki zahtevajo tudi povračilo natančno takega zneska, kot je bil dodeljen v okviru te sheme. |
| --- | --- |

(388)

Poleg tega lahko uvozniki zahtevajo tudi povračilo natančno takega zneska, kot je bil dodeljen v okviru te sheme.

| (389) | Zato so bile stopnje izravnalnih dajatev določene na podlagi primerjave med stopnjami škode in subvencijskimi stopnjami. V skladu s tem so predlagane stopnje izravnalnih dajatev naslednje:








  Družba | Subvencijska stopnja | Stopnja škode | Stopnja izravnalne dajatve |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Skupina ECL Group | 9,0 % | 54,6 % | 9,0 % |
| Jindal Saw | 8,7 % | 48,8 % | 8,7 % |
| Vse druge družbe | 9,0 % | 54,6 % | 9,0 % |

(389)

Zato so bile stopnje izravnalnih dajatev določene na podlagi primerjave med stopnjami škode in subvencijskimi stopnjami. V skladu s tem so predlagane stopnje izravnalnih dajatev naslednje:

Družba

Subvencijska stopnja

Stopnja škode

Stopnja izravnalne dajatve

Skupina ECL Group

9,0 %

54,6 %

9,0 %

Jindal Saw

8,7 %

48,8 %

8,7 %

Vse druge družbe

9,0 %

54,6 %

9,0 %

| (390) | Stopnje izravnalnih dajatev za posamezne družbe, navedene v tej uredbi, so bile določene na podlagi ugotovitev sedanje preiskave. Zato izražajo položaj teh družb med preiskavo. Te stopnje dajatev (v nasprotju z dajatvijo na ravni države, ki se uporablja za „vse druge družbe“) veljajo izključno za uvoz izdelkov s poreklom iz Indije, ki jih proizvajajo navedeni specifični pravni subjekti. Za uvožene izdelke, ki jih proizvaja katera koli druga družba, ki ni izrecno navedena v izvedbenem delu te uredbe, vključno s subjekti, povezanimi s tistimi, ki so izrecno navedeni, se te stopnje ne morejo uporabiti in zanje velja stopnja dajatve, ki se uporablja za „vse druge družbe“. |
| --- | --- |

(390)

Stopnje izravnalnih dajatev za posamezne družbe, navedene v tej uredbi, so bile določene na podlagi ugotovitev sedanje preiskave. Zato izražajo položaj teh družb med preiskavo. Te stopnje dajatev (v nasprotju z dajatvijo na ravni države, ki se uporablja za „vse druge družbe“) veljajo izključno za uvoz izdelkov s poreklom iz Indije, ki jih proizvajajo navedeni specifični pravni subjekti. Za uvožene izdelke, ki jih proizvaja katera koli druga družba, ki ni izrecno navedena v izvedbenem delu te uredbe, vključno s subjekti, povezanimi s tistimi, ki so izrecno navedeni, se te stopnje ne morejo uporabiti in zanje velja stopnja dajatve, ki se uporablja za „vse druge družbe“.

| (391) | Vsak zahtevek za uporabo stopenj izravnalnih dajatev za posamezne družbe (npr. zaradi spremembe imena subjekta ali zaradi ustanovitve novih proizvodnih ali prodajnih obratov) bi bilo treba nemudoma nasloviti na Komisijo (80) skupaj z vsemi ustreznimi informacijami, zlasti o vsaki spremembi dejavnosti družbe na področju proizvodnje ter domače prodaje in izvoza, povezanimi na primer z navedeno spremembo imena ali spremembo proizvodnih in prodajnih obratov. Ta uredba bo nato po potrebi ustrezno spremenjena s posodobitvijo seznama družb, upravičenih do individualnih stopenj dajatve. |
| --- | --- |

(391)

Vsak zahtevek za uporabo stopenj izravnalnih dajatev za posamezne družbe (npr. zaradi spremembe imena subjekta ali zaradi ustanovitve novih proizvodnih ali prodajnih obratov) bi bilo treba nemudoma nasloviti na Komisijo (80) skupaj z vsemi ustreznimi informacijami, zlasti o vsaki spremembi dejavnosti družbe na področju proizvodnje ter domače prodaje in izvoza, povezanimi na primer z navedeno spremembo imena ali spremembo proizvodnih in prodajnih obratov. Ta uredba bo nato po potrebi ustrezno spremenjena s posodobitvijo seznama družb, upravičenih do individualnih stopenj dajatve.

80

| (392) | Da bi se zmanjšalo tveganje izogibanja, se šteje, da so v tem primeru potrebni posebni ukrepi za zagotovitev pravilne uporabe izravnalnih ukrepov. Ti posebni ukrepi vključujejo predložitev veljavnega trgovinskega računa carinskim organom držav članic, ki je skladen z zahtevami iz člena 1(3) te uredbe. Za uvoz, ki ga ne spremlja tak račun, velja stopnja dajatve, ki se uporablja za vse druge družbe. |
| --- | --- |

(392)

Da bi se zmanjšalo tveganje izogibanja, se šteje, da so v tem primeru potrebni posebni ukrepi za zagotovitev pravilne uporabe izravnalnih ukrepov. Ti posebni ukrepi vključujejo predložitev veljavnega trgovinskega računa carinskim organom držav članic, ki je skladen z zahtevami iz člena 1(3) te uredbe. Za uvoz, ki ga ne spremlja tak račun, velja stopnja dajatve, ki se uporablja za vse druge družbe.

| (393) | Za zagotovitev ustreznega uveljavljanja protisubvencijske dajatve bi bilo treba stopnjo preostale dajatve uporabljati ne le za nesodelujoče proizvajalce izvoznike, ampak tudi za tiste proizvajalce, ki v obdobju preiskave niso izvažali v Unijo. |
| --- | --- |

(393)

Za zagotovitev ustreznega uveljavljanja protisubvencijske dajatve bi bilo treba stopnjo preostale dajatve uporabljati ne le za nesodelujoče proizvajalce izvoznike, ampak tudi za tiste proizvajalce, ki v obdobju preiskave niso izvažali v Unijo.

| (394) | Odbor, ustanovljen na podlagi člena 15(1) Uredbe (ES) št. 1225/2009, ni podal mnenja – |
| --- | --- |

(394)

Odbor, ustanovljen na podlagi člena 15(1) Uredbe (ES) št. 1225/2009, ni podal mnenja –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Uvede se dokončna izravnalna dajatev na uvoz cevi iz nodularnega litega železa (imenovanega tudi sferoidno grafitno lito železo), razen cevi iz nodularnega litega železa brez notranje in zunanje prevleke („gole cevi“), ki se trenutno uvrščajo pod oznaki KN ex 7303 00 10 in ex 7303 00 90 (oznaki TARIC 7303001010 in 7303009010), s poreklom iz Indije.

2.   Stopnja dokončne izravnalne dajatve, ki se uporablja za neto ceno franko meja Unije pred plačilom dajatev za izdelek, opisan v prvem odstavku, ki ga proizvajajo spodaj navedene družbe, je naslednja:

| Družba | Dokončna izravnalna dajatev (v %) | Dodatna oznaka TARIC |
| --- | --- | --- |
| Electrosteel Castings Ltd | 9,0 | C055 |
| Jindal Saw Limited | 8,7 | C054 |
| Vse druge družbe | 9,0 | C999 |

Družba

Dokončna izravnalna dajatev (v %)

Dodatna oznaka TARIC

Electrosteel Castings Ltd

9,0

C055

Jindal Saw Limited

8,7

C054

Vse druge družbe

9,0

C999

3.   Pogoj za uporabo individualnih stopenj izravnalnih dajatev, določenih za družbe iz drugega odstavka, je predložitev veljavnega trgovinskega računa carinskim organom držav članic, ki vsebuje izjavo z datumom in podpisom uradnika subjekta, ki izdaja take račune, ter njegovim imenom in funkcijo, in sicer: „Podpisani potrjujem, da je (količina) cevi iz nodularnega litega železa (imenovanega tudi sferoidno grafitno lito železo), prodanih za izvoz v Evropsko unijo, ki jih zajema ta trgovinski račun, proizvedla (ime in naslov družbe) (dodatna oznaka TARIC) v Indiji. Izjavljam, da so podatki na tem trgovinskem računu popolni in resnični.“ Če tak račun ni predložen, se uporablja stopnja dajatve, ki velja za „vse druge družbe“.

4.   Če ni določeno drugače, se uporabljajo veljavni carinski predpisi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v državah članicah v skladu s Pogodbama.

V Bruslju, 17. marca 2016

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  UL L 188, 18.7.2009, str. 93.

1

(2)  
  UL C 83, 11.3.2015, str. 4.

2

(3)  Uredba Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (UL L 343, 22.12.2009, str. 51).

3

(4)  
  UL C 461, 20.12.2014, str. 35.

4

(5)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/1559 z dne 18. septembra 2015 o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz cevi iz nodularnega litega železa (imenovanega tudi sferoidno grafitno lito železo) s poreklom iz Indije (UL L 244, 19.9.2015, str. 25).

5

(6)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2016/388 z dne 17. marca 2016 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz cevi iz nodularnega litega železa (imenovanega tudi sferoidno grafitno lito železo) s poreklom iz Indije (glej stran 53 tega Uradnega lista).

6

(7)  Uredba Sveta (ES) št. 1784/2000 o uvedbi dokončne protidumpinške dajatve in dokončnem pobiranju začasne dajatve pri uvozu nekaterih tempranih litoželeznih cevnih pritrdilnih elementov s poreklom iz Brazilije, Češke republike, Japonske, Ljudske republike Kitajske, Republike Koreje in Tajske, UL L 208, 18.8.2000, str. 10.

7

(8)  Odgovor indijske vlade v protisubvencijskem vprašalniku z dne 15. maja 2015, str. 24.

8

(9)  
  UL C 394, 17.12.1998, str. 6.

9

(10)  Sodišče prve stopnje, zadeva T-462/04, ZOdl. 2008, str. II-3685, točka 67.

10

(11)  Sodišče prve stopnje, zadeva T-462/04, ZOdl. 2008, str. II-3685, točke 68 – 74.

11

(12)  V odstavku 3.13 nove politike je navedeno: „[...] Vlada si pridržuje pravico, da uvede omejitev/spremembo stopnje/zgornje meje za olajšavo za dajatve na podlagi tega poglavja [...]“.

12

(13)  Javno obvestilo št. 42(RE2012)/2009–2014 indijskega generalnega direktorata za trgovino.

13

(14)  Glej Uredbo Komisije (EU) št. 115/2012 z dne 9. februarja 2012 o uvedbi začasne izravnalne dajatve na uvoz nekaterih pritrdilnih elementov iz nerjavnega jekla in njihovih delov s poreklom iz Indije (UL L 38, 11.2.2012, str. 6), uvodna izjava 64.

14

(15)  Poročilo posebne skupine, DS 194, Priloga B-3, odst. 4.

15

(16)  Poročilo posebne skupine z dne 29. junija 2001, DS194 ZDA – Ukrepi, ki omejevanje izvoza obravnavajo kot subvencije, odstavek 8.29.

16

(17)  Poročilo posebne skupine, DS 194, odstavek 8.44.

17

(18)  Poročilo pritožbenega organa z dne 21. februarja 2005, DS296 ZDA – Preiskava o izravnalni dajatvi za dinamične bralno-pisalne pomnilnike (DRAMS) iz Koreje, odstavka 110 in 111.

18

(19)  Poročilo pritožbenega organa, DS 296, odst. 116.

19

(20)  Poročilo pritožbenega organa, DS 296, odst. 116.

20

(21)  Poročilo pritožbenega organa, DS 296, odst. 115.

21

(22)  Poročilo pritožbenega organa, DS 296, odst. 114, o strinjanju s poročilom posebne skupine, DS 194, odst. 8.31, v zvezi s tem.

22

(23)  Poročilo pritožbenega organa, DS 296, odst. 115.

23

(24)  Poročilo posebne skupine, DS 194, odstavek 8.25.

24

(25)  Poročilo „strokovne skupine“ o prednostni dodelitvi rudniškega zakupa za železovo, manganovo in kromovo rudo, 26. avgusta 2005 predloženo ministrstvu za jeklarstvo, str. 36. Poročilo je objavljeno na spletišču ministrstva za jeklarstvo; zadnji dostop 23. novembra 2015: http://steel.gov.in/GRANT%20OF%20MINING %20LEASES.pdf.

25

(26)  Poročilo posebne skupine z dne 14. julija 2014, DS436 ZDA – Izravnalni ukrepi za nekatere ploščate toplo valjane izdelke iz ogljikovega jekla iz Indije, odstavek 7.211.

26

(27)  Poročilo posebne skupine, DS436, odstavek 7.211.

27

(28)  Na prvi strani Dangovega poročila je navedeno, da so strokovni skupini predsedovali Shri R.K Dang, nekdanji sekretar ministrstva za rudarstvo, in njeni člani, vključno s predstavniki oddelkov/ministrstev, vladami držav, predstavniki industrije in predstavniki industrijskih združenj ter strokovnjaki na področju okolja in rudarstva.

28

(29)  Glede na povprečno domačo ceno železove rude v zadevnem obdobju bi to pomenilo od 12- do 15-odstotni delež.

29

(30)  Carinsko obvestilo št. 27/2011 z dne 1. marca 2011. Obvestilo je objavljeno na spletišču ministrstva za finance; zadnji dostop 23. novembra 2015 http://indiabudget.nic.in/ub2011-12/cen/cus2711.pdf.

30

(31)  Drugi načrt izvoznih tarif, ki ga je objavil centralni odbor za trošarine in carine. Zadnji dostop 23. novembra 2015 http://www.cbec.gov.in/resources//htdocs-cbec/customs/cs-tariff2015-16/sch2-exptariff.pdf.

31

(32)  Carinsko obvestilo št. 30/2015 z dne 30. aprila 2015, ki ga je objavil centralni odbor za trošarine in carine. Zadnji dostop 23. novembra 2015 http://www.cbec.gov.in/resources//htdocs-cbec/ub1516/do-ltr-jstru1-post-budget.pdf.

32

(33)  OECD Trade Policy Studies, The Economic Impact of Export Restrictions on Raw Materials, objavljeno 16. novembra 2010. Zadnji dostop 23. novembra 2015 http://www.oecd.org/publications/the-economic-impact-of-export-restrictions-on-raw-materials-9789264096448-en.htm.

33

(34)  Urad glavnega kontrolorja in revizorja (CAG) Indije, revizijsko poročilo o politiki dvojne prevoznine za prevoz železove rude po indijskih železnicah z dne 8. maja 2015. Informacije so objavljene na spletni strani CAG, zadnji dostop 23. novembra 2015 na http://www.saiindia.gov.in/english/home/public/In%20_Media/14of2015.pdf.

34

(35)  Vlada Indije, ministrstvo za finance, oddelek za gospodarske zadeve, Delovni dokument št. 3/2014-DEA, „India's Merchandise Exports: some important issues and policy suggestions“ („Indijski izvoz blaga: nekatera pomembna vprašanja in predlogi politike“), stran 40. Ta dokument je objavljen na spletišču ministrstva za finance. Zadnji dostop 23. novembra 2015 http://finmin.nic.in/workingpaper/Working%20Paper%20on%20Trade%2028082014.pdf.

35

(36)  Članek „India hikes rail freight rates on iron ore exports“ („Indija dviguje cene železniškega prevoza železove rude za izvoz“), objavljen v časopisu The Wall Street Journal 16. marca 2010, zadnji dostop 23. novembra 2015 http://www.wsj.com/articles/SB10001424052748703734504575125151243861216.

36

(37)  Zadnja sprememba prevoznin za železovo rudo je bil Dodatek št. 16 k Okrožnici o cenah št. 36 iz leta 2009, z dne 1. septembra 2015, ki ga je sprejelo ministrstvo za železnice, indijska vlada. Glej: http://www.indianrailways.gov.in/railwayboard/uploads/directorate/traffic_comm/Freight_Rate_2k15/RC_36_09_Addendum-16.pdf, zadnji dostop 26. januarja 2016.

37

(38)  Ministrstvo za jeklarstvo, poročilo delovne skupine za jeklarsko industrijo za dvanajsti petletni načrt (2012–2017), november 2011. Poročilo je objavljeno na spletišču komisije indijske vlade za načrtovanje, zadnji dostop 23. novembra 2015: http://planningcommission.gov.in/aboutus/committee/wrkgrp12/wg_steel2212.pdf.

38

(39)  Dvanajsti petletni načrt (2012 – 2017) za gospodarske sektorje, odstavek 13.72 stran 67 poglavja 13 Zvezka II. Načrt z dne 10. maja 2013 je objavljen na spletišču komisije indijske vlade za načrtovanje, zadnji dostop 23. novembra 2015: http://planningcommission.gov.in/plans/planrel/12thplan/pdf/12fyp_vol2.pdf.

39

(40)  Za sklic glej opombo 38, stran 185 poročila.

40

(41)  http://niti.gov.in/content/index.php, dostop 27. januarja 2016.

41

(42)  To potrjuje arhivirana spletna stran Komisije: http://planningcommission.gov.in/, dostop 27. januarja 2016.

42

(43)  Glej opombo 38, stran 57.

43

(44)  Glej uvodno izjavo 138.

44

(45)  Glej sklicevanje v opombi 39.

45

(46)  Ministrstvo za jeklarstvo, stalni odbor za premog in jeklo (2012 – 2013), pregled politike izvoza železove rude, 38. poročilo. Poročilo je objavljeno na spletišču indijskega portala za okolje, zadnji dostop 23. novembra 2015. http://admin.indiaenvironmentportal.org.in/files/file/Review%20of%20Export%20of%20Iron%20Ore%20Policy.pdf.

46

(47)  Vir: indijski urad za rudarstvo http://ibm.nic.in/index.php?c=pages&m=index&id=87&mid=17951 in izpolnjeni vprašalniki indijske vlade. Podatki so navedeni po proračunskih letih, pri čemer eno traja od 1. aprila leta x do 31. marca leta x + 1.

47

(48)  Vir: indijski urad za rudarstvo http://ibm.nic.in/index.php?c=pages&m=index&id=87&mid=17951 in izpolnjeni vprašalniki indijske vlade. Podatki so navedeni po proračunskih letih, pri čemer eno traja od 1. aprila leta x do 31. marca leta x + 1.

48

(49)  Povprečne mesečne prodajne cene mineralov po podatkih indijskega urada za rudarstvo, povezava do spletne strani, ki jo je sporočila indijska vlada, zadnji dostop 23. novembra 2015, http://ibm.nic.in/index.php?c=pages&m=index&id=87&mid=17951.

49

(50)  Referenčna cena temelji na tej stopnji vsebnosti železa.

50

(51)  Mednarodni denarni sklad, cene primarnih surovin, zadnji dostop 23. novembra 2015, http://www.imf.org/external/np/res/commod/External_Data.xls.

51

(52)  http://www.industry.gov.au/Office-of-the-Chief-Economist/Publications/Pages/default.aspx, zadnji dostop 1. februarja 2016.

52

(53)  Avstralsko ministrstvo za industrijo, inovacije in znanost, China Resources Quarterly Southern spring ~ Northern autumn 2015, http://www.industry.gov.au/Office-of-the-Chief-Economist/Publications/Pages/Westpac-Industry-Science-China-Resources-Quarterly.aspx#, zadnji dostop 1. februarja 2016.

53

(54)  Na podlagi informacij, ki jih je zagotovila družba ECL, stroški prekladanja za železovo rudo za izvoz med drugim vključujejo plačilo najemnine za skladišče v pristanišču, stroške uporabe posebne opreme v pristanišču in dodatne stroške natovarjanja železove rude na ladjo.

54

(55)  Glej http://www.mining-tax.com.au, dostop 29. januarja 2016.

55

(56)  (Povprečne mesečne prodajne cene mineralov po podatkih indijskega urada za rudarstvo, povezava do spletne strani, ki jo je sporočila indijska vlada, http://ibm.nic.in/index.php?c=pages&m=index&id=87&mid=17951, zadnji dostop 23. novembra 2015.

56

(57)  Mednarodni denarni sklad, cene primarnih surovin, zadnji dostop 23. novembra 2015, http://www.imf.org/external/np/res/commod/External_Data.xls.

57

(58)  Avstralsko ministrstvo za industrijo, inovacije in znanost, China Resources Quarterly Southern spring ~ Northern autumn 2015, http://www.industry.gov.au/Office-of-the-Chief-Economist/Publications/Pages/Westpac-Industry-Science-China-Resources-Quarterly.aspx#, zadnji dostop 1. februarja 2016.

58

(59)  http://www.industry.gov.au/Office-of-the-Chief-Economist/Publications/Pages/default.aspx, zadnji dostop 1. februarja 2016.

59

(60)  Na podlagi podatkov na http://www.industry.gov.au/Office-of-the-Chief-Economist/Publications/Pages/Resources-and-energy-quarterly.aspx#, zadnji dostop 1. februarja 2016, prilagojena za (i) vsebnost vlage na podlagi tehtanega povprečja – 6,75 % in (ii) stroške prekladanja v višini 360 INR.

60

(61)  Poročilo posebne skupine, DS 194, odstavek 8.59.

61

(62)  Poročilo posebne skupine, DS 194, odstavek 8.59 o zavrnitvi argumenta Kanade, navedenega v odstavku 8.56 v zvezi s tem.

62

(63)  Poročilo posebne skupine, Pregled v skladu s členom XVI.5, L/1160, sprejeto 24. maja 1960 (BISD 9S/188), odstavek 12.

63

(64)  Glej na primer Uredbo Sveta (ES) št. 661/2008 z dne 8. julija 2008 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve za uvoz amonijevega nitrata s poreklom iz Rusije po pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 11(2) in delnem vmesnem pregledu v skladu s členom 11(3) Uredbe (ES) št. 384/96, UL L 185, 12.7.2008, str. 1.

64

(65)  Poročilo pritožbenega organa, DS 436, odstavek 4.317.

65

(66)  Avstralska vlada, ministrstvo za industrijo in znanost, China Resources Quarterly, Southern winter – Northern Summer 2015, stran 20. Zadnji dostop 23. novembra 2015, http://www.industry.gov.au/Office-of-the-Chief-Economist/Publications/Documents/crq/CRQ-Winter-2015.pdf.

66

(67)  V zvezi s tem glej Uredbo Sveta (ES) št. 320/2008 z dne 7. aprila 2008 o razveljavitvi izravnalnih dajatev na uvoz nekaterih elektronskih mikrovezij, znanih kot DRAM (dinamični bralno-pisalni pomnilniki), s poreklom iz Republike Koreje in zaključku postopka, UL L 96, 9.4.2008, str. 1, uvodna izjava 88.

67

(68)  Poročilo pritožbenega organa, DS 436, odst. 4.398.

68

(69)  Poročilo pritožbenega organa, DS 436, odst. 4.393.

69

(70)  Poročilo posebne skupine, 436R, odstavka 7.131 in 7.132.

70

(71)  Poročilo posebne skupine, ZDA – Določitev dokončne izravnalne dajatve ob upoštevanju nekaterih vrst lesa iglavcev iz Kanade, WT/DS257/R in Popr. 1, sprejeta 17. februarja 2004, kot sta bila spremenjena s poročilom pritožbenega organa WT/DS257/AB/R, odst. 7.116.

71

(72)  Glej Evropske skupnosti in nekatere države članice – Ukrepi, ki vplivajo na trgovino velikih civilnih zrakoplovov, WT/DS316/R z dne 30. junija 2010, odst. 7.919.

72

(73)  Zadnji pravni akt je Drugi načrt izvoznih tarif, ki ga je objavil centralni odbor za trošarine in carine, glej opombo 31.

73

(74)  Zadnja sprememba prevoznin za železovo rudo je bil Dodatek št. 16 k Okrožnici o cenah št. 36 iz leta 2009, z dne 1. septembra 2015, ki ga je sprejelo ministrstvo za železnice, indijska vlada. Glej: http://www.indianrailways.gov.in/railwayboard/uploads/directorate/traffic_comm/Freight_Rate_2k15/RC_36_09_Addendum-16.pdf, zadnji dostop 26. januarja 2016.

74

(75)  http://ec.europa.eu/eurostat/data/database# → Prebivalstvo in delovni pogoji → Stroški dela → Indeks stroškov dela, nominalna vrednost – letni podatki (NACE Rev. 2) (lc_lci_r2_a), sklop podatkov za industrijo (razen gradbeništva).

75

(76)  Zadeva T-310/12 z dne 20. maja 2015, Yuanping Changyuan Chemicals Co. Ltd proti Svetu Evropske unije, točki 134 in 135.

76

(77)  Uredba Komisije (EU) št. 1043/2011 z dne 19. oktobra 2011 o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz oksalne kisline s poreklom iz Indije in Ljudske republike Kitajske (UL L 275, 20.10.2011, str. 1), uvodna izjava 103.

77

(78)  Zadeva M.565, Solvay/Winerberger, točka 19, navedena v drugih zadevah M.2294 EtexGroup/Glynwed PipeSystems, točka 8.

78

(79)  Smernice Komisije o vertikalnih omejitvah (2010/C-130/01).

79

(80)  
  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, CHAR 4/35, 1049 Bruxelles/Brussel, Belgique/België.

80

---

| 18.3.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 73/53 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 73/53

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2016/388

z dne 17. marca 2016

o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz cevi iz nodularnega litega železa (imenovanega tudi sferoidno grafitno lito železo) s poreklom iz Indije

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) („osnovna uredba“), in zlasti člena 9(4) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

1.   POSTOPEK

POSTOPEK

1.1   Začasni ukrepi

Začasni ukrepi

| (1) | Evropska komisija („Komisija“) je 18. septembra 2015 z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2015/1559 (2) („začasna uredba“) uvedla začasno protidampinško dajatev na uvoz cevi iz nodularnega litega železa (imenovanega tudi sferoidno grafitno lito železo) s poreklom iz Indije („zadevna država“) v Unijo. |
| --- | --- |

(1)

Evropska komisija („Komisija“) je 18. septembra 2015 z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2015/1559 (2) („začasna uredba“) uvedla začasno protidampinško dajatev na uvoz cevi iz nodularnega litega železa (imenovanega tudi sferoidno grafitno lito železo) s poreklom iz Indije („zadevna država“) v Unijo.

2

| (2) | Preiskava se je začela 20. decembra 2014 (3) na podlagi pritožbe, ki jo je 10. novembra 2014 vložila skupina Saint-Gobain PAM Group („pritožnik“) v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo več kot 25 % celotne proizvodnje cevi iz nodularnega litega železa v Uniji. |
| --- | --- |

(2)

Preiskava se je začela 20. decembra 2014 (3) na podlagi pritožbe, ki jo je 10. novembra 2014 vložila skupina Saint-Gobain PAM Group („pritožnik“) v imenu proizvajalcev, ki predstavljajo več kot 25 % celotne proizvodnje cevi iz nodularnega litega železa v Uniji.

3

| (3) | Kot je navedeno v uvodni izjavi 14 začasne uredbe, je preiskava dampinga in škode zajemala obdobje od 1. oktobra 2013 do 30. septembra 2014 („obdobje preiskave“). Preiskava trendov, pomembnih za oceno škode, je zajemala obdobje od 1. januarja 2011 do konca obdobja preiskave („obravnavano obdobje“). |
| --- | --- |

(3)

Kot je navedeno v uvodni izjavi 14 začasne uredbe, je preiskava dampinga in škode zajemala obdobje od 1. oktobra 2013 do 30. septembra 2014 („obdobje preiskave“). Preiskava trendov, pomembnih za oceno škode, je zajemala obdobje od 1. januarja 2011 do konca obdobja preiskave („obravnavano obdobje“).

| (4) | Komisija je 11. marca 2015 začela ločeno protisubvencijsko preiskavo v zvezi z uvozom cevi iz nodularnega litega železa s poreklom iz Indije v Unijo. Obvestilo o začetku je objavila v Uradnem listu Evropske unije (4). Dokončne ugotovitve navedene preiskave so predmet ločene uredbe („protisubvencijska uredba“) (5). |
| --- | --- |

(4)

Komisija je 11. marca 2015 začela ločeno protisubvencijsko preiskavo v zvezi z uvozom cevi iz nodularnega litega železa s poreklom iz Indije v Unijo. Obvestilo o začetku je objavila v Uradnem listu Evropske unije (4). Dokončne ugotovitve navedene preiskave so predmet ločene uredbe („protisubvencijska uredba“) (5).

Uradnem listu Evropske unije

4

5

1.2   Naknadni postopek

Naknadni postopek

| (5) | Po razkritju bistvenih dejstev in premislekov, na podlagi katerih je bila uvedena začasna protidampinška dajatev („začasno razkritje“), je več zainteresiranih strani predložilo pisna stališča glede začasnih ugotovitev. Poleg tega se je javil in predložil pripombe še en indijski proizvajalec, tj. Tata Metaliks DI Pipes Limited („Tata“). Zaslišanje je bilo odobreno vsem stranem, ki so to zahtevale. |
| --- | --- |

(5)

Po razkritju bistvenih dejstev in premislekov, na podlagi katerih je bila uvedena začasna protidampinška dajatev („začasno razkritje“), je več zainteresiranih strani predložilo pisna stališča glede začasnih ugotovitev. Poleg tega se je javil in predložil pripombe še en indijski proizvajalec, tj. Tata Metaliks DI Pipes Limited („Tata“). Zaslišanje je bilo odobreno vsem stranem, ki so to zahtevale.

| (6) | Komisija je nadaljevala zbiranje in preverjanje vseh informacij, ki so bile po njenem mnenju potrebne za oblikovanje dokončnih ugotovitev. Na kraju samem je preverila dodatne informacije, ki jih je predložila povezana družba s sedežem v Italiji enega od sodelujočih proizvajalcev izvoznikov. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je nadaljevala zbiranje in preverjanje vseh informacij, ki so bile po njenem mnenju potrebne za oblikovanje dokončnih ugotovitev. Na kraju samem je preverila dodatne informacije, ki jih je predložila povezana družba s sedežem v Italiji enega od sodelujočih proizvajalcev izvoznikov.

| (7) | Družba Jindal Saw Limited („Jindal“) je zahtevala posredovanje pooblaščenca za zaslišanje v trgovinskih postopkih („pooblaščenec za zaslišanje“) v zvezi z nekaterimi vidiki začasnih izračunov škode. Pooblaščenec za zaslišanje je preučil zahtevo in pisno odgovoril neposredno proizvajalcu izvozniku. |
| --- | --- |

(7)

Družba Jindal Saw Limited („Jindal“) je zahtevala posredovanje pooblaščenca za zaslišanje v trgovinskih postopkih („pooblaščenec za zaslišanje“) v zvezi z nekaterimi vidiki začasnih izračunov škode. Pooblaščenec za zaslišanje je preučil zahtevo in pisno odgovoril neposredno proizvajalcu izvozniku.

| (8) | Nato je Komisija vse strani obvestila o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih je nameravala uvesti dokončno protidampinško dajatev na uvoz cevi iz nodularnega litega železa s poreklom iz Indije v Unijo ter dokončno pobrati zneske, zavarovane z začasno dajatvijo (dokončno razkritje). Za vse strani je bil določen rok za pošiljanje pripomb v zvezi z dokončnim razkritjem. |
| --- | --- |

(8)

Nato je Komisija vse strani obvestila o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih je nameravala uvesti dokončno protidampinško dajatev na uvoz cevi iz nodularnega litega železa s poreklom iz Indije v Unijo ter dokončno pobrati zneske, zavarovane z začasno dajatvijo (dokončno razkritje). Za vse strani je bil določen rok za pošiljanje pripomb v zvezi z dokončnim razkritjem.

| (9) | Na zahtevo družbe Electrosteel Castings Limited („ECL“) je 28. januarja 2016 potekalo zaslišanje s pooblaščencem za zaslišanje. |
| --- | --- |

(9)

Na zahtevo družbe Electrosteel Castings Limited („ECL“) je 28. januarja 2016 potekalo zaslišanje s pooblaščencem za zaslišanje.

| (10) | Pripombe zainteresiranih strani so se preučile in upoštevale, kadar je bilo primerno. |
| --- | --- |

(10)

Pripombe zainteresiranih strani so se preučile in upoštevale, kadar je bilo primerno.

1.3   Zadevni izdelek in podobni izdelek

Zadevni izdelek in podobni izdelek

| (11) | Kot je navedeno v uvodnih izjavah (15) in (16) začasne uredbe, je bil zadevni izdelek začasno opredeljen kot cevi iz nodularnega litega železa (imenovanega tudi sferoidno grafitno lito železo) („cevi iz nodularnega litega železa“) s poreklom iz Indije, ki se trenutno uvrščajo pod oznaki KN ex 7303 00 10 in ex 7303 00 90. |
| --- | --- |

(11)

Kot je navedeno v uvodnih izjavah (15) in (16) začasne uredbe, je bil zadevni izdelek začasno opredeljen kot cevi iz nodularnega litega železa (imenovanega tudi sferoidno grafitno lito železo) („cevi iz nodularnega litega železa“) s poreklom iz Indije, ki se trenutno uvrščajo pod oznaki KN ex 7303 00 10 in ex 7303 00 90.

| (12) | Cevi iz nodularnega litega železa se uporabljajo za oskrbo s pitno vodo, odstranjevanje odplak in namakanje kmetijskih zemljišč. Prenos vode skozi cevi iz nodularnega litega železa lahko temelji na pritisku ali zgolj na težnosti. Cevi imajo premer od 60 mm do 2 000 mm, dolge pa so 5,5, 6, 7 ali 8 metrov. Običajno so obložene s cementom ali drugimi materiali, njihova zunanja površina pa je prevlečena s cinkom, barvana ali ovita s trakom. Glavni končni uporabniki so javna komunalna podjetja. |
| --- | --- |

(12)

Cevi iz nodularnega litega železa se uporabljajo za oskrbo s pitno vodo, odstranjevanje odplak in namakanje kmetijskih zemljišč. Prenos vode skozi cevi iz nodularnega litega železa lahko temelji na pritisku ali zgolj na težnosti. Cevi imajo premer od 60 mm do 2 000 mm, dolge pa so 5,5, 6, 7 ali 8 metrov. Običajno so obložene s cementom ali drugimi materiali, njihova zunanja površina pa je prevlečena s cinkom, barvana ali ovita s trakom. Glavni končni uporabniki so javna komunalna podjetja.

| (13) | Družba Jindal in indijska vlada sta trdili, da bi bilo treba cevi iz nodularnega litega železa, ki niso prevlečene niti na notranji niti zunanji strani („gole cevi“), izključiti iz zadevnega izdelka z utemeljitvijo, da so take cevi polizdelki z drugačnimi fizikalnimi, tehničnimi in kemičnimi lastnostmi ter jih brez nadaljnje predelave ni mogoče uporabljati za prenos vode. Gole cevi prav tako niso zamenljive z zadevnim izdelkom in imajo drugačno končno uporabo. |
| --- | --- |

(13)

Družba Jindal in indijska vlada sta trdili, da bi bilo treba cevi iz nodularnega litega železa, ki niso prevlečene niti na notranji niti zunanji strani („gole cevi“), izključiti iz zadevnega izdelka z utemeljitvijo, da so take cevi polizdelki z drugačnimi fizikalnimi, tehničnimi in kemičnimi lastnostmi ter jih brez nadaljnje predelave ni mogoče uporabljati za prenos vode. Gole cevi prav tako niso zamenljive z zadevnim izdelkom in imajo drugačno končno uporabo.

| (14) | Pritožnik je nasprotoval tej trditvi in trdil, da imajo vse cevi iz nodularnega litega železa, ne glede na to, ali so prevlečene ali ne, enake osnovne fizikalne, tehnične in kemične lastnosti ter enako končno uporabo. Trdil je tudi, da se postopki nanašanja notranje in zunanje prevleke štejejo za končne postopke, ki predstavljajo le do 20 % vseh stroškov proizvodnje cevi iz nodularnega litega železa in ne spreminjajo osnovnih lastnosti teh cevi. Nadalje je poudaril, da gole cevi kot take nimajo nobene dejanske funkcije ali uporabe na končnem trgu razen prenašanja vode in odplak ter se ne prodajajo na trgu Unije, ampak jih je treba nujno prevleči, preden se dajo na trg, da izpolnjujejo standarde EU. Poleg tega spadajo gole cevi iz nodularnega litega železa pod isto carinsko oznako kot prevlečene cevi, zato bi lahko njihova izključitev povzročila izogibanje kakršnim koli protidampinškim ukrepom in zmanjšala učinkovitost takih ukrepov glede na veliko zmogljivost indijskih izvoznikov za izvajanje postopkov nanosa prevleke v Uniji (približno 80 000 ton letno). V zvezi s tem je pritožnik nadalje trdil, da se je indijski uvoz golih cevi od leta 2013 znatno povečal in da je bil uvoz teh cevi leta 2015 skoraj trikrat večji kot leta 2013. Po mnenju pritožnika se bo ta trend verjetno nadaljeval. |
| --- | --- |

(14)

Pritožnik je nasprotoval tej trditvi in trdil, da imajo vse cevi iz nodularnega litega železa, ne glede na to, ali so prevlečene ali ne, enake osnovne fizikalne, tehnične in kemične lastnosti ter enako končno uporabo. Trdil je tudi, da se postopki nanašanja notranje in zunanje prevleke štejejo za končne postopke, ki predstavljajo le do 20 % vseh stroškov proizvodnje cevi iz nodularnega litega železa in ne spreminjajo osnovnih lastnosti teh cevi. Nadalje je poudaril, da gole cevi kot take nimajo nobene dejanske funkcije ali uporabe na končnem trgu razen prenašanja vode in odplak ter se ne prodajajo na trgu Unije, ampak jih je treba nujno prevleči, preden se dajo na trg, da izpolnjujejo standarde EU. Poleg tega spadajo gole cevi iz nodularnega litega železa pod isto carinsko oznako kot prevlečene cevi, zato bi lahko njihova izključitev povzročila izogibanje kakršnim koli protidampinškim ukrepom in zmanjšala učinkovitost takih ukrepov glede na veliko zmogljivost indijskih izvoznikov za izvajanje postopkov nanosa prevleke v Uniji (približno 80 000 ton letno). V zvezi s tem je pritožnik nadalje trdil, da se je indijski uvoz golih cevi od leta 2013 znatno povečal in da je bil uvoz teh cevi leta 2015 skoraj trikrat večji kot leta 2013. Po mnenju pritožnika se bo ta trend verjetno nadaljeval.

| (15) | Preiskava je pokazala, da gole cevi nimajo dejanske tržne funkcije/uporabe in se kot take na trgu Unije ne prodajajo. Te cevi je treba nujno nadalje predelati, tj. nanesti notranjo in zunanjo prevleko, preden jih je mogoče tržiti ter začnejo izpolnjevati standarde EU za prenos vode in odplak. Čeprav skladnost s standardi EU ni nujno odločilni dejavnik za določitev obsega izdelka, je dejstvo, da je treba gole cevi dodatno predelati, preden se lahko dajo v predvideno končno uporabo, dejavnik, ki se ne sme spregledati pri analiziranju, ali je gola cev končni izdelek ali samo polizdelek. Komisija zato ugotavlja, da bi bilo treba gole cevi iz nodularnega litega železa šteti za polizdelane cevi iz nodularnega litega železa. |
| --- | --- |

(15)

Preiskava je pokazala, da gole cevi nimajo dejanske tržne funkcije/uporabe in se kot take na trgu Unije ne prodajajo. Te cevi je treba nujno nadalje predelati, tj. nanesti notranjo in zunanjo prevleko, preden jih je mogoče tržiti ter začnejo izpolnjevati standarde EU za prenos vode in odplak. Čeprav skladnost s standardi EU ni nujno odločilni dejavnik za določitev obsega izdelka, je dejstvo, da je treba gole cevi dodatno predelati, preden se lahko dajo v predvideno končno uporabo, dejavnik, ki se ne sme spregledati pri analiziranju, ali je gola cev končni izdelek ali samo polizdelek. Komisija zato ugotavlja, da bi bilo treba gole cevi iz nodularnega litega železa šteti za polizdelane cevi iz nodularnega litega železa.

| (16) | Vendar se lahko polizdelki in končni izdelki štejejo za en izdelek, če (i) imajo enake bistvene lastnosti in (ii) dodatni stroški predelave niso visoki (6). Nesporno je, da se z nanosom notranje in zunanje prevleke golim cevem doda fizikalna lastnost, ki jim zagotavlja njihovo ključno in osnovno uporabo na trgu Unije, tj. prenos vode in odplak v skladu s standardi EU. Poleg tega je nesporno, da stroški dodajanja notranje in zunanje prevleke golim cevem običajno znašajo do 20 % celotnih stroškov proizvodnje cevi iz nodularnega litega železa. Zato je treba stroške dodatne predelave šteti za visoke. |
| --- | --- |

(16)

Vendar se lahko polizdelki in končni izdelki štejejo za en izdelek, če (i) imajo enake bistvene lastnosti in (ii) dodatni stroški predelave niso visoki (6). Nesporno je, da se z nanosom notranje in zunanje prevleke golim cevem doda fizikalna lastnost, ki jim zagotavlja njihovo ključno in osnovno uporabo na trgu Unije, tj. prenos vode in odplak v skladu s standardi EU. Poleg tega je nesporno, da stroški dodajanja notranje in zunanje prevleke golim cevem običajno znašajo do 20 % celotnih stroškov proizvodnje cevi iz nodularnega litega železa. Zato je treba stroške dodatne predelave šteti za visoke.

