# Europos Sąjungos L 134/2016

| | ISSN 1977-0723 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 134 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 59 metai2016m. gegužės 24d. |

ISSN 1977-0723

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 134

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

59 metai2016m. gegužės 24d.

---

| Turinys | | II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | SPRENDIMAI |
| | * | 2014 m. spalio 1 d. Komisijos sprendimas (ES) 2016/788 dėl valstybės pagalbos SA.32833 (11/C) (ex 11/NN), kurią Vokietija Frankfurto Hano oro uostui suteikė 2009–2011 m. finansavimo priemonėmis
  (pranešta dokumentu Nr. C(2014) 6850)

   (
  1
  ) | 1 |
| | * | 2014 m. spalio 1 d. Komisijos sprendimas (ES) 2016/789 dėl Vokietijos suteiktos valstybės pagalbos SA.21121 (C29/08) (ex NN 54/07), susijusios su Frankfurto Hano oro uosto finansavimu ir oro uosto finansiniais ryšiais su Ryanair

  (pranešta dokumentu Nr. C(2014) 6853)

   (
  1
  ) | 46 |
| | * | 2016 m. sausio 13 d. Komisijos deleguotasis sprendimas (ES) 2016/790, kuriuo dėl formalios kvalifikacijos įrodymų ir rengimo kursų pavadinimų iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2005/36/EB V priedas
  (pranešta dokumentu Nr. C(2016) 1)

   (
  1
  ) | 135 |

Turinys

II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

Puslapis

SPRENDIMAI

*

2014 m. spalio 1 d. Komisijos sprendimas (ES) 2016/788 dėl valstybės pagalbos SA.32833 (11/C) (ex 11/NN), kurią Vokietija Frankfurto Hano oro uostui suteikė 2009–2011 m. finansavimo priemonėmis
  (pranešta dokumentu Nr. C(2014) 6850)

   (
  1
  )

(pranešta dokumentu Nr. C(2014) 6850)

1

1

*

2014 m. spalio 1 d. Komisijos sprendimas (ES) 2016/789 dėl Vokietijos suteiktos valstybės pagalbos SA.21121 (C29/08) (ex NN 54/07), susijusios su Frankfurto Hano oro uosto finansavimu ir oro uosto finansiniais ryšiais su Ryanair

  (pranešta dokumentu Nr. C(2014) 6853)

   (
  1
  )

Ryanair

(pranešta dokumentu Nr. C(2014) 6853)

1

46

*

2016 m. sausio 13 d. Komisijos deleguotasis sprendimas (ES) 2016/790, kuriuo dėl formalios kvalifikacijos įrodymų ir rengimo kursų pavadinimų iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2005/36/EB V priedas
  (pranešta dokumentu Nr. C(2016) 1)

   (
  1
  )

(pranešta dokumentu Nr. C(2016) 1)

1

135

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

II Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

SPRENDIMAI

| 2016 5 24 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 134/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2016 5 24

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 134/1

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS (ES) 2016/788

2014 m. spalio 1 d.

dėl valstybės pagalbos SA.32833 (11/C) (ex 11/NN), kurią Vokietija Frankfurto Hano oro uostui suteikė 2009–2011 m. finansavimo priemonėmis

(pranešta dokumentu Nr. C(2014) 6850)

(Tekstas autentiškas tik anglų kalba)

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 108 straipsnio 2 dalies pirmą pastraipą (1),

atsižvelgdama į Europos ekonominės erdvės susitarimą, ypač į jo 62 straipsnio 1 dalies a punktą,

pakvietusi suinteresuotąsias šalis pateikti savo pastabas pagal minėtas nuostatas (2) ir atsižvelgdama į jų pastabas,

kadangi:

1.   PROCEDŪRA

PROCEDŪRA

| (1) | 2008 m. birželio 17 d. raštu Komisija Vokietiją informavo apie savo sprendimą dėl Frankfurto Hano oro uostą valdančiai įmonei Flughafen Frankfurt Hahn GmbH (toliau – FFHG) suteikto finansavimo ir šios įmonės finansinių ryšių su Ryanair pradėti Sutarties 108 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą. Oficiali tyrimo procedūra registruota bylos numeriu SA.21121 (C 29/08). |
| --- | --- |

(1)

2008 m. birželio 17 d. raštu Komisija Vokietiją informavo apie savo sprendimą dėl Frankfurto Hano oro uostą valdančiai įmonei Flughafen Frankfurt Hahn GmbH (toliau – FFHG) suteikto finansavimo ir šios įmonės finansinių ryšių su Ryanair pradėti Sutarties 108 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą. Oficiali tyrimo procedūra registruota bylos numeriu SA.21121 (C 29/08).

Flughafen Frankfurt Hahn GmbH

Ryanair

| (2) | 2011 m. kovo 4 d. raštu Deutsche Lufthansa AG (toliau – Lufthansa) pateikė daugiau su bylos SA.21121 (C 29/08) oficialia tyrimo procedūra susijusios informacijos apie bendrovei FFHG suteiktas naujas tariamos valstybės pagalbos priemones. |
| --- | --- |

(2)

2011 m. kovo 4 d. raštu Deutsche Lufthansa AG (toliau – Lufthansa) pateikė daugiau su bylos SA.21121 (C 29/08) oficialia tyrimo procedūra susijusios informacijos apie bendrovei FFHG suteiktas naujas tariamos valstybės pagalbos priemones.

Deutsche Lufthansa AG

Lufthansa

| (3) | 2011 m. kovo 18 d. raštu Komisija iš Lufthansa gautą medžiagą perdavė Vokietijai ir paprašė pateikti daugiau informacijos apie naujas tariamos valstybės pagalbos priemones. 2011 m. balandžio 5 d. raštu Vokietija paprašė tos informacijos pateikimo terminą pratęsti iki 2011 m. liepos 15 d.2011 m. balandžio 11 d. raštu Komisija patenkino prašymą terminą pratęsti iki 2011 m. gegužės 18 d. dėl kai kurių klausimų ir iki gegužės 31 d. dėl likusių klausimų. Vokietija atsakė 2011 m. gegužės 19 ir 23 d. raštais. |
| --- | --- |

(3)

2011 m. kovo 18 d. raštu Komisija iš Lufthansa gautą medžiagą perdavė Vokietijai ir paprašė pateikti daugiau informacijos apie naujas tariamos valstybės pagalbos priemones. 2011 m. balandžio 5 d. raštu Vokietija paprašė tos informacijos pateikimo terminą pratęsti iki 2011 m. liepos 15 d.2011 m. balandžio 11 d. raštu Komisija patenkino prašymą terminą pratęsti iki 2011 m. gegužės 18 d. dėl kai kurių klausimų ir iki gegužės 31 d. dėl likusių klausimų. Vokietija atsakė 2011 m. gegužės 19 ir 23 d. raštais.

Lufthansa

| (4) | Tačiau atsakymai buvo neišsamūs. Todėl 2011 m. birželio 6 d. raštu Komisija nusiuntė priminimą pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 659/1999 5 straipsnio 2 dalį (3). Vokietija atsakė 2011 m. birželio 14 ir 16 d. raštais. |
| --- | --- |

(4)

Tačiau atsakymai buvo neišsamūs. Todėl 2011 m. birželio 6 d. raštu Komisija nusiuntė priminimą pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 659/1999 5 straipsnio 2 dalį (3). Vokietija atsakė 2011 m. birželio 14 ir 16 d. raštais.

3

| (5) | 2011 m. liepos 13 d. raštu Komisija Vokietiją informavo apie savo sprendimą pradėti Sutarties 108 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą dėl bendrovei FFHG suteiktos Reino krašto-Pfalco žemės bendro pinigų fondo kredito linijos, Reino krašto-Pfalco žemės banko Investitions- und Strukturbank (toliau – ISB) bendrovei FFHG suteiktos paskolos ir Reino krašto-Pfalco žemės bendrovei FFHG suteiktos garantijos, kuria užtikrinta ISB paskola (toliau – sprendimas pradėti tyrimą). Oficiali tyrimo procedūra, vykdoma šių aspektų atžvilgiu, registruota bylos numeriu SA.32833 (11/C). |
| --- | --- |

(5)

2011 m. liepos 13 d. raštu Komisija Vokietiją informavo apie savo sprendimą pradėti Sutarties 108 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą dėl bendrovei FFHG suteiktos Reino krašto-Pfalco žemės bendro pinigų fondo kredito linijos, Reino krašto-Pfalco žemės banko Investitions- und Strukturbank (toliau – ISB) bendrovei FFHG suteiktos paskolos ir Reino krašto-Pfalco žemės bendrovei FFHG suteiktos garantijos, kuria užtikrinta ISB paskola (toliau – sprendimas pradėti tyrimą). Oficiali tyrimo procedūra, vykdoma šių aspektų atžvilgiu, registruota bylos numeriu SA.32833 (11/C).

Investitions- und Strukturbank

| (6) | 2011 m. liepos 22 d. raštu Vokietija paprašė terminą, iki kurio ji turėtų atsakyti į sprendimą pradėti tyrimą, pratęsti, Komisija 2011 m. liepos 26 d. sutiko tai padaryti. 2011 m. rugpjūčio 31 d. Komisija gavo Vokietijos pastabas dėl sprendimo pradėti tyrimą. |
| --- | --- |

(6)

2011 m. liepos 22 d. raštu Vokietija paprašė terminą, iki kurio ji turėtų atsakyti į sprendimą pradėti tyrimą, pratęsti, Komisija 2011 m. liepos 26 d. sutiko tai padaryti. 2011 m. rugpjūčio 31 d. Komisija gavo Vokietijos pastabas dėl sprendimo pradėti tyrimą.

| (7) | 2011 m. gruodžio 22 d. raštu Komisija Vokietijos paprašė pateikti išsamesnės informacijos. 2012 m. sausio 18 d. raštu Vokietija paprašė terminą, iki kurio ji turėtų atsakyti, pratęsti, Komisija tą pačią dieną sutiko tai padaryti. Vokietija į 2011 m. gruodžio 22 d. prašymą pateikti daugiau informacijos atsakė 2012 m. vasario 22 d. raštu. |
| --- | --- |

(7)

2011 m. gruodžio 22 d. raštu Komisija Vokietijos paprašė pateikti išsamesnės informacijos. 2012 m. sausio 18 d. raštu Vokietija paprašė terminą, iki kurio ji turėtų atsakyti, pratęsti, Komisija tą pačią dieną sutiko tai padaryti. Vokietija į 2011 m. gruodžio 22 d. prašymą pateikti daugiau informacijos atsakė 2012 m. vasario 22 d. raštu.

| (8) | Sprendimas pradėti tyrimą 2012 m. liepos 21 d. paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (4). Komisija paprašė suinteresuotųjų šalių per mėnesį nuo paskelbimo pateikti savo pastabas dėl šių priemonių. |
| --- | --- |

(8)

Sprendimas pradėti tyrimą 2012 m. liepos 21 d. paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (4). Komisija paprašė suinteresuotųjų šalių per mėnesį nuo paskelbimo pateikti savo pastabas dėl šių priemonių.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

4

| (9) | Informacijos Komisijai 2012 m. rugsėjo 4 d. raštu pateikė viena trečioji šalis – Reino krašto-Pfalco žemė. 2012 m. rugsėjo 7 d. raštu Komisija tą informaciją persiuntė Vokietijai. Vokietijai suteikta galimybė per mėnesį pateikti pastabas dėl trečiosios šalies pateiktos informacijos. Vokietija pastabų nepateikė. |
| --- | --- |

(9)

Informacijos Komisijai 2012 m. rugsėjo 4 d. raštu pateikė viena trečioji šalis – Reino krašto-Pfalco žemė. 2012 m. rugsėjo 7 d. raštu Komisija tą informaciją persiuntė Vokietijai. Vokietijai suteikta galimybė per mėnesį pateikti pastabas dėl trečiosios šalies pateiktos informacijos. Vokietija pastabų nepateikė.

| (10) | 2013 m. balandžio 10 d. raštu Komisija Vokietijos paprašė pateikti daugiau informacijos. Vokietija atsakė 2013 m. birželio 17 d. raštu. |
| --- | --- |

(10)

2013 m. balandžio 10 d. raštu Komisija Vokietijos paprašė pateikti daugiau informacijos. Vokietija atsakė 2013 m. birželio 17 d. raštu.

| (11) | 2014 m. vasario 25 d. raštu Komisija Vokietijai pranešė, kad 2014 m. vasario 20 d. priėmė 2014 m. Aviacijos gaires (5), taip pat kad tos gairės bus taikomos nagrinėjamajai bylai nuo jų paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje momento, ir suteikė Vokietijai galimybę pastabas dėl gairių ir jų taikymo pateikti per 20 darbo dienų nuo jų paskelbimo Oficialiajame leidinyje. |
| --- | --- |

(11)

2014 m. vasario 25 d. raštu Komisija Vokietijai pranešė, kad 2014 m. vasario 20 d. priėmė 2014 m. Aviacijos gaires (5), taip pat kad tos gairės bus taikomos nagrinėjamajai bylai nuo jų paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje momento, ir suteikė Vokietijai galimybę pastabas dėl gairių ir jų taikymo pateikti per 20 darbo dienų nuo jų paskelbimo Oficialiajame leidinyje.

5

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

| (12) | 2014 m. Aviacijos gairės Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbtos 2014 m. balandžio 4 d. Jomis pakeistos 1994 (6) ir 2005 m. (7) Aviacijos gairės. |
| --- | --- |

(12)

2014 m. Aviacijos gairės Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbtos 2014 m. balandžio 4 d. Jomis pakeistos 1994 (6) ir 2005 m. (7) Aviacijos gairės.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

6

7

| (13) | 2014 m. balandžio 15 d.Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje buvo paskelbtas pranešimas, kuriuo valstybės narės ir suinteresuotosios šalys pakviestos per mėnesį nuo gairių paskelbimo dienos pateikti pastabas dėl 2014 m. Aviacijos gairių taikymo šiuo atveju (8). Pastabas pateikė Lufthansa ir Transport & Environment. 2014 m. rugpjūčio 21 d. raštu Komisija tas pastabas persiuntė Vokietijai. 2014 m. rugpjūčio 29 d. raštu Vokietija Komisijai pranešė neturinti jokių pastabų. |
| --- | --- |

(13)

2014 m. balandžio 15 d.Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje buvo paskelbtas pranešimas, kuriuo valstybės narės ir suinteresuotosios šalys pakviestos per mėnesį nuo gairių paskelbimo dienos pateikti pastabas dėl 2014 m. Aviacijos gairių taikymo šiuo atveju (8). Pastabas pateikė Lufthansa ir Transport & Environment. 2014 m. rugpjūčio 21 d. raštu Komisija tas pastabas persiuntė Vokietijai. 2014 m. rugpjūčio 29 d. raštu Vokietija Komisijai pranešė neturinti jokių pastabų.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

8

Lufthansa

Transport & Environment

| (14) | 2014 m. kovo 23 d. ir balandžio 4 d. raštais Komisija Vokietijos paprašė pateikti daugiau informacijos. Vokietija atsakė 2014 m. balandžio 17 ir 24 d. ir geguž ės 9 d. raštais. |
| --- | --- |

(14)

2014 m. kovo 23 d. ir balandžio 4 d. raštais Komisija Vokietijos paprašė pateikti daugiau informacijos. Vokietija atsakė 2014 m. balandžio 17 ir 24 d. ir geguž ės 9 d. raštais.

| (15) | 2014 m. birželio 17 d. Vokietija Komisijai pranešė išimties tvarka sutinkanti, kad šis sprendimas būtų priimtas tik anglų kalba. |
| --- | --- |

(15)

2014 m. birželio 17 d. Vokietija Komisijai pranešė išimties tvarka sutinkanti, kad šis sprendimas būtų priimtas tik anglų kalba.

2.   TYRIMO APLINKYBĖS

TYRIMO APLINKYBĖS

2.1.   Oro uosto pertvarka ir jo nuosavybės struktūra

Oro uosto pertvarka ir jo nuosavybės struktūra

| (16) | Frankfurto Hano oro uostas yra Reino krašto-Pfalco žemėje, už beveik 120 km į vakarus nuo Frankfurto prie Maino miesto. Iki 1992 m. Frankfurto Hano oro uostas buvo JAV karinė oro bazė. Vėliau jis pertvarkytas į civilinį oro uostą. Jis turi leidimą veikti visą parą. |
| --- | --- |

(16)

Frankfurto Hano oro uostas yra Reino krašto-Pfalco žemėje, už beveik 120 km į vakarus nuo Frankfurto prie Maino miesto. Iki 1992 m. Frankfurto Hano oro uostas buvo JAV karinė oro bazė. Vėliau jis pertvarkytas į civilinį oro uostą. Jis turi leidimą veikti visą parą.

| (17) | Nuosavybės teisę į Frankfurto Hano oro uosto infrastruktūrą 1995 m. balandžio 1 d. iš Vokietijos įsigijo įmonė Holding Unternehmen Hahn GmbH & Co. KG (toliau – Holding Hahn), kurią viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės pagrindu įsteigė bendrovė Wayss & Freytag ir Reino krašto-Pfalco žemė. 1995–1998 m. ši viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės pagrindu įsteigta įmonė oro uostą plėtojo siekdama jį paversti pramonine ir komercine vieta. Pasak Vokietijos, pasirodžius, kad Wayss & Freytag ir Reino krašto-Pfalco žemės partnerystė netapo sėkminga, 1998 m. sausio 1 d. vykdant šį projektą ėmė dalyvauti ir Flughafen Frankfurt/Main GmbH (toliau – Fraport) (*1), galiausiai perėmusi oro uosto eksploatavimą. |
| --- | --- |

(17)

Nuosavybės teisę į Frankfurto Hano oro uosto infrastruktūrą 1995 m. balandžio 1 d. iš Vokietijos įsigijo įmonė Holding Unternehmen Hahn GmbH & Co. KG (toliau – Holding Hahn), kurią viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės pagrindu įsteigė bendrovė Wayss & Freytag ir Reino krašto-Pfalco žemė. 1995–1998 m. ši viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės pagrindu įsteigta įmonė oro uostą plėtojo siekdama jį paversti pramonine ir komercine vieta. Pasak Vokietijos, pasirodžius, kad Wayss & Freytag ir Reino krašto-Pfalco žemės partnerystė netapo sėkminga, 1998 m. sausio 1 d. vykdant šį projektą ėmė dalyvauti ir Flughafen Frankfurt/Main GmbH (toliau – Fraport) (*1), galiausiai perėmusi oro uosto eksploatavimą.

Holding Unternehmen Hahn GmbH & Co. KG

Holding Hahn

Wayss & Freytag

Wayss & Freytag

Flughafen Frankfurt/Main GmbH

Fraport

*1

| (18) | Fraport įsigijo 64,90 % oro uostą valdančios įmonės Flughafen Hahn GmbH & Co. KG Lautzenhausen (toliau – FFHG) akcijų už [...] (9). Dalis pirkimo kainos([...] EUR) turėjo būti sumokėta 2007 m. gruodžio 31 d., jeigu bus įvykdytos tam tikros sąlygos (10). 1999 m. rugpjūčio mėn. Fraport įsigijo 73,37 % įmonės Holding Hahn akcijų ir 74,90 % jos pagrindinės partnerės Holding Unternehmen Hahn Verwaltungs GmbH akcijų už [...] EUR. Taip Fraport galiausiai tapo naująja Reino krašto-Pfalco žemės partnere. |
| --- | --- |

(18)

Fraport įsigijo 64,90 % oro uostą valdančios įmonės Flughafen Hahn GmbH & Co. KG Lautzenhausen (toliau – FFHG) akcijų už [...] (9). Dalis pirkimo kainos([...] EUR) turėjo būti sumokėta 2007 m. gruodžio 31 d., jeigu bus įvykdytos tam tikros sąlygos (10). 1999 m. rugpjūčio mėn. Fraport įsigijo 73,37 % įmonės Holding Hahn akcijų ir 74,90 % jos pagrindinės partnerės Holding Unternehmen Hahn Verwaltungs GmbH akcijų už [...] EUR. Taip Fraport galiausiai tapo naująja Reino krašto-Pfalco žemės partnere.

Fraport

Flughafen Hahn GmbH & Co. KG Lautzenhausen

9

10

Fraport

Holding Hahn

Holding Unternehmen Hahn Verwaltungs GmbH

Fraport

| (19) | Fraport pagrindiniai planai Frankfurto Hano oro uosto atžvilgiu buvo oro uoste sistemingai plėtoti keleivių ir krovinių vežimo verslą. Šiuo atžvilgiu Fraport buvo viena pirmųjų įmonių, taikiusių verslo modelį, kuriuo pirmiausia siekta pritraukti pigių skrydžių bendroves. Taigi Fraport įsipareigojo su Holding Hahn sudaryti naują pelno ir nuostolio perdavimo susitarimą, kai pastaroji bus pertvarkyta į Vokietijos ribotos atsakomybės bendrovę (Gesellschaft mit beschränkter Haftung, GmbH). Pertvarka įvykdyta ir tas susitarimas sudarytas 2000 m. lapkričio 24 d. |
| --- | --- |

(19)

Fraport pagrindiniai planai Frankfurto Hano oro uosto atžvilgiu buvo oro uoste sistemingai plėtoti keleivių ir krovinių vežimo verslą. Šiuo atžvilgiu Fraport buvo viena pirmųjų įmonių, taikiusių verslo modelį, kuriuo pirmiausia siekta pritraukti pigių skrydžių bendroves. Taigi Fraport įsipareigojo su Holding Hahn sudaryti naują pelno ir nuostolio perdavimo susitarimą, kai pastaroji bus pertvarkyta į Vokietijos ribotos atsakomybės bendrovę (Gesellschaft mit beschränkter Haftung, GmbH). Pertvarka įvykdyta ir tas susitarimas sudarytas 2000 m. lapkričio 24 d.

Fraport

Fraport

Fraport

Holding Hahn

Gesellschaft mit beschränkter Haftung

GmbH

| (20) | Galiausiai Holding Hahn ir FFHG buvo sujungtos ir tapo Flughafen Hahn GmbH. Reino krašto-Pfalco žemei priklausė 26,93 %, Fraport – 73,07 % naujosios bendrovės akcijų. 2001 m. abi akcininkės – Fraport ir Reino krašto-Pfalco žemė – bendrovei FFHG skyrė naują kapitalo injekciją. |
| --- | --- |

(20)

Galiausiai Holding Hahn ir FFHG buvo sujungtos ir tapo Flughafen Hahn GmbH. Reino krašto-Pfalco žemei priklausė 26,93 %, Fraport – 73,07 % naujosios bendrovės akcijų. 2001 m. abi akcininkės – Fraport ir Reino krašto-Pfalco žemė – bendrovei FFHG skyrė naują kapitalo injekciją.

Holding Hahn

Flughafen Hahn GmbH

Fraport

Fraport

| (21) | Iki 2001 m. birželio 11 d. 100 % Fraport akcijų priklausė viešosioms akcininkėms (11). Birželio 11 d. Fraport buvo įtraukta į biržos sąrašus, ir 29,71 % jos akcijų buvo parduota privatiems akcininkams, likusius 70,29 % akcijų tebeturėjo viešosios akcininkės. |
| --- | --- |

(21)

Iki 2001 m. birželio 11 d. 100 % Fraport akcijų priklausė viešosioms akcininkėms (11). Birželio 11 d. Fraport buvo įtraukta į biržos sąrašus, ir 29,71 % jos akcijų buvo parduota privatiems akcininkams, likusius 70,29 % akcijų tebeturėjo viešosios akcininkės.

Fraport

11

Fraport

| (22) | 2002 m. lapkričio mėn. Reino krašto-Pfalco žemė, Heseno žemė, Fraport ir FFHG sudarė susitarimą dėl būsimos Frankfurto Hano oro uosto plėtros. Tame susitarime numatyta antrą kartą didinti įstatinį kapitalą. Didinant kapitalą prie FFHG kaip trečia akcininkė prisijungė ir Heseno žemė. Taigi Fraport teko 65 %, o Heseno ir Reino krašto-Pfalco žemėms – po 17,5 % akcijų. Ši nuosavybės struktūra nekito iki 2009 m., kai Fraport savo akcijas pardavė Reino krašto-Pfalco žemei, ir šiai nuo to laiko priklauso dauguma akcijų, t. y. 82,5 % Likusius 17,5 % akcijų tebeturi Heseno žemė. |
| --- | --- |

(22)

2002 m. lapkričio mėn. Reino krašto-Pfalco žemė, Heseno žemė, Fraport ir FFHG sudarė susitarimą dėl būsimos Frankfurto Hano oro uosto plėtros. Tame susitarime numatyta antrą kartą didinti įstatinį kapitalą. Didinant kapitalą prie FFHG kaip trečia akcininkė prisijungė ir Heseno žemė. Taigi Fraport teko 65 %, o Heseno ir Reino krašto-Pfalco žemėms – po 17,5 % akcijų. Ši nuosavybės struktūra nekito iki 2009 m., kai Fraport savo akcijas pardavė Reino krašto-Pfalco žemei, ir šiai nuo to laiko priklauso dauguma akcijų, t. y. 82,5 % Likusius 17,5 % akcijų tebeturi Heseno žemė.

Fraport

Fraport

Fraport

2.2.   Keleivių ir krovinių srautų raida ir netoli esantys kiti oro uostai

Keleivių ir krovinių srautų raida ir netoli esantys kiti oro uostai

| (23) | Frankfurto Hano oro uoste krovinių srautai nuo 29 289 keleivių 1998 m. padidėjo iki keturių milijonų keleivių 2007 m., bet vėliau 2013 m. sumažėjo iki 2,7 mln. (žr. 1 lentelę). Oro uoste skrydžius dabar vykdo Ryanair (12), Wizz Air (13) ir kito oro vežėjai. Ryanair tenka beveik [80–100 %] keleivių.

  1 lentelė


  Keleivių srautų raida Frankfurto Hano oro uoste 1998–2013 m.








  Metai | Keleivių skaičius | Ryanair keleivių skaičius |
| --- | --- | --- | --- |
| 1998 m. | 29 289 | 0 |
| 1999 m. | 140 706 | 89 129 |
| 2000 m. | 380 284 | 318 664 |
| 2001 m. | 447 142 | 397 593 |
| 2002 m. | 1 457 527 | 1 231 790 |
| 2003 m. | 2 431 783 | 2 341 784 |
| 2004 m. | 2 760 379 | 2 668 713 |
| 2005 m. | 3 079 528 | 2 856 109 |
| 2006 m. | 3 705 088 | 3 319 772 |
| 2007 m. | 4 015 155 | 3 808 062 |
| 2008 m. | 3 940 585 | 3 821 850 |
| 2009 m. | 3 793 958 | 3 682 050 |
| 2010 m. | 3 493 629 | [2 794 903 –3 493 629 ] |
| 2011 m. | 2 894 363 | [2 315 490 –2 894 363 ] |
| 2012 m. | 2 791 185 | [2 232 948 –2 791 185 ] |
| 2013 m. | 2 667 529 | [2 134 023 –2 667 529 ] |

(23)

Frankfurto Hano oro uoste krovinių srautai nuo 29 289 keleivių 1998 m. padidėjo iki keturių milijonų keleivių 2007 m., bet vėliau 2013 m. sumažėjo iki 2,7 mln. (žr. 1 lentelę). Oro uoste skrydžius dabar vykdo Ryanair (12), Wizz Air (13) ir kito oro vežėjai. Ryanair tenka beveik [80–100 %] keleivių.

Ryanair

12

Wizz Air

13

Ryanair

1 lentelė

1 lentelė

Keleivių srautų raida Frankfurto Hano oro uoste 1998–2013 m.

Keleivių srautų raida Frankfurto Hano oro uoste 1998–2013 m.

Metai

Keleivių skaičius

Ryanair keleivių skaičius

Ryanair

1998 m.

29 289

0

1999 m.

140 706

89 129

2000 m.

380 284

318 664

2001 m.

447 142

397 593

2002 m.

1 457 527

1 231 790

2003 m.

2 431 783

2 341 784

2004 m.

2 760 379

2 668 713

2005 m.

3 079 528

2 856 109

2006 m.

3 705 088

3 319 772

2007 m.

4 015 155

3 808 062

2008 m.

3 940 585

3 821 850

2009 m.

3 793 958

3 682 050

2010 m.

3 493 629

[2 794 903 –3 493 629 ]

2011 m.

2 894 363

[2 315 490 –2 894 363 ]

2012 m.

2 791 185

[2 232 948 –2 791 185 ]

2013 m.

2 667 529

[2 134 023 –2 667 529 ]

| (24) | Frankfurto Hano oro uoste labai išaugo ir oro krovinių srautai. Oro uoste oro krovinių srautai nuo 16 020 tonų 1998 m. išaugo iki 286 416 tonų 2011 m., bet 2013 m. vėl sumažėjo iki 152 503 tonų (žr. 2 lentelę). Iš viso per oro uostą vežamų krovinių, įskaitant krovinių ekspeditorių krovinius, 2013 m. buvo beveik 446 608 tonos.

  2 lentelė


  Krovinių srautų raida Frankfurto Hano oro uoste 1998–2010 m.








  Metai | Iš viso krovinių, tonos | Iš viso krovinių, įskaitant krovinių ekspeditorių krovinius, tonos |
| --- | --- | --- | --- |
| 1998 m. | 16 020 | 134 920 |
| 1999 m. | 43 676 | 168 437 |
| 2000 m. | 75 547 | 191 001 |
| 2001 m. | 25 053 | 133 743 |
| 2002 m. | 23 736 | 138 131 |
| 2003 m. | 37 065 | 158 873 |
| 2004 m. | 66 097 | 191 117 |
| 2005 m. | 107 305 | 228 921 |
| 2006 m. | 123 165 | 266 174 |
| 2007 m. | 125 049 | 289 404 |
| 2008 m. | 179 375 | 338 490 |
| 2009 m. | 174 664 | 322 170 |
| 2010 m. | 228 547 | 466 429 |
| 2011 m. | 286 416 | 565 344 |
| 2012 m. | 207 520 | 503 995 |
| 2013 m. | 152 503 | 446 608 |

(24)

Frankfurto Hano oro uoste labai išaugo ir oro krovinių srautai. Oro uoste oro krovinių srautai nuo 16 020 tonų 1998 m. išaugo iki 286 416 tonų 2011 m., bet 2013 m. vėl sumažėjo iki 152 503 tonų (žr. 2 lentelę). Iš viso per oro uostą vežamų krovinių, įskaitant krovinių ekspeditorių krovinius, 2013 m. buvo beveik 446 608 tonos.

2 lentelė

2 lentelė

Krovinių srautų raida Frankfurto Hano oro uoste 1998–2010 m.

Krovinių srautų raida Frankfurto Hano oro uoste 1998–2010 m.

Metai

Iš viso krovinių, tonos

Iš viso krovinių, įskaitant krovinių ekspeditorių krovinius, tonos

1998 m.

16 020

134 920

1999 m.

43 676

168 437

2000 m.

75 547

191 001

2001 m.

25 053

133 743

2002 m.

23 736

138 131

2003 m.

37 065

158 873

2004 m.

66 097

191 117

2005 m.

107 305

228 921

2006 m.

123 165

266 174

2007 m.

125 049

289 404

2008 m.

179 375

338 490

2009 m.

174 664

322 170

2010 m.

228 547

466 429

2011 m.

286 416

565 344

2012 m.

207 520

503 995

2013 m.

152 503

446 608

| (25) | Netoli Frankfurto Hano oro uosto yra šie oro uostai:






  i) | Frankfurto prie Maino oro uostas (~115 km nuo Frankfurto Hano oro uosto, kelionės automobiliu iki jo laikas – ~1 val. 15 min.) – tarptautinis centrinis oro uostas, kuriame vykdomi tiek artimo, tiek tolimo nuotolio skrydžiai į labai įvairias paskirties vietas. Jame daugiausia veikia tradiciniai vežėjai, siūlantys jungiamųjų skrydžių paslaugas, tačiau taip pat vykdomi tiesioginiai ir užsakomieji skrydžiai. Frankfurto prie Maino oro uoste aptarnaujami ne tik keleivių (2013 m. buvo beveik 58 mln. keleivių), bet ir oro krovinių srautai (2013 m. buvo beveik 2 mln. tonų krovinių). 1 diagramoje parodyta srautų raida Frankfurto prie Maino ir Frankfurto Hano oro uostuose 2000–2012 m. |
| --- | --- | --- |

(25)

Netoli Frankfurto Hano oro uosto yra šie oro uostai:

i)

Frankfurto prie Maino oro uostas (~115 km nuo Frankfurto Hano oro uosto, kelionės automobiliu iki jo laikas – ~1 val. 15 min.) – tarptautinis centrinis oro uostas, kuriame vykdomi tiek artimo, tiek tolimo nuotolio skrydžiai į labai įvairias paskirties vietas. Jame daugiausia veikia tradiciniai vežėjai, siūlantys jungiamųjų skrydžių paslaugas, tačiau taip pat vykdomi tiesioginiai ir užsakomieji skrydžiai. Frankfurto prie Maino oro uoste aptarnaujami ne tik keleivių (2013 m. buvo beveik 58 mln. keleivių), bet ir oro krovinių srautai (2013 m. buvo beveik 2 mln. tonų krovinių). 1 diagramoje parodyta srautų raida Frankfurto prie Maino ir Frankfurto Hano oro uostuose 2000–2012 m.

| ii) | Liuksemburgo oro uostas (~111 km nuo Frankfurto Hano oro uosto, kelionės automobiliu iki jo laikas – ~1 val. 30 min.) – tarptautinis oro uostas, kuriame vykdomi skrydžiai į labai įvairias paskirties vietas. 2013 m. oro uoste aptarnauti ne tik keleiviai (beveik 2,2 mln.), bet ir 673 500 tonų oro krovinių. |
| --- | --- |

ii)

Liuksemburgo oro uostas (~111 km nuo Frankfurto Hano oro uosto, kelionės automobiliu iki jo laikas – ~1 val. 30 min.) – tarptautinis oro uostas, kuriame vykdomi skrydžiai į labai įvairias paskirties vietas. 2013 m. oro uoste aptarnauti ne tik keleiviai (beveik 2,2 mln.), bet ir 673 500 tonų oro krovinių.

| iii) | Cveibriukeno oro uostas (~128 km nuo Frankfurto Hano oro uosto, kelionės automobiliu iki jo laikas – 1 val. 35 min.). |
| --- | --- |

iii)

Cveibriukeno oro uostas (~128 km nuo Frankfurto Hano oro uosto, kelionės automobiliu iki jo laikas – 1 val. 35 min.).

| iv) | Sarbriukeno oro uostas (~128 km nuo Frankfurto Hano oro uosto, kelionės automobiliu iki jo laikas – 1 val. 35 min.). |
| --- | --- |

iv)

Sarbriukeno oro uostas (~128 km nuo Frankfurto Hano oro uosto, kelionės automobiliu iki jo laikas – 1 val. 35 min.).

| v) | Kelno Bonos oro uostas (~175 km nuo Frankfurto Hano oro uosto, kelionės automobiliu iki jo laikas – 1 val. 44 min.). |
| --- | --- |

v)

Kelno Bonos oro uostas (~175 km nuo Frankfurto Hano oro uosto, kelionės automobiliu iki jo laikas – 1 val. 44 min.).

1 diagrama

1 diagrama

Keleivių srautų raida Frankfurto prie Maino ir Frankfurto Hano oro uostuose 2000–2012 m.

Keleivių srautų raida Frankfurto prie Maino ir Frankfurto Hano oro uostuose 2000–2012 m.

Keleivių Frankfurto Hano oro uoste proc. dalis per metus

Metai

Keleivių Frankfurto prie Maino oro uoste proc. dalis per metus

0 %

1 %

2 %

3 %

4 %

5 %

6 %

7 %

8 %

%

2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012

10 000 000

20 000 000

30 000 000

40 000 000

50 000 000

60 000 000

70 000 000

Keleivių Frankfurto prie Maino oro uoste procentinė dalis, palyginti su keleivių Frankfurto Hano oro uoste procentine dalimi, 2000–2012 m.

2.3.   Oro uosto finansiniai rezultatai ir įvykdytų investicijų apžvalga

Oro uosto finansiniai rezultatai ir įvykdytų investicijų apžvalga

| (26) | 3 lentelėje pateikta investicijų, kurias FFHG vykdė 2001–2012 m. ir kurių bendra suma yra beveik 216 mln. EUR, apžvalga.

  3 lentelė


  2001–2012 m. įvykdytų investicijų apžvalga




















  1 000 EUR | 2001 m. | 2002 m. | 2003 m. | 2004 m. | 2005 m. | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. | 2009 m. | 2010 m. | 2011 m. | 2012 m. | viso 2001-2012 m. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Investicijos į infrastruktūrą ir įrangą |
| Anlagenzugänge inkl. Umbuchungen |
| Žemė | 3 174,00 | 6 488 | | 2 994 | 4 284 | 3 086 | 8 613 | 593 | | [...] | | | |
| Terminalas | | 2 519 | 3 310 | | | | | 251 | | | | | |
| Krovinių angaras | | | 3 850 | | 3 222 | | | | | | | | |
| Biuro pastatas | | | | | | | | 2 428 | | [...] | | | |
| Kitos investicijos į infrastruktūrą | | | 10 194 | 1 152 | | | 13 275 | | | [...] | [...] | [...] | |
| Peronas | 1 008,30 | 5 684 | | | 3 394 | | 10 224 | 2 848 | | [...] | [...] | | |
| Kita infrastruktūra | 1 502,20 | 3 848 | 2 071 | 2 692 | 3 911 | 1 761 | 1 558 | 2 608 | 384 | [...] | [...] | [...] | |
| Nematerialusis turtas (pvz., IT) | 6,1 | 14,50 | 28 | 219 | 487 | 45 | 170 | 121 | 20 | [...] | [...] | [...] | 7 108 |
| Įranga | 8 208,89 | 1 097,09 | 12 308,42 | 1 814,00 | 2 294,54 | 20 232 | 7 550 | 3 823 | 359 | [...] | [...] | [...] | 75 550 |
| Iš viso | 13 899 | 19 650 | 31 761 | 8 871 | 17 592 | 25 123 | 41 390 | 12 673 | 763 | 17 289 | 19 346 | 7 930 | 216 287 |

(26)

3 lentelėje pateikta investicijų, kurias FFHG vykdė 2001–2012 m. ir kurių bendra suma yra beveik 216 mln. EUR, apžvalga.

3 lentelė

3 lentelė

2001–2012 m. įvykdytų investicijų apžvalga

2001–2012 m. įvykdytų investicijų apžvalga

1 000 EUR

1 000 EUR

2001 m.

2001 m.

2002 m.

2002 m.

2003 m.

2003 m.

2004 m.

2004 m.

2005 m.

2005 m.

2006 m.

2006 m.

2007 m.

2007 m.

2008 m.

2008 m.

2009 m.

2009 m.

2010 m.

2010 m.

2011 m.

2011 m.

2012 m.

2012 m.

viso 2001-2012 m.

viso 2001-2012 m.

Investicijos į infrastruktūrą ir įrangą

Anlagenzugänge inkl. Umbuchungen

Žemė

3 174,00

6 488

2 994

4 284

3 086

8 613

593

[...]

Terminalas

2 519

3 310

251

Krovinių angaras

3 850

3 222

Biuro pastatas

2 428

[...]

Kitos investicijos į infrastruktūrą

10 194

1 152

13 275

[...]

[...]

[...]

Peronas

1 008,30

5 684

3 394

10 224

2 848

[...]

[...]

Kita infrastruktūra

1 502,20

3 848

2 071

2 692

3 911

1 761

1 558

2 608

384

[...]

[...]

[...]

Nematerialusis turtas (pvz., IT)

6,1

14,50

28

219

487

45

170

121

20

[...]

[...]

[...]

7 108

7 108

Įranga

8 208,89

1 097,09

12 308,42

1 814,00

2 294,54

20 232

7 550

3 823

359

[...]

[...]

[...]

75 550

75 550

Iš viso

Iš viso

13 899

13 899

19 650

19 650

31 761

31 761

8 871

8 871

17 592

17 592

25 123

25 123

41 390

41 390

12 673

12 673

763

763

17 289

17 289

19 346

19 346

7 930

7 930

216 287

216 287

| (27) | 4 lentelėje pateikta 2001–2012 m. FFHG metinių finansinių rezultatų apžvalga.

  4 lentelė


  2001–2012 m. FFHG metiniai finansiniai rezultatai



















  1 000 EUR | 2001 m. | 2002 m. | 2003 m. | 2004 m. | 2005 m. | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. | 2009 m. | 2010 m. | 2011 m. | 2012 m. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pelno ir nuostolio ataskaita |
| Pajamos | 10 077,61 | 14 908,11 | 22 574,22 | 29 564,18 | 36 859,08 | 43 479,85 | 41 296,34 | 45 383,60 | 42 036,70 | 43 281,58 | 43 658,38 | 40 983,45 |
| Kitos pajamos (įskaitant kompensaciją už viešosios politikos srities paslaugas ir žemės pardavimą) | 7 771,31 | 5 514,63 | 3 686,87 | 3 039,35 | 3 618,93 | 6 097,29 | 5 436,58 | 4 858,16 | 11 540,36 | 14 554,55 | 9 313,99 | 21 390,92 |
| Bendros pajamos | 17 848,92 | 20 422,75 | 26 261,09 | 32 603,53 | 40 478,01 | 49 577,14 | 46 732,92 | 50 241,76 | 53 577,06 | 57 836,14 | 52 972,37 | 62 374,37 |
| Išlaidos medžiagoms | – 7 092,39 | – 10 211,13 | – 12 560,46 | – 14 601,17 | – 17 895,97 | – 24 062,81 | – 22 491,85 | – 25 133,61 | – 24 979,59 | – 27 650,17 | – 20 017,99 | – 21 871,65 |
| Išlaidos personalui | – 9 185,12 | – 9 672,37 | – 10 734,62 | – 11 217,21 | – 12 101,84 | – 13 337,28 | – 14 433,17 | – 15 758,34 | – 15 883,08 | – 17 893,60 | – 18 228,23 | – 18 349,10 |
| Kitos išlaidos (įskaitant rinkodarą) | – 5 692,81 | – 11 434,31 | – 10 521,27 | – 11 454,36 | – 14 058,15 | – 12 885,28 | – 9 897,46 | – 9 630,21 | – 7 796,81 | – 8 029,40 | – 6 760,92 | – 6 643,00 |
| Pajamos neatskaičius palūkanų, mokesči | – 4 121,41 | – 10 895,06 | – 7 555,27 | – 4 669,21 | – 3 577,94 | – 708,22 | – 89,56 | – 280,39 | – 4 917,58 | – 4 262,96 | – 7 965,23 | – 15 510,62 |
| EBITDA (išsk. kitas pajamas) | – 11 892,72 | – 16 409,69 | – 11 242,13 | – 7 708,56 | – 7 196,87 | – 6 805,51 | – 5 526,13 | – 5 138,56 | – 6 622,78 | – 10 291,59 | – 1 348,76 | – 5 880,30 |
| Nusidėvėjimas | – 5 325,63 | – 5 674,68 | – 6 045,39 | – 7 699,33 | – 7 973,46 | – 10 527,90 | – 10 191,89 | – 11 855,19 | – 12 482,28 | – 11 827,19 | – 13 297,31 | – 12 733,48 |
| Finansiniai rezultatai (gautos palūkanos – sumokėtos palūkanos) | – 2 896,64 | – 3 013,42 | – 4 006,57 | – 4 105,53 | – 4 548,42 | – 4 588,16 | – 5 235,30 | – 5 693,02 | – 4 915,39 | – 2 778,06 | – 5 063,04 | – 8 177,54 |
| Ypatingosios pajamos ir išlaidos | – 431,54 | – 206,00 | – 10,46 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | – 272,55 | 0,00 | 0,00 |
| Mokesčiai | – 580,13 | – 204,74 | – 215,18 | – 323,82 | – 228,44 | – 242,33 | – 245,00 | – 238,66 | – 257,45 | – 240,85 | – 231,03 | – 277,52 |
| Fraport nuostolių dengimas perduodant pelną arba nuostolį | 13 355,35 | 19 993,90 | 17 832,87 | 16 797,89 | 16 328,26 | 16 066,61 | 15 761,75 | 18 067,26 | 5 621,37 | 0,00 | 0,00 | 0,00 |
| Metinis rezultatas pelnas / nuostolis) | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | – 7 114,17 | – 10 855,69 | – 10 626,14 | – 5 677,92 |

(27)

4 lentelėje pateikta 2001–2012 m. FFHG metinių finansinių rezultatų apžvalga.

4 lentelė

4 lentelė

2001–2012 m. FFHG metiniai finansiniai rezultatai

2001–2012 m. FFHG metiniai finansiniai rezultatai

1 000 EUR

1 000 EUR

2001 m.

2001 m.

2002 m.

2002 m.

2003 m.

2003 m.

2004 m.

2004 m.

2005 m.

2005 m.

2006 m.

2006 m.

2007 m.

2007 m.

2008 m.

2008 m.

2009 m.

2009 m.

2010 m.

2010 m.

2011 m.

2011 m.

2012 m.

2012 m.

Pelno ir nuostolio ataskaita

Pajamos

10 077,61

14 908,11

22 574,22

29 564,18

36 859,08

43 479,85

41 296,34

45 383,60

42 036,70

43 281,58

43 658,38

40 983,45

Kitos pajamos (įskaitant kompensaciją už viešosios politikos srities paslaugas ir žemės pardavimą)

7 771,31

5 514,63

3 686,87

3 039,35

3 618,93

6 097,29

5 436,58

4 858,16

11 540,36

14 554,55

9 313,99

21 390,92

Bendros pajamos

Bendros pajamos

17 848,92

17 848,92

20 422,75

20 422,75

26 261,09

26 261,09

32 603,53

32 603,53

40 478,01

40 478,01

49 577,14

49 577,14

46 732,92

46 732,92

50 241,76

50 241,76

53 577,06

53 577,06

57 836,14

57 836,14

52 972,37

52 972,37

62 374,37

62 374,37

Išlaidos medžiagoms

– 7 092,39

– 10 211,13

– 12 560,46

– 14 601,17

– 17 895,97

– 24 062,81

– 22 491,85

– 25 133,61

– 24 979,59

– 27 650,17

– 20 017,99

– 21 871,65

Išlaidos personalui

– 9 185,12

– 9 672,37

– 10 734,62

– 11 217,21

– 12 101,84

– 13 337,28

– 14 433,17

– 15 758,34

– 15 883,08

– 17 893,60

– 18 228,23

– 18 349,10

Kitos išlaidos (įskaitant rinkodarą)

– 5 692,81

– 11 434,31

– 10 521,27

– 11 454,36

– 14 058,15

– 12 885,28

– 9 897,46

– 9 630,21

– 7 796,81

– 8 029,40

– 6 760,92

– 6 643,00

Pajamos neatskaičius palūkanų, mokesči

Pajamos neatskaičius palūkanų, mokesči

– 4 121,41

– 4 121,41

– 10 895,06

– 10 895,06

– 7 555,27

– 7 555,27

– 4 669,21

– 4 669,21

– 3 577,94

– 3 577,94

– 708,22

– 708,22

– 89,56

– 89,56

– 280,39

– 280,39

– 4 917,58

– 4 917,58

– 4 262,96

– 4 262,96

– 7 965,23

– 7 965,23

– 15 510,62

– 15 510,62

EBITDA (išsk. kitas pajamas)

EBITDA (išsk. kitas pajamas)

– 11 892,72

– 11 892,72

– 16 409,69

– 16 409,69

– 11 242,13

– 11 242,13

– 7 708,56

– 7 708,56

– 7 196,87

– 7 196,87

– 6 805,51

– 6 805,51

– 5 526,13

– 5 526,13

– 5 138,56

– 5 138,56

– 6 622,78

– 6 622,78

– 10 291,59

– 10 291,59

– 1 348,76

– 1 348,76

– 5 880,30

– 5 880,30

Nusidėvėjimas

– 5 325,63

– 5 674,68

– 6 045,39

– 7 699,33

– 7 973,46

– 10 527,90

– 10 191,89

– 11 855,19

– 12 482,28

– 11 827,19

– 13 297,31

– 12 733,48

Finansiniai rezultatai (gautos palūkanos – sumokėtos palūkanos)

– 2 896,64

– 3 013,42

– 4 006,57

– 4 105,53

– 4 548,42

– 4 588,16

– 5 235,30

– 5 693,02

– 4 915,39

– 2 778,06

– 5 063,04

– 8 177,54

Ypatingosios pajamos ir išlaidos

– 431,54

– 206,00

– 10,46

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

– 272,55

0,00

0,00

Mokesčiai

– 580,13

– 204,74

– 215,18

– 323,82

– 228,44

– 242,33

– 245,00

– 238,66

– 257,45

– 240,85

– 231,03

– 277,52

Fraport nuostolių dengimas perduodant pelną arba nuostolį

Fraport nuostolių dengimas perduodant pelną arba nuostolį

13 355,35

13 355,35

19 993,90

19 993,90

17 832,87

17 832,87

16 797,89

16 797,89

16 328,26

16 328,26

16 066,61

16 066,61

15 761,75

15 761,75

18 067,26

18 067,26

5 621,37

5 621,37

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

Metinis rezultatas pelnas / nuostolis)

Metinis rezultatas pelnas / nuostolis)

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

– 7 114,17

– 7 114,17

– 10 855,69

– 10 855,69

– 10 626,14

– 10 626,14

– 5 677,92

– 5 677,92

3.   FAKTAI IR PAGRINDAS PRADĖTI PROCEDŪRĄ

FAKTAI IR PAGRINDAS PRADĖTI PROCEDŪRĄ

| (28) | Sprendime pradėti tyrimą nagrinėjamos 2009–2011 m. įgyvendintos finansavimo priemonės ir keliami šie klausimai:






  i) | pirma, ar Reino krašto-Pfalco žemės bendro pinigų fondo kredito linija suteikta rinkos sąlygomis ir dėl to nėra valstybės pagalba arba, jeigu tai yra valstybės pagalba, ar tą valstybės pagalbą būtų galima laikyti suderinama su vidaus rinka; |
| --- | --- | --- |

(28)

Sprendime pradėti tyrimą nagrinėjamos 2009–2011 m. įgyvendintos finansavimo priemonės ir keliami šie klausimai:

i)

pirma, ar Reino krašto-Pfalco žemės bendro pinigų fondo kredito linija suteikta rinkos sąlygomis ir dėl to nėra valstybės pagalba arba, jeigu tai yra valstybės pagalba, ar tą valstybės pagalbą būtų galima laikyti suderinama su vidaus rinka;

| ii) | antra, ar paskolos, kurias ISB suteikė bendrovei FFHG, ir Reino krašto-Pfalco žemės suteikta garantija toms paskoloms užtikrinti, suteiktos rinkos sąlygomis ir dėl to nėra valstybės pagalba arba, jeigu tai yra valstybės pagalba, ar tą valstybės pagalbą būtų galima laikyti suderinama su vidaus rinka. |
| --- | --- |

ii)

antra, ar paskolos, kurias ISB suteikė bendrovei FFHG, ir Reino krašto-Pfalco žemės suteikta garantija toms paskoloms užtikrinti, suteiktos rinkos sąlygomis ir dėl to nėra valstybės pagalba arba, jeigu tai yra valstybės pagalba, ar tą valstybės pagalbą būtų galima laikyti suderinama su vidaus rinka.

3.1.   Reino krašto-Pfalco žemės bendro pinigų fondo kredito linija

Reino krašto-Pfalco žemės bendro pinigų fondo kredito linija

| (29) | Reino krašto-Pfalco žemės bendro pinigų fondo dalininke FFHG yra nuo 2009 m. vasario 19 d. Bendro pinigų fondo tikslas – tinkamai išnaudoti likvidumą skirtingose federacinės žemės kontroliuojančiose bendrovėse, fonduose ir valstybinėse įmonėse. |
| --- | --- |

(29)

Reino krašto-Pfalco žemės bendro pinigų fondo dalininke FFHG yra nuo 2009 m. vasario 19 d. Bendro pinigų fondo tikslas – tinkamai išnaudoti likvidumą skirtingose federacinės žemės kontroliuojančiose bendrovėse, fonduose ir valstybinėse įmonėse.

| (30) | Skirtingų įmonių ir fondų dalyvavimas pinigų fonde grindžiamas tam tikros įmonės arba fondo ir Reino krašto-Pfalco žemės Finansų ministerijos susitarimo memorandumu. Jeigu likvidumo paklausa bendrame pinigų fonde viršija esamas lėšas, likvidumo deficitas trumpuoju laikotarpiu finansuojamas kapitalo rinkoje. |
| --- | --- |

(30)

Skirtingų įmonių ir fondų dalyvavimas pinigų fonde grindžiamas tam tikros įmonės arba fondo ir Reino krašto-Pfalco žemės Finansų ministerijos susitarimo memorandumu. Jeigu likvidumo paklausa bendrame pinigų fonde viršija esamas lėšas, likvidumo deficitas trumpuoju laikotarpiu finansuojamas kapitalo rinkoje.

| (31) | Dabar Reino krašto-Pfalco žemės bendrame pinigų fonde bendrovei FFHG suteikta 45 mln. EUR kredito linija. Iki 2013 m. kovo 25 d. FFHG buvo panaudojusi 100 % (45 mln. EUR) savo kredito linijos. |
| --- | --- |

(31)

Dabar Reino krašto-Pfalco žemės bendrame pinigų fonde bendrovei FFHG suteikta 45 mln. EUR kredito linija. Iki 2013 m. kovo 25 d. FFHG buvo panaudojusi 100 % (45 mln. EUR) savo kredito linijos.

3.2.   Reino krašto-Pfalco žemės banko Investitions- und Strukturbank refinansuotos FFHG paskolos

Reino krašto-Pfalco žemės banko Investitions- und Strukturbank

| (32) | Reino krašto-Pfalco žemei tapus pagrindine FFHG akcininke, ilgalaikes FFHG paskolas 2009 m. refinansavo ISB. Trys iš visų paskolų, būtent pirma, trečia ir ketvirta paskolos (žr. 5 lentelę), suteiktos visą atitinkamų paskolų laikotarpį fiksuotąja palūkanų norma, o antra ir penkta paskolos – kintamąja palūkanų norma. 5 lentelėje apibendrintos ISB suteiktų paskolų sąlygos.

  5 lentelė


  FFHG paskolos, kurias jai suteikė ISB











  Nr. | Bankas | Paskolos suma, mln. EUR | Trukmė | Palūkanų norma | Palūkanų normų apsikeitimo sandoris |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | ISB | 18,4 | [beveik 8 metai] | [> 3 %; < 4,5 %] | |
| 2 | ISB | 20,0 | [beveik 5 metai] | [< 12] mėnesių EURIBOR plius [< 1 %] | (...) |
| 3 | ISB | 2,5 | [beveik 2 metai] | [> 3 %; < 4,5 %] | |
| 4 | ISB | 25,9 | [beveik 7 metai] | [> 3 %; < 4,5 %] | |
| 5 | ISB | 6,8 | [beveik 3 metai] | [< 12] mėnesių EURIBOR plius [< 1 %] | (...) |

(32)

Reino krašto-Pfalco žemei tapus pagrindine FFHG akcininke, ilgalaikes FFHG paskolas 2009 m. refinansavo ISB. Trys iš visų paskolų, būtent pirma, trečia ir ketvirta paskolos (žr. 5 lentelę), suteiktos visą atitinkamų paskolų laikotarpį fiksuotąja palūkanų norma, o antra ir penkta paskolos – kintamąja palūkanų norma. 5 lentelėje apibendrintos ISB suteiktų paskolų sąlygos.

5 lentelė

5 lentelė

FFHG paskolos, kurias jai suteikė ISB

FFHG paskolos, kurias jai suteikė ISB

Nr.

Bankas

Paskolos suma, mln. EUR

Trukmė

Palūkanų norma

Palūkanų normų apsikeitimo sandoris

1

ISB

18,4

[beveik 8 metai]

[> 3 %; < 4,5 %]

2

ISB

20,0

[beveik 5 metai]

[< 12] mėnesių EURIBOR plius [< 1 %]

(...)

3

ISB

2,5

[beveik 2 metai]

[> 3 %; < 4,5 %]

4

ISB

25,9

[beveik 7 metai]

[> 3 %; < 4,5 %]

5

ISB

6,8

[beveik 3 metai]

[< 12] mėnesių EURIBOR plius [< 1 %]

(...)

| (33) | FFHG su IKB Corporate Lab taip pat pasirašė du palūkanų normų apsikeitimo sandorių susitarimus. Susitarimais apsidrausta nuo antros ir penktos paskolų (žr. 5 lentelę) palūkanų normos kintamosios dalies, būtent atitinkamai šešių ir trijų mėnesių EURIBOR, svyravimų. Palūkanų normų apsikeitimo sandorių susitarimai pasirašyti 2004 ir 2005 m. (dėl tuo metu suteiktų paskolų, dabar refinansuotos). |
| --- | --- |

(33)

FFHG su IKB Corporate Lab taip pat pasirašė du palūkanų normų apsikeitimo sandorių susitarimus. Susitarimais apsidrausta nuo antros ir penktos paskolų (žr. 5 lentelę) palūkanų normos kintamosios dalies, būtent atitinkamai šešių ir trijų mėnesių EURIBOR, svyravimų. Palūkanų normų apsikeitimo sandorių susitarimai pasirašyti 2004 ir 2005 m. (dėl tuo metu suteiktų paskolų, dabar refinansuotos).

IKB Corporate Lab

| (34) | Įvairių ISB suteiktų paskolų grąžinimo sąlygos skiriasi. Pirma, trečia, ketvirta ir penkta paskolos yra išsimokamojo grąžinimo paskolos, o antra yra paskola, kurios visa galutinė suma grąžinama suėjus grąžinimo terminui (angl. bullet loan). 6 lentelėje apibendrintos tų paskolų grąžinimo sąlygos.

  6 lentelė


  ISB paskolų grąžinimo sąlygos









  Nr. | Bankas | Paskolos suma, mln. EUR | Grąžinimo sąlygos ir data |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | ISB | 18,4 | Pusmetinis grąžinimas kiekvienų metų birželio 30 d. ir gruodžio 30 d., galutinio grąžinimo norma [...] |
| 2 | ISB | 20,0 | Paskola, kurios visa galutinė suma grąžinama suėjus grąžinimo terminui [...] |
| 3 | ISB | 2,5 | Pusmetinis grąžinimas kiekvienų metų balandžio 30 d. ir spalio 30 d., galutinio grąžinimo norma [...] |
| 4 | ISB | 25,9 | Pusmetinis grąžinimas kiekvienų metų birželio 30 d. ir gruodžio 30 d., galutinio grąžinimo norma [...] |
| 5 | ISB | 6,8 | Ketvirtinis [...] grąžinimas, galutinio grąžinimo norma [...] |

(34)

Įvairių ISB suteiktų paskolų grąžinimo sąlygos skiriasi. Pirma, trečia, ketvirta ir penkta paskolos yra išsimokamojo grąžinimo paskolos, o antra yra paskola, kurios visa galutinė suma grąžinama suėjus grąžinimo terminui (angl. bullet loan). 6 lentelėje apibendrintos tų paskolų grąžinimo sąlygos.

bullet loan

6 lentelė

6 lentelė

ISB paskolų grąžinimo sąlygos

ISB paskolų grąžinimo sąlygos

Nr.

Bankas

Paskolos suma, mln. EUR

Grąžinimo sąlygos ir data

1

ISB

18,4

Pusmetinis grąžinimas kiekvienų metų birželio 30 d. ir gruodžio 30 d., galutinio grąžinimo norma [...]

2

ISB

20,0

Paskola, kurios visa galutinė suma grąžinama suėjus grąžinimo terminui [...]

3

ISB

2,5

Pusmetinis grąžinimas kiekvienų metų balandžio 30 d. ir spalio 30 d., galutinio grąžinimo norma [...]

4

ISB

25,9

Pusmetinis grąžinimas kiekvienų metų birželio 30 d. ir gruodžio 30 d., galutinio grąžinimo norma [...]

5

ISB

6,8

Ketvirtinis [...] grąžinimas, galutinio grąžinimo norma [...]

| (35) | Visoms paskoloms Reino krašto-Pfalco žemė suteikė 100 % garantiją. Už suteiktas garantijas bendrovė FFHG garantijos teikėjai moka garantijos priedą, kuris yra [0,5–1,5 %] per metus. |
| --- | --- |

(35)

Visoms paskoloms Reino krašto-Pfalco žemė suteikė 100 % garantiją. Už suteiktas garantijas bendrovė FFHG garantijos teikėjai moka garantijos priedą, kuris yra [0,5–1,5 %] per metus.

3.3.   Galimos bendrovei FFHG suteiktos valstybės pagalbos suderinamumas

Galimos bendrovei FFHG suteiktos valstybės pagalbos suderinamumas

| (36) | Sprendime pradėti tyrimą Komisija abejojo, ar 3.1 skirsnyje paminėta Reino krašto-Pfalco žemės bendro pinigų fondo kredito linija ir 3.2 skirsnyje paminėtos paskolos bei garantija, jeigu jos būtų valstybės pagalba, neįvykdžius veiklos pagalbos suderinamumo sąlygų, nustatytų 2005 m. Aviacijos gairėse, būtų suderinamos su vidaus rinka. |
| --- | --- |

(36)

Sprendime pradėti tyrimą Komisija abejojo, ar 3.1 skirsnyje paminėta Reino krašto-Pfalco žemės bendro pinigų fondo kredito linija ir 3.2 skirsnyje paminėtos paskolos bei garantija, jeigu jos būtų valstybės pagalba, neįvykdžius veiklos pagalbos suderinamumo sąlygų, nustatytų 2005 m. Aviacijos gairėse, būtų suderinamos su vidaus rinka.

4.   VOKIETIJOS PASTABOS

VOKIETIJOS PASTABOS

| (37) | Apskritai Vokietija teigė, kad nė viena iš dviejų vykdant šį tyrimą nagrinėtų priemonių nėra valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį, nes, atsižvelgiant į visas atitinkamas aplinkybes, bendrovei FFHG nesuteikta jokio ekonominio pranašumo. Arba kitaip, Vokietija tvirtino, kad, jeigu Komisija manytų, kad šios priemonės yra pagalba pagal Sutartį, ta pagalba turėtų būti laikoma suderinama su vidaus rinka. |
| --- | --- |

(37)

Apskritai Vokietija teigė, kad nė viena iš dviejų vykdant šį tyrimą nagrinėtų priemonių nėra valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį, nes, atsižvelgiant į visas atitinkamas aplinkybes, bendrovei FFHG nesuteikta jokio ekonominio pranašumo. Arba kitaip, Vokietija tvirtino, kad, jeigu Komisija manytų, kad šios priemonės yra pagalba pagal Sutartį, ta pagalba turėtų būti laikoma suderinama su vidaus rinka.

4.1.   Konkreti Frankfurto Hano oro uosto padėtis 2009 m.

Konkreti Frankfurto Hano oro uosto padėtis 2009 m.

| (38) | Vokietija laikėsi nuomonės, kad vertinant šias finansavimo priemones būtina atsižvelgti į konkrečią oro uosto padėtį ir finansinių priemonių teikimo aplinkybes. Šiuo atžvilgiu Vokietija nurodė toliau išdėstytus tris dalykus. |
| --- | --- |

(38)

Vokietija laikėsi nuomonės, kad vertinant šias finansavimo priemones būtina atsižvelgti į konkrečią oro uosto padėtį ir finansinių priemonių teikimo aplinkybes. Šiuo atžvilgiu Vokietija nurodė toliau išdėstytus tris dalykus.

| (39) | Pirma, kalbant apie priemonių teikimo aplinkybes, Vokietija nurodė, kad FFHG, karinį aerodromą pertvarkydama į komercinį oro uostą, pertvarkos metu ir ją užbaigusi daugumą savo investicijų finansavo paskolomis. Todėl, pasak Vokietijos, FFHG, skirtingai nuo kitų oro uostų, turėjo daug ilgalaikių finansinių įsipareigojimų. |
| --- | --- |

(39)

Pirma, kalbant apie priemonių teikimo aplinkybes, Vokietija nurodė, kad FFHG, karinį aerodromą pertvarkydama į komercinį oro uostą, pertvarkos metu ir ją užbaigusi daugumą savo investicijų finansavo paskolomis. Todėl, pasak Vokietijos, FFHG, skirtingai nuo kitų oro uostų, turėjo daug ilgalaikių finansinių įsipareigojimų.

| (40) | Antra, Vokietija tvirtino, kad FFHG paskolų refinansavimas buvo neišvengiamas, nes 2009 m. sausio 1 d.Fraport pardavė savo akcijas Reino krašto-Pfalco žemei. Iki pardavimo pelno ir nuostolio perdavimo susitarimu (vok. Beherrschungs- und Gewinnabführungsvertrag) Fraport buvo įpareigota užtikrinti ilgalaikį FFHG skolų finansavimą ir dengti jos galimus nuostolius. Vokietija dar paaiškino, kad Reino krašto-Pfalco žemei įsigijus akcijas, pelno ir nuostolio susitarimas buvo nutrauktas, taigi buvo būtina refinansuoti FFHG įsipareigojimus. Pasak Vokietijos, šiomis priemonėmis Reino krašto-Pfalco žemė tik siekė išlaikyti finansinę FFHG padėtį. |
| --- | --- |

(40)

Antra, Vokietija tvirtino, kad FFHG paskolų refinansavimas buvo neišvengiamas, nes 2009 m. sausio 1 d.Fraport pardavė savo akcijas Reino krašto-Pfalco žemei. Iki pardavimo pelno ir nuostolio perdavimo susitarimu (vok. Beherrschungs- und Gewinnabführungsvertrag) Fraport buvo įpareigota užtikrinti ilgalaikį FFHG skolų finansavimą ir dengti jos galimus nuostolius. Vokietija dar paaiškino, kad Reino krašto-Pfalco žemei įsigijus akcijas, pelno ir nuostolio susitarimas buvo nutrauktas, taigi buvo būtina refinansuoti FFHG įsipareigojimus. Pasak Vokietijos, šiomis priemonėmis Reino krašto-Pfalco žemė tik siekė išlaikyti finansinę FFHG padėtį.

Fraport

Beherrschungs- und Gewinnabführungsvertrag

Fraport

| (41) | Trečia, Vokietija ypač pabrėžė tai, kad privati įmonė būtų finansavusi bendrovę FFHG tokiomis pat sąlygomis kaip ir Reino krašto-Pfalco žemė ir kad tos sąlygos atitinka rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio skolintojo principą. Vokietija teigė, kad Komisija komercinį sandorį turi vertinti kaip visumą ir turi atsižvelgti į visas šio konkretaus atvejo aplinkybes, visų pirma į tai, kad daugumą akcijų turi federacinė žemė. |
| --- | --- |

(41)

Trečia, Vokietija ypač pabrėžė tai, kad privati įmonė būtų finansavusi bendrovę FFHG tokiomis pat sąlygomis kaip ir Reino krašto-Pfalco žemė ir kad tos sąlygos atitinka rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio skolintojo principą. Vokietija teigė, kad Komisija komercinį sandorį turi vertinti kaip visumą ir turi atsižvelgti į visas šio konkretaus atvejo aplinkybes, visų pirma į tai, kad daugumą akcijų turi federacinė žemė.

4.2.   Reino krašto-Pfalco žemės bendro pinigų fondo kredito linijos pagalbos pobūdis

Reino krašto-Pfalco žemės bendro pinigų fondo kredito linijos pagalbos pobūdis

4.2.1.   Bendro pinigų fondo finansavimas

Bendro pinigų fondo finansavimas

| (42) | Vokietija teigė, kad bendras pinigų fondas yra 2002 m. federacinės žemės nustatyta finansinė priemonė. Bendro pinigų fondo dalininkais gali būti federacinės žemės institucijos, fondai ir visos įmonės, kurioms taikoma privatinė teisė ir kurių daugiau kaip 50 % akcijų priklauso federacinei žemei. Vokietija paaiškino, kad kasdienį bendro pinigų fondo sąskaitos balansą tvarko federacinės žemės Landeshauptkasse. |
| --- | --- |

(42)

Vokietija teigė, kad bendras pinigų fondas yra 2002 m. federacinės žemės nustatyta finansinė priemonė. Bendro pinigų fondo dalininkais gali būti federacinės žemės institucijos, fondai ir visos įmonės, kurioms taikoma privatinė teisė ir kurių daugiau kaip 50 % akcijų priklauso federacinei žemei. Vokietija paaiškino, kad kasdienį bendro pinigų fondo sąskaitos balansą tvarko federacinės žemės Landeshauptkasse.

Landeshauptkasse

| (43) | Vokietija laikėsi nuomonės, kad bendras pinigų fondas finansuojamas iš jo dalininkų pinigų pertekliaus, o ne tiesiogiai iš federacinės žemės biudžeto. Vokietija taip pat aiškino, kad bet koks bendrame pinigų fonde esantis pinigų perteklius investuojamas kapitalo rinkose, o trūkumas tokiu pat būdu išlyginamas gaunat lėšų kapitalo rinkoje. Taigi Vokietija tvirtino, kad bet kokia finansinė parama iš bendro pinigų fondo teikiama ne iš valstybės išteklių, taigi ji taip pat nepriskirtina valstybei. |
| --- | --- |

(43)

Vokietija laikėsi nuomonės, kad bendras pinigų fondas finansuojamas iš jo dalininkų pinigų pertekliaus, o ne tiesiogiai iš federacinės žemės biudžeto. Vokietija taip pat aiškino, kad bet koks bendrame pinigų fonde esantis pinigų perteklius investuojamas kapitalo rinkose, o trūkumas tokiu pat būdu išlyginamas gaunat lėšų kapitalo rinkoje. Taigi Vokietija tvirtino, kad bet kokia finansinė parama iš bendro pinigų fondo teikiama ne iš valstybės išteklių, taigi ji taip pat nepriskirtina valstybei.

| (44) | Vokietija taip pat pateikė duomenų, iš kurių matyti bendras bendro pinigų fondo balansas (įmonių dalininkių indėliai ir kredito linijos, kuriomis pasinaudota), tie duomenys apibendrinti 2 diagramoje.

  2 diagrama


  Bendra federacinės žemės bendro pinigų fondo teikto finansavimo raida 2009–2013 m. (mln. EUR)




  2009 m. sau.
  2009 m. bal.
  2009 m. lie.
  2009 m. spa.
  2010 m. sau.
  2010 m. bal.
  2010 m. lie.
  2010 m. spa.
  2011 m. sau.
  2011 m. bal.
  2011 m. lie.
  2011 m. spa.
  2012 m. sau.
  2012 m. bal.
  2012 m. lie.
  2012 m. spa.
  2013 m. sau.
  2013 m. bal.
  2013 m. lie.
  2013 m. spa.
  Visi indėliai
  Bendro pinigų fondo likutis
  Visos panaudotos kredito linijos
  300
  200
  100
  0
  – 100
  – 200
  – 300
  – 400
  – 500
  – 600
  – 700
  – 800 |
| --- | --- |

(44)

Vokietija taip pat pateikė duomenų, iš kurių matyti bendras bendro pinigų fondo balansas (įmonių dalininkių indėliai ir kredito linijos, kuriomis pasinaudota), tie duomenys apibendrinti 2 diagramoje.

2 diagrama

2 diagrama

Bendra federacinės žemės bendro pinigų fondo teikto finansavimo raida 2009–2013 m. (mln. EUR)

Bendra federacinės žemės bendro pinigų fondo teikto finansavimo raida 2009–2013 m. (mln. EUR)

2009 m. sau.

2009 m. bal.

2009 m. lie.

2009 m. spa.

2010 m. sau.

2010 m. bal.

2010 m. lie.

2010 m. spa.

2011 m. sau.

2011 m. bal.

2011 m. lie.

2011 m. spa.

2012 m. sau.

2012 m. bal.

2012 m. lie.

2012 m. spa.

2013 m. sau.

2013 m. bal.

2013 m. lie.

2013 m. spa.

Visi indėliai

Bendro pinigų fondo likutis

Visos panaudotos kredito linijos

300

200

100

0

– 100

– 200

– 300

– 400

– 500

– 600

– 700

– 800

4.2.2.   Ekonominis pranašumas

Ekonominis pranašumas

| (45) | Vokietija tvirtino, kad bendrovei FFHG tapus federacinės žemės bendro pinigų fondo dalininke šiai bendrovei tuo nesuteikta jokio finansinio pranašumo pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį. Pasak Vokietijos, Orientacinių normų komunikatas (14) neturėtų būti griežtai taikomas, nes būtų neatsižvelgta į tai, kad Reino krašto-Pfalco žemei priklauso dauguma FFHG akcijų. |
| --- | --- |

(45)

Vokietija tvirtino, kad bendrovei FFHG tapus federacinės žemės bendro pinigų fondo dalininke šiai bendrovei tuo nesuteikta jokio finansinio pranašumo pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį. Pasak Vokietijos, Orientacinių normų komunikatas (14) neturėtų būti griežtai taikomas, nes būtų neatsižvelgta į tai, kad Reino krašto-Pfalco žemei priklauso dauguma FFHG akcijų.

Orientacinių normų komunikatas

14

| (46) | Vokietija paaiškino, kad, net jeigu kredito linija suteikta ilgesniam laikotarpiui, iš esmės paskolas reikia grąžinti kasdien. Taigi Vokietija tvirtino, kad kredito linija, kuria pasinaudota, atitinka trumpalaikę paskolą. 3 diagramoje parodyta, kaip FFHG naudojosi kredito linija.

  3 diagrama


  FFHG naudojimosi bendro pinigų fondo kredito linija 2009 m. kovo mėn. – 2013 m. rugpjūčio mėn. apžvalga (EUR)




  Panaudota kredito linjia
  – 5 000 000
  – 10 000 000
  – 15 000 000
  – 20 000 000
  – 25 000 000
  – 30 000 000
  – 35 000 000
  – 40 000 000
  – 45 000 000
  – 50 000 000
  2009 3 1
  2009 5 1
  2009 7 1
  2009 9 1
  2009 11 1
  2010 1 1
  2010 3 1
  2010 5 1
  2010 7 1
  2010 9 1
  2010 11 1
  2011 1 1
  2011 3 1
  2011 5 1
  2011 7 1
  2011 9 1
  2011 11 1
  2012 1 1
  2012 3 1
  2012 5 1
  2012 7 1
  2012 9 1
  2012 11 1
  2013 1 1
  2013 3 1
  2013 5 1
  2013 7 1 |
| --- | --- |

(46)

Vokietija paaiškino, kad, net jeigu kredito linija suteikta ilgesniam laikotarpiui, iš esmės paskolas reikia grąžinti kasdien. Taigi Vokietija tvirtino, kad kredito linija, kuria pasinaudota, atitinka trumpalaikę paskolą. 3 diagramoje parodyta, kaip FFHG naudojosi kredito linija.

3 diagrama

3 diagrama

FFHG naudojimosi bendro pinigų fondo kredito linija 2009 m. kovo mėn. – 2013 m. rugpjūčio mėn. apžvalga (EUR)

FFHG naudojimosi bendro pinigų fondo kredito linija 2009 m. kovo mėn. – 2013 m. rugpjūčio mėn. apžvalga (EUR)

Panaudota kredito linjia

– 5 000 000

– 10 000 000

– 15 000 000

– 20 000 000

– 25 000 000

– 30 000 000

– 35 000 000

– 40 000 000

– 45 000 000

– 50 000 000

2009 3 1

2009 5 1

2009 7 1

2009 9 1

2009 11 1

2010 1 1

2010 3 1

2010 5 1

2010 7 1

2010 9 1

2010 11 1

2011 1 1

2011 3 1

2011 5 1

2011 7 1

2011 9 1

2011 11 1

2012 1 1

2012 3 1

2012 5 1

2012 7 1

2012 9 1

2012 11 1

2013 1 1

2013 3 1

2013 5 1

2013 7 1

| (47) | Dėl bendro pinigų fondo įsipareigojimų eiliškumo nustatymo ir užtikrinimo, Vokietija teigė, kad FFHG grynųjų pinigų fondo įsipareigojimų eiliškumas nustatomas tokiu pat lygmeniu kaip ir kiti jos įsipareigojimai. Vokietija atkreipė dėmesį, kad nors iš bendru pinigų fondu besinaudojančių įmonių nereikalaujama užstato, federacinė žemė jas prižiūri, o būdama didžiausia įmonės FFHG akcininke federacinė žemė, teikdama paskolas, visada gali reikalauti jas užtikrinti užstatu. Be to, Vokietija nurodė, kad bendras pinigų fondas yra įprasta ir labai dažna rinkos praktika. Vokietijos nuomone, bendru pinigų fondu siekiama subalansuoti federacinei žemei priklausančių bendrovių likvidumą. |
| --- | --- |

(47)

Dėl bendro pinigų fondo įsipareigojimų eiliškumo nustatymo ir užtikrinimo, Vokietija teigė, kad FFHG grynųjų pinigų fondo įsipareigojimų eiliškumas nustatomas tokiu pat lygmeniu kaip ir kiti jos įsipareigojimai. Vokietija atkreipė dėmesį, kad nors iš bendru pinigų fondu besinaudojančių įmonių nereikalaujama užstato, federacinė žemė jas prižiūri, o būdama didžiausia įmonės FFHG akcininke federacinė žemė, teikdama paskolas, visada gali reikalauti jas užtikrinti užstatu. Be to, Vokietija nurodė, kad bendras pinigų fondas yra įprasta ir labai dažna rinkos praktika. Vokietijos nuomone, bendru pinigų fondu siekiama subalansuoti federacinei žemei priklausančių bendrovių likvidumą.

| (48) | Visų pirma, kalbant apie sprendime pradėti tyrimą pateiktą pastabą, kad, nesant reitingo, rizikos marža turėjo būti 1 000 bazinių punktų, Vokietija tvirtino, kad, jos nuomone, jokia savo ekonominių ir struktūrinių interesų paisanti privati kontroliuojančioji bendrovė nepridėtų 1 000 bazinių punktų prie akcininkės paskolos, teikiamos savo patronuojamajai bendrovei, bazinės normos. Vokietija pridūrė, kad bendrovei FFHG nustatyta palūkanų norma beveik atitiko Europos vienos nakties palūkanų vidurkio indeksą. 4 diagramoje parodyta bendrovei FFHG už naudojimąsi kredito linija 2012 ir 2013 m. nustatyta palūkanų norma.

  4 diagrama


  Bendrovei FFHG už naudojimąsi bendru pinigų fondu 2012 m. sausio mėn. – 2013 m. rugpjūčio mėn. nustatytos palūkanų normos raida




  Palūkanų norma
  2012 1 1
  2012 2 1
  2012 3 1
  2012 4 1
  2012 5 1
  2012 6 1
  2012 7 1
  2012 8 1
  2012 9 1
  2012 10 1
  2012 11 1
  2012 12 1
  2013 1 1
  2013 2 1
  2013 3 1
  2013 4 1
  2013 5 1
  2013 6 1
  2013 7 1
  2013 8 1
  0,400 %
  0,350 %
  0,300 %
  0,250 %
  0,200 %
  0,150 %
  0,100 %
  0,050 %
  0,000 % |
| --- | --- |

(48)

Visų pirma, kalbant apie sprendime pradėti tyrimą pateiktą pastabą, kad, nesant reitingo, rizikos marža turėjo būti 1 000 bazinių punktų, Vokietija tvirtino, kad, jos nuomone, jokia savo ekonominių ir struktūrinių interesų paisanti privati kontroliuojančioji bendrovė nepridėtų 1 000 bazinių punktų prie akcininkės paskolos, teikiamos savo patronuojamajai bendrovei, bazinės normos. Vokietija pridūrė, kad bendrovei FFHG nustatyta palūkanų norma beveik atitiko Europos vienos nakties palūkanų vidurkio indeksą. 4 diagramoje parodyta bendrovei FFHG už naudojimąsi kredito linija 2012 ir 2013 m. nustatyta palūkanų norma.

4 diagrama

4 diagrama

Bendrovei FFHG už naudojimąsi bendru pinigų fondu 2012 m. sausio mėn. – 2013 m. rugpjūčio mėn. nustatytos palūkanų normos raida

Bendrovei FFHG už naudojimąsi bendru pinigų fondu 2012 m. sausio mėn. – 2013 m. rugpjūčio mėn. nustatytos palūkanų normos raida

Palūkanų norma

2012 1 1

2012 2 1

2012 3 1

2012 4 1

2012 5 1

2012 6 1

2012 7 1

2012 8 1

2012 9 1

2012 10 1

2012 11 1

2012 12 1

2013 1 1

2013 2 1

2013 3 1

2013 4 1

2013 5 1

2013 6 1

2013 7 1

2013 8 1

0,400 %

0,350 %

0,300 %

0,250 %

0,200 %

0,150 %

0,100 %

0,050 %

0,000 %

| (49) | Kalbant apie sprendime pradėti tyrimą pateiktą pastabą, kad rizikos marža paprastai būtų nustatyta remiantis galimybės, kad FFHG neįvykdys įsipareigojimų, vertinimu, Vokietija nurodė, kad leisdama bendrovei FFHG būti bendro pinigų fondo dalininke Reino krašto-Pfalco žemė akcininkės paskolą suteikė savo pačios patronuojamajai bendrovei, o ne trečiajai šaliai. Vokietija taip pat teigė, kad būdama akcininke federacinė žemė puikiai žinojo, kokia yra galimybė, kad FFHG neįvykdys savo įsipareigojimų, ir turėdama visą būtiną informaciją nereikalavo išorės vertinimo. |
| --- | --- |

(49)

Kalbant apie sprendime pradėti tyrimą pateiktą pastabą, kad rizikos marža paprastai būtų nustatyta remiantis galimybės, kad FFHG neįvykdys įsipareigojimų, vertinimu, Vokietija nurodė, kad leisdama bendrovei FFHG būti bendro pinigų fondo dalininke Reino krašto-Pfalco žemė akcininkės paskolą suteikė savo pačios patronuojamajai bendrovei, o ne trečiajai šaliai. Vokietija taip pat teigė, kad būdama akcininke federacinė žemė puikiai žinojo, kokia yra galimybė, kad FFHG neįvykdys savo įsipareigojimų, ir turėdama visą būtiną informaciją nereikalavo išorės vertinimo.

| (50) | Vokietija taip pat pateikė FFHG reitingus, nustatytus remiantis 2009–2014 m. Moody's kreditų vertinimo balais modeliu (15), kaip apibendrinta 7 lentelėje. Vokietija teigė, kad šie reitingai nustatyti remiantis finansinėmis ankstesnių metų gruodžio 31 d. FFHG ataskaitomis ir turimais verslo planais.

  7 lentelė


  2009–2014 m. FFHG kredito reitingų apžvalga









  Laikotarpis | Tariama trukmė (16) | Atskirasis FFHG kredito reitingas
  (Moody's reitingų skalė) | Koreguotasis kredito reitingas (17)

  (Moody's reitingų skalė) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2009 m. sausio 1 d. – 2010 m. gruodžio 31 d. | 2 metai | [Ba1–B3] (18) | [Baa3–B2] (19) |
| 2011 m. sausio 1 d. – 2011 m. gruodžio 31 d. | 1 metai | [Ba1–B3] (18) | [Baa3–B2] (19) |
| 2012 m. sausio 1 d. – 2012 m. gruodžio 31 d. | 1 metai | [Ba1–B3] | [Baa3–B2] |
| 2013 m. sausio 1 d. – 2014 m. gruodžio 31 d. | 2 metai | [Ba1–B3] | [Baa3–B2] |
| Šaltinis:2013 m. birželio 7 d. KPMG memorandumas. |

(50)

Vokietija taip pat pateikė FFHG reitingus, nustatytus remiantis 2009–2014 m. Moody's kreditų vertinimo balais modeliu (15), kaip apibendrinta 7 lentelėje. Vokietija teigė, kad šie reitingai nustatyti remiantis finansinėmis ankstesnių metų gruodžio 31 d. FFHG ataskaitomis ir turimais verslo planais.

Moody's

15

7 lentelė

7 lentelė

2009–2014 m. FFHG kredito reitingų apžvalga

2009–2014 m. FFHG kredito reitingų apžvalga

Laikotarpis

Tariama trukmė (16)

16

Atskirasis FFHG kredito reitingas

(Moody's reitingų skalė)

Moody's

Koreguotasis kredito reitingas (17)

17

(Moody's reitingų skalė)

Moody's

2009 m. sausio 1 d. – 2010 m. gruodžio 31 d.

2 metai

[Ba1–B3] (18)

18

[Baa3–B2] (19)

19

2011 m. sausio 1 d. – 2011 m. gruodžio 31 d.

1 metai

[Ba1–B3] (18)

18

[Baa3–B2] (19)

19

2012 m. sausio 1 d. – 2012 m. gruodžio 31 d.

1 metai

[Ba1–B3]

[Baa3–B2]

2013 m. sausio 1 d. – 2014 m. gruodžio 31 d.

2 metai

[Ba1–B3]

[Baa3–B2]

Šaltinis:2013 m. birželio 7 d. KPMG memorandumas.

Šaltinis:

| (51) | Taigi Vokietija teigė, kad leidus bendrovei FFHG būti federacinės žemės bendro pinigų fondo dalininke jokio ekonominio pranašumo tuo jai nesuteikta ir kad dėl to galimybė būti bendro pinigų fondo dalininke nėra valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(51)

Taigi Vokietija teigė, kad leidus bendrovei FFHG būti federacinės žemės bendro pinigų fondo dalininke jokio ekonominio pranašumo tuo jai nesuteikta ir kad dėl to galimybė būti bendro pinigų fondo dalininke nėra valstybės pagalba.

4.3.   Bendrovei FFHG suteiktų paskolų ir garantijos pagalbos pobūdis

Bendrovei FFHG suteiktų paskolų ir garantijos pagalbos pobūdis

4.3.1.   ISB paskolų atitiktis rinkos sąlygoms

ISB paskolų atitiktis rinkos sąlygoms

| (52) | Vokietija teigė, kad refinansavus ISB paskolas bendrovei FFHG jokio pranašumo nesuteikta. Vokietijos nuomone, ISB paskolos buvo panašios į paskolas, kurias 2005 m. suteikė Nassauische Sparkasse. Pasak Vokietijos, ISB paskolų užtikrinimas užstatu taip pat panašus į Nassauische Sparkasse paskolų užtikrinimą. |
| --- | --- |

(52)

Vokietija teigė, kad refinansavus ISB paskolas bendrovei FFHG jokio pranašumo nesuteikta. Vokietijos nuomone, ISB paskolos buvo panašios į paskolas, kurias 2005 m. suteikė Nassauische Sparkasse. Pasak Vokietijos, ISB paskolų užtikrinimas užstatu taip pat panašus į Nassauische Sparkasse paskolų užtikrinimą.

Nassauische Sparkasse

Nassauische Sparkasse

| (53) | Vokietija teigė, kad, remiantis Teisingumo Teismo praktika (20), pagalba apibrėžiama kaip intervencinės priemonės, kuriomis sumažinami paprastai į įmonės biudžetą įtraukti mokėjimai. Vokietija tvirtino, kad, jeigu tie mokėjimai išlieka tokio pat lygio, jokios pagalbos negali būti. Vokietija pabrėžė, kad už ISB refinansuotas paskolas mokėtos palūkanos buvo iš viso [80 000–130 000 EUR] didesnės, palyginti su ankstesniais finansiniais susitarimais. Be to, Vokietija nurodė, kad FFHG turėjo mokėti [300–340] ir [340–410] bazinių punktų priedą prie bazinės normos. Vokietija teigė, kad, remiantis Orientacinių normų komunikatu, šios normos atitinka normas, taikytinas įmonei, kurios reitingas yra teigiamas ([nuo BB + iki BB-] Standard and Poor's reitingų skalėje), o užtikrinimo lygis – žemas arba kurios reitingas mažas ([nuo B + iki B-] Standard and Poor's reitingų skalėje), o užtikrinimo lygis – įprastas. |
| --- | --- |

(53)

Vokietija teigė, kad, remiantis Teisingumo Teismo praktika (20), pagalba apibrėžiama kaip intervencinės priemonės, kuriomis sumažinami paprastai į įmonės biudžetą įtraukti mokėjimai. Vokietija tvirtino, kad, jeigu tie mokėjimai išlieka tokio pat lygio, jokios pagalbos negali būti. Vokietija pabrėžė, kad už ISB refinansuotas paskolas mokėtos palūkanos buvo iš viso [80 000–130 000 EUR] didesnės, palyginti su ankstesniais finansiniais susitarimais. Be to, Vokietija nurodė, kad FFHG turėjo mokėti [300–340] ir [340–410] bazinių punktų priedą prie bazinės normos. Vokietija teigė, kad, remiantis Orientacinių normų komunikatu, šios normos atitinka normas, taikytinas įmonei, kurios reitingas yra teigiamas ([nuo BB + iki BB-] Standard and Poor's reitingų skalėje), o užtikrinimo lygis – žemas arba kurios reitingas mažas ([nuo B + iki B-] Standard and Poor's reitingų skalėje), o užtikrinimo lygis – įprastas.

20

Standard and Poor's

Standard and Poor's

| (54) | Vokietija paaiškino, kad 2009 m., rengiantis skirti naują finansavimą, FFHG pavedė Deutsche Bank pateikti rizikos maržos rodiklį, taikytiną refinansuojant jos esamas paskolas. Vokietija pateikė Deutsche Bank vertinimą (21), parengtą remiantis trimis naujausiomis metinėmis (2006–2008 m.) FFHG ataskaitomis. Be to, Vokietija paaiškino, kad vertinime neatsižvelgta į FFHG verslo planą, nes tuo metu jis buvo tikslinamas. Kalbant apie Deutsche Bank vertinimą, Vokietija teigė, kad remdamasis savo analize Deutsche Bank FFHG priskyrė prie [<BBB +] reitingų kategorijos (22), bet nenurodė tikslaus bendrovei suteikiamo reitingo. |
| --- | --- |

(54)

Vokietija paaiškino, kad 2009 m., rengiantis skirti naują finansavimą, FFHG pavedė Deutsche Bank pateikti rizikos maržos rodiklį, taikytiną refinansuojant jos esamas paskolas. Vokietija pateikė Deutsche Bank vertinimą (21), parengtą remiantis trimis naujausiomis metinėmis (2006–2008 m.) FFHG ataskaitomis. Be to, Vokietija paaiškino, kad vertinime neatsižvelgta į FFHG verslo planą, nes tuo metu jis buvo tikslinamas. Kalbant apie Deutsche Bank vertinimą, Vokietija teigė, kad remdamasis savo analize Deutsche Bank FFHG priskyrė prie [<BBB +] reitingų kategorijos (22), bet nenurodė tikslaus bendrovei suteikiamo reitingo.

Deutsche Bank

Deutsche Bank

21

Deutsche Bank

Deutsche Bank

22

| (55) | Vokietija paaiškino, kad Deutsche Bank analizėje atsižvelgta į specifines nuosavybės teisių į bendrovę FFHG sąlygas (t. y. į tai, kad bendrovė priklauso valdžios institucijoms, be to, į tai, kad bendrovė yra svarbi vietos ekonomikai). Vokietija nurodė, kad, pasak Deutsche Bank, bet kuris skolintojas, teikdamas FFHG paskolą, atsižvelgtų į tas aplinkybes. Pasak Vokietijos, tai reiškia, kad nors atskirasis FFHG reitingas buvo [<BBB+ ], koreguotasis reitingas (atsižvelgiant į specifines nuosavybės teises) būtų didesnis (23). |
| --- | --- |

(55)

Vokietija paaiškino, kad Deutsche Bank analizėje atsižvelgta į specifines nuosavybės teisių į bendrovę FFHG sąlygas (t. y. į tai, kad bendrovė priklauso valdžios institucijoms, be to, į tai, kad bendrovė yra svarbi vietos ekonomikai). Vokietija nurodė, kad, pasak Deutsche Bank, bet kuris skolintojas, teikdamas FFHG paskolą, atsižvelgtų į tas aplinkybes. Pasak Vokietijos, tai reiškia, kad nors atskirasis FFHG reitingas buvo [<BBB+ ], koreguotasis reitingas (atsižvelgiant į specifines nuosavybės teises) būtų didesnis (23).

Deutsche Bank

Deutsche Bank

23

| (56) | Šiuo atžvilgiu Vokietija paaiškino, kad Deutsche Bank pateikė dviejų alternatyvių finansavimo būdų – vieno, pagrįsto koreguotuoju FFHG reitingu (be užstato, t. y. esant padėčiai, kai nėra aiškios valstybės garantijos, suteiktos pagrindinės FFHG akcininkės Reino krašto-Pfalco žemės), ir vieno, kai Reino krašto-Pfalco žemė teikia 100 % garantiją, – rizikos maržos rodiklį. Vokietija nurodė, kad iš Deutsche Bank analizės matyti, jog pirmuoju atveju (be užstato, remiantis koreguotuoju kredito reitingu) taikytina penkerių metų paskolos rizikos marža būtų [1,3–2,05 %] per metus. Pasak Vokietijos, antruoju atveju (paskoloms suteikiama 100 % garantija) taikytina rizikos marža būtų [0,25–0,7 %] per metus (24). |
| --- | --- |

(56)

Šiuo atžvilgiu Vokietija paaiškino, kad Deutsche Bank pateikė dviejų alternatyvių finansavimo būdų – vieno, pagrįsto koreguotuoju FFHG reitingu (be užstato, t. y. esant padėčiai, kai nėra aiškios valstybės garantijos, suteiktos pagrindinės FFHG akcininkės Reino krašto-Pfalco žemės), ir vieno, kai Reino krašto-Pfalco žemė teikia 100 % garantiją, – rizikos maržos rodiklį. Vokietija nurodė, kad iš Deutsche Bank analizės matyti, jog pirmuoju atveju (be užstato, remiantis koreguotuoju kredito reitingu) taikytina penkerių metų paskolos rizikos marža būtų [1,3–2,05 %] per metus. Pasak Vokietijos, antruoju atveju (paskoloms suteikiama 100 % garantija) taikytina rizikos marža būtų [0,25–0,7 %] per metus (24).

Deutsche Bank

Deutsche Bank

24

| (57) | Siekdama pagrįsti Deutsche Bank atliktą analizę Vokietija taip pat pateikė 2010 m. Volksbank pateiktus reitingus; pagal savo vidinių reitingų skalę šis bankas bendrovei FFHG nustatė [...] reitingą (25). Be to, Vokietija paaiškino, kad 2011 m. Kreisspaarkasse Birkenfeld pagal savo reitingų skalę (26) bendrovei FFHG nustatė [...] reitingą. |
| --- | --- |

(57)

Siekdama pagrįsti Deutsche Bank atliktą analizę Vokietija taip pat pateikė 2010 m. Volksbank pateiktus reitingus; pagal savo vidinių reitingų skalę šis bankas bendrovei FFHG nustatė [...] reitingą (25). Be to, Vokietija paaiškino, kad 2011 m. Kreisspaarkasse Birkenfeld pagal savo reitingų skalę (26) bendrovei FFHG nustatė [...] reitingą.

Deutsche Bank

Volksbank

25

Kreisspaarkasse Birkenfeld

26

| (58) | Vokietija taip pat pateikė FFHG reitingus, nustatytus taikant Moody's kreditų vertinimo balais modelį tuo metu, kai buvo suteiktos ISB paskolos (žr. 8 lentelę).

  8 lentelė


  FFHG kredito reitingų tuo metu, kai buvo suteiktos ISB paskolos, apžvalga










  Bankas | Trukmė | Trukmė metais | Atskirasis FFHG kredito reitingas
  (Moody's reitingų skalė) | Koreguotasis kredito reitingas (27)

  (Moody's reitingų skalė) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ISB | [beveik 8 metai] | [beveik 8 metai] | [B2–Baa3] | [B1–Baa2] |
| ISB | [beveik 5 metai] | [beveik 5 metai] | [B2–Baa3] | [B1–Baa2] |
| ISB | [beveik 2 metai] | [beveik 2 metai] | [B2–Baa3] | [B1–Baa2] |
| ISB | [beveik 7 metai] | [beveik 7 metai] | [B2–Baa3] | [B1–Baa2] |
| ISB | [beveik 3 metai] | [beveik 3 metai] | [B2–Baa3] | [B1–Baa2] |
| Šaltinis:2013 m. birželio 7 d. KPMG memorandumas. |

(58)

Vokietija taip pat pateikė FFHG reitingus, nustatytus taikant Moody's kreditų vertinimo balais modelį tuo metu, kai buvo suteiktos ISB paskolos (žr. 8 lentelę).

Moody's

8 lentelė

8 lentelė

FFHG kredito reitingų tuo metu, kai buvo suteiktos ISB paskolos, apžvalga

FFHG kredito reitingų tuo metu, kai buvo suteiktos ISB paskolos, apžvalga

Bankas

Trukmė

Trukmė metais

Atskirasis FFHG kredito reitingas

(Moody's reitingų skalė)

Moody's

Koreguotasis kredito reitingas (27)

27

(Moody's reitingų skalė)

Moody's

ISB

[beveik 8 metai]

[beveik 8 metai]

[B2–Baa3]

[B1–Baa2]

ISB

[beveik 5 metai]

[beveik 5 metai]

[B2–Baa3]

[B1–Baa2]

ISB

[beveik 2 metai]

[beveik 2 metai]

[B2–Baa3]

[B1–Baa2]

ISB

[beveik 7 metai]

[beveik 7 metai]

[B2–Baa3]

[B1–Baa2]

ISB

[beveik 3 metai]

[beveik 3 metai]

[B2–Baa3]

[B1–Baa2]

Šaltinis:2013 m. birželio 7 d. KPMG memorandumas.

Šaltinis:

| (59) | Vokietija tvirtino, kad FFHG reikia laikyti įmone, turinčią gerą reitingą, nes ji turi geras galimybes pateikti užstatą (visą FFHG turtą būtų galima panaudoti kaip užstatą), jos kapitalo pakankamumo koeficientas didelis – beveik 30 %, nepaisant to, kad FFHG veikė nuostolingai, o Reino krašto-Pfalco žemė, būdama FFHG akcininke, paskolai suteikė garantiją. |
| --- | --- |

(59)

Vokietija tvirtino, kad FFHG reikia laikyti įmone, turinčią gerą reitingą, nes ji turi geras galimybes pateikti užstatą (visą FFHG turtą būtų galima panaudoti kaip užstatą), jos kapitalo pakankamumo koeficientas didelis – beveik 30 %, nepaisant to, kad FFHG veikė nuostolingai, o Reino krašto-Pfalco žemė, būdama FFHG akcininke, paskolai suteikė garantiją.

| (60) | Be to, Vokietija pabrėžė, kad FFHG ir ISB vedė derybas dėl paskolų sąlygų, o Reino krašto-Pfalco žemė toms derybos įtakos neturėjo. |
| --- | --- |

(60)

Be to, Vokietija pabrėžė, kad FFHG ir ISB vedė derybas dėl paskolų sąlygų, o Reino krašto-Pfalco žemė toms derybos įtakos neturėjo.

| (61) | Taigi Vokietija laikėsi nuomonės, kad ISB paskolas bendrovei FFHG suteikė rinkos sąlygomis ir kad, vadinasi, tos paskolos nėra valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(61)

Taigi Vokietija laikėsi nuomonės, kad ISB paskolas bendrovei FFHG suteikė rinkos sąlygomis ir kad, vadinasi, tos paskolos nėra valstybės pagalba.

4.3.2.   Reino krašto-Pfalco žemės suteiktos garantijos atitiktis rinkos sąlygoms

Reino krašto-Pfalco žemės suteiktos garantijos atitiktis rinkos sąlygoms

| (62) | Vokietija teigė, kad kontroliuojančiosioms bendrovėms labai įprasta teikti garantijas savo patronuojamųjų bendrovių finansiniams įsipareigojimams užtikrinti. Be to, Vokietija tvirtino, kad Reino krašto-Pfalco žemės suteikta garantija atitinka Pranešimo dėl garantijų (28) reikalavimus. Sutikdama, kad garantija užtikrinta 100, o ne 80 % paskolos sumos (kaip reikalaujama Pranešime dėl garantijų), Vokietija atkreipė dėmesį, kad taip yra dėl to, kad Reino krašto-Pfalco žemė perėmė garantijas iš Fraport, o jomis buvo užtikrinta 100 % paskolos. Šiuo atžvilgiu Vokietija teigė, kad, kadangi 100 % užtikrinimas suteiktas anksčiau, jį perimdama Reino krašto-Pfalco žemė tik išlaikė status quo. Taigi, Vokietijos nuomone, FFHG nesuteikta jokio ekonominio pranašumo. |
| --- | --- |

(62)

Vokietija teigė, kad kontroliuojančiosioms bendrovėms labai įprasta teikti garantijas savo patronuojamųjų bendrovių finansiniams įsipareigojimams užtikrinti. Be to, Vokietija tvirtino, kad Reino krašto-Pfalco žemės suteikta garantija atitinka Pranešimo dėl garantijų (28) reikalavimus. Sutikdama, kad garantija užtikrinta 100, o ne 80 % paskolos sumos (kaip reikalaujama Pranešime dėl garantijų), Vokietija atkreipė dėmesį, kad taip yra dėl to, kad Reino krašto-Pfalco žemė perėmė garantijas iš Fraport, o jomis buvo užtikrinta 100 % paskolos. Šiuo atžvilgiu Vokietija teigė, kad, kadangi 100 % užtikrinimas suteiktas anksčiau, jį perimdama Reino krašto-Pfalco žemė tik išlaikė status quo. Taigi, Vokietijos nuomone, FFHG nesuteikta jokio ekonominio pranašumo.

28

Fraport

status quo

| (63) | Vokietija dar teigė, kad FFHG galėjo pasiūlyti kitokį užstatą (pavyzdžiui, žemę, pastatus ir kitą ilgalaikį turtą), tačiau tai buvo nebūtina, nes dauguma FFHG akcijų priklausė Reino krašto-Pfalco žemei. Todėl Vokietija tvirtino, kad paskolos sąlygos nebūtinai būtų pakitusios, jeigu federacinė žemė nebūtų suteikusi garantijos. |
| --- | --- |

(63)

Vokietija dar teigė, kad FFHG galėjo pasiūlyti kitokį užstatą (pavyzdžiui, žemę, pastatus ir kitą ilgalaikį turtą), tačiau tai buvo nebūtina, nes dauguma FFHG akcijų priklausė Reino krašto-Pfalco žemei. Todėl Vokietija tvirtino, kad paskolos sąlygos nebūtinai būtų pakitusios, jeigu federacinė žemė nebūtų suteikusi garantijos.

| (64) | Be to, Vokietija nurodė, kad FFHG už garantiją moka rinkos mokestį. Norėdama tai pagrįsti Vokietija nurodė Deutsche Bank atliktą tyrimą, paminėtą 56 konstatuojamojoje dalyje. Šiomis aplinkybėmis Vokietija paaiškino, jog Deutsche Bank nustatė, kad garantijos mokestis būtų [0,5–1,5 %] (29). Vokietija teigė, kad buvo nustatytas [0,5–1,5 %] mokestis, nes garantijos teikimo metu bendrovei FFHG sekėsi gerai. Remdamasi tuo Vokietija nurodė, kad šį garantijos mokestį reikia laikyti atitinkančiu rinkos sąlygas, nes jis atitinka Deutsche Bank specialistų nustatytą maržą. |
| --- | --- |

(64)

Be to, Vokietija nurodė, kad FFHG už garantiją moka rinkos mokestį. Norėdama tai pagrįsti Vokietija nurodė Deutsche Bank atliktą tyrimą, paminėtą 56 konstatuojamojoje dalyje. Šiomis aplinkybėmis Vokietija paaiškino, jog Deutsche Bank nustatė, kad garantijos mokestis būtų [0,5–1,5 %] (29). Vokietija teigė, kad buvo nustatytas [0,5–1,5 %] mokestis, nes garantijos teikimo metu bendrovei FFHG sekėsi gerai. Remdamasi tuo Vokietija nurodė, kad šį garantijos mokestį reikia laikyti atitinkančiu rinkos sąlygas, nes jis atitinka Deutsche Bank specialistų nustatytą maržą.

Deutsche Bank

Deutsche Bank

29

Deutsche Bank

| (65) | Taigi Vokietija pabrėžė, kad bendrovei FFHG jokio ekonominio pranašumo pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį nesuteikta nei dėl dalyvavimo bendrame pinigų fonde, nei dėl ISB paskolų ar tų paskolų užtikrinimo garantijos. |
| --- | --- |

(65)

Taigi Vokietija pabrėžė, kad bendrovei FFHG jokio ekonominio pranašumo pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį nesuteikta nei dėl dalyvavimo bendrame pinigų fonde, nei dėl ISB paskolų ar tų paskolų užtikrinimo garantijos.

4.4.   Priemonių suderinamumas su vidaus rinka

Priemonių suderinamumas su vidaus rinka

4.4.1.   Investicinės pagalbos suderinamumo vertinimas

Investicinės pagalbos suderinamumo vertinimas

| (66) | Vokietija teigė, kad, net jeigu bendrovei FFHG suteiktas finansavimas yra valstybės pagalba, ta pagalba būtų suderinama su vidaus rinka pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies c punktą. |
| --- | --- |

(66)

Vokietija teigė, kad, net jeigu bendrovei FFHG suteiktas finansavimas yra valstybės pagalba, ta pagalba būtų suderinama su vidaus rinka pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies c punktą.

| (67) | Visų pirma, kalbant apie ISB paskolas ir jų užtikrinimo garantiją, Vokietija tvirtino, kad ISB paskolomis refinansuoti paskolų susitarimai, sudaryti siekiant finansuoti Frankfurto Hano oro uosto infrastruktūros priemones. Šiuo atžvilgiu Vokietija teigė, kad pirma ISB paskola refinansuota paskola, skirta finansuoti 2007 ir 2008 m. investicijas į Frankfurto Hano oro uosto įrangą, o antra ISB paskola siekta refinansuoti paskolą, kuria finansuotos 2002 m. investicijos į oro uostą. Pasak Vokietijos, trečia ISB paskola taip pat refinansuotos investicijos, kuriomis siekta krovinių angarą pertvarkyti į keleivių terminalą, taip pat finansuoti kitas infrastruktūros išplėtimo priemones. Vokietija taip pat teigė, kad ketvirta ir penkta ISB paskolomis taip pat refinansuotos paskolos, kuriomis finansuotos investicijos 2004 ir 2006 m. Taigi Vokietija tvirtino, kad paskolos yra ne veiklos, bet investicinė pagalba, atitinkanti 2005 m. Aviacijos gairėse nustatytas suderinamumo sąlygas. Tolesnėse konstatuojamosiose dalyse pateikta atitikties kiekvienai tai sąlygai analizė. |
| --- | --- |

(67)

Visų pirma, kalbant apie ISB paskolas ir jų užtikrinimo garantiją, Vokietija tvirtino, kad ISB paskolomis refinansuoti paskolų susitarimai, sudaryti siekiant finansuoti Frankfurto Hano oro uosto infrastruktūros priemones. Šiuo atžvilgiu Vokietija teigė, kad pirma ISB paskola refinansuota paskola, skirta finansuoti 2007 ir 2008 m. investicijas į Frankfurto Hano oro uosto įrangą, o antra ISB paskola siekta refinansuoti paskolą, kuria finansuotos 2002 m. investicijos į oro uostą. Pasak Vokietijos, trečia ISB paskola taip pat refinansuotos investicijos, kuriomis siekta krovinių angarą pertvarkyti į keleivių terminalą, taip pat finansuoti kitas infrastruktūros išplėtimo priemones. Vokietija taip pat teigė, kad ketvirta ir penkta ISB paskolomis taip pat refinansuotos paskolos, kuriomis finansuotos investicijos 2004 ir 2006 m. Taigi Vokietija tvirtino, kad paskolos yra ne veiklos, bet investicinė pagalba, atitinkanti 2005 m. Aviacijos gairėse nustatytas suderinamumo sąlygas. Tolesnėse konstatuojamosiose dalyse pateikta atitikties kiekvienai tai sąlygai analizė.

a)   Padedama siekti tiksliai apibrėžto bendros svarbos tikslo

| (68) | Kalbant apie sąlygą, kad priemone turi būti padedama siekti tiksliai apibrėžto bendros svarbos tikslo, Vokietija teigė, kad Frankfurto Hano oro uosto infrastruktūros finansavimo tikslas visada buvo pagerinti ekonominę ekonominiu požiūriu mažiau išsivysčiusio ir retai apgyvendinto Hunsriuko regiono struktūrą. |
| --- | --- |

(68)

Kalbant apie sąlygą, kad priemone turi būti padedama siekti tiksliai apibrėžto bendros svarbos tikslo, Vokietija teigė, kad Frankfurto Hano oro uosto infrastruktūros finansavimo tikslas visada buvo pagerinti ekonominę ekonominiu požiūriu mažiau išsivysčiusio ir retai apgyvendinto Hunsriuko regiono struktūrą.

| (69) | Šiuo atžvilgiu Vokietija teigė, kad, pirma, paramos bendrovei FFHG tikslas buvo padėti sustiprinti silpną Hunsriuko regiono struktūrinę ekonomiką. Vokietija teigė, kad aplink Frankfurto Hano oro uostą yra vietovių, priskiriamų prie regionų, kuriems reikia paramos pagal bendrą federalinės Vyriausybės ir vietos valdžios institucijų projektą Gemeinschaftsaufgabe„Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur“ (30). Šiuo atžvilgiu Vokietija teigė, kad keturiuose aplink oro uostą esančiuose regionuose – Bernkastelio-Vitlicho, Birkenfeldo, Kochemo-Celio ir Reino-Hunsriuko krašto – vidutinis gyventojų skaičius yra perpus mažesnis negu likusioje Reino krašto-Pfalco žemės dalyje. Vokietija nurodė, kad rajonuose, kuriuose ekonomiką formuoja mažosios ir vidutinės įmonės, užimtumas yra pagrindinis veiksnys, saugantis nuo tolesnio regioninės ekonomikos silpnėjimo, o Frankfurto Hano oro uostui tenka svarbi funkcija – ir darbdavio, ir kliento. |
| --- | --- |

(69)

Šiuo atžvilgiu Vokietija teigė, kad, pirma, paramos bendrovei FFHG tikslas buvo padėti sustiprinti silpną Hunsriuko regiono struktūrinę ekonomiką. Vokietija teigė, kad aplink Frankfurto Hano oro uostą yra vietovių, priskiriamų prie regionų, kuriems reikia paramos pagal bendrą federalinės Vyriausybės ir vietos valdžios institucijų projektą Gemeinschaftsaufgabe„Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur“ (30). Šiuo atžvilgiu Vokietija teigė, kad keturiuose aplink oro uostą esančiuose regionuose – Bernkastelio-Vitlicho, Birkenfeldo, Kochemo-Celio ir Reino-Hunsriuko krašto – vidutinis gyventojų skaičius yra perpus mažesnis negu likusioje Reino krašto-Pfalco žemės dalyje. Vokietija nurodė, kad rajonuose, kuriuose ekonomiką formuoja mažosios ir vidutinės įmonės, užimtumas yra pagrindinis veiksnys, saugantis nuo tolesnio regioninės ekonomikos silpnėjimo, o Frankfurto Hano oro uostui tenka svarbi funkcija – ir darbdavio, ir kliento.

Gemeinschaftsaufgabe

30

| (70) | Antra, Vokietija tvirtino, kad Frankfurto Hano oro uostui tenka svarbi funkcija užtikrinant strateginę atvykstamojo (~33 % keleivių, tai atitinka beveik 1 mln. keleivių 2005 m.) ir išvykstamojo (~67 % keleivių) turizmo plėtrą Reino krašto-Pfalco žemėje. Vokietija teigė, kad 88 % atvykstančių keleivių regione lieka kelias paras. Vokietija nurodė, kad per Frankfurto Hano oro uostą atvykstantiems turistams 2005 m. teko beveik 5,7 mln. nakvynių (31). Pasak Vokietijos, nakvynių skaičius tebedidėja – 2011 m. Reino krašto-Pfalco žemė priėmė 8,2 mln. svečių, o nakvynių buvo 21,5 mln. Vokietija nurodė, kad visų pirma padaugėjo atvykstančiųjų iš Rytų ir Pietų Europos šalių ir kad iš tų šalių vykdoma daug skrydžių į Frankfurto Hano oro uostą. Taigi, pasak Vokietijos, dėl turizmo Reino krašto-Pfalco žemėje sukurta beveik 198 000 darbo vietų. Kaip aiškino Vokietija, didesnes pajamas ir užimtumą pirmiausia skatina atvykstantysis turizmas, ir šioje srityje Frankfurto Hano oro uostui tenka vienas svarbiausių vaidmenų, nes turistai į Hunsriuko regioną, taip pat apskritai į Reino krašto-Pfalco žemę atvyksta per šį oro uostą. Vokietija teigė, kad 1990–2001 m. Hunsriuko regione turistų padaugėjo 70 %, Reino krašto-Pfalco žemėje – 35 %. Pasak Vokietijos, per tą patį laikotarpį į Hunsriuko regioną iš užsienio atvykstančių turistų skaičius padidėjo 163 %. Kadangi 88 % per Frankfurto Hano oro uostą atvykstančių turistų lieka bent vieną naktį, o daugiau kaip 80 % – nuo dviejų iki dešimt dienų, iš viso per metus iš jų gaunama apie 133,7 mln. EUR. Vokietija taip pat tvirtino, kad dėl išvykstančiojo turizmo (67 %) Frankfurto Hano oro uostas gauna pajamų ir iš veiklos, nesusijusios su oro susisiekimu. |
| --- | --- |

(70)

Antra, Vokietija tvirtino, kad Frankfurto Hano oro uostui tenka svarbi funkcija užtikrinant strateginę atvykstamojo (~33 % keleivių, tai atitinka beveik 1 mln. keleivių 2005 m.) ir išvykstamojo (~67 % keleivių) turizmo plėtrą Reino krašto-Pfalco žemėje. Vokietija teigė, kad 88 % atvykstančių keleivių regione lieka kelias paras. Vokietija nurodė, kad per Frankfurto Hano oro uostą atvykstantiems turistams 2005 m. teko beveik 5,7 mln. nakvynių (31). Pasak Vokietijos, nakvynių skaičius tebedidėja – 2011 m. Reino krašto-Pfalco žemė priėmė 8,2 mln. svečių, o nakvynių buvo 21,5 mln. Vokietija nurodė, kad visų pirma padaugėjo atvykstančiųjų iš Rytų ir Pietų Europos šalių ir kad iš tų šalių vykdoma daug skrydžių į Frankfurto Hano oro uostą. Taigi, pasak Vokietijos, dėl turizmo Reino krašto-Pfalco žemėje sukurta beveik 198 000 darbo vietų. Kaip aiškino Vokietija, didesnes pajamas ir užimtumą pirmiausia skatina atvykstantysis turizmas, ir šioje srityje Frankfurto Hano oro uostui tenka vienas svarbiausių vaidmenų, nes turistai į Hunsriuko regioną, taip pat apskritai į Reino krašto-Pfalco žemę atvyksta per šį oro uostą. Vokietija teigė, kad 1990–2001 m. Hunsriuko regione turistų padaugėjo 70 %, Reino krašto-Pfalco žemėje – 35 %. Pasak Vokietijos, per tą patį laikotarpį į Hunsriuko regioną iš užsienio atvykstančių turistų skaičius padidėjo 163 %. Kadangi 88 % per Frankfurto Hano oro uostą atvykstančių turistų lieka bent vieną naktį, o daugiau kaip 80 % – nuo dviejų iki dešimt dienų, iš viso per metus iš jų gaunama apie 133,7 mln. EUR. Vokietija taip pat tvirtino, kad dėl išvykstančiojo turizmo (67 %) Frankfurto Hano oro uostas gauna pajamų ir iš veiklos, nesusijusios su oro susisiekimu.

31

| (71) | Trečia, Vokietija teigė, kad, atsižvelgiant į visas oro uosto veiklos dalis, dėl Frankfurto Hano oro uosto Hunsriuko regione 2012 m. sukurtos 3 063 darbo vietos, iš jų 74 % darbo vietų yra visos darbo dienos darbo vietos. Pasak Vokietijos, 90 % tų darbuotojų ir gyvena regione. Vokietija tvirtino, kad Frankfurto Hano oro uostas padeda užkirsti kelią jaunų kvalifikuotų darbuotojų persikėlimui į kitus regionus ir išvengti ekonominio ir socialinio regioninių bendruomenių ir jų infrastruktūros nuosmukio. Be to, Vokietija atkreipė dėmesį, kad esant Frankfurto Hano oro uostui ne tik atsiranda minėtas tiesioginis poveikis darbo rinkai, bet ir didžiulis netiesioginis papildomas ir skatinamasis poveikis dėl to, kad daugėja ekonominės ir turistinės veiklos. Šiuo atžvilgiu Vokietija nurodė teigiamą antrinį poveikį regionui, t. y. mažesnis nedarbas, daugiau mokesčių mokėtojų, taigi savivaldybės regionuose surenka daugiau lėšų, kad galėtų remti vietos ekonomiką. Iš viso visoje Reino krašto-Pfalco žemėje dėl atvykstančiojo turizmo sukurta apie 11 000 darbo vietų. |
| --- | --- |

(71)

Trečia, Vokietija teigė, kad, atsižvelgiant į visas oro uosto veiklos dalis, dėl Frankfurto Hano oro uosto Hunsriuko regione 2012 m. sukurtos 3 063 darbo vietos, iš jų 74 % darbo vietų yra visos darbo dienos darbo vietos. Pasak Vokietijos, 90 % tų darbuotojų ir gyvena regione. Vokietija tvirtino, kad Frankfurto Hano oro uostas padeda užkirsti kelią jaunų kvalifikuotų darbuotojų persikėlimui į kitus regionus ir išvengti ekonominio ir socialinio regioninių bendruomenių ir jų infrastruktūros nuosmukio. Be to, Vokietija atkreipė dėmesį, kad esant Frankfurto Hano oro uostui ne tik atsiranda minėtas tiesioginis poveikis darbo rinkai, bet ir didžiulis netiesioginis papildomas ir skatinamasis poveikis dėl to, kad daugėja ekonominės ir turistinės veiklos. Šiuo atžvilgiu Vokietija nurodė teigiamą antrinį poveikį regionui, t. y. mažesnis nedarbas, daugiau mokesčių mokėtojų, taigi savivaldybės regionuose surenka daugiau lėšų, kad galėtų remti vietos ekonomiką. Iš viso visoje Reino krašto-Pfalco žemėje dėl atvykstančiojo turizmo sukurta apie 11 000 darbo vietų.

| (72) | Vokietija tvirtino, kad finansavus Frankfurto Hano oro uosto infrastruktūrą taip pat padėta pasiekti tiksliai apibrėžtą bendros svarbos tikslą kovoti su transporto spūstimis centriniuose Sąjungos oro uostuose. Šiuo atžvilgiu Vokietija atkreipė dėmesį į tai, kad Frankfurto prie Maino oro uosto pajėgumo ribos nuolat viršijamos. Vokietija teigė, kad, esant Frankfurto Hano oro uostui, užtikrinamas papildomas pajėgumas, taigi Frankfurto prie Maino oro uoste mažėja spūstys, visų pirma taip yra dėl to, kad Frankfurto Hano oro uostas turi leidimą veikti visą parą. |
| --- | --- |

(72)

Vokietija tvirtino, kad finansavus Frankfurto Hano oro uosto infrastruktūrą taip pat padėta pasiekti tiksliai apibrėžtą bendros svarbos tikslą kovoti su transporto spūstimis centriniuose Sąjungos oro uostuose. Šiuo atžvilgiu Vokietija atkreipė dėmesį į tai, kad Frankfurto prie Maino oro uosto pajėgumo ribos nuolat viršijamos. Vokietija teigė, kad, esant Frankfurto Hano oro uostui, užtikrinamas papildomas pajėgumas, taigi Frankfurto prie Maino oro uoste mažėja spūstys, visų pirma taip yra dėl to, kad Frankfurto Hano oro uostas turi leidimą veikti visą parą.

| (73) | Be to, Vokietija teigė, kad parama Frankfurto Hano oro uostui taip pat siekiama bendros svarbos tikslo didinti Sąjungos piliečių judumą. Šiuo atžvilgiu Vokietija nurodė, kad Frankfurto Hano oro uostas yra vienintelis Vokietijos oro uostas, iš kurio vykdomi tiesioginiai skrydžiai į Kauną (Latvija), Kerį (Airija), Kosą (Graikija), Monpeljė (Prancūzija), Nadorą (Marokas), Plovdivą (Bulgarija), Pulą (Kroatija), Rodą (Graikija), Santjago de Kompostelą (Ispanija) ir Volą (Graikija). Taip pat, pasak Vokietijos, dėl Frankfurto Hano oro uosto padedama užtikrinti jaunimo, galinčio pigiai pasiekti Hunsriuko ir Reino krašto-Pfalco regioną, profesinį judumą. Panašiai Vokietija nurodė, kad visos Sąjungos studentams labai nesudėtinga pasiekti labai gerus ir dažniausiai mokesčio už mokslą neimančius universitetus ir aukštojo mokslo įstaigas, veikiančius Koblence, Maince, Kaizerslauterne, Tryre, Vysbadene, Manheime, Bonoje ir kitur. |
| --- | --- |

(73)

Be to, Vokietija teigė, kad parama Frankfurto Hano oro uostui taip pat siekiama bendros svarbos tikslo didinti Sąjungos piliečių judumą. Šiuo atžvilgiu Vokietija nurodė, kad Frankfurto Hano oro uostas yra vienintelis Vokietijos oro uostas, iš kurio vykdomi tiesioginiai skrydžiai į Kauną (Latvija), Kerį (Airija), Kosą (Graikija), Monpeljė (Prancūzija), Nadorą (Marokas), Plovdivą (Bulgarija), Pulą (Kroatija), Rodą (Graikija), Santjago de Kompostelą (Ispanija) ir Volą (Graikija). Taip pat, pasak Vokietijos, dėl Frankfurto Hano oro uosto padedama užtikrinti jaunimo, galinčio pigiai pasiekti Hunsriuko ir Reino krašto-Pfalco regioną, profesinį judumą. Panašiai Vokietija nurodė, kad visos Sąjungos studentams labai nesudėtinga pasiekti labai gerus ir dažniausiai mokesčio už mokslą neimančius universitetus ir aukštojo mokslo įstaigas, veikiančius Koblence, Maince, Kaizerslauterne, Tryre, Vysbadene, Manheime, Bonoje ir kitur.

| (74) | Vokietija taip pat tvirtino, kad sujungti Hunsriuko ir aplinkinius Reino krašto-Pfalco regionus su kitais periferiniais regionais, pavyzdžiui, Limeriku, (jau yra miestų partnerystės susitarimai) taip pat yra bendros svarbos tikslas. Vokietija teigė, kad, pagal BVP būdama ketvirta šalis pasaulyje, siekia sujungti ne tik centrinius Europos oro uostus, bet ir regionus. Pasak Vokietijos, Sąjungai svarbu mažiau priklausyti nuo tokių centrinių oro uostų kaip Hitrou, Charles'io de Gaulle'io, Schipholio arba Frankfurto prie Maino, nes tada būtų daugiau ne tik tiesioginių jungčių, bet ir patikimumo, visų pirma krovinių vežimo versle, nes regioniniuose oro uostuose paprastai skrydžiai rečiau atšaukiami dėl oro, streikų, terorizmo ar dėl atšaukimo rizikos. |
| --- | --- |

(74)

Vokietija taip pat tvirtino, kad sujungti Hunsriuko ir aplinkinius Reino krašto-Pfalco regionus su kitais periferiniais regionais, pavyzdžiui, Limeriku, (jau yra miestų partnerystės susitarimai) taip pat yra bendros svarbos tikslas. Vokietija teigė, kad, pagal BVP būdama ketvirta šalis pasaulyje, siekia sujungti ne tik centrinius Europos oro uostus, bet ir regionus. Pasak Vokietijos, Sąjungai svarbu mažiau priklausyti nuo tokių centrinių oro uostų kaip Hitrou, Charles'io de Gaulle'io, Schipholio arba Frankfurto prie Maino, nes tada būtų daugiau ne tik tiesioginių jungčių, bet ir patikimumo, visų pirma krovinių vežimo versle, nes regioniniuose oro uostuose paprastai skrydžiai rečiau atšaukiami dėl oro, streikų, terorizmo ar dėl atšaukimo rizikos.

| (75) | Galiausiai Vokietija apskritai pabrėžė, kad, net netoli esant Cveibriukeno oro uostui, tos pačios pasiekiamumo zonos oro uostų veikla nesutampa, nes Frankfurto Hano oro uostas nuo Cveibriukeno oro uosto nutolęs 127 km. Pasak Vokietijos, šį atstumą automobiliu galima nuvažiuoti per 1 val. 27 min., traukiniu – per maždaug keturias valandas. Todėl Vokietija tvirtino, kad nė vienas praktiškas darbuotojas, krovinių vežėjas ar turistas, kurio išvykimo vieta yra Hunsriuko regione, galutinei paskirties vietai pasiekti Cveibriukeno oro uosto nesirinks vietoj Frankfurto Hano oro uosto. Be to, Vokietija teigė, kad, vertinant 2005–2012 m. keleivių ir oro krovinių srautus, negalima daryti išvados, kad vienas oro uostas galėtų pakeisti kitą. Pasak Vokietijos, pagrindinės Frankfurto Hano oro uosto rinkos dalys yra Hunsriuko-Mozelio-Nahės regione (žr. 5 diagramą).

  5 diagrama


  Frankfurto Hano oro uosto keleivinio transporto rinkos dalys 2013 m.
   (*2)




  ≼ 2 %
  ≽2-5 %
  ≽5-10 %
  ≽10-20 %
  ≽ 20 %
  Oro uostas
  Frankfurto Hano oro uosto rinkos dalys 2013 m |
| --- | --- |

(75)

Galiausiai Vokietija apskritai pabrėžė, kad, net netoli esant Cveibriukeno oro uostui, tos pačios pasiekiamumo zonos oro uostų veikla nesutampa, nes Frankfurto Hano oro uostas nuo Cveibriukeno oro uosto nutolęs 127 km. Pasak Vokietijos, šį atstumą automobiliu galima nuvažiuoti per 1 val. 27 min., traukiniu – per maždaug keturias valandas. Todėl Vokietija tvirtino, kad nė vienas praktiškas darbuotojas, krovinių vežėjas ar turistas, kurio išvykimo vieta yra Hunsriuko regione, galutinei paskirties vietai pasiekti Cveibriukeno oro uosto nesirinks vietoj Frankfurto Hano oro uosto. Be to, Vokietija teigė, kad, vertinant 2005–2012 m. keleivių ir oro krovinių srautus, negalima daryti išvados, kad vienas oro uostas galėtų pakeisti kitą. Pasak Vokietijos, pagrindinės Frankfurto Hano oro uosto rinkos dalys yra Hunsriuko-Mozelio-Nahės regione (žr. 5 diagramą).

5 diagrama

5 diagrama

Frankfurto Hano oro uosto keleivinio transporto rinkos dalys 2013 m.
   (*2)

Frankfurto Hano oro uosto keleivinio transporto rinkos dalys 2013 m.

*2

≼ 2 %

≽2-5 %

≽5-10 %

≽10-20 %

≽ 20 %

Oro uostas

Frankfurto Hano oro uosto rinkos dalys 2013 m

b)   Infrastruktūra yra būtina ir proporcinga tikslui

| (76) | Vokietija mano, kad finansuotos investicijos yra būtinos ir proporcingos bendros svarbos tikslui (žr. 68 ir tolesnes konstatuojamąsias dalis). Pasak Vokietijos, investicijų imtasi atsižvelgus į poreikius, o pastatyti infrastruktūros objektai oro uostui buvo būtini, kad būtų užtikrintas susisiekimas, galėtų plėtotis regionas ir būtų sumažintos spūstys Frankfurto prie Maino oro uoste. Vokietija atkreipė dėmesį, kad, atsižvelgiant į oro uosto naudotojų poreikius, infrastruktūra nebuvo neproporcinga ar per gausi. Taigi Vokietija laikėsi nuomonės, kad suderinamumo sąlyga įvykdyta. |
| --- | --- |

(76)

Vokietija mano, kad finansuotos investicijos yra būtinos ir proporcingos bendros svarbos tikslui (žr. 68 ir tolesnes konstatuojamąsias dalis). Pasak Vokietijos, investicijų imtasi atsižvelgus į poreikius, o pastatyti infrastruktūros objektai oro uostui buvo būtini, kad būtų užtikrintas susisiekimas, galėtų plėtotis regionas ir būtų sumažintos spūstys Frankfurto prie Maino oro uoste. Vokietija atkreipė dėmesį, kad, atsižvelgiant į oro uosto naudotojų poreikius, infrastruktūra nebuvo neproporcinga ar per gausi. Taigi Vokietija laikėsi nuomonės, kad suderinamumo sąlyga įvykdyta.

c)   Dėl infrastruktūros suteikiama pakankamų galimybių naudotis oro uostu vidutinės trukmės laikotarpiu

| (77) | Vokietija teigė, kad prieš priimdama sprendimą plėsti oro uosto infrastruktūrą Fraport, siekdama suvokti eismo srautų potencialą Frankfurto Hano oro uoste, užsakė srautų prognozių tyrimus. Vokietija pateikė tuos tyrimus, Fraport užsakymu parengtus aviacijos specialistų. 6 ir 8 diagramose apibendrinti vieno iš tų tyrimų rezultatai, susiję su keleivių ir krovinių srautais, 2000–2011 m. tikėtinais Frankfurto Hano oro uoste.

  6 diagrama


  Bendras galimas keleivių skaičius Frankfurto Hano oro uoste 2000–2010 m.




  Užsakomieji
  Pigūs skrydžiai
  ,
  ,
  ,
  ,
  ,
  Keleivių skaičius (mln.)
  5,0
  4,0
  3,0
  2,0
  1,0
  2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010
  Šaltinis: „SH&E“
  Bendras galimas keleivių skaičius Frankfurto Hano oro uoste 2000–2010 m.
  ,
  ,
  ,
  ,
  ,
  ,

  7 diagrama


  Galimas pigių skrydžių oro bendrovių keleivių skaičius Frankfurto Hano oro uoste 2001–2011 m. (darant prielaidą, kad Ryanair įsteigs savo bazę, t. y. oro uoste per naktį laikys savo orlaivius)




  Esamais marštutais
  Galimas pigių skrydžių oro bendrovių keleivių skaičius
  2 scenarijus: Ryanair įsteigia bazę HHN
  ,
  ,
  ,
  ,
  ,
  ,
  ,
  2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010
  Šaltinis: „SH&E“
  Bazės orlaiviais
  ,
  ,
  ,
  ,
  3,5
  3,0
  2,5
  2,0
  1,5
  1,0
  0,5
  Keleivių skaičius (mln.)

  8 diagrama


  Bendras galimas krovinių srautas Frankfurto Hano oro uoste 2001–2010 m.




  Nukreiptų uždraudus naktinius skrydžius
  Sunkvežimiais
  400
  350
  300
  250
  200
  150
  100
  50
  0
  Tonos (tūkst.)
  2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010
  Galimas krovinių srautas Frankfurto Hano oro uoste
  Oro transportu
  Šaltinis: „SH&E“ |
| --- | --- |

(77)

Vokietija teigė, kad prieš priimdama sprendimą plėsti oro uosto infrastruktūrą Fraport, siekdama suvokti eismo srautų potencialą Frankfurto Hano oro uoste, užsakė srautų prognozių tyrimus. Vokietija pateikė tuos tyrimus, Fraport užsakymu parengtus aviacijos specialistų. 6 ir 8 diagramose apibendrinti vieno iš tų tyrimų rezultatai, susiję su keleivių ir krovinių srautais, 2000–2011 m. tikėtinais Frankfurto Hano oro uoste.

Fraport

Fraport

6 diagrama

6 diagrama

Bendras galimas keleivių skaičius Frankfurto Hano oro uoste 2000–2010 m.

Bendras galimas keleivių skaičius Frankfurto Hano oro uoste 2000–2010 m.

Užsakomieji

Pigūs skrydžiai

,

,

,

,

,

Keleivių skaičius (mln.)

5,0

4,0

3,0

2,0

1,0

2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010

Šaltinis: „SH&E“

Bendras galimas keleivių skaičius Frankfurto Hano oro uoste 2000–2010 m.

,

,

,

,

,

,

7 diagrama

7 diagrama

Galimas pigių skrydžių oro bendrovių keleivių skaičius Frankfurto Hano oro uoste 2001–2011 m. (darant prielaidą, kad Ryanair įsteigs savo bazę, t. y. oro uoste per naktį laikys savo orlaivius)

Galimas pigių skrydžių oro bendrovių keleivių skaičius Frankfurto Hano oro uoste 2001–2011 m. (darant prielaidą, kad Ryanair

Esamais marštutais

Galimas pigių skrydžių oro bendrovių keleivių skaičius

2 scenarijus: Ryanair įsteigia bazę HHN

,

,

,

,

,

,

,

2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010

Šaltinis: „SH&E“

Bazės orlaiviais

,

,

,

,

3,5

3,0

2,5

2,0

1,5

1,0

0,5

Keleivių skaičius (mln.)

8 diagrama

8 diagrama

Bendras galimas krovinių srautas Frankfurto Hano oro uoste 2001–2010 m.

Bendras galimas krovinių srautas Frankfurto Hano oro uoste 2001–2010 m.

Nukreiptų uždraudus naktinius skrydžius

Sunkvežimiais

400

350

300

250

200

150

100

50

0

Tonos (tūkst.)

2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010

Galimas krovinių srautas Frankfurto Hano oro uoste

Oro transportu

Šaltinis: „SH&E“

d)   Vienodos ir nediskriminacinės galimybės naudotis infrastruktūra

| (78) | Remiantis Vokietijos pateikta informacija, visiems galimiems infrastruktūros naudotojams suteikiamos vienodos ir nediskriminacinės galimybės naudotis oro uostu. Vokietija teigė, kad už naudojimąsi oro uosto infrastruktūra mokami oro uosto mokesčiai yra pagrįsti komerciniu diferencijavimu, o oro uosto mokesčių sąrašą skaidriai ir be jokios diskriminacijos gali gauti visi galimi naudotojai. |
| --- | --- |

(78)

Remiantis Vokietijos pateikta informacija, visiems galimiems infrastruktūros naudotojams suteikiamos vienodos ir nediskriminacinės galimybės naudotis oro uostu. Vokietija teigė, kad už naudojimąsi oro uosto infrastruktūra mokami oro uosto mokesčiai yra pagrįsti komerciniu diferencijavimu, o oro uosto mokesčių sąrašą skaidriai ir be jokios diskriminacijos gali gauti visi galimi naudotojai.

e)   Prekybai nedaroma bendram interesui prieštaraujančio poveikio

| (79) | Pirma, Vokietija teigė, kad Frankfurto Hano oro uostas nepakeičia kitų pasiekiamumo zonoje esančių oro uostų, pavyzdžiui, Cveibriukeno ir Frankfurto prie Maino. Pasak Vokietijos, bendrovei FFHG suteikta pagalba nei keleivių skaičiaus, nei krovinių srautų požiūriu konkurencijai su tais oro uostais nederamo neigiamo poveikio nedaroma. Vokietija teigė, kad, priešingai, keleiviai, kurie renkasi pigių skrydžių bendroves, verčiau naudojasi centriniais (pavyzdžiui, Kelno Bonos ar Frankfurto prie Maino), o ne regioniniais oro uostais (pavyzdžiui, Frankfurto Hano). Vokietija teigė, kad pastaraisiais metais pigių skrydžių bendrovėms vis dažniau teko vykdyti daugiau skrydžių į pagrindinius centrinius oro uostus, nes tradiciniai oro vežėjai sumažino savo kainas ir ėmė atimti pigių skrydžių rinkos dalį. Šiuo atžvilgiu Vokietija teigė, kad regioniniai oro uostai, pavyzdžiui, Frankfurto Hano, dabar labiau priversti su centriniais oro uostais konkuruoti dėl laisvalaikio keleivių. Todėl Vokietija padarė išvadą, kad finansavimu konkurencijai nesukelta jokio nederamo neigiamo poveikio, atvirkščiai – pasirodė, jog derėjo finansuoti oro uostą, kad ateityje būtų užtikrintas patikimas verslo modelis. |
| --- | --- |

(79)

Pirma, Vokietija teigė, kad Frankfurto Hano oro uostas nepakeičia kitų pasiekiamumo zonoje esančių oro uostų, pavyzdžiui, Cveibriukeno ir Frankfurto prie Maino. Pasak Vokietijos, bendrovei FFHG suteikta pagalba nei keleivių skaičiaus, nei krovinių srautų požiūriu konkurencijai su tais oro uostais nederamo neigiamo poveikio nedaroma. Vokietija teigė, kad, priešingai, keleiviai, kurie renkasi pigių skrydžių bendroves, verčiau naudojasi centriniais (pavyzdžiui, Kelno Bonos ar Frankfurto prie Maino), o ne regioniniais oro uostais (pavyzdžiui, Frankfurto Hano). Vokietija teigė, kad pastaraisiais metais pigių skrydžių bendrovėms vis dažniau teko vykdyti daugiau skrydžių į pagrindinius centrinius oro uostus, nes tradiciniai oro vežėjai sumažino savo kainas ir ėmė atimti pigių skrydžių rinkos dalį. Šiuo atžvilgiu Vokietija teigė, kad regioniniai oro uostai, pavyzdžiui, Frankfurto Hano, dabar labiau priversti su centriniais oro uostais konkuruoti dėl laisvalaikio keleivių. Todėl Vokietija padarė išvadą, kad finansavimu konkurencijai nesukelta jokio nederamo neigiamo poveikio, atvirkščiai – pasirodė, jog derėjo finansuoti oro uostą, kad ateityje būtų užtikrintas patikimas verslo modelis.

| (80) | Antra, Vokietija tvirtino, jog iš to, kad Fraport, prieš pradėdama veikti Frankfurto Hano oro uoste, jau valdė Frankfurto prie Maino oro uostą, matyti, kad nebuvo tikėtasi keleivių ir oro vežėjų perėjimo iš Frankfurto prie Maino į Frankfurto Hano oro uostą. Atvirkščiai, Fraport investavo į galimybę mažinti spūstis Frankfurto prie Maino oro uoste ir Frankfurto Hano oro uostu naudotis kaip papildomu oro uostu, nes buvo numatyta, kad Frankfurto prie Maino oro uostas ateityje bus perkrautas. Pasak Vokietijos, vienas pagrindinių tokio samprotavimo veiksnių buvo draudimas Frankfurto prie Maino oro uoste vykdyti naktinius skrydžius, o Frankfurto Hano oro uostas turi leidimą vykdyti skrydžius visą parą. |
| --- | --- |

(80)

Antra, Vokietija tvirtino, jog iš to, kad Fraport, prieš pradėdama veikti Frankfurto Hano oro uoste, jau valdė Frankfurto prie Maino oro uostą, matyti, kad nebuvo tikėtasi keleivių ir oro vežėjų perėjimo iš Frankfurto prie Maino į Frankfurto Hano oro uostą. Atvirkščiai, Fraport investavo į galimybę mažinti spūstis Frankfurto prie Maino oro uoste ir Frankfurto Hano oro uostu naudotis kaip papildomu oro uostu, nes buvo numatyta, kad Frankfurto prie Maino oro uostas ateityje bus perkrautas. Pasak Vokietijos, vienas pagrindinių tokio samprotavimo veiksnių buvo draudimas Frankfurto prie Maino oro uoste vykdyti naktinius skrydžius, o Frankfurto Hano oro uostas turi leidimą vykdyti skrydžius visą parą.

Fraport

Fraport

| (81) | Taigi Vokietija teigė, kad bendrovei FFHG suteikto finansavimo poveikis buvo tik teigiamas visam Hunsriuko regionui, o kitų oro uostų atžvilgiu nederamo neigiamo poveikio nebuvo, nes Frankfurto Hano oro uostu naudojamasi siekiant sumažinti spūstis Frankfurto prie Maino oro uoste. Be to, Vokietija teigė, kad be Liuksemburgo oro uosto, iš Frankfurto Hano oro uosto automobiliu pasiekiamo per 1 val. 30 min. (111 km), nėra jokių kitų užsienio oro uostų, konkuruojančių toje pat pasiekiamumo zonoje. Pasak Vokietijos, dėl suteiktos pagalbos neigiamo iškraipomojo poveikio konkurencijai nepadaryta net Liuksemburgo atžvilgiu. |
| --- | --- |

(81)

Taigi Vokietija teigė, kad bendrovei FFHG suteikto finansavimo poveikis buvo tik teigiamas visam Hunsriuko regionui, o kitų oro uostų atžvilgiu nederamo neigiamo poveikio nebuvo, nes Frankfurto Hano oro uostu naudojamasi siekiant sumažinti spūstis Frankfurto prie Maino oro uoste. Be to, Vokietija teigė, kad be Liuksemburgo oro uosto, iš Frankfurto Hano oro uosto automobiliu pasiekiamo per 1 val. 30 min. (111 km), nėra jokių kitų užsienio oro uostų, konkuruojančių toje pat pasiekiamumo zonoje. Pasak Vokietijos, dėl suteiktos pagalbos neigiamo iškraipomojo poveikio konkurencijai nepadaryta net Liuksemburgo atžvilgiu.

f)   Skatinamasis poveikis, būtinumas ir proporcingumas

| (82) | Vokietija teigė, kad be investicinės pagalbos oro uosto ekonominės veiklos mastas būtų gerokai sumažėjęs. Vokietija teigė, kad pagalba buvo būtina, nes ja kompensuotos tik finansavimo sąnaudos, o esant mažesnei sumai būtų mažesnės ir investicijos. |
| --- | --- |

(82)

Vokietija teigė, kad be investicinės pagalbos oro uosto ekonominės veiklos mastas būtų gerokai sumažėjęs. Vokietija teigė, kad pagalba buvo būtina, nes ja kompensuotos tik finansavimo sąnaudos, o esant mažesnei sumai būtų mažesnės ir investicijos.

4.4.2.   Veiklos pagalbos suderinamumo vertinimas

Veiklos pagalbos suderinamumo vertinimas

| (83) | 2014 m. balandžio 17 d. Vokietija pateikė savo nuomonę dėl priemonių suderinamumo pagal 2014 m. Aviacijos gaires. Vokietija tvirtino, kad net jeigu bendras pinigų fondas, paskolos ir garantija būtų veiklos pagalba bendrovei FFHG, pagalba būtų suderinama su vidaus rinka pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies c punktą ir 2014 m. Aviacijos gairių 5.1.2 skirsnį. Vokietija pateikė išsamesnius argumentus dėl atitinkamų suderinamumo sąlygų. |
| --- | --- |

(83)

2014 m. balandžio 17 d. Vokietija pateikė savo nuomonę dėl priemonių suderinamumo pagal 2014 m. Aviacijos gaires. Vokietija tvirtino, kad net jeigu bendras pinigų fondas, paskolos ir garantija būtų veiklos pagalba bendrovei FFHG, pagalba būtų suderinama su vidaus rinka pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies c punktą ir 2014 m. Aviacijos gairių 5.1.2 skirsnį. Vokietija pateikė išsamesnius argumentus dėl atitinkamų suderinamumo sąlygų.

a)   Padedama siekti tiksliai apibrėžto bendros svarbos tikslo

| (84) | Kalbant apie reikalavimą, kad pagalba turi būti padedama siekti tiksliai apibrėžto bendros svarbos tikslo, Vokietija teigė, kad dengiant FFHG veiklos sąnaudas visada siekta pagerinti ekonominę ekonominiu požiūriu mažiau išsivysčiusio ir retai apgyvendinto Hunsriuko regiono struktūrą. Šiuo atžvilgiu Vokietija pateikė tuos pačius argumentus kaip ir pateiktieji vertinant investicinės pagalbos, kuria finansuota oro uosto infrastruktūra, suderinamumą (žr. 4.4.1 skirsnį). |
| --- | --- |

(84)

Kalbant apie reikalavimą, kad pagalba turi būti padedama siekti tiksliai apibrėžto bendros svarbos tikslo, Vokietija teigė, kad dengiant FFHG veiklos sąnaudas visada siekta pagerinti ekonominę ekonominiu požiūriu mažiau išsivysčiusio ir retai apgyvendinto Hunsriuko regiono struktūrą. Šiuo atžvilgiu Vokietija pateikė tuos pačius argumentus kaip ir pateiktieji vertinant investicinės pagalbos, kuria finansuota oro uosto infrastruktūra, suderinamumą (žr. 4.4.1 skirsnį).

b)   Valstybės intervencijos būtinybė

| (85) | Vokietija paaiškino, kodėl Frankfurto Hano oro uostas patiria veiklos nuostolius, kuriuos reikia padengti. Vokietija teigė, kad oro uostui, kaip Frankfurto Hano oro uostas, turinčiam 1–3 mln. keleivių, tapti pelningai veikiančiu ir gebančiu padengti savo veiklos sąnaudas – gana plataus užmojo siekis. Pasak Vokietijos, tokio plataus užmojo tikslo buvo neįmanoma pasiekti pirmuosius kelerius veiklos metus (nurodomas laikotarpis nuo komercinio keleivių vežimo oro uoste pradžios iki dabar), nes oro uostui reikėjo labai didelių infrastruktūros investicijų, o jas oro uostas finansavo pats kapitalo rinkoje, taigi jam teko mokėti dideles palūkanas. Be to, Vokietija teigė, kad apėmus pasaulinei ekonomikos ir finansų krizei pasijuto keleivių ir ypač krovinių srautų sąstingis. |
| --- | --- |

(85)

Vokietija paaiškino, kodėl Frankfurto Hano oro uostas patiria veiklos nuostolius, kuriuos reikia padengti. Vokietija teigė, kad oro uostui, kaip Frankfurto Hano oro uostas, turinčiam 1–3 mln. keleivių, tapti pelningai veikiančiu ir gebančiu padengti savo veiklos sąnaudas – gana plataus užmojo siekis. Pasak Vokietijos, tokio plataus užmojo tikslo buvo neįmanoma pasiekti pirmuosius kelerius veiklos metus (nurodomas laikotarpis nuo komercinio keleivių vežimo oro uoste pradžios iki dabar), nes oro uostui reikėjo labai didelių infrastruktūros investicijų, o jas oro uostas finansavo pats kapitalo rinkoje, taigi jam teko mokėti dideles palūkanas. Be to, Vokietija teigė, kad apėmus pasaulinei ekonomikos ir finansų krizei pasijuto keleivių ir ypač krovinių srautų sąstingis.

| (86) | Vokietija teigė, kad, atsižvelgiant į šias aplinkybes, valstybė turėjo įsikišti ir padengti veiklos nuostolius, nes kitaip FFHG būtų tapusi nemoki. Pasak Vokietijos, tada taip pat būtų panaikintas leidimas vykdyti skrydžius visą parą, taigi bendrovei FFHG tektų sustabdyti visus skrydžius, ji prarastų klientus, t. y. keleivių ir krovinių oro vežėjus. Vokietija atkreipė dėmesį, kad taip pat būtų labai sunku rasti naują oro uostą valdančią įmonę. |
| --- | --- |

(86)

Vokietija teigė, kad, atsižvelgiant į šias aplinkybes, valstybė turėjo įsikišti ir padengti veiklos nuostolius, nes kitaip FFHG būtų tapusi nemoki. Pasak Vokietijos, tada taip pat būtų panaikintas leidimas vykdyti skrydžius visą parą, taigi bendrovei FFHG tektų sustabdyti visus skrydžius, ji prarastų klientus, t. y. keleivių ir krovinių oro vežėjus. Vokietija atkreipė dėmesį, kad taip pat būtų labai sunku rasti naują oro uostą valdančią įmonę.

c)   Pagalbos priemonių kaip politikos priemonių tinkamumas

| (87) | Vokietija teigė, kad dengti veiklos sąnaudas yra tinkama priemonė ketinamam tikslui pasiekti. Vokietija šiuo atžvilgiu tvirtino, kad jeigu Frankfurto Hano oro uostui būtų tekę sustabdyti savo veiklą ir jis būtų pasitraukęs iš atitinkamų rinkų, nebūtų pasiekti bendros svarbos tikslai plėtoti Hunsriuko regioną ir investuoti į pertvarką. Šiuo atžvilgiu Vokietija pabrėžė, kad, kitaip negu privatus investuotojas, viešasis investuotojas, svarstydamas galimybę oro uostą uždaryti, turi atsižvelgti į tuos tikslus. |
| --- | --- |

(87)

Vokietija teigė, kad dengti veiklos sąnaudas yra tinkama priemonė ketinamam tikslui pasiekti. Vokietija šiuo atžvilgiu tvirtino, kad jeigu Frankfurto Hano oro uostui būtų tekę sustabdyti savo veiklą ir jis būtų pasitraukęs iš atitinkamų rinkų, nebūtų pasiekti bendros svarbos tikslai plėtoti Hunsriuko regioną ir investuoti į pertvarką. Šiuo atžvilgiu Vokietija pabrėžė, kad, kitaip negu privatus investuotojas, viešasis investuotojas, svarstydamas galimybę oro uostą uždaryti, turi atsižvelgti į tuos tikslus.

d)   Skatinamojo poveikio buvimas

| (88) | Vokietija tvirtino, kad, siekiant Frankfurto Hano oro uostą išlaikyti veikiantį, reikėjo dengti jo veiklos sąnaudas, nes kitaip FFHG būtų tapusi nemoki. Vokietija teigė, kad dengiant veiklos sąnaudas buvo galima siekti bendros svarbos tikslų, kaip teigta 84 ir tolesnėse konstatuojamosiose dalyse. Be to, Vokietija tvirtino, kad be šios veiklos pagalbos toks finansinis oro uosto konsolidavimas, kokį buvo numačiusi oro uostą valdanti įmonė, būtų buvęs neįmanomas, nes oro uostas, užuot atidavęs skolas, būtų vis labiau prasiskolinęs. Pasak Vokietijos, šių priemonių skatinamasis poveikis jau įrodytas tuo, kad FFHG nuolat artėja link pelno. |
| --- | --- |

(88)

Vokietija tvirtino, kad, siekiant Frankfurto Hano oro uostą išlaikyti veikiantį, reikėjo dengti jo veiklos sąnaudas, nes kitaip FFHG būtų tapusi nemoki. Vokietija teigė, kad dengiant veiklos sąnaudas buvo galima siekti bendros svarbos tikslų, kaip teigta 84 ir tolesnėse konstatuojamosiose dalyse. Be to, Vokietija tvirtino, kad be šios veiklos pagalbos toks finansinis oro uosto konsolidavimas, kokį buvo numačiusi oro uostą valdanti įmonė, būtų buvęs neįmanomas, nes oro uostas, užuot atidavęs skolas, būtų vis labiau prasiskolinęs. Pasak Vokietijos, šių priemonių skatinamasis poveikis jau įrodytas tuo, kad FFHG nuolat artėja link pelno.

e)   Pagalbos sumos proporcingumas (pagalbos apribojimas iki minimumo)

| (89) | Vokietija tvirtino, kad bet kokia pagalba, atsiradusi teikiant paskolas, buvo susijusi tik su Frankfurto Hano oro uosto veiklos sąnaudomis ir apribota iki visiško būtino minimumo, kad oro uostas galėtų veikti ir netaptų nemokus. |
| --- | --- |

(89)

Vokietija tvirtino, kad bet kokia pagalba, atsiradusi teikiant paskolas, buvo susijusi tik su Frankfurto Hano oro uosto veiklos sąnaudomis ir apribota iki visiško būtino minimumo, kad oro uostas galėtų veikti ir netaptų nemokus.

f)   Netinkamo neigiamo poveikio konkurencijai ir valstybių narių tarpusavio prekybai vengimas

| (90) | Vokietija laikėsi nuomonės, kad netinkamo neigiamo poveikio konkurencijai ir valstybių narių tarpusavio prekybai nebuvo. Šiuo atžvilgiu Vokietija pateikė tuos pačius argumentus kaip ir pateiktieji vertinant investicinės pagalbos, kuria finansuota oro uosto infrastruktūra, suderinamumą (žr. 4.4.1 skirsnį). |
| --- | --- |

(90)

Vokietija laikėsi nuomonės, kad netinkamo neigiamo poveikio konkurencijai ir valstybių narių tarpusavio prekybai nebuvo. Šiuo atžvilgiu Vokietija pateikė tuos pačius argumentus kaip ir pateiktieji vertinant investicinės pagalbos, kuria finansuota oro uosto infrastruktūra, suderinamumą (žr. 4.4.1 skirsnį).

5.   TREČIŲJŲ ŠALIŲ PASTABOS

TREČIŲJŲ ŠALIŲ PASTABOS

5.1.   Reino krašto-Pfalco žemė

Reino krašto-Pfalco žemė

| (91) | Komisija pastabų iš Reino krašto-Pfalco žemės gavo tik dėl sprendimo pradėti tyrimą. Jos pastabos atitiko Vokietijos pastabas. |
| --- | --- |

(91)

Komisija pastabų iš Reino krašto-Pfalco žemės gavo tik dėl sprendimo pradėti tyrimą. Jos pastabos atitiko Vokietijos pastabas.

| (92) | Pirmiausia, Reino krašto-Pfalco žemė teigė, kad FFHG negavo jokios valstybės pagalbos, nes jai nesuteikta jokio ekonominio pranašumo. Federacinė žemė tvirtino, kad priemonių, kurių ji ėmėsi, būtų ėmęsis ir bet kuris privatus investuotojas, patekęs į tokią pat padėtį. Federacinė žemė primygtinai pabrėžė, kad dėl Komisijos procedūros ribojama galima FFHG plėtra ir verslas. Reino krašto-Pfalco žemė pabrėžė Frankfurto Hano oro uosto svarbą atvykstamajam turizmui ir federacinės žemės ekonomikai. |
| --- | --- |

(92)

Pirmiausia, Reino krašto-Pfalco žemė teigė, kad FFHG negavo jokios valstybės pagalbos, nes jai nesuteikta jokio ekonominio pranašumo. Federacinė žemė tvirtino, kad priemonių, kurių ji ėmėsi, būtų ėmęsis ir bet kuris privatus investuotojas, patekęs į tokią pat padėtį. Federacinė žemė primygtinai pabrėžė, kad dėl Komisijos procedūros ribojama galima FFHG plėtra ir verslas. Reino krašto-Pfalco žemė pabrėžė Frankfurto Hano oro uosto svarbą atvykstamajam turizmui ir federacinės žemės ekonomikai.

| (93) | Pasak Reino krašto-Pfalco žemės, net jeigu FFHG buvo suteikta valstybės pagalba, ta pagalba suderinama su vidaus rinka. Federacinės žemės požiūriu, finansavimu buvo siekiama plėtoti oro uosto infrastruktūrą, o federacinė žemė ekonominiu požiūriu tuo labai suinteresuota. |
| --- | --- |

(93)

Pasak Reino krašto-Pfalco žemės, net jeigu FFHG buvo suteikta valstybės pagalba, ta pagalba suderinama su vidaus rinka. Federacinės žemės požiūriu, finansavimu buvo siekiama plėtoti oro uosto infrastruktūrą, o federacinė žemė ekonominiu požiūriu tuo labai suinteresuota.

| (94) | Todėl federacinė žemė laikosi nuomonės, kad net jeigu Komisija manytų, kad būta valstybės pagalbos, ta valstybės pagalba turėtų būti laikoma valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies c punktą, suderinama su vidaus rinka. |
| --- | --- |

(94)

Todėl federacinė žemė laikosi nuomonės, kad net jeigu Komisija manytų, kad būta valstybės pagalbos, ta valstybės pagalba turėtų būti laikoma valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies c punktą, suderinama su vidaus rinka.

5.2.   Pastabos dėl 2014 m. Aviacijos gairių taikymo nagrinėjamajai bylai

Pastabos dėl 2014 m. Aviacijos gairių taikymo nagrinėjamajai bylai

5.2.1.   Lufthansa

Lufthansa

| (95) | Lufthansa tvirtino, kad Komisija šioje byloje turėtų taikyti 2004 m. Sanavimo ir restruktūrizavimo gaires (32). Pasak Lufthansa, priemonės yra nuolatinė neteisėta ir nesuderinama sanavimo pagalba, Reino krašto-Pfalco žemės teikiama bendrovei FFHG. Lufthansa teigė, kad oro uostas nuolat patiria metinių nuostolių ir be viešojo sektoriaus paramos būtų turėjęs pasitraukti iš rinkos. |
| --- | --- |

(95)

Lufthansa tvirtino, kad Komisija šioje byloje turėtų taikyti 2004 m. Sanavimo ir restruktūrizavimo gaires (32). Pasak Lufthansa, priemonės yra nuolatinė neteisėta ir nesuderinama sanavimo pagalba, Reino krašto-Pfalco žemės teikiama bendrovei FFHG. Lufthansa teigė, kad oro uostas nuolat patiria metinių nuostolių ir be viešojo sektoriaus paramos būtų turėjęs pasitraukti iš rinkos.

Lufthansa

32

Lufthansa

Lufthansa

5.2.2.   Transport & Environment

Transport & Environment

| (96) | Ši nevyriausybinė organizacija pateikė pastabas, kuriomis kritikuoja 2014 m. Aviacijos gaires ir iki šiol priimtus Komisijos sprendimus dėl aviacijos pramonės dėl jų tariamo neigiamo poveikio aplinkai. |
| --- | --- |

(96)

Ši nevyriausybinė organizacija pateikė pastabas, kuriomis kritikuoja 2014 m. Aviacijos gaires ir iki šiol priimtus Komisijos sprendimus dėl aviacijos pramonės dėl jų tariamo neigiamo poveikio aplinkai.

6.   VERTINIMAS

VERTINIMAS

| (97) | Remiantis Sutarties 107 straipsnio 1 dalimi, „valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškreipia konkurenciją arba gali ją iškreipti, yra nesuderinama su vidaus rinka, kai ji daro poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai“. |
| --- | --- |

(97)

Remiantis Sutarties 107 straipsnio 1 dalimi, „valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškreipia konkurenciją arba gali ją iškreipti, yra nesuderinama su vidaus rinka, kai ji daro poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai“.

| (98) | Turi būti laikomasi visų Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje nustatytų kriterijų. Taigi tam, kad būtų nustatyta, ar priemonės yra valstybės pagalba, apibrėžta Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje, turi būti įvykdytos visos toliau nurodytos sąlygos. Konkrečiai finansinė parama turi:






  a) | būti teikiama valstybės arba iš valstybės išteklių; |
| --- | --- | --- |

(98)

Turi būti laikomasi visų Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje nustatytų kriterijų. Taigi tam, kad būtų nustatyta, ar priemonės yra valstybės pagalba, apibrėžta Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje, turi būti įvykdytos visos toliau nurodytos sąlygos. Konkrečiai finansinė parama turi:

a)

būti teikiama valstybės arba iš valstybės išteklių;

| b) | sudaryti palankesnes sąlygas tam tikroms įmonėms arba tam tikrų prekių gamybai; |
| --- | --- |

b)

sudaryti palankesnes sąlygas tam tikroms įmonėms arba tam tikrų prekių gamybai;

| c) | iškreipti konkurenciją arba turi galėti ją iškreipti ir |
| --- | --- |

c)

iškreipti konkurenciją arba turi galėti ją iškreipti ir

| d) | daryti neigiamą įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai. |
| --- | --- |

d)

daryti neigiamą įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai.

6.1.   Reino krašto-Pfalco žemės bendro pinigų fondo kredito linijos pagalbos pobūdis

Reino krašto-Pfalco žemės bendro pinigų fondo kredito linijos pagalbos pobūdis

6.1.1.   Įmonės ir ekonominės veiklos sąvoka

Įmonės ir ekonominės veiklos sąvoka

| (99) | Remiantis nusistovėjusia teismų praktika, Komisija turi pirmiausia nustatyti, ar FFHG yra įmonė pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį. Įmone vadinamas bet kuris subjektas, kuris vykdo ekonominę veiklą, nepaisant jo teisinio statuso ir finansavimo būdo (33). Ekonomine veikla laikoma bet kokia veikla, kurios metu konkrečioje rinkoje siūlomos prekės ar paslaugos (34). |
| --- | --- |

(99)

Remiantis nusistovėjusia teismų praktika, Komisija turi pirmiausia nustatyti, ar FFHG yra įmonė pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį. Įmone vadinamas bet kuris subjektas, kuris vykdo ekonominę veiklą, nepaisant jo teisinio statuso ir finansavimo būdo (33). Ekonomine veikla laikoma bet kokia veikla, kurios metu konkrečioje rinkoje siūlomos prekės ar paslaugos (34).

33

34

| (100) | Savo sprendime dėl Leipcigo Halės oro uosto Bendrasis Teismas patvirtino, kad uosto eksploatavimas komerciniais tikslais yra ekonominė veikla, o oro uosto infrastruktūros statyba – neatskiriama tos veiklos dalis (35). Kai oro uosto valdytojas vykdo ekonominę veiklą, kurią sudaro už užmokestį siūlomos oro uosto paslaugos, nepaisant jo teisinio statuso arba finansavimo būdo, pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį jis yra įmonė, todėl Sutarties taisykles dėl valstybės pagalbos galima taikyti valstybės arba iš valstybės išteklių tam oro uosto valdytojui teikiamam pranašumui (36). |
| --- | --- |

(100)

Savo sprendime dėl Leipcigo Halės oro uosto Bendrasis Teismas patvirtino, kad uosto eksploatavimas komerciniais tikslais yra ekonominė veikla, o oro uosto infrastruktūros statyba – neatskiriama tos veiklos dalis (35). Kai oro uosto valdytojas vykdo ekonominę veiklą, kurią sudaro už užmokestį siūlomos oro uosto paslaugos, nepaisant jo teisinio statuso arba finansavimo būdo, pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį jis yra įmonė, todėl Sutarties taisykles dėl valstybės pagalbos galima taikyti valstybės arba iš valstybės išteklių tam oro uosto valdytojui teikiamam pranašumui (36).

35

36

| (101) | Dėl laipsniško rinkos jėgų atsiradimo oro uostų sektoriuje negalima tiksliai nustatyti, nuo kada oro uosto statyba ir eksploatavimas turi būti laikomi ekonomine veikla. Tačiau Bendrasis Teismas pripažino, kad oro uostų veiklos pobūdis kito ir savo sprendime dėl Leipcigo Halės oro uosto Bendrasis Teismas nusprendė, kad nuo 2000 m. valstybės pagalbos nuostatos turi būti taikomos ir oro uosto infrastruktūros finansavimui. Todėl nuo Teismo sprendimo Aéroports de Paris priėmimo dienos (2000 m. gruodžio 12 d.) (37) oro uosto infrastruktūros eksploatavimas ir statyba turi būti laikomi valstybės pagalbos kontrolės sričiai priskiriama ekonomine veikla. |
| --- | --- |

(101)

Dėl laipsniško rinkos jėgų atsiradimo oro uostų sektoriuje negalima tiksliai nustatyti, nuo kada oro uosto statyba ir eksploatavimas turi būti laikomi ekonomine veikla. Tačiau Bendrasis Teismas pripažino, kad oro uostų veiklos pobūdis kito ir savo sprendime dėl Leipcigo Halės oro uosto Bendrasis Teismas nusprendė, kad nuo 2000 m. valstybės pagalbos nuostatos turi būti taikomos ir oro uosto infrastruktūros finansavimui. Todėl nuo Teismo sprendimo Aéroports de Paris priėmimo dienos (2000 m. gruodžio 12 d.) (37) oro uosto infrastruktūros eksploatavimas ir statyba turi būti laikomi valstybės pagalbos kontrolės sričiai priskiriama ekonomine veikla.

Aéroports de Paris

37

| (102) | Šiuo atžvilgiu oro uostą valdanti įmonė FFHG oro uostą, kurio atžvilgiu priimtas šis sprendimas, valdo komerciniu pagrindu. Oro uostą valdanti įmonė FFHG ima mokestį iš naudotojų už naudojimąsi ta infrastruktūra. Todėl FFHG yra įmonė taikant Sąjungos konkurencijos teisę. |
| --- | --- |

(102)

Šiuo atžvilgiu oro uostą valdanti įmonė FFHG oro uostą, kurio atžvilgiu priimtas šis sprendimas, valdo komerciniu pagrindu. Oro uostą valdanti įmonė FFHG ima mokestį iš naudotojų už naudojimąsi ta infrastruktūra. Todėl FFHG yra įmonė taikant Sąjungos konkurencijos teisę.

6.1.2.   Valstybės ištekliai ir priskirtinumas valstybei

Valstybės ištekliai ir priskirtinumas valstybei

| (103) | Tam, kad aptariama priemonė būtų valstybės pagalba, ji turi būti finansuojama iš valstybės išteklių, o sprendimą įgyvendinti priemonę turi būti galima laikyti valstybės sprendimu. |
| --- | --- |

(103)

Tam, kad aptariama priemonė būtų valstybės pagalba, ji turi būti finansuojama iš valstybės išteklių, o sprendimą įgyvendinti priemonę turi būti galima laikyti valstybės sprendimu.

| (104) | Valstybės pagalbos sąvoka apima bet kokį suteikiamą pranašumą, kuris finansuojamas iš valstybės išteklių, ir kurį suteikia pati valstybė arba bet kuri tarpininkaujanti įstaiga, veikianti pagal jai suteiktus įgaliojimus (38). Pagal Sutarties 107 straipsnį vietos valdžios institucijų ištekliai yra valstybės ištekliai (39). |
| --- | --- |

(104)

Valstybės pagalbos sąvoka apima bet kokį suteikiamą pranašumą, kuris finansuojamas iš valstybės išteklių, ir kurį suteikia pati valstybė arba bet kuri tarpininkaujanti įstaiga, veikianti pagal jai suteiktus įgaliojimus (38). Pagal Sutarties 107 straipsnį vietos valdžios institucijų ištekliai yra valstybės ištekliai (39).

38

39

| (105) | Vokietija pirmiausia teigė, kad federacinės Reino krašto-Pfalco žemės bendras pinigų fondas nefinansuojamas tiesiogiai iš viešojo federacinės žemės biudžeto. Vokietija tvirtino, kad visas lėšas bendram pinigų fondui suteikia įmonės, esančios fondo dalininkėmis, arba lėšų gaunama kapitalo rinkoje imant paskolas. Vėliau pateiktoje medžiagoje Vokietija nurodė, kad federacinės žemės suteikta garantija netaikoma lėšoms, kurias FFHG paėmė iš bendro pinigų fondo, nes tos lėšos suteiktos tiesiogiai iš federacinės žemės išteklių (40). |
| --- | --- |

(105)

Vokietija pirmiausia teigė, kad federacinės Reino krašto-Pfalco žemės bendras pinigų fondas nefinansuojamas tiesiogiai iš viešojo federacinės žemės biudžeto. Vokietija tvirtino, kad visas lėšas bendram pinigų fondui suteikia įmonės, esančios fondo dalininkėmis, arba lėšų gaunama kapitalo rinkoje imant paskolas. Vėliau pateiktoje medžiagoje Vokietija nurodė, kad federacinės žemės suteikta garantija netaikoma lėšoms, kurias FFHG paėmė iš bendro pinigų fondo, nes tos lėšos suteiktos tiesiogiai iš federacinės žemės išteklių (40).

40

| (106) | Komisija mano, kad šiuo konkrečiu atveju valstybė visada tiesiogiai arba netiesiogiai kontroliavo bendro pinigų fondo išteklius, todėl tai yra valstybės ištekliai. Pirma, pati Vokietija teigė, kad bendro pinigų fondo kredito linija finansuota tiesiogiai iš Reino krašto-Pfalco žemės išteklių. Taigi ši priemonė finansuota iš valstybės išteklių. |
| --- | --- |

(106)

Komisija mano, kad šiuo konkrečiu atveju valstybė visada tiesiogiai arba netiesiogiai kontroliavo bendro pinigų fondo išteklius, todėl tai yra valstybės ištekliai. Pirma, pati Vokietija teigė, kad bendro pinigų fondo kredito linija finansuota tiesiogiai iš Reino krašto-Pfalco žemės išteklių. Taigi ši priemonė finansuota iš valstybės išteklių.

| (107) | Antra, būti bendro pinigų fondo dalininkėmis gali tik įmonės, kurių dauguma akcijų (bent 50 %) priklauso federacinei Reino krašto-Pfalco žemei. Kadangi dauguma įmonių dalininkių akcijų priklauso valstybei, akivaizdu, kad šios įmonės yra valstybinės įmonės pagal Komisijos direktyvos 2006/111/EB 2 straipsnio b punktą (41). Kadangi visos įmonės dalininkės yra valstybinės įmonės, jų ištekliai yra valstybės ištekliai. Vien tai reiškia, kad bendro pinigų fondo lėšos, kurias sudaro įmonių dalininkių indėliai, yra valstybės ištekliai. |
| --- | --- |

(107)

Antra, būti bendro pinigų fondo dalininkėmis gali tik įmonės, kurių dauguma akcijų (bent 50 %) priklauso federacinei Reino krašto-Pfalco žemei. Kadangi dauguma įmonių dalininkių akcijų priklauso valstybei, akivaizdu, kad šios įmonės yra valstybinės įmonės pagal Komisijos direktyvos 2006/111/EB 2 straipsnio b punktą (41). Kadangi visos įmonės dalininkės yra valstybinės įmonės, jų ištekliai yra valstybės ištekliai. Vien tai reiškia, kad bendro pinigų fondo lėšos, kurias sudaro įmonių dalininkių indėliai, yra valstybės ištekliai.

41

| (108) | Trečia, jeigu bendrame pinigų fonde esamų įmonių dalininkių indėlių nepakanka dalininkės likvidumo poreikiams patenkinti, Reino krašto-Pfalco žemė finansų rinkose savo vardu gauna trumpalaikį finansavimą ir gautas lėšas perduoda įmonėms, esančioms bendro pinigų fondo dalininkėmis. Kadangi federacinė žemė savo vardu ima būtinas paskolas, turi būti laikoma, kad taip gautos lėšos taip pat yra valstybės ištekliai. Kaip parodyta 2 diagramoje, 2009–2013 m. (išskyrus 2012 m. rugpjūčio mėn. ir 2013 m. rugsėjo mėn.) įmonių dalininkių indėlių bendrame pinigų fonde nepakako, kad būtų patenkinti visų dalininkių likvidumo poreikiai, ir federacinei žemei teko savo vardu imti būtinas paskolas. |
| --- | --- |

(108)

Trečia, jeigu bendrame pinigų fonde esamų įmonių dalininkių indėlių nepakanka dalininkės likvidumo poreikiams patenkinti, Reino krašto-Pfalco žemė finansų rinkose savo vardu gauna trumpalaikį finansavimą ir gautas lėšas perduoda įmonėms, esančioms bendro pinigų fondo dalininkėmis. Kadangi federacinė žemė savo vardu ima būtinas paskolas, turi būti laikoma, kad taip gautos lėšos taip pat yra valstybės ištekliai. Kaip parodyta 2 diagramoje, 2009–2013 m. (išskyrus 2012 m. rugpjūčio mėn. ir 2013 m. rugsėjo mėn.) įmonių dalininkių indėlių bendrame pinigų fonde nepakako, kad būtų patenkinti visų dalininkių likvidumo poreikiai, ir federacinei žemei teko savo vardu imti būtinas paskolas.

| (109) | Taigi Komisija mano, kad iš bendro pinigų fondo gaunamos lėšos yra finansuojamos iš valstybės išteklių, nes ir įmonių dalininkių indėliai, ir federacinės žemės gautos paskolos bendro pinigų fondo likvidumui užtikrinti yra valstybės ištekliai. |
| --- | --- |

(109)

Taigi Komisija mano, kad iš bendro pinigų fondo gaunamos lėšos yra finansuojamos iš valstybės išteklių, nes ir įmonių dalininkių indėliai, ir federacinės žemės gautos paskolos bendro pinigų fondo likvidumui užtikrinti yra valstybės ištekliai.

| (110) | Taip pat akivaizdu, kad federacinė žemė labai kontroliavo bendro pinigų fondo valdymą, taigi įmonėms dalininkėms teikiamas finansavimas priskirtinas valstybei. Susitarimą dėl galimybės būti bendro pinigų fondo dalininkėmis sudaro federacinė žemė ir susijusios įmonės. Taigi sprendimą leisti įmonei būti bendro pinigų fondo dalininke tiesiogiai priima federacinė žemė. Federacinė žemė taip pat sprendžia dėl didžiausios sumos, kurią įmonė dalininkė gali paimti iš bendro pinigų fondo, jai suteikiant kredito liniją. Be to, federacinė Reino krašto-Pfalco žemė per Landeshauptkasse (federacinės Reino krašto-Pfalco žemės Finansų ministerijos instituciją) tiesiogiai valdo kasdienes bendro pinigų fondo operacijas. Landeshauptkasse taip pat oficialiai atstovauja federacinei žemei, kai ši siekia gauti lėšų rinkoje bendro pinigų fono likvidumui užtikrinti. |
| --- | --- |

(110)

Taip pat akivaizdu, kad federacinė žemė labai kontroliavo bendro pinigų fondo valdymą, taigi įmonėms dalininkėms teikiamas finansavimas priskirtinas valstybei. Susitarimą dėl galimybės būti bendro pinigų fondo dalininkėmis sudaro federacinė žemė ir susijusios įmonės. Taigi sprendimą leisti įmonei būti bendro pinigų fondo dalininke tiesiogiai priima federacinė žemė. Federacinė žemė taip pat sprendžia dėl didžiausios sumos, kurią įmonė dalininkė gali paimti iš bendro pinigų fondo, jai suteikiant kredito liniją. Be to, federacinė Reino krašto-Pfalco žemė per Landeshauptkasse (federacinės Reino krašto-Pfalco žemės Finansų ministerijos instituciją) tiesiogiai valdo kasdienes bendro pinigų fondo operacijas. Landeshauptkasse taip pat oficialiai atstovauja federacinei žemei, kai ši siekia gauti lėšų rinkoje bendro pinigų fono likvidumui užtikrinti.

Landeshauptkasse

Landeshauptkasse

| (111) | Remdamasi tuo Komisija laikosi nuomonės, kad valstybė gali tiesiogiai kontroliuoti bendro pinigų fondo veiklą, ypač tai, kurios įmonės gali būti dalininkėmis ir kokia kredito linija kiekvienai įmonei dalininkei gali būti suteikta. Taigi, sprendimai dėl galimybės būti bendro pinigų fondo dalininkėmis ir dėl to, kokia dalis turėtų priklausyti dalininkei, priskirtini valstybei. |
| --- | --- |

(111)

Remdamasi tuo Komisija laikosi nuomonės, kad valstybė gali tiesiogiai kontroliuoti bendro pinigų fondo veiklą, ypač tai, kurios įmonės gali būti dalininkėmis ir kokia kredito linija kiekvienai įmonei dalininkei gali būti suteikta. Taigi, sprendimai dėl galimybės būti bendro pinigų fondo dalininkėmis ir dėl to, kokia dalis turėtų priklausyti dalininkei, priskirtini valstybei.

6.1.3.   Ekonominis pranašumas

Ekonominis pranašumas

| (112) | Kaip apibrėžta Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje, pranašumas – tai bet kokia ekonominė nauda, kurios įmonė nebūtų gavusi įprastomis rinkos sąlygomis, t. y. be valstybės intervencijos (42). Svarbu ne valstybės kišimosi priežastis ar tikslas, o tik priemonės poveikis įmonei (43). |
| --- | --- |

(112)

Kaip apibrėžta Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje, pranašumas – tai bet kokia ekonominė nauda, kurios įmonė nebūtų gavusi įprastomis rinkos sąlygomis, t. y. be valstybės intervencijos (42). Svarbu ne valstybės kišimosi priežastis ar tikslas, o tik priemonės poveikis įmonei (43).

42

43

| (113) | Jeigu dėl valstybės kišimosi įmonės finansinė padėtis pagerėja, tai reiškia, kad jai suteiktas pranašumas. Priešingai, „kapitalas, kurį valstybė tiesiogiai arba netiesiogiai suteikia įmonei tokiomis sąlygomis, kurios atitinka įprastas rinkos sąlygas, negali būti laikomas valstybės pagalba“ (44). |
| --- | --- |

(113)

Jeigu dėl valstybės kišimosi įmonės finansinė padėtis pagerėja, tai reiškia, kad jai suteiktas pranašumas. Priešingai, „kapitalas, kurį valstybė tiesiogiai arba netiesiogiai suteikia įmonei tokiomis sąlygomis, kurios atitinka įprastas rinkos sąlygas, negali būti laikomas valstybės pagalba“ (44).

44

| (114) | Siekdama patikrinti, ar suteikus paskolą arba kitaip finansavus skolą įmonei buvo suteiktas ekonominis pranašumas, Komisija taiko rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio skolintojo principo kriterijų. Taigi Komisija turi vertinti, ar bendrovei FFHG nustatytomis bendro pinigų fondo sąlygomis bendrovei suteiktas ekonominis pranašumas, kurio gaunančioji įmonė neturėtų įprastomis rinkos sąlygomis. |
| --- | --- |

(114)

Siekdama patikrinti, ar suteikus paskolą arba kitaip finansavus skolą įmonei buvo suteiktas ekonominis pranašumas, Komisija taiko rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio skolintojo principo kriterijų. Taigi Komisija turi vertinti, ar bendrovei FFHG nustatytomis bendro pinigų fondo sąlygomis bendrovei suteiktas ekonominis pranašumas, kurio gaunančioji įmonė neturėtų įprastomis rinkos sąlygomis.

rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio skolintojo principo

| (115) | Vokietija laikėsi nuomonės, kad rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio skolintojo principo visiškai laikytasi, nes finansavimas iš bendro pinigų fondo teikiamas rinkos sąlygomis. Kalbant apie FFHG galimybę būti bendro pinigų fondo dalininke, Vokietija paaiškino, kad bendras pinigų fondas veikia taip: FFHG paprašo bendro pinigų fondo lėšų savo likvidumui užtikrinti, o federacinė žemė suteikia tas lėšas iš bendro pinigų fondo. Bendrovei FFHG nustatytos palūkanų normos yra rinkos trumpalaikės palūkanų normos (45), o tokios normos gali būti nustatytos tik pačios federacinės žemės lygmeniu, kaip parodyta 4 lentelėje. |
| --- | --- |

(115)

Vokietija laikėsi nuomonės, kad rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio skolintojo principo visiškai laikytasi, nes finansavimas iš bendro pinigų fondo teikiamas rinkos sąlygomis. Kalbant apie FFHG galimybę būti bendro pinigų fondo dalininke, Vokietija paaiškino, kad bendras pinigų fondas veikia taip: FFHG paprašo bendro pinigų fondo lėšų savo likvidumui užtikrinti, o federacinė žemė suteikia tas lėšas iš bendro pinigų fondo. Bendrovei FFHG nustatytos palūkanų normos yra rinkos trumpalaikės palūkanų normos (45), o tokios normos gali būti nustatytos tik pačios federacinės žemės lygmeniu, kaip parodyta 4 lentelėje.

rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio skolintojo principo

45

| (116) | Kai įmonių dalininkių indėlių nepakanka prašymui patenkinti, federacinė žemė bendrą pinigų fondą papildo paimdama paskolų savo vardu. Vokietija taip pat paaiškino, kad federacinė žemė bendro pinigų fondo dalininkėms iš esmės taiko tokias pat sąlygas, kokios jai taikomos skolinantis kapitalo rinkoje, taigi dalininkėms – federacinės žemės įmonėms, kurių dauguma akcijų priklauso federacinei žemei – suteikiama galimybių būti refinansuotoms tokiomis pat sąlygomis, kokios taikomos pačiai federacinei žemei, ir neatsižvelgiama į jų pačių kreditingumą. Be to, tokį finansavimą įmonės gali gauti neribotam laikui. |
| --- | --- |

(116)

Kai įmonių dalininkių indėlių nepakanka prašymui patenkinti, federacinė žemė bendrą pinigų fondą papildo paimdama paskolų savo vardu. Vokietija taip pat paaiškino, kad federacinė žemė bendro pinigų fondo dalininkėms iš esmės taiko tokias pat sąlygas, kokios jai taikomos skolinantis kapitalo rinkoje, taigi dalininkėms – federacinės žemės įmonėms, kurių dauguma akcijų priklauso federacinei žemei – suteikiama galimybių būti refinansuotoms tokiomis pat sąlygomis, kokios taikomos pačiai federacinei žemei, ir neatsižvelgiama į jų pačių kreditingumą. Be to, tokį finansavimą įmonės gali gauti neribotam laikui.

| (117) | Dėl šio finansavimo būdo įmonei FFHG suteikiamas pranašumas, nes sąlygos, kuriomis federacinė žemė iš bendro pinigų fondo teikia paskolas, yra palankesnės negu sąlygos, kuriomis FFHG galėtų gauti paskolą rinkoje. Sąlygos, kuriomis iš bendro pinigų fondo galima gauti paskolas, yra tokios pat, kokiomis pati federacinė žemė gali save refinansuoti. Atsižvelgiant į tai, kad federacinė žemė, būdama valdžios institucija, gali gauti paskolų labai palankiomis palūkanų normomis (nes iš esmės nėra rizikos, kad federacinė žemė neįvykdys savo įsipareigojimų, o jos kredito reitingas atitinka AAA (46) reitingą), Komisija mano, kad palūkanų normos, kuriomis FFHG gali gauti paskolą iš bendro pinigų fondo, yra palankesnės už įprastas sąlygas, kuriomis ji galėtų gauti paskolą. Tai galima pagrįsti ir Vokietijos nurodytais 2009–2014 m. bendrovės FFHG kredito reitingais, apibendrintais 7 lentelėje, iš kurios matyti, kad FFHG kredito reitingas svyruoja [...]. Taigi, paskolas iš bendro pinigų fondo buvo galima gauti palankesnėmis sąlygomis, negu tai būtų įmanoma atsižvelgiant į FFHG kreditingumą. Be to, FFHG nereikia tų paskolų užtikrinti užstatu. Taigi, leisdama bendrovei FFHG būti bendro pinigų fondo dalininke ir teikdama paskolas pagal kredito liniją, federacinė žemė suteikė ekonominį pranašumą (47). |
| --- | --- |

(117)

Dėl šio finansavimo būdo įmonei FFHG suteikiamas pranašumas, nes sąlygos, kuriomis federacinė žemė iš bendro pinigų fondo teikia paskolas, yra palankesnės negu sąlygos, kuriomis FFHG galėtų gauti paskolą rinkoje. Sąlygos, kuriomis iš bendro pinigų fondo galima gauti paskolas, yra tokios pat, kokiomis pati federacinė žemė gali save refinansuoti. Atsižvelgiant į tai, kad federacinė žemė, būdama valdžios institucija, gali gauti paskolų labai palankiomis palūkanų normomis (nes iš esmės nėra rizikos, kad federacinė žemė neįvykdys savo įsipareigojimų, o jos kredito reitingas atitinka AAA (46) reitingą), Komisija mano, kad palūkanų normos, kuriomis FFHG gali gauti paskolą iš bendro pinigų fondo, yra palankesnės už įprastas sąlygas, kuriomis ji galėtų gauti paskolą. Tai galima pagrįsti ir Vokietijos nurodytais 2009–2014 m. bendrovės FFHG kredito reitingais, apibendrintais 7 lentelėje, iš kurios matyti, kad FFHG kredito reitingas svyruoja [...]. Taigi, paskolas iš bendro pinigų fondo buvo galima gauti palankesnėmis sąlygomis, negu tai būtų įmanoma atsižvelgiant į FFHG kreditingumą. Be to, FFHG nereikia tų paskolų užtikrinti užstatu. Taigi, leisdama bendrovei FFHG būti bendro pinigų fondo dalininke ir teikdama paskolas pagal kredito liniją, federacinė žemė suteikė ekonominį pranašumą (47).

46

47

6.1.4.   Atrankumas

Atrankumas

| (118) | Pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį priemonė laikoma valstybės pagalba, jeigu yra „palaikomos tam tikros įmonės arba tam tikrų prekių gamyba“. |
| --- | --- |

(118)

Pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį priemonė laikoma valstybės pagalba, jeigu yra „palaikomos tam tikros įmonės arba tam tikrų prekių gamyba“.

| (119) | Kadangi teisė būti bendro pinigų fondo dalininke suteikta tik FFHG (ir kitoms įmonėms, kurių dauguma akcijų priklauso federacinei žemei), priemonė yra atrankioji pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

(119)

Kadangi teisė būti bendro pinigų fondo dalininke suteikta tik FFHG (ir kitoms įmonėms, kurių dauguma akcijų priklauso federacinei žemei), priemonė yra atrankioji pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį.

6.1.5.   Konkurencijos iškraipymas ir poveikis prekybai

Konkurencijos iškraipymas ir poveikis prekybai

| (120) | Kai valstybės narės suteikta pagalba sustiprinama įmonės padėtis, palyginti su kitomis įmonėmis, su ja konkuruojančiomis Sąjungos vidaus prekybos srityje, laikoma, kad ta pagalba daromas poveikis Sąjungos vidaus prekybai. Remiantis nuolatine teismų praktika (48), konkurenciją iškraipančia priemonė laikoma jau tada, kai pagalbos gavėjas konkuruoja su kitomis įmonėmis konkurencingose rinkose. |
| --- | --- |

(120)

Kai valstybės narės suteikta pagalba sustiprinama įmonės padėtis, palyginti su kitomis įmonėmis, su ja konkuruojančiomis Sąjungos vidaus prekybos srityje, laikoma, kad ta pagalba daromas poveikis Sąjungos vidaus prekybai. Remiantis nuolatine teismų praktika (48), konkurenciją iškraipančia priemonė laikoma jau tada, kai pagalbos gavėjas konkuruoja su kitomis įmonėmis konkurencingose rinkose.

48

| (121) | Kaip nustatyta 102 ir tolesnėse konstatuojamosiose dalyse, oro uosto valdymas yra ekonominė veikla. Viena vertus, konkuruoja oro uostai, stengdamiesi pritraukti oro vežėjus ir atitinkamus oro eismo srautus (keleivių ir krovinių), kita vertus, tarpusavyje gali konkuruoti ir oro uostų valdytojai, siekdami, kad jiems būtų patikėta valdyti tam tikrą oro uostą. Be to, visų pirma kalbant apie pigių ir užsakomųjų skrydžių bendroves, kad pritrauktų tuos oro vežėjus, tarpusavyje gali konkuruoti ir oro uostai, esantys ne tose pačiose pasiekiamumo zonose ar net skirtingose valstybėse narėse. |
| --- | --- |

(121)

Kaip nustatyta 102 ir tolesnėse konstatuojamosiose dalyse, oro uosto valdymas yra ekonominė veikla. Viena vertus, konkuruoja oro uostai, stengdamiesi pritraukti oro vežėjus ir atitinkamus oro eismo srautus (keleivių ir krovinių), kita vertus, tarpusavyje gali konkuruoti ir oro uostų valdytojai, siekdami, kad jiems būtų patikėta valdyti tam tikrą oro uostą. Be to, visų pirma kalbant apie pigių ir užsakomųjų skrydžių bendroves, kad pritrauktų tuos oro vežėjus, tarpusavyje gali konkuruoti ir oro uostai, esantys ne tose pačiose pasiekiamumo zonose ar net skirtingose valstybėse narėse.

| (122) | Atsižvelgiant į Frankfurto Hano oro uosto dydį (2,7–3,8 mln. keleivių per nagrinėjamąjį laikotarpį, žr. 1 lentelę) ir atstumą nuo jo iki kitų Sąjungos oro uostų, visų pirma Frankfurto prie Maino, Liuksemburgo, Cveibriukeno, Sarbriukeno ir Kelno Bonos (49), galima daryti išvadą, kad finansavimu gali būti iškraipoma konkurencija ir daromas poveikis valstybių narių tarpusavio prekybai. Iš Frankfurto Hano oro uosto vykdomi tarptautiniai skrydžiai į daugelį tarptautinių paskirties vietų, kaip išdėstyta 73 konstatuojamojoje dalyje. Frankfurto Hano oro uosto kilimo ir tūpimo takas yra pakankamo ilgio (3 800 m), kad juo galėtų naudotis didesni orlaiviai, taigi oro vežėjai gali skraidinti vidutinio ilgio ar net ilgais tarptautiniais maršrutais. |
| --- | --- |

(122)

Atsižvelgiant į Frankfurto Hano oro uosto dydį (2,7–3,8 mln. keleivių per nagrinėjamąjį laikotarpį, žr. 1 lentelę) ir atstumą nuo jo iki kitų Sąjungos oro uostų, visų pirma Frankfurto prie Maino, Liuksemburgo, Cveibriukeno, Sarbriukeno ir Kelno Bonos (49), galima daryti išvadą, kad finansavimu gali būti iškraipoma konkurencija ir daromas poveikis valstybių narių tarpusavio prekybai. Iš Frankfurto Hano oro uosto vykdomi tarptautiniai skrydžiai į daugelį tarptautinių paskirties vietų, kaip išdėstyta 73 konstatuojamojoje dalyje. Frankfurto Hano oro uosto kilimo ir tūpimo takas yra pakankamo ilgio (3 800 m), kad juo galėtų naudotis didesni orlaiviai, taigi oro vežėjai gali skraidinti vidutinio ilgio ar net ilgais tarptautiniais maršrutais.

49

| (123) | Be to, Frankfurto Hano oro uostas yra krovininis oro uostas, per kurį per metus vežama apie 200 000 tonų oro krovinių ir 500 000 tonų visų krovinių, įskaitant sunkvežimiais vežamus krovinius (žr. 2 lentelę). Konkurencijos oro krovinių vežimo srityje atžvilgiu Komisija atkreipia dėmesį, kad krovininis transportas paprastai yra mobilesnis už keleivinį (50). Apskritai manoma, kad krovininių oro uostų pasiekiamumo zona driekiasi bent maždaug 200 km spinduliu ir iki oro uosto galima atvykti per dvi valandas. Remiantis Komisijos informacija, pramonės atstovai paprastai mano, kad krovininio oro uosto pasiekiamumo zona gali būti net didesnė ir kad iki pusės dienos kelionė sunkvežimiu (t. y. iki 12 valandų kelionė sunkvežimiu) apskritai būtų priimtina krovinių ekspeditoriams, ir kroviniams vežti jie naudotųsi oro uostu (51). Taigi, kadangi krovininiai oro uostai labiau tarpusavyje pakeičiami už keleivinius oro uostus, nes oro krovinius pakanka pristatyti į tam tikrą regioną, o tada iki galutinės paskirties vietos ekspeditoriai juos gali vežti keliais arba geležinkeliais, Komisija laikosi nuomonės, kad yra didelė konkurencijos iškraipymo ir poveikio valstybių narių tarpusavio prekybai rizika. |
| --- | --- |

(123)

Be to, Frankfurto Hano oro uostas yra krovininis oro uostas, per kurį per metus vežama apie 200 000 tonų oro krovinių ir 500 000 tonų visų krovinių, įskaitant sunkvežimiais vežamus krovinius (žr. 2 lentelę). Konkurencijos oro krovinių vežimo srityje atžvilgiu Komisija atkreipia dėmesį, kad krovininis transportas paprastai yra mobilesnis už keleivinį (50). Apskritai manoma, kad krovininių oro uostų pasiekiamumo zona driekiasi bent maždaug 200 km spinduliu ir iki oro uosto galima atvykti per dvi valandas. Remiantis Komisijos informacija, pramonės atstovai paprastai mano, kad krovininio oro uosto pasiekiamumo zona gali būti net didesnė ir kad iki pusės dienos kelionė sunkvežimiu (t. y. iki 12 valandų kelionė sunkvežimiu) apskritai būtų priimtina krovinių ekspeditoriams, ir kroviniams vežti jie naudotųsi oro uostu (51). Taigi, kadangi krovininiai oro uostai labiau tarpusavyje pakeičiami už keleivinius oro uostus, nes oro krovinius pakanka pristatyti į tam tikrą regioną, o tada iki galutinės paskirties vietos ekspeditoriai juos gali vežti keliais arba geležinkeliais, Komisija laikosi nuomonės, kad yra didelė konkurencijos iškraipymo ir poveikio valstybių narių tarpusavio prekybai rizika.

50

51

| (124) | Remiantis 120–123 konstatuojamosiose dalyse išdėstytais argumentais, bendrovei FFHG suteiktu ekonominiu pranašumu sustiprinta jos pozicija, palyginti su Sąjungos rinkoje veikiančiais oro uostų paslaugas teikiančiais konkurentais. Atsižvelgiant į tai reikia manyti, kad dėl bendrovei FFHG suteikto pranašumo, jai leidus būti federacinės žemės bendro pinigų fondo dalininke, gali būti iškraipyta konkurencija ir daromas poveikis valstybių narių tarpusavio prekybai. |
| --- | --- |

(124)

Remiantis 120–123 konstatuojamosiose dalyse išdėstytais argumentais, bendrovei FFHG suteiktu ekonominiu pranašumu sustiprinta jos pozicija, palyginti su Sąjungos rinkoje veikiančiais oro uostų paslaugas teikiančiais konkurentais. Atsižvelgiant į tai reikia manyti, kad dėl bendrovei FFHG suteikto pranašumo, jai leidus būti federacinės žemės bendro pinigų fondo dalininke, gali būti iškraipyta konkurencija ir daromas poveikis valstybių narių tarpusavio prekybai.

6.1.6.   Išvada

Išvada

| (125) | Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta 99–124 konstatuojamosiose dalyse, Komisija mano, kad bendrovei FFGH suteikta federacinės žemės bendro pinigų fondo kredito linija yra valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

(125)

Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta 99–124 konstatuojamosiose dalyse, Komisija mano, kad bendrovei FFGH suteikta federacinės žemės bendro pinigų fondo kredito linija yra valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį.

6.2.   Reino krašto-Pfalco žemės 100 % garantijos, kuria užtikrintos ISB paskolos, suteiktos bendrovei FFHG, pagalbos pobūdis

Reino krašto-Pfalco žemės 100 % garantijos, kuria užtikrintos ISB paskolos, suteiktos bendrovei FFHG, pagalbos pobūdis

| (126) | 6.3 skirsnyje vertintoms ISB paskoloms garantiją suteikė Reino krašto-Pfalco žemė (garantijos teikėja), kartu esanti pagrindine FFHG akcininke (82,5 %). Kiekviena iš penkių ISB paskolų užtikrinta garantija, kuri apima 100 % banko reikalavimų. Už suteiktas garantijas bendrovė FFHG garantijos teikėjai moka [0,5–1,5 %] per metus garantijos priedą. |
| --- | --- |

(126)

6.3 skirsnyje vertintoms ISB paskoloms garantiją suteikė Reino krašto-Pfalco žemė (garantijos teikėja), kartu esanti pagrindine FFHG akcininke (82,5 %). Kiekviena iš penkių ISB paskolų užtikrinta garantija, kuri apima 100 % banko reikalavimų. Už suteiktas garantijas bendrovė FFHG garantijos teikėjai moka [0,5–1,5 %] per metus garantijos priedą.

6.2.1.   Valstybės pagalbos taisyklių taikymas oro uosto infrastruktūros finansavimui

Valstybės pagalbos taisyklių taikymas oro uosto infrastruktūros finansavimui

| (127) | Dėl 99 ir tolesnėse konstatuojamosiose dalyse nurodytų priežasčių turi būti laikoma, kad taikant Sutarties 107 straipsnio 1 dalį FFHG yra įmonė. |
| --- | --- |

(127)

Dėl 99 ir tolesnėse konstatuojamosiose dalyse nurodytų priežasčių turi būti laikoma, kad taikant Sutarties 107 straipsnio 1 dalį FFHG yra įmonė.

6.2.2.   Valstybės ištekliai ir priskirtinumas valstybei

Valstybės ištekliai ir priskirtinumas valstybei

| (128) | Kad būtų valstybės pagalba, nagrinėjamosios priemonės turi būti finansuojamos iš valstybės išteklių, o sprendimas teikti priemonę turi būti priskirtinas valstybei. |
| --- | --- |

(128)

Kad būtų valstybės pagalba, nagrinėjamosios priemonės turi būti finansuojamos iš valstybės išteklių, o sprendimas teikti priemonę turi būti priskirtinas valstybei.

| (129) | Valstybės pagalbos sąvoka apima bet kokį suteikiamą pranašumą, kuris finansuojamas iš valstybės išteklių ir kurį suteikia pati valstybė arba bet kuri tarpininkaujanti įstaiga, veikianti pagal jai suteiktus įgaliojimus (52). Pagal Sutarties 107 straipsnį vietos valdžios institucijų ištekliai yra valstybės ištekliai (53). |
| --- | --- |

(129)

Valstybės pagalbos sąvoka apima bet kokį suteikiamą pranašumą, kuris finansuojamas iš valstybės išteklių ir kurį suteikia pati valstybė arba bet kuri tarpininkaujanti įstaiga, veikianti pagal jai suteiktus įgaliojimus (52). Pagal Sutarties 107 straipsnį vietos valdžios institucijų ištekliai yra valstybės ištekliai (53).

52

53

| (130) | Suteikusi bet kokią viešąją garantiją valstybė gali netekti išteklių. Kadangi 100 % valstybės garantiją tiesiogiai suteikė federacinė Reino krašto-Pfalco žemė, ji suteikta iš valstybės išteklių ir taip pat priskirtina valstybei. |
| --- | --- |

(130)

Suteikusi bet kokią viešąją garantiją valstybė gali netekti išteklių. Kadangi 100 % valstybės garantiją tiesiogiai suteikė federacinė Reino krašto-Pfalco žemė, ji suteikta iš valstybės išteklių ir taip pat priskirtina valstybei.

6.2.3.   Ekonominis pranašumas

Ekonominis pranašumas

| (131) | Pagal Pranešimo dėl garantijų 3.2 punktą, individuali valstybės garantija nėra pagalba, kai įvykdytos visos šios sąlygos: „a) Paskolos gavėjas neturi finansinių sunkumų. <...>. b) Suteikiant garantiją, galima tinkamai įvertinti jos dydį. <...> c) Garantija užtikrinama ne daugiau kaip 80 % negrąžintos paskolos arba kito finansinio įsipareigojimo; <...>. d) Už garantiją sumokama rinkos sąlygas atitinkanti kaina <...>“. |
| --- | --- |

(131)

Pagal Pranešimo dėl garantijų 3.2 punktą, individuali valstybės garantija nėra pagalba, kai įvykdytos visos šios sąlygos: „a) Paskolos gavėjas neturi finansinių sunkumų. <...>. b) Suteikiant garantiją, galima tinkamai įvertinti jos dydį. <...> c) Garantija užtikrinama ne daugiau kaip 80 % negrąžintos paskolos arba kito finansinio įsipareigojimo; <...>. d) Už garantiją sumokama rinkos sąlygas atitinkanti kaina <...>“.

| (132) | Šiuo atveju Reino krašto-Pfalco žemė suteikė 100 % garantiją paskolai, kurią bendrovei FFHG suteikė ISB, užtikrinti. Taigi garantija viršija 80 % negrąžintos paskolos ribą. |
| --- | --- |

(132)

Šiuo atveju Reino krašto-Pfalco žemė suteikė 100 % garantiją paskolai, kurią bendrovei FFHG suteikė ISB, užtikrinti. Taigi garantija viršija 80 % negrąžintos paskolos ribą.

| (133) | Vokietija teigė, kad nors paskolos buvo užtikrintos 100 % valstybės garantija, FFHG už garantiją moka rinkos kainą, taigi negauna jokio pranašumo. Norėdama tai pagrįsti Vokietija pateikė Deutsche Bank atliktą vertinimą. Kaip nurodyta 153 konstatuojamojoje dalyje, Deutsche Bank bendrovei FFHG nustatė [<BBB+] reitingą. Šis vertinimas patvirtintas kitų dviejų bankų, jis taip pat patvirtintas remiantis Moody's kreditų vertinimo balais modeliu nustatytu reitingu (žr. 157 ir 158 konstatuojamąsias dalis). Tačiau Deutsche Bank skaičiavimu, taikytina penkerių metų paskolos rizikos marža būtų [1,3–2,05 %] per metus. Kaip paaiškinta 6.3.2 skirsnyje, 100 % valstybės garantija užtikrintai paskolai taikytina rizikos marža būtų [0,25–0,7 %] per metus. Pasak Vokietijos, abiem atvejais taikytinų maržų skirtumas atitinka 100 % valstybės garantijos kainą. Deutsche Bank skaičiavimu, skirtumas yra [0,6–1,8 %] per metus (54). |
| --- | --- |

(133)

Vokietija teigė, kad nors paskolos buvo užtikrintos 100 % valstybės garantija, FFHG už garantiją moka rinkos kainą, taigi negauna jokio pranašumo. Norėdama tai pagrįsti Vokietija pateikė Deutsche Bank atliktą vertinimą. Kaip nurodyta 153 konstatuojamojoje dalyje, Deutsche Bank bendrovei FFHG nustatė [<BBB+] reitingą. Šis vertinimas patvirtintas kitų dviejų bankų, jis taip pat patvirtintas remiantis Moody's kreditų vertinimo balais modeliu nustatytu reitingu (žr. 157 ir 158 konstatuojamąsias dalis). Tačiau Deutsche Bank skaičiavimu, taikytina penkerių metų paskolos rizikos marža būtų [1,3–2,05 %] per metus. Kaip paaiškinta 6.3.2 skirsnyje, 100 % valstybės garantija užtikrintai paskolai taikytina rizikos marža būtų [0,25–0,7 %] per metus. Pasak Vokietijos, abiem atvejais taikytinų maržų skirtumas atitinka 100 % valstybės garantijos kainą. Deutsche Bank skaičiavimu, skirtumas yra [0,6–1,8 %] per metus (54).

Deutsche Bank

Deutsche Bank

Moody's

Deutsche Bank

Deutsche Bank

54

| (134) | Pagal Pranešimo dėl garantijų 4.2 punkto antrą pastraipą, pranašumą galima apskaičiuoti kaip konkrečios rinkos palūkanų normos, kurią FFHG mokėtų be garantijos, ir palūkanų normos, kuri joms taikoma dėl suteiktos valstybės garantijos, atsižvelgiant į visus sumokėtus priedus, skirtumą. |
| --- | --- |

(134)

Pagal Pranešimo dėl garantijų 4.2 punkto antrą pastraipą, pranašumą galima apskaičiuoti kaip konkrečios rinkos palūkanų normos, kurią FFHG mokėtų be garantijos, ir palūkanų normos, kuri joms taikoma dėl suteiktos valstybės garantijos, atsižvelgiant į visus sumokėtus priedus, skirtumą.

| (135) | Remiantis Orientacinių normų komunikatu, prie žemų reitingų (B) kategorijos priskirtinai bendrovei, kai yra įprastas užtikrinimas užstatu (55), taikytina rizikos marža būtų 4 % per metus. Pagal Orientacinių normų komunikatą taikytinos rizikos maržos ir ISB paskoloms nustatytos rizikos maržos, kartu įskaitant garantijos mokestį, kurį faktiškai ima federacinė žemė, skirtumas atitinka dėl 100 % valstybės garantijos bendrovei FFHG suteiktą pranašumą. Vertinant antrą ir penktą paskolas, šis skirtumas atitinkamai yra [1,5–3,5 %] (56) ir [1,5–3,5 %] (57) per metus; vertinant pirmą, trečią ir ketvirtą paskolas – [1,5–3,5 %] per metus (58). Be to, FFHG nemokėjo jokio banko mokesčio (paprastai jis būna [5–30] bazinių punktų (59)). Aišku, kad įprastomis rinkos sąlygomis FFHG turėtų mokėti tokią garantijos priemoką (t. y. [0,5–1,5 %] per metus), kad savo paskoloms iš trečiosios šalies gautų garantiją. Taigi garantija aiškiai suteiktas pranašumas. |
| --- | --- |

(135)

Remiantis Orientacinių normų komunikatu, prie žemų reitingų (B) kategorijos priskirtinai bendrovei, kai yra įprastas užtikrinimas užstatu (55), taikytina rizikos marža būtų 4 % per metus. Pagal Orientacinių normų komunikatą taikytinos rizikos maržos ir ISB paskoloms nustatytos rizikos maržos, kartu įskaitant garantijos mokestį, kurį faktiškai ima federacinė žemė, skirtumas atitinka dėl 100 % valstybės garantijos bendrovei FFHG suteiktą pranašumą. Vertinant antrą ir penktą paskolas, šis skirtumas atitinkamai yra [1,5–3,5 %] (56) ir [1,5–3,5 %] (57) per metus; vertinant pirmą, trečią ir ketvirtą paskolas – [1,5–3,5 %] per metus (58). Be to, FFHG nemokėjo jokio banko mokesčio (paprastai jis būna [5–30] bazinių punktų (59)). Aišku, kad įprastomis rinkos sąlygomis FFHG turėtų mokėti tokią garantijos priemoką (t. y. [0,5–1,5 %] per metus), kad savo paskoloms iš trečiosios šalies gautų garantiją. Taigi garantija aiškiai suteiktas pranašumas.

55

56

57

58

59

| (136) | Kadangi federacinės žemės suteikta garantija užtikrinama 100 % negrąžintos paskolos, o FFHG mokamas priedas yra mažesnis negu rinkos kaina, FFHG suteikiamas ekonominis pranašumas, kurio kitaip rinkoje ji neturėtų. Šio pranašumo suma yra lygi pagal Orientacinių normų komunikatą taikytinos rizikos maržos ir ISB paskoloms nustatytos rizikos maržos, kartu įskaitant garantijos mokestį, kurį faktiškai ima federacinė žemė, ir banko mokestį, skirtumui. |
| --- | --- |

(136)

Kadangi federacinės žemės suteikta garantija užtikrinama 100 % negrąžintos paskolos, o FFHG mokamas priedas yra mažesnis negu rinkos kaina, FFHG suteikiamas ekonominis pranašumas, kurio kitaip rinkoje ji neturėtų. Šio pranašumo suma yra lygi pagal Orientacinių normų komunikatą taikytinos rizikos maržos ir ISB paskoloms nustatytos rizikos maržos, kartu įskaitant garantijos mokestį, kurį faktiškai ima federacinė žemė, ir banko mokestį, skirtumui.

6.2.4.   Atrankumas

Atrankumas

| (137) | Kadangi 100 % valstybės garantija suteikta tik FFHG, turi būti laikoma, kad priemonė yra atrankioji. |
| --- | --- |

(137)

Kadangi 100 % valstybės garantija suteikta tik FFHG, turi būti laikoma, kad priemonė yra atrankioji.

6.2.5.   Konkurencijos iškraipymas ir poveikis prekybai

Konkurencijos iškraipymas ir poveikis prekybai

| (138) | Dėl 120 ir tolesnėse konstatuojamosiose dalyse išdėstytų priežasčių Komisija mano, kad bet kokiu bendrovei FFHG suteiktu atrankiuoju ekonominiu pranašumu gali būti iškraipyta konkurencija ir daromas poveikis valstybių narių tarpusavio prekybai. |
| --- | --- |

(138)

Dėl 120 ir tolesnėse konstatuojamosiose dalyse išdėstytų priežasčių Komisija mano, kad bet kokiu bendrovei FFHG suteiktu atrankiuoju ekonominiu pranašumu gali būti iškraipyta konkurencija ir daromas poveikis valstybių narių tarpusavio prekybai.

6.2.6.   Išvada

Išvada

| (139) | Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta 127–138 konstatuojamosiose dalyse, Komisija mano, kad Reino krašto-Pfalco žemės suteikta valstybės garantija, kuria 100 % užtikrintos negrąžintos ISB paskolos, yra valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

(139)

Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta 127–138 konstatuojamosiose dalyse, Komisija mano, kad Reino krašto-Pfalco žemės suteikta valstybės garantija, kuria 100 % užtikrintos negrąžintos ISB paskolos, yra valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį.

6.3.   Bendrovei FFHG suteiktų ISB paskolų pagalbos pobūdis

Bendrovei FFHG suteiktų ISB paskolų pagalbos pobūdis

6.3.1.   Valstybės pagalbos taisyklių taikymas oro uosto infrastruktūros finansavimui

Valstybės pagalbos taisyklių taikymas oro uosto infrastruktūros finansavimui

| (140) | Dėl 99 ir tolesnėse konstatuojamosiose dalyse nurodytų priežasčių turi būti laikoma, kad taikant Sutarties 107 straipsnio 1 dalį FFHG yra įmonė. |
| --- | --- |

(140)

Dėl 99 ir tolesnėse konstatuojamosiose dalyse nurodytų priežasčių turi būti laikoma, kad taikant Sutarties 107 straipsnio 1 dalį FFHG yra įmonė.

6.3.2.   Valstybės ištekliai ir priskirtinumas valstybei

Valstybės ištekliai ir priskirtinumas valstybei

| (141) | ISB 100 % priklauso Reino krašto-Pfalco žemei. Dėl šios priežasties tai yra valstybinė įmonė pagal apibrėžtį, nustatytą Direktyvos 2006/111/EB 2 straipsnio b punkte, ir dėl to jos suteiktas paskolas galima laikyti finansuotomis iš valstybės išteklių. |
| --- | --- |

(141)

ISB 100 % priklauso Reino krašto-Pfalco žemei. Dėl šios priežasties tai yra valstybinė įmonė pagal apibrėžtį, nustatytą Direktyvos 2006/111/EB 2 straipsnio b punkte, ir dėl to jos suteiktas paskolas galima laikyti finansuotomis iš valstybės išteklių.

| (142) | Taip pat akivaizdu, kad federacinė žemė labai kontroliavo ISB veiklą, taigi jos teikiamos paskolos priskirtinos valstybei. ISB yra Reino krašto-Pfalco žemės plėtros bankas, jam tenka svarbi funkcija įgyvendinant regiono plėtros politiką. Pagal banko statuto 3 straipsnio 1 dalį, ISB funkcija – remti federacinę žemę šiai įgyvendinant finansų, ekonomikos, regioninę, transporto, aplinkos ir užimtumo politiką. Šiuo atveju ISB paskolomis refinansuotos bendrovei FFHG anksčiau suteiktos paskolos, kuriomis finansuotos oro uosto infrastruktūros priemonės. |
| --- | --- |

(142)

Taip pat akivaizdu, kad federacinė žemė labai kontroliavo ISB veiklą, taigi jos teikiamos paskolos priskirtinos valstybei. ISB yra Reino krašto-Pfalco žemės plėtros bankas, jam tenka svarbi funkcija įgyvendinant regiono plėtros politiką. Pagal banko statuto 3 straipsnio 1 dalį, ISB funkcija – remti federacinę žemę šiai įgyvendinant finansų, ekonomikos, regioninę, transporto, aplinkos ir užimtumo politiką. Šiuo atveju ISB paskolomis refinansuotos bendrovei FFHG anksčiau suteiktos paskolos, kuriomis finansuotos oro uosto infrastruktūros priemonės.

| (143) | Be to, ISB stebėtojų tarybą (vok. Verwaltungsrat) sudaro ne tik du Amatų rūmų ir Pramonės ir prekybos rūmų atstovai, bet ir penki valdžios institucijų atstovai (įskaitant du valstybės sekretorius atitinkamai iš Reino krašto-Pfalco žemės finansų ministerijos ir Reino krašto-Pfalco žemės ekonomikos, eismo, žemės ūkio ir vynuogininkystės finansų ministerijos), užtikrinantys valstybės vykdomą ISB veiklos priežiūrą. Valdžios institucijų atstovai sudaro ir jo patariamąją tarybą (vok. Beirat). |
| --- | --- |

(143)

Be to, ISB stebėtojų tarybą (vok. Verwaltungsrat) sudaro ne tik du Amatų rūmų ir Pramonės ir prekybos rūmų atstovai, bet ir penki valdžios institucijų atstovai (įskaitant du valstybės sekretorius atitinkamai iš Reino krašto-Pfalco žemės finansų ministerijos ir Reino krašto-Pfalco žemės ekonomikos, eismo, žemės ūkio ir vynuogininkystės finansų ministerijos), užtikrinantys valstybės vykdomą ISB veiklos priežiūrą. Valdžios institucijų atstovai sudaro ir jo patariamąją tarybą (vok. Beirat).

Verwaltungsrat

Beirat

| (144) | Be to, ISB paskolos buvo užtikrintos 100 % valstybės garantija, kurią suteikė federacinė žemė (žr. 6.2 skirsnį). |
| --- | --- |

(144)

Be to, ISB paskolos buvo užtikrintos 100 % valstybės garantija, kurią suteikė federacinė žemė (žr. 6.2 skirsnį).

| (145) | Remdamasi šia informacija Komisija mano, kad valstybė galėjo kontroliuoti ISB veiklą, ir negalima manyti, kad ji būtų nedalyvavusi priimant svarbų spendimą dėl oro uosto infrastruktūros finansavimo. Todėl Komisija laikosi nuomonės, kad sprendimas anksčiau FFHG gautas paskolas refinansuoti ISB teikiamomis paskolomis priskirtinas valdžios institucijoms. |
| --- | --- |

(145)

Remdamasi šia informacija Komisija mano, kad valstybė galėjo kontroliuoti ISB veiklą, ir negalima manyti, kad ji būtų nedalyvavusi priimant svarbų spendimą dėl oro uosto infrastruktūros finansavimo. Todėl Komisija laikosi nuomonės, kad sprendimas anksčiau FFHG gautas paskolas refinansuoti ISB teikiamomis paskolomis priskirtinas valdžios institucijoms.

6.3.3.   Ekonominis pranašumas

Ekonominis pranašumas

| (146) | Siekdama patikrinti, ar suteikus paskolą įmonei buvo suteiktas ekonominis pranašumas, Komisija taiko rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio skolintojo principo kriterijų. Pagal tą principą skolos kapitalas, kurį valstybė tiesiogiai arba netiesiogiai suteikė bendrovei įprastas rinkos sąlygas atitinkančiomis aplinkybėmis, neturėtų būti laikomas valstybės pagalba (60). |
| --- | --- |

(146)

Siekdama patikrinti, ar suteikus paskolą įmonei buvo suteiktas ekonominis pranašumas, Komisija taiko rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio skolintojo principo kriterijų. Pagal tą principą skolos kapitalas, kurį valstybė tiesiogiai arba netiesiogiai suteikė bendrovei įprastas rinkos sąlygas atitinkančiomis aplinkybėmis, neturėtų būti laikomas valstybės pagalba (60).

rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio skolintojo principo

60

| (147) | Taikant rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio skolintojo principą nustatoma, ką panašaus dydžio privati bendrovė būtų dariusi patekusi į panašią padėtį. Siekiant nustatyti, ar suteiktas ekonominis pranašumas, taikant šį principą stengiamasi nustatyti ir atskirti valstybės vykdytas finansines priemones, kurių privatus investuotojas nebūtų vykdęs, nuo priemonių, kurios finansiniu požiūriu būtų pagrįstos ir kurias privatus investuotojas būtų vykdęs. |
| --- | --- |

(147)

Taikant rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio skolintojo principą nustatoma, ką panašaus dydžio privati bendrovė būtų dariusi patekusi į panašią padėtį. Siekiant nustatyti, ar suteiktas ekonominis pranašumas, taikant šį principą stengiamasi nustatyti ir atskirti valstybės vykdytas finansines priemones, kurių privatus investuotojas nebūtų vykdęs, nuo priemonių, kurios finansiniu požiūriu būtų pagrįstos ir kurias privatus investuotojas būtų vykdęs.

| (148) | Remiantis Komisijos sprendimų priėmimo praktika (61), siekdama nustatyti, ar vertinamas finansavimas skirtas palankiomis sąlygomis, Komisija, jeigu nėra kitų pakaitinių rodiklių, vertinamos paskolos palūkanų normą gali lyginti su Orientacinių normų komunikate nustatyta norma. |
| --- | --- |

(148)

Remiantis Komisijos sprendimų priėmimo praktika (61), siekdama nustatyti, ar vertinamas finansavimas skirtas palankiomis sąlygomis, Komisija, jeigu nėra kitų pakaitinių rodiklių, vertinamos paskolos palūkanų normą gali lyginti su Orientacinių normų komunikate nustatyta norma.

61

| (149) | Orientacinių normų komunikate nustatytas orientacinių ir diskonto normų, taikomų kaip pakaitiniai rinkos normos rodikliai, nustatymo metodas. Tačiau, kadangi Orientacinių normų komunikate nustatytos normos yra pakaitinis rodiklis, kai Komisija konkrečiu atveju turi kitų rodiklių, kuriais remdamasi galėtų nustatyti palūkanų normą, kurią skolininkas galėtų gauti rinkoje, ji gali grįsti savo vertinimą tais rodikliais. |
| --- | --- |

(149)

Orientacinių normų komunikate nustatytas orientacinių ir diskonto normų, taikomų kaip pakaitiniai rinkos normos rodikliai, nustatymo metodas. Tačiau, kadangi Orientacinių normų komunikate nustatytos normos yra pakaitinis rodiklis, kai Komisija konkrečiu atveju turi kitų rodiklių, kuriais remdamasi galėtų nustatyti palūkanų normą, kurią skolininkas galėtų gauti rinkoje, ji gali grįsti savo vertinimą tais rodikliais.

| (150) | Šiuo atveju Komisija turi vertinti, ar ISB paskolų (žr. 5 lentelę), užtikrintų 100 % valstybės garantija, sąlygomis bendrovei FFHG suteiktas koks nors papildomas ekonominis pranašumas, kurio gaunančioji įmonė neturėtų įprastomis rinkos sąlygomis. Ar Reino krašto-Pfalco žemės suteiktos 100 % valstybės garantijos sąlygos atitinka rinkos sąlygas, vertinta 6.2 skirsnyje. |
| --- | --- |

(150)

Šiuo atveju Komisija turi vertinti, ar ISB paskolų (žr. 5 lentelę), užtikrintų 100 % valstybės garantija, sąlygomis bendrovei FFHG suteiktas koks nors papildomas ekonominis pranašumas, kurio gaunančioji įmonė neturėtų įprastomis rinkos sąlygomis. Ar Reino krašto-Pfalco žemės suteiktos 100 % valstybės garantijos sąlygos atitinka rinkos sąlygas, vertinta 6.2 skirsnyje.

| (151) | Vokietija teigė, kad ISB paskolos suteiktos rinkos sąlygomis, panašiomis į tas, kuriomis suteiktos šiomis paskolomis refinansuotos paskolos (žr. 52 ir tolesnes konstatuojamąsias dalis). Šiuo atžvilgiu Vokietija teigė, kad ISB paskolų sąlygos buvo panašios į paskolų, kurias 2005 m. suteikė Nassauische Sparkasse ir kurios užtikrintos panašiai kaip ir ISB paskolos, sąlygas. Taigi Vokietija teigė, kad, kadangi už ISB paskolas mokamos palūkanos buvo tokio pat dydžio kaip ir paskolų, refinansuotų ISB paskolomis, bendrovei FFHG tuo negali būti suteikta jokio pranašumo. |
| --- | --- |

(151)

Vokietija teigė, kad ISB paskolos suteiktos rinkos sąlygomis, panašiomis į tas, kuriomis suteiktos šiomis paskolomis refinansuotos paskolos (žr. 52 ir tolesnes konstatuojamąsias dalis). Šiuo atžvilgiu Vokietija teigė, kad ISB paskolų sąlygos buvo panašios į paskolų, kurias 2005 m. suteikė Nassauische Sparkasse ir kurios užtikrintos panašiai kaip ir ISB paskolos, sąlygas. Taigi Vokietija teigė, kad, kadangi už ISB paskolas mokamos palūkanos buvo tokio pat dydžio kaip ir paskolų, refinansuotų ISB paskolomis, bendrovei FFHG tuo negali būti suteikta jokio pranašumo.

Nassauische Sparkasse

| (152) | Be to, Vokietija paaiškino, kad 2009 m., rengiantis skirti naują finansavimą, FFHG pavedė Deutsche Bank pateikti rizikos maržos rodiklį, taikytiną refinansuojant jos esamas paskolas, atsižvelgiant į Reino krašto-Pfalco žemės suteiktą 100 % garantiją. |
| --- | --- |

(152)

Be to, Vokietija paaiškino, kad 2009 m., rengiantis skirti naują finansavimą, FFHG pavedė Deutsche Bank pateikti rizikos maržos rodiklį, taikytiną refinansuojant jos esamas paskolas, atsižvelgiant į Reino krašto-Pfalco žemės suteiktą 100 % garantiją.

Deutsche Bank

| (153) | Remdamasi Orientacinių normų komunikate nustatyta metodika, Komisija laikosi nuomonės, kad paskolų palūkanų normas galima laikyti atitinkančiomis rinkos sąlygas, kai paskolos apmokestinamos norma, kuri atitinka pagal toliau pateiktą formulę nustatomą lyginamąją normą arba yra didesnė už ją:
  Lyginamoji norma = bazinė norma + rizikos marža + mokestis. |
| --- | --- |

(153)

Remdamasi Orientacinių normų komunikate nustatyta metodika, Komisija laikosi nuomonės, kad paskolų palūkanų normas galima laikyti atitinkančiomis rinkos sąlygas, kai paskolos apmokestinamos norma, kuri atitinka pagal toliau pateiktą formulę nustatomą lyginamąją normą arba yra didesnė už ją:

Lyginamoji norma = bazinė norma + rizikos marža + mokestis.

| (154) | Bazinė palūkanų norma atitinka išlaidas, kurių bankai patiria suteikdami likvidumą (finansavimo išlaidos). Jeigu finansavimas yra fiksuotos normos (t. y. palūkanų norma nustatoma visam paskolos grąžinimo terminui), bazinė palūkanų norma turi būti apskaičiuojama remiantis apsikeitimo sandorio normomis (62), kurių grąžinimo terminas ir valiuta atitinka skolos grąžinimo terminą ir valiutą. Rizikos marža yra atlygis skolintojui už riziką, susijusią su konkrečiu skolos finansavimu, ypač kredito riziką. Rizikos maržą galima gauti remiantis tinkama kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandorių vertės skirtumų (63), susijusių su sudedamosiomis dalimis, kurių reitingas panašus, imtimi. Galiausiai tinkama, kaip suderinimo su banko mokesčiais, kuriuos įprastai turi mokėti įmonės, dydį, priskaičiuoti 10–20 bazinių punktų (64). |
| --- | --- |

(154)

Bazinė palūkanų norma atitinka išlaidas, kurių bankai patiria suteikdami likvidumą (finansavimo išlaidos). Jeigu finansavimas yra fiksuotos normos (t. y. palūkanų norma nustatoma visam paskolos grąžinimo terminui), bazinė palūkanų norma turi būti apskaičiuojama remiantis apsikeitimo sandorio normomis (62), kurių grąžinimo terminas ir valiuta atitinka skolos grąžinimo terminą ir valiutą. Rizikos marža yra atlygis skolintojui už riziką, susijusią su konkrečiu skolos finansavimu, ypač kredito riziką. Rizikos maržą galima gauti remiantis tinkama kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandorių vertės skirtumų (63), susijusių su sudedamosiomis dalimis, kurių reitingas panašus, imtimi. Galiausiai tinkama, kaip suderinimo su banko mokesčiais, kuriuos įprastai turi mokėti įmonės, dydį, priskaičiuoti 10–20 bazinių punktų (64).

62

63

64

Rizikos maržų tinkamumas atsižvelgiant į reitingą

| (155) | Siekiant nustatyti, ar prie bazinės normos pridėtas tinkamas rizikos priedas, reikia nustatyti įmonės reitingą. FFHG nereitinguota jokios kredito reitingų agentūros. Tačiau Vokietija teigė, kad nustatydamas rizikos maržą Deutsche Bank taip pat vertino FFHG kreditingumą. Deutsche Bank, remdamasis savo atlikta 2006–2008 m. FFHG finansinių ataskaitų analize, priskyrė FFHG prie [<BBB+] reitingų kategorijos. Tačiau bankas nenurodė tikslaus bendrovės reitingo. |
| --- | --- |

(155)

Siekiant nustatyti, ar prie bazinės normos pridėtas tinkamas rizikos priedas, reikia nustatyti įmonės reitingą. FFHG nereitinguota jokios kredito reitingų agentūros. Tačiau Vokietija teigė, kad nustatydamas rizikos maržą Deutsche Bank taip pat vertino FFHG kreditingumą. Deutsche Bank, remdamasis savo atlikta 2006–2008 m. FFHG finansinių ataskaitų analize, priskyrė FFHG prie [<BBB+] reitingų kategorijos. Tačiau bankas nenurodė tikslaus bendrovės reitingo.

Deutsche Bank

Deutsche Bank

| (156) | Komisija atkreipia dėmesį, kad [<BBB+] reitingų kategorija apima visus reitingus, mažesnius nei [BBB+]. Taigi, Deutsche Bank priskyrus bendrovę FFHG prie [<BBB+] reitingų kategorijos, galima būtų suprasti, kad tai yra bet kuris reitingas, mažesnis nei [BBB+] Standard & Poor's reitingų skalėje. |
| --- | --- |

(156)

Komisija atkreipia dėmesį, kad [<BBB+] reitingų kategorija apima visus reitingus, mažesnius nei [BBB+]. Taigi, Deutsche Bank priskyrus bendrovę FFHG prie [<BBB+] reitingų kategorijos, galima būtų suprasti, kad tai yra bet kuris reitingas, mažesnis nei [BBB+] Standard & Poor's reitingų skalėje.

Deutsche Bank

Standard & Poor's

| (157) | Be Deutsche Bank atliktos analizės, Vokietija pateikė bendrovės FFHG reitingus, nustatytus kitų dviejų bankų. Komisija atkreipia dėmesį, kad tie bankai bendrovę FFHG taip pat priskyrė prie [<BBB+] reitingų kategorijos. 2010 m. Volksbank pagal savo vidaus reitingų skalę bendrovei FFHG nustatė [...] reitingą (Standard & Poor's reitingų skalėje tai atitinka [B–BB]). 2011 m. Kreissparkasse Birkenfeld pagal savo reitingų skalę bendrovei FFHG nustatė [...] reitingą (Standard & Poor's reitingų skalėje tai atitinka reitingą [nuo B- iki BB-]. |
| --- | --- |

(157)

Be Deutsche Bank atliktos analizės, Vokietija pateikė bendrovės FFHG reitingus, nustatytus kitų dviejų bankų. Komisija atkreipia dėmesį, kad tie bankai bendrovę FFHG taip pat priskyrė prie [<BBB+] reitingų kategorijos. 2010 m. Volksbank pagal savo vidaus reitingų skalę bendrovei FFHG nustatė [...] reitingą (Standard & Poor's reitingų skalėje tai atitinka [B–BB]). 2011 m. Kreissparkasse Birkenfeld pagal savo reitingų skalę bendrovei FFHG nustatė [...] reitingą (Standard & Poor's reitingų skalėje tai atitinka reitingą [nuo B- iki BB-].

Deutsche Bank

Volksbank

Standard & Poor's

Kreissparkasse Birkenfeld

Standard & Poor's

| (158) | Galiausiai Vokietija pateikė FFHG reitingus, nustatytus pagal Moody's kreditų vertinimo balais modelį remiantis duomenimis, turėtais tuo metu, kai buvo suteiktos ISB paskolos (žr. 8 lentelę). Šiais reitingais patvirtinamas Deutsche Bank nustatytas [<BBB+] reitingas, ir jie svyruoja nuo [B2] Moody's reitingų skalėje ([B] Standard & Poor's reitingų skalėje) iki [Baa3] Moody's reitingų skalėje ([BBB-] Standard & Poor's reitingų skalėje). |
| --- | --- |

(158)

Galiausiai Vokietija pateikė FFHG reitingus, nustatytus pagal Moody's kreditų vertinimo balais modelį remiantis duomenimis, turėtais tuo metu, kai buvo suteiktos ISB paskolos (žr. 8 lentelę). Šiais reitingais patvirtinamas Deutsche Bank nustatytas [<BBB+] reitingas, ir jie svyruoja nuo [B2] Moody's reitingų skalėje ([B] Standard & Poor's reitingų skalėje) iki [Baa3] Moody's reitingų skalėje ([BBB-] Standard & Poor's reitingų skalėje).

Moody's

Deutsche Bank

Moody's

Standard & Poor's

Moody's

Standard & Poor's

| (159) | Atsižvelgdama į tai, kad išdėstyta 153–158 konstatuojamosiose dalyse, Komisija mano, kad FFHG reitingas Standard & Poor's reitingų skalėje atitinka ne didesnį negu [BBB-] reitingą. |
| --- | --- |

(159)

Atsižvelgdama į tai, kad išdėstyta 153–158 konstatuojamosiose dalyse, Komisija mano, kad FFHG reitingas Standard & Poor's reitingų skalėje atitinka ne didesnį negu [BBB-] reitingą.

Standard & Poor's

| (160) | Tačiau norint nustatyti, ar, be kokio nors galimo pranašumo, suteikto teikiant 100 % valstybės garantiją (žr. 6.2 skirsnį), bendrovei FFHG koks nors pranašumas suteiktas ISB paskolomis, reikia atsižvelgti į 100 % valstybės garantiją suteikusio subjekto (t. y. Reino krašto-Pfalco žemės) reitingą, nes kitaip į valstybės garantija suteiktą pranašumą bus atsižvelgta du kartus. Kaip teigta 117 konstatuojamojoje dalyje, Reino krašto-Pfalco žemės reitingas yra AAA. |
| --- | --- |

(160)

Tačiau norint nustatyti, ar, be kokio nors galimo pranašumo, suteikto teikiant 100 % valstybės garantiją (žr. 6.2 skirsnį), bendrovei FFHG koks nors pranašumas suteiktas ISB paskolomis, reikia atsižvelgti į 100 % valstybės garantiją suteikusio subjekto (t. y. Reino krašto-Pfalco žemės) reitingą, nes kitaip į valstybės garantija suteiktą pranašumą bus atsižvelgta du kartus. Kaip teigta 117 konstatuojamojoje dalyje, Reino krašto-Pfalco žemės reitingas yra AAA.

| (161) | Todėl atsižvelgdama į tai, kad ISB paskolos užtikrintos valstybės garantija, Komisija mano, jog yra tinkama rinkos maržą nustatyti pagal penkerių metų Vokietijos federacinės žemės obligacijas eurais (t. y. [5–25] baziniai punktai). Komisija taip pat teigia, kad savo analizėje Deutsche Bank pridėjo [5–25] bazinių punktų rizikos priedą, nes paskolos suteiktos ne tiesiogiai federacinei žemei, o tik užtikrintos 100 % valstybės garantija, taip pat dar [5–25] bazinių punktų dėl ribotų galimybių skolą parduoti. Komisija mano, kad tai pagrįstos prielaidos, o gaunama [20–70] bazinių punktų rizikos marža yra tinkama atsižvelgiant į garantijos teikėjos kreditingumą. |
| --- | --- |

(161)

Todėl atsižvelgdama į tai, kad ISB paskolos užtikrintos valstybės garantija, Komisija mano, jog yra tinkama rinkos maržą nustatyti pagal penkerių metų Vokietijos federacinės žemės obligacijas eurais (t. y. [5–25] baziniai punktai). Komisija taip pat teigia, kad savo analizėje Deutsche Bank pridėjo [5–25] bazinių punktų rizikos priedą, nes paskolos suteiktos ne tiesiogiai federacinei žemei, o tik užtikrintos 100 % valstybės garantija, taip pat dar [5–25] bazinių punktų dėl ribotų galimybių skolą parduoti. Komisija mano, kad tai pagrįstos prielaidos, o gaunama [20–70] bazinių punktų rizikos marža yra tinkama atsižvelgiant į garantijos teikėjos kreditingumą.

Deutsche Bank

Antros ir penktos ISB paskolų atitiktis rinkos sąlygoms

| (162) | Kalbant apie antrą ir penktą ISB paskolas, kurių palūkanų norma kintamoji, faktinė palūkanų norma yra EURIBOR plius atitinkamai [0,35–0,55 %] ir [0,25–0,45 %] per metus. Ši antros ISB paskolos rizikos marža atitinka Deutsche Bank nustatytas ribas, o penktos ISB paskolos rizikos marža buvo keturiais baziniais punktais mažesnė už Deutsche Bank nustatytą rizikos priedą. Nė už vieną iš šių dviejų ISB paskolų nemokėtas banko mokestis. Taigi Komisija mano, kad šių dviejų suteiktų paskolų palūkanų normomis suteikiamas tam tikras (nors ir mažas) panašumas (antros paskolos palūkanų norma yra [10–30] bazinių punktų mažesnė už lyginamąją palūkanų normą, o penktos paskolos – [5–25] bazinių punktų). |
| --- | --- |

(162)

Kalbant apie antrą ir penktą ISB paskolas, kurių palūkanų norma kintamoji, faktinė palūkanų norma yra EURIBOR plius atitinkamai [0,35–0,55 %] ir [0,25–0,45 %] per metus. Ši antros ISB paskolos rizikos marža atitinka Deutsche Bank nustatytas ribas, o penktos ISB paskolos rizikos marža buvo keturiais baziniais punktais mažesnė už Deutsche Bank nustatytą rizikos priedą. Nė už vieną iš šių dviejų ISB paskolų nemokėtas banko mokestis. Taigi Komisija mano, kad šių dviejų suteiktų paskolų palūkanų normomis suteikiamas tam tikras (nors ir mažas) panašumas (antros paskolos palūkanų norma yra [10–30] bazinių punktų mažesnė už lyginamąją palūkanų normą, o penktos paskolos – [5–25] bazinių punktų).