6

| (17) | Iz tega sledi, da se za polizdelane cevi iz nodularnega litega železa ne more šteti, da skupaj z dokončanimi (notranje in zunanje prevlečenimi) cevmi iz nodularnega litega železa predstavljajo en izdelek, zato bi jih bilo treba izključiti iz zadevnega izdelka. |
| --- | --- |

(17)

Iz tega sledi, da se za polizdelane cevi iz nodularnega litega železa ne more šteti, da skupaj z dokončanimi (notranje in zunanje prevlečenimi) cevmi iz nodularnega litega železa predstavljajo en izdelek, zato bi jih bilo treba izključiti iz zadevnega izdelka.

| (18) | Poleg tega Komisija ni ugotovila, da obstaja znatno tveganje izogibanja ukrepom, če bi bile gole cevi izključene iz obsega izdelka. Gole cevi uvaža samo ena povezana družba družbe Jindal, ki ima v nasprotju s trditvijo pritožnika v Uniji omejene zmogljivosti za nanašanje prevleke. Glede na preverjene podatke Komisije je dejanska zmogljivost približno 15 000 ton letno. Poleg tega se zdi, da čeprav uvoz golih cevi iz Indije po obdobju preiskave narašča, je njegov obseg po podatkih pritožnika še vedno majhen (manj kot 10 000 ton leta 2015). Glede na omejeno zmogljivost povezane družbe za nanašanje prevleke v Uniji in njen obstoječi poslovni načrt v zvezi z golimi cevmi za naslednja leta, tj. 15 000 ton – 21 000 ton do leta 2017, ni verjetno, da bi se ta proizvodni obrat lahko spremenil v vstopno točko za množični dotok golih cevi z edinim ciljem, da bi se tam nanje nanesla prevleka in bi se tako izognili dajatvam za dokončane cevi v Uniji, kar bi lahko bil predmet spora v skladu s členom 13 osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(18)

Poleg tega Komisija ni ugotovila, da obstaja znatno tveganje izogibanja ukrepom, če bi bile gole cevi izključene iz obsega izdelka. Gole cevi uvaža samo ena povezana družba družbe Jindal, ki ima v nasprotju s trditvijo pritožnika v Uniji omejene zmogljivosti za nanašanje prevleke. Glede na preverjene podatke Komisije je dejanska zmogljivost približno 15 000 ton letno. Poleg tega se zdi, da čeprav uvoz golih cevi iz Indije po obdobju preiskave narašča, je njegov obseg po podatkih pritožnika še vedno majhen (manj kot 10 000 ton leta 2015). Glede na omejeno zmogljivost povezane družbe za nanašanje prevleke v Uniji in njen obstoječi poslovni načrt v zvezi z golimi cevmi za naslednja leta, tj. 15 000 ton – 21 000 ton do leta 2017, ni verjetno, da bi se ta proizvodni obrat lahko spremenil v vstopno točko za množični dotok golih cevi z edinim ciljem, da bi se tam nanje nanesla prevleka in bi se tako izognili dajatvam za dokončane cevi v Uniji, kar bi lahko bil predmet spora v skladu s členom 13 osnovne uredbe.

| (19) | Družba Jindal je po začasnem razkritju zahtevala, da se cevi iz nodularnega litega železa s prirobnico izključijo iz obsega izdelka. Zahtevo je ponovila po dokončnem razkritju. |
| --- | --- |

(19)

Družba Jindal je po začasnem razkritju zahtevala, da se cevi iz nodularnega litega železa s prirobnico izključijo iz obsega izdelka. Zahtevo je ponovila po dokončnem razkritju.

| (20) | V nasprotju z golimi cevmi so cevi s prirobnico cevi iz nodularnega litega železa, ki se dokončno predelajo z nanosom notranje in zunanje prevleke. Zato so primerne za prenos vode in odplak brez nadaljnje predelave. Običajno so odrezane po dolžini od celotne dolžine cevi iz nodularnega litega železa in opremljene s prirobnicami, da se spajajo s sorniki in maticami, medtem ko se druge cevi iz nodularnega litega železa spajajo z obojkami. Za rezanje po dolžini in dodajanje prirobnic se ne more šteti, da spreminjata osnovno lastnost cevi iz nodularnega litega železa, ki je prenos vode in odplak, ali da povzročata visoke stroške predelave. Čeprav izdelava cevi s prirobnicami iz cevi iz nodularnega litega železa zahteva nekaj dodatne predelave, Komisija kljub temu meni, da so cevi s prirobnicami en izdelek, zahteva za izključitev pa se zavrne. |
| --- | --- |

(20)

V nasprotju z golimi cevmi so cevi s prirobnico cevi iz nodularnega litega železa, ki se dokončno predelajo z nanosom notranje in zunanje prevleke. Zato so primerne za prenos vode in odplak brez nadaljnje predelave. Običajno so odrezane po dolžini od celotne dolžine cevi iz nodularnega litega železa in opremljene s prirobnicami, da se spajajo s sorniki in maticami, medtem ko se druge cevi iz nodularnega litega železa spajajo z obojkami. Za rezanje po dolžini in dodajanje prirobnic se ne more šteti, da spreminjata osnovno lastnost cevi iz nodularnega litega železa, ki je prenos vode in odplak, ali da povzročata visoke stroške predelave. Čeprav izdelava cevi s prirobnicami iz cevi iz nodularnega litega železa zahteva nekaj dodatne predelave, Komisija kljub temu meni, da so cevi s prirobnicami en izdelek, zahteva za izključitev pa se zavrne.

| (21) | Ob upoštevanju navedenega se zadevni izdelek dokončno opredeli kot cevi iz nodularnega litega železa (imenovanega tudi sferoidno grafitno lito železo) („cevi iz nodularnega litega železa“), pri čemer so izključene cevi iz nodularnega litega železa brez notranje in zunanje prevleke („gole cevi“), s poreklom iz Indije, ki se trenutno uvrščajo pod oznaki KN ex 7303 00 10 in ex 7303 00 90. |
| --- | --- |

(21)

Ob upoštevanju navedenega se zadevni izdelek dokončno opredeli kot cevi iz nodularnega litega železa (imenovanega tudi sferoidno grafitno lito železo) („cevi iz nodularnega litega železa“), pri čemer so izključene cevi iz nodularnega litega železa brez notranje in zunanje prevleke („gole cevi“), s poreklom iz Indije, ki se trenutno uvrščajo pod oznaki KN ex 7303 00 10 in ex 7303 00 90.

| (22) | Preiskava je pokazala, da imata zadevni izdelek, kot je opredeljen zgoraj ter ki se proizvaja in prodaja v Indiji, ter izdelek, ki se proizvaja in prodaja v Uniji, enake osnovne fizikalne, kemične in tehnične lastnosti, zato sta podobna izdelka v smislu člena 1(4) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(22)

Preiskava je pokazala, da imata zadevni izdelek, kot je opredeljen zgoraj ter ki se proizvaja in prodaja v Indiji, ter izdelek, ki se proizvaja in prodaja v Uniji, enake osnovne fizikalne, kemične in tehnične lastnosti, zato sta podobna izdelka v smislu člena 1(4) osnovne uredbe.

2.   DAMPING

DAMPING

2.1   Normalna vrednost

Normalna vrednost

| (23) | Po začasnem razkritju je družba ECL navedla, da so bili nekateri prodajni, splošni in administrativni stroški (PSA), sporočeni za domačo prodajo, že sporočeni kot proizvodni stroški, kar je privedlo do dvojnega štetja, zaradi česar bi bilo treba te stroške popraviti. Poleg tega je zahtevala popravek nekaterih stroškov, ki so se upoštevali za konstruiranje normalne vrednosti, in odbitek nekaterih popravkov pri konstruiranju normalne vrednosti. Komisija je na podlagi preverjenih dokazov, ki so ji bili na voljo, potrdila, da so bili nekateri stroški sporočeni dvakrat, in to popravila tako, da jih je odštela od PSA-stroškov. Po potrebi je izvedla tudi popravke za nekatere stroške in popravke za konstruiranje normalne vrednosti. |
| --- | --- |

(23)

Po začasnem razkritju je družba ECL navedla, da so bili nekateri prodajni, splošni in administrativni stroški (PSA), sporočeni za domačo prodajo, že sporočeni kot proizvodni stroški, kar je privedlo do dvojnega štetja, zaradi česar bi bilo treba te stroške popraviti. Poleg tega je zahtevala popravek nekaterih stroškov, ki so se upoštevali za konstruiranje normalne vrednosti, in odbitek nekaterih popravkov pri konstruiranju normalne vrednosti. Komisija je na podlagi preverjenih dokazov, ki so ji bili na voljo, potrdila, da so bili nekateri stroški sporočeni dvakrat, in to popravila tako, da jih je odštela od PSA-stroškov. Po potrebi je izvedla tudi popravke za nekatere stroške in popravke za konstruiranje normalne vrednosti.

| (24) | Komisija je po dokončnem razkritju ugotovila, da so bili za istega proizvajalca izvoznika napačno odšteti nekateri stroški, povezani s cenami, tj. večinoma finančni stroški, in sicer v primerih, kjer je bila konstruirana normalna vrednost. To je bilo popravljeno in zadevna družba je bila o tem ustrezno obveščena. |
| --- | --- |

(24)

Komisija je po dokončnem razkritju ugotovila, da so bili za istega proizvajalca izvoznika napačno odšteti nekateri stroški, povezani s cenami, tj. večinoma finančni stroški, in sicer v primerih, kjer je bila konstruirana normalna vrednost. To je bilo popravljeno in zadevna družba je bila o tem ustrezno obveščena.

| (25) | Oba proizvajalca izvoznika sta trdila, da bi morala Komisija pri konstruiranju normalne vrednosti odšteti povprečne stroške kredita, ne pa jih v celoti izključiti, kot je storila v začasni fazi. |
| --- | --- |

(25)

Oba proizvajalca izvoznika sta trdila, da bi morala Komisija pri konstruiranju normalne vrednosti odšteti povprečne stroške kredita, ne pa jih v celoti izključiti, kot je storila v začasni fazi.

| (26) | Ta trditev je bila zavrnjena, saj se povprečni stroški kredita štejejo za pomembne samo pri konstruiranju normalne vrednosti na podlagi domačih cen, medtem ko niso pomembni, če se normalna vrednost konstruira na podlagi stroškov proizvodnje, kot se je za zadevne vrste izdelka. Razlog za to je, da stroški kredita niso povezani s stroški proizvodnje, temveč so običajno dejavnik, ki se upošteva pri določanju cen. |
| --- | --- |

(26)

Ta trditev je bila zavrnjena, saj se povprečni stroški kredita štejejo za pomembne samo pri konstruiranju normalne vrednosti na podlagi domačih cen, medtem ko niso pomembni, če se normalna vrednost konstruira na podlagi stroškov proizvodnje, kot se je za zadevne vrste izdelka. Razlog za to je, da stroški kredita niso povezani s stroški proizvodnje, temveč so običajno dejavnik, ki se upošteva pri določanju cen.

| (27) | Družba Jindal je po začasnem razkritju tudi trdila, da Komisija za nereprezentativno prodajo (7) ne bi smela uporabljati dejanske stopnje dobička, dosežene za zadevno prodajo, saj je bila previsoka, temveč bi morala uporabljati tehtano povprečno stopnjo dobička družbe. Proizvajalec izvoznik je ponovil svojo trditev po dokončnem razkritju, ni pa predložil novih dokazov. |
| --- | --- |

(27)

Družba Jindal je po začasnem razkritju tudi trdila, da Komisija za nereprezentativno prodajo (7) ne bi smela uporabljati dejanske stopnje dobička, dosežene za zadevno prodajo, saj je bila previsoka, temveč bi morala uporabljati tehtano povprečno stopnjo dobička družbe. Proizvajalec izvoznik je ponovil svojo trditev po dokončnem razkritju, ni pa predložil novih dokazov.

7

| (28) | Komisija je to trditev zavrnila, saj je normalna vrednost za tako nereprezentativno prodajo temeljila na dejanskem dobičku, ki ga je proizvajalec izvoznik ustvaril pri tej prodaji, kot je navedeno v členu 2(6) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(28)

Komisija je to trditev zavrnila, saj je normalna vrednost za tako nereprezentativno prodajo temeljila na dejanskem dobičku, ki ga je proizvajalec izvoznik ustvaril pri tej prodaji, kot je navedeno v členu 2(6) osnovne uredbe.

| (29) | Po začasnem razkritju je isti proizvajalec izvoznik tudi trdil, da bi bilo treba pri prilagoditvah, izvedenih za konstruiranje normalne vrednosti, odšteti stroške prevoza. To je bilo tudi storjeno, saj je Komisija odštela stroške prevoza, da bi pri konstruiranju normalne vrednosti že v začasni fazi dosegla raven cen franko tovarna. |
| --- | --- |

(29)

Po začasnem razkritju je isti proizvajalec izvoznik tudi trdil, da bi bilo treba pri prilagoditvah, izvedenih za konstruiranje normalne vrednosti, odšteti stroške prevoza. To je bilo tudi storjeno, saj je Komisija odštela stroške prevoza, da bi pri konstruiranju normalne vrednosti že v začasni fazi dosegla raven cen franko tovarna.

| (30) | Po dokončnem razkritju je isti proizvajalec izvoznik trdil, da je šlo za administrativno napako, zaradi česar pri prilagoditvah, izvedenih za konstruiranje normalne vrednosti, stroški pakiranja niso bili odšteti. Ugotovljeno je bilo, da je trditev utemeljena, in napaka je bila ustrezno popravljena. |
| --- | --- |

(30)

Po dokončnem razkritju je isti proizvajalec izvoznik trdil, da je šlo za administrativno napako, zaradi česar pri prilagoditvah, izvedenih za konstruiranje normalne vrednosti, stroški pakiranja niso bili odšteti. Ugotovljeno je bilo, da je trditev utemeljena, in napaka je bila ustrezno popravljena.

| (31) | Po začasnem razkritju je industrija Unije znova trdila, da bi morala Komisija prilagoditi normalno vrednost ob upoštevanju indijske izvozne dajatve na železovo rudo. Komisija je v vzporedni protisubvencijski preiskavi ugotovila, da so bile cene železove rude v Indiji izkrivljene zaradi različnih omejitev izvoza v Indiji. V teh okoliščinah ni potrebe po nadaljnji obravnavi tega izkrivljanja v tej preiskavi, saj bi to privedlo do dvojnega štetja učinkov subvencije. |
| --- | --- |

(31)

Po začasnem razkritju je industrija Unije znova trdila, da bi morala Komisija prilagoditi normalno vrednost ob upoštevanju indijske izvozne dajatve na železovo rudo. Komisija je v vzporedni protisubvencijski preiskavi ugotovila, da so bile cene železove rude v Indiji izkrivljene zaradi različnih omejitev izvoza v Indiji. V teh okoliščinah ni potrebe po nadaljnji obravnavi tega izkrivljanja v tej preiskavi, saj bi to privedlo do dvojnega štetja učinkov subvencije.

| (32) | Ker drugih pripomb ni bilo, se uvodne izjave (19) do (32) začasne uredbe potrdijo. |
| --- | --- |

(32)

Ker drugih pripomb ni bilo, se uvodne izjave (19) do (32) začasne uredbe potrdijo.

2.2   Izvozna cena

Izvozna cena

| (33) | Po začasnem razkritju je družba ECL navedla, da so bili nekateri PSA-stroški povezanih družb v Uniji, sporočeni za izvoz, že sporočeni kot stroški po uvozu, kar je privedlo do dvojnega štetja. Poleg tega je zahtevala popravek nekaterih stroškov, ki so se upoštevali za določitev izvozne cene v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe in pri uporabi člena 2(10)(g) osnovne uredbe. Komisija je potrdila, da so bili nekateri stroški sporočeni dvakrat, in jih je odštela od PSA-stroškov povezanih družb v Uniji. Izvedla je tudi popravke za nekatere stroške in popravke za konstruiranje izvozne cene, kjer je bilo ustrezno. |
| --- | --- |

(33)

Po začasnem razkritju je družba ECL navedla, da so bili nekateri PSA-stroški povezanih družb v Uniji, sporočeni za izvoz, že sporočeni kot stroški po uvozu, kar je privedlo do dvojnega štetja. Poleg tega je zahtevala popravek nekaterih stroškov, ki so se upoštevali za določitev izvozne cene v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe in pri uporabi člena 2(10)(g) osnovne uredbe. Komisija je potrdila, da so bili nekateri stroški sporočeni dvakrat, in jih je odštela od PSA-stroškov povezanih družb v Uniji. Izvedla je tudi popravke za nekatere stroške in popravke za konstruiranje izvozne cene, kjer je bilo ustrezno.

| (34) | Drugi proizvajalec izvoznik je prav tako opredelil nekatere stroške, ki so bili odšteti dvakrat, torej kot stroški po uvozu in v okviru PSA-stroškov povezanih družb v Uniji. Zahteval je tudi ponovni izračun nekaterih popravkov. Komisija je analizirala trditev in izvedla popravke, kjer je bilo ustrezno. Kot je pojasnjeno tudi v dokončnem razkritju, je bilo nekaj negativnih izvoznih cen, navedenih v prilogah k razkritju, povezanih z dobropisi in popusti, kar je potrjevalo dejstvo, da so bile tudi prijavljene količine negativne in niso bile posledica kakršne koli prilagoditve na podlagi člena 2(9) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(34)

Drugi proizvajalec izvoznik je prav tako opredelil nekatere stroške, ki so bili odšteti dvakrat, torej kot stroški po uvozu in v okviru PSA-stroškov povezanih družb v Uniji. Zahteval je tudi ponovni izračun nekaterih popravkov. Komisija je analizirala trditev in izvedla popravke, kjer je bilo ustrezno. Kot je pojasnjeno tudi v dokončnem razkritju, je bilo nekaj negativnih izvoznih cen, navedenih v prilogah k razkritju, povezanih z dobropisi in popusti, kar je potrjevalo dejstvo, da so bile tudi prijavljene količine negativne in niso bile posledica kakršne koli prilagoditve na podlagi člena 2(9) osnovne uredbe.

| (35) | Ta proizvajalec izvoznik je tudi trdil, da Komisija za konstruiranje izvozne cene ne bi smela uporabiti člena 2(9) osnovne uredbe, temveč bi morala izvozna cena temeljiti na transfernih cenah med proizvajalcem izvoznikom in njegovimi povezanimi družbami v Uniji. Trdil je, da so te cene zanesljive iz treh razlogov. Prvič, cena, ki jo družba zaračunava svojim povezanim družbam v Uniji, naj bi bila v skladu s ceno, ki jo proizvajalec izvoznik zaračunava nepovezanim uvoznikom v Uniji. Drugič, cena, ki jo proizvajalec izvoznik zaračunava svojim povezanim družbam v Uniji, je tudi v skladu z njegovimi izvoznimi cenami, ki jih zaračunava nepovezanim uvoznikom na drugih trgih. Tretjič, nacionalni carinski organi v Uniji vztrajajo, da so cene, ki jih proizvajalci izvozniki zaračunavajo svojim povezanim družbam, zanesljive. Proizvajalec izvoznik je ponovil svojo trditev po dokončnem razkritju, vendar ni navedel novih argumentov ali predložil novih dokazov. |
| --- | --- |

(35)

Ta proizvajalec izvoznik je tudi trdil, da Komisija za konstruiranje izvozne cene ne bi smela uporabiti člena 2(9) osnovne uredbe, temveč bi morala izvozna cena temeljiti na transfernih cenah med proizvajalcem izvoznikom in njegovimi povezanimi družbami v Uniji. Trdil je, da so te cene zanesljive iz treh razlogov. Prvič, cena, ki jo družba zaračunava svojim povezanim družbam v Uniji, naj bi bila v skladu s ceno, ki jo proizvajalec izvoznik zaračunava nepovezanim uvoznikom v Uniji. Drugič, cena, ki jo proizvajalec izvoznik zaračunava svojim povezanim družbam v Uniji, je tudi v skladu z njegovimi izvoznimi cenami, ki jih zaračunava nepovezanim uvoznikom na drugih trgih. Tretjič, nacionalni carinski organi v Uniji vztrajajo, da so cene, ki jih proizvajalci izvozniki zaračunavajo svojim povezanim družbam, zanesljive. Proizvajalec izvoznik je ponovil svojo trditev po dokončnem razkritju, vendar ni navedel novih argumentov ali predložil novih dokazov.

| (36) | To je trdil že v začasni fazi (glej uvodno izjavo (44) začasne uredbe). Posledično je Komisija zavrnila prvi in drugi argument proizvajalca izvoznika iz istih razlogov, kot so navedeni v uvodni izjavi (45) začasne uredbe. Poleg tega je zavrnila tudi tretji argument družbe iz razlogov, navedenih v uvodni izjavi (37) začasne uredbe, na podlagi katerih je zavrnila podobno trditev drugega proizvajalca izvoznika. |
| --- | --- |

(36)

To je trdil že v začasni fazi (glej uvodno izjavo (44) začasne uredbe). Posledično je Komisija zavrnila prvi in drugi argument proizvajalca izvoznika iz istih razlogov, kot so navedeni v uvodni izjavi (45) začasne uredbe. Poleg tega je zavrnila tudi tretji argument družbe iz razlogov, navedenih v uvodni izjavi (37) začasne uredbe, na podlagi katerih je zavrnila podobno trditev drugega proizvajalca izvoznika.

| (37) | Po dokončnem razkritju je družba Jindal znova trdila, da bi bilo treba prilagoditev stroškov kredita za njen povezani subjekt v Španiji popraviti z uporabo nove formule za izračun obrestne mere. Vendar je bila prilagoditev izračunana na podlagi podatkov, ki jih je družba navedla v izpolnjenem vprašalniku. Predloženi niso bili nobeni dokazi, zakaj teh podatkov ni bilo mogoče uporabiti. Komisija zato ni imela razloga za spremembo svoje metodologije in uporabo javno dostopne obrestne mere Evropske centralne banke pri izračunu stroškov kredita, kot je zahteval proizvajalec izvoznik. Ni bilo dokazano, da je bila to obrestna mera, uporabljena za njegov subjekt v Španiji. Zato je bila ta trditev zavrnjena. |
| --- | --- |

(37)

Po dokončnem razkritju je družba Jindal znova trdila, da bi bilo treba prilagoditev stroškov kredita za njen povezani subjekt v Španiji popraviti z uporabo nove formule za izračun obrestne mere. Vendar je bila prilagoditev izračunana na podlagi podatkov, ki jih je družba navedla v izpolnjenem vprašalniku. Predloženi niso bili nobeni dokazi, zakaj teh podatkov ni bilo mogoče uporabiti. Komisija zato ni imela razloga za spremembo svoje metodologije in uporabo javno dostopne obrestne mere Evropske centralne banke pri izračunu stroškov kredita, kot je zahteval proizvajalec izvoznik. Ni bilo dokazano, da je bila to obrestna mera, uporabljena za njegov subjekt v Španiji. Zato je bila ta trditev zavrnjena.

| (38) | V začasni uredbi stroški predelave za gole cevi, ki jih predeluje povezana družba v Italiji enega od proizvajalcev izvoznikov, niso bili odšteti iz razlogov, navedenih v uvodnih izjavah (40) in (41) začasne uredbe. |
| --- | --- |

(38)

V začasni uredbi stroški predelave za gole cevi, ki jih predeluje povezana družba v Italiji enega od proizvajalcev izvoznikov, niso bili odšteti iz razlogov, navedenih v uvodnih izjavah (40) in (41) začasne uredbe.

| (39) | Po začasnem in dokončnem razkritju je pritožnik trdil, da bi morala Komisija odšteti stroške predelave za to povezano družbo v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe iz dveh glavnih razlogov. Prvič, da bi bilo to v skladu z odbitkom stroškov predelave, ki jih je ustvarila povezana družba v Združenem kraljestvu in so povezani s prirobnicami (uvodna izjava (42) začasne uredbe). Drugič, ker je Komisija v prejšnjih primerih odštela stroške predelave, tudi če so bili ti stroški v Uniji višji od tistih, nastalih v državi porekla. |
| --- | --- |

(39)

Po začasnem in dokončnem razkritju je pritožnik trdil, da bi morala Komisija odšteti stroške predelave za to povezano družbo v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe iz dveh glavnih razlogov. Prvič, da bi bilo to v skladu z odbitkom stroškov predelave, ki jih je ustvarila povezana družba v Združenem kraljestvu in so povezani s prirobnicami (uvodna izjava (42) začasne uredbe). Drugič, ker je Komisija v prejšnjih primerih odštela stroške predelave, tudi če so bili ti stroški v Uniji višji od tistih, nastalih v državi porekla.

| (40) | Kot je navedeno v uvodnih izjavah (13) do (17), so gole cevi izključene iz obsega izdelka. Tako je Komisija iz izračuna izvozne cene izključila vso prodajo, povezane z golimi cevmi, ki se nadalje predelujejo v Uniji. Zato je pritožnikova trditev brezpredmetna in se posledično zavrne. |
| --- | --- |

(40)

Kot je navedeno v uvodnih izjavah (13) do (17), so gole cevi izključene iz obsega izdelka. Tako je Komisija iz izračuna izvozne cene izključila vso prodajo, povezane z golimi cevmi, ki se nadalje predelujejo v Uniji. Zato je pritožnikova trditev brezpredmetna in se posledično zavrne.

| (41) | V začasni uredbi (glej uvodni izjavi (42) in (43) začasne uredbe) so se pri določanju izvozne cene v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe odšteli stroški predelave povezanih družb v Združenem kraljestvu obeh proizvajalcev izvoznikov, povezani z dodajanjem prirobnic in rezanjem cevi na manjše velikosti. |
| --- | --- |

(41)

V začasni uredbi (glej uvodni izjavi (42) in (43) začasne uredbe) so se pri določanju izvozne cene v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe odšteli stroški predelave povezanih družb v Združenem kraljestvu obeh proizvajalcev izvoznikov, povezani z dodajanjem prirobnic in rezanjem cevi na manjše velikosti.

| (42) | Po začasnem in dokončnem razkritju je družba Jindal trdila, da bi se morale cevi s prirobnico, ki jih prodaja njena povezana družba s sedežem v Združenem kraljestvu, izključiti iz zadevnega izdelka in s tem iz izračuna stopnje dampinga družbe. |
| --- | --- |

(42)

Po začasnem in dokončnem razkritju je družba Jindal trdila, da bi se morale cevi s prirobnico, ki jih prodaja njena povezana družba s sedežem v Združenem kraljestvu, izključiti iz zadevnega izdelka in s tem iz izračuna stopnje dampinga družbe.

| (43) | Komisiji se iz razlogov, navedenih v uvodnih izjavah (19) in (20), ni zdelo primerno izključiti cevi s prirobnico iz opredelitve zadevnega izdelka. Vendar so bile cevi s prirobnico, ki so predstavljale le majhen del celotne prodaje povezanih uvoznikov, izključene iz določanja izvozne cene. |
| --- | --- |

(43)

Komisiji se iz razlogov, navedenih v uvodnih izjavah (19) in (20), ni zdelo primerno izključiti cevi s prirobnico iz opredelitve zadevnega izdelka. Vendar so bile cevi s prirobnico, ki so predstavljale le majhen del celotne prodaje povezanih uvoznikov, izključene iz določanja izvozne cene.

| (44) | Po začasnem razkritju je družba Jindal trdila, da je bil odbitek PSA-stroškov in dobička pri določanju izvozne cene v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe za njeni povezani družbi v Italiji in Združenem kraljestvu nerazumen, saj naj bi bili očitno pretirani. Družba je ponovila svojo trditev po dokončnem razkritju, vendar ni predložila novih dokazov. Trdila je naslednje. |
| --- | --- |

(44)

Po začasnem razkritju je družba Jindal trdila, da je bil odbitek PSA-stroškov in dobička pri določanju izvozne cene v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe za njeni povezani družbi v Italiji in Združenem kraljestvu nerazumen, saj naj bi bili očitno pretirani. Družba je ponovila svojo trditev po dokončnem razkritju, vendar ni predložila novih dokazov. Trdila je naslednje.

| (45) | Prvič, na PSA-stroške naj bi vplivale dejavnosti predelave obeh povezanih družb v Uniji. Družba je namesto tega predlagala uporabo PSA-stroškov, ki jih je sporočila njena povezana družba v Španiji, ki v obdobju preiskave ni bila vključena v dejavnosti predelave. Drugič, družba je kot drugo možnost tudi predlagala, naj se izključijo posebni stroški, ki jih je ustvarila povezana družba v Italiji ter ki so vključeni v PSA-stroške, specifične za dejavnosti predelave, in stroške dejavnosti izvoza v tretje države. V ta namen je predložila dodatne podatke. Komisija je te podatke preverila med drugim preveritvenim obiskom povezane družbe v Italiji. Za povezano družbo v Združenem kraljestvu take informacije niso bile predložene, vendar se je sklepalo, da bi bilo treba za prilagoditev izvozne cene uporabiti enak znesek popravljenih PSA-stroškov kot za italijansko povezano družbo. |
| --- | --- |

(45)

Prvič, na PSA-stroške naj bi vplivale dejavnosti predelave obeh povezanih družb v Uniji. Družba je namesto tega predlagala uporabo PSA-stroškov, ki jih je sporočila njena povezana družba v Španiji, ki v obdobju preiskave ni bila vključena v dejavnosti predelave. Drugič, družba je kot drugo možnost tudi predlagala, naj se izključijo posebni stroški, ki jih je ustvarila povezana družba v Italiji ter ki so vključeni v PSA-stroške, specifične za dejavnosti predelave, in stroške dejavnosti izvoza v tretje države. V ta namen je predložila dodatne podatke. Komisija je te podatke preverila med drugim preveritvenim obiskom povezane družbe v Italiji. Za povezano družbo v Združenem kraljestvu take informacije niso bile predložene, vendar se je sklepalo, da bi bilo treba za prilagoditev izvozne cene uporabiti enak znesek popravljenih PSA-stroškov kot za italijansko povezano družbo.

| (46) | Komisija je zavrnila prvo trditev, saj se ji je zdelo primerno, da se pri konstruiranju izvozne cene v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe uporabijo dejanski PSA-stroški vsake povezane družbe. Prav tako ni razumela, zakaj se uporaba dejanskih stroškov kot izhodišča ne more šteti za razumno podlago. |
| --- | --- |

(46)

Komisija je zavrnila prvo trditev, saj se ji je zdelo primerno, da se pri konstruiranju izvozne cene v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe uporabijo dejanski PSA-stroški vsake povezane družbe. Prav tako ni razumela, zakaj se uporaba dejanskih stroškov kot izhodišča ne more šteti za razumno podlago.

| (47) | Kar zadeva drugo možnost, se je Komisiji zdela upravičena, saj je bila prodaja predelanega blaga v Uniji pri obeh trgovcih izključena iz določitve izvozne cene. S tem je bila upravičena tudi razdelitev stroškov za izključitev stroškov, povezanih z dejavnostmi predelave. Poleg tega se je Komisija na podlagi drugega preveritvenega obiska, med katerim se je preverila dodatna razčlenitev PSA-stroškov, sporočenih za povezano družbo v Italiji, strinjala, da so nekateri stroški povezani izključno s predelavo golih cevi (ki so izključene iz obsega izdelka, kot je navedeno zgoraj). Zato PSA-stroški, povezani z dejavnostmi predelave, niso bili upoštevani pri konstruiranju izvozne cene v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe. V zvezi s povezano družbo v Združenem kraljestvu niso bili izvedeni nadaljnji popravki PSA-stroškov, saj družba po začasnem razkritju ni predložila dodatne razčlenitve takih stroškov. Vsi stroški, povezani z dejavnostmi izvoza v tretje države, so bili že v začasni fazi odšteti za vse povezane družbe v Uniji. |
| --- | --- |

(47)

Kar zadeva drugo možnost, se je Komisiji zdela upravičena, saj je bila prodaja predelanega blaga v Uniji pri obeh trgovcih izključena iz določitve izvozne cene. S tem je bila upravičena tudi razdelitev stroškov za izključitev stroškov, povezanih z dejavnostmi predelave. Poleg tega se je Komisija na podlagi drugega preveritvenega obiska, med katerim se je preverila dodatna razčlenitev PSA-stroškov, sporočenih za povezano družbo v Italiji, strinjala, da so nekateri stroški povezani izključno s predelavo golih cevi (ki so izključene iz obsega izdelka, kot je navedeno zgoraj). Zato PSA-stroški, povezani z dejavnostmi predelave, niso bili upoštevani pri konstruiranju izvozne cene v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe. V zvezi s povezano družbo v Združenem kraljestvu niso bili izvedeni nadaljnji popravki PSA-stroškov, saj družba po začasnem razkritju ni predložila dodatne razčlenitve takih stroškov. Vsi stroški, povezani z dejavnostmi izvoza v tretje države, so bili že v začasni fazi odšteti za vse povezane družbe v Uniji.

| (48) | Po dokončnem razkritju je družba Jindal trdila, da se je struktura njene skupine po obdobju preiskave spremenila ter da izvoz ne poteka več prek njenih povezanih uvoznikov v Združenem kraljestvu in Španiji. Vendar domnevne spremembe strukture skupine po obdobju preiskave ne morejo vplivati na stopnje dampinga, ki so bile ugotovljene na podlagi preverjenih podatkov v zvezi z obdobjem preiskave. Zato je bil ta argument zavrnjen. |
| --- | --- |

(48)

Po dokončnem razkritju je družba Jindal trdila, da se je struktura njene skupine po obdobju preiskave spremenila ter da izvoz ne poteka več prek njenih povezanih uvoznikov v Združenem kraljestvu in Španiji. Vendar domnevne spremembe strukture skupine po obdobju preiskave ne morejo vplivati na stopnje dampinga, ki so bile ugotovljene na podlagi preverjenih podatkov v zvezi z obdobjem preiskave. Zato je bil ta argument zavrnjen.

| (49) | Po začasnem in dokončnem razkritju je isti proizvajalec izvoznik tudi trdil, da je Komisija uporabila drugačen pristop ob upoštevanju prilagoditve PSA-stroškov po eni strani in dobička po drugi strani. Pri prilagoditvi PSA-stroškov je Komisija uporabila dejanske nastale PSA-stroške, medtem ko so bili za prilagoditev dobička dejanski zneski nadomeščeni s teoretičnimi. |
| --- | --- |

(49)

Po začasnem in dokončnem razkritju je isti proizvajalec izvoznik tudi trdil, da je Komisija uporabila drugačen pristop ob upoštevanju prilagoditve PSA-stroškov po eni strani in dobička po drugi strani. Pri prilagoditvi PSA-stroškov je Komisija uporabila dejanske nastale PSA-stroške, medtem ko so bili za prilagoditev dobička dejanski zneski nadomeščeni s teoretičnimi.

| (50) | Vendar je ta povezana družba v obdobju preiskave ustvarjala izgubo. Zato ni bilo dejanske stopnje dobička, ki bi se lahko uporabila. Kot je navedeno v uvodni izjavi (43) začasne uredbe, je bil zato, ker ni bilo ustreznega merila, uporabljen 3,7-odstotni povprečni dobiček, ki se je štel za razumno stopnjo dobička nepovezanega uvoznika. Po mnenju Komisije je bila uporaba te stopnje dobička ustreznejša kot kakršna koli uporaba stopnje dobička povezanega uvoznika, če bi bila taka stopnja dobička na voljo. |
| --- | --- |

(50)

Vendar je ta povezana družba v obdobju preiskave ustvarjala izgubo. Zato ni bilo dejanske stopnje dobička, ki bi se lahko uporabila. Kot je navedeno v uvodni izjavi (43) začasne uredbe, je bil zato, ker ni bilo ustreznega merila, uporabljen 3,7-odstotni povprečni dobiček, ki se je štel za razumno stopnjo dobička nepovezanega uvoznika. Po mnenju Komisije je bila uporaba te stopnje dobička ustreznejša kot kakršna koli uporaba stopnje dobička povezanega uvoznika, če bi bila taka stopnja dobička na voljo.

| (51) | Po začasnem razkritju je tudi družba ECL trdila, da se pri konstruiranju izvozne cene ne bi smeli odšteti vsi PSA-stroški njenih povezanih družb v Uniji. Družba je trdila, da njene podružnice v Uniji opravljajo vlogo uvoznika in oddelka za trženje proizvajalca izvoznika. Navedla je, da bi bilo treba pri konstruiranju izvozne cene odšteti samo tiste PSA-stroške povezanih družb v Uniji, ki so povezani z njihovimi dejavnostmi, ki jih opravljajo kot izvozniki. Družba je ponovila svojo trditev po dokončnem razkritju, vendar ni predložila novih dokazov. |
| --- | --- |

(51)

Po začasnem razkritju je tudi družba ECL trdila, da se pri konstruiranju izvozne cene ne bi smeli odšteti vsi PSA-stroški njenih povezanih družb v Uniji. Družba je trdila, da njene podružnice v Uniji opravljajo vlogo uvoznika in oddelka za trženje proizvajalca izvoznika. Navedla je, da bi bilo treba pri konstruiranju izvozne cene odšteti samo tiste PSA-stroške povezanih družb v Uniji, ki so povezani z njihovimi dejavnostmi, ki jih opravljajo kot izvozniki. Družba je ponovila svojo trditev po dokončnem razkritju, vendar ni predložila novih dokazov.

| (52) | Komisija je zavrnila to trditev iz naslednjih razlogov. Prvič, proizvajalec izvoznik je v obdobju preiskave tudi neposredno izvažal v Unijo, čeprav le v majhnih količinah, in ne le prek svojih povezanih družb. Poleg tega je bilo v preiskavi ugotovljeno, da je proizvajalec izvoznik kril tudi stroške v Indiji, povezane z izvozom v Unijo (npr. stroške osebja za izvoz v Unijo in druge PSA-stroške). To je pokazalo, da so bili dejavnosti izvoza in povezani stroški družbe razdeljeni med matično družbo in njene povezane družbe v Uniji. Po dokončnem razkritju je družba trdila, da so glavne dejavnosti trženja izvajale povezane družbe v Uniji, ki so posledično krile tudi povezane stroške. Vendar to ni v nasprotju z oceno Komisije, saj je družba priznala, da je nekatere stroške, povezane z izvozom v Unijo, krila tudi matična družba. Zato je bil argument, da so bile povezane družbe v Uniji oddelki za trženje matične družbe, zavrnjen. |
| --- | --- |

(52)

Komisija je zavrnila to trditev iz naslednjih razlogov. Prvič, proizvajalec izvoznik je v obdobju preiskave tudi neposredno izvažal v Unijo, čeprav le v majhnih količinah, in ne le prek svojih povezanih družb. Poleg tega je bilo v preiskavi ugotovljeno, da je proizvajalec izvoznik kril tudi stroške v Indiji, povezane z izvozom v Unijo (npr. stroške osebja za izvoz v Unijo in druge PSA-stroške). To je pokazalo, da so bili dejavnosti izvoza in povezani stroški družbe razdeljeni med matično družbo in njene povezane družbe v Uniji. Po dokončnem razkritju je družba trdila, da so glavne dejavnosti trženja izvajale povezane družbe v Uniji, ki so posledično krile tudi povezane stroške. Vendar to ni v nasprotju z oceno Komisije, saj je družba priznala, da je nekatere stroške, povezane z izvozom v Unijo, krila tudi matična družba. Zato je bil argument, da so bile povezane družbe v Uniji oddelki za trženje matične družbe, zavrnjen.

| (53) | Drugič, trženje, oglaševanje in druge dejavnosti, povezane z iskanjem strank v Uniji, so dejavnosti, ki jih običajno izvaja uvoznik, ta pa navadno krije tudi stroške, povezane s temi dejavnostmi. Ti stroški so zlasti del stroškov, povezanih s prodajo izdelka. Poleg tega stroški, ki jih je družba dodelila dejavnostim izvoza, ne bi nastali, če se zadevni izdelek ne bi uvažal v Unijo. Zato razlikovanje proizvajalca izvoznika med dejavnostmi izvoza in uvoza ni bilo utemeljeno ter bi ga bilo prav tako treba zavrniti. Vendar so bili stroški povezanih družb v Uniji, povezani z izvozom zadevnega izdelka ali drugih izdelkov v tretje države, že odšteti od PSA-stroškov subjektov. |
| --- | --- |

(53)

Drugič, trženje, oglaševanje in druge dejavnosti, povezane z iskanjem strank v Uniji, so dejavnosti, ki jih običajno izvaja uvoznik, ta pa navadno krije tudi stroške, povezane s temi dejavnostmi. Ti stroški so zlasti del stroškov, povezanih s prodajo izdelka. Poleg tega stroški, ki jih je družba dodelila dejavnostim izvoza, ne bi nastali, če se zadevni izdelek ne bi uvažal v Unijo. Zato razlikovanje proizvajalca izvoznika med dejavnostmi izvoza in uvoza ni bilo utemeljeno ter bi ga bilo prav tako treba zavrniti. Vendar so bili stroški povezanih družb v Uniji, povezani z izvozom zadevnega izdelka ali drugih izdelkov v tretje države, že odšteti od PSA-stroškov subjektov.

| (54) | Ker drugih pripomb ni bilo, je Komisija potrdila uvodne izjave (33) do (48) začasne uredbe. |
| --- | --- |

(54)

Ker drugih pripomb ni bilo, je Komisija potrdila uvodne izjave (33) do (48) začasne uredbe.