Deutsche Bank

Deutsche Bank

Pirmos, trečios ir ketvirtos ISB paskolų atitiktis rinkos sąlygoms

| (163) | Komisija atkreipia dėmesį, kad pirmos, trečios ir ketvirtos ISB palūkanų norma yra fiksuotoji. Kadangi visos trys paskolos yra išsimokamojo grąžinimo, siekiant nustatyti atitinkamą konkrečių paskolų grąžinimo terminą reikia atsižvelgti į paskolų išsimokamąjį grąžinimą. |
| --- | --- |

(163)

Komisija atkreipia dėmesį, kad pirmos, trečios ir ketvirtos ISB palūkanų norma yra fiksuotoji. Kadangi visos trys paskolos yra išsimokamojo grąžinimo, siekiant nustatyti atitinkamą konkrečių paskolų grąžinimo terminą reikia atsižvelgti į paskolų išsimokamąjį grąžinimą.

| (164) | Tam Komisija apskaičiavo paskolų vidutinę svertinę trukmę, nurodytą vidutiniu metų, kuriais tebėra nesumokėtas kiekvienas euras, skaičiumi. Apskaičiuota, kad pirmos paskolos vidutinė svertinė trukmė yra 3,92, trečios paskolos – 1,17, ketvirtos – 3,29 metai. |
| --- | --- |

(164)

Tam Komisija apskaičiavo paskolų vidutinę svertinę trukmę, nurodytą vidutiniu metų, kuriais tebėra nesumokėtas kiekvienas euras, skaičiumi. Apskaičiuota, kad pirmos paskolos vidutinė svertinė trukmė yra 3,92, trečios paskolos – 1,17, ketvirtos – 3,29 metai.

| (165) | Siekdama nustatyti pirmos paskolos, kurios vidutinė svertinė trukmė 3,92 metai, bazinę normą, Komisija kaip pakaitinį rodiklį taikė ketverių metų apsikeitimo sandorių normą eurais (65). Trečiai paskolai kaip artimiausias jos 1,17 metų vidutinės svertinės trukmės dydis taikoma vienų metų apsikeitimo sandorių norma eurais (66). Ketvirtai paskolai kaip artimiausias jos 3,29 metų vidutinės svertinės trukmės dydis taikoma trejų metų apsikeitimo sandorių norma eurais (67). Atitinkamos apsikeitimo sandorių normos gautos remiantis Bloomberg duomenimis paskolų išmokėjimo dieną (68). Atitinkamų apsikeitimo sandorių normų dydžiai: pirmos paskolos – [2–3 %], trečios paskolos – [1–1,5 %], ketvirtos paskolos – [1,5–2,5 %] (69). |
| --- | --- |

(165)

Siekdama nustatyti pirmos paskolos, kurios vidutinė svertinė trukmė 3,92 metai, bazinę normą, Komisija kaip pakaitinį rodiklį taikė ketverių metų apsikeitimo sandorių normą eurais (65). Trečiai paskolai kaip artimiausias jos 1,17 metų vidutinės svertinės trukmės dydis taikoma vienų metų apsikeitimo sandorių norma eurais (66). Ketvirtai paskolai kaip artimiausias jos 3,29 metų vidutinės svertinės trukmės dydis taikoma trejų metų apsikeitimo sandorių norma eurais (67). Atitinkamos apsikeitimo sandorių normos gautos remiantis Bloomberg duomenimis paskolų išmokėjimo dieną (68). Atitinkamų apsikeitimo sandorių normų dydžiai: pirmos paskolos – [2–3 %], trečios paskolos – [1–1,5 %], ketvirtos paskolos – [1,5–2,5 %] (69).

65

66

67

Bloomberg

68

69

| (166) | Taikant šį metodą gaunama, kad pirmos paskolos (užtikrintos 100 % valstybės garantija) lyginamoji palūkanų norma yra [2,5–4,5 %] (70), trečios paskolos (užtikrintos 100 % valstybės garantija) – [1,5–3 %] (71), ketvirtos paskolos (užtikrintos 100 % valstybės garantija) – [2–3,5 %] (72). |
| --- | --- |

(166)

Taikant šį metodą gaunama, kad pirmos paskolos (užtikrintos 100 % valstybės garantija) lyginamoji palūkanų norma yra [2,5–4,5 %] (70), trečios paskolos (užtikrintos 100 % valstybės garantija) – [1,5–3 %] (71), ketvirtos paskolos (užtikrintos 100 % valstybės garantija) – [2–3,5 %] (72).

70

71

72

| (167) | Pirma, trečia ir ketvirta paskolos suteiktos taikant palūkanų normas, gerokai didesnes už šias apskaičiuotas lyginamąsias normas (pirma paskola – [> 3 %; < 4,5 %], trečia paskola – [> 3 %; < 4,5 %], ketvirta paskola – [> 3 %; < 4,5 %]), todėl Komisija mano, jog iš to matyti, kad paskolos tikrai atitiko rinkos sąlygas, taigi pranašumo nesuteikta. |
| --- | --- |

(167)

Pirma, trečia ir ketvirta paskolos suteiktos taikant palūkanų normas, gerokai didesnes už šias apskaičiuotas lyginamąsias normas (pirma paskola – [> 3 %; < 4,5 %], trečia paskola – [> 3 %; < 4,5 %], ketvirta paskola – [> 3 %; < 4,5 %]), todėl Komisija mano, jog iš to matyti, kad paskolos tikrai atitiko rinkos sąlygas, taigi pranašumo nesuteikta.

6.3.4.   Atrankumas

Atrankumas

| (168) | Antra ir penkta ISB paskolos suteiktos lengvatinėmis sąlygomis ir tik bendrovei FFHG, taigi priemones reikia laikyti atrankiosiomis. |
| --- | --- |

(168)

Antra ir penkta ISB paskolos suteiktos lengvatinėmis sąlygomis ir tik bendrovei FFHG, taigi priemones reikia laikyti atrankiosiomis.

6.3.5.   Konkurencijos iškraipymas ir poveikis prekybai

Konkurencijos iškraipymas ir poveikis prekybai

| (169) | Dėl 120 ir tolesnėse konstatuojamosiose dalyse išdėstytų priežasčių Komisija mano, kad bet kokiu bendrovei FFHG suteiktu atrankiuoju ekonominiu pranašumu gali būti iškraipyta konkurencija ir daromas poveikis valstybių narių tarpusavio prekybai. |
| --- | --- |

(169)

Dėl 120 ir tolesnėse konstatuojamosiose dalyse išdėstytų priežasčių Komisija mano, kad bet kokiu bendrovei FFHG suteiktu atrankiuoju ekonominiu pranašumu gali būti iškraipyta konkurencija ir daromas poveikis valstybių narių tarpusavio prekybai.

6.3.6.   Išvada

Išvada

| (170) | Atsižvelgdama į 140–169 konstatuojamąsias dalis Komisija daro išvadą, kad pirma, trečia ir ketvirta ISB paskolos suteiktos taikant palūkanų normas, kurias galima laikyti atitinkančiomis rinkos sąlygas, taigi pranašumo nesuteikta. Kadangi įvykdytos ne visos Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje nustatytos sąlygos, Komisija mano, kad ISB paskolos nėra valstybės pagalba, kaip apibrėžta Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje. |
| --- | --- |

(170)

Atsižvelgdama į 140–169 konstatuojamąsias dalis Komisija daro išvadą, kad pirma, trečia ir ketvirta ISB paskolos suteiktos taikant palūkanų normas, kurias galima laikyti atitinkančiomis rinkos sąlygas, taigi pranašumo nesuteikta. Kadangi įvykdytos ne visos Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje nustatytos sąlygos, Komisija mano, kad ISB paskolos nėra valstybės pagalba, kaip apibrėžta Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje.

| (171) | Atsižvelgdama į 140–169 konstatuojamąsias dalis Komisija daro išvadą, kad antra ir penkta ISB paskolos suteiktos mažesne negu lyginamoji norma. Kadangi kitos Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje nustatytos sąlygos įvykdytos, Komisija mano, kad šios ISB paskolos yra valstybės pagalba (nors ir nedidelė). |
| --- | --- |

(171)

Atsižvelgdama į 140–169 konstatuojamąsias dalis Komisija daro išvadą, kad antra ir penkta ISB paskolos suteiktos mažesne negu lyginamoji norma. Kadangi kitos Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje nustatytos sąlygos įvykdytos, Komisija mano, kad šios ISB paskolos yra valstybės pagalba (nors ir nedidelė).

6.4.   Pagalbos teisėtumas

Pagalbos teisėtumas

| (172) | Remiantis Sutarties 108 straipsnio 3 dalimi, valstybės narės privalo pranešti apie visus ketinimus suteikti ar keisti pagalbą ir neįgyvendinti siūlomų priemonių tol, kol pranešimo procedūroje priimamas galutinis sprendimas. |
| --- | --- |

(172)

Remiantis Sutarties 108 straipsnio 3 dalimi, valstybės narės privalo pranešti apie visus ketinimus suteikti ar keisti pagalbą ir neįgyvendinti siūlomų priemonių tol, kol pranešimo procedūroje priimamas galutinis sprendimas.

| (173) | Kadangi lengvatinėmis sąlygomis iš bendro pinigų fondo suteiktomis lėšomis, antra ir penkta ISB paskolomis ir 100 % valstybės garantija bendrovė FFHG jau naudojasi, Komisija mano, kad Vokietija nesilaikė Sutarties 108 straipsnio 3 dalies reikalavimų (73). |
| --- | --- |

(173)

Kadangi lengvatinėmis sąlygomis iš bendro pinigų fondo suteiktomis lėšomis, antra ir penkta ISB paskolomis ir 100 % valstybės garantija bendrovė FFHG jau naudojasi, Komisija mano, kad Vokietija nesilaikė Sutarties 108 straipsnio 3 dalies reikalavimų (73).

73

6.5.   Suderinamumas

Suderinamumas

6.5.1.   Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių taikymas

Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių taikymas

| (174) | Lufthansa mano, kad vertindama šias valstybės pagalbos priemones Komisija turėtų taikyti Sanavimo ir restruktūrizavimo gaires. |
| --- | --- |

(174)

Lufthansa mano, kad vertindama šias valstybės pagalbos priemones Komisija turėtų taikyti Sanavimo ir restruktūrizavimo gaires.

Lufthansa

| (175) | Aviacijos gairėse nustatytos konkrečios ir išsamios oro uostų finansavimo viešosiomis lėšomis, įskaitant veiklos pagalbą, taisyklės. Kaip nurodyta 2014 m. Aviacijos gairių 117 punkte, mažesniems oro uostams gali būti sunku finansuoti savo veiklą be viešojo finansavimo, nes fiksuotosios sąnaudos yra didelės (finansavimo spraga). |
| --- | --- |

(175)

Aviacijos gairėse nustatytos konkrečios ir išsamios oro uostų finansavimo viešosiomis lėšomis, įskaitant veiklos pagalbą, taisyklės. Kaip nurodyta 2014 m. Aviacijos gairių 117 punkte, mažesniems oro uostams gali būti sunku finansuoti savo veiklą be viešojo finansavimo, nes fiksuotosios sąnaudos yra didelės (finansavimo spraga).

| (176) | NET jeigu pagalbos oro uostui atveju vis tiek būtų taikomos Sanavimo ir restruktūrizavimo gairės, šiuo atveju jos netaikytinos, nes FFHG nebuvo sunkumų patirianti įmonė. |
| --- | --- |

(176)

NET jeigu pagalbos oro uostui atveju vis tiek būtų taikomos Sanavimo ir restruktūrizavimo gairės, šiuo atveju jos netaikytinos, nes FFHG nebuvo sunkumų patirianti įmonė.

| (177) | Pagal 2014 m. Sanavimo ir restruktūrizavimo gaires (74), Komisija pagalbos priemones nagrinės remdamasi gairėms, galiojusiomis tuo metu, kai pagalba teikta. Šiuo atveju pagalba buvo teikta 2009–2011 m. (tai gerokai iki 2014 m. Sanavimo restruktūrizavimo gairių paskelbimo Oficialiajame leidinyje), taigi Komisija nagrinės, ar pagal 2004 m. Sanavimo ir restruktūrizavimo gaires (t. y. tuo metu, kai teikta pagalba, galiojusias gaires) bendrovę FFHG būtų galima laikyti patiriančia sunkumų. |
| --- | --- |

(177)

Pagal 2014 m. Sanavimo ir restruktūrizavimo gaires (74), Komisija pagalbos priemones nagrinės remdamasi gairėms, galiojusiomis tuo metu, kai pagalba teikta. Šiuo atveju pagalba buvo teikta 2009–2011 m. (tai gerokai iki 2014 m. Sanavimo restruktūrizavimo gairių paskelbimo Oficialiajame leidinyje), taigi Komisija nagrinės, ar pagal 2004 m. Sanavimo ir restruktūrizavimo gaires (t. y. tuo metu, kai teikta pagalba, galiojusias gaires) bendrovę FFHG būtų galima laikyti patiriančia sunkumų.

74

| (178) | Pagal 2004 m. Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 10 punktą, sunkumų patiriančia įmone laikoma įmonė yra ribotos turtinės atsakomybės bendrovė, jeigu ji yra praradusi daugiau kaip pusę savo įstatinio kapitalo ir daugiau kaip vieną ketvirtadalį to kapitalo – per pastaruosius 12 mėnesių; arba bendrovė, jeigu, remiantis jos šalies teisės aktuose nustatytais kriterijais, prieš ją gali būti pradėta vykdyti kolektyvinė nemokumo procedūra. |
| --- | --- |

(178)

Pagal 2004 m. Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 10 punktą, sunkumų patiriančia įmone laikoma įmonė yra ribotos turtinės atsakomybės bendrovė, jeigu ji yra praradusi daugiau kaip pusę savo įstatinio kapitalo ir daugiau kaip vieną ketvirtadalį to kapitalo – per pastaruosius 12 mėnesių; arba bendrovė, jeigu, remiantis jos šalies teisės aktuose nustatytais kriterijais, prieš ją gali būti pradėta vykdyti kolektyvinė nemokumo procedūra.

| (179) | Šiuo atveju tuo metu, kai teikta pagalba, nebuvo įvykdyta nė viena iš dviejų sąlygų. Ribotos atsakomybės bendrove esančios FFHG įstatinis kapitalas 2007–2010 m. buvo stabilus – 50 mln. EUR, 2011 m. jis šiek tiek sumažėjo, t. y. nuo 50 iki 44 mln. EUR, o 2012 m. – iki 38 mln. EUR. FFHG taip pat neatitinka kolektyvinių nemokumo procedūrų taikymo kriterijų, nustatytų pagal jos nacionalinę teisę. |
| --- | --- |

(179)

Šiuo atveju tuo metu, kai teikta pagalba, nebuvo įvykdyta nė viena iš dviejų sąlygų. Ribotos atsakomybės bendrove esančios FFHG įstatinis kapitalas 2007–2010 m. buvo stabilus – 50 mln. EUR, 2011 m. jis šiek tiek sumažėjo, t. y. nuo 50 iki 44 mln. EUR, o 2012 m. – iki 38 mln. EUR. FFHG taip pat neatitinka kolektyvinių nemokumo procedūrų taikymo kriterijų, nustatytų pagal jos nacionalinę teisę.

| (180) | Remiantis 4 lentelėje pateiktais apibendrintais finansiniais rezultatais negalima teigti, kad FFHG reikėtų laikyti sunkumų patiriančia įmone. Šiuo atžvilgiu 2004 m. Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 11 punkte nustatyta, kad įmonė vis tiek gali būti laikoma patiriančia sunkumų, net jeigu neįvykdytos 10 punkte nustatytos sąlygos, ypač jeigu jai būdingi įprasti sunkumų patiriančios įmonės bruožai, pavyzdžiui, augantys nuostoliai, mažėjanti apyvarta, mažėjantys grynųjų pinigų srautai, augančios skolos, didėjančios palūkanos ir kt. Tačiau šiuo atveju, nepaisant dėl finansų ir ekonomikos krizės sumažėjusio keleivių skaičiaus, remiantis finansiniais FFHG rezultatais matyti, kad ji darė pažangą ir artėjo link pelno. |
| --- | --- |

(180)

Remiantis 4 lentelėje pateiktais apibendrintais finansiniais rezultatais negalima teigti, kad FFHG reikėtų laikyti sunkumų patiriančia įmone. Šiuo atžvilgiu 2004 m. Sanavimo ir restruktūrizavimo gairių 11 punkte nustatyta, kad įmonė vis tiek gali būti laikoma patiriančia sunkumų, net jeigu neįvykdytos 10 punkte nustatytos sąlygos, ypač jeigu jai būdingi įprasti sunkumų patiriančios įmonės bruožai, pavyzdžiui, augantys nuostoliai, mažėjanti apyvarta, mažėjantys grynųjų pinigų srautai, augančios skolos, didėjančios palūkanos ir kt. Tačiau šiuo atveju, nepaisant dėl finansų ir ekonomikos krizės sumažėjusio keleivių skaičiaus, remiantis finansiniais FFHG rezultatais matyti, kad ji darė pažangą ir artėjo link pelno.

| (181) | Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta 175 ir tolesnėse konstatuojamosiose dalyse, Komisija mano, kad bendrovės FFHG negalima laikyti įmone, patyrusia sunkumų tuo metu, kai teikta pagalba, taigi 2004 m. Sanavimo ir restruktūrizavimo gairės netaikytinos. |
| --- | --- |

(181)

Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta 175 ir tolesnėse konstatuojamosiose dalyse, Komisija mano, kad bendrovės FFHG negalima laikyti įmone, patyrusia sunkumų tuo metu, kai teikta pagalba, taigi 2004 m. Sanavimo ir restruktūrizavimo gairės netaikytinos.

6.5.2.   2005 ir 2014 m. Aviacijos gairių taikymas

2005 ir 2014 m. Aviacijos gairių taikymas

| (182) | Sutarties 107 straipsnio 3 dalyje pateiktos tam tikros Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje nustatytos bendrosios taisyklės, kad valstybės pagalba yra nesuderinama su vidaus rinka, išimtys. Nagrinėjamoji pagalba gali būti vertinama remiantis Sutarties 107 straipsnio 3 dalies c punktu, kuriuo nustatyta, kad „pagalba, skirta tam tikros ekonominės veiklos rūšių arba tam tikrų ekonomikos sričių plėtrai skatinti, jei ji netrikdo prekybos sąlygų taip, kad prieštarautų bendram interesui“, gali būti laikoma suderinama su bendrąja rinka. |
| --- | --- |

(182)

Sutarties 107 straipsnio 3 dalyje pateiktos tam tikros Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje nustatytos bendrosios taisyklės, kad valstybės pagalba yra nesuderinama su vidaus rinka, išimtys. Nagrinėjamoji pagalba gali būti vertinama remiantis Sutarties 107 straipsnio 3 dalies c punktu, kuriuo nustatyta, kad „pagalba, skirta tam tikros ekonominės veiklos rūšių arba tam tikrų ekonomikos sričių plėtrai skatinti, jei ji netrikdo prekybos sąlygų taip, kad prieštarautų bendram interesui“, gali būti laikoma suderinama su bendrąja rinka.

| (183) | Šiuo atžvilgiu 2014 m. Aviacijos gairės yra pagrindas, kuriuo remiantis pagalba oro uostams pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies c punktą gali būti laikoma suderinama. |
| --- | --- |

(183)

Šiuo atžvilgiu 2014 m. Aviacijos gairės yra pagrindas, kuriuo remiantis pagalba oro uostams pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies c punktą gali būti laikoma suderinama.

| (184) | Remdamasi 2014 m. Aviacijos gairėmis Komisija mano, kad Komisijos pranešimas dėl taisyklių, taikomų vertinant neteisėtą valstybės pagalbą, nustatymo (75) taikomas neteisėtai investicinei pagalbai oro uostams. Šiuo atžvilgiu, jeigu neteisėta investicinė pagalba buvo suteikta iki 2014 m. balandžio 4 d., Komisija taikys neteisėtos investicinės pagalbos suteikimo metu galiojusias suderinamumo taisykles. Atitinkamai Komisija 2005 m. Aviacijos gairėse nustatytus principus taikys tai neteisėtai investicinei pagalbai oro uostams, kuri suteikta iki 2014 m. balandžio 4 d. (76) |
| --- | --- |

(184)

Remdamasi 2014 m. Aviacijos gairėmis Komisija mano, kad Komisijos pranešimas dėl taisyklių, taikomų vertinant neteisėtą valstybės pagalbą, nustatymo (75) taikomas neteisėtai investicinei pagalbai oro uostams. Šiuo atžvilgiu, jeigu neteisėta investicinė pagalba buvo suteikta iki 2014 m. balandžio 4 d., Komisija taikys neteisėtos investicinės pagalbos suteikimo metu galiojusias suderinamumo taisykles. Atitinkamai Komisija 2005 m. Aviacijos gairėse nustatytus principus taikys tai neteisėtai investicinei pagalbai oro uostams, kuri suteikta iki 2014 m. balandžio 4 d. (76)

Komisijos pranešimas dėl taisyklių, taikomų vertinant neteisėtą valstybės pagalbą, nustatymo

75

76

| (185) | Priešingai, 2014 m. Aviacijos gairėse Komisija nurodė, kad Komisijos pranešimas dėl taisyklių, taikomų vertinant neteisėtą valstybės pagalbą, nustatymo neturėtų būti taikomas dar neišspręstoms byloms, susijusioms su neteisėta veiklos pagalba, oro uostams suteikta iki 2014 m. balandžio 4 d. Komisija 2014 m. Aviacijos gairėse nustatytus principus taikys visoms byloms, susijusioms su veiklos pagalba (pranešimai, dėl kurių dar nepriimtas sprendimas, ir neteisėta pagalba, apie kurią nepranešta) oro uostams, net jeigu pagalba buvo suteikta iki 2014 m. balandžio 4 d. ir iki pereinamojo laikotarpio pradžios (77). |
| --- | --- |

(185)

Priešingai, 2014 m. Aviacijos gairėse Komisija nurodė, kad Komisijos pranešimas dėl taisyklių, taikomų vertinant neteisėtą valstybės pagalbą, nustatymo neturėtų būti taikomas dar neišspręstoms byloms, susijusioms su neteisėta veiklos pagalba, oro uostams suteikta iki 2014 m. balandžio 4 d. Komisija 2014 m. Aviacijos gairėse nustatytus principus taikys visoms byloms, susijusioms su veiklos pagalba (pranešimai, dėl kurių dar nepriimtas sprendimas, ir neteisėta pagalba, apie kurią nepranešta) oro uostams, net jeigu pagalba buvo suteikta iki 2014 m. balandžio 4 d. ir iki pereinamojo laikotarpio pradžios (77).

Komisijos pranešimas dėl taisyklių, taikomų vertinant neteisėtą valstybės pagalbą, nustatymo

77

| (186) | Komisija 173 konstatuojamojoje dalyje jau nurodė, kad nagrinėjamosios priemonės yra neteisėta valstybės pagalba, suteikta iki 2014 m. balandžio 4 d. |
| --- | --- |

(186)

Komisija 173 konstatuojamojoje dalyje jau nurodė, kad nagrinėjamosios priemonės yra neteisėta valstybės pagalba, suteikta iki 2014 m. balandžio 4 d.

6.5.3.   Investicinės ir veiklos pagalbos skirtumas

Investicinės ir veiklos pagalbos skirtumas

| (187) | Remiantis šio sprendimo 184–185 konstatuojamosiose dalyse paminėtomis 2014 m. aviacijos gairių nuostatomis, Komisija privalo nustatyti, ar nagrinėjamosios priemonės yra neteisėta investicinė pagalba ar veiklos pagalba. |
| --- | --- |

(187)

Remiantis šio sprendimo 184–185 konstatuojamosiose dalyse paminėtomis 2014 m. aviacijos gairių nuostatomis, Komisija privalo nustatyti, ar nagrinėjamosios priemonės yra neteisėta investicinė pagalba ar veiklos pagalba.

| (188) | Pagal 2014 m. Aviacijos gairių 25 punkto r papunktį, investicinė pagalba apibrėžta kaip „ilgalaikiam turtui finansuoti skirta pagalba; visų pirma ji skirta kapitalo išlaidų finansavimo spragai pašalinti“. Be to, pagal gairių 25 punkto r papunktį investicinė pagalba gali būti siejama ir su išankstine išmoka (t. y. išankstiniu investicinių sąnaudų padengimu), ir su periodinėmis išmokomis grindžiama pagalba (kapitalo sąnaudoms – metiniam nusidėvėjimui ir finansavimo išlaidoms – padengti). |
| --- | --- |

(188)

Pagal 2014 m. Aviacijos gairių 25 punkto r papunktį, investicinė pagalba apibrėžta kaip „ilgalaikiam turtui finansuoti skirta pagalba; visų pirma ji skirta kapitalo išlaidų finansavimo spragai pašalinti“. Be to, pagal gairių 25 punkto r papunktį investicinė pagalba gali būti siejama ir su išankstine išmoka (t. y. išankstiniu investicinių sąnaudų padengimu), ir su periodinėmis išmokomis grindžiama pagalba (kapitalo sąnaudoms – metiniam nusidėvėjimui ir finansavimo išlaidoms – padengti).

| (189) | Kita vertus, veiklos pagalba yra susijusi su visomis oro uosto veiklos išlaidomis, apibrėžiamomis kaip „pagrindinės oro uosto paslaugų teikimo išlaidos, įskaitant šių kategorijų išlaidas: personalo, rangos pagrindu teikiamų paslaugų, ryšių, atliekų šalinimo, energijos, priežiūros, nuomos ir administravimo, tačiau šiose gairėse tokiomis išlaidomis nelaikomos kapitalo išlaidos, išlaidos, susijusios su rinkodaros rėmimu ar kitomis paskatomis, kurias oro uostas taiko oro transporto bendrovėms, ir su viešosios politikos sritimi susijusios išlaidos“, arba jų dalimi (78). |
| --- | --- |

(189)

Kita vertus, veiklos pagalba yra susijusi su visomis oro uosto veiklos išlaidomis, apibrėžiamomis kaip „pagrindinės oro uosto paslaugų teikimo išlaidos, įskaitant šių kategorijų išlaidas: personalo, rangos pagrindu teikiamų paslaugų, ryšių, atliekų šalinimo, energijos, priežiūros, nuomos ir administravimo, tačiau šiose gairėse tokiomis išlaidomis nelaikomos kapitalo išlaidos, išlaidos, susijusios su rinkodaros rėmimu ar kitomis paskatomis, kurias oro uostas taiko oro transporto bendrovėms, ir su viešosios politikos sritimi susijusios išlaidos“, arba jų dalimi (78).

78

| (190) | Atsižvelgdama į šias apibrėžtis Komisija mano, kad 100 % valstybės garantija, kuria užtikrintos lengvatinėmis sąlygomis suteiktos ISB paskolos, ir antra bei penkta ISB paskolos, yra bendrovei FFHG suteikta investicinė pagalba. Visos šios lėšos susijusios su paskolų, kuriomis finansuoti konkretūs infrastruktūros investicijų projektai, refinansavimu (žr. 9 lentelę). Be to, ISB paskolų sumos lygios atitinkamoms įvykdytoms investicijoms arba mažesnės už jas.

  9 lentelė


  Lyginamoji ISB paskolų sumų ir paskirties apžvalga
   (79)








  ISB paskola Nr. | Paskolos suma, mln. EUR | Paskolos paskirtis |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 18,4 | [...] infrastruktūros investicijos, kurių suma [...] |
| 2 | 20,0 | [...] infrastruktūros investicijos, kurių suma [...] |
| 3 | 2,5 | [...] infrastruktūros investicijos, kurių suma [...] |
| 4 | 25,9 | [...] infrastruktūros investicijos, kurių suma [...] |
| 5 | 6,8 | [...] infrastruktūros investicijos, kurių suma [...] |

(190)

Atsižvelgdama į šias apibrėžtis Komisija mano, kad 100 % valstybės garantija, kuria užtikrintos lengvatinėmis sąlygomis suteiktos ISB paskolos, ir antra bei penkta ISB paskolos, yra bendrovei FFHG suteikta investicinė pagalba. Visos šios lėšos susijusios su paskolų, kuriomis finansuoti konkretūs infrastruktūros investicijų projektai, refinansavimu (žr. 9 lentelę). Be to, ISB paskolų sumos lygios atitinkamoms įvykdytoms investicijoms arba mažesnės už jas.

9 lentelė

9 lentelė

Lyginamoji ISB paskolų sumų ir paskirties apžvalga
   (79)

Lyginamoji ISB paskolų sumų ir paskirties apžvalga

79

ISB paskola Nr.

Paskolos suma, mln. EUR

Paskolos paskirtis

1

18,4

[...] infrastruktūros investicijos, kurių suma [...]

2

20,0

[...] infrastruktūros investicijos, kurių suma [...]

3

2,5

[...] infrastruktūros investicijos, kurių suma [...]

4

25,9

[...] infrastruktūros investicijos, kurių suma [...]

5

6,8

[...] infrastruktūros investicijos, kurių suma [...]

| (191) | Todėl Komisija laikosi nuomonės, kad 100 % valstybės garantija, kuria užtikrintos ISB paskolos, ir antra bei penkta ISB paskolos yra neteisėta investicinė pagalba, suteikta iki 2014 m. balandžio 4 d., o jos suderinamumas turi būti vertinamas pagal 2005 m. Aviacijos gaires. |
| --- | --- |

(191)

Todėl Komisija laikosi nuomonės, kad 100 % valstybės garantija, kuria užtikrintos ISB paskolos, ir antra bei penkta ISB paskolos yra neteisėta investicinė pagalba, suteikta iki 2014 m. balandžio 4 d., o jos suderinamumas turi būti vertinamas pagal 2005 m. Aviacijos gaires.

| (192) | Kalbant apie iš bendro pinigų fondo lengvatinėmis sąlygomis suteiktas lėšas, Vokietija mano, kad tos lėšos naudotos ir 2009–2012 m. infrastruktūros investicijoms finansuoti. |
| --- | --- |

(192)

Kalbant apie iš bendro pinigų fondo lengvatinėmis sąlygomis suteiktas lėšas, Vokietija mano, kad tos lėšos naudotos ir 2009–2012 m. infrastruktūros investicijoms finansuoti.

| (193) | 2009–2012 m. investicijos į Frankfurto Hano oro uostą sudarė 46 mln. EUR (žr. 3 lentelę). Tų investicijų suma beveik lygi lėšoms, per tą patį laikotarpį gautoms iš bendro pinigų fondo. Be to, 2009–2012 m. veiklos rezultatai (80) (įskaitant ypatingąsias pajamas, t. y. pajamas, išskyrus su oro susisiekimu susijusias ir su juo nesusijusias oro uosto pajamas ir pajamas, gautas pardavus žemę ar nuosavybę) buvo teigiami (žr. 4 lentelę). Tuo remiantis būtų galima teigti, kad oro uostas gebėjo padengti savo kasdienės veiklos sąnaudas, o iš bendro pinigų fondo suteiktos lėšos naudotos investicijoms į oro uosto infrastruktūrą finansuoti. Taigi, iš bendro pinigų fondo suteiktos lėšos yra neteisėta investicinė pagalba, suteikta iki 2014 m. balandžio 4 d., o jos suderinamumas turi būti vertinamas pagal 2005 m. Aviacijos gaires. Šiuo atžvilgiu taip pat taikoma tai, kas išdėstyta 6.5.3 skirsnyje. Visų pirma, kadangi gautų lėšų suma mažesnė negu visos investicijos, pagalbą galima laikyti proporcinga ir būtina. |
| --- | --- |

(193)

2009–2012 m. investicijos į Frankfurto Hano oro uostą sudarė 46 mln. EUR (žr. 3 lentelę). Tų investicijų suma beveik lygi lėšoms, per tą patį laikotarpį gautoms iš bendro pinigų fondo. Be to, 2009–2012 m. veiklos rezultatai (80) (įskaitant ypatingąsias pajamas, t. y. pajamas, išskyrus su oro susisiekimu susijusias ir su juo nesusijusias oro uosto pajamas ir pajamas, gautas pardavus žemę ar nuosavybę) buvo teigiami (žr. 4 lentelę). Tuo remiantis būtų galima teigti, kad oro uostas gebėjo padengti savo kasdienės veiklos sąnaudas, o iš bendro pinigų fondo suteiktos lėšos naudotos investicijoms į oro uosto infrastruktūrą finansuoti. Taigi, iš bendro pinigų fondo suteiktos lėšos yra neteisėta investicinė pagalba, suteikta iki 2014 m. balandžio 4 d., o jos suderinamumas turi būti vertinamas pagal 2005 m. Aviacijos gaires. Šiuo atžvilgiu taip pat taikoma tai, kas išdėstyta 6.5.3 skirsnyje. Visų pirma, kadangi gautų lėšų suma mažesnė negu visos investicijos, pagalbą galima laikyti proporcinga ir būtina.

80

| (194) | Tačiau reikėtų atkreipti dėmesį, kad iš bendro pinigų fondo gautos lėšos nebuvo skirtos konkrečiam tikslui. Be to, nagrinėjamuoju laikotarpiu veiklos rezultatai (išskyrus ypatingąsias pajamas, t. y. pajamas, išskyrus su oro susisiekimu susijusias ir su juo nesusijusias oro uosto pajamas ir pajamas, gautas pardavus žemę ar nuosavybę) buvo neigiami (žr. 4 lentelę). Remiantis tuo galima manyti, kad pajamų iš įprastos oro uosto veiklos nepakako jo veiklos sąnaudoms padengti. Be to, Vokietija neparodė, kokiais būdais buvo užtikrinta, kad iš bendro pinigų fondo gautos lėšos nebūtų panaudotos oro uosto kasdienei veiklai finansuoti. |
| --- | --- |

(194)

Tačiau reikėtų atkreipti dėmesį, kad iš bendro pinigų fondo gautos lėšos nebuvo skirtos konkrečiam tikslui. Be to, nagrinėjamuoju laikotarpiu veiklos rezultatai (išskyrus ypatingąsias pajamas, t. y. pajamas, išskyrus su oro susisiekimu susijusias ir su juo nesusijusias oro uosto pajamas ir pajamas, gautas pardavus žemę ar nuosavybę) buvo neigiami (žr. 4 lentelę). Remiantis tuo galima manyti, kad pajamų iš įprastos oro uosto veiklos nepakako jo veiklos sąnaudoms padengti. Be to, Vokietija neparodė, kokiais būdais buvo užtikrinta, kad iš bendro pinigų fondo gautos lėšos nebūtų panaudotos oro uosto kasdienei veiklai finansuoti.

| (195) | Atsižvelgus į šias aplinkybes, negalima paneigti, kad bendro pinigų fondo lėšos naudotos norint užtikrinti, kad FFHG nepritrūktų likvidumo, nes jo pritrūkus oro uostą valdanti įmonė galėjo nutraukti savo investicijas arba bendrovė galėjo tapti patiriančia sunkumų. Taigi, iš bendro pinigų fondo suteiktas lėšas būtų galima laikyti neteisėta veiklos pagalba, suteikta iki 2014 m. balandžio 4 d., o jos suderinamumas turi būti vertinamas pagal 2014 m. Aviacijos gaires. Šis vertinimas atliekamas 6.5.4 skirsnyje. |
| --- | --- |

(195)

Atsižvelgus į šias aplinkybes, negalima paneigti, kad bendro pinigų fondo lėšos naudotos norint užtikrinti, kad FFHG nepritrūktų likvidumo, nes jo pritrūkus oro uostą valdanti įmonė galėjo nutraukti savo investicijas arba bendrovė galėjo tapti patiriančia sunkumų. Taigi, iš bendro pinigų fondo suteiktas lėšas būtų galima laikyti neteisėta veiklos pagalba, suteikta iki 2014 m. balandžio 4 d., o jos suderinamumas turi būti vertinamas pagal 2014 m. Aviacijos gaires. Šis vertinimas atliekamas 6.5.4 skirsnyje.

6.5.4.   Investicinės pagalbos suderinamumas pagal 2005 m. Aviacijos gaires

Investicinės pagalbos suderinamumas pagal 2005 m. Aviacijos gaires

| (196) | Pagal 2005 m. Aviacijos gairių 61 punktą Komisija turi išnagrinėti, ar įvykdytos šios kartu taikomos sąlygos:






  a) | infrastruktūros statyba ir eksploatavimas atitinka aiškiai apibrėžtą bendros svarbos tikslą (regionų vystymąsi, prieinamumą, t. t.); |
| --- | --- | --- |

(196)

Pagal 2005 m. Aviacijos gairių 61 punktą Komisija turi išnagrinėti, ar įvykdytos šios kartu taikomos sąlygos:

a)

infrastruktūros statyba ir eksploatavimas atitinka aiškiai apibrėžtą bendros svarbos tikslą (regionų vystymąsi, prieinamumą, t. t.);

| b) | infrastruktūra yra būtina ir proporcinga nustatytam tikslui; |
| --- | --- |

b)

infrastruktūra yra būtina ir proporcinga nustatytam tikslui;

| c) | dėl infrastruktūros suteikiamos pakankamos galimybės oro uostu naudotis vidutinės trukmės laikotarpiu, visų pirma atsižvelgiant į dabartinės infrastruktūros naudojimą; |
| --- | --- |

c)

dėl infrastruktūros suteikiamos pakankamos galimybės oro uostu naudotis vidutinės trukmės laikotarpiu, visų pirma atsižvelgiant į dabartinės infrastruktūros naudojimą;

| d) | infrastruktūra visiems galimiems naudotojams yra vienodai ir nediskriminuojamai atvira; |
| --- | --- |

d)

infrastruktūra visiems galimiems naudotojams yra vienodai ir nediskriminuojamai atvira;

| e) | prekybos mainų raida nedaro prieštaraujančio poveikio Sąjungos interesams. |
| --- | --- |

e)

prekybos mainų raida nedaro prieštaraujančio poveikio Sąjungos interesams.

| (197) | Be to, tam, kad valstybės pagalba būtų suderinama su vidaus rinka, kaip ir bet kuri kita valstybės pagalbos priemonė, valstybės pagalba oro uostams turėtų turėti skatinamąjį poveikį ir būti būtina bei proporcinga teisėtam tikslui siekti. |
| --- | --- |

(197)

Be to, tam, kad valstybės pagalba būtų suderinama su vidaus rinka, kaip ir bet kuri kita valstybės pagalbos priemonė, valstybės pagalba oro uostams turėtų turėti skatinamąjį poveikį ir būti būtina bei proporcinga teisėtam tikslui siekti.

| (198) | Vokietija tvirtino, kad bendrovei FFHG suteikta investicinė pagalba atitinka visus 2005 m. Aviacijos gairėse nustatytus suderinamumo kriterijus. |
| --- | --- |

(198)

Vokietija tvirtino, kad bendrovei FFHG suteikta investicinė pagalba atitinka visus 2005 m. Aviacijos gairėse nustatytus suderinamumo kriterijus.

a)   Veiklos pagalba padedama siekti aiškiai apibrėžto bendros svarbos tikslo

| (199) | Bendrovei FFHG suteikta investicine pagalba buvo siekiama finansuoti buvusios JAV karinės bazės pertvarkymą į civilinį oro uostą ir oro uosto infrastruktūrą iš esmės išplėtoti. Šiomis priemonėmis gerokai prisidėta prie regioninės Hunsriuko regiono plėtros ir pagerintas susisiekimas su juo, sukurta naujų darbo vietų vietovėje, ekonominiu požiūriu nukentėjusioje uždarius JAV karinę bazę, padėta mažinti spūstis Frankfurto prie Maino oro uoste. |
| --- | --- |

(199)

Bendrovei FFHG suteikta investicine pagalba buvo siekiama finansuoti buvusios JAV karinės bazės pertvarkymą į civilinį oro uostą ir oro uosto infrastruktūrą iš esmės išplėtoti. Šiomis priemonėmis gerokai prisidėta prie regioninės Hunsriuko regiono plėtros ir pagerintas susisiekimas su juo, sukurta naujų darbo vietų vietovėje, ekonominiu požiūriu nukentėjusioje uždarius JAV karinę bazę, padėta mažinti spūstis Frankfurto prie Maino oro uoste.

| (200) | Kaip nurodė Vokietija, aplink Hunsriuko regioną yra vietovių (pavyzdžiui, Birkenfeldo kraštas), priskiriamų prie regionų, kuriems reikia paramos pagal projektą „Gemeinschaftsaufgabe Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur“. Iš tikrųjų nagrinėjamuoju laikotarpiu Birkenfeldo kraštas buvo bent iš dalies laikomas regionu, kuriame bendrasis vidaus produktas (BVP) buvo mažesnis už Sąjungos vidurkį (81). |
| --- | --- |

(200)

Kaip nurodė Vokietija, aplink Hunsriuko regioną yra vietovių (pavyzdžiui, Birkenfeldo kraštas), priskiriamų prie regionų, kuriems reikia paramos pagal projektą „Gemeinschaftsaufgabe Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur“. Iš tikrųjų nagrinėjamuoju laikotarpiu Birkenfeldo kraštas buvo bent iš dalies laikomas regionu, kuriame bendrasis vidaus produktas (BVP) buvo mažesnis už Sąjungos vidurkį (81).

81

| (201) | Komisija laikosi nuomonės, kad plėtojant Frankfurto Hano oro uostą taip pat labai padėta kurti naujas darbo vietas Hunsriuko regione. Kaip teigė Vokietija, atsižvelgiant į visas oro uosto veiklos dalis, dėl Frankfurto Hano oro uosto Hunsriuko regione 2012 m. sukurtos 3 063 darbo vietos, iš jų 74 % darbo vietų yra visos darbo dienos darbo vietos, o 90 % tų darbuotojų ir gyvena šiame regione. |
| --- | --- |

(201)

Komisija laikosi nuomonės, kad plėtojant Frankfurto Hano oro uostą taip pat labai padėta kurti naujas darbo vietas Hunsriuko regione. Kaip teigė Vokietija, atsižvelgiant į visas oro uosto veiklos dalis, dėl Frankfurto Hano oro uosto Hunsriuko regione 2012 m. sukurtos 3 063 darbo vietos, iš jų 74 % darbo vietų yra visos darbo dienos darbo vietos, o 90 % tų darbuotojų ir gyvena šiame regione.

| (202) | Be to, Frankfurto Hano oro uosto plėtra taip pat turėjo teigiamą netiesioginį, papildomą ir skatinamąjį poveikį darbo vietų kūrimui regione, taip pat apskritai regioninei plėtrai, nes atsirado daugiau ekonominės ir turistinės veiklos. Remiantis Vokietijos pateikta informacija, Frankfurto Hano oro uostas labai padeda plėsti atvykstamojo (~33 % keleivių, tai atitinka beveik 1 mln. keleivių 2005 m.) ir išvykstamojo (~67 % keleivių) turizmo mastą Reino krašto-Pfalco žemėje. Kaip nurodė Vokietija, 88 % atvykstančių keleivių regione lieka bent vieną naktį, 2005 m. regione liko beveik 5,7 mln. keleivių. Kadangi 88 % per Frankfurto Hano oro uostą atvykstančių turistų lieka bent vieną naktį, o daugiau kaip 80 % – nuo dviejų iki dešimt dienų, bendra metinė apyvarta buvo apie 133,7 mln. EUR. Be to, dėl atvykstamojo turizmo Reino krašto-Pfalco žemėje sukurta apie 11 000 darbo vietų. |
| --- | --- |

(202)

Be to, Frankfurto Hano oro uosto plėtra taip pat turėjo teigiamą netiesioginį, papildomą ir skatinamąjį poveikį darbo vietų kūrimui regione, taip pat apskritai regioninei plėtrai, nes atsirado daugiau ekonominės ir turistinės veiklos. Remiantis Vokietijos pateikta informacija, Frankfurto Hano oro uostas labai padeda plėsti atvykstamojo (~33 % keleivių, tai atitinka beveik 1 mln. keleivių 2005 m.) ir išvykstamojo (~67 % keleivių) turizmo mastą Reino krašto-Pfalco žemėje. Kaip nurodė Vokietija, 88 % atvykstančių keleivių regione lieka bent vieną naktį, 2005 m. regione liko beveik 5,7 mln. keleivių. Kadangi 88 % per Frankfurto Hano oro uostą atvykstančių turistų lieka bent vieną naktį, o daugiau kaip 80 % – nuo dviejų iki dešimt dienų, bendra metinė apyvarta buvo apie 133,7 mln. EUR. Be to, dėl atvykstamojo turizmo Reino krašto-Pfalco žemėje sukurta apie 11 000 darbo vietų.

| (203) | Investicinės pagalbos priemonėmis taip pat prisidėta gerinant regiono pasiekiamumą. Tačiau siekti bendros svarbos tikslo nepadedama, kai sutampa nepelningų oro uostų veikla (arba atsiranda papildomų nepanaudojamų pajėgumų). Šiuo atveju Komisija laikosi nuomonės, kad dėl investicinės pagalbos veikla nesutapo ir nesumažėjo kaimyniniuose oro uostuose esamos infrastruktūros vidutinės trukmės naudojimo perspektyvos. Iš tikrųjų 100 km spinduliu arba atstumu, kuris nuo Frankfurto Hano oro uosto įveikiamas per 60 min., kitų oro uostų nėra. Arčiausiai Frankfurto Hano oro uosto esantys oro uostai yra Frankfurto prie Maino (už 115 km arba kelionės automobiliu iki jo laikas – 1 val. 15 min.) ir Liuksemburgo (už 111 km arba kelionės automobiliu iki jo laikas – 1 val. 30 min.). |
| --- | --- |

(203)

Investicinės pagalbos priemonėmis taip pat prisidėta gerinant regiono pasiekiamumą. Tačiau siekti bendros svarbos tikslo nepadedama, kai sutampa nepelningų oro uostų veikla (arba atsiranda papildomų nepanaudojamų pajėgumų). Šiuo atveju Komisija laikosi nuomonės, kad dėl investicinės pagalbos veikla nesutapo ir nesumažėjo kaimyniniuose oro uostuose esamos infrastruktūros vidutinės trukmės naudojimo perspektyvos. Iš tikrųjų 100 km spinduliu arba atstumu, kuris nuo Frankfurto Hano oro uosto įveikiamas per 60 min., kitų oro uostų nėra. Arčiausiai Frankfurto Hano oro uosto esantys oro uostai yra Frankfurto prie Maino (už 115 km arba kelionės automobiliu iki jo laikas – 1 val. 15 min.) ir Liuksemburgo (už 111 km arba kelionės automobiliu iki jo laikas – 1 val. 30 min.).

| (204) | Frankfurto prie Maino oro uostas – tarptautinis centrinis oro uostas, iš kurio vykdomi skrydžiai į įvairias paskirties vietas, jame daugiausia veikia tradiciniai vežėjai, siūlantys jungiamųjų skrydžių paslaugas, o Frankfurto Hano oro uoste vykdomi pigūs tiesioginiai skrydžiai. Nuo 2000 m. keleivių srautai Frankfurto prie Maino oro uoste nuolat didėjo – nuo 49,4 mln. 2000 m. iki maždaug 58 mln. 2012 m. Tačiau tuo laikotarpiu augimui poveikį darė spūsčių problemos ir pajėgumų apribojimai. Kaip nurodė Vokietija, Frankfurto prie Maino oro uosto pajėgumo ribos buvo nuolat viršijamos. Todėl, pasak Vokietijos, Frankfurto Hano oro uostas, visų pirma dėl to, kad turi leidimą veikti visą parą, atlieka svarbų vaidmenį – jam esant užtikrinamas papildomas pajėgumas, kad sumažėtų spūstys Frankfurto prie Maino oro uoste. Iš tikrųjų iki 2009 m. Fraport buvo didžiausia FFHG akcininkė ir Frankfurto Hano (2,7 mln. keleivių 2013 m., apie 4 mln. keleivių 2007 m., kai keleivių skaičius buvo didžiausias) bei Frankfurto prie Maino (58 mln. keleivių ir 2,1 mln. krovinių) oro uostus valdanti įmonė, taigi ji siekė įgyvendinti įvairinimo strategiją. |
| --- | --- |

(204)

Frankfurto prie Maino oro uostas – tarptautinis centrinis oro uostas, iš kurio vykdomi skrydžiai į įvairias paskirties vietas, jame daugiausia veikia tradiciniai vežėjai, siūlantys jungiamųjų skrydžių paslaugas, o Frankfurto Hano oro uoste vykdomi pigūs tiesioginiai skrydžiai. Nuo 2000 m. keleivių srautai Frankfurto prie Maino oro uoste nuolat didėjo – nuo 49,4 mln. 2000 m. iki maždaug 58 mln. 2012 m. Tačiau tuo laikotarpiu augimui poveikį darė spūsčių problemos ir pajėgumų apribojimai. Kaip nurodė Vokietija, Frankfurto prie Maino oro uosto pajėgumo ribos buvo nuolat viršijamos. Todėl, pasak Vokietijos, Frankfurto Hano oro uostas, visų pirma dėl to, kad turi leidimą veikti visą parą, atlieka svarbų vaidmenį – jam esant užtikrinamas papildomas pajėgumas, kad sumažėtų spūstys Frankfurto prie Maino oro uoste. Iš tikrųjų iki 2009 m. Fraport buvo didžiausia FFHG akcininkė ir Frankfurto Hano (2,7 mln. keleivių 2013 m., apie 4 mln. keleivių 2007 m., kai keleivių skaičius buvo didžiausias) bei Frankfurto prie Maino (58 mln. keleivių ir 2,1 mln. krovinių) oro uostus valdanti įmonė, taigi ji siekė įgyvendinti įvairinimo strategiją.

Fraport

| (205) | Arčiausiai Frankfurto Hano oro uosto esančiame Liuksemburgo oro uoste (už maždaug 111 km, automobiliu pasiekiamas per 1 val. 30 min.) 2008 m. buvo apie 1,7 mln. keleivių, tačiau jis sparčiai augo ir 2013 m. jame jau buvo 2,2 mln. keleivių. Nors keleivių srautų požiūriu Liuksemburgo oro uostas šiek tiek mažesnis už Frankfurto Hano oro uostą, jo krovinių vežimo veiklos mastas gerokai didesnis – 674 000 tonų 2013 m. Iš jo vykdomi reguliarieji skrydžiai į Europos sostines ir užsakomieji skrydžiai į laisvalaikio paskirties vietas. Šios pasirinktos kryptys daugiausia atitinka Liuksemburge įkurtų finansinių ir tarptautinių institucijų darbuotojų poreikius. |
| --- | --- |

(205)

Arčiausiai Frankfurto Hano oro uosto esančiame Liuksemburgo oro uoste (už maždaug 111 km, automobiliu pasiekiamas per 1 val. 30 min.) 2008 m. buvo apie 1,7 mln. keleivių, tačiau jis sparčiai augo ir 2013 m. jame jau buvo 2,2 mln. keleivių. Nors keleivių srautų požiūriu Liuksemburgo oro uostas šiek tiek mažesnis už Frankfurto Hano oro uostą, jo krovinių vežimo veiklos mastas gerokai didesnis – 674 000 tonų 2013 m. Iš jo vykdomi reguliarieji skrydžiai į Europos sostines ir užsakomieji skrydžiai į laisvalaikio paskirties vietas. Šios pasirinktos kryptys daugiausia atitinka Liuksemburge įkurtų finansinių ir tarptautinių institucijų darbuotojų poreikius.

| (206) | Sarbriukeno oro uostas nuo Frankfurto Hano oro uosto nutolęs maždaug 128 km, kelionės automobiliu iki jo laikas – daugiau kaip dvi valandos. Be to, Frankfurto Hano oro uostą daugiausia aptarnauja pigių skrydžių bendrovės (Ryanair), gana didelę jo verslo modelio dalį sudaro krovinių vežimas, o iš Sarbriukeno oro uosto daugiausia vykdomi reguliarieji skrydžiai įvairiomis kryptimis šalies viduje, krovinių vežimas sudaro tik nedidelę veiklos dalį. |
| --- | --- |

(206)

Sarbriukeno oro uostas nuo Frankfurto Hano oro uosto nutolęs maždaug 128 km, kelionės automobiliu iki jo laikas – daugiau kaip dvi valandos. Be to, Frankfurto Hano oro uostą daugiausia aptarnauja pigių skrydžių bendrovės (Ryanair), gana didelę jo verslo modelio dalį sudaro krovinių vežimas, o iš Sarbriukeno oro uosto daugiausia vykdomi reguliarieji skrydžiai įvairiomis kryptimis šalies viduje, krovinių vežimas sudaro tik nedidelę veiklos dalį.

Ryanair

| (207) | Cveibriukeno oro uosto atžvilgiu Vokietija pabrėžė, kad atstumas nuo jo iki Frankfurto Hano oro uosto – 127 km, šį atstumą automobiliu galima nuvažiuoti per 1 val. 27 min., traukiniu – per maždaug keturias valandas. Be to, Vokietija teigė, kad, vertinant 2005–2012 m. keleivių ir oro krovinių srautus, negalima daryti išvados, kad vienas oro uostas galėtų pakeisti kitą. |
| --- | --- |

(207)

Cveibriukeno oro uosto atžvilgiu Vokietija pabrėžė, kad atstumas nuo jo iki Frankfurto Hano oro uosto – 127 km, šį atstumą automobiliu galima nuvažiuoti per 1 val. 27 min., traukiniu – per maždaug keturias valandas. Be to, Vokietija teigė, kad, vertinant 2005–2012 m. keleivių ir oro krovinių srautus, negalima daryti išvados, kad vienas oro uostas galėtų pakeisti kitą.

| (208) | Komisija atkreipia dėmesį, kad Frankfurto Hano ir Cveibriukeno oro uostų veikla šiek tiek sutampa, nes per Cveibriukeno oro uostą taip pat vežami oro kroviniai, o paskirties vietos, į kurias iš Cveibriukeno vykdomi skrydžiai, daugiausia susijusios su užsakomaisiais skrydžiais. Šiuo atžvilgiu Komisija atkreipia dėmesį, kad krovininis transportas paprastai yra mobilesnis už keleivinį (82). Apskritai manoma, kad krovininių oro uostų pasiekiamumo zona driekiasi bent maždaug 200 km spinduliu ir iki oro uosto galima atvykti per dvi valandas. Remiantis pramonės sektoriaus pastabomis, iki pusės dienos kelionė sunkvežimiu (t. y. iki 12 valandų kelionė sunkvežimiu) apskritai būtų priimtina, kad krovinių ekspeditoriai sutiktų vežti krovinius (83). Be to, skrendantiesiems užsakomaisiais skrydžiais ne taip svarbu laikas, jie gali sutikti automobiliu važiuoti ir iki dviejų valandų. |
| --- | --- |

(208)

Komisija atkreipia dėmesį, kad Frankfurto Hano ir Cveibriukeno oro uostų veikla šiek tiek sutampa, nes per Cveibriukeno oro uostą taip pat vežami oro kroviniai, o paskirties vietos, į kurias iš Cveibriukeno vykdomi skrydžiai, daugiausia susijusios su užsakomaisiais skrydžiais. Šiuo atžvilgiu Komisija atkreipia dėmesį, kad krovininis transportas paprastai yra mobilesnis už keleivinį (82). Apskritai manoma, kad krovininių oro uostų pasiekiamumo zona driekiasi bent maždaug 200 km spinduliu ir iki oro uosto galima atvykti per dvi valandas. Remiantis pramonės sektoriaus pastabomis, iki pusės dienos kelionė sunkvežimiu (t. y. iki 12 valandų kelionė sunkvežimiu) apskritai būtų priimtina, kad krovinių ekspeditoriai sutiktų vežti krovinius (83). Be to, skrendantiesiems užsakomaisiais skrydžiais ne taip svarbu laikas, jie gali sutikti automobiliu važiuoti ir iki dviejų valandų.

82

83

| (209) | Kartu reikėtų atkreipti dėmesį, kad prieš tai, kai 2006 m. Cveibriukeno oro uostas ėmė veikti rinkoje, Frankfurto Hano oro uostas jau buvo įsitvirtinęs oro uostas, aptarnaujantis daugiau kaip 3 mln. keleivių ir 123 000 tonų krovinių. Atsižvelgdama į ankstesnę abiejų oro uostų raidą, geografinę padėtį ir laisvus Frankfurto Hano oro uosto pajėgumus, kai 2006 m. Cveibriukeno oro uostas ėmė veikti komercinės aviacijos rinkoje, Komisija daro išvadą, kad veikiau atidarius Cveibriukeno oro uostą jo infrastruktūra buvo nebūtina ir sutapo su jau veikusio oro uosto infrastruktūra. |
| --- | --- |

(209)

Kartu reikėtų atkreipti dėmesį, kad prieš tai, kai 2006 m. Cveibriukeno oro uostas ėmė veikti rinkoje, Frankfurto Hano oro uostas jau buvo įsitvirtinęs oro uostas, aptarnaujantis daugiau kaip 3 mln. keleivių ir 123 000 tonų krovinių. Atsižvelgdama į ankstesnę abiejų oro uostų raidą, geografinę padėtį ir laisvus Frankfurto Hano oro uosto pajėgumus, kai 2006 m. Cveibriukeno oro uostas ėmė veikti komercinės aviacijos rinkoje, Komisija daro išvadą, kad veikiau atidarius Cveibriukeno oro uostą jo infrastruktūra buvo nebūtina ir sutapo su jau veikusio oro uosto infrastruktūra.

| (210) | Todėl Komisija daro išvadą, kad investuojant į Frankfurto Hano oro uostą neatsirado infrastruktūra, sutampanti su esama nepelninga infrastruktūra. Priešingai, Frankfurto Hano oro uostui teko svarbi funkcija sumažinti spūstis Frankfurto prie Maino oro uoste, kartu neapribojant pastarojo plėtros planų. Iš tikrųjų buvo rizika, kad neinvestavus į Frankfurto Hano oro uostą nebus užtikrintas pakankamas susisiekimas su regionu. |
| --- | --- |

(210)

Todėl Komisija daro išvadą, kad investuojant į Frankfurto Hano oro uostą neatsirado infrastruktūra, sutampanti su esama nepelninga infrastruktūra. Priešingai, Frankfurto Hano oro uostui teko svarbi funkcija sumažinti spūstis Frankfurto prie Maino oro uoste, kartu neapribojant pastarojo plėtros planų. Iš tikrųjų buvo rizika, kad neinvestavus į Frankfurto Hano oro uostą nebus užtikrintas pakankamas susisiekimas su regionu.

| (211) | Todėl atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta 199–210 konstatuojamosiose dalyse, Komisija daro išvadą, kad investicinė pagalba, skirta Frankfurto Hano oro uosto infrastruktūros objektų statybai ir eksploatavimui, atitinka aiškiai apibrėžtą bendros svarbos tikslą, būtent – regioninės ekonominės plėtros, darbo vietų kūrimo ir geresnio regiono pasiekiamumo. |
| --- | --- |

(211)

Todėl atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta 199–210 konstatuojamosiose dalyse, Komisija daro išvadą, kad investicinė pagalba, skirta Frankfurto Hano oro uosto infrastruktūros objektų statybai ir eksploatavimui, atitinka aiškiai apibrėžtą bendros svarbos tikslą, būtent – regioninės ekonominės plėtros, darbo vietų kūrimo ir geresnio regiono pasiekiamumo.

b)   Infrastruktūra yra būtina ir proporcinga tikslui

| (212) | Pasak Vokietijos, investicijų imtasi atsižvelgus į poreikius (taigi, jos proporcingos), o pastatyti infrastruktūros objektai oro uostui buvo būtini, kad būtų užtikrintas susisiekimas, galėtų plėtotis regionas ir būtų sumažintos spūstys Frankfurto prie Maino oro uoste. |
| --- | --- |

(212)

Pasak Vokietijos, investicijų imtasi atsižvelgus į poreikius (taigi, jos proporcingos), o pastatyti infrastruktūros objektai oro uostui buvo būtini, kad būtų užtikrintas susisiekimas, galėtų plėtotis regionas ir būtų sumažintos spūstys Frankfurto prie Maino oro uoste.

| (213) | Remdamasi Vokietijos pateikta informacija Komisija sutinka, kad finansuotos investicijos buvo būtinos ir proporcingos bendros svarbos tikslui (žr. 68 ir tolesnes konstatuojamąsias dalis). Iš tikrųjų be šių investicijų buvusios JAV karinės bazės pertvarka į visiškai veikiantį civilinės aviacijos oro uostą būtų buvusi neužbaigta. Reikėjo pastatyti keleiviams ir kroviniams skirtus pastatus, peronus, modernizuoti riedėjimo takus, kad būtų galima toliau plėtoti su civiliniais skrydžiais susijusią veiklą. Vadinasi, pastatyti infrastruktūros objektai oro uostui buvo būtini siekiant užtikrinti susisiekimą su regionu ir regiono plėtrą. |
| --- | --- |

(213)

Remdamasi Vokietijos pateikta informacija Komisija sutinka, kad finansuotos investicijos buvo būtinos ir proporcingos bendros svarbos tikslui (žr. 68 ir tolesnes konstatuojamąsias dalis). Iš tikrųjų be šių investicijų buvusios JAV karinės bazės pertvarka į visiškai veikiantį civilinės aviacijos oro uostą būtų buvusi neužbaigta. Reikėjo pastatyti keleiviams ir kroviniams skirtus pastatus, peronus, modernizuoti riedėjimo takus, kad būtų galima toliau plėtoti su civiliniais skrydžiais susijusią veiklą. Vadinasi, pastatyti infrastruktūros objektai oro uostui buvo būtini siekiant užtikrinti susisiekimą su regionu ir regiono plėtrą.

| (214) | Be to, infrastruktūros projektas vykdytas tik tiek, kiek buvo būtina nustatytiems tikslams pasiekti: infrastruktūros objektai statyti didžiausiam keleivių (apie 4–5 mln.) skaičiui ir krovinių (500 000 tonų) kiekiui, o iš srautų duomenų, pateiktų 1 ir 2 lentelėse, matyti, kad keleivių srautai stabiliai didėjo iki 2007 m. ir pasiekė rekordinį 4 mln. keleivių skaičių (vėliau dėl 219 konstatuojamojoje dalyje išdėstytų priežasčių 2013 m. keleivių sumažėjo iki 2,7 mln.), o krovinių kiekis 2011 m. viršijo 500 000 tonų. Tai reiškia, kad didelė transporto paklausa, kurios tikėtasi, iš esmės atitiko faktinę paklausą, o investicijos nėra neproporcingai didelės. |
| --- | --- |

(214)

Be to, infrastruktūros projektas vykdytas tik tiek, kiek buvo būtina nustatytiems tikslams pasiekti: infrastruktūros objektai statyti didžiausiam keleivių (apie 4–5 mln.) skaičiui ir krovinių (500 000 tonų) kiekiui, o iš srautų duomenų, pateiktų 1 ir 2 lentelėse, matyti, kad keleivių srautai stabiliai didėjo iki 2007 m. ir pasiekė rekordinį 4 mln. keleivių skaičių (vėliau dėl 219 konstatuojamojoje dalyje išdėstytų priežasčių 2013 m. keleivių sumažėjo iki 2,7 mln.), o krovinių kiekis 2011 m. viršijo 500 000 tonų. Tai reiškia, kad didelė transporto paklausa, kurios tikėtasi, iš esmės atitiko faktinę paklausą, o investicijos nėra neproporcingai didelės.

| (215) | Nors svarbu užtikrinti, kad investavus neatsirastų infrastruktūra, sutampanti su esama nepelninga infrastruktūra, šiuo atveju taip nebuvo. Kaip jau paaiškinta 203–210 konstatuojamosiose dalyse, 100 km spinduliu arba atstumu, kuris būtų įveikiamas per 60 min., kitų oro uostų nėra, ir net vertinant platesnę pasiekiamumo zoną nenustatyta, kad infrastruktūra sutaptų. Artimiausias oro uostas yra Frankfurto prie Maino oro uostas, bet Frankfurto Hano oro uostu buvo siekiama mažinti Frankfurto prie Maino oro uosto spūstis. |
| --- | --- |

(215)

Nors svarbu užtikrinti, kad investavus neatsirastų infrastruktūra, sutampanti su esama nepelninga infrastruktūra, šiuo atveju taip nebuvo. Kaip jau paaiškinta 203–210 konstatuojamosiose dalyse, 100 km spinduliu arba atstumu, kuris būtų įveikiamas per 60 min., kitų oro uostų nėra, ir net vertinant platesnę pasiekiamumo zoną nenustatyta, kad infrastruktūra sutaptų. Artimiausias oro uostas yra Frankfurto prie Maino oro uostas, bet Frankfurto Hano oro uostu buvo siekiama mažinti Frankfurto prie Maino oro uosto spūstis.

| (216) | Atsižvelgdama į tai Komisija mano, kad ši suderinamumo sąlyga įvykdyta. |
| --- | --- |

(216)

Atsižvelgdama į tai Komisija mano, kad ši suderinamumo sąlyga įvykdyta.

c)   Dėl infrastruktūros suteikiama pakankamų galimybių naudotis oro uostu vidutinės trukmės laikotarpiu

| (217) | Vokietija teigė, kad, prieš priimant sprendimą plėsti oro uosto infrastruktūrą, išorės ekspertai atliko srautų prognozių tyrimus, kad būtų galima suvokti eismo srautų potencialą Frankfurto Hano oro uoste. |
| --- | --- |

(217)

Vokietija teigė, kad, prieš priimant sprendimą plėsti oro uosto infrastruktūrą, išorės ekspertai atliko srautų prognozių tyrimus, kad būtų galima suvokti eismo srautų potencialą Frankfurto Hano oro uoste.

| (218) | Iš pateiktos informacijos matyti, kad tuo metu išorės ekspertai prognozavo didžiulį augimą nuo 0,3 mln. keleivių 2000 m. iki 3,8 mln. 2010 m. (žr. 6 ir 7 diagramas). Kalbant apie krovinių kiekio raidą, ekspertai prognozavo, kad jis didės nuo 151 000 tonų 2001 m. iki 386 000 tonų 2010 m. (žr. 8 diagramą), o 2006–2010 m. krovinių vežimo veiklos mastas turėtų didėti dėl krovininių skrydžių, nukreiptų iš Frankfurto prie Maino oro uosto, jame uždraudus naktinius skrydžius. Tačiau šios prognozės galėjo tapti tikrove, tik jeigu būtų investuojama tiek, kiek planuota. |
| --- | --- |

(218)

Iš pateiktos informacijos matyti, kad tuo metu išorės ekspertai prognozavo didžiulį augimą nuo 0,3 mln. keleivių 2000 m. iki 3,8 mln. 2010 m. (žr. 6 ir 7 diagramas). Kalbant apie krovinių kiekio raidą, ekspertai prognozavo, kad jis didės nuo 151 000 tonų 2001 m. iki 386 000 tonų 2010 m. (žr. 8 diagramą), o 2006–2010 m. krovinių vežimo veiklos mastas turėtų didėti dėl krovininių skrydžių, nukreiptų iš Frankfurto prie Maino oro uosto, jame uždraudus naktinius skrydžius. Tačiau šios prognozės galėjo tapti tikrove, tik jeigu būtų investuojama tiek, kiek planuota.

| (219) | Komisija atkreipia dėmesį, kad, vertinant faktinę srautų raidą Frankfurto Hano oro uoste, šios srautų prognozės (žr. 218 konstatuojamąją dalį) pasitvirtino (žr. 1 ir 2 lenteles). 2007 m. Frankfurto Hano oro uostas aptarnavo apie 4 mln. keleivių. Po spartaus augimo laikotarpio kelerius praėjusius metus Vokietijos ir Sąjungos oro eismą neigiamai veikė 2008–2009 m. prasidėjusi ekonomikos ir finansų krizė; dėl šios krizės Vokietijos oro transporto keleivių skaičius 2009 m. sumažėjo. Frankfurto Hano oro uoste keleivių srautų raidai poveikį darė ir tai, kad 2011 m. Vokietijoje buvo nustatytas oro transporto keleivio mokestis. Dabar Frankfurto Hano oro uostas aptarnauja apie 2,7 mln. keleivių per metus. Kalbant apie krovinius, 2011 m. Frankfurto Hano oro uoste aptarnauta 565 000 tonų krovinių. Bankrutavus vienam iš jo klientų, 2013 m. oro uoste aptarnauta tik 447 000 tonų krovinių. |
| --- | --- |

(219)

Komisija atkreipia dėmesį, kad, vertinant faktinę srautų raidą Frankfurto Hano oro uoste, šios srautų prognozės (žr. 218 konstatuojamąją dalį) pasitvirtino (žr. 1 ir 2 lenteles). 2007 m. Frankfurto Hano oro uostas aptarnavo apie 4 mln. keleivių. Po spartaus augimo laikotarpio kelerius praėjusius metus Vokietijos ir Sąjungos oro eismą neigiamai veikė 2008–2009 m. prasidėjusi ekonomikos ir finansų krizė; dėl šios krizės Vokietijos oro transporto keleivių skaičius 2009 m. sumažėjo. Frankfurto Hano oro uoste keleivių srautų raidai poveikį darė ir tai, kad 2011 m. Vokietijoje buvo nustatytas oro transporto keleivio mokestis. Dabar Frankfurto Hano oro uostas aptarnauja apie 2,7 mln. keleivių per metus. Kalbant apie krovinius, 2011 m. Frankfurto Hano oro uoste aptarnauta 565 000 tonų krovinių. Bankrutavus vienam iš jo klientų, 2013 m. oro uoste aptarnauta tik 447 000 tonų krovinių.

| (220) | Todėl, atsižvelgiant į tai, galima daryti išvadą, kad Frankfurto Hano oro uostas jau dabar panaudoja beveik visus savo pajėgumus, o pajėgumų panaudojimo vidutiniu laikotarpiu perspektyvos buvo pakankamos. |
| --- | --- |

(220)

Todėl, atsižvelgiant į tai, galima daryti išvadą, kad Frankfurto Hano oro uostas jau dabar panaudoja beveik visus savo pajėgumus, o pajėgumų panaudojimo vidutiniu laikotarpiu perspektyvos buvo pakankamos.

d)   Vienodos ir nediskriminacinės galimybės naudotis infrastruktūra

| (221) | Visiems galimiems infrastruktūros naudotojams suteikiamos vienodos ir nediskriminacinės galimybės naudotis oro uostu. Iš tikrųjų Frankfurto Hano oro uoste taikomų oro uosto mokesčių sąrašas viešai skelbiamas, visi galimi ir esami oro uosto naudotojai gali jį gauti skaidriai ir be jokios diskriminacijos. Visi už naudojimąsi oro uosto infrastruktūra mokamų oro uosto mokesčių skirtumai buvo pagrįsti komerciniu diferencijavimu (84). |
| --- | --- |

(221)

Visiems galimiems infrastruktūros naudotojams suteikiamos vienodos ir nediskriminacinės galimybės naudotis oro uostu. Iš tikrųjų Frankfurto Hano oro uoste taikomų oro uosto mokesčių sąrašas viešai skelbiamas, visi galimi ir esami oro uosto naudotojai gali jį gauti skaidriai ir be jokios diskriminacijos. Visi už naudojimąsi oro uosto infrastruktūra mokamų oro uosto mokesčių skirtumai buvo pagrįsti komerciniu diferencijavimu (84).

84

| (222) | Todėl Komisija laikosi nuomonės, kad ši sąlyga įvykdyta. |
| --- | --- |

(222)

Todėl Komisija laikosi nuomonės, kad ši sąlyga įvykdyta.

e)   Prekybai nedaroma bendram interesui prieštaraujančio poveikio

| (223) | Remiantis 2005 m. Aviacijos gairių 39 punktu, oro uosto kategorija gali būti rodiklis, kiek oro uostai vieni su kitais konkuruoja, taigi ir kiek oro uostui suteiktu finansavimu gali būti iškraipyta konkurencija. |
| --- | --- |

(223)

Remiantis 2005 m. Aviacijos gairių 39 punktu, oro uosto kategorija gali būti rodiklis, kiek oro uostai vieni su kitais konkuruoja, taigi ir kiek oro uostui suteiktu finansavimu gali būti iškraipyta konkurencija.

| (224) | Tipinėje Frankfurto Hano oro uosto pasiekiamumo zonoje (per 1 val. automobiliu įveikiamas arba 100 km atstumas) kitų komerciniu požiūriu naudojamų oro uostų nėra. NET jeigu pasiekiamumo zona būtų išplėsta, Komisija mano, kad pagalba nedaromas netinkamas neigiamas poveikis konkurencijai ir valstybių narių tarpusavio prekybai. |
| --- | --- |

(224)

Tipinėje Frankfurto Hano oro uosto pasiekiamumo zonoje (per 1 val. automobiliu įveikiamas arba 100 km atstumas) kitų komerciniu požiūriu naudojamų oro uostų nėra. NET jeigu pasiekiamumo zona būtų išplėsta, Komisija mano, kad pagalba nedaromas netinkamas neigiamas poveikis konkurencijai ir valstybių narių tarpusavio prekybai.

| (225) | Kalbant apie Frankfurto prie Maino oro uostą (arčiausiai esantis oro uostas – už maždaug 115 km arba pasiekiamas per 1 val. 15 min.), investicijos į Frankfurto Hano oro uostą neturėjo neigiamo vieno oro uosto pakeitimo kitu oro uostu poveikio. Iš tikrųjų prieš pradėdama valdyti Frankfurto Hano oro uostą Fraport jau buvo Frankfurto prie Maino oro uostą valdanti įmonė, ir vis tiek investavo į Frankfurto Hano oro uostą, siekdama mažinti spūstis Frankfurto prie Maino oro uoste, nes buvo numatyta, kad šis centrinis oro uostas ateityje bus perkrautas. Visų pirma, vienas pagrindinių veiksnių, į kuriuos reikėjo atsižvelgti, buvo draudimas Frankfurto prie Maino oro uoste vykdyti naktinius skrydžius, o Frankfurto Hano oro uostas turėjo leidimą vykdyti skrydžius visą parą. |
| --- | --- |

(225)

Kalbant apie Frankfurto prie Maino oro uostą (arčiausiai esantis oro uostas – už maždaug 115 km arba pasiekiamas per 1 val. 15 min.), investicijos į Frankfurto Hano oro uostą neturėjo neigiamo vieno oro uosto pakeitimo kitu oro uostu poveikio. Iš tikrųjų prieš pradėdama valdyti Frankfurto Hano oro uostą Fraport jau buvo Frankfurto prie Maino oro uostą valdanti įmonė, ir vis tiek investavo į Frankfurto Hano oro uostą, siekdama mažinti spūstis Frankfurto prie Maino oro uoste, nes buvo numatyta, kad šis centrinis oro uostas ateityje bus perkrautas. Visų pirma, vienas pagrindinių veiksnių, į kuriuos reikėjo atsižvelgti, buvo draudimas Frankfurto prie Maino oro uoste vykdyti naktinius skrydžius, o Frankfurto Hano oro uostas turėjo leidimą vykdyti skrydžius visą parą.

Fraport

| (226) | Nors 2000–2007 m. Frankfurto Hano oro uostas labai augo, iš 1 diagramos matyti, kad, palyginti su Frankfurto prie Maino oro uostu, srautai tebebuvo labai riboti. 2000–2003 m. Frankfurto prie Maino oro uoste keleivių skaičius stabiliai augo nuo 48 mln. 2000 m. iki 54,2 mln. 2007 m. Dėl ekonomikos krizės Frankfurto prie Maino oro uoste 2009 m. keleivių srautai sumažėjo iki 50,9 mln., bet vėliau sparčiai padidėjo iki 58 mln. Kalbant apie krovinių vežimo veiklą, Frankfurto prie Maino oro uoste krovinių srautas stabiliai augo nuo 1,6 mln. iki 2,2 mln. tonų 2013 m. |
| --- | --- |

(226)

Nors 2000–2007 m. Frankfurto Hano oro uostas labai augo, iš 1 diagramos matyti, kad, palyginti su Frankfurto prie Maino oro uostu, srautai tebebuvo labai riboti. 2000–2003 m. Frankfurto prie Maino oro uoste keleivių skaičius stabiliai augo nuo 48 mln. 2000 m. iki 54,2 mln. 2007 m. Dėl ekonomikos krizės Frankfurto prie Maino oro uoste 2009 m. keleivių srautai sumažėjo iki 50,9 mln., bet vėliau sparčiai padidėjo iki 58 mln. Kalbant apie krovinių vežimo veiklą, Frankfurto prie Maino oro uoste krovinių srautas stabiliai augo nuo 1,6 mln. iki 2,2 mln. tonų 2013 m.

| (227) | Kalbant apie kitus oro uostus, Komisija jau paaiškino, kad investicijomis į Frankfurto Hano oro uostą nepadaryta didelio poveikio konkurencijai ir valstybių narių tarpusavio prekybai (85). Tai pasakytina ir apie Cveibriukeno oro uostą, nes būtent pastarojo infrastruktūra buvo nebūtina ir sutampa su esama infrastruktūra (taigi, jeigu koks nors iškraipomasis poveikis konkurencijai yra, tai būtent dėl to). |
| --- | --- |

(227)

Kalbant apie kitus oro uostus, Komisija jau paaiškino, kad investicijomis į Frankfurto Hano oro uostą nepadaryta didelio poveikio konkurencijai ir valstybių narių tarpusavio prekybai (85). Tai pasakytina ir apie Cveibriukeno oro uostą, nes būtent pastarojo infrastruktūra buvo nebūtina ir sutampa su esama infrastruktūra (taigi, jeigu koks nors iškraipomasis poveikis konkurencijai yra, tai būtent dėl to).

85

| (228) | Be to, priešingai negu į Frankfurto prie Maino ir Liuksemburgo oro uostus, į Frankfurto Hano oro uostą negalima atvykti traukiniais. Apskritai nėra pagrindo manyti, kad būtų pakeičiamas geležinkelio transportas. |
| --- | --- |

(228)

Be to, priešingai negu į Frankfurto prie Maino ir Liuksemburgo oro uostus, į Frankfurto Hano oro uostą negalima atvykti traukiniais. Apskritai nėra pagrindo manyti, kad būtų pakeičiamas geležinkelio transportas.

| (229) | Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta 223–228 konstatuojamosiose dalyse, Komisija mano, kad nederamas neigiamas poveikis konkurencijai ir valstybių narių tarpusavio prekybai yra ribotas. |
| --- | --- |

(229)

Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta 223–228 konstatuojamosiose dalyse, Komisija mano, kad nederamas neigiamas poveikis konkurencijai ir valstybių narių tarpusavio prekybai yra ribotas.

f)   Skatinamasis poveikis, būtinumas ir proporcingumas

| (230) | Komisija privalo nustatyti, ar dėl Frankfurto Hano oro uostui suteiktos valstybės pagalbos šios pagalbos gavėjo elgsena pakito taip, kad jis ėmėsi veiklos, kuria padėtų siekti bendros svarbos tikslo ir i) kurios nebūtų vykdęs, jei nebūtų gavęs pagalbos, arba ii) kurią vykdytų daug mažesniu mastu arba kitokiu būdu. Be to, pagalba laikoma proporcinga tik tada, kai to paties rezultato negalima pasiekti teikiant mažiau pagalbos ir sukeliant mažiau iškraipymų. Tai reiškia, kad pagalbos dydis ir intensyvumas turi būti ribojami iki mažiausio lygio, būtino remiamai veiklai vykdyti. |
| --- | --- |

(230)

Komisija privalo nustatyti, ar dėl Frankfurto Hano oro uostui suteiktos valstybės pagalbos šios pagalbos gavėjo elgsena pakito taip, kad jis ėmėsi veiklos, kuria padėtų siekti bendros svarbos tikslo ir i) kurios nebūtų vykdęs, jei nebūtų gavęs pagalbos, arba ii) kurią vykdytų daug mažesniu mastu arba kitokiu būdu. Be to, pagalba laikoma proporcinga tik tada, kai to paties rezultato negalima pasiekti teikiant mažiau pagalbos ir sukeliant mažiau iškraipymų. Tai reiškia, kad pagalbos dydis ir intensyvumas turi būti ribojami iki mažiausio lygio, būtino remiamai veiklai vykdyti.

| (231) | Remiantis Vokietijos pateikta informacija, be pagalbos investicija būtų buvusi negalima. Vokietija teigė, kad pagalba buvo būtina, nes ja kompensuotos tik finansavimo sąnaudos, o esant mažesnei sumai būtų mažesnės ir investicijos. |
| --- | --- |

(231)

Remiantis Vokietijos pateikta informacija, be pagalbos investicija būtų buvusi negalima. Vokietija teigė, kad pagalba buvo būtina, nes ja kompensuotos tik finansavimo sąnaudos, o esant mažesnei sumai būtų mažesnės ir investicijos.

| (232) | Iš tikrųjų, remiantis 3 ir 4 lentelėse apibendrintais finansiniais rezultatais, oro uostas vis dar patiria nuostolių ir negali finansuoti savo investicinių sąnaudų. Todėl galima daryti išvadą, kad pagalba buvo būtina investicijoms, kuriomis siekta sumažinti spūstis oro uosto infrastruktūroje, taip pat vykdyti šiuolaikinei oro uosto infrastruktūrai keliamus reikalavimus. Jeigu nebūtų gavęs pagalbos, Frankfurto Hano oro uostas nebūtų galėjęs patenkinti numatomos oro vežėjų, keleivių ir krovinių ekspeditorių paklausos, o oro uosto ekonominės veiklos lygis būtų sumažėjęs. |
| --- | --- |

(232)

Iš tikrųjų, remiantis 3 ir 4 lentelėse apibendrintais finansiniais rezultatais, oro uostas vis dar patiria nuostolių ir negali finansuoti savo investicinių sąnaudų. Todėl galima daryti išvadą, kad pagalba buvo būtina investicijoms, kuriomis siekta sumažinti spūstis oro uosto infrastruktūroje, taip pat vykdyti šiuolaikinei oro uosto infrastruktūrai keliamus reikalavimus. Jeigu nebūtų gavęs pagalbos, Frankfurto Hano oro uostas nebūtų galėjęs patenkinti numatomos oro vežėjų, keleivių ir krovinių ekspeditorių paklausos, o oro uosto ekonominės veiklos lygis būtų sumažėjęs.

| (233) | Taip pat reikėtų atkreipti dėmesį, kad viešoji parama buvo suteikta laikotarpiu, kai FFHG labai daug investavo į infrastruktūrą (daugiau kaip 220 mln. EUR 2001–2012 m.). Iš šios sumos 46 mln. EUR buvo investuoti nagrinėjamuoju laikotarpiu (2009–2012 m.). Vadinasi, investicinė pagalba sudarė tik dalį bendrų investicinių sąnaudų ir atitiko už lėšas mokėtų palūkanų normos ir rinkos normos, kuri būtų taikyta bendrovei FFHG, jeigu tas lėšas ji būtų gavusi rinkoje, skirtumą. Be to, nagrinėjamosios investicinės pagalbos forma – 100 % valstybės garantija ir lengvatinėmis sąlygomis suteiktos lėšos, o ne tiesioginė dotacija. |
| --- | --- |

(233)

Taip pat reikėtų atkreipti dėmesį, kad viešoji parama buvo suteikta laikotarpiu, kai FFHG labai daug investavo į infrastruktūrą (daugiau kaip 220 mln. EUR 2001–2012 m.). Iš šios sumos 46 mln. EUR buvo investuoti nagrinėjamuoju laikotarpiu (2009–2012 m.). Vadinasi, investicinė pagalba sudarė tik dalį bendrų investicinių sąnaudų ir atitiko už lėšas mokėtų palūkanų normos ir rinkos normos, kuri būtų taikyta bendrovei FFHG, jeigu tas lėšas ji būtų gavusi rinkoje, skirtumą. Be to, nagrinėjamosios investicinės pagalbos forma – 100 % valstybės garantija ir lengvatinėmis sąlygomis suteiktos lėšos, o ne tiesioginė dotacija.

| (234) | Todėl Komisija mano, kad nagrinėjamąja pagalbos priemone buvo daromas skatinamasis poveikis, o pagalbos suma buvo mažiausio būtino dydžio, kad remiama veikla vyktų, taigi – proporcinga. |
| --- | --- |

(234)

Todėl Komisija mano, kad nagrinėjamąja pagalbos priemone buvo daromas skatinamasis poveikis, o pagalbos suma buvo mažiausio būtino dydžio, kad remiama veikla vyktų, taigi – proporcinga.

Išvada

| (235) | Remdamasi tuo, kas pirmiau išdėstyta, Komisija daro išvadą, kad Frankfurto Hano oro uostui suteikta investicinė pagalba yra suderinama su vidaus rinka pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies c punktą, nes atitinka 2005 m. Aviacijos gairių 61 punkte išdėstytas suderinamumo sąlygas. |
| --- | --- |

(235)

Remdamasi tuo, kas pirmiau išdėstyta, Komisija daro išvadą, kad Frankfurto Hano oro uostui suteikta investicinė pagalba yra suderinama su vidaus rinka pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies c punktą, nes atitinka 2005 m. Aviacijos gairių 61 punkte išdėstytas suderinamumo sąlygas.

6.5.5.   Veiklos pagalbos suderinamumas pagal 2014 m. Aviacijos gaires

Veiklos pagalbos suderinamumas pagal 2014 m. Aviacijos gaires

| (236) | 2014 m. Aviacijos gairių 5.1 skirsnyje išdėstyti kriterijai, kuriuos Komisija taikys vertindama veiklos pagalbos suderinamumą su vidaus rinka pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies c punktą. Pagal 2014 m. Aviacijos gairių 172 punktą Komisija šiuos kriterijus taikys visoms byloms, susijusioms su veiklos pagalba, įskaitant pranešimus, dėl kurių dar nepriimtas sprendimas, ir neteisėtą pagalbą, apie kurią nepranešta. |
| --- | --- |

(236)

2014 m. Aviacijos gairių 5.1 skirsnyje išdėstyti kriterijai, kuriuos Komisija taikys vertindama veiklos pagalbos suderinamumą su vidaus rinka pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies c punktą. Pagal 2014 m. Aviacijos gairių 172 punktą Komisija šiuos kriterijus taikys visoms byloms, susijusioms su veiklos pagalba, įskaitant pranešimus, dėl kurių dar nepriimtas sprendimas, ir neteisėtą pagalbą, apie kurią nepranešta.

| (237) | Pagal 2014 m. Aviacijos gairių 137 punktą, neteisėta veiklos pagalba, suteikta iki 2014 m. Aviacijos gairių paskelbimo dienos – kaip iš bendro pinigų fondo suteiktos lėšos tiek, kiek jos galėjo būti veiklos pagalba (žr. 185 ir 186 konstatuojamąsias dalis) – gali būti laikomos suderinamomis su vidaus rinka visų nepadengtų veiklos išlaidų atžvilgiu, jeigu tik įvykdytos visos šios sąlygos:






  a) | tiksliai apibrėžto bendros svarbos tikslo siekimas: ši sąlyga būna įvykdyta, jeigu, be kitų dalykų, pagalba didinamas Sąjungos piliečių judumas ir gerinamas susisiekimas su regionais arba skatinama regioninė plėtra (86); |
| --- | --- | --- |

(237)

Pagal 2014 m. Aviacijos gairių 137 punktą, neteisėta veiklos pagalba, suteikta iki 2014 m. Aviacijos gairių paskelbimo dienos – kaip iš bendro pinigų fondo suteiktos lėšos tiek, kiek jos galėjo būti veiklos pagalba (žr. 185 ir 186 konstatuojamąsias dalis) – gali būti laikomos suderinamomis su vidaus rinka visų nepadengtų veiklos išlaidų atžvilgiu, jeigu tik įvykdytos visos šios sąlygos:

a)

tiksliai apibrėžto bendros svarbos tikslo siekimas: ši sąlyga būna įvykdyta, jeigu, be kitų dalykų, pagalba didinamas Sąjungos piliečių judumas ir gerinamas susisiekimas su regionais arba skatinama regioninė plėtra (86);

tiksliai apibrėžto bendros svarbos tikslo siekimas

86

| b) | valstybės intervencijos poreikis: pagalba turi būti skiriama tais atvejais, kai tokia pagalba gali padėti iš esmės pagerinti padėtį, t. y. padaryti tai, ko pasiekti neįmanoma rinkos priemonėmis (87); |
| --- | --- |

b)

valstybės intervencijos poreikis: pagalba turi būti skiriama tais atvejais, kai tokia pagalba gali padėti iš esmės pagerinti padėtį, t. y. padaryti tai, ko pasiekti neįmanoma rinkos priemonėmis (87);

valstybės intervencijos poreikis

87

| c) | skatinamojo poveikio buvimas: ši sąlyga yra įvykdyta, jeigu tikėtina, kad tuo atveju, jeigu nebūtų veiklos pagalbos, ir atsižvelgiant į investicinės pagalbos tikimybę bei skrydžių apimtį atitinkamo oro uosto ekonominės veiklos mastas gerokai sumažėtų (88); |
| --- | --- |

c)

skatinamojo poveikio buvimas: ši sąlyga yra įvykdyta, jeigu tikėtina, kad tuo atveju, jeigu nebūtų veiklos pagalbos, ir atsižvelgiant į investicinės pagalbos tikimybę bei skrydžių apimtį atitinkamo oro uosto ekonominės veiklos mastas gerokai sumažėtų (88);

skatinamojo poveikio buvimas

88

| d) | pagalbos sumos proporcingumas (pagalbos apribojimas iki minimumo): veiklos pagalba oro uostams yra proporcinga, jeigu neviršija mažiausios remiamai veiklai vykdyti reikalingos sumos (89); |
| --- | --- |

d)

pagalbos sumos proporcingumas (pagalbos apribojimas iki minimumo): veiklos pagalba oro uostams yra proporcinga, jeigu neviršija mažiausios remiamai veiklai vykdyti reikalingos sumos (89);

pagalbos sumos proporcingumas (pagalbos apribojimas iki minimumo)

89

| e) | netinkamo neigiamo poveikio konkurencijai ir prekybai vengimas (90). |
| --- | --- |

e)

netinkamo neigiamo poveikio konkurencijai ir prekybai vengimas (90).

netinkamo neigiamo poveikio konkurencijai ir prekybai vengimas

90

a)   Padedama siekti tiksliai apibrėžto bendros svarbos tikslo

| (238) | Kaip nurodyta 2014 m. Aviacijos gairių 5.1.2 skirsnio a punkte, siekiant suteikti oro uostams laiko prisitaikyti prie naujų sąlygų rinkoje, išvengti oro susisiekimo trikdžių ir nenutraukti susisiekimo su regionais, veiklos pagalba oro uostams bus laikoma padedančia siekti tiksliai apibrėžto bendros svarbos tikslo, jeigu ja: i) didinamas Sąjungos piliečių judumas ir gerinamas susisiekimas su regionais, nes buvo steigiami prieigos punktai, iš kurių galima vykdyti skrydžius Sąjungos viduje, ii) padedama kovoti su oro transporto spūstimis centriniuose Sąjungos oro uostuose arba iii) skatinama regioninė plėtra. |
| --- | --- |

(238)

Kaip nurodyta 2014 m. Aviacijos gairių 5.1.2 skirsnio a punkte, siekiant suteikti oro uostams laiko prisitaikyti prie naujų sąlygų rinkoje, išvengti oro susisiekimo trikdžių ir nenutraukti susisiekimo su regionais, veiklos pagalba oro uostams bus laikoma padedančia siekti tiksliai apibrėžto bendros svarbos tikslo, jeigu ja: i) didinamas Sąjungos piliečių judumas ir gerinamas susisiekimas su regionais, nes buvo steigiami prieigos punktai, iš kurių galima vykdyti skrydžius Sąjungos viduje, ii) padedama kovoti su oro transporto spūstimis centriniuose Sąjungos oro uostuose arba iii) skatinama regioninė plėtra.

| (239) | Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta 199–204 konstatuojamosiose dalyse, Komisija mano, kad toliau eksploatuojant Frankfurto Hano oro uostą padidėjo Sąjungos piliečių judumas ir pagerėjo susisiekimas regionuose, nes buvo įsteigti prieigos punktai, iš kurių Hunsriuko regione galima vykdyti skrydžius Sąjungos viduje. Be to, toliau eksploatuojant oro uostą buvo skatinama regioninė Hunsriuko regiono plėtra ir kuriamos naujos darbo vietos. Be to, eksploatuojant ir plečiant Frankfurto Hano oro uostą taip pat padėta mažinti spūstis Frankfurto prie Maino oro uoste. |
| --- | --- |

(239)

Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta 199–204 konstatuojamosiose dalyse, Komisija mano, kad toliau eksploatuojant Frankfurto Hano oro uostą padidėjo Sąjungos piliečių judumas ir pagerėjo susisiekimas regionuose, nes buvo įsteigti prieigos punktai, iš kurių Hunsriuko regione galima vykdyti skrydžius Sąjungos viduje. Be to, toliau eksploatuojant oro uostą buvo skatinama regioninė Hunsriuko regiono plėtra ir kuriamos naujos darbo vietos. Be to, eksploatuojant ir plečiant Frankfurto Hano oro uostą taip pat padėta mažinti spūstis Frankfurto prie Maino oro uoste.

| (240) | Todėl Komisija daro išvadą, kad šia priemone buvo siekiama aiškiai apibrėžto bendros svarbos tikslo. |
| --- | --- |

(240)

Todėl Komisija daro išvadą, kad šia priemone buvo siekiama aiškiai apibrėžto bendros svarbos tikslo.

b)   Valstybės intervencijos būtinybė

| (241) | Kaip nurodyta 2014 m. Aviacijos gairių 5.1.2 skirsnio b punkte, siekiant įvertinti, ar valstybės pagalba veiksmingai padedama siekti bendros svarbos tikslo, visų pirma reikia nustatyti spręstiną problemą. Šiuo atžvilgiu valstybės pagalba oro uostui turi būti skiriama tada, kai ja galima iš esmės pagerinti padėtį taip, kaip to negali padaryti pati rinka. |
| --- | --- |

(241)

Kaip nurodyta 2014 m. Aviacijos gairių 5.1.2 skirsnio b punkte, siekiant įvertinti, ar valstybės pagalba veiksmingai padedama siekti bendros svarbos tikslo, visų pirma reikia nustatyti spręstiną problemą. Šiuo atžvilgiu valstybės pagalba oro uostui turi būti skiriama tada, kai ja galima iš esmės pagerinti padėtį taip, kaip to negali padaryti pati rinka.

| (242) | Komisija atkreipia dėmesį, kad Frankfurto Hano oro uostas yra regioninis oro uostas, turintis maždaug 2,7 mln. keleivių per metus. Jo fiksuotosios veiklos sąnaudos – didelės, ir dabartinėmis rinkos sąlygomis jis negali padengti savo veiklos sąnaudų. Todėl reikia valstybės intervencijos (žr. 2014 m. Aviacijos gairių 89 punktą). |
| --- | --- |

(242)

Komisija atkreipia dėmesį, kad Frankfurto Hano oro uostas yra regioninis oro uostas, turintis maždaug 2,7 mln. keleivių per metus. Jo fiksuotosios veiklos sąnaudos – didelės, ir dabartinėmis rinkos sąlygomis jis negali padengti savo veiklos sąnaudų. Todėl reikia valstybės intervencijos (žr. 2014 m. Aviacijos gairių 89 punktą).

c)   Pagalbos priemonių tinkamumas

| (243) | Kaip nurodyta 2014 m. Aviacijos gairių 5.1.2 skirsnio c punkte, bet kokia pagalbos priemonė oro uostui turi būti tinkama politikos priemonė, skirta bendros svarbos tikslui siekti. Todėl valstybė narė privalo įrodyti, kad naudojant kitas mažiau rinką iškraipančias politikos priemones ar pagalbos priemones negalima pasiekti to paties tikslo. |
| --- | --- |

(243)

Kaip nurodyta 2014 m. Aviacijos gairių 5.1.2 skirsnio c punkte, bet kokia pagalbos priemonė oro uostui turi būti tinkama politikos priemonė, skirta bendros svarbos tikslui siekti. Todėl valstybė narė privalo įrodyti, kad naudojant kitas mažiau rinką iškraipančias politikos priemones ar pagalbos priemones negalima pasiekti to paties tikslo.

| (244) | Pasak Vokietijos, nagrinėjamosios pagalbos priemonės yra tinkamos siekiant norimo bendros svarbos tikslo, kurio negalima pasiekti jokiomis kitomis mažiau iškraipančiomis politikos priemonėmis. |
| --- | --- |

(244)

Pasak Vokietijos, nagrinėjamosios pagalbos priemonės yra tinkamos siekiant norimo bendros svarbos tikslo, kurio negalima pasiekti jokiomis kitomis mažiau iškraipančiomis politikos priemonėmis.

| (245) | Šiuo atveju pagalbos suma (iš bendro pinigų fondo suteiktų lėšų rinkos normos ir faktinės palūkanų normos skirtumas) buvo mažesnė negu faktiškai patirtos nepadengtos veiklos sąnaudos (žr. 4 lentelę, pelną neatskaičius palūkanų, mokesčių, nusidėvėjimo ir amortizacijos (angl. EBITDA), išskyrus ypatingąsias oro uosto pajamas), ir neviršytas būtinas minimumas, nes suteikta tik grąžintina paskola, o ne tiesioginė dotacija. Jokia kita politikos priemone nebūtų leista oro uostui tęsti savo veiklos. Taigi nuostolių kompensavimas neviršija būtino minimumo, ir nesuteikiamas joks pelnas. |
| --- | --- |

(245)

Šiuo atveju pagalbos suma (iš bendro pinigų fondo suteiktų lėšų rinkos normos ir faktinės palūkanų normos skirtumas) buvo mažesnė negu faktiškai patirtos nepadengtos veiklos sąnaudos (žr. 4 lentelę, pelną neatskaičius palūkanų, mokesčių, nusidėvėjimo ir amortizacijos (angl. EBITDA), išskyrus ypatingąsias oro uosto pajamas), ir neviršytas būtinas minimumas, nes suteikta tik grąžintina paskola, o ne tiesioginė dotacija. Jokia kita politikos priemone nebūtų leista oro uostui tęsti savo veiklos. Taigi nuostolių kompensavimas neviršija būtino minimumo, ir nesuteikiamas joks pelnas.

| (246) | Atsižvelgdama į 244 ir 245 konstatuojamąsias dalis Komisija mano, kad nagrinėjamosios priemonės buvo tinkamos siekiamam bendros svarbos tikslui pasiekti. |
| --- | --- |

(246)

Atsižvelgdama į 244 ir 245 konstatuojamąsias dalis Komisija mano, kad nagrinėjamosios priemonės buvo tinkamos siekiamam bendros svarbos tikslui pasiekti.

d)   Skatinamojo poveikio buvimas

| (247) | Kaip nurodyta 2014 m. Aviacijos gairių 5.1.2 skirsnio d punkte, veiklos pagalba turi skatinamąjį poveikį, jeigu tikėtina, kad tuo atveju, jeigu nebūtų veiklos pagalbos, oro uosto ekonominės veiklos mastas gerokai sumažėtų. Atliekant šį vertinimą reikia atsižvelgti į tai, kad suteikta investicinė pagalba, ir į srautų dydį oro uoste. |
| --- | --- |

(247)

Kaip nurodyta 2014 m. Aviacijos gairių 5.1.2 skirsnio d punkte, veiklos pagalba turi skatinamąjį poveikį, jeigu tikėtina, kad tuo atveju, jeigu nebūtų veiklos pagalbos, oro uosto ekonominės veiklos mastas gerokai sumažėtų. Atliekant šį vertinimą reikia atsižvelgti į tai, kad suteikta investicinė pagalba, ir į srautų dydį oro uoste.

| (248) | Nesuteikus pagalbos, Frankfurto Hano oro uosto veiklos mastui būtų padarytas neigiamas poveikis ir jis būtų sumažėjęs, o galiausiai dėl nepadengtų veiklos nuostolių oro uostui būtų tekę pasitraukti iš rinkos. |
| --- | --- |

(248)

Nesuteikus pagalbos, Frankfurto Hano oro uosto veiklos mastui būtų padarytas neigiamas poveikis ir jis būtų sumažėjęs, o galiausiai dėl nepadengtų veiklos nuostolių oro uostui būtų tekę pasitraukti iš rinkos.

| (249) | Atsižvelgdama į tai Komisija mano, kad nagrinėjamosios pagalbos priemonės turėjo skatinamąjį poveikį. |
| --- | --- |

(249)

Atsižvelgdama į tai Komisija mano, kad nagrinėjamosios pagalbos priemonės turėjo skatinamąjį poveikį.

e)   Pagalbos sumos proporcingumas (pagalbos apribojimas iki minimumo)

| (250) | Kaip nurodyta 2014 m. Aviacijos gairių 5.1.2 skirsnio e punkte, veiklos pagalba oro uostams yra proporcinga, jeigu neviršija mažiausios remiamai veiklai vykdyti reikalingos sumos. |
| --- | --- |

(250)

Kaip nurodyta 2014 m. Aviacijos gairių 5.1.2 skirsnio e punkte, veiklos pagalba oro uostams yra proporcinga, jeigu neviršija mažiausios remiamai veiklai vykdyti reikalingos sumos.

| (251) | Šiuo atveju pagalbos suma buvo ne didesnė negu nepadengtos kapitalo veiklos sąnaudos, nes ja kompensuotos tik faktiškai patirtos sąnaudos. |
| --- | --- |

(251)

Šiuo atveju pagalbos suma buvo ne didesnė negu nepadengtos kapitalo veiklos sąnaudos, nes ja kompensuotos tik faktiškai patirtos sąnaudos.

| (252) | Todėl Komisija mano, kad veiklos pagalba šiuo atveju buvo proporcinga ir neviršijo mažiausios remiamai veiklai vykdyti reikalingos sumos. |
| --- | --- |

(252)

Todėl Komisija mano, kad veiklos pagalba šiuo atveju buvo proporcinga ir neviršijo mažiausios remiamai veiklai vykdyti reikalingos sumos.

f)   Netinkamo neigiamo poveikio konkurencijai ir valstybių narių tarpusavio prekybai vengimas

| (253) | Kaip nurodyta 2014 m. Aviacijos gairių 5.1.2 skirsnio f punkte, vertindama veiklos pagalbos suderinamumą Komisija atsižvelgs į konkurencijos iškraipymus ir poveikį prekybai. |
| --- | --- |

(253)

Kaip nurodyta 2014 m. Aviacijos gairių 5.1.2 skirsnio f punkte, vertindama veiklos pagalbos suderinamumą Komisija atsižvelgs į konkurencijos iškraipymus ir poveikį prekybai.

| (254) | Tipinėje Frankfurto Hano oro uosto pasiekiamumo zonoje (per 1 val. automobiliu įveikiamas arba 100 km atstumas) kitų komerciniu požiūriu naudojamų oro uostų nėra. NET jeigu ši tipinė pasiekiamumo zona būtų dar labiau išplėsta ir į ją patektų kiti netoli Frankfurto Hano oro uosto esantys oro uostai, kaip teigta 224–228 konstatuojamosiose dalyse, nederamo neigiamo poveikio konkurencijai su netoli Frankfurto Hano oro uostu esančiais oro uostais (t. y. Frankfurto prie Maino, Liuksemburgo ir Sarbriukeno) nėra. |
| --- | --- |

(254)

Tipinėje Frankfurto Hano oro uosto pasiekiamumo zonoje (per 1 val. automobiliu įveikiamas arba 100 km atstumas) kitų komerciniu požiūriu naudojamų oro uostų nėra. NET jeigu ši tipinė pasiekiamumo zona būtų dar labiau išplėsta ir į ją patektų kiti netoli Frankfurto Hano oro uosto esantys oro uostai, kaip teigta 224–228 konstatuojamosiose dalyse, nederamo neigiamo poveikio konkurencijai su netoli Frankfurto Hano oro uostu esančiais oro uostais (t. y. Frankfurto prie Maino, Liuksemburgo ir Sarbriukeno) nėra.

| (255) | Atsižvelgdama į tai, kas pirmiau išdėstyta, Komisija mano, kad nederamas neigiamas poveikis konkurencijai ir valstybių narių tarpusavio prekybai dėl bendrovei FFHG suteiktos veiklos pagalbos yra ribotas iki minimumo. |
| --- | --- |

(255)

Atsižvelgdama į tai, kas pirmiau išdėstyta, Komisija mano, kad nederamas neigiamas poveikis konkurencijai ir valstybių narių tarpusavio prekybai dėl bendrovei FFHG suteiktos veiklos pagalbos yra ribotas iki minimumo.

Išvada

| (256) | Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta 238–255 konstatuojamosiose dalyse, Komisija daro išvadą, kad priemonės yra suderinamos su vidaus rinka pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies c punktą. |
| --- | --- |

(256)

Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta 238–255 konstatuojamosiose dalyse, Komisija daro išvadą, kad priemonės yra suderinamos su vidaus rinka pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies c punktą.

7.   IŠVADA

IŠVADA

| (257) | Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta 99–124 konstatuojamosiose dalyse, Komisija mano, kad bendrovei FFHG suteikta Reino krašto-Pfalco žemės bendro pinigų fondo kredito linija yra valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

(257)

Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta 99–124 konstatuojamosiose dalyse, Komisija mano, kad bendrovei FFHG suteikta Reino krašto-Pfalco žemės bendro pinigų fondo kredito linija yra valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį.

| (258) | Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta 127–138 konstatuojamosiose dalyse, Komisija mano, kad Reino krašto-Pfalco žemės suteikta valstybės garantija, kuria 100 % užtikrintos negrąžintos ISB paskolos, yra valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

(258)

Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta 127–138 konstatuojamosiose dalyse, Komisija mano, kad Reino krašto-Pfalco žemės suteikta valstybės garantija, kuria 100 % užtikrintos negrąžintos ISB paskolos, yra valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį.

| (259) | Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta 140–169 konstatuojamosiose dalyse, Komisija daro išvadą, kad pirma, trečia ir ketvirta ISB paskolos suteiktos taikant normas, kurias galima laikyti atitinkančiomis rinkos sąlygas. Kadangi įvykdytos ne visos Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje nustatytos sąlygos, Komisija mano, kad šios paskolos nėra valstybės pagalba, kaip apibrėžta Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje. |
| --- | --- |

(259)

Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta 140–169 konstatuojamosiose dalyse, Komisija daro išvadą, kad pirma, trečia ir ketvirta ISB paskolos suteiktos taikant normas, kurias galima laikyti atitinkančiomis rinkos sąlygas. Kadangi įvykdytos ne visos Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje nustatytos sąlygos, Komisija mano, kad šios paskolos nėra valstybės pagalba, kaip apibrėžta Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje.

| (260) | Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta 140–169 konstatuojamosiose dalyse, Komisija daro išvadą, kad antra ir penkta ISB paskolos suteiktos mažesne negu lyginamoji norma. Kadangi taip pat įvykdytos kitos Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje nustatytos sąlygos, Komisija mano, kad šios paskolos yra valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(260)

Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta 140–169 konstatuojamosiose dalyse, Komisija daro išvadą, kad antra ir penkta ISB paskolos suteiktos mažesne negu lyginamoji norma. Kadangi taip pat įvykdytos kitos Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje nustatytos sąlygos, Komisija mano, kad šios paskolos yra valstybės pagalba.

| (261) | Kadangi iš bendro pinigų fondo suteiktomis lėšomis, 100 % valstybės garantija ir antra bei penkta ISB paskolomis bendrovė FFHG jau naudojasi, Komisija mano, kad Vokietija nesilaikė Sutarties 108 straipsnio 3 dalyje nustatyto draudimo. |
| --- | --- |

(261)

Kadangi iš bendro pinigų fondo suteiktomis lėšomis, 100 % valstybės garantija ir antra bei penkta ISB paskolomis bendrovė FFHG jau naudojasi, Komisija mano, kad Vokietija nesilaikė Sutarties 108 straipsnio 3 dalyje nustatyto draudimo.

| (262) | Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta 199–232 konstatuojamosiose dalyse, Komisija daro išvadą, kad Frankfurto Hano oro uostui suteikta investicinė pagalba yra suderinama su vidaus rinka pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies c punktą, nes atitinka 2005 m. Aviacijos gairių 61 punkte išdėstytas suderinamumo sąlygas. |
| --- | --- |

(262)

Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta 199–232 konstatuojamosiose dalyse, Komisija daro išvadą, kad Frankfurto Hano oro uostui suteikta investicinė pagalba yra suderinama su vidaus rinka pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies c punktą, nes atitinka 2005 m. Aviacijos gairių 61 punkte išdėstytas suderinamumo sąlygas.

| (263) | Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta 238–255 konstatuojamosiose dalyse, Komisija daro išvadą, kad lengvatinėmis sąlygomis iš bendro pinigų fondo suteiktos lėšos atitinka 2014 m. Aviacijos gairių 137 punkte veiklos pagalbai nustatytas suderinamumo sąlygas ir yra suderinamos su vidaus rinka pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies c punktą. |
| --- | --- |

(263)

Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta 238–255 konstatuojamosiose dalyse, Komisija daro išvadą, kad lengvatinėmis sąlygomis iš bendro pinigų fondo suteiktos lėšos atitinka 2014 m. Aviacijos gairių 137 punkte veiklos pagalbai nustatytas suderinamumo sąlygas ir yra suderinamos su vidaus rinka pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies c punktą.

| (264) | Komisija atkreipia dėmesį, jog Vokietija sutinka, kad sprendimas būtų priimtas anglų kalba, |
| --- | --- |

(264)

Komisija atkreipia dėmesį, jog Vokietija sutinka, kad sprendimas būtų priimtas anglų kalba,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Valstybės pagalba, kurią pažeisdama Sutarties 108 straipsnio 3 dalį Vokietija 2009–2012 m. neteisėtai suteikė bendrovei Flughafen Frankfurt Hahn GmbH, t. y. 100 % garantija Reino krašto-Pfalco žemės banko Investitions- und Strukturbank suteiktoms paskoloms, 2009 m. rugpjūčio 31 d. ir rugsėjo 30 d. Reino krašto-Pfalco žemės banko Investitions- und Strukturbank suteiktos paskolos, kurių suma atitinkamai 20,0 mln. ir 6,8 mln. EUR, taip pat tai, kad bendrovei Flughafen Frankfurt Hahn GmbH leista būti Reino krašto-Pfalco žemės bendro pinigų fondo dalininke ir iš jo lengvatinėmis sąlygomis gauti 45 mln. EUR, suderinama su vidaus rinka.

2 straipsnis

Nuo 2007 m. liepos 15 d. iki 2009 m. rugsėjo 30 d. bendrovei Flughafen Frankfurt Hahn GmbH teiktos Reino krašto-Pfalco žemės banko Investitions- und Strukturbank paskolos, kurių bendra suma 46,8 mln. EUR, nėra valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį.

3 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Vokietijos Federacinei Respublikai.

Priimta Briuselyje 2014 m. spalio 1 d.

Komisijos vardu

Joaquín ALMUNIA

Pirmininko pavaduotojas

---

(1)  Nuo 2009 m. gruodžio 1 d. EB sutarties 87 ir 88 straipsniai atitinkamai tapo Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – Sutartis) 107 ir 108 straipsniais. Iš esmės abiejų nuostatos yra tapačios. Šiame sprendime, kai tinka, nuorodas į Sutarties 107 ir 108 straipsnius reikėtų suprasti kaip nuorodas į EB sutarties 87 ir 88 straipsnius. Sutartyje taip pat buvo padaryti tam tikri terminologijos pakeitimai, konkrečiai, „Bendrija“ pakeista į „Sąjungą“, o „bendroji rinka“ į „vidaus rinką“. Šiame sprendime vartojami Sutarties terminai.

1

(2)  
  OL C 216, 2012 7 21, p. 1.

2

(3)  
  1999 m. kovo 22 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 659/1999, nustatantis išsamias sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 108 straipsnio taikymo taisykles (OL L 83, 1999 3 27, p. 1).

3

(4)  Žr. 2 išnašą.

4

(5)  Komisijos komunikatas „Valstybės pagalbos oro uostams ir oro transporto bendrovėms gairės“ (OL C 99, 2014 4 4, p. 3).

5

(6)  EB sutarties 92 ir 93 straipsnių ir EEE susitarimo 61 straipsnio taikymas valstybės pagalbai aviacijos sektoriuje (OL C 350, 1994 12 10, p. 5).

6

(7)  Bendrijos gairės dėl oro uostų finansavimo ir valstybės pagalbos oro transporto bendrovių veiklai iš regioninių oro uostų pradėti (OL C 312, 2005 12 9, p. 1).

7

(8)  
  OL C 113, 2014 4 15, p. 30.

8

(*1)  
  - Konfidenciali informacija.

*1

- Konfidenciali informacija.

(9)  Toliau šiame sprendime Fraport reiškia ir įmonę FAG, kol nebuvo pakeistas jos pavadinimas, ir „Fraport AG“ pavadinimą pakeitus.

9

Fraport

(10)  Pagal pirkimo susitarimo 7 skirsnio 3 dalį, šis skaičius gali būti mažesnis, jeigu, pavyzdžiui, FFHG išlaidos apsaugai nuo triukšmo būtų didesnės už tam tikrą viršutinę ribą.

10

(11)  45,24 % Fraport akcijų turėjo Heseno žemė, 28,89 % – Stadtwerke Frankfurt am Main Holding GmbH (jos 100 % akcijų priklausė Frankfurto prie Maino savivaldybei), 25,87 % – Vokietijos Federacinei Respublikai.

11

Fraport

Stadtwerke Frankfurt am Main Holding GmbH

(12)  Bendrovė Ryanair – Airijos oro vežėjas, ji taip pat yra Europos pigių skrydžių bendrovių asociacijos narė. Šios bendrovės veikla susijusi su nepagrindiniais, regioniniais oro uostais. Dabar ši bendrovė vykdo skrydžius tarp beveik 160 Europos paskirties vietų. Ryanair orlaivių parką sudaro vienarūšiai orlaiviai – Boeing 737–800, turintys 189 vietas.

12

Ryanair

Ryanair

Boeing 737–800

(13)  Bendrovė Wizz Air – Vengrijos oro vežėjas, ji taip pat yra Europos pigių skrydžių bendrovių asociacijos narė. Wizz Air grupę sudaro trys veiklą vykdančios bendrovės – Wizz Air Vengrija, Wizz Air Bulgarija ir Wizz Air Ukraina. Šios bendrovės verslo modelis susijęs su nepagrindiniais, regioniniais oro uostais. Dabar ši bendrovė vykdo skrydžius tarp beveik 150 Europos paskirties vietų. Wizz Air orlaivių parką sudaro vienarūšiai orlaiviai – Airbus A 320, turintys 180 vietų.

13

Wizz Air

Wizz Air

Wizz Air Vengrija

Wizz Air Bulgarija

Wizz Air Ukraina

Wizz Air

Airbus A 320

(14)  
  2007 m. gruodžio 12 d. Komisijos komunikatas dėl orientacinių ir diskonto normų nustatymo metodo pakeitimo (OL C 14, 2008 1 19, p. 6).

14

(15)  
  KMV Riskcalc Germany 3.1; šis modelis taikomas bendrovių, kurių akcijomis neprekiaujama biržoje, kredito reitingą nustatant remiantis jų finansiniais duomenimis. Taikant Moody's modelį KMV RiskCalc Germany 3.1, tikėtinas įmonių, kurių akcijomis neprekiaujama biržoje, įsipareigojimų neįvykdymo dažnumas (arba tikimybė, kad bus neįvykdyti įsipareigojimai) apskaičiuojamas remiantis jų finansinių ataskaitų duomenimis.

15

KMV Riskcalc Germany 3.1

Moody's

KMV RiskCalc Germany 3.1

(16)  Atsižvelgiant į 46 konstatuojamojoje dalyje pateiktą paaiškinimą, nustatant kreditų reitingus laikyta, kad bendro pinigų fondo suteiktos paskolos yra trumpalaikės.

16

(17)  Atsižvelgiant į nuosavybės struktūrą.

17

(18)  Tai atitinka Standard & Poor's reitingų skalės reitingą [nuo BB + iki B-]. Ši reitingo kategorija reiškia, kad skolininkas yra [...].

18

Standard & Poor's

(19)  Tai atitinka Standard & Poor's reitingų skalės reitingą [nuo BBB- iki B]. Ši reitingo kategorija reiškia, kad skolininkas yra [...].

19

Standard & Poor's

(20)  Šiuo atžvilgiu Vokietija nurodė 1961 m. vasario 23 d. Sprendimą De gezamenlijke Steenkolenmijnen in Limburg prieš Vyriausiąją valdybą, C-30/59, Rink. p. 00003, p. 3, 43.

20

De gezamenlijke Steenkolenmijnen in Limburg prieš Vyriausiąją valdybą

(21)  
  Deutsche Bank
  „Margen-Indikation für geplante Refinanzierung bestehender Verschuldung“, 2009 m. rugsėjo 3 d.

21

Deutsche Bank

(22)  
  „Margen-Indikation für geplante Refinanzierung bestehender Verschuldung“ 3.2.1 punktas:
  „<...>, gehen wir von einer Einstufung der Gesellschaft im [...]“
  . Į [<BBB +] reitingų kategoriją patenka visi reitingai, mažesni nei [BBB +] Standard and Poor's reitingų skalėje.

22

„<...>, gehen wir von einer Einstufung der Gesellschaft im [...]“

Standard and Poor's

(23)  Tačiau Deutsche Bank nepateikė koreguotojo FFHG reitingo.

23

Deutsche Bank

(24)  Šis rodiklis skaičiuojamas taip: [5–25] baziniai punktai – rizikos marža, mokama už penkerių metų Vokietijos federacinės žemės obligacijas eurais, [5–25] baziniai punktai – papildomai prie minėtos maržos dėl netiesioginės rizikos, susijusios su tuo, kad bendrovė yra valstybės, [5–25] baziniai punktai – dėl ribotų galimybių skolą parduoti.

24

(25)  
  Volksbank Hunsrück-Nahe eG
  „Rating Ergebnis FFHG“. Šis reitingas atitinka [B–BB] Standard and Poor's reitingų skalėje (žr. „Rating-Broschüre Finanzstandort Deutschland“, 2010 m., p. 18).

25

Volksbank Hunsrück-Nahe eG

Standard and Poor's

(26)  
  „Ratingunterlagen Kreissparkasse Birkenfeld“. Šis reitingas atitinka [nuo B- iki BB-] Standard and Poor's reitingų skalėje (žr. „Rating-Broschüre Finanzstandort Deutschland“, 2010 m., p. 18).