2.3   Primerjava

Primerjava

| (55) | Po začasnem razkritju je družba ECL trdila, da se stroški kredita med družbami, tj. stroški kredita med matično družbo v Indiji in njenimi povezanimi družbami v Uniji, v skladu s členom 2(10)(g) osnovne uredbe ne bi smeli odšteti, saj Komisija ni sprejela transferne cene med proizvajalcem izvoznikom in njegovimi povezanimi družbami v EU. Poleg tega je Komisija pri določanju izvozne cene v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe že odštela stroške kredita povezanih družb v Uniji, povezane z njihovo prodajo neodvisnim strankam. Ta trditev je bila sprejeta. |
| --- | --- |

(55)

Po začasnem razkritju je družba ECL trdila, da se stroški kredita med družbami, tj. stroški kredita med matično družbo v Indiji in njenimi povezanimi družbami v Uniji, v skladu s členom 2(10)(g) osnovne uredbe ne bi smeli odšteti, saj Komisija ni sprejela transferne cene med proizvajalcem izvoznikom in njegovimi povezanimi družbami v EU. Poleg tega je Komisija pri določanju izvozne cene v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe že odštela stroške kredita povezanih družb v Uniji, povezane z njihovo prodajo neodvisnim strankam. Ta trditev je bila sprejeta.

| (56) | Isti proizvajalec izvoznik je tudi trdil, da bi bilo treba od normalne vrednosti v skladu s členom 2(10)(b) osnovne uredbe odšteti znesek, ki ustreza shemi za povračilo dajatev in shemi usmeritve v izdelek, da se zagotovi poštena primerjava med normalno vrednostjo in izvozno ceno. |
| --- | --- |

(56)

Isti proizvajalec izvoznik je tudi trdil, da bi bilo treba od normalne vrednosti v skladu s členom 2(10)(b) osnovne uredbe odšteti znesek, ki ustreza shemi za povračilo dajatev in shemi usmeritve v izdelek, da se zagotovi poštena primerjava med normalno vrednostjo in izvozno ceno.

| (57) | Komisija je zavrnila to trditev iz naslednjih razlogov. Prvič, kot je navedeno v uvodni izjavi (53) začasne uredbe, prilagoditve za povračilo dajatev niso bile izvedene, saj proizvajalca izvoznika nista dokazala, da je neplačani ali vrnjeni davek na izvoz vključen v domačo ceno. To je bilo potrjeno tudi v vzporedni protisubvencijski preiskavi (8), kjer je bilo ugotovljeno, da tako imenovana „shema za povračilo dajatev“ in „shema usmeritve v izdelek“ pomenita subvencije v obliki finančnega prispevka indijske vlade ter ju ni mogoče šteti za dovoljeni sistem povračila dajatev ali sistem nadomestnega povračila. |
| --- | --- |

(57)

Komisija je zavrnila to trditev iz naslednjih razlogov. Prvič, kot je navedeno v uvodni izjavi (53) začasne uredbe, prilagoditve za povračilo dajatev niso bile izvedene, saj proizvajalca izvoznika nista dokazala, da je neplačani ali vrnjeni davek na izvoz vključen v domačo ceno. To je bilo potrjeno tudi v vzporedni protisubvencijski preiskavi (8), kjer je bilo ugotovljeno, da tako imenovana „shema za povračilo dajatev“ in „shema usmeritve v izdelek“ pomenita subvencije v obliki finančnega prispevka indijske vlade ter ju ni mogoče šteti za dovoljeni sistem povračila dajatev ali sistem nadomestnega povračila.

8

| (58) | Po dokončnem razkritju je isti proizvajalec izvoznik znova trdil, da bi bilo treba od normalne vrednosti odšteti shemo za povračilo dajatev in shemo usmeritve v izdelek. Vendar v zvezi s tem ni navedel nobenega novega dejstva ali argumenta. Zato je Komisija zavrnila to trditev. |
| --- | --- |

(58)

Po dokončnem razkritju je isti proizvajalec izvoznik znova trdil, da bi bilo treba od normalne vrednosti odšteti shemo za povračilo dajatev in shemo usmeritve v izdelek. Vendar v zvezi s tem ni navedel nobenega novega dejstva ali argumenta. Zato je Komisija zavrnila to trditev.

| (59) | Po začasnem in dokončnem razkritju je pritožnik znova trdil, da bi morala Komisija uporabiti izredno metodologijo ciljno usmerjenega dampinga, določeno v drugem stavku člena 2(11) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(59)

Po začasnem in dokončnem razkritju je pritožnik znova trdil, da bi morala Komisija uporabiti izredno metodologijo ciljno usmerjenega dampinga, določeno v drugem stavku člena 2(11) osnovne uredbe.

| (60) | Komisija ni odkrila novih dejstev, na podlagi katerih bi lahko odstopala od svoje začasne ocene, da uporaba metodologije ciljno usmerjenega dampinga ni upravičena. |
| --- | --- |

(60)

Komisija ni odkrila novih dejstev, na podlagi katerih bi lahko odstopala od svoje začasne ocene, da uporaba metodologije ciljno usmerjenega dampinga ni upravičena.

| (61) | Ker drugih pripomb ni bilo, so bili sklepi iz uvodnih izjav (49) do (54) začasne uredbe potrjeni. |
| --- | --- |

(61)

Ker drugih pripomb ni bilo, so bili sklepi iz uvodnih izjav (49) do (54) začasne uredbe potrjeni.

2.4   Stopnje dampinga

Stopnje dampinga

| (62) | Po začasnem razkritju je družba ECL trdila, da so vrednosti CIF, uporabljene za izračun stopnje dampinga in stopnje škode, neskladne. Zlasti je trdila, da bi morala biti vrednost CIF, uporabljena kot imenovalec za izračun stopnje dampinga za družbo ECL, enaka vrednosti CIF, ki se je uporabila za izračun stopnje škode in ki izraža konstruirano izvozno ceno na ravni CIF. |
| --- | --- |

(62)

Po začasnem razkritju je družba ECL trdila, da so vrednosti CIF, uporabljene za izračun stopnje dampinga in stopnje škode, neskladne. Zlasti je trdila, da bi morala biti vrednost CIF, uporabljena kot imenovalec za izračun stopnje dampinga za družbo ECL, enaka vrednosti CIF, ki se je uporabila za izračun stopnje škode in ki izraža konstruirano izvozno ceno na ravni CIF.

| (63) | Komisija je menila, da bi moral biti imenovalec za izračune stopnje dampinga dejanska cena CIF meja Unije, po kateri je bilo blago prijavljeno carinskim organom Unije. Ta metodologija zagotavlja, da se stopnja dampinga izračuna kot delež dejanske cene CIF meja Unije in da carinski organi Unije poberejo protidampinško dajatev na podlagi te dejanske cene CIF meja Unije. Zato je bila ta trditev zavrnjena. Poleg tega so bile izvozne cene na ravni meja Unije, uporabljene v izračunih dampinga in škode, konstruirane v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe. Metodologija, uporabljena pri izračunu dampinga in izračunu škode, je zato skladna. Vendar to ne izključuje dejstva, da mora biti končna dajatev izražena kot delež vrednosti CIF, kot je sporočena carinskim organom. |
| --- | --- |

(63)

Komisija je menila, da bi moral biti imenovalec za izračune stopnje dampinga dejanska cena CIF meja Unije, po kateri je bilo blago prijavljeno carinskim organom Unije. Ta metodologija zagotavlja, da se stopnja dampinga izračuna kot delež dejanske cene CIF meja Unije in da carinski organi Unije poberejo protidampinško dajatev na podlagi te dejanske cene CIF meja Unije. Zato je bila ta trditev zavrnjena. Poleg tega so bile izvozne cene na ravni meja Unije, uporabljene v izračunih dampinga in škode, konstruirane v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe. Metodologija, uporabljena pri izračunu dampinga in izračunu škode, je zato skladna. Vendar to ne izključuje dejstva, da mora biti končna dajatev izražena kot delež vrednosti CIF, kot je sporočena carinskim organom.

| (64) | Po dokončnem razkritju je pritožnik trdil, da je primerjava stopenj dampinga in stopenj škode obeh proizvajalcev izvoznikov razkrila nepravilnost, saj je bila pri enem od njiju stopnja dampinga nižja in stopnja škode višja, medtem ko je bilo pri drugem proizvajalcu izvozniku ravno obratno. |
| --- | --- |

(64)

Po dokončnem razkritju je pritožnik trdil, da je primerjava stopenj dampinga in stopenj škode obeh proizvajalcev izvoznikov razkrila nepravilnost, saj je bila pri enem od njiju stopnja dampinga nižja in stopnja škode višja, medtem ko je bilo pri drugem proizvajalcu izvozniku ravno obratno.

| (65) | Ta razlika je posledica dejstva, da sta bili izvozna cena in normalna vrednost iz prej pojasnjenih razlogov (v veliki meri) konstruirani za oba proizvajalca izvoznika. Zato sta stopnji dampinga izražali strukturo stroškov obeh družb in ne dejanskih cen, ki so se zaračunavale nepovezanim strankam na indijskem domačem trgu in trgu Unije. |
| --- | --- |

(65)

Ta razlika je posledica dejstva, da sta bili izvozna cena in normalna vrednost iz prej pojasnjenih razlogov (v veliki meri) konstruirani za oba proizvajalca izvoznika. Zato sta stopnji dampinga izražali strukturo stroškov obeh družb in ne dejanskih cen, ki so se zaračunavale nepovezanim strankam na indijskem domačem trgu in trgu Unije.

| (66) | Pritožnik je trdil, da je bila pri izključitvi golih cevi stopnja dampinga enega od proizvajalcev izvoznikov določena prenizko in bi morala biti višja. Ker se je Komisija odločila, da bo iz razlogov, navedenih v uvodnih izjavah (13) do (19), izključila gole cevi iz obsega izdelka, je ta trditev brezpredmetna in zato zavrnjena. |
| --- | --- |

(66)

Pritožnik je trdil, da je bila pri izključitvi golih cevi stopnja dampinga enega od proizvajalcev izvoznikov določena prenizko in bi morala biti višja. Ker se je Komisija odločila, da bo iz razlogov, navedenih v uvodnih izjavah (13) do (19), izključila gole cevi iz obsega izdelka, je ta trditev brezpredmetna in zato zavrnjena.

| (67) | Pritožnik je tudi trdil, da bi bilo treba pri izračunih stopenj dampinga upoštevati ravni cen po obdobju preiskave. Zlasti je trdil, da sta proizvajalca izvoznika po obdobju preiskave znižala svoje cene na trgu Unije, medtem ko so njune cene na indijskem domačem trgu domnevno ostale nespremenjene. |
| --- | --- |

(67)

Pritožnik je tudi trdil, da bi bilo treba pri izračunih stopenj dampinga upoštevati ravni cen po obdobju preiskave. Zlasti je trdil, da sta proizvajalca izvoznika po obdobju preiskave znižala svoje cene na trgu Unije, medtem ko so njune cene na indijskem domačem trgu domnevno ostale nespremenjene.

| (68) | Pritožnik je pravilno ugotovil, da „člen 6(1) osnovne uredbe z uporabo izraza ‚običajno‘ dovoljuje izjeme od pravila o neupoštevanju informacij, povezanih z obdobjem po obdobju preiskave“ (9). Vendar bi zahteva za izračun nove izvozne cene in normalne vrednosti za oba proizvajalca izvoznika za obdobje po obdobju preiskave zahtevala novo popolno poglobljeno preiskavo s strani Komisije, vključno z zbiranjem in preverjanjem podatkov proizvajalcev izvoznikov. To v okviru tega postopka tehnično in pravno ni mogoče. Zato je bila ta trditev zavrnjena. |
| --- | --- |

(68)

Pritožnik je pravilno ugotovil, da „člen 6(1) osnovne uredbe z uporabo izraza ‚običajno‘ dovoljuje izjeme od pravila o neupoštevanju informacij, povezanih z obdobjem po obdobju preiskave“ (9). Vendar bi zahteva za izračun nove izvozne cene in normalne vrednosti za oba proizvajalca izvoznika za obdobje po obdobju preiskave zahtevala novo popolno poglobljeno preiskavo s strani Komisije, vključno z zbiranjem in preverjanjem podatkov proizvajalcev izvoznikov. To v okviru tega postopka tehnično in pravno ni mogoče. Zato je bila ta trditev zavrnjena.

9

| (69) | Ker ni bilo drugih pripomb, je bila metodologija za izračun stopenj dampinga, kot so določene v uvodnih izjavah (55) in (56) začasne uredbe, potrjena. |
| --- | --- |

(69)

Ker ni bilo drugih pripomb, je bila metodologija za izračun stopenj dampinga, kot so določene v uvodnih izjavah (55) in (56) začasne uredbe, potrjena.

| (70) | Ob upoštevanju prilagoditev normalne vrednosti in izvozne cene ter ker ni bilo dodatnih pripomb, so dokončne stopnje dampinga, izražene kot delež cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, naslednje:






  Družba | Stopnja dampinga |
| --- | --- | --- |
| Jindal Saw Ltd | 19,0 % |
| Electrosteel Castings Ltd | 4,1 % |
| Dampinška stopnja na ravni države | 19,0 % |

(70)

Ob upoštevanju prilagoditev normalne vrednosti in izvozne cene ter ker ni bilo dodatnih pripomb, so dokončne stopnje dampinga, izražene kot delež cene CIF meja Unije brez plačane dajatve, naslednje:

Družba

Stopnja dampinga

Jindal Saw Ltd

19,0 %

Electrosteel Castings Ltd

4,1 %

Dampinška stopnja na ravni države

19,0 %

3.   ŠKODA

ŠKODA

3.1   Uvodne opombe

Uvodne opombe

| (71) | Več strani je trdilo, da je začasno razkritje vsebovalo premalo informacij v zvezi s potrošnjo Unije, statističnih podatkov o uvozu in izvozu ter podatkov v zvezi z makro- in mikrokazalniki za določitev škode. Trditev je bila delno sprejeta, tako da so v nadaljevanju navedene dodatne informacije o kazalnikih škode, vendar v razponih, da se zaščitijo upravičene zahteve po zaupnosti. |
| --- | --- |

(71)

Več strani je trdilo, da je začasno razkritje vsebovalo premalo informacij v zvezi s potrošnjo Unije, statističnih podatkov o uvozu in izvozu ter podatkov v zvezi z makro- in mikrokazalniki za določitev škode. Trditev je bila delno sprejeta, tako da so v nadaljevanju navedene dodatne informacije o kazalnikih škode, vendar v razponih, da se zaščitijo upravičene zahteve po zaupnosti.

| (72) | Komisija je na podlagi pripomb glede dokončnega razkritja ugotovila, da je določen delež izvoza industrije Unije pripisala prodaji Unije. Na podlagi popravljenih podatkov o prodaji so bili izvedene manjše spremembe/popravki nekaterih razponov in/ali indeksov, povezanih z nekaterimi drugimi kazalniki škode, in sicer celotna potrošnja Unije, tržni delež proizvajalcev izvoznikov, tržni delež industrije Unije in prodajna cena Unije. Vendar so ti popravki le v manjši meri vplivali na te kazalnike škode ter niso vplivali na trende in spremembo sklepa o obstoju znatne škode. |
| --- | --- |

(72)

Komisija je na podlagi pripomb glede dokončnega razkritja ugotovila, da je določen delež izvoza industrije Unije pripisala prodaji Unije. Na podlagi popravljenih podatkov o prodaji so bili izvedene manjše spremembe/popravki nekaterih razponov in/ali indeksov, povezanih z nekaterimi drugimi kazalniki škode, in sicer celotna potrošnja Unije, tržni delež proizvajalcev izvoznikov, tržni delež industrije Unije in prodajna cena Unije. Vendar so ti popravki le v manjši meri vplivali na te kazalnike škode ter niso vplivali na trende in spremembo sklepa o obstoju znatne škode.

3.2   Opredelitev pojmov industrija Unije in proizvodnja Unije

Opredelitev pojmov industrija Unije in proizvodnja Unije

| (73) | Podobni izdelek so v obdobju preiskave izdelovali trije proizvajalci Unije. Ti predstavljajo „industrijo Unije“ v smislu člena 4(1) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(73)

Podobni izdelek so v obdobju preiskave izdelovali trije proizvajalci Unije. Ti predstavljajo „industrijo Unije“ v smislu člena 4(1) osnovne uredbe.

| (74) | Ker so v Uniji samo trije proizvajalci in ker je skupina SG PAM Group predložila podatke za svoje podružnice in ocene za edinega nesodelujočega proizvajalca Unije, tj. Tiroler Rohre GmbH („TRM“), so vsi podatki navedeni v obliki indeksov ali razponov, da se zaščiti zaupnost drugega proizvajalca Unije, ki je sodeloval v preiskavi. |
| --- | --- |

(74)

Ker so v Uniji samo trije proizvajalci in ker je skupina SG PAM Group predložila podatke za svoje podružnice in ocene za edinega nesodelujočega proizvajalca Unije, tj. Tiroler Rohre GmbH („TRM“), so vsi podatki navedeni v obliki indeksov ali razponov, da se zaščiti zaupnost drugega proizvajalca Unije, ki je sodeloval v preiskavi.

| (75) | Celotna proizvodnja v Uniji v obdobju preiskave je bila določena na 590 000 ton –610 000 ton. Komisija je celotno proizvodnjo v Uniji določila na podlagi vseh razpoložljivih informacij o industriji Unije, kot so informacije iz pritožbe za nesodelujočega proizvajalca in podatki, ki sta jih sodelujoča proizvajalca Unije zagotovila med preiskavo. Sodelujoča proizvajalca Unije predstavljata približno 96 % celotne proizvodnje Unije. |
| --- | --- |

(75)

Celotna proizvodnja v Uniji v obdobju preiskave je bila določena na 590 000 ton –610 000 ton. Komisija je celotno proizvodnjo v Uniji določila na podlagi vseh razpoložljivih informacij o industriji Unije, kot so informacije iz pritožbe za nesodelujočega proizvajalca in podatki, ki sta jih sodelujoča proizvajalca Unije zagotovila med preiskavo. Sodelujoča proizvajalca Unije predstavljata približno 96 % celotne proizvodnje Unije.

3.3   Potrošnja Unije

Potrošnja Unije

| (76) | Komisija je potrošnjo Unije določila na podlagi obsega celotne prodaje industrije Unije v Uniji, ki mu je prištela uvoz iz tretjih držav v Unijo. Celotno prodajo industrije Unije je določila na podlagi podatkov, ki jih je prejela od sodelujočih proizvajalcev Unije, in informacij iz pritožbe za nesodelujočega proizvajalca. Podatki o obsegu uvoza so temeljili na podatkih Eurostata in bili usklajeni s podatki, ki sta jih predložila sodelujoča indijska proizvajalca. |
| --- | --- |

(76)

Komisija je potrošnjo Unije določila na podlagi obsega celotne prodaje industrije Unije v Uniji, ki mu je prištela uvoz iz tretjih držav v Unijo. Celotno prodajo industrije Unije je določila na podlagi podatkov, ki jih je prejela od sodelujočih proizvajalcev Unije, in informacij iz pritožbe za nesodelujočega proizvajalca. Podatki o obsegu uvoza so temeljili na podatkih Eurostata in bili usklajeni s podatki, ki sta jih predložila sodelujoča indijska proizvajalca.

| (77) | Potrošnja Unije se je gibala, kot sledi:

  Potrošnja Unije | 2011 | 2012 | 2013 | Obdobje preiskave |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Potrošnja (v 1 000 tonah) | 570–620 | 490–540 | 460–510 | 520–570 |
| Indeks | 100 | 87 | 83 | 93 |
| Vir: Izpolnjeni vprašalniki, informacije iz pritožbe in Eurostat. |

(77)

Potrošnja Unije se je gibala, kot sledi:

Potrošnja Unije

Potrošnja Unije

2011

2012

2013

Obdobje preiskave

Potrošnja (v 1 000 tonah)

570–620

490–540

460–510

520–570

Indeks

Indeks

100

100

87

87

83

83

93

93

Vir: Izpolnjeni vprašalniki, informacije iz pritožbe in Eurostat.

Vir:

| (78) | Potrošnja Unije se je v obravnavanem obdobju zmanjšala za 7 %. Krivulja potrošnje Unije je imela obliko črke U, saj se je v obdobju 2011–2012 močno zmanjšala (za več kot 13 %), se leta 2013 še dodatno zmanjšala, v obdobju preiskave pa povečala. Ta vzorec je mogoče delno pojasniti z dejstvom, da so končni uporabniki cevi iz nodularnega litega železa družbe za oskrbo z vodo, kanalizacijo ali namakanje. Te družbe so najpogosteje javni subjekti, odvisni od vladnega financiranja. Gospodarska kriza se je leta 2011 in 2012 spremenila v resnično krizo javnega dolga s posledicami v letu 2013, kar je spodbudilo vlade Unije k zmanjšanju javnih naložb in odhodkov. To pojasnjuje bistveno zmanjšanje povpraševanja po ceveh iz nodularnega litega železa, zlasti v državah, kot so Španija, Portugalska in Italija. |
| --- | --- |

(78)

Potrošnja Unije se je v obravnavanem obdobju zmanjšala za 7 %. Krivulja potrošnje Unije je imela obliko črke U, saj se je v obdobju 2011–2012 močno zmanjšala (za več kot 13 %), se leta 2013 še dodatno zmanjšala, v obdobju preiskave pa povečala. Ta vzorec je mogoče delno pojasniti z dejstvom, da so končni uporabniki cevi iz nodularnega litega železa družbe za oskrbo z vodo, kanalizacijo ali namakanje. Te družbe so najpogosteje javni subjekti, odvisni od vladnega financiranja. Gospodarska kriza se je leta 2011 in 2012 spremenila v resnično krizo javnega dolga s posledicami v letu 2013, kar je spodbudilo vlade Unije k zmanjšanju javnih naložb in odhodkov. To pojasnjuje bistveno zmanjšanje povpraševanja po ceveh iz nodularnega litega železa, zlasti v državah, kot so Španija, Portugalska in Italija.

3.4   Uvoz iz Indije

Uvoz iz Indije

3.4.1   Obseg in tržni delež uvoza iz Indije

Obseg in tržni delež uvoza iz Indije

| (79) | Komisija je obseg uvoza določila na podlagi podatkov Eurostata. Podatki Eurostata so se navzkrižno preverili s podatki, ki sta jih predložila proizvajalca izvoznika, in razlike so bile zanemarljive. Po izključitvi golih cevi iz obsega izdelka je Komisija iz celotnega izvoza izločila količino golih cevi, uvoženih iz Indije, za leta, ko so se gole cevi uvažale, tj. za leto 2013 in obdobje preiskave. Tržni delež uvoza je bil določen na isti podlagi.

  Obseg uvoza in tržni delež | 2011 | 2012 | 2013 | Obdobje preiskave |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg uvoza iz Indije (v 1 000  tonah) | 75–85 | 60–70 | 70–80 | 80–100 |
| Obsega uvoza – indeks | 100 | 83 | 94 | 110 |
| Tržni delež (%) | 13–15 | 13–15 | 15–17 | 17–19 |
| Tržni delež – indeks | 100 | 95 | 112 | 118 |
| Vir: Eurostat, izpolnjeni vprašalniki. |

(79)

Komisija je obseg uvoza določila na podlagi podatkov Eurostata. Podatki Eurostata so se navzkrižno preverili s podatki, ki sta jih predložila proizvajalca izvoznika, in razlike so bile zanemarljive. Po izključitvi golih cevi iz obsega izdelka je Komisija iz celotnega izvoza izločila količino golih cevi, uvoženih iz Indije, za leta, ko so se gole cevi uvažale, tj. za leto 2013 in obdobje preiskave. Tržni delež uvoza je bil določen na isti podlagi.

Obseg uvoza in tržni delež

Obseg uvoza in tržni delež

2011

2012

2013

Obdobje preiskave

Obseg uvoza iz Indije (v 1 000  tonah)

75–85

60–70

70–80

80–100

Obsega uvoza – indeks

indeks

100

100

83

83

94

94

110

110

Tržni delež (%)

13–15

13–15

15–17

17–19

Tržni delež – indeks

indeks

100

100

95

95

112

112

118

118

Vir: Eurostat, izpolnjeni vprašalniki.

Vir:

| (80) | Obseg uvoza iz Indije se je v obravnavanem obdobju kljub krčenju trga povečal za več kot 10 %. V istem obdobju se je tržni delež indijskih proizvajalcev izvoznikov povečal za skoraj 18 %. Opazno je, da se je indijski uvoz v obdobju 2012–2013, ko je potrošnja Unije ostala na nizki ravni in se celo zmanjšala, precej povečal, in sicer za skoraj 10 %, zaradi česar se je njegov tržni delež povečal za skoraj 17 %. Uvoz iz Indije se je v obdobju preiskave še naprej močno povečeval, pri čemer se je med letom 2013 in obdobjem preiskave povečal tudi njegov tržni delež, in sicer za 6 %. |
| --- | --- |

(80)

Obseg uvoza iz Indije se je v obravnavanem obdobju kljub krčenju trga povečal za več kot 10 %. V istem obdobju se je tržni delež indijskih proizvajalcev izvoznikov povečal za skoraj 18 %. Opazno je, da se je indijski uvoz v obdobju 2012–2013, ko je potrošnja Unije ostala na nizki ravni in se celo zmanjšala, precej povečal, in sicer za skoraj 10 %, zaradi česar se je njegov tržni delež povečal za skoraj 17 %. Uvoz iz Indije se je v obdobju preiskave še naprej močno povečeval, pri čemer se je med letom 2013 in obdobjem preiskave povečal tudi njegov tržni delež, in sicer za 6 %.

3.4.2   Cene uvoza iz Indije

Cene uvoza iz Indije

| (81) | Komisija je cene uvoza določila na podlagi podatkov Eurostata, da bi analizirala trende razvoja cen. Po izključitvi golih cevi je iz izračuna povprečne cene izločila vrednost in količino golih cevi, uvoženih iz Indije, za leta, ko so se te cevi uvažale, tj. za leto 2013 in obdobje preiskave. |
| --- | --- |

(81)

Komisija je cene uvoza določila na podlagi podatkov Eurostata, da bi analizirala trende razvoja cen. Po izključitvi golih cevi je iz izračuna povprečne cene izločila vrednost in količino golih cevi, uvoženih iz Indije, za leta, ko so se te cevi uvažale, tj. za leto 2013 in obdobje preiskave.

| (82) | Povprečna cena uvoza iz Indije v Unijo se je gibala na naslednji način:

  Uvozne cene | 2011 | 2012 | 2013 | Obdobje preiskave |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indija (EUR/tono) | 665 | 703 | 671 | 664 |
| Indeks | 100 | 106 | 101 | 100 |
| Vir: Eurostat, izpolnjeni vprašalniki. |

(82)

Povprečna cena uvoza iz Indije v Unijo se je gibala na naslednji način:

Uvozne cene

Uvozne cene

2011

2012

2013

Obdobje preiskave

Indija (EUR/tono)

665

703

671

664

Indeks

Indeks

100

100

106

106

101

101

100

100

Vir: Eurostat, izpolnjeni vprašalniki.

Vir:

| (83) | Po 6-odstotnem zvišanju cen v obdobju 2011–2012 so se cene leta 2013 znižale in v obdobju preiskave dosegle enako raven kot na začetku obravnavanega obdobja. |
| --- | --- |

(83)

Po 6-odstotnem zvišanju cen v obdobju 2011–2012 so se cene leta 2013 znižale in v obdobju preiskave dosegle enako raven kot na začetku obravnavanega obdobja.

3.4.3   Nelojalno nižanje prodajnih cen

Nelojalno nižanje prodajnih cen

| (84) | Komisija je nelojalno nižanje prodajnih cen v obdobju preiskave določila na podlagi podatkov, ki so jih predložili proizvajalca izvoznika in industrija Unije, pri čemer je primerjala:






  (a) | tehtane povprečne prodajne cene za posamezno vrsto izdelka proizvajalcev Unije, zaračunane nepovezanim strankam na trgu Unije in prilagojene na raven cene franko tovarna, ter |
| --- | --- | --- |

(84)

Komisija je nelojalno nižanje prodajnih cen v obdobju preiskave določila na podlagi podatkov, ki so jih predložili proizvajalca izvoznika in industrija Unije, pri čemer je primerjala:

(a)

tehtane povprečne prodajne cene za posamezno vrsto izdelka proizvajalcev Unije, zaračunane nepovezanim strankam na trgu Unije in prilagojene na raven cene franko tovarna, ter

| (b) | ustrezne tehtane povprečne cene za posamezno uvoženo vrsto izdelka sodelujočih indijskih proizvajalcev prvi neodvisni stranki na trgu Unije, določene na podlagi CIF (stroški, zavarovanje in prevoznina) z ustreznimi prilagoditvami za stroške, nastale po uvozu. |
| --- | --- |

(b)

ustrezne tehtane povprečne cene za posamezno uvoženo vrsto izdelka sodelujočih indijskih proizvajalcev prvi neodvisni stranki na trgu Unije, določene na podlagi CIF (stroški, zavarovanje in prevoznina) z ustreznimi prilagoditvami za stroške, nastale po uvozu.

| (85) | Oba proizvajalca izvoznika sta trdila, da so velike razlike med izdelki, ki jih prodaja pritožnik, in tistimi, ki jih prodajata sama, kar bi vplivalo na pošteno primerljivost cen. Zlasti sta trdila, da ne proizvajata cevi, opremljenih z zadrževalnim priključkom z dvema prekatoma, ki ga skupina SG PAM prodaja pod blagovno znamko Universal joint. Prav tako ne proizvajata avtomatskih priključkov za cevi z majhnim premerom, ki so primerni za povezovanje s plastičnimi cevmi, ki se uporabljajo v asortimentu izdelkov Blutop skupine SG PAM. Poleg tega sta trdila, da ne proizvajata cevi, ki so notranje obložene s termoplastiko ter jih skupina SG PAM trži pod blagovno znamko Ductan in uporablja v svojem asortimentu izdelkov Blutop. Uporabniki cevi iz nodularnega litega železa v Uniji so potrdili te trditve in tudi, da nobeden od sodelujočih indijskih proizvajalcev izvoznikov ni mogel dobavljati teh opredeljenih izdelkov. Zato je Komisija izključila cevi skupine SG PAM, opremljene s priključkom Universal joint, in njen asortiment izdelkov Blutop iz izračunov nelojalnega nižanja prodajnih cen in stopnje škode. Ta izključitev je po obsegu vplivala na manj kot 10 % transakcij. |
| --- | --- |

(85)

Oba proizvajalca izvoznika sta trdila, da so velike razlike med izdelki, ki jih prodaja pritožnik, in tistimi, ki jih prodajata sama, kar bi vplivalo na pošteno primerljivost cen. Zlasti sta trdila, da ne proizvajata cevi, opremljenih z zadrževalnim priključkom z dvema prekatoma, ki ga skupina SG PAM prodaja pod blagovno znamko Universal joint. Prav tako ne proizvajata avtomatskih priključkov za cevi z majhnim premerom, ki so primerni za povezovanje s plastičnimi cevmi, ki se uporabljajo v asortimentu izdelkov Blutop skupine SG PAM. Poleg tega sta trdila, da ne proizvajata cevi, ki so notranje obložene s termoplastiko ter jih skupina SG PAM trži pod blagovno znamko Ductan in uporablja v svojem asortimentu izdelkov Blutop. Uporabniki cevi iz nodularnega litega železa v Uniji so potrdili te trditve in tudi, da nobeden od sodelujočih indijskih proizvajalcev izvoznikov ni mogel dobavljati teh opredeljenih izdelkov. Zato je Komisija izključila cevi skupine SG PAM, opremljene s priključkom Universal joint, in njen asortiment izdelkov Blutop iz izračunov nelojalnega nižanja prodajnih cen in stopnje škode. Ta izključitev je po obsegu vplivala na manj kot 10 % transakcij.

| (86) | Po dokončnem razkritju je pritožnik trdil, da izključitev zadrževalnega priključka Universal joint ni bila utemeljena, saj imata oba proizvajalca izvoznika tehnično rešitev, ki lahko nadomesti to vrsto priključka. Komisija je opozorila, da so številni uporabniki potrdili, da proizvajalca izvoznika ne moreta dobavljati zadrževalnega priključka z dvema prekatoma. V vsakem primeru v tej preiskavi vrsta priključka ni bila opredeljena kot ključni element za razlikovanje med različnimi vrstami izdelka za primerjavo cen. Zato ni bilo mogoče izvesti poštene primerjave cen med posameznimi vrstami. Ob upoštevanju dejstva, da je količina izdelkov, opremljenih s tem priključkom, majhna, težav pri izvedbi poštene primerjave cen in dejstva, da je bila velika večina vrst izdelka vključena v izračun nelojalnega nižanja prodajnih cen in stopnje škode, kot je navedeno v uvodni izjavi (91), je Komisija trdila, da je bilo primerno izključiti zadrževalne priključke z dvema prekatoma iz izračunov nelojalnega nižanja prodajnih cen. |
| --- | --- |

(86)

Po dokončnem razkritju je pritožnik trdil, da izključitev zadrževalnega priključka Universal joint ni bila utemeljena, saj imata oba proizvajalca izvoznika tehnično rešitev, ki lahko nadomesti to vrsto priključka. Komisija je opozorila, da so številni uporabniki potrdili, da proizvajalca izvoznika ne moreta dobavljati zadrževalnega priključka z dvema prekatoma. V vsakem primeru v tej preiskavi vrsta priključka ni bila opredeljena kot ključni element za razlikovanje med različnimi vrstami izdelka za primerjavo cen. Zato ni bilo mogoče izvesti poštene primerjave cen med posameznimi vrstami. Ob upoštevanju dejstva, da je količina izdelkov, opremljenih s tem priključkom, majhna, težav pri izvedbi poštene primerjave cen in dejstva, da je bila velika večina vrst izdelka vključena v izračun nelojalnega nižanja prodajnih cen in stopnje škode, kot je navedeno v uvodni izjavi (91), je Komisija trdila, da je bilo primerno izključiti zadrževalne priključke z dvema prekatoma iz izračunov nelojalnega nižanja prodajnih cen.

| (87) | Družba Jindal je tudi trdila, da so druge fizikalne razlike, med drugim v zvezi z zunanjo prevleko in notranjo oblogo, vplivale na primerljivost cen ter bi jih bilo treba zato prav tako prilagoditi/izključiti. Vendar so bile te trditve zavrnjene. Industrija Unije in indijska proizvajalca izvoznika so poročali o prodaji vrst izdelka s primerljivimi fizikalnimi lastnostmi v Uniji, zato je bila opravljena poštena primerjava glede na te druge domnevne razlike za izračun nelojalnega nižanja prodajnih cen in stopnje škode. |
| --- | --- |

(87)

Družba Jindal je tudi trdila, da so druge fizikalne razlike, med drugim v zvezi z zunanjo prevleko in notranjo oblogo, vplivale na primerljivost cen ter bi jih bilo treba zato prav tako prilagoditi/izključiti. Vendar so bile te trditve zavrnjene. Industrija Unije in indijska proizvajalca izvoznika so poročali o prodaji vrst izdelka s primerljivimi fizikalnimi lastnostmi v Uniji, zato je bila opravljena poštena primerjava glede na te druge domnevne razlike za izračun nelojalnega nižanja prodajnih cen in stopnje škode.

| (88) | Kot je navedeno v uvodni izjavi (43), so bile cevi s prirobnico izključene iz določitve izvozne cene proizvajalcev izvoznikov. Zato je bila tudi prodaja industrije Unije tega izdelka izključena iz izračunov nelojalnega nižanja prodajnih cen. Količina cevi s prirobnico, prodanih na trgu Unije, je bila zelo majhna (manj kot 1 %). |
| --- | --- |

(88)

Kot je navedeno v uvodni izjavi (43), so bile cevi s prirobnico izključene iz določitve izvozne cene proizvajalcev izvoznikov. Zato je bila tudi prodaja industrije Unije tega izdelka izključena iz izračunov nelojalnega nižanja prodajnih cen. Količina cevi s prirobnico, prodanih na trgu Unije, je bila zelo majhna (manj kot 1 %).

| (89) | Po dokončnem razkritju je družba Jindal trdila, da sta prilagoditvi izvozne cene, ki ju je izvedla Komisija, in sicer prilagoditev PSA-stroškov in prilagoditev dobička, v nasprotju z zakonodajo STO. Isti proizvajalec izvoznik je trdil, da take prilagojene izvozne cene (ki so včasih enake 0 ali celo negativne) ne morejo biti podlaga za oceno, ali dampinški uvoz povzroča škodo industriji Unije. Komisija se s tem ni strinjala. V skladu z običajno prakso Komisije so bile cene proizvajalcev Unije prilagojene tudi na raven cen franko tovarna, in sicer tako, da so se med drugim odšteli stroški, povezani s prevozom. Zato primerjava cene uvoznika pri nadaljnji prodaji s ceno franko tovarna Unije ne bi bila poštena. Poleg tega je bil edini primer cene proizvajalca izvoznika, ki je bila nižja od 0, izključen iz izračuna nelojalnega nižanja prodajnih cen po dokončnem razkritju, kar ni znatno vplivalo na izračunane stopnje. |
| --- | --- |

(89)

Po dokončnem razkritju je družba Jindal trdila, da sta prilagoditvi izvozne cene, ki ju je izvedla Komisija, in sicer prilagoditev PSA-stroškov in prilagoditev dobička, v nasprotju z zakonodajo STO. Isti proizvajalec izvoznik je trdil, da take prilagojene izvozne cene (ki so včasih enake 0 ali celo negativne) ne morejo biti podlaga za oceno, ali dampinški uvoz povzroča škodo industriji Unije. Komisija se s tem ni strinjala. V skladu z običajno prakso Komisije so bile cene proizvajalcev Unije prilagojene tudi na raven cen franko tovarna, in sicer tako, da so se med drugim odšteli stroški, povezani s prevozom. Zato primerjava cene uvoznika pri nadaljnji prodaji s ceno franko tovarna Unije ne bi bila poštena. Poleg tega je bil edini primer cene proizvajalca izvoznika, ki je bila nižja od 0, izključen iz izračuna nelojalnega nižanja prodajnih cen po dokončnem razkritju, kar ni znatno vplivalo na izračunane stopnje.

| (90) | Po dokončnem razkritju je družba Jindal poudarila, da Komisija ni zagotovila informacij v zvezi z ujemanjem med izdelki Unije in izdelki proizvajalcev izvoznikov za vsako posamezno vrsto izdelka (PCN) ter da se proizvajalec zato ni mi mogel prepričati, ali je Komisija analizirala pomembnost nelojalnega nižanja prodajnih cen glede na delež vrst izdelka, za katere ni bilo ugotovljeno nelojalno nižanje prodajnih cen. |
| --- | --- |

(90)

Po dokončnem razkritju je družba Jindal poudarila, da Komisija ni zagotovila informacij v zvezi z ujemanjem med izdelki Unije in izdelki proizvajalcev izvoznikov za vsako posamezno vrsto izdelka (PCN) ter da se proizvajalec zato ni mi mogel prepričati, ali je Komisija analizirala pomembnost nelojalnega nižanja prodajnih cen glede na delež vrst izdelka, za katere ni bilo ugotovljeno nelojalno nižanje prodajnih cen.

| (91) | Ujemanje izdelkov pri izračunih nelojalnega nižanja prodajnih cen je bilo pri proizvajalcih izvoznikih 99- oziroma 95-odstotno, nelojalno nižanje prodajnih cen pa je bilo ugotovljeno za 98 % oziroma 91 % različnih vrst izdelkov, ki se prodajajo na trgu Unije. Ob upoštevanju zelo velikega deleža vrst izdelka, katerih cene so bile nelojalno znižane, je Komisija zavrnila trditev, da ni bila izvedena ustrezna analiza vpliva nelojalnega nižanja prodajnih cen. |
| --- | --- |

(91)

Ujemanje izdelkov pri izračunih nelojalnega nižanja prodajnih cen je bilo pri proizvajalcih izvoznikih 99- oziroma 95-odstotno, nelojalno nižanje prodajnih cen pa je bilo ugotovljeno za 98 % oziroma 91 % različnih vrst izdelkov, ki se prodajajo na trgu Unije. Ob upoštevanju zelo velikega deleža vrst izdelka, katerih cene so bile nelojalno znižane, je Komisija zavrnila trditev, da ni bila izvedena ustrezna analiza vpliva nelojalnega nižanja prodajnih cen.

| (92) | Po dokončnem razkritju je družba Tata trdila, da nelojalno nižanje prodajnih cen, ki je temeljilo na proizvodnih stroških industrije Unije, ni bilo ustrezen kazalnik za preučitev škode, saj so bili stroški proizvodnje zvišani zaradi visokih stalnih stroškov in presežne zmogljivosti. Kot je navedeno v nadaljevanju, gre pri nelojalnem nižanju prodajnih cen za primerjavo cen. V vsakem primeru je nelojalno nižanje prodajnih cen le eden od več kazalnikov, ki se preučijo za ugotovitev, ali je industrija Unije utrpela znatno škodo. |
| --- | --- |

(92)

Po dokončnem razkritju je družba Tata trdila, da nelojalno nižanje prodajnih cen, ki je temeljilo na proizvodnih stroških industrije Unije, ni bilo ustrezen kazalnik za preučitev škode, saj so bili stroški proizvodnje zvišani zaradi visokih stalnih stroškov in presežne zmogljivosti. Kot je navedeno v nadaljevanju, gre pri nelojalnem nižanju prodajnih cen za primerjavo cen. V vsakem primeru je nelojalno nižanje prodajnih cen le eden od več kazalnikov, ki se preučijo za ugotovitev, ali je industrija Unije utrpela znatno škodo.

| (93) | Primerjava cen je bila izvedena za vsako vrsto izdelka posebej za transakcije na isti ravni trgovanja, in sicer po morebitnih potrebnih prilagoditvah ter odbitku rabatov in popustov. Rezultat primerjave je bil izražen kot delež prihodkov od prodaje proizvajalcev Unije v obdobju preiskave. Za sodelujoča proizvajalca izvoznika je pokazal 30,9- oziroma 31,7-odstotno tehtano povprečno stopnjo nelojalnega nižanja prodajnih cen. |
| --- | --- |

(93)

Primerjava cen je bila izvedena za vsako vrsto izdelka posebej za transakcije na isti ravni trgovanja, in sicer po morebitnih potrebnih prilagoditvah ter odbitku rabatov in popustov. Rezultat primerjave je bil izražen kot delež prihodkov od prodaje proizvajalcev Unije v obdobju preiskave. Za sodelujoča proizvajalca izvoznika je pokazal 30,9- oziroma 31,7-odstotno tehtano povprečno stopnjo nelojalnega nižanja prodajnih cen.

3.5   Gospodarski položaj industrije Unije

Gospodarski položaj industrije Unije

3.5.1   Splošne opombe

Splošne opombe

| (94) | Mikro- in makroekonomski podatki so navedeni kot razponi in indeksi, da se zaščitijo upravičene zahteve po zaupnosti, kot je navedeno v uvodni izjavi (71). |
| --- | --- |

(94)

Mikro- in makroekonomski podatki so navedeni kot razponi in indeksi, da se zaščitijo upravičene zahteve po zaupnosti, kot je navedeno v uvodni izjavi (71).

3.5.2   Makroekonomski kazalniki

Makroekonomski kazalniki

3.5.2.1   Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti

| (95) | Celotna proizvodnja Unije, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti so se v obravnavanem obdobju gibale na naslednji način:

  Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti v Uniji | 2011 | 2012 | 2013 | Obdobje preiskave |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Proizvodnja (v 1 000 tonah) | 580–600 | 460–480 | 530–550 | 590–610 |
| Obseg proizvodnje – indeks | 100 | 79 | 91 | 101 |
| Proizvodna zmogljivost (v 1 000 tonah) | 1 000 –1 100 | 1 000 –1 100 | 1 000 –1 100 | 1 000 –1 100 |
| Proizvodna zmogljivost – indeks | 100 | 100 | 100 | 100 |
| Izkoriščenost zmogljivosti (%) | 52–57 | 42–47 | 45–50 | 53–58 |
| Vir: Izpolnjeni vprašalniki in informacije iz pritožbe. |

(95)

Celotna proizvodnja Unije, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti so se v obravnavanem obdobju gibale na naslednji način:

Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti v Uniji

Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti v Uniji

2011

2012

2013

Obdobje preiskave

Proizvodnja (v 1 000 tonah)

580–600

460–480

530–550

590–610

Obseg proizvodnje – indeks

indeks

100

100

79

79

91

91

101

101

Proizvodna zmogljivost (v 1 000 tonah)

1 000 –1 100

1 000 –1 100

1 000 –1 100

1 000 –1 100

Proizvodna zmogljivost – indeks

indeks

100

100

100

100

100

100

100

100

Izkoriščenost zmogljivosti (%)

52–57

42–47

45–50

53–58

Vir: Izpolnjeni vprašalniki in informacije iz pritožbe.

Vir:

| (96) | Celotna proizvodnja industrije Unije je bila v obdobju preiskave kljub veliko manjši prodaji v Uniji nekoliko večja kot leta 2011 (glej spodnjo preglednico). Proizvodnja se je leta 2013 in v obdobju preiskave povečala zaradi povečanja izvoza (glej uvodno izjavo (128)). |
| --- | --- |

(96)

Celotna proizvodnja industrije Unije je bila v obdobju preiskave kljub veliko manjši prodaji v Uniji nekoliko večja kot leta 2011 (glej spodnjo preglednico). Proizvodnja se je leta 2013 in v obdobju preiskave povečala zaradi povečanja izvoza (glej uvodno izjavo (128)).

| (97) | Proizvodna zmogljivost je v obravnavanem obdobju ostala nespremenjena. Izkoriščenost zmogljivosti se je nekoliko povečala v skladu s povečanjem proizvodnje v obravnavanem obdobju. Kljub temu je ostala na razmeroma nizki ravni, in sicer 53 %–58 %. Proizvodnja cevi iz nodularnega litega železa je panoga z razmeroma visokimi stalnimi stroški. Slaba izkoriščenost zmogljivosti zmanjša sposobnost kritja stalnih stroškov, kar lahko vpliva na dobičkonosnost industrije Unije. |
| --- | --- |

(97)

Proizvodna zmogljivost je v obravnavanem obdobju ostala nespremenjena. Izkoriščenost zmogljivosti se je nekoliko povečala v skladu s povečanjem proizvodnje v obravnavanem obdobju. Kljub temu je ostala na razmeroma nizki ravni, in sicer 53 %–58 %. Proizvodnja cevi iz nodularnega litega železa je panoga z razmeroma visokimi stalnimi stroški. Slaba izkoriščenost zmogljivosti zmanjša sposobnost kritja stalnih stroškov, kar lahko vpliva na dobičkonosnost industrije Unije.

3.5.2.2   Obseg prodaje in tržni delež

| (98) | Obseg prodaje in tržni delež industrije Unije sta se v obravnavanem obdobju gibala na naslednji način:

  Obseg prodaje in tržni delež industrije Unije | 2011 | 2012 | 2013 | Obdobje preiskave |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prodaja (v 1 000 tonah) | 430–470 | 370–410 | 340–380 | 380–420 |
| Obseg prodaje – indeks | 100 | 88 | 82 | 89 |
| Tržni delež (%) | 75–80 | 76–81 | 73–78 | 71–76 |
| Tržni delež – indeks | 100 | 101 | 98 | 96 |
| Vir: Izpolnjeni vprašalniki, informacije iz pritožbe in Eurostat. |

(98)

Obseg prodaje in tržni delež industrije Unije sta se v obravnavanem obdobju gibala na naslednji način:

Obseg prodaje in tržni delež industrije Unije

Obseg prodaje in tržni delež industrije Unije

2011

2012

2013

Obdobje preiskave

Prodaja (v 1 000 tonah)

430–470

370–410

340–380

380–420

Obseg prodaje – indeks

indeks

100

100

88

88

82

82

89

89

Tržni delež (%)

75–80

76–81

73–78

71–76

Tržni delež – indeks

indeks

100

100

101

101

98

98

96

96

Vir: Izpolnjeni vprašalniki, informacije iz pritožbe in Eurostat.

Vir:

| (99) | Prodaja industrije Unije se je v obravnavanem obdobju zmanjšala za 11 % na 380 kt – 420 kt v obdobju preiskave. Obseg prodaje industrije Unije se je zmanjšal veliko bolj kot potrošnja in posledično se je tudi njen tržni delež v obravnavanem obdobju zmanjšal za 4 %. |
| --- | --- |

(99)

Prodaja industrije Unije se je v obravnavanem obdobju zmanjšala za 11 % na 380 kt – 420 kt v obdobju preiskave. Obseg prodaje industrije Unije se je zmanjšal veliko bolj kot potrošnja in posledično se je tudi njen tržni delež v obravnavanem obdobju zmanjšal za 4 %.

| (100) | Družba ECL je trdila, da pri zmanjšanju obsega prodaje na podlagi metričnih ton ni upoštevano, da je pritožnik v obravnavanem obdobju uvedel in prodajal večinoma lažje cevi ter da je zato zmanjšanje pretirano. Ta trditev ni bila podprta z nobenim dokazom, zato je bila zavrnjena. Kljub temu je Komisija iz razlogov, navedenih v uvodni izjavi (85), iz izračunov nelojalnega nižanja prodajnih cen in stopnje škode izključila asortiment lažjih cevi – Blutop. |
| --- | --- |

(100)

Družba ECL je trdila, da pri zmanjšanju obsega prodaje na podlagi metričnih ton ni upoštevano, da je pritožnik v obravnavanem obdobju uvedel in prodajal večinoma lažje cevi ter da je zato zmanjšanje pretirano. Ta trditev ni bila podprta z nobenim dokazom, zato je bila zavrnjena. Kljub temu je Komisija iz razlogov, navedenih v uvodni izjavi (85), iz izračunov nelojalnega nižanja prodajnih cen in stopnje škode izključila asortiment lažjih cevi – Blutop.

3.5.2.3   Rast

| (101) | Celotna potrošnja zadevnega izdelka v Uniji se je v obravnavanem obdobju zmanjšala za 7 %. Potrošnja se je leta 2012 močno zmanjšala, in sicer za več kot 13 %, leta 2013 je ostala na nizki ravni, v obdobju preiskave pa se je začela povečevati. Prodaja industrije Unije, uvoz iz tretjih držav in uvoz iz Indije so bili na začetku obravnavanega obdobja v skladu s potrošnjo. Ob koncu obravnavanega obdobja, ko se je potrošnja Unije začela povečevati, industrija Unije tega okrevanja ni mogla v celoti izkoristiti, ker sta se njen obseg prodaje in tržni delež zmanjšala, medtem ko je indijski uvoz pridobil tržne deleže. |
| --- | --- |

(101)

Celotna potrošnja zadevnega izdelka v Uniji se je v obravnavanem obdobju zmanjšala za 7 %. Potrošnja se je leta 2012 močno zmanjšala, in sicer za več kot 13 %, leta 2013 je ostala na nizki ravni, v obdobju preiskave pa se je začela povečevati. Prodaja industrije Unije, uvoz iz tretjih držav in uvoz iz Indije so bili na začetku obravnavanega obdobja v skladu s potrošnjo. Ob koncu obravnavanega obdobja, ko se je potrošnja Unije začela povečevati, industrija Unije tega okrevanja ni mogla v celoti izkoristiti, ker sta se njen obseg prodaje in tržni delež zmanjšala, medtem ko je indijski uvoz pridobil tržne deleže.

3.5.2.4   Zaposlenost in produktivnost

| (102) | Zaposlenost in produktivnost sta se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način:

  Število zaposlenih in produktivnost | 2011 | 2012 | 2013 | Obdobje preiskave |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zaposleni | 2 400 –2 500 | 2 300 –2 400 | 2 300 –2 400 | 2 400 –2 500 |
| Zaposleni – indeks | 100 | 93 | 93 | 99 |
| Produktivnost na zaposlenega | 220–240 | 180–200 | 210–230 | 230–250 |
| Produktivnost – indeks | 100 | 82 | 96 | 102 |
| Vir: Izpolnjeni vprašalniki. |

(102)

Zaposlenost in produktivnost sta se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način:

Število zaposlenih in produktivnost

Število zaposlenih in produktivnost

2011

2012

2013

Obdobje preiskave

Zaposleni

2 400 –2 500

2 300 –2 400

2 300 –2 400

2 400 –2 500

Zaposleni – indeks

indeks

100

93

93

99

Produktivnost na zaposlenega

220–240

180–200

210–230

230–250

Produktivnost – indeks

indeks

100

82

96

102

Vir: Izpolnjeni vprašalniki.

Vir:

| (103) | Zaposlenost in produktivnost sta bili v obdobju preiskave na podobni ravni kot leta 2011. Vendar je dejstvo, da se zaposlenost ni zmanjšala, predvsem posledica bistvenega povečanja prodaje zunaj Unije, kot je navedeno v uvodnih izjavah (127) in (128), kar je industriji Unije omogočilo, da je ponovno zaposlovala osebje. |
| --- | --- |

(103)

Zaposlenost in produktivnost sta bili v obdobju preiskave na podobni ravni kot leta 2011. Vendar je dejstvo, da se zaposlenost ni zmanjšala, predvsem posledica bistvenega povečanja prodaje zunaj Unije, kot je navedeno v uvodnih izjavah (127) in (128), kar je industriji Unije omogočilo, da je ponovno zaposlovala osebje.

3.5.2.5   Višina stopnje dampinga in okrevanje od preteklega dampinga

| (104) | Vse stopnje dampinga so bile nad stopnjo de minimis. Višina dejanskih stopenj dampinga je glede na obseg in nelojalno nižanje prodajnih cen zaradi dampinškega uvoza iz zadevne države precej vplivala na industrijo Unije. |
| --- | --- |

(104)

Vse stopnje dampinga so bile nad stopnjo de minimis. Višina dejanskih stopenj dampinga je glede na obseg in nelojalno nižanje prodajnih cen zaradi dampinškega uvoza iz zadevne države precej vplivala na industrijo Unije.

de minimis

| (105) | To je prva protidampinška preiskava zadevnega izdelka. Zato ni bilo na voljo nobenih podatkov za oceno učinkov morebitnega preteklega dampinga. |
| --- | --- |

(105)

To je prva protidampinška preiskava zadevnega izdelka. Zato ni bilo na voljo nobenih podatkov za oceno učinkov morebitnega preteklega dampinga.

3.5.3   Mikroekonomski kazalniki

Mikroekonomski kazalniki

3.5.3.1   Cene in dejavniki, ki vplivajo na cene

| (106) | Povprečne prodajne cene na enoto pri prodaji sodelujočih proizvajalcev Unije nepovezanim strankam v Uniji so se v obravnavanem obdobju gibale na naslednji način:

  Prodajne cene v Uniji | 2011 | 2012 | 2013 | Obdobje preiskave |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Povprečna prodajna cena na enoto v Uniji (EUR/tono) | 990–1 050 | 1 000 –1 060 | 1 020 –1 060 | 1 000 –1 060 |
| Indeks | 100 | 102 | 104 | 101 |
| Proizvodni stroški na enoto (EUR/tono) | 900–950 | 1 000 –1 050 | 900–950 | 850–900 |
| Indeks | 100 | 110 | 104 | 96 |
| Vir: Izpolnjeni vprašalniki. |

(106)

Povprečne prodajne cene na enoto pri prodaji sodelujočih proizvajalcev Unije nepovezanim strankam v Uniji so se v obravnavanem obdobju gibale na naslednji način:

Prodajne cene v Uniji

Prodajne cene v Uniji

2011

2012

2013

Obdobje preiskave

Povprečna prodajna cena na enoto v Uniji (EUR/tono)

990–1 050

1 000 –1 060

1 020 –1 060

1 000 –1 060

Indeks

Indeks

100

100

102

102

104

104

101

101

Proizvodni stroški na enoto (EUR/tono)

900–950

1 000 –1 050

900–950

850–900

Indeks

Indeks

100

100

110

110

104

104

96

96

Vir: Izpolnjeni vprašalniki.

Vir:

| (107) | Povprečna prodajna cena na enoto se je v letih 2012 in 2013 zvišala, nato pa se v obdobju preiskave znižala za 3 % in se vrnila na raven, podobno tisti na začetku obravnavanega obdobja Stroški proizvodnje so se leta 2012 zvišali ter leta 2013 in v obdobju preiskave znižali, predvsem zaradi znižanja cene glavne surovine, tj. železove rude in odpadnih kovin. |
| --- | --- |

(107)

Povprečna prodajna cena na enoto se je v letih 2012 in 2013 zvišala, nato pa se v obdobju preiskave znižala za 3 % in se vrnila na raven, podobno tisti na začetku obravnavanega obdobja Stroški proizvodnje so se leta 2012 zvišali ter leta 2013 in v obdobju preiskave znižali, predvsem zaradi znižanja cene glavne surovine, tj. železove rude in odpadnih kovin.

| (108) | Družba Jindal je trdila, da manjša dobičkonosnost industrije Unije ni skladna z dejstvom, da se je razpon med prodajno ceno industrije Unije na enoto in stroški proizvodnje v obdobju preiskave povečal. Komisija se s tem argumentom ni strinjala. Stroški proizvodnje, navedeni v zgornji preglednici, niso bili uporabljeni pri izračunu dobičkonosnosti. Stroški proizvodnje so bili določeni na podlagi stroškov proizvodnje zadevnega izdelka ter prodajnih, splošnih in administrativnih (PSA) stroškov za štiri sodelujoče proizvodne družbe v Uniji. Po drugi strani je bila dobičkonosnost izračunana na podlagi neto dobička pred obdavčitvijo pri prodaji podobnega izdelka nepovezanim strankam v Uniji kot delež prihodkov od navedene prodaje, ki je vključeval stroške prodanega blaga, PSA-stroške, stroške raziskav in razvoja ter nekatere druge stroške za vse sodelujoče proizvodne družbe v Uniji in prodajne podružnice. Zato se lahko dobičkonosnost razvija drugače kot prodajne cene na enoto in stroški proizvodnje. |
| --- | --- |

(108)

Družba Jindal je trdila, da manjša dobičkonosnost industrije Unije ni skladna z dejstvom, da se je razpon med prodajno ceno industrije Unije na enoto in stroški proizvodnje v obdobju preiskave povečal. Komisija se s tem argumentom ni strinjala. Stroški proizvodnje, navedeni v zgornji preglednici, niso bili uporabljeni pri izračunu dobičkonosnosti. Stroški proizvodnje so bili določeni na podlagi stroškov proizvodnje zadevnega izdelka ter prodajnih, splošnih in administrativnih (PSA) stroškov za štiri sodelujoče proizvodne družbe v Uniji. Po drugi strani je bila dobičkonosnost izračunana na podlagi neto dobička pred obdavčitvijo pri prodaji podobnega izdelka nepovezanim strankam v Uniji kot delež prihodkov od navedene prodaje, ki je vključeval stroške prodanega blaga, PSA-stroške, stroške raziskav in razvoja ter nekatere druge stroške za vse sodelujoče proizvodne družbe v Uniji in prodajne podružnice. Zato se lahko dobičkonosnost razvija drugače kot prodajne cene na enoto in stroški proizvodnje.

3.5.3.2   Stroški dela

| (109) | Povprečni stroški dela sodelujočih proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način:

  Povprečni stroški dela na zaposlenega | 2011 | 2012 | 2013 | Obdobje preiskave |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Stroški dela (v tisoč EUR/zaposlenega/leto) | 56–58 | 56–58 | 58–60 | 58–60 |
| Indeks | 100 | 100 | 103 | 104 |
| Vir: Izpolnjeni vprašalniki. |

(109)

Povprečni stroški dela sodelujočih proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način:

Povprečni stroški dela na zaposlenega

Povprečni stroški dela na zaposlenega

2011

2012

2013

Obdobje preiskave

Stroški dela (v tisoč EUR/zaposlenega/leto)

56–58

56–58

58–60

58–60

Indeks

Indeks

100

100

100

100

103

103

104

104

Vir: Izpolnjeni vprašalniki.

Vir:

| (110) | Povprečni stroški dela na zaposlenega so se v obravnavanem obdobju povišali za 4 %. To povišanje je bilo manjše od splošnega povišanja plač v Uniji glede na poročanje Eurostata. |
| --- | --- |

(110)

Povprečni stroški dela na zaposlenega so se v obravnavanem obdobju povišali za 4 %. To povišanje je bilo manjše od splošnega povišanja plač v Uniji glede na poročanje Eurostata.

| (111) | Družba Jindal je poudarila, da Komisija Eurostatu ni predložila podatkov, na katerih je temeljila njena izjava, da je bilo povišanje stroškov dela za industrijo Unije manjše kot za celotni industrijski sektor v Uniji. Komisija je pojasnila, da je bila letna rast stroškov dela v celotnem industrijskem sektorju v Evropski uniji, kot je o njej poročal Eurostat (10), v obdobju 2011–2014 6,9-odstotna, v obdobju 2011–2013 pa skoraj 5-odstotna. |
| --- | --- |

(111)

Družba Jindal je poudarila, da Komisija Eurostatu ni predložila podatkov, na katerih je temeljila njena izjava, da je bilo povišanje stroškov dela za industrijo Unije manjše kot za celotni industrijski sektor v Uniji. Komisija je pojasnila, da je bila letna rast stroškov dela v celotnem industrijskem sektorju v Evropski uniji, kot je o njej poročal Eurostat (10), v obdobju 2011–2014 6,9-odstotna, v obdobju 2011–2013 pa skoraj 5-odstotna.

10

3.5.3.3   Zaloge

| (112) | Ravni zalog sodelujočih proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibale na naslednji način:

  Zaloge | 2011 | 2012 | 2013 | Obdobje preiskave |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Končne zaloge (v 1 000 tonah) | 110–130 | 80–100 | 80–100 | 90–110 |
| Končne zaloge – indeks | 100 | 74 | 73 | 82 |
| Razmerje med končnimi zalogami in proizvodnjo (%) | 20–22 | 20–22 | 16–18 | 16–18 |
| Vir: Izpolnjeni vprašalniki. |

(112)

Ravni zalog sodelujočih proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibale na naslednji način:

Zaloge

Zaloge

2011

2012

2013

Obdobje preiskave

Končne zaloge (v 1 000 tonah)

110–130

80–100

80–100

90–110

Končne zaloge – indeks

indeks

100

100

74

74

73

73

82

82

Razmerje med končnimi zalogami in proizvodnjo (%)

20–22

20–22

16–18

16–18

Vir: Izpolnjeni vprašalniki.

Vir:

| (113) | Raven končnih zalog se je v obravnavanem obdobju znižala. Znižanje ravni zalog je predvsem posledica strožjih zahtev glede obratnih sredstev, ki jih je uvedlo vodstvo industrije Unije. |
| --- | --- |

(113)

Raven končnih zalog se je v obravnavanem obdobju znižala. Znižanje ravni zalog je predvsem posledica strožjih zahtev glede obratnih sredstev, ki jih je uvedlo vodstvo industrije Unije.

3.5.3.4   Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb in zmožnost zbiranja kapitala

| (114) | Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb sodelujočih proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način:

  Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb | 2011 | 2012 | 2013 | Obdobje preiskave |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dobičkonosnost prodaje v Uniji nepovezanim strankam (v % prihodka od prodaje) | od 2,5 do 3,0 | od (–)5,5 do (–)6,0 | od (–)1,0 do (–)1,5 | od 1,5 do 2,0 |
| Denarni tok (v milijonih EUR) | 8–10 | 7–9 | 5–7 | 8–10 |
| Denarni tok – indeks | 100 | 92 | 67 | 101 |
| Naložbe (v milijonih EUR) | 18–20 | 11–12 | 13–15 | 22–24 |
| Naložbe – indeks | 100 | 60 | 67 | 120 |
| Donosnost naložb | 49 | (–)155 | (–)29 | 20 |
| Vir: Izpolnjeni vprašalniki. |

(114)

Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb sodelujočih proizvajalcev Unije so se v obravnavanem obdobju gibali na naslednji način:

Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb

Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb

2011

2012

2013

Obdobje preiskave

Dobičkonosnost prodaje v Uniji nepovezanim strankam (v % prihodka od prodaje)

od 2,5 do 3,0

od (–)5,5 do (–)6,0

od (–)1,0 do (–)1,5

od 1,5 do 2,0

Denarni tok (v milijonih EUR)

8–10

7–9

5–7

8–10

Denarni tok – indeks

indeks

100

100

92

92

67

67

101

101

Naložbe (v milijonih EUR)

18–20

11–12

13–15

22–24

Naložbe – indeks

indeks

100

100

60

60

67

67

120

120

Donosnost naložb

49

(–)155

(–)29

20

Vir: Izpolnjeni vprašalniki.

Vir:

| (115) | Komisija je dobičkonosnost sodelujočih proizvajalcev Unije določila tako, da je neto dobiček pred obdavčitvijo pri prodaji podobnega izdelka nepovezanim strankam v Uniji izrazila kot delež prihodkov od navedene prodaje. Dobičkonosnost industrije Unije se je zmanjšala z 2,5 %–3,0 % leta 2011 na 1,5 %–2,0 % v obdobju preiskave, v letih 2012 in 2013 pa je bila negativna. |
| --- | --- |

(115)

Komisija je dobičkonosnost sodelujočih proizvajalcev Unije določila tako, da je neto dobiček pred obdavčitvijo pri prodaji podobnega izdelka nepovezanim strankam v Uniji izrazila kot delež prihodkov od navedene prodaje. Dobičkonosnost industrije Unije se je zmanjšala z 2,5 %–3,0 % leta 2011 na 1,5 %–2,0 % v obdobju preiskave, v letih 2012 in 2013 pa je bila negativna.

| (116) | Neto denarni tok je sposobnost sodelujočih proizvajalcev Unije, da sami financirajo svoje dejavnosti. Denarni tok je bil v obdobju preiskave na podobni ravni kot leta 2011. |
| --- | --- |

(116)

Neto denarni tok je sposobnost sodelujočih proizvajalcev Unije, da sami financirajo svoje dejavnosti. Denarni tok je bil v obdobju preiskave na podobni ravni kot leta 2011.

| (117) | Raven naložb je bila v obdobju preiskave višja kot leta 2011. Vendar je bila v letih 2012 in 2013 precej nižja, zvišanje v obdobju preiskave pa ni izravnalo znižanja v letih pred tem. Povečanje naložb v obdobju preiskave je mogoče pojasniti predvsem z večjo naložbo sodelujočega proizvajalca Unije za zamenjavo ključnega dela opreme, ki se je pokvaril. Donosnost naložb je dobiček v deležu neto knjigovodske vrednosti naložb. V obdobju preiskave je bila bistveno nižja kot leta 2011. |
| --- | --- |

(117)

Raven naložb je bila v obdobju preiskave višja kot leta 2011. Vendar je bila v letih 2012 in 2013 precej nižja, zvišanje v obdobju preiskave pa ni izravnalo znižanja v letih pred tem. Povečanje naložb v obdobju preiskave je mogoče pojasniti predvsem z večjo naložbo sodelujočega proizvajalca Unije za zamenjavo ključnega dela opreme, ki se je pokvaril. Donosnost naložb je dobiček v deležu neto knjigovodske vrednosti naložb. V obdobju preiskave je bila bistveno nižja kot leta 2011.

3.6   Sklep o škodi

Sklep o škodi

| (118) | Industrija Unije je na nazadujočem trgu izgubila 4 % tržnega deleža, njena prodaja na trgu Unije pa se je zmanjšala za 11 %. Izkoriščenost zmogljivosti je ostala majhna v celotnem obravnavanem obdobju, čeprav se je v primerjavi z začetkom obravnavanega obdobja rahlo povečala, predvsem zaradi znatnega povečanja izvoza industrije Unije. Čeprav si je industrija Unije nekoliko opomogla od negativnih rezultatov v letih 2012 in 2013, se je njena dobičkonosnost v obravnavanem obdobju na splošno zmanjšala ter je ob koncu obdobja preiskave znašala samo 1,5 %–2,0 %, kar je precej pod ciljnim dobičkom, ki je bil določen na 5 % (glej uvodno izjavo (126) začasne uredbe). |
| --- | --- |

(118)

Industrija Unije je na nazadujočem trgu izgubila 4 % tržnega deleža, njena prodaja na trgu Unije pa se je zmanjšala za 11 %. Izkoriščenost zmogljivosti je ostala majhna v celotnem obravnavanem obdobju, čeprav se je v primerjavi z začetkom obravnavanega obdobja rahlo povečala, predvsem zaradi znatnega povečanja izvoza industrije Unije. Čeprav si je industrija Unije nekoliko opomogla od negativnih rezultatov v letih 2012 in 2013, se je njena dobičkonosnost v obravnavanem obdobju na splošno zmanjšala ter je ob koncu obdobja preiskave znašala samo 1,5 %–2,0 %, kar je precej pod ciljnim dobičkom, ki je bil določen na 5 % (glej uvodno izjavo (126) začasne uredbe).

| (119) | Dejstvo, da so nekateri drugi kazalniki škode, kot so proizvodnja, izkoriščenost zmogljivosti, produktivnost, denarni tok, naložbe ali donosnost naložb, ostali razmeroma nespremenjeni ali so se celo izboljšali, ne more spremeniti sklepa, da je industrija Unije utrpela znatno škodo, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi (122). |
| --- | --- |

(119)

Dejstvo, da so nekateri drugi kazalniki škode, kot so proizvodnja, izkoriščenost zmogljivosti, produktivnost, denarni tok, naložbe ali donosnost naložb, ostali razmeroma nespremenjeni ali so se celo izboljšali, ne more spremeniti sklepa, da je industrija Unije utrpela znatno škodo, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi (122).

| (120) | Proizvajalca izvoznika in družba Tata so trdili, da dejstvo, da več kazalnikov kaže pozitiven/stabilen trend, pomeni, da industrija Unije ni v slabem položaju. Komisija je ta argument zavrnila. Prvič, člen 3(5) osnovne uredbe navaja, da preučitev industrije Unije vključuje oceno vseh ustreznih gospodarskih dejavnikov in kazalcev, ki vplivajo na položaj Unije, in „da eden ali več teh dejavnikov skupaj [ni] odločujočih“. Drugič, za ugotovitev obstoja znatne škode ni nujno, da vsi zadevni gospodarski dejavniki in kazalci kažejo negativen trend. Poleg tega obstoj stabilnih ali celo pozitivnih trendov pri nekaterih kazalnikih škode ne izključuje obstoja znatne škode. Taka ugotovitev mora temeljiti na splošni oceni vseh kazalnikov, ki so bili v celoti potrjeni z evropsko sodno prakso (11). |
| --- | --- |

(120)

Proizvajalca izvoznika in družba Tata so trdili, da dejstvo, da več kazalnikov kaže pozitiven/stabilen trend, pomeni, da industrija Unije ni v slabem položaju. Komisija je ta argument zavrnila. Prvič, člen 3(5) osnovne uredbe navaja, da preučitev industrije Unije vključuje oceno vseh ustreznih gospodarskih dejavnikov in kazalcev, ki vplivajo na položaj Unije, in „da eden ali več teh dejavnikov skupaj [ni] odločujočih“. Drugič, za ugotovitev obstoja znatne škode ni nujno, da vsi zadevni gospodarski dejavniki in kazalci kažejo negativen trend. Poleg tega obstoj stabilnih ali celo pozitivnih trendov pri nekaterih kazalnikih škode ne izključuje obstoja znatne škode. Taka ugotovitev mora temeljiti na splošni oceni vseh kazalnikov, ki so bili v celoti potrjeni z evropsko sodno prakso (11).

11

| (121) | Zaradi nizke dobičkonosnosti ter zmanjševanja prodaje in tržnega deleža v Uniji se je industrija Unije znašla v težkem gospodarskem in finančnem položaju. |
| --- | --- |

(121)

Zaradi nizke dobičkonosnosti ter zmanjševanja prodaje in tržnega deleža v Uniji se je industrija Unije znašla v težkem gospodarskem in finančnem položaju.

| (122) | Na podlagi splošne analize vseh ustreznih kazalnikov škode ter glede na težak gospodarski in finančni položaj industrije Unije se sklene, da je industrija Unije utrpela znatno škodo v smislu člena 3(5) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(122)

Na podlagi splošne analize vseh ustreznih kazalnikov škode ter glede na težak gospodarski in finančni položaj industrije Unije se sklene, da je industrija Unije utrpela znatno škodo v smislu člena 3(5) osnovne uredbe.

4.   VZROČNA ZVEZA

VZROČNA ZVEZA

| (123) | Po začasnem razkritju so oba proizvajalca izvoznika iz Indije in družba Tata trdili, da ni časovnega sovpadanja položaja industrije Unije in uvoza iz Indije ter da slab položaj industrije Unije ni posledica uvoza iz Indije. Zlasti so trdili, da je industrija Unije v obdobju preiskave znova postala dobičkonosna in je povečala obseg prodaje, čeprav je bil uvoz iz Indije velik. Trdili so tudi, da Komisiji ni uspelo ustrezno oceniti drugih dejavnikov, zlasti finančne krize in presežne zmogljivosti industrije Unije, kot glavnega vzroka za škodo. Te trditve so bile večinoma ponovljene tudi po dokončnem razkritju. |
| --- | --- |

(123)

Po začasnem razkritju so oba proizvajalca izvoznika iz Indije in družba Tata trdili, da ni časovnega sovpadanja položaja industrije Unije in uvoza iz Indije ter da slab položaj industrije Unije ni posledica uvoza iz Indije. Zlasti so trdili, da je industrija Unije v obdobju preiskave znova postala dobičkonosna in je povečala obseg prodaje, čeprav je bil uvoz iz Indije velik. Trdili so tudi, da Komisiji ni uspelo ustrezno oceniti drugih dejavnikov, zlasti finančne krize in presežne zmogljivosti industrije Unije, kot glavnega vzroka za škodo. Te trditve so bile večinoma ponovljene tudi po dokončnem razkritju.

| (124) | Pri analiziranju, ali je dampinški uvoz povzročil škodo v skladu s členom 3(6) osnovne uredbe, je treba posebno pozornost nameniti vprašanju, ali je dampinški uvoz znatno nelojalno nižal prodajne cene. To vključuje primerjavo s ceno podobnega izdelka industrije Unije. Komisija je analizirala, ali so učinki takega uvoza znatno znižali cene ali preprečili zvišanje cen, do katerega bi sicer prišlo. Opozorila je, da lahko stalni pritisk, ki se izvaja z dampinškim uvozom po nizkih cenah, ki ne omogoča industriji Unije, da bi prilagodila svoje prodajne cene, pomeni vzročnost v smislu osnovne uredbe (12). |
| --- | --- |

(124)

Pri analiziranju, ali je dampinški uvoz povzročil škodo v skladu s členom 3(6) osnovne uredbe, je treba posebno pozornost nameniti vprašanju, ali je dampinški uvoz znatno nelojalno nižal prodajne cene. To vključuje primerjavo s ceno podobnega izdelka industrije Unije. Komisija je analizirala, ali so učinki takega uvoza znatno znižali cene ali preprečili zvišanje cen, do katerega bi sicer prišlo. Opozorila je, da lahko stalni pritisk, ki se izvaja z dampinškim uvozom po nizkih cenah, ki ne omogoča industriji Unije, da bi prilagodila svoje prodajne cene, pomeni vzročnost v smislu osnovne uredbe (12).

12

| (125) | Komisija je v uvodni izjavi (102) začasne uredbe priznala, da je bilo znatno zmanjšanje potrošnje Unije v letih 2011 in 2012 posledica svetovne finančne krize in zmanjšanja javnih izdatkov, to zmanjšanje potrošnje pa je prispevalo k položaju industrije Unije na začetku obravnavanega obdobja. Vendar se je od leta 2013, ko je bila potrošnja Unije še vedno na nizki ravni, do konca obdobja preiskave indijski dampinški uvoz v Unijo precej povečal, in sicer za 16 % v primerjavi s skupnim 10-odstotnim povečanjem v celotnem obravnavanem obdobju. Hkrati se je tržni delež indijskega uvoza v obravnavanem obdobju povečal za skoraj 18 %, od leta 2013 do konca obdobja preiskave pa za 6 %. To je bilo mogoče zaradi prodaje zadevnega izdelka po cenah, ki so bile znatno nižje od cen, ki jih je zaračunavala industrija Unije. Dejansko je bilo s preiskavo ugotovljeno, da so indijske izvozne cene dampinškega izvoza v obdobju preiskave nelojalno znižale cene Unije za več kot 30 %. |
| --- | --- |

(125)

Komisija je v uvodni izjavi (102) začasne uredbe priznala, da je bilo znatno zmanjšanje potrošnje Unije v letih 2011 in 2012 posledica svetovne finančne krize in zmanjšanja javnih izdatkov, to zmanjšanje potrošnje pa je prispevalo k položaju industrije Unije na začetku obravnavanega obdobja. Vendar se je od leta 2013, ko je bila potrošnja Unije še vedno na nizki ravni, do konca obdobja preiskave indijski dampinški uvoz v Unijo precej povečal, in sicer za 16 % v primerjavi s skupnim 10-odstotnim povečanjem v celotnem obravnavanem obdobju. Hkrati se je tržni delež indijskega uvoza v obravnavanem obdobju povečal za skoraj 18 %, od leta 2013 do konca obdobja preiskave pa za 6 %. To je bilo mogoče zaradi prodaje zadevnega izdelka po cenah, ki so bile znatno nižje od cen, ki jih je zaračunavala industrija Unije. Dejansko je bilo s preiskavo ugotovljeno, da so indijske izvozne cene dampinškega izvoza v obdobju preiskave nelojalno znižale cene Unije za več kot 30 %.

| (126) | Zato industrija Unije kljub okrevanju svetovnega gospodarstva po finančni krizi in povečanju potrošnje Unije od leta 2013 tega ni mogla v celoti izkoristiti. Čeprav je industrija Unije med letom 2013 in koncem obdobja preiskave povečala obseg prodaje, se je v obravnavanem obdobju skupno zmanjšal za 10 % v primerjavi z indijskim uvozom, ki se je v istem obdobju povečal za 10 %. Dotok dampinškega uvoza iz Indije, ki je močno nelojalno znižal cene industrije Unije, je slednji preprečeval, da bi povečala obseg prodaje na trgu Unije na ravni, ki bi lahko zagotovile vzdržne stopnje dobička. Da bi industrija Unije ohranila obseg proizvodnje, je povečala obseg izvoza (glej spodnjo preglednico). Tako sta dampinški uvoz po cenah, ki so znatno nelojalno nižale cene industrije Unije (za približno 30 %), zaradi česar so se cene na trgu Unije znatno znižale, kar je preprečevalo zvišanje cen, do katerega bi sicer prišlo, in znatna škoda, ki jo je industrija Unije utrpela v obdobju preiskave, časovno sovpadala. |
| --- | --- |

(126)

Zato industrija Unije kljub okrevanju svetovnega gospodarstva po finančni krizi in povečanju potrošnje Unije od leta 2013 tega ni mogla v celoti izkoristiti. Čeprav je industrija Unije med letom 2013 in koncem obdobja preiskave povečala obseg prodaje, se je v obravnavanem obdobju skupno zmanjšal za 10 % v primerjavi z indijskim uvozom, ki se je v istem obdobju povečal za 10 %. Dotok dampinškega uvoza iz Indije, ki je močno nelojalno znižal cene industrije Unije, je slednji preprečeval, da bi povečala obseg prodaje na trgu Unije na ravni, ki bi lahko zagotovile vzdržne stopnje dobička. Da bi industrija Unije ohranila obseg proizvodnje, je povečala obseg izvoza (glej spodnjo preglednico). Tako sta dampinški uvoz po cenah, ki so znatno nelojalno nižale cene industrije Unije (za približno 30 %), zaradi česar so se cene na trgu Unije znatno znižale, kar je preprečevalo zvišanje cen, do katerega bi sicer prišlo, in znatna škoda, ki jo je industrija Unije utrpela v obdobju preiskave, časovno sovpadala.

| (127) | Obseg izvoza sodelujočih proizvajalcev Unije se je v obravnavanem obdobju gibal na naslednji način:

  Izvoz sodelujočih proizvajalcev Unije | 2011 | 2012 | 2013 | Obdobje preiskave |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obseg izvoza (v 1 000 tonah) | 120–140 | 100–120 | 150–170 | 160–180 |
| Obseg izvoza – indeks | 100 | 78 | 116 | 130 |
| Izvozna cena (EUR/t) | 1 000 –1 050 | 1 050 –1 100 | 1 000 –1 050 | 950–1 000 |
| Povprečna izvozna cena – indeks | 100 | 108 | 104 | 99 |
| Vir: Izpolnjeni vprašalniki. |

(127)

Obseg izvoza sodelujočih proizvajalcev Unije se je v obravnavanem obdobju gibal na naslednji način:

Izvoz sodelujočih proizvajalcev Unije

Izvoz sodelujočih proizvajalcev Unije

2011

2012

2013

Obdobje preiskave

Obseg izvoza (v 1 000 tonah)

120–140

100–120

150–170

160–180

Obseg izvoza – indeks

indeks

100

100

78

78

116

116

130

130

Izvozna cena (EUR/t)

1 000 –1 050

1 050 –1 100

1 000 –1 050

950–1 000

Povprečna izvozna cena – indeks

indeks

100

100

108

108

104

104

99

99

Vir: Izpolnjeni vprašalniki.