26

Standard and Poor's

(27)  Atsižvelgiant į nuosavybės struktūrą.

27

(28)  Komisijos pranešimas dėl EB sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo garantijomis suteikiamai valstybės pagalbai (OL C 155, 2008 6 20, p. 10).

28

(29)  
  Deutsche Bank vertina du alternatyvius FFHG finansavimo scenarijus – vieną be užtikrinimo užstatu ir vieną su 100 % valstybės garantija. Banko skaičiavimu, pirmuoju atveju (be užstato) taikytina penkerių metų paskolos rizikos marža būtų [1,3–2,05 %] per metus. Antruoju atveju (reikalavimams suteikiama 100 % garantija) taikytina rizikos marža būtų [0,25–0,7 %] per metus. Abiem atvejais taikytinų maržų skirtumas atitiktų garantijos kainą. Deutsche Bank skaičiavimu, skirtumas yra [0,6–1,8 %] per metus ([1,3 % – 0,7 % = 0,6 % ir 2,05 % – 0,25 % = 1,8 %]).

29

Deutsche Bank

Deutsche Bank

(30)  
  1969 m. spalio 6 d.
  Gemeinschaftsaufgabe
  „Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur (GRW) Gesetz“ (BGBl. I S. 1861) su naujausiais pakeitimais, padarytais 2007 m. rugsėjo 7 d. Įstatymo 8 straipsniu (BGBl. I, p. 2,246).

30

Gemeinschaftsaufgabe

(31)  
  Flughafen Frankfurt Hahn – Regionaloekonomische Effekte, ZFL Studie, 2007 m. kovo mėn.

31

Flughafen Frankfurt Hahn – Regionaloekonomische Effekte, ZFL Studie

(*2)  Vokietijos pateikta medžiaga, 2014 m. rugsėjo mėn.

*2

(32)  Bendrijos gairės dėl valstybės pagalbos sunkumus patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti (OL C 244, 2004 10 1, p. 2).

32

(33)  
  1998 m. birželio 18 d. Sprendimas Komisija prieš Italiją, C-35/96, Rink. p. I-3851; 1991 m. balandžio 23 d. Sprendimas Höfner ir Elser, C-41/90, Rink. p. I-1979; 1995 m. lapkričio 16 d. Sprendimas Fédération Française des Sociétés d'Assurances prieš Ministère de l'Agriculture et de la Pêche, C-244/94, Rink. p. I-4013; 1997 m. gruodžio 11 d. Sprendimas Job Centre, C-55/96, Rink. p. I-7119.

33

Komisija prieš Italiją

Höfner ir Elser

Fédération Française des Sociétés d'Assurances prieš Ministère de l'Agriculture et de la Pêche

Job Centre

(34)  
  1987 m. birželio 16 d. Sprendimas Komisija prieš Italiją, 118/85, Rink. p. 2599; 1998 m. birželio 18 d. Sprendimas Komisija prieš Italiją, 35/96, Rink. p. I-3851.

34

Komisija prieš Italiją

Komisija prieš Italiją

(35)  Sprendimas dėl Leipcigo Halės oro uosto, visų pirma jo 93–94 punktai; patvirtinta 2012 m. gruodžio 19 d. Sprendimu Mitteldeutsche Flughafen ir Flughafen Leipzig-Halle prieš Komisiją, C-288/11 P, ECLI:EU:C:2012:821; taip pat žr. 2000 m. gruodžio 12 d. Sprendimą Aéroports de Paris prieš Komisiją, T-128/89, Rink. p. II-3929, patvirtintą 2002 m. spalio 24 d. Sprendimu Aéroports de Paris prieš Komisiją, C-82/01P, Rink. p. I-9297, ir 2008 m. gruodžio 17 d. Sprendimą Ryanair prieš Komisiją (Sprendimas dėl Šarlerua oro uosto), T-196/04, Rink. p. II-3643.

35

Mitteldeutsche Flughafen ir Flughafen Leipzig-Halle prieš Komisiją

Aéroports de Paris prieš Komisiją

Aéroports de Paris prieš Komisiją

Ryanair prieš Komisiją

(36)  
  1993 m. vasario 17 d. Sprendimas Poucet prieš AGV ir Pistre prieš Cancave, sujungtos bylos C-159/91 ir C-160/91, Rink. p. I-637.

36

Poucet prieš AGV ir Pistre prieš Cancave

(37)  Sprendimo dėl Leipcigo Halės oro uosto 42–43 punktai.

37

(38)  
  2002 m. gegužės 16 d. Sprendimas Prancūzija prieš Komisiją (Stardust Marine), C-482/99, Rink. p. I-4397.

38

Prancūzija prieš Komisiją

Stardust Marine

(39)  
  2011 m. gegužės 12 d. Sprendimo Nord-Pas-de-Calais, sujungtos bylos T-267/08 ir T-279/08, Rink. p. II-01999, 108 punktas.

39

Nord-Pas-de-Calais

(40)  
  2014 m. balandžio 24 d. Vokietijos medžiaga, pateikta atsakant į 4 klausimą, p. 3.

40

(41)  
  2006 m. lapkričio 16 d. Komisijos direktyva 2006/111/EB dėl finansinių santykių tarp valstybių narių ir valstybės įmonių skaidrumo ir dėl finansinio skaidrumo tam tikrose įmonėse (OL L 318, 2006 11 17, p. 17).

41

(42)  
  1996 m. liepos 11 d. Sprendimo Syndicat français de l'Express international (SFEI) ir kiti prieš La Poste ir kitus, C-39/94, Rink. p. I-3547, 60 punktas ir 1999 m. balandžio 29 d. Sprendimo Ispanijos Karalystė prieš Europos Bendrijų Komisiją, C-342/96, Rink. p. I-2459, 41 punktas.

42

Syndicat français de l'Express international (SFEI) ir kiti prieš La Poste ir kitus

Ispanijos Karalystė prieš Europos Bendrijų Komisiją

(43)  
  1974 m. liepos 2 d. Sprendimo Italijos Respublika prieš Europos Bendrijų Komisiją, 173/73, Rink. p. 709, 13 punktas.

43

Italijos Respublika prieš Europos Bendrijų Komisiją

(44)  
  2002 m. gegužės 16 d. Sprendimo Prancūzija prieš Komisiją (toliau – sprendimas Stardust Marine), C-482/99, Rink. p. I-4397, 69 punktas.

44

Prancūzija prieš Komisiją

Stardust Marine

(45)  Pasak Vokietijos, palūkanų norma beveik atitiko Europos vienos nakties palūkanų vidurkio indeksą.

45

(46)  Išsamioje Reino krašto-Pfalco žemės reitingų ataskaitoje (įskaitant ankstesnių laikotarpių federacinės žemės reitingus nuo 1999 m.), 2014 m. liepos mėn. parengtoje kredito reitingų agentūros Fitch, (ją galima rasti adresu http://www.fm.rlp.de/fileadmin/fm/downloads/finanzen/kapitalmarkt/FRR_RP_22_07_2014.pdf) nurodyta, kad federacinei žemei reitingų skalėje buvo nuolat nustatomas AAA reitingas.

46

Fitch

(47)  Riziką, kad FFHG neįvykdys savo įsipareigojimų, prisiima federacinė žemė, už tai negaudama jokio atlygio.

47

(48)  
  1998 m. balandžio 30 d. Sprendimas Het Vlaamse Gewest prieš Komisiją, T-214/95, Rink. p. II-717.

48

Het Vlaamse Gewest prieš Komisiją

(49)  Žr. 2.1 skirsnį.

49

(50)  Pavyzdžiui, Leipcigo Halės oro uostas su Vatri oro uostu (Prancūzija) konkuravo dėl DHL Europos krovinių logistikos centro. Žr. Sprendimo dėl Leipcigo Halės oro uosto 93 punktą.

50

(51)  Lježo oro uosto atsakymas, pateiktas per viešas konsultacijas dėl 2014 m. Aviacijos gairių.

51

(52)  Žr. 33 išnašą.

52

(53)  Žr. 34 išnašą.

53

(54)  [1,3 % – 0,7 % = 0,6 % ir 2,05 % – 0,25 % = 1,8 %].

54

(55)  Nuostolis dėl įsipareigojimų neįvykdymo 30–60 %

55

(56)  [...].

56

(57)  [...].

57

(58)  [...].

58

(59)  Žr., pavyzdžiui, Oxera, „Estimating the cost of capital for Dutch water companies“ (Nyderlandų vandens bendrovių kapitalo išlaidų apskaičiavimas), 2011 m., (p. 3). Taip pat žr. Bloomberg duomenis apie pasirašymo mokesčius išleidžiant obligacijas.

59

Oxera

Bloomberg

(60)  Komisijos komunikatas valstybėms narėms „EEB sutarties 92 ir 93 straipsnių ir Komisijos direktyvos 80/723/EEB 5 straipsnio taikymas apdirbamosios pramonės valstybinėms įmonėms“ (OL C 307, 1993 11 13, p. 3, 11 punktas). Šis komunikatas susijęs konkrečiai su apdirbamąja pramone, bet iš esmės taikomas ir kitiems ekonomikos sektoriams. Taip pat žr. 1998 m. balandžio 30 d. Sprendimo Cityflyer, T-16/96, Rink. p. II-757, 51 punktą.

60

Cityflyer

(61)  
  2012 m. spalio 3 d. Komisijos sprendimas 2013/693/ES dėl valstybės pagalbos SA.23600 – C-38/08 (ex NN 53/07) – Vokietija. Miuncheno oro uosto 2 terminalo finansavimas (OL L 319, 2013 11 29, p. 8) ir 2014 m. liepos 23 d. Komisijos sprendimas (ES) 2015/1469 dėl valstybės pagalbos SA.30743 (2012/C) (ex N 138/10) – Vokietija – Leipcigo-Halės oro uosto infrastruktūros projektų finansavimas (2) (OL L 232, 2015 9 4, p. 1).

61

(62)  Apsikeitimo sandorių norma yra ilgesnio termino tarpbankinės normos atitikmuo. Finansų rinkose ji naudojama kaip lyginamoji finansavimo normos nustatymo norma.

62

(63)  Kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandoris yra kredito išvestinės finansinės priemonės sutartis (kuria galima prekiauti), kurią sudaro įkaito teikėjas ir įkaito gavėjas ir kuria atitinkamos sudedamosios dalies kredito rizika iš įkaito gavėjo perduodama įkaito teikėjui. Įkaito gavėjas, iki kol sueina kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandorio sutarties vykdymo terminas arba (jei toliau nurodyta sąlyga tenkinama pirmiau) atsitinka su atitinkama sudedamąja dalimi susijęs, iš anksto nustatytas kredito įvykis, įkaito teikėjui reguliariai moka atlygį. Šis įkaito gavėjo reguliariai mokamas atlygis (išreiškiamas kaip užtikrintos sumos procentinė norma arba baziniais punktais, vadinamoji nominalioji vertė) vadinamas kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandorių vertės skirtumu. Kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandorių vertės skirtumus galima taikyti kaip adekvatų orientacinį dydį kredito rizikos kainai apskaičiuoti.

63

(64)  Žr. 54 išnašą.

64

(65)  
  Bloomberg kodas EUSA4.

65

Bloomberg

(66)  
  Bloomberg kodas EUSA1.

66

Bloomberg

(67)  
  Bloomberg kodas EUSA3.

67

Bloomberg

(68)  Pirma paskola išmokėta 2009 m. liepos 14 d., trečia – 2009 m. rugpjūčio 28 d., ketvirta – 2009 m. rugsėjo 8 d.

68

(69)  Šaltinis. Bloomberg.

69

Bloomberg

(70)  [...].

70

(71)  [...].

71

(72)  [...].

72

(73)  
  2004 m. sausio 14 d. Sprendimas Fleuren Compost prieš Komisiją, T-109/01, Rink. p. II-127.

73

Fleuren Compost prieš Komisiją

(74)  Gairės dėl valstybės pagalbos sunkumų patiriančioms ne finansų įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti (OL C 249, 2014 7 31, p. 1).

74

(75)  
  OL C 119, 2002 5 22, p. 22.

75

(76)  2014 m. Aviacijos gairių 173 punktas.

76

(77)  2014 m. Aviacijos gairių 172 punktas.

77

(78)  2014 m. Aviacijos gairių 25 punkto v papunktis.

78

(79)  Apžvalga grindžiama ISB paskolų susitarimuose nurodyta atitinkamų paskolų paskirtimi ir investicijų sumomis.

79

(80)  Išreikšta pajamų neatskaičius palūkanų, mokesčių, nusidėvėjimo ir amortizacijos rodikliu (toliau – EBITDA).

80

(81)  
  2006 m. lapkričio 8 d. Komisijos sprendimas dėl valstybės pagalbos N459/2006 – Vokietija – 2007–2013 m. regioninės valstybės pagalbos žemėlapis: Vokietija (OL C 295, 2006 12 5, p. 6).

81

(82)  Žr. 45 išnašą.

82

(83)  Žr. 46 išnašą.

83

(84)  
  2014 m. spalio 1 d. Komisijos sprendimas dėl valstybės pagalbos SA.21211 – Vokietija – Frankfurto Hano oro uostas ir Ryanair, dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje.

84

Ryanair

(85)  Kalbant apie Frankfurto prie Maino ir Liuksemburgo oro uostą, Komisija atkreipia dėmesį, kad verslo kelionių segmentas užima didelę šių oro uostų rinkos dalį, o Frankfurto Hano oro uoste šiam segmentui tenka tik palyginti nedidelė dalis.

85

(86)  2014 m. Aviacijos gairių 137, 113 ir 114 punktai.

86

(87)  2014 m. Aviacijos gairių 137 ir 116 punktai.

87

(88)  2014 m. Aviacijos gairių 137 ir 124 punktai.

88

(89)  2014 m. Aviacijos gairių 137 ir 125 punktai.

89

(90)  2014 m. Aviacijos gairių 137 ir 131 punktai.

90

---

| 2016 5 24 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 134/46 |
| --- | --- | --- | --- |

2016 5 24

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 134/46

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS (ES) 2016/789

2014 m. spalio 1 d.

dėl Vokietijos suteiktos valstybės pagalbos SA.21121 (C29/08) (ex NN 54/07), susijusios su Frankfurto Hano oro uosto finansavimu ir oro uosto finansiniais ryšiais su Ryanair

(pranešta dokumentu Nr. C(2014) 6853)

(Tekstas autentiškas tik anglų kalba)

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 108 straipsnio 2 dalies pirmą pastraipą (1),

atsižvelgdama į Europos ekonominės erdvės susitarimą, ypač į jo 62 straipsnio 1 dalies a punktą,

pakvietusi suinteresuotąsias šalis pateikti savo pastabas pagal minėtas nuostatas (2) ir atsižvelgdama į jų pastabas,

kadangi:

1.   PROCEDŪRA

PROCEDŪRA

| (1) | 2003–2006 m. Komisija iš įvairių šalių gavo skundų, kad bendrovei Ryanair plc (toliau – Ryanair (3)) ir Frankfurto Hano oro uostą eksploatuojančiai įmonei Flughafen Frankfurt-Hahn GmbH (toliau – FFHG) bendrovė Fraport AG ir (federacinės) Reino krašto-Pfalco ir Heseno žemės suteikė neteisėtą valstybės pagalbą. 2003 m. rugsėjo 22 d. ir 2006 m. birželio 1 d. skundo pateikėjas pateikė papildomos informacijos. |
| --- | --- |

(1)

2003–2006 m. Komisija iš įvairių šalių gavo skundų, kad bendrovei Ryanair plc (toliau – Ryanair (3)) ir Frankfurto Hano oro uostą eksploatuojančiai įmonei Flughafen Frankfurt-Hahn GmbH (toliau – FFHG) bendrovė Fraport AG ir (federacinės) Reino krašto-Pfalco ir Heseno žemės suteikė neteisėtą valstybės pagalbą. 2003 m. rugsėjo 22 d. ir 2006 m. birželio 1 d. skundo pateikėjas pateikė papildomos informacijos.

Ryanair plc

Ryanair

3

Flughafen Frankfurt-Hahn GmbH

Fraport AG

| (2) | 2006 m. rugsėjo 25 d. ir 2007 m. vasario 9 d. raštais Komisija Vokietijos paprašė pateikti informacijos. Vokietija atsakė atitinkamai 2006 m. gruodžio 20 d. ir 2007 m. birželio 29 d. raštais. |
| --- | --- |

(2)

2006 m. rugsėjo 25 d. ir 2007 m. vasario 9 d. raštais Komisija Vokietijos paprašė pateikti informacijos. Vokietija atsakė atitinkamai 2006 m. gruodžio 20 d. ir 2007 m. birželio 29 d. raštais.

| (3) | 2008 m. birželio 17 d. raštu Komisija Vokietiją informavo apie savo sprendimą dėl FFHG finansavimo ir jos finansinių ryšių su Ryanair pradėti Sutarties 108 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą (toliau – 2008 m. sprendimas pradėti procedūrą). Vokietija savo pastabas pateikė 2008 m. spalio 27 d. |
| --- | --- |

(3)

2008 m. birželio 17 d. raštu Komisija Vokietiją informavo apie savo sprendimą dėl FFHG finansavimo ir jos finansinių ryšių su Ryanair pradėti Sutarties 108 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą (toliau – 2008 m. sprendimas pradėti procedūrą). Vokietija savo pastabas pateikė 2008 m. spalio 27 d.

Ryanair

| (4) | 2008 m. sprendimas pradėti procedūrą užregistruotas bylos numeriu SA.21121 (C29/08). 2009 m. sausio 17 d. 2008 m. sprendimas pradėti procedūrą paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (4). Komisija pakvietė suinteresuotąsias šalis per mėnesį nuo paskelbimo pateikti savo pastabas dėl minėtų priemonių. |
| --- | --- |

(4)

2008 m. sprendimas pradėti procedūrą užregistruotas bylos numeriu SA.21121 (C29/08). 2009 m. sausio 17 d. 2008 m. sprendimas pradėti procedūrą paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (4). Komisija pakvietė suinteresuotąsias šalis per mėnesį nuo paskelbimo pateikti savo pastabas dėl minėtų priemonių.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

4

| (5) | Komisija gavo pastabų iš Deutsche Lufthansa AG (toliau – Lufthansa), Vokietijos oro vežėjų federacinės asociacijos (vok. Bundesverband der Deutschen Fluggesellschaften, toliau – BDF), Ryanair, Société Air France SA (toliau – Air France) ir Europos oro vežėjų asociacijos (angl. Association of European Airlines, toliau – AEA). 2009 m. balandžio 16 d. raštu Komisija šias pastabas persiuntė Vokietijai. Vokietijai suteikta galimybė į šias pastabas atsakyti per mėnesį, ir ji savo pastabas ir papildomą informaciją pateikė 2009 m. liepos 1 d. |
| --- | --- |

(5)

Komisija gavo pastabų iš Deutsche Lufthansa AG (toliau – Lufthansa), Vokietijos oro vežėjų federacinės asociacijos (vok. Bundesverband der Deutschen Fluggesellschaften, toliau – BDF), Ryanair, Société Air France SA (toliau – Air France) ir Europos oro vežėjų asociacijos (angl. Association of European Airlines, toliau – AEA). 2009 m. balandžio 16 d. raštu Komisija šias pastabas persiuntė Vokietijai. Vokietijai suteikta galimybė į šias pastabas atsakyti per mėnesį, ir ji savo pastabas ir papildomą informaciją pateikė 2009 m. liepos 1 d.

Deutsche Lufthansa AG

Lufthansa

Bundesverband der Deutschen Fluggesellschaften

Ryanair

Société Air France SA

Air France

Association of European Airlines

| (6) | 2011 m. kovo 4 d. raštu Lufthansa pateikė papildomos informacijos, susijusios su 2008 m. sprendimu pradėti procedūrą, ir nurodė naujas įtariamos valstybės pagalbos priemones. |
| --- | --- |

(6)

2011 m. kovo 4 d. raštu Lufthansa pateikė papildomos informacijos, susijusios su 2008 m. sprendimu pradėti procedūrą, ir nurodė naujas įtariamos valstybės pagalbos priemones.

Lufthansa

| (7) | 2011 m. kovo 18 d. raštu Komisija skundą persiuntė Vokietijai ir paprašė pateikti daugiau informacijos apie naujas įtariamos valstybės pagalbos priemones. Vokietija atsakė 2011 m. gegužės 19 ir 23 d. raštais. |
| --- | --- |

(7)

2011 m. kovo 18 d. raštu Komisija skundą persiuntė Vokietijai ir paprašė pateikti daugiau informacijos apie naujas įtariamos valstybės pagalbos priemones. Vokietija atsakė 2011 m. gegužės 19 ir 23 d. raštais.

| (8) | Tačiau atsakymai buvo neišsamūs. Todėl 2011 m. birželio 6 d. raštu Komisija nusiuntė priminimą pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 659/1999 10 straipsnio 3 dalį (5). Vokietija atsakė 2011 m. birželio 14 ir 16 d. raštais. |
| --- | --- |

(8)

Tačiau atsakymai buvo neišsamūs. Todėl 2011 m. birželio 6 d. raštu Komisija nusiuntė priminimą pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 659/1999 10 straipsnio 3 dalį (5). Vokietija atsakė 2011 m. birželio 14 ir 16 d. raštais.

5

| (9) | 2011 m. liepos 13 d. raštu Komisija Vokietiją informavo apie savo sprendimą pradėti Sutarties 108 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą dėl bendrovei FFHG suteiktos Reino krašto-Pfalco žemės bendro pinigų fondo kredito linijos, Reino krašto-Pfalco žemės banko Investitions- und Strukturbank (toliau – ISB) bendrovei FFHG suteiktos paskolos ir Reino krašto-Pfalco žemės bendrovei FFHG suteiktos garantijos, kuria užtikrinta ISB paskola (toliau – 2011 m. sprendimas pradėti procedūrą). 2011 m. sprendimas pradėti procedūrą registruotas bylos numeriu SA.32833 (2011/C). 2012 m. liepos 21 d. 2011 m. sprendimas pradėti procedūrą paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (6). |
| --- | --- |

(9)

2011 m. liepos 13 d. raštu Komisija Vokietiją informavo apie savo sprendimą pradėti Sutarties 108 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą dėl bendrovei FFHG suteiktos Reino krašto-Pfalco žemės bendro pinigų fondo kredito linijos, Reino krašto-Pfalco žemės banko Investitions- und Strukturbank (toliau – ISB) bendrovei FFHG suteiktos paskolos ir Reino krašto-Pfalco žemės bendrovei FFHG suteiktos garantijos, kuria užtikrinta ISB paskola (toliau – 2011 m. sprendimas pradėti procedūrą). 2011 m. sprendimas pradėti procedūrą registruotas bylos numeriu SA.32833 (2011/C). 2012 m. liepos 21 d. 2011 m. sprendimas pradėti procedūrą paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (6).

Investitions- und Strukturbank

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

6

| (10) | 2012 m. vasario 20 d. raštu Komisija paprašė papildomos informacijos, susijusios su 2008 m. sprendimu pradėti procedūrą. Vokietija atsakė 2012 m. balandžio 16 d. raštu. 2012 m. liepos 27 d. raštu Komisija dar kartą paprašė papildomos informacijos. Vokietija atsakė 2012 m. rugsėjo 4 d. raštu. |
| --- | --- |

(10)

2012 m. vasario 20 d. raštu Komisija paprašė papildomos informacijos, susijusios su 2008 m. sprendimu pradėti procedūrą. Vokietija atsakė 2012 m. balandžio 16 d. raštu. 2012 m. liepos 27 d. raštu Komisija dar kartą paprašė papildomos informacijos. Vokietija atsakė 2012 m. rugsėjo 4 d. raštu.

| (11) | 2014 m. vasario 25 d. raštu Komisija Vokietijai pranešė, kad 2014 m. vasario 20 d. priimtos Komisijos gairės dėl valstybės pagalbos oro uostams ir oro transporto bendrovėms (7) (toliau – 2014 m. Aviacijos gairės). Komisija Vokietiją informavo, kad tos gairės bus taikomos nuo jų paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dienos. Komisija Vokietijai suteikė galimybę per dvidešimt darbo dienų pateikti pastabų dėl tų gairių ir jų galimo taikymo šiai bylai. 2014 m. kovo 17 d. raštu Komisija Vokietijai priminė, kad, negavusi pastabų per dvidešimties darbo dienų terminą, laikysis nuomonės, kad Vokietija pastabų neturi. |
| --- | --- |

(11)

2014 m. vasario 25 d. raštu Komisija Vokietijai pranešė, kad 2014 m. vasario 20 d. priimtos Komisijos gairės dėl valstybės pagalbos oro uostams ir oro transporto bendrovėms (7) (toliau – 2014 m. Aviacijos gairės). Komisija Vokietiją informavo, kad tos gairės bus taikomos nuo jų paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dienos. Komisija Vokietijai suteikė galimybę per dvidešimt darbo dienų pateikti pastabų dėl tų gairių ir jų galimo taikymo šiai bylai. 2014 m. kovo 17 d. raštu Komisija Vokietijai priminė, kad, negavusi pastabų per dvidešimties darbo dienų terminą, laikysis nuomonės, kad Vokietija pastabų neturi.

7

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

| (12) | 2014 m. kovo 23 d. ir balandžio 4 d. raštais Komisija Vokietijos paprašė pateikti papildomos informacijos. Vokietija atsakė 2014 m. balandžio 17 ir 24 d. ir gegužės 9 d. raštais. |
| --- | --- |

(12)

2014 m. kovo 23 d. ir balandžio 4 d. raštais Komisija Vokietijos paprašė pateikti papildomos informacijos. Vokietija atsakė 2014 m. balandžio 17 ir 24 d. ir gegužės 9 d. raštais.

| (13) | 2014 m. Aviacijos gairės Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbtos 2014 m. balandžio 4 d. Jomis pakeistos 1994 (8) ir 2005 m. (9) Aviacijos gairės. |
| --- | --- |

(13)

2014 m. Aviacijos gairės Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbtos 2014 m. balandžio 4 d. Jomis pakeistos 1994 (8) ir 2005 m. (9) Aviacijos gairės.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

8

9

| (14) | 2014 m. balandžio 15 d.Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje buvo paskelbtas pranešimas, kuriuo valstybės narės ir suinteresuotosios šalys pakviestos per mėnesį nuo gairių paskelbimo dienos pateikti pastabų dėl 2014 m. Aviacijos gairių taikymo šioje byloje (10). Pastabas pateikė Lufthansa ir Transport & Environment. 2014 m. rugpjūčio 26 d. raštu Komisija tas pastabas persiuntė Vokietijai. 2014 m. rugsėjo 3 d. raštu Vokietija Komisijai pranešė neturinti jokių pastabų. |
| --- | --- |

(14)

2014 m. balandžio 15 d.Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje buvo paskelbtas pranešimas, kuriuo valstybės narės ir suinteresuotosios šalys pakviestos per mėnesį nuo gairių paskelbimo dienos pateikti pastabų dėl 2014 m. Aviacijos gairių taikymo šioje byloje (10). Pastabas pateikė Lufthansa ir Transport & Environment. 2014 m. rugpjūčio 26 d. raštu Komisija tas pastabas persiuntė Vokietijai. 2014 m. rugsėjo 3 d. raštu Vokietija Komisijai pranešė neturinti jokių pastabų.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

10

Lufthansa

Transport & Environment

| (15) | 2014 m. birželio 17 d. raštu Vokietija išskirtinai sutiko, kad šis sprendimas būtų priimtas ir apie jį būtų pranešta tik anglų kalba. |
| --- | --- |

(15)

2014 m. birželio 17 d. raštu Vokietija išskirtinai sutiko, kad šis sprendimas būtų priimtas ir apie jį būtų pranešta tik anglų kalba.

2.   PRIEMONIŲ APLINKYBĖS

PRIEMONIŲ APLINKYBĖS

2.1.   ORO UOSTO PERTVARKA IR JO NUOSAVYBĖS STRUKTŪRA

ORO UOSTO PERTVARKA IR JO NUOSAVYBĖS STRUKTŪRA

| (16) | Frankfurto Hano oro uostas yra Reino krašto-Pfalco žemėje, už maždaug 120 km į vakarus nuo Frankfurto prie Maino miesto. Iki 1992 m. Frankfurto Hano oro uostas buvo JAV karinė oro bazė. Vėliau jis pertvarkytas į civilinį oro uostą. Jis turi leidimą veikti visą parą. |
| --- | --- |

(16)

Frankfurto Hano oro uostas yra Reino krašto-Pfalco žemėje, už maždaug 120 km į vakarus nuo Frankfurto prie Maino miesto. Iki 1992 m. Frankfurto Hano oro uostas buvo JAV karinė oro bazė. Vėliau jis pertvarkytas į civilinį oro uostą. Jis turi leidimą veikti visą parą.

| (17) | 1995 m. balandžio 1 d. nuosavybės teisę į Frankfurto Hano oro uosto infrastruktūrą iš Vokietijos įsigijo įmonė Holding Unternehmen Hahn GmbH & Co. KG (toliau – Holding Hahn), kurią remiantis viešojo ir privačiojo sektorių partneryste įsteigė bendrovė Wayss & Freytag ir Reino krašto-Pfalco žemė. 1995–1998 m. ši remiantis viešojo ir privačiojo sektorių partneryste įsteigta įmonė oro uostą plėtojo siekdama jį paversti pramonine ir komercine vieta. Pasak Vokietijos, pasirodžius, kad Wayss & Freytag ir Reino krašto-Pfalco žemės partnerystė netapo sėkminga, 1998 m. sausio 1 d. vykdant šį projektą ėmė dalyvauti ir Flughafen Frankfurt/Main GmbH (toliau – Fraport) (11). Ji galiausiai perėmė oro uosto eksploatavimą. |
| --- | --- |

(17)

1995 m. balandžio 1 d. nuosavybės teisę į Frankfurto Hano oro uosto infrastruktūrą iš Vokietijos įsigijo įmonė Holding Unternehmen Hahn GmbH & Co. KG (toliau – Holding Hahn), kurią remiantis viešojo ir privačiojo sektorių partneryste įsteigė bendrovė Wayss & Freytag ir Reino krašto-Pfalco žemė. 1995–1998 m. ši remiantis viešojo ir privačiojo sektorių partneryste įsteigta įmonė oro uostą plėtojo siekdama jį paversti pramonine ir komercine vieta. Pasak Vokietijos, pasirodžius, kad Wayss & Freytag ir Reino krašto-Pfalco žemės partnerystė netapo sėkminga, 1998 m. sausio 1 d. vykdant šį projektą ėmė dalyvauti ir Flughafen Frankfurt/Main GmbH (toliau – Fraport) (11). Ji galiausiai perėmė oro uosto eksploatavimą.

Holding Unternehmen Hahn GmbH & Co. KG

Holding Hahn

Wayss & Freytag

Wayss & Freytag

Flughafen Frankfurt/Main GmbH

Fraport

11

| (18) | Pasak Vokietijos, Fraport, jau eksploatavusi ir valdžiusi tarptautinį Frankfurto prie Maino oro uostą, esantį už maždaug 115 km nuo Frankfurto Hano oro uosto, prie minėto projekto prisijungė dėl kelių strateginių priežasčių. Pirma, Vokietija teigė, kad Frankfurto Hano oro uostas buvo vienintelis oro uostas netoli Frankfurto prie Maino oro uosto, turintis galimybių tapti visaverčiu tarptautiniu oro uostu. Kadangi Frankfurto prie Maino oro uostas tuo metu jau veikė visu pajėgumu, regione buvo galimybė atsirasti antram pelningam oro uostui. Antra, Frankfurto Hano oro uostas tuo metu buvo vienintelis Vokietijos oro uostas, turėjęs leidimą veikti visą parą, o tai itin naudinga vykdant krovininius skrydžius. Trečia, kilimo ir tūpimo takas buvo visiškai įrengtas, juo buvo galima naudotis bet kokiomis oro sąlygomis. Be to, Vokietija teigė, kad galimybę įsigyti Frankfurto Hano oro uostą svarstė ir Schipholio oro uosto savininkai, todėl perėmusi Frankfurto Hano oro uosto eksploatavimą Fraport galėjo išvengti nepageidaujamo konkurento. |
| --- | --- |

(18)

Pasak Vokietijos, Fraport, jau eksploatavusi ir valdžiusi tarptautinį Frankfurto prie Maino oro uostą, esantį už maždaug 115 km nuo Frankfurto Hano oro uosto, prie minėto projekto prisijungė dėl kelių strateginių priežasčių. Pirma, Vokietija teigė, kad Frankfurto Hano oro uostas buvo vienintelis oro uostas netoli Frankfurto prie Maino oro uosto, turintis galimybių tapti visaverčiu tarptautiniu oro uostu. Kadangi Frankfurto prie Maino oro uostas tuo metu jau veikė visu pajėgumu, regione buvo galimybė atsirasti antram pelningam oro uostui. Antra, Frankfurto Hano oro uostas tuo metu buvo vienintelis Vokietijos oro uostas, turėjęs leidimą veikti visą parą, o tai itin naudinga vykdant krovininius skrydžius. Trečia, kilimo ir tūpimo takas buvo visiškai įrengtas, juo buvo galima naudotis bet kokiomis oro sąlygomis. Be to, Vokietija teigė, kad galimybę įsigyti Frankfurto Hano oro uostą svarstė ir Schipholio oro uosto savininkai, todėl perėmusi Frankfurto Hano oro uosto eksploatavimą Fraport galėjo išvengti nepageidaujamo konkurento.

Fraport

Fraport

| (19) | Fraport įsigijo 64,90 % oro uostą valdančios įmonės Flughafen Hahn GmbH & Co. KG Lautzenhausen (toliau – FFHG & Co KG) akcijų už [...] (*1). Dalis pirkimo kainos ([...] EUR) turėjo būti sumokėta 2007 m. gruodžio 31 d., jeigu bus įvykdytos tam tikros sąlygos (12). 1999 m. rugpjūčio mėn. Fraport įsigijo 73,37 % įmonės Holding Hahn akcijų ir 74,90 % jos pagrindinės partnerės Holding Unternehmen Hahn Verwaltungs GmbH akcijų už [...] EUR. Taip Fraport galiausiai tapo naująja Reino krašto-Pfalco žemės partnere. |
| --- | --- |

(19)

Fraport įsigijo 64,90 % oro uostą valdančios įmonės Flughafen Hahn GmbH & Co. KG Lautzenhausen (toliau – FFHG & Co KG) akcijų už [...] (*1). Dalis pirkimo kainos ([...] EUR) turėjo būti sumokėta 2007 m. gruodžio 31 d., jeigu bus įvykdytos tam tikros sąlygos (12). 1999 m. rugpjūčio mėn. Fraport įsigijo 73,37 % įmonės Holding Hahn akcijų ir 74,90 % jos pagrindinės partnerės Holding Unternehmen Hahn Verwaltungs GmbH akcijų už [...] EUR. Taip Fraport galiausiai tapo naująja Reino krašto-Pfalco žemės partnere.

Fraport

Flughafen Hahn GmbH & Co. KG Lautzenhausen

*1

12

Fraport

Holding Hahn

Holding Unternehmen Hahn Verwaltungs GmbH

Fraport

| (20) | Pagrindiniai Fraport planai dėl Frankfurto Hano oro uosto buvo sistemingai plėtoti keleivių ir krovinių vežimo verslą. Šiuo atžvilgiu Fraport buvo viena pirmųjų įmonių, taikiusių verslo modelį, kuriuo pirmiausia siekta pritraukti pigių skrydžių bendroves. Taigi Fraport su Holding Hahn sudarė naują pelno ir nuostolio perdavimo susitarimą, kai ši buvo pertvarkyta į Vokietijos akcinę bendrovę (Gesellschaft mit beschränkter Haftung, GmbH). Pertvarka įvykdyta ir tas susitarimas sudarytas 2000 m. lapkričio 24 d. |
| --- | --- |

(20)

Pagrindiniai Fraport planai dėl Frankfurto Hano oro uosto buvo sistemingai plėtoti keleivių ir krovinių vežimo verslą. Šiuo atžvilgiu Fraport buvo viena pirmųjų įmonių, taikiusių verslo modelį, kuriuo pirmiausia siekta pritraukti pigių skrydžių bendroves. Taigi Fraport su Holding Hahn sudarė naują pelno ir nuostolio perdavimo susitarimą, kai ši buvo pertvarkyta į Vokietijos akcinę bendrovę (Gesellschaft mit beschränkter Haftung, GmbH). Pertvarka įvykdyta ir tas susitarimas sudarytas 2000 m. lapkričio 24 d.

Fraport

Fraport

Fraport

Holding Hahn

Gesellschaft mit beschränkter Haftung

GmbH

| (21) | Galiausiai Holding Hahn ir FFHG & Co KG buvo sujungtos ir tapo Flughafen Hahn GmbH. Reino krašto-Pfalco žemei priklausė 26,93 %, Fraport – 73,07 % naujosios bendrovės akcijų. Vėliau bendrovės pavadinimas dar kartą pakeistas į Flughafen Frankfurt-Hahn GmbH (toliau – FFHG). 2001 m. abi akcininkės – Fraport ir Reino krašto-Pfalco žemė – bendrovei FFHG skyrė naują kapitalo injekciją (išsamus paaiškinimas pateiktas 3 skirsnyje). |
| --- | --- |

(21)

Galiausiai Holding Hahn ir FFHG & Co KG buvo sujungtos ir tapo Flughafen Hahn GmbH. Reino krašto-Pfalco žemei priklausė 26,93 %, Fraport – 73,07 % naujosios bendrovės akcijų. Vėliau bendrovės pavadinimas dar kartą pakeistas į Flughafen Frankfurt-Hahn GmbH (toliau – FFHG). 2001 m. abi akcininkės – Fraport ir Reino krašto-Pfalco žemė – bendrovei FFHG skyrė naują kapitalo injekciją (išsamus paaiškinimas pateiktas 3 skirsnyje).

Holding Hahn

Flughafen Hahn GmbH

Fraport

Flughafen Frankfurt-Hahn GmbH

Fraport

| (22) | Iki 2001 m. birželio 11 d. 100 % Fraport akcijų priklausė viešosioms akcininkėms (13). Birželio 11 d. Fraport buvo įtraukta į biržos sąrašus, ir 29,71 % jos akcijų buvo parduota privatiems akcininkams, likusius 70,29 % akcijų tebeturėjo viešosios akcininkės. |
| --- | --- |

(22)

Iki 2001 m. birželio 11 d. 100 % Fraport akcijų priklausė viešosioms akcininkėms (13). Birželio 11 d. Fraport buvo įtraukta į biržos sąrašus, ir 29,71 % jos akcijų buvo parduota privatiems akcininkams, likusius 70,29 % akcijų tebeturėjo viešosios akcininkės.

Fraport

13

Fraport

| (23) | 2002 m. lapkričio mėn. Reino krašto-Pfalco žemė, Heseno žemė, Fraport ir FFHG sudarė susitarimą dėl tolesnės Frankfurto Hano oro uosto plėtros. Tame susitarime numatyta antrą kartą didinti įstatinį kapitalą. Didinant kapitalą prie FFHG, kaip trečia akcininkė, prisijungė ir Heseno žemė. Taigi Fraport teko 65 %, o Heseno ir Reino krašto-Pfalco žemėms – po 17,5 % akcijų. Ši nuosavybės struktūra nekito iki 2009 m., kai Fraport visas savo akcijas pardavė Reino krašto-Pfalco žemei, ir šiai nuo to laiko priklauso dauguma akcijų, t. y. 82,5 % Likusius 17,5 % akcijų tebeturi Heseno žemė. |
| --- | --- |

(23)

2002 m. lapkričio mėn. Reino krašto-Pfalco žemė, Heseno žemė, Fraport ir FFHG sudarė susitarimą dėl tolesnės Frankfurto Hano oro uosto plėtros. Tame susitarime numatyta antrą kartą didinti įstatinį kapitalą. Didinant kapitalą prie FFHG, kaip trečia akcininkė, prisijungė ir Heseno žemė. Taigi Fraport teko 65 %, o Heseno ir Reino krašto-Pfalco žemėms – po 17,5 % akcijų. Ši nuosavybės struktūra nekito iki 2009 m., kai Fraport visas savo akcijas pardavė Reino krašto-Pfalco žemei, ir šiai nuo to laiko priklauso dauguma akcijų, t. y. 82,5 % Likusius 17,5 % akcijų tebeturi Heseno žemė.

Fraport

Fraport

Fraport

2.2.   KELEIVIŲ IR KROVINIŲ SRAUTŲ RAIDA IR NETOLI ESANTYS KITI ORO UOSTAI

KELEIVIŲ IR KROVINIŲ SRAUTŲ RAIDA IR NETOLI ESANTYS KITI ORO UOSTAI

| (24) | Oro uoste keleivių srautai nuo 29 289 keleivių 1998 m. padidėjo iki keturių milijonų keleivių 2007 m., bet vėliau 2013 m. sumažėjo iki maždaug 2,7 mln. (žr. 1 lentelę). Oro uoste skrydžius dabar vykdo Ryanair, Wizz Air (14) ir kiti oro vežėjai. 2013 m. Ryanair teko maždaug [80–100 %] keleivių.

  1 lentelė


  Keleivių srautų raida Frankfurto Hano oro uoste 1998–2013 m.








  Metai | Keleivių skaičius | Ryanair keleivių skaičius |
| --- | --- | --- | --- |
| 1998 m. | 29 289 | 0 |
| 1999 m. | 140 706 | 89 129 |
| 2000 m. | 380 284 | 318 664 |
| 2001 m. | 447 142 | 397 593 |
| 2002 m. | 1 457 527 | 1 231 790 |
| 2003 m. | 2 431 783 | 2 341 784 |
| 2004 m. | 2 760 379 | 2 668 713 |
| 2005 m. | 3 079 528 | 2 856 109 |
| 2006 m. | 3 705 088 | 3 319 772 |
| 2007 m. | 4 015 155 | 3 808 062 |
| 2008 m. | 3 940 585 | 3 821 850 |
| 2009 m. | 3 793 958 | 3 682 050 |
| 2010 m. | 3 457 540 | [2 766 032 –3 457 540 ] |
| 2011 m. | 2 894 363 | [2 315 490 –2 894 363 ] |
| 2012 m. | 2 791 185 | [2 232 948 –2 791 185 ] |
| 2013 m. | 2 667 529 | [2 134 023 –2 667 529 ] |

(24)

Oro uoste keleivių srautai nuo 29 289 keleivių 1998 m. padidėjo iki keturių milijonų keleivių 2007 m., bet vėliau 2013 m. sumažėjo iki maždaug 2,7 mln. (žr. 1 lentelę). Oro uoste skrydžius dabar vykdo Ryanair, Wizz Air (14) ir kiti oro vežėjai. 2013 m. Ryanair teko maždaug [80–100 %] keleivių.

Ryanair

Wizz Air

14

Ryanair

1 lentelė

1 lentelė

Keleivių srautų raida Frankfurto Hano oro uoste 1998–2013 m.

Keleivių srautų raida Frankfurto Hano oro uoste 1998–2013 m.

Metai

Keleivių skaičius

Ryanair keleivių skaičius

1998 m.

29 289

0

1999 m.

140 706

89 129

2000 m.

380 284

318 664

2001 m.

447 142

397 593

2002 m.

1 457 527

1 231 790

2003 m.

2 431 783

2 341 784

2004 m.

2 760 379

2 668 713

2005 m.

3 079 528

2 856 109

2006 m.

3 705 088

3 319 772

2007 m.

4 015 155

3 808 062

2008 m.

3 940 585

3 821 850

2009 m.

3 793 958

3 682 050

2010 m.

3 457 540

[2 766 032 –3 457 540 ]

2011 m.

2 894 363

[2 315 490 –2 894 363 ]

2012 m.

2 791 185

[2 232 948 –2 791 185 ]

2013 m.

2 667 529

[2 134 023 –2 667 529 ]

| (25) | Frankfurto Hano oro uoste išaugo ir oro krovinių srautai. Oro uoste oro krovinių srautai nuo maždaug 16 000 tonų 1998 m. išaugo iki maždaug 286 000 tonų 2011 m., kai srautai buvo didžiausi, bet vėliau 2013 m. vėl sumažėjo iki maždaug 151 000 tonų (žr. 2 lentelę). Iš viso per oro uostą vežamų krovinių, įskaitant ekspeditorių krovinius, 2013 m. buvo maždaug 447 000 tonų.

  2 lentelė


  Krovinių srautų raida Frankfurto Hano oro uoste 1998–2013 m.








  Metai | Iš viso krovinių, t | Iš viso krovinių, įskaitant ekspeditorių krovinius, t |
| --- | --- | --- | --- |
| 1998 m. | 16 020 | 134 920 |
| 1999 m. | 43 676 | 168 437 |
| 2000 m. | 75 547 | 191 001 |
| 2001 m. | 25 053 | 133 743 |
| 2002 m. | 23 736 | 138 131 |
| 2003 m. | 37 065 | 158 873 |
| 2004 m. | 66 097 | 191 117 |
| 2005 m. | 107 305 | 228 921 |
| 2006 m. | 123 165 | 266 174 |
| 2007 m. | 125 049 | 289 404 |
| 2008 m. | 179 375 | 338 490 |
| 2009 m. | 174 664 | 322 170 |
| 2010 m. | 228 547 | 466 429 |
| 2011 m. | 286 416 | 565 344 |
| 2012 m. | 207 520 | 503 995 |
| 2013 m. | 152 503 | 446 608 |

(25)

Frankfurto Hano oro uoste išaugo ir oro krovinių srautai. Oro uoste oro krovinių srautai nuo maždaug 16 000 tonų 1998 m. išaugo iki maždaug 286 000 tonų 2011 m., kai srautai buvo didžiausi, bet vėliau 2013 m. vėl sumažėjo iki maždaug 151 000 tonų (žr. 2 lentelę). Iš viso per oro uostą vežamų krovinių, įskaitant ekspeditorių krovinius, 2013 m. buvo maždaug 447 000 tonų.

2 lentelė

2 lentelė

Krovinių srautų raida Frankfurto Hano oro uoste 1998–2013 m.

Krovinių srautų raida Frankfurto Hano oro uoste 1998–2013 m.

Metai

Iš viso krovinių, t

Iš viso krovinių, įskaitant ekspeditorių krovinius, t

1998 m.

16 020

134 920

1999 m.

43 676

168 437

2000 m.

75 547

191 001

2001 m.

25 053

133 743

2002 m.

23 736

138 131

2003 m.

37 065

158 873

2004 m.

66 097

191 117

2005 m.

107 305

228 921

2006 m.

123 165

266 174

2007 m.

125 049

289 404

2008 m.

179 375

338 490

2009 m.

174 664

322 170

2010 m.

228 547

466 429

2011 m.

286 416

565 344

2012 m.

207 520

503 995

2013 m.

152 503

446 608

| (26) | Netoli Frankfurto Hano oro uosto yra šie oro uostai:






  i. | Frankfurto prie Maino oro uostas (~115 km nuo Frankfurto Hano oro uosto, kelionės automobiliu iki jo laikas – ~1 val. 15 min.) – tarptautinis centrinis oro uostas, kuriame vykdomi tiek artimo, tiek tolimo nuotolio skrydžiai į labai įvairias paskirties vietas. Jame daugiausia veikia tinklui priklausantys vežėjai, siūlantys jungiamųjų skrydžių paslaugas, tačiau taip pat vykdomi tiesioginiai ir užsakomieji skrydžiai. Frankfurto prie Maino oro uoste aptarnaujami ne tik keleivių (2013 m. buvo maždaug 58 mln. keleivių), bet ir oro krovinių srautai (2013 m. buvo maždaug 2 mln. tonų krovinių). 1 diagramoje parodyta srautų raida Frankfurto prie Maino ir Frankfurto Hano oro uostuose 2000–2012 m. |
| --- | --- | --- |

(26)

Netoli Frankfurto Hano oro uosto yra šie oro uostai:

i.

Frankfurto prie Maino oro uostas (~115 km nuo Frankfurto Hano oro uosto, kelionės automobiliu iki jo laikas – ~1 val. 15 min.) – tarptautinis centrinis oro uostas, kuriame vykdomi tiek artimo, tiek tolimo nuotolio skrydžiai į labai įvairias paskirties vietas. Jame daugiausia veikia tinklui priklausantys vežėjai, siūlantys jungiamųjų skrydžių paslaugas, tačiau taip pat vykdomi tiesioginiai ir užsakomieji skrydžiai. Frankfurto prie Maino oro uoste aptarnaujami ne tik keleivių (2013 m. buvo maždaug 58 mln. keleivių), bet ir oro krovinių srautai (2013 m. buvo maždaug 2 mln. tonų krovinių). 1 diagramoje parodyta srautų raida Frankfurto prie Maino ir Frankfurto Hano oro uostuose 2000–2012 m.

| ii. | Liuksemburgo oro uostas (~111 km nuo Frankfurto Hano oro uosto, kelionės automobiliu iki jo laikas – ~1 val. 30 min.) – tarptautinis oro uostas, kuriame vykdomi skrydžiai į labai įvairias paskirties vietas. Oro uoste aptarnauti ne tik keleiviai (2013 m. maždaug 2,2 mln.), bet ir 673 500 tonų oro krovinių. |
| --- | --- |

ii.

Liuksemburgo oro uostas (~111 km nuo Frankfurto Hano oro uosto, kelionės automobiliu iki jo laikas – ~1 val. 30 min.) – tarptautinis oro uostas, kuriame vykdomi skrydžiai į labai įvairias paskirties vietas. Oro uoste aptarnauti ne tik keleiviai (2013 m. maždaug 2,2 mln.), bet ir 673 500 tonų oro krovinių.

| iii. | Cveibriukeno oro uostas (~128 km nuo Frankfurto Hano oro uosto, kelionės automobiliu iki jo laikas – ~1 val. 35 min.). |
| --- | --- |

iii.

Cveibriukeno oro uostas (~128 km nuo Frankfurto Hano oro uosto, kelionės automobiliu iki jo laikas – ~1 val. 35 min.).

| iv. | Sarbriukeno oro uostas (~128 km nuo Frankfurto Hano oro uosto, kelionės automobiliu iki jo laikas – ~1 val. 35 min.). |
| --- | --- |

iv.

Sarbriukeno oro uostas (~128 km nuo Frankfurto Hano oro uosto, kelionės automobiliu iki jo laikas – ~1 val. 35 min.).

| v. | Kelno Bonos oro uostas (~175 km nuo Frankfurto Hano oro uosto, kelionės automobiliu iki jo laikas – ~1 val. 44 min.). |
| --- | --- |

v.

Kelno Bonos oro uostas (~175 km nuo Frankfurto Hano oro uosto, kelionės automobiliu iki jo laikas – ~1 val. 44 min.).

1 diagrama

1 diagrama

Keleivių srautų raida Frankfurto prie Maino ir Frankfurto Hano oro uostuose 2000–2012 m.

Keleivių srautų raida Frankfurto prie Maino ir Frankfurto Hano oro uostuose 2000–2012 m.

Frankfurtas prie Maino...

Frankfurtas prie Maino...

Metai

0 %

1 %

2 %

3 %

4 %

5 %

6 %

7 %

8 %

%

2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012

10 000 000

20 000 000

30 000 000

40 000 000

50 000 000

60 000 000

70 000 000

Keleivių Frankfurto prie Maino oro uoste procentinė dalis, palyginti su keleivių Frankfurto Hano oro uoste procentine dalimi, 2000–2012 m.

2.3.   FFHG INVESTICIJŲ IR JŲ FINANSINIŲ REZULTATŲ APŽVALGA

FFHG INVESTICIJŲ IR JŲ FINANSINIŲ REZULTATŲ APŽVALGA

| (27) | 3 lentelėje pateikta investicijų, kurias FFHG vykdė 2001–2012 m. ir kurių bendra suma yra apie 216 mln. EUR, apžvalga.

  3 lentelė


  2001–2012 m. vykdytų investicijų apžvalga




















  tūkst. EUR | 2001 m. | 2002 m. | 2003 m. | 2004 m. | 2005 m. | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. | 2009 m. | 2010 m. | 2011 m. | 2012 m. | viso 2001-2012 m. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Investicijos į infrastruktūrą ir įrangą |
| Anlagenzugänge inkl. Umbuchungen |
| Žemė | 3 174,00 | 6 488 | | 2 994 | 4 284 | 3 086 | 8 613 | 593 | | [...] | | | |
| Terminalas | | 2 519 | 3 310 | | | | | 251 | | | | | |
| Krovinių angaras | | | 3 850 | | 3 222 | | | | | | | | |
| Biuro pastatas | | | | | | | | 2 428 | | [...] | | | |
| Kitos investicijos į infrastruktūrą | | | 10 194 | 1 152 | | | 13 275 | | | [...] | [...] | [...] | |
| Peronas | 1 008,30 | 5 684 | | | 3 394 | | 10 224 | 2 848 | | [...] | [...] | | |
| Kita infrastruktūra | 1 502,20 | 3 848 | 2 071 | 2 692 | 3 911 | 1 761 | 1 558 | 2 608 | 384 | [...] | [...] | [...] | |
| Nematerialusis turtas (pvz., IT) | 6,1 | 14,50 | 28 | 219 | 487 | 45 | 170 | 121 | 20 | [...] | [...] | [...] | 7 108 |
| Įranga | 8 208,89 | 1 097,09 | 12 308,42 | 1 814,00 | 2 294,54 | 20 232 | 7 550 | 3 823 | 359 | [...] | [...] | [...] | 75 550 |
| Iš viso | 13 899 | 19 650 | 31 761 | 8 871 | 17 592 | 25 123 | 41 390 | 12 673 | 763 | 17 289 | 19 346 | 7 930 | 216 287 |

(27)

3 lentelėje pateikta investicijų, kurias FFHG vykdė 2001–2012 m. ir kurių bendra suma yra apie 216 mln. EUR, apžvalga.

3 lentelė

3 lentelė

2001–2012 m. vykdytų investicijų apžvalga

2001–2012 m. vykdytų investicijų apžvalga

tūkst. EUR

tūkst. EUR

2001 m.

2001 m.

2002 m.

2002 m.

2003 m.

2003 m.

2004 m.

2004 m.

2005 m.

2005 m.

2006 m.

2006 m.

2007 m.

2007 m.

2008 m.

2008 m.

2009 m.

2009 m.

2010 m.

2010 m.

2011 m.

2011 m.

2012 m.

2012 m.

viso 2001-2012 m.

viso 2001-2012 m.

Investicijos į infrastruktūrą ir įrangą

Anlagenzugänge inkl. Umbuchungen

Žemė

3 174,00

6 488

2 994

4 284

3 086

8 613

593

[...]

Terminalas

2 519

3 310

251

Krovinių angaras

3 850

3 222

Biuro pastatas

2 428

[...]

Kitos investicijos į infrastruktūrą

10 194

1 152

13 275

[...]

[...]

[...]

Peronas

1 008,30

5 684

3 394

10 224

2 848

[...]

[...]

Kita infrastruktūra

1 502,20

3 848

2 071

2 692

3 911

1 761

1 558

2 608

384

[...]

[...]

[...]

Nematerialusis turtas (pvz., IT)

6,1

14,50

28

219

487

45

170

121

20

[...]

[...]

[...]

7 108

7 108

Įranga

8 208,89

1 097,09

12 308,42

1 814,00

2 294,54

20 232

7 550

3 823

359

[...]

[...]

[...]

75 550

75 550

Iš viso

Iš viso

13 899

13 899

19 650

19 650

31 761

31 761

8 871

8 871

17 592

17 592

25 123

25 123

41 390

41 390

12 673

12 673

763

763

17 289

17 289

19 346

19 346

7 930

7 930

216 287

216 287

| (28) | 4 lentelėje pateikta 2001–2012 m. FFHG metinių finansinių rezultatų apžvalga.

  4 lentelė


  2001–2012 m. FFHG metiniai finansiniai rezultatai



















  tūkst .EUR | 2001 m. | 2002 m. | 2003 m. | 2004 m. | 2005 m. | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. | 2009 m. | 2010 m. | 2011 m. | 2012 m. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pelno ir nuostolio ataskaita |
| Pajamos | 10 077,61 | 14 908,11 | 22 574,22 | 29 564,18 | 36 859,08 | 43 479,85 | 41 296,34 | 45 383,60 | 42 036,70 | 43 281,58 | 43 658,38 | 40 983,45 |
| Kitos pajamos (įskaitant kompensaciją už viešosios politikos srities veiklą ir žemės pardavimo pajamas) | 7 771,31 | 5 514,63 | 3 686,87 | 3 039,35 | 3 618,93 | 6 097,29 | 5 436,58 | 4 858,16 | 11 540,36 | 14 554,55 | 9 313,99 | 21 390,92 |
| Iš viso | 17 848,92 | 20 422,75 | 26 261,09 | 32 603,53 | 40 478,01 | 49 577,14 | 46 732,92 | 50 241,76 | 53 577,06 | 57 836,14 | 52 972,37 | 62 374,37 |
| Išlaidos medžiagoms | – 7 092,39 | – 10 211,13 | – 12 560,46 | – 14 601,17 | – 17 895,97 | – 24 062,81 | – 22 491,85 | – 25 133,61 | – 24 979,59 | – 27 650,17 | – 20 017,99 | – 21 871,65 |
| Išlaidos darbuotojams | – 9 185,12 | – 9 672,37 | – 10 734,62 | – 11 217,21 | – 12 101,84 | – 13 337,28 | – 14 433,17 | – 15 758,34 | – 15 883,08 | – 17 893,60 | – 18 228,23 | – 18 349,10 |
| Kitos išlaidos (įskaitant rinkodarą) | – 5 692,81 | – 11 434,31 | – 10 521,27 | – 11 454,36 | – 14 058,15 | – 12 885,28 | – 9 897,46 | – 9 630,21 | – 7 796,81 | – 8 029,40 | – 6 760,92 | – 6 643,00 |
| EBITDA | – 4 121,41 | – 10 895,06 | – 7 555,27 | – 4 669,21 | – 3 577,94 | – 708,22 | – 89,56 | – 280,39 | – 4 917,58 | – 4 262,96 | – 7 965,23 | – 15 510,62 |
| EBITDA (išsk. kitas pajamas) | – 11 892,72 | – 16 409,69 | – 11 242,13 | – 7 708,56 | – 7 196,87 | – 6 805,51 | – 5 526,13 | – 5 138,56 | – 6 622,78 | – 10 291,59 | – 1 348,76 | – 5 880,30 |
| Nusidėvėjimas | – 5 325,63 | – 5 674,68 | – 6 045,39 | – 7 699,33 | – 7 973,46 | – 10 527,90 | – 10 191,89 | – 11 855,19 | – 12 482,28 | – 11 827,19 | – 13 297,31 | – 12 733,48 |
| Finansiniai rezultatas (gautos palūkanos - sumokėtos palūkanos) | – 2 896,64 | – 3 013,42 | – 4 006,57 | – 4 105,53 | – 4 548,42 | – 4 588,16 | – 5 235,30 | – 5 693,02 | – 4 915,39 | – 2 778,06 | – 5 063,04 | – 8 177,54 |
| Ypatingosios pajamos ir išlaidos | – 431,54 | – 206,00 | – 10,46 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | – 272,55 | 0,00 | 0,00 |
| Mokesčiai | – 580,13 | – 204,74 | – 215,18 | – 323,82 | – 228,44 | – 242,33 | – 245,00 | – 238,66 | – 257,45 | – 240,85 | – 231,03 | – 277,52 |
| Fraport atliekamas partitų nuostolių dengimas pagal pelno ir nuostolio perdavimo susitarimą | 13 355,35 | 19 993,90 | 17 832,87 | 16 797,89 | 16 328,26 | 16 066,61 | 15 761,75 | 18 067,26 | 5 621,37 | 0,00 | 0,00 | 0,00 |
| Metinis rezultatas pelnas / nuostolis) | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | – 7 114,17 | – 10 855,69 | – 10 626,14 | – 5 677,92 |

(28)

4 lentelėje pateikta 2001–2012 m. FFHG metinių finansinių rezultatų apžvalga.

4 lentelė

4 lentelė

2001–2012 m. FFHG metiniai finansiniai rezultatai

2001–2012 m. FFHG metiniai finansiniai rezultatai

tūkst .EUR

tūkst .EUR

2001 m.

2001 m.

2002 m.

2002 m.

2003 m.

2003 m.

2004 m.

2004 m.

2005 m.

2005 m.

2006 m.

2006 m.

2007 m.

2007 m.

2008 m.

2008 m.

2009 m.

2009 m.

2010 m.

2010 m.

2011 m.

2011 m.

2012 m.

2012 m.

Pelno ir nuostolio ataskaita

Pajamos

10 077,61

14 908,11

22 574,22

29 564,18

36 859,08

43 479,85

41 296,34

45 383,60

42 036,70

43 281,58

43 658,38

40 983,45

Kitos pajamos (įskaitant kompensaciją už viešosios politikos srities veiklą ir žemės pardavimo pajamas)

7 771,31

5 514,63

3 686,87

3 039,35

3 618,93

6 097,29

5 436,58

4 858,16

11 540,36

14 554,55

9 313,99

21 390,92

Iš viso

Iš viso

17 848,92

17 848,92

20 422,75

20 422,75

26 261,09

26 261,09

32 603,53

32 603,53

40 478,01

40 478,01

49 577,14

49 577,14

46 732,92

46 732,92

50 241,76

50 241,76

53 577,06

53 577,06

57 836,14

57 836,14

52 972,37

52 972,37

62 374,37

62 374,37

Išlaidos medžiagoms

– 7 092,39

– 10 211,13

– 12 560,46

– 14 601,17

– 17 895,97

– 24 062,81

– 22 491,85

– 25 133,61

– 24 979,59

– 27 650,17

– 20 017,99

– 21 871,65

Išlaidos darbuotojams

– 9 185,12

– 9 672,37

– 10 734,62

– 11 217,21

– 12 101,84

– 13 337,28

– 14 433,17

– 15 758,34

– 15 883,08

– 17 893,60

– 18 228,23

– 18 349,10

Kitos išlaidos (įskaitant rinkodarą)

– 5 692,81

– 11 434,31

– 10 521,27

– 11 454,36

– 14 058,15

– 12 885,28

– 9 897,46

– 9 630,21

– 7 796,81

– 8 029,40

– 6 760,92

– 6 643,00

EBITDA

EBITDA

– 4 121,41

– 4 121,41

– 10 895,06

– 10 895,06

– 7 555,27

– 7 555,27

– 4 669,21

– 4 669,21

– 3 577,94

– 3 577,94

– 708,22

– 708,22

– 89,56

– 89,56

– 280,39

– 280,39

– 4 917,58

– 4 917,58

– 4 262,96

– 4 262,96

– 7 965,23

– 7 965,23

– 15 510,62

– 15 510,62

EBITDA (išsk. kitas pajamas)

EBITDA (išsk. kitas pajamas)

– 11 892,72

– 11 892,72

– 16 409,69

– 16 409,69

– 11 242,13

– 11 242,13

– 7 708,56

– 7 708,56

– 7 196,87

– 7 196,87

– 6 805,51

– 6 805,51

– 5 526,13

– 5 526,13

– 5 138,56

– 5 138,56

– 6 622,78

– 6 622,78

– 10 291,59

– 10 291,59

– 1 348,76

– 1 348,76

– 5 880,30

– 5 880,30

Nusidėvėjimas

– 5 325,63

– 5 674,68

– 6 045,39

– 7 699,33

– 7 973,46

– 10 527,90

– 10 191,89

– 11 855,19

– 12 482,28

– 11 827,19

– 13 297,31

– 12 733,48

Finansiniai rezultatas (gautos palūkanos - sumokėtos palūkanos)

– 2 896,64

– 3 013,42

– 4 006,57

– 4 105,53

– 4 548,42

– 4 588,16

– 5 235,30

– 5 693,02

– 4 915,39

– 2 778,06

– 5 063,04

– 8 177,54

Ypatingosios pajamos ir išlaidos

– 431,54

– 206,00

– 10,46

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

– 272,55

0,00

0,00

Mokesčiai

– 580,13

– 204,74

– 215,18

– 323,82

– 228,44

– 242,33

– 245,00

– 238,66

– 257,45

– 240,85

– 231,03

– 277,52

Fraport atliekamas partitų nuostolių dengimas pagal pelno ir nuostolio perdavimo susitarimą

Fraport atliekamas partitų nuostolių dengimas pagal pelno ir nuostolio perdavimo susitarimą

13 355,35

13 355,35

19 993,90

19 993,90

17 832,87

17 832,87

16 797,89

16 797,89

16 328,26

16 328,26

16 066,61

16 066,61

15 761,75

15 761,75

18 067,26

18 067,26

5 621,37

5 621,37

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

Metinis rezultatas pelnas / nuostolis)

Metinis rezultatas pelnas / nuostolis)

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

– 7 114,17

– 7 114,17

– 10 855,69

– 10 855,69

– 10 626,14

– 10 626,14

– 5 677,92

– 5 677,92

3.   PRIEMONIŲ APRAŠYMAS

PRIEMONIŲ APRAŠYMAS

3.1.   GALIMA VALSTYBĖS PAGALBA, SUTEIKTA BENDROVEI FFHG

GALIMA VALSTYBĖS PAGALBA, SUTEIKTA BENDROVEI FFHG

3.1.1.   1 PRIEMONĖ. 2001 M. PELNO IR NUOSTOLIO PERDAVIMO SUSITARIMAS

| (29) | FFHG ir Fraport sudarė susitarimą, pagal kurį Fraport suteikta teisė į visą FFHG gaunamą pelną. Už tai Fraport įsipareigojo prisiimti visą FFHG nuostolį. 1999 m. rugpjūčio 31 d. Reino krašto-Pfalco žemė ir Fraport sudarė susitarimą, pagal kurį Fraport įsipareigojo sudaryti pelno ir nuostolio perdavimo susitarimą. Atitinkamas notaro patvirtintas susitarimas buvo sudarytas 2000 m. lapkričio 24 d., ir 2001 m. sausio 1 d. įsigaliojo 2001 m. pelno ir nuostolio perdavimo susitarimas (15). |
| --- | --- |

(29)

FFHG ir Fraport sudarė susitarimą, pagal kurį Fraport suteikta teisė į visą FFHG gaunamą pelną. Už tai Fraport įsipareigojo prisiimti visą FFHG nuostolį. 1999 m. rugpjūčio 31 d. Reino krašto-Pfalco žemė ir Fraport sudarė susitarimą, pagal kurį Fraport įsipareigojo sudaryti pelno ir nuostolio perdavimo susitarimą. Atitinkamas notaro patvirtintas susitarimas buvo sudarytas 2000 m. lapkričio 24 d., ir 2001 m. sausio 1 d. įsigaliojo 2001 m. pelno ir nuostolio perdavimo susitarimas (15).

Fraport

Fraport

Fraport

Fraport

Fraport

15

| (30) | Fraport turėjo teisę 2001 m. pelno ir nuostolio perdavimo susitarimą nutraukti, apie tai pranešusi prieš šešis mėnesius, tačiau ne anksčiau negu nuo 2005 m. gruodžio 31 d. Susitarimo nenutraukus, kiekvienų kalendorinių metų pabaigoje jis savaime pratęsiamas dar vieniems metams, bet ne ilgiau negu iki 2010 m. gruodžio 31 d. |
| --- | --- |

(30)

Fraport turėjo teisę 2001 m. pelno ir nuostolio perdavimo susitarimą nutraukti, apie tai pranešusi prieš šešis mėnesius, tačiau ne anksčiau negu nuo 2005 m. gruodžio 31 d. Susitarimo nenutraukus, kiekvienų kalendorinių metų pabaigoje jis savaime pratęsiamas dar vieniems metams, bet ne ilgiau negu iki 2010 m. gruodžio 31 d.

Fraport

| (31) | Fraport stebėtojų taryba ir akcininkai pritarė 2001 m. pelno ir nuostolio perdavimo susitarimo sudarymui (16). Vėliau 2001 m. pelno ir nuostolio perdavimo susitarimo trukmė 2004 m. balandžio 5 d. susitarimu buvo pratęsta iki 2014 m. (toliau – 2004 m. pelno ir nuostolio perdavimo susitarimas). Iki to laiko, kai 2001 m. pelno ir nuostolio perdavimo susitarimas buvo pakeistas 2004 m. pelno ir nuostolio perdavimo susitarimu (žr. 45 konstatuojamąją dalį), Fraport jau buvo patyrusi [...] mln. EUR nuostolį. |
| --- | --- |

(31)

Fraport stebėtojų taryba ir akcininkai pritarė 2001 m. pelno ir nuostolio perdavimo susitarimo sudarymui (16). Vėliau 2001 m. pelno ir nuostolio perdavimo susitarimo trukmė 2004 m. balandžio 5 d. susitarimu buvo pratęsta iki 2014 m. (toliau – 2004 m. pelno ir nuostolio perdavimo susitarimas). Iki to laiko, kai 2001 m. pelno ir nuostolio perdavimo susitarimas buvo pakeistas 2004 m. pelno ir nuostolio perdavimo susitarimu (žr. 45 konstatuojamąją dalį), Fraport jau buvo patyrusi [...] mln. EUR nuostolį.

Fraport

16

Fraport

3.1.2.   2 PRIEMONĖ. 2001 M. KAPITALO DIDINIMAS

| (32) | Fraport nuosavybės vertybinių popierių komiteto ataskaitoje (17)2001 m. sausio 19 d. nurodyta, kad 1998–2005 m. FFHG susidarę nuostoliai būtų apie [...] mln. EUR, taigi daugiau negu du kartus didesni negu numatyta 1997 m. Be to, du iš pagrindinių FFHG krovinius vežančių klientų tuo pačiu metu savo verslą perkėlė iš Frankfurto Hano oro uosto arba sumažino verslo mastą, dėl to gerokai sumažėjo oro kovinių kiekis – 45 % per pirmąjį 2001 m. pusmetį. |
| --- | --- |

(32)

Fraport nuosavybės vertybinių popierių komiteto ataskaitoje (17)2001 m. sausio 19 d. nurodyta, kad 1998–2005 m. FFHG susidarę nuostoliai būtų apie [...] mln. EUR, taigi daugiau negu du kartus didesni negu numatyta 1997 m. Be to, du iš pagrindinių FFHG krovinius vežančių klientų tuo pačiu metu savo verslą perkėlė iš Frankfurto Hano oro uosto arba sumažino verslo mastą, dėl to gerokai sumažėjo oro kovinių kiekis – 45 % per pirmąjį 2001 m. pusmetį.

Fraport

17

| (33) | Gavusi tą ataskaitą, 2001 m. pradžioje Fraport pavedė konsultacinei įmonei Boston Consulting Group (toliau –BCG), taip pat savo pačios Strateginiam įsigijimo ir nuosavybės vertybinių popierių departamentui (toliau – SD) parengti FFHG strategiją. Ir BCG, ir SD padarė išvadą, kad teigiama ilgalaikė FFHG plėtra galima tik labai pagerinus infrastruktūrą – tai būtina sąlyga, kad eismo srautai toliau didėtų. SD taip pat nurodė, kad labai išplėsti FFHG finansiniu požiūriu būtų rizikinga ir kad, net esant teigiamiausiam scenarijui, teigiamas metinis rezultatas (grynasis metinis pelnas sumokėjus mokesčius) turbūt būtų pasiektas ne anksčiau kaip 2013 m. |
| --- | --- |

(33)

Gavusi tą ataskaitą, 2001 m. pradžioje Fraport pavedė konsultacinei įmonei Boston Consulting Group (toliau –BCG), taip pat savo pačios Strateginiam įsigijimo ir nuosavybės vertybinių popierių departamentui (toliau – SD) parengti FFHG strategiją. Ir BCG, ir SD padarė išvadą, kad teigiama ilgalaikė FFHG plėtra galima tik labai pagerinus infrastruktūrą – tai būtina sąlyga, kad eismo srautai toliau didėtų. SD taip pat nurodė, kad labai išplėsti FFHG finansiniu požiūriu būtų rizikinga ir kad, net esant teigiamiausiam scenarijui, teigiamas metinis rezultatas (grynasis metinis pelnas sumokėjus mokesčius) turbūt būtų pasiektas ne anksčiau kaip 2013 m.

Fraport

Boston Consulting Group

| (34) | Remdamasis BCG tyrimu ir savo paties analize, SD parengė FFHG plėtros programą, kurioje numatytos 172 mln. EUR investicijos iki 2007 m. Tas investicijas sudarė būtiniausių darbų programa (27 mln. EUR), į kurią įtrauktas kilimo ir tūpimo tako ilginimas iki 3 400 metrų, kilimo ir tūpimo tako ilginimo iki 3 800 metrų plano patvirtinimo procedūros planavimo išlaidos (vok. Planfeststellungsverfahren) ir jau pradėtos naujo keleivių terminalo statybos papildomos išlaidos. |
| --- | --- |

(34)

Remdamasis BCG tyrimu ir savo paties analize, SD parengė FFHG plėtros programą, kurioje numatytos 172 mln. EUR investicijos iki 2007 m. Tas investicijas sudarė būtiniausių darbų programa (27 mln. EUR), į kurią įtrauktas kilimo ir tūpimo tako ilginimas iki 3 400 metrų, kilimo ir tūpimo tako ilginimo iki 3 800 metrų plano patvirtinimo procedūros planavimo išlaidos (vok. Planfeststellungsverfahren) ir jau pradėtos naujo keleivių terminalo statybos papildomos išlaidos.

Planfeststellungsverfahren

| (35) | Tačiau 2001 m. FFHG akcinio kapitalo ir skolos santykio rodiklis buvo tik 4 % (18) Be to, 2005 m. gruodžio 31 d.Fraport įgijo teisę nutraukti 2001 m. pelno ir nuostolio perdavimo susitarimą. Tomis sąlygomis FFHG negalėjo būtiniausių veiksmų programos finansuoti dar skolindamasi, jai reikėjo naujo kapitalo. |
| --- | --- |

(35)

Tačiau 2001 m. FFHG akcinio kapitalo ir skolos santykio rodiklis buvo tik 4 % (18) Be to, 2005 m. gruodžio 31 d.Fraport įgijo teisę nutraukti 2001 m. pelno ir nuostolio perdavimo susitarimą. Tomis sąlygomis FFHG negalėjo būtiniausių veiksmų programos finansuoti dar skolindamasi, jai reikėjo naujo kapitalo.

18

Fraport

| (36) | Didinti kapitalą nuspręsta 2001 m. gruodžio 14 d.Fraport stebėtojų tarybos rezoliucija, vėliau – 2002 m. sausio 9 d. FFHG akcininkų rezoliucija. Norint bent kiek padidinti akcinės bendrovės (FFHG tokia ir yra) įstatinį kapitalą, reikia gauti visų dalyvaujančių akcininkų sutikimą. |
| --- | --- |

(36)

Didinti kapitalą nuspręsta 2001 m. gruodžio 14 d.Fraport stebėtojų tarybos rezoliucija, vėliau – 2002 m. sausio 9 d. FFHG akcininkų rezoliucija. Norint bent kiek padidinti akcinės bendrovės (FFHG tokia ir yra) įstatinį kapitalą, reikia gauti visų dalyvaujančių akcininkų sutikimą.

Fraport

| (37) | Gavusios patvirtinimą, Fraport ir Reino krašto-Pfalco žemė įstatinį kapitalą padidino 27 mln. EUR, t. y. nuo 3,5 iki 30,5 mln. EUR. 2002 m. sausio 9 d.Fraport skyrė 19,7 mln. EUR, Reino krašto-Pfalco žemė – 7,3 mln. EUR. Didinant kapitalą siekta finansuoti kilimo ir tūpimo tako ilginimą ir investicijas į kitą infrastruktūrą, kad būtų padidintas oro uosto pelningumas. |
| --- | --- |

(37)

Gavusios patvirtinimą, Fraport ir Reino krašto-Pfalco žemė įstatinį kapitalą padidino 27 mln. EUR, t. y. nuo 3,5 iki 30,5 mln. EUR. 2002 m. sausio 9 d.Fraport skyrė 19,7 mln. EUR, Reino krašto-Pfalco žemė – 7,3 mln. EUR. Didinant kapitalą siekta finansuoti kilimo ir tūpimo tako ilginimą ir investicijas į kitą infrastruktūrą, kad būtų padidintas oro uosto pelningumas.

Fraport

Fraport

3.1.3.   3 PRIEMONĖ. 2004 M. KAPITALO DIDINIMAS

| (38) | 2002 m. lapkričio 27 d.Fraport, Reino krašto-Pfalco žemė, Heseno žemė ir FFHG susitarė, kad trečiąja FFHG akcininke taps Heseno žemė, skirsianti [...] mln. EUR tuo metu, kai investicijoms finansuoti reikės papildomo kapitalo. Taip pat susitarta, kad Frankfurto prie Maino ir Frankfurto Hano oro uostai glaudžiai bendradarbiaus. |
| --- | --- |

(38)

2002 m. lapkričio 27 d.Fraport, Reino krašto-Pfalco žemė, Heseno žemė ir FFHG susitarė, kad trečiąja FFHG akcininke taps Heseno žemė, skirsianti [...] mln. EUR tuo metu, kai investicijoms finansuoti reikės papildomo kapitalo. Taip pat susitarta, kad Frankfurto prie Maino ir Frankfurto Hano oro uostai glaudžiai bendradarbiaus.

Fraport

| (39) | Sutikta, jog būtina daugiau investuoti, kad padidėtų Frankfurto Hano oro uosto pelningumas. Tų investicijų, pavyzdžiui, reikia kilimo ir tūpimo takui pailginti iki 3 800 metrų. 2004 m. kovo 22 d.Fraport, Reino krašto-Pfalco žemė ir Heseno žemė parengė akcininkių susitarimo projektą. Galutinį akcininkių susitarimą dėl sprendimo 2004 m. didinti kapitalą Fraport, Reino krašto-Pfalco ir Heseno žemės pasirašė 2005 m. kovo 30 d., komerciniame registre jis įregistruotas 2005 m. gegužės 19 d. |
| --- | --- |

(39)

Sutikta, jog būtina daugiau investuoti, kad padidėtų Frankfurto Hano oro uosto pelningumas. Tų investicijų, pavyzdžiui, reikia kilimo ir tūpimo takui pailginti iki 3 800 metrų. 2004 m. kovo 22 d.Fraport, Reino krašto-Pfalco žemė ir Heseno žemė parengė akcininkių susitarimo projektą. Galutinį akcininkių susitarimą dėl sprendimo 2004 m. didinti kapitalą Fraport, Reino krašto-Pfalco ir Heseno žemės pasirašė 2005 m. kovo 30 d., komerciniame registre jis įregistruotas 2005 m. gegužės 19 d.

Fraport

Fraport

| (40) | Visos trys šalys susitarė FFHG įstatinį kapitalą didinti 19,5 mln. EUR ir taip toliau finansuoti 2001 m. SD pasiūlytą investicinę programą (žr. 33–34 konstatuojamąsias dalis). Reino krašto-Pfalco ir Heseno žemės su šiuo kapitalo didinimu sutiko iškėlusios sąlygą, kad FFHG ir Fraport turi sudaryti naują pelno ir nuostolio perdavimo susitarimą, kuris apimtų laikotarpį iki 2014 m. gruodžio 31 d. Akcininkės taip pat susitarė, kad bet kokias naujas FFHG skolas Fraport, Reino krašto-Pfalco žemė ir Heseno žemė turi užtikrinti santykiu, atitinkančiu turimas FFHG kapitalo dalis. Taigi Fraport, Reino krašto-Pfalco žemė ir Heseno žemė įsipareigojo refinansuoti FFHG investicijas į infrastruktūrą. |
| --- | --- |

(40)

Visos trys šalys susitarė FFHG įstatinį kapitalą didinti 19,5 mln. EUR ir taip toliau finansuoti 2001 m. SD pasiūlytą investicinę programą (žr. 33–34 konstatuojamąsias dalis). Reino krašto-Pfalco ir Heseno žemės su šiuo kapitalo didinimu sutiko iškėlusios sąlygą, kad FFHG ir Fraport turi sudaryti naują pelno ir nuostolio perdavimo susitarimą, kuris apimtų laikotarpį iki 2014 m. gruodžio 31 d. Akcininkės taip pat susitarė, kad bet kokias naujas FFHG skolas Fraport, Reino krašto-Pfalco žemė ir Heseno žemė turi užtikrinti santykiu, atitinkančiu turimas FFHG kapitalo dalis. Taigi Fraport, Reino krašto-Pfalco žemė ir Heseno žemė įsipareigojo refinansuoti FFHG investicijas į infrastruktūrą.

Fraport

Fraport

Fraport

| (41) | 2004–2009 m. keliomis dalimis bendrovei FFHG suteiktas naujas 19,5 mln. EUR kapitalas. Didinant kapitalą Fraport dalis buvo 10,21 mln. EUR, Reino krašto-Pfalco žemės – 0,54 mln. EUR, Heseno žemės – 8,75 mln. EUR. |
| --- | --- |

(41)

2004–2009 m. keliomis dalimis bendrovei FFHG suteiktas naujas 19,5 mln. EUR kapitalas. Didinant kapitalą Fraport dalis buvo 10,21 mln. EUR, Reino krašto-Pfalco žemės – 0,54 mln. EUR, Heseno žemės – 8,75 mln. EUR.

Fraport

| (42) | Be to, ir Heseno, ir Reino krašto-Pfalco žemės įsipareigojo suteikti ir pagal mokėjimo planą suteikė (žr. 5 lentelę) dar 11,25 mln. EUR kapitalo atsargų, kurias pirmoji turėjo suteikti 2007–2009 m., antroji – 2005–2009 m. |
| --- | --- |

(42)

Be to, ir Heseno, ir Reino krašto-Pfalco žemės įsipareigojo suteikti ir pagal mokėjimo planą suteikė (žr. 5 lentelę) dar 11,25 mln. EUR kapitalo atsargų, kurias pirmoji turėjo suteikti 2007–2009 m., antroji – 2005–2009 m.

| (43) | Todėl bendra suma, kuria 2005 m. nuspręsta didinti kapitalą, buvo 42 mln. EUR. |
| --- | --- |

(43)

Todėl bendra suma, kuria 2005 m. nuspręsta didinti kapitalą, buvo 42 mln. EUR.

| (44) | Mokama turėjo būti pagal 5 lentelėje pateiktą planą (tūkst. EUR).

  5 lentelė


  Kapitalo injekcijų planas












  Fraport |
| --- | --- |
| | 2005 m. | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. | 2009 m. | Iš viso |
| Kapitalo įnašų mokėjimas | 2 554 | 1 915 | 1 915 | 1 915 | 1 915 | 10 214 |
| Kapitalo atsargos | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Iš viso akcinio kapitalo | | | | | | 10 214 |
| Reino krašto-Pfalco žemė |
| | 2005 m. | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. | 2009 m. | Iš viso |
| Kapitalo įnašų mokėjimas | 4 000 | 4 000 | 750 | 0 | 0 | 8 750 |
| Kapitalo atsargos | 0 | 0 | 3 250 | 4 000 | 4 000 | 11 250 |
| Iš viso akcinio kapitalo | | | | | | 20 000 |
| Reino krašto-Pfalco žemė |
| | 2005 m. | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. | 2009 m. | Iš viso |
| Kapitalo įnašų mokėjimas | 537 | 0 | 0 | 0 | 0 | 537 |
| Kapitalo atsargos | 1 821 | 2 357 | 2 357 | 2 357 | 2 357 | 11 249 |
| Iš viso akcinio kapitalo | | | | | | 11 786 |

(44)

Mokama turėjo būti pagal 5 lentelėje pateiktą planą (tūkst. EUR).

5 lentelė

5 lentelė

Kapitalo injekcijų planas

Kapitalo injekcijų planas

Fraport

2005 m.

2005 m.

2006 m.

2006 m.

2007 m.

2007 m.

2008 m.

2008 m.

2009 m.

2009 m.

Iš viso

Iš viso

Kapitalo įnašų mokėjimas

2 554

1 915

1 915

1 915

1 915

10 214

Kapitalo atsargos

0

0

0

0

0

0

Iš viso akcinio kapitalo

Iš viso akcinio kapitalo

10 214

10 214

Reino krašto-Pfalco žemė

2005 m.

2005 m.

2006 m.

2006 m.

2007 m.

2007 m.

2008 m.

2008 m.

2009 m.

2009 m.

Iš viso

Iš viso

Kapitalo įnašų mokėjimas

4 000

4 000

750

0

0

8 750

Kapitalo atsargos

0

0

3 250

4 000

4 000

11 250

Iš viso akcinio kapitalo

Iš viso akcinio kapitalo

20 000

20 000

Reino krašto-Pfalco žemė

2005 m.

2005 m.

2006 m.

2006 m.

2007 m.

2007 m.

2008 m.

2008 m.

2009 m.

2009 m.

Iš viso

Iš viso

Kapitalo įnašų mokėjimas

537

0

0

0

0

537

Kapitalo atsargos

1 821

2 357

2 357

2 357

2 357

11 249

Iš viso akcinio kapitalo

Iš viso akcinio kapitalo

11 786

11 786

3.1.4.   4 PRIEMONĖ. 2004 M. PELNO IR NUOSTOLIO PERDAVIMO SUSITARIMAS

| (45) | Kadangi tvirtinant kapitalo didinimą buvo nustatyta tokia sąlyga, FFHG ir Fraport2004 m. balandžio 5 d. susitarimu 2001 m. pelno ir nuostolio susitarimą pratęsė iki 2014 m. Tačiau naujasis pelno ir nuostolio perdavimo susitarimas įsigaliojo tik jį patvirtinus Fraport akcininkų susirinkimui. Kaip didindamos kapitalą susitarė FFHG akcininkės, šiame 2004 m. pelno ir nuostolio perdavimo susitarime buvo nustatyta, kad visas naujas FFHG skolas turi kompensuoti Fraport, Reino krašto-Pfalco žemė ir Heseno žemė dalimis, atitinkančiomis jų akcinio kapitalo dalis. |
| --- | --- |

(45)

Kadangi tvirtinant kapitalo didinimą buvo nustatyta tokia sąlyga, FFHG ir Fraport2004 m. balandžio 5 d. susitarimu 2001 m. pelno ir nuostolio susitarimą pratęsė iki 2014 m. Tačiau naujasis pelno ir nuostolio perdavimo susitarimas įsigaliojo tik jį patvirtinus Fraport akcininkų susirinkimui. Kaip didindamos kapitalą susitarė FFHG akcininkės, šiame 2004 m. pelno ir nuostolio perdavimo susitarime buvo nustatyta, kad visas naujas FFHG skolas turi kompensuoti Fraport, Reino krašto-Pfalco žemė ir Heseno žemė dalimis, atitinkančiomis jų akcinio kapitalo dalis.

Fraport

Fraport

Fraport

| (46) | Pagal 2004 m. pelno ir nuostolio perdavimo susitarimą Fraport iki 2009 m. perėmė maždaug [...] mln. EUR nuostolių. Taigi pagal abu vėlesnius pelno ir nuostolio perdavimo susitarimus Fraport kompensavo iš viso [...] mln. EUR nuostolių, susidariusių 2001–2009 m. Iš šios sumos, [...] mln. EUR buvo susiję su turto nuvertėjimu, [...] mln. EUR buvo palūkanos už paskolas, kuriomis finansuota infrastruktūra. |
| --- | --- |

(46)

Pagal 2004 m. pelno ir nuostolio perdavimo susitarimą Fraport iki 2009 m. perėmė maždaug [...] mln. EUR nuostolių. Taigi pagal abu vėlesnius pelno ir nuostolio perdavimo susitarimus Fraport kompensavo iš viso [...] mln. EUR nuostolių, susidariusių 2001–2009 m. Iš šios sumos, [...] mln. EUR buvo susiję su turto nuvertėjimu, [...] mln. EUR buvo palūkanos už paskolas, kuriomis finansuota infrastruktūra.

Fraport

Fraport

| (47) | 2009 m. Fraport savo visas turimas FFHG akcijas pardavė Reino krašto-Pfalco žemei, taigi pelno ir nuostolio perdavimo susitarimas taip pat buvo nutrauktas. |
| --- | --- |

(47)

2009 m. Fraport savo visas turimas FFHG akcijas pardavė Reino krašto-Pfalco žemei, taigi pelno ir nuostolio perdavimo susitarimas taip pat buvo nutrauktas.

Fraport

3.1.5.   5 PRIEMONĖ. KOMPENSACIJA BENDROVEI FFHG UŽ KELEIVIŲ TIKRINIMĄ

| (48) | Reino krašto-Pfalco žemė iš kiekvieno išvykstančio Frankfurto Hano oro uostas keleivio ima oro uosto apsaugos paslaugų mokestį. Pati federacinė žemė keleivių netikrina, bet yra sudariusi subrangos sutartį, pagal kurią tai atlikti patikėta oro uostui, o šis, savo ruožtu, tam yra sudaręs subrangos sutartį su apsaugos bendrove. Už tai, kad oro uostas tikrina keleivius, federacinė žemė visas iš apsaugos paslaugų mokesčio gautas pajamas perveda oro uostui. |
| --- | --- |

(48)

Reino krašto-Pfalco žemė iš kiekvieno išvykstančio Frankfurto Hano oro uostas keleivio ima oro uosto apsaugos paslaugų mokestį. Pati federacinė žemė keleivių netikrina, bet yra sudariusi subrangos sutartį, pagal kurią tai atlikti patikėta oro uostui, o šis, savo ruožtu, tam yra sudaręs subrangos sutartį su apsaugos bendrove. Už tai, kad oro uostas tikrina keleivius, federacinė žemė visas iš apsaugos paslaugų mokesčio gautas pajamas perveda oro uostui.

3.1.6.   6 PRIEMONĖ. TIESIOGINĖS REINO KRAŠTO-PFALCO ŽEMĖS DOTACIJOS

| (49) | Remiantis Reino krašto-Pfalco žemės kontroliuojančiųjų bendrovių finansinėmis ataskaitomis (19), federacinė žemė bendrovei FFHG skyrė dotacijas, jų sumos apibendrintos 6 lentelėje.

  6 lentelė


  Tiesioginės Reino krašto-Pfalco žemės dotacijos







  Metai | Tiesioginės dotacijos (EUR) |
| --- | --- | --- |
| 1997 m. | (...) |
| 1998 m. | (...) |
| 1999 m. | (...) |
| 2000 m. | (...) |
| Iš viso 1997–2000 m. | (...) |
| 2001 m. | (...) |
| 2002 m. | (...) |
| 2003 m. | (...) |
| 2004 m. | (...) |
| Iš viso 2001–2004 m. | (...) |

(49)

Remiantis Reino krašto-Pfalco žemės kontroliuojančiųjų bendrovių finansinėmis ataskaitomis (19), federacinė žemė bendrovei FFHG skyrė dotacijas, jų sumos apibendrintos 6 lentelėje.

19

6 lentelė

6 lentelė

Tiesioginės Reino krašto-Pfalco žemės dotacijos

Tiesioginės Reino krašto-Pfalco žemės dotacijos

Metai

Tiesioginės dotacijos (EUR)

1997 m.

(...)

1998 m.

(...)

1999 m.

(...)

2000 m.

(...)

Iš viso 1997–2000 m.

(...)

2001 m.

(...)

2002 m.

(...)

2003 m.

(...)

2004 m.

(...)

Iš viso 2001–2004 m.

(...)

| (50) | Tiesioginės dotacijos, kurias Reino krašto-Pfalco žemė bendrovei FFHG suteikė iki 2000 m. gruodžio 12 d., yra [...] mln., o tiesioginės dotacijos, kurias Reino krašto-Pfalco žemė bendrovei FFHG suteikė 2001–2004 m., yra [...] mln. EUR. |
| --- | --- |

(50)

Tiesioginės dotacijos, kurias Reino krašto-Pfalco žemė bendrovei FFHG suteikė iki 2000 m. gruodžio 12 d., yra [...] mln., o tiesioginės dotacijos, kurias Reino krašto-Pfalco žemė bendrovei FFHG suteikė 2001–2004 m., yra [...] mln. EUR.

3.2.   GALIMA VALSTYBĖS PAGALBA, KURIĄ FFHG SUTEIKĖ BENDROVEI RYANAIR IR VISIEMS KITIEMS KELEIVIUS VEŽANTIEMS ORO VEŽĖJAMS

GALIMA VALSTYBĖS PAGALBA, KURIĄ FFHG SUTEIKĖ BENDROVEI RYANAIR IR VISIEMS KITIEMS KELEIVIUS VEŽANTIEMS ORO VEŽĖJAMS

| (51) | 1999 m. FFHG pritraukė pirmąją pigių skrydžių bendrovę, t. y. Ryanair. FFHG su Ryanair sudarė tris susitarimus – 1999, 2002 ir 2005 m. Be to, 2001 ir 2006 m. FFHG nustatė naujus oro uosto mokesčius. |
| --- | --- |

(51)

1999 m. FFHG pritraukė pirmąją pigių skrydžių bendrovę, t. y. Ryanair. FFHG su Ryanair sudarė tris susitarimus – 1999, 2002 ir 2005 m. Be to, 2001 ir 2006 m. FFHG nustatė naujus oro uosto mokesčius.

Ryanair

Ryanair

3.2.1.   7 PRIEMONĖ. 1999 M. SUSITARIMAS SU RYANAIR

RYANAIR

| (52) | Pirmasis susitarimas su Ryanair įsigaliojo atgaline data, t. y. 1999 m. balandžio 1 d., ir galiojo penkerius metus (toliau –1999 m. susitarimas su Ryanair). Ryanair skrydžius iš Frankfurto Hano oro uosto į Londono Stanstedo oro uostą pradėjo vykdyti 1999 m. balandžio 22 d., kai jau buvo susitarta dėl visų esminių susitarimų sąlygų. |
| --- | --- |

(52)

Pirmasis susitarimas su Ryanair įsigaliojo atgaline data, t. y. 1999 m. balandžio 1 d., ir galiojo penkerius metus (toliau –1999 m. susitarimas su Ryanair). Ryanair skrydžius iš Frankfurto Hano oro uosto į Londono Stanstedo oro uostą pradėjo vykdyti 1999 m. balandžio 22 d., kai jau buvo susitarta dėl visų esminių susitarimų sąlygų.

Ryanair

Ryanair

Ryanair

| (53) | FFHG valdančioji taryba stebėtojų tarybai per šios 1999 m. gegužės 5 d. posėdį pateikė 1999 m. susitarimo su Ryanair pelno ir nuostolio išlyginimo analizę (vok. Deckungsbeitragsrechnung). Pasak Vokietijos, FFHG stebėtojų taryba nebalsavo dėl 1999 m. susitarimo su Ryanair ar pelno ir nuostolio išlyginimo analizės, nes laikyta, kad susitarimo sudarymas yra kasdienės veiklos reikalas ir nepatenka į FFHG valdančiosios tarybos išskirtinės kompetencijos sritį. |
| --- | --- |

(53)

FFHG valdančioji taryba stebėtojų tarybai per šios 1999 m. gegužės 5 d. posėdį pateikė 1999 m. susitarimo su Ryanair pelno ir nuostolio išlyginimo analizę (vok. Deckungsbeitragsrechnung). Pasak Vokietijos, FFHG stebėtojų taryba nebalsavo dėl 1999 m. susitarimo su Ryanair ar pelno ir nuostolio išlyginimo analizės, nes laikyta, kad susitarimo sudarymas yra kasdienės veiklos reikalas ir nepatenka į FFHG valdančiosios tarybos išskirtinės kompetencijos sritį.

Deckungsbeitragsrechnung

Ryanair

| (54) | 7 lentelėje nurodyti mokesčiai, kuriuos Ryanair turėjo mokėti pagal 1999 m. susitarimo su Ryanair 1 priedą.

  7 lentelė


  Mokesčiai, kuriuos Ryanair turėjo mokėti pagal 1999 m. susitarimo su Ryanair 1 priedą.







  Mokestis/rinkliava/mokesčio rūšis | EUR |
| --- | --- | --- |
| Apsisukimo mokestis (už skrydį, įskaitant tūpimo mokestį, orlaivio stovėjimo vietoje teikiamų paslaugų ir keleivių tikrinimo mokestį) (20). | (...) |
| Keleivio mokestis (už atvykstantį keleivį) | (...) |
| Skrydžio saugos mokestis (už išvykstantį keleivį) | (...) |
| Ledo nutirpdymo skysčio ir karšto vandens mokestis (už litrą) | (...) |

(54)

7 lentelėje nurodyti mokesčiai, kuriuos Ryanair turėjo mokėti pagal 1999 m. susitarimo su Ryanair 1 priedą.

Ryanair

Ryanair

7 lentelė

7 lentelė

Mokesčiai, kuriuos Ryanair turėjo mokėti pagal 1999 m. susitarimo su Ryanair 1 priedą.

Mokesčiai, kuriuos Ryanair

Ryanair

Mokestis/rinkliava/mokesčio rūšis

EUR

Apsisukimo mokestis (už skrydį, įskaitant tūpimo mokestį, orlaivio stovėjimo vietoje teikiamų paslaugų ir keleivių tikrinimo mokestį) (20).

20

(...)

Keleivio mokestis (už atvykstantį keleivį)

(...)

Skrydžio saugos mokestis (už išvykstantį keleivį)

(...)

Ledo nutirpdymo skysčio ir karšto vandens mokestis (už litrą)

(...)

| (55) | Pagal 1999 m. susitarimo su Ryanair 3 priedą, FFHG papildomai gavo [...] proc. komisinį mokestį už kiekvieną parduotą (mokant grynaisiais pinigais arba kredito kortele) arba FFHG bilietų kasose išduotą bilietą, [...] proc. komisinį mokestį už FFHG imamą bagažo viršsvorio mokestį, [...] EUR už kiekvieną iš anksto apmokėtą ir Ryanair įformintą bilietą ir [...] proc. komisinį mokestį už kiekvieną per FFHG užsakytą išsinuomotą automobilį. |
| --- | --- |

(55)

Pagal 1999 m. susitarimo su Ryanair 3 priedą, FFHG papildomai gavo [...] proc. komisinį mokestį už kiekvieną parduotą (mokant grynaisiais pinigais arba kredito kortele) arba FFHG bilietų kasose išduotą bilietą, [...] proc. komisinį mokestį už FFHG imamą bagažo viršsvorio mokestį, [...] EUR už kiekvieną iš anksto apmokėtą ir Ryanair įformintą bilietą ir [...] proc. komisinį mokestį už kiekvieną per FFHG užsakytą išsinuomotą automobilį.

Ryanair

Ryanair

| (56) | Ryanair turėjo teisę į rinkodaros paramą, kurios didžiausia metinė suma – [...] EUR ir kurią bendrovė FFHG kas ketvirtį turėjo mokėti tik pirmuosius trejus veiklos metus. Rinkodaros parama turėjo būti naudojama tik maršrutams, kuriais galima skristi iš Frankfurto Hano oro uosto, reklamuoti. Ryanair turėjo teikti patvirtinančias sąskaitas faktūras ir išsamiai įrodyti, kaip pinigai buvo išleisti. |
| --- | --- |

(56)

Ryanair turėjo teisę į rinkodaros paramą, kurios didžiausia metinė suma – [...] EUR ir kurią bendrovė FFHG kas ketvirtį turėjo mokėti tik pirmuosius trejus veiklos metus. Rinkodaros parama turėjo būti naudojama tik maršrutams, kuriais galima skristi iš Frankfurto Hano oro uosto, reklamuoti. Ryanair turėjo teikti patvirtinančias sąskaitas faktūras ir išsamiai įrodyti, kaip pinigai buvo išleisti.

Ryanair

Ryanair

3.2.2.   8 PRIEMONĖ. 2001 M. ORO UOSTO MOKESČIŲ SĄRAŠAS

| (57) | Frankfurto Hano oro uosto 2001 m. oro uosto mokesčių sąrašą 2001 m. spalio 16 d. patvirtino ir paskelbė Reino krašto-Pfalco žemės Transporto departamentas. Sąrašas atgaline data įsigaliojo 2001 m. spalio 1 d. (21) |
| --- | --- |

(57)

Frankfurto Hano oro uosto 2001 m. oro uosto mokesčių sąrašą 2001 m. spalio 16 d. patvirtino ir paskelbė Reino krašto-Pfalco žemės Transporto departamentas. Sąrašas atgaline data įsigaliojo 2001 m. spalio 1 d. (21)

21

| (58) | Kadangi Frankfurto Hano oro uosto verslo strategija buvo orientuota į pigių skrydžių bendroves, paprastai naudojančias orlaivius Boeing 737 arba Airbus A 319/320, kurių maksimalus kilimo svoris yra apie 50–80 tonų, buvo nustatyta, kad orlaiviams, kurių maksimalus kilimo svoris yra 5,7–90 tonų tūpimo ir kilimo mokesčiai yra nuliniai. |
| --- | --- |

(58)

Kadangi Frankfurto Hano oro uosto verslo strategija buvo orientuota į pigių skrydžių bendroves, paprastai naudojančias orlaivius Boeing 737 arba Airbus A 319/320, kurių maksimalus kilimo svoris yra apie 50–80 tonų, buvo nustatyta, kad orlaiviams, kurių maksimalus kilimo svoris yra 5,7–90 tonų tūpimo ir kilimo mokesčiai yra nuliniai.

Boeing 737

Airbus A 319/320

| (59) | 8 lentelėje nurodyti mokesčiai už kiekvieną orlaivį, oro vežėjų už centrinės antžeminių paslaugų infrastruktūros paslaugas mokėtini pagal 2001 m. oro uosto mokesčių sąrašą.

  8 lentelė


  Mokesčiai, oro vežėjų už centrinės antžeminių paslaugų infrastruktūros paslaugas mokėtini pagal 2001 m. oro uosto mokesčių sąrašą | Mokestis už kiekvieną orlaivį, EUR |
| --- | --- | --- |
| Maksimalus kilimo svoris iki 90 tonų | įskaičiuota į kilimo ir tūpimo mokesčius |
| Maksimalus kilimo svoris didesnis kaip 90 tonų. | 50,00 |

(59)

8 lentelėje nurodyti mokesčiai už kiekvieną orlaivį, oro vežėjų už centrinės antžeminių paslaugų infrastruktūros paslaugas mokėtini pagal 2001 m. oro uosto mokesčių sąrašą.

8 lentelė

8 lentelė

Mokesčiai, oro vežėjų už centrinės antžeminių paslaugų infrastruktūros paslaugas mokėtini pagal 2001 m. oro uosto mokesčių sąrašą

Mokesčiai, oro vežėjų už centrinės antžeminių paslaugų infrastruktūros paslaugas mokėtini pagal 2001 m. oro uosto mokesčių sąrašą

Mokestis už kiekvieną orlaivį, EUR

Maksimalus kilimo svoris iki 90 tonų

Maksimalus kilimo svoris iki 90 tonų

įskaičiuota į kilimo ir tūpimo mokesčius

Maksimalus kilimo svoris didesnis kaip 90 tonų.

Maksimalus kilimo svoris didesnis kaip 90 tonų.

50,00

| (60) | Nustatyta, kad keleivio mokestis – 4,35 EUR už kiekvieną atvykstantį keleivį. Keleivių tikrinimo mokestis, mokamas pagal keleivių skaičių orlaivyje orlaiviui išvykstant, yra 4,35 EUR, jis mokamas Reino krašto-Pfalco žemės Kelių ir transporto departamento Oro transporto skyriui. |
| --- | --- |

(60)

Nustatyta, kad keleivio mokestis – 4,35 EUR už kiekvieną atvykstantį keleivį. Keleivių tikrinimo mokestis, mokamas pagal keleivių skaičių orlaivyje orlaiviui išvykstant, yra 4,35 EUR, jis mokamas Reino krašto-Pfalco žemės Kelių ir transporto departamento Oro transporto skyriui.

| (61) | Skrydžių valdymo, kai artėjama prie žemės, mokestis už kiekvieną orlaivį, artėjantį pagal skrydžių pagal prietaisus taisykles, mokamas oro uostą eksploatuojančiai įmonei. Jeigu skrydis vykdomas ne mokymo ir instruktavimo tikslais, šis komercinių ir nekomercinių skrydžių mokestis būna įtrauktas į tūpimo ir kilimo mokesčius. Taigi orlaiviams, kuriems taikomi nuliniai tūpimo ir kilimo mokesčiai, šis mokestis taip pat nulinis. |
| --- | --- |

(61)

Skrydžių valdymo, kai artėjama prie žemės, mokestis už kiekvieną orlaivį, artėjantį pagal skrydžių pagal prietaisus taisykles, mokamas oro uostą eksploatuojančiai įmonei. Jeigu skrydis vykdomas ne mokymo ir instruktavimo tikslais, šis komercinių ir nekomercinių skrydžių mokestis būna įtrauktas į tūpimo ir kilimo mokesčius. Taigi orlaiviams, kuriems taikomi nuliniai tūpimo ir kilimo mokesčiai, šis mokestis taip pat nulinis.

3.2.3.   9 PRIEMONĖ. 2002 M. SUSITARIMAS SU RYANAIR

RYANAIR

| (62) | Antrojo susitarimo su Ryanair data – 2002 m. vasario 14 d. (toliau – 2002 m. susitarimas su Ryanair), susitarimas FFHG stebėtojų tarybai pateiktas 2001 m. lapkričio 16 d. posėdyje. To posėdžio protokole nurodyta, kad dauguma stebėtojų tarybos narių jam pritarė. |
| --- | --- |

(62)

Antrojo susitarimo su Ryanair data – 2002 m. vasario 14 d. (toliau – 2002 m. susitarimas su Ryanair), susitarimas FFHG stebėtojų tarybai pateiktas 2001 m. lapkričio 16 d. posėdyje. To posėdžio protokole nurodyta, kad dauguma stebėtojų tarybos narių jam pritarė.

Ryanair

Ryanair

| (63) | Komisijai persiųsta nepasirašyto 2002 m. susitarimo su Ryanair kopija. Pasak Vokietijos, nors tas susitarimas taip ir nebuvo pasirašytas, nuo 2002 m. vasario 14 d. šalys jį vis tiek taikė. |
| --- | --- |

(63)

Komisijai persiųsta nepasirašyto 2002 m. susitarimo su Ryanair kopija. Pasak Vokietijos, nors tas susitarimas taip ir nebuvo pasirašytas, nuo 2002 m. vasario 14 d. šalys jį vis tiek taikė.

Ryanair

| (64) | Pasak Vokietijos, 2002 m. susitarimu su Ryanair pakeistas 1999 m. susitarimas su Ryanair, o sudarytas jis buvo [...] metų laikotarpiui (iki [...]). Tačiau keleivio mokestis liko visiškai toks pat, koks buvo pirminiame 1999 m. susitarime. Ryanair turi galimybę susitarimą pratęsti panašioms sąlygomis iki [...]. |
| --- | --- |

(64)

Pasak Vokietijos, 2002 m. susitarimu su Ryanair pakeistas 1999 m. susitarimas su Ryanair, o sudarytas jis buvo [...] metų laikotarpiui (iki [...]). Tačiau keleivio mokestis liko visiškai toks pat, koks buvo pirminiame 1999 m. susitarime. Ryanair turi galimybę susitarimą pratęsti panašioms sąlygomis iki [...].

Ryanair

Ryanair

Ryanair

| (65) | 2002 m. Ryanair susitarimas parengtas pagal standartinį Tarptautinės oro transporto asociacijos antžeminių paslaugų teikimo susitarimą, pritaikytą abiejų šalių poreikiams. Susitarimą sudaro šios dalys:






  i. | Pagrindinis susitarimas |
| --- | --- | --- |

(65)

2002 m. Ryanair susitarimas parengtas pagal standartinį Tarptautinės oro transporto asociacijos antžeminių paslaugų teikimo susitarimą, pritaikytą abiejų šalių poreikiams. Susitarimą sudaro šios dalys:

Ryanair

i.

Pagrindinis susitarimas

| ii. | A priedas. Antžeminių paslaugų aprašymas |
| --- | --- |

ii.

A priedas. Antžeminių paslaugų aprašymas

| iii. | B priedas (1.0). Vieta, sutartinės paslaugos ir Frankfurto Hano oro uostui mokėtini mokesčiai |
| --- | --- |

iii.

B priedas (1.0). Vieta, sutartinės paslaugos ir Frankfurto Hano oro uostui mokėtini mokesčiai

| iv. | Antrasis B priedas (1.0). Vieta, sutartinės paslaugos ir Frankfurto Hano oro uostui mokėtini mokesčiai |
| --- | --- |

iv.

Antrasis B priedas (1.0). Vieta, sutartinės paslaugos ir Frankfurto Hano oro uostui mokėtini mokesčiai

| v. | Antrojo B priedo 3 priedas ir 1–3 priedėliai (22) – 1.0 |
| --- | --- |

v.

Antrojo B priedo 3 priedas ir 1–3 priedėliai (22) – 1.0

22

| vi. | C priedas. Oro uosto mokesčiai |
| --- | --- |

vi.

C priedas. Oro uosto mokesčiai

| vii. | D priedas. Antžeminių paslaugų paketo „Hahn-Smart“ aprašymas |
| --- | --- |

vii.

D priedas. Antžeminių paslaugų paketo „Hahn-Smart“ aprašymas

| viii. | Trečiasis B priedas. Vieta, sutartinės paslaugos ir Frankfurto Hano oro uostui mokėtini mokesčiai. „Centro susitarimas“ |
| --- | --- |

viii.

Trečiasis B priedas. Vieta, sutartinės paslaugos ir Frankfurto Hano oro uostui mokėtini mokesčiai. „Centro susitarimas“

| ix. | E priedas. Rinkodaros susitarimas |
| --- | --- |

ix.

E priedas. Rinkodaros susitarimas

| (66) | Pagrindinis susitarimas, A priedas ir B priedas (1.0) – paprasčiausios standartinės formos kopijos. Šalys nebuvo užpildžiusios jokių laukelių, nes ši standartinės formos dalis laikyta netaikytina. |
| --- | --- |

(66)

Pagrindinis susitarimas, A priedas ir B priedas (1.0) – paprasčiausios standartinės formos kopijos. Šalys nebuvo užpildžiusios jokių laukelių, nes ši standartinės formos dalis laikyta netaikytina.

| (67) | Antrąjį B priedą (1.0) šalys užpildė, t. y. jos nurodė šalių pavadinimus, banko sąskaitas, ledo nutirpdymo skysčio ([...] EUR už litrą) ir karšto vandens ([...] EUR už litrą) kainą. |
| --- | --- |

(67)

Antrąjį B priedą (1.0) šalys užpildė, t. y. jos nurodė šalių pavadinimus, banko sąskaitas, ledo nutirpdymo skysčio ([...] EUR už litrą) ir karšto vandens ([...] EUR už litrą) kainą.

| (68) | 3 priedas ir jo 1–3 priedėliai yra tolesni strateginiai šalių susitarimai. Jie susiję su techniniais susitarimais dėl antžeminių paslaugų, bilietų pardavimo ir prekių ženklų vietos oro uoste. |
| --- | --- |

(68)

3 priedas ir jo 1–3 priedėliai yra tolesni strateginiai šalių susitarimai. Jie susiję su techniniais susitarimais dėl antžeminių paslaugų, bilietų pardavimo ir prekių ženklų vietos oro uoste.

| (69) | D priede nustatyta, kad taikomi 9 lentelėje nurodyti antžeminių paslaugų mokesčiai, taikant sąlygą, kad apsisukimo laikas – ne ilgesnis negu 30 minučių.

  9 lentelė


  Antžeminių paslaugų mokesčiai, jeigu apsisukimo laikas ne ilgesnis negu 30 minučių








  Orlaiviai, kurių maksimalus kilimo svoris | Vienetas | EUR |
| --- | --- | --- | --- |
| Iki 5,7 t | Antžeminės paslaugos | (...) |
| Iki 14 t | Antžeminės paslaugos | (...) |
| Iki 20 t | Antžeminės paslaugos | (...) |
| Iki 90 t | Antžeminės paslaugos | (...) |
| Daugiau kaip 90 t | Antžeminės paslaugos | (...) |

(69)

D priede nustatyta, kad taikomi 9 lentelėje nurodyti antžeminių paslaugų mokesčiai, taikant sąlygą, kad apsisukimo laikas – ne ilgesnis negu 30 minučių.

9 lentelė

9 lentelė

Antžeminių paslaugų mokesčiai, jeigu apsisukimo laikas ne ilgesnis negu 30 minučių

Antžeminių paslaugų mokesčiai, jeigu apsisukimo laikas ne ilgesnis negu 30 minučių

Orlaiviai, kurių maksimalus kilimo svoris

Vienetas

EUR

Iki 5,7 t

Antžeminės paslaugos

(...)

Iki 14 t

Antžeminės paslaugos

(...)

Iki 20 t

Antžeminės paslaugos

(...)

Iki 90 t

Antžeminės paslaugos

(...)

Daugiau kaip 90 t

Antžeminės paslaugos

(...)

| (70) | Atrodytų, kad iš tuščių langelių, skirtų orlaiviams, kurių maksimalus kilimo svoris yra „iki“ [...] tonų ir „daugiau kaip“ [...] tonos, matyti, jog orlaiviams nuo [...] iki [...] tonų taikytas [...] mokestis (23). |
| --- | --- |

(70)

Atrodytų, kad iš tuščių langelių, skirtų orlaiviams, kurių maksimalus kilimo svoris yra „iki“ [...] tonų ir „daugiau kaip“ [...] tonos, matyti, jog orlaiviams nuo [...] iki [...] tonų taikytas [...] mokestis (23).

23

| (71) | E priedu ta analizė patvirtinama (pvz. susitarimu „Hahn Smart“). Jo 1 punkte nustatyta, kad:

  „[...]“ |
| --- | --- |

(71)

E priedu ta analizė patvirtinama (pvz. susitarimu „Hahn Smart“). Jo 1 punkte nustatyta, kad:

„[...]“

| (72) | Oro uosto mokestis buvo įšaldytas iki 2004 m. balandžio 30 d., vėliau jis turėjo būti koreguojamas taikant Vokietijos vartotojų kainų indeksą, jeigu šis padidėtų daugiau negu [...] proc., palyginti su ankstesniais metais. |
| --- | --- |

(72)

Oro uosto mokestis buvo įšaldytas iki 2004 m. balandžio 30 d., vėliau jis turėjo būti koreguojamas taikant Vokietijos vartotojų kainų indeksą, jeigu šis padidėtų daugiau negu [...] proc., palyginti su ankstesniais metais.

| (73) | E priede taip pat numatyta, kad bus mokama rinkodaros parama. Ryanair turi teisę į šią rinkodaros paramą:






  i. | vienkartinį [...] EUR mokestį už kiekvieną naują maršrutą iš Frankfurto Hano oro uosto, nustatytą po 2002 m. vasario 13 d., ir |
| --- | --- | --- |

(73)

E priede taip pat numatyta, kad bus mokama rinkodaros parama. Ryanair turi teisę į šią rinkodaros paramą:

Ryanair

i.

vienkartinį [...] EUR mokestį už kiekvieną naują maršrutą iš Frankfurto Hano oro uosto, nustatytą po 2002 m. vasario 13 d., ir

| ii. | oro uosto mokesčių nuolaidas, priklausančias nuo Frankfurto Hano oro uoste laikomų orlaivių skaičiaus ir nuo atvykstančių keleivių skaičiaus, kaip apibendrinta 10 lentelėje.

  10 lentelė


  Oro uosto mokesčių nuolaidos







  Frankfurto Hano oro uoste laikomų orlaivių skaičius | Rinkodaros parama už kiekvieną keleivį (EUR) |
| --- | --- | --- |
| Iki 2 | (...) |
| 3–4 | (...) |
| 5–8. | [...] (24) |

ii.

oro uosto mokesčių nuolaidas, priklausančias nuo Frankfurto Hano oro uoste laikomų orlaivių skaičiaus ir nuo atvykstančių keleivių skaičiaus, kaip apibendrinta 10 lentelėje.

10 lentelė

10 lentelė

Oro uosto mokesčių nuolaidos

Oro uosto mokesčių nuolaidos

Frankfurto Hano oro uoste laikomų orlaivių skaičius

Rinkodaros parama už kiekvieną keleivį (EUR)

Iki 2

(...)

3–4

(...)

5–8.

[...] (24)

24

| (74) | E priede taip pat nurodyta, kad prie kiekvienos susitarime nurodytos išmokos ar kainos bus pridėtas PVM, jeigu taikomas apyvartos mokesčio įstatymas. |
| --- | --- |

(74)

E priede taip pat nurodyta, kad prie kiekvienos susitarime nurodytos išmokos ar kainos bus pridėtas PVM, jeigu taikomas apyvartos mokesčio įstatymas.

| (75) | [...]. |
| --- | --- |

(75)

[...].

| (76) | Apibendrinant, pagal 2002 m. susitarimą su Ryanair, oro vežėjas moka 11 lentelėje nurodytus mokesčius.