Vir:

| (128) | Prodaja industrije Unije zunaj Unije se je v obravnavanem obdobju močno povečala, in sicer za 30 %, povprečna prodajna cena pa je ostala razmeroma nespremenjena. Zato je prodaja zunaj Unije v bistvu dejavnik, ki je ublažil škodo. Če se prodaja zunaj Unije ne bi povečala, bi bil položaj industrije Unije še slabši. |
| --- | --- |

(128)

Prodaja industrije Unije zunaj Unije se je v obravnavanem obdobju močno povečala, in sicer za 30 %, povprečna prodajna cena pa je ostala razmeroma nespremenjena. Zato je prodaja zunaj Unije v bistvu dejavnik, ki je ublažil škodo. Če se prodaja zunaj Unije ne bi povečala, bi bil položaj industrije Unije še slabši.

| (129) | Družba Jindal je poudarila, da so bile izvozne prodajne cene industrije Unije nižje od prodajnih cen Unije in zato niso mogle ublažiti škode. Večja prodaja zunaj Unije je omogočila industriji Unije večji obseg proizvodnje, vzdrževanje stopnje zaposlenosti in večjo izkoriščenost zmogljivosti, kar pomeni lažje pokrivanje stalnih stroškov. Dejstvo, da so bile povprečne izvozne cene na enoto nekoliko nižje (v razponu 5 %) od prodajnih cen Unije, je lahko posledica veliko različnih dejavnikov, kot so prodaja manj izpopolnjenih vrst izdelkov, večji premeri, večje število prodajnih transakcij itd., zaradi česar so bile cene zunaj Unije lahko nižje od stroškov prodaje v EU. |
| --- | --- |

(129)

Družba Jindal je poudarila, da so bile izvozne prodajne cene industrije Unije nižje od prodajnih cen Unije in zato niso mogle ublažiti škode. Večja prodaja zunaj Unije je omogočila industriji Unije večji obseg proizvodnje, vzdrževanje stopnje zaposlenosti in večjo izkoriščenost zmogljivosti, kar pomeni lažje pokrivanje stalnih stroškov. Dejstvo, da so bile povprečne izvozne cene na enoto nekoliko nižje (v razponu 5 %) od prodajnih cen Unije, je lahko posledica veliko različnih dejavnikov, kot so prodaja manj izpopolnjenih vrst izdelkov, večji premeri, večje število prodajnih transakcij itd., zaradi česar so bile cene zunaj Unije lahko nižje od stroškov prodaje v EU.

| (130) | Proizvajalca izvoznika sta tudi trdila, da je bila škoda samopovzročena, ker se je pritožnik vedno bolj osredotočal na kitajsko proizvodno dejavnost v LRK in večino njegove prodaje v države zunaj EU predstavljajo kitajski izdelki, kar med drugim povzroča majhno izkoriščenost zmogljivosti. Komisija ni sprejela tega argumenta. Kot je bilo že navedeno, se je izvoz industrije Unije znatno povečal, in sicer za 30 %, kar je preprečilo zmanjšanje proizvodnje in poslabšanje več drugih dejavnikov škode. |
| --- | --- |

(130)

Proizvajalca izvoznika sta tudi trdila, da je bila škoda samopovzročena, ker se je pritožnik vedno bolj osredotočal na kitajsko proizvodno dejavnost v LRK in večino njegove prodaje v države zunaj EU predstavljajo kitajski izdelki, kar med drugim povzroča majhno izkoriščenost zmogljivosti. Komisija ni sprejela tega argumenta. Kot je bilo že navedeno, se je izvoz industrije Unije znatno povečal, in sicer za 30 %, kar je preprečilo zmanjšanje proizvodnje in poslabšanje več drugih dejavnikov škode.

| (131) | Proizvajalca izvoznika in družba Tata so trdili, da je škoda posledica strukturne presežne zmogljivosti. Vendar dejstvo, da je bila zmogljivost industrije Unije v obravnavanem obdobju slabo izkoriščena, ne pomeni nujno, da trpi zaradi take strukturne presežne zmogljivosti in/ali neučinkovitosti, da bi to upravičevalo prilagoditev neškodljive cene navzdol. Opozoriti je treba, da je imela industrija Unije kljub nizki stopnji izkoriščenosti zmogljivosti leta 2011, ki je bila še nižja od stopnje, ugotovljene v obdobju preiskave, visoko dobičkonosnost. Ta trditev je bila zato zavrnjena. |
| --- | --- |

(131)

Proizvajalca izvoznika in družba Tata so trdili, da je škoda posledica strukturne presežne zmogljivosti. Vendar dejstvo, da je bila zmogljivost industrije Unije v obravnavanem obdobju slabo izkoriščena, ne pomeni nujno, da trpi zaradi take strukturne presežne zmogljivosti in/ali neučinkovitosti, da bi to upravičevalo prilagoditev neškodljive cene navzdol. Opozoriti je treba, da je imela industrija Unije kljub nizki stopnji izkoriščenosti zmogljivosti leta 2011, ki je bila še nižja od stopnje, ugotovljene v obdobju preiskave, visoko dobičkonosnost. Ta trditev je bila zato zavrnjena.

| (132) | Družba Jindal je trdila, da so se PSA-stroški industrije Unije v obravnavanem obdobju podvojili in da je bil to dejavnik, ki je povzročil škodo, ki je prekinila vzročno zvezo. Ker pa je bilo ugotovljeno, da so se PSA-stroški v obravnavanem obdobju le rahlo povišali, je bil ta argument zavrnjen. |
| --- | --- |

(132)

Družba Jindal je trdila, da so se PSA-stroški industrije Unije v obravnavanem obdobju podvojili in da je bil to dejavnik, ki je povzročil škodo, ki je prekinila vzročno zvezo. Ker pa je bilo ugotovljeno, da so se PSA-stroški v obravnavanem obdobju le rahlo povišali, je bil ta argument zavrnjen.

| (133) | Proizvajalca izvoznika in družba Tata so trdili, da povečanje naložb jasno kaže na boljši položaj in da povečevanje indijskega uvoza ne povzroča škode. Komisija se s tem ni strinjala. Prvič, večji obseg naložb 22 milijonov – 24 milijonov EUR je bil razmeroma majhen v primerjavi s celotno prodajo industrije Unije, ki je presegala 400 milijonov EUR. Poleg tega se je, kot je navedeno v uvodni izjavi (117), pri enem proizvajalcu Unije pokvaril mešalnik za tekoče železo. Zamenjava mešalnika je zahtevala velike izdatke pri osnovnih sredstvih v obdobju preiskave. |
| --- | --- |

(133)

Proizvajalca izvoznika in družba Tata so trdili, da povečanje naložb jasno kaže na boljši položaj in da povečevanje indijskega uvoza ne povzroča škode. Komisija se s tem ni strinjala. Prvič, večji obseg naložb 22 milijonov – 24 milijonov EUR je bil razmeroma majhen v primerjavi s celotno prodajo industrije Unije, ki je presegala 400 milijonov EUR. Poleg tega se je, kot je navedeno v uvodni izjavi (117), pri enem proizvajalcu Unije pokvaril mešalnik za tekoče železo. Zamenjava mešalnika je zahtevala velike izdatke pri osnovnih sredstvih v obdobju preiskave.

| (134) | Družba ECL je trdila, da je manjša dobičkonosnost posledica navedene okvare. Opozoriti je treba, da je bilo že v začasni fazi opravljenih več izračunov za izločitev vpliva okvare mešalnika na dobičkonosnost, zato se ta trditev zavrne. |
| --- | --- |

(134)

Družba ECL je trdila, da je manjša dobičkonosnost posledica navedene okvare. Opozoriti je treba, da je bilo že v začasni fazi opravljenih več izračunov za izločitev vpliva okvare mešalnika na dobičkonosnost, zato se ta trditev zavrne.

| (135) | Družba Jindal je tudi trdila, da večji razpon med prodajno ceno na enoto in stroški proizvodnje v obdobju preiskave kaže na pomanjkanje vzročne zveze med dampinškim izvozom in škodo. Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi (108), prodajna cena na enoto in stroški proizvodnje na enoto niso določeni na isti podlagi, zato med tema kazalnikoma ni neposredne povezave. V vsakem primeru zvišanje cen nad stroške proizvodnje v obdobju preiskave ni zadostovalo za ponovno vzpostavitev ciljne dobičkonosnosti industrije Unije. |
| --- | --- |

(135)

Družba Jindal je tudi trdila, da večji razpon med prodajno ceno na enoto in stroški proizvodnje v obdobju preiskave kaže na pomanjkanje vzročne zveze med dampinškim izvozom in škodo. Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi (108), prodajna cena na enoto in stroški proizvodnje na enoto niso določeni na isti podlagi, zato med tema kazalnikoma ni neposredne povezave. V vsakem primeru zvišanje cen nad stroške proizvodnje v obdobju preiskave ni zadostovalo za ponovno vzpostavitev ciljne dobičkonosnosti industrije Unije.

| (136) | Isti proizvajalec izvoznik je menil, da se glede na to, da so bile uvozne cene leta 2011 in v obdobju preiskave na podobni ravni (na podlagi podatkov iz podatkovne zbirke COMEXT), lahko sklene, da nelojalno nižanje prodajnih cen/precej nižje cene in uspešnost industrije Unije leta 2011 časovno sovpadajo. Ta hipoteza jasno temelji na predpostavki, s katero se Komisija ne strinja. Položaj industrije Unije leta 2011 ni bil dober, saj tudi njena dobičkonosnost ni dosegala ciljnih 5 %. |
| --- | --- |

(136)

Isti proizvajalec izvoznik je menil, da se glede na to, da so bile uvozne cene leta 2011 in v obdobju preiskave na podobni ravni (na podlagi podatkov iz podatkovne zbirke COMEXT), lahko sklene, da nelojalno nižanje prodajnih cen/precej nižje cene in uspešnost industrije Unije leta 2011 časovno sovpadajo. Ta hipoteza jasno temelji na predpostavki, s katero se Komisija ne strinja. Položaj industrije Unije leta 2011 ni bil dober, saj tudi njena dobičkonosnost ni dosegala ciljnih 5 %.

| (137) | Če ne bi bilo znatnega nelojalnega nižanja prodajnih cen industrije Unije zaradi indijskega dampinškega uvoza, ki je močno znižal cene oziroma preprečeval zvišanje cen, do katerega bi sicer prišlo, bi se obseg prodaje Unije povečal, izkoriščenost zmogljivosti bi se izboljšala, stopnje dobičkonosnosti pa bi se dodatno povišale. Komisija je zato sklenila, da je bila znatna škoda, ki jo je utrpela industrija Unije, posledica indijskega dampinškega uvoza, ki je preprečeval zvišanje cen, ki bi industriji Unije omogočilo ponovno vzpostavitev trajnostne dobičkonosnosti. Te vzročne zveze niso prekinili drugi dejavniki, kot so finančna kriza, izvoz Unije, nizka izkoriščenost zmogljivosti itd., kot je pojasnjeno v predhodnih uvodnih izjavah. |
| --- | --- |

(137)

Če ne bi bilo znatnega nelojalnega nižanja prodajnih cen industrije Unije zaradi indijskega dampinškega uvoza, ki je močno znižal cene oziroma preprečeval zvišanje cen, do katerega bi sicer prišlo, bi se obseg prodaje Unije povečal, izkoriščenost zmogljivosti bi se izboljšala, stopnje dobičkonosnosti pa bi se dodatno povišale. Komisija je zato sklenila, da je bila znatna škoda, ki jo je utrpela industrija Unije, posledica indijskega dampinškega uvoza, ki je preprečeval zvišanje cen, ki bi industriji Unije omogočilo ponovno vzpostavitev trajnostne dobičkonosnosti. Te vzročne zveze niso prekinili drugi dejavniki, kot so finančna kriza, izvoz Unije, nizka izkoriščenost zmogljivosti itd., kot je pojasnjeno v predhodnih uvodnih izjavah.

| (138) | Ker drugih pripomb o vzročni zvezi ni bilo, se ugotovitve iz uvodne izjave (109) začasne uredbe potrdijo. |
| --- | --- |

(138)

Ker drugih pripomb o vzročni zvezi ni bilo, se ugotovitve iz uvodne izjave (109) začasne uredbe potrdijo.

5.   INTERES UNIJE

INTERES UNIJE

| (139) | Oba proizvajalca izvoznika sta trdila, da uvedba protidampinških ukrepov proti Indiji glede na prevladujoči položaj pritožnika na trgu Unije ni v interesu Unije, pri čemer se upošteva tudi, da pritožnik proizvaja zadevni izdelek na Kitajskem in bi ga v primeru uvedbe ukrepov proti Indiji lahko brez težav uvažal v Unijo, s čimer bi še utrdil svoj prevladujoči položaj. |
| --- | --- |

(139)

Oba proizvajalca izvoznika sta trdila, da uvedba protidampinških ukrepov proti Indiji glede na prevladujoči položaj pritožnika na trgu Unije ni v interesu Unije, pri čemer se upošteva tudi, da pritožnik proizvaja zadevni izdelek na Kitajskem in bi ga v primeru uvedbe ukrepov proti Indiji lahko brez težav uvažal v Unijo, s čimer bi še utrdil svoj prevladujoči položaj.

| (140) | Preiskava je pokazala, da je bil v obdobju preiskave obseg uvoza iz kitajskih obratov, povezanih s pritožnikom, v Unijo neznaten. Prav tako nič ne kaže na to, da bi pritožnik v primeru uvedbe ukrepov v prihodnosti zadevne kitajske proizvodne obrate uporabil za nadomestitev indijskega uvoza. |
| --- | --- |

(140)

Preiskava je pokazala, da je bil v obdobju preiskave obseg uvoza iz kitajskih obratov, povezanih s pritožnikom, v Unijo neznaten. Prav tako nič ne kaže na to, da bi pritožnik v primeru uvedbe ukrepov v prihodnosti zadevne kitajske proizvodne obrate uporabil za nadomestitev indijskega uvoza.

| (141) | Poleg tega je Komisija, kot je navedeno v začasni uredbi, poslala zahtevo za dodatne informacije, da bi podrobneje analizirala morebitni učinek uvedbe ukrepov na konkurenco. Prejela je približno 50 odgovorov, večinoma od distributerjev zadevnega izdelka, gradbenih podjetij in več družb za oskrbo z vodo iz EU, katerih identiteta je navedena v odprti dokumentaciji. |
| --- | --- |

(141)

Poleg tega je Komisija, kot je navedeno v začasni uredbi, poslala zahtevo za dodatne informacije, da bi podrobneje analizirala morebitni učinek uvedbe ukrepov na konkurenco. Prejela je približno 50 odgovorov, večinoma od distributerjev zadevnega izdelka, gradbenih podjetij in več družb za oskrbo z vodo iz EU, katerih identiteta je navedena v odprti dokumentaciji.

| (142) | Skoraj vsi uporabniki, ki so odgovorili na zahtevo po dodatnih informacijah, so bili zaskrbljeni zaradi zelo velikega tržnega deleža pritožnika in zaradi tega, da bodo njegovi glavni konkurenti, tj. indijske družbe, po uvedbi dajatev morda prisiljeni izstopiti s trga Unije, s čimer bi pritožnik postal prevladujoči akter. Nekateri distributerji so tudi trdili, da skupina SG PAM ni hotela trgovati z njimi ali jim je ponudila manj ugodne pogoje, ker so začeli sodelovati s proizvajalcema izvoznikoma. En uporabnik je predložil dve cenovni ponudbi, ki po njegovem mnenju dokazujeta, da je skupina SG PAM decembra 2015 zvišala svoje cene za približno 25 %. Nekateri uporabniki so tudi trdili, da je skupina SG PAM izkoriščala svoj močan položaj za prirejanje razpisov v korist svojih izdelkov. |
| --- | --- |

(142)

Skoraj vsi uporabniki, ki so odgovorili na zahtevo po dodatnih informacijah, so bili zaskrbljeni zaradi zelo velikega tržnega deleža pritožnika in zaradi tega, da bodo njegovi glavni konkurenti, tj. indijske družbe, po uvedbi dajatev morda prisiljeni izstopiti s trga Unije, s čimer bi pritožnik postal prevladujoči akter. Nekateri distributerji so tudi trdili, da skupina SG PAM ni hotela trgovati z njimi ali jim je ponudila manj ugodne pogoje, ker so začeli sodelovati s proizvajalcema izvoznikoma. En uporabnik je predložil dve cenovni ponudbi, ki po njegovem mnenju dokazujeta, da je skupina SG PAM decembra 2015 zvišala svoje cene za približno 25 %. Nekateri uporabniki so tudi trdili, da je skupina SG PAM izkoriščala svoj močan položaj za prirejanje razpisov v korist svojih izdelkov.

| (143) | Čeprav drži, da pravila EU o konkurenci uvajajo strožja merila ravnanja za družbo, ki ima velik tržni delež, končno odločitev o tem, ali gre za prevladujoči položaj in ali se ta položaj zlorablja, sprejmejo organi, pristojni za konkurenco. Slednji najprej preučijo upoštevni proizvodni in geografski trg. V zadevi v zvezi s cevmi HDPE in MDPE za odplake na primer ni bilo izključeno, da so konkurirale s cevmi iz nodularnega litega železa in jeklenimi cevmi, čeprav je opredelitev proizvodnega trga ostala odprta (13). Ker v obravnavanem primeru Komisija ni prejela nobene pritožbe v zvezi s konkurenco, ni mogla določiti upoštevnega proizvodnega in geografskega trga. |
| --- | --- |

(143)

Čeprav drži, da pravila EU o konkurenci uvajajo strožja merila ravnanja za družbo, ki ima velik tržni delež, končno odločitev o tem, ali gre za prevladujoči položaj in ali se ta položaj zlorablja, sprejmejo organi, pristojni za konkurenco. Slednji najprej preučijo upoštevni proizvodni in geografski trg. V zadevi v zvezi s cevmi HDPE in MDPE za odplake na primer ni bilo izključeno, da so konkurirale s cevmi iz nodularnega litega železa in jeklenimi cevmi, čeprav je opredelitev proizvodnega trga ostala odprta (13). Ker v obravnavanem primeru Komisija ni prejela nobene pritožbe v zvezi s konkurenco, ni mogla določiti upoštevnega proizvodnega in geografskega trga.

13

| (144) | Sporazumi o izključni distribuciji, ki ponujajo ugodnejše pogoje ali celo strožje vertikalne omejitve pri distribuciji blaga, sami po sebi niso nezakoniti (14), pri čemer je organ, pristojen za konkurenco, tisti, ki oceni, ali so take omejitve protikonkurenčne ali celo pomenijo zlorabo. Kar zadeva cenovne ponudbe, ki naj bi kazale na zvišanja cen s strani skupine SG PAM, jih je Komisija težko primerjala brez kakršne koli bolj poglobljene preiskave o natančnih ponudbah in vključenih okoliščinah. Poleg trga je Komisija prejela samo en dokaz o domnevnih zvišanjih cen, ki sam po sebi ne more dokazati, da so bila taka zvišanja široko razširjena. |
| --- | --- |

(144)

Sporazumi o izključni distribuciji, ki ponujajo ugodnejše pogoje ali celo strožje vertikalne omejitve pri distribuciji blaga, sami po sebi niso nezakoniti (14), pri čemer je organ, pristojen za konkurenco, tisti, ki oceni, ali so take omejitve protikonkurenčne ali celo pomenijo zlorabo. Kar zadeva cenovne ponudbe, ki naj bi kazale na zvišanja cen s strani skupine SG PAM, jih je Komisija težko primerjala brez kakršne koli bolj poglobljene preiskave o natančnih ponudbah in vključenih okoliščinah. Poleg trga je Komisija prejela samo en dokaz o domnevnih zvišanjih cen, ki sam po sebi ne more dokazati, da so bila taka zvišanja široko razširjena.

14

| (145) | Komisija v protidampinškem postopku preuči pomisleke glede konkurence, da ugotovi, ali bi bila uvedba protidampinških ukrepov na splošno nedvomno v nasprotju z interesom Unije. Taka analiza ne more vključevati ocene konkurence v strogem pravnem smislu, ki jo lahko opravi samo organ, pristojen za konkurenco. V nobenem primeru niso bili predloženi trdni dokazi, ki bi nakazovali, da bi pritožnik sodeloval pri protikonkurenčnem ravnanju, če bi bili uvedeni protidampinški ukrepi, razen dejstva, da že ima močan položaj na trgu. Organ, pristojen za konkurenco, ni predložil nobenega sklepa glede ugotovljenega sodelovanja pritožnika pri protikonkurenčnem ravnanju v zvezi z zadevnim izdelkom. Prav tako pritožnik ni predložil nobene sodbe sodišča glede ugotovljenega prirejanja razpisov. |
| --- | --- |

(145)

Komisija v protidampinškem postopku preuči pomisleke glede konkurence, da ugotovi, ali bi bila uvedba protidampinških ukrepov na splošno nedvomno v nasprotju z interesom Unije. Taka analiza ne more vključevati ocene konkurence v strogem pravnem smislu, ki jo lahko opravi samo organ, pristojen za konkurenco. V nobenem primeru niso bili predloženi trdni dokazi, ki bi nakazovali, da bi pritožnik sodeloval pri protikonkurenčnem ravnanju, če bi bili uvedeni protidampinški ukrepi, razen dejstva, da že ima močan položaj na trgu. Organ, pristojen za konkurenco, ni predložil nobenega sklepa glede ugotovljenega sodelovanja pritožnika pri protikonkurenčnem ravnanju v zvezi z zadevnim izdelkom. Prav tako pritožnik ni predložil nobene sodbe sodišča glede ugotovljenega prirejanja razpisov.

| (146) | Opozoriti je treba, da je namen uvedbe protidampinških ukrepov znova vzpostaviti enake konkurenčne pogoje, da si proizvajalci Unije in proizvajalci iz tretjih držav enakopravno konkurirajo ter proizvajalcev izvoznikov ne izrivajo s trga. Tako bi bile dajatve v skladu s pravili Unije določene na ravni, ki bi indijskim izvoznikom še vedno omogočala, da še naprej konkurirajo proizvajalcem Unije, vendar po poštenih cenah. Dejansko so združeni protidampinški in izravnalni ukrepi določeni na ravni dampinga in subvencioniranja, ki sta pod ravnjo nelojalnega nižanja prodajnih cen. |
| --- | --- |

(146)

Opozoriti je treba, da je namen uvedbe protidampinških ukrepov znova vzpostaviti enake konkurenčne pogoje, da si proizvajalci Unije in proizvajalci iz tretjih držav enakopravno konkurirajo ter proizvajalcev izvoznikov ne izrivajo s trga. Tako bi bile dajatve v skladu s pravili Unije določene na ravni, ki bi indijskim izvoznikom še vedno omogočala, da še naprej konkurirajo proizvajalcem Unije, vendar po poštenih cenah. Dejansko so združeni protidampinški in izravnalni ukrepi določeni na ravni dampinga in subvencioniranja, ki sta pod ravnjo nelojalnega nižanja prodajnih cen.

| (147) | Poleg tega je v tretjih državah (Kitajska, Turčija, Rusija in Švica) več proizvajalcev, ki že prodajajo na trg Unije. Njihov obseg prodaje je bil v obravnavanem obdobju majhen in se je zmanjševal. Vendar je videti, da je bil eden od razlogov za tako zmanjšanje prodaje drugih uvoznikov agresivno določanje cen indijskih proizvajalcev, saj so bile zadevne cene precej nižje od cen vseh drugih glavnih držav uvoznic (razen Rusije). |
| --- | --- |

(147)

Poleg tega je v tretjih državah (Kitajska, Turčija, Rusija in Švica) več proizvajalcev, ki že prodajajo na trg Unije. Njihov obseg prodaje je bil v obravnavanem obdobju majhen in se je zmanjševal. Vendar je videti, da je bil eden od razlogov za tako zmanjšanje prodaje drugih uvoznikov agresivno določanje cen indijskih proizvajalcev, saj so bile zadevne cene precej nižje od cen vseh drugih glavnih držav uvoznic (razen Rusije).

| (148) | Uporabniki so potrdili, da če bi industrija Unije enostransko zvišala cene, bi se lahko uvoz iz drugih držav srednjeročno povečal, potem ko bi taki izvozniki iz tretjih držav prejeli dodatna potrdila, ki jih zahtevajo države članice. |
| --- | --- |

(148)

Uporabniki so potrdili, da če bi industrija Unije enostransko zvišala cene, bi se lahko uvoz iz drugih držav srednjeročno povečal, potem ko bi taki izvozniki iz tretjih držav prejeli dodatna potrdila, ki jih zahtevajo države članice.

| (149) | Komisija je zato z zadovoljstvom ugotovila, da mora imeti pri tehtanju in usklajevanju interesov zaščita industrije Unije pred škodljivim dampingom prednost pred interesi uporabnikov, da se preprečijo morebitni negativni vplivi na konkurenco na trgu Unije. Čeprav obstaja zaskrbljenost, da bi protidampinške dajatve okrepile že tako močan položaj vodilnega proizvajalca v Uniji, številni olajševalni dejavniki, kot je stalna konkurenca indijskih in drugih izvoznikov ter nadomestnih izdelkov, zagotavljajo, da se ohranja zadosten konkurenčni pritisk na industrijo Unije, da se preprečijo morebitni negativni vplivi na konkurenco na trgu Unije. Ponoviti je treba tudi, da je Komisija pripravljena spremljati vpliv ukrepov na konkurenco na trgu Unije. |
| --- | --- |

(149)

Komisija je zato z zadovoljstvom ugotovila, da mora imeti pri tehtanju in usklajevanju interesov zaščita industrije Unije pred škodljivim dampingom prednost pred interesi uporabnikov, da se preprečijo morebitni negativni vplivi na konkurenco na trgu Unije. Čeprav obstaja zaskrbljenost, da bi protidampinške dajatve okrepile že tako močan položaj vodilnega proizvajalca v Uniji, številni olajševalni dejavniki, kot je stalna konkurenca indijskih in drugih izvoznikov ter nadomestnih izdelkov, zagotavljajo, da se ohranja zadosten konkurenčni pritisk na industrijo Unije, da se preprečijo morebitni negativni vplivi na konkurenco na trgu Unije. Ponoviti je treba tudi, da je Komisija pripravljena spremljati vpliv ukrepov na konkurenco na trgu Unije.

| (150) | Zato se ugotovitve iz uvodne izjave (121) začasne uredbe potrdijo. |
| --- | --- |

(150)

Zato se ugotovitve iz uvodne izjave (121) začasne uredbe potrdijo.

6.   DOKONČNI PROTIDAMPINŠKI UKREPI

DOKONČNI PROTIDAMPINŠKI UKREPI

6.1   Stopnja odprave škode

Stopnja odprave škode

| (151) | Po začasnem razkritju je družba Jindal trdila, da bi bilo treba za določitev neškodljive cene za industrijo Unije namesto prištetja PSA-stroškov in dobička proizvodnim stroškom prilagoditi neškodljivo ceno navzdol zaradi strukturne presežne zmogljivosti in neučinkovitosti industrije Unije. Komisija je menila, da ni bilo strukturne presežne zmogljivosti, kot je navedeno v uvodni izjavi (131), zato je to trditev zavrnila. |
| --- | --- |

(151)

Po začasnem razkritju je družba Jindal trdila, da bi bilo treba za določitev neškodljive cene za industrijo Unije namesto prištetja PSA-stroškov in dobička proizvodnim stroškom prilagoditi neškodljivo ceno navzdol zaradi strukturne presežne zmogljivosti in neučinkovitosti industrije Unije. Komisija je menila, da ni bilo strukturne presežne zmogljivosti, kot je navedeno v uvodni izjavi (131), zato je to trditev zavrnila.

| (152) | Po začasnem razkritju sta oba proizvajalca izvoznika trdila, da je bila metodologija, uporabljena za izračun stopnje odprave škode, pomanjkljiva, saj primerjava s prodajnimi cenami Unije ne temelji na dejanski ceni, ki se je zaračunavala prvi neodvisni stranki v Uniji, ampak na konstruirani izvozni ceni, ki je bila umetno nizka. Stopnje škode so zato umetno visoke. Ta trditev je bila ponovljena po dokončnem razkritju. |
| --- | --- |

(152)

Po začasnem razkritju sta oba proizvajalca izvoznika trdila, da je bila metodologija, uporabljena za izračun stopnje odprave škode, pomanjkljiva, saj primerjava s prodajnimi cenami Unije ne temelji na dejanski ceni, ki se je zaračunavala prvi neodvisni stranki v Uniji, ampak na konstruirani izvozni ceni, ki je bila umetno nizka. Stopnje škode so zato umetno visoke. Ta trditev je bila ponovljena po dokončnem razkritju.

| (153) | Z izračunom stopnje škode se ugotovi, ali bi uporaba stopnje dajatve, ki bi bila nižja od tiste, določene na podlagi stopnje dampinga, za izvozno ceno dampinškega uvoza zadostovala za odpravo škode, ki jo povzroči dampinški uvoz. Ta ocena temelji na izvozni ceni na ravni meja Unije, tj. ravni, ki se šteje za primerljivo s ceno franko tovarna industrije Unije. V primeru izvoza prek povezanih uvoznikov je izvozna cena po analogiji s pristopom, uporabljenim pri izračunih stopnje dampinga, konstruirana na podlagi cene pri nadaljnji prodaji prvi neodvisni stranki in je ustrezno prilagojena v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe. Ker je izvozna cena nujen element za izračun stopnje škode in ker je ta člen edini člen osnovne uredbe, ki vsebuje navodila o konstruiranju izvozne cene, je njegova uporaba po analogiji utemeljena. Člen 2(9) osnovne uredbe zagotavlja tudi osnovo za odbitek stroškov predelave, če je ustrezno, ter vseh stroškov, nastalih med uvozom in nadaljnjo prodajo. Zato je Komisija menila, da uporabljena metodologija zagotavlja natančno osnovo za primerjavo cen in s tem določitev stopnje odprave škode. |
| --- | --- |

(153)

Z izračunom stopnje škode se ugotovi, ali bi uporaba stopnje dajatve, ki bi bila nižja od tiste, določene na podlagi stopnje dampinga, za izvozno ceno dampinškega uvoza zadostovala za odpravo škode, ki jo povzroči dampinški uvoz. Ta ocena temelji na izvozni ceni na ravni meja Unije, tj. ravni, ki se šteje za primerljivo s ceno franko tovarna industrije Unije. V primeru izvoza prek povezanih uvoznikov je izvozna cena po analogiji s pristopom, uporabljenim pri izračunih stopnje dampinga, konstruirana na podlagi cene pri nadaljnji prodaji prvi neodvisni stranki in je ustrezno prilagojena v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe. Ker je izvozna cena nujen element za izračun stopnje škode in ker je ta člen edini člen osnovne uredbe, ki vsebuje navodila o konstruiranju izvozne cene, je njegova uporaba po analogiji utemeljena. Člen 2(9) osnovne uredbe zagotavlja tudi osnovo za odbitek stroškov predelave, če je ustrezno, ter vseh stroškov, nastalih med uvozom in nadaljnjo prodajo. Zato je Komisija menila, da uporabljena metodologija zagotavlja natančno osnovo za primerjavo cen in s tem določitev stopnje odprave škode.

| (154) | Ta trditev se zato zavrne, metodologija za določitev stopnje odprave škode, kot je določena v uvodnih izjavah (123) do (127) začasne uredbe, pa se potrdi. |
| --- | --- |

(154)

Ta trditev se zato zavrne, metodologija za določitev stopnje odprave škode, kot je določena v uvodnih izjavah (123) do (127) začasne uredbe, pa se potrdi.

6.2   Dokončni ukrepi

Dokončni ukrepi

| (155) | Glede na sklepe v zvezi z dampingom, škodo, vzročno zvezo in interesom Unije ter v skladu s členom 9(4) osnovne uredbe bi bilo treba dokončne protidampinške ukrepe za uvoz zadevnega izdelka uvesti na ravni stopnje dampinga v skladu s pravilom nižje dajatve. V tem primeru bi bilo treba stopnjo dajatve ustrezno določiti v višini ugotovljenih stopenj dampinga. |
| --- | --- |

(155)

Glede na sklepe v zvezi z dampingom, škodo, vzročno zvezo in interesom Unije ter v skladu s členom 9(4) osnovne uredbe bi bilo treba dokončne protidampinške ukrepe za uvoz zadevnega izdelka uvesti na ravni stopnje dampinga v skladu s pravilom nižje dajatve. V tem primeru bi bilo treba stopnjo dajatve ustrezno določiti v višini ugotovljenih stopenj dampinga.

| (156) | Po razkritju dokončnih ugotovitev je industrija Unije zahtevala uvedbo ukrepov v obliki posebnih dajatev in ne dajatev ad valorem. Opozoriti je treba, da so bile dajatve ad valorem uvedene v začasni fazi. Dejansko so dajatve ad valorem običajna prednostna oblika ukrepov, saj zagotavljajo večjo učinkovitost ukrepov v primeru nihanj izvoznih cen. Industrija Unije je zahtevala uvedbo ukrepov v obliki posebnih dajatev iz treh glavnih razlogov:






  — | indijske izvozne cene cevi iz nodularnega litega železa so sledile padajočemu trendu, ki se je z uvedbo začasnih protidampinških dajatev še okrepil, |
| --- | --- | --- |

(156)

Po razkritju dokončnih ugotovitev je industrija Unije zahtevala uvedbo ukrepov v obliki posebnih dajatev in ne dajatev ad valorem. Opozoriti je treba, da so bile dajatve ad valorem uvedene v začasni fazi. Dejansko so dajatve ad valorem običajna prednostna oblika ukrepov, saj zagotavljajo večjo učinkovitost ukrepov v primeru nihanj izvoznih cen. Industrija Unije je zahtevala uvedbo ukrepov v obliki posebnih dajatev iz treh glavnih razlogov:

ad valorem

ad valorem

ad valorem

—

indijske izvozne cene cevi iz nodularnega litega železa so sledile padajočemu trendu, ki se je z uvedbo začasnih protidampinških dajatev še okrepil,

| — | absorpcijske prakse indijskih proizvajalcev izvoznikov so se začele že z uvedbo začasnih protidampinških ukrepov in dogovori med povezanimi družbami so v tem primeru zelo verjetni, |
| --- | --- |

—

absorpcijske prakse indijskih proizvajalcev izvoznikov so se začele že z uvedbo začasnih protidampinških ukrepov in dogovori med povezanimi družbami so v tem primeru zelo verjetni,

| — | cene cevi iz nodularnega litega železa lahko nihajo v skladu z nihanji cen surovin. |
| --- | --- |

—

cene cevi iz nodularnega litega železa lahko nihajo v skladu z nihanji cen surovin.

| (157) | Kar zadeva prvi navedeni razlog industrije, je kakršno koli znižanje indijskih izvoznih cen po obdobju preiskave, ki je povzročilo povečanje dampinga, ustrezneje obravnavano v okviru vmesnega pregleda iz člena 11(3) osnovne uredbe. Kar zadeva drugi razlog, ki je nekoliko povezan s prvim, osnovna uredba vsebuje posebno določbo za obravnavanje absorpcijskih praks. Opozoriti je treba, da se lahko v skladu z določbo o absorpciji (člen 12 osnovne uredbe) spremembe normalne vrednosti znova preučijo, s čimer se posredno priznava, da lahko do znižanja izvoznih cen pride zaradi sprememb stroškov, ki so privedle do posledičnih znižanj normalne vrednosti in s tem stopnje dampinga. Kar zadeva tretjo točko, je industrija sama priznala, da so se cene glavne surovine za proizvodnjo cevi iz nodularnega litega železa, tj. železove rude, od leta 2014 znižale. To vpliva na normalno vrednost in izvozno ceno, kar posledično vpliva na stopnjo dampinga. Dejansko je znižanje cen železove rude verjetno dejavnik, ki vpliva na nižanje cen cevi iz nodularnega litega železa od konca obdobja preiskave. Dejstvo, da lahko cene cevi iz nodularnega litega železa nihajo v skladu z nihanji cen surovin, ni razlog za uvedbo fiksne dajatve namesto dajatve ad valorem. |
| --- | --- |

(157)

Kar zadeva prvi navedeni razlog industrije, je kakršno koli znižanje indijskih izvoznih cen po obdobju preiskave, ki je povzročilo povečanje dampinga, ustrezneje obravnavano v okviru vmesnega pregleda iz člena 11(3) osnovne uredbe. Kar zadeva drugi razlog, ki je nekoliko povezan s prvim, osnovna uredba vsebuje posebno določbo za obravnavanje absorpcijskih praks. Opozoriti je treba, da se lahko v skladu z določbo o absorpciji (člen 12 osnovne uredbe) spremembe normalne vrednosti znova preučijo, s čimer se posredno priznava, da lahko do znižanja izvoznih cen pride zaradi sprememb stroškov, ki so privedle do posledičnih znižanj normalne vrednosti in s tem stopnje dampinga. Kar zadeva tretjo točko, je industrija sama priznala, da so se cene glavne surovine za proizvodnjo cevi iz nodularnega litega železa, tj. železove rude, od leta 2014 znižale. To vpliva na normalno vrednost in izvozno ceno, kar posledično vpliva na stopnjo dampinga. Dejansko je znižanje cen železove rude verjetno dejavnik, ki vpliva na nižanje cen cevi iz nodularnega litega železa od konca obdobja preiskave. Dejstvo, da lahko cene cevi iz nodularnega litega železa nihajo v skladu z nihanji cen surovin, ni razlog za uvedbo fiksne dajatve namesto dajatve ad valorem.

ad valorem

| (158) | Zaradi vseh navedenih razlogov se šteje, da fiksna dajatev, ki bi bila pretirano obremenjujoča za uvoznike, če bi se izvozne cene zniževale v skladu s cenami surovin, ni upravičena. Poleg tega so fiksne dajatve primernejše za homogene izdelke kot za izdelke, kot je obravnavani izdelek, ki jih je več vrst. |
| --- | --- |

(158)

Zaradi vseh navedenih razlogov se šteje, da fiksna dajatev, ki bi bila pretirano obremenjujoča za uvoznike, če bi se izvozne cene zniževale v skladu s cenami surovin, ni upravičena. Poleg tega so fiksne dajatve primernejše za homogene izdelke kot za izdelke, kot je obravnavani izdelek, ki jih je več vrst.

| (159) | Vzporedno s protidampinško preiskavo je bila izvedena protisubvencijska preiskava. Ob uporabi pravila nižje dajatve in glede na dejstvo, da so dokončne subvencijske stopnje nižje od stopnje odprave škode, bi morala Komisija uvesti dokončno izravnalno dajatev v višini ugotovljenih dokončnih subvencijskih stopenj in nato uvesti dokončno protidampinško dajatev do višine ustrezne stopnje odprave škode. |
| --- | --- |

(159)

Vzporedno s protidampinško preiskavo je bila izvedena protisubvencijska preiskava. Ob uporabi pravila nižje dajatve in glede na dejstvo, da so dokončne subvencijske stopnje nižje od stopnje odprave škode, bi morala Komisija uvesti dokončno izravnalno dajatev v višini ugotovljenih dokončnih subvencijskih stopenj in nato uvesti dokončno protidampinško dajatev do višine ustrezne stopnje odprave škode.

| (160) | Da bi se Komisija izognila dvojnemu štetju, je v zvezi s protidampinškimi ukrepi upoštevala dejstvo, da so tri od subvencijskih shem izvozne subvencije, ki dejansko znižujejo izvozne cene in tako zvišujejo stopnje dampinga. Zato je Komisija v vzporedni protisubvencijski preiskavi znižala stopnjo dampinga za zneske subvencij, ugotovljene v zvezi s shemami, ki so odvisne od izvoza. Na podlagi navedenega se naložijo naslednje stopnje dajatev:











  Ime družbe | Subvencijska stopnja | Stopnja dampinga | Stopnja odprave škode | Izravnalna dajatev | Protidampinška dajatev | Dajatve skupaj |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Jindal Saw Ltd | 8,7 % | 19,0 % | 48,8 % | 8,7 % | 14,1 % | 22,8 % |
| Electrosteel Castings Ltd | 9,0 % | 4,1 % | 54,6 % | 9,0 % | 0 % | 9,0 % |
| Vse druge družbe | | | | 9,0 % | 14,1 % | 23,1 % |

(160)

Da bi se Komisija izognila dvojnemu štetju, je v zvezi s protidampinškimi ukrepi upoštevala dejstvo, da so tri od subvencijskih shem izvozne subvencije, ki dejansko znižujejo izvozne cene in tako zvišujejo stopnje dampinga. Zato je Komisija v vzporedni protisubvencijski preiskavi znižala stopnjo dampinga za zneske subvencij, ugotovljene v zvezi s shemami, ki so odvisne od izvoza. Na podlagi navedenega se naložijo naslednje stopnje dajatev:

Ime družbe

Subvencijska stopnja

Stopnja dampinga

Stopnja odprave škode

Izravnalna dajatev

Protidampinška dajatev

Dajatve skupaj

Jindal Saw Ltd

8,7 %

19,0 %

48,8 %

8,7 %

14,1 %

22,8 %

Electrosteel Castings Ltd

9,0 %

4,1 %

54,6 %

9,0 %

0 %

9,0 %

Vse druge družbe

9,0 %

14,1 %

23,1 %

| (161) | Stopnje protidampinških dajatev za posamezne družbe, navedene v tej uredbi, so bile določene na podlagi ugotovitev te preiskave. Zato izražajo položaj teh družb med preiskavo. Te stopnje dajatev (v nasprotju z dajatvijo na ravni države, ki se uporablja za „vse druge družbe“) se tako uporabljajo izključno za uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz zadevne države, ki ga proizvajajo te družbe, torej izrecno navedene pravne osebe. Za uvoženi zadevni izdelek, ki ga proizvaja katera koli druga družba, ki ni posebej navedena v izvedbenem delu te uredbe, vključno s subjekti, povezanimi s tistimi, ki so izrecno navedeni, se te stopnje ne bi smele uporabljati, zanj pa bi morala veljati stopnja dajatve, ki se uporablja za „vse druge družbe“. |
| --- | --- |

(161)

Stopnje protidampinških dajatev za posamezne družbe, navedene v tej uredbi, so bile določene na podlagi ugotovitev te preiskave. Zato izražajo položaj teh družb med preiskavo. Te stopnje dajatev (v nasprotju z dajatvijo na ravni države, ki se uporablja za „vse druge družbe“) se tako uporabljajo izključno za uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz zadevne države, ki ga proizvajajo te družbe, torej izrecno navedene pravne osebe. Za uvoženi zadevni izdelek, ki ga proizvaja katera koli druga družba, ki ni posebej navedena v izvedbenem delu te uredbe, vključno s subjekti, povezanimi s tistimi, ki so izrecno navedeni, se te stopnje ne bi smele uporabljati, zanj pa bi morala veljati stopnja dajatve, ki se uporablja za „vse druge družbe“.

| (162) | Vsak zahtevek za uporabo teh stopenj protidampinških dajatev za posamezne družbe (na primer zaradi spremembe imena subjekta ali zaradi ustanovitve novih proizvodnih ali prodajnih obratov) bi bilo treba nemudoma nasloviti na Komisijo (15), vključno z vsemi ustreznimi informacijami, zlasti o vsaki spremembi dejavnosti družbe na področju proizvodnje, domače prodaje in izvoza, povezanimi na primer z navedeno spremembo imena ali spremembo proizvodnih in prodajnih obratov. Ta uredba bo nato po potrebi ustrezno spremenjena s posodobitvijo seznama družb, upravičenih do individualnih stopenj dajatve. |
| --- | --- |

(162)

Vsak zahtevek za uporabo teh stopenj protidampinških dajatev za posamezne družbe (na primer zaradi spremembe imena subjekta ali zaradi ustanovitve novih proizvodnih ali prodajnih obratov) bi bilo treba nemudoma nasloviti na Komisijo (15), vključno z vsemi ustreznimi informacijami, zlasti o vsaki spremembi dejavnosti družbe na področju proizvodnje, domače prodaje in izvoza, povezanimi na primer z navedeno spremembo imena ali spremembo proizvodnih in prodajnih obratov. Ta uredba bo nato po potrebi ustrezno spremenjena s posodobitvijo seznama družb, upravičenih do individualnih stopenj dajatve.

15

| (163) | Da bi se zmanjšalo tveganje izogibanja, se šteje, da so v tem primeru potrebni posebni ukrepi za zagotovitev pravilne uporabe protidampinških ukrepov. Ti posebni ukrepi vključujejo predložitev veljavnega trgovinskega računa carinskim organom držav članic, ki je skladen z zahtevami iz člena 1(3) te uredbe. Za uvoz, ki ga ne spremlja tak račun, velja stopnja dajatve, ki se uporablja za vse druge družbe. |
| --- | --- |

(163)

Da bi se zmanjšalo tveganje izogibanja, se šteje, da so v tem primeru potrebni posebni ukrepi za zagotovitev pravilne uporabe protidampinških ukrepov. Ti posebni ukrepi vključujejo predložitev veljavnega trgovinskega računa carinskim organom držav članic, ki je skladen z zahtevami iz člena 1(3) te uredbe. Za uvoz, ki ga ne spremlja tak račun, velja stopnja dajatve, ki se uporablja za vse druge družbe.

6.3   Dokončno pobiranje začasnih dajatev

Dokončno pobiranje začasnih dajatev

| (164) | Ob upoštevanju ugotovljenih stopenj dampinga in ravni škode, povzročene industriji Unije, bi bilo treba dokončno pobrati zneske, zavarovane z začasno protidampinško dajatvijo, ki je bila uvedena z začasno uredbo. Zavarovane zneske, ki presegajo združene dokončne stopnje protidampinške in izravnalne dajatve, bi bilo treba sprostiti. |
| --- | --- |

(164)

Ob upoštevanju ugotovljenih stopenj dampinga in ravni škode, povzročene industriji Unije, bi bilo treba dokončno pobrati zneske, zavarovane z začasno protidampinško dajatvijo, ki je bila uvedena z začasno uredbo. Zavarovane zneske, ki presegajo združene dokončne stopnje protidampinške in izravnalne dajatve, bi bilo treba sprostiti.

6.4   Izvršljivost ukrepov

Izvršljivost ukrepov

| (165) | Po začasnem razkritju je pritožnik trdil, da je en proizvajalec izvoznik začel absorbirati uvedene začasne dajatve s tem, da ni hotel zvišati svojih cen. Te trditve v okviru te preiskave ni mogoče preveriti. V primeru vložitve ločenega zahtevka za ugotavljanje absorpcije dajatev bi se pregled iz člena 12(1) osnovne uredbe lahko začel samo, če bi bili zagotovljeni dokazi prima facie. |
| --- | --- |

(165)

Po začasnem razkritju je pritožnik trdil, da je en proizvajalec izvoznik začel absorbirati uvedene začasne dajatve s tem, da ni hotel zvišati svojih cen. Te trditve v okviru te preiskave ni mogoče preveriti. V primeru vložitve ločenega zahtevka za ugotavljanje absorpcije dajatev bi se pregled iz člena 12(1) osnovne uredbe lahko začel samo, če bi bili zagotovljeni dokazi prima facie.

prima facie

| (166) | Odbor, ustanovljen na podlagi člena 15(1) Uredbe (ES) št. 1225/2009, ni predložil mnenja – |
| --- | --- |

(166)

Odbor, ustanovljen na podlagi člena 15(1) Uredbe (ES) št. 1225/2009, ni predložil mnenja –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Uvede se dokončna protidampinška dajatev na uvoz cevi iz nodularnega litega železa (imenovanega tudi sferoidno grafitno lito železo), razen cevi iz nodularnega litega železa brez notranje in zunanje prevleke („gole cevi“), ki se trenutno uvrščajo pod oznaki KN ex 7303 00 10 in ex 7303 00 90 (oznaki TARIC 7303001010 in 7303009010), s poreklom iz Indije.

2.   Stopnja dokončne protidampinške dajatve, ki se uporablja za neto ceno franko meja Unije pred plačilom dajatev za izdelek iz prvega odstavka, ki ga proizvajajo naslednje družbe, je:

| Družba | Dokončna protidampinška dajatev | Dodatna oznaka TARIC |
| --- | --- | --- |
| Electrosteel Castings Ltd | 0 % | C055 |
| Jindal Saw Limited | 14,1 % | C054 |
| Vse druge družbe | 14,1 % | C999 |

Družba

Dokončna protidampinška dajatev

Dodatna oznaka TARIC

Electrosteel Castings Ltd

0 %

C055

Jindal Saw Limited

14,1 %

C054

Vse druge družbe

14,1 %

C999

3.   Pogoj za uporabo individualnih stopenj protidampinške dajatve, določenih za družbe iz drugega odstavka, je predložitev veljavnega trgovinskega računa carinskim organom držav članic, ki vsebuje izjavo z datumom in podpisom uradnika subjekta, ki izdaja take račune, ter njegovim imenom in funkcijo, in sicer: „Podpisani potrjujem, da je (količina) cevi iz nodularnega litega železa (imenovanega tudi sferoidno grafitno lito železo), prodanih za izvoz v Evropsko unijo, ki jih zajema ta trgovinski račun, proizvedla (ime in naslov družbe) (dodatna oznaka TARIC) v Indiji. Izjavljam, da so podatki na tem trgovinskem računu popolni in resnični.“ Če tak račun ni predložen, se uporablja stopnja dajatve, ki velja za „vse druge družbe“.

4.   Če ni določeno drugače, se uporabljajo veljavni carinski predpisi.

Člen 2

Zneski, zavarovani z začasnimi protidampinškimi dajatvami v skladu z Izvedbeno uredbo (EU) 2015/1559, se dokončno poberejo. Zavarovani zneski, ki presegajo združene stopnje protidampinških dajatev iz člena 1(2) in izravnalnih dajatev, sprejete z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2016/387 (16), se sprostijo.

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 17. marca 2016

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  UL L 343, 22.12.2009, str. 51.

1

(2)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/1559 z dne 18. septembra 2015 o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz cevi iz nodularnega litega železa (imenovanega tudi sferoidno grafitno lito železo) s poreklom iz Indije (UL L 244, 19.9.2015, str. 25).

2

(3)  Obvestilo o začetku protidampinškega postopka za uvoz cevi iz nodularnega litega železa (imenovanega tudi sferoidno grafitno lito železo) s poreklom iz Indije (UL C 461, 20.12.2014, str. 35).

3

(4)  Obvestilo o začetku protisubvencijskega postopka za uvoz cevi iz nodularnega litega železa (imenovanega tudi sferoidno grafitno lito železo) s poreklom iz Indije (UL C 83, 11.3.2015, str. 4).

4

(5)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2016/387 z dne 17. marca 2016 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz cevi iz nodularnega litega železa (imenovanega tudi sferoidno grafitno lito železo) s poreklom iz Indije (glej stran 1 tega Uradnega lista).

5

(6)  Uredba Sveta (ES) št. 1784/2000 z dne 11. avgusta 2000 o uvedbi dokončne protidumpinške dajatve in dokončnem pobiranju začasne dajatve pri uvozu nekaterih tempranih litoželeznih cevnih pritrdilnih elementov s poreklom iz Brazilije, Češke republike, Japonske, Ljudske republike Kitajske, Republike Koreje in Tajske (UL L 208, 18.8.2000, str. 10).

6

(7)  Komisija je v začasni fazi ugotovila, da domača prodaja nekaterih vrst izdelka ni bila reprezentativna, saj so predstavljali manj kot 5 % celotnega obsega izvoza enake ali primerljive vrste izdelka v Unijo. Glej uvodno izjavo (21) začasne uredbe.

7

(8)  Glej uvodne izjave (84) do (86) in (119) do (125) protisubvencijske uredbe.

8

(9)  Zadeva T-138/02 z dne 14. novembra 2006, Nanjing Metalink International Co. Ltd proti Svetu Evropske unije, točka 61.

9

(10)  http://ec.europa.eu/eurostat/data/database# → Prebivalstvo in delovni pogoji → Stroški dela → Indeks stroškov dela, nominalna vrednost – letni podatki (NACE Rev. 2) (lc_lci_r2_a), sklop podatkov za industrijo (razen gradbeništva).

10

(11)  Zadeva T-310/12 z dne 20. maja 2015, Yuanping Changyuan Chemicals Co. Ltd proti Svetu Evropske unije, točki 134 in 135.

11

(12)  Uredba Komisije (EU) št. 1043/2011 z dne 19. oktobra 2011 o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz oksalne kisline s poreklom iz Indije in Ljudske republike Kitajske (UL L 275, 20.10.2011, str. 1), uvodna izjava (103).

12

(13)  Zadeva M.565, Solvay/Winerberger, točka 19, navedena v drugih zadevah M.2294 EtexGroup/Glynwed PipeSystems, točka 8.

13

(14)  Smernice Komisije o vertikalnih omejitvah (2010/C-130/01).

14

(15)  
  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, 1049 Bruxelles/Brussel, Belgique/België.

15

(16)  Glej opombo 5.

16

---

| 18.3.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 73/77 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 73/77

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2016/389

z dne 17. marca 2016

o obnovitvi odobritve aktivne snovi acibenzolar-s-metil v skladu z Uredbo (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet ter o spremembi Priloge k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 540/2011

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet in razveljavitvi direktiv Sveta 79/117/EGS in 91/414/EGS (1), ter zlasti člena 20(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Odobritev aktivne snovi acibenzolar-s-metil, kot je določena v delu A Priloge k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 540/2011 (2), preneha veljati 30. junija 2016. |
| --- | --- |

(1)

Odobritev aktivne snovi acibenzolar-s-metil, kot je določena v delu A Priloge k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 540/2011 (2), preneha veljati 30. junija 2016.

| (2) | Zahtevek za obnovitev vključitve acibenzolar-s-metila v Prilogo I k Direktivi Sveta 91/414/EGS (3) je bil predložen v skladu s členom 4 Uredbe Komisije (EU) št. 1141/2010 (4) v roku, določenem v navedenem členu. |
| --- | --- |

(2)

Zahtevek za obnovitev vključitve acibenzolar-s-metila v Prilogo I k Direktivi Sveta 91/414/EGS (3) je bil predložen v skladu s členom 4 Uredbe Komisije (EU) št. 1141/2010 (4) v roku, določenem v navedenem členu.

| (3) | Vložnik je v skladu s členom 9 Uredbe (EU) št. 1141/2010 predložil dopolnilno dokumentacijo. Država članica poročevalka je zahtevek ocenila kot popoln. |
| --- | --- |

(3)

Vložnik je v skladu s členom 9 Uredbe (EU) št. 1141/2010 predložil dopolnilno dokumentacijo. Država članica poročevalka je zahtevek ocenila kot popoln.

| (4) | Država članica poročevalka je pripravila poročilo o oceni obnovitve v posvetovanju z državo članico soporočevalko ter ga 1. marca 2013 predložila Evropski agenciji za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: Agencija) in Komisiji. |
| --- | --- |

(4)

Država članica poročevalka je pripravila poročilo o oceni obnovitve v posvetovanju z državo članico soporočevalko ter ga 1. marca 2013 predložila Evropski agenciji za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: Agencija) in Komisiji.

| (5) | Agencija je poročilo o oceni obnovitve poslala vložniku in državam članicam, da predložijo pripombe, ter Komisiji posredovala prejete pripombe. Agencija je tudi javnosti zagotovila dostop do povzetka dopolnilne dokumentacije. |
| --- | --- |

(5)

Agencija je poročilo o oceni obnovitve poslala vložniku in državam članicam, da predložijo pripombe, ter Komisiji posredovala prejete pripombe. Agencija je tudi javnosti zagotovila dostop do povzetka dopolnilne dokumentacije.

| (6) | Dne 8. maja 2014 (5) je Komisiji predložila svoj sklep o tem, ali se za aktivno snov acibenzolar-s-metil lahko pričakuje, da bo izpolnjevala merila za odobritev iz člena 4 Uredbe (ES) št. 1107/2009. Komisija je osnutek poročila o pregledu acibenzolar-s-metila 12. decembra 2014 predložila Stalnemu odboru za rastline, živali, hrano in krmo. |
| --- | --- |

(6)

Dne 8. maja 2014 (5) je Komisiji predložila svoj sklep o tem, ali se za aktivno snov acibenzolar-s-metil lahko pričakuje, da bo izpolnjevala merila za odobritev iz člena 4 Uredbe (ES) št. 1107/2009. Komisija je osnutek poročila o pregledu acibenzolar-s-metila 12. decembra 2014 predložila Stalnemu odboru za rastline, živali, hrano in krmo.

| (7) | V zvezi z eno ali več reprezentativnimi uporabami vsaj enega fitofarmacevtskega sredstva, ki vsebuje aktivno snov, je bilo ugotovljeno, da so merila za odobritev iz člena 4 Uredbe (ES) št. 1107/2009 izpolnjena. Navedena merila za odobritev se torej štejejo za izpolnjena. |
| --- | --- |

(7)

V zvezi z eno ali več reprezentativnimi uporabami vsaj enega fitofarmacevtskega sredstva, ki vsebuje aktivno snov, je bilo ugotovljeno, da so merila za odobritev iz člena 4 Uredbe (ES) št. 1107/2009 izpolnjena. Navedena merila za odobritev se torej štejejo za izpolnjena.

| (8) | Zato je primerno obnoviti odobritev acibenzolar-s-metila. |
| --- | --- |

(8)

Zato je primerno obnoviti odobritev acibenzolar-s-metila.

| (9) | Ocena tveganja za obnovitev odobritve acibenzolar-s-metila temelji na omejenem številu reprezentativnih rab, ki pa ne omejujejo uporab, za katere se za fitofarmacevtska sredstva, ki vsebujejo acibenzolar-s-metil, lahko registrirajo. Zato je primerno, da se ne ohrani omejitev glede uporabe kot rastlinski aktivator. |
| --- | --- |

(9)

Ocena tveganja za obnovitev odobritve acibenzolar-s-metila temelji na omejenem številu reprezentativnih rab, ki pa ne omejujejo uporab, za katere se za fitofarmacevtska sredstva, ki vsebujejo acibenzolar-s-metil, lahko registrirajo. Zato je primerno, da se ne ohrani omejitev glede uporabe kot rastlinski aktivator.

| (10) | V skladu s členom 14(1) Uredbe (ES) št. 1107/2009 v povezavi s členom 6 Uredbe ter ob upoštevanju sedanjih znanstvenih in tehničnih dognanj je treba vključiti nekatere pogoje. Zlasti je primerno zahtevati dodatne potrditvene informacije. |
| --- | --- |

(10)

V skladu s členom 14(1) Uredbe (ES) št. 1107/2009 v povezavi s členom 6 Uredbe ter ob upoštevanju sedanjih znanstvenih in tehničnih dognanj je treba vključiti nekatere pogoje. Zlasti je primerno zahtevati dodatne potrditvene informacije.

| (11) | V skladu s členom 20(3) Uredbe (ES) št. 1107/2009 v povezavi s členom 13(4) navedene uredbe bi bilo treba ustrezno spremeniti Prilogo k Izvedbeni uredbi (EU) št. 540/2011. |
| --- | --- |

(11)

V skladu s členom 20(3) Uredbe (ES) št. 1107/2009 v povezavi s členom 13(4) navedene uredbe bi bilo treba ustrezno spremeniti Prilogo k Izvedbeni uredbi (EU) št. 540/2011.

| (12) | Z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2015/1885 (6) je bil podaljšan datum prenehanja odobritve acibenzolar-s-metila, da bi se omogočil zaključek postopka obnovitve pred prenehanjem njegove odobritve. Vendar ker je bil sklep o obnovitvi sprejet pred podaljšanim datumom prenehanja odobritve, bi se ta uredba morala uporabljati od 1. aprila 2016. |
| --- | --- |

(12)

Z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2015/1885 (6) je bil podaljšan datum prenehanja odobritve acibenzolar-s-metila, da bi se omogočil zaključek postopka obnovitve pred prenehanjem njegove odobritve. Vendar ker je bil sklep o obnovitvi sprejet pred podaljšanim datumom prenehanja odobritve, bi se ta uredba morala uporabljati od 1. aprila 2016.

| (13) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo – |
| --- | --- |

(13)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Obnovitev odobritve aktivne snovi

Odobritev aktivne snovi acibenzolar-s-metil, kot je opredeljena v Prilogi I, se obnovi pod pogoji iz navedene priloge.

Člen 2

Spremembe Izvedbene uredbe (EU) št. 540/2011

Priloga k Izvedbeni uredbi (EU) št. 540/2011 se spremeni v skladu s Prilogo II k tej uredbi.

Člen 3

Začetek veljavnosti in uporabe

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Uporablja se od 1. aprila 2016.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 17. marca 2016

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  UL L 309, 24.11.2009, str. 1.

1

(2)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 540/2011 z dne 25. maja 2011 o izvajanju Uredbe (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta glede seznama registriranih aktivnih snovi (UL L 153, 11.6.2011, str. 1).

2

(3)  Direktiva Sveta 91/414/EGS z dne 15. julija 1991 o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet (UL L 230, 19.8.1991, str. 1).

3

(4)  Uredba Komisije (EU) št. 1141/2010 z dne 7. decembra 2010 o postopku za podaljšanje vključitve druge skupine aktivnih snovi v Prilogo I k Direktivi Sveta 91/414/EGS in oblikovanju seznama navedenih snovi (UL L 322, 8.12.2010, str. 10).

4

(5)  
  EFSA Journal (2014); 12(8):3691. Na voljo na spletu: www.efsa.europa.eu.

5

EFSA Journal

(6)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/1885 z dne 20. oktobra 2015 o spremembi Izvedbene Uredbe (EU) št. 540/2011 glede podaljšanja obdobij odobritve za aktivne snovi 2,4-D, acibenzolar-s-metil, amitrol, bentazon, cihalofop butil, dikvat, esfenvalerat, famoksadon, flumioksazin, DPX KE 459 (flupirsulfuron-metil), glifosat, iprovalikarb, izoproturon, lambda-cihalotrin, metalaksil-M, metsulfuron metil, pikolinafen, prosulfuron, pimetrozin, piraflufen-etil, tiabendazol, tifensulfuron-metil in triasulfuron (UL L 276, 21.10.2015, str. 48).

6

---

PRILOGA I

| Splošno ime, identifikacijska številka | Ime po IUPAC | Čistost (1) | Uveljavitev | Veljavnost registracije | Posebne določbe |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| acibenzolar-s-metil
  št. CAS 135158-54-2
  št. CIPAC 597 | S-methyl benzo[1,2,3]thiadiazole-7-carbothioate | 970 g/kg
  toluen: največ 5 g/kg | 1. april 2016 | 31. marec 2031 | Za izvajanje enotnih načel iz člena 29(6) Uredbe (ES) št. 1107/2009 se upoštevajo ugotovitve iz poročila o pregledu acibenzolar-s-metila ter zlasti dodatka I in II k poročilu.
  V tej celoviti oceni morajo biti države članice zlasti pozorne na:






  (a) | tveganje za potrošnike prek vnosa hrane; |

Splošno ime, identifikacijska številka

Ime po IUPAC

Čistost (1)

Uveljavitev

Veljavnost registracije

Posebne določbe

acibenzolar-s-metil

št. CAS 135158-54-2

št. CIPAC 597

S-methyl benzo[1,2,3]thiadiazole-7-carbothioate

970 g/kg

toluen: največ 5 g/kg

1. april 2016

31. marec 2031

Za izvajanje enotnih načel iz člena 29(6) Uredbe (ES) št. 1107/2009 se upoštevajo ugotovitve iz poročila o pregledu acibenzolar-s-metila ter zlasti dodatka I in II k poročilu.

V tej celoviti oceni morajo biti države članice zlasti pozorne na:

(a)

tveganje za potrošnike prek vnosa hrane;

| (b) | zaščito izvajalcev in delavcev; |
| --- | --- |

(b)

zaščito izvajalcev in delavcev;

| (c) | tveganje za vodne organizme. |
| --- | --- |

(c)

tveganje za vodne organizme.

Pogoji uporabe po potrebi vključujejo ukrepe za zmanjšanje tveganja.

Vložnik predloži Komisiji, državam članicam in Agenciji do 1. junija 2017 potrditvene informacije o relevantnosti in ponovljivosti morfometričnih sprememb, ugotovljenih v malih možganih fetusov, povezanih z izpostavljenostjo acibenzolar-s-metilu, in ali bi lahko bile te spremembe posledica endokrinega načina delovanja. Informacije, ki jih je treba predložiti, vključujejo sistematičen pregled dostopnih dokazov, ocenjenih na podlagi razpoložljivih smernic (npr. smernice EFSA za metodologijo sistematičnega pregleda, 2010).

---

(1)  Več podrobnosti o aktivni snovi in njenih lastnostih je v poročilu o pregledu.

---

PRILOGA II

Priloga k Izvedbeni uredbi (EU) št. 540/2011 se spremeni:

| (1) | v delu A se črta vnos 20 za acibenzolar-s-metil; |
| --- | --- |

(1)

v delu A se črta vnos 20 za acibenzolar-s-metil;

| (2) | v delu B se doda naslednji vnos:











  Št. | Splošno ime, identifikacijska številka | Ime po IUPAC | Čistost (*1) | Uveljavitev | Veljavnost registracije | Posebne določbe |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „98 | acibenzolar-s-metil
  št. CAS 135158-54-2
  št. CIPAC 597 | S-methyl benzo[1,2,3]thiadiazole-7-carbothioate | 970 g/kg
  toluen: največ 5 g/kg | 1. april 2016 | 31. marec 2031 | Za izvajanje enotnih načel iz člena 29(6) Uredbe (ES) št. 1107/2009 se upoštevajo ugotovitve iz poročila o pregledu acibenzolar-s-metila ter zlasti dodatka I in II k poročilu.
  V tej celoviti oceni morajo biti države članice zlasti pozorne na:






  (a) | tveganje za potrošnike prek vnosa hrane; |

(2)

v delu B se doda naslednji vnos:

Št.

Splošno ime, identifikacijska številka

Ime po IUPAC

Čistost (*1)

Uveljavitev

Veljavnost registracije

Posebne določbe

„98

acibenzolar-s-metil

št. CAS 135158-54-2

št. CIPAC 597

S-methyl benzo[1,2,3]thiadiazole-7-carbothioate

970 g/kg

toluen: največ 5 g/kg

1. april 2016

31. marec 2031

Za izvajanje enotnih načel iz člena 29(6) Uredbe (ES) št. 1107/2009 se upoštevajo ugotovitve iz poročila o pregledu acibenzolar-s-metila ter zlasti dodatka I in II k poročilu.

V tej celoviti oceni morajo biti države članice zlasti pozorne na:

(a)

tveganje za potrošnike prek vnosa hrane;

| (b) | zaščito izvajalcev in delavcev; |
| --- | --- |

(b)

zaščito izvajalcev in delavcev;

| (c) | tveganje za vodne organizme. |
| --- | --- |

(c)

tveganje za vodne organizme.

Pogoji uporabe po potrebi vključujejo ukrepe za zmanjšanje tveganja.

Vložnik predloži Komisiji, državam članicam in Agenciji do 1. junija 2017 potrditvene informacije o relevantnosti in ponovljivosti morfometričnih sprememb, ugotovljenih v malih možganih fetusov, povezanih z izpostavljenostjo acibenzolar-s-metilu, in ali bi lahko bile te spremembe posledica endokrinega načina delovanja. Informacije, ki jih je treba predložiti, vključujejo sistematičen pregled dostopnih dokazov, ocenjenih na podlagi razpoložljivih smernic (npr. smernice EFSA za metodologijo sistematičnega pregleda, 2010).“

---

(*1)  Več podrobnosti o aktivni snovi in njenih lastnostih je v poročilu o pregledu.

---

| 18.3.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 73/81 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 73/81

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2016/390

z dne 17. marca 2016

o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007 (1),

ob upoštevanju Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 543/2011 z dne 7. junija 2011 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 za sektorja sadja in zelenjave ter predelanega sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 136(1) Izvedbene uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi.

| (2) | Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije – |
| --- | --- |

(2)

Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Standardne uvozne vrednosti iz člena 136 Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 17. marca 2016

Za Komisijo

V imenu predsednika

Jerzy PLEWA

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  
  UL L 347, 20.12.2013, str. 671.

1

(2)  
  UL L 157, 15.6.2011, str. 1.

2

---

PRILOGA

Standardne uvozne vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka tretje države (1) | Standardna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | IL | 103,5 |
| MA | 95,4 |
| TN | 107,9 |
| TR | 108,3 |
| ZZ | 103,8 |
| 0707 00 05 | MA | 83,4 |
| TR | 145,9 |
| ZZ | 114,7 |
| 0709 93 10 | MA | 57,2 |
| TR | 160,0 |
| ZZ | 108,6 |
| 0805 10 20 | EG | 45,6 |
| IL | 72,9 |
| MA | 54,7 |
| TN | 55,8 |
| TR | 64,6 |
| ZZ | 58,7 |
| 0805 50 10 | MA | 141,2 |
| TR | 82,8 |
| ZZ | 112,0 |
| 0808 10 80 | BR | 88,6 |
| US | 152,5 |
| ZZ | 120,6 |
| 0808 30 90 | AR | 118,4 |
| CL | 179,3 |
| CN | 72,0 |
| TR | 153,6 |
| ZA | 109,2 |
| ZZ | 126,5 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka tretje države (1)

Standardna uvozna vrednost

0702 00 00

IL

103,5

MA

95,4

TN

107,9

TR

108,3

ZZ

103,8

0707 00 05

MA

83,4

TR

145,9

ZZ

114,7

0709 93 10

MA

57,2

TR

160,0

ZZ

108,6

0805 10 20

EG

45,6

IL

72,9

MA

54,7

TN

55,8

TR

64,6

ZZ

58,7

0805 50 10

MA

141,2

TR

82,8

ZZ

112,0

0808 10 80

BR

88,6

US

152,5

ZZ

120,6

0808 30 90

AR

118,4

CL

179,3

CN

72,0

TR

153,6

ZA

109,2

ZZ

126,5

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (EU) št. 1106/2012 z dne 27. novembra 2012 o izvajanju Uredbe (ES) št. 471/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o statistiki Skupnosti o zunanji trgovini z državami nečlanicami v zvezi s posodabljanjem nomenklature držav in ozemelj (UL L 328, 28.11.2012, str. 7). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---

| 18.3.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 73/83 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 73/83

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2016/391

z dne 17. marca 2016

o določitvi koeficienta dodelitve, ki se bo uporabil za količine v zahtevkih za uvozna dovoljenja, vloženih od 1. do 7. marca 2016 v okviru tarifnih kvot, odprtih z Uredbo (ES) št. 533/2007 v sektorju za perutninsko meso

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007 (1) ter zlasti člena 188(1) in (3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (ES) št. 533/2007 (2) je odprla letne tarifne kvote za uvoz proizvodov iz sektorja za perutninsko meso. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (ES) št. 533/2007 (2) je odprla letne tarifne kvote za uvoz proizvodov iz sektorja za perutninsko meso.

| (2) | Količine v zahtevkih za uvozna dovoljenja, vloženih od 1. do 7. marca 2016 za podobdobje od 1. aprila do 30. junija 2016, so za nekatere kvote višje od razpoložljivih količin. Zato bi bilo treba z določitvijo koeficienta dodelitve, ki se bo uporabil za zahtevane količine, izračunanega v skladu s členom 7(2) Uredbe Komisije (ES) št. 1301/2006 (3), določiti, v kakšnem obsegu se lahko izdajo uvozna dovoljenja. |
| --- | --- |

(2)

Količine v zahtevkih za uvozna dovoljenja, vloženih od 1. do 7. marca 2016 za podobdobje od 1. aprila do 30. junija 2016, so za nekatere kvote višje od razpoložljivih količin. Zato bi bilo treba z določitvijo koeficienta dodelitve, ki se bo uporabil za zahtevane količine, izračunanega v skladu s členom 7(2) Uredbe Komisije (ES) št. 1301/2006 (3), določiti, v kakšnem obsegu se lahko izdajo uvozna dovoljenja.

| (3) | Da bi zagotovili učinkovitost ukrepa, bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije – |
| --- | --- |

(3)

Da bi zagotovili učinkovitost ukrepa, bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Količine v zahtevkih za uvozna dovoljenja, vloženih na podlagi Uredbe (ES) št. 533/2007 za podobdobje od 1. aprila do 30. junija 2016, se pomnožijo s koeficientom dodelitve iz Priloge k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 17. marca 2016

Za Komisijo

V imenu predsednika

Jerzy PLEWA

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  
  UL L 347, 20.12.2013, str. 671.

1

(2)  Uredba Komisije (ES) št. 533/2007 z dne 14. maja 2007 o odprtju in upravljanju tarifnih kvot v sektorju za perutninsko meso (UL L 125, 15.5.2007, str. 9).

2

(3)  Uredba Komisije (ES) št. 1301/2006 z dne 31. avgusta 2006 o določitvi skupnih pravil za upravljanje uvoznih tarifnih kvot za kmetijske proizvode, ki se upravljajo s sistemom uvoznih dovoljenj (UL L 238, 1.9.2006, str. 13).

3

---

PRILOGA

| Zaporedna št. | Koeficient dodelitve – zahtevki, vloženi za podobdobje od 1. aprila do 30. junija 2016
  (%) |
| --- | --- |
| 09.4067 | — |
| 09.4068 | 0,360102 |
| 09.4069 | 0,171264 |
| 09.4070 | — |

Zaporedna št.

Koeficient dodelitve – zahtevki, vloženi za podobdobje od 1. aprila do 30. junija 2016

(%)

09.4067

—

09.4068

0,360102

09.4069

0,171264

09.4070

—

---

| 18.3.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 73/85 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 73/85

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2016/392

z dne 17. marca 2016

o določitvi koeficienta dodelitve, ki se uporabi za količine v zahtevkih za uvozna dovoljenja, vloženih od 1. do 7. marca 2016, in o določitvi količin, ki se dodajo količini, določeni za podobdobje od 1. julija do 30. septembra 2016 v okviru tarifnih kvot, ki so z Uredbo (ES) št. 1385/2007 odprte v sektorju za perutninsko meso

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007 (1) ter zlasti člena 188 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (ES) št. 1385/2007 (2) je odprla letne tarifne kvote za uvoz proizvodov sektorja za perutninsko meso. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (ES) št. 1385/2007 (2) je odprla letne tarifne kvote za uvoz proizvodov sektorja za perutninsko meso.

| (2) | Količine v zahtevkih za uvozna dovoljenja, vloženih od 1. do 7. marca 2016 za podobdobje od 1. aprila do 30. junija 2016, so za nekatere kvote višje od razpoložljivih količin. Zato bi bilo treba z določitvijo koeficienta dodelitve, ki se bo uporabil za zahtevane količine, izračunanega v skladu s členom 7(2) Uredbe Komisije (ES) št. 1301/2006 (3), določiti, v kakšnem obsegu se lahko izdajo uvozna dovoljenja. |
| --- | --- |

(2)

Količine v zahtevkih za uvozna dovoljenja, vloženih od 1. do 7. marca 2016 za podobdobje od 1. aprila do 30. junija 2016, so za nekatere kvote višje od razpoložljivih količin. Zato bi bilo treba z določitvijo koeficienta dodelitve, ki se bo uporabil za zahtevane količine, izračunanega v skladu s členom 7(2) Uredbe Komisije (ES) št. 1301/2006 (3), določiti, v kakšnem obsegu se lahko izdajo uvozna dovoljenja.

| (3) | Količine v zahtevkih za uvozna dovoljenja so za nekatere kvote nižje od razpoložljivih količin. Zato bi bilo treba določiti količine, za katere zahtevki niso bili vloženi, in jih dodati količini, določeni za naslednje kvotno podobdobje. |
| --- | --- |

(3)

Količine v zahtevkih za uvozna dovoljenja so za nekatere kvote nižje od razpoložljivih količin. Zato bi bilo treba določiti količine, za katere zahtevki niso bili vloženi, in jih dodati količini, določeni za naslednje kvotno podobdobje.

| (4) | Da bi zagotovili učinkovitost ukrepa, bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije – |
| --- | --- |

(4)

Da bi zagotovili učinkovitost ukrepa, bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Količine v zahtevkih za uvozna dovoljenja, vloženih na podlagi Uredbe (ES) št. 1385/2007 za podobdobje od 1. aprila do 30. junija 2016, se pomnožijo s koeficientom dodelitve iz Priloge k tej uredbi.

2.   Količine, za katere zahtevki za uvozna dovoljenja niso bili vloženi v skladu z Uredbo (ES) št. 1385/2007 in ki jih je treba dodati količinam za podobdobje od 1. julija do 30. septembra 2016, so navedene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 17. marca 2016

Za Komisijo

V imenu predsednika

Jerzy PLEWA

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  
  UL L 347, 20.12.2013, str. 671.

1

(2)  Uredba Komisije (ES) št. 1385/2007 z dne 26. novembra 2007 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 774/94 o odprtju in zagotavljanju upravljanja določenih tarifnih kvot Skupnosti za perutninsko meso (UL L 309, 27.11.2007, str. 47).

2

(3)  Uredba Komisije (ES) št. 1301/2006 z dne 31. avgusta 2006 o določitvi skupnih pravil za upravljanje uvoznih tarifnih kvot za kmetijske proizvode, ki se upravljajo s sistemom uvoznih dovoljenj (UL L 238, 1.9.2006, str. 13).

3

---

PRILOGA

| Zaporedna št. | Koeficient dodelitve – zahtevki, vloženi za podobdobje od 1. aprila do 30. junija 2016
  (%) | Količine, za katere niso bili vloženi zahtevki in ki jih je treba dodati razpoložljivim količinam za podobdobje od 1. julija do 30. septembra 2016
  (v kg) |
| --- | --- | --- |
| 09.4410 | 0,163559 | — |
| 09.4411 | 0,165399 | — |
| 09.4412 | 0,171234 | — |
| 09.4420 | 0,173131 | — |
| 09.4421 | — | 350 000 |
| 09.4422 | 0,173132 | — |

Zaporedna št.

Koeficient dodelitve – zahtevki, vloženi za podobdobje od 1. aprila do 30. junija 2016

(%)

Količine, za katere niso bili vloženi zahtevki in ki jih je treba dodati razpoložljivim količinam za podobdobje od 1. julija do 30. septembra 2016

(v kg)

09.4410

0,163559

—

09.4411

0,165399

—

09.4412

0,171234

—

09.4420

0,173131

—

09.4421

—

350 000

09.4422

0,173132

—

---

| 18.3.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 73/88 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 73/88

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2016/393

z dne 17. marca 2016

o določitvi koeficienta dodelitve, ki se bo uporabil za količine v zahtevkih za uvozna dovoljenja, vloženih od 1. do 7. marca 2016 v okviru tarifnih kvot, ki so z Izvedbeno uredbo (EU) 2015/2078 odprte za perutninsko meso s poreklom iz Ukrajine

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007 (1) ter zlasti člena 188(1) in (3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/2078 (2) je odprla letne tarifne kvote za uvoz proizvodov iz sektorja za perutninsko meso s poreklom iz Ukrajine. |
| --- | --- |

(1)

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/2078 (2) je odprla letne tarifne kvote za uvoz proizvodov iz sektorja za perutninsko meso s poreklom iz Ukrajine.

| (2) | Količine v zahtevkih za uvozne pravice, vloženih od 1. do 7. marca 2016 za podobdobje od 1. aprila do 30. junija 2016, so za kvoto z zaporedno številko 09.4273 višje od razpoložljivih količin. Zato bi bilo treba z določitvijo koeficienta dodelitve, ki se bo uporabil za zahtevane količine, izračunanega v skladu s členom 6(3) Uredbe Komisije (ES) št. 1301/2006 (3) v povezavi s členom 7(2) navedene uredbe, določiti, v kakšnem obsegu se lahko odobrijo uvozne pravice. |
| --- | --- |

(2)

Količine v zahtevkih za uvozne pravice, vloženih od 1. do 7. marca 2016 za podobdobje od 1. aprila do 30. junija 2016, so za kvoto z zaporedno številko 09.4273 višje od razpoložljivih količin. Zato bi bilo treba z določitvijo koeficienta dodelitve, ki se bo uporabil za zahtevane količine, izračunanega v skladu s členom 6(3) Uredbe Komisije (ES) št. 1301/2006 (3) v povezavi s členom 7(2) navedene uredbe, določiti, v kakšnem obsegu se lahko odobrijo uvozne pravice.

| (3) | Da bi zagotovili učinkovitost ukrepa, bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije – |
| --- | --- |

(3)

Da bi zagotovili učinkovitost ukrepa, bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Za količine v zahtevkih za uvozne pravice, vloženih na podlagi Izvedbene uredbe (EU) 2015/2078 za podobdobje od 1. aprila do 30. junija 2016, se uporabi koeficient dodelitve iz Priloge k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 17. marca 2016

Za Komisijo

V imenu predsednika

Jerzy PLEWA

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  
  UL L 347, 20.12.2013, str. 671.