  11 lentelė


  Bendrovės Ryanair mokėtinų oro uosto mokesčių apžvalga







  Mokestis/rinkliava/mokesčio rūšis | EUR |
| --- | --- | --- |
| Keleivio mokestis (už atvykstantį keleivį) | (...) |
| Skrydžio saugos mokestis (už išvykstantį keleivį) | (...) |
| Ledo nutirpdymo skysčio mokestis (už litrą) | (...) |
| Karšto vandens mokestis (už litrą) | (...) |
| Pajamos už iš anksto apmokėtus Ryanair įformintus bilietus | (...) |

(76)

Apibendrinant, pagal 2002 m. susitarimą su Ryanair, oro vežėjas moka 11 lentelėje nurodytus mokesčius.

Ryanair

11 lentelė

11 lentelė

Bendrovės Ryanair mokėtinų oro uosto mokesčių apžvalga

Bendrovės Ryanair

Mokestis/rinkliava/mokesčio rūšis

EUR

Keleivio mokestis (už atvykstantį keleivį)

(...)

Skrydžio saugos mokestis (už išvykstantį keleivį)

(...)

Ledo nutirpdymo skysčio mokestis (už litrą)

(...)

Karšto vandens mokestis (už litrą)

(...)

Pajamos už iš anksto apmokėtus Ryanair įformintus bilietus

Ryanair

(...)

3.2.4.   10 PRIEMONĖ. 2005 M. SUSITARIMAS SU RYANAIR

RYANAIR

| (77) | 2005 m. lapkričio 4 d. buvo susitarta dėl 2002 m. susitarimo pataisų, t. y. parengtas Ryanair ir Flughafen Frankfurt-Hahn GmbH 2005–2012 m. susitarimas dėl 6–18 orlaivių pristatymo (toliau – 2005 m. susitarimas su Ryanair). 2005 m. lapkričio 18 d. FFHG stebėtojų taryba sutiko, kad būtų sudarytas 2005 m. susitarimas su Ryanair. |
| --- | --- |

(77)

2005 m. lapkričio 4 d. buvo susitarta dėl 2002 m. susitarimo pataisų, t. y. parengtas Ryanair ir Flughafen Frankfurt-Hahn GmbH 2005–2012 m. susitarimas dėl 6–18 orlaivių pristatymo (toliau – 2005 m. susitarimas su Ryanair). 2005 m. lapkričio 18 d. FFHG stebėtojų taryba sutiko, kad būtų sudarytas 2005 m. susitarimas su Ryanair.

Ryanair

Flughafen Frankfurt-Hahn GmbH

Ryanair

Ryanair

| (78) | Atitinkamos 2005 m. susitarimo su Ryanair dalys:






  i. | [...]; |
| --- | --- | --- |

(78)

Atitinkamos 2005 m. susitarimo su Ryanair dalys:

Ryanair

i.

[...];

| ii. | [...]; |
| --- | --- |

ii.

[...];

| iii. | [...]; |
| --- | --- |

iii.

[...];

| iv. | [...]. |
| --- | --- |

iv.

[...].

| (79) | 2005 m. susitarimas su Ryanair galioja iki [...]. Kitos 2002 m. susitarimo su Ryanair dalys, visų pirma pagrindinis susitarimas ir E priedas (t. y. „Hahn Smart“ susitarimas), taip pat pratęstos iki [...]. |
| --- | --- |

(79)

2005 m. susitarimas su Ryanair galioja iki [...]. Kitos 2002 m. susitarimo su Ryanair dalys, visų pirma pagrindinis susitarimas ir E priedas (t. y. „Hahn Smart“ susitarimas), taip pat pratęstos iki [...].

Ryanair

Ryanair

| (80) | 12 lentelėje nurodytas pagal 2005 m. susitarimą su Ryanair Frankfurto Hano oro uoste laikytinų Ryanair orlaivių skaičius ir numatyti keleivių srautai.

  12 lentelė



  Ryanair orlaivių ir keleivių skaičiaus didėjimas, numatytas pagal 2005 m. Ryanair susitarimą














  Metai | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. | 2009 m. | 2010 m. | 2011 m. | 2012 m. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Orlaivių skaičius | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Keleiviai (mln.) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |

(80)

12 lentelėje nurodytas pagal 2005 m. susitarimą su Ryanair Frankfurto Hano oro uoste laikytinų Ryanair orlaivių skaičius ir numatyti keleivių srautai.

Ryanair

Ryanair

12 lentelė

12 lentelė

Ryanair orlaivių ir keleivių skaičiaus didėjimas, numatytas pagal 2005 m. Ryanair susitarimą

Ryanair

Ryanair

Metai

Metai

2006 m.

2006 m.

2007 m.

2007 m.

2008 m.

2008 m.

2009 m.

2009 m.

2010 m.

2010 m.

2011 m.

2011 m.

2012 m.

2012 m.

Orlaivių skaičius

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Keleiviai (mln.)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

| (81) | 13 lentelėje apžvelgta oro uosto mokesčių nuolaidų sistema, nustatyta pagal 2005 m. susitarimą su Ryanair.

  13 lentelė


  Iš dalies pakeistos oro uosto mokesčių nuolaidos, nustatytos 2005 m. susitarimu su Ryanair










  EUR | | Bendra vidutinė nuolaida, taikoma vienam keleiviui | Vidutinis keleivio mokestis |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Nuolaida, taikoma visiems atvykstantiems keleiviams | (...) | (...) | (...) |
| Papildoma nuolaida, taikoma visiems išvykstantiems keleiviams, kai jų daugiau negu [...] mln. ir iki [...] mln. per metus | (...) | (...) | (...) |
| Papildoma nuolaida, taikoma visiems išvykstantiems keleiviams, kai jų daugiau negu [...] mln. per metus | (...) | (...) | (...) |

(81)

13 lentelėje apžvelgta oro uosto mokesčių nuolaidų sistema, nustatyta pagal 2005 m. susitarimą su Ryanair.

Ryanair

13 lentelė

13 lentelė

Iš dalies pakeistos oro uosto mokesčių nuolaidos, nustatytos 2005 m. susitarimu su Ryanair

Iš dalies pakeistos oro uosto mokesčių nuolaidos, nustatytos 2005 m. susitarimu su Ryanair

EUR

Bendra vidutinė nuolaida, taikoma vienam keleiviui

Vidutinis keleivio mokestis

Nuolaida, taikoma visiems atvykstantiems keleiviams

(...)

(...)

(...)

Papildoma nuolaida, taikoma visiems išvykstantiems keleiviams, kai jų daugiau negu [...] mln. ir iki [...] mln. per metus

(...)

(...)

(...)

Papildoma nuolaida, taikoma visiems išvykstantiems keleiviams, kai jų daugiau negu [...] mln. per metus

(...)

(...)

(...)

| (82) | [...]. |
| --- | --- |

(82)

[...].

3.2.5.   11 PRIEMONĖ. 2006 M. ORO UOSTO MOKESČIŲ SĄRAŠAS

| (83) | Frankfurto Hano oro uosto 2006 m. oro uosto mokesčių sąrašą Reino krašto-Pfalco žemės Transporto departamentas patvirtino 2006 m. balandžio 26 d. (25), jis įsigaliojo 2006 m. birželio 1 d. Sąrašas atitinka tuos pačius pagrindinius principus, kaip ir taikytieji rengiant 2001 m. oro uosto mokesčių sąrašą (žr. 57 ir tolesnes konstatuojamąsias dalis). |
| --- | --- |

(83)

Frankfurto Hano oro uosto 2006 m. oro uosto mokesčių sąrašą Reino krašto-Pfalco žemės Transporto departamentas patvirtino 2006 m. balandžio 26 d. (25), jis įsigaliojo 2006 m. birželio 1 d. Sąrašas atitinka tuos pačius pagrindinius principus, kaip ir taikytieji rengiant 2001 m. oro uosto mokesčių sąrašą (žr. 57 ir tolesnes konstatuojamąsias dalis).

25

| (84) | Palyginti su ankstesniu sąrašu, pakeisti kilimo ir tūpimo mokesčiai, keleivio mokestis ir rinkodaros parama. 2006 m. oro uosto mokesčių plane palikti du esminiai 2001 m. oro uosto mokesčių sąrašo principai:






  i. | oro eismo kontrolės mokesčiai ir antžeminių paslaugų mokesčiai įtraukti į kilimo ir tūpimo mokesčius; |
| --- | --- | --- |

(84)

Palyginti su ankstesniu sąrašu, pakeisti kilimo ir tūpimo mokesčiai, keleivio mokestis ir rinkodaros parama. 2006 m. oro uosto mokesčių plane palikti du esminiai 2001 m. oro uosto mokesčių sąrašo principai:

i.

oro eismo kontrolės mokesčiai ir antžeminių paslaugų mokesčiai įtraukti į kilimo ir tūpimo mokesčius;

| ii. | orlaivis, kurio maksimalus kilimo svoris didesnis kaip 5,7 tonos, neturi mokėti jokių kilimo ir tūpimo mokesčių (arba oro eismo kontrolės ar antžeminių paslaugų mokesčių). |
| --- | --- |

ii.

orlaivis, kurio maksimalus kilimo svoris didesnis kaip 5,7 tonos, neturi mokėti jokių kilimo ir tūpimo mokesčių (arba oro eismo kontrolės ar antžeminių paslaugų mokesčių).

| (85) | Tačiau 2006 m. sąraše nustatyti du šių principų apribojimai. Pirmiausia, šiuo pranašumu naudotis gali tik keleiviniai orlaiviai. Antra, pranašumu gali naudotis tik orlaivis, kurio apsisukimo laikas trumpesnis negu 30 minučių. |
| --- | --- |

(85)

Tačiau 2006 m. sąraše nustatyti du šių principų apribojimai. Pirmiausia, šiuo pranašumu naudotis gali tik keleiviniai orlaiviai. Antra, pranašumu gali naudotis tik orlaivis, kurio apsisukimo laikas trumpesnis negu 30 minučių.

| (86) | Be to, keleivio mokestis nustatomas pagal kiekvieną išvykstantį keleivį ir kaip bendro oro vežėjo, kuriam priklauso orlaivis, vežamų keleivių (išvykstančių ir atvykstančių) skaičiaus funkcija. 14 lentelėje pateikta keleivio mokesčio, mokėtino pagal 2006 m. oro uosto mokesčių planą atsižvelgiant į bendrą išvykstančių ir atvykstančių keleivių skaičių, apžvalga.

  14 lentelė


  Keleivio mokestis pagal 2006 m. oro uosto mokesčių sąrašą








  Bendras išvykstančių ir atvykstančių keleivių skaičius | Keleivio mokestis už kiekvieną išvykstantį keleivį, EUR | Mažiausia visų mokėtinų oro uosto mokesčių suma, EUR |
| --- | --- | --- | --- |
| Mažiau kaip 100 000 | 5,35 | |
| 100 001 –250 000 | 4,40 | 267 500,00 |
| 250 001 –500 000 | 3,85 | 550 000,00 |
| 500 001 –750 000 | 3,45 | 962 500,00 |
| 750 001 –1 000 000 | 3,15 | 1 293 750,00 |
| 1 000 001 –1 500 000 | 2,90 | 1 575 000,00 |
| 1 500 001 –2 000 000 | 2,68 | 2 175 000,00 |
| [2 000 001 –3 000 000 ] | 2,48 | 2 680 000,00 |
| 3 000 001 –5 400 000 | 2,48 už kiekvieną keleivį, kai keleivių yra 1–3 000 000
  2,24 už kiekvieną keleivį, kai keleivių yra 3 001 000 –5 400 000 | Netaikoma. |
| 5 400 001 –10 000 000 | 2,48 už kiekvieną keleivį, kai keleivių yra 1–3 000 000
  2,24 už kiekvieną keleivį, kai keleivių yra 3 001 000 –5 400 000
  2,21 už kiekvieną keleivį, kai keleivių yra 5 001 400 –10 000 000 | Netaikoma. |
| Daugiau kai 10 000 000 | 2,48 už kiekvieną keleivį, kai keleivių yra 1–3 000 000
  2,24 už kiekvieną keleivį, kai keleivių yra 3 001 000 –5 400 000
  2,21 už kiekvieną keleivį, kai keleivių yra 5 001 400 10 000 000
  2,19 už kiekvieną keleivį | Netaikoma |

(86)

Be to, keleivio mokestis nustatomas pagal kiekvieną išvykstantį keleivį ir kaip bendro oro vežėjo, kuriam priklauso orlaivis, vežamų keleivių (išvykstančių ir atvykstančių) skaičiaus funkcija. 14 lentelėje pateikta keleivio mokesčio, mokėtino pagal 2006 m. oro uosto mokesčių planą atsižvelgiant į bendrą išvykstančių ir atvykstančių keleivių skaičių, apžvalga.

14 lentelė

14 lentelė

Keleivio mokestis pagal 2006 m. oro uosto mokesčių sąrašą

Keleivio mokestis pagal 2006 m. oro uosto mokesčių sąrašą

Bendras išvykstančių ir atvykstančių keleivių skaičius

Keleivio mokestis už kiekvieną išvykstantį keleivį, EUR

Mažiausia visų mokėtinų oro uosto mokesčių suma, EUR

Mažiau kaip 100 000

5,35

100 001 –250 000

4,40

267 500,00

250 001 –500 000

3,85

550 000,00

500 001 –750 000

3,45

962 500,00

750 001 –1 000 000

3,15

1 293 750,00

1 000 001 –1 500 000

2,90

1 575 000,00

1 500 001 –2 000 000

2,68

2 175 000,00

[2 000 001 –3 000 000 ]

2,48

2 680 000,00

3 000 001 –5 400 000

2,48 už kiekvieną keleivį, kai keleivių yra 1–3 000 000

2,24 už kiekvieną keleivį, kai keleivių yra 3 001 000 –5 400 000

Netaikoma.

5 400 001 –10 000 000

2,48 už kiekvieną keleivį, kai keleivių yra 1–3 000 000

2,24 už kiekvieną keleivį, kai keleivių yra 3 001 000 –5 400 000

2,21 už kiekvieną keleivį, kai keleivių yra 5 001 400 –10 000 000

Netaikoma.

Daugiau kai 10 000 000

2,48 už kiekvieną keleivį, kai keleivių yra 1–3 000 000

2,24 už kiekvieną keleivį, kai keleivių yra 3 001 000 –5 400 000

2,21 už kiekvieną keleivį, kai keleivių yra 5 001 400 10 000 000

2,19 už kiekvieną keleivį

Netaikoma

| (87) | 15 lentelėje nurodyta rinkodaros paramos suma, kuri gali būti skiriama oro uostu besinaudojantiems oro vežėjams.

  15 lentelė


  Rinkodaros parama








  Bendras išvykstančių keleivių skaičius | Mažiausias paskirties vietų ir skrydžių iš Frankfurto Hano oro uosto skaičius | Rinkodaros parama, EUR |
| --- | --- | --- | --- |
| 5 000 –100 000 | (...) | (...) |
| 100 001 –250 000 | (...) | (...) |
| 250 001 –500 000 | (...) | (...) |
| 500 001 –750 000 | (...) | (...) |
| 750 001 –1 000 000 | (...) | (...) |

(87)

15 lentelėje nurodyta rinkodaros paramos suma, kuri gali būti skiriama oro uostu besinaudojantiems oro vežėjams.

15 lentelė

15 lentelė

Rinkodaros parama

Rinkodaros parama

Bendras išvykstančių keleivių skaičius

Mažiausias paskirties vietų ir skrydžių iš Frankfurto Hano oro uosto skaičius

Rinkodaros parama, EUR

5 000 –100 000

(...)

(...)

100 001 –250 000

(...)

(...)

250 001 –500 000

(...)

(...)

500 001 –750 000

(...)

(...)

750 001 –1 000 000

(...)

(...)

| (88) | Be to, rinkodaros parama reglamentuojama atskiru dokumentu, kurį galima rasti Frankfurto Hano oro uosto svetainėje. Vienkartinė rinkodaros parama teikiama šiomis sąlygomis:






  i. | paramos teikimo reikalavimus atitinka skrydžiai, vykdomi į paskirties vietas, į kurias skrydžiai iš Frankfurto Hano oro uosto nevykdyti pastaruosius 24 mėnesius; |
| --- | --- | --- |

(88)

Be to, rinkodaros parama reglamentuojama atskiru dokumentu, kurį galima rasti Frankfurto Hano oro uosto svetainėje. Vienkartinė rinkodaros parama teikiama šiomis sąlygomis:

i.

paramos teikimo reikalavimus atitinka skrydžiai, vykdomi į paskirties vietas, į kurias skrydžiai iš Frankfurto Hano oro uosto nevykdyti pastaruosius 24 mėnesius;

| ii. | didžiausia parama yra lygi 33,3 % įrodytų su naująja paskirties vieta susijusios rinkodaros išlaidų; |
| --- | --- |

ii.

didžiausia parama yra lygi 33,3 % įrodytų su naująja paskirties vieta susijusios rinkodaros išlaidų;

| iii. | oro vežėjas tinkamais patvirtinamaisiais dokumentais turi įrodyti skrydžių į naująją paskirties vietą pelningumą vidutinės trukmės laikotarpiu; |
| --- | --- |

iii.

oro vežėjas tinkamais patvirtinamaisiais dokumentais turi įrodyti skrydžių į naująją paskirties vietą pelningumą vidutinės trukmės laikotarpiu;

| iv. | FFHG gali prašyti grąžinti rinkodaros paramą, jeigu tas oro vežėjas nevykdo savo įsipareigojimų, susijusių su naująja paskirties vieta. |
| --- | --- |

iv.

FFHG gali prašyti grąžinti rinkodaros paramą, jeigu tas oro vežėjas nevykdo savo įsipareigojimų, susijusių su naująja paskirties vieta.

3.3.   Į 2008 M. SPRENDIMĄ PRADĖTI PROCEDŪRĄ NEĮTRAUKTOS PRIEMONĖS (12 PRIEMONĖ)

Į 2008 M. SPRENDIMĄ PRADĖTI PROCEDŪRĄ NEĮTRAUKTOS PRIEMONĖS (12 PRIEMONĖ)

| (89) | Vokietija įsipareigojo FFHG akcinį kapitalą padidinti [...] mln. EUR, kad būtų galima refinansuoti bendrovės FFHG paskolas. |
| --- | --- |

(89)

Vokietija įsipareigojo FFHG akcinį kapitalą padidinti [...] mln. EUR, kad būtų galima refinansuoti bendrovės FFHG paskolas.

| (90) | Tomis lėšoms refinansuojamos infrastruktūros priemonės, dėl kurių viešosios valdžios institucijos neatšaukiamą sprendimą priėmė iki 2012 m. gruodžio 31 d., bet kurioms netaikytas pelno ir nuostolio perdavimo susitarimas, neskirta lėšų padidinus kapitalą, taip pat neskirta jokių kitų dotacijų. |
| --- | --- |

(90)

Tomis lėšoms refinansuojamos infrastruktūros priemonės, dėl kurių viešosios valdžios institucijos neatšaukiamą sprendimą priėmė iki 2012 m. gruodžio 31 d., bet kurioms netaikytas pelno ir nuostolio perdavimo susitarimas, neskirta lėšų padidinus kapitalą, taip pat neskirta jokių kitų dotacijų.

4.   PRIEŽASTYS PRADĖTI PROCEDŪRĄ IR PIRMINIS VERTINIMAS

PRIEŽASTYS PRADĖTI PROCEDŪRĄ IR PIRMINIS VERTINIMAS

4.1.   GALIMA VALSTYBĖS PAGALBA, SUTEIKTA BENDROVEI FFHG

GALIMA VALSTYBĖS PAGALBA, SUTEIKTA BENDROVEI FFHG

4.1.1.   1 PRIEMONĖ. 2001 M. PELNO IR NUOSTOLIO PERDAVIMO SUSITARIMAS

| (91) | Kalbant apie 2001 m. pelno ir nuostolio perdavimo susitarimą, Komisija 2008 m. sprendime pradėti procedūrą nustatė, kad metinius nuostolius padengė Fraport, t. y. bendrovė, kurios didžioji dalis priklausė valstybei. Todėl Komisija nustatė, kad reikia nagrinėti, ar galima manyti, kad Vokietija galėjo dalyvauti sudarant 2001 m. pelno ir nuostolio perdavimo susitarimą. |
| --- | --- |

(91)

Kalbant apie 2001 m. pelno ir nuostolio perdavimo susitarimą, Komisija 2008 m. sprendime pradėti procedūrą nustatė, kad metinius nuostolius padengė Fraport, t. y. bendrovė, kurios didžioji dalis priklausė valstybei. Todėl Komisija nustatė, kad reikia nagrinėti, ar galima manyti, kad Vokietija galėjo dalyvauti sudarant 2001 m. pelno ir nuostolio perdavimo susitarimą.

Fraport

| (92) | Teisingumo Teismas sprendime Stardust Marine (26) nustatė, kad pagal privatinę teisę įsteigtos įmonės, kurios dauguma akcijų priklauso valstybei, ištekliai yra valstybės ištekliai. Komisija laikėsi nuomonės, kad susitarimo sudarymą taip pat galima priskirti valstybei, nes sudaryti susitarimo būtų buvę neįmanoma neatsižvelgus į valdžios institucijų reikalavimus. |
| --- | --- |

(92)

Teisingumo Teismas sprendime Stardust Marine (26) nustatė, kad pagal privatinę teisę įsteigtos įmonės, kurios dauguma akcijų priklauso valstybei, ištekliai yra valstybės ištekliai. Komisija laikėsi nuomonės, kad susitarimo sudarymą taip pat galima priskirti valstybei, nes sudaryti susitarimo būtų buvę neįmanoma neatsižvelgus į valdžios institucijų reikalavimus.

Stardust Marine

26

| (93) | Be to, priešingai negu Vokietijos pateikti argumentai, Komisija abejojo, kad rinkos ekonomikos sąlygomis veikiantis investuotojas būtų sudaręs tokį susitarimą, nes aiškiai atrodo, kad susitarimu bendrovei FFHG suteiktas pranašumas – ji atleista nuo finansinės naštos, kuri kitokiu atveju būtų jai tekusi. |
| --- | --- |

(93)

Be to, priešingai negu Vokietijos pateikti argumentai, Komisija abejojo, kad rinkos ekonomikos sąlygomis veikiantis investuotojas būtų sudaręs tokį susitarimą, nes aiškiai atrodo, kad susitarimu bendrovei FFHG suteiktas pranašumas – ji atleista nuo finansinės naštos, kuri kitokiu atveju būtų jai tekusi.

| (94) | Komisija taip pat laikėsi nuomonės, kad priemonė yra atrankioji, nes dengti tik FFHG nuostoliai, ir kad taikyta priemone iškraipyta arba galėjo būti iškraipyta konkurencija oro uostą valdančių įmonių rinkoje ir padarytas poveikis valstybių narių tarpusavio prekybai. |
| --- | --- |

(94)

Komisija taip pat laikėsi nuomonės, kad priemonė yra atrankioji, nes dengti tik FFHG nuostoliai, ir kad taikyta priemone iškraipyta arba galėjo būti iškraipyta konkurencija oro uostą valdančių įmonių rinkoje ir padarytas poveikis valstybių narių tarpusavio prekybai.

| (95) | Taigi Komisija laikėsi preliminarios nuomonės, kad ši priemonė gali būti valstybės pagalba, suteikta kaip veiklos pagalba. |
| --- | --- |

(95)

Taigi Komisija laikėsi preliminarios nuomonės, kad ši priemonė gali būti valstybės pagalba, suteikta kaip veiklos pagalba.

| (96) | Kadangi Vokietija nepateikė įrodymų ir neteigė, kad tokią veiklos pagalbą būtų galima laikyti suderinama su vidaus rinka pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies c punktą, atsižvelgdama į 2005 m. Aviacijos gaires Komisija labai abejojo, kad pagalbą galima laikyti suderinama. |
| --- | --- |

(96)

Kadangi Vokietija nepateikė įrodymų ir neteigė, kad tokią veiklos pagalbą būtų galima laikyti suderinama su vidaus rinka pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies c punktą, atsižvelgdama į 2005 m. Aviacijos gaires Komisija labai abejojo, kad pagalbą galima laikyti suderinama.

4.1.2.   2 PRIEMONĖ. 2001 M. KAPITALO DIDINIMAS

| (97) | 2008 m. sprendime pradėti procedūrą Komisija nustatė, kad Fraport ir Reino krašto-Pfalco žemė FFHG kapitalą padidino 27 mln. EUR, atitinkamai skyrusios 19,7 ir 7,3 mln. EUR. Kalbant apie tai, ar pagalba yra, Komisija nurodė, kad, taikant spendime Stardust Marine (27) nustatytus principus, bendrovės Fraport ir Reino krašto-Pfalco žemės ištekliai yra valstybės ištekliai. Be to, Komisija laikėsi preliminarios nuomonės, kad Fraport sprendimai greičiausiai taip pat priskirtini valstybei. |
| --- | --- |

(97)

2008 m. sprendime pradėti procedūrą Komisija nustatė, kad Fraport ir Reino krašto-Pfalco žemė FFHG kapitalą padidino 27 mln. EUR, atitinkamai skyrusios 19,7 ir 7,3 mln. EUR. Kalbant apie tai, ar pagalba yra, Komisija nurodė, kad, taikant spendime Stardust Marine (27) nustatytus principus, bendrovės Fraport ir Reino krašto-Pfalco žemės ištekliai yra valstybės ištekliai. Be to, Komisija laikėsi preliminarios nuomonės, kad Fraport sprendimai greičiausiai taip pat priskirtini valstybei.

Fraport

Stardust Marine

27

Fraport

Fraport

| (98) | Be to, Komisija nurodė nesanti įsitikinusi, kad didinant kapitalą laikytasi rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principo. Komisija iš esmės sutiko, kad vienos ar kelių nepriklausomų audito bendrovių atliktas vertinimas galėtų būti įrodymas, kad sandoris vykdytas rinkos verte (28). Tačiau Komisija abejojo, ar Fraport vardu PwC pateiktos ataskaitos pakanka, kad būtų galima atmesti pranašumą. |
| --- | --- |

(98)

Be to, Komisija nurodė nesanti įsitikinusi, kad didinant kapitalą laikytasi rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principo. Komisija iš esmės sutiko, kad vienos ar kelių nepriklausomų audito bendrovių atliktas vertinimas galėtų būti įrodymas, kad sandoris vykdytas rinkos verte (28). Tačiau Komisija abejojo, ar Fraport vardu PwC pateiktos ataskaitos pakanka, kad būtų galima atmesti pranašumą.

28

Fraport

| (99) | Abejonių kilo dėl PwC atlikto atitikties rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principui vertinimo, nes vertinimas buvo tik kokybinis, nebuvo vertintos Fraport pasitraukimo išlaidos. Ataskaitoje taip pat kiekybine išraiška nenurodyta ir išsamiai nepaaiškinta „didelė rizika“, kurią nurodė BCG ir Fraport SD, o pati ataskaita iš esmės apima tik Fraport, ir neatsižvelgta į tai, ar Reino krašto-Pfalco žemė veikė kaip rinkos ekonomikos sąlygomis veikianti investuotoja. Dėl tų priežasčių Komisija negalėjo paneigti, kad padidinus kapitalą FFHG suteiktas pranašumas. |
| --- | --- |

(99)

Abejonių kilo dėl PwC atlikto atitikties rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principui vertinimo, nes vertinimas buvo tik kokybinis, nebuvo vertintos Fraport pasitraukimo išlaidos. Ataskaitoje taip pat kiekybine išraiška nenurodyta ir išsamiai nepaaiškinta „didelė rizika“, kurią nurodė BCG ir Fraport SD, o pati ataskaita iš esmės apima tik Fraport, ir neatsižvelgta į tai, ar Reino krašto-Pfalco žemė veikė kaip rinkos ekonomikos sąlygomis veikianti investuotoja. Dėl tų priežasčių Komisija negalėjo paneigti, kad padidinus kapitalą FFHG suteiktas pranašumas.

Fraport

Fraport

Fraport

| (100) | Komisija taip pat padarė išvadą, kad priemonė yra atrankioji, nes 2001 m. didinant kapitalą didintas tik FFHG kapitalas, ir kad taikyta priemone iškraipyta arba galėjo būti iškraipyta konkurencija oro uostą valdančių įmonių rinkoje ir padarytas poveikis valstybių narių tarpusavio prekybai. |
| --- | --- |

(100)

Komisija taip pat padarė išvadą, kad priemonė yra atrankioji, nes 2001 m. didinant kapitalą didintas tik FFHG kapitalas, ir kad taikyta priemone iškraipyta arba galėjo būti iškraipyta konkurencija oro uostą valdančių įmonių rinkoje ir padarytas poveikis valstybių narių tarpusavio prekybai.

| (101) | Todėl Komisija laikėsi preliminarios nuomonės, kad ši priemonė gali būti valstybės pagalba, suteikta kaip investicinė pagalba, ir Komisijai kilo abejonių dėl jos suderinamumo su vidaus rinka, visų pirma atsižvelgiant į Sutarties 107 straipsnio 3 dalies c punktą ir 2005 m. Aviacijos gaires. |
| --- | --- |

(101)

Todėl Komisija laikėsi preliminarios nuomonės, kad ši priemonė gali būti valstybės pagalba, suteikta kaip investicinė pagalba, ir Komisijai kilo abejonių dėl jos suderinamumo su vidaus rinka, visų pirma atsižvelgiant į Sutarties 107 straipsnio 3 dalies c punktą ir 2005 m. Aviacijos gaires.

4.1.3.   3 PRIEMONĖ. 2004 M. KAPITALO DIDINIMAS

| (102) | Kalbant apie antrą kapitalo didinimą, Komisija atkreipė dėmesį, kad 2004 m. tuometės FFHG akcininkės jos įstatinį kapitalą padidino 10,75 mln. EUR – Fraport skyrė 10,21 mln. EUR, Reino krašto-Pfalco žemė – 0,54 mln. EUR. Be to, Heseno žemė tapo naująja akcininke ir skyrė dar 8,75 mln. EUR. Reino krašto-Pfalco žemė ir Heseno žemė dar įsipareigojo kapitalo atsargoms skirti po 11,25 mln. EUR. |
| --- | --- |

(102)

Kalbant apie antrą kapitalo didinimą, Komisija atkreipė dėmesį, kad 2004 m. tuometės FFHG akcininkės jos įstatinį kapitalą padidino 10,75 mln. EUR – Fraport skyrė 10,21 mln. EUR, Reino krašto-Pfalco žemė – 0,54 mln. EUR. Be to, Heseno žemė tapo naująja akcininke ir skyrė dar 8,75 mln. EUR. Reino krašto-Pfalco žemė ir Heseno žemė dar įsipareigojo kapitalo atsargoms skirti po 11,25 mln. EUR.

Fraport

| (103) | Šio kapitalo didinimo atžvilgiu Komisijos argumentai mutatis mutandis buvo tokie patys, kaip ir 2001 m., kai vertintas pagalbos buvimas (žr. 4.1.2 skirsnį), ir kilo tokių pačių abejonių dėl šios priemonės suderinamumo su vidaus rinka. |
| --- | --- |

(103)

Šio kapitalo didinimo atžvilgiu Komisijos argumentai mutatis mutandis buvo tokie patys, kaip ir 2001 m., kai vertintas pagalbos buvimas (žr. 4.1.2 skirsnį), ir kilo tokių pačių abejonių dėl šios priemonės suderinamumo su vidaus rinka.

mutatis mutandis

4.1.4.   4 PRIEMONĖ. 2004 M. PELNO IR NUOSTOLIO PERDAVIMO SUSITARIMAS

| (104) | Remiantis 2008 m. sprendimu pradėti procedūrą, pagal 2004 m. pelno ir nuostolio perdavimo susitarimą Fraport perėmė FFHG nuostolius, kurie buvo bent [...] mln. EUR. Komisijos argumentai mutatis mutandis buvo tokie patys, kaip ir susiję su 2001 m. pelno ir nuostolio perdavimo susitarimu, žr. 91 ir tolesnes konstatuojamąsias dalis. Dėl PwC pateikto atitikties rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principui vertinimo, Komisija abejojo jo patikimumu, nes vertinimas buvo beveik vien kokybinis. Taigi Komisija laikėsi nuomonės, kad 2004 m. pelno ir nuostolio perdavimo susitarimas yra veiklos pagalba, ir abejojo jo suderinamumu su vidaus rinka, visų pirma atsižvelgdama į 2005 m. Aviacijos gaires. |
| --- | --- |

(104)

Remiantis 2008 m. sprendimu pradėti procedūrą, pagal 2004 m. pelno ir nuostolio perdavimo susitarimą Fraport perėmė FFHG nuostolius, kurie buvo bent [...] mln. EUR. Komisijos argumentai mutatis mutandis buvo tokie patys, kaip ir susiję su 2001 m. pelno ir nuostolio perdavimo susitarimu, žr. 91 ir tolesnes konstatuojamąsias dalis. Dėl PwC pateikto atitikties rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principui vertinimo, Komisija abejojo jo patikimumu, nes vertinimas buvo beveik vien kokybinis. Taigi Komisija laikėsi nuomonės, kad 2004 m. pelno ir nuostolio perdavimo susitarimas yra veiklos pagalba, ir abejojo jo suderinamumu su vidaus rinka, visų pirma atsižvelgdama į 2005 m. Aviacijos gaires.

Fraport

mutatis mutandis

4.1.5.   5 PRIEMONĖ. KOMPENSACIJA BENDROVEI FFHG UŽ KELEIVIŲ TIKRINIMĄ

| (105) | Komisija 2008 m. sprendime pradėti procedūrą nurodė, kad oro uosto saugumo paslaugos nėra ekonominio pobūdžio ir joms netaikomos valstybės pagalbos taisyklės (29). |
| --- | --- |

(105)

Komisija 2008 m. sprendime pradėti procedūrą nurodė, kad oro uosto saugumo paslaugos nėra ekonominio pobūdžio ir joms netaikomos valstybės pagalbos taisyklės (29).

29

| (106) | Komisija tada atkreipė dėmesį, kad PwC ekonominėje analizėje, atrodytų, nurodyta, kad Reino krašto-Pfalco žemė bendrovei FFHG mokėjo per didelę kompensaciją už keleivių tikrinimą. Tuo atžvilgiu Komisija nurodė, kad pranašumas finansuotas valstybės ištekliais ir juo galėjo būti iškraipyta konkurencija ir darytas poveikis valstybių narių tarpusavio prekybai. Taigi Komisija laikėsi nuomonės, kad per didelė kompensacija yra valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

(106)

Komisija tada atkreipė dėmesį, kad PwC ekonominėje analizėje, atrodytų, nurodyta, kad Reino krašto-Pfalco žemė bendrovei FFHG mokėjo per didelę kompensaciją už keleivių tikrinimą. Tuo atžvilgiu Komisija nurodė, kad pranašumas finansuotas valstybės ištekliais ir juo galėjo būti iškraipyta konkurencija ir darytas poveikis valstybių narių tarpusavio prekybai. Taigi Komisija laikėsi nuomonės, kad per didelė kompensacija yra valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį.

| (107) | Kalbant apie tos veiklos pagalbos suderinamumą, Komisijos argumentai mutatis mutandis buvo tokie patys, kaip ir susiję su 2001 m. pelno ir nuostolio perdavimo susitarimu, žr. 95 ir tolesnes konstatuojamąsias dalis. Dar vienas galimas teisinis pagrindas, vertinant derėjimą su vidaus rinka, buvo Sutarties 106 straipsnio 2 dalis. Tačiau Vokietija nepateikė jokios informacijos, kad bendrovė FFHG būtų įpareigota teikti viešąją paslaugą. Todėl Komisija nerado teisinio pagrindo, kuriuo remdamasi būtų galėjusi pareikšti, kad per didelė kompensacija, susidaranti dėl apsaugos paslaugų mokesčio, būtų suderinama su vidaus rinka. |
| --- | --- |

(107)

Kalbant apie tos veiklos pagalbos suderinamumą, Komisijos argumentai mutatis mutandis buvo tokie patys, kaip ir susiję su 2001 m. pelno ir nuostolio perdavimo susitarimu, žr. 95 ir tolesnes konstatuojamąsias dalis. Dar vienas galimas teisinis pagrindas, vertinant derėjimą su vidaus rinka, buvo Sutarties 106 straipsnio 2 dalis. Tačiau Vokietija nepateikė jokios informacijos, kad bendrovė FFHG būtų įpareigota teikti viešąją paslaugą. Todėl Komisija nerado teisinio pagrindo, kuriuo remdamasi būtų galėjusi pareikšti, kad per didelė kompensacija, susidaranti dėl apsaugos paslaugų mokesčio, būtų suderinama su vidaus rinka.

mutatis mutandis

4.1.6.   6 PRIEMONĖ. TIESIOGINĖS REINO KRAŠTO-PFALCO ŽEMĖS DOTACIJOS

| (108) | Komisija savo 2008 m. sprendime pradėti procedūrą atkreipė dėmesį į tai, kad 2001–2004 m. suteiktos tiesioginės dotacijos, pasirodo, buvo suteiktos be jokio atlyginimo ir iš valstybės išteklių (būtent bendrojo Reino krašto-Pfalco žemės biudžeto), be to, jos buvo atrankiosios (suteiktos tik FFHG). Komisija laikėsi nuomonės, kad tomis dotacijomis galėjo būti iškraipyta rinka ir daromas poveikis valstybių narių tarpusavio prekybai. Taigi Komisija laikėsi preliminarios nuomonės, kad dotacijos yra valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį, suteikta kaip investicinė pagalba. |
| --- | --- |

(108)

Komisija savo 2008 m. sprendime pradėti procedūrą atkreipė dėmesį į tai, kad 2001–2004 m. suteiktos tiesioginės dotacijos, pasirodo, buvo suteiktos be jokio atlyginimo ir iš valstybės išteklių (būtent bendrojo Reino krašto-Pfalco žemės biudžeto), be to, jos buvo atrankiosios (suteiktos tik FFHG). Komisija laikėsi nuomonės, kad tomis dotacijomis galėjo būti iškraipyta rinka ir daromas poveikis valstybių narių tarpusavio prekybai. Taigi Komisija laikėsi preliminarios nuomonės, kad dotacijos yra valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį, suteikta kaip investicinė pagalba.

| (109) | Komisijai taip pat kilo abejonių dėl pagalbos suderinamumo su vidaus rinka, visų pirma atsižvelgiant į Sutarties 107 straipsnio 3 dalies c punktą ir 2005 m. Aviacijos gaires. |
| --- | --- |

(109)

Komisijai taip pat kilo abejonių dėl pagalbos suderinamumo su vidaus rinka, visų pirma atsižvelgiant į Sutarties 107 straipsnio 3 dalies c punktą ir 2005 m. Aviacijos gaires.

4.2.   GALIMA VALSTYBĖS PAGALBA, KURIĄ BENDROVĖ FFHG SUTEIKĖ BENDROVEI RYANAIR IR VISIEMS KITIEMS KELEIVIUS VEŽANTIEMS ORO VEŽĖJAMS

GALIMA VALSTYBĖS PAGALBA, KURIĄ BENDROVĖ FFHG SUTEIKĖ BENDROVEI RYANAIR

4.2.1.   7 PRIEMONĖ. 1999 M. SUSITARIMAS SU RYANAIR

RYANAIR

| (110) | Kalbant apie 1999 m. susitarimą su Ryanair, Komisija 2008 m. sprendime pradėti procedūrą apskritai nurodė, kad nuolaida arba nuolaidų sistema, kuria tam tikrai įmonei taikyta lengvatinė tvarka, greičiausiai patenka į Sutarties 107 straipsnio taikymo sritį. |
| --- | --- |

(110)

Kalbant apie 1999 m. susitarimą su Ryanair, Komisija 2008 m. sprendime pradėti procedūrą apskritai nurodė, kad nuolaida arba nuolaidų sistema, kuria tam tikrai įmonei taikyta lengvatinė tvarka, greičiausiai patenka į Sutarties 107 straipsnio taikymo sritį.

Ryanair

| (111) | Komisija laikėsi nuomonės, kad, kadangi FFHG daugiausia priklausė valstybei, jos ištekliai yra valstybės ištekliai. Komisija 1999 m. susitarimo su Ryanair atžvilgiu nurodė, kad stebėtojų taryba, nors ir nebalsavo dėl to susitarimo, nepateikė jokio pasiūlymo ir nesiėmė jokių veiksmų, iš kurių būtų matyti, kad priešinosi jam. Todėl Komisija atkreipė dėmesį, kad neturi jokios informacijos, kuria remdamasi galėtų padaryti išvadą, kad 1999 m. susitarimas su Ryanair nepriskirtinas valstybei. |
| --- | --- |

(111)

Komisija laikėsi nuomonės, kad, kadangi FFHG daugiausia priklausė valstybei, jos ištekliai yra valstybės ištekliai. Komisija 1999 m. susitarimo su Ryanair atžvilgiu nurodė, kad stebėtojų taryba, nors ir nebalsavo dėl to susitarimo, nepateikė jokio pasiūlymo ir nesiėmė jokių veiksmų, iš kurių būtų matyti, kad priešinosi jam. Todėl Komisija atkreipė dėmesį, kad neturi jokios informacijos, kuria remdamasi galėtų padaryti išvadą, kad 1999 m. susitarimas su Ryanair nepriskirtinas valstybei.

Ryanair

Ryanair

| (112) | Be to, Komisijai kilo abejonių, ar privatus rinkos sąlygomis veikiantis investuotojas būtų sudaręs 1999 m. susitarimą su Ryanair. Komisija šiuo atžvilgiu nurodė, kad mokesčiais, kuriuos bendrovė FFHG nustatė bendrovei Ryanair, nebuvo padengtos visos FFHG išlaidos, todėl, atrodytų, Ryanair suteiktas pranašumas. |
| --- | --- |

(112)

Be to, Komisijai kilo abejonių, ar privatus rinkos sąlygomis veikiantis investuotojas būtų sudaręs 1999 m. susitarimą su Ryanair. Komisija šiuo atžvilgiu nurodė, kad mokesčiais, kuriuos bendrovė FFHG nustatė bendrovei Ryanair, nebuvo padengtos visos FFHG išlaidos, todėl, atrodytų, Ryanair suteiktas pranašumas.

Ryanair

Ryanair

Ryanair

| (113) | Komisija taip pat nurodė, kad Vokietijos pateiktame atitikties rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principui vertinime neatsižvelgta į maždaug [...] mln. EUR naujojo terminalo išlaidas. Preliminariai Komisija atmetė Vokietijos argumentą, kad 1999 m. Frankfurto Hano oro uostui vis tiek reikėjo naujo keleivių terminalo, o 1,25 mln. keleivių per metus buvo gerokai daugiau negu tikėtini keleivių srautai, atsirandantys dėl Ryanair, nes 1999 m. Ryanair Frankfurto Hano oro uoste buvo vienintelė pagrindinė keleivių oro vežėja. Tuo remiantis Komisijai kilo abejonių dėl Vokietijos pateikto atitikties rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principui vertinimo. |
| --- | --- |

(113)

Komisija taip pat nurodė, kad Vokietijos pateiktame atitikties rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principui vertinime neatsižvelgta į maždaug [...] mln. EUR naujojo terminalo išlaidas. Preliminariai Komisija atmetė Vokietijos argumentą, kad 1999 m. Frankfurto Hano oro uostui vis tiek reikėjo naujo keleivių terminalo, o 1,25 mln. keleivių per metus buvo gerokai daugiau negu tikėtini keleivių srautai, atsirandantys dėl Ryanair, nes 1999 m. Ryanair Frankfurto Hano oro uoste buvo vienintelė pagrindinė keleivių oro vežėja. Tuo remiantis Komisijai kilo abejonių dėl Vokietijos pateikto atitikties rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principui vertinimo.

Ryanair

Ryanair

| (114) | Komisija taip pat laikėsi nuomonės, kad 1999 m. susitarimas su Ryanair yra atrankioji ir konkreti priemonė, nes tokios sąlygos per derybas su FFHG suteiktos tik Ryanair, ir kad šia priemone iškraipyta arba galėjo būti iškraipyta konkurencija oro vežėjų rinkoje ir padarytas poveikis valstybių narių tarpusavio prekybai. |
| --- | --- |

(114)

Komisija taip pat laikėsi nuomonės, kad 1999 m. susitarimas su Ryanair yra atrankioji ir konkreti priemonė, nes tokios sąlygos per derybas su FFHG suteiktos tik Ryanair, ir kad šia priemone iškraipyta arba galėjo būti iškraipyta konkurencija oro vežėjų rinkoje ir padarytas poveikis valstybių narių tarpusavio prekybai.

Ryanair

Ryanair

| (115) | Todėl Komisija laikėsi preliminarios nuomonės, kad 1999 m. susitarimas su Ryanair yra valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį, nes sudarant susitarimą nesilaikyta rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principo, ir susitarimas priskirtinas valstybei. Be to, Komisija nerado teisinio pagrindo, kuriuo remdamasi galėtų teigti, kad tokia nuolatinė oro vežėjui skiriama veiklos pagalba būtų suderinama su vidaus rinka. |
| --- | --- |

(115)

Todėl Komisija laikėsi preliminarios nuomonės, kad 1999 m. susitarimas su Ryanair yra valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį, nes sudarant susitarimą nesilaikyta rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principo, ir susitarimas priskirtinas valstybei. Be to, Komisija nerado teisinio pagrindo, kuriuo remdamasi galėtų teigti, kad tokia nuolatinė oro vežėjui skiriama veiklos pagalba būtų suderinama su vidaus rinka.

Ryanair

4.2.2.   8 PRIEMONĖ. 2001 M. ORO UOSTO MOKESČIŲ SĄRAŠAS

| (116) | 2008 m. sprendime pradėti procedūrą Komisija taip pat analizavo, ar gali būti, kad 2001 m. oro uosto mokesčių sąrašas yra bendrovei Ryanair teikiama valstybės pagalba. Tuo atžvilgiu Komisija laikėsi nuomonės, kad FFHG ir Fraport – bendrovių, kurių didžioji dalis priklauso valdžios institucijoms, – ištekliai yra valstybės ištekliai, taigi ir jų veiksmai taip pat turėtų būti priskirtini valstybei. |
| --- | --- |

(116)

2008 m. sprendime pradėti procedūrą Komisija taip pat analizavo, ar gali būti, kad 2001 m. oro uosto mokesčių sąrašas yra bendrovei Ryanair teikiama valstybės pagalba. Tuo atžvilgiu Komisija laikėsi nuomonės, kad FFHG ir Fraport – bendrovių, kurių didžioji dalis priklauso valdžios institucijoms, – ištekliai yra valstybės ištekliai, taigi ir jų veiksmai taip pat turėtų būti priskirtini valstybei.

Ryanair

Fraport

| (117) | Komisija abejojo, ar 2001 m. oro uosto mokesčių sąraše mokesčių struktūra nustatyta taip, kad oro uostas galėtų pelningai veikti, nes Vokietija nepateikė vertinimo, ar rengiant šį sąrašą laikytasi rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principo. Kadangi, atrodo, 2001–2003 m. Ryanair buvo vienintelis keleivių oro vežėjas ir iki 2006 m. šiaip bendrovei teko daugiau kaip 95 % keleivių srautų, 2002 m. susitarimo su Ryanair, kuris buvo parengtas pagal 2001 m. oro uosto mokesčių sąrašą ir kuriuo nustatyta papildoma rinkodaros parama, atžvilgiu atlikto atitikties rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principui vertinimo rezultatai buvo naudoti kaip lyginamasis kriterijus. Remdamasi pateikta informacija Komisija abejojo, ar rengiant 2001 m. oro uosto mokesčių sąrašą laikytasi rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principo. |
| --- | --- |

(117)

Komisija abejojo, ar 2001 m. oro uosto mokesčių sąraše mokesčių struktūra nustatyta taip, kad oro uostas galėtų pelningai veikti, nes Vokietija nepateikė vertinimo, ar rengiant šį sąrašą laikytasi rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principo. Kadangi, atrodo, 2001–2003 m. Ryanair buvo vienintelis keleivių oro vežėjas ir iki 2006 m. šiaip bendrovei teko daugiau kaip 95 % keleivių srautų, 2002 m. susitarimo su Ryanair, kuris buvo parengtas pagal 2001 m. oro uosto mokesčių sąrašą ir kuriuo nustatyta papildoma rinkodaros parama, atžvilgiu atlikto atitikties rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principui vertinimo rezultatai buvo naudoti kaip lyginamasis kriterijus. Remdamasi pateikta informacija Komisija abejojo, ar rengiant 2001 m. oro uosto mokesčių sąrašą laikytasi rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principo.

Ryanair

Ryanair

| (118) | Komisija laikėsi nuomonės, kad priemonė yra atrankioji, nes 2001 m. oro uosto mokesčių sąrašas naudingas tik Frankfurto Hano oro uostu besinaudojantiems oro vežėjams, ir kad šia priemone iškraipyta arba galėjo būti iškraipyta konkurencija ir daromas poveikis valstybių narių tarpusavio prekybai. |
| --- | --- |

(118)

Komisija laikėsi nuomonės, kad priemonė yra atrankioji, nes 2001 m. oro uosto mokesčių sąrašas naudingas tik Frankfurto Hano oro uostu besinaudojantiems oro vežėjams, ir kad šia priemone iškraipyta arba galėjo būti iškraipyta konkurencija ir daromas poveikis valstybių narių tarpusavio prekybai.

| (119) | Todėl, kalbant apie 2001 m. oro uosto mokesčių sąrašą, Komisija laikėsi preliminarios nuomonės, kad tai gali būti valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį. Be to, Komisija nerado teisinio pagrindo, kuriuo remdamasi galėtų teigti, kad tokia nuolatinė oro vežėjui skiriama veiklos pagalba būtų suderinama su vidaus rinka. |
| --- | --- |

(119)

Todėl, kalbant apie 2001 m. oro uosto mokesčių sąrašą, Komisija laikėsi preliminarios nuomonės, kad tai gali būti valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį. Be to, Komisija nerado teisinio pagrindo, kuriuo remdamasi galėtų teigti, kad tokia nuolatinė oro vežėjui skiriama veiklos pagalba būtų suderinama su vidaus rinka.

4.2.3.   9 PRIEMONĖ. 2002 M. SUSITARIMAS SU RYANAIR

RYANAIR

| (120) | Dėl valstybės išteklių, Komisijos argumentai mutatis mutandis buvo tokie patys, kaip ir 1999 m. susitarimo su Ryanair atžvilgiu, kaip aptarta 4.2.1 skirsnyje (110 ir tolesnės konstatuojamosios dalys). Kalbant apie priemonės priskirtinumą, 2002 m. Ryanair susitarimą oficialiai patvirtino FFHG stebėtojų taryba, kurią daugiausia sudaro valdžios institucijų paskirti nariai. Taigi, Komisija laikėsi preliminarios nuomonės, kad 2002 m. Ryanair susitarimas priskirtinas Vokietijai. |
| --- | --- |

(120)

Dėl valstybės išteklių, Komisijos argumentai mutatis mutandis buvo tokie patys, kaip ir 1999 m. susitarimo su Ryanair atžvilgiu, kaip aptarta 4.2.1 skirsnyje (110 ir tolesnės konstatuojamosios dalys). Kalbant apie priemonės priskirtinumą, 2002 m. Ryanair susitarimą oficialiai patvirtino FFHG stebėtojų taryba, kurią daugiausia sudaro valdžios institucijų paskirti nariai. Taigi, Komisija laikėsi preliminarios nuomonės, kad 2002 m. Ryanair susitarimas priskirtinas Vokietijai.

mutatis mutandis

Ryanair

Ryanair

Ryanair

| (121) | Be to, Komisija abejojo, ar rinkos ekonomikos sąlygomis veikiantis investuotojas būtų sudaręs 2002 m. susitarimą su Ryanair. Šiuo atžvilgiu Komisija abejojo Vokietijos pateiktais skaičiavimais. Be to, Komisija abejojo išlaidų skaičiavimu, nes Vokietijos nurodytos bendrosios oro uosto infrastruktūros ir bendrojo oro uosto administravimo išlaidos buvo pagrįstos ribinėmis, o ne vidutinėmis išlaidomis. O toks oro uosto mokesčių dydis buvo įšaldytas iki 2004 m. balandžio 30 d., vėliau jis koreguotas taikant Vokietijos vartotojų kainų indeksą, bet tik jeigu, palyginti su ankstesniais metais, tas indeksas padidėdavo daugiau negu [...] proc. |
| --- | --- |

(121)

Be to, Komisija abejojo, ar rinkos ekonomikos sąlygomis veikiantis investuotojas būtų sudaręs 2002 m. susitarimą su Ryanair. Šiuo atžvilgiu Komisija abejojo Vokietijos pateiktais skaičiavimais. Be to, Komisija abejojo išlaidų skaičiavimu, nes Vokietijos nurodytos bendrosios oro uosto infrastruktūros ir bendrojo oro uosto administravimo išlaidos buvo pagrįstos ribinėmis, o ne vidutinėmis išlaidomis. O toks oro uosto mokesčių dydis buvo įšaldytas iki 2004 m. balandžio 30 d., vėliau jis koreguotas taikant Vokietijos vartotojų kainų indeksą, bet tik jeigu, palyginti su ankstesniais metais, tas indeksas padidėdavo daugiau negu [...] proc.

Ryanair

| (122) | Dėl atrankumo, konkurencijos iškraipymo ir poveikio prekybai, Komisijos argumentai mutatis mutandis buvo tokie patys, kaip ir 1999 m. susitarimo su Ryanair atžvilgiu, žr. 4.2.1 skirsnį (110 ir tolesnės konstatuojamosios dalys). |
| --- | --- |

(122)

Dėl atrankumo, konkurencijos iškraipymo ir poveikio prekybai, Komisijos argumentai mutatis mutandis buvo tokie patys, kaip ir 1999 m. susitarimo su Ryanair atžvilgiu, žr. 4.2.1 skirsnį (110 ir tolesnės konstatuojamosios dalys).

mutatis mutandis

Ryanair

| (123) | Todėl Komisija laikėsi preliminarios nuomonės, kad 2002 m. susitarimas su Ryanair galėtų būti valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį. Be to, Komisija nerado jokio teisinio pagrindo, kuriuo remdamasi galėtų teigti, kad tokia nuolatinė oro vežėjui skiriama veiklos pagalba būtų suderinama su vidaus rinka. |
| --- | --- |

(123)

Todėl Komisija laikėsi preliminarios nuomonės, kad 2002 m. susitarimas su Ryanair galėtų būti valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį. Be to, Komisija nerado jokio teisinio pagrindo, kuriuo remdamasi galėtų teigti, kad tokia nuolatinė oro vežėjui skiriama veiklos pagalba būtų suderinama su vidaus rinka.

Ryanair

4.2.4.   10 PRIEMONĖ. 2005 M. SUSITARIMAS SU RYANAIR

RYANAIR

| (124) | Dėl valstybės išteklių, Komisijos argumentai mutatis mutandis buvo tokie patys, kaip ir 1999 m. susitarimo su Ryanair atžvilgiu, kaip aptarta 4.2.1 skirsnyje (110 ir tolesnės konstatuojamosios dalys). Klausimu, ar suteiktas ekonominis pranašumas, Komisija abejojo Vokietijos pateiktu atitikties rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principui vertinimu, nes nebuvo pakankamai informacijos, kad būtų galima patikrinti skaičiavimus, taip pat dėl to, kad visiškai nebuvo atsižvelgta į investicijas, paskatintas didėjančio keleivių skaičiaus, ir kad šios investicijos nepaskirstytos bendrovei Ryanair. |
| --- | --- |

(124)

Dėl valstybės išteklių, Komisijos argumentai mutatis mutandis buvo tokie patys, kaip ir 1999 m. susitarimo su Ryanair atžvilgiu, kaip aptarta 4.2.1 skirsnyje (110 ir tolesnės konstatuojamosios dalys). Klausimu, ar suteiktas ekonominis pranašumas, Komisija abejojo Vokietijos pateiktu atitikties rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principui vertinimu, nes nebuvo pakankamai informacijos, kad būtų galima patikrinti skaičiavimus, taip pat dėl to, kad visiškai nebuvo atsižvelgta į investicijas, paskatintas didėjančio keleivių skaičiaus, ir kad šios investicijos nepaskirstytos bendrovei Ryanair.

mutatis mutandis

Ryanair

Ryanair

| (125) | Komisija dar nurodė, kad nors 2005 m. susitarimas su Ryanair skyrėsi nuo 1999 ir 2002 m. susitarimų su Ryanair, nes juo buvo nustatyta sutartinė nuobaudų sistema, jeigu Ryanair neužtikrintų susitarime nustatytų keleivių srautų, Komisijai kilo abejonių dėl tų sankcijų veiksmingumo. |
| --- | --- |

(125)

Komisija dar nurodė, kad nors 2005 m. susitarimas su Ryanair skyrėsi nuo 1999 ir 2002 m. susitarimų su Ryanair, nes juo buvo nustatyta sutartinė nuobaudų sistema, jeigu Ryanair neužtikrintų susitarime nustatytų keleivių srautų, Komisijai kilo abejonių dėl tų sankcijų veiksmingumo.

Ryanair

Ryanair

Ryanair

| (126) | Dėl atrankumo, konkurencijos iškraipymo ir poveikio prekybai, Komisijos argumentai mutatis mutandis buvo tokie patys, kaip ir 1999 m. susitarimo su Ryanair atžvilgiu, žr. 4.2.1 skirsnį (110 ir tolesnės konstatuojamosios dalys). |
| --- | --- |

(126)

Dėl atrankumo, konkurencijos iškraipymo ir poveikio prekybai, Komisijos argumentai mutatis mutandis buvo tokie patys, kaip ir 1999 m. susitarimo su Ryanair atžvilgiu, žr. 4.2.1 skirsnį (110 ir tolesnės konstatuojamosios dalys).

mutatis mutandis

Ryanair

| (127) | Komisija padarė išvadą, kad 2005 m. susitarimas su Ryanair taip pat būtų valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį. Komisija nerado jokio teisinio pagrindo, kuriuo remdamasi galėtų teigti, kad tokia nuolatinė oro vežėjui skiriama veiklos pagalba būtų suderinama su vidaus rinka. |
| --- | --- |

(127)

Komisija padarė išvadą, kad 2005 m. susitarimas su Ryanair taip pat būtų valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį. Komisija nerado jokio teisinio pagrindo, kuriuo remdamasi galėtų teigti, kad tokia nuolatinė oro vežėjui skiriama veiklos pagalba būtų suderinama su vidaus rinka.

Ryanair

4.2.5.   11 PRIEMONĖ. 2006 M. ORO UOSTO MOKESČIŲ SĄRAŠAS

| (128) | Kalbant apie 2006 m. oro uosto mokesčių sąrašą, Vokietija Komisijai tik iš dalies pateikė ekonominį pagrindimą, kurio forma – atitikties rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principui vertinimas. Komisija savo 2008 m. sprendime pradėti procedūrą nurodė, kad neturėdama išsamios informacijos negali patikrinti, ar, kaip tvirtino Vokietija, dėl masto ekonomijos keleivio mokesčio diferencijavimas pasitvirtino. Be to, net gavus ekonominį 2006 m. oro uosto mokesčių sąrašo pagrindimą, liko keli neatsakyti klausimais, pavyzdžiui, kurios išlaidos įtrauktos į dengiamas išlaidas ir kodėl rinkodaros parama neįtraukta į sąrašo ekonominį pagrindimą. |
| --- | --- |

(128)

Kalbant apie 2006 m. oro uosto mokesčių sąrašą, Vokietija Komisijai tik iš dalies pateikė ekonominį pagrindimą, kurio forma – atitikties rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principui vertinimas. Komisija savo 2008 m. sprendime pradėti procedūrą nurodė, kad neturėdama išsamios informacijos negali patikrinti, ar, kaip tvirtino Vokietija, dėl masto ekonomijos keleivio mokesčio diferencijavimas pasitvirtino. Be to, net gavus ekonominį 2006 m. oro uosto mokesčių sąrašo pagrindimą, liko keli neatsakyti klausimais, pavyzdžiui, kurios išlaidos įtrauktos į dengiamas išlaidas ir kodėl rinkodaros parama neįtraukta į sąrašo ekonominį pagrindimą.

| (129) | Komisija laikėsi nuomonės, kad priemonė yra atrankioji, nes 2006 m. oro uosto mokesčių sąrašas naudingas tik Frankfurto Hano oro uostu besinaudojantiems oro vežėjams, ir kad šia priemone iškraipyta arba galėjo būti iškraipyta konkurencija ir daromas poveikis valstybių narių tarpusavio prekybai. |
| --- | --- |

(129)

Komisija laikėsi nuomonės, kad priemonė yra atrankioji, nes 2006 m. oro uosto mokesčių sąrašas naudingas tik Frankfurto Hano oro uostu besinaudojantiems oro vežėjams, ir kad šia priemone iškraipyta arba galėjo būti iškraipyta konkurencija ir daromas poveikis valstybių narių tarpusavio prekybai.

| (130) | Todėl, kalbant apie 2006 m. oro uosto mokesčių sąrašą, Komisija laikėsi preliminarios nuomonės, kad tai gali būti valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį. Be to, Komisija nerado jokio teisinio pagrindo, kuriuo remdamasi galėtų teigti, kad tokia nuolatinė oro vežėjui skiriama veiklos pagalba būtų suderinama su vidaus rinka. |
| --- | --- |

(130)

Todėl, kalbant apie 2006 m. oro uosto mokesčių sąrašą, Komisija laikėsi preliminarios nuomonės, kad tai gali būti valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį. Be to, Komisija nerado jokio teisinio pagrindo, kuriuo remdamasi galėtų teigti, kad tokia nuolatinė oro vežėjui skiriama veiklos pagalba būtų suderinama su vidaus rinka.

5.   VOKIETIJOS PASTABOS

VOKIETIJOS PASTABOS

| (131) | Vykstant šiai procedūrai Vokietija pateikė daug pastabų ir ekonominę analizę. |
| --- | --- |

(131)

Vykstant šiai procedūrai Vokietija pateikė daug pastabų ir ekonominę analizę.

5.1.   BENDROSIOS PASTABOS

BENDROSIOS PASTABOS

| (132) | Savo pastabose Vokietija pirmiausia pateikė šiek tiek bendro pobūdžio informacijos apie Frankfurto Hano oro uostą. Vokietija primygtinai tvirtino, kad Frankfurto Hano oro uosto projektu siekta, kad įvykdžius pertvarką iškart atsirastų pelninga privati bendrovė. Todėl Fraport strategiškai įsitraukė siekdama oro uosto ilgalaikio pelningumo. Pasak Vokietijos, Frankfurto Hano oro uostas, ėmęs taikyti pigių skrydžių bendrovių verslo modelį ir turintis gerokai supaprastintą infrastruktūrą bei nedideles investicines sąnaudas, yra pirmas toks oro uostas Europoje. Tačiau Vokietija tvirtino, kad įgyvendinant tokios rūšies infrastruktūros projektą teigiamų veiklos rezultatų būtų sulaukta tik po maždaug dvidešimties metų. Vokietija nurodė, kad Frankfurto Hano oro uosto rezultatas neatskaičius palūkanų, mokesčių, nusidėvėjimo ir amortizacijos (angl. EBITDA) teigiamas pirmą kartą buvo 2006 m., taigi jau po aštuonerių metų nuo patekimo į rinką, o tuo įrodoma, kad oro uostas ekonomiškai gyvybingas. Pasak Vokietijos, Frankfurto Hano oro uostas buvo sparčiausiai augantis Vokietijos oro uostas. |
| --- | --- |

(132)

Savo pastabose Vokietija pirmiausia pateikė šiek tiek bendro pobūdžio informacijos apie Frankfurto Hano oro uostą. Vokietija primygtinai tvirtino, kad Frankfurto Hano oro uosto projektu siekta, kad įvykdžius pertvarką iškart atsirastų pelninga privati bendrovė. Todėl Fraport strategiškai įsitraukė siekdama oro uosto ilgalaikio pelningumo. Pasak Vokietijos, Frankfurto Hano oro uostas, ėmęs taikyti pigių skrydžių bendrovių verslo modelį ir turintis gerokai supaprastintą infrastruktūrą bei nedideles investicines sąnaudas, yra pirmas toks oro uostas Europoje. Tačiau Vokietija tvirtino, kad įgyvendinant tokios rūšies infrastruktūros projektą teigiamų veiklos rezultatų būtų sulaukta tik po maždaug dvidešimties metų. Vokietija nurodė, kad Frankfurto Hano oro uosto rezultatas neatskaičius palūkanų, mokesčių, nusidėvėjimo ir amortizacijos (angl. EBITDA) teigiamas pirmą kartą buvo 2006 m., taigi jau po aštuonerių metų nuo patekimo į rinką, o tuo įrodoma, kad oro uostas ekonomiškai gyvybingas. Pasak Vokietijos, Frankfurto Hano oro uostas buvo sparčiausiai augantis Vokietijos oro uostas.

Fraport

| (133) | Be to, Vokietija laikosi nuomonės, kad su Frankfurto Hano oro uostu susijusių priemonių imtasi išskirtinai laikantis rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio investuotojo principo. Pasak Vokietijos, jeigu privati įmonė, esanti tokio pat dydžio ir patekusi į panašią padėtį, taip pat būtų skyrusi finansavimą remdamasi komercine logika, tai paneigtų bet kokio pranašumo galimybę. Vokietija tvirtino, kad Komisija turėtų vertinti, tik ar atitinkama priemonė komerciniu pobūdžiu pagrįsta, o ne ar ji be jokių pagrįstų abejonių bus sėkminga. Be to, Vokietija paminėjo viešųjų ir privačiųjų įmonių lygybės principą, kurio laikantis lėšos, valstybės skiriamos rinkos sąlygomis, nelaikomos valstybės pagalba. Apskritai, pasak Vokietijos, visos Frankfurto Hano oro uostui skirtos priemonės atitiko rinkos sąlygas, o tai įrodytų Vokietijos pateikti atitikties rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principui vertinimai. Toliau Vokietija detaliau nagrinėjo tas bendrąsias pastabas, susijusias su atitinkamomis priemonėmis, vertintomis 2008 m. sprendime pradėti procedūrą. |
| --- | --- |

(133)

Be to, Vokietija laikosi nuomonės, kad su Frankfurto Hano oro uostu susijusių priemonių imtasi išskirtinai laikantis rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio investuotojo principo. Pasak Vokietijos, jeigu privati įmonė, esanti tokio pat dydžio ir patekusi į panašią padėtį, taip pat būtų skyrusi finansavimą remdamasi komercine logika, tai paneigtų bet kokio pranašumo galimybę. Vokietija tvirtino, kad Komisija turėtų vertinti, tik ar atitinkama priemonė komerciniu pobūdžiu pagrįsta, o ne ar ji be jokių pagrįstų abejonių bus sėkminga. Be to, Vokietija paminėjo viešųjų ir privačiųjų įmonių lygybės principą, kurio laikantis lėšos, valstybės skiriamos rinkos sąlygomis, nelaikomos valstybės pagalba. Apskritai, pasak Vokietijos, visos Frankfurto Hano oro uostui skirtos priemonės atitiko rinkos sąlygas, o tai įrodytų Vokietijos pateikti atitikties rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principui vertinimai. Toliau Vokietija detaliau nagrinėjo tas bendrąsias pastabas, susijusias su atitinkamomis priemonėmis, vertintomis 2008 m. sprendime pradėti procedūrą.

5.2.   ĮTARIAMA VALSTYBĖS PAGALBA BENDROVEI FFHG

ĮTARIAMA VALSTYBĖS PAGALBA BENDROVEI FFHG

5.2.1.   1 PRIEMONĖ. 2001 M. PELNO IR NUOSTOLIO PERDAVIMO SUSITARIMAS

| (134) | Vokietija tvirtino, kad valstybės pagalbos taisyklės netaikytinos 2001 m. pelno ir nuostolio perdavimo susitarimui, nes jis buvo sudarytas 1999 m. rugpjūčio mėn., t. y. prieš Teisingumo Teismui 2002 m. spalio 24 d. priėmus sprendimą Aéroports de Paris (30). Pasak Vokietijos, pirmosios instancijos sprendimas, priimtas Bendrojo Teismo, galutiniu tapo tik sprendimą priėmus Teisingumo Teismui ir tik tada, kai buvo paaiškinta, kad oro uostai laikomi įmonėmis, todėl patenka į valstybės pagalbos taisyklių taikymo sritį. Šis požiūris vėliau patvirtintas sprendime dėl Leipcigo Halės oro uosto (31). |
| --- | --- |

(134)

Vokietija tvirtino, kad valstybės pagalbos taisyklės netaikytinos 2001 m. pelno ir nuostolio perdavimo susitarimui, nes jis buvo sudarytas 1999 m. rugpjūčio mėn., t. y. prieš Teisingumo Teismui 2002 m. spalio 24 d. priėmus sprendimą Aéroports de Paris (30). Pasak Vokietijos, pirmosios instancijos sprendimas, priimtas Bendrojo Teismo, galutiniu tapo tik sprendimą priėmus Teisingumo Teismui ir tik tada, kai buvo paaiškinta, kad oro uostai laikomi įmonėmis, todėl patenka į valstybės pagalbos taisyklių taikymo sritį. Šis požiūris vėliau patvirtintas sprendime dėl Leipcigo Halės oro uosto (31).

Aéroports de Paris

30

31

| (135) | Vokietija toliau tvirtino, kad valstybės ištekliai nenaudoti. Tuo atžvilgiu Vokietija dėstė, kad dėl nuostolių, kuriuos perėmė Fraport, valstybės biudžetas nenukentėjo. Be to, Vokietija tvirtino, kad Fraport priimtų sprendimų negalima priskirti Vokietijai, nes viešosios akcininkės negalėjo daryti lemiamos įtakos. Šiuo atžvilgiu Vokietija pabrėžė, kad kiekvienu atskiru atveju reikėtų tikrinti, ar valstybė iš tikrųjų kontroliuoja bendrovės išteklius. Pasak Vokietijos, norint teigti, kad pagal 2001 m. pelno ir nuostolio perdavimo susitarimą naudoti valstybės ištekliai, nepakanka remtis vien tuo, kad dauguma akcininkų yra valdžios institucijos. |
| --- | --- |

(135)

Vokietija toliau tvirtino, kad valstybės ištekliai nenaudoti. Tuo atžvilgiu Vokietija dėstė, kad dėl nuostolių, kuriuos perėmė Fraport, valstybės biudžetas nenukentėjo. Be to, Vokietija tvirtino, kad Fraport priimtų sprendimų negalima priskirti Vokietijai, nes viešosios akcininkės negalėjo daryti lemiamos įtakos. Šiuo atžvilgiu Vokietija pabrėžė, kad kiekvienu atskiru atveju reikėtų tikrinti, ar valstybė iš tikrųjų kontroliuoja bendrovės išteklius. Pasak Vokietijos, norint teigti, kad pagal 2001 m. pelno ir nuostolio perdavimo susitarimą naudoti valstybės ištekliai, nepakanka remtis vien tuo, kad dauguma akcininkų yra valdžios institucijos.

Fraport

Fraport

| (136) | Pasak Vokietijos, akcininkai negali lemti Vokietijos akcinės bendrovės (vok. Aktiengesellschaft), tokia yra Fraport, valdančiosios tarybos veiksmų. Vokietijos nuomone, Fraport – nepriklausoma įsteigta bendrovė, įtraukta į biržos sąrašus, taigi viešosios regioninės valdžios institucijos nuolat nekontroliuoja jos lėšų. Vokietija paaiškino, kad, pagal Vokietijos akcinių bendrovių steigimo įstatymo (vok. Aktiengesetz) 76 skirsnį, valdančioji taryba turi plačių sprendimo priėmimo įgaliojimų ir jie nepriklauso nuo akcininkų. Vokietija tvirtino, kad sprendimuose Stadtwerke Brixen AG (32) ir Carbotermo (33) Teisingumo Teismas jau pripažino į biržos sąrašus įtrauktos Vokietijos bendrovės pobūdį ir tai, kad akcininkų atžvilgiu valdančioji taryba yra labai savarankiška. Taigi valdžios institucijos negalėjo kontroliuoti kasdienės Fraport veiklos. |
| --- | --- |

(136)

Pasak Vokietijos, akcininkai negali lemti Vokietijos akcinės bendrovės (vok. Aktiengesellschaft), tokia yra Fraport, valdančiosios tarybos veiksmų. Vokietijos nuomone, Fraport – nepriklausoma įsteigta bendrovė, įtraukta į biržos sąrašus, taigi viešosios regioninės valdžios institucijos nuolat nekontroliuoja jos lėšų. Vokietija paaiškino, kad, pagal Vokietijos akcinių bendrovių steigimo įstatymo (vok. Aktiengesetz) 76 skirsnį, valdančioji taryba turi plačių sprendimo priėmimo įgaliojimų ir jie nepriklauso nuo akcininkų. Vokietija tvirtino, kad sprendimuose Stadtwerke Brixen AG (32) ir Carbotermo (33) Teisingumo Teismas jau pripažino į biržos sąrašus įtrauktos Vokietijos bendrovės pobūdį ir tai, kad akcininkų atžvilgiu valdančioji taryba yra labai savarankiška. Taigi valdžios institucijos negalėjo kontroliuoti kasdienės Fraport veiklos.

Aktiengesellschaft

Fraport

Fraport

Aktiengesetz

Stadtwerke Brixen AG

32

Carbotermo

33

Fraport

| (137) | Tuo atžvilgiu Vokietija paaiškino, kad Fraport niekaip nebuvo įtraukta į viešosios administracijos struktūrą, neturėjo Vokietijai atsiskaityti už savo veiksmus ir buvo niekaip nepavaldi viešajai administracijai. Nors Vokietija pripažino, kad viešosios akcininkės dalyvavo priimant sprendimus visuotiniame akcininkų susirinkime, kai buvo nuspręsta dėl 2001 m. pelno ir nuostolio perdavimo susitarimo, Vokietija tvirtino, kad tai nereiškia, jog viešosios akcininkės darė ką nors daugiau, nei tiesiog vykdė savo teisėtas akcininkių teises ir pareigas. |
| --- | --- |

(137)

Tuo atžvilgiu Vokietija paaiškino, kad Fraport niekaip nebuvo įtraukta į viešosios administracijos struktūrą, neturėjo Vokietijai atsiskaityti už savo veiksmus ir buvo niekaip nepavaldi viešajai administracijai. Nors Vokietija pripažino, kad viešosios akcininkės dalyvavo priimant sprendimus visuotiniame akcininkų susirinkime, kai buvo nuspręsta dėl 2001 m. pelno ir nuostolio perdavimo susitarimo, Vokietija tvirtino, kad tai nereiškia, jog viešosios akcininkės darė ką nors daugiau, nei tiesiog vykdė savo teisėtas akcininkių teises ir pareigas.

Fraport

| (138) | Vokietija dar teigė, kad 2001 m. pelno ir nuostolio perdavimo susitarimu bendrovei FFHG jokio pranašumo nesuteikta. Vokietija nurodė atitikties rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principui vertinimą, kurį šiuo atžvilgiu atliko PwC, nustačiusi, kad tą susitarimą būtų sudaręs bet kuris rinkos ekonomikos sąlygomis veikiantis investuotojas. Be to, Vokietija teigė, kad 2001 m. pelno ir nuostolio perdavimo susitarimo rizika ir nauda tolygiai paskirstytos, sudaryti tą susitarimą buvo logiška ir mokesčių įstatymo požiūriu. Apskritai, Vokietija 2001 m. pelno ir nuostolio perdavimo susitarimą apibūdino kaip visiškai įprastą įmonių grupės priemonę visuotinei ar sektorių struktūrinei politika vykdyti. |
| --- | --- |

(138)

Vokietija dar teigė, kad 2001 m. pelno ir nuostolio perdavimo susitarimu bendrovei FFHG jokio pranašumo nesuteikta. Vokietija nurodė atitikties rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principui vertinimą, kurį šiuo atžvilgiu atliko PwC, nustačiusi, kad tą susitarimą būtų sudaręs bet kuris rinkos ekonomikos sąlygomis veikiantis investuotojas. Be to, Vokietija teigė, kad 2001 m. pelno ir nuostolio perdavimo susitarimo rizika ir nauda tolygiai paskirstytos, sudaryti tą susitarimą buvo logiška ir mokesčių įstatymo požiūriu. Apskritai, Vokietija 2001 m. pelno ir nuostolio perdavimo susitarimą apibūdino kaip visiškai įprastą įmonių grupės priemonę visuotinei ar sektorių struktūrinei politika vykdyti.

5.2.2.   2 PRIEMONĖ. 2001 M. KAPITALO DIDINIMAS

| (139) | Vokietija paaiškino, kad 2001 m. didinti kapitalą buvo būtina, nes investicijoms į infrastruktūrą gavus išorės finansavimą trumpalaikiu laikotarpiu būtų per daug pablogėję FFHG metiniai rezultatai. |
| --- | --- |

(139)

Vokietija paaiškino, kad 2001 m. didinti kapitalą buvo būtina, nes investicijoms į infrastruktūrą gavus išorės finansavimą trumpalaikiu laikotarpiu būtų per daug pablogėję FFHG metiniai rezultatai.

| (140) | Vokietija teigė, kad dėl 2001 m. kapitalo didinimo sprendimą 2001 m. gruodžio 14 d. priėmė FFHG stebėtojų taryba, dėl to 2002 m. sausio 9 d. teko pakeisti FFHG įstatus. Todėl Vokietija abejojo, kad tai priemonei turėtų būti taikomos valstybės pagalbos taisyklės, ir kartu nurodė remtis jos argumentais, pateiktais 2001 m. pelno ir nuostolio perdavimo susitarimo atžvilgiu (žr. 134 konstatuojamąją dalį). |
| --- | --- |

(140)

Vokietija teigė, kad dėl 2001 m. kapitalo didinimo sprendimą 2001 m. gruodžio 14 d. priėmė FFHG stebėtojų taryba, dėl to 2002 m. sausio 9 d. teko pakeisti FFHG įstatus. Todėl Vokietija abejojo, kad tai priemonei turėtų būti taikomos valstybės pagalbos taisyklės, ir kartu nurodė remtis jos argumentais, pateiktais 2001 m. pelno ir nuostolio perdavimo susitarimo atžvilgiu (žr. 134 konstatuojamąją dalį).

| (141) | Vokietija taip pat tvirtino, kad Fraport investuotos lėšos (19,7 iš 27 mln. EUR) nebuvo valstybės ištekliai, nes valstybė nekontroliavo bendrovės Fraport. Tuo atžvilgiu Vokietija nurodė dėl 2001 m. pelno ir nuostolio perdavimo susitarimo atžvilgiu pateiktus savo argumentus dėl valstybės pagalbos (žr. 136 konstatuojamąją dalį). Vokietija taip pat teigė, kad kapitalo didinimo taip pat negalima priskirti Vokietijai, ir nurodė 2001 m. pelno ir nuostolio perdavimo susitarimo atžvilgiu pateiktą savo paaiškinimą dėl priskirtinumo (žr. 134 konstatuojamąją dalį). Vokietija pridūrė, kad tai, jog FFHG akcininkės pritarė 2001 m. kapitalo didinimui, negali būti laikoma lemiamu veiksniu, dėl kurio tai galima priskirti valstybei. Vokietijos nuomone, valstybei priskirti reikėtų galimą pagalbą suteikusios įmonės, o ne ta pagalba pasinaudojusios įmonės veiksmus. Kadangi FFHG buvo pagalba pasinaudojusi įmonė, dėl jos sprendimo patvirtinti kapitalo didinimą nereikėtų pagalbos teikimo priskirti Vokietijai. Pasak Vokietijos, taip pat negalima manyti, kad Fraport stebėtojų tarybos patvirtinimas yra priskirtinumo valstybei požymis, nes tuo metu stebėtojų tarybą jau lygiomis dalimis sudarė darbuotojų ir akcininkių atstovai (10 darbuotojų atstovų ir 10 akcininkų atstovų), turintys bendro sprendimo teisę. |
| --- | --- |

(141)

Vokietija taip pat tvirtino, kad Fraport investuotos lėšos (19,7 iš 27 mln. EUR) nebuvo valstybės ištekliai, nes valstybė nekontroliavo bendrovės Fraport. Tuo atžvilgiu Vokietija nurodė dėl 2001 m. pelno ir nuostolio perdavimo susitarimo atžvilgiu pateiktus savo argumentus dėl valstybės pagalbos (žr. 136 konstatuojamąją dalį). Vokietija taip pat teigė, kad kapitalo didinimo taip pat negalima priskirti Vokietijai, ir nurodė 2001 m. pelno ir nuostolio perdavimo susitarimo atžvilgiu pateiktą savo paaiškinimą dėl priskirtinumo (žr. 134 konstatuojamąją dalį). Vokietija pridūrė, kad tai, jog FFHG akcininkės pritarė 2001 m. kapitalo didinimui, negali būti laikoma lemiamu veiksniu, dėl kurio tai galima priskirti valstybei. Vokietijos nuomone, valstybei priskirti reikėtų galimą pagalbą suteikusios įmonės, o ne ta pagalba pasinaudojusios įmonės veiksmus. Kadangi FFHG buvo pagalba pasinaudojusi įmonė, dėl jos sprendimo patvirtinti kapitalo didinimą nereikėtų pagalbos teikimo priskirti Vokietijai. Pasak Vokietijos, taip pat negalima manyti, kad Fraport stebėtojų tarybos patvirtinimas yra priskirtinumo valstybei požymis, nes tuo metu stebėtojų tarybą jau lygiomis dalimis sudarė darbuotojų ir akcininkių atstovai (10 darbuotojų atstovų ir 10 akcininkų atstovų), turintys bendro sprendimo teisę.

Fraport

Fraport

Fraport

| (142) | Vokietija taip pat tvirtino, kad 2001 m. padidinus kapitalą bendrovei FFHG pranašumo nesuteikta. Ir Fraport, ir Reino-krašto Pfalco žemė veikė kaip tokiu atveju būtų veikęs bet kuris rinkos ekonomikos sąlygomis veikiantis investuotojas. |
| --- | --- |

(142)

Vokietija taip pat tvirtino, kad 2001 m. padidinus kapitalą bendrovei FFHG pranašumo nesuteikta. Ir Fraport, ir Reino-krašto Pfalco žemė veikė kaip tokiu atveju būtų veikęs bet kuris rinkos ekonomikos sąlygomis veikiantis investuotojas.

Fraport

| (143) | Vokietija nesutiko su Komisijos abejonėmis dėl rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principo taikymo Fraport daliai 2001 m. didinant kapitalą. Vokietija Komisijai pateikė visus prašytus papildomus vidaus dokumentus. Pasak Vokietijos, 2001 m. Fraport priimtas sprendimas dėl kapitalo didinimo buvo pagrįstas ir priemonės vertinimu, kurį atliko BCG, taip pat dviem bendraisiais Fraport užsakytais oro eismo plėtros tyrimais. Vokietija pabrėžė, kad Fraport didino kapitalą, nes BCG vertinime nurodyta, kad be papildomų statybų ir infrastruktūros priemonių Frankfurto Hano oro uostui veikti pelningai būtų neįmanoma. Atliekant atitikties rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principui vertinimą, į visus šiuos dokumentus atsižvelgta. |
| --- | --- |

(143)

Vokietija nesutiko su Komisijos abejonėmis dėl rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principo taikymo Fraport daliai 2001 m. didinant kapitalą. Vokietija Komisijai pateikė visus prašytus papildomus vidaus dokumentus. Pasak Vokietijos, 2001 m. Fraport priimtas sprendimas dėl kapitalo didinimo buvo pagrįstas ir priemonės vertinimu, kurį atliko BCG, taip pat dviem bendraisiais Fraport užsakytais oro eismo plėtros tyrimais. Vokietija pabrėžė, kad Fraport didino kapitalą, nes BCG vertinime nurodyta, kad be papildomų statybų ir infrastruktūros priemonių Frankfurto Hano oro uostui veikti pelningai būtų neįmanoma. Atliekant atitikties rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principui vertinimą, į visus šiuos dokumentus atsižvelgta.

Fraport

Fraport

Fraport

Fraport

| (144) | Komisijai suabejojus dėl PwC atlikto atitikties rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principui vertinimo, Vokietija pateikė antrą, papildomą PwC vertinimą, kuriuo papildytas ir patobulintas ankstesnis atitikties rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principui vertinimas. Tame patobulintame vertinime padaryta tokia pat išvada kaip ir pirmajame – rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principo laikytasi. Vokietija atmetė Komisijos abejones, kad PwC nevertino Fraport pasitraukimo, taigi nežinant pasitraukimo išlaidų nebūtų galimybių patikrinti, ar Fraport veikė kaip rinkos ekonomikos sąlygomis veikiantis investuotojas. Vokietija tvirtino, kad į vertinimą įtraukus pasitraukimo išlaidas, skirtumo nebūtų. Be to, Vokietija nurodė, kad Fraport svarstė galimybę pasitraukti, bet to padaryti pirmuosius penkerius metus nebuvo galimybių dėl 2001 m. pelno ir nuostolio perdavimo susitarimo. Dar daugiau, iš PwC vertinimo matyti, kad ilgalaikėje perspektyvoje dėl investicijų Fraport rezultatai būtų teigiami. |
| --- | --- |

(144)

Komisijai suabejojus dėl PwC atlikto atitikties rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principui vertinimo, Vokietija pateikė antrą, papildomą PwC vertinimą, kuriuo papildytas ir patobulintas ankstesnis atitikties rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principui vertinimas. Tame patobulintame vertinime padaryta tokia pat išvada kaip ir pirmajame – rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principo laikytasi. Vokietija atmetė Komisijos abejones, kad PwC nevertino Fraport pasitraukimo, taigi nežinant pasitraukimo išlaidų nebūtų galimybių patikrinti, ar Fraport veikė kaip rinkos ekonomikos sąlygomis veikiantis investuotojas. Vokietija tvirtino, kad į vertinimą įtraukus pasitraukimo išlaidas, skirtumo nebūtų. Be to, Vokietija nurodė, kad Fraport svarstė galimybę pasitraukti, bet to padaryti pirmuosius penkerius metus nebuvo galimybių dėl 2001 m. pelno ir nuostolio perdavimo susitarimo. Dar daugiau, iš PwC vertinimo matyti, kad ilgalaikėje perspektyvoje dėl investicijų Fraport rezultatai būtų teigiami.

Fraport

Fraport

Fraport

Fraport

| (145) | Priėmus 2008 m. sprendimą pradėti procedūrą, Vokietija taip pat pateikė Reino krašto-Pfalco žemės veiksmų ir jos sprendimo didinant FFHG kapitalą skirti 7,3 mln. EUR atitikties rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principo vertinimą. Remiantis vertinimu, atliktu ir PwC, Reino krašto-Pfalco žemė veikė kaip rinkos ekonomikos sąlygomis veikianti veiklos vykdytoja, nes investicinės priemonės, dėl kurių sprendimas priimtas 2001 m., buvo būtinos, todėl didinti kapitalą komerciniu požiūriu buvo pagrįsta. |
| --- | --- |

(145)

Priėmus 2008 m. sprendimą pradėti procedūrą, Vokietija taip pat pateikė Reino krašto-Pfalco žemės veiksmų ir jos sprendimo didinant FFHG kapitalą skirti 7,3 mln. EUR atitikties rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principo vertinimą. Remiantis vertinimu, atliktu ir PwC, Reino krašto-Pfalco žemė veikė kaip rinkos ekonomikos sąlygomis veikianti veiklos vykdytoja, nes investicinės priemonės, dėl kurių sprendimas priimtas 2001 m., buvo būtinos, todėl didinti kapitalą komerciniu požiūriu buvo pagrįsta.

5.2.3.   3 PRIEMONĖ. 2004 M. KAPITALO DIDINIMAS

| (146) | Vokietija tvirtino, kad, net ir priėmus sprendimą Aéroports de Paris, valstybės pagalbos taisyklės 2004 m. kapitalo didinimui būtų netaikytinos. Pasak Vokietijos, tuo metu galiojo 1994 m. Aviacijos gairės, o pagal tas gaires valstybės pagalbos taisyklės oro uostų infrastruktūros priemonėms netaikytos. |
| --- | --- |

(146)

Vokietija tvirtino, kad, net ir priėmus sprendimą Aéroports de Paris, valstybės pagalbos taisyklės 2004 m. kapitalo didinimui būtų netaikytinos. Pasak Vokietijos, tuo metu galiojo 1994 m. Aviacijos gairės, o pagal tas gaires valstybės pagalbos taisyklės oro uostų infrastruktūros priemonėms netaikytos.

Aéroports de Paris

| (147) | Vokietija tvirtino, kad, priešingai negu Komisija nurodė 2008 m. sprendime pradėti procedūrą, dėl 2004 m. kapitalo didinimo susitarta 2005 m. kovo 30 d., sprendimas komerciniame registre įregistruotas 2005 m. gegužės 19 d. Be to, pagrindinis susitarimas dėl šio kapitalo didinimo yra susijęs su 2002 m. susitarimu. Vokietija paaiškino, kad šiuo susitarimu buvo numatyta pagal Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 2408/92 (34) diegti oro uosto sistemą tarp Frankfurto Hano ir Frankfurto prie Maino oro uostų. Pasak Vokietijos, 2004 m. kapitalo didinimą reikėtų vertinti atsižvelgiant į šias aplinkybes. |
| --- | --- |

(147)

Vokietija tvirtino, kad, priešingai negu Komisija nurodė 2008 m. sprendime pradėti procedūrą, dėl 2004 m. kapitalo didinimo susitarta 2005 m. kovo 30 d., sprendimas komerciniame registre įregistruotas 2005 m. gegužės 19 d. Be to, pagrindinis susitarimas dėl šio kapitalo didinimo yra susijęs su 2002 m. susitarimu. Vokietija paaiškino, kad šiuo susitarimu buvo numatyta pagal Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 2408/92 (34) diegti oro uosto sistemą tarp Frankfurto Hano ir Frankfurto prie Maino oro uostų. Pasak Vokietijos, 2004 m. kapitalo didinimą reikėtų vertinti atsižvelgiant į šias aplinkybes.

34

| (148) | Vokietija nurodė, kad, remiantis PwC atliktu atitikties rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principui vertinimu, patvirtintu papildomais vertinimais po to, kai buvo priimtas 2008 m. sprendimas pradėti procedūrą, Fraport, Reino krašto-Pfalco žemė ir Heseno žemė 2004 m. didindamos kapitalą veikė kaip rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančios investuotojos. Kalbant apie argumentus Fraport atžvilgiu, Vokietija nurodė savo argumentus, pateiktus dėl 2001 m. kapitalo didinimo (žr. 140 ir tolesnes konstatuojamąsias dalis). Pirmajame, taip pat ir antrajame PwC atliktame atitikties rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principui vertinime padaryta išvada, kad, pasak Vokietijos, Fraport tuo metu ir kokybės, ir kiekybės požiūriu buvo naudinga, kad 2004 m. padidintas kapitalas ir sudarytas naujas pelno ir nuostolio perdavimo susitarimas. Pasak Vokietijos, remiantis PwC nustatytais faktais, kad Fraport investavus į FFHG investuoto kapitalo grąža buvo didesnė negu lygiaverčių kapitalo investicijų alternatyvi grąža, tai daryti buvo pagrįsta. |
| --- | --- |

(148)

Vokietija nurodė, kad, remiantis PwC atliktu atitikties rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principui vertinimu, patvirtintu papildomais vertinimais po to, kai buvo priimtas 2008 m. sprendimas pradėti procedūrą, Fraport, Reino krašto-Pfalco žemė ir Heseno žemė 2004 m. didindamos kapitalą veikė kaip rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančios investuotojos. Kalbant apie argumentus Fraport atžvilgiu, Vokietija nurodė savo argumentus, pateiktus dėl 2001 m. kapitalo didinimo (žr. 140 ir tolesnes konstatuojamąsias dalis). Pirmajame, taip pat ir antrajame PwC atliktame atitikties rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principui vertinime padaryta išvada, kad, pasak Vokietijos, Fraport tuo metu ir kokybės, ir kiekybės požiūriu buvo naudinga, kad 2004 m. padidintas kapitalas ir sudarytas naujas pelno ir nuostolio perdavimo susitarimas. Pasak Vokietijos, remiantis PwC nustatytais faktais, kad Fraport investavus į FFHG investuoto kapitalo grąža buvo didesnė negu lygiaverčių kapitalo investicijų alternatyvi grąža, tai daryti buvo pagrįsta.

Fraport

Fraport

Fraport

Fraport

| (149) | Reino krašto-Pfalco žemės atžvilgiu Vokietija paminėjo PwC išvadą, kad ir federacinė žemė veikė kaip rinkos ekonomikos sąlygomis veikianti investuotoja, nes federacinės žemės, panašiai kaip ir Fraport, gauta investuoto kapitalo grąža buvo didesnė negu panašių alternatyvių investicijų. |
| --- | --- |

(149)

Reino krašto-Pfalco žemės atžvilgiu Vokietija paminėjo PwC išvadą, kad ir federacinė žemė veikė kaip rinkos ekonomikos sąlygomis veikianti investuotoja, nes federacinės žemės, panašiai kaip ir Fraport, gauta investuoto kapitalo grąža buvo didesnė negu panašių alternatyvių investicijų.

Fraport

| (150) | Kalbant apie Heseno žemės veiksmus, Vokietija tvirtino, kad, atsižvelgiant į tai, jog Frankfurto prie Maino oro uosto augimo galimybės yra ribotos, be visa kita ir dėl naktinių skrydžių draudimo, Heseno žemės nuomone reikėjo toliau plėtoti Frankfurto Hano oro uostą. Kitaip Frankfurto prie Maino oro uostas būtų sulaukęs sunkių ekonominių padarinių. Vokietija nurodė, kad ši plėtra buvo būtina norint išsamiai pasinaudoti esamomis augimo galimybėmis – Frankfurto Hano oro uostas turi leidimą veikti visą parą, be to, buvo numatyta diegti Frankfurto prie Maino ir Frankfurto Hano oro uostų sistemą. Taigi, pasak Vokietijos, Heseno žemei neišvengiamai teko prisidėti prie kapitalo didinimo. |
| --- | --- |

(150)

Kalbant apie Heseno žemės veiksmus, Vokietija tvirtino, kad, atsižvelgiant į tai, jog Frankfurto prie Maino oro uosto augimo galimybės yra ribotos, be visa kita ir dėl naktinių skrydžių draudimo, Heseno žemės nuomone reikėjo toliau plėtoti Frankfurto Hano oro uostą. Kitaip Frankfurto prie Maino oro uostas būtų sulaukęs sunkių ekonominių padarinių. Vokietija nurodė, kad ši plėtra buvo būtina norint išsamiai pasinaudoti esamomis augimo galimybėmis – Frankfurto Hano oro uostas turi leidimą veikti visą parą, be to, buvo numatyta diegti Frankfurto prie Maino ir Frankfurto Hano oro uostų sistemą. Taigi, pasak Vokietijos, Heseno žemei neišvengiamai teko prisidėti prie kapitalo didinimo.

5.2.4.   4 PRIEMONĖ. 2004 M. PELNO IR NUOSTOLIO PERDAVIMO SUSITARIMAS

| (151) | Vokietija teigė, kad 2004 m. pelno ir nuostolio perdavimo susitarimą galima vertinti tik atsižvelgiant į kapitalo didinimą ir 2004 m. pasikeitusią akcininkų struktūrą, visų pirma dėl to, kad, 2004 m. sudarius iki 2014 m. galiojusį Fraport ir FFHG pelno ir nuostolio perdavimo susitarimą, Reino krašto-Pfalco ir Heseno žemės perskirstė FFHG akcijas. |
| --- | --- |

(151)

Vokietija teigė, kad 2004 m. pelno ir nuostolio perdavimo susitarimą galima vertinti tik atsižvelgiant į kapitalo didinimą ir 2004 m. pasikeitusią akcininkų struktūrą, visų pirma dėl to, kad, 2004 m. sudarius iki 2014 m. galiojusį Fraport ir FFHG pelno ir nuostolio perdavimo susitarimą, Reino krašto-Pfalco ir Heseno žemės perskirstė FFHG akcijas.

Fraport

| (152) | Vokietija nurodė 2004 m. kapitalo didinimo atžvilgiu savo pateiktus argumentus ir tvirtino, kad valstybės pagalbos taisyklės buvo netaikytinos ir 2004 m. pelno ir nuostolio perdavimo susitarimui (žr. 146 ir tolesnes konstatuojamąsias dalis). |
| --- | --- |

(152)

Vokietija nurodė 2004 m. kapitalo didinimo atžvilgiu savo pateiktus argumentus ir tvirtino, kad valstybės pagalbos taisyklės buvo netaikytinos ir 2004 m. pelno ir nuostolio perdavimo susitarimui (žr. 146 ir tolesnes konstatuojamąsias dalis).

| (153) | Kalbant apie valstybės išteklių naudojimą, Vokietija nurodė savo paaiškinimą, pateiktą dėl 2001 m. pelno ir nuostolio perdavimo susitarimo (žr. 134 ir tolesnes konstatuojamąsias dalis). Taigi, Vokietijos nuomone, Fraport ištekliai nebuvo valstybės ištekliai, nes valstybė nekontroliavo Fraport. |
| --- | --- |

(153)

Kalbant apie valstybės išteklių naudojimą, Vokietija nurodė savo paaiškinimą, pateiktą dėl 2001 m. pelno ir nuostolio perdavimo susitarimo (žr. 134 ir tolesnes konstatuojamąsias dalis). Taigi, Vokietijos nuomone, Fraport ištekliai nebuvo valstybės ištekliai, nes valstybė nekontroliavo Fraport.

Fraport

Fraport

| (154) | Vokietija taip pat tvirtino, kad 2004 m. pelno ir nuostolio perdavimo susitarimui patvirtinti reikėjo 75 % daugumos, o viešosioms akcininkėms priklausė tik apie 70 % akcijų, taigi faktiškai jos negalėjo kontroliuoti Fraport sprendimų. Be to, likusių 30 % Fraport akcijų priklausė smulkiesiems akcininkams. Balsuojant gauta 99,992 % teigiamų balsų, taigi už 2004 m. pelno ir nuostolio perdavimo susitarimą balsavo ir rinkos ekonomikos sąlygomis veikiantys investuotojai. |
| --- | --- |

(154)

Vokietija taip pat tvirtino, kad 2004 m. pelno ir nuostolio perdavimo susitarimui patvirtinti reikėjo 75 % daugumos, o viešosioms akcininkėms priklausė tik apie 70 % akcijų, taigi faktiškai jos negalėjo kontroliuoti Fraport sprendimų. Be to, likusių 30 % Fraport akcijų priklausė smulkiesiems akcininkams. Balsuojant gauta 99,992 % teigiamų balsų, taigi už 2004 m. pelno ir nuostolio perdavimo susitarimą balsavo ir rinkos ekonomikos sąlygomis veikiantys investuotojai.

Fraport

Fraport

| (155) | Kalbant apie tai, ar suteiktas ekonominis pranašumas, Vokietija dar kartą nurodė paaiškinimus, pateiktus dėl 2001 m. pelno ir nuostolio perdavimo susitarimo (žr. 137 konstatuojamąją dalį), kuriais remiantis pelno ir nuostolio paskirstymas yra visiškai įprasta bendrovių grupės priemonė. Be to, pasak PwC, bet kuris rinkos ekonomikos sąlygomis veikiantis investuotojas būtų priėmęs tokį pat sprendimą sudaryti 2004 m. pelno ir nuostolio perdavimo susitarimą, nes tuo metu buvo tikimasi pelną pradėti gauti nuo 2008 ar 2009 m. Vokietija dar teigė, kad dėl Komisijos pareikštų abejonių PwC atliko dar vieną tų priemonių vertinimą, remdamasi kokybiniais skaičiavimais, ir vėl priėjo prie tos pačios išvados. |
| --- | --- |

(155)

Kalbant apie tai, ar suteiktas ekonominis pranašumas, Vokietija dar kartą nurodė paaiškinimus, pateiktus dėl 2001 m. pelno ir nuostolio perdavimo susitarimo (žr. 137 konstatuojamąją dalį), kuriais remiantis pelno ir nuostolio paskirstymas yra visiškai įprasta bendrovių grupės priemonė. Be to, pasak PwC, bet kuris rinkos ekonomikos sąlygomis veikiantis investuotojas būtų priėmęs tokį pat sprendimą sudaryti 2004 m. pelno ir nuostolio perdavimo susitarimą, nes tuo metu buvo tikimasi pelną pradėti gauti nuo 2008 ar 2009 m. Vokietija dar teigė, kad dėl Komisijos pareikštų abejonių PwC atliko dar vieną tų priemonių vertinimą, remdamasi kokybiniais skaičiavimais, ir vėl priėjo prie tos pačios išvados.

| (156) | Vokietija taip pat tvirtino, kad sudaryti 2004 m. pelno ir nuostolio perdavimo susitarimą buvo 2004 m. kapitalo didinimo sąlyga, ir, kadangi teigiamos plėtros tikėtasi nuo 2008 ar 2009 m., Fraport buvo suinteresuota 2004 m. pelno ir nuostolio susitarimą sudaryti bent penkeriems metams. Be to, Vokietija paaiškino, kad bendrovei Fraport buvo leista visą FFHG pelną pasiimti bent iki 2024 m. gruodžio 31 d., o jeigu scenarijus būtų priešingas, susitarimą ji galėjo nutraukti 2010 m. gruodžio 31 d. Todėl Vokietija teigė, kad Fraport galėjo gauti 100 % naudos iš susitarimo ir valdyti kasdienę FFHG veiklą, turėdama tik 65 % jos akcijų. Vokietija taip pat laikėsi nuomonės, kad tuo, jog sprendimą patvirtino ir 30 % to meto Fraport akcininkų, buvusių privačiais investuotojais, patvirtinama, kad rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principo laikytasi. |
| --- | --- |

(156)

Vokietija taip pat tvirtino, kad sudaryti 2004 m. pelno ir nuostolio perdavimo susitarimą buvo 2004 m. kapitalo didinimo sąlyga, ir, kadangi teigiamos plėtros tikėtasi nuo 2008 ar 2009 m., Fraport buvo suinteresuota 2004 m. pelno ir nuostolio susitarimą sudaryti bent penkeriems metams. Be to, Vokietija paaiškino, kad bendrovei Fraport buvo leista visą FFHG pelną pasiimti bent iki 2024 m. gruodžio 31 d., o jeigu scenarijus būtų priešingas, susitarimą ji galėjo nutraukti 2010 m. gruodžio 31 d. Todėl Vokietija teigė, kad Fraport galėjo gauti 100 % naudos iš susitarimo ir valdyti kasdienę FFHG veiklą, turėdama tik 65 % jos akcijų. Vokietija taip pat laikėsi nuomonės, kad tuo, jog sprendimą patvirtino ir 30 % to meto Fraport akcininkų, buvusių privačiais investuotojais, patvirtinama, kad rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principo laikytasi.

Fraport

Fraport

Fraport

Fraport

5.2.5.   5 PRIEMONĖ. KOMPENSACIJA BENDROVEI FFHG UŽ KELEIVIŲ TIKRINIMĄ

| (157) | Šiuo atžvilgiu Vokietija pareiškė, kad ši priemonė nesusijusi su jokiais valstybės ištekliais. Vokietija paminėjo Teisingumo Teismo sprendimą Preussen-Elektra (35) ir nurodė, kad valstybės pagalba gali būti tik tada, kai moka valstybės paskirtas ar įsteigtas viešasis ar privatusis subjektas. Vokietija taip pat paaiškino, kad mokesčius už keleivių tikrinimą oro vežėjai mokėjo Reino krašto-Pfalco žemei, o ši tuos mokesčius tik pervesdavo bendrovei FFHG, kaip kompensaciją už keleivių tikrinimą, kurį FFHG vykdo federacinės žemės vardu. Taigi, pasak Vokietijos, šiuo požiūriu mokesčiai niekada nebuvo federacinės žemės lėšų dalis. |
| --- | --- |

(157)

Šiuo atžvilgiu Vokietija pareiškė, kad ši priemonė nesusijusi su jokiais valstybės ištekliais. Vokietija paminėjo Teisingumo Teismo sprendimą Preussen-Elektra (35) ir nurodė, kad valstybės pagalba gali būti tik tada, kai moka valstybės paskirtas ar įsteigtas viešasis ar privatusis subjektas. Vokietija taip pat paaiškino, kad mokesčius už keleivių tikrinimą oro vežėjai mokėjo Reino krašto-Pfalco žemei, o ši tuos mokesčius tik pervesdavo bendrovei FFHG, kaip kompensaciją už keleivių tikrinimą, kurį FFHG vykdo federacinės žemės vardu. Taigi, pasak Vokietijos, šiuo požiūriu mokesčiai niekada nebuvo federacinės žemės lėšų dalis.

Preussen-Elektra

35

| (158) | Vokietija paaiškino, kad pagal Aviacijos saugumo įstatymo (vok. Luftsicherheitsgesetz) 5 straipsnį valstybė tikrina keleivius ir jų bagažą, kad oro eismas būtų apsaugotas nuo teroro išpuolių. Vokietija dar tvirtino, kad valdžios institucijos iš oro vežėjų už šią veiklą ima mokesčius už kiekvieną keleivį. Vokietija teigė, kad apsaugos paslaugų mokesčio dydis priklauso nuo konkrečių oro uosto aplinkybių ir paprastai svyruoja nuo dviejų iki dešimties eurų už vieną keleivį. Frankfurto Hano oro uoste šis mokestis yra 4,35 EUR, taigi jis tinkamas, palyginti su kitais oro uostais. |
| --- | --- |

(158)

Vokietija paaiškino, kad pagal Aviacijos saugumo įstatymo (vok. Luftsicherheitsgesetz) 5 straipsnį valstybė tikrina keleivius ir jų bagažą, kad oro eismas būtų apsaugotas nuo teroro išpuolių. Vokietija dar tvirtino, kad valdžios institucijos iš oro vežėjų už šią veiklą ima mokesčius už kiekvieną keleivį. Vokietija teigė, kad apsaugos paslaugų mokesčio dydis priklauso nuo konkrečių oro uosto aplinkybių ir paprastai svyruoja nuo dviejų iki dešimties eurų už vieną keleivį. Frankfurto Hano oro uoste šis mokestis yra 4,35 EUR, taigi jis tinkamas, palyginti su kitais oro uostais.

Luftsicherheitsgesetz

| (159) | Šią apsaugos funkciją valdžios institucijos gali perduoti ir oro uostą eksploatuojančiai įmonei, šiuo atveju taip ir buvo padaryta, ir keleivius tikrina FFHG, savo ruožtu tai patikėjusi išorės apsaugos bendrovei. |
| --- | --- |

(159)

Šią apsaugos funkciją valdžios institucijos gali perduoti ir oro uostą eksploatuojančiai įmonei, šiuo atveju taip ir buvo padaryta, ir keleivius tikrina FFHG, savo ruožtu tai patikėjusi išorės apsaugos bendrovei.

| (160) | Be to, Vokietija teigė, kad keleivių tikrinimas patenka į viešosios politikos sritį ir nėra ekonominė veikla. |
| --- | --- |

(160)

Be to, Vokietija teigė, kad keleivių tikrinimas patenka į viešosios politikos sritį ir nėra ekonominė veikla.

| (161) | Šiuo atžvilgiu Vokietija pritaria Komisijos nuomonei, kad už FFHG teikiamas paslaugas neturėtų būti mokama per didelė kompensacija. Tačiau Vokietija pabrėžė, kad FFHG nebuvo mokama per didelė kompensacija, nes jai tenka padengti visas keleivių tikrinimo išlaidas. |
| --- | --- |

(161)

Šiuo atžvilgiu Vokietija pritaria Komisijos nuomonei, kad už FFHG teikiamas paslaugas neturėtų būti mokama per didelė kompensacija. Tačiau Vokietija pabrėžė, kad FFHG nebuvo mokama per didelė kompensacija, nes jai tenka padengti visas keleivių tikrinimo išlaidas.

5.2.6.   6 PRIEMONĖ. TIESIOGINĖS REINO KRAŠTO-PFALCO ŽEMĖS DOTACIJOS

| (162) | Vokietija paaiškino, kad Reino krašto-Pfalco žemė 2001–2004 m. bendrovei FFHG mokėjo šias sumas. Pirma, Reino krašto-Pfalco žemė rėmė kai kurias FFHG infrastruktūros investicijas ir 2001 m. tuo tikslu bendrovei FFHG skyrė [...] EUR. Pasak Vokietijos, tos dotacijos buvo pagrįstos 1999 ir 2000 m. priimtais sprendimais. Vokietija tvirtino, kad tuo metu, kai buvo priimti sprendimai, oro uostai nelaikyti įmonėmis pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį ir valstybės pagalbos taisyklės jiems netaikytos. |
| --- | --- |

(162)

Vokietija paaiškino, kad Reino krašto-Pfalco žemė 2001–2004 m. bendrovei FFHG mokėjo šias sumas. Pirma, Reino krašto-Pfalco žemė rėmė kai kurias FFHG infrastruktūros investicijas ir 2001 m. tuo tikslu bendrovei FFHG skyrė [...] EUR. Pasak Vokietijos, tos dotacijos buvo pagrįstos 1999 ir 2000 m. priimtais sprendimais. Vokietija tvirtino, kad tuo metu, kai buvo priimti sprendimai, oro uostai nelaikyti įmonėmis pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį ir valstybės pagalbos taisyklės jiems netaikytos.

| (163) | Antra, Vokietija teigė, kad 2001 (60 % visų išlaidų), 2002 (50 %), 2003 (40 %) ir 2004 m. (30 %) keleivių tikrinimo darbuotojų išlaidas iš dalies dengė Reino krašto-Pfalco žemė. |
| --- | --- |

(163)

Antra, Vokietija teigė, kad 2001 (60 % visų išlaidų), 2002 (50 %), 2003 (40 %) ir 2004 m. (30 %) keleivių tikrinimo darbuotojų išlaidas iš dalies dengė Reino krašto-Pfalco žemė.

| (164) | Trečia, Vokietija pripažino, kad Reino krašto-Pfalco žemei teko bendrai finansuoti du mokslinius tyrimus, kuriuos užsakė bendrovė FFHG, bet, pasak Vokietijos, tie tyrimai daugiausia buvo susiję su bendrais viešaisiais interesais. Vokietija teigė, kad Reino krašto-Pfalco žemė subsidijavo 90 % visų pirmojo tyrimo, susijusio su Frankfurto Hano oro uosto regioniniu ekonominiu poveikiu, ir 70 % visų antrojo tyrimo, susijusio su krovinių vežėjų verslo plėtros potencialu, išlaidų. Vokietija tvirtino, kad Reino krašto-Pfalco žemė tas subsidijas skyrė tik dėl to, kad buvo suinteresuota tais tyrimais ir net būtų galėjusi pati juos užsakyti. Vokietija nesuprato, kaip šiuo daliniu finansavimu bendrovei FFHG galėjo būti suteiktas koks nors pranašumas, nes tyrimai susiję su bendrais viešaisiais interesais, taip pat ji nesuprato, kaip šiuo finansavimu buvo galima iškraipyti konkurenciją. Kadangi tais tyrimais buvo suinteresuota ir FFHG, finansiškai prie jų prisidėjo ir ji. |
| --- | --- |

(164)

Trečia, Vokietija pripažino, kad Reino krašto-Pfalco žemei teko bendrai finansuoti du mokslinius tyrimus, kuriuos užsakė bendrovė FFHG, bet, pasak Vokietijos, tie tyrimai daugiausia buvo susiję su bendrais viešaisiais interesais. Vokietija teigė, kad Reino krašto-Pfalco žemė subsidijavo 90 % visų pirmojo tyrimo, susijusio su Frankfurto Hano oro uosto regioniniu ekonominiu poveikiu, ir 70 % visų antrojo tyrimo, susijusio su krovinių vežėjų verslo plėtros potencialu, išlaidų. Vokietija tvirtino, kad Reino krašto-Pfalco žemė tas subsidijas skyrė tik dėl to, kad buvo suinteresuota tais tyrimais ir net būtų galėjusi pati juos užsakyti. Vokietija nesuprato, kaip šiuo daliniu finansavimu bendrovei FFHG galėjo būti suteiktas koks nors pranašumas, nes tyrimai susiję su bendrais viešaisiais interesais, taip pat ji nesuprato, kaip šiuo finansavimu buvo galima iškraipyti konkurenciją. Kadangi tais tyrimais buvo suinteresuota ir FFHG, finansiškai prie jų prisidėjo ir ji.

5.3.   GALIMA VALSTYBĖS PAGALBA, KURIĄ BENDROVĖ FFHG SUTEIKĖ BENDROVEI RYANAIR IR VISIEMS KITIEMS KELEIVIUS VEŽANTIEMS ORO VEŽĖJAMS

GALIMA VALSTYBĖS PAGALBA, KURIĄ BENDROVĖ FFHG SUTEIKĖ BENDROVEI RYANAIR IR VISIEMS KITIEMS KELEIVIUS VEŽANTIEMS ORO VEŽĖJAMS

5.3.1.   7 PRIEMONĖ. 1999 M. SUSITARIMAS SU RYANAIR

RYANAIR

| (165) | Dėl 1999 m. susitarimo su Ryanair, Vokietija pateikė bendrųjų pastabų, kad nuo pat pradžios Frankfurto Hano oro uostas statė tik svarbiausius infrastruktūros objektus, kad galėtų būtų ekonomiškai efektyvus ir novatoriškas pigių skrydžių bendrovių partneris. Pasak Vokietijos, ir kituose Europos oro uostuose vadinamieji pagrindiniai klientai savaime paskatina pradinę oro uosto plėtrą. Pagrindinis Frankfurto Hano oro uosto klientas, t. y. klientas, su kuriuo šis oro uostas galėjo patekti į rinką, buvo Ryanair. |
| --- | --- |

(165)

Dėl 1999 m. susitarimo su Ryanair, Vokietija pateikė bendrųjų pastabų, kad nuo pat pradžios Frankfurto Hano oro uostas statė tik svarbiausius infrastruktūros objektus, kad galėtų būtų ekonomiškai efektyvus ir novatoriškas pigių skrydžių bendrovių partneris. Pasak Vokietijos, ir kituose Europos oro uostuose vadinamieji pagrindiniai klientai savaime paskatina pradinę oro uosto plėtrą. Pagrindinis Frankfurto Hano oro uosto klientas, t. y. klientas, su kuriuo šis oro uostas galėjo patekti į rinką, buvo Ryanair.

Ryanair

pagrindiniai klientai

Ryanair

| (166) | Vokietija tvirtino, kad, kai su Ryanair buvo sudarytas pirmasis susitarimas, pigių skrydžių bendrovių oro uosto idėja dar tik radosi. Todėl šiuo susitarimu Ryanair buvo paskatinta pradėti vykdyti skrydžius į Frankfurto Hano oro uostą, į kurį tuo metu retai vykdyti skrydžiai. Vokietija teigė, kad į oro uostą pritraukus tokį stambų oro vežėją, su oro uostu susitarimus pasirašė daugiau oro vežėjų (sekimo paskui principas). Dėl domino poveikio galiausia ėmė didėti su aviacija nesusijusio sektoriaus pelnas. |
| --- | --- |

(166)

Vokietija tvirtino, kad, kai su Ryanair buvo sudarytas pirmasis susitarimas, pigių skrydžių bendrovių oro uosto idėja dar tik radosi. Todėl šiuo susitarimu Ryanair buvo paskatinta pradėti vykdyti skrydžius į Frankfurto Hano oro uostą, į kurį tuo metu retai vykdyti skrydžiai. Vokietija teigė, kad į oro uostą pritraukus tokį stambų oro vežėją, su oro uostu susitarimus pasirašė daugiau oro vežėjų (sekimo paskui principas). Dėl domino poveikio galiausia ėmė didėti su aviacija nesusijusio sektoriaus pelnas.

Ryanair

Ryanair

sekimo paskui principas

| (167) | Vokietija tvirtino, kad, atsižvelgus į šią dinamiką, tokie oro vežėjai kaip Ryanair gebėjo savo naudai pakreipti derybas, nes tuo metu sudaryti susitarimus su Ryanair stengėsi daug kitų mažų regioninių oro uostų. |
| --- | --- |

(167)

Vokietija tvirtino, kad, atsižvelgus į šią dinamiką, tokie oro vežėjai kaip Ryanair gebėjo savo naudai pakreipti derybas, nes tuo metu sudaryti susitarimus su Ryanair stengėsi daug kitų mažų regioninių oro uostų.