1

(2)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/2078 z dne 18. novembra 2015 o odprtju in upravljanju uvoznih tarifnih kvot Unije za perutninsko meso s poreklom iz Ukrajine (UL L 302, 19.11.2015, str. 63).

2

(3)  Uredba Komisije (ES) št. 1301/2006 z dne 31. avgusta 2006 o določitvi skupnih pravil za upravljanje uvoznih tarifnih kvot za kmetijske proizvode, ki se upravljajo s sistemom uvoznih dovoljenj (UL L 238, 1.9.2006, str. 13).

3

---

PRILOGA

| Zaporedna št. | Koeficient dodelitve – zahtevki, vloženi za podobdobje od 1. aprila do 30. junija 2016
  (%) |
| --- | --- |
| 09.4273 | 2,422583 |
| 09.4274 | — |

Zaporedna št.

Koeficient dodelitve – zahtevki, vloženi za podobdobje od 1. aprila do 30. junija 2016

(%)

09.4273

2,422583

09.4274

—

---

SKLEPI

| 18.3.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 73/90 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 73/90

---

SKLEP SVETA (EU) 2016/394

z dne 14. marca 2016

o zaključku postopka posvetovanj z Republiko Burundi na podlagi člena 96 Sporazuma o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi strani

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije

ob upoštevanju Sporazuma o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi strani, podpisanega 23. junija 2000 v Cotonouju (1) in spremenjenega 22. junija 2010 v Ouagadougouju, Burkina Faso (2) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum o partnerstvu AKP-EU), in zlasti člena 96 navedenega sporazuma,

ob upoštevanju Notranjega sporazuma med predstavniki vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o ukrepih, ki jih je treba sprejeti, in postopkih, ki jih je treba upoštevati pri izvajanju Sporazuma o partnerstvu AKP-ES (3), in zlasti člena 3 navedenega sporazuma,

ob upoštevanju predloga, ki ga je Evropska komisija sprejela v soglasju z visoko predstavnico Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Republika Burundi ne spoštuje bistvenih elementov iz člena 9 Sporazuma o partnerstvu AKP-EU. |
| --- | --- |

(1)

Republika Burundi ne spoštuje bistvenih elementov iz člena 9 Sporazuma o partnerstvu AKP-EU.

| (2) | V skladu s členom 96 Sporazuma o partnerstvu AKP-EU so se 8. decembra 2015 začela posvetovanja z Republiko Burundi v prisotnosti predstavnikov skupine afriških, karibskih in pacifiških držav, vključno z Afriško unijo, Vzhodnoafriško skupnostjo in Organizacijo združenih narodov. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 96 Sporazuma o partnerstvu AKP-EU so se 8. decembra 2015 začela posvetovanja z Republiko Burundi v prisotnosti predstavnikov skupine afriških, karibskih in pacifiških držav, vključno z Afriško unijo, Vzhodnoafriško skupnostjo in Organizacijo združenih narodov.

| (3) | V okviru teh posvetovanj so predstavniki burundijske vlade predložili predloge zavez. Predlagane zaveze so ocenjene kot nezadovoljive. |
| --- | --- |

(3)

V okviru teh posvetovanj so predstavniki burundijske vlade predložili predloge zavez. Predlagane zaveze so ocenjene kot nezadovoljive.

| (4) | Zato je treba skleniti, da se posvetovanja, začeta na podlagi člena 96 Sporazuma o partnerstvu AKP-EU, zaključijo, in sprejeti ustrezne ukrepe za uresničitev navedenih zavez – |
| --- | --- |

(4)

Zato je treba skleniti, da se posvetovanja, začeta na podlagi člena 96 Sporazuma o partnerstvu AKP-EU, zaključijo, in sprejeti ustrezne ukrepe za uresničitev navedenih zavez –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Posvetovanja z Republiko Burundi v skladu s členom 96 Sporazuma o partnerstvu AKP-EU so zaključena.

Člen 2

Ukrepi, navedeni v priloženem pismu, so sprejeti kot ustrezni ukrepi iz člena 96(2)(c) Sporazuma o partnerstvu AKP-EU.

Člen 3

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

Sklep se redno pregleda vsaj vsakih šest mesecev, po možnosti v okviru nadzornih misij, ki jih v sodelovanju s službami Komisije izvaja Evropska služba za zunanje delovanje.

V Bruslju, 14. marca 2016

Za Svet

Predsednica

F. MOGHERINI

---

(1)  
  UL L 317, 15.12.2000, str. 3.

1

(2)  
  UL L 287, 4.11.2010, str. 3.

2

(3)  
  UL L 317, 15.12.2000, str. 376.

3

---

PRILOGA

Spoštovani predsednik republike,

Evropska unija meni, da Republika Burundi ni spoštovala več bistvenih elementov iz člena 9 Sporazuma o partnerstvu med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi strani, podpisanega 23. junija 2000 v Cotonouju (v nadaljnjem besedilu: Sporazuma o partnerstvu AKP-EU). Večkrat je izrazila zaskrbljenost, zlasti v okviru okrepljenega dialoga v skladu s členom 8 Sporazuma o partnerstvu AKP-EU, glede nespoštovanja nekaterih načel s področja človekovih pravic, demokracije in pravne države.

Zato je Evropska unija začela posvetovanja z burundijsko vlado na podlagi člena 96 Sporazuma o partnerstvu AKP-EU, da bi preučila svoje pomisleke in način, kako jih odpraviti.

Burundijska vlada je sprejela povabilo Evropske unije in posvetovanja so se začela 8. decembra 2015 v Bruslju.

Na srečanju so udeleženci razpravljali o ukrepih, ki so potrebni za ponovno zagotovitev spoštovanja demokratičnih načel in vrednot, človekovih pravic in pravne države na podlagi bistvenih elementov Sporazuma o partnerstvu AKP-EU ter načel iz sporazumov iz Aruše. Udeleženci so razpravljali in izmenjali mnenja v zvezi z devetimi vprašanji, glede katerih je Evropska unija pričakovala posebne in konkretne zaveze burundijske vlade.

Evropska unija se je med posvetovanji seznanila z odgovori burundijske strani, zlasti kar zadeva:

| — | ponovno delovanje zasebnih medijev ter reševanje sporov glede teh medijev v skladu z zakonom o tisku, |
| --- | --- |

—

ponovno delovanje zasebnih medijev ter reševanje sporov glede teh medijev v skladu z zakonom o tisku,

| — | svobodo opravljanja poklica novinarja, |
| --- | --- |

—

svobodo opravljanja poklica novinarja,

| — | svobodo in varnost civilne družbe in zagovornikov človekovih pravic, |
| --- | --- |

—

svobodo in varnost civilne družbe in zagovornikov človekovih pravic,

| — | izvajanje tekočih sodnih postopkov v skladu z zavezami, zahtevanimi v okviru okrepljenega dialoga v skladu s členom 8 Sporazuma o partnerstvu AKP-EU, |
| --- | --- |

—

izvajanje tekočih sodnih postopkov v skladu z zavezami, zahtevanimi v okviru okrepljenega dialoga v skladu s členom 8 Sporazuma o partnerstvu AKP-EU,

| — | položaj zapornikov, ki so bili aretirani med protesti, |
| --- | --- |

—

položaj zapornikov, ki so bili aretirani med protesti,

| — | izvajanje preiskav glede domnevnega mučenja in izvensodnih usmrtitev, |
| --- | --- |

—

izvajanje preiskav glede domnevnega mučenja in izvensodnih usmrtitev,

| — | dialog med burundijskimi akterji v sodelovanju z Vzhodnoafriško skupnostjo in Afriško unijo ali drugim mednarodnim mediatorjem, de se zagotovi ponovno spoštovanje demokratičnih načel, |
| --- | --- |

—

dialog med burundijskimi akterji v sodelovanju z Vzhodnoafriško skupnostjo in Afriško unijo ali drugim mednarodnim mediatorjem, de se zagotovi ponovno spoštovanje demokratičnih načel,

| — | razorožitev in razpustitev vseh oboroženih organizacij, razen nacionalne policije in obrambnih sil, ob podpori mednarodnih opazovalcev, |
| --- | --- |

—

razorožitev in razpustitev vseh oboroženih organizacij, razen nacionalne policije in obrambnih sil, ob podpori mednarodnih opazovalcev,

| — | izvajanje načrta za izhod iz krize v skladu s časovnim načrtom, ki bo še določen. |
| --- | --- |

—

izvajanje načrta za izhod iz krize v skladu s časovnim načrtom, ki bo še določen.

Evropska unija je po posvetovanjih v svojih sklepih izjavila, da je seznanjena z zavezo burundijske vlade, da bo predložila pojasnila in pospešila nekatere sodne postopke. Vendar pa je Evropska unija hkrati ugotovila, da z odgovori, ki so jih prispevali predstavniki burundijske vlade, ni mogoče celovito odpraviti nespoštovanja bistvenih elementov partnerstva med EU in Republiko Burundi ter se zadovoljivo odzvati na odločitve Mirovnega in varnostnega sveta Afriške unije z dne 17. oktobra in 13. novembra 2015.

Evropska stran je zato sklenila, da zaključi posvetovanja in sprejme ustrezne ukrepe na podlagi člena 96(2)(c) Sporazuma o partnerstvu AKP-EU.

Z vnovičnim spoštovanjem bistvenih elementov Sporazuma o partnerstvu AKP-EU se bo sodelovanje postopoma normaliziralo. V Prilogi glede seznama zavez so navedene pričakovane zaveze razvrščene v štiri glavna področja, ki se bodo ocenjevala vzporedno, ter so navedeni ustrezni ukrepi, ki ustrezajo doseženemu napredku. Opozarjamo, da nameravamo v posvetovanju z Afriško unijo pregledati in prilagoditi način in pogoje financiranja ter izplačila naše podpore za burundijski kontingent, ki sodeluje v misiji AMISOM (financirani iz Evropskega razvojnega sklada (ERS) v okviru mirovne pomoči za Afriko).

Evropska unija si pridržuje pravico, da te ukrepe prilagodi glede na razvoj političnih razmer in napredek pri uresničevanju zavez.

V okviru postopka iz člena 96 Sporazuma o partnerstvu AKP-EU bo Evropska unija še naprej pozorno spremljala razmere v Burundiju v obdobju veljavnosti sklepa, sprejetega na podlagi člena 96 Sporazuma o partnerstvu AKP-EU. V tem obdobju bo potekal dialog z burundijsko vlado, ki bo podpiral proces ponovne zagotovitve spoštovanja bistvenih elementov Sporazuma o partnerstvu AKP-EU. Evropska unija bo redno preučevala razmere, prvi tak pregled bo izveden v roku šestih mesecev. Svet bo sklep, sprejet na podlagi člena 96, lahko revidiral na podlagi razvoja razmer in izvajanja zavez.

S spoštovanjem,

Za Svet

F. MOGHERINI

Predsednica

Za Komisijo

N. MIMICA

Komisar

PRILOGA

SEZNAM ZAVEZ

| Zaveze burundijske vlade | Ustrezni ukrepi Evropske unije |
| --- | --- |
| Nespoštovanje zavez (ugotovljeno stanje ob zaključku posvetovanj na podlagi člena 96 Sporazuma o partnerstvu AKP-EU): bistveni elementi iz člena 9 Sporazuma o partnerstvu AKP-EU se ne spoštujejo, in sicer (i) človekove pravice, (ii) demokratična načela in (iii) pravna država. | Evropska unija (1) bo še naprej podpirala prebivalce Burundija. Še naprej bo financirala obstoječe pogodbe ter dejavnosti, ki so nujne, zagotavljajo neposredno podporo prebivalstvu in civilni družbi ter so povezane z odpravljanjem revščine in dostopom do osnovnih storitev.
  V zvezi s tem bosta organom odločanja Evropske unije v odobritev predložena dva programa za izredne razmere: dostop do zdravstvene oskrbe (40 000 000 EUR) in prehrana/razvoj podeželja (15 000 000 EUR). Izvajanje teh projektov bo predvidoma poverjeno nevladnim organizacijam in/ali mednarodnim agencijam.
  Humanitarne dejavnosti (vključno s podporo beguncem) se bodo še naprej izvajale na podlagi dokazanih potreb in če bo mogoč dostop do prebivalstva.
  Po drugi strani pa se začasno prekinejo finančna podpora in izplačila sredstev (vključno s proračunsko podporo) v neposredno korist burundijske uprave ali organov.
  Pogoji financiranja in postopki plačila nadomestil za burundijsko vojaško osebje, ki sodeluje v misiji AMISOM, ter prispevki, plačani burundijski vladi za stroške pred napotitvijo (financirani iz ERS v okviru mirovne pomoči za Afriko), bodo pregledani in prilagojeni v posvetovanju z Afriško unijo.
  Ti ukrepi se ne nanašajo na programe in financiranje, ki spodbujajo regionalno povezovanje, ne glede na to, kako se izvajajo. |
| Področja, na katerih se pričakujejo zaveze burundijske vlade, in ustrezni kazalniki. Ta področja in ustrezni kazalniki bodo ocenjeni kot celota v skladu z razvojem na teh področjih.
  1.   Politični dogovor o načrtu za izhod iz krize
  Pričakovane zaveze






  1.1 | Udeležba – v sodelovanju z Vzhodnoafriško skupnostjo in Afriško unijo ali drugim mednarodnim mediatorjem – v dialogu, da se omogoči ponovno spoštovanje demokratičnih načel |

Zaveze burundijske vlade

Ustrezni ukrepi Evropske unije

Nespoštovanje zavez (ugotovljeno stanje ob zaključku posvetovanj na podlagi člena 96 Sporazuma o partnerstvu AKP-EU): bistveni elementi iz člena 9 Sporazuma o partnerstvu AKP-EU se ne spoštujejo, in sicer (i) človekove pravice, (ii) demokratična načela in (iii) pravna država.

Evropska unija (1) bo še naprej podpirala prebivalce Burundija. Še naprej bo financirala obstoječe pogodbe ter dejavnosti, ki so nujne, zagotavljajo neposredno podporo prebivalstvu in civilni družbi ter so povezane z odpravljanjem revščine in dostopom do osnovnih storitev.

V zvezi s tem bosta organom odločanja Evropske unije v odobritev predložena dva programa za izredne razmere: dostop do zdravstvene oskrbe (40 000 000 EUR) in prehrana/razvoj podeželja (15 000 000 EUR). Izvajanje teh projektov bo predvidoma poverjeno nevladnim organizacijam in/ali mednarodnim agencijam.

Humanitarne dejavnosti (vključno s podporo beguncem) se bodo še naprej izvajale na podlagi dokazanih potreb in če bo mogoč dostop do prebivalstva.

Po drugi strani pa se začasno prekinejo finančna podpora in izplačila sredstev (vključno s proračunsko podporo) v neposredno korist burundijske uprave ali organov.

Pogoji financiranja in postopki plačila nadomestil za burundijsko vojaško osebje, ki sodeluje v misiji AMISOM, ter prispevki, plačani burundijski vladi za stroške pred napotitvijo (financirani iz ERS v okviru mirovne pomoči za Afriko), bodo pregledani in prilagojeni v posvetovanju z Afriško unijo.

Ti ukrepi se ne nanašajo na programe in financiranje, ki spodbujajo regionalno povezovanje, ne glede na to, kako se izvajajo.

Področja, na katerih se pričakujejo zaveze burundijske vlade, in ustrezni kazalniki. Ta področja in ustrezni kazalniki bodo ocenjeni kot celota v skladu z razvojem na teh področjih.

1.   Politični dogovor o načrtu za izhod iz krize

Pričakovane zaveze

1.1

Udeležba – v sodelovanju z Vzhodnoafriško skupnostjo in Afriško unijo ali drugim mednarodnim mediatorjem – v dialogu, da se omogoči ponovno spoštovanje demokratičnih načel

Kazalnik:

| — | učinkovit vključujoč politični dialog, ki združuje vse sfere političnega življenja pod pogoji, ki jih določa mednarodni mediator, in ob spoštovanju tega sklepa, ter vodi do načrta za izhod iz krize ali kakršne koli sporazumne in mirne rešitve krize v skladu s sporazumi iz Aruše s ciljem ponovne vzpostavitve pravne države in vključujočega upravljanja. |
| --- | --- |

—

učinkovit vključujoč politični dialog, ki združuje vse sfere političnega življenja pod pogoji, ki jih določa mednarodni mediator, in ob spoštovanju tega sklepa, ter vodi do načrta za izhod iz krize ali kakršne koli sporazumne in mirne rešitve krize v skladu s sporazumi iz Aruše s ciljem ponovne vzpostavitve pravne države in vključujočega upravljanja.

Poleg sredstev za programe, ki se izvajajo ali so trenutno v postopku izbora, neporabljena sredstva iz 11. Evropskega razvojnega sklada (ERS) znašajo 322 000 000 EUR (2). Ta sredstva ostajajo na voljo za Burundi in bi se lahko uporabila, če bo ugotovljen napredek pri izvajanju zavez. Ustrezni ukrepi bodo sprejeti postopno glede na oceno napredka in uresničevanje zavez s strani burundijske vlade na štirih področjih (umiritev razmer, obravnava sodnih zadev, politični dialog in izvajanje načrta za izhod iz krize), in sicer na naslednji način:

| 1. | Če bo ugotovljen pozitiven napredek, bodo pristojne službe Evropske unije poleg nadaljnje neposredne pomoči najbolj ogroženim skupinam prebivalstva preučile možnost sprejetja finančnih zavez za krepitev zmogljivosti javne uprave in institucij, in sicer za vsak primer posebej in glede na to, kako nujne in potrebne so. |
| --- | --- |

1.

Če bo ugotovljen pozitiven napredek, bodo pristojne službe Evropske unije poleg nadaljnje neposredne pomoči najbolj ogroženim skupinam prebivalstva preučile možnost sprejetja finančnih zavez za krepitev zmogljivosti javne uprave in institucij, in sicer za vsak primer posebej in glede na to, kako nujne in potrebne so.

| 2. | Če bo dosežen večji napredek, bo Evropska unija ocenila, ali se izvede izplačilo zadnjega obroka proračunske podpore iz 10. ERS (največ 11 500 000 EUR). |
| --- | --- |

2.

Če bo dosežen večji napredek, bo Evropska unija ocenila, ali se izvede izplačilo zadnjega obroka proračunske podpore iz 10. ERS (največ 11 500 000 EUR).

Sprejemanje projektov (razen proračunske podpore), prvotno predvidenih za leto 2015, bi se lahko ponovno začelo.

| 1.2 | Nadaljnje razoroževanje ob podpori mednarodnih opazovalcev; naloge vzdrževanja javnega reda opravljajo zgolj nacionalna policija in obrambne sile, ob spoštovanju pravne države |
| --- | --- |

1.2

Nadaljnje razoroževanje ob podpori mednarodnih opazovalcev; naloge vzdrževanja javnega reda opravljajo zgolj nacionalna policija in obrambne sile, ob spoštovanju pravne države

Kazalnik:

| — | izvajajo se sklepi Sveta za mir in varnost Afriške unije na področju razoroževanja (zlasti sklep z dne 13. junija 2015 o napotitvi vojaških strokovnjakov) in resolucije Varnostnega sveta Združenih narodov (zlasti resolucija z dne 12. novembra 2015); |
| --- | --- |

—

izvajajo se sklepi Sveta za mir in varnost Afriške unije na področju razoroževanja (zlasti sklep z dne 13. junija 2015 o napotitvi vojaških strokovnjakov) in resolucije Varnostnega sveta Združenih narodov (zlasti resolucija z dne 12. novembra 2015);

| 3. | Da bi pripravili in podprli načrt za izhod iz krize, bo s celovitejšim izvajanjem ukrepov omogočena oživitev komponente javnega upravljanja nacionalnega okvirnega programa iz 11. ERS in programa za proračunsko podporo iz 11. ERS. |
| --- | --- |

3.

Da bi pripravili in podprli načrt za izhod iz krize, bo s celovitejšim izvajanjem ukrepov omogočena oživitev komponente javnega upravljanja nacionalnega okvirnega programa iz 11. ERS in programa za proračunsko podporo iz 11. ERS.

Program, predviden za leto 2016 v energetskem sektorju, bo prav tako oživljen.

| 4. | Nazadnje se bo z izvajanjem vseh ukrepov omogočilo neomejeno izvajanje vseh programov in financiranja Evropske unije za Burundi v okviru nacionalnega okvirnega programa iz 11. ERS (432 000 000 EUR). |
| --- | --- |

4.

Nazadnje se bo z izvajanjem vseh ukrepov omogočilo neomejeno izvajanje vseh programov in financiranja Evropske unije za Burundi v okviru nacionalnega okvirnega programa iz 11. ERS (432 000 000 EUR).

2.   Ukrepi za umiritev razmer in odpiranje političnega procesa

Pričakovane zaveze

| 2.1 | Ponovno delovanje zasebnih medijev in reševanje sporov v zvezi s temi mediji v skladu z zakonom o tisku |
| --- | --- |

2.1

Ponovno delovanje zasebnih medijev in reševanje sporov v zvezi s temi mediji v skladu z zakonom o tisku

Kazalnik:

| — | neodvisna javna radiotelevizija, ki oddaja na celotnem ozemlju, da se zagotovi pluralizem informacij. |
| --- | --- |

—

neodvisna javna radiotelevizija, ki oddaja na celotnem ozemlju, da se zagotovi pluralizem informacij.

| 2.2 | Svoboda opravljanja poklica novinarja ob zagotovljeni varnosti |
| --- | --- |

2.2

Svoboda opravljanja poklica novinarja ob zagotovljeni varnosti

Kazalnik:

| — | konkretni ukrepi za preprečevanje ustrahovanja novinarjev |
| --- | --- |

—

konkretni ukrepi za preprečevanje ustrahovanja novinarjev

| — | preiskave, povezane s pregonom povzročiteljev nasilja nad novinarji; položaj novinarjev se obravnava v skladu z zakonom o tisku in ob spoštovanju svobode izražanja. |
| --- | --- |

—

preiskave, povezane s pregonom povzročiteljev nasilja nad novinarji; položaj novinarjev se obravnava v skladu z zakonom o tisku in ob spoštovanju svobode izražanja.

| 2.3 | Svoboda in varnost civilne družbe in zagovornikov človekovih pravic |
| --- | --- |

2.3

Svoboda in varnost civilne družbe in zagovornikov človekovih pravic

Kazalnik:

| — | razveljavitev odloka z dne 23. novembra 2015 o prekinitvi delovanja nekaterih organizacij civilne družbe; prenehanje ustrahovanja zagovornikov človekovih pravic. |
| --- | --- |

—

razveljavitev odloka z dne 23. novembra 2015 o prekinitvi delovanja nekaterih organizacij civilne družbe; prenehanje ustrahovanja zagovornikov človekovih pravic.

3.   Ukrepi v zvezi s sodnimi zadevami

Pričakovane zaveze

| 3.1 | Obravnava tekočih sodnih postopkov, vključno s tistimi, ki so bili navedeni v okviru okrepljenega dialoga iz člena 8 |
| --- | --- |

3.1

Obravnava tekočih sodnih postopkov, vključno s tistimi, ki so bili navedeni v okviru okrepljenega dialoga iz člena 8

Kazalnik:

| — | izvedba postopkov pritožbe v obravnavanih zadevah (MSD, F. Bamvuginyumvira, L. Ngendakumana) v skladu s pravili in ob spoštovanju pravice do obrambe. |
| --- | --- |

—

izvedba postopkov pritožbe v obravnavanih zadevah (MSD, F. Bamvuginyumvira, L. Ngendakumana) v skladu s pravili in ob spoštovanju pravice do obrambe.

| 3.2 | Obravnava zadev v zvezi z zaporniki, povezanimi s protesti in naknadnimi varnostnimi incidenti, v skladu z burundijskim kazenskim zakonikom in mednarodnimi standardi |
| --- | --- |

3.2

Obravnava zadev v zvezi z zaporniki, povezanimi s protesti in naknadnimi varnostnimi incidenti, v skladu z burundijskim kazenskim zakonikom in mednarodnimi standardi

Kazalnik:

| — | priprava pravnih aktov o izpustitvi protestnikov, ki niso zagrešili nasilnih dejanj, in odpravi nalogov za njihovo prijetje, če obstajajo. Privedba pred sodišče vseh preostalih preganjanih protestnikov v predpisanih rokih in ob spoštovanju burundijskih zakonov, vključno z mednarodnimi standardi, ki jih je Burundi ratificiral v zvezi s pravico do poštenega sojenja. |
| --- | --- |

—

priprava pravnih aktov o izpustitvi protestnikov, ki niso zagrešili nasilnih dejanj, in odpravi nalogov za njihovo prijetje, če obstajajo. Privedba pred sodišče vseh preostalih preganjanih protestnikov v predpisanih rokih in ob spoštovanju burundijskih zakonov, vključno z mednarodnimi standardi, ki jih je Burundi ratificiral v zvezi s pravico do poštenega sojenja.

| 3.3 | Preiskave domnevnih primerov mučenja in izvensodnih usmrtitev ter nadaljnje ukrepanje na podlagi sklepov preiskav |
| --- | --- |

3.3

Preiskave domnevnih primerov mučenja in izvensodnih usmrtitev ter nadaljnje ukrepanje na podlagi sklepov preiskav

Kazalnik:

| — | objava verodostojnih poročil o preiskavah, izvedenih v sodelovanju z mednarodnimi strokovnjaki, vseh primerov domnevnega mučenja, spolnega nasilja, izginotij in izvensodnih usmrtitev ter sprejetje ukrepov zoper osebe, odgovorne za ta dejanja. |
| --- | --- |

—

objava verodostojnih poročil o preiskavah, izvedenih v sodelovanju z mednarodnimi strokovnjaki, vseh primerov domnevnega mučenja, spolnega nasilja, izginotij in izvensodnih usmrtitev ter sprejetje ukrepov zoper osebe, odgovorne za ta dejanja.

4.   Izvajanje načrta za izhod iz krize

Pričakovana zaveza

Izvajanje načrta za izhod iz krize v skladu s sprejetim časovnim načrtom

Sklepi mednarodnih mediatorjev in načrt za izhod iz krize se izvajajo v skladu s časovnim načrtom in pogoji, določenimi v tem načrtu.

---

(1)  Vključno z Evropsko investicijsko banko (EIB)

(2)  55 milijonov eurov iz nacionalnega okvirnega programa iz 11. ERS je bilo že dodeljenih v letu 2014, za dva projekta za izredne razmere v pomoč prebivalstvu, ki sta v pripravi, pa bo skupaj dodeljenih 55 milijonov eurov.

---

| 18.3.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 73/97 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 73/97

---

SKLEP POLITIČNEGA IN VARNOSTNEGA ODBORA (SZVP) 2016/395

z dne 15. marca 2016

o imenovanju poveljnika sil EU v vojaški operaciji Evropske unije kot prispevku k odvračanju, preprečevanju in zatiranju piratstva in oboroženih ropov pred somalsko obalo (Atalanta) ter o razveljavitvi Sklepa (SZVP) 2015/1823 (ATALANTA/1/2016)

POLITIČNI IN VARNOSTNI ODBOR JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 38 Pogodbe,

ob upoštevanju Skupnega ukrepa Sveta 2008/851/SZVP z dne 10. novembra 2008 o vojaški operaciji Evropske unije kot prispevku k odvračanju, preprečevanju in zatiranju piratstva in oboroženih ropov pred somalsko obalo (1) ter zlasti člena 6 Skupnega ukrepa,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je v skladu s členom 6(1) Skupnega ukrepa 2008/851/SZVP pooblastil Politični in varnostni odbor (PVO) za sprejemanje ustreznih sklepov o imenovanju poveljnika sil EU v vojaški operaciji Evropske unije kot prispevku k odvračanju, preprečevanju in zatiranju piratstva in oboroženih ropov pred somalsko obalo (v nadaljnjem besedilu: poveljnik sil EU). |
| --- | --- |

(1)

Svet je v skladu s členom 6(1) Skupnega ukrepa 2008/851/SZVP pooblastil Politični in varnostni odbor (PVO) za sprejemanje ustreznih sklepov o imenovanju poveljnika sil EU v vojaški operaciji Evropske unije kot prispevku k odvračanju, preprečevanju in zatiranju piratstva in oboroženih ropov pred somalsko obalo (v nadaljnjem besedilu: poveljnik sil EU).

| (2) | PVO je 6. oktobra 2015 sprejel Sklep (SZVP) 2015/1823 (2), s katerim je za poveljnika sil EU imenoval kontraadmirala Stefana BARBIERIJA. |
| --- | --- |

(2)

PVO je 6. oktobra 2015 sprejel Sklep (SZVP) 2015/1823 (2), s katerim je za poveljnika sil EU imenoval kontraadmirala Stefana BARBIERIJA.

| (3) | Poveljnik operacije EU je priporočil, da se s 23. marcem 2016 za novega poveljnika sil EU imenuje kontraadmiral (LH) Jan C. KAACK, ki nasledi kontraadmirala Stefana BARBIERIJA. |
| --- | --- |

(3)

Poveljnik operacije EU je priporočil, da se s 23. marcem 2016 za novega poveljnika sil EU imenuje kontraadmiral (LH) Jan C. KAACK, ki nasledi kontraadmirala Stefana BARBIERIJA.

| (4) | Vojaški odbor EU je 23. februarja 2016 to priporočilo podprl. |
| --- | --- |

(4)

Vojaški odbor EU je 23. februarja 2016 to priporočilo podprl.

| (5) | Sklep (SZVP) 2015/1823 bi bilo treba zato razveljaviti. |
| --- | --- |

(5)

Sklep (SZVP) 2015/1823 bi bilo treba zato razveljaviti.

| (6) | V skladu s členom 5 Protokola (št. 22) o stališču Danske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, Danska ne sodeluje pri pripravi in izvajanju sklepov in ukrepov Unije, ki zadevajo obrambo – |
| --- | --- |

(6)

V skladu s členom 5 Protokola (št. 22) o stališču Danske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, Danska ne sodeluje pri pripravi in izvajanju sklepov in ukrepov Unije, ki zadevajo obrambo –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Kontraadmiral (LH) Jan C. KAACK se s 23. marcem 2016 imenuje za poveljnika sil EU v vojaški operaciji Evropske unije kot prispevku k odvračanju, preprečevanju in zatiranju piratstva in oboroženih ropov pred somalsko obalo (Atalanta).

Člen 2

Sklep (SZVP) 2015/1823 se razveljavi.

Člen 3

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Bruslju, 15. marca 2016

Za Politični in varnostni odbor

Predsednik

W. STEVENS

---

(1)  
  UL L 301, 12.11.2008, str. 33.

1

(2)  Sklep Političnega in varnostnega odbora (SZVP) 2015/1823 z dne 6. oktobra 2015 o imenovanju poveljnika sil EU v vojaški operaciji Evropske unije kot prispevku k odvračanju, preprečevanju in zatiranju piratstva in oboroženih ropov pred somalsko obalo (Atalanta) ter razveljavitvi sklepov (SZVP) 2015/607 in (SZVP) 2015/1750 (ATALANTA/6/2015) (UL L 265, 10.10.2015, str. 10).

2

---

| 18.3.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 73/99 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 73/99

---

SKLEP POLITIČNEGA IN VARNOSTNEGA ODBORA (SZVP) 2016/396

z dne 15. marca 2016

o imenovanju poveljnika misije EU v vojaški misiji Evropske unije, ki prispeva k usposabljanju somalskih varnostnih sil (EUTM Somalia), in razveljavitvi Sklepa (SZVP) 2015/173 (EUTM Somalia/1/2016)

POLITIČNI IN VARNOSTNI ODBOR JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 38 Pogodbe,

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2010/96/SZVP z dne 15. februarja 2010 o vojaški misiji Evropske unije, ki prispeva k usposabljanju somalskih varnostnih sil (1), in zlasti člena 5 Sklepa,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Na podlagi Sklepa 2010/96/SZVP je Politični in varnostni odbor (PVO) v skladu s členom 38 Pogodbe o Evropski uniji pooblaščen, da sprejme ustrezne odločitve glede političnega nadzora in strateškega vodenja EUTM Somalia, vključno s sklepom o imenovanju poveljnikov misije EU. |
| --- | --- |

(1)

Na podlagi Sklepa 2010/96/SZVP je Politični in varnostni odbor (PVO) v skladu s členom 38 Pogodbe o Evropski uniji pooblaščen, da sprejme ustrezne odločitve glede političnega nadzora in strateškega vodenja EUTM Somalia, vključno s sklepom o imenovanju poveljnikov misije EU.

| (2) | PVO je 3. februarja 2015 sprejel Sklep (SZVP) 2015/173 (2), s katerim je za poveljnika misije EU za EUTM Somalia imenoval brigadnega generala Antonia MAGGIJA. |
| --- | --- |

(2)

PVO je 3. februarja 2015 sprejel Sklep (SZVP) 2015/173 (2), s katerim je za poveljnika misije EU za EUTM Somalia imenoval brigadnega generala Antonia MAGGIJA.

| (3) | Italija je 9. februarja 2016 predlagala, da se za novega poveljnika misije EU za EUTM Somalia imenuje brigadni general Maurizio MORENA, ki bi nasledil brigadnega generala Antonia MAGGIJA. |
| --- | --- |

(3)

Italija je 9. februarja 2016 predlagala, da se za novega poveljnika misije EU za EUTM Somalia imenuje brigadni general Maurizio MORENA, ki bi nasledil brigadnega generala Antonia MAGGIJA.

| (4) | Vojaški odbor EU je 24. februarja 2016 priporočil, da PVO za poveljnika misije EU za EUTM Somalia imenuje brigadnega generala Maurizia MORENA, ki bi nasledil brigadnega generala Antonia MAGGIJA. |
| --- | --- |

(4)

Vojaški odbor EU je 24. februarja 2016 priporočil, da PVO za poveljnika misije EU za EUTM Somalia imenuje brigadnega generala Maurizia MORENA, ki bi nasledil brigadnega generala Antonia MAGGIJA.

| (5) | Sklep (SZVP) 2015/173 bi bilo treba razveljaviti. |
| --- | --- |

(5)

Sklep (SZVP) 2015/173 bi bilo treba razveljaviti.

| (6) | V skladu s členom 5 Protokola (št. 22) o stališču Danske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, Danska ne sodeluje pri pripravi in izvajanju sklepov in ukrepov Unije, ki zadevajo obrambo – |
| --- | --- |

(6)

V skladu s členom 5 Protokola (št. 22) o stališču Danske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, Danska ne sodeluje pri pripravi in izvajanju sklepov in ukrepov Unije, ki zadevajo obrambo –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Brigadni general Maurizio MORENA se z 21. marcem 2016 imenuje za poveljnika misije EU v vojaški misiji Evropske unije, ki prispeva k usposabljanju somalskih varnostnih sil (EUTM Somalia).

Člen 2

Sklep (SZVP) 2015/173 se razveljavi.

Člen 3

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Bruslju, 15. marca 2016.

Za Politični in varnostni odbor

Predsednik

W. STEVENS

---

(1)  
  UL L 44, 19.2.2010, str. 16.

1

(2)  Sklep Političnega in varnostnega odbora (SZVP) 2015/173 z dne 3. februarja 2015 o imenovanju poveljnika misije EU v vojaški misiji Evropske unije, ki prispeva k usposabljanju somalskih varnostnih sil (EUTM Somalia), in razveljavitvi Sklepa EUTM Somalia/1/2013 (EUTM Somalia/1/2015) (UL L 29, 5.2.2015, str. 14).