Ryanair

Ryanair

| (168) | Be to, Vokietija teigė, kad pagal 1999 m. susitarimą su Ryanair nesuteikta jokių valstybės išteklių. Vokietija taip pat tvirtino, kad sutartiniais oro uostą eksploatuojančios įmonės ir oro vežėjo ryšiais oro vežėjui jokio pranašumo nesuteikta. Vokietijos nuomone, atsakomybė už susitarimo sudarymą turi būti priskirta išskirtinai valdančiajai tarybai, nes 1999 m. susitarimo su Ryanair sudarymas buvo kasdienė veikla, ir stebėtojų taryba šiuo klausimu jokio sprendimo nepriėmė. Vokietijos nuomone, Komisija negali manyti, kad 1999 m. pelno ir nuostolio perdavimo susitarimo sudarymą reikia priskirti Vokietijai dėl to, kad stebėtojų taryba nieko nedarė, kad tokio susitarimo nebūtų pasirašyta. Pasak Vokietijos, tokie veiksmai nepatenka į stebėtojų tarybos atsakomybės ir užduočių sritį. Be to, taikant Teisingumo Teismo sprendime Stardust Marine nustatytus kriterijus būtų patekta į absurdišką padėtį, jeigu norint padaryti išvadą, kad priemonę galima priskirti valstybei, užtektų fakto, jog valstybei priklausančios bendrovės stebėtojų taryba nesiėmė veiksmų. Todėl, pasak Vokietijos, susitarimo jokiais būdais negalima priskirti valstybei. |
| --- | --- |

(168)

Be to, Vokietija teigė, kad pagal 1999 m. susitarimą su Ryanair nesuteikta jokių valstybės išteklių. Vokietija taip pat tvirtino, kad sutartiniais oro uostą eksploatuojančios įmonės ir oro vežėjo ryšiais oro vežėjui jokio pranašumo nesuteikta. Vokietijos nuomone, atsakomybė už susitarimo sudarymą turi būti priskirta išskirtinai valdančiajai tarybai, nes 1999 m. susitarimo su Ryanair sudarymas buvo kasdienė veikla, ir stebėtojų taryba šiuo klausimu jokio sprendimo nepriėmė. Vokietijos nuomone, Komisija negali manyti, kad 1999 m. pelno ir nuostolio perdavimo susitarimo sudarymą reikia priskirti Vokietijai dėl to, kad stebėtojų taryba nieko nedarė, kad tokio susitarimo nebūtų pasirašyta. Pasak Vokietijos, tokie veiksmai nepatenka į stebėtojų tarybos atsakomybės ir užduočių sritį. Be to, taikant Teisingumo Teismo sprendime Stardust Marine nustatytus kriterijus būtų patekta į absurdišką padėtį, jeigu norint padaryti išvadą, kad priemonę galima priskirti valstybei, užtektų fakto, jog valstybei priklausančios bendrovės stebėtojų taryba nesiėmė veiksmų. Todėl, pasak Vokietijos, susitarimo jokiais būdais negalima priskirti valstybei.

Ryanair

Ryanair

Stardust Marine

nesiėmė

| (169) | Be to, Vokietija tvirtino, kad 1999 m. susitarimu su Ryanair jokio pranašumo bendrovei Ryanair nesuteikta, nes tokį susitarimą būtų sudaręs bet kuris rinkos ekonomikos sąlygomis veikiantis veiklos vykdytojas. Vokietija visų pirma pabrėžė, kad dėl šio susitarimo nepatirta jokių nuostolių, priešingai tam, ką 2008 m. sprendime pradėti procedūrą tvirtino Komisija, ir gauta daug pajamų, gerokai didesnių negu patirtos išlaidos. |
| --- | --- |

(169)

Be to, Vokietija tvirtino, kad 1999 m. susitarimu su Ryanair jokio pranašumo bendrovei Ryanair nesuteikta, nes tokį susitarimą būtų sudaręs bet kuris rinkos ekonomikos sąlygomis veikiantis veiklos vykdytojas. Vokietija visų pirma pabrėžė, kad dėl šio susitarimo nepatirta jokių nuostolių, priešingai tam, ką 2008 m. sprendime pradėti procedūrą tvirtino Komisija, ir gauta daug pajamų, gerokai didesnių negu patirtos išlaidos.

Ryanair

Ryanair

| (170) | Šiuo atžvilgiu Vokietija pabrėžė, kad Frankfurto Hano oro uostas taikė bendro pajamų ir išlaidų skaičiavimo metodą, kurį taikant ir su aviacija susijusios, ir su ja nesusijusios pajamos skaičiuojamos kartu. Todėl, pasak Vokietijos, turi būti atsižvelgta ir į su oro susisiekimu susijusias, ir į su juo nesusijusias pajamas, oro uoste gautas iš oro vežėjų ir jų keleivių. Kaip Vokietija anksčiau teigė, PwC padarė išvadą, kad ilgalaikės strategijos besilaikantis rinkos ekonomikos sąlygomis veikiantis investuotojas būtų pasirašęs 1999 m. susitarimą su Ryanair, visų pirma atsižvelgiant į tai, kokia padėtis Frankfurto Hano oro uoste buvo 1999 m. Pasak Vokietijos, tuo metu Frankfurto Hano oro uosto fiksuotosios oro ir antžeminės infrastruktūros techninės priežiūros sąnaudos buvo labai didelės, o oro uosto pajėgumas naudotas nedaug. Taigi, kaip tvirtino Vokietija, galimybė užtikrinti papildomus keleivių srautus buvo ir galimybė sumažinti nuostolius bei rasti augimo potencialą turinčių klientų. |
| --- | --- |

(170)

Šiuo atžvilgiu Vokietija pabrėžė, kad Frankfurto Hano oro uostas taikė bendro pajamų ir išlaidų skaičiavimo metodą, kurį taikant ir su aviacija susijusios, ir su ja nesusijusios pajamos skaičiuojamos kartu. Todėl, pasak Vokietijos, turi būti atsižvelgta ir į su oro susisiekimu susijusias, ir į su juo nesusijusias pajamas, oro uoste gautas iš oro vežėjų ir jų keleivių. Kaip Vokietija anksčiau teigė, PwC padarė išvadą, kad ilgalaikės strategijos besilaikantis rinkos ekonomikos sąlygomis veikiantis investuotojas būtų pasirašęs 1999 m. susitarimą su Ryanair, visų pirma atsižvelgiant į tai, kokia padėtis Frankfurto Hano oro uoste buvo 1999 m. Pasak Vokietijos, tuo metu Frankfurto Hano oro uosto fiksuotosios oro ir antžeminės infrastruktūros techninės priežiūros sąnaudos buvo labai didelės, o oro uosto pajėgumas naudotas nedaug. Taigi, kaip tvirtino Vokietija, galimybė užtikrinti papildomus keleivių srautus buvo ir galimybė sumažinti nuostolius bei rasti augimo potencialą turinčių klientų.

Ryanair

| (171) | Vokietija laikosi nuomonės, kad išlaidų, dėl kurių buvo nuspręsta prieš sudarant susitarimą, pavyzdžiui, bendrosios oro uosto infrastruktūros ir bendrojo oro uosto administravimo išlaidų (kitaip sakant, išlaidų, buvusių neatsižvelgiant į tai, kad buvo sudarytas 1999 m. susitarimas su Ryanair), nereikėtų įtraukti į 1999 m. susitarimo su Ryanair pelningumo analizę, o šiai Vokietijos nuomonei pritaria ir PwC. Vokietija visų pirma tvirtino, kad perkelti dalį infrastruktūros priemonių išlaidų klientams galėtų tik klientų tinklą turintis oro uostas, o Frankfurto Hano oro uostas to padaryti negalėjo. |
| --- | --- |

(171)

Vokietija laikosi nuomonės, kad išlaidų, dėl kurių buvo nuspręsta prieš sudarant susitarimą, pavyzdžiui, bendrosios oro uosto infrastruktūros ir bendrojo oro uosto administravimo išlaidų (kitaip sakant, išlaidų, buvusių neatsižvelgiant į tai, kad buvo sudarytas 1999 m. susitarimas su Ryanair), nereikėtų įtraukti į 1999 m. susitarimo su Ryanair pelningumo analizę, o šiai Vokietijos nuomonei pritaria ir PwC. Vokietija visų pirma tvirtino, kad perkelti dalį infrastruktūros priemonių išlaidų klientams galėtų tik klientų tinklą turintis oro uostas, o Frankfurto Hano oro uostas to padaryti negalėjo.

Ryanair

Ryanair

| (172) | Be to, Vokietija tvirtino, kad, jeigu būtų svarstomos faktinės naujo terminalo statybos išlaidos, atsižvelgti būtų galima daugiausia į numatomą keleivių srautą, atsirandantį dėl Ryanair. Vokietija laikėsi nuomonės, kad tada būtų tinkamas 25 metų nusidėvėjimo laikotarpis, o tai reikštų [...] EUR nusidėvėjimą per metus. NET jeigu nusidėvėjimo laikotarpis būtų 15 metų, kaip siūlė Komisija, Vokietija tvirtino, kad tai reikštų, jog nusidėvėjimas būtų [...] EUR per metus, taigi bendra pelno ir nuostolio išlyginimo analizė vis tiek būtų teigiama. Todėl, atsižvelgdama į laiką, kai Frankfurto Hano oro uostas pradėjo veikti, Vokietija laikėsi nuomonės, kad rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančiam investuotojui to pakaktų susitarimui sudaryti. |
| --- | --- |

(172)

Be to, Vokietija tvirtino, kad, jeigu būtų svarstomos faktinės naujo terminalo statybos išlaidos, atsižvelgti būtų galima daugiausia į numatomą keleivių srautą, atsirandantį dėl Ryanair. Vokietija laikėsi nuomonės, kad tada būtų tinkamas 25 metų nusidėvėjimo laikotarpis, o tai reikštų [...] EUR nusidėvėjimą per metus. NET jeigu nusidėvėjimo laikotarpis būtų 15 metų, kaip siūlė Komisija, Vokietija tvirtino, kad tai reikštų, jog nusidėvėjimas būtų [...] EUR per metus, taigi bendra pelno ir nuostolio išlyginimo analizė vis tiek būtų teigiama. Todėl, atsižvelgdama į laiką, kai Frankfurto Hano oro uostas pradėjo veikti, Vokietija laikėsi nuomonės, kad rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančiam investuotojui to pakaktų susitarimui sudaryti.

Ryanair

5.3.2.   8 PRIEMONĖ. 2001 M. ORO UOSTO MOKESČIŲ SĄRAŠAS

| (173) | Pasak Vokietijos, 2001 m. oro uosto mokesčių sąrašas negali būti laikomas valstybės pagalba. Vokietija tvirtino, kad valstybės išteklių nebuvo skirta ir nurodė savo paaiškinimus dėl 1999 m. susitarimo su Ryanair (žr. 5.3.1 skirsnį ir visų pirma 167 konstatuojamąją dalį). Vokietija teigė, kad dėl 2001 m. oro uosto mokesčių sąrašo FFHG gavo pajamų, ir nebuvo nei būtina, nei galima siekti, kad pagal oro uosto mokesčių sąrašą gaunamomis pajamomis būtų dengiamos visos FFHG patirtos išlaidos. Pasak Vokietijos, kad rezultatas būtų toks, reikėtų atsižvelgti į su aviacija nesusijusio sektoriaus pajamas, taip pat ir taikant bendro pajamų ir išlaidų skaičiavimo metodą (žr. 169 konstatuojamąją dalį). |
| --- | --- |

(173)

Pasak Vokietijos, 2001 m. oro uosto mokesčių sąrašas negali būti laikomas valstybės pagalba. Vokietija tvirtino, kad valstybės išteklių nebuvo skirta ir nurodė savo paaiškinimus dėl 1999 m. susitarimo su Ryanair (žr. 5.3.1 skirsnį ir visų pirma 167 konstatuojamąją dalį). Vokietija teigė, kad dėl 2001 m. oro uosto mokesčių sąrašo FFHG gavo pajamų, ir nebuvo nei būtina, nei galima siekti, kad pagal oro uosto mokesčių sąrašą gaunamomis pajamomis būtų dengiamos visos FFHG patirtos išlaidos. Pasak Vokietijos, kad rezultatas būtų toks, reikėtų atsižvelgti į su aviacija nesusijusio sektoriaus pajamas, taip pat ir taikant bendro pajamų ir išlaidų skaičiavimo metodą (žr. 169 konstatuojamąją dalį).

Ryanair

| (174) | Vokietija taip pat ginčijo tai, kad priemonė valstybei buvo priskiriama dėl to, kad oro uosto mokesčius patvirtino Reino krašto-Pfalco žemės Transporto departamentas. Toks patvirtinimas nereiškė ekonominės ar politinės priklausomybės, tai tebuvo reguliavimo formalumas, kurį pagal Vokietijos teisę turi vykdyti kiekvienas oro uostas, neatsižvelgiant į tai, ar jis valstybinis. Šio įstatymo priežastis – apsaugoti oro vežėjus nuo galimo piktnaudžiavimo monopoline oro uosto galia nustatyti kainas už naudojimąsi juo. |
| --- | --- |

(174)

Vokietija taip pat ginčijo tai, kad priemonė valstybei buvo priskiriama dėl to, kad oro uosto mokesčius patvirtino Reino krašto-Pfalco žemės Transporto departamentas. Toks patvirtinimas nereiškė ekonominės ar politinės priklausomybės, tai tebuvo reguliavimo formalumas, kurį pagal Vokietijos teisę turi vykdyti kiekvienas oro uostas, neatsižvelgiant į tai, ar jis valstybinis. Šio įstatymo priežastis – apsaugoti oro vežėjus nuo galimo piktnaudžiavimo monopoline oro uosto galia nustatyti kainas už naudojimąsi juo.

| (175) | Be to, Vokietija tvirtino, kad 2001 m. oro uosto mokesčių sąrašu Frankfurto Hano oro uostui nesuteikta pranašumo. Vokietija su Komisija sutiko, kad 2002 m. susitarimo su Ryanair, kuris parengtas pagal 2001 m. oro uosto mokesčių sąrašą ir kuriuo nustatyta papildoma rinkodaros parama, atžvilgiu atlikto atitikties privataus rinkos sąlygomis veikiančio investuotojo principui vertinimo rezultatus galima naudoti kaip lyginamuosius kriterijus. Remdamasi tuo, kadangi 2002 m. susitarimo su Ryanair atžvilgiu atlikto atitikties rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principui vertinimo rezultatas yra teigiamas, Vokietija tvirtino, kad 2001 m. oro uosto mokesčių sąrašui negali būti taikomas joks kitas rezultatas. Kalbant apie Komisijai kilusias abejones dėl atitikties rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principui vertinimo, Vokietija nurodė savo argumentus, pateiktus dėl 2002 m. susitarimo su Ryanair (žr. 178 ir tolesnes konstatuojamąsias dalis). |
| --- | --- |

(175)

Be to, Vokietija tvirtino, kad 2001 m. oro uosto mokesčių sąrašu Frankfurto Hano oro uostui nesuteikta pranašumo. Vokietija su Komisija sutiko, kad 2002 m. susitarimo su Ryanair, kuris parengtas pagal 2001 m. oro uosto mokesčių sąrašą ir kuriuo nustatyta papildoma rinkodaros parama, atžvilgiu atlikto atitikties privataus rinkos sąlygomis veikiančio investuotojo principui vertinimo rezultatus galima naudoti kaip lyginamuosius kriterijus. Remdamasi tuo, kadangi 2002 m. susitarimo su Ryanair atžvilgiu atlikto atitikties rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principui vertinimo rezultatas yra teigiamas, Vokietija tvirtino, kad 2001 m. oro uosto mokesčių sąrašui negali būti taikomas joks kitas rezultatas. Kalbant apie Komisijai kilusias abejones dėl atitikties rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principui vertinimo, Vokietija nurodė savo argumentus, pateiktus dėl 2002 m. susitarimo su Ryanair (žr. 178 ir tolesnes konstatuojamąsias dalis).

Ryanair

Ryanair

Ryanair

| (176) | Be to, Vokietija aiškiai nesutiko su Komisijos vertinimu, kad 2001 m. oro uosto mokesčių sąrašas yra atrankusis. Vokietija tvirtino, kad 2001 m. oro uosto mokesčių sąrašas buvo bendrojo pobūdžio ir taikytinas visiems oro uostu besinaudojantiems oro vežėjams, taigi jis negali būti atrankusis ar konkretusis. Pasak Vokietijos, 2001 m. oro uosto mokesčių sąraše mokesčiai nebuvo diferencijuoti – tuo būtų suteiktas pranašumas vienam oro vežėjui, palyginti su kitais, – ir nebuvo nustatyta jokios nuolaidų sistemos. Todėl Vokietija laikėsi nuomonės, kad nė vienam oro vežėjui nebuvo suteikta atrankiojo pranašumo. |
| --- | --- |

(176)

Be to, Vokietija aiškiai nesutiko su Komisijos vertinimu, kad 2001 m. oro uosto mokesčių sąrašas yra atrankusis. Vokietija tvirtino, kad 2001 m. oro uosto mokesčių sąrašas buvo bendrojo pobūdžio ir taikytinas visiems oro uostu besinaudojantiems oro vežėjams, taigi jis negali būti atrankusis ar konkretusis. Pasak Vokietijos, 2001 m. oro uosto mokesčių sąraše mokesčiai nebuvo diferencijuoti – tuo būtų suteiktas pranašumas vienam oro vežėjui, palyginti su kitais, – ir nebuvo nustatyta jokios nuolaidų sistemos. Todėl Vokietija laikėsi nuomonės, kad nė vienam oro vežėjui nebuvo suteikta atrankiojo pranašumo.

| (177) | Galiausiai, Vokietija 2001 m. oro uosto mokesčių sąrašo atžvilgiu tvirtino, kad šis sąrašas atitiko rinkos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principą, taigi juo nebūtų galima iškraipyti oro uostų konkurencijos ar konkurencijos vidaus rinkoje. |
| --- | --- |

(177)

Galiausiai, Vokietija 2001 m. oro uosto mokesčių sąrašo atžvilgiu tvirtino, kad šis sąrašas atitiko rinkos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principą, taigi juo nebūtų galima iškraipyti oro uostų konkurencijos ar konkurencijos vidaus rinkoje.

5.3.3.   9 PRIEMONĖ. 2002 M. SUSITARIMAS SU RYANAIR

RYANAIR

| (178) | Vokietija laikėsi nuomonės, kad, priešingai negu nustatyta 2008 m. sprendime pradėti procedūrą, dėl 2002 m. susitarimo su Ryanair jokių nuostolių nepatirta, atvirkščiai – jis buvo FFHG pajamų šaltinis. Kalbant apie 2002 m. susitarimo su Ryanair priskirtinumą valstybei ir valstybės išteklių naudojimą, Vokietija nurodė savo paaiškinimus dėl 1999 m. susitarimo su Ryanair (žr. 167 ir tolesnes konstatuojamąsias dalis). Be to, Vokietija pridūrė, kad 2002 m., tuo metu, kai sudarytas susitarimas, beveik visos FFHG akcijos jau priklausė Fraport, o jos ištekliai nėra valstybės ištekliai ir jos veiksmų negalima priskirti valstybei, kaip Vokietija jau nurodė 2001 m. pelno ir nuostolio perdavimo susitarimo atžvilgiu (žr. 134 ir tolesnes konstatuojamąsias dalis). |
| --- | --- |

(178)

Vokietija laikėsi nuomonės, kad, priešingai negu nustatyta 2008 m. sprendime pradėti procedūrą, dėl 2002 m. susitarimo su Ryanair jokių nuostolių nepatirta, atvirkščiai – jis buvo FFHG pajamų šaltinis. Kalbant apie 2002 m. susitarimo su Ryanair priskirtinumą valstybei ir valstybės išteklių naudojimą, Vokietija nurodė savo paaiškinimus dėl 1999 m. susitarimo su Ryanair (žr. 167 ir tolesnes konstatuojamąsias dalis). Be to, Vokietija pridūrė, kad 2002 m., tuo metu, kai sudarytas susitarimas, beveik visos FFHG akcijos jau priklausė Fraport, o jos ištekliai nėra valstybės ištekliai ir jos veiksmų negalima priskirti valstybei, kaip Vokietija jau nurodė 2001 m. pelno ir nuostolio perdavimo susitarimo atžvilgiu (žr. 134 ir tolesnes konstatuojamąsias dalis).

Ryanair

Ryanair

Ryanair

Fraport

| (179) | Pasak Vokietijos, FFHG stebėtojų taryboje, pritarusioje 2002 m. susitarimo su Ryanair sudarymui, valstybės atstovai nesudarė daugumos. Šiuo atžvilgiu Vokietija teigė, kad 2008 m. sprendimo pradėti procedūrą 18 konstatuojamojoje dalyje FFHG stebėtojų tarybos nariai pristatyti neteisingai. Vokietija teigė, kad pagal FFHG įstatus Fraport atstovai buvo šeši, Reino krašto-Pfalco žemės atstovai –aštuoni, o iš jų trys atstovavo vietos valdžios institucijoms. Tačiau, pasak Vokietijos, nariai turėjo skirtingą skaičių balsų, ir daugumą jų visada turėjo privati bendrovė Fraport. Taip buvo dėl to, kad kiekvienas Fraport atstovas turėjo po dvylika balsų, federacinės žemės atstovai – tik po penkis, o vietos valdžios institucijų atstovai – tik po vieną balsą. Todėl, pasak Vokietijos, Fraport turėjo 72 balsus, o federacinės žemės ir vietos valdžios institucijų atstovai – tik 28. Kadangi stebėtojų taryba sprendimus priima paprasta dauguma, Vokietija laikėsi nuomonės, kad sudaryti 2002 m. susitarimo su Ryanair būtų neįmanoma be Fraport balsų, taigi susitarimo sudarymo negalima priskirti valstybei. |
| --- | --- |

(179)

Pasak Vokietijos, FFHG stebėtojų taryboje, pritarusioje 2002 m. susitarimo su Ryanair sudarymui, valstybės atstovai nesudarė daugumos. Šiuo atžvilgiu Vokietija teigė, kad 2008 m. sprendimo pradėti procedūrą 18 konstatuojamojoje dalyje FFHG stebėtojų tarybos nariai pristatyti neteisingai. Vokietija teigė, kad pagal FFHG įstatus Fraport atstovai buvo šeši, Reino krašto-Pfalco žemės atstovai –aštuoni, o iš jų trys atstovavo vietos valdžios institucijoms. Tačiau, pasak Vokietijos, nariai turėjo skirtingą skaičių balsų, ir daugumą jų visada turėjo privati bendrovė Fraport. Taip buvo dėl to, kad kiekvienas Fraport atstovas turėjo po dvylika balsų, federacinės žemės atstovai – tik po penkis, o vietos valdžios institucijų atstovai – tik po vieną balsą. Todėl, pasak Vokietijos, Fraport turėjo 72 balsus, o federacinės žemės ir vietos valdžios institucijų atstovai – tik 28. Kadangi stebėtojų taryba sprendimus priima paprasta dauguma, Vokietija laikėsi nuomonės, kad sudaryti 2002 m. susitarimo su Ryanair būtų neįmanoma be Fraport balsų, taigi susitarimo sudarymo negalima priskirti valstybei.

Ryanair

Fraport

Fraport

Fraport

Fraport

Ryanair

Fraport

| (180) | Vokietija taip pat atmetė Komisijos abejones dėl suteikto pranašumo ir dėl šiuo klausimu PwC parengto atitikties rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principui vertinimo. Vokietija tvirtino, kad [...] keleivių viename orlaivyje skaičius nebuvo nustatytas per didelis, nes jau 2002 m. [...] proc. skrydžių Ryanair vykdė orlaiviais Boeing 737–800, o vidutinis tokių orlaivių apkrovos koeficientas buvo [...] proc., tai reiškia, kad vidutinis keleivių skaičius Ryanair orlaivyje iš tikrųjų buvo [...]. Todėl Vokietija laikėsi nuomonės, kad buvo pagrįsta nustatyti [...] keleivių skaičių ir tas skaičius nebuvo per didelis, visų pirma dėl to, kad FFHG atsižvelgė į tai, kad Ryanair orlaivius Boeing 737–200 labai greitai pakeis orlaiviais Boeing 737–800. |
| --- | --- |

(180)

Vokietija taip pat atmetė Komisijos abejones dėl suteikto pranašumo ir dėl šiuo klausimu PwC parengto atitikties rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principui vertinimo. Vokietija tvirtino, kad [...] keleivių viename orlaivyje skaičius nebuvo nustatytas per didelis, nes jau 2002 m. [...] proc. skrydžių Ryanair vykdė orlaiviais Boeing 737–800, o vidutinis tokių orlaivių apkrovos koeficientas buvo [...] proc., tai reiškia, kad vidutinis keleivių skaičius Ryanair orlaivyje iš tikrųjų buvo [...]. Todėl Vokietija laikėsi nuomonės, kad buvo pagrįsta nustatyti [...] keleivių skaičių ir tas skaičius nebuvo per didelis, visų pirma dėl to, kad FFHG atsižvelgė į tai, kad Ryanair orlaivius Boeing 737–200 labai greitai pakeis orlaiviais Boeing 737–800.

Ryanair

Boeing 737–800

Ryanair

Ryanair

Boeing 737–200

Boeing 737–800

| (181) | Kalbant apie Komisijos abejones dėl bendrosios oro uosto infrastruktūros ir bendrojo oro uosto administravimo išlaidų, Vokietija nurodė savo argumentus dėl 1999 m. susitarimo su Ryanair (žr. 171 ir tolesnes konstatuojamąsias dalis). Kalbant apie priemonės atrankųjį pobūdį, Vokietija taip pat nurodė savo teiginius dėl 2001 m. oro uosto mokesčių sąrašo (žr. 176 konstatuojamąją dalį). |
| --- | --- |

(181)

Kalbant apie Komisijos abejones dėl bendrosios oro uosto infrastruktūros ir bendrojo oro uosto administravimo išlaidų, Vokietija nurodė savo argumentus dėl 1999 m. susitarimo su Ryanair (žr. 171 ir tolesnes konstatuojamąsias dalis). Kalbant apie priemonės atrankųjį pobūdį, Vokietija taip pat nurodė savo teiginius dėl 2001 m. oro uosto mokesčių sąrašo (žr. 176 konstatuojamąją dalį).

Ryanair

5.3.4.   10 PRIEMONĖ. 2005 M. SUSITARIMAS SU RYANAIR

RYANAIR

| (182) | Valstybės išteklių ir priskirtinumo valstybei klausimu, Vokietija nurodė savo teiginius dėl 1999 ir 2002 m. susitarimų su Ryanair (žr. 167 ir tolesnes konstatuojamąsias dalis, taip pat 178 ir tolesnes konstatuojamąsias dalis). Be to, Vokietija teigė, kad tuo metu, kai buvo sudarytas 2005 m. susitarimas su Ryanair, FFHG stebėtojų taryba buvo sudaryta taip, kad valdžios institucijos negalėjo daryti lemiamo poveikio sprendimui. Tuo metu Fraport turėjo 156, o Reino krašto-Pfalco ir Heseno žemės – po 42 balsus. Todėl Vokietija tvirtino, kad valstybė negalėjo daryti lemiamo poveikio, nes turėjo tik 84 balsus iš 240. |
| --- | --- |

(182)

Valstybės išteklių ir priskirtinumo valstybei klausimu, Vokietija nurodė savo teiginius dėl 1999 ir 2002 m. susitarimų su Ryanair (žr. 167 ir tolesnes konstatuojamąsias dalis, taip pat 178 ir tolesnes konstatuojamąsias dalis). Be to, Vokietija teigė, kad tuo metu, kai buvo sudarytas 2005 m. susitarimas su Ryanair, FFHG stebėtojų taryba buvo sudaryta taip, kad valdžios institucijos negalėjo daryti lemiamo poveikio sprendimui. Tuo metu Fraport turėjo 156, o Reino krašto-Pfalco ir Heseno žemės – po 42 balsus. Todėl Vokietija tvirtino, kad valstybė negalėjo daryti lemiamo poveikio, nes turėjo tik 84 balsus iš 240.

Ryanair

Ryanair

Fraport

| (183) | Be to, Vokietija laikėsi nuomonės, kad šiuo susitarimu bendrovei Ryanair pranašumo nesuteikta. Vokietija teigė, kad, skirtingai negu Komisija teigė 2008 m. sprendime pradėti procedūrą, bendrovei PwC buvo pateikti visi reikalingi skaičiai, nes kitaip ji nebūtų galėjusi atlikti šio išsamaus, neutralaus ir nepriklausomo atitikties rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principui vertinimo. Be to, Vokietija atmetė Komisijos abejones, kad investicijos, kurių prireikė dėl Ryanair, nebuvo tinkamai paskirstytos. Vokietija teigė, kad PwC, atlikdama papildomą vertinimą, antrą kartą tai įvertino ir paaiškino, kad didžioji dalis išlaidų buvo susijusios su bendrojo pobūdžio investicijomis, kurių oro uostas būtų ėmęsis, net jeigu Ryanair nebūtų teikusi paslaugų. Išlaidos, kurių patiriama aptarnaujant Ryanair keleivius, pasak Vokietijos, paskirstomos bendrovei Ryanair. |
| --- | --- |

(183)

Be to, Vokietija laikėsi nuomonės, kad šiuo susitarimu bendrovei Ryanair pranašumo nesuteikta. Vokietija teigė, kad, skirtingai negu Komisija teigė 2008 m. sprendime pradėti procedūrą, bendrovei PwC buvo pateikti visi reikalingi skaičiai, nes kitaip ji nebūtų galėjusi atlikti šio išsamaus, neutralaus ir nepriklausomo atitikties rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principui vertinimo. Be to, Vokietija atmetė Komisijos abejones, kad investicijos, kurių prireikė dėl Ryanair, nebuvo tinkamai paskirstytos. Vokietija teigė, kad PwC, atlikdama papildomą vertinimą, antrą kartą tai įvertino ir paaiškino, kad didžioji dalis išlaidų buvo susijusios su bendrojo pobūdžio investicijomis, kurių oro uostas būtų ėmęsis, net jeigu Ryanair nebūtų teikusi paslaugų. Išlaidos, kurių patiriama aptarnaujant Ryanair keleivius, pasak Vokietijos, paskirstomos bendrovei Ryanair.

Ryanair

Ryanair

Ryanair

Ryanair

Ryanair

| (184) | Vokietija taip pat nesutiko su Komisijos abejonėmis dėl 2005 m. susitarimu su Ryanair nustatytos nuobaudų sistemos veiksmingumo. Vokietija teigė, kad ši nuobaudų sistema atspindi rinkos sąlygas atitinkančius veiksmus. Vokietija tvirtino, kad papildomos sankcijos, be tų, dėl kurių jau buvo susitarta, būtų nereikalingos ir netinkamos, nes Ryanair neturėjo išskirtinių teisių naudotis oro uostu ir taip pat turėjo prisiimti riziką. |
| --- | --- |

(184)

Vokietija taip pat nesutiko su Komisijos abejonėmis dėl 2005 m. susitarimu su Ryanair nustatytos nuobaudų sistemos veiksmingumo. Vokietija teigė, kad ši nuobaudų sistema atspindi rinkos sąlygas atitinkančius veiksmus. Vokietija tvirtino, kad papildomos sankcijos, be tų, dėl kurių jau buvo susitarta, būtų nereikalingos ir netinkamos, nes Ryanair neturėjo išskirtinių teisių naudotis oro uostu ir taip pat turėjo prisiimti riziką.

Ryanair

Ryanair

| (185) | Be to, Vokietija teigė, kad susitarimas nebuvo atrankioji priemonė, nes sutartiniai oro uosto mokesčiai buvo pagrįsti bendruoju 2006 m. oro uosto mokesčių sąrašu. Vokietija taip pat tvirtino, kad visos FFHG patirtos išlaidos nebuvo susijusios su 2005 m. susitarimu su Ryanair, veikiau tai buvo Frankfurto Hano oro uostui būtinos investicijos, nes investicijos, kurių prireikė dėl Ryanair, buvo padengtos pajamomis, gautomis dėl 2005 m. susitarimo su Ryanair. |
| --- | --- |

(185)

Be to, Vokietija teigė, kad susitarimas nebuvo atrankioji priemonė, nes sutartiniai oro uosto mokesčiai buvo pagrįsti bendruoju 2006 m. oro uosto mokesčių sąrašu. Vokietija taip pat tvirtino, kad visos FFHG patirtos išlaidos nebuvo susijusios su 2005 m. susitarimu su Ryanair, veikiau tai buvo Frankfurto Hano oro uostui būtinos investicijos, nes investicijos, kurių prireikė dėl Ryanair, buvo padengtos pajamomis, gautomis dėl 2005 m. susitarimo su Ryanair.

Ryanair

Ryanair

Ryanair

5.3.5.   11 PRIEMONĖ. 2006 M. ORO UOSTO MOKESČIŲ SĄRAŠAS

| (186) | 2006 m. oro uosto mokesčių atžvilgiu Vokietija apskritai tvirtino, kad šie oro uosto mokesčiai nustatyti atsižvelgiant tik į ekonomines aplinkybes ir Frankfurto Hano oro uosto verslo modelį (pigių skrydžių bendrovių oro uostas), t. y. turint lūkesčių, kad veiklos išlaidos bus dengiamos trumpuoju laikotarpiu, o ilguoju laikotarpiu bus gaunamas tvarus pelnas. |
| --- | --- |

(186)

2006 m. oro uosto mokesčių atžvilgiu Vokietija apskritai tvirtino, kad šie oro uosto mokesčiai nustatyti atsižvelgiant tik į ekonomines aplinkybes ir Frankfurto Hano oro uosto verslo modelį (pigių skrydžių bendrovių oro uostas), t. y. turint lūkesčių, kad veiklos išlaidos bus dengiamos trumpuoju laikotarpiu, o ilguoju laikotarpiu bus gaunamas tvarus pelnas.

| (187) | Kalbant apie valstybės išteklių naudojimą ir priskirtinumą valstybei, Vokietija nurodė savo argumentus, pateiktus dėl 1999, 2002 ir 2005 m. susitarimų su Ryanair (žr. 167 ir tolesnes konstatuojamąsias dalis, 178 ir tolesnes konstatuojamąsias dalis, taip pat 182 ir tolesnes konstatuojamąsias dalis) ir dėl 2001 m. oro uosto mokesčių sąrašo (žr. 173 ir tolesnes konstatuojamąsias dalis). |
| --- | --- |

(187)

Kalbant apie valstybės išteklių naudojimą ir priskirtinumą valstybei, Vokietija nurodė savo argumentus, pateiktus dėl 1999, 2002 ir 2005 m. susitarimų su Ryanair (žr. 167 ir tolesnes konstatuojamąsias dalis, 178 ir tolesnes konstatuojamąsias dalis, taip pat 182 ir tolesnes konstatuojamąsias dalis) ir dėl 2001 m. oro uosto mokesčių sąrašo (žr. 173 ir tolesnes konstatuojamąsias dalis).

Ryanair

| (188) | Vokietija tvirtino, kad 2006 m. oro uosto mokesčių sąrašu bendrovei Ryanair nesuteikta pranašumo. Pirma, Vokietija pateisino skirtingus keleivio mokesčius, nustatytus siekiant paskatinti pigių skrydžių bendroves ir kartu padengti oro uosto veiklos išlaidas. Vokietija tvirtino, kad mokesčių mažinimas pagal keleivių skaičių yra įprastas būdas, taikomas nacionaliniuose ir tarptautiniuose oro uostuose, su tuo jau sutiko ir Teisingumo Teismas. Tai, kad mokesčiai mažinami dėl keleivių skaičiaus, turi būti pagrįsta remiantis objektyviais ir nediskriminaciniais kriterijais, o Frankfurto Hano oro uoste, pasak Vokietijos, taip ir buvo. Kadangi skaičius, kurį pasiekus taikomos nuolaidos, buvo labai nedidelis, būtent 100 000 keleivių per metus, jomis naudotis galėjo ir mažesni oro vežėjai. |
| --- | --- |

(188)

Vokietija tvirtino, kad 2006 m. oro uosto mokesčių sąrašu bendrovei Ryanair nesuteikta pranašumo. Pirma, Vokietija pateisino skirtingus keleivio mokesčius, nustatytus siekiant paskatinti pigių skrydžių bendroves ir kartu padengti oro uosto veiklos išlaidas. Vokietija tvirtino, kad mokesčių mažinimas pagal keleivių skaičių yra įprastas būdas, taikomas nacionaliniuose ir tarptautiniuose oro uostuose, su tuo jau sutiko ir Teisingumo Teismas. Tai, kad mokesčiai mažinami dėl keleivių skaičiaus, turi būti pagrįsta remiantis objektyviais ir nediskriminaciniais kriterijais, o Frankfurto Hano oro uoste, pasak Vokietijos, taip ir buvo. Kadangi skaičius, kurį pasiekus taikomos nuolaidos, buvo labai nedidelis, būtent 100 000 keleivių per metus, jomis naudotis galėjo ir mažesni oro vežėjai.

Ryanair

| (189) | Antra, Vokietija tvirtino, kad oro uosto mokesčius ekonominiu požiūriu galima pagrįsti tuo, kad taikytas bendro pajamų ir išlaidų skaičiavimo metodas, ir nurodė savo teiginius dėl 1999 m. susitarimo su Ryanair (žr. 169 konstatuojamąją dalį). Vokietija taip pat pateisino diferencijavimą pagal tai, ar apsisukimo laikas trumpesnis ar ilgesnis nei 30 minučių, paaiškindama, kad, jeigu apsisukimo laikas ilgesnis nei 30 minučių, išlaidų iš tikrųjų patiriama daugiau. Vokietija taip pat teigė, kad, nors oro uosto mokesčiais nepadengta 100 % išlaidų, rinkos ekonomikos sąlygomis veikiantis veiklos vykdytojas vis tiek būtų pasirinkęs šį mokesčių sąrašą, nes per tokį trumpą laiką neįmanoma pasiekti, kad būtų padengtos infrastruktūros išlaidos. Tačiau FFHG tikėjosi, kad dėl 2006 m. oro uosto mokesčių sąrašo atsiras daugiau keleivių, o iki 2008 m. pavyks dengti visas išlaidas. Remiantis PwC atliktu šio oro uosto mokesčių sąrašo vertinimu, tuo metu, kai buvo nustatomi oro uosto mokesčiai, ekonominiu požiūriu tai buvo tikroviška, kaip patvirtinta ir papildomu PwC vertinimu. |
| --- | --- |

(189)

Antra, Vokietija tvirtino, kad oro uosto mokesčius ekonominiu požiūriu galima pagrįsti tuo, kad taikytas bendro pajamų ir išlaidų skaičiavimo metodas, ir nurodė savo teiginius dėl 1999 m. susitarimo su Ryanair (žr. 169 konstatuojamąją dalį). Vokietija taip pat pateisino diferencijavimą pagal tai, ar apsisukimo laikas trumpesnis ar ilgesnis nei 30 minučių, paaiškindama, kad, jeigu apsisukimo laikas ilgesnis nei 30 minučių, išlaidų iš tikrųjų patiriama daugiau. Vokietija taip pat teigė, kad, nors oro uosto mokesčiais nepadengta 100 % išlaidų, rinkos ekonomikos sąlygomis veikiantis veiklos vykdytojas vis tiek būtų pasirinkęs šį mokesčių sąrašą, nes per tokį trumpą laiką neįmanoma pasiekti, kad būtų padengtos infrastruktūros išlaidos. Tačiau FFHG tikėjosi, kad dėl 2006 m. oro uosto mokesčių sąrašo atsiras daugiau keleivių, o iki 2008 m. pavyks dengti visas išlaidas. Remiantis PwC atliktu šio oro uosto mokesčių sąrašo vertinimu, tuo metu, kai buvo nustatomi oro uosto mokesčiai, ekonominiu požiūriu tai buvo tikroviška, kaip patvirtinta ir papildomu PwC vertinimu.

Ryanair

| (190) | Kalbant apie pagal 2006 m. oro uosto mokesčių sąrašą teiktą rinkodaros paramą, Vokietija tvirtino, kad iš tikrųjų tai nėra neatskiriama sąrašo dalis. Vokietija taip pat tvirtino, kad bet kuris rinkos ekonomikos sąlygomis veikiantis investuotojas oro vežėjams būtų teikęs tokią pat rinkodaros paramą, nes su naujo maršruto nustatymu siejama didžiulė ekonominė rizika. Ši parama teikiama išskirtinai tik tada, kai siūlomi nauji maršrutai, t. y. maršrutai, kuriais skrydžiai nevykdyti visai arba pastaruosius 24 mėnesius. Paramos suma priklauso nuo išvykstančių keleivių, aptarnaujamų per metus, skaičiaus. Taikant tokius kriterijus, kaip laikini maršrutai, kuriais vykdomi skrydžiai Frankfurto Hano oro uoste, savaitinės jungtys ir laikotarpio, kuriuo nepertraukiamai vykdomi skrydžiai, trukmė, užtikrinama, kad dėl paramos iš tikrųjų būtų plečiamas oro vežėjų vykdomų skrydžių tinklas. |
| --- | --- |

(190)

Kalbant apie pagal 2006 m. oro uosto mokesčių sąrašą teiktą rinkodaros paramą, Vokietija tvirtino, kad iš tikrųjų tai nėra neatskiriama sąrašo dalis. Vokietija taip pat tvirtino, kad bet kuris rinkos ekonomikos sąlygomis veikiantis investuotojas oro vežėjams būtų teikęs tokią pat rinkodaros paramą, nes su naujo maršruto nustatymu siejama didžiulė ekonominė rizika. Ši parama teikiama išskirtinai tik tada, kai siūlomi nauji maršrutai, t. y. maršrutai, kuriais skrydžiai nevykdyti visai arba pastaruosius 24 mėnesius. Paramos suma priklauso nuo išvykstančių keleivių, aptarnaujamų per metus, skaičiaus. Taikant tokius kriterijus, kaip laikini maršrutai, kuriais vykdomi skrydžiai Frankfurto Hano oro uoste, savaitinės jungtys ir laikotarpio, kuriuo nepertraukiamai vykdomi skrydžiai, trukmė, užtikrinama, kad dėl paramos iš tikrųjų būtų plečiamas oro vežėjų vykdomų skrydžių tinklas.

| (191) | Vokietija tvirtino, kad rinkodaros paramos negalima vertinti kaip oro uosto vienašalių pastangų. Pasak Vokietijos, skatinimu vykdyti skrydžius naujais maršrutais oro uostui padėta gauti didesnį pelną, nes dėl didesnio keleivių skaičiaus didėja su oro susisiekimu nesusijusios pajamos. Be to, Vokietija paaiškino, kad paramos sumos nustatytos remiantis pagrįstais svarstymais. |
| --- | --- |

(191)

Vokietija tvirtino, kad rinkodaros paramos negalima vertinti kaip oro uosto vienašalių pastangų. Pasak Vokietijos, skatinimu vykdyti skrydžius naujais maršrutais oro uostui padėta gauti didesnį pelną, nes dėl didesnio keleivių skaičiaus didėja su oro susisiekimu nesusijusios pajamos. Be to, Vokietija paaiškino, kad paramos sumos nustatytos remiantis pagrįstais svarstymais.

| (192) | Vokietija taip pat nesutiko su Komisijos abejonėmis, kad rinkodaros rizika didesnė, kai oro vežėjai dar nevykdo veiklos Frankfurto Hano oro uoste. Vokietija tvirtino, kad oro vežėjams, turintiems daug keleivių ir aptarnaujantiems patrauklų tinklą, reikia didesnių rinkodaros išlaidų, dėl kurių pateisinama didesnė oro uosto teikiama rinkodaros parama, o dėl didesnio keleivių skaičiaus didėja ir oro uosto pelnas. Bet kuriuo atveju paramos suma būtų ne didesnė negu trečdalis tikrai patirtų rinkodaros išlaidų, taigi nediskriminuojami Frankfurto Hano oro uoste veiklą jau vykdantys oro vežėjai ir visi kiti oro vežėjai. Be to, Vokietija įtikinėjo, kad didesni oro vežėjai paprastai turi didesnį rinkodaros biudžetą, taigi teikiama parama iš tikrųjų bus mažesnė, palyginti su visu biudžetu, negu tada, kai oro vežėjas yra mažesnis. |
| --- | --- |

(192)

Vokietija taip pat nesutiko su Komisijos abejonėmis, kad rinkodaros rizika didesnė, kai oro vežėjai dar nevykdo veiklos Frankfurto Hano oro uoste. Vokietija tvirtino, kad oro vežėjams, turintiems daug keleivių ir aptarnaujantiems patrauklų tinklą, reikia didesnių rinkodaros išlaidų, dėl kurių pateisinama didesnė oro uosto teikiama rinkodaros parama, o dėl didesnio keleivių skaičiaus didėja ir oro uosto pelnas. Bet kuriuo atveju paramos suma būtų ne didesnė negu trečdalis tikrai patirtų rinkodaros išlaidų, taigi nediskriminuojami Frankfurto Hano oro uoste veiklą jau vykdantys oro vežėjai ir visi kiti oro vežėjai. Be to, Vokietija įtikinėjo, kad didesni oro vežėjai paprastai turi didesnį rinkodaros biudžetą, taigi teikiama parama iš tikrųjų bus mažesnė, palyginti su visu biudžetu, negu tada, kai oro vežėjas yra mažesnis.

| (193) | Galiausiai, Vokietija teigė, kad PwC atlikus atitikties rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principui vertinimą nustatyta, jog ši rinkodaros parama teikta rinkos sąlygomis. |
| --- | --- |

(193)

Galiausiai, Vokietija teigė, kad PwC atlikus atitikties rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principui vertinimą nustatyta, jog ši rinkodaros parama teikta rinkos sąlygomis.

| (194) | Kalbant apie priemonės atrankųjį pobūdį ir konkurencijos vidaus rinkoje iškraipymą, Vokietija nurodė savo teiginius dėl 2001 m. oro uosto mokesčių sąrašo (žr. 176 ir tolesnes konstatuojamąsias dalis). |
| --- | --- |

(194)

Kalbant apie priemonės atrankųjį pobūdį ir konkurencijos vidaus rinkoje iškraipymą, Vokietija nurodė savo teiginius dėl 2001 m. oro uosto mokesčių sąrašo (žr. 176 ir tolesnes konstatuojamąsias dalis).

| (195) | Taigi Vokietija teigė, kad 2006 m. oro uosto mokesčių sąrašas nesusijęs su valstybės pagalba. Vokietija tvirtino, kad, jeigu Komisija nustatytų, kad oro uosto mokesčiai yra valstybės pagalba, ta pagalba būtų suderinama su vidaus rinka. |
| --- | --- |

(195)

Taigi Vokietija teigė, kad 2006 m. oro uosto mokesčių sąrašas nesusijęs su valstybės pagalba. Vokietija tvirtino, kad, jeigu Komisija nustatytų, kad oro uosto mokesčiai yra valstybės pagalba, ta pagalba būtų suderinama su vidaus rinka.

5.4.   PRIEMONIŲ SUDERINAMUMAS SU VIDAUS RINKA

PRIEMONIŲ SUDERINAMUMAS SU VIDAUS RINKA

5.4.1.   INVESTICINĖS PAGALBOS ORO UOSTO INFRASTRUKTŪRAI FINANSUOTI SUDERINAMUMAS

| (196) | Pasak Vokietijos, jeigu būtų manoma, kad 1–6 priemonės yra susijusios su valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį, tiek, kiek jomis siekta finansuoti Frankfurto Hano oro uosto infrastruktūrą, ši pagalba galėtų būti laikoma suderinama pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalį ir 2005 m. Aviacijos gaires. |
| --- | --- |

(196)

Pasak Vokietijos, jeigu būtų manoma, kad 1–6 priemonės yra susijusios su valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį, tiek, kiek jomis siekta finansuoti Frankfurto Hano oro uosto infrastruktūrą, ši pagalba galėtų būti laikoma suderinama pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalį ir 2005 m. Aviacijos gaires.

5.4.1.1.   
  Tiksliai apibrėžto bendros svarbos tikslo siekimas

Tiksliai apibrėžto bendros svarbos tikslo siekimas

| (197) | Kalbant apie tiksliai apibrėžto bendros svarbos tikslo siekimą, Vokietija teigė, kad Frankfurto Hano oro uosto infrastruktūros finansavimo tikslas visada buvo pagerinti ekonominę ekonominiu požiūriu mažiau išsivysčiusio ir retai apgyvendinto Hunsriuko regiono struktūrą. |
| --- | --- |

(197)

Kalbant apie tiksliai apibrėžto bendros svarbos tikslo siekimą, Vokietija teigė, kad Frankfurto Hano oro uosto infrastruktūros finansavimo tikslas visada buvo pagerinti ekonominę ekonominiu požiūriu mažiau išsivysčiusio ir retai apgyvendinto Hunsriuko regiono struktūrą.

| (198) | Šiuo atžvilgiu Vokietija teigė, kad, pirma, paramos bendrovei FFHG tikslas buvo padėti sustiprinti silpną Hunsriuko regiono struktūrinę ekonomiką. Vokietija teigė, kad aplink Frankfurto Hano oro uostą yra vietovių, priskiriamų prie regionų, kuriems reikia paramos pagal bendrą federalinės Vyriausybės ir vietos valdžios institucijų projektą Gemeinschaftsaufgabe„Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur“ (36). Šiuo atžvilgiu Vokietija teigė, kad keturiuose aplink oro uostą esančiuose regionuose – Bernkastelio-Vitlicho, Birkenfeldo, Kochemo-Celio ir Reino-Hunsriuko krašto – vidutinis gyventojų skaičius yra perpus mažesnis negu likusioje Reino krašto-Pfalco žemės dalyje. Vokietija nurodė, kad rajonuose, kuriuose ekonomiką formuoja mažosios ir vidutinės įmonės, užimtumas yra pagrindinis veiksnys, saugantis nuo tolesnio regioninės ekonomikos silpnėjimo, o Frankfurto Hano oro uostui tenka svarbi funkcija – ir darbdavio, ir kliento. |
| --- | --- |

(198)

Šiuo atžvilgiu Vokietija teigė, kad, pirma, paramos bendrovei FFHG tikslas buvo padėti sustiprinti silpną Hunsriuko regiono struktūrinę ekonomiką. Vokietija teigė, kad aplink Frankfurto Hano oro uostą yra vietovių, priskiriamų prie regionų, kuriems reikia paramos pagal bendrą federalinės Vyriausybės ir vietos valdžios institucijų projektą Gemeinschaftsaufgabe„Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur“ (36). Šiuo atžvilgiu Vokietija teigė, kad keturiuose aplink oro uostą esančiuose regionuose – Bernkastelio-Vitlicho, Birkenfeldo, Kochemo-Celio ir Reino-Hunsriuko krašto – vidutinis gyventojų skaičius yra perpus mažesnis negu likusioje Reino krašto-Pfalco žemės dalyje. Vokietija nurodė, kad rajonuose, kuriuose ekonomiką formuoja mažosios ir vidutinės įmonės, užimtumas yra pagrindinis veiksnys, saugantis nuo tolesnio regioninės ekonomikos silpnėjimo, o Frankfurto Hano oro uostui tenka svarbi funkcija – ir darbdavio, ir kliento.

Gemeinschaftsaufgabe

36

| (199) | Antra, Vokietija tvirtino, kad Frankfurto Hano oro uostui tenka svarbi funkcija užtikrinant strateginę atvykstamojo (~33 % keleivių, tai atitinka maždaug 1 mln. keleivių 2005 m.) ir išvykstamojo (~67 %) turizmo plėtrą Reino krašto-Pfalco žemėje. Vokietija teigė, kad 88 % atvykstančių keleivių regione lieka kelias paras. Vokietija nurodė, kad per Frankfurto Hano oro uostą atvykstantiems turistams 2005 m. teko maždaug 5,7 mln. nakvynių (37). Pasak Vokietijos, nakvynių skaičius tebedidėja – 2011 m. Reino krašto-Pfalco žemė priėmė 8,2 mln. svečių, o nakvynių buvo 21,5 mln. Vokietija nurodė, kad visų pirma padaugėjo atvykstančiųjų iš Rytų ir Pietų Europos šalių ir kad iš tų šalių vykdoma daug skrydžių į Frankfurto Hano oro uostą. Taigi, pasak Vokietijos, dėl turizmo Reino krašto-Pfalco žemėje sukurta maždaug 198 000 darbo vietų. Kaip aiškino Vokietija, didesnes pajamas ir užimtumą pirmiausia skatina atvykstantysis turizmas, ir šioje srityje Frankfurto Hano oro uostui tenka vienas svarbiausių vaidmenų, nes turistai į Hunsriuko regioną, taip pat apskritai į Reino krašto-Pfalco žemę atvyksta per šį oro uostą. Vokietija teigė, kad 1990–2001 m. Hunsriuko regione turistų padaugėjo 70 %, Reino krašto-Pfalco žemėje – 35 % Pasak Vokietijos, per tą patį laikotarpį į Hunsriuko regioną iš užsienio atvykstančių turistų skaičius padidėjo 163 % Kadangi 88 % per Frankfurto Hano oro uostą atvykstančių turistų lieka bent vieną naktį, o daugiau kaip 80 % – nuo dviejų iki dešimt dienų, iš viso per metus iš jų gaunama apie 133,7 mln. EUR. Vokietija taip pat tvirtino, kad dėl išvykstančiojo turizmo (67 %) Frankfurto Hano oro uostas gauna pajamų ir iš veiklos, nesusijusios su oro susisiekimu. |
| --- | --- |

(199)

Antra, Vokietija tvirtino, kad Frankfurto Hano oro uostui tenka svarbi funkcija užtikrinant strateginę atvykstamojo (~33 % keleivių, tai atitinka maždaug 1 mln. keleivių 2005 m.) ir išvykstamojo (~67 %) turizmo plėtrą Reino krašto-Pfalco žemėje. Vokietija teigė, kad 88 % atvykstančių keleivių regione lieka kelias paras. Vokietija nurodė, kad per Frankfurto Hano oro uostą atvykstantiems turistams 2005 m. teko maždaug 5,7 mln. nakvynių (37). Pasak Vokietijos, nakvynių skaičius tebedidėja – 2011 m. Reino krašto-Pfalco žemė priėmė 8,2 mln. svečių, o nakvynių buvo 21,5 mln. Vokietija nurodė, kad visų pirma padaugėjo atvykstančiųjų iš Rytų ir Pietų Europos šalių ir kad iš tų šalių vykdoma daug skrydžių į Frankfurto Hano oro uostą. Taigi, pasak Vokietijos, dėl turizmo Reino krašto-Pfalco žemėje sukurta maždaug 198 000 darbo vietų. Kaip aiškino Vokietija, didesnes pajamas ir užimtumą pirmiausia skatina atvykstantysis turizmas, ir šioje srityje Frankfurto Hano oro uostui tenka vienas svarbiausių vaidmenų, nes turistai į Hunsriuko regioną, taip pat apskritai į Reino krašto-Pfalco žemę atvyksta per šį oro uostą. Vokietija teigė, kad 1990–2001 m. Hunsriuko regione turistų padaugėjo 70 %, Reino krašto-Pfalco žemėje – 35 % Pasak Vokietijos, per tą patį laikotarpį į Hunsriuko regioną iš užsienio atvykstančių turistų skaičius padidėjo 163 % Kadangi 88 % per Frankfurto Hano oro uostą atvykstančių turistų lieka bent vieną naktį, o daugiau kaip 80 % – nuo dviejų iki dešimt dienų, iš viso per metus iš jų gaunama apie 133,7 mln. EUR. Vokietija taip pat tvirtino, kad dėl išvykstančiojo turizmo (67 %) Frankfurto Hano oro uostas gauna pajamų ir iš veiklos, nesusijusios su oro susisiekimu.

37

| (200) | Trečia, Vokietija teigė, kad, atsižvelgiant į visas oro uosto veiklos dalis, dėl Frankfurto Hano oro uosto Hunsriuko regione 2012 m. sukurtos 3 063 darbo vietos, iš jų 74 % darbo vietų yra visos darbo dienos darbo vietos. Pasak Vokietijos, 90 % tų darbuotojų ir gyvena šiame regione. Vokietija taip pat tvirtino, kad, esant Frankfurto Hano oro uostui, padedama užkirsti kelią jaunų kvalifikuotų darbuotojų persikėlimui į kitus regionus ir išvengti ekonominio ir socialinio regioninių bendruomenių ir jų infrastruktūros nuosmukio. Be to, Vokietija atkreipė dėmesį, kad esant Frankfurto Hano oro uostui ne tik atsiranda minėtas tiesioginis poveikis darbo rinkai, bet ir didžiulis netiesioginis poveikis dėl to, kad daugėja ekonominės ir turistinės veiklos. Šiuo atžvilgiu Vokietija nurodė teigiamą antrinį poveikį regionui, t. y. mažesnis nedarbas, daugiau mokesčių mokėtojų, taigi padedama užtikrinti, kad savivaldybės regionuose turėtų lėšų vietos ekonomikai remti. Iš viso visoje Reino krašto-Pfalco žemėje dėl atvykstančiojo turizmo sukurta apie 11 000 darbo vietų. |
| --- | --- |

(200)

Trečia, Vokietija teigė, kad, atsižvelgiant į visas oro uosto veiklos dalis, dėl Frankfurto Hano oro uosto Hunsriuko regione 2012 m. sukurtos 3 063 darbo vietos, iš jų 74 % darbo vietų yra visos darbo dienos darbo vietos. Pasak Vokietijos, 90 % tų darbuotojų ir gyvena šiame regione. Vokietija taip pat tvirtino, kad, esant Frankfurto Hano oro uostui, padedama užkirsti kelią jaunų kvalifikuotų darbuotojų persikėlimui į kitus regionus ir išvengti ekonominio ir socialinio regioninių bendruomenių ir jų infrastruktūros nuosmukio. Be to, Vokietija atkreipė dėmesį, kad esant Frankfurto Hano oro uostui ne tik atsiranda minėtas tiesioginis poveikis darbo rinkai, bet ir didžiulis netiesioginis poveikis dėl to, kad daugėja ekonominės ir turistinės veiklos. Šiuo atžvilgiu Vokietija nurodė teigiamą antrinį poveikį regionui, t. y. mažesnis nedarbas, daugiau mokesčių mokėtojų, taigi padedama užtikrinti, kad savivaldybės regionuose turėtų lėšų vietos ekonomikai remti. Iš viso visoje Reino krašto-Pfalco žemėje dėl atvykstančiojo turizmo sukurta apie 11 000 darbo vietų.

| (201) | Vokietija tvirtino, kad finansavus Frankfurto Hano oro uosto infrastruktūrą taip pat padėta pasiekti tiksliai apibrėžtą bendros svarbos tikslą kovoti su transporto spūstimis centriniuose ES oro uostuose. Šiuo atžvilgiu Vokietija atkreipė dėmesį į tai, kad anksčiau Frankfurto prie Maino oro uosto pajėgumo ribos buvo nuolat viršijamos. Vokietija teigė, kad, esant Frankfurto Hano oro uostui, visų pirma atsižvelgiant į tai, kad oro uostas turi leidimą veikti visą parą, padedama užtikrinti papildomą pajėgumą ir Frankfurto prie Maino oro uoste mažinti spūstis. |
| --- | --- |

(201)

Vokietija tvirtino, kad finansavus Frankfurto Hano oro uosto infrastruktūrą taip pat padėta pasiekti tiksliai apibrėžtą bendros svarbos tikslą kovoti su transporto spūstimis centriniuose ES oro uostuose. Šiuo atžvilgiu Vokietija atkreipė dėmesį į tai, kad anksčiau Frankfurto prie Maino oro uosto pajėgumo ribos buvo nuolat viršijamos. Vokietija teigė, kad, esant Frankfurto Hano oro uostui, visų pirma atsižvelgiant į tai, kad oro uostas turi leidimą veikti visą parą, padedama užtikrinti papildomą pajėgumą ir Frankfurto prie Maino oro uoste mažinti spūstis.

| (202) | Be to, Vokietija teigė, kad parama Frankfurto Hano oro uostui taip pat siekiama bendros svarbos tikslo didinti Sąjungos piliečių judumą. Šiuo atžvilgiu Vokietija nurodė, kad Frankfurto Hano oro uostas yra vienintelis Vokietijos oro uostas, iš kurio vykdomi tiesioginiai skrydžiai į Kauną (Lietuva), Kerį (Airija), Kosą (Graikija), Monpeljė (Prancūzija), Nadorą (Marokas), Plovdivą (Bulgarija), Pulą (Kroatija), Rodą (Graikija), Santjago de Kompostelą (Ispanija) ir Volą (Graikija). Taip pat, pasak Vokietijos, esant Frankfurto Hano oro uostui, padedama užtikrinti jaunimo, galinčio pigiai pasiekti Hunsriuko ir Reino krašto-Pfalco regioną, profesinį judumą. Panašiai Vokietija nurodė, kad visos Europos studentams labai nesudėtinga pasiekti labai gerus ir dažniausiai mokesčio už mokslą neimančius universitetus ir aukštojo mokslo įstaigas, veikiančius Koblence, Maince, Kaizerslauterne, Tryre, Vysbadene, Manheime, Bonoje ir kitur. |
| --- | --- |

(202)

Be to, Vokietija teigė, kad parama Frankfurto Hano oro uostui taip pat siekiama bendros svarbos tikslo didinti Sąjungos piliečių judumą. Šiuo atžvilgiu Vokietija nurodė, kad Frankfurto Hano oro uostas yra vienintelis Vokietijos oro uostas, iš kurio vykdomi tiesioginiai skrydžiai į Kauną (Lietuva), Kerį (Airija), Kosą (Graikija), Monpeljė (Prancūzija), Nadorą (Marokas), Plovdivą (Bulgarija), Pulą (Kroatija), Rodą (Graikija), Santjago de Kompostelą (Ispanija) ir Volą (Graikija). Taip pat, pasak Vokietijos, esant Frankfurto Hano oro uostui, padedama užtikrinti jaunimo, galinčio pigiai pasiekti Hunsriuko ir Reino krašto-Pfalco regioną, profesinį judumą. Panašiai Vokietija nurodė, kad visos Europos studentams labai nesudėtinga pasiekti labai gerus ir dažniausiai mokesčio už mokslą neimančius universitetus ir aukštojo mokslo įstaigas, veikiančius Koblence, Maince, Kaizerslauterne, Tryre, Vysbadene, Manheime, Bonoje ir kitur.

| (203) | Vokietija taip pat tvirtino, kad sujungti Hunsriuko ir aplinkinius Reino krašto-Pfalco regionus su kitais periferiniais regionais, pavyzdžiui, Limeriku, (jau yra miestų partnerystės susitarimai) taip pat yra bendros svarbos tikslas. Vokietija teigė, kad, pagal BVP būdama ketvirta šalis pasaulyje, siekia sujungti ne tik centrinius Europos oro uostus, bet ir regionus. Pasak Vokietijos, Europai svarbu mažiau priklausyti nuo tokių centrinių oro uostų kaip Hitrou, Charles'io de Gaulle'io, Schipholio arba Frankfurto prie Maino, nes tada būtų daugiau ne tik tiesioginių jungčių, bet ir patikimumo, visų pirma krovinių vežimo versle, nes regioniniuose oro uostuose paprastai skrydžiai rečiau atšaukiami dėl oro, streikų, terorizmo ar kitos atšaukimo rizikos. |
| --- | --- |

(203)

Vokietija taip pat tvirtino, kad sujungti Hunsriuko ir aplinkinius Reino krašto-Pfalco regionus su kitais periferiniais regionais, pavyzdžiui, Limeriku, (jau yra miestų partnerystės susitarimai) taip pat yra bendros svarbos tikslas. Vokietija teigė, kad, pagal BVP būdama ketvirta šalis pasaulyje, siekia sujungti ne tik centrinius Europos oro uostus, bet ir regionus. Pasak Vokietijos, Europai svarbu mažiau priklausyti nuo tokių centrinių oro uostų kaip Hitrou, Charles'io de Gaulle'io, Schipholio arba Frankfurto prie Maino, nes tada būtų daugiau ne tik tiesioginių jungčių, bet ir patikimumo, visų pirma krovinių vežimo versle, nes regioniniuose oro uostuose paprastai skrydžiai rečiau atšaukiami dėl oro, streikų, terorizmo ar kitos atšaukimo rizikos.

| (204) | Galiausiai Vokietija apskritai pabrėžė, kad, net netoli esant Cveibriukeno oro uostui, tos pačios pasiekiamumo zonos oro uostų veikla nesutampa, nes Frankfurto Hano oro uostas nuo Cveibriukeno oro uosto nutolęs 127 km. Pasak Vokietijos, šį atstumą automobiliu galima nuvažiuoti per 1 val. 27 min., traukiniu – per beveik keturias valandas. Todėl Vokietija tvirtino, kad nė vienas praktiškas darbuotojas, krovinių vežėjas ar turistas, kurio išvykimo vieta yra Hunsriuko regione, galutinei paskirties vietai pasiekti Cveibriukeno oro uosto nesirinks vietoj Frankfurto Hano oro uosto. Be to, Vokietija teigė, kad, vertinant 2005–2012 m. keleivių ir oro krovinių srautus, negalima daryti išvados, kad vienas oro uostas galėtų pakeisti kitą. Pasak Vokietijos, didžiausia Frankfurto Hano oro uosto keleivių dalis yra iš Hunsriuko-Mozelio-Nahės regiono (žr. 5 diagramą).

  2 diagrama


  Frankfurto Hano oro uosto keleivinio transporto rinkos dalys 2013 m.
   (38)




  ≼ 2 %
  ≽2-5 %
  ≽5–10 %
  ≽10–20 %
  ≽ 20 %
  Oro uostas
  Frankfurto Mano oro uostas Rinkos dalys 2013 m. |
| --- | --- |

(204)

Galiausiai Vokietija apskritai pabrėžė, kad, net netoli esant Cveibriukeno oro uostui, tos pačios pasiekiamumo zonos oro uostų veikla nesutampa, nes Frankfurto Hano oro uostas nuo Cveibriukeno oro uosto nutolęs 127 km. Pasak Vokietijos, šį atstumą automobiliu galima nuvažiuoti per 1 val. 27 min., traukiniu – per beveik keturias valandas. Todėl Vokietija tvirtino, kad nė vienas praktiškas darbuotojas, krovinių vežėjas ar turistas, kurio išvykimo vieta yra Hunsriuko regione, galutinei paskirties vietai pasiekti Cveibriukeno oro uosto nesirinks vietoj Frankfurto Hano oro uosto. Be to, Vokietija teigė, kad, vertinant 2005–2012 m. keleivių ir oro krovinių srautus, negalima daryti išvados, kad vienas oro uostas galėtų pakeisti kitą. Pasak Vokietijos, didžiausia Frankfurto Hano oro uosto keleivių dalis yra iš Hunsriuko-Mozelio-Nahės regiono (žr. 5 diagramą).

2 diagrama

2 diagrama

Frankfurto Hano oro uosto keleivinio transporto rinkos dalys 2013 m.
   (38)

Frankfurto Hano oro uosto keleivinio transporto rinkos dalys 2013 m.

38

≼ 2 %

≽2-5 %

≽5–10 %

≽10–20 %

≽ 20 %

Oro uostas

Frankfurto Mano oro uostas Rinkos dalys 2013 m.

5.4.1.2.   
  Infrastruktūra yra būtina ir proporcinga tikslui

Infrastruktūra yra būtina ir proporcinga tikslui

| (205) | Vokietija pabrėžė, kad finansuotos investicijos buvo būtinos ir proporcingos bendros svarbos tikslui siekti (žr. 197 ir tolesnes konstatuojamąsias dalis). Pasak Vokietijos, investicijų imtasi atsižvelgus į poreikius, o pastatyti infrastruktūros objektai oro uostui buvo būtini, kad būtų užtikrintas susisiekimas, galėtų plėtotis regionas ir būtų sumažintos spūstys Frankfurto prie Maino oro uoste. Vokietija atkreipė dėmesį, kad, atsižvelgiant į oro uosto naudotojų poreikius, infrastruktūra nebuvo neproporcinga ar per didelė. Taigi Vokietija laikėsi nuomonės, kad suderinamumo sąlyga įvykdyta. |
| --- | --- |

(205)

Vokietija pabrėžė, kad finansuotos investicijos buvo būtinos ir proporcingos bendros svarbos tikslui siekti (žr. 197 ir tolesnes konstatuojamąsias dalis). Pasak Vokietijos, investicijų imtasi atsižvelgus į poreikius, o pastatyti infrastruktūros objektai oro uostui buvo būtini, kad būtų užtikrintas susisiekimas, galėtų plėtotis regionas ir būtų sumažintos spūstys Frankfurto prie Maino oro uoste. Vokietija atkreipė dėmesį, kad, atsižvelgiant į oro uosto naudotojų poreikius, infrastruktūra nebuvo neproporcinga ar per didelė. Taigi Vokietija laikėsi nuomonės, kad suderinamumo sąlyga įvykdyta.

5.4.1.3.   
  Pakankamos infrastruktūros naudojimo galimybės per vidutinį laikotarpį

Pakankamos infrastruktūros naudojimo galimybės per vidutinį laikotarpį

| (206) | Vokietija teigė, kad prieš priimdama sprendimą plėsti oro uosto infrastruktūrą Fraport, siekdama suvokti eismo srautų potencialą Frankfurto Hano oro uoste, užsakė srautų prognozių tyrimus. Vokietija pateikė šiuos tyrimus, Fraport užsakymu parengtus aviacijos specialistų. 3, 4 ir 5 diagramose apibendrinti vieno iš šių tyrimų rezultatai, susiję su keleivių ir krovinių srautais, 2000–2011 m. tikėtinais Frankfurto Hano oro uoste.

  3 diagrama


  Bendras galimas keleivių skaičius Frankfurto Hano oro uoste 2000–2010 m.




  Užsakomieii reisai
  Pigių skrydžių bendrovės
  ,
  ,
  ,
  ,
  ,
  Keleiviai (mln.)
  5,0
  4,0
  3,0
  2,0
  1,0
  2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010
  Šaltinis. SH&E
  Bendras potencialas
  ,
  ,
  ,
  ,
  ,
  ,

  4 diagrama


  Galimas pigių skrydžių oro bendrovių keleivių skaičius Frankfurto Hano oro uoste 2001–2011 m. (darant prielaidą, kad Ryanair įsteigs savo bazę)




  ,
  ,
  ,
  ,
  ,
  ,
  ,
  2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010
  Galimas pigių skrydžių oro bendrovių keleivių skaičius
  2 scenarijus
  Šaltinis. SH&E
  Oro uoste laikomi orlaiviai
  Esami maršrutai
  ,
  ,
  ,
  ,
  3,5
  3,0
  2,5
  2,0
  1,5
  1,0
  0,5
  Mln. keleivių

  5 diagrama


  Bendras galimas krovinių srautas Frankfurto Hano oro uoste 2001–2010 m.




  Vežami sunkvežimiais
  Oro kroviniai
  Nukreiptų dėl apribojimų
  400
  350
  300
  250
  200
  150
  100
  50
  0
  Tonos (tūkst.)
  2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010
  Krovinių potencialas
  Šaltinis. SH&E |
| --- | --- |

(206)

Vokietija teigė, kad prieš priimdama sprendimą plėsti oro uosto infrastruktūrą Fraport, siekdama suvokti eismo srautų potencialą Frankfurto Hano oro uoste, užsakė srautų prognozių tyrimus. Vokietija pateikė šiuos tyrimus, Fraport užsakymu parengtus aviacijos specialistų. 3, 4 ir 5 diagramose apibendrinti vieno iš šių tyrimų rezultatai, susiję su keleivių ir krovinių srautais, 2000–2011 m. tikėtinais Frankfurto Hano oro uoste.

Fraport

Fraport

3 diagrama

3 diagrama

Bendras galimas keleivių skaičius Frankfurto Hano oro uoste 2000–2010 m.

Bendras galimas keleivių skaičius Frankfurto Hano oro uoste 2000–2010 m.

Užsakomieii reisai

Pigių skrydžių bendrovės

,

,

,

,

,

Keleiviai (mln.)

5,0

4,0

3,0

2,0

1,0

2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010

Šaltinis. SH&E

Bendras potencialas

,

,

,

,

,

,

4 diagrama

4 diagrama

Galimas pigių skrydžių oro bendrovių keleivių skaičius Frankfurto Hano oro uoste 2001–2011 m. (darant prielaidą, kad Ryanair įsteigs savo bazę)

Galimas pigių skrydžių oro bendrovių keleivių skaičius Frankfurto Hano oro uoste 2001–2011 m. (darant prielaidą, kad Ryanair

,

,

,

,

,

,

,

2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010

Galimas pigių skrydžių oro bendrovių keleivių skaičius

2 scenarijus

Šaltinis. SH&E

Oro uoste laikomi orlaiviai

Esami maršrutai

,

,

,

,

3,5

3,0

2,5

2,0

1,5

1,0

0,5

Mln. keleivių

5 diagrama

5 diagrama

Bendras galimas krovinių srautas Frankfurto Hano oro uoste 2001–2010 m.

Bendras galimas krovinių srautas Frankfurto Hano oro uoste 2001–2010 m.

Vežami sunkvežimiais

Oro kroviniai

Nukreiptų dėl apribojimų

400

350

300

250

200

150

100

50

0

Tonos (tūkst.)

2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010

Krovinių potencialas

Šaltinis. SH&E

5.4.1.4.   
  Vienodos ir nediskriminacinės galimybės naudotis infrastruktūra

Vienodos ir nediskriminacinės galimybės naudotis infrastruktūra

| (207) | Remiantis Vokietijos pateikta informacija, visiems galimiems infrastruktūros naudotojams suteikiamos vienodos ir nediskriminacinės galimybės naudotis oro uostu. Vokietija teigė, kad už naudojimąsi oro uosto infrastruktūra mokami oro uosto mokesčiai yra pagrįsti komerciniu diferencijavimu, o oro uosto mokesčių sąrašą skaidriai ir be jokios diskriminacijos gali gauti visi galimi naudotojai. |
| --- | --- |

(207)

Remiantis Vokietijos pateikta informacija, visiems galimiems infrastruktūros naudotojams suteikiamos vienodos ir nediskriminacinės galimybės naudotis oro uostu. Vokietija teigė, kad už naudojimąsi oro uosto infrastruktūra mokami oro uosto mokesčiai yra pagrįsti komerciniu diferencijavimu, o oro uosto mokesčių sąrašą skaidriai ir be jokios diskriminacijos gali gauti visi galimi naudotojai.

5.4.1.5.   
  Prekybai nedaroma bendram interesui prieštaraujančio poveikio

Prekybai nedaroma bendram interesui prieštaraujančio poveikio

| (208) | Pirma, Vokietija teigė, kad Frankfurto Hano oro uostas nepakeičia kitų pasiekiamumo zonoje esančių oro uostų, pavyzdžiui, Cveibriukeno ir Frankfurto prie Maino. Pasak Vokietijos, negalima įrodyti, kad bendrovei FFHG suteikta pagalba keleivių skaičiaus ar krovinių srautų požiūriu konkurencijai su tais oro uostais darytas nederamas neigiamas poveikis. Iš tikrųjų Vokietija teigė, kad pastaraisiais metais pigių skrydžių bendrovėms vis dažniau teko vykdyti daugiau skrydžių į pagrindinius centrinius oro uostus, nes tinklui priklausantys oro vežėjai sumažino savo kainas ir ėmė atimti pigių skrydžių rinkos dalį. Šiuo atžvilgiu Vokietija teigė, kad regioniniai oro uostai, pavyzdžiui, Frankfurto Hano, dabar labiau priversti su centriniais oro uostais konkuruoti dėl laisvalaikio keleivių. Todėl Vokietija padarė išvadą, kad suteikta finansine parama konkurencijai nesukelta jokio nederamo neigiamo poveikio, atvirkščiai – pasirodė, jog derėjo padėti vykstant prisitaikymo procesui, kad ateityje būtų užtikrintas patikimas verslo modelis. |
| --- | --- |

(208)

Pirma, Vokietija teigė, kad Frankfurto Hano oro uostas nepakeičia kitų pasiekiamumo zonoje esančių oro uostų, pavyzdžiui, Cveibriukeno ir Frankfurto prie Maino. Pasak Vokietijos, negalima įrodyti, kad bendrovei FFHG suteikta pagalba keleivių skaičiaus ar krovinių srautų požiūriu konkurencijai su tais oro uostais darytas nederamas neigiamas poveikis. Iš tikrųjų Vokietija teigė, kad pastaraisiais metais pigių skrydžių bendrovėms vis dažniau teko vykdyti daugiau skrydžių į pagrindinius centrinius oro uostus, nes tinklui priklausantys oro vežėjai sumažino savo kainas ir ėmė atimti pigių skrydžių rinkos dalį. Šiuo atžvilgiu Vokietija teigė, kad regioniniai oro uostai, pavyzdžiui, Frankfurto Hano, dabar labiau priversti su centriniais oro uostais konkuruoti dėl laisvalaikio keleivių. Todėl Vokietija padarė išvadą, kad suteikta finansine parama konkurencijai nesukelta jokio nederamo neigiamo poveikio, atvirkščiai – pasirodė, jog derėjo padėti vykstant prisitaikymo procesui, kad ateityje būtų užtikrintas patikimas verslo modelis.

| (209) | Antra, Vokietija tvirtino, jog iš to, kad Fraport, prieš pradėdama veikti Frankfurto Hano oro uoste, jau valdė Frankfurto prie Maino oro uostą, matyti, kad nebuvo tikėtasi keleivių ir oro vežėjų perėjimo iš Frankfurto prie Maino į Frankfurto Hano oro uostą. Atvirkščiai, Fraport investavo į galimybę mažinti spūstis Frankfurto prie Maino oro uoste ir Frankfurto Hano oro uostu naudotis kaip papildomu oro uostu, nes buvo numatyta, kad Frankfurto prie Maino oro uostas ateityje bus perkrautas. Pasak Vokietijos, vienas pagrindinių tokio samprotavimo veiksnių buvo draudimas Frankfurto prie Maino oro uoste vykdyti naktinius skrydžius, o Frankfurto Hano oro uostas turi leidimą vykdyti skrydžius visą parą. |
| --- | --- |

(209)

Antra, Vokietija tvirtino, jog iš to, kad Fraport, prieš pradėdama veikti Frankfurto Hano oro uoste, jau valdė Frankfurto prie Maino oro uostą, matyti, kad nebuvo tikėtasi keleivių ir oro vežėjų perėjimo iš Frankfurto prie Maino į Frankfurto Hano oro uostą. Atvirkščiai, Fraport investavo į galimybę mažinti spūstis Frankfurto prie Maino oro uoste ir Frankfurto Hano oro uostu naudotis kaip papildomu oro uostu, nes buvo numatyta, kad Frankfurto prie Maino oro uostas ateityje bus perkrautas. Pasak Vokietijos, vienas pagrindinių tokio samprotavimo veiksnių buvo draudimas Frankfurto prie Maino oro uoste vykdyti naktinius skrydžius, o Frankfurto Hano oro uostas turi leidimą vykdyti skrydžius visą parą.

Fraport

Fraport

| (210) | Taigi Vokietija teigė, kad bendrovei FFHG bet kokios suteiktos pagalbos poveikis buvo tik teigiamas visam Hunsriuko regionui, o kitų oro uostų atžvilgiu nederamo neigiamo poveikio nebuvo, nes Frankfurto Hano oro uostu tiesiog naudojamasi siekiant sumažinti spūstis Frankfurto prie Maino oro uoste. Be to, Vokietija teigė, kad be Liuksemburgo oro uosto, iš Frankfurto Hano oro uosto automobiliu pasiekiamo per 1 val. 30 min. (111 km), toje pat pasiekiamumo zonoje nėra jokių kitų konkuruojančių užsienio oro uostų. Pasak Vokietijos, dėl suteiktos pagalbos neigiamo iškreipiamojo poveikio konkurencijai nepadaryta net Liuksemburgo atžvilgiu. |
| --- | --- |

(210)

Taigi Vokietija teigė, kad bendrovei FFHG bet kokios suteiktos pagalbos poveikis buvo tik teigiamas visam Hunsriuko regionui, o kitų oro uostų atžvilgiu nederamo neigiamo poveikio nebuvo, nes Frankfurto Hano oro uostu tiesiog naudojamasi siekiant sumažinti spūstis Frankfurto prie Maino oro uoste. Be to, Vokietija teigė, kad be Liuksemburgo oro uosto, iš Frankfurto Hano oro uosto automobiliu pasiekiamo per 1 val. 30 min. (111 km), toje pat pasiekiamumo zonoje nėra jokių kitų konkuruojančių užsienio oro uostų. Pasak Vokietijos, dėl suteiktos pagalbos neigiamo iškreipiamojo poveikio konkurencijai nepadaryta net Liuksemburgo atžvilgiu.

5.4.1.6.   
  Skatinamasis poveikis, būtinumas ir proporcingumas

Skatinamasis poveikis, būtinumas ir proporcingumas

| (211) | Vokietija teigė, kad be investicinės pagalbos oro uosto ekonominės veiklos mastas būtų gerokai sumažėjęs. Vokietija teigė, kad pagalba buvo būtina, nes ja kompensuotos tik finansavimo sąnaudos, o esant mažesnei sumai būtų mažesnės ir investicijos. |
| --- | --- |

(211)

Vokietija teigė, kad be investicinės pagalbos oro uosto ekonominės veiklos mastas būtų gerokai sumažėjęs. Vokietija teigė, kad pagalba buvo būtina, nes ja kompensuotos tik finansavimo sąnaudos, o esant mažesnei sumai būtų mažesnės ir investicijos.

5.4.2.   VEIKLOS PAGALBOS ORO UOSTO VEIKLAI FINANSUOTI SUDERINAMUMAS

| (212) | 2014 m. Aviacijos gairėse nustatytos sąlygos, kuriomis oro uostams teikiama veiklos ir investicinė pagalba gali būti laikoma suderinama su vidaus rinka pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies c punktą. 2014 m. balandžio 17 d. Vokietija pateikė savo nuomonę dėl priemonių suderinamumo pagal 2014 m. Aviacijos gaires. Vokietija tvirtino, kad net jeigu nagrinėjamosios priemonės būtų veiklos pagalba bendrovei FFHG, jos būtų suderinamos su vidaus rinka pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies c punktą ir 2014 m. Aviacijos gairių 5.1.2 skirsnį. |
| --- | --- |

(212)

2014 m. Aviacijos gairėse nustatytos sąlygos, kuriomis oro uostams teikiama veiklos ir investicinė pagalba gali būti laikoma suderinama su vidaus rinka pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies c punktą. 2014 m. balandžio 17 d. Vokietija pateikė savo nuomonę dėl priemonių suderinamumo pagal 2014 m. Aviacijos gaires. Vokietija tvirtino, kad net jeigu nagrinėjamosios priemonės būtų veiklos pagalba bendrovei FFHG, jos būtų suderinamos su vidaus rinka pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies c punktą ir 2014 m. Aviacijos gairių 5.1.2 skirsnį.

5.4.2.1.   
  Tiksliai apibrėžto bendros svarbos tikslo siekimas

Tiksliai apibrėžto bendros svarbos tikslo siekimas

| (213) | Kalbant apie tiksliai apibrėžto bendros svarbos tikslo siekimą, Vokietija teigė, kad dengiant FFHG veiklos sąnaudas visada siekta pagerinti ekonominę ekonominiu požiūriu mažiau išsivysčiusio ir retai apgyvendinto Hunsriuko regiono struktūrą. Šiuo atžvilgiu Vokietija pateikė tuos pačius argumentus, kaip ir pateiktieji vertinant investicinės pagalbos, kuria finansuota oro uosto infrastruktūra, suderinamumą (žr. 5.4.1.1 skirsnį). |
| --- | --- |

(213)

Kalbant apie tiksliai apibrėžto bendros svarbos tikslo siekimą, Vokietija teigė, kad dengiant FFHG veiklos sąnaudas visada siekta pagerinti ekonominę ekonominiu požiūriu mažiau išsivysčiusio ir retai apgyvendinto Hunsriuko regiono struktūrą. Šiuo atžvilgiu Vokietija pateikė tuos pačius argumentus, kaip ir pateiktieji vertinant investicinės pagalbos, kuria finansuota oro uosto infrastruktūra, suderinamumą (žr. 5.4.1.1 skirsnį).

5.4.2.2.   
  Valstybės intervencijos poreikis

Valstybės intervencijos poreikis

| (214) | Kalbant apie valstybės intervencijos poreikį, Vokietija paaiškino, kodėl Frankfurto Hano oro uostas patiria veiklos nuostolius, kuriuos reikia padengti. Vokietijos nuomone, oro uostui, kaip Frankfurto Hano oro uostas, turinčiam 1–3 mln. keleivių, tapti pelningai veikiančiu ir gebančiu padengti savo veiklos sąnaudas – gana plataus užmojo siekis. Pasak Vokietijos, tokio plataus užmojo tikslo buvo neįmanoma pasiekti pirmuosius kelerius veiklos metus, nes oro uostui reikėjo labai didelių infrastruktūros investicijų, o jas oro uostas finansavo pats kapitalo rinkoje, taigi jam teko mokėti dideles palūkanas. Be to, Vokietija teigė, kad apėmus pasaulinei ekonomikos ir finansų krizei pasijuto keleivių ir ypač krovinių srautų sąstingis. |
| --- | --- |

(214)

Kalbant apie valstybės intervencijos poreikį, Vokietija paaiškino, kodėl Frankfurto Hano oro uostas patiria veiklos nuostolius, kuriuos reikia padengti. Vokietijos nuomone, oro uostui, kaip Frankfurto Hano oro uostas, turinčiam 1–3 mln. keleivių, tapti pelningai veikiančiu ir gebančiu padengti savo veiklos sąnaudas – gana plataus užmojo siekis. Pasak Vokietijos, tokio plataus užmojo tikslo buvo neįmanoma pasiekti pirmuosius kelerius veiklos metus, nes oro uostui reikėjo labai didelių infrastruktūros investicijų, o jas oro uostas finansavo pats kapitalo rinkoje, taigi jam teko mokėti dideles palūkanas. Be to, Vokietija teigė, kad apėmus pasaulinei ekonomikos ir finansų krizei pasijuto keleivių ir ypač krovinių srautų sąstingis.

| (215) | Vokietija teigė, kad, atsižvelgiant į šias aplinkybes, valstybė turėjo įsikišti ir padengti veiklos nuostolius, nes kitaip FFHG būtų tapusi nemoki. Pasak Vokietijos, tada taip pat būtų panaikintas leidimas vykdyti skrydžius visą parą, taigi bendrovei FFHG nemokumo laikotarpiu tektų sustabdyti visus skrydžius, dėl to ji prarastų klientus, t. y. keleivių ir krovinių oro vežėjus. Vokietija atkreipė dėmesį, kad taip pat būtų labai sunku rasti naują oro uostą valdančią įmonę. |
| --- | --- |

(215)

Vokietija teigė, kad, atsižvelgiant į šias aplinkybes, valstybė turėjo įsikišti ir padengti veiklos nuostolius, nes kitaip FFHG būtų tapusi nemoki. Pasak Vokietijos, tada taip pat būtų panaikintas leidimas vykdyti skrydžius visą parą, taigi bendrovei FFHG nemokumo laikotarpiu tektų sustabdyti visus skrydžius, dėl to ji prarastų klientus, t. y. keleivių ir krovinių oro vežėjus. Vokietija atkreipė dėmesį, kad taip pat būtų labai sunku rasti naują oro uostą valdančią įmonę.

5.4.2.3.   
  Pagalbos priemonių kaip politikos priemonių tinkamumas

Pagalbos priemonių kaip politikos priemonių tinkamumas

| (216) | Vokietija teigė, kad dengti veiklos sąnaudas yra tinkama priemonė ketinamam tikslui pasiekti. Vokietija šiuo atžvilgiu tvirtino, kad, jeigu Frankfurto Hano oro uostui būtų tekę sustabdyti savo veiklą ir jis būtų pasitraukęs iš atitinkamų rinkų, būtų nebeįmanoma pasiekti bendros svarbos tikslų, kurių siekta buvusią JAV oro bazę pertvarkant į visiškai funkcionalų civilinį oro uostą ir plėtojant Hunsriuko regioną. Šiuo atžvilgiu Vokietija pabrėžė, kad, kitaip negu rinkos ekonomikos sąlygomis veikiantis investuotojas, viešasis investuotojas, svarstydamas galimybę oro uostą uždaryti, turi atsižvelgti į tuos tikslus. |
| --- | --- |

(216)

Vokietija teigė, kad dengti veiklos sąnaudas yra tinkama priemonė ketinamam tikslui pasiekti. Vokietija šiuo atžvilgiu tvirtino, kad, jeigu Frankfurto Hano oro uostui būtų tekę sustabdyti savo veiklą ir jis būtų pasitraukęs iš atitinkamų rinkų, būtų nebeįmanoma pasiekti bendros svarbos tikslų, kurių siekta buvusią JAV oro bazę pertvarkant į visiškai funkcionalų civilinį oro uostą ir plėtojant Hunsriuko regioną. Šiuo atžvilgiu Vokietija pabrėžė, kad, kitaip negu rinkos ekonomikos sąlygomis veikiantis investuotojas, viešasis investuotojas, svarstydamas galimybę oro uostą uždaryti, turi atsižvelgti į tuos tikslus.

5.4.2.4.   
  Skatinamojo poveikio buvimas

Skatinamojo poveikio buvimas

| (217) | Vokietija tvirtino, kad, siekiant Frankfurto Hano oro uostą išlaikyti veikiantį, reikėjo, conditio sine qua non, dengti jo veiklos sąnaudas, nes kitaip FFHG būtų tapusi nemoki. Sėkmingas oro uosto eksploatavimas buvo būtinas siekiant bendros svarbos tikslų, kaip teigta 213 ir tolesnėse konstatuojamosiose dalyse. Be to, Vokietija tvirtino, kad be veiklos pagalbos toks finansinis oro uosto konsolidavimas būtų buvęs neįmanomas, nes oro uostas, užuot atidavęs skolas, kaip numatyta dabartinėje taupymo programoje, būtų vis labiau prasiskolinęs. |
| --- | --- |

(217)

Vokietija tvirtino, kad, siekiant Frankfurto Hano oro uostą išlaikyti veikiantį, reikėjo, conditio sine qua non, dengti jo veiklos sąnaudas, nes kitaip FFHG būtų tapusi nemoki. Sėkmingas oro uosto eksploatavimas buvo būtinas siekiant bendros svarbos tikslų, kaip teigta 213 ir tolesnėse konstatuojamosiose dalyse. Be to, Vokietija tvirtino, kad be veiklos pagalbos toks finansinis oro uosto konsolidavimas būtų buvęs neįmanomas, nes oro uostas, užuot atidavęs skolas, kaip numatyta dabartinėje taupymo programoje, būtų vis labiau prasiskolinęs.

conditio sine qua non

5.4.2.5.   
  Pagalbos sumos proporcingumas (pagalbos apribojimas iki minimumo)

Pagalbos sumos proporcingumas (pagalbos apribojimas iki minimumo)

| (218) | Vokietija tvirtino, kad bet kokia pagalba, atsiradusi teikiant paskolas, buvo susijusi tik su Frankfurto Hano oro uosto veiklos sąnaudomis ir apribota iki visiško būtino minimumo, kad oro uostas galėtų veikti ir netaptų nemokus. |
| --- | --- |

(218)

Vokietija tvirtino, kad bet kokia pagalba, atsiradusi teikiant paskolas, buvo susijusi tik su Frankfurto Hano oro uosto veiklos sąnaudomis ir apribota iki visiško būtino minimumo, kad oro uostas galėtų veikti ir netaptų nemokus.

5.4.2.6.   
  Netinkamo neigiamo poveikio konkurencijai ir valstybių narių tarpusavio prekybai vengimas

Netinkamo neigiamo poveikio konkurencijai ir valstybių narių tarpusavio prekybai vengimas

| (219) | Pirma, Vokietija teigė, kad Frankfurto Hano oro uostas nepakeičia kitų pasiekiamumo zonoje esančių oro uostų, pavyzdžiui, Cveibriukeno ir Frankfurto prie Maino. Pasak Vokietijos, negalima įrodyti, kad bendrovei FFHG suteikta veiklos pagalba keleivių skaičiaus ar krovinių srautų požiūriu konkurencijai su tais oro uostais darytas nederamas neigiamas poveikis. Vokietija teigė, kad, priešingai, Frankfurto Hano oro uostas patyrė didžiulį poveikį to, kad keleiviai, kurie renkasi pigių skrydžių bendroves, verčiau naudojasi centriniais, pavyzdžiui, Kelno Bonos ar Frankfurto prie Maino, o ne regioniniais oro uostais, pavyzdžiui, Frankfurto Hano. Iš tikrųjų Vokietija teigė, kad pastaraisiais metais pigių skrydžių bendrovėms vis dažniau teko vykdyti daugiau skrydžių į pagrindinius centrinius oro uostus, nes tinklui priklausantys oro vežėjai sumažino savo kainas ir ėmė atimti pigių skrydžių rinkos dalį. Šiuo atžvilgiu Vokietija teigė, kad regioniniai oro uostai, pavyzdžiui, Frankfurto Hano, dabar labiau priversti su centriniais oro uostais konkuruoti dėl laisvalaikio keleivių. Todėl Vokietija padarė išvadą, kad, dengiant veiklos išlaidas, konkurencijai nesukelta jokio nederamo neigiamo poveikio, atvirkščiai – pasirodė, jog derėjo padėti vykstant prisitaikymo procesui, kad ateityje būtų užtikrintas patikimas verslo modelis. |
| --- | --- |

(219)

Pirma, Vokietija teigė, kad Frankfurto Hano oro uostas nepakeičia kitų pasiekiamumo zonoje esančių oro uostų, pavyzdžiui, Cveibriukeno ir Frankfurto prie Maino. Pasak Vokietijos, negalima įrodyti, kad bendrovei FFHG suteikta veiklos pagalba keleivių skaičiaus ar krovinių srautų požiūriu konkurencijai su tais oro uostais darytas nederamas neigiamas poveikis. Vokietija teigė, kad, priešingai, Frankfurto Hano oro uostas patyrė didžiulį poveikį to, kad keleiviai, kurie renkasi pigių skrydžių bendroves, verčiau naudojasi centriniais, pavyzdžiui, Kelno Bonos ar Frankfurto prie Maino, o ne regioniniais oro uostais, pavyzdžiui, Frankfurto Hano. Iš tikrųjų Vokietija teigė, kad pastaraisiais metais pigių skrydžių bendrovėms vis dažniau teko vykdyti daugiau skrydžių į pagrindinius centrinius oro uostus, nes tinklui priklausantys oro vežėjai sumažino savo kainas ir ėmė atimti pigių skrydžių rinkos dalį. Šiuo atžvilgiu Vokietija teigė, kad regioniniai oro uostai, pavyzdžiui, Frankfurto Hano, dabar labiau priversti su centriniais oro uostais konkuruoti dėl laisvalaikio keleivių. Todėl Vokietija padarė išvadą, kad, dengiant veiklos išlaidas, konkurencijai nesukelta jokio nederamo neigiamo poveikio, atvirkščiai – pasirodė, jog derėjo padėti vykstant prisitaikymo procesui, kad ateityje būtų užtikrintas patikimas verslo modelis.

| (220) | Antra, Vokietija tvirtino, jog iš to, kad Fraport, prieš pradėdama veikti Frankfurto Hano oro uoste, jau valdė Frankfurto prie Maino oro uostą, matyti, kad nebuvo tikėtasi keleivių ir oro vežėjų perėjimo iš Frankfurto prie Maino į Frankfurto Hano oro uostą. Atvirkščiai, Fraport investavo į galimybę mažinti spūstis Frankfurto prie Maino oro uoste ir Frankfurto Hano oro uostu naudotis kaip papildomu oro uostu, nes buvo numatyta, kad Frankfurto prie Maino oro uostas ateityje bus perkrautas. Pasak Vokietijos, vienas pagrindinių tokio samprotavimo veiksnių buvo draudimas Frankfurto prie Maino oro uoste vykdyti naktinius skrydžius, o Frankfurto Hano oro uostas turi leidimą veikti visą parą. |
| --- | --- |

(220)

Antra, Vokietija tvirtino, jog iš to, kad Fraport, prieš pradėdama veikti Frankfurto Hano oro uoste, jau valdė Frankfurto prie Maino oro uostą, matyti, kad nebuvo tikėtasi keleivių ir oro vežėjų perėjimo iš Frankfurto prie Maino į Frankfurto Hano oro uostą. Atvirkščiai, Fraport investavo į galimybę mažinti spūstis Frankfurto prie Maino oro uoste ir Frankfurto Hano oro uostu naudotis kaip papildomu oro uostu, nes buvo numatyta, kad Frankfurto prie Maino oro uostas ateityje bus perkrautas. Pasak Vokietijos, vienas pagrindinių tokio samprotavimo veiksnių buvo draudimas Frankfurto prie Maino oro uoste vykdyti naktinius skrydžius, o Frankfurto Hano oro uostas turi leidimą veikti visą parą.

Fraport

Fraport

| (221) | Taigi Vokietija teigė, kad bendrovei FFHG bet kokios suteiktos pagalbos poveikis buvo tik teigiamas visam Hunsriuko regionui, o kitų oro uostų atžvilgiu nederamo neigiamo poveikio nebuvo, nes Frankfurto Hano oro uostu naudojamasi siekiant sumažinti spūstis Frankfurto prie Maino oro uoste. Be to, Vokietija teigė, kad be Liuksemburgo oro uosto, iš Frankfurto Hano oro uosto automobiliu pasiekiamo per 1 val. 30 min. (111 km), toje pat pasiekiamumo zonoje nėra jokių kitų konkuruojančių užsienio oro uostų. Pasak Vokietijos, dėl suteiktos pagalbos neigiamo iškreipiamojo poveikio konkurencijai nepadaryta net Liuksemburgo atžvilgiu. |
| --- | --- |

(221)

Taigi Vokietija teigė, kad bendrovei FFHG bet kokios suteiktos pagalbos poveikis buvo tik teigiamas visam Hunsriuko regionui, o kitų oro uostų atžvilgiu nederamo neigiamo poveikio nebuvo, nes Frankfurto Hano oro uostu naudojamasi siekiant sumažinti spūstis Frankfurto prie Maino oro uoste. Be to, Vokietija teigė, kad be Liuksemburgo oro uosto, iš Frankfurto Hano oro uosto automobiliu pasiekiamo per 1 val. 30 min. (111 km), toje pat pasiekiamumo zonoje nėra jokių kitų konkuruojančių užsienio oro uostų. Pasak Vokietijos, dėl suteiktos pagalbos neigiamo iškreipiamojo poveikio konkurencijai nepadaryta net Liuksemburgo atžvilgiu.

6.   SUINTERESUOTŲJŲ ŠALIŲ PASTABOS

SUINTERESUOTŲJŲ ŠALIŲ PASTABOS

6.1.   RYANAIR

RYANAIR

| (222) | Ryanair prieštarauja Komisijos sprendimui pradėti oficialią tyrimo procedūrą dėl 1999, 2002 ir 2005 m. Frankfurto Hano oro uosto susitarimų su Ryanair. Ryanair teigė, kad šie susitarimai atitiko rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio investuotojo principą, taigi nesusiję su valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(222)

Ryanair prieštarauja Komisijos sprendimui pradėti oficialią tyrimo procedūrą dėl 1999, 2002 ir 2005 m. Frankfurto Hano oro uosto susitarimų su Ryanair. Ryanair teigė, kad šie susitarimai atitiko rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio investuotojo principą, taigi nesusiję su valstybės pagalba.

Ryanair

Ryanair

Ryanair

| (223) | Ryanair iš esmės tvirtina, kad jai nesuteikta jokio pranašumo, nes susitarimai atitinka įprastas rinkos sąlygas. Šiuo atžvilgiu Ryanair tvirtino, kad sutartinių sąlygų negalima lyginti su sąlygomis, nustatytomis kituose Vokietijos oro uostuose, jas reikėtų lyginti su sąlygomis, dėl kurių Ryanair yra susitarusi su kitais oro uostais, kuriuose veiklą vykdo pigių skrydžių bendrovės, pavyzdžiui, Blakpulo ir Šarlerua oro uostais. |
| --- | --- |

(223)

Ryanair iš esmės tvirtina, kad jai nesuteikta jokio pranašumo, nes susitarimai atitinka įprastas rinkos sąlygas. Šiuo atžvilgiu Ryanair tvirtino, kad sutartinių sąlygų negalima lyginti su sąlygomis, nustatytomis kituose Vokietijos oro uostuose, jas reikėtų lyginti su sąlygomis, dėl kurių Ryanair yra susitarusi su kitais oro uostais, kuriuose veiklą vykdo pigių skrydžių bendrovės, pavyzdžiui, Blakpulo ir Šarlerua oro uostais.

Ryanair

Ryanair

Ryanair

| (224) | Rinkodaros paramos klausimu, Ryanair tvirtino, kad mokesčiu už skrydžius į naujas paskirties vietas atlyginama už dažnai vykdomus skrydžius, o Frankfurto Hano oro uosto taikomos nuolaidos atitinka rinkos praktiką, nes daug privačių ar valstybinių oro uostų skrydžiams į naujas paskirties vietas taiko tokias pat arba didesnes nuolaidas. |
| --- | --- |

(224)

Rinkodaros paramos klausimu, Ryanair tvirtino, kad mokesčiu už skrydžius į naujas paskirties vietas atlyginama už dažnai vykdomus skrydžius, o Frankfurto Hano oro uosto taikomos nuolaidos atitinka rinkos praktiką, nes daug privačių ar valstybinių oro uostų skrydžiams į naujas paskirties vietas taiko tokias pat arba didesnes nuolaidas.

Ryanair

| (225) | Kalbant apie oro uosto mokesčių taikymą, Ryanair tvirtino, kad įprasti rinkos mokesčiai, t. y. mokesčiai, kurie nėra neįprastai maži, atitinka rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio investuotojo principą. Pasak Ryanair, kad būtų laikomasi šio principo, nebūtinos perspektyvos, kad veikla bus iš karto pelninga. Ryanair nuomone, pakanka perspektyvos, kad veikla taps pelninga vidutinės trukmės ir ilgalaikiu laikotarpiu. Be to, Ryanair nesutinka su Komisijos argumentu, kad Frankfurto Hano oro uostas, savo išlaidas dengdamas iš mokesčių, kuriuos moka Ryanair, atsižvelgė tik į tam tikras susitarimo su Ryanair išlaidas, o ne į bendrosios oro uosto infrastruktūros ir bendrojo administravimo išlaidas. Kalbant apie išlaidų dengimą, Ryanair teigė, kad niekada neplanuota Frankfurto Hano oro uosto rezervuoti išskirtinai tik bendrovei Ryanair. Šiuo atžvilgiu Ryanair nurodė tai, kad Frankfurto Hano oro uostu nemažai naudojamasi ir kaip krovininiu oro uostu. Ryanair taip pat nurodė, kad ji turėtų mokėti mažesnius mokesčius, palyginti su kitais oro vežėjais, nes dėl jos reikalavimų, susijusių su aptarnavimu ir veikla, oro uosto išlaidos sumažėja iki minimumo. |
| --- | --- |

(225)

Kalbant apie oro uosto mokesčių taikymą, Ryanair tvirtino, kad įprasti rinkos mokesčiai, t. y. mokesčiai, kurie nėra neįprastai maži, atitinka rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio investuotojo principą. Pasak Ryanair, kad būtų laikomasi šio principo, nebūtinos perspektyvos, kad veikla bus iš karto pelninga. Ryanair nuomone, pakanka perspektyvos, kad veikla taps pelninga vidutinės trukmės ir ilgalaikiu laikotarpiu. Be to, Ryanair nesutinka su Komisijos argumentu, kad Frankfurto Hano oro uostas, savo išlaidas dengdamas iš mokesčių, kuriuos moka Ryanair, atsižvelgė tik į tam tikras susitarimo su Ryanair išlaidas, o ne į bendrosios oro uosto infrastruktūros ir bendrojo administravimo išlaidas. Kalbant apie išlaidų dengimą, Ryanair teigė, kad niekada neplanuota Frankfurto Hano oro uosto rezervuoti išskirtinai tik bendrovei Ryanair. Šiuo atžvilgiu Ryanair nurodė tai, kad Frankfurto Hano oro uostu nemažai naudojamasi ir kaip krovininiu oro uostu. Ryanair taip pat nurodė, kad ji turėtų mokėti mažesnius mokesčius, palyginti su kitais oro vežėjais, nes dėl jos reikalavimų, susijusių su aptarnavimu ir veikla, oro uosto išlaidos sumažėja iki minimumo.

Ryanair

Ryanair

Ryanair

Ryanair

Ryanair

Ryanair

Ryanair

Ryanair

Ryanair

Ryanair

| (226) | Ryanair dar tvirtino, kad Frankfurto Hano oro uosto veiksmus lėmė numatytos pelningumo perspektyvos. Pasak Ryanair, prieš sudarydamas susitarimus Frankfurto Hano oro uostas atliko finansinę ir strateginę analizę, o to ir tikimasi iš rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio investuotojo. Ryanair teigė, kad jos įsipareigojimo užtikrinti didelį keleivių skaičių atžvilgiu nuo 2005 m. taikoma ir sutartinė nuobaudų sistema, o susitarimo sąlygomis didžioji dalis rizikos tenka Ryanair, taigi Frankfurto Hano oro uostui tai išskirtinai geras sandoris. Be to, dėl susitarimų Frankfurto Hano oro uostas galėjo pagerinti savo finansinę padėtį. Sudarydamas susitarimą Frankfurto Hano oro uostas žinojo, kad panašūs susitarimai, Ryanair sudaryti su kitais Europos oro uostais, yra pelningi. |
| --- | --- |

(226)

Ryanair dar tvirtino, kad Frankfurto Hano oro uosto veiksmus lėmė numatytos pelningumo perspektyvos. Pasak Ryanair, prieš sudarydamas susitarimus Frankfurto Hano oro uostas atliko finansinę ir strateginę analizę, o to ir tikimasi iš rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio investuotojo. Ryanair teigė, kad jos įsipareigojimo užtikrinti didelį keleivių skaičių atžvilgiu nuo 2005 m. taikoma ir sutartinė nuobaudų sistema, o susitarimo sąlygomis didžioji dalis rizikos tenka Ryanair, taigi Frankfurto Hano oro uostui tai išskirtinai geras sandoris. Be to, dėl susitarimų Frankfurto Hano oro uostas galėjo pagerinti savo finansinę padėtį. Sudarydamas susitarimą Frankfurto Hano oro uostas žinojo, kad panašūs susitarimai, Ryanair sudaryti su kitais Europos oro uostais, yra pelningi.

Ryanair

Ryanair

Ryanair

Ryanair

Ryanair

| (227) | Galiausiai, Ryanair nurodo, kad jos susitarimuose su Frankfurto Hano oro uostu nėra jokių išskirtinių sąlygų, taigi kitiems oro vežėjams galėjo būti ir buvo taikomos tokios pat sąlygos, kaip ir Ryanair, jeigu tik jie buvo pasirengę oro uostui įsipareigoti taip, kaip Ryanair. |
| --- | --- |

(227)

Galiausiai, Ryanair nurodo, kad jos susitarimuose su Frankfurto Hano oro uostu nėra jokių išskirtinių sąlygų, taigi kitiems oro vežėjams galėjo būti ir buvo taikomos tokios pat sąlygos, kaip ir Ryanair, jeigu tik jie buvo pasirengę oro uostui įsipareigoti taip, kaip Ryanair.

Ryanair

Ryanair

Ryanair

| (228) | Be to, Ryanair pateikė keletą įmonės Oxera parengtų pastabų, taip pat profesoriaus Damieno P. McLoughlino parengtą analizę. |
| --- | --- |

(228)

Be to, Ryanair pateikė keletą įmonės Oxera parengtų pastabų, taip pat profesoriaus Damieno P. McLoughlino parengtą analizę.

Ryanair

Oxera

Oxera 1 pastaba. Rinkos lyginamojo rodiklio nustatymas atliekant atitikties rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principui lyginamąją analizę. 2013 m. balandžio 9 d. Oxera parengtas pranešimas bendrovei Ryanair dėl Ryanair suteiktos valstybės pagalbos bylų.

Oxera

Ryanair

Ryanair

| (229) | Oxera mano, jog Komisijos požiūris, kad yra priimtina lyginti tik su palyginamaisiais oro uostais, esančiais toje pačioje pasiekiamumo zonoje kaip ir tiriamasis oro uostas, turi trūkumų. |
| --- | --- |

(229)

Oxera mano, jog Komisijos požiūris, kad yra priimtina lyginti tik su palyginamaisiais oro uostais, esančiais toje pačioje pasiekiamumo zonoje kaip ir tiriamasis oro uostas, turi trūkumų.

Oxera

| (230) | Oxera taip pat tvirtina, kad rinkos lyginamosioms kainoms, nustatomoms vertinant palyginamuosius oro uostus, poveikio nedaro aplinkiniams oro uostams suteikta valstybės pagalba. Todėl galima patikimai apskaičiuoti rinkos lyginamąjį rodiklį, taikytiną vertinant atitiktį rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principui. |
| --- | --- |

(230)

Oxera taip pat tvirtina, kad rinkos lyginamosioms kainoms, nustatomoms vertinant palyginamuosius oro uostus, poveikio nedaro aplinkiniams oro uostams suteikta valstybės pagalba. Todėl galima patikimai apskaičiuoti rinkos lyginamąjį rodiklį, taikytiną vertinant atitiktį rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principui.

Oxera

| (231) | Taip yra dėl šių dalykų:






  a) | lyginamosios analizės plačiai naudojamos vertinant atitiktį rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principui ne valstybės pagalbos srityje; |
| --- | --- | --- |

(231)

Taip yra dėl šių dalykų:

a)

lyginamosios analizės plačiai naudojamos vertinant atitiktį rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principui ne valstybės pagalbos srityje;

| b) | bendrovės poveikį viena kitos kainodaros sprendimams daro tik tiek, kiek jų produktai yra tarpusavyje pakeičiami arba papildomi; |
| --- | --- |

b)

bendrovės poveikį viena kitos kainodaros sprendimams daro tik tiek, kiek jų produktai yra tarpusavyje pakeičiami arba papildomi;

| c) | toje pačioje pasiekiamumo zonoje esantys oro uostai nebūtinai tarpusavyje konkuruoja, o pateiktose ataskaitose nurodyti palyginamieji oro uostai savo pasiekiamumo zonoje patiria ribotą valstybinių oro uostų konkurenciją (mažiau negu trečdalis komercinių oro uostų, esančių palyginamųjų oro uostų pasiekiamumo zonoje, visiškai priklauso valstybei, ir nė vieno jų atžvilgiu nekilo susirūpinimas dėl valstybės pagalbos (2013 m. balandžio mėn. duomenimis); |
| --- | --- |

c)

toje pačioje pasiekiamumo zonoje esantys oro uostai nebūtinai tarpusavyje konkuruoja, o pateiktose ataskaitose nurodyti palyginamieji oro uostai savo pasiekiamumo zonoje patiria ribotą valstybinių oro uostų konkurenciją (mažiau negu trečdalis komercinių oro uostų, esančių palyginamųjų oro uostų pasiekiamumo zonoje, visiškai priklauso valstybei, ir nė vieno jų atžvilgiu nekilo susirūpinimas dėl valstybės pagalbos (2013 m. balandžio mėn. duomenimis);

| d) | net jeigu palyginamieji oro uostai patiria valstybinių oro uostų konkurenciją toje pačioje pasiekiamumo zonoje, gali būti priežasčių manyti, kad jų veiksmai atitinka rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principą (pavyzdžiui, kai didelė dalis priklauso privatiems savininkams arba oro uostą valdo privati įmonė); |
| --- | --- |

d)

net jeigu palyginamieji oro uostai patiria valstybinių oro uostų konkurenciją toje pačioje pasiekiamumo zonoje, gali būti priežasčių manyti, kad jų veiksmai atitinka rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principą (pavyzdžiui, kai didelė dalis priklauso privatiems savininkams arba oro uostą valdo privati įmonė);

| e) | rinkos ekonomikos sąlygomis veikiantys oro uostai nenustatys kainų, mažesnių už papildomas išlaidas. |
| --- | --- |

e)

rinkos ekonomikos sąlygomis veikiantys oro uostai nenustatys kainų, mažesnių už papildomas išlaidas.

Oxera 2 pastaba. Principai, kuriais, vertinant atitiktį rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principui, grindžiama pelningumo analizė. 2013 m. balandžio 9 d.
  Oxera parengtas pranešimas bendrovei Ryanair dėl Ryanair suteiktos valstybės pagalbos bylų.

Oxera

Oxera

Ryanair

Ryanair

| (232) | Oxera tvirtina, kad Komisijai pateiktose Oxera ataskaitose atlikta pelningumo analizė pagrįsta principais, kurių laikytųsi racionalus privačiojo sektoriaus investuotojas, ir atspindi požiūrį, kurio Komisija laikėsi anksčiau. |
| --- | --- |

(232)

Oxera tvirtina, kad Komisijai pateiktose Oxera ataskaitose atlikta pelningumo analizė pagrįsta principais, kurių laikytųsi racionalus privačiojo sektoriaus investuotojas, ir atspindi požiūrį, kurio Komisija laikėsi anksčiau.

Oxera

Oxera

| (233) | Principai, kuriais grindžiama pelningumo analizė:






  a) | vertinimas atliekamas etapais; |
| --- | --- | --- |

(233)

Principai, kuriais grindžiama pelningumo analizė:

a)

vertinimas atliekamas etapais;

| b) | ex ante verslo plano nebūtinai reikia; |
| --- | --- |

b)

ex ante verslo plano nebūtinai reikia;

ex ante

| c) | oro uoste, kuriame nėra spūsčių, tinkamas kainų nustatymo metodas yra vienos kasos metodas; |
| --- | --- |

c)

oro uoste, kuriame nėra spūsčių, tinkamas kainų nustatymo metodas yra vienos kasos metodas;

| d) | reikia atsižvelgti tik į pajamas, susijusias su veikiančio oro uosto ekonomine veikla; |
| --- | --- |

d)

reikia atsižvelgti tik į pajamas, susijusias su veikiančio oro uosto ekonomine veikla;

| e) | turėtų būti atsižvelgta į visą susitarimo, įskaitant jo pratęsimą, laikotarpį; |
| --- | --- |

e)

turėtų būti atsižvelgta į visą susitarimo, įskaitant jo pratęsimą, laikotarpį;

| f) | vertinant susitarimų pelningumą būsimi finansiniai srautai turėtų būti diskontuojami; |
| --- | --- |

f)

vertinant susitarimų pelningumą būsimi finansiniai srautai turėtų būti diskontuojami;

| g) | laipsniškas Ryanair susitarimų pelningumas oro uostams turėtų būti vertinamas remiantis vidine grąžos norma arba grynąja dabartine verte. |
| --- | --- |

g)

laipsniškas Ryanair susitarimų pelningumas oro uostams turėtų būti vertinamas remiantis vidine grąžos norma arba grynąja dabartine verte.

Ryanair

Profesoriaus Damieno P. McLoughlino analizė. Prekių ženklo formavimas – kaip ir kodėl mažos prekių ženklą turinčios įmonės turėtų investuoti į rinkodarą. Parengta 2013 m. balandžio 10 d.
  Ryanair užsakymu

Profesoriaus Damieno P. McLoughlino analizė. Prekių ženklo formavimas – kaip ir kodėl mažos prekių ženklą turinčios įmonės turėtų investuoti į rinkodarą. Parengta 2013 m. balandžio 10 d.
  Ryanair

| (234) | Dokumentu siekiama išdėstyti komercinę logiką, kuria grindžiami regioninių oro uostų sprendimai iš AMS pirkti reklamą svetainėje Ryanair.com. |
| --- | --- |

(234)

Dokumentu siekiama išdėstyti komercinę logiką, kuria grindžiami regioninių oro uostų sprendimai iš AMS pirkti reklamą svetainėje Ryanair.com.

| (235) | Dokumente tvirtinama, kad yra daug labai stiprių, gerai žinomų oro uostų, kuriais naudojamasi dėl įpročio. Silpnesni konkurentai, kad galėtų plėsti savo verslą, turi padaryti poveikį nekintamai klientų elgsenai. Mažesni regioniniai oro uostai turi rasti būdų nuosekliai ir kuo platesnei auditorijai skelbti apie savo prekių ženklą. Tradicinių formų rinkodaros komunikacijai reikia didesnių išlaidų, negu tai leidžia jų ištekliai. |
| --- | --- |

(235)

Dokumente tvirtinama, kad yra daug labai stiprių, gerai žinomų oro uostų, kuriais naudojamasi dėl įpročio. Silpnesni konkurentai, kad galėtų plėsti savo verslą, turi padaryti poveikį nekintamai klientų elgsenai. Mažesni regioniniai oro uostai turi rasti būdų nuosekliai ir kuo platesnei auditorijai skelbti apie savo prekių ženklą. Tradicinių formų rinkodaros komunikacijai reikia didesnių išlaidų, negu tai leidžia jų ištekliai.

Oxera 3 ir 4 pastabos. Kaip pelningumo analizėje, atliekamoje vertinant atitiktį rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principui, reikėtų aiškinti AMS susitarimus? 2014 m. sausio 17 ir 31 d.

Oxera

| (236) | Ryanair pateikė daugiau savo konsultantės Oxera ataskaitų. Tose ataskaitose Oxera aptaria principus, į kuriuos, pasak oro vežėjo, reikėtų atsižvelgti atliekant Ryanair ir oro uostų sudarytų oro uosto paslaugų susitarimų ir AMS ir tų pačių oro uostų sudarytų rinkodaros susitarimų pelningumo analizę, kai vertinama, ar laikytasi rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principo. Ryanair pabrėžė, kad dėl tų ataskaitų niekaip nesikeičia jos anksčiau išdėstyta pozicija, kad vertinant atitiktį rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principui oro uosto paslaugų susitarimai ir rinkodaros susitarimai turėtų būti nagrinėjami atskirai. |
| --- | --- |

(236)

Ryanair pateikė daugiau savo konsultantės Oxera ataskaitų. Tose ataskaitose Oxera aptaria principus, į kuriuos, pasak oro vežėjo, reikėtų atsižvelgti atliekant Ryanair ir oro uostų sudarytų oro uosto paslaugų susitarimų ir AMS ir tų pačių oro uostų sudarytų rinkodaros susitarimų pelningumo analizę, kai vertinama, ar laikytasi rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principo. Ryanair pabrėžė, kad dėl tų ataskaitų niekaip nesikeičia jos anksčiau išdėstyta pozicija, kad vertinant atitiktį rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principui oro uosto paslaugų susitarimai ir rinkodaros susitarimai turėtų būti nagrinėjami atskirai.

Ryanair

Oxera

Oxera

Ryanair

Ryanair

| (237) | Ataskaitose nurodoma, kad AMS gaunamas pelnas kaip pajamos turėtų būti įtrauktas į bendrą pelningumo analizę, o AMS išlaidos turėtų būti įtrauktos į sąnaudas. Tam ataskaitose siūloma bendrai pelningumo analizei taikyti grynųjų pinigų srautais grindžiamą metodą, t. y. oro uostų išlaidos, skirtos AMS, galėtų būtų aiškinamos kaip papildomos veiklos išlaidos. |
| --- | --- |

(237)

Ataskaitose nurodoma, kad AMS gaunamas pelnas kaip pajamos turėtų būti įtrauktas į bendrą pelningumo analizę, o AMS išlaidos turėtų būti įtrauktos į sąnaudas. Tam ataskaitose siūloma bendrai pelningumo analizei taikyti grynųjų pinigų srautais grindžiamą metodą, t. y. oro uostų išlaidos, skirtos AMS, galėtų būtų aiškinamos kaip papildomos veiklos išlaidos.

| (238) | Ataskaitose pabrėžiama, kad rinkodaros veikla padedama kurti ir palaikyti prekių ženklo vertę, o ji turi įtakos ir duoda naudos ne tik susitarimo su oro vežėju galiojimo metu, bet ir jam baigus galioti. Taip visų pirma būtų, jeigu dėl to, kad Ryanair sudarė susitarimą su oro uostu, oro uoste imtų veikti kiti oro vežėjai; savo ruožtu tai paskatintų oro uoste atidaryti daugiau parduotuvių, todėl oro uostas gautų daugiau su oro susisiekimu nesusijusių pajamų. Pasak Ryanair, jeigu Komisija ir toliau manytų, kad pelningumo analizė turi būti bendra, į tą naudą reikia atsižvelgti, o AMS išlaidas reikėtų aiškinti kaip papildomas veiklos išlaidas, atskaičius AMS įmokas. |
| --- | --- |

(238)

Ataskaitose pabrėžiama, kad rinkodaros veikla padedama kurti ir palaikyti prekių ženklo vertę, o ji turi įtakos ir duoda naudos ne tik susitarimo su oro vežėju galiojimo metu, bet ir jam baigus galioti. Taip visų pirma būtų, jeigu dėl to, kad Ryanair sudarė susitarimą su oro uostu, oro uoste imtų veikti kiti oro vežėjai; savo ruožtu tai paskatintų oro uoste atidaryti daugiau parduotuvių, todėl oro uostas gautų daugiau su oro susisiekimu nesusijusių pajamų. Pasak Ryanair, jeigu Komisija ir toliau manytų, kad pelningumo analizė turi būti bendra, į tą naudą reikia atsižvelgti, o AMS išlaidas reikėtų aiškinti kaip papildomas veiklos išlaidas, atskaičius AMS įmokas.

Ryanair

Ryanair

| (239) | Be to, Ryanair laikosi nuomonės, kad galutinė vertė (atspindinti baigus galioti susitarimui atsiradusią vertę) turėtų būti įtraukta į numatomą papildomą pelną oro uosto paslaugų susitarimo galiojimo pabaigoje. Galutinė vertė galėtų būti derinama atsižvelgiant į pratęsimo galimybę, įvertinus tikimybę, kad baigus galioti susitarimui su Ryanair arba su kitais oro vežėjais susitarus dėl panašių sąlygų pelnas išliks. Ryanair mano, kad tada būtų įmanoma apskaičiuoti žemesniąją naudos, gaunamos kartu dėl susitarimo su AMS ir oro uosto paslaugų susitarimo, ribą, atsižvelgiant į papildomo pelno neužtikrintumą baigus galioti oro uosto paslaugų susitarimui. |
| --- | --- |

(239)

Be to, Ryanair laikosi nuomonės, kad galutinė vertė (atspindinti baigus galioti susitarimui atsiradusią vertę) turėtų būti įtraukta į numatomą papildomą pelną oro uosto paslaugų susitarimo galiojimo pabaigoje. Galutinė vertė galėtų būti derinama atsižvelgiant į pratęsimo galimybę, įvertinus tikimybę, kad baigus galioti susitarimui su Ryanair arba su kitais oro vežėjais susitarus dėl panašių sąlygų pelnas išliks. Ryanair mano, kad tada būtų įmanoma apskaičiuoti žemesniąją naudos, gaunamos kartu dėl susitarimo su AMS ir oro uosto paslaugų susitarimo, ribą, atsižvelgiant į papildomo pelno neužtikrintumą baigus galioti oro uosto paslaugų susitarimui.

Ryanair

Ryanair

| (240) | Tokiam požiūriui papildyti, ataskaitose apibendrinami rinkodaros poveikio prekių ženklo vertei tyrimų rezultatai. Šiuose tyrimuose nurodoma, kad rinkodara gali palaikyti prekės ženklo vertę ir padėti užtikrinti klientų skaičių. Remiantis ataskaitomis, oro uosto rinkodara svetainėje Ryanair.com labai padidinamas oro uosto prekių ženklo matomumas. Be to, ataskaitose nurodoma, kad mažesni regioniniai oro uostai, norintys padidinti savo oro eismą, savo prekių ženklo vertę galėtų itin padidinti sudarydami rinkodaros susitarimus su AMS. |
| --- | --- |

(240)

Tokiam požiūriui papildyti, ataskaitose apibendrinami rinkodaros poveikio prekių ženklo vertei tyrimų rezultatai. Šiuose tyrimuose nurodoma, kad rinkodara gali palaikyti prekės ženklo vertę ir padėti užtikrinti klientų skaičių. Remiantis ataskaitomis, oro uosto rinkodara svetainėje Ryanair.com labai padidinamas oro uosto prekių ženklo matomumas. Be to, ataskaitose nurodoma, kad mažesni regioniniai oro uostai, norintys padidinti savo oro eismą, savo prekių ženklo vertę galėtų itin padidinti sudarydami rinkodaros susitarimus su AMS.

| (241) | Ataskaitose galiausiai nurodoma, kad pirmumas turėtų būti teikiamas grynųjų pinigų srautu grindžiamam metodui, o ne kapitalizacijos metodui, kurį taikant AMS suteiktų rinkodaros paslaugų išlaidos būtų laikomos nematerialiojo turto (t. y. prekių ženklo vertės) kapitalo išlaidomis (39). Taikant kapitalizacijos metodą būtų atsižvelgta tik į rinkodaros išlaidų dalį, priskirtiną oro uosto nematerialiajam turtui. Rinkodaros išlaidos būtų laikomos nematerialiojo turto kapitalo išlaidomis, o tada susitarimo galiojimo laikotarpiu joms būtų taikomas nusidėvėjimas atsižvelgiant į likutinę vertę pasibaigus numatytam oro uosto paslaugų susitarimo galiojimo terminui. Taikant šį metodą būtų neatsižvelgta į papildomą pelną, gaunamą su Ryanair sudarius oro uosto paslaugų susitarimą, be to, nematerialiojo turto vertę sunku apskaičiuoti dėl prekių ženklo išlaidų ir turto naudojimo laikotarpio. Remiantis ataskaitomis, grynųjų pinigų srauto metodas taip pat tinkamesnis už kapitalizacijos metodą, nes taikant pastarąjį neįtraukiama teigiama nauda oro uostui, kurios tikimasi su Ryanair pasirašius oro uosto paslaugų susitarimą. |
| --- | --- |

(241)

Ataskaitose galiausiai nurodoma, kad pirmumas turėtų būti teikiamas grynųjų pinigų srautu grindžiamam metodui, o ne kapitalizacijos metodui, kurį taikant AMS suteiktų rinkodaros paslaugų išlaidos būtų laikomos nematerialiojo turto (t. y. prekių ženklo vertės) kapitalo išlaidomis (39). Taikant kapitalizacijos metodą būtų atsižvelgta tik į rinkodaros išlaidų dalį, priskirtiną oro uosto nematerialiajam turtui. Rinkodaros išlaidos būtų laikomos nematerialiojo turto kapitalo išlaidomis, o tada susitarimo galiojimo laikotarpiu joms būtų taikomas nusidėvėjimas atsižvelgiant į likutinę vertę pasibaigus numatytam oro uosto paslaugų susitarimo galiojimo terminui. Taikant šį metodą būtų neatsižvelgta į papildomą pelną, gaunamą su Ryanair sudarius oro uosto paslaugų susitarimą, be to, nematerialiojo turto vertę sunku apskaičiuoti dėl prekių ženklo išlaidų ir turto naudojimo laikotarpio. Remiantis ataskaitomis, grynųjų pinigų srauto metodas taip pat tinkamesnis už kapitalizacijos metodą, nes taikant pastarąjį neįtraukiama teigiama nauda oro uostui, kurios tikimasi su Ryanair pasirašius oro uosto paslaugų susitarimą.

39

Ryanair

Ryanair

2014 m. rugpjūčio 11 d.
  Oxera parengta ataskaita „Ekonominis rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principo vertinimas. Frankfurto Hano oro uostas“

2014 m. rugpjūčio 11 d.
  Oxera

| (242) | Ryanair pateikė dar vieną Oxera parengtą ataskaitą dėl 1999, 2002 ir 2005 m. Frankfurto Hano oro uosto ir Ryanair susitarimų. 2005 m. Ryanair susitarimo vertinime atsižvelgiama ir į rinkodaros susitarimą, tiesiogiai sudarytą su Reino krašto-Pfalco žeme. Oxera atliktas susitarimų su Ryanair vertinimas yra pagrįstas informacija, oro uosto turėta susitarimo pasirašymo metu. |
| --- | --- |

(242)

Ryanair pateikė dar vieną Oxera parengtą ataskaitą dėl 1999, 2002 ir 2005 m. Frankfurto Hano oro uosto ir Ryanair susitarimų. 2005 m. Ryanair susitarimo vertinime atsižvelgiama ir į rinkodaros susitarimą, tiesiogiai sudarytą su Reino krašto-Pfalco žeme. Oxera atliktas susitarimų su Ryanair vertinimas yra pagrįstas informacija, oro uosto turėta susitarimo pasirašymo metu.

Ryanair

Oxera

Ryanair

Ryanair

Oxera

Ryanair

1999 m. susitarimas su Ryanair

1999 m. susitarimas su

| (243) | Remiantis ataskaita, 1999 m. susitarimo su Ryanair analizė grįsta verslo plano dokumentu, kurį FFHG pateikė 1999 m. gegužės 25 d., šis dokumentas parengtas prieš pasirašant susitarimą. Ataskaitoje nurodyta, kad pajamos iš su oro susisiekimu susijusios veiklos apskaičiuotos remiantis 1999 m. susitarime su Ryanair nurodytais mokesčiai. Papildomos veiklos išlaidos apskaičiuotos remiantis pačios FFHG sąmatomis. Ataskaitoje nurodyta, kad neatsižvelgta į gaisrų gesinimo išlaidas, paprastai laikomas patenkančiomis į viešosios politikos sritį. Tas pat pasakytina ir apie infrastruktūros investicijas.

  16 lentelė



  Oxera

  atliktas 1999 m. susitarimo su

  Ryanair

  papildomo pelningumo vertinimas
   (40)

  [...]. |
| --- | --- |

(243)

Remiantis ataskaita, 1999 m. susitarimo su Ryanair analizė grįsta verslo plano dokumentu, kurį FFHG pateikė 1999 m. gegužės 25 d., šis dokumentas parengtas prieš pasirašant susitarimą. Ataskaitoje nurodyta, kad pajamos iš su oro susisiekimu susijusios veiklos apskaičiuotos remiantis 1999 m. susitarime su Ryanair nurodytais mokesčiai. Papildomos veiklos išlaidos apskaičiuotos remiantis pačios FFHG sąmatomis. Ataskaitoje nurodyta, kad neatsižvelgta į gaisrų gesinimo išlaidas, paprastai laikomas patenkančiomis į viešosios politikos sritį. Tas pat pasakytina ir apie infrastruktūros investicijas.

Ryanair

Ryanair

16 lentelė

16 lentelė

Oxera

  atliktas 1999 m. susitarimo su

  Ryanair

  papildomo pelningumo vertinimas
   (40)

Oxera

atliktas 1999 m. susitarimo su

Ryanair

papildomo pelningumo vertinimas

40

[...].

2002 m. susitarimas su Ryanair

2002 m. susitarimas su

| (244) | Ataskaitoje paaiškinta, kad bendras keleivių skaičius prognozuotas remiantis 2002 m. lapkričio mėn. parengtu FFHG verslo planu, nes tai vienintelis turimas dokumentas, kuriame pateiktos atitinkamo laikotarpio eismo srautų prognozės. Remiantis ataskaita, pajamos iš su oro susisiekimu susijusios veiklos apskaičiuotos remiantis 2002 m. susitarime su Ryanair nurodytais mokesčiai. Su oro susisiekimu nesusijusios pajamos nustatytos remiantis 2002 m. lapkričio mėn. parengtu FFHG verslo planu, nes tai vienintelis dokumentas, kuriame pateiktos su oro susisiekimu nesusijusių pajamų prognozės ir kuris parengtas apytikriai tuo laiku, kai buvo pasirašomas 2002 m. susitarimas su Ryanair. |
| --- | --- |

(244)

Ataskaitoje paaiškinta, kad bendras keleivių skaičius prognozuotas remiantis 2002 m. lapkričio mėn. parengtu FFHG verslo planu, nes tai vienintelis turimas dokumentas, kuriame pateiktos atitinkamo laikotarpio eismo srautų prognozės. Remiantis ataskaita, pajamos iš su oro susisiekimu susijusios veiklos apskaičiuotos remiantis 2002 m. susitarime su Ryanair nurodytais mokesčiai. Su oro susisiekimu nesusijusios pajamos nustatytos remiantis 2002 m. lapkričio mėn. parengtu FFHG verslo planu, nes tai vienintelis dokumentas, kuriame pateiktos su oro susisiekimu nesusijusių pajamų prognozės ir kuris parengtas apytikriai tuo laiku, kai buvo pasirašomas 2002 m. susitarimas su Ryanair.

Ryanair

Ryanair

| (245) | Vienam keleiviui tenkančios veiklos išlaidos apskaičiuotos remiantis pačios FFHG atlikta papildomų veiklos išlaidų, susijusių su kiekvienu išvykstančiu Ryanair keleiviu, analize. Investicijų planas parengtas 2000 m. lapkričio mėn.

  17 lentelė



  Oxera

  atliktas 2002 m. susitarimo su

  Ryanair

  papildomo pelningumo vertinimas
   (41)

  [...]. |
| --- | --- |

(245)

Vienam keleiviui tenkančios veiklos išlaidos apskaičiuotos remiantis pačios FFHG atlikta papildomų veiklos išlaidų, susijusių su kiekvienu išvykstančiu Ryanair keleiviu, analize. Investicijų planas parengtas 2000 m. lapkričio mėn.

Ryanair

17 lentelė

17 lentelė

Oxera

  atliktas 2002 m. susitarimo su

  Ryanair

  papildomo pelningumo vertinimas
   (41)

Oxera

atliktas 2002 m. susitarimo su

Ryanair

papildomo pelningumo vertinimas

41

[...].

6.2.   LUFTHANSA IR BDF

LUFTHANSA IR BDF

| (246) | Lufthansa ir Vokietijos oro vežėjų federacinė asociacija (vok. Bundesverband der Deutschen Fluggesellschaften e.V, toliau – BDF) pateikė išsamią informaciją ir pastabas dėl 2008 m. sprendimo pradėti procedūrą, jos apibendrintos toliau šiame dokumente. |
| --- | --- |

(246)

Lufthansa ir Vokietijos oro vežėjų federacinė asociacija (vok. Bundesverband der Deutschen Fluggesellschaften e.V, toliau – BDF) pateikė išsamią informaciją ir pastabas dėl 2008 m. sprendimo pradėti procedūrą, jos apibendrintos toliau šiame dokumente.

Lufthansa

Bundesverband der Deutschen Fluggesellschaften e.V

| (247) | Lufthansa ir BDF teigė, kad FFHG ir jos pirmtakių nuostoliai 1998–2009 m. buvo 161 mln. EUR, ir FFHG, skirtingai negu teigia, teigiamo rezultato neatskaičius palūkanų, mokesčių, nusidėvėjimo ir amortizacijos nepasiekė ir 2006 m. Šiuo atžvilgiu Lufthansa ir BDF teigia, kad šiek tiek teigiamas rezultatas neatskaičius palūkanų, mokesčių, nusidėvėjimo ir amortizacijos buvo galimas tik nebeturint iš pirmtakių perimtų įsipareigojimų, nes tada sumažėtų veiklos nuostoliai. Taigi Lufthansa ir BDF mano, kad Komisija turėtų siekti gauti visus FFHG metinio balanso dokumentus. Šiuo atžvilgiu Lufthansa tvirtino, kad, skirtingai negu teigė Vokietija, investicijų nusidėvėjimas metams bėgant pernelyg nedidėjo ir negalima manyti, kad jis yra labai didelis, palyginti su išlaidomis, susijusiomis su bendrovei Ryanair teikiama rinkodaros parama ir įtrauktomis į „kitas veiklos išlaidas“, kaip nurodyta 18 lentelėje. Lufthansa ir BDF taip pat mano, kad Komisija turėtų paprašyti visų neskelbtų FFHG metinio balanso dokumentų.

  18 lentelė


  Nusidėvėjimo ir kitų veiklos išlaidų ryšys












  EUR | 2000 m. | 2001 m. | 2002 m. | 2003 m. | 2004 m. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nusidėvėjimas | 4 477 257 | 5 325 627 | 5 423 627 | 6 045 387 | 7 699 330 |
| Nuostoliai | 8 217 199 | 13 355 347 | 19 993 895 | 17 832 868 | 16 797 889 |
| Kitos veiklos išlaidos | [...]. | 5 692 808 | 11 434 306 | 10 521 273 | 11 454 363 |

(247)

Lufthansa ir BDF teigė, kad FFHG ir jos pirmtakių nuostoliai 1998–2009 m. buvo 161 mln. EUR, ir FFHG, skirtingai negu teigia, teigiamo rezultato neatskaičius palūkanų, mokesčių, nusidėvėjimo ir amortizacijos nepasiekė ir 2006 m. Šiuo atžvilgiu Lufthansa ir BDF teigia, kad šiek tiek teigiamas rezultatas neatskaičius palūkanų, mokesčių, nusidėvėjimo ir amortizacijos buvo galimas tik nebeturint iš pirmtakių perimtų įsipareigojimų, nes tada sumažėtų veiklos nuostoliai. Taigi Lufthansa ir BDF mano, kad Komisija turėtų siekti gauti visus FFHG metinio balanso dokumentus. Šiuo atžvilgiu Lufthansa tvirtino, kad, skirtingai negu teigė Vokietija, investicijų nusidėvėjimas metams bėgant pernelyg nedidėjo ir negalima manyti, kad jis yra labai didelis, palyginti su išlaidomis, susijusiomis su bendrovei Ryanair teikiama rinkodaros parama ir įtrauktomis į „kitas veiklos išlaidas“, kaip nurodyta 18 lentelėje. Lufthansa ir BDF taip pat mano, kad Komisija turėtų paprašyti visų neskelbtų FFHG metinio balanso dokumentų.

Lufthansa

Lufthansa

Lufthansa

Lufthansa

Ryanair

kitas veiklos išlaidas

Lufthansa

18 lentelė

18 lentelė

Nusidėvėjimo ir kitų veiklos išlaidų ryšys

Nusidėvėjimo ir kitų veiklos išlaidų ryšys

EUR

EUR

2000 m.

2000 m.

2001 m.

2001 m.

2002 m.

2002 m.

2003 m.

2003 m.

2004 m.

2004 m.

Nusidėvėjimas

4 477 257

5 325 627

5 423 627

6 045 387

7 699 330

Nuostoliai

8 217 199

13 355 347

19 993 895

17 832 868

16 797 889

Kitos veiklos išlaidos

[...].

5 692 808

11 434 306

10 521 273

11 454 363

| (248) | Lufthansa ir BDF taip pat teigė, kad į Vokietijos pateiktą tyrimo medžiagą, kurioje nurodyti statistiniai duomenys apie FFHG poveikį turizmui Hunsriuko regione ir Reino krašto-Pfalco žemėje, nereikėtų atsižvelgti, nes keleivių srautų didėjimo ir užimtumo augimo aplink oro uostą skaičius pateikė FFHG, tyrimo autoriai jų nepatikrino. Lufthansa ir BDF dar teigė, kad, net tuo metu, kai buvo atliekamas tyrimas, buvo žinoma, kad tie skaičiai neatitiko tikrovės. |
| --- | --- |

(248)

Lufthansa ir BDF taip pat teigė, kad į Vokietijos pateiktą tyrimo medžiagą, kurioje nurodyti statistiniai duomenys apie FFHG poveikį turizmui Hunsriuko regione ir Reino krašto-Pfalco žemėje, nereikėtų atsižvelgti, nes keleivių srautų didėjimo ir užimtumo augimo aplink oro uostą skaičius pateikė FFHG, tyrimo autoriai jų nepatikrino. Lufthansa ir BDF dar teigė, kad, net tuo metu, kai buvo atliekamas tyrimas, buvo žinoma, kad tie skaičiai neatitiko tikrovės.

Lufthansa

Lufthansa

| (249) | Be to, Lufthansa ir BDF teigė, kad FFHG neturėjo aiškaus verslo modelio, tai galima matyti iš to, kad buvo keičiami planai, kuo papildyti oro uostą, pavyzdžiui, prekybos centrais ar ekskursijų vietomis, nors tai visiškai nesusiję su oro uosto eksploatavimu. Dar daugiau, pasak Lufthansa ir BDF, kad nesilaikyta nuoseklaus plano, matyti ir iš prieštaringų FFHG pareiškimų, kad Frankfurto Hano oro uostas pelningai veikti turėtų pradėti pirmiausia iki 2005 m., tada iki 2008 m., o tada – iki 2013 m. Todėl ir paskutinė prognozė, būtent, kad Frankfurto Hano oro uostas pelningai veikti turėtų pradėti 2016 m., taip pat atrodytų abejotina, ir, matyt, grindžiama prielaida, kad bus daugiau ir stambių investicijų. Bet, pasak Lufthansa ir BDF, tokių investicijų kilmė – visiškai neaiški. |
| --- | --- |

(249)

Be to, Lufthansa ir BDF teigė, kad FFHG neturėjo aiškaus verslo modelio, tai galima matyti iš to, kad buvo keičiami planai, kuo papildyti oro uostą, pavyzdžiui, prekybos centrais ar ekskursijų vietomis, nors tai visiškai nesusiję su oro uosto eksploatavimu. Dar daugiau, pasak Lufthansa ir BDF, kad nesilaikyta nuoseklaus plano, matyti ir iš prieštaringų FFHG pareiškimų, kad Frankfurto Hano oro uostas pelningai veikti turėtų pradėti pirmiausia iki 2005 m., tada iki 2008 m., o tada – iki 2013 m. Todėl ir paskutinė prognozė, būtent, kad Frankfurto Hano oro uostas pelningai veikti turėtų pradėti 2016 m., taip pat atrodytų abejotina, ir, matyt, grindžiama prielaida, kad bus daugiau ir stambių investicijų. Bet, pasak Lufthansa ir BDF, tokių investicijų kilmė – visiškai neaiški.

Lufthansa

Lufthansa

Lufthansa

| (250) | Be to, Lufthansa ir BDF teigė, kad, skirtingai negu tvirtina Vokietija, PwC nepateikė tinkamo atitikties rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principui vertinimo, nes jos vertinime neatsižvelgiama į Teisingumo Teismo praktiką bent dviem klausimais. |
| --- | --- |

(250)

Be to, Lufthansa ir BDF teigė, kad, skirtingai negu tvirtina Vokietija, PwC nepateikė tinkamo atitikties rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principui vertinimo, nes jos vertinime neatsižvelgiama į Teisingumo Teismo praktiką bent dviem klausimais.

Lufthansa

| (251) | Pirma, Lufthansa ir BDF nurodė Vokietijos argumentus, kad susikaupusius FFHG nuostolius galėjo kompensuoti jos akcininkė Fraport. Šiuo atžvilgiu, Lufthansa ir BDF tvirtino, kad nesvarbu, ar galima bendrovių grupėje kompensuoti nuostolius, bet svarbu, ar pavienės priemonės, kurių imamasi, yra priemonės, kurių imtųsi (arba ne) ir rinkos ekonomikos sąlygomis veikiantis investuotojas, todėl šis argumentas yra nepriimtinas. |
| --- | --- |

(251)

Pirma, Lufthansa ir BDF nurodė Vokietijos argumentus, kad susikaupusius FFHG nuostolius galėjo kompensuoti jos akcininkė Fraport. Šiuo atžvilgiu, Lufthansa ir BDF tvirtino, kad nesvarbu, ar galima bendrovių grupėje kompensuoti nuostolius, bet svarbu, ar pavienės priemonės, kurių imamasi, yra priemonės, kurių imtųsi (arba ne) ir rinkos ekonomikos sąlygomis veikiantis investuotojas, todėl šis argumentas yra nepriimtinas.

Lufthansa

Fraport

Lufthansa

| (252) | Antra, Lufthansa ir BDF teigė, kad PwC vertinime pateiktų argumentų neužtenka norint įrodyti, kad rinkos ekonomikos sąlygomis veikiantis investuotojas būtų priėmęs tokį pat sprendimą, nes PwC tvirtino, pavyzdžiui, dėl 1999 m. susitarimo su Ryanair, kad nuostolius būtų galima sumažinti didinant keleivių srautus. Lufthansa ir BDF nurodė sprendimą WestLB, kuriuo remiantis, rinkos ekonomikos sąlygomis veikiantis investuotojas paprastai „sieks gauti iš savo investavimo kuo didesnę protingą grąžą, atsižvelgdamas į esamas aplinkybes ir savo trumpo, vidutinio ir ilgo laikotarpio interesų tenkinimą, taip pat investuodamas į įmonę, kurios įstatinio kapitalo dalį jis jau turi“ (42). Taigi Lufthansa ir BDF teigė, kad nepakanka sumažinti nuostolių, kad būtų laikomasi rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principo, todėl PwC šiuo atžvilgiu ir nepaisė Teisingumo Teismo praktikos. Lufthansa ir BDG taip pat nurodė, kad į FFHG vardu pateiktą vertinimą neįtrauktas joks pačių atliktas atitikties rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principo vertinimas, nurodytas tik PwC atliktas vertinimas. |
| --- | --- |

(252)

Antra, Lufthansa ir BDF teigė, kad PwC vertinime pateiktų argumentų neužtenka norint įrodyti, kad rinkos ekonomikos sąlygomis veikiantis investuotojas būtų priėmęs tokį pat sprendimą, nes PwC tvirtino, pavyzdžiui, dėl 1999 m. susitarimo su Ryanair, kad nuostolius būtų galima sumažinti didinant keleivių srautus. Lufthansa ir BDF nurodė sprendimą WestLB, kuriuo remiantis, rinkos ekonomikos sąlygomis veikiantis investuotojas paprastai „sieks gauti iš savo investavimo kuo didesnę protingą grąžą, atsižvelgdamas į esamas aplinkybes ir savo trumpo, vidutinio ir ilgo laikotarpio interesų tenkinimą, taip pat investuodamas į įmonę, kurios įstatinio kapitalo dalį jis jau turi“ (42). Taigi Lufthansa ir BDF teigė, kad nepakanka sumažinti nuostolių, kad būtų laikomasi rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principo, todėl PwC šiuo atžvilgiu ir nepaisė Teisingumo Teismo praktikos. Lufthansa ir BDG taip pat nurodė, kad į FFHG vardu pateiktą vertinimą neįtrauktas joks pačių atliktas atitikties rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principo vertinimas, nurodytas tik PwC atliktas vertinimas.

Lufthansa

Ryanair

Lufthansa

WestLB

42

Lufthansa

Lufthansa

| (253) | Be to, Lufthansa ir BDF nesutiko su PwC argumentu dėl kapitalo didinimo, t. y. su tuo, kad ilgi planavimo laikotarpiai (daugiau negu 30 metų) ir investicijų nusidėvėjimas per 20 metų yra įprasta verslo praktika, kai investuojama į infrastruktūrą (žr. 2008 m. sprendimo pradėti procedūrą 103 konstatuojamąją dalį). Šiuo atžvilgiu Lufthansa ir BDF teigė, kad tai, jog PwC lygino su Budapešto oro uosto, Da Vinčio ir Čampino oro uostų, Spartos ir Belfasto oro uostų koncesijos sutartimis, buvo visiškai nepateisinama, nes nė vieno iš tų oro uostų padėtis net iš tolo nepanaši į FFHG ir Frankfurto Hano oro uosto padėtį. Lufthansa ir BDF tvirtino, kad, skirtingai negu visi PwC paminėti oro uostai, Frankfurto Hano oro uostas buvo karinis aerodromas, kuriame didžioji dalis civilinių paslaugų pradėta teikti tik 1999 m., o paskui remta Ryanair poreikius tiksliai atitinkanti infrastruktūros plėtra. Būtent dėl to, pasak Lufthansa ir BDF, pelno ir nuostolio išlyginimo analizė yra netiksli, nes neatsižvelgta į terminalo išlaidas. |
| --- | --- |

(253)

Be to, Lufthansa ir BDF nesutiko su PwC argumentu dėl kapitalo didinimo, t. y. su tuo, kad ilgi planavimo laikotarpiai (daugiau negu 30 metų) ir investicijų nusidėvėjimas per 20 metų yra įprasta verslo praktika, kai investuojama į infrastruktūrą (žr. 2008 m. sprendimo pradėti procedūrą 103 konstatuojamąją dalį). Šiuo atžvilgiu Lufthansa ir BDF teigė, kad tai, jog PwC lygino su Budapešto oro uosto, Da Vinčio ir Čampino oro uostų, Spartos ir Belfasto oro uostų koncesijos sutartimis, buvo visiškai nepateisinama, nes nė vieno iš tų oro uostų padėtis net iš tolo nepanaši į FFHG ir Frankfurto Hano oro uosto padėtį. Lufthansa ir BDF tvirtino, kad, skirtingai negu visi PwC paminėti oro uostai, Frankfurto Hano oro uostas buvo karinis aerodromas, kuriame didžioji dalis civilinių paslaugų pradėta teikti tik 1999 m., o paskui remta Ryanair poreikius tiksliai atitinkanti infrastruktūros plėtra. Būtent dėl to, pasak Lufthansa ir BDF, pelno ir nuostolio išlyginimo analizė yra netiksli, nes neatsižvelgta į terminalo išlaidas.

Lufthansa

Lufthansa

Lufthansa

Ryanair

Lufthansa

| (254) | Lufthansa ir BDF taip pat tvirtino, kad, remiantis 2008 m. sprendimu pradėti procedūrą, per didelė kompensacija už apsaugos paslaugų mokesčius aiškiai yra valstybės pagalba. Šiuo atžvilgiu Lufthansa ir BDF pirmiausia pateikė argumentą, kad keleivių tikrinimo paslaugos nebuvo viešai pirktos. Lufthansa ir BDF nuomone, nesilaikyta viešųjų pirkimų taisyklių, todėl, nesant varžovų, paslauga įsigyta ne už palankiausią kainą. Antra, Lufthansa ir BDF tvirtino, kad, laikantis Vokietijos teisės, šie apsaugos paslaugų mokesčiai turi būti siejami su faktinėmis ir būtinomis išlaidomis. Tačiau Lufthansa ir BDF nurodė, kad Frankfurto Hano oro uoste šie mokesčiai 2003–2008 m. buvo tokio pat lygio, nors galima matyti, kad kituose oro uostuose būta srautų svyravimo. |
| --- | --- |

(254)

Lufthansa ir BDF taip pat tvirtino, kad, remiantis 2008 m. sprendimu pradėti procedūrą, per didelė kompensacija už apsaugos paslaugų mokesčius aiškiai yra valstybės pagalba. Šiuo atžvilgiu Lufthansa ir BDF pirmiausia pateikė argumentą, kad keleivių tikrinimo paslaugos nebuvo viešai pirktos. Lufthansa ir BDF nuomone, nesilaikyta viešųjų pirkimų taisyklių, todėl, nesant varžovų, paslauga įsigyta ne už palankiausią kainą. Antra, Lufthansa ir BDF tvirtino, kad, laikantis Vokietijos teisės, šie apsaugos paslaugų mokesčiai turi būti siejami su faktinėmis ir būtinomis išlaidomis. Tačiau Lufthansa ir BDF nurodė, kad Frankfurto Hano oro uoste šie mokesčiai 2003–2008 m. buvo tokio pat lygio, nors galima matyti, kad kituose oro uostuose būta srautų svyravimo.

Lufthansa

Lufthansa

Lufthansa

Lufthansa

Lufthansa

| (255) | Priešingai, negu Vokietija nurodė savo pastabose dėl teisinio vertinimo, Lufthansa ir BDF laikėsi nuomonės, kad pagalba, bendrovės Fraport suteikta bendrovei FFHG, yra iš valstybės išteklių. Pasak Lufthansa ir BDF, Fraport visuose savo metinio balanso dokumentuose 2001–2006 m. aiškiai sutiko, kad dėl viešųjų akcininkių pasirašyto konsorciumo susitarimo ji yra „priklausoma valstybinė įmonė“. Šiuo atžvilgiu Lufthansa ir BDF nurodo kelis požymius, kad Fraport lėšos yra valstybės ištekliai pagal sprendimą Stardust Marine (43) ir Komisijos direktyvos 2006/111/EB (44) 2 straipsnio 1 dalies b punktą. |
| --- | --- |

(255)

Priešingai, negu Vokietija nurodė savo pastabose dėl teisinio vertinimo, Lufthansa ir BDF laikėsi nuomonės, kad pagalba, bendrovės Fraport suteikta bendrovei FFHG, yra iš valstybės išteklių. Pasak Lufthansa ir BDF, Fraport visuose savo metinio balanso dokumentuose 2001–2006 m. aiškiai sutiko, kad dėl viešųjų akcininkių pasirašyto konsorciumo susitarimo ji yra „priklausoma valstybinė įmonė“. Šiuo atžvilgiu Lufthansa ir BDF nurodo kelis požymius, kad Fraport lėšos yra valstybės ištekliai pagal sprendimą Stardust Marine (43) ir Komisijos direktyvos 2006/111/EB (44) 2 straipsnio 1 dalies b punktą.

Lufthansa

Fraport

Lufthansa

Fraport

Lufthansa

Fraport

Stardust Marine

43

44

| (256) | Be to, Lufthansa ir BDF laikėsi nuomonės, kad Fraport veiksmai taip pat priskirtini valstybei. Šiuo atžvilgiu Lufthansa ir BDF nurodė priskirtinumo požymius, pavyzdžiui, tai, kad sudaryti susitarimus su Ryanair susitarta FFHG akcininkių – Reino krašto-Pfalco žemės ir Fraport – susirinkime. Be to, Lufthansa ir BDG teigė, kad antrąjį kapitalo didinimą ir 2005 m. teiktą paraišką dėl bendros oro uostų sistemos pripažinimo sieja aiškus laikinas ryšys. Pasak Lufthansa ir BDF, per dvi savaites FFHG akcininkės nusprendė dėl kapitalo didinimo, kuriuo išspręsti finansiniai FFHG sunkumai, ir paskui Vokietija pateikė paraišką dėl bendro oro uosto. Todėl Lufthansa ir BDF teigė, kad viešosios akcininkės, iš naujo padidinusios kapitalą, sudarė sąlygas teikti šią paraišką. |
| --- | --- |

(256)

Be to, Lufthansa ir BDF laikėsi nuomonės, kad Fraport veiksmai taip pat priskirtini valstybei. Šiuo atžvilgiu Lufthansa ir BDF nurodė priskirtinumo požymius, pavyzdžiui, tai, kad sudaryti susitarimus su Ryanair susitarta FFHG akcininkių – Reino krašto-Pfalco žemės ir Fraport – susirinkime. Be to, Lufthansa ir BDG teigė, kad antrąjį kapitalo didinimą ir 2005 m. teiktą paraišką dėl bendros oro uostų sistemos pripažinimo sieja aiškus laikinas ryšys. Pasak Lufthansa ir BDF, per dvi savaites FFHG akcininkės nusprendė dėl kapitalo didinimo, kuriuo išspręsti finansiniai FFHG sunkumai, ir paskui Vokietija pateikė paraišką dėl bendro oro uosto. Todėl Lufthansa ir BDF teigė, kad viešosios akcininkės, iš naujo padidinusios kapitalą, sudarė sąlygas teikti šią paraišką.

Lufthansa

Fraport

Lufthansa

Ryanair

Fraport

Lufthansa

Lufthansa

Lufthansa

| (257) | Lufthansa ir BDF dar teigė, kad nė vienas rinkos ekonomikos sąlygomis veikiantis rinkos investuotojas nebūtų ėmęsis finansuoti FFHG ir investuoti į ją, nes, pagal Teisingumo Teismo praktiką, rinkos ekonomikos sąlygomis veikiantis investuotojas visada siekia pelno. Vien nuostolių sumažėjimo nebūtų pakakę norint įtikinti rinkos ekonomikos sąlygomis veikiantį investuotoją, o į socialinius ar vietos politikos klausimus jis neatsižvelgtų. |
| --- | --- |

(257)

Lufthansa ir BDF dar teigė, kad nė vienas rinkos ekonomikos sąlygomis veikiantis rinkos investuotojas nebūtų ėmęsis finansuoti FFHG ir investuoti į ją, nes, pagal Teisingumo Teismo praktiką, rinkos ekonomikos sąlygomis veikiantis investuotojas visada siekia pelno. Vien nuostolių sumažėjimo nebūtų pakakę norint įtikinti rinkos ekonomikos sąlygomis veikiantį investuotoją, o į socialinius ar vietos politikos klausimus jis neatsižvelgtų.

Lufthansa

| (258) | Galiausiai, Lufthansa ir BDF teigė, kad bendrovei FFHG suteikta pagalba naujai infrastruktūrai, taip pat bendrovei Ryanair suteikta pagalba yra nesuderinama su vidaus rinka ir pagal 2005, ir pagal 2014 m. Aviacijos gaires. Šiuo atžvilgiu Lufthansa ir BDF teigė, kad šiuo atveju karinis aerodromas nebuvo pertvarkytas, nes oro uostas pastatytas praėjus šešeriems metams nuo tada, kai jis nustotas naudoti kaip karinis aerodromas. Be to, jos tvirtino, kad spūstis Frankfurto prie Maino oro uoste dėl Frankfurto Hano oro uosto nesumažėjo ir kad, visų pirma, kyla abejonių, ar dėl oro uosto padėta plėtotis regionui ir jame kurti naujas darbo vietas. Pasak Lufthansa ir BDF, šiuo argumentu jokiu būdu negalima pateisinti pagalbos, nes darbo vietas pradėta kurti tik 1999 m., praėjus šešeriems metams nuo tada, kai oro uostas nustotas naudoti kaip karinis aerodromas. NET jeigu būtų galima sutikti su tokiu pagrindimu, FFHG tyrimuose pateiktais skaičiais poveikis ekonomikai ir darbo vietų kūrimu būtų tikrai išpūstas. |
| --- | --- |

(258)

Galiausiai, Lufthansa ir BDF teigė, kad bendrovei FFHG suteikta pagalba naujai infrastruktūrai, taip pat bendrovei Ryanair suteikta pagalba yra nesuderinama su vidaus rinka ir pagal 2005, ir pagal 2014 m. Aviacijos gaires. Šiuo atžvilgiu Lufthansa ir BDF teigė, kad šiuo atveju karinis aerodromas nebuvo pertvarkytas, nes oro uostas pastatytas praėjus šešeriems metams nuo tada, kai jis nustotas naudoti kaip karinis aerodromas. Be to, jos tvirtino, kad spūstis Frankfurto prie Maino oro uoste dėl Frankfurto Hano oro uosto nesumažėjo ir kad, visų pirma, kyla abejonių, ar dėl oro uosto padėta plėtotis regionui ir jame kurti naujas darbo vietas. Pasak Lufthansa ir BDF, šiuo argumentu jokiu būdu negalima pateisinti pagalbos, nes darbo vietas pradėta kurti tik 1999 m., praėjus šešeriems metams nuo tada, kai oro uostas nustotas naudoti kaip karinis aerodromas. NET jeigu būtų galima sutikti su tokiu pagrindimu, FFHG tyrimuose pateiktais skaičiais poveikis ekonomikai ir darbo vietų kūrimu būtų tikrai išpūstas.

Lufthansa

Ryanair

Lufthansa

Lufthansa

| (259) | Be to, Lufthansa ir BDF tvirtino, kad oro uosto mokesčiais suteiktos nuolaidos, kai keleivių yra 1–3 milijonai arba daugiau, yra diskriminacinės. Lufthansa ir BDF tvirtino, kad tik Ryanair atitiko tų nuolaidų taikymo reikalavimus, nes ji buvo vienintelis oro vežėjas, galintis užtikrinti tiek daug keleivių, o Frankfurto Hano oro uostas net neturėjo pajėgumų priimti dar vieno oro vežėjo, galinčio užtikrinti tokį skaičių keleivių. Lufthansa ir BDF nuomone, rinkodaros parama taip pat teikta diskriminuojant, nes rinkodaros paramos dalis priklauso nuo keleivių, oro vežėjo jau pritrauktų į oro uostą, ir paskirties vietų, į kurias oro vežėjas jau vykdo skrydžius iš to oro uosto, skaičiaus. Kadangi šie veiksniai niekaip nesusiję su rinkodaros paramos naujoms paskirties vietoms suma, dėl šios sistemos Ryanair gaus daug didesnę rinkodaros paramos sumą, o tai, pasak Lufthansa ir BDF, nepateisinama. |
| --- | --- |

(259)

Be to, Lufthansa ir BDF tvirtino, kad oro uosto mokesčiais suteiktos nuolaidos, kai keleivių yra 1–3 milijonai arba daugiau, yra diskriminacinės. Lufthansa ir BDF tvirtino, kad tik Ryanair atitiko tų nuolaidų taikymo reikalavimus, nes ji buvo vienintelis oro vežėjas, galintis užtikrinti tiek daug keleivių, o Frankfurto Hano oro uostas net neturėjo pajėgumų priimti dar vieno oro vežėjo, galinčio užtikrinti tokį skaičių keleivių. Lufthansa ir BDF nuomone, rinkodaros parama taip pat teikta diskriminuojant, nes rinkodaros paramos dalis priklauso nuo keleivių, oro vežėjo jau pritrauktų į oro uostą, ir paskirties vietų, į kurias oro vežėjas jau vykdo skrydžius iš to oro uosto, skaičiaus. Kadangi šie veiksniai niekaip nesusiję su rinkodaros paramos naujoms paskirties vietoms suma, dėl šios sistemos Ryanair gaus daug didesnę rinkodaros paramos sumą, o tai, pasak Lufthansa ir BDF, nepateisinama.

Lufthansa

Lufthansa

Ryanair

Lufthansa

Ryanair

Lufthansa

| (260) | Kalbant apie veiklos pagalbą oro uostui, Lufthansa ir BDF pabrėžė, jog akivaizdu, kad Frankfurto Hano oro uoste taikomas bendro pajamų ir išlaidų skaičiavimo metodas nepasiteisina, nes vis tiek pajamomis nepavyksta padengti nuostolių. Todėl tų nuostolių kompensavimas finansuojant FFHG yra veiklos pagalba. |
| --- | --- |

(260)

Kalbant apie veiklos pagalbą oro uostui, Lufthansa ir BDF pabrėžė, jog akivaizdu, kad Frankfurto Hano oro uoste taikomas bendro pajamų ir išlaidų skaičiavimo metodas nepasiteisina, nes vis tiek pajamomis nepavyksta padengti nuostolių. Todėl tų nuostolių kompensavimas finansuojant FFHG yra veiklos pagalba.

Lufthansa

| (261) | Kalbant apie pagalbą bendrovei Ryanair, Lufthansa ir BDF teigė, kad oro uosto mokesčiais ir susitarimais su Frankfurto Hano oro uostu Ryanair suteiktas pranašumas. Lufthansa ir BDF teigė, kad nė vienas rinkos ekonomikos sąlygomis veikiantis investuotojas nebūtų ėmęsis tokių priemonių, nes akivaizdu, kad Frankfurto Hano oro uostas tai darydamas negali veikti pelningai. Lufthansa ir BDF tvirtino, kad dėl 2001 ir 2006 m. oro uosto mokesčių sąrašų bendrovei Ryanair suteiktas papildomas pranašumas, kurio forma – papildomos nuolaidos, taikomos atsižvelgiant į bendrą su šiuo oro vežėju išvykstančių keleivių skaičių. |
| --- | --- |

(261)

Kalbant apie pagalbą bendrovei Ryanair, Lufthansa ir BDF teigė, kad oro uosto mokesčiais ir susitarimais su Frankfurto Hano oro uostu Ryanair suteiktas pranašumas. Lufthansa ir BDF teigė, kad nė vienas rinkos ekonomikos sąlygomis veikiantis investuotojas nebūtų ėmęsis tokių priemonių, nes akivaizdu, kad Frankfurto Hano oro uostas tai darydamas negali veikti pelningai. Lufthansa ir BDF tvirtino, kad dėl 2001 ir 2006 m. oro uosto mokesčių sąrašų bendrovei Ryanair suteiktas papildomas pranašumas, kurio forma – papildomos nuolaidos, taikomos atsižvelgiant į bendrą su šiuo oro vežėju išvykstančių keleivių skaičių.

Ryanair

Lufthansa

Ryanair

Lufthansa

Lufthansa

Ryanair

| (262) | Lufthansa ir BDF tvirtino, kad, kadangi Fraport turi būti laikoma valstybei priklausančia įmone, FFHG irgi yra valstybei priklausanti įmonė, todėl jos ištekliai turi būti laikomi valstybės ištekliais. Pasak Lufthansa ir BDF, pranašumas, kurį bendrovė FFHG suteikė bendrovei Ryanair, taip pat priskirtinas valstybei, nes pelno ir nuostolio perdavimo susitarimas yra ir susitarimas dėl kontroliavimo (vok. Beherrschungsvertrag), o viešosios akcininkės gali vadovauti FFHG veiksmams. Šiuo atžvilgiu Lufthansa ir BDF tvirtino, kad taip pat reikėtų atsižvelgti į tai, kad FFHG vadovu visada skiriamas Fraport darbuotojas. |
| --- | --- |

(262)

Lufthansa ir BDF tvirtino, kad, kadangi Fraport turi būti laikoma valstybei priklausančia įmone, FFHG irgi yra valstybei priklausanti įmonė, todėl jos ištekliai turi būti laikomi valstybės ištekliais. Pasak Lufthansa ir BDF, pranašumas, kurį bendrovė FFHG suteikė bendrovei Ryanair, taip pat priskirtinas valstybei, nes pelno ir nuostolio perdavimo susitarimas yra ir susitarimas dėl kontroliavimo (vok. Beherrschungsvertrag), o viešosios akcininkės gali vadovauti FFHG veiksmams. Šiuo atžvilgiu Lufthansa ir BDF tvirtino, kad taip pat reikėtų atsižvelgti į tai, kad FFHG vadovu visada skiriamas Fraport darbuotojas.

Lufthansa

Fraport

Lufthansa

Ryanair

Beherrschungsvertrag

Lufthansa

Fraport

| (263) | Lufthansa ir BDF tvirtino, kad visa bendrovei Ryanair suteikta pagalba yra nesuderinama su vidaus rinka. Susitarimai su Ryanair ir 2001 m. oro uosto mokesčių sąrašas turėtų būti tiesiogiai vertinami pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies c punktą. Šiuo atžvilgiu reikėtų atsižvelgti ir į Komisijos sprendimą byloje dėl Šarlerua (45) oro uosto. Remdamosi tuo, Lufthansa ir BDF teigė, kad pagalba bendrovei Ryanair negali būti pateisinama, nes iš dalies ji yra veiklos pagalba, kurios apskritai negalima pateisinti, o iš dalies – veiklos pradžios pagalba, kuria nesiekta jokio teisėto tikslo ir kuri suteikta neskaidriai ir diskriminuojant. Lufthansa ir BDF taip pat teigė, kad 2006 m. oro uosto mokesčių sąrašas nesuderinamas su 2005 m. Aviacijos gairėmis, nes neįvykdytos gairių 79 punkte išdėstytos suderinamumo sąlygos, susijusios su rinkodaros parama ir veiklos pagalba, kurios forma – keleivio mokesčiai. Lufthansa ir BDF paaiškino, jog taip yra dėl to, kad rinkodaros parama – diskriminacinė, o keleivio mokesčių trukmė neribojama, be to, jie neturi skatinamojo poveikio. Be to, Lufthansa ir BDF nuomone, visa bendrovei Ryanair suteikta parama yra kaupiamojo pobūdžio, taigi neatitinka suderinamumo sąlygų. Todėl, jų nuomone, ji turėtų būti laikoma nesuderinama su vidaus rinka. |
| --- | --- |

(263)

Lufthansa ir BDF tvirtino, kad visa bendrovei Ryanair suteikta pagalba yra nesuderinama su vidaus rinka. Susitarimai su Ryanair ir 2001 m. oro uosto mokesčių sąrašas turėtų būti tiesiogiai vertinami pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies c punktą. Šiuo atžvilgiu reikėtų atsižvelgti ir į Komisijos sprendimą byloje dėl Šarlerua (45) oro uosto. Remdamosi tuo, Lufthansa ir BDF teigė, kad pagalba bendrovei Ryanair negali būti pateisinama, nes iš dalies ji yra veiklos pagalba, kurios apskritai negalima pateisinti, o iš dalies – veiklos pradžios pagalba, kuria nesiekta jokio teisėto tikslo ir kuri suteikta neskaidriai ir diskriminuojant. Lufthansa ir BDF taip pat teigė, kad 2006 m. oro uosto mokesčių sąrašas nesuderinamas su 2005 m. Aviacijos gairėmis, nes neįvykdytos gairių 79 punkte išdėstytos suderinamumo sąlygos, susijusios su rinkodaros parama ir veiklos pagalba, kurios forma – keleivio mokesčiai. Lufthansa ir BDF paaiškino, jog taip yra dėl to, kad rinkodaros parama – diskriminacinė, o keleivio mokesčių trukmė neribojama, be to, jie neturi skatinamojo poveikio. Be to, Lufthansa ir BDF nuomone, visa bendrovei Ryanair suteikta parama yra kaupiamojo pobūdžio, taigi neatitinka suderinamumo sąlygų. Todėl, jų nuomone, ji turėtų būti laikoma nesuderinama su vidaus rinka.

Lufthansa

Ryanair

Ryanair

45

Lufthansa

Ryanair

Lufthansa

Lufthansa

Lufthansa

Ryanair

6.3.   EUROPOS ORO VEŽĖJŲ ASOCIACIJA (ANGL. AEA)

EUROPOS ORO VEŽĖJŲ ASOCIACIJA (ANGL. AEA)

| (264) | AEA teigė, jog iš to, kad FFHG patirdavo nuostolius nuo pat įsteigimo, o skelbiama data, kai pelnas ir nuostolis turėtų būti išlygintas, vis atidedama, matyti, kad verslo modelis geriausiu atveju yra abejotinas, o rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio investuotojo principo akivaizdžiai nesilaikoma. |
| --- | --- |

(264)

AEA teigė, jog iš to, kad FFHG patirdavo nuostolius nuo pat įsteigimo, o skelbiama data, kai pelnas ir nuostolis turėtų būti išlygintas, vis atidedama, matyti, kad verslo modelis geriausiu atveju yra abejotinas, o rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio investuotojo principo akivaizdžiai nesilaikoma.

| (265) | Kalbant apie galimą pagalbą bendrovei Ryanair, AEA laikėsi nuomonės, kad ši pagalba turi neigiamą poveikį konkuruojantiems oro vežėjams, o susitarimai su Ryanair yra diskriminacinė priemonė. Pasak AEA, šie susitarimai yra diskriminaciniai, nes jų sudarymas sutapo su bet kokios komercinės veiklos oro uoste pradžia, tai reiškia, kad oro uostas buvo specialiai pritaikytas Ryanair poreikiams. |
| --- | --- |

(265)

Kalbant apie galimą pagalbą bendrovei Ryanair, AEA laikėsi nuomonės, kad ši pagalba turi neigiamą poveikį konkuruojantiems oro vežėjams, o susitarimai su Ryanair yra diskriminacinė priemonė. Pasak AEA, šie susitarimai yra diskriminaciniai, nes jų sudarymas sutapo su bet kokios komercinės veiklos oro uoste pradžia, tai reiškia, kad oro uostas buvo specialiai pritaikytas Ryanair poreikiams.

Ryanair

Ryanair

Ryanair

6.4.   AIR FRANCE

AIR FRANCE

| (266) | Air France apskritai teigė, kad labai palaiko Komisijos veiksmus sprendžiant aviacijos sektoriaus valstybės pagalbos bylas. Konkrečiau, kalbant apie padėtį Frankfurto Hano oro uoste, Air France sutinka su Komisijos preliminariu vertinimu, kad bendrovėms FFHG ir Ryanair suteiktos priemonės yra valstybės pagalba. Air France visų pirma mano, kad trys komerciniai susitarimai su Ryanair yra aiškiai diskriminacinė priemonė, nes tokių pat sąlygų toje pat oro uostų sistemoje nepasiūlyta nė vienam kitam oro vežėjui. Todėl Air France padarė išvadą, kad tokiomis priemonėmis neišvengiamai gerokai iškraipyta ES vidaus vežėjų konkurencija vidaus rinkoje. |
| --- | --- |

(266)

Air France apskritai teigė, kad labai palaiko Komisijos veiksmus sprendžiant aviacijos sektoriaus valstybės pagalbos bylas. Konkrečiau, kalbant apie padėtį Frankfurto Hano oro uoste, Air France sutinka su Komisijos preliminariu vertinimu, kad bendrovėms FFHG ir Ryanair suteiktos priemonės yra valstybės pagalba. Air France visų pirma mano, kad trys komerciniai susitarimai su Ryanair yra aiškiai diskriminacinė priemonė, nes tokių pat sąlygų toje pat oro uostų sistemoje nepasiūlyta nė vienam kitam oro vežėjui. Todėl Air France padarė išvadą, kad tokiomis priemonėmis neišvengiamai gerokai iškraipyta ES vidaus vežėjų konkurencija vidaus rinkoje.

Air France

Air France

Ryanair

Air France

Ryanair

Air France

6.5.   PASTABOS DĖL 2014 M. AVIACIJOS GAIRIŲ TAIKYMO NAGRINĖJAMAJAI BYLAI

PASTABOS DĖL 2014 M. AVIACIJOS GAIRIŲ TAIKYMO NAGRINĖJAMAJAI BYLAI

6.5.1.1.   
  Lufthansa

Lufthansa

| (267) | Lufthansa teigė, kad 1999, 2002 ir 2005 m. susitarimai su Ryanair yra nesuderinama valstybės pagalba, ir pateikia daugiau pastabų dėl atitinkamų susitarimų. |
| --- | --- |

(267)

Lufthansa teigė, kad 1999, 2002 ir 2005 m. susitarimai su Ryanair yra nesuderinama valstybės pagalba, ir pateikia daugiau pastabų dėl atitinkamų susitarimų.

Lufthansa

Ryanair

| (268) | Kalbant apie 1999 m. susitarimą su Ryanair, Lufthansa teigė, kad, vertinant atitiktį rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principui, turi būti visiškai atsižvelgta į oro uosto pirmojo terminalo išlaidas. Kad tai pagrįstų, Lufthansa nurodo Ryanair teiginį, pateiktą per svarstymą Parlamente. Pasak Lufthansa, Ryanair teigė, kad oro uostas buvo pastatytas jiems. Lufthansa abejojo, kad dalį terminalo išlaidų buvo galima priskirti ir kitiems oro vežėjams. |
| --- | --- |

(268)

Kalbant apie 1999 m. susitarimą su Ryanair, Lufthansa teigė, kad, vertinant atitiktį rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principui, turi būti visiškai atsižvelgta į oro uosto pirmojo terminalo išlaidas. Kad tai pagrįstų, Lufthansa nurodo Ryanair teiginį, pateiktą per svarstymą Parlamente. Pasak Lufthansa, Ryanair teigė, kad oro uostas buvo pastatytas jiems. Lufthansa abejojo, kad dalį terminalo išlaidų buvo galima priskirti ir kitiems oro vežėjams.

Ryanair

Lufthansa

Lufthansa

Ryanair

Lufthansa

Ryanair

Lufthansa

| (269) | Lufthansa nuomone, PwC atliktame 2002 m. susitarimo su Ryanair atitikties rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principui vertinime nurodytos per mažos naujų maršrutų atidarymo 2002 m. rinkodaros išlaidos. Pasak Lufthansa, buvo viešai žinoma, kad 2002 m. pradėta vykdyti skrydžius bent septyniais naujais maršrutais. Taigi Lufthansa teigė, kad 2002 m. rinkodaros parama nurodyta per maža bent [...] EUR. |
| --- | --- |

(269)

Lufthansa nuomone, PwC atliktame 2002 m. susitarimo su Ryanair atitikties rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principui vertinime nurodytos per mažos naujų maršrutų atidarymo 2002 m. rinkodaros išlaidos. Pasak Lufthansa, buvo viešai žinoma, kad 2002 m. pradėta vykdyti skrydžius bent septyniais naujais maršrutais. Taigi Lufthansa teigė, kad 2002 m. rinkodaros parama nurodyta per maža bent [...] EUR.

Lufthansa

Ryanair

Lufthansa

Lufthansa

| (270) | Kalbant apie 2005 m. susitarimą su Ryanair, Lufthansa teigė, kad keleivių srautų prognozės, kuriomis grindžiamas 2005 m. susitarimo su Ryanair atitikties rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principui vertinimas, pasirodo, yra per didelės. Lufthansa teigė, kad blogiausiu atveju oro uostas tikėjosi, kad Ryanair 2006–2012 m. pritrauks tris milijonus keleivių. Tačiau, pasak Lufthansa, šie lūkesčiai buvo nepagrįsti tikru bendrovės Ryanair įsipareigojimu. |
| --- | --- |

(270)

Kalbant apie 2005 m. susitarimą su Ryanair, Lufthansa teigė, kad keleivių srautų prognozės, kuriomis grindžiamas 2005 m. susitarimo su Ryanair atitikties rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principui vertinimas, pasirodo, yra per didelės. Lufthansa teigė, kad blogiausiu atveju oro uostas tikėjosi, kad Ryanair 2006–2012 m. pritrauks tris milijonus keleivių. Tačiau, pasak Lufthansa, šie lūkesčiai buvo nepagrįsti tikru bendrovės Ryanair įsipareigojimu.

Ryanair

Lufthansa

Ryanair

Lufthansa

Ryanair

Lufthansa

Ryanair

| (271) | Lufthansa taip pat teigė, kad Reino krašto-Pfalco žemė ir Ryanair 2005 m. sudarė rinkodaros susitarimą, bet jis neįtrauktas į 2008 m. sprendimą pradėti tyrimo procedūrą (46). Pasak Lufthansa, susitarimu bendrovei Ryanair suteikta rinkodaros parama, lygi bent [...] mln. EUR per metus. |
| --- | --- |

(271)

Lufthansa taip pat teigė, kad Reino krašto-Pfalco žemė ir Ryanair 2005 m. sudarė rinkodaros susitarimą, bet jis neįtrauktas į 2008 m. sprendimą pradėti tyrimo procedūrą (46). Pasak Lufthansa, susitarimu bendrovei Ryanair suteikta rinkodaros parama, lygi bent [...] mln. EUR per metus.

Lufthansa

Ryanair

46

Lufthansa

Ryanair

| (272) | Kalbant apie oro uostui skirtą pagalbą infrastruktūrai finansuoti, Lufthansa laikosi nuomonės, kad infrastruktūra konkrečiai skirta bendrovei Ryanair, taigi gairėse nustatyti suderinamumo kriterijai netaikomi. |
| --- | --- |

(272)

Kalbant apie oro uostui skirtą pagalbą infrastruktūrai finansuoti, Lufthansa laikosi nuomonės, kad infrastruktūra konkrečiai skirta bendrovei Ryanair, taigi gairėse nustatyti suderinamumo kriterijai netaikomi.

Lufthansa

Ryanair

6.5.1.2.   
  Transport & Environment

Transport & Environment

| (273) | Ši nevyriausybinė organizacija pateikė pastabas, kuriomis kritikuoja 2014 m. Aviacijos gaires ir iki šiol priimtus Komisijos sprendimus dėl aviacijos pramonės dėl jų įtariamo neigiamo poveikio aplinkai. |
| --- | --- |

(273)

Ši nevyriausybinė organizacija pateikė pastabas, kuriomis kritikuoja 2014 m. Aviacijos gaires ir iki šiol priimtus Komisijos sprendimus dėl aviacijos pramonės dėl jų įtariamo neigiamo poveikio aplinkai.

7.   VOKIETIJOS PASTABOS DĖL TREČIŲJŲ ŠALIŲ PASTABŲ

VOKIETIJOS PASTABOS DĖL TREČIŲJŲ ŠALIŲ PASTABŲ

7.1.   RYANAIR PASTABOS

RYANAIR PASTABOS

| (274) | Kalbant apie Ryanair pastabas, Vokietija teigė, kad šis oro vežėjas jos pastabas išsamiai parėmė ir papildė. Pasak Vokietijos, Ryanair pastabomis visų pirma pabrėžiama, kad susitarimai su Ryanair yra tokie, kokius būtų sudaręs bet kuris rinkos ekonomikos sąlygomis veikiantis investuotojas, ir kad iš tikrųjų panašius susitarimus su Ryanair sudarė daugelis kitų Europos oro uostų. |
| --- | --- |

(274)

Kalbant apie Ryanair pastabas, Vokietija teigė, kad šis oro vežėjas jos pastabas išsamiai parėmė ir papildė. Pasak Vokietijos, Ryanair pastabomis visų pirma pabrėžiama, kad susitarimai su Ryanair yra tokie, kokius būtų sudaręs bet kuris rinkos ekonomikos sąlygomis veikiantis investuotojas, ir kad iš tikrųjų panašius susitarimus su Ryanair sudarė daugelis kitų Europos oro uostų.

Ryanair

Ryanair

Ryanair

Ryanair

| (275) | Be to, Vokietija pabrėžė, kad FFHG nustatyti oro uosto mokesčiai, pasak Ryanair, buvo visiškai įprasti pigių skrydžių bendrovių sektoriuje ir jais bendrovei Ryanair jokio ypatingo pranašumo nesuteikta. |
| --- | --- |

(275)

Be to, Vokietija pabrėžė, kad FFHG nustatyti oro uosto mokesčiai, pasak Ryanair, buvo visiškai įprasti pigių skrydžių bendrovių sektoriuje ir jais bendrovei Ryanair jokio ypatingo pranašumo nesuteikta.

Ryanair

Ryanair

7.2.   LUFTHANSA IR BDF PASTABOS

LUFTHANSA IR BDF PASTABOS

| (276) | Kalbant apie Lufthansa pastabas, Vokietija atmetė argumentą, kad pateikto tyrimo dėl Frankfurto Hano oro uosto poveikio regiono ekonomikai ir sukurtų darbo vietų skaičiui rezultatai yra abejotini, ir pabrėžė, kad tyrimas pagrįstas autorių, kurie yra specialistai, tinkamai atliktu ekonominiu moksliniu tyrimu. Pasak Vokietijos, žinoma, kad tyrime pateikti skaičiai yra tik prognozės ir nebūtinai visada atitinka vėlesnius faktinius skaičius, visų pirma atsižvelgiant į tai, kad visą pasaulį apėmė ekonomikos krizė. Pasak Vokietijos, prognozės tyrimo paskelbimo metu buvo tikroviškos ir jomis remdamasi PwC iš ex ante perspektyvos padarė išvadą, kad FFHG veikė kaip rinkos ekonomikos sąlygomis veikianti investuotoja. |
| --- | --- |

(276)

Kalbant apie Lufthansa pastabas, Vokietija atmetė argumentą, kad pateikto tyrimo dėl Frankfurto Hano oro uosto poveikio regiono ekonomikai ir sukurtų darbo vietų skaičiui rezultatai yra abejotini, ir pabrėžė, kad tyrimas pagrįstas autorių, kurie yra specialistai, tinkamai atliktu ekonominiu moksliniu tyrimu. Pasak Vokietijos, žinoma, kad tyrime pateikti skaičiai yra tik prognozės ir nebūtinai visada atitinka vėlesnius faktinius skaičius, visų pirma atsižvelgiant į tai, kad visą pasaulį apėmė ekonomikos krizė. Pasak Vokietijos, prognozės tyrimo paskelbimo metu buvo tikroviškos ir jomis remdamasi PwC iš ex ante perspektyvos padarė išvadą, kad FFHG veikė kaip rinkos ekonomikos sąlygomis veikianti investuotoja.

Lufthansa

ex ante

| (277) | Vokietija taip pat atmetė Lufthansa ir BDF abejones, kad Frankfurto Hano oro uostas nebus pelningas. Vokietija teigė, kad prognozę, kada oro uostas pradės veikti pelningai, galbūt teks koreguoti laikui bėgant, nes reikės atsižvelgti į daugybę veiksnių, pavyzdžiui, įmonės investicijas ir plėtros sprendimus. Kad ir kaip būtų, PwC pateikė patikimą vertinimą, kad visos trys nagrinėjamosios priemonės ekonominiu požiūriu buvo pagrįstos. |
| --- | --- |

(277)

Vokietija taip pat atmetė Lufthansa ir BDF abejones, kad Frankfurto Hano oro uostas nebus pelningas. Vokietija teigė, kad prognozę, kada oro uostas pradės veikti pelningai, galbūt teks koreguoti laikui bėgant, nes reikės atsižvelgti į daugybę veiksnių, pavyzdžiui, įmonės investicijas ir plėtros sprendimus. Kad ir kaip būtų, PwC pateikė patikimą vertinimą, kad visos trys nagrinėjamosios priemonės ekonominiu požiūriu buvo pagrįstos.

Lufthansa

| (278) | Pasak Vokietijos, dėl to Lufthansa ir BDF teiginys, kad nėra jokio tikro pagrindimo, jog laikytasi rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principo, yra nepagrįstas, ypač atsižvelgiant į tai, kad Lufthansa neturėjo galimybės susipažinti su PwC atliktu atitikties rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principui vertinimu. |
| --- | --- |

(278)

Pasak Vokietijos, dėl to Lufthansa ir BDF teiginys, kad nėra jokio tikro pagrindimo, jog laikytasi rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principo, yra nepagrįstas, ypač atsižvelgiant į tai, kad Lufthansa neturėjo galimybės susipažinti su PwC atliktu atitikties rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principui vertinimu.

Lufthansa

Lufthansa

| (279) | Kalbant apie kapitalo didinimą, Vokietija teigė, kad Frankfurto Hano oro uostas nebuvo uždarytas, atvirkščiai – civilinei aviacijai jis naudotas nuo 1993 m. iki tada, kai jame atsirado Fraport. Vokietija aiškina, kad dėl to Frankfurto Hano oro uostas nebuvo projektas, pagal kurį bendrovei Ryanair turėjo būti suteiktas oro uostas, kaip teigė Lufthansa, veikiau jis buvo suprojektuotas kaip pigių skrydžių bendrovių oro uostas, naudotinas visiems oro vežėjams taikant vienodas ir nediskriminacines sąlygas. Vokietija teigė, kad normalu, jog tam tikrais oro uostais vieni oro vežėjai naudojasi labiau negu kiti. Iš tikrųjų, Lufthansa pati, pavyzdžiui, turi išskirtinai jai skirtą terminalą Miuncheno oro uoste. |
| --- | --- |

(279)

Kalbant apie kapitalo didinimą, Vokietija teigė, kad Frankfurto Hano oro uostas nebuvo uždarytas, atvirkščiai – civilinei aviacijai jis naudotas nuo 1993 m. iki tada, kai jame atsirado Fraport. Vokietija aiškina, kad dėl to Frankfurto Hano oro uostas nebuvo projektas, pagal kurį bendrovei Ryanair turėjo būti suteiktas oro uostas, kaip teigė Lufthansa, veikiau jis buvo suprojektuotas kaip pigių skrydžių bendrovių oro uostas, naudotinas visiems oro vežėjams taikant vienodas ir nediskriminacines sąlygas. Vokietija teigė, kad normalu, jog tam tikrais oro uostais vieni oro vežėjai naudojasi labiau negu kiti. Iš tikrųjų, Lufthansa pati, pavyzdžiui, turi išskirtinai jai skirtą terminalą Miuncheno oro uoste.

Fraport

Ryanair

Lufthansa

Lufthansa

| (280) | Be to, Vokietija teigė, kad rinkodaros paramos schema niekas nediskriminuotas. Teikiamos rinkodaros paramos dydis nustatytas pagrįstai ir nediskriminuojant. Tai, kad rinkodaros parama mokėta dalimis – Lufthansa ir BDF tai kritikavo – tik padėjo sumažinti riziką tuo atveju, jeigu vos pradėti vykdyti skrydžiai tuo maršrutu būtų greitai vėl nebevykdomi. Vokietija tvirtino, kad šis pavojus yra mažesnis, kai oro vežėjas jau vykdo veiklą Frankfurto Hano oro uoste ir jau yra aptarnavęs daugiau kaip milijoną keleivių. Pasak Vokietijos, be to, Ryanair iš FFHG negavo jokios slaptos ar nepagrįstos rinkodaros paramos. |
| --- | --- |

(280)

Be to, Vokietija teigė, kad rinkodaros paramos schema niekas nediskriminuotas. Teikiamos rinkodaros paramos dydis nustatytas pagrįstai ir nediskriminuojant. Tai, kad rinkodaros parama mokėta dalimis – Lufthansa ir BDF tai kritikavo – tik padėjo sumažinti riziką tuo atveju, jeigu vos pradėti vykdyti skrydžiai tuo maršrutu būtų greitai vėl nebevykdomi. Vokietija tvirtino, kad šis pavojus yra mažesnis, kai oro vežėjas jau vykdo veiklą Frankfurto Hano oro uoste ir jau yra aptarnavęs daugiau kaip milijoną keleivių. Pasak Vokietijos, be to, Ryanair iš FFHG negavo jokios slaptos ar nepagrįstos rinkodaros paramos.

Lufthansa

Ryanair

| (281) | Klausimu, ar kokia nors pagalba teikta iš valstybės išteklių, Vokietija tvirtino, kad, priešingai negu teigė Lufthansa ir BDF, iš Fraport metinio balanso dokumentų, kuriuose įmonė nurodė esanti „priklausoma valstybinė įmonė“, negalima daryti jokių išvadų. Šis teiginys į metinę finansinę ataskaitą įtrauktas tik tam, kad būtų nurodyti ryšiai su Fraport artimomis įmonėmis ir asmenimis, tačiau tai nedaro jokio poveikio vertinant valstybės pagalbą. Bet kuriuo atveju kapitalo didinimo priskirti valstybei negalima remiantis tuo teiginiu. |
| --- | --- |

(281)

Klausimu, ar kokia nors pagalba teikta iš valstybės išteklių, Vokietija tvirtino, kad, priešingai negu teigė Lufthansa ir BDF, iš Fraport metinio balanso dokumentų, kuriuose įmonė nurodė esanti „priklausoma valstybinė įmonė“, negalima daryti jokių išvadų. Šis teiginys į metinę finansinę ataskaitą įtrauktas tik tam, kad būtų nurodyti ryšiai su Fraport artimomis įmonėmis ir asmenimis, tačiau tai nedaro jokio poveikio vertinant valstybės pagalbą. Bet kuriuo atveju kapitalo didinimo priskirti valstybei negalima remiantis tuo teiginiu.

Lufthansa

Fraport

Fraport

| (282) | Klausimu, ar bendrovei FFHG suteikta pagalba yra suderinama su vidaus rinka, Vokietija teigė, kad Lufthansa ir BDF argumentas, kad civiliniais tikslais oro uostas pradėtas naudoti tik praėjus šešeriems metams nuo tada, kai uždarytas karinis aerodromas, yra ir neteisingas, ir nesusijęs su esme. Civiliniais tikslais oro uostas pradėtas naudoti iškart 1993 m., tam reikalinga infrastruktūra ten jau buvo. Infrastruktūros plėtra, siekiant oro uostą parengti komerciniam keleivių vežimui, buvo neišvengiama. |
| --- | --- |

(282)

Klausimu, ar bendrovei FFHG suteikta pagalba yra suderinama su vidaus rinka, Vokietija teigė, kad Lufthansa ir BDF argumentas, kad civiliniais tikslais oro uostas pradėtas naudoti tik praėjus šešeriems metams nuo tada, kai uždarytas karinis aerodromas, yra ir neteisingas, ir nesusijęs su esme. Civiliniais tikslais oro uostas pradėtas naudoti iškart 1993 m., tam reikalinga infrastruktūra ten jau buvo. Infrastruktūros plėtra, siekiant oro uostą parengti komerciniam keleivių vežimui, buvo neišvengiama.

Lufthansa

| (283) | Vokietija nesutiko su Lufthansa ir BDF argumentu, kad Frankfurto Hano oro uostas nepadėjo sumažinti spūsčių Frankfurto Maino oro uoste, ir nurodė, kad Lufthansa ir BDF savo teiginio nepagrindė jokiais įrodymais. |
| --- | --- |

(283)

Vokietija nesutiko su Lufthansa ir BDF argumentu, kad Frankfurto Hano oro uostas nepadėjo sumažinti spūsčių Frankfurto Maino oro uoste, ir nurodė, kad Lufthansa ir BDF savo teiginio nepagrindė jokiais įrodymais.

Lufthansa

Lufthansa

| (284) | Vokietija ypač nepritarė Lufthansa ir BDF argumentui, kad abejotina, ar dėl Frankfurto Hano oro uosto sukurta daug darbo vietų. Šiuo atžvilgiu Vokietija tvirtino, kad negalima abejoti, jog Frankfurto Hano oro uostas turėjo didelės įtakos jį supančio struktūriniu požiūriu silpno regiono ekonominei ir socialinei plėtrai. |
| --- | --- |

(284)

Vokietija ypač nepritarė Lufthansa ir BDF argumentui, kad abejotina, ar dėl Frankfurto Hano oro uosto sukurta daug darbo vietų. Šiuo atžvilgiu Vokietija tvirtino, kad negalima abejoti, jog Frankfurto Hano oro uostas turėjo didelės įtakos jį supančio struktūriniu požiūriu silpno regiono ekonominei ir socialinei plėtrai.

Lufthansa

| (285) | Be to, Vokietija nesutiko, kad, kaip teigė Lufthansa ir BDF, keleivio mokesčiai ir rinkodaros parama turėjo diskriminacinį poveikį. Vokietija užtikrino, kad mokesčiai ir parama nustatyti atsižvelgiant į ekonomines aplinkybes ir skaičiavimus, oro vežėjams jie galėjo būti taikomi vienodai ir be jokios diskriminacijos. |
| --- | --- |

(285)

Be to, Vokietija nesutiko, kad, kaip teigė Lufthansa ir BDF, keleivio mokesčiai ir rinkodaros parama turėjo diskriminacinį poveikį. Vokietija užtikrino, kad mokesčiai ir parama nustatyti atsižvelgiant į ekonomines aplinkybes ir skaičiavimus, oro vežėjams jie galėjo būti taikomi vienodai ir be jokios diskriminacijos.

Lufthansa

| (286) | Galiausiai Vokietija nesutiko su Lufthansa ir BDF abejonėmis dėl Frankfurto Hano oro uoste taikomo bendro pajamų ir išlaidų skaičiavimo metodo. Vokietija teigė, kad šis metodas – ekonominiu požiūriu pagrįstas, kaip matyti iš PwC atlikto atitikties rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principui vertinimo, ir nebūtų galimybių į Frankfurto Hano oro uostą pritraukti oro vežėjų, jeigu keleivio mokesčiai būtų tokie dideli, kad būtų galima nuo pat pradžių užtikrinti pelningą oro uosto veiklą. |
| --- | --- |

(286)

Galiausiai Vokietija nesutiko su Lufthansa ir BDF abejonėmis dėl Frankfurto Hano oro uoste taikomo bendro pajamų ir išlaidų skaičiavimo metodo. Vokietija teigė, kad šis metodas – ekonominiu požiūriu pagrįstas, kaip matyti iš PwC atlikto atitikties rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principui vertinimo, ir nebūtų galimybių į Frankfurto Hano oro uostą pritraukti oro vežėjų, jeigu keleivio mokesčiai būtų tokie dideli, kad būtų galima nuo pat pradžių užtikrinti pelningą oro uosto veiklą.

Lufthansa

| (287) | Dėl Lufthansa ir BDF teiginių, susijusių su bendrovei Ryanair pagal 1999, 2002 ir 2005 m. susitarimus su Ryanair suteikta parama, Vokietija nurodė išsamų PwC atliktą atitikties rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principui vertinimą ir tvirtino, kad šie susitarimai negali būti valstybės pagalba, nes jie atitinka rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio investuotojo principą. Pasak Vokietijos, Lufthansa ir BDF pateikti skaičiavimai neįtikimi ir paremti neteisingu keleivių skaičiumi. Vokietija dar kartą nurodė, kad buvo neįmanoma tokio oro uosto, koks yra Frankfurto Hano oro uostas, eksploatuoti pelningai nuo pat pradžių, pelningu jis gali tapti tik vidutinės trukmės ar ilgalaikiu laikotarpiu. |
| --- | --- |

(287)

Dėl Lufthansa ir BDF teiginių, susijusių su bendrovei Ryanair pagal 1999, 2002 ir 2005 m. susitarimus su Ryanair suteikta parama, Vokietija nurodė išsamų PwC atliktą atitikties rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principui vertinimą ir tvirtino, kad šie susitarimai negali būti valstybės pagalba, nes jie atitinka rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio investuotojo principą. Pasak Vokietijos, Lufthansa ir BDF pateikti skaičiavimai neįtikimi ir paremti neteisingu keleivių skaičiumi. Vokietija dar kartą nurodė, kad buvo neįmanoma tokio oro uosto, koks yra Frankfurto Hano oro uostas, eksploatuoti pelningai nuo pat pradžių, pelningu jis gali tapti tik vidutinės trukmės ar ilgalaikiu laikotarpiu.

Lufthansa

Ryanair

Ryanair

Lufthansa

| (288) | Vokietija taip pat teigė, kad abejonės, kurių kilo bendrovei Lufthansa ir BDF dėl to, ar pagalba bendrovei Ryanair gali būti pagrįsta, yra nepagrįstos. Be to, Vokietija tvirtino, kad, net jeigu rinkodaros parama bendrovei Ryanair būtų suteiktas pranašumas (bet jo nesuteikta), pasak Vokietijos, net tokiu atveju tokia pagalba, atsižvelgiant į 2005 m. Aviacijos gairių 79 konstatuojamojoje dalyje nustatytus kriterijus, būtų suderinama su vidaus rinka. |
| --- | --- |

(288)

Vokietija taip pat teigė, kad abejonės, kurių kilo bendrovei Lufthansa ir BDF dėl to, ar pagalba bendrovei Ryanair gali būti pagrįsta, yra nepagrįstos. Be to, Vokietija tvirtino, kad, net jeigu rinkodaros parama bendrovei Ryanair būtų suteiktas pranašumas (bet jo nesuteikta), pasak Vokietijos, net tokiu atveju tokia pagalba, atsižvelgiant į 2005 m. Aviacijos gairių 79 konstatuojamojoje dalyje nustatytus kriterijus, būtų suderinama su vidaus rinka.

Lufthansa

Ryanair

Ryanair

7.3.   AIR FRANCE IR AEA PASTABOS

AIR FRANCE IR AEA PASTABOS

| (289) | Dėl AEA pastabų, Vokietija nurodė, kad jos nepagrįstos jokiais įrodymais. Vokietija taip pat tvirtino, kad, net jeigu, kaip tvirtino AEA, būtų neigiamas poveikis konkuruojantiems oro uostams, šie oro uostai tuo nesiskundė ir net nepateikė pastabų dėl 2008 m. sprendimo pradėti procedūrą. |
| --- | --- |

(289)

Dėl AEA pastabų, Vokietija nurodė, kad jos nepagrįstos jokiais įrodymais. Vokietija taip pat tvirtino, kad, net jeigu, kaip tvirtino AEA, būtų neigiamas poveikis konkuruojantiems oro uostams, šie oro uostai tuo nesiskundė ir net nepateikė pastabų dėl 2008 m. sprendimo pradėti procedūrą.

8.   VERTINIMAS. PAGALBOS BUVIMAS

VERTINIMAS. PAGALBOS BUVIMAS

| (290) | Remiantis Sutarties 107 straipsnio 1 dalimi „<...> valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškreipia konkurenciją arba gali ją iškreipti, yra nesuderinama su vidaus rinka, kai ji daro poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai.“ |
| --- | --- |

(290)

Remiantis Sutarties 107 straipsnio 1 dalimi „<...> valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuri, palaikydama tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą, iškreipia konkurenciją arba gali ją iškreipti, yra nesuderinama su vidaus rinka, kai ji daro poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai.“

| (291) | Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje nustatyti kriterijai taikomi kartu. Todėl norint nustatyti, kad nagrinėjamoji priemonė yra valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį, priemonė turi atitikti visas toliau išdėstytas sąlygas. Konkrečiai finansinė parama turėtų:






  a) | būti teikiama valstybės arba iš valstybės išteklių; |
| --- | --- | --- |

(291)

Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje nustatyti kriterijai taikomi kartu. Todėl norint nustatyti, kad nagrinėjamoji priemonė yra valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį, priemonė turi atitikti visas toliau išdėstytas sąlygas. Konkrečiai finansinė parama turėtų:

a)

būti teikiama valstybės arba iš valstybės išteklių;

| b) | būti skiriama palaikant tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą; |
| --- | --- |

b)

būti skiriama palaikant tam tikras įmones arba tam tikrų prekių gamybą;

| c) | iškreipti konkurenciją arba galėti ją iškreipti ir |
| --- | --- |

c)

iškreipti konkurenciją arba galėti ją iškreipti ir

| d) | daryti įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai. |
| --- | --- |

d)

daryti įtaką valstybių narių tarpusavio prekybai.

8.1.   ORO UOSTUI SUTEIKTŲ PRIEMONIŲ PAGALBOS POBŪDIS

ORO UOSTUI SUTEIKTŲ PRIEMONIŲ PAGALBOS POBŪDIS

8.1.1.   1 PRIEMONĖ. 2001 M. PELNO IR NUOSTOLIO PERDAVIMO SUSITARIMAS

VALSTYBĖS PAGALBOS TAISYKLIŲ TAIKYMAS ORO UOSTAMS

| (292) | Vokietija teigė, kad 2001 m. pelno ir nuostolio perdavimo susitarimas pasirašytas dar nepradėjus laikyti, kad viešasis oro uostų finansavimas yra valstybės pagalba, ir susitarimas nebuvo keistas tol, kol vietoj jo pasirašytas 2004 m. pelno ir nuostolio perdavimo susitarimas. |
| --- | --- |

(292)

Vokietija teigė, kad 2001 m. pelno ir nuostolio perdavimo susitarimas pasirašytas dar nepradėjus laikyti, kad viešasis oro uostų finansavimas yra valstybės pagalba, ir susitarimas nebuvo keistas tol, kol vietoj jo pasirašytas 2004 m. pelno ir nuostolio perdavimo susitarimas.

| (293) | Taigi Komisija turi pirmiausia nustatyti, ar 2001 m. pelno ir nuostolio perdavimo susitarimui, tuo metu, kai jis buvo sudaromas, taikytos valstybės pagalbos taisyklės. Tomis aplinkybėmis Komisija primena, kad pagalbos priemonė yra esama pagalba pagal Reglamento (EB) Nr. 659/1999 1 straipsnio b punkto v papunktį, jeigu galima nustatyti, kad tuo metu, kai priemonė įgyvendinta, ji nebuvo valstybės pagalba, o valstybės pagalba tapo vėliau dėl bendrosios rinkos vystymosi, atitinkamai valstybei narei jos nekeičiant. |
| --- | --- |

(293)

Taigi Komisija turi pirmiausia nustatyti, ar 2001 m. pelno ir nuostolio perdavimo susitarimui, tuo metu, kai jis buvo sudaromas, taikytos valstybės pagalbos taisyklės. Tomis aplinkybėmis Komisija primena, kad pagalbos priemonė yra esama pagalba pagal Reglamento (EB) Nr. 659/1999 1 straipsnio b punkto v papunktį, jeigu galima nustatyti, kad tuo metu, kai priemonė įgyvendinta, ji nebuvo valstybės pagalba, o valstybės pagalba tapo vėliau dėl bendrosios rinkos vystymosi, atitinkamai valstybei narei jos nekeičiant.

| (294) | Iš tikrųjų anksčiau oro uostų plėtra dažnai būdavo vykdoma tik pagal teritorinį principą arba, tam tikrais atvejais, atsižvelgiant į karinius poreikius. Jų eksploatacija buvo organizuojama kaip administravimo, o ne ekonominės veiklos vykdytojo veiklos dalis. Oro uostų konkurencija ir oro uostus eksploatuojančių įmonių konkurencija taip pat buvo nedidelė ir pamažu didėjo. Atsižvelgdama į šias sąlygas Komisija valstybės teikiamą finansavimą oro uostams ir oro uostų infrastruktūrai tam tikrą laiką laikė bendrąja ekonominės politikos priemone, kuriai netaikomos Sutarties nuostatos dėl valstybės pagalbos. |
| --- | --- |

(294)

Iš tikrųjų anksčiau oro uostų plėtra dažnai būdavo vykdoma tik pagal teritorinį principą arba, tam tikrais atvejais, atsižvelgiant į karinius poreikius. Jų eksploatacija buvo organizuojama kaip administravimo, o ne ekonominės veiklos vykdytojo veiklos dalis. Oro uostų konkurencija ir oro uostus eksploatuojančių įmonių konkurencija taip pat buvo nedidelė ir pamažu didėjo. Atsižvelgdama į šias sąlygas Komisija valstybės teikiamą finansavimą oro uostams ir oro uostų infrastruktūrai tam tikrą laiką laikė bendrąja ekonominės politikos priemone, kuriai netaikomos Sutarties nuostatos dėl valstybės pagalbos.

| (295) | Tačiau rinkos aplinka pasikeitė. Sprendime Aéroports de Paris Bendrasis Teismas konstatavo, kad oro uosto eksploatavimas, apimantis oro uosto paslaugų teikimą oro vežėjams ir įvairiems oro uostuose veikiantiems paslaugų teikėjams, yra ekonominė veikla (47). Taigi nuo to sprendimo priėmimo dienos (2000 m. gruodžio 12 d.) oro uostų statybos ir eksploatacijos nebegalima laikyti viešosios politikos užduotimi, kurią vykdo administracinė įstaiga ir kuri nepatenka į valstybės pagalbos kontrolės sritį. |
| --- | --- |

(295)

Tačiau rinkos aplinka pasikeitė. Sprendime Aéroports de Paris Bendrasis Teismas konstatavo, kad oro uosto eksploatavimas, apimantis oro uosto paslaugų teikimą oro vežėjams ir įvairiems oro uostuose veikiantiems paslaugų teikėjams, yra ekonominė veikla (47). Taigi nuo to sprendimo priėmimo dienos (2000 m. gruodžio 12 d.) oro uostų statybos ir eksploatacijos nebegalima laikyti viešosios politikos užduotimi, kurią vykdo administracinė įstaiga ir kuri nepatenka į valstybės pagalbos kontrolės sritį.

Aéroports de Paris

47

| (296) | Savo sprendime dėl Leipcigo Halės oro uosto Bendrasis Teismas patvirtino, kad negalima a priori atmesti, kad oro uostai patenka į valstybės pagalbos taisyklių taikymo sritį, nes oro uosto eksploatavimas ir oro uosto infrastruktūros statyba yra ekonominė veikla (48). Jeigu oro uostą eksploatuojanti įmonė, neatsižvelgiant į jos teisinį statusą ir finansavimo būdą, vykdo ekonominę veiklą, ji yra įmonė pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį ir jai taikomos Sutarties nuostatos dėl valstybės pagalbos (49). |
| --- | --- |

(296)

Savo sprendime dėl Leipcigo Halės oro uosto Bendrasis Teismas patvirtino, kad negalima a priori atmesti, kad oro uostai patenka į valstybės pagalbos taisyklių taikymo sritį, nes oro uosto eksploatavimas ir oro uosto infrastruktūros statyba yra ekonominė veikla (48). Jeigu oro uostą eksploatuojanti įmonė, neatsižvelgiant į jos teisinį statusą ir finansavimo būdą, vykdo ekonominę veiklą, ji yra įmonė pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį ir jai taikomos Sutarties nuostatos dėl valstybės pagalbos (49).

a priori

48

49

| (297) | FFHG Frankfurto Hano oro uoste vykdė statybas, techninės priežiūros darbus ir eksploatavo oro uostą. Taigi ji teikė oro uosto paslaugas ir iš naudotojų – komercinės aviacijos veiklos vykdytojų, taip pat nekomercinės bendrosios aviacijos naudotojų – ėmė mokesčius už naudojimąsi oro uosto infrastruktūra, taigi eksploatavo infrastruktūrą komerciniais tikslais. Todėl reikia daryti išvadą, kad FFHG nuo sprendimo Aéroports de Paris priėmimo dienos (t. y. 2000 m. gruodžio 12 d.) vykdė ekonominę veiklą. |
| --- | --- |

(297)

FFHG Frankfurto Hano oro uoste vykdė statybas, techninės priežiūros darbus ir eksploatavo oro uostą. Taigi ji teikė oro uosto paslaugas ir iš naudotojų – komercinės aviacijos veiklos vykdytojų, taip pat nekomercinės bendrosios aviacijos naudotojų – ėmė mokesčius už naudojimąsi oro uosto infrastruktūra, taigi eksploatavo infrastruktūrą komerciniais tikslais. Todėl reikia daryti išvadą, kad FFHG nuo sprendimo Aéroports de Paris priėmimo dienos (t. y. 2000 m. gruodžio 12 d.) vykdė ekonominę veiklą.

Aéroports de Paris

| (298) | Tačiau, atsižvelgdama į tai, kas vyko (išdėstyta 294–296 konstatuojamosiose dalyse), Komisija mano, kad iki Bendrojo Teismo sprendimo Aéroports de Paris valdžios institucijos galėjo teisėtai manyti, kad su oro uostais susijusių priemonių finansavimas nėra valstybės pagalba, todėl Komisijai apie tai pranešti nereikia. Taigi Komisija negali abejoti dėl pavienių finansavimo priemonių (skirtų ne įgyvendinant pagalbos schemą (50)), aiškiai patvirtintų prieš priimant sprendimą Aéroports de Paris pagal valstybės pagalbos taisykles. |
| --- | --- |

(298)

Tačiau, atsižvelgdama į tai, kas vyko (išdėstyta 294–296 konstatuojamosiose dalyse), Komisija mano, kad iki Bendrojo Teismo sprendimo Aéroports de Paris valdžios institucijos galėjo teisėtai manyti, kad su oro uostais susijusių priemonių finansavimas nėra valstybės pagalba, todėl Komisijai apie tai pranešti nereikia. Taigi Komisija negali abejoti dėl pavienių finansavimo priemonių (skirtų ne įgyvendinant pagalbos schemą (50)), aiškiai patvirtintų prieš priimant sprendimą Aéroports de Paris pagal valstybės pagalbos taisykles.

Aéroports de Paris

50

Aéroports de Paris

| (299) | Atitinkamai Komisija turi pirmiausia vertinti, ar 2001 m. pelno ir nuostolio perdavimo susitarimas sudarytas iki sprendimo Aéroports de Paris priėmimo dienos (2000 m. gruodžio 12 d.), ir, antra, ar ta priemonė buvo vėliau iš dalies keista. |
| --- | --- |

(299)

Atitinkamai Komisija turi pirmiausia vertinti, ar 2001 m. pelno ir nuostolio perdavimo susitarimas sudarytas iki sprendimo Aéroports de Paris priėmimo dienos (2000 m. gruodžio 12 d.), ir, antra, ar ta priemonė buvo vėliau iš dalies keista.

Aéroports de Paris

| (300) | Dėl 2001 m. pelno ir nuostolio perdavimo susitarimo neatšaukiamai susitarta 1999 m. rugpjūčio 31 d., notariniu aktu jis patvirtintas 2000 m. lapkričio 24 d. Todėl Komisija mano, kad 2001 m. pelno ir nuostolio perdavimo susitarimas buvo neatšaukiamai sudarytas dar nepriėmus sprendimo Aéroports de Paris. Be to, 2001 m. pelno ir nuostolio perdavimo susitarimas buvo nekeistas tol, kol vietoj jo pasirašytas 2004 m. pelno ir nuostolio perdavimo susitarimas. |
| --- | --- |

(300)

Dėl 2001 m. pelno ir nuostolio perdavimo susitarimo neatšaukiamai susitarta 1999 m. rugpjūčio 31 d., notariniu aktu jis patvirtintas 2000 m. lapkričio 24 d. Todėl Komisija mano, kad 2001 m. pelno ir nuostolio perdavimo susitarimas buvo neatšaukiamai sudarytas dar nepriėmus sprendimo Aéroports de Paris. Be to, 2001 m. pelno ir nuostolio perdavimo susitarimas buvo nekeistas tol, kol vietoj jo pasirašytas 2004 m. pelno ir nuostolio perdavimo susitarimas.

Aéroports de Paris

| (301) | Taigi tuo metu valdžios institucijos galėjo teisėtai manyti, kad pelno ir nuostolio perdavimo susitarimas, pagal kurį dengiami metiniai FFHG nuostoliai, nėra valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(301)

Taigi tuo metu valdžios institucijos galėjo teisėtai manyti, kad pelno ir nuostolio perdavimo susitarimas, pagal kurį dengiami metiniai FFHG nuostoliai, nėra valstybės pagalba.

IŠVADA

| (302) | Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta 292 ir tolesnėse konstatuojamosiose dalyse, Komisija daro išvadą, kad tuo metu, kai sudarytas 2001 m. pelno ir nuostolio perdavimo susitarimas, valdžios institucijos galėjo teisėtai manyti, kad pelno ir nuostolio perdavimo susitarimas, pagal kurį dengiami metiniai FFHG nuostoliai, nėra valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(302)

Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta 292 ir tolesnėse konstatuojamosiose dalyse, Komisija daro išvadą, kad tuo metu, kai sudarytas 2001 m. pelno ir nuostolio perdavimo susitarimas, valdžios institucijos galėjo teisėtai manyti, kad pelno ir nuostolio perdavimo susitarimas, pagal kurį dengiami metiniai FFHG nuostoliai, nėra valstybės pagalba.

8.1.2.   2 PRIEMONĖ. 2001 M. KAPITALO DIDINIMAS

| (303) | 2001 m. Fraport ir Reino krašto-Pfalco žemė bendrovės FFHG kapitalą padidino 27 mln. EUR. Fraport skyrė 19,7 mln. EUR; Reino krašto-Pfalco žemė – 7,3 mln. EUR. Kapitalo didinimą pirmiausia 2001 m. gruodžio 14 d. patvirtino Fraport (jos įnašo atžvilgiu) stebėtojų taryba, vėliau 2002 m. sausio 9 d. jis patvirtintas FFHG akcininkų rezoliucija (51). Fraport ir federacinės žemės vykdytas kapitalo didinimas įsigaliojo 2002 m. sausio 9 d. |
| --- | --- |

(303)

2001 m. Fraport ir Reino krašto-Pfalco žemė bendrovės FFHG kapitalą padidino 27 mln. EUR. Fraport skyrė 19,7 mln. EUR; Reino krašto-Pfalco žemė – 7,3 mln. EUR. Kapitalo didinimą pirmiausia 2001 m. gruodžio 14 d. patvirtino Fraport (jos įnašo atžvilgiu) stebėtojų taryba, vėliau 2002 m. sausio 9 d. jis patvirtintas FFHG akcininkų rezoliucija (51). Fraport ir federacinės žemės vykdytas kapitalo didinimas įsigaliojo 2002 m. sausio 9 d.

Fraport

Fraport

Fraport

51

Fraport

8.1.2.1.   
  Įmonės ir ekonominės veiklos samprata

Įmonės ir ekonominės veiklos samprata

| (304) | Kaip analizuota 293 ir tolesnėse konstatuojamosiose dalyse, nuo 2000 m. gruodžio 12 d. FFHG turi būti laikoma įmone, vykdančia ekonominę veiklą, kaip nustatyta Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje. |
| --- | --- |

(304)

Kaip analizuota 293 ir tolesnėse konstatuojamosiose dalyse, nuo 2000 m. gruodžio 12 d. FFHG turi būti laikoma įmone, vykdančia ekonominę veiklą, kaip nustatyta Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje.

8.1.2.2.   
  Valstybės ištekliai ir priskirtinumas valstybei

Valstybės ištekliai ir priskirtinumas valstybei

| (305) | Kad būtų valstybės pagalba, nagrinėjamosios priemonės turi būti finansuojamos iš valstybės išteklių, o sprendimas teikti priemonę turi būti priskirtinas valstybei. |
| --- | --- |

(305)

Kad būtų valstybės pagalba, nagrinėjamosios priemonės turi būti finansuojamos iš valstybės išteklių, o sprendimas teikti priemonę turi būti priskirtinas valstybei.

| (306) | Valstybės pagalbos sąvoka apima bet kokį suteikiamą pranašumą, kuris finansuojamas iš valstybės išteklių, ir kurį suteikia pati valstybė arba bet kuri tarpininkaujanti įstaiga, veikianti pagal jai suteiktus įgaliojimus (52). Taikant Sutarties 107 straipsnio 1 dalį vietos valdžios institucijų ištekliai yra valstybės ištekliai (53). Šiuo atžvilgiu nuosekli Komisijos praktika yra manyti, kad visi valstybinės įmonės ištekliai turi būti laikomi valstybės ištekliais, neatsižvelgiant į tai, ar ta įmonė veikia nuostolingai ar pelningai (54). |
| --- | --- |

(306)

Valstybės pagalbos sąvoka apima bet kokį suteikiamą pranašumą, kuris finansuojamas iš valstybės išteklių, ir kurį suteikia pati valstybė arba bet kuri tarpininkaujanti įstaiga, veikianti pagal jai suteiktus įgaliojimus (52). Taikant Sutarties 107 straipsnio 1 dalį vietos valdžios institucijų ištekliai yra valstybės ištekliai (53). Šiuo atžvilgiu nuosekli Komisijos praktika yra manyti, kad visi valstybinės įmonės ištekliai turi būti laikomi valstybės ištekliais, neatsižvelgiant į tai, ar ta įmonė veikia nuostolingai ar pelningai (54).

52

53

54

Reino krašto-Pfalco žemės dalis 2001 m. didinant kapitalą

Reino krašto-Pfalco žemės dalis 2001 m. didinant kapitalą

| (307) | 2001 m. didinant kapitalą Reino krašto-Pfalco žemė savo dalį finansavo tiesiogiai iš savo bendrojo biudžeto. Taigi galima daryti išvadą, kad priemonė finansuota iš valstybės išteklių ir priskirtina valstybei. |
| --- | --- |

(307)

2001 m. didinant kapitalą Reino krašto-Pfalco žemė savo dalį finansavo tiesiogiai iš savo bendrojo biudžeto. Taigi galima daryti išvadą, kad priemonė finansuota iš valstybės išteklių ir priskirtina valstybei.

Fraport dalis 2001 m. didinant kapitalą

Fraport dalis 2001 m. didinant kapitalą

Valstybės ištekliai

Valstybės ištekliai

| (308) | Vokietijos nuomone, Fraport dalis 2001 m. didinant kapitalą nelaikoma finansavimu iš valstybės išteklių, nes tuo metu Fraport buvo nepriklausoma pagal privatinę teisę įsteigta ir į biržos sąrašus įtraukta bendrovė, ir valdžios institucijos jos atžvilgiu nuolatinės kontrolės nevykdė. |
| --- | --- |

(308)

Vokietijos nuomone, Fraport dalis 2001 m. didinant kapitalą nelaikoma finansavimu iš valstybės išteklių, nes tuo metu Fraport buvo nepriklausoma pagal privatinę teisę įsteigta ir į biržos sąrašus įtraukta bendrovė, ir valdžios institucijos jos atžvilgiu nuolatinės kontrolės nevykdė.

Fraport

Fraport

| (309) | Pagal teismų praktiką įmonės išteklius valstybės ištekliais reikia laikyti tada, kai valstybė gali, kontroliuodama tokią įmonę, nuspręsti, kaip jos ištekliai turi būti naudojami (55). |
| --- | --- |

(309)

Pagal teismų praktiką įmonės išteklius valstybės ištekliais reikia laikyti tada, kai valstybė gali, kontroliuodama tokią įmonę, nuspręsti, kaip jos ištekliai turi būti naudojami (55).

55

| (310) | Komisija mano, kad šiuo konkrečiu atveju valstybė visada tiesiogiai arba netiesiogiai kontroliavo nagrinėjamuosius išteklius. Komisija atkreipia dėmesį, kad tuo metu, kai buvo neatšaukiamai nuspręsta 2001 m. didinti kapitalą, didžioji Fraport dalis priklausė valstybei. Iki 2001 m. birželio 11 d. 100 % Fraport akcijų priklausė viešosioms akcininkėms (56). 2001 m. birželio 11 d.Fraport buvo įtraukta į biržos sąrašus, jos 29,71 % akcijų buvo parduota privatiems akcininkams. Nuo tada 32,04 % akcijų turėjo Heseno žemė, 20,47 % – Stadtwerke Frankfurt am Main Holding GmbH (jos 100 % akcijų priklausė Frankfurto prie Maino savivaldybei), 18,32 % – Vokietijos Federacinė Respublika. |
| --- | --- |

(310)

Komisija mano, kad šiuo konkrečiu atveju valstybė visada tiesiogiai arba netiesiogiai kontroliavo nagrinėjamuosius išteklius. Komisija atkreipia dėmesį, kad tuo metu, kai buvo neatšaukiamai nuspręsta 2001 m. didinti kapitalą, didžioji Fraport dalis priklausė valstybei. Iki 2001 m. birželio 11 d. 100 % Fraport akcijų priklausė viešosioms akcininkėms (56). 2001 m. birželio 11 d.Fraport buvo įtraukta į biržos sąrašus, jos 29,71 % akcijų buvo parduota privatiems akcininkams. Nuo tada 32,04 % akcijų turėjo Heseno žemė, 20,47 % – Stadtwerke Frankfurt am Main Holding GmbH (jos 100 % akcijų priklausė Frankfurto prie Maino savivaldybei), 18,32 % – Vokietijos Federacinė Respublika.

Fraport

Fraport

56

Fraport

Stadtwerke Frankfurt am Main Holding GmbH

| (311) | Taigi nuo 2001 m. birželio 11 d. iki 2005 m. spalio 26 d. 70,29 % Fraport akcijų priklausė viešosioms akcininkėms, todėl ją galima laikyti valstybine įmone pagal Direktyvos 2006/111/EB 2 straipsnio b punktą. Be to, tai, kad dauguma Fraport akcijų priklausė valdžios institucijoms, reiškė, kad jos bendrovei Fraport galėjo daryti lemiamą įtaką. |
| --- | --- |

(311)

Taigi nuo 2001 m. birželio 11 d. iki 2005 m. spalio 26 d. 70,29 % Fraport akcijų priklausė viešosioms akcininkėms, todėl ją galima laikyti valstybine įmone pagal Direktyvos 2006/111/EB 2 straipsnio b punktą. Be to, tai, kad dauguma Fraport akcijų priklausė valdžios institucijoms, reiškė, kad jos bendrovei Fraport galėjo daryti lemiamą įtaką.

Fraport

Fraport

Fraport

| (312) | Taigi iš Fraport išteklių suteikus bet kokią kapitalo injekciją būtų netenkama valstybės išteklių, vadinasi, valstybės ištekliai yra perduodami. |
| --- | --- |

(312)

Taigi iš Fraport išteklių suteikus bet kokią kapitalo injekciją būtų netenkama valstybės išteklių, vadinasi, valstybės ištekliai yra perduodami.

Fraport

Priskirtinumas valstybei

Priskirtinumas valstybei

| (313) | Tačiau Teismas taip pat yra nusprendęs, kad net jeigu valstybė gali kontroliuoti valstybinę įmonę ir jos veiklą, konkrečiu atveju negalima savaime daryti prielaidos, kad ji iš tiesų kontroliuoja įmonę. Pagal valstybės suteiktą savarankiškumo lygį valstybinė įmonė gali būti daugiau ar mažiau nepriklausoma. |
| --- | --- |

(313)

Tačiau Teismas taip pat yra nusprendęs, kad net jeigu valstybė gali kontroliuoti valstybinę įmonę ir jos veiklą, konkrečiu atveju negalima savaime daryti prielaidos, kad ji iš tiesų kontroliuoja įmonę. Pagal valstybės suteiktą savarankiškumo lygį valstybinė įmonė gali būti daugiau ar mažiau nepriklausoma.

| (314) | Todėl vien to, kad valstybinė įmonė yra kontroliuojama valstybės, nepakanka, kad tokios įmonės taikomos priemonės, pavyzdžiui, 2001 m. didinant kapitalą bendrovei FFHG skirtos lėšos, galėtų būti priskirtos valstybei. Taip pat būtina ištirti, ar valdžios institucijos laikytinos vienaip ar kitaip dalyvavusiomis priimant sprendimą dėl šios priemonės. Šiuo požiūriu Teismas nurodė, kad valstybinės įmonės taikoma priemonė gali būti priskiriama valstybei atsižvelgiant į rodiklių, atsiradusių šio atvejo aplinkybėmis ir šios priemonės taikymo sąlygomis, visumą (57). |
| --- | --- |

(314)

Todėl vien to, kad valstybinė įmonė yra kontroliuojama valstybės, nepakanka, kad tokios įmonės taikomos priemonės, pavyzdžiui, 2001 m. didinant kapitalą bendrovei FFHG skirtos lėšos, galėtų būti priskirtos valstybei. Taip pat būtina ištirti, ar valdžios institucijos laikytinos vienaip ar kitaip dalyvavusiomis priimant sprendimą dėl šios priemonės. Šiuo požiūriu Teismas nurodė, kad valstybinės įmonės taikoma priemonė gali būti priskiriama valstybei atsižvelgiant į rodiklių, atsiradusių šio atvejo aplinkybėmis ir šios priemonės taikymo sąlygomis, visumą (57).

57

| (315) | Tokie rodikliai gali būti įmonės integravimas į viešojo administravimo struktūras, jos veiklos pobūdis ir šios vykdymas rinkoje įprastomis konkurencijos su privačiais subjektais sąlygomis, įmonės teisinė padėtis (pagal viešąją teisę arba įprastą bendrovių teisę), valdžios institucijų vykdomos įmonės valdymo kontrolės intensyvumas arba kitas rodiklis, konkrečiu atveju rodantis, kad valdžios institucijos dalyvauja priimant sprendimą dėl priemonės arba kad mažai tikėtina, jog jos nedalyvauja, taip pat atsižvelgiant į priemonės taikymo sritį, turinį arba jos sąlygas (58). |
| --- | --- |

(315)

Tokie rodikliai gali būti įmonės integravimas į viešojo administravimo struktūras, jos veiklos pobūdis ir šios vykdymas rinkoje įprastomis konkurencijos su privačiais subjektais sąlygomis, įmonės teisinė padėtis (pagal viešąją teisę arba įprastą bendrovių teisę), valdžios institucijų vykdomos įmonės valdymo kontrolės intensyvumas arba kitas rodiklis, konkrečiu atveju rodantis, kad valdžios institucijos dalyvauja priimant sprendimą dėl priemonės arba kad mažai tikėtina, jog jos nedalyvauja, taip pat atsižvelgiant į priemonės taikymo sritį, turinį arba jos sąlygas (58).

58

| (316) | Kaip išdėstyta 135 ir tolesnėse konstatuojamosiose dalyse, Vokietija tvirtino, kad priemonės, kurių Fraport ėmėsi dėl Frankfurto Hano oro uosto, nepriskirtinos valstybei. Šiuo atžvilgiu Vokietija visų pirma nurodė Akcinių bendrovių steigimo įstatymo (vok. Aktiengesetz) 76 straipsnį ir pagal Vokietijos teisę priimtus sprendimus, kuriais remiantis akcinės bendrovės valdančioji taryba turi plačią veiksmų laisvę vykdyti kasdienę bendrovės veiklą ir veikia nepriklausomai nuo savo akcininkų. |
| --- | --- |

(316)

Kaip išdėstyta 135 ir tolesnėse konstatuojamosiose dalyse, Vokietija tvirtino, kad priemonės, kurių Fraport ėmėsi dėl Frankfurto Hano oro uosto, nepriskirtinos valstybei. Šiuo atžvilgiu Vokietija visų pirma nurodė Akcinių bendrovių steigimo įstatymo (vok. Aktiengesetz) 76 straipsnį ir pagal Vokietijos teisę priimtus sprendimus, kuriais remiantis akcinės bendrovės valdančioji taryba turi plačią veiksmų laisvę vykdyti kasdienę bendrovės veiklą ir veikia nepriklausomai nuo savo akcininkų.

Fraport

Aktiengesetz

| (317) | Vokietija taip pat nurodė Vokietijos federalinio teismo (vok. Bundesgerichtshof) sprendimą, kuriame šis teismas nurodė, kad viešieji akcininkai negali daryti įtakos pavieniams sprendimams, susijusiems su kasdiene veikla, jie gali tik numatyti bendrąją Fraport sistemą ir vykdyti priežiūrą. Pasak Vokietijos, toks išimtinis akcinės bendrovės pobūdis ES viešųjų pirkimų atžvilgiu taip pat pripažintas Teismo sprendime Stadtwerke Brixen AG (59). |
| --- | --- |

(317)

Vokietija taip pat nurodė Vokietijos federalinio teismo (vok. Bundesgerichtshof) sprendimą, kuriame šis teismas nurodė, kad viešieji akcininkai negali daryti įtakos pavieniams sprendimams, susijusiems su kasdiene veikla, jie gali tik numatyti bendrąją Fraport sistemą ir vykdyti priežiūrą. Pasak Vokietijos, toks išimtinis akcinės bendrovės pobūdis ES viešųjų pirkimų atžvilgiu taip pat pripažintas Teismo sprendime Stadtwerke Brixen AG (59).

Bundesgerichtshof

Fraport

Stadtwerke Brixen AG

59

| (318) | Todėl, kalbant apie viešųjų akcininkių dalyvavimą priimant sprendimus visuotiniame akcininkų susirinkime, Vokietija tvirtino, kad tai, jog akcininkų susirinkime buvo balsuota, nereiškia nieko daugiau kaip tik tai, kad jos vykdė savo teisėtas akcininkių teises ir pareigas. Vokietija taip pat nesutiko su teiginiu, kad būta visų kitų požymių, nustatytų sprendime Stardust Marine, kaip nurodyta 315 konstatuojamojoje dalyje. |
| --- | --- |

(318)

Todėl, kalbant apie viešųjų akcininkių dalyvavimą priimant sprendimus visuotiniame akcininkų susirinkime, Vokietija tvirtino, kad tai, jog akcininkų susirinkime buvo balsuota, nereiškia nieko daugiau kaip tik tai, kad jos vykdė savo teisėtas akcininkių teises ir pareigas. Vokietija taip pat nesutiko su teiginiu, kad būta visų kitų požymių, nustatytų sprendime Stardust Marine, kaip nurodyta 315 konstatuojamojoje dalyje.

Stardust Marine

| (319) | Komisija preliminariai atkreipia dėmesį į tai, jog vien to, kad valstybei priklausanti įmonė yra įsteigta pagal privatinę teisę – atsižvelgiant į tai, kad dėl tokios teisinės formos ji veikia savarankiškai, – nepakanka norint paneigti jos veiksmų priskirtinumą valstybei (60). Tokių atvejų, kai valstybė tiesiogiai teikia pagalbą, nereikėtų skirti nuo atvejų, kai pagalba teikiama per valstybinius arba privačius subjektus, valstybės įsteigtus arba paskirtus tai pagalbai administruoti (61). |
| --- | --- |

(319)

Komisija preliminariai atkreipia dėmesį į tai, jog vien to, kad valstybei priklausanti įmonė yra įsteigta pagal privatinę teisę – atsižvelgiant į tai, kad dėl tokios teisinės formos ji veikia savarankiškai, – nepakanka norint paneigti jos veiksmų priskirtinumą valstybei (60). Tokių atvejų, kai valstybė tiesiogiai teikia pagalbą, nereikėtų skirti nuo atvejų, kai pagalba teikiama per valstybinius arba privačius subjektus, valstybės įsteigtus arba paskirtus tai pagalbai administruoti (61).

60

61

| (320) | Be to, Komisija atkreipia dėmesį, kad 1999 m. Vokietijos federalinio teismo priimtas sprendimas (62) yra susijęs su baudžiamuoju procesu. Baudžiamajame procese kilo paskutiniosios instancijos klausimas – buvusį Fraport darbuotoją galima kaltinti darbuotojo paperkamumu ar valdžios pareigūno paperkamumu, taigi kilo klausimas, ar pagal Vokietijos baudžiamąjį kodeksą Fraport būtų galima laikyti kita administracine įstaiga (63). Todėl tas atvejis niekaip nesusijęs su klausimu, ar Fraport veiksmus pagal valstybės pagalbos taisykles galima priskirti valstybei, juo tik paaiškinama, kad Fraport darbuotojas nėra valdžios pareigūnas, o Fraport, pagal Vokietijos baudžiamąjį kodeksą, negalima laikyti viešosios administracijos dalimi. |
| --- | --- |

(320)

Be to, Komisija atkreipia dėmesį, kad 1999 m. Vokietijos federalinio teismo priimtas sprendimas (62) yra susijęs su baudžiamuoju procesu. Baudžiamajame procese kilo paskutiniosios instancijos klausimas – buvusį Fraport darbuotoją galima kaltinti darbuotojo paperkamumu ar valdžios pareigūno paperkamumu, taigi kilo klausimas, ar pagal Vokietijos baudžiamąjį kodeksą Fraport būtų galima laikyti kita administracine įstaiga (63). Todėl tas atvejis niekaip nesusijęs su klausimu, ar Fraport veiksmus pagal valstybės pagalbos taisykles galima priskirti valstybei, juo tik paaiškinama, kad Fraport darbuotojas nėra valdžios pareigūnas, o Fraport, pagal Vokietijos baudžiamąjį kodeksą, negalima laikyti viešosios administracijos dalimi.

62

Fraport

darbuotojo paperkamumu

valdžios pareigūno paperkamumu

Fraport

kita administracine įstaiga

63

Fraport

Fraport

Fraport

| (321) | Kalbant apie kitą Vokietijos pateiktą Federalinio teismo sprendimą (64), Komisija atkreipia dėmesį, kad tas sprendimas, kaip ir byla Parking Brixen (65), yra susijęs su kontrolės, kurią valdžios institucijos gali vykdyti įmonės atžvilgiu, kriterijumi, taikomu pagal Sąjungos viešųjų pirkimų taisykles. Tai nesusiję su priskirtinumo valstybei pagal valstybės pagalbos taisykles klausimu. |
| --- | --- |

(321)

Kalbant apie kitą Vokietijos pateiktą Federalinio teismo sprendimą (64), Komisija atkreipia dėmesį, kad tas sprendimas, kaip ir byla Parking Brixen (65), yra susijęs su kontrolės, kurią valdžios institucijos gali vykdyti įmonės atžvilgiu, kriterijumi, taikomu pagal Sąjungos viešųjų pirkimų taisykles. Tai nesusiję su priskirtinumo valstybei pagal valstybės pagalbos taisykles klausimu.

64

Parking Brixen

65

| (322) | Be to, nors gali būti, kad akcinės bendrovės valdančioji taryba, kai reikia priimti kasdienės veiklos sprendimus, gali veikti savarankiškai ir nepriklausyti nuo savo viešųjų akcininkų, Fraport dėl savo akcininkų struktūros (70 % akcininkų – valdžios institucijos) ir jos viešųjų akcininkių sudaryto konsorciumo susitarimo vis tiek laiko save „nesavarankiška, valstybei priklausančia įmone“ (66) (kaip nurodyta kiekvienų 2001–2006 m. laikotarpio metų metinėje finansinėje ataskaitoje). |
| --- | --- |

(322)

Be to, nors gali būti, kad akcinės bendrovės valdančioji taryba, kai reikia priimti kasdienės veiklos sprendimus, gali veikti savarankiškai ir nepriklausyti nuo savo viešųjų akcininkų, Fraport dėl savo akcininkų struktūros (70 % akcininkų – valdžios institucijos) ir jos viešųjų akcininkių sudaryto konsorciumo susitarimo vis tiek laiko save „nesavarankiška, valstybei priklausančia įmone“ (66) (kaip nurodyta kiekvienų 2001–2006 m. laikotarpio metų metinėje finansinėje ataskaitoje).

Fraport

66

| (323) | Be to, iš kelių veiksnių matyti, kad 2001 m. kapitalo didinimas iš tikrųjų priskirtinas valstybei. |
| --- | --- |

(323)

Be to, iš kelių veiksnių matyti, kad 2001 m. kapitalo didinimas iš tikrųjų priskirtinas valstybei.

| (324) | Pirmiausia Komisija mano, kad 2001 m. kapitalo didinimo negalima svarstyti nesiejant jo su aplinkybėmis, veikiau jį reikia vertinti atsižvelgiant į to meto Fraport politinę ir teisinę padėtį. Iš tų aplinkybių ir faktų aiškiai matyti, kad priemonė nebūtų patvirtinta, jeigu nebūtų dalyvavusi valstybė. |
| --- | --- |

(324)

Pirmiausia Komisija mano, kad 2001 m. kapitalo didinimo negalima svarstyti nesiejant jo su aplinkybėmis, veikiau jį reikia vertinti atsižvelgiant į to meto Fraport politinę ir teisinę padėtį. Iš tų aplinkybių ir faktų aiškiai matyti, kad priemonė nebūtų patvirtinta, jeigu nebūtų dalyvavusi valstybė.

Fraport

| (325) | Remiantis 1997 m. rugsėjo 26 d.Fraport stebėtojų tarybos posėdžio protokolu, Reino krašto-Pfalco žemė bendrovei Fraport pasiūlė tapti Frankfurto Hano oro uosto dalininke, nes „Reino krašto-Pfalco žemė norėjo, į [bendrovę FFHG] įtraukdama [bendrovę Fraport], suteikti daugiau užimtumo galimybių, be to, tikėjosi, kad oro eismo srautai didės“. Remiantis 1999 m. gegužės 10 d. stebėtojų tarybos posėdžio protokolu, 1998 m. sausio 1 d. bendrovei Fraport tapus bendrovės FFHG akcininke (64 % akcijų) „Reino krašto-Pfalco žemės valdžia kreipėsi į Heseno žemės Ministrą Pirmininką prašydama, kad [Fraport] labiau įsipareigotų Hano [oro uosto] atžvilgiu“. Šiuo tikslu Fraport turėjo perimti oro uosto akcijas, kurias tebeturėjo Holding Hahn, Weiss ir Freytag (žr. 17 konstatuojamąją dalį). Protokole dar teigiama, kad Fraport neturėtų būti taikomos sankcijos, „jeigu ji nepasiektų regioninės politikos tikslų, pavyzdžiui, sukurti tam tikrą skaičių darbo vietų“, ir kad „prasidėjo Fraport ir federacinės žemės derybos dėl diskutuojamų klausimų“. Galiausiai protokole nurodyta, kad oro uostui plėtoti „kiek įmanoma turi būti naudojamos viešosios lėšos“, o kad būtų paspartintas šių lėšų rinkimo procesas, „Reino krašto-Pfalco žemė Ekonomikos ministerijoje sudarė darbo grupę, o Fraport yra tos grupės narė“. |
| --- | --- |

(325)

Remiantis 1997 m. rugsėjo 26 d.Fraport stebėtojų tarybos posėdžio protokolu, Reino krašto-Pfalco žemė bendrovei Fraport pasiūlė tapti Frankfurto Hano oro uosto dalininke, nes „Reino krašto-Pfalco žemė norėjo, į [bendrovę FFHG] įtraukdama [bendrovę Fraport], suteikti daugiau užimtumo galimybių, be to, tikėjosi, kad oro eismo srautai didės“. Remiantis 1999 m. gegužės 10 d. stebėtojų tarybos posėdžio protokolu, 1998 m. sausio 1 d. bendrovei Fraport tapus bendrovės FFHG akcininke (64 % akcijų) „Reino krašto-Pfalco žemės valdžia kreipėsi į Heseno žemės Ministrą Pirmininką prašydama, kad [Fraport] labiau įsipareigotų Hano [oro uosto] atžvilgiu“. Šiuo tikslu Fraport turėjo perimti oro uosto akcijas, kurias tebeturėjo Holding Hahn, Weiss ir Freytag (žr. 17 konstatuojamąją dalį). Protokole dar teigiama, kad Fraport neturėtų būti taikomos sankcijos, „jeigu ji nepasiektų regioninės politikos tikslų, pavyzdžiui, sukurti tam tikrą skaičių darbo vietų“, ir kad „prasidėjo Fraport ir federacinės žemės derybos dėl diskutuojamų klausimų“. Galiausiai protokole nurodyta, kad oro uostui plėtoti „kiek įmanoma turi būti naudojamos viešosios lėšos“, o kad būtų paspartintas šių lėšų rinkimo procesas, „Reino krašto-Pfalco žemė Ekonomikos ministerijoje sudarė darbo grupę, o Fraport yra tos grupės narė“.

Fraport

Fraport

Fraport

Fraport

Fraport

Fraport

Holding Hahn

Weiss

Freytag

Fraport

Fraport

Fraport

| (326) | Iš to protokolo matyti, kad Reino krašto-Pfalco ir Heseno žemės bendrove Fraport naudojosi kaip priemone regioninės ir struktūrinės politikos tikslams, pavyzdžiui regione sukurti daugiau darbo vietų, siekti. |
| --- | --- |

(326)

Iš to protokolo matyti, kad Reino krašto-Pfalco ir Heseno žemės bendrove Fraport naudojosi kaip priemone regioninės ir struktūrinės politikos tikslams, pavyzdžiui regione sukurti daugiau darbo vietų, siekti.

Fraport

| (327) | Kadangi tuo metu Fraport tebepriklausė valstybei, jos stebėtojų taryba, kurios daugumą narių (bent pusę stebėtojų tarybos) buvo paskyrusios viešosios akcininkės, buvo įgaliota patvirtinti 1999 m. rugpjūčio 31 d. pagrindinį susitarimą (vok. Grundlagenvereinbarung) (67) ir įgalioti valdančiąją tarybą sudaryti 2001 m. pelno ir nuostolio perdavimo susitarimą (68). Be to, Fraport akcininkų susirinkime paskui buvo priimta 2000 m. gegužės 3 d. rezoliucija, kuria valdančioji taryba buvo įgaliota su FFHG sudaryti 2001 m. pelno ir nuostolio perdavimo susitarimą, taigi ir Fraport į FFHG projektą įtraukta bent iki 2005 m. Kadangi rezoliucijai priimti reikėjo daugumos balsų, t. y. už ją turėjo balsuoti bent trys ketvirčiai dalyvaujančių akcinio kapitalo turėtojų, o valdžios institucijoms tuo metu priklausė 100 % akcijų (žr. 305 konstatuojamąją dalį), tą rezoliuciją iš tikrųjų priėmė valdžios institucijos. |
| --- | --- |

(327)

Kadangi tuo metu Fraport tebepriklausė valstybei, jos stebėtojų taryba, kurios daugumą narių (bent pusę stebėtojų tarybos) buvo paskyrusios viešosios akcininkės, buvo įgaliota patvirtinti 1999 m. rugpjūčio 31 d. pagrindinį susitarimą (vok. Grundlagenvereinbarung) (67) ir įgalioti valdančiąją tarybą sudaryti 2001 m. pelno ir nuostolio perdavimo susitarimą (68). Be to, Fraport akcininkų susirinkime paskui buvo priimta 2000 m. gegužės 3 d. rezoliucija, kuria valdančioji taryba buvo įgaliota su FFHG sudaryti 2001 m. pelno ir nuostolio perdavimo susitarimą, taigi ir Fraport į FFHG projektą įtraukta bent iki 2005 m. Kadangi rezoliucijai priimti reikėjo daugumos balsų, t. y. už ją turėjo balsuoti bent trys ketvirčiai dalyvaujančių akcinio kapitalo turėtojų, o valdžios institucijoms tuo metu priklausė 100 % akcijų (žr. 305 konstatuojamąją dalį), tą rezoliuciją iš tikrųjų priėmė valdžios institucijos.

Fraport

Grundlagenvereinbarung

67

68

Fraport

Fraport

| (328) | Reino krašto-Pfalco žemė taip pat nustatė sąlygą, kad parama ir viešasis finansavimas priklausys nuo to, ar bus sudarytas 2001 m. pelno ir nuostolio perdavimo susitarimas, ir tai matyti iš 1999 m. rugpjūčio 31 d. pagrindinio susitarimo (69). |
| --- | --- |

(328)

Reino krašto-Pfalco žemė taip pat nustatė sąlygą, kad parama ir viešasis finansavimas priklausys nuo to, ar bus sudarytas 2001 m. pelno ir nuostolio perdavimo susitarimas, ir tai matyti iš 1999 m. rugpjūčio 31 d. pagrindinio susitarimo (69).

69

| (329) | Todėl, kadangi politiniu lygmeniu veikė dvi federacinės žemės – tiesiogiai politiniu lygmeniu ir netiesiogiai per stebėtojų tarybą bei būdamos Fraport viešosiomis akcininkėmis, – Fraport įsigijo FFHG akcijų ir pasirašė 2001 m. pelno ir nuostolio perdavimo susitarimą dėl FFHG nuostolių perėmimo bent iki 2005 m. |
| --- | --- |

(329)

Todėl, kadangi politiniu lygmeniu veikė dvi federacinės žemės – tiesiogiai politiniu lygmeniu ir netiesiogiai per stebėtojų tarybą bei būdamos Fraport viešosiomis akcininkėmis, – Fraport įsigijo FFHG akcijų ir pasirašė 2001 m. pelno ir nuostolio perdavimo susitarimą dėl FFHG nuostolių perėmimo bent iki 2005 m.

Fraport

Fraport

| (330) | Be to, FFHG įstatų 13 straipsnyje (70) nustatyta, kad iki 2027 m. gruodžio 31 d. bet kuriam vienam iš akcininkų nusprendus parduoti akcijas, turi būti gautas kitų akcininkų rašytinis leidimas. Kadangi FFHG tuo metu turėjo tik dvi akcininkes – Fraport ir Reino krašto-Pfalco žemę, tai reiškė, kad Fraport, norėdama parduoti savo akcijas, turėjo gauti rašytinį Reino krašto-Pfalco žemės sutikimą. Tai iš tikrųjų reiškė, kad federacinė žemė galėjo trukdyti bendrovei Fraport pasitraukti iš FFHG projekto. |
| --- | --- |

(330)

Be to, FFHG įstatų 13 straipsnyje (70) nustatyta, kad iki 2027 m. gruodžio 31 d. bet kuriam vienam iš akcininkų nusprendus parduoti akcijas, turi būti gautas kitų akcininkų rašytinis leidimas. Kadangi FFHG tuo metu turėjo tik dvi akcininkes – Fraport ir Reino krašto-Pfalco žemę, tai reiškė, kad Fraport, norėdama parduoti savo akcijas, turėjo gauti rašytinį Reino krašto-Pfalco žemės sutikimą. Tai iš tikrųjų reiškė, kad federacinė žemė galėjo trukdyti bendrovei Fraport pasitraukti iš FFHG projekto.

70

Fraport

Fraport

Fraport

| (331) | Pasirodo, jau 2001 m., kai buvo diskutuojama dėl 2001 m. kapitalo didinimo, FFHG vadovybė tiesiogiai tarėsi su Heseno ir Reino krašto-Pfalco žemėmis (71). Reikėtų atkreipti dėmesį, kad Heseno žemė tuo metu dar nebuvo FFHG akcininke, bet buvo Fraport akcininke (turėjo 45,2 % akcijų). |
| --- | --- |

(331)

Pasirodo, jau 2001 m., kai buvo diskutuojama dėl 2001 m. kapitalo didinimo, FFHG vadovybė tiesiogiai tarėsi su Heseno ir Reino krašto-Pfalco žemėmis (71). Reikėtų atkreipti dėmesį, kad Heseno žemė tuo metu dar nebuvo FFHG akcininke, bet buvo Fraport akcininke (turėjo 45,2 % akcijų).

71

Fraport

| (332) | Atsižvelgus į šias politines ir teisines aplinkybes, 2001 m. sausio mėn. (72) tapo aišku, kad skubiai reikia dar investuoti į FFHG, kad FFHG galėtų tapti pelninga. |
| --- | --- |

(332)

Atsižvelgus į šias politines ir teisines aplinkybes, 2001 m. sausio mėn. (72) tapo aišku, kad skubiai reikia dar investuoti į FFHG, kad FFHG galėtų tapti pelninga.

72

| (333) | Be to, Reino krašto-Pfalco žemė tiesiogiai paskatino Fraport patvirtinti 2001 m. kapitalo didinimą. Stebėtojų tarybos posėdžiui skirtame 2001 m. birželio 20 d. pasiūlyme nurodyta, kad, numatant kapitalą didinti 27 mln. EUR, siekiant plėtoti Frankfurto Hano oro uostą, akcininkė Reino krašto-Pfalco žemė primygtinai reikalavo nustatyti sąlygą, kad tolesnės viešosios infrastruktūros investicijos, pavyzdžiui, į link Frankfurto Hano oro uosto vedančio kelio statybą, kurios vertė – maždaug [...] mln. EUR, turi priklausyti nuo to, ar investicijos bus finansuojamos iš lėšų, skirtų 2001 m. didinant kapitalą. |
| --- | --- |

(333)

Be to, Reino krašto-Pfalco žemė tiesiogiai paskatino Fraport patvirtinti 2001 m. kapitalo didinimą. Stebėtojų tarybos posėdžiui skirtame 2001 m. birželio 20 d. pasiūlyme nurodyta, kad, numatant kapitalą didinti 27 mln. EUR, siekiant plėtoti Frankfurto Hano oro uostą, akcininkė Reino krašto-Pfalco žemė primygtinai reikalavo nustatyti sąlygą, kad tolesnės viešosios infrastruktūros investicijos, pavyzdžiui, į link Frankfurto Hano oro uosto vedančio kelio statybą, kurios vertė – maždaug [...] mln. EUR, turi priklausyti nuo to, ar investicijos bus finansuojamos iš lėšų, skirtų 2001 m. didinant kapitalą.

Fraport

| (334) | Tuo atžvilgiu Fraport stebėtojų tarybos komitetas pirkimo klausimais 2001 m. lapkričio 23 d. – taigi likus mažiau negu mėnesiui iki dienos, kai stebėtojų taryba patvirtino 2001 m. kapitalo didinimą, posėdyje dėl 2001 m. kapitalo didinimo nurodė, kad Fraport negalėjo tuo metu pasitraukti iš FFHG, nes „buvo sunku patikėti, kad Reino krašto-Pfalco žemė su tuo sutiktų“ (73). |
| --- | --- |

(334)

Tuo atžvilgiu Fraport stebėtojų tarybos komitetas pirkimo klausimais 2001 m. lapkričio 23 d. – taigi likus mažiau negu mėnesiui iki dienos, kai stebėtojų taryba patvirtino 2001 m. kapitalo didinimą, posėdyje dėl 2001 m. kapitalo didinimo nurodė, kad Fraport negalėjo tuo metu pasitraukti iš FFHG, nes „buvo sunku patikėti, kad Reino krašto-Pfalco žemė su tuo sutiktų“ (73).

Fraport

Fraport

73

| (335) | Taigi, Komisija mano, kad 2001 m. kapitalo didinimas priskirtinas valstybei. |
| --- | --- |

(335)

Taigi, Komisija mano, kad 2001 m. kapitalo didinimas priskirtinas valstybei.

8.1.2.3.   
  Ekonominis pranašumas

Ekonominis pranašumas

| (336) | Kaip apibrėžta Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje, pranašumas – bet kokia ekonominė nauda, kurios įmonė nebūtų gavusi įprastomis rinkos sąlygomis, t. y. be valstybės intervencijos (74). Svarbu ne valstybės kišimosi priežastis ar tikslas, o tik priemonės poveikis įmonei (75). Jeigu dėl valstybės intervencijos įmonės finansinė padėtis pagerėja, tai reiškia, kad jai suteiktas pranašumas. |
| --- | --- |

(336)

Kaip apibrėžta Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje, pranašumas – bet kokia ekonominė nauda, kurios įmonė nebūtų gavusi įprastomis rinkos sąlygomis, t. y. be valstybės intervencijos (74). Svarbu ne valstybės kišimosi priežastis ar tikslas, o tik priemonės poveikis įmonei (75). Jeigu dėl valstybės intervencijos įmonės finansinė padėtis pagerėja, tai reiškia, kad jai suteiktas pranašumas.

74

75

| (337) | Be to, „kapitalas, kurį valstybė tiesiogiai arba netiesiogiai suteikia įmonei tokiomis sąlygomis, kurios atitinka įprastas rinkos sąlygas, negali būti laikomas valstybės pagalba“ (76). Šioje byloje siekdama nustatyti, ar 2001 m. kapitalo didinimu bendrovei FFHG suteiktas pranašumas, kurio ji nebūtų turėjusi įprastomis rinkos sąlygomis, Komisija turi palyginti valdžios institucijų veiksmus teikiant tiesiogines investicines dotacijas ir kapitalo injekcijas su ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo, siekiančio ilgalaikių pelno tikslų, veiksmais (77). |
| --- | --- |

(337)

Be to, „kapitalas, kurį valstybė tiesiogiai arba netiesiogiai suteikia įmonei tokiomis sąlygomis, kurios atitinka įprastas rinkos sąlygas, negali būti laikomas valstybės pagalba“ (76). Šioje byloje siekdama nustatyti, ar 2001 m. kapitalo didinimu bendrovei FFHG suteiktas pranašumas, kurio ji nebūtų turėjusi įprastomis rinkos sąlygomis, Komisija turi palyginti valdžios institucijų veiksmus teikiant tiesiogines investicines dotacijas ir kapitalo injekcijas su ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo, siekiančio ilgalaikių pelno tikslų, veiksmais (77).

76

77

| (338) | Atliekant vertinimą nereikėtų atsižvelgti į teigiamą poveikį regiono, kuriame yra oro uostas, ekonomikai, nes Teismas išaiškino, kad vertinant, ar taikomas rinkos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principas, vertinama, ar „panašiomis aplinkybėmis privatus akcininkas, atsižvelgęs į rentabilumo perspektyvas ir atmetęs bet kokius socialinio pobūdžio, regioninės politikos ir sektorinius motyvus, būtų suteikęs tokį patį finansavimą“ (78). |
| --- | --- |

(338)

Atliekant vertinimą nereikėtų atsižvelgti į teigiamą poveikį regiono, kuriame yra oro uostas, ekonomikai, nes Teismas išaiškino, kad vertinant, ar taikomas rinkos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principas, vertinama, ar „panašiomis aplinkybėmis privatus akcininkas, atsižvelgęs į rentabilumo perspektyvas ir atmetęs bet kokius socialinio pobūdžio, regioninės politikos ir sektorinius motyvus, būtų suteikęs tokį patį finansavimą“ (78).

78

| (339) | Sprendime Stardust Marine Teismas konstatavo: „<...> norint išnagrinėti, ar valstybė elgėsi kaip atsargus rinkos ekonomikos sąlygomis veikiantis investuotojas, reikia įsivaizduoti save to laikotarpio, kuriuo imtasi finansinės pagalbos priemonių, aplinkybėmis ir įvertinti valstybės elgesio ekonominį racionalumą, taigi susilaikyti nuo bet kokio vėlesne situacija paremto vertinimo“ (79). |
| --- | --- |

(339)

Sprendime Stardust Marine Teismas konstatavo: „<...> norint išnagrinėti, ar valstybė elgėsi kaip atsargus rinkos ekonomikos sąlygomis veikiantis investuotojas, reikia įsivaizduoti save to laikotarpio, kuriuo imtasi finansinės pagalbos priemonių, aplinkybėmis ir įvertinti valstybės elgesio ekonominį racionalumą, taigi susilaikyti nuo bet kokio vėlesne situacija paremto vertinimo“ (79).

Stardust Marine

79

| (340) | Be to sprendime EDF Teismas paskelbė, kad „<...> ekonominių vertinimų, atliktų po minėtos naudos suteikimo, retrospektyvaus atitinkamos valstybės narės investicijos faktinio pelningumo konstatavimo ar vėlesnių pateisinimų dėl faktiškai atliktų veiksmų nepakanka siekiant nustatyti, kad ši valstybė narė prieš šios naudos suteikimą ar tuo pačiu metu priėmė tokį sprendimą veikdama kaip akcininkė“ (80). |
| --- | --- |

(340)

Be to sprendime EDF Teismas paskelbė, kad „<...> ekonominių vertinimų, atliktų po minėtos naudos suteikimo, retrospektyvaus atitinkamos valstybės narės investicijos faktinio pelningumo konstatavimo ar vėlesnių pateisinimų dėl faktiškai atliktų veiksmų nepakanka siekiant nustatyti, kad ši valstybė narė prieš šios naudos suteikimą ar tuo pačiu metu priėmė tokį sprendimą veikdama kaip akcininkė“ (80).

80

| (341) | Norėdama taikyti rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principą, Komisija turi remtis to laikotarpio, kuriuo priimtas sprendimas didinti FFHG kapitalą, aplinkybėmis. Komisija taip pat iš esmės turi grįsti savo vertinimą ta informacija ir prielaidomis, kuria rėmėsi ir kurias darė FFHG viešosios akcininkės tuo metu, kai buvo priimtas sprendimas dėl finansinių susitarimų. |
| --- | --- |

(341)

Norėdama taikyti rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principą, Komisija turi remtis to laikotarpio, kuriuo priimtas sprendimas didinti FFHG kapitalą, aplinkybėmis. Komisija taip pat iš esmės turi grįsti savo vertinimą ta informacija ir prielaidomis, kuria rėmėsi ir kurias darė FFHG viešosios akcininkės tuo metu, kai buvo priimtas sprendimas dėl finansinių susitarimų.

| (342) | Komisija pripažįsta, kad atitinkamai valstybei narei ir susijusiems veiklos vykdytojams gali būti sunku pateikti išsamius įrodymus iš to laikotarpio, kai prieš daugelį metų buvo sudaryti finansiniai susitarimai, ir atsižvelgs į tai šioje byloje taikydama šį kriterijų. |
| --- | --- |

(342)

Komisija pripažįsta, kad atitinkamai valstybei narei ir susijusiems veiklos vykdytojams gali būti sunku pateikti išsamius įrodymus iš to laikotarpio, kai prieš daugelį metų buvo sudaryti finansiniai susitarimai, ir atsižvelgs į tai šioje byloje taikydama šį kriterijų.

| (343) | Vokietijos teigimu, FFHG akcininkės savo sprendimą skirti papildomą kapitalą grindė keliais FFHG, Fraport ir nepriklausomų konsultantų parengtais dokumentais, kuriuose įrodytas tokio sprendimo pagrįstumas. |
| --- | --- |

(343)

Vokietijos teigimu, FFHG akcininkės savo sprendimą skirti papildomą kapitalą grindė keliais FFHG, Fraport ir nepriklausomų konsultantų parengtais dokumentais, kuriuose įrodytas tokio sprendimo pagrįstumas.

Fraport

| (344) | Nors tiesa, kad buvo parengtas ilgalaikis 2001–2015 m. investicijų į FFHG planas, tuo metu, kai 2001 m. didintas kapitalas, Fraport konsultavę BCG ir SD manė, kad investicijos susijusios su didele rizika, nes FFHG metinį [...] EUR pelną, remiantis neproporcingai spartaus augimo prielaidomis, gautų tik 2015 m. Tomis aplinkybėmis galima pateikti kelias pastabas dėl 2001 m. kapitalo didinimo laiko pasirinkimo ir tuo metu, kai Reino krašto-Pfalco žemė priėmė sprendimą dėl šios priemonės, turėtos informacijos. |
| --- | --- |

(344)

Nors tiesa, kad buvo parengtas ilgalaikis 2001–2015 m. investicijų į FFHG planas, tuo metu, kai 2001 m. didintas kapitalas, Fraport konsultavę BCG ir SD manė, kad investicijos susijusios su didele rizika, nes FFHG metinį [...] EUR pelną, remiantis neproporcingai spartaus augimo prielaidomis, gautų tik 2015 m. Tomis aplinkybėmis galima pateikti kelias pastabas dėl 2001 m. kapitalo didinimo laiko pasirinkimo ir tuo metu, kai Reino krašto-Pfalco žemė priėmė sprendimą dėl šios priemonės, turėtos informacijos.

Fraport

| (345) | Sprendimas bendrovei FFHG skirti papildomo kapitalo priimtas atsižvelgiant į tai, kad 2001 m. finansinė padėtis oro uoste blogėjo. 2001 m. sausio mėn. buvo pateikta FFHG ekonominės padėties ataskaita. Šioje ataskaitoje padaryta išvada, kad, nors preliminarūs tikslai, kuriuos Fraport nusistatė FFHG atžvilgiu, pasiekti greitai, o keleivių skaičius didėjo, bendra ekonominė padėtis labai blogėjo, nes du pagrindiniai FFHG klientai (Malaysian Airlines Cargo ir MNG Airlines) perkėlė savo veiklą iš Frankfurto Hano oro uosto ar ją sumažino. Esant tokioms aplinkybėms, Fraport įgaliojo BCG ir SD parengti FFHG strategiją. BCG ataskaitoje nurodyta, kad, net esant neproporcingam augimui, pelno iš investicijų į FFHG negalima tikėtis iki 2015 m. Kad tokios augimo prielaidos yra netikroviškos, patvirtino ir Interplan (81) (82). Be to, BCG savo ataskaitoje teigė, kad, laikantis tikroviškų augimo prielaidų, pelno iš investicijų negalima tikėtis. Tam pagrįsti, BCG apskaičiavo investicijų grynąją dabartinę vertę; duomenys pateikti 19 lentelėje.

  19 lentelė


  BCG atliktas investicijų į FFHG pelningumo skaičiavimas
   (83)







  Prielaidos (84) | Grynoji dabartinė vertė (85) (EUR) |
| --- | --- | --- |
| 20 % augimas nuo 2005 m. | [...]. |
| 10 % augimas nuo 2005 m. | [...]. |
| 7 % augimas nuo 2005 m. | [...]. |

(345)

Sprendimas bendrovei FFHG skirti papildomo kapitalo priimtas atsižvelgiant į tai, kad 2001 m. finansinė padėtis oro uoste blogėjo. 2001 m. sausio mėn. buvo pateikta FFHG ekonominės padėties ataskaita. Šioje ataskaitoje padaryta išvada, kad, nors preliminarūs tikslai, kuriuos Fraport nusistatė FFHG atžvilgiu, pasiekti greitai, o keleivių skaičius didėjo, bendra ekonominė padėtis labai blogėjo, nes du pagrindiniai FFHG klientai (Malaysian Airlines Cargo ir MNG Airlines) perkėlė savo veiklą iš Frankfurto Hano oro uosto ar ją sumažino. Esant tokioms aplinkybėms, Fraport įgaliojo BCG ir SD parengti FFHG strategiją. BCG ataskaitoje nurodyta, kad, net esant neproporcingam augimui, pelno iš investicijų į FFHG negalima tikėtis iki 2015 m. Kad tokios augimo prielaidos yra netikroviškos, patvirtino ir Interplan (81) (82). Be to, BCG savo ataskaitoje teigė, kad, laikantis tikroviškų augimo prielaidų, pelno iš investicijų negalima tikėtis. Tam pagrįsti, BCG apskaičiavo investicijų grynąją dabartinę vertę; duomenys pateikti 19 lentelėje.

Fraport

Malaysian Airlines Cargo

MNG Airlines

Fraport

Interplan

81

82

19 lentelė

19 lentelė

BCG atliktas investicijų į FFHG pelningumo skaičiavimas
   (83)

BCG atliktas investicijų į FFHG pelningumo skaičiavimas

83

Prielaidos (84)

84

Grynoji dabartinė vertė (85) (EUR)

85

20 % augimas nuo 2005 m.

[...].

10 % augimas nuo 2005 m.

[...].

7 % augimas nuo 2005 m.

[...].

| (346) | Be to, remiantis Fraport išorės ekspertų atliktomis eismo srautų prognozėmis, norint didesnio augimo reikėtų papildomų infrastruktūros investicijų (86). Buvo apskaičiuota, kad bendra būtinų investicijų suma būtų [...] mln. EUR ir kad būtų reikėję pailginti kilimo ir tūpimo taką, riedėjimo takus, išplėsti peronus ir imtis kitų infrastruktūros priemonių. Tačiau, kaip teigė BCG, nebuvo atlikta jokio išsamaus vertinimo, kuriuo būtų pagrįstas šis nemenkų investicijų planas. Dėl tų priežasčių BCG manė, kad investicijos buvo susijusios su didele rizika ir rekomendavo dalį šios rizikos perduoti papildomam investuotojui arba, galbūt, parduoti bendrovės Fraport turimą FFHG dalį. |
| --- | --- |

(346)

Be to, remiantis Fraport išorės ekspertų atliktomis eismo srautų prognozėmis, norint didesnio augimo reikėtų papildomų infrastruktūros investicijų (86). Buvo apskaičiuota, kad bendra būtinų investicijų suma būtų [...] mln. EUR ir kad būtų reikėję pailginti kilimo ir tūpimo taką, riedėjimo takus, išplėsti peronus ir imtis kitų infrastruktūros priemonių. Tačiau, kaip teigė BCG, nebuvo atlikta jokio išsamaus vertinimo, kuriuo būtų pagrįstas šis nemenkų investicijų planas. Dėl tų priežasčių BCG manė, kad investicijos buvo susijusios su didele rizika ir rekomendavo dalį šios rizikos perduoti papildomam investuotojui arba, galbūt, parduoti bendrovės Fraport turimą FFHG dalį.

Fraport

86

Fraport

| (347) | Vokietija, siekdama pagrįsti tai, kad 2001 m. kapitalo didinimas atitiko rinkos sąlygas, pateikė PwC atliktą atitikties rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principui vertinimą. Tačiau šiuo dokumentu nepatvirtinamas Vokietijos argumentas, kad FFHG akcininkės veikė kaip apdairios investuotojos, kaip vertinta 348 ir tolesnėse konstatuojamosiose dalyse. |
| --- | --- |

(347)

Vokietija, siekdama pagrįsti tai, kad 2001 m. kapitalo didinimas atitiko rinkos sąlygas, pateikė PwC atliktą atitikties rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principui vertinimą. Tačiau šiuo dokumentu nepatvirtinamas Vokietijos argumentas, kad FFHG akcininkės veikė kaip apdairios investuotojos, kaip vertinta 348 ir tolesnėse konstatuojamosiose dalyse.

| (348) | Komisija atkreipia dėmesį į ilgalaikį verslo planą, kurį 2001 m. parengė bendrovės Fraport Strateginis įsigijimo ir nuosavybės vertybinių popierių departamentas (SD) ir kuriuo remdamasi PwC atitinkamai 2006 ir 2008 m. atliko atitikties rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principui vertinimą. Tame verslo plane nustatyti trys scenarijai:






  i. | esamos padėties – Fraport daugiau neinvestuos; |
| --- | --- | --- |

(348)

Komisija atkreipia dėmesį į ilgalaikį verslo planą, kurį 2001 m. parengė bendrovės Fraport Strateginis įsigijimo ir nuosavybės vertybinių popierių departamentas (SD) ir kuriuo remdamasi PwC atitinkamai 2006 ir 2008 m. atliko atitikties rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principui vertinimą. Tame verslo plane nustatyti trys scenarijai:

Fraport

i.

esamos padėties – Fraport daugiau neinvestuos;

Fraport

| ii. | pirmasis alternatyvus scenarijus – ribotai investuojama į kilimo ir tūpimo tako ilginimą, eismo srautų prognozės labai pesimistiškos; ir |
| --- | --- |

ii.

pirmasis alternatyvus scenarijus – ribotai investuojama į kilimo ir tūpimo tako ilginimą, eismo srautų prognozės labai pesimistiškos; ir

| iii. | antrasis alternatyvus scenarijus – investicijos lygiais tokios pat, bet laikomasi geriausių eismo srautų prognozių. |
| --- | --- |

iii.

antrasis alternatyvus scenarijus – investicijos lygiais tokios pat, bet laikomasi geriausių eismo srautų prognozių.

| (349) | Tačiau PwC neapskaičiavo grynosios dabartinės vertės esant vis kitam scenarijui, kad būtų galima lyginti. Iš 20 lentelėje nurodytos grynosios dabartinės vertės matyti, kad esant bet kuriam scenarijui 2001–2015 m. grynoji dabartinė vertė būtų neigiama. Be to, iš prognozių, kuriomis grįstas PwC atliktas pelningumo vertinimas, matyti, kad tik esant alternatyviems scenarijams ir laikantis labai optimistinių eismo srautų prognozių, tariant, kad augimas bus neproporcingai didelis, nuostoliai būtų mažesni ([...] mln. EUR) negu esant esamos padėties scenarijui (neatsižvelgiant į tai, kad reikėtų papildomų [...] mln. EUR investicijų). Esant blogiausio atvejo scenarijui, alternatyvaus scenarijaus grynoji dabartinė vertė būtų net didesnė ([...] mln. EUR) negu esant esamos padėties scenarijui.

  20 lentelė


  2001 m. kapitalo didinimo pelningumo vertinimas
   (87)

  [...].







  Šaltinis. | 2008 m. spalio 24 d. PwC ataskaita, p. 39, ir Komisijos vertinimas (88). |
| --- | --- | --- |

(349)

Tačiau PwC neapskaičiavo grynosios dabartinės vertės esant vis kitam scenarijui, kad būtų galima lyginti. Iš 20 lentelėje nurodytos grynosios dabartinės vertės matyti, kad esant bet kuriam scenarijui 2001–2015 m. grynoji dabartinė vertė būtų neigiama. Be to, iš prognozių, kuriomis grįstas PwC atliktas pelningumo vertinimas, matyti, kad tik esant alternatyviems scenarijams ir laikantis labai optimistinių eismo srautų prognozių, tariant, kad augimas bus neproporcingai didelis, nuostoliai būtų mažesni ([...] mln. EUR) negu esant esamos padėties scenarijui (neatsižvelgiant į tai, kad reikėtų papildomų [...] mln. EUR investicijų). Esant blogiausio atvejo scenarijui, alternatyvaus scenarijaus grynoji dabartinė vertė būtų net didesnė ([...] mln. EUR) negu esant esamos padėties scenarijui.

20 lentelė

20 lentelė

2001 m. kapitalo didinimo pelningumo vertinimas
   (87)

2001 m. kapitalo didinimo pelningumo vertinimas

87

[...].

Šaltinis.

Šaltinis.

88

| (350) | Vokietija taip pat tvirtino, kad Fraport pasitraukti buvo neįmanoma bent iki 2005 m., todėl tai, kaip galimybė, nesvarstyta. Tačiau, nors Fraport buvo susaistyta 2001 m. pelno ir nuostolio susitarimu, nuostolių, kurių tikėtasi 2001–2005 m., grynoji dabartinė vertė buvo [...] mln. EUR. Taigi, Komisija mano, kad iki 2005 m. dengti FFHG nuostolius ir daugiau neinvestuoti būtų kainavę mažiau negu papildomai investuoti į oro uostą. |
| --- | --- |

(350)

Vokietija taip pat tvirtino, kad Fraport pasitraukti buvo neįmanoma bent iki 2005 m., todėl tai, kaip galimybė, nesvarstyta. Tačiau, nors Fraport buvo susaistyta 2001 m. pelno ir nuostolio susitarimu, nuostolių, kurių tikėtasi 2001–2005 m., grynoji dabartinė vertė buvo [...] mln. EUR. Taigi, Komisija mano, kad iki 2005 m. dengti FFHG nuostolius ir daugiau neinvestuoti būtų kainavę mažiau negu papildomai investuoti į oro uostą.

Fraport

Fraport

| (351) | Be to, taip pat reikia nepamiršti, kad Fraport investicijų į FFHG pelningumo analizė gerokai suprastėjo priėmus sprendimą sudaryti 2001 m. pelno ir nuostolio perdavimo susitarimą (t. y. po 1999 m. rugpjūčio mėn.). |
| --- | --- |

(351)

Be to, taip pat reikia nepamiršti, kad Fraport investicijų į FFHG pelningumo analizė gerokai suprastėjo priėmus sprendimą sudaryti 2001 m. pelno ir nuostolio perdavimo susitarimą (t. y. po 1999 m. rugpjūčio mėn.).

Fraport

| (352) | 21 lentelėje lyginami tikėtini metiniai 2001–2010 m. rezultatai pagal FFHG verslo planą, parengtą 2001 m. pelno ir nuostolio perdavimo susitarimui paremti, ir FFHG verslo planą, parengtą 2001 m. kapitalo didinimui paremti. Atitinkamai, to pat laikotarpio FFHG metinių rezultatų tikroji dabartinė vertė sumažėjo maždaug [...] mln. EUR.

  21 lentelė


  Lyginimasis FFHG metinių rezultatų pagal 2001 m. pelno ir nuostolio perdavimo susitarimo verslo planą ir pagal 2001 m. kapitalo didinimo verslo planą vertinimas
   (89)

  [...].







  Šaltinis. | 2008 m. spalio 24 d. PwC ataskaita, p. 32 ir 39, ir Komisijos vertinimas (90). |
| --- | --- | --- |

(352)

21 lentelėje lyginami tikėtini metiniai 2001–2010 m. rezultatai pagal FFHG verslo planą, parengtą 2001 m. pelno ir nuostolio perdavimo susitarimui paremti, ir FFHG verslo planą, parengtą 2001 m. kapitalo didinimui paremti. Atitinkamai, to pat laikotarpio FFHG metinių rezultatų tikroji dabartinė vertė sumažėjo maždaug [...] mln. EUR.

21 lentelė

21 lentelė

Lyginimasis FFHG metinių rezultatų pagal 2001 m. pelno ir nuostolio perdavimo susitarimo verslo planą ir pagal 2001 m. kapitalo didinimo verslo planą vertinimas
   (89)

Lyginimasis FFHG metinių rezultatų pagal 2001 m. pelno ir nuostolio perdavimo susitarimo verslo planą ir pagal 2001 m. kapitalo didinimo verslo planą vertinimas

89

[...].

Šaltinis.

Šaltinis.

90

| (353) | Komisija taip pat nurodo, kad, remiantis stebėtojų tarybos 2001 m. lapkričio 16 d. posėdžio protokolu, dėl 2001 m. kapitalo didinimo pelningumo buvo diskutuota. Remiantis tuo protokolu, nesitikėta, kad investicijos – net tarpinės 27 mln. EUR investicijos – bus pelningos. Be to, buvo teigta, kad Fraport vis tiek skirs „rizikos kapitalo, kad ateityje būtų daugiau galimybių“. Be to, Reino krašto-Pfalco žemės atstovas (Reino-Hunsriuko apskrities valdytojas) nurodė, kad, remiantis FFHG stebėtojų tarybos 2001 m. gegužės mėn. posėdžio protokolu, „Fraport sprendimas investuoti į FFHG priklausys ne nuo pelningumo perspektyvų, bet nuo Fraport stebėtojų tarybos komiteto įsigijimo klausimais sutikimo, o šis sutiko“. |
| --- | --- |

(353)

Komisija taip pat nurodo, kad, remiantis stebėtojų tarybos 2001 m. lapkričio 16 d. posėdžio protokolu, dėl 2001 m. kapitalo didinimo pelningumo buvo diskutuota. Remiantis tuo protokolu, nesitikėta, kad investicijos – net tarpinės 27 mln. EUR investicijos – bus pelningos. Be to, buvo teigta, kad Fraport vis tiek skirs „rizikos kapitalo, kad ateityje būtų daugiau galimybių“. Be to, Reino krašto-Pfalco žemės atstovas (Reino-Hunsriuko apskrities valdytojas) nurodė, kad, remiantis FFHG stebėtojų tarybos 2001 m. gegužės mėn. posėdžio protokolu, „Fraport sprendimas investuoti į FFHG priklausys ne nuo pelningumo perspektyvų, bet nuo Fraport stebėtojų tarybos komiteto įsigijimo klausimais sutikimo, o šis sutiko“.

Fraport

| (354) | Atsižvelgdama į tai Komisija daro išvadą, kad Fraport 2001 m. didinant kapitalą dalyvavo nesilaikydama rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principo ir bendrovei FFGH suteikė pranašumą. |
| --- | --- |

(354)

Atsižvelgdama į tai Komisija daro išvadą, kad Fraport 2001 m. didinant kapitalą dalyvavo nesilaikydama rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principo ir bendrovei FFGH suteikė pranašumą.

Fraport

| (355) | Kalbant apie Reino krašto-Pfalco žemės dalį didinant kapitalą, Komisija atkreipia dėmesį, kad Vokietijos pasiteisinimas, kad laikytasi rinkos sąlygų, grindžiamas tais pat argumentais, kaip ir pateiktieji Fraport atžvilgiu, o tai jau aptarta 344 ir tolesnėse konstatuojamosiose dalyse. Šiuo atveju taikytini ir tie pateikti argumentai. |
| --- | --- |

(355)

Kalbant apie Reino krašto-Pfalco žemės dalį didinant kapitalą, Komisija atkreipia dėmesį, kad Vokietijos pasiteisinimas, kad laikytasi rinkos sąlygų, grindžiamas tais pat argumentais, kaip ir pateiktieji Fraport atžvilgiu, o tai jau aptarta 344 ir tolesnėse konstatuojamosiose dalyse. Šiuo atveju taikytini ir tie pateikti argumentai.

Fraport

| (356) | Taigi Komisija pirmiausia atkreipia dėmesį, kad nuo 1994 m. federacinė žemė jau kelis kartus investavo į FFHG, tačiau nesėkmingai. Antra, federacinės žemės dalyvavimo didinant kapitalą sąlygos buvo kitokios negu Fraport (2001 m. pelno ir nuostolio perdavimo susitarimo galiojimo laikotarpiu jokio atlygio už investicijas nebuvo galima tikėtis). Trečia, remiantis 2003 m. investicijų ataskaita, parengta Reino krašto-Pfalco žemei, federacinė žemė į Frankfurto Hano oro uostą investavo dėl svarbių socialinės ir struktūrinės politikos priežasčių, pavyzdžiui, dėl darbo vietų kūrimo, transporto politikos tikslų siekimo, o ne dėl pelno. |
| --- | --- |

(356)

Taigi Komisija pirmiausia atkreipia dėmesį, kad nuo 1994 m. federacinė žemė jau kelis kartus investavo į FFHG, tačiau nesėkmingai. Antra, federacinės žemės dalyvavimo didinant kapitalą sąlygos buvo kitokios negu Fraport (2001 m. pelno ir nuostolio perdavimo susitarimo galiojimo laikotarpiu jokio atlygio už investicijas nebuvo galima tikėtis). Trečia, remiantis 2003 m. investicijų ataskaita, parengta Reino krašto-Pfalco žemei, federacinė žemė į Frankfurto Hano oro uostą investavo dėl svarbių socialinės ir struktūrinės politikos priežasčių, pavyzdžiui, dėl darbo vietų kūrimo, transporto politikos tikslų siekimo, o ne dėl pelno.

Fraport

| (357) | Todėl Komisija taip pat daro išvadą, kad Reino krašto-Pfalco žemė 2001 m. didinant kapitalą dalyvavo nesilaikydama rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principo ir bendrovei FFGH suteikė pranašumą. |
| --- | --- |

(357)

Todėl Komisija taip pat daro išvadą, kad Reino krašto-Pfalco žemė 2001 m. didinant kapitalą dalyvavo nesilaikydama rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principo ir bendrovei FFGH suteikė pranašumą.

8.1.2.4.   
  Atrankumas

Atrankumas

| (358) | Kad valstybės priemonė patektų į Sutarties 107 straipsnio 1 dalies taikymo sritį, ja turi būti palaikomos „tam tikros įmonės arba tam tikrų prekių gamyba“. Taigi valstybės pagalbos sąvoka apima tik tas priemones, kuriomis įmonėms suteikiamas atrankusis pranašumas. |
| --- | --- |

(358)

Kad valstybės priemonė patektų į Sutarties 107 straipsnio 1 dalies taikymo sritį, ja turi būti palaikomos „tam tikros įmonės arba tam tikrų prekių gamyba“. Taigi valstybės pagalbos sąvoka apima tik tas priemones, kuriomis įmonėms suteikiamas atrankusis pranašumas.

| (359) | Šiuo atveju tai, kad Fraport ir Reino krašto-Pfalco žemė 2001 m. didino kapitalą, naudinga buvo tik FFHG. Abu kapitalo didinimo atvejai yra savaime atrankiojo pobūdžio, kaip apibrėžta Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje. |
| --- | --- |

(359)

Šiuo atveju tai, kad Fraport ir Reino krašto-Pfalco žemė 2001 m. didino kapitalą, naudinga buvo tik FFHG. Abu kapitalo didinimo atvejai yra savaime atrankiojo pobūdžio, kaip apibrėžta Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje.

Fraport

8.1.2.5.   
  Konkurencijos iškraipymas ir poveikis prekybai

Konkurencijos iškraipymas ir poveikis prekybai

| (360) | Kai valstybės narės suteikta pagalba sustiprinama įmonės padėtis, palyginti su kitomis įmonėmis, su ja konkuruojančiomis Sąjungos vidaus prekybos srityje, laikoma, kad ta pagalba daromas poveikis Sąjungos vidaus prekybai. Remiantis nuolatine teismų praktika (91), konkurenciją iškraipančia priemonė laikoma jau tada, kai pagalbos gavėjas konkuruoja su kitomis įmonėmis konkurencingose rinkose. |
| --- | --- |

(360)

Kai valstybės narės suteikta pagalba sustiprinama įmonės padėtis, palyginti su kitomis įmonėmis, su ja konkuruojančiomis Sąjungos vidaus prekybos srityje, laikoma, kad ta pagalba daromas poveikis Sąjungos vidaus prekybai. Remiantis nuolatine teismų praktika (91), konkurenciją iškraipančia priemonė laikoma jau tada, kai pagalbos gavėjas konkuruoja su kitomis įmonėmis konkurencingose rinkose.

91

| (361) | Kaip aiškinta 304 konstatuojamojoje dalyje, oro uosto eksploatavimas yra ekonominė veikla. Tarpusavyje konkuruoja ir oro uostai, kad pritrauktų oro vežėjus ir atitinkamą (keleivių ir krovinių) oro eismo srautą, ir oro uostų valdytojai, kad jiems būtų patikėta valdyti tam tikrą oro uostą. Be to, visų pirma kalbant apie pigių ir užsakomųjų skrydžių bendroves, kad pritrauktų tuos oro vežėjus, tarpusavyje gali konkuruoti ir oro uostai, esantys ne tose pačiose pasiekiamumo zonose ar net skirtingose valstybėse narėse. |
| --- | --- |

(361)

Kaip aiškinta 304 konstatuojamojoje dalyje, oro uosto eksploatavimas yra ekonominė veikla. Tarpusavyje konkuruoja ir oro uostai, kad pritrauktų oro vežėjus ir atitinkamą (keleivių ir krovinių) oro eismo srautą, ir oro uostų valdytojai, kad jiems būtų patikėta valdyti tam tikrą oro uostą. Be to, visų pirma kalbant apie pigių ir užsakomųjų skrydžių bendroves, kad pritrauktų tuos oro vežėjus, tarpusavyje gali konkuruoti ir oro uostai, esantys ne tose pačiose pasiekiamumo zonose ar net skirtingose valstybėse narėse.

| (362) | Atsižvelgdama į Frankfurto Hano oro uosto dydį (žr. 1 lentelę) ir jo atstumą iki kitų Sąjungos oro uostų, visų pirma Frankfurto prie Maino, Liuksemburgo, Cveibriukeno, Sarbriukeno ir Kelno Bonos (92), Komisija daro išvadą, kad nagrinėjamosiomis priemonėmis galėjo būti daromas poveikis valstybių narių tarpusavio prekybai. Iš Frankfurto Hano oro uosto vykdomi tarptautiniai skrydžiai į daugelį tarptautinių paskirties vietų, kaip išdėstyta 202 konstatuojamojoje dalyje. Frankfurto Hano oro uosto kilimo ir tūpimo takas yra pakankamo ilgio, taigi oro vežėjai gali skraidinti tarptautiniais maršrutais. |
| --- | --- |

(362)

Atsižvelgdama į Frankfurto Hano oro uosto dydį (žr. 1 lentelę) ir jo atstumą iki kitų Sąjungos oro uostų, visų pirma Frankfurto prie Maino, Liuksemburgo, Cveibriukeno, Sarbriukeno ir Kelno Bonos (92), Komisija daro išvadą, kad nagrinėjamosiomis priemonėmis galėjo būti daromas poveikis valstybių narių tarpusavio prekybai. Iš Frankfurto Hano oro uosto vykdomi tarptautiniai skrydžiai į daugelį tarptautinių paskirties vietų, kaip išdėstyta 202 konstatuojamojoje dalyje. Frankfurto Hano oro uosto kilimo ir tūpimo takas yra pakankamo ilgio, taigi oro vežėjai gali skraidinti tarptautiniais maršrutais.

92

| (363) | Be to, Frankfurto Hano oro uostas yra krovininis oro uostas (žr. 2 lentelę). Konkurencijos oro krovinių vežimo srityje atžvilgiu Komisija atkreipia dėmesį, kad krovininis transportas paprastai yra mobilesnis už keleivinį (93). Apskritai manoma, kad krovininių oro uostų pasiekiamumo zona driekiasi bent maždaug 200 km spinduliu ir iki oro uosto galima atvykti per dvi valandas. Konkurencijos oro krovinių vežimo srityje atžvilgiu Komisija atkreipia dėmesį, kad krovininis transportas paprastai yra mobilesnis už keleivinį (94). Apskritai manoma, kad krovininių oro uostų pasiekiamumo zona driekiasi bent maždaug 200 km spinduliu ir iki oro uosto galima atvykti per dvi valandas. Remiantis Komisijos informacija, pramonės atstovai paprastai mano, kad krovininio oro uosto pasiekiamumo zona gali būti net didesnė ir kad iki pusės dienos kelionė sunkvežimiu (t. y. iki 12 valandų kelionė sunkvežimiu) apskritai būtų priimtina krovinių ekspeditoriams, ir kroviniams vežti jie naudotųsi oro uostu (95). Remdamasi tuo Komisija mano, kad, kadangi krovininiai oro uostai labiau tarpusavyje pakeičiami už keleivinius oro uostus, nes oro krovinius pakanka pristatyti į tam tikrą regioną, o tada iki galutinės paskirties vietos ekspeditoriai juos gali vežti keliais arba geležinkeliais, inter alia, yra didelė konkurencijos iškraipymo ir poveikio valstybių narių tarpusavio prekybai tikimybė. |
| --- | --- |

(363)

Be to, Frankfurto Hano oro uostas yra krovininis oro uostas (žr. 2 lentelę). Konkurencijos oro krovinių vežimo srityje atžvilgiu Komisija atkreipia dėmesį, kad krovininis transportas paprastai yra mobilesnis už keleivinį (93). Apskritai manoma, kad krovininių oro uostų pasiekiamumo zona driekiasi bent maždaug 200 km spinduliu ir iki oro uosto galima atvykti per dvi valandas. Konkurencijos oro krovinių vežimo srityje atžvilgiu Komisija atkreipia dėmesį, kad krovininis transportas paprastai yra mobilesnis už keleivinį (94). Apskritai manoma, kad krovininių oro uostų pasiekiamumo zona driekiasi bent maždaug 200 km spinduliu ir iki oro uosto galima atvykti per dvi valandas. Remiantis Komisijos informacija, pramonės atstovai paprastai mano, kad krovininio oro uosto pasiekiamumo zona gali būti net didesnė ir kad iki pusės dienos kelionė sunkvežimiu (t. y. iki 12 valandų kelionė sunkvežimiu) apskritai būtų priimtina krovinių ekspeditoriams, ir kroviniams vežti jie naudotųsi oro uostu (95). Remdamasi tuo Komisija mano, kad, kadangi krovininiai oro uostai labiau tarpusavyje pakeičiami už keleivinius oro uostus, nes oro krovinius pakanka pristatyti į tam tikrą regioną, o tada iki galutinės paskirties vietos ekspeditoriai juos gali vežti keliais arba geležinkeliais, inter alia, yra didelė konkurencijos iškraipymo ir poveikio valstybių narių tarpusavio prekybai tikimybė.

93

94

95

inter alia

| (364) | Remiantis 360–364 konstatuojamosiose dalyse išdėstytais argumentais, bendrovei FFHG suteiktu ekonominiu pranašumu sustiprinta jos pozicija palyginti su Sąjungos rinkoje veikiančiais oro uostų paslaugas teikiančiais konkurentais. Atsižvelgiant į tai reikia manyti, kad dėl bendrovei FFHG suteikto pranašumo, 2001 m. padidinus kapitalą, gali būti iškraipyta konkurencija ir daromas poveikis valstybių narių tarpusavio prekybai. |
| --- | --- |

(364)

Remiantis 360–364 konstatuojamosiose dalyse išdėstytais argumentais, bendrovei FFHG suteiktu ekonominiu pranašumu sustiprinta jos pozicija palyginti su Sąjungos rinkoje veikiančiais oro uostų paslaugas teikiančiais konkurentais. Atsižvelgiant į tai reikia manyti, kad dėl bendrovei FFHG suteikto pranašumo, 2001 m. padidinus kapitalą, gali būti iškraipyta konkurencija ir daromas poveikis valstybių narių tarpusavio prekybai.

8.1.2.6.   
  Išvada

Išvada

| (365) | 2001 m. kapitalo didinimas, kai Fraport ir Reino krašto-Pfalco žemė skyrė 27 mln. EUR, yra valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

(365)

2001 m. kapitalo didinimas, kai Fraport ir Reino krašto-Pfalco žemė skyrė 27 mln. EUR, yra valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį.

Fraport

8.1.3.   3 (2004 M. KAPITALO DIDINIMAS) IR 4 (2004 M. PELNO IR NUOSTOLIO PERDAVIMO SUSITARIMAS) PRIEMONĖS

| (366) | 2004 m. FFHG kapitalas padidintas dar 42 mln. EUR (Fraport investavo 10,21 mln. EUR, Heseno žemė –20 mln. EUR, Reino krašto-Pfalco žemė – 11,79 mln. EUR). Reino krašto-Pfalco ir Heseno žemės su šiuo kapitalo didinimu 2002 m. sutiko iškėlusios sąlygą, kad FFHG ir Fraport turi sudaryti naują pelno ir nuostolio perdavimo susitarimą (būtent 2004 m. pelno ir nuostolio perdavimo susitarimą), kuris apimtų laikotarpį iki 2014 m. gruodžio 31 d. |
| --- | --- |

(366)

2004 m. FFHG kapitalas padidintas dar 42 mln. EUR (Fraport investavo 10,21 mln. EUR, Heseno žemė –20 mln. EUR, Reino krašto-Pfalco žemė – 11,79 mln. EUR). Reino krašto-Pfalco ir Heseno žemės su šiuo kapitalo didinimu 2002 m. sutiko iškėlusios sąlygą, kad FFHG ir Fraport turi sudaryti naują pelno ir nuostolio perdavimo susitarimą (būtent 2004 m. pelno ir nuostolio perdavimo susitarimą), kuris apimtų laikotarpį iki 2014 m. gruodžio 31 d.

Fraport

Fraport

| (367) | 2004 m. balandžio 5 d.Fraport ir FFHG sudarė 2004 m. pelno ir nuostolio perdavimo susitarimą. Tą susitarimą Fraport akcininkai patvirtino 2004 m. birželio 2 d. |
| --- | --- |

(367)

2004 m. balandžio 5 d.Fraport ir FFHG sudarė 2004 m. pelno ir nuostolio perdavimo susitarimą. Tą susitarimą Fraport akcininkai patvirtino 2004 m. birželio 2 d.

Fraport

Fraport

8.1.3.1.   
  Įmonės ir ekonominės veiklos samprata

Įmonės ir ekonominės veiklos samprata

| (368) | Kaip analizuota 293 ir tolesnėse konstatuojamosiose dalyse, nuo 2000 m. gruodžio 12 d. FFHG turi būti laikoma įmone, vykdančia ekonominę veiklą, kaip nustatyta Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje. |
| --- | --- |

(368)

Kaip analizuota 293 ir tolesnėse konstatuojamosiose dalyse, nuo 2000 m. gruodžio 12 d. FFHG turi būti laikoma įmone, vykdančia ekonominę veiklą, kaip nustatyta Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje.

8.1.3.2.   
  Valstybės ištekliai ir priskirtinumas valstybei

Valstybės ištekliai ir priskirtinumas valstybei

2004 m. kapitalo didinimas ir 2004 m. pelno ir nuostolio perdavimo susitarimas. Fraport

2004 m. kapitalo didinimas ir 2004 m. pelno ir nuostolio perdavimo susitarimas. Fraport

| (369) | Komisija mano, kad, kadangi 2004 m. pelno ir nuostolio perdavimo susitarimas buvo būtina 2004 m. kapitalo didinimo sąlyga ir kadangi abiem priemonėms tame pat akcininkų susirinkime turėjo pritarti Fraport akcininkai, abiejų priemonių priskirtinumas turi būti vertinamas kartu (Fraport įnašo atžvilgiu). |
| --- | --- |

(369)

Komisija mano, kad, kadangi 2004 m. pelno ir nuostolio perdavimo susitarimas buvo būtina 2004 m. kapitalo didinimo sąlyga ir kadangi abiem priemonėms tame pat akcininkų susirinkime turėjo pritarti Fraport akcininkai, abiejų priemonių priskirtinumas turi būti vertinamas kartu (Fraport įnašo atžvilgiu).

Fraport

Fraport

| (370) | 2004 m. kapitalo didinimą ir 2004 m. pelno ir nuostolio perdavimo susitarimą Fraport akcininkai patvirtino 2004 m. birželio 2 d. akcininkų susirinkime, už patvirtinimą atiduota 99,992 % posėdyje dalyvavusių akcininkų balsų. |
| --- | --- |

(370)

2004 m. kapitalo didinimą ir 2004 m. pelno ir nuostolio perdavimo susitarimą Fraport akcininkai patvirtino 2004 m. birželio 2 d. akcininkų susirinkime, už patvirtinimą atiduota 99,992 % posėdyje dalyvavusių akcininkų balsų.

Fraport

| (371) | Vokietija taip pat tvirtino, kad 2004 m. pelno ir nuostolio perdavimo susitarimui patvirtinti reikėjo 74,994 % susirinkime dalyvavusių akcininkų balsų daugumos, o viešosioms akcininkėms priklausė tik apie 70 % akcijų, taigi faktiškai jos negalėjo kontroliuoti Fraport sprendimų. Šiuo atžvilgiu reikia priminti, kad 2004 m. kapitalo didinimas nebūtų įvykdytas, jeigu Fraport akcininkai nebūtų patvirtinę 2004 m. pelno ir nuostolio perdavimo susitarimo. |
| --- | --- |

(371)

Vokietija taip pat tvirtino, kad 2004 m. pelno ir nuostolio perdavimo susitarimui patvirtinti reikėjo 74,994 % susirinkime dalyvavusių akcininkų balsų daugumos, o viešosioms akcininkėms priklausė tik apie 70 % akcijų, taigi faktiškai jos negalėjo kontroliuoti Fraport sprendimų. Šiuo atžvilgiu reikia priminti, kad 2004 m. kapitalo didinimas nebūtų įvykdytas, jeigu Fraport akcininkai nebūtų patvirtinę 2004 m. pelno ir nuostolio perdavimo susitarimo.

Fraport

Fraport

| (372) | Komisija mano, kad, balsuojant dėl 2004 m. kapitalo didinimo ir 2004 m. pelno ir nuostolio perdavimo susitarimo, valstybei, didžiausiai akcininkei, teko didelė dalis balsų. Nepaisant to, pagal Vokietijos akcinių bendrovių steigimo įstatymą pelno ir nuostolio perdavimo susitarimas įsigalioja, tik kai akcininkų susirinkime jis patvirtinamas dauguma balsų, t. y. už jį balsuoja bent trys ketvirčiai dalyvaujančių akcinio kapitalo turėtojų (96). Taigi be nemažos dalies privačiųjų akcininkų dalyvavimo valdžios institucijos negalėjo kontroliuoti Fraport sprendimo įgyvendinti 2004 m. pelno ir nuostolio perdavimo susitarimą ir 2004 m. didinti kapitalą. |
| --- | --- |

(372)

Komisija mano, kad, balsuojant dėl 2004 m. kapitalo didinimo ir 2004 m. pelno ir nuostolio perdavimo susitarimo, valstybei, didžiausiai akcininkei, teko didelė dalis balsų. Nepaisant to, pagal Vokietijos akcinių bendrovių steigimo įstatymą pelno ir nuostolio perdavimo susitarimas įsigalioja, tik kai akcininkų susirinkime jis patvirtinamas dauguma balsų, t. y. už jį balsuoja bent trys ketvirčiai dalyvaujančių akcinio kapitalo turėtojų (96). Taigi be nemažos dalies privačiųjų akcininkų dalyvavimo valdžios institucijos negalėjo kontroliuoti Fraport sprendimo įgyvendinti 2004 m. pelno ir nuostolio perdavimo susitarimą ir 2004 m. didinti kapitalą.

96

Fraport

| (373) | Todėl atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta 369 ir tolesnėse konstatuojamosiose dalyse, Komisija laikosi nuomonės, kad Fraport dalis 2004 m. didinant kapitalą ir 2004 m. pelno ir nuostolio susitarimo pasirašymas nepriskirtini valstybei. NET jeigu priskirtinumas būtų patvirtintas ir priemonė laikoma pagalba, tokia pagalba būtų suderinama su vidaus rinka. Šiuo atžvilgiu vienodai taikoma tai, kas išdėstyta 10.3 ir 10.4 skirsniuose. |
| --- | --- |

(373)

Todėl atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta 369 ir tolesnėse konstatuojamosiose dalyse, Komisija laikosi nuomonės, kad Fraport dalis 2004 m. didinant kapitalą ir 2004 m. pelno ir nuostolio susitarimo pasirašymas nepriskirtini valstybei. NET jeigu priskirtinumas būtų patvirtintas ir priemonė laikoma pagalba, tokia pagalba būtų suderinama su vidaus rinka. Šiuo atžvilgiu vienodai taikoma tai, kas išdėstyta 10.3 ir 10.4 skirsniuose.

Fraport

2004 m. kapitalo didinimas. Reino krašto-Pfalco ir Heseno žemės

2004 m. kapitalo didinimas. Reino krašto-Pfalco ir Heseno žemės

| (374) | 2004 m. didinant kapitalą Reino krašto-Pfalco ir Heseno žemės savo dalis finansavo tiesiogiai iš savo bendrojo biudžeto. Taigi, 2004 m. didinant kapitalą tos dalys buvo aiškiai finansuotos iš valstybės išteklių ir priskirtinos valstybei. |
| --- | --- |

(374)

2004 m. didinant kapitalą Reino krašto-Pfalco ir Heseno žemės savo dalis finansavo tiesiogiai iš savo bendrojo biudžeto. Taigi, 2004 m. didinant kapitalą tos dalys buvo aiškiai finansuotos iš valstybės išteklių ir priskirtinos valstybei.

8.1.3.3.   
  Ekonominis pranašumas

Ekonominis pranašumas

| (375) | Kaip dėstyta 336 ir tolesnėse konstatuojamosiose dalyse, Komisija, vertindama, ar įmonei suteiktas ekonominis pranašumas, taiko rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principą. Vienodai taikomi su rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principo taikymu susiję principai, išdėstyti 336 ir tolesnėse konstatuojamosiose dalyse. |
| --- | --- |

(375)

Kaip dėstyta 336 ir tolesnėse konstatuojamosiose dalyse, Komisija, vertindama, ar įmonei suteiktas ekonominis pranašumas, taiko rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principą. Vienodai taikomi su rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principo taikymu susiję principai, išdėstyti 336 ir tolesnėse konstatuojamosiose dalyse.

Rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principo taikymas. Reino krašto-Pfalco žemė

Rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principo taikymas. Reino krašto-Pfalco žemė

| (376) | Kalbant apie Reino krašto-Pfalco žemės dalį 2004 m. didinant kapitalą, Vokietija teigė, kad federacinė žemė veikė laikydamasi rinkos ekonomikos sąlygoms veikiančio veiklos vykdytojo principo. Kad tai patvirtintų, priėmus 2008 m. sprendimą pradėti tyrimo procedūrą, Vokietija pateikė 2008 m. PwC atliktą atitikties rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principui vertinimą. |
| --- | --- |

(376)

Kalbant apie Reino krašto-Pfalco žemės dalį 2004 m. didinant kapitalą, Vokietija teigė, kad federacinė žemė veikė laikydamasi rinkos ekonomikos sąlygoms veikiančio veiklos vykdytojo principo. Kad tai patvirtintų, priėmus 2008 m. sprendimą pradėti tyrimo procedūrą, Vokietija pateikė 2008 m. PwC atliktą atitikties rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principui vertinimą.

| (377) | Komisija pirmiausia atkreipia dėmesį, kad Reino krašto-Pfalco žemė pati ex ante neapskaičiavo nei pelningumo, nei savo gautinos investicijų grąžos. Priešingai, Reino krašto-Pfalco žemė rėmėsi FFGH ir Fraport parengtu verslo planu. |
| --- | --- |

(377)

Komisija pirmiausia atkreipia dėmesį, kad Reino krašto-Pfalco žemė pati ex ante neapskaičiavo nei pelningumo, nei savo gautinos investicijų grąžos. Priešingai, Reino krašto-Pfalco žemė rėmėsi FFGH ir Fraport parengtu verslo planu.

ex ante

Fraport

| (378) | Tačiau, antra, Komisija mano, kad nuo pradžių federacinės žemės padėtis buvo kitokia negu Fraport akcininkų. Iš 22 lentelės matyti, kad Reino krašto-Pfalco žemė 2005–2009 m. turėjo skirti [...] mln. EUR (iš viso [...] mln. EUR), o už tai dividendus arba bet kokį kitą atlygį gauti tik 2025 m. Tačiau Fraport akcininkai turėjo skirti [...] mln. EUR ir po pirmųjų ketverių neigiamo rezultato metų gauti dividendus. Laikotarpiu iki 2025 m. tikėtinų dividendų grynoji dabartinė vertė buvo [...] mln. EUR, o vidinė grąžos norma – [...] proc. |
| --- | --- |

(378)

Tačiau, antra, Komisija mano, kad nuo pradžių federacinės žemės padėtis buvo kitokia negu Fraport akcininkų. Iš 22 lentelės matyti, kad Reino krašto-Pfalco žemė 2005–2009 m. turėjo skirti [...] mln. EUR (iš viso [...] mln. EUR), o už tai dividendus arba bet kokį kitą atlygį gauti tik 2025 m. Tačiau Fraport akcininkai turėjo skirti [...] mln. EUR ir po pirmųjų ketverių neigiamo rezultato metų gauti dividendus. Laikotarpiu iki 2025 m. tikėtinų dividendų grynoji dabartinė vertė buvo [...] mln. EUR, o vidinė grąžos norma – [...] proc.

Fraport

Fraport

| (379) | Trečia, atsižvelgdama į šį ilgą planuotą laikotarpį ir tai, kad Reino krašto-Pfalco žemė kelis kartus jau nesėkmingai investavo į FFHG, Komisija mano, kad nė vienas apdairus privatus investuotojas, būdamas tokioje padėtyje, kokioje buvo federacinė žemė, nebūtų nusprendęs bendrovei FFHG skirti papildomo kapitalo ex ante neatlikdamas jautrumo vertinimo.

  22 lentelė


  Reino krašto-Pfalco žemės dalies 2004 m. didinant kapitalą pelningumo vertinimas

  [...].







  Šaltinis. | PwC ataskaita. Reino krašto-Pfalco žemė, 2008 m. spalio 24 d., p. 21. |
| --- | --- | --- |

(379)

Trečia, atsižvelgdama į šį ilgą planuotą laikotarpį ir tai, kad Reino krašto-Pfalco žemė kelis kartus jau nesėkmingai investavo į FFHG, Komisija mano, kad nė vienas apdairus privatus investuotojas, būdamas tokioje padėtyje, kokioje buvo federacinė žemė, nebūtų nusprendęs bendrovei FFHG skirti papildomo kapitalo ex ante neatlikdamas jautrumo vertinimo.

ex ante

22 lentelė

22 lentelė

Reino krašto-Pfalco žemės dalies 2004 m. didinant kapitalą pelningumo vertinimas

Reino krašto-Pfalco žemės dalies 2004 m. didinant kapitalą pelningumo vertinimas

[...].

Šaltinis.

Šaltinis.

| (380) | Be to, 2004 m. kapitalo didinimo ir 2004 m. pelno ir nuostolio perdavimo susitarimo atitikties rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principui vertinimas pagrįstas FFHG metinių finansinių rezultatų spartaus augimo lūkesčiais (žr. 23 lentelę). Šios augimo prielaidos, kuriomis pagrįstas atitikties rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principui vertinimas, gerokai geresnės už prielaidas, kuriomis pagrįstas 2001 m. kapitalo didinimo atitikties rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principui vertinimas. Be to, augimas labai svyruoja ir, pavyzdžiui, 2009 m. buvo daugiau kaip 300 %

  23 lentelė


  Prognozuotų metinių FFHG rezultatų, pateiktų verslo plane, kuriuo rėmėsi PwC, atlikdama 2001 ir 2004 m. kapitalo didinimo atitikties rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principui vertinimą, lyginimas


















  1 000 EUR | 2004 m. | 2005 m. | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. | 2009 m. | 2010 m. | 2011 m. | 2012 m. | 2013 m. | 2014 m. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2004 m. kapitalo didinimas | [...]. | [...]. | [...]. | [...]. | [...]. | [...]. | [...]. | [...]. | [...]. | [...]. | [...]. |
| 2004 m. kapitalo didinimas. Metinis pokytis, proc. | [...]. | [...]. | [...]. | [...]. | [...]. | [...]. | [...]. | [...]. | [...]. | [...]. | [...]. |
| 2001 m. kapitalo didinimas | [...]. | [...]. | [...]. | [...]. | [...]. | [...]. | [...]. | [...]. | [...]. | [...]. | [...]. |
| 2001 m. kapitalo didinimas. Metinis pokytis, proc. | [...]. | [...]. | [...]. | [...]. | [...]. | [...]. | [...]. | [...]. | [...]. | [...]. | [...]. |
| |
| 1 000 EUR | 2015 m. | 2016 m. | 2017 m. | 2018 m. | 2019 m. | 2020 m. | 2021 m. | 2022 m. | 2023 m. | 2024 m. | |
| 2004 m. kapitalo didinimas | [...]. | [...]. | [...]. | [...]. | [...]. | [...]. | [...]. | [...]. | [...]. | [...]. |
| 2004 m. kapitalo didinimas. Metinis pokytis, proc. | [...]. | [...]. | [...]. | [...]. | [...]. | [...]. | [...]. | [...]. | [...]. | [...]. |
| 2001 m. kapitalo didinimas | [...]. | [...]. | [...]. | [...]. | [...]. | [...]. | [...]. | [...]. | [...]. | [...]. |
| 2001 m. kapitalo didinimas. Metinis pokytis, proc. | [...]. | [...]. | [...]. | [...]. | [...]. | [...]. | [...]. | [...]. | [...]. | [...]. |

(380)

Be to, 2004 m. kapitalo didinimo ir 2004 m. pelno ir nuostolio perdavimo susitarimo atitikties rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principui vertinimas pagrįstas FFHG metinių finansinių rezultatų spartaus augimo lūkesčiais (žr. 23 lentelę). Šios augimo prielaidos, kuriomis pagrįstas atitikties rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principui vertinimas, gerokai geresnės už prielaidas, kuriomis pagrįstas 2001 m. kapitalo didinimo atitikties rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principui vertinimas. Be to, augimas labai svyruoja ir, pavyzdžiui, 2009 m. buvo daugiau kaip 300 %

23 lentelė

23 lentelė

Prognozuotų metinių FFHG rezultatų, pateiktų verslo plane, kuriuo rėmėsi PwC, atlikdama 2001 ir 2004 m. kapitalo didinimo atitikties rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principui vertinimą, lyginimas

Prognozuotų metinių FFHG rezultatų, pateiktų verslo plane, kuriuo rėmėsi PwC, atlikdama 2001 ir 2004 m. kapitalo didinimo atitikties rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principui vertinimą, lyginimas

1 000 EUR

1 000 EUR

2004 m.

2004 m.

2005 m.

2005 m.

2006 m.

2006 m.

2007 m.

2007 m.

2008 m.

2008 m.

2009 m.

2009 m.

2010 m.

2010 m.

2011 m.

2011 m.

2012 m.

2012 m.

2013 m.

2013 m.

2014 m.

2014 m.

2004 m. kapitalo didinimas

2004 m. kapitalo didinimas

[...].

[...].

[...].

[...].

[...].

[...].

[...].

[...].

[...].

[...].

[...].

2004 m. kapitalo didinimas. Metinis pokytis, proc.

2004 m. kapitalo didinimas. Metinis pokytis, proc.

[...].

[...].

[...].

[...].

[...].

[...].

[...].

[...].

[...].

[...].

[...].

2001 m. kapitalo didinimas

2001 m. kapitalo didinimas

[...].

[...].

[...].

[...].

[...].

[...].

[...].

[...].

[...].

[...].

[...].

2001 m. kapitalo didinimas. Metinis pokytis, proc.

2001 m. kapitalo didinimas. Metinis pokytis, proc.

[...].

[...].

[...].

[...].

[...].

[...].

[...].

[...].

[...].

[...].

[...].

1 000 EUR

1 000 EUR

2015 m.

2015 m.

2016 m.

2016 m.

2017 m.

2017 m.

2018 m.

2018 m.

2019 m.

2019 m.

2020 m.

2020 m.

2021 m.

2021 m.

2022 m.

2022 m.

2023 m.

2023 m.

2024 m.

2024 m.

2004 m. kapitalo didinimas

2004 m. kapitalo didinimas

[...].

[...].

[...].

[...].

[...].

[...].

[...].

[...].

[...].

[...].

2004 m. kapitalo didinimas. Metinis pokytis, proc.

2004 m. kapitalo didinimas. Metinis pokytis, proc.

[...].

[...].

[...].

[...].

[...].

[...].

[...].

[...].

[...].

[...].

2001 m. kapitalo didinimas

2001 m. kapitalo didinimas

[...].

[...].

[...].

[...].

[...].

[...].

[...].

[...].

[...].

[...].

2001 m. kapitalo didinimas. Metinis pokytis, proc.

2001 m. kapitalo didinimas. Metinis pokytis, proc.

[...].

[...].

[...].

[...].

[...].

[...].

[...].

[...].

[...].

[...].

| Šaltinis. | 2008 m. spalio 24 d. PwC ataskaita, p. 45, ir Komisijos vertinimas (97). |
| --- | --- |

Šaltinis.

Šaltinis.

97

| (381) | Be to, remiantis Reino krašto-Pfalco žemei parengta investicijų ataskaita, federacinė žemė į Frankfurto Hano oro uostą investavo dėl svarbių socialinės ir struktūrinės politikos priežasčių, pavyzdžiui, dėl darbo vietų kūrimo, transporto politikos tikslų siekimo, o ne dėl pelno. Tačiau taikant rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principą negalima atsižvelgti į socialinius ir regioninius tikslus. |
| --- | --- |

(381)

Be to, remiantis Reino krašto-Pfalco žemei parengta investicijų ataskaita, federacinė žemė į Frankfurto Hano oro uostą investavo dėl svarbių socialinės ir struktūrinės politikos priežasčių, pavyzdžiui, dėl darbo vietų kūrimo, transporto politikos tikslų siekimo, o ne dėl pelno. Tačiau taikant rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principą negalima atsižvelgti į socialinius ir regioninius tikslus.

| (382) | Atsižvelgdama į šiuos konkrečius veiksnius, susijusius su Reino krašto-Pfalco žemės sprendimu bendrovei FFHG skirti dar kapitalo (376–380 konstatuojamosios dalys), Komisija mano, kad 2004 m. didinant kapitalą Reino krašto-Pfalco žemė dalyvavo nesilaikydama rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principo ir bendrovei FFHG suteikė pranašumą. |
| --- | --- |

(382)

Atsižvelgdama į šiuos konkrečius veiksnius, susijusius su Reino krašto-Pfalco žemės sprendimu bendrovei FFHG skirti dar kapitalo (376–380 konstatuojamosios dalys), Komisija mano, kad 2004 m. didinant kapitalą Reino krašto-Pfalco žemė dalyvavo nesilaikydama rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principo ir bendrovei FFHG suteikė pranašumą.

Rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principo taikymas. Heseno žemė

Rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principo taikymas. Heseno žemė

| (383) | Kalbant apie Heseno žemės veiksmus, Vokietija tvirtino, kad, atsižvelgiant į tai, jog Frankfurto prie Maino oro uosto augimo galimybės yra ribotos, be visa kita ir dėl naktinių skrydžių draudimo, Heseno žemės nuomone reikėjo toliau plėtoti Frankfurto Hano oro uostą. Vokietija nurodė, kad dėl šios plėtros buvo galima išsamiai pasinaudoti esamomis augimo galimybėmis – Frankfurto Hano oro uostas turi leidimą vykdyti skrydžius visą parą, be to, buvo numatyta diegti Frankfurto prie Maino ir Frankfurto Hano oro uostų sistemą. Be to, dalyvaudama 2004 m. didinant kapitalą Heseno žemė galėjo labiau remti oro eismo plėtrą Reino-Maino regione. |
| --- | --- |

(383)

Kalbant apie Heseno žemės veiksmus, Vokietija tvirtino, kad, atsižvelgiant į tai, jog Frankfurto prie Maino oro uosto augimo galimybės yra ribotos, be visa kita ir dėl naktinių skrydžių draudimo, Heseno žemės nuomone reikėjo toliau plėtoti Frankfurto Hano oro uostą. Vokietija nurodė, kad dėl šios plėtros buvo galima išsamiai pasinaudoti esamomis augimo galimybėmis – Frankfurto Hano oro uostas turi leidimą vykdyti skrydžius visą parą, be to, buvo numatyta diegti Frankfurto prie Maino ir Frankfurto Hano oro uostų sistemą. Be to, dalyvaudama 2004 m. didinant kapitalą Heseno žemė galėjo labiau remti oro eismo plėtrą Reino-Maino regione.

| (384) | Komisija pirmiausia atkreipia dėmesį, kad Heseno žemė pati ex ante neatliko jokių konkrečių pelningumo skaičiavimų. Antra, panašiai kaip ir Reino krašto-Pfalco žemė, Heseno žemė tikėjosi dividendus pradėti gauti tik po 2025 m. Trečia, nepaisant ilgo planuoto laikotarpio, nebuvo atlikta jokio prielaidų jautrumo vertinimo. Tuo labiau, kad, laikantis rinkos ekonomikos veiklos vykdytojo principo, negalima atsižvelgti į tokias federacinės žemės investavimo į Frankfurto Hano oro uosto priežastis, kaip oro eismo plėtra Reino-Maino regione ar kitas svarbias socialinės ir struktūrinės politikos priežastis. |
| --- | --- |

(384)

Komisija pirmiausia atkreipia dėmesį, kad Heseno žemė pati ex ante neatliko jokių konkrečių pelningumo skaičiavimų. Antra, panašiai kaip ir Reino krašto-Pfalco žemė, Heseno žemė tikėjosi dividendus pradėti gauti tik po 2025 m. Trečia, nepaisant ilgo planuoto laikotarpio, nebuvo atlikta jokio prielaidų jautrumo vertinimo. Tuo labiau, kad, laikantis rinkos ekonomikos veiklos vykdytojo principo, negalima atsižvelgti į tokias federacinės žemės investavimo į Frankfurto Hano oro uosto priežastis, kaip oro eismo plėtra Reino-Maino regione ar kitas svarbias socialinės ir struktūrinės politikos priežastis.

ex ante

| (385) | Atsižvelgdama į šiuos konkrečius veiksnius, susijusius su Heseno žemės sprendimu bendrovei FFHG skirti dar kapitalo (383–384 konstatuojamosios dalys), Komisija mano, kad 2004 m. didinant kapitalą Heseno žemė dalyvavo nesilaikydama rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principo ir bendrovei FFHG suteikė pranašumą. |
| --- | --- |

(385)

Atsižvelgdama į šiuos konkrečius veiksnius, susijusius su Heseno žemės sprendimu bendrovei FFHG skirti dar kapitalo (383–384 konstatuojamosios dalys), Komisija mano, kad 2004 m. didinant kapitalą Heseno žemė dalyvavo nesilaikydama rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principo ir bendrovei FFHG suteikė pranašumą.

Išvada

Išvada

| (386) | Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija daro išvadą, kad dalyvaudamos 2004 m. didinant kapitalą Reino krašto-Pfalco ir Heseno žemės bendrovei FFHG suteikė pranašumą. |
| --- | --- |

(386)

Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija daro išvadą, kad dalyvaudamos 2004 m. didinant kapitalą Reino krašto-Pfalco ir Heseno žemės bendrovei FFHG suteikė pranašumą.

8.1.3.4.   
  Atrankumas

Atrankumas

| (387) | Tai, kad Reino krašto-Pfalco ir Heseno žemės 2004 m. didino kapitalą, naudinga buvo tik bendrovei FFHG, todėl priemonės savaime yra atrankiojo pobūdžio, kaip nustatyta Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje. |
| --- | --- |

(387)

Tai, kad Reino krašto-Pfalco ir Heseno žemės 2004 m. didino kapitalą, naudinga buvo tik bendrovei FFHG, todėl priemonės savaime yra atrankiojo pobūdžio, kaip nustatyta Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje.

8.1.3.5.   
  Konkurencijos iškraipymas ir poveikis prekybai

Konkurencijos iškraipymas ir poveikis prekybai

| (388) | Dėl 360 ir tolesnėse konstatuojamosiose dalyse išdėstytų priežasčių Komisija mano, kad bet kokiu bendrovei FFHG suteiktu atrankiuoju ekonominiu pranašumu gali būti iškraipyta konkurencija ir daromas poveikis valstybių narių tarpusavio prekybai. |
| --- | --- |

(388)

Dėl 360 ir tolesnėse konstatuojamosiose dalyse išdėstytų priežasčių Komisija mano, kad bet kokiu bendrovei FFHG suteiktu atrankiuoju ekonominiu pranašumu gali būti iškraipyta konkurencija ir daromas poveikis valstybių narių tarpusavio prekybai.

8.1.3.6.   
  Išvada

Išvada

| (389) | 2004 m. kapitalo didinimas, kai Reino krašto-Pfalco ir Heseno žemės bendrovei FFHG skyrė lėšų, yra valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

(389)

2004 m. kapitalo didinimas, kai Reino krašto-Pfalco ir Heseno žemės bendrovei FFHG skyrė lėšų, yra valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį.

| (390) | 2004 m. pelno ir nuostolio susitarimas, kuriuo Fraport įsipareigojo 2004–2009 m. perimti visus FFHG nuostolius, ir Fraport dalis 2004 m. didinant kapitalą nepriskirtini valstybei. Kadangi vienas iš kartu taikomų Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje nustatytų kriterijų neįvykdytas, Komisija mano, kad 2004 m. pelno ir nuostolio perdavimo susitarimas ir Fraport dalis 2004 m. didinant kapitalą nėra valstybės pagalba, kaip apibrėžta Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje. |
| --- | --- |

(390)

2004 m. pelno ir nuostolio susitarimas, kuriuo Fraport įsipareigojo 2004–2009 m. perimti visus FFHG nuostolius, ir Fraport dalis 2004 m. didinant kapitalą nepriskirtini valstybei. Kadangi vienas iš kartu taikomų Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje nustatytų kriterijų neįvykdytas, Komisija mano, kad 2004 m. pelno ir nuostolio perdavimo susitarimas ir Fraport dalis 2004 m. didinant kapitalą nėra valstybės pagalba, kaip apibrėžta Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje.

Fraport

Fraport

Fraport

| (391) | NET jeigu 2004 m. pelno ir nuostolio perdavimo susitarimas ir 2004 m. kapitalo didinimas būtų valstybės pagalba, dėl 10 skirsnyje išdėstytų priežasčių ši pagalba būtų suderinama. |
| --- | --- |

(391)

NET jeigu 2004 m. pelno ir nuostolio perdavimo susitarimas ir 2004 m. kapitalo didinimas būtų valstybės pagalba, dėl 10 skirsnyje išdėstytų priežasčių ši pagalba būtų suderinama.

8.1.4.   5 PRIEMONĖ. KOMPENSACIJA BENDROVEI FFHG UŽ KELEIVIŲ TIKRINIMĄ

8.1.4.1.   
  Įmonės ir ekonominės veiklos samprata

Įmonės ir ekonominės veiklos samprata

| (392) | Kaip nurodyta 293 konstatuojamojoje dalyje, nors taikant Sutarties 107 straipsnio 1 dalį FFHG reikia laikyti įmone, būtina nepamiršti, kad ne visa oro uosto savininko ir oro uostą eksploatuojančios įmonės veikla būtinai yra ekonominio pobūdžio (98). |
| --- | --- |

(392)

Kaip nurodyta 293 konstatuojamojoje dalyje, nors taikant Sutarties 107 straipsnio 1 dalį FFHG reikia laikyti įmone, būtina nepamiršti, kad ne visa oro uosto savininko ir oro uostą eksploatuojančios įmonės veikla būtinai yra ekonominio pobūdžio (98).

98

| (393) | Teisingumo Teismas (99) nustatė, kad veikla, už kurią atsakomybė paprastai tenka valstybei, vykdančiai savo, kaip valstybės institucijos, oficialius įgaliojimus, nėra ekonominio pobūdžio ir nepatenka į su valstybės pagalba susijusių taisyklių taikymo sritį. Prie tokios veiklos gali būti priskiriama, pavyzdžiui, saugumas, skrydžių valdymas, policijos, muitinės veikla ir kt. Finansavimas turi būti griežtai apribotas, kad būtų atlyginamos tik dėl to patirtos sąnaudos, finansavimo negalima naudoti kitai ekonominei veiklai (100). |
| --- | --- |

(393)

Teisingumo Teismas (99) nustatė, kad veikla, už kurią atsakomybė paprastai tenka valstybei, vykdančiai savo, kaip valstybės institucijos, oficialius įgaliojimus, nėra ekonominio pobūdžio ir nepatenka į su valstybės pagalba susijusių taisyklių taikymo sritį. Prie tokios veiklos gali būti priskiriama, pavyzdžiui, saugumas, skrydžių valdymas, policijos, muitinės veikla ir kt. Finansavimas turi būti griežtai apribotas, kad būtų atlyginamos tik dėl to patirtos sąnaudos, finansavimo negalima naudoti kitai ekonominei veiklai (100).

99

100

| (394) | Todėl į viešosios politikos sritį patenkančios veiklos arba su tokia veikla tiesiogiai susijusios infrastruktūros finansavimas paprastai nėra valstybės pagalba (101). Oro uoste vykdoma veikla (pavyzdžiui, skrydžių valdymas, policijos veikla, muitinės veikla, gaisrų gesinimas ir veikla, susijusi su civilinės aviacijos apsauga nuo neteisėtos veikos) ir investicijos į tokiai veiklai vykdyti reikalingą infrastruktūrą ir įrangą paprastai yra neekonominio pobūdžio (102). |
| --- | --- |

(394)

Todėl į viešosios politikos sritį patenkančios veiklos arba su tokia veikla tiesiogiai susijusios infrastruktūros finansavimas paprastai nėra valstybės pagalba (101). Oro uoste vykdoma veikla (pavyzdžiui, skrydžių valdymas, policijos veikla, muitinės veikla, gaisrų gesinimas ir veikla, susijusi su civilinės aviacijos apsauga nuo neteisėtos veikos) ir investicijos į tokiai veiklai vykdyti reikalingą infrastruktūrą ir įrangą paprastai yra neekonominio pobūdžio (102).

101

102

| (395) | Tačiau viešosiomis lėšomis finansuojant su ekonominės veiklos vykdymu glaudžiai susijusią neekonominę veiklą, neturi būti nederamai diskriminuojami oro vežėjai ir oro uosto valdytojai. Iš tikrųjų, remiantis nusistovėjusia teismų praktika, valdžios institucijos, sudarydamos tokias sąlygas, kad įmonėms nereikėtų padengti jų vykdomai ekonominei veiklai būdingų sąnaudų, suteikia įmonėms pranašumą (103). Todėl jeigu tam tikroje teisinėje sistemoje yra normalu, kad oro vežėjai arba oro uosto valdytojai padengia tam tikrų paslaugų sąnaudas, bet kai kurie oro vežėjai arba oro uosto valdytojai, teikiantys tas pačias paslaugas tam tikrų valdžios institucijų vardu, neturi šių sąnaudų dengti, tada jie naudojasi pranašumu, net jei pačios paslaugas nėra laikomos ekonomine veikla. Todėl norint įvertinti, ar tam tikroje teisinėje sistemoje iš oro uostų valdytojų arba oro vežėjų reikalaujama padengti tam tikros veiklos, kuri savaime gali būti neekonominė, bet kuri susijusi su jų ekonominės veiklos vykdymu, sąnaudas, reikia išanalizuoti oro uostą valdančiai įmonei taikomą teisinę sistemą. |
| --- | --- |

(395)

Tačiau viešosiomis lėšomis finansuojant su ekonominės veiklos vykdymu glaudžiai susijusią neekonominę veiklą, neturi būti nederamai diskriminuojami oro vežėjai ir oro uosto valdytojai. Iš tikrųjų, remiantis nusistovėjusia teismų praktika, valdžios institucijos, sudarydamos tokias sąlygas, kad įmonėms nereikėtų padengti jų vykdomai ekonominei veiklai būdingų sąnaudų, suteikia įmonėms pranašumą (103). Todėl jeigu tam tikroje teisinėje sistemoje yra normalu, kad oro vežėjai arba oro uosto valdytojai padengia tam tikrų paslaugų sąnaudas, bet kai kurie oro vežėjai arba oro uosto valdytojai, teikiantys tas pačias paslaugas tam tikrų valdžios institucijų vardu, neturi šių sąnaudų dengti, tada jie naudojasi pranašumu, net jei pačios paslaugas nėra laikomos ekonomine veikla. Todėl norint įvertinti, ar tam tikroje teisinėje sistemoje iš oro uostų valdytojų arba oro vežėjų reikalaujama padengti tam tikros veiklos, kuri savaime gali būti neekonominė, bet kuri susijusi su jų ekonominės veiklos vykdymu, sąnaudas, reikia išanalizuoti oro uostą valdančiai įmonei taikomą teisinę sistemą.

103

| (396) | Vokietija teigė, kad turėtų būti laikoma, jog sąnaudos, susidarančios dėl keleivių tikrinimo pagal Aviacijos saugumo įstatymo (vok. Luftsicherheitsgesetz, toliau – LuftSiG) 8 straipsnį, patenka į viešosios politikos sritį. |
| --- | --- |

(396)

Vokietija teigė, kad turėtų būti laikoma, jog sąnaudos, susidarančios dėl keleivių tikrinimo pagal Aviacijos saugumo įstatymo (vok. Luftsicherheitsgesetz, toliau – LuftSiG) 8 straipsnį, patenka į viešosios politikos sritį.

Luftsicherheitsgesetz

| (397) | Komisija sutinka, kad priemones, kurių imamasi pagal LuftSiG 8 straipsnį, iš esmės būtų galima laikyti veikla, patenkančia į viešosios politikos sritį. |
| --- | --- |

(397)

Komisija sutinka, kad priemones, kurių imamasi pagal LuftSiG 8 straipsnį, iš esmės būtų galima laikyti veikla, patenkančia į viešosios politikos sritį.

| (398) | Kalbant apie tokių priemonių vykdymo išlaidas, Vokietija, atrodo, mano, kad visas jas turės padengti atitinkamos valdžios institucijos. Tačiau Komisija atkreipia dėmesį, kad pagal LuftSIG 8 straipsnio 3 dalį kompensuoti galima tik išlaidas, susijusias su erdvių ir patalpų, būtinų veiklai vykdyti pagal LuftSiG 5 straipsnį, suteikimu ir priežiūra. Visas kitas išlaidas, visų pirma įskaitant išlaidas, susijusias su keleivių tikrinimu, turi dengti oro uostą eksploatuojanti įmonė. Taigi bendrovei FFHG suteikto viešojo finansavimo dalis, skirta padengti šios įmonės išlaidas, kurias jai paprastai tektų prisiimti, atsižvelgiant į LuftSIG 8 straipsnio 3 dalyje nustatytas ribas, neatleidžiama nuo išsamaus tikrinimo pagal Sąjungos valstybės pagalbos taisykles. |
| --- | --- |

(398)

Kalbant apie tokių priemonių vykdymo išlaidas, Vokietija, atrodo, mano, kad visas jas turės padengti atitinkamos valdžios institucijos. Tačiau Komisija atkreipia dėmesį, kad pagal LuftSIG 8 straipsnio 3 dalį kompensuoti galima tik išlaidas, susijusias su erdvių ir patalpų, būtinų veiklai vykdyti pagal LuftSiG 5 straipsnį, suteikimu ir priežiūra. Visas kitas išlaidas, visų pirma įskaitant išlaidas, susijusias su keleivių tikrinimu, turi dengti oro uostą eksploatuojanti įmonė. Taigi bendrovei FFHG suteikto viešojo finansavimo dalis, skirta padengti šios įmonės išlaidas, kurias jai paprastai tektų prisiimti, atsižvelgiant į LuftSIG 8 straipsnio 3 dalyje nustatytas ribas, neatleidžiama nuo išsamaus tikrinimo pagal Sąjungos valstybės pagalbos taisykles.

8.1.4.2.   
  Valstybės ištekliai ir priskirtinumas valstybei

Valstybės ištekliai ir priskirtinumas valstybei

| (399) | Šiuo atveju tiek, kiek federacinė žemė bendrovei FFHG pervedė ne tik pajamas iš oro vežėjų gautas už keleivių tikrinimą, suteiktos lėšos buvo skirtos iš Reino krašto-Pfalco žemės biudžeto. |
| --- | --- |

(399)

Šiuo atveju tiek, kiek federacinė žemė bendrovei FFHG pervedė ne tik pajamas iš oro vežėjų gautas už keleivių tikrinimą, suteiktos lėšos buvo skirtos iš Reino krašto-Pfalco žemės biudžeto.

| (400) | Dėl šios priežasties Komisija mano, kad investicijos yra finansuojamos iš valstybės išteklių ir priskirtinos valstybei. |
| --- | --- |

(400)

Dėl šios priežasties Komisija mano, kad investicijos yra finansuojamos iš valstybės išteklių ir priskirtinos valstybei.

8.1.4.3.   
  Ekonominis pranašumas

Ekonominis pranašumas

| (401) | Komisija atkreipia dėmesį, kad nagrinėjamosiomis priemonėmis padengta FFHG patirtų išlaidų, šiai įmonei susidariusių vykdant jos ekonominę veiklą, dalis. Oro uostą eksploatuojančiai įmonei paprastai tenka padengti visas su oro uosto statyba ir valdymu susijusias sąnaudas (išskyrus viešosios politikos srities sąnaudas, kurių oro uostą valdančiai įmonei paprastai nereikia dengti remiantis galiojančia teisine sistema). Taigi, padengus dalį tų išlaidų, bendrovei FFHG neteko prisiimti ekonominės naštos, kuri paprastai jai turėtų tekti, todėl bendrovei FFHG suteiktas ekonominis pranašumas. |
| --- | --- |

(401)

Komisija atkreipia dėmesį, kad nagrinėjamosiomis priemonėmis padengta FFHG patirtų išlaidų, šiai įmonei susidariusių vykdant jos ekonominę veiklą, dalis. Oro uostą eksploatuojančiai įmonei paprastai tenka padengti visas su oro uosto statyba ir valdymu susijusias sąnaudas (išskyrus viešosios politikos srities sąnaudas, kurių oro uostą valdančiai įmonei paprastai nereikia dengti remiantis galiojančia teisine sistema). Taigi, padengus dalį tų išlaidų, bendrovei FFHG neteko prisiimti ekonominės naštos, kuri paprastai jai turėtų tekti, todėl bendrovei FFHG suteiktas ekonominis pranašumas.

8.1.4.4.   
  Atrankumas

Atrankumas

| (402) | Kadangi nagrinėjamosios priemonės suteiktos tik FFHG, turi būti laikoma, kad tos priemonės yra atrankiojo pobūdžio. |
| --- | --- |

(402)

Kadangi nagrinėjamosios priemonės suteiktos tik FFHG, turi būti laikoma, kad tos priemonės yra atrankiojo pobūdžio.

8.1.4.5.   
  Konkurencijos iškraipymas

Konkurencijos iškraipymas

| (403) | Dėl 360 ir tolesnėse konstatuojamosiose dalyse išdėstytų priežasčių Komisija mano, kad bet kokiu bendrovei FFHG suteiktu atrankiuoju ekonominiu pranašumu gali būti iškraipyta konkurencija ir daromas poveikis valstybių narių tarpusavio prekybai. |
| --- | --- |

(403)

Dėl 360 ir tolesnėse konstatuojamosiose dalyse išdėstytų priežasčių Komisija mano, kad bet kokiu bendrovei FFHG suteiktu atrankiuoju ekonominiu pranašumu gali būti iškraipyta konkurencija ir daromas poveikis valstybių narių tarpusavio prekybai.

8.1.4.6.   
  Išvada

Išvada

Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta 392 ir tolesnėse konstatuojamosiose dalyse, Komisija mano, kad bendrovei FFHG suteikta viešojo finansavimo dalis, kuria Reino krašto-Pfalco žemės išmokos už keleivių tikrinimą buvo didesnės negu iš oro vežėjų gautos pajamos, yra valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį.

8.1.5.   6 PRIEMONĖ. TIESIOGINĖS REINO KRAŠTO-PFALCO ŽEMĖS DOTACIJOS

8.1.5.1.   
  Valstybės pagalbos taisyklų taikymas viešosioms dotacijoms, dėl kurių sprendimas priimtas iki 2000 m., ir įmonės samprata

Valstybės pagalbos taisyklų taikymas viešosioms dotacijoms, dėl kurių sprendimas priimtas iki 2000 m., ir įmonės samprata

| (404) | Dėl 293 ir tolesnėse konstatuojamosiose dalyse nurodytų priežasčių nuo 2000 m. gruodžio 12 d. turi būti laikoma, kad taikant Sutarties 107 straipsnio 1 dalį FFHG yra įmonė. |
| --- | --- |

(404)

Dėl 293 ir tolesnėse konstatuojamosiose dalyse nurodytų priežasčių nuo 2000 m. gruodžio 12 d. turi būti laikoma, kad taikant Sutarties 107 straipsnio 1 dalį FFHG yra įmonė.

| (405) | Vokietija paaiškino, kad 2001 m. Reino krašto-Pfalco žemė, siekdama paremti dalį FFHG infrastruktūros investicijų, šiai bendrovei skyrė [...] EUR. Tačiau pasak Vokietijos, tos dotacijos buvo pagrįstos 1999 m. priimtu sprendimu. |
| --- | --- |

(405)

Vokietija paaiškino, kad 2001 m. Reino krašto-Pfalco žemė, siekdama paremti dalį FFHG infrastruktūros investicijų, šiai bendrovei skyrė [...] EUR. Tačiau pasak Vokietijos, tos dotacijos buvo pagrįstos 1999 m. priimtu sprendimu.

| (406) | Dėl tų pačių priežasčių kaip ir išdėstytosios 293 ir tolesnėse konstatuojamosiose dalyse, Komisija mano, kad dotacijų (kaip nurodytosios (405) konstatuojamojoje dalyje), kurias skirti sprendimas priimtas iki Teismo sprendimo Aéroports de Paris dienos, atžvilgiu valdžios institucijos galėjo teisėtai manyti, kad finansavimas nėra valstybės pagalba, todėl Komisijai apie tai pranešti nereikia. Vadinasi, Komisija negali tokioms dotacijoms taikyti valstybės pagalbos taisyklių. |
| --- | --- |

(406)

Dėl tų pačių priežasčių kaip ir išdėstytosios 293 ir tolesnėse konstatuojamosiose dalyse, Komisija mano, kad dotacijų (kaip nurodytosios (405) konstatuojamojoje dalyje), kurias skirti sprendimas priimtas iki Teismo sprendimo Aéroports de Paris dienos, atžvilgiu valdžios institucijos galėjo teisėtai manyti, kad finansavimas nėra valstybės pagalba, todėl Komisijai apie tai pranešti nereikia. Vadinasi, Komisija negali tokioms dotacijoms taikyti valstybės pagalbos taisyklių.

Aéroports de Paris

| (407) | Be to, Vokietija teigė, kad Reino krašto-Pfalco žemė 2001 m. ([...] proc. visų išlaidų), 2002 m. ([...] proc.), 2003 m. ([...] proc.) ir 2004 m. ([...] proc.) iš dalies finansavo darbuotojų išlaidas, susijusias su keleivių tikrinimu. |
| --- | --- |

(407)

Be to, Vokietija teigė, kad Reino krašto-Pfalco žemė 2001 m. ([...] proc. visų išlaidų), 2002 m. ([...] proc.), 2003 m. ([...] proc.) ir 2004 m. ([...] proc.) iš dalies finansavo darbuotojų išlaidas, susijusias su keleivių tikrinimu.

| (408) | Kaip vertinta 397 ir tolesnėse konstatuojamosiose dalyse, keleivių tikrinimą (pagal LuftSiG 8 straipsnį) iš esmės būtų galima laikyti veikla, patenkančia į viešosios politikos sritį. Tačiau pagal LuftSIG 8 straipsnio 3 dalį kompensuoti galima tik išlaidas, susijusias su erdvių ir patalpų, būtinų veiklai vykdyti pagal LuftSiG 5 straipsnį, suteikimu ir priežiūra. Tačiau šiuo atveju Reino krašto-Pfalco žemė perėmė keleivių tikrinimo išlaidas, kurias turi padengti oro uostą eksploatuojanti įmonė. Taigi viešoji parama, bendrovei FFHG suteikta finansuojant darbuotojų išlaidas, susijusias su keleivių tikrinimu, neatleidžiama nuo išsamaus tikrinimo pagal ES valstybės pagalbos taisykles. |
| --- | --- |

(408)

Kaip vertinta 397 ir tolesnėse konstatuojamosiose dalyse, keleivių tikrinimą (pagal LuftSiG 8 straipsnį) iš esmės būtų galima laikyti veikla, patenkančia į viešosios politikos sritį. Tačiau pagal LuftSIG 8 straipsnio 3 dalį kompensuoti galima tik išlaidas, susijusias su erdvių ir patalpų, būtinų veiklai vykdyti pagal LuftSiG 5 straipsnį, suteikimu ir priežiūra. Tačiau šiuo atveju Reino krašto-Pfalco žemė perėmė keleivių tikrinimo išlaidas, kurias turi padengti oro uostą eksploatuojanti įmonė. Taigi viešoji parama, bendrovei FFHG suteikta finansuojant darbuotojų išlaidas, susijusias su keleivių tikrinimu, neatleidžiama nuo išsamaus tikrinimo pagal ES valstybės pagalbos taisykles.

8.1.5.2.   
  Valstybės ištekliai ir priskirtinumas valstybei

Valstybės ištekliai ir priskirtinumas valstybei

| (409) | Dėl šios priežasties Komisija mano, kad tiesioginės dotacijos yra finansuojamos iš valstybės išteklių ir priskirtinos valstybei. |
| --- | --- |

(409)

Dėl šios priežasties Komisija mano, kad tiesioginės dotacijos yra finansuojamos iš valstybės išteklių ir priskirtinos valstybei.

8.1.5.3.   
  Ekonominis pranašumas

Ekonominis pranašumas

| (410) | Komisija atkreipia dėmesį, kad nagrinėjamosiomis priemonėmis padengta FFHG patirtų išlaidų, šiai įmonei susidariusių vykdant jos ekonominę veiklą, dalis. Oro uostą valdančiai įmonei paprastai tenka padengti visas su oro uosto statyba ir valdymu susijusias išlaidas, įskaitant keleivių tikrinimo išlaidas, taigi, padengus tų išlaidų dalį bendrovė FFHG išvengė naštos, kuri paprastai jai būtų tekusi, taigi FFHG suteiktas ekonominis pranašumas, kurio ji paprastai nebūtų turėjusi įprastomis rinkos sąlygomis. |
| --- | --- |

(410)

Komisija atkreipia dėmesį, kad nagrinėjamosiomis priemonėmis padengta FFHG patirtų išlaidų, šiai įmonei susidariusių vykdant jos ekonominę veiklą, dalis. Oro uostą valdančiai įmonei paprastai tenka padengti visas su oro uosto statyba ir valdymu susijusias išlaidas, įskaitant keleivių tikrinimo išlaidas, taigi, padengus tų išlaidų dalį bendrovė FFHG išvengė naštos, kuri paprastai jai būtų tekusi, taigi FFHG suteiktas ekonominis pranašumas, kurio ji paprastai nebūtų turėjusi įprastomis rinkos sąlygomis.

| (411) | Be to, nagrinėjamosios priemonės buvo negrąžinamosios, taigi investicijų grąžos nebuvo. Vokietija nepateikė jokių įrodymų, kad tiesioginės dotacijos bendrovei FFHG suteiktos rinkos sąlygomis. Be to, Vokietija netaiko rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principo. Todėl Komisija mano, kad po 2000 m. gruodžio 12 d. federacinės žemės bendrovei FFHG suteiktomis nagrinėjamosiomis priemonėmis bendrovei FFHG suteiktas ekonominis pranašumas. |
| --- | --- |

(411)

Be to, nagrinėjamosios priemonės buvo negrąžinamosios, taigi investicijų grąžos nebuvo. Vokietija nepateikė jokių įrodymų, kad tiesioginės dotacijos bendrovei FFHG suteiktos rinkos sąlygomis. Be to, Vokietija netaiko rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principo. Todėl Komisija mano, kad po 2000 m. gruodžio 12 d. federacinės žemės bendrovei FFHG suteiktomis nagrinėjamosiomis priemonėmis bendrovei FFHG suteiktas ekonominis pranašumas.

8.1.5.4.   
  Atrankumas

Atrankumas

| (412) | Kadangi nagrinėjamosios priemonės suteiktos tik FFHG, turi būti laikoma, kad tos priemonės yra atrankiojo pobūdžio. |
| --- | --- |

(412)

Kadangi nagrinėjamosios priemonės suteiktos tik FFHG, turi būti laikoma, kad tos priemonės yra atrankiojo pobūdžio.

8.1.5.5.   
  Konkurencijos iškraipymas ir poveikis prekybai

Konkurencijos iškraipymas ir poveikis prekybai

| (413) | Dėl 360 ir tolesnėse konstatuojamosiose dalyse išdėstytų priežasčių Komisija mano, kad bet kokiu bendrovei FFHG suteiktu atrankiuoju ekonominiu pranašumu gali būti iškraipyta konkurencija ir daromas poveikis valstybių narių tarpusavio prekybai. |
| --- | --- |

(413)

Dėl 360 ir tolesnėse konstatuojamosiose dalyse išdėstytų priežasčių Komisija mano, kad bet kokiu bendrovei FFHG suteiktu atrankiuoju ekonominiu pranašumu gali būti iškraipyta konkurencija ir daromas poveikis valstybių narių tarpusavio prekybai.

8.1.5.6.   
  Išvada

Išvada

| (414) | Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta 392 ir tolesnėse konstatuojamosiose dalyse, Komisija daro išvadą, kad, kadangi sprendimą dėl [...] mln. EUR (1997–2000 m.) ir [...] mln. EUR (išmokėta 2001 m.) vertės tiesioginių dotacijų valdžios institucijos neatšaukiamai priėmė iki sprendimo Aéroports de Paris priėmimo dienos, jas galima teisėtai laikyti dotacijomis, nesusijusiomis su valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(414)

Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta 392 ir tolesnėse konstatuojamosiose dalyse, Komisija daro išvadą, kad, kadangi sprendimą dėl [...] mln. EUR (1997–2000 m.) ir [...] mln. EUR (išmokėta 2001 m.) vertės tiesioginių dotacijų valdžios institucijos neatšaukiamai priėmė iki sprendimo Aéroports de Paris priėmimo dienos, jas galima teisėtai laikyti dotacijomis, nesusijusiomis su valstybės pagalba.

Aéroports de Paris

| (415) | Komisija mano, kad bendrovei FFHG suteiktas 1,93 mln. EUR vertės (2001–2004 m.) viešasis finansavimas yra valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

(415)

Komisija mano, kad bendrovei FFHG suteiktas 1,93 mln. EUR vertės (2001–2004 m.) viešasis finansavimas yra valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį.

8.1.6.   12 PRIEMONĖ. AKCINIO KAPITALO DIDINIMAS, KURIO VERTĖ – [...] MLN. EUR

8.1.6.1.   
  Kapitalo didinimo ir finansinių susitarimų, jau įgyvendintų FFHG naudai, ryšys

Kapitalo didinimo ir finansinių susitarimų, jau įgyvendintų FFHG naudai, ryšys

| (416) | Prieš vertinant, ar bendrovės FFHG kapitalo didinimas, kurio vertė [...] mln. EUR, yra valstybės pagalba, būtina nustatyti, ar šį kapitalo didinimą ir anksčiau FFHG naudai įgyvendintus finansinius susitarimus laikyti atskiromis priemonėmis ar viena priemone. |
| --- | --- |

(416)

Prieš vertinant, ar bendrovės FFHG kapitalo didinimas, kurio vertė [...] mln. EUR, yra valstybės pagalba, būtina nustatyti, ar šį kapitalo didinimą ir anksčiau FFHG naudai įgyvendintus finansinius susitarimus laikyti atskiromis priemonėmis ar viena priemone.

| (417) | Vokietija teigė, kad kapitalo didinimu siekiama refinansuoti dar negrąžintas paskolas, kuriomis finansuotos investicijos į infrastruktūrą, kurias finansuoti arba refinansuoti valdžios institucijos neatšaukiamai įsipareigojo 1997–2012 m. |
| --- | --- |

(417)

Vokietija teigė, kad kapitalo didinimu siekiama refinansuoti dar negrąžintas paskolas, kuriomis finansuotos investicijos į infrastruktūrą, kurias finansuoti arba refinansuoti valdžios institucijos neatšaukiamai įsipareigojo 1997–2012 m.

| (418) | Atsižvelgdama į Vokietijos pateiktus įrodymus, Komisija mano, kad akcinio kapitalo injekcijomis siekta refinansuoti paskolas, kuriomis 1997–2012 m. finansuotas Frankfurto Hano oro uosto infrastruktūros gerinimas. Pasak Vokietijos, priėmus sprendimą imtis šių investicijų FFHG įgavo teisę gauti šį finansavimą. Taigi Komisija mano, kad [...] mln. EUR vertės kapitalo injekcija turi būti vertinama atsižvelgiant į ankstesnius viešųjų akcininkų įsipareigojimus, prisiimtus tuo metu, kai spręsta dėl tų investicijų. |
| --- | --- |

(418)

Atsižvelgdama į Vokietijos pateiktus įrodymus, Komisija mano, kad akcinio kapitalo injekcijomis siekta refinansuoti paskolas, kuriomis 1997–2012 m. finansuotas Frankfurto Hano oro uosto infrastruktūros gerinimas. Pasak Vokietijos, priėmus sprendimą imtis šių investicijų FFHG įgavo teisę gauti šį finansavimą. Taigi Komisija mano, kad [...] mln. EUR vertės kapitalo injekcija turi būti vertinama atsižvelgiant į ankstesnius viešųjų akcininkų įsipareigojimus, prisiimtus tuo metu, kai spręsta dėl tų investicijų.

8.1.6.2.   
  Išvada

Išvada

| (419) | Šiuo atžvilgiu ir atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta 8.1.1 skirsnyje, Komisija daro išvadą, kad nuo sprendimo Aéroports de Paris priėmimo dienos (2000 m. gruodžio 12 d.) FFHG vykdo ekonominę veiklą ir yra įmonė pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

(419)

Šiuo atžvilgiu ir atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta 8.1.1 skirsnyje, Komisija daro išvadą, kad nuo sprendimo Aéroports de Paris priėmimo dienos (2000 m. gruodžio 12 d.) FFHG vykdo ekonominę veiklą ir yra įmonė pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį.

Aéroports de Paris

| (420) | Be to, atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta 8.1.1, 8.1.3 ir 8.1.4 skirsniuose ir kas vienodai taikoma tai priemonei, Komisija mano, kad akcinio kapitalo injekcijos yra valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį, nes teiktos iš valstybės išteklių, todėl priskirtinos valstybei, ir jomis bendrovei FFHG suteiktas atrankusis ekonominis pranašumas, kuriuo iškraipoma arba gali būti iškraipoma konkurencija ir valstybių narių tarpusavio prekyba. |
| --- | --- |

(420)

Be to, atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta 8.1.1, 8.1.3 ir 8.1.4 skirsniuose ir kas vienodai taikoma tai priemonei, Komisija mano, kad akcinio kapitalo injekcijos yra valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį, nes teiktos iš valstybės išteklių, todėl priskirtinos valstybei, ir jomis bendrovei FFHG suteiktas atrankusis ekonominis pranašumas, kuriuo iškraipoma arba gali būti iškraipoma konkurencija ir valstybių narių tarpusavio prekyba.

8.2.   SU RYANAIR IR KITAIS ORO UOSTU BESINAUDOJANČIAIS ORO VEŽĖJAIS SUSIJUSIŲ PRIEMONIŲ PAGALBOS POBŪDIS

SU RYANAIR IR KITAIS ORO UOSTU BESINAUDOJANČIAIS ORO VEŽĖJAIS SUSIJUSIŲ PRIEMONIŲ PAGALBOS POBŪDIS

8.2.1.   BENDROSIOS APLINKYBĖS, SUSIJUSIOS SU RINKOS EKONOMIKOS SĄLYGOMIS VEIKIANČIO VEIKLOS VYKDYTOJO PRINCIPO TAIKYMU

| (421) | Norint įvertinti, ar valstybei priklausančio oro uosto ir oro vežėjo susitarimu pastarajam suteikiamas ekonominis pranašumas, reikia vertinti, ar šis susitarimas atitiko rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principą. Rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principą taikant oro uosto ir oro vežėjo susitarimui reikia vertinti, ar susitarimo sudarymo dieną apdairus rinkos ekonomikos sąlygomis veikiantis veiklos vykdytojas būtų tikėjęsis, kad dėl šio susitarimo jis gaus didesnį pelną, negu būtų gavęs kitokiu atveju. Šį didesnį pelną reikėtų vertinti pagal papildomų pajamų, kurių tikimasi dėl susitarimo (t. y. pajamų, kurios būtų gautos, jeigu susitarimas būtų sudarytas, ir pajamų, kurios būtų gautos, jeigu susitarimo nebūtų, skirtumo), ir papildomų sąnaudų, kurias tikimasi patirti dėl susitarimo (t. y. sąnaudų, kurios būtų patirtos, jeigu susitarimas būtų sudarytas, ir sąnaudų, kurios būtų patirtos, jeigu susitarimas nebūtų sudarytas, skirtumo), skirtumą, o gaunami grynųjų pinigų srautai diskontuojami taikant atitinkamą diskonto normą. |
| --- | --- |

(421)

Norint įvertinti, ar valstybei priklausančio oro uosto ir oro vežėjo susitarimu pastarajam suteikiamas ekonominis pranašumas, reikia vertinti, ar šis susitarimas atitiko rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principą. Rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principą taikant oro uosto ir oro vežėjo susitarimui reikia vertinti, ar susitarimo sudarymo dieną apdairus rinkos ekonomikos sąlygomis veikiantis veiklos vykdytojas būtų tikėjęsis, kad dėl šio susitarimo jis gaus didesnį pelną, negu būtų gavęs kitokiu atveju. Šį didesnį pelną reikėtų vertinti pagal papildomų pajamų, kurių tikimasi dėl susitarimo (t. y. pajamų, kurios būtų gautos, jeigu susitarimas būtų sudarytas, ir pajamų, kurios būtų gautos, jeigu susitarimo nebūtų, skirtumo), ir papildomų sąnaudų, kurias tikimasi patirti dėl susitarimo (t. y. sąnaudų, kurios būtų patirtos, jeigu susitarimas būtų sudarytas, ir sąnaudų, kurios būtų patirtos, jeigu susitarimas nebūtų sudarytas, skirtumo), skirtumą, o gaunami grynųjų pinigų srautai diskontuojami taikant atitinkamą diskonto normą.

| (422) | Atliekant šį vertinimą būtina atsižvelgti į visas papildomas su susitarimu susijusias pajamas ir išlaidas. Įvairūs elementai (sumažinti oro uosto mokesčiai, rinkodaros dotacijos, kitos finansinės paskatos) neturėtų būti vertinami atskirai. Iš tikrųjų, kaip teigiama sprendime dėl Šarlerua oro uosto „<...> taikant privataus investuotojo kriterijų svarbu įvertinti visą komercinį sandorį, siekiant patikrinti, ar valstybės subjektas ir jo kontroliuojamas subjektas kartu veikė kaip