2

---

| 18.3.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 73/100 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 73/100

---

SKLEP KOMISIJE (EU) 2016/397

z dne 16. marca 2016

o spremembi Sklepa 2014/312/EU o določitvi okoljskih meril za podelitev znaka EU za okolje za notranje in zunanje barve in lake

(notificirano pod dokumentarno številko C(2016) 1510)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 66/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2009 o znaku EU za okolje (1) in zlasti člena 8(2) Uredbe,

po posvetovanju z Odborom Evropske unije za znak za okolje,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Sklep Komisije 2014/312/EU (2) je določil okoljska merila za podelitev znaka EU za okolje za notranje in zunanje barve in lake. Po sprejetju Sklepa 2014/312/EU je bila opravljena registracija v obliki skupne vloge Evropski agenciji za kemikalije v skladu z Uredbo (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (3) s strani DPx Fine Chemicals Austria GmbH, LSR Associates Ltd in Novasol S.A. Navedena vloga za registracijo vsebuje revidirano samorazvrstitev za pomembno sredstvo za povečanje sprijemljivosti in povezovanje, in sicer adipohidrazid (v nadaljevanju: ADH). Iz navedene vloge je bilo razvidno, da je bil ADH samorazvrščen kot nevaren za vodno okolje (kronično, kategorija 2) s pripadajočim stavkom o nevarnosti H411 (strupeno za vodne organizme, z dolgotrajnimi učinki). ADH se nahaja v polimernih disperzijah, ki se pogosto uporabljajo v barvah na vodni osnovi in lakih, kar podaljšuje življenjsko dobo proizvoda. Barve s podaljšano življenjsko dobo imajo manjše celotne vplive na okolje v življenjskem ciklu zaradi manj pogostega prebarvanja. Glede na razpoložljive informacije enako učinkovite in uspešne alternative še niso na voljo na trgu. Zato je treba odobriti odstopanje od merila 5 iz Sklepa 2014/312/EU za uporabo ADH v barvah in lakih, ki jim je bil podeljen znak za okolje, v primerih, ko ni tehnično možna uporaba alternativnih materialov, ker proizvod potrošniku ne bi zagotavljal zahtevane ravni funkcij. |
| --- | --- |

(1)

Sklep Komisije 2014/312/EU (2) je določil okoljska merila za podelitev znaka EU za okolje za notranje in zunanje barve in lake. Po sprejetju Sklepa 2014/312/EU je bila opravljena registracija v obliki skupne vloge Evropski agenciji za kemikalije v skladu z Uredbo (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (3) s strani DPx Fine Chemicals Austria GmbH, LSR Associates Ltd in Novasol S.A. Navedena vloga za registracijo vsebuje revidirano samorazvrstitev za pomembno sredstvo za povečanje sprijemljivosti in povezovanje, in sicer adipohidrazid (v nadaljevanju: ADH). Iz navedene vloge je bilo razvidno, da je bil ADH samorazvrščen kot nevaren za vodno okolje (kronično, kategorija 2) s pripadajočim stavkom o nevarnosti H411 (strupeno za vodne organizme, z dolgotrajnimi učinki). ADH se nahaja v polimernih disperzijah, ki se pogosto uporabljajo v barvah na vodni osnovi in lakih, kar podaljšuje življenjsko dobo proizvoda. Barve s podaljšano življenjsko dobo imajo manjše celotne vplive na okolje v življenjskem ciklu zaradi manj pogostega prebarvanja. Glede na razpoložljive informacije enako učinkovite in uspešne alternative še niso na voljo na trgu. Zato je treba odobriti odstopanje od merila 5 iz Sklepa 2014/312/EU za uporabo ADH v barvah in lakih, ki jim je bil podeljen znak za okolje, v primerih, ko ni tehnično možna uporaba alternativnih materialov, ker proizvod potrošniku ne bi zagotavljal zahtevane ravni funkcij.

| (2) | Poleg tega je druga snov metanol v skladu z uredbo CLP razvrščena kot akutno strupena (kategorija 3) s pripadajočimi stavki o nevarnosti H301 (strupeno pri zaužitju), H311 (strupeno v stiku s kožo) in H331 (strupeno pri vdihavanju) ter specifično strupena za ciljne organe po enkratni izpostavljenosti (kategorija 1) s pripadajočim stavkom o nevarnosti H370 (škoduje organom), prisotna pa je kot ostanek v polimernih disperzijah, ki se uporabljajo v barvah in lakih. Metanol lahko izvira iz reakcije ali kot nečistoča iz raznih surovin v polimernih disperzijah, njegova vsebnost pa je odvisna od vsebnosti veziv v barvi. Zato v mnogih primerih presega sedanjo omejitev, določeno za ostanke, iz Sklepa 2014/312/EU. Navedene surovine se uporabljajo za dosego pomembnih lastnosti barve, na primer za večjo odpornost proti mokremu drgnjenju, kar je zahteva za znak EU za okolje. Poleg tega te lastnosti prispevajo k izboljšani trajnosti barve, kar pomeni manjše celotne vplive na okolje v življenjskem ciklu barve zaradi manj pogostega prebarvanja. V skladu s tržnimi informacijami, ki so jih posredovali imetniki licenc za znak EU za okolje, navedene razvrstitve ADH in metanola trenutno za znatno število barv in lakov, ki jim je bil podeljen znak EU za okolje na podlagi odločb Komisije 2009/543/ES (4) in 2009/544/ES (5), preprečujejo, da bi se zanje obnovila licenca za znak EU za okolje. Zato je treba odobriti odstopanje od merila 5 iz Sklepa 2014/312/EU za uporabo metanola v barvah in lakih, ki jim je bil podeljen znak za okolje, v primerih, ko tehnično ni možno nadomestiti funkcionalnih sestavin, ki lahko povzročijo prisotnost metanola v proizvodu. |
| --- | --- |

(2)

Poleg tega je druga snov metanol v skladu z uredbo CLP razvrščena kot akutno strupena (kategorija 3) s pripadajočimi stavki o nevarnosti H301 (strupeno pri zaužitju), H311 (strupeno v stiku s kožo) in H331 (strupeno pri vdihavanju) ter specifično strupena za ciljne organe po enkratni izpostavljenosti (kategorija 1) s pripadajočim stavkom o nevarnosti H370 (škoduje organom), prisotna pa je kot ostanek v polimernih disperzijah, ki se uporabljajo v barvah in lakih. Metanol lahko izvira iz reakcije ali kot nečistoča iz raznih surovin v polimernih disperzijah, njegova vsebnost pa je odvisna od vsebnosti veziv v barvi. Zato v mnogih primerih presega sedanjo omejitev, določeno za ostanke, iz Sklepa 2014/312/EU. Navedene surovine se uporabljajo za dosego pomembnih lastnosti barve, na primer za večjo odpornost proti mokremu drgnjenju, kar je zahteva za znak EU za okolje. Poleg tega te lastnosti prispevajo k izboljšani trajnosti barve, kar pomeni manjše celotne vplive na okolje v življenjskem ciklu barve zaradi manj pogostega prebarvanja. V skladu s tržnimi informacijami, ki so jih posredovali imetniki licenc za znak EU za okolje, navedene razvrstitve ADH in metanola trenutno za znatno število barv in lakov, ki jim je bil podeljen znak EU za okolje na podlagi odločb Komisije 2009/543/ES (4) in 2009/544/ES (5), preprečujejo, da bi se zanje obnovila licenca za znak EU za okolje. Zato je treba odobriti odstopanje od merila 5 iz Sklepa 2014/312/EU za uporabo metanola v barvah in lakih, ki jim je bil podeljen znak za okolje, v primerih, ko tehnično ni možno nadomestiti funkcionalnih sestavin, ki lahko povzročijo prisotnost metanola v proizvodu.

| (3) | Po sprejetju Sklepa 2014/312/EU je bil 3-jodo-2-propinil butilkarbamat, pomemben konzervans suhih filmov za zunanje barve in lake, v skladu z uredbo CLP razvrščen kot nevaren za vodno okolje (akutno, kategorija 1) s pripadajočim stavkom o nevarnosti H400 (zelo strupeno za vodne organizme) in nevaren za vodno okolje (kronično, kategorija 1) s pripadajočim stavkom o nevarnosti H410 (zelo strupeno za vodne organizme, z dolgotrajnimi učinki). Navedeni konzervans se uporablja v izdelkih za zunanjo uporabo, zlati v vlažnih podnebjih, da se na proizvodu prepreči rast mikrobov. Njegova bistvena funkcija in odsotnost substitutov sta bili poznani ob sprejetju navedene odločbe, njegova prisotnost v barvah z znakom EU za okolje je bila zato odobrena z odstopanjem. Vendar je v skladu z novo usklajeno razvrstitvijo končni proizvod razvrščen kot nevaren za vodno okolje (kronično, kategorija 3) z zahtevo za označevanje s pripadajočim stavkom o nevarnosti H412 (škodljivo za vodne organizme, z dolgotrajnimi učinki), če je 3-jodo-2-propinil butilkarbamat prisoten v koncentracijah nad 0,25 masnega %. Razvrstitev končnega proizvoda kot nevarnega za vodno okolje je trenutno prepovedana s Sklepom 2014/312/EU, četudi je največja koncentracija za uporabo 3-jodo-2-propinil butilkarbamata 0,65 %. Da bi se dopustila uporaba 3-jodo-2-propinil butilkarbamata v barvah pri zahtevani koncentraciji do 0,65 %, je treba dopustiti označevanje končnega proizvoda s H412. |
| --- | --- |

(3)

Po sprejetju Sklepa 2014/312/EU je bil 3-jodo-2-propinil butilkarbamat, pomemben konzervans suhih filmov za zunanje barve in lake, v skladu z uredbo CLP razvrščen kot nevaren za vodno okolje (akutno, kategorija 1) s pripadajočim stavkom o nevarnosti H400 (zelo strupeno za vodne organizme) in nevaren za vodno okolje (kronično, kategorija 1) s pripadajočim stavkom o nevarnosti H410 (zelo strupeno za vodne organizme, z dolgotrajnimi učinki). Navedeni konzervans se uporablja v izdelkih za zunanjo uporabo, zlati v vlažnih podnebjih, da se na proizvodu prepreči rast mikrobov. Njegova bistvena funkcija in odsotnost substitutov sta bili poznani ob sprejetju navedene odločbe, njegova prisotnost v barvah z znakom EU za okolje je bila zato odobrena z odstopanjem. Vendar je v skladu z novo usklajeno razvrstitvijo končni proizvod razvrščen kot nevaren za vodno okolje (kronično, kategorija 3) z zahtevo za označevanje s pripadajočim stavkom o nevarnosti H412 (škodljivo za vodne organizme, z dolgotrajnimi učinki), če je 3-jodo-2-propinil butilkarbamat prisoten v koncentracijah nad 0,25 masnega %. Razvrstitev končnega proizvoda kot nevarnega za vodno okolje je trenutno prepovedana s Sklepom 2014/312/EU, četudi je največja koncentracija za uporabo 3-jodo-2-propinil butilkarbamata 0,65 %. Da bi se dopustila uporaba 3-jodo-2-propinil butilkarbamata v barvah pri zahtevani koncentraciji do 0,65 %, je treba dopustiti označevanje končnega proizvoda s H412.

| (4) | Zaradi doslednosti in na podlagi opredelitve v točki 20 člena 2 Sklepa 2014/312/EU, kjer sta „prozorno“ in „polprozorno“ sopomenki, bi bilo treba spremeniti besedilo za merilo 3(a) in pripadajoči sklic v razpredelnici 2. |
| --- | --- |

(4)

Zaradi doslednosti in na podlagi opredelitve v točki 20 člena 2 Sklepa 2014/312/EU, kjer sta „prozorno“ in „polprozorno“ sopomenki, bi bilo treba spremeniti besedilo za merilo 3(a) in pripadajoči sklic v razpredelnici 2.

| (5) | Merilo 5 in postavka 1(a), (b) in (c) v Dodatku k Sklepu 2014/312/EU določata omejitve in pravila za uporabo konzervansov glede na status v skladu z Uredbo (EU) št. 528/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (6), ki vzpostavlja sistem Unije za odobritev aktivnih snovi v posebnih vrstah biocidnih proizvodov. Da se zagotovi skladnost in usklajenost teh omejitev in pravil z Uredbo (EU) št. 528/2012, bi bilo v Sklepu 2014/312/EU treba pojasniti naslednje vidike: (a) opredelitvi „konzervansov v vsebnikih“ in „konzervansov suhih filmov“ bi se morali sklicevati na člen 3(1)(c) Uredbe (EU) št. 528/2012; (b) treba bi bilo pojasniti, da bi se pravila in pogoji iz postavke 1 Dodatka, ki se nanašajo na konzervanse v vsebnikih in konzervanse suhih filmov, morali uporabljati za aktivne snovi, ki se preučujejo za namene odobritve ali so bile odobrene za uporabo v posebnih vrstah biocidnih proizvodov in za katere se lahko uporabljajo pogoji odobritve; (c) sklic na Direktivo 98/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta (7) v postavki 1 Dodatka bi bilo treba črtati, saj je ta Direktiva sedaj razveljavljena; (d) v zahtevah za preverjanje iz postavke 1(a), (b) in (c) Dodatka bi bilo treba črtati sklic na člen 58(3) Uredbe (EU) št. 528/2012, saj se ta nanaša samo na posebne primere. |
| --- | --- |

(5)

Merilo 5 in postavka 1(a), (b) in (c) v Dodatku k Sklepu 2014/312/EU določata omejitve in pravila za uporabo konzervansov glede na status v skladu z Uredbo (EU) št. 528/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (6), ki vzpostavlja sistem Unije za odobritev aktivnih snovi v posebnih vrstah biocidnih proizvodov. Da se zagotovi skladnost in usklajenost teh omejitev in pravil z Uredbo (EU) št. 528/2012, bi bilo v Sklepu 2014/312/EU treba pojasniti naslednje vidike: (a) opredelitvi „konzervansov v vsebnikih“ in „konzervansov suhih filmov“ bi se morali sklicevati na člen 3(1)(c) Uredbe (EU) št. 528/2012; (b) treba bi bilo pojasniti, da bi se pravila in pogoji iz postavke 1 Dodatka, ki se nanašajo na konzervanse v vsebnikih in konzervanse suhih filmov, morali uporabljati za aktivne snovi, ki se preučujejo za namene odobritve ali so bile odobrene za uporabo v posebnih vrstah biocidnih proizvodov in za katere se lahko uporabljajo pogoji odobritve; (c) sklic na Direktivo 98/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta (7) v postavki 1 Dodatka bi bilo treba črtati, saj je ta Direktiva sedaj razveljavljena; (d) v zahtevah za preverjanje iz postavke 1(a), (b) in (c) Dodatka bi bilo treba črtati sklic na člen 58(3) Uredbe (EU) št. 528/2012, saj se ta nanaša samo na posebne primere.

| (6) | Sklep 2014/312/EU bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(6)

Sklep 2014/312/EU bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (7) | Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega s členom 16 Uredbe (ES) št. 66/2010 – |
| --- | --- |

(7)

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega s členom 16 Uredbe (ES) št. 66/2010 –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Sklep 2014/312/EU se spremeni:

| 1. | v členu 2 se opredelitvi „konzervansov v vsebnikih“ in „konzervansov suhih filmov“ v točkah 10 in 11 nadomestita z:






  „10. | ‚konzervansi v vsebnikih‘ so aktivne snovi v smislu člena 3(1)(c) Uredbe (EU) št. 528/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (*1), ki so namenjene za uporabo v vrsti proizvodov 6, kot je opisana v Prilogi V k navedeni uredbi. Uporabljajo se zlasti za konzerviranje proizvodov med skladiščenjem in za zaščito barv, ki bodo nanešene z napravami, delujejo pa tako, da preprečujejo kvarjenje proizvoda zaradi delovanja mikrobov in s tem zagotavljajo njegov veljavni rok uporabnosti; |
| --- | --- | --- |

1.

v členu 2 se opredelitvi „konzervansov v vsebnikih“ in „konzervansov suhih filmov“ v točkah 10 in 11 nadomestita z:

„10.

‚konzervansi v vsebnikih‘ so aktivne snovi v smislu člena 3(1)(c) Uredbe (EU) št. 528/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (*1), ki so namenjene za uporabo v vrsti proizvodov 6, kot je opisana v Prilogi V k navedeni uredbi. Uporabljajo se zlasti za konzerviranje proizvodov med skladiščenjem in za zaščito barv, ki bodo nanešene z napravami, delujejo pa tako, da preprečujejo kvarjenje proizvoda zaradi delovanja mikrobov in s tem zagotavljajo njegov veljavni rok uporabnosti;

| 11. | ‚konzervansi suhih filmov‘ so aktivne snovi v smislu člena 3(1)(c) Uredbe (EU) št. 528/2012, ki so namenjene za uporabo v vrsti proizvodov 7, kot je opisana v Prilogi V k navedeni uredbi, zlasti za zaščito filmov ali premazov in delujejo tako, da preprečujejo kvarjenje proizvoda zaradi delovanja mikrobov ali rasti alg, da bi zaščitili prvotne lastnosti površine materiala ali predmetov; |
| --- | --- |

11.

‚konzervansi suhih filmov‘ so aktivne snovi v smislu člena 3(1)(c) Uredbe (EU) št. 528/2012, ki so namenjene za uporabo v vrsti proizvodov 7, kot je opisana v Prilogi V k navedeni uredbi, zlasti za zaščito filmov ali premazov in delujejo tako, da preprečujejo kvarjenje proizvoda zaradi delovanja mikrobov ali rasti alg, da bi zaščitili prvotne lastnosti površine materiala ali predmetov;

(*1)  Uredba (EU) št. 528/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. maja 2012 o dostopnosti na trgu in uporabi biocidnih proizvodov (UL L 167, 27.6.2012, str. 1).“;"

| 2. | Priloga se spremeni, kakor je določeno v Prilogi k temu sklepu. |
| --- | --- |

2.

Priloga se spremeni, kakor je določeno v Prilogi k temu sklepu.

Člen 2

Ta sklep je naslovljen na države članice.

V Bruslju, 16. marca 2016

Za Komisijo

Karmenu VELLA

Član Komisije

---

(1)  
  UL L 27, 30.1.2010, str. 1.

1

(2)  Sklep Komisije 2014/312/EU z dne 28. maja 2014 o določitvi okoljskih meril za podelitev znaka EU za okolje za notranje in zunanje barve in lake (UL L 164, 3.6.2014, str. 45).

2

(3)  Uredba (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o registraciji, evalvaciji, avtorizaciji in omejevanju kemikalij (REACH), o ustanovitvi Evropske agencije za kemikalije ter spremembi Direktive 1999/45/ES ter razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 793/93 in Uredbe Komisije (ES) št. 1488/94 ter Direktive Sveta 76/769/EGS in direktiv Komisije 91/155/EGS, 93/67/EGS, 93/105/ES in 2000/21/ES (UL L 396, 30.12.2006, str. 1).

3

(4)  Odločba Komisije 2009/543/ES z dne 13. avgusta 2008 o določitvi okoljskih meril za podelitev znaka Skupnosti za okolje za zunanje barve in lake (UL L 181, 14.7.2009, str. 27).

4

(5)  Odločba Komisije 2009/544/ES z dne 13. avgusta 2008 o določitvi okoljskih meril za podelitev znaka Skupnosti za okolje za notranje barve in lake (UL L 181, 14.7.2009, str. 39).

5

(6)  Uredba (EU) št. 528/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. maja 2012 o dostopnosti na trgu in uporabi biocidnih proizvodov (UL L 167, 27.6.2012, str. 1).

6

(7)  Direktiva 98/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 1998 o dajanju biocidnih pripravkov v promet (UL L 123, 24.4.1998, str. 1).

7

---

PRILOGA

Priloga k Sklepu 2014/312/EU se spremeni:

| (1) | Peti odstavek merila 3(a) „Razlivnost“ se nadomesti z naslednjim: „Motni temeljni premazi in osnovni premazi imajo razlivnost najmanj 8 m2 na liter proizvoda. Motni temeljni premazi s specifičnimi lastnostmi zapiranja por, lastnostmi prodiranja in vezivnimi lastnostmi ter temeljni premazi s posebnimi lastnostmi oprijemljivosti imajo razlivnost najmanj 6 m2 na liter proizvoda.“ |
| --- | --- |

(1)

Peti odstavek merila 3(a) „Razlivnost“ se nadomesti z naslednjim: „Motni temeljni premazi in osnovni premazi imajo razlivnost najmanj 8 m2 na liter proizvoda. Motni temeljni premazi s specifičnimi lastnostmi zapiranja por, lastnostmi prodiranja in vezivnimi lastnostmi ter temeljni premazi s posebnimi lastnostmi oprijemljivosti imajo razlivnost najmanj 6 m2 na liter proizvoda.“

| (2) | Besedilo „6 m2/l (brez motnosti)“ se v merilu 3 (Učinkovitost pri uporabi) ter v osmem in devetem stolpcu, ki se nanašata na temeljni premaz (g) oziroma na osnovni in temeljni premaz (h), razpredelnice 2 v obeh stolpcih nadomesti z naslednjim: „6 m2/l (brez posebnih lastnosti)“. |
| --- | --- |

(2)

Besedilo „6 m2/l (brez motnosti)“ se v merilu 3 (Učinkovitost pri uporabi) ter v osmem in devetem stolpcu, ki se nanašata na temeljni premaz (g) oziroma na osnovni in temeljni premaz (h), razpredelnice 2 v obeh stolpcih nadomesti z naslednjim: „6 m2/l (brez posebnih lastnosti)“.

| (3) | Dodatek se spremeni:






  (a) | v seznamu omejitev in odstopanj v zvezi z nevarnimi snovmi se postavka „1. Konzervansi, dodani barvilom, vezivom in končnemu proizvodu“ oddelek „(i) Pravila v zvezi s statusom dovoljenj za biocide“ nadomesti z naslednjim:
  „(i)   Pravila v zvezi s statusom dovoljenj za konzervanse
  Sestava barve vsebuje samo aktivne snovi (v smislu člena 3(1)(c) Uredbe (EU) št. 528/2012, ki izpolnjujejo zahteve 1a, 1b in 1c (kot je ustrezno) ter so odobrene v skladu s členom 9(2) Uredbe (EU) št. 528/2012) za uporabo v vrsti proizvodov 6 v primeru 1a in 1b ali vrsti proizvodov 7 v primeru 1c ali pa so v Prilogi I k navedeni uredbi. Nadalje je v ocenjevalnem poročilu navedena ocena tveganja za profesionalno in potrošniško (neprofesionalno) uporabo. Vlagatelji bi morali upoštevati najnovejši odobreni seznam aktivnih snovi EU (*1) in Prilogo I k navedeni uredbi.
  Sestava barve lahko vsebuje konzervanse, za katere je bila predložena dokumentacija in ki se ocenjujejo ter čakajo na odločitev o odobritvi v vmesnem obdobju do sprejetja pozitivne odločitve o odobritvi aktivne snovi ali njeni vključitvi v Prilogo I k navedeni uredbi.

  (*1)  ECHA, biocidne aktivne snovi – seznam odobrenih aktivnih snovi, http://www.echa.europa.eu/web/guest/information-on-chemicals/biocidal-active-substances“
  " |
| --- | --- | --- |

(3)

Dodatek se spremeni:

(a)

v seznamu omejitev in odstopanj v zvezi z nevarnimi snovmi se postavka „1. Konzervansi, dodani barvilom, vezivom in končnemu proizvodu“ oddelek „(i) Pravila v zvezi s statusom dovoljenj za biocide“ nadomesti z naslednjim:

„(i)   Pravila v zvezi s statusom dovoljenj za konzervanse

Sestava barve vsebuje samo aktivne snovi (v smislu člena 3(1)(c) Uredbe (EU) št. 528/2012, ki izpolnjujejo zahteve 1a, 1b in 1c (kot je ustrezno) ter so odobrene v skladu s členom 9(2) Uredbe (EU) št. 528/2012) za uporabo v vrsti proizvodov 6 v primeru 1a in 1b ali vrsti proizvodov 7 v primeru 1c ali pa so v Prilogi I k navedeni uredbi. Nadalje je v ocenjevalnem poročilu navedena ocena tveganja za profesionalno in potrošniško (neprofesionalno) uporabo. Vlagatelji bi morali upoštevati najnovejši odobreni seznam aktivnih snovi EU (*1) in Prilogo I k navedeni uredbi.

Sestava barve lahko vsebuje konzervanse, za katere je bila predložena dokumentacija in ki se ocenjujejo ter čakajo na odločitev o odobritvi v vmesnem obdobju do sprejetja pozitivne odločitve o odobritvi aktivne snovi ali njeni vključitvi v Prilogo I k navedeni uredbi.

(*1)  ECHA, biocidne aktivne snovi – seznam odobrenih aktivnih snovi, http://www.echa.europa.eu/web/guest/information-on-chemicals/biocidal-active-substances“
  "

| (b) | v seznamu omejitev in odstopanj v zvezi z nevarnimi snovmi se postavki „1(a) Konzervansi v vsebnikih“ in „1(b) Sredstva za zaščito naprav za niansiranje (barvila)“ nadomestita z naslednjim:














  „(a) | Konzervansi v vsebnikih |
| --- | --- | --- |

(b)

v seznamu omejitev in odstopanj v zvezi z nevarnimi snovmi se postavki „1(a) Konzervansi v vsebnikih“ in „1(b) Sredstva za zaščito naprav za niansiranje (barvila)“ nadomestita z naslednjim:

„(a)

Konzervansi v vsebnikih

Veljavnost:

vsi proizvodi, razen če je navedeno drugače.

V proizvodih z znakom za okolje se lahko uporabijo konzervansi v vsebnikih, razvrščeni v naslednje izvzete razvrstitve glede na nevarnost:

Izvzete razvrstitve: H331 (R23), H400 (R50), H410 (R50/53), H411 (R51/53), H412 (R52/53), H317 (R43)

Konzervansi v vsebnikih, razvrščeni v te izvzete razvrstitve, izpolnjujejo tudi naslednje pogoje odstopanja:

| — | skupna vsota koncentracije ne preseže 0,060 masnega %; |
| --- | --- |

—

skupna vsota koncentracije ne preseže 0,060 masnega %;

| — | snovi, razvrščene v stavek H400 (R50) in/ali H410 (R50/53), niso biološko akumulativne. Snovi, ki niso biološko akumulativne, imajo vrednost log Kow, ki je manjša ali enaka 3,2, ali biokoncentracijski faktor, ki je manjši ali enak 100; |
| --- | --- |

—

snovi, razvrščene v stavek H400 (R50) in/ali H410 (R50/53), niso biološko akumulativne. Snovi, ki niso biološko akumulativne, imajo vrednost log Kow, ki je manjša ali enaka 3,2, ali biokoncentracijski faktor, ki je manjši ali enak 100;

| — | za snovi, ki so odobrene za uporabo ali so vključene v Prilogo I k Uredbi (EU) št. 528/2012, se predložijo dokazila, da so v zvezi z barvo izpolnjeni pogoji za odobritev; |
| --- | --- |

—

za snovi, ki so odobrene za uporabo ali so vključene v Prilogo I k Uredbi (EU) št. 528/2012, se predložijo dokazila, da so v zvezi z barvo izpolnjeni pogoji za odobritev;

| — | če se uporabijo konzervansi, ki so donorji formaldehida, morajo vsebnost in emisije formaldehida iz končnega proizvoda izpolnjevati zahteve glede omejitve snovi 7(a). |
| --- | --- |

—

če se uporabijo konzervansi, ki so donorji formaldehida, morajo vsebnost in emisije formaldehida iz končnega proizvoda izpolnjevati zahteve glede omejitve snovi 7(a).

Konzervansi v vsebnikih

Skupna vsota v končnem proizvodu: 0,060 masnega %

Preverjanje:

Izjava vlagatelja in njegovega dobavitelja veziv, ki so ji priložene številke CAS in razvrstitve aktivne snovi v končnem proizvodu in njegovem vezivu.

To vključuje vlagateljev izračun koncentracije aktivne snovi v končnem proizvodu.

Vse aktivne snovi, pri katerih je ena ali več zunanjih dimenzij za 50 % ali več delcev pri razporeditvi snovi po velikosti glede na število v razponu velikosti od 1 nm do 100 nm.

Za naslednja konzervansa veljajo posebne koncentracije:

Mejna koncentracija

| (i) | cinkov pirition; |
| --- | --- |

(i)

cinkov pirition;

0,050 %

| (ii) | N-(3-aminopropil)-N-dodecilpropan-1,3-diamin. |
| --- | --- |

(ii)

N-(3-aminopropil)-N-dodecilpropan-1,3-diamin.

0,050 %

| (b) | Sredstva za zaščito naprav za niansiranje (barvila) |
| --- | --- |

(b)

Sredstva za zaščito naprav za niansiranje (barvila)

Izvzete razvrstitve glede na nevarnost in pogoji odstopanja iz točke 1(a) veljajo tudi za konzervanse, ki se uporabljajo za zaščito barv med skladiščenjem v napravah pred mešanjem z osnovnimi barvami.

Konzervansi, dodani za zaščito barv, ki bodo nanešeni z napravami, ne presežejo skupne vsote 0,20 masnega %.

Za naslednje konzervanse veljajo posebne največje mejne koncentracije, ki prispevajo k skupni vsoti konzervansov v barvilu:

Skupna vsota konzervansov v barvilu:

0,20 masnega %

Preverjanje:

Izjava vlagatelja in/ali njegovega dobavitelja barv, ki so ji priložene številke CAS in razvrstitve aktivne snovi v končnem proizvodu in njegovem vezivu.

To vključuje izračun koncentracije aktivne snovi v končnem niansiranem proizvodu.

Vse aktivne snovi, pri katerih je ena ali več zunanjih dimenzij za 50 % ali več delcev pri razporeditvi snovi po velikosti glede na število v razponu velikosti od 1 nm do 100 nm.“

| (i) | 3-jodo-2-propinil butilkarbamat (IPBC); |
| --- | --- |

(i)

3-jodo-2-propinil butilkarbamat (IPBC);

0,10 %

| (ii) | cinkov pirition; |
| --- | --- |

(ii)

cinkov pirition;

0,050 %

| (iii) | N-(3-aminopropil)-N-dodecilpropan-1,3-diamin. |
| --- | --- |

(iii)

N-(3-aminopropil)-N-dodecilpropan-1,3-diamin.

0,050 %

| (c) | v seznamu omejitev in odstopanj v zvezi z nevarnimi snovmi se postavka „1.(c) Konzervansi suhih filmov“ nadomesti z naslednjim:














  „(c) | Konzervansi suhih filmov |
| --- | --- | --- |

(c)

v seznamu omejitev in odstopanj v zvezi z nevarnimi snovmi se postavka „1.(c) Konzervansi suhih filmov“ nadomesti z naslednjim:

„(c)

Konzervansi suhih filmov

Veljavnost:

zunanje barve, notranje barve za posebne namene.

V vseh zunanjih proizvodih in samo posebnih notranjih proizvodih se lahko uporabijo konzervansi suhih filmov in njihovi stabilizatorji, razvrščeni v naslednje izvzete razvrstitve glede na nevarnost:

Izvzete razvrstitve: H400 (R50), H410 (R50/53), H411 (R51/53), H412 (R52/53), H317 (R43)

Konzervansi suhih filmov, razvrščeni v te izvzete razvrstitve, morajo izpolnjevati tudi naslednje pogoje odstopanja:

| — | skupna koncentracija ne preseže 0,10 masnega % ali 0,30 masnega % (kot je ustrezno); |
| --- | --- |

—

skupna koncentracija ne preseže 0,10 masnega % ali 0,30 masnega % (kot je ustrezno);

| — | snovi, razvrščene v stavek H400 (R50) in/ali H410 (R50/53), niso biološko akumulativne. Snovi, ki niso biološko akumulativne, imajo vrednost log Kow, ki je manjša ali enaka 3,2, ali biokoncentracijski faktor, ki je manjši ali enak 100; |
| --- | --- |

—

snovi, razvrščene v stavek H400 (R50) in/ali H410 (R50/53), niso biološko akumulativne. Snovi, ki niso biološko akumulativne, imajo vrednost log Kow, ki je manjša ali enaka 3,2, ali biokoncentracijski faktor, ki je manjši ali enak 100;

| — | za snovi, ki so odobrene za uporabo ali so vključene v Prilogo I k Uredbi (EU) št. 528/2012, se predložijo dokazila, da so v zvezi z barvo izpolnjeni pogoji za odobritev. |
| --- | --- |

—

za snovi, ki so odobrene za uporabo ali so vključene v Prilogo I k Uredbi (EU) št. 528/2012, se predložijo dokazila, da so v zvezi z barvo izpolnjeni pogoji za odobritev.

Višja skupna vsota in odstopanje od zahtev pod merilom 5a, kar omogoča, da se končni proizvod razvrsti kot nevaren za vodno okolje (kronično, kategorija 3) in označi s stavkom o nevarnosti H412, velja za uporabo naslednjih konzervansov suhih filmov, namenjenih le za posebne namene:

Konzervansi suhih filmov

Skupna vsota v končnem proizvodu:

| | Notranje barve, namenjene za uporabo na območjih z visoko vlažnostjo, vključno s kuhinjami in kopalnicami
  0,10 masnega % |
| --- | --- |

Notranje barve, namenjene za uporabo na območjih z visoko vlažnostjo, vključno s kuhinjami in kopalnicami

0,10 masnega %

| | Vse uporabe zunanjih barv
  0,30 masnega % |
| --- | --- |

Vse uporabe zunanjih barv

0,30 masnega %

Preverjanje:

Izjava vlagatelja in njegovega dobavitelja veziv, ki so ji priložene številke CAS in razvrstitve aktivnih snovi v končnem proizvodu in njegovem vezivu.

To vključuje vlagateljev izračun koncentracije aktivnih snovi v končnem proizvodu.

Vse aktivne snovi, pri katerih je ena ali več zunanjih dimenzij za 50 % ali več delcev pri razporeditvi snovi po velikosti glede na število v razponu velikosti od 1 nm do 100 nm.“

kombinacije 3-jodo-2-propinil butilkarbamata (IPBC)

zunanje barve in laki.

Skupna vsota za zunanje barve

za kombinacije IPBC:

0,650 %

Posebne mejne koncentracije veljajo za naslednji konzervans:

cinkov pirition.

0,050 %

| (d) | v seznamu omejitev in odstopanj v zvezi z nevarnimi snovmi se doda naslednja postavka „8. Snovi v vezivih in polimerne disperzije“:














  „8. | Snovi v vezivih in polimerne disperzije |
| --- | --- | --- |

(d)

v seznamu omejitev in odstopanj v zvezi z nevarnimi snovmi se doda naslednja postavka „8. Snovi v vezivih in polimerne disperzije“:

„8.

| (a) | Veziva in sredstva za povezovanje |
| --- | --- |

(a)

Veziva in sredstva za povezovanje

Veljavnost:

| — | notranja/zunanja zaključna uporaba, |
| --- | --- |

—

notranja/zunanja zaključna uporaba,

| — | dekoracija, zaščita in premazi za les, |
| --- | --- |

—

dekoracija, zaščita in premazi za les,

| — | kovinski premazi, |
| --- | --- |

—

kovinski premazi,

| — | talni premazi, |
| --- | --- |

—

talni premazi,

| — | visokosijajni premazi, |
| --- | --- |

—

visokosijajni premazi,

| — | arhitektonski in dekorativni premazi. |
| --- | --- |

—

arhitektonski in dekorativni premazi.

Adipohidrazid, ki se uporablja za povečanje sprijemljivosti ali povezovanje.

1,0 masnega %

Preverjanje:

Vlagatelj in njegovi dobavitelji surovin predložijo izjavo, ki ji priložijo izračune ali analitično poročilo o preskusu.

| (b) | Reakcijski produkti in ostanki |
| --- | --- |

(b)

Reakcijski produkti in ostanki

Veljavnost:

proizvodi s sistemi polimernih veziv.

Prisotnost ostanka metanola je omejena glede na vsebnost veziva v končnem proizvodu:

Preverjanje:

Vlagatelj in njegovi dobavitelji surovin predložijo izjavo, ki ji priložijo izračune ali analitično poročilo o preskusu.“

| — | več kot 10 % in do 20 % vsebnosti veziva v končnem proizvodu; |
| --- | --- |

—

več kot 10 % in do 20 % vsebnosti veziva v končnem proizvodu;

0,02 masnega %

| — | več kot 20 % in do 40 % vsebnosti veziva v končnem proizvodu; |
| --- | --- |

—

več kot 20 % in do 40 % vsebnosti veziva v končnem proizvodu;

0,03 masnega %

| — | več kot 40 % vsebnosti veziva v končnem proizvodu. |
| --- | --- |

—

več kot 40 % vsebnosti veziva v končnem proizvodu.

0,05 masnega %

---

(*1)  ECHA, biocidne aktivne snovi – seznam odobrenih aktivnih snovi, http://www.echa.europa.eu/web/guest/information-on-chemicals/biocidal-active-substances“
  “

---

| 18.3.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 73/107 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 73/107

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE (EU) 2016/398

z dne 16. marca 2016

o odobritvi dajanja na trg z UV-žarki obdelanega kruha kot novega živila v skladu z Uredbo (ES) št. 258/97 Evropskega parlamenta in Sveta

(notificirano pod dokumentarno številko C(2016) 1527)

(Besedilo v švedskem jeziku je edino verodostojno)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 258/97 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. januarja 1997 v zvezi z novimi živili in novimi živilskimi sestavinami (1) ter zlasti člena 7 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Podjetje Viasolde AB, ki izdeluje opremo za obdelavo z UV-žarki, je 12. februarja 2014 vložilo zahtevek pri pristojnih organih Finske za dajanje na trg z ultravijoličnimi (UV) žarki obdelanega kruha kot novega živila v smislu točke (f) člena 1(2) Uredbe (ES) št. 258/97. Cilj obdelave z UV-žarki je povečati vsebnost vitamina D v kruhu, kar pomeni, da bi se hranilna vrednost kruha bistveno razlikovala od hranilne vrednosti tradicionalno pečenega kruha. |
| --- | --- |

(1)

Podjetje Viasolde AB, ki izdeluje opremo za obdelavo z UV-žarki, je 12. februarja 2014 vložilo zahtevek pri pristojnih organih Finske za dajanje na trg z ultravijoličnimi (UV) žarki obdelanega kruha kot novega živila v smislu točke (f) člena 1(2) Uredbe (ES) št. 258/97. Cilj obdelave z UV-žarki je povečati vsebnost vitamina D v kruhu, kar pomeni, da bi se hranilna vrednost kruha bistveno razlikovala od hranilne vrednosti tradicionalno pečenega kruha.

| (2) | Pristojni organ Finske za ocenjevanje živil je 14. marca 2014 izdal poročilo o začetni presoji. V navedenem poročilu ugotavlja, da z UV-žarki obdelan kruh izpolnjuje merila za novo živilo, določena v členu 3(1) Uredbe (ES) št. 258/97. |
| --- | --- |

(2)

Pristojni organ Finske za ocenjevanje živil je 14. marca 2014 izdal poročilo o začetni presoji. V navedenem poročilu ugotavlja, da z UV-žarki obdelan kruh izpolnjuje merila za novo živilo, določena v členu 3(1) Uredbe (ES) št. 258/97.

| (3) | Komisija je 19. marca 2014 poročilo o začetni presoji poslala drugim državam članicam. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je 19. marca 2014 poročilo o začetni presoji poslala drugim državam članicam.

| (4) | V 60-dnevnem roku, ki je določen v prvem pododstavku člena 6(4) Uredbe (ES) št. 258/97, so bili vloženi upravičeni ugovori. |
| --- | --- |

(4)

V 60-dnevnem roku, ki je določen v prvem pododstavku člena 6(4) Uredbe (ES) št. 258/97, so bili vloženi upravičeni ugovori.

| (5) | Komisija se je 13. novembra 2014 posvetovala z Evropsko agencijo za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: EFSA) in jo prosila za dodatno oceno z UV-žarki obdelanega kruha kot novega živila v skladu z Uredbo (ES) št. 258/97. |
| --- | --- |

(5)

Komisija se je 13. novembra 2014 posvetovala z Evropsko agencijo za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: EFSA) in jo prosila za dodatno oceno z UV-žarki obdelanega kruha kot novega živila v skladu z Uredbo (ES) št. 258/97.

| (6) | EFSA je 11. junija 2015 v svojem znanstvenem mnenju o varnosti z UV-žarki obdelanega kruha kot novega živila (2) ugotovila, da je kruh, obogaten z vitaminom D2 z obdelavo z UV-žarki, pod predlaganimi pogoji uporabe varen. |
| --- | --- |

(6)

EFSA je 11. junija 2015 v svojem znanstvenem mnenju o varnosti z UV-žarki obdelanega kruha kot novega živila (2) ugotovila, da je kruh, obogaten z vitaminom D2 z obdelavo z UV-žarki, pod predlaganimi pogoji uporabe varen.

| (7) | Znanstveno mnenje torej vsebuje dovolj dokazov, da je z UV-žarki obdelan kruh kot novo živilo v skladu z merili iz člena 3(1) Uredbe (ES) št. 258/97. |
| --- | --- |

(7)

Znanstveno mnenje torej vsebuje dovolj dokazov, da je z UV-žarki obdelan kruh kot novo živilo v skladu z merili iz člena 3(1) Uredbe (ES) št. 258/97.

| (8) | Uredba (ES) št. 1925/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (3) določa zahteve glede dodajanja vitaminov, mineralov in nekaterih drugih snovi živilom. Uporabo z UV-žarki obdelanega kruha bi bilo treba odobriti brez poseganja v zahteve navedenega pravnega akta. |
| --- | --- |

(8)

Uredba (ES) št. 1925/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (3) določa zahteve glede dodajanja vitaminov, mineralov in nekaterih drugih snovi živilom. Uporabo z UV-žarki obdelanega kruha bi bilo treba odobriti brez poseganja v zahteve navedenega pravnega akta.

| (9) | Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo – |
| --- | --- |

(9)

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Z UV-žarki obdelan kruh, kot je opredeljen v Prilogi I, se lahko da na trg kot novo živilo z največ 3 μg vitamina D2 na 100 g brez poseganja v posebne določbe Uredbe (ES) št. 1925/2006.

Člen 2

K poimenovanju na oznakah živil se doda naslednje besedilo: „vsebuje vitamin D, pridobljen z obdelavo z UV-žarki“.

Člen 3

Ta sklep je naslovljen na Viasolde AB, Dalstigen 4, SE-262 63 Ängelholm, Švedska.

V Bruslju, 16. marca 2016

Za Komisijo

Vytenis ANDRIUKAITIS

Član Komisije

---

(1)  
  UL L 43, 14.2.1997, str. 1.

1

(2)  
  EFSA Journal (2015);13(7):4148.

2

EFSA Journal

(3)  Uredba (ES) št. 1925/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o dodajanju vitaminov, mineralov in nekaterih drugih snovi živilom (UL L 404, 30.12.2006, str. 26).

3

---

PRILOGA

SPECIFIKACIJA Z UV-ŽARKI OBDELANEGA KRUHA

Opredelitev:

Z UV-žarki obdelan kruh so kvašen kruh in štručke (brez posipa), ki so obdelani z ultravijoličnim sevanjem po pečenju, da se ergosterol pretvori v vitamin D2 (ergokalciferol).

UV-sevanje: postopek obsevanja z ultravijolično svetlobo valovne dolžine 240–315 nm za največ 5 sekund z dovedeno energijo 10–50 mJ/cm2.

Vitamin D2:

| Kemijsko ime | (5Z,7E,22E)-3S-9,10-sekoergosta-5,7,10(19),22-tetraen-3-ol |
| --- | --- |
| Sopomenka | ergokalciferol |
| Št. CAS | 50-14-6 |
| Molekulska masa | 396,65 g/mol |

Kemijsko ime

(5Z,7E,22E)-3S-9,10-sekoergosta-5,7,10(19),22-tetraen-3-ol

Sopomenka

ergokalciferol

Št. CAS

50-14-6

Molekulska masa

396,65 g/mol

Vsebnost:

| Vitamin D2 (ergokalciferol) v končnem proizvodu | 0,75–3 μg/100 g (1) |
| --- | --- |
| Kvas v testu | 1–5 g/100 g (2) |

Vitamin D2 (ergokalciferol) v končnem proizvodu

0,75–3 μg/100 g (1)

Kvas v testu

1–5 g/100 g (2)

---

(1)  EN 12821, 2009, evropski standard.

(2)  Izračun za recept.

---

Popravki

| 18.3.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 73/109 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 73/109

---

Popravek Uredbe Sveta (EU) 2015/2265 z dne 7. decembra 2015 o odprtju in zagotavljanju upravljanja avtonomnih tarifnih kvot Unije za nekatere ribiške proizvode v obdobju 2016–2018

(
  Uradni list Evropske unije L 322 z dne 8. decembra 2015
  )

Stran 7, Priloga, vnos zaporedna št. 09.2761:

besedilo:

| „09.2761 | ex 0304 79 50 | 10 | Modri repak (Macruronus Novaezelandiae), zamrznjeni fileti in drugo zamrznjeno meso, za predelavo (1) (2) | 17 500 | 0 % | 1.1.2016–31.12.2018“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ex 0304 95 90 | 11 |

„09.2761

ex 0304 79 50

10

Modri repak (Macruronus Novaezelandiae), zamrznjeni fileti in drugo zamrznjeno meso, za predelavo (1) (2)

17 500

0 %

1.1.2016–31.12.2018“

ex 0304 95 90

11

se glasi:

| „09.2761 | ex 0304 79 50 | 10 | Modri repak (Macruronus spp.), zamrznjeni fileti in drugo zamrznjeno meso, za predelavo (1) (2) | 17 500 | 0 % | 1.1.2016–31.12.2018“ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ex 0304 79 90 | 11
  17 |
| ex 0304 95 90 | 11
  17 |

„09.2761

ex 0304 79 50

10

Modri repak (Macruronus spp.), zamrznjeni fileti in drugo zamrznjeno meso, za predelavo (1) (2)

17 500

0 %

1.1.2016–31.12.2018“

ex 0304 79 90

11

17

ex 0304 95 90

11

17

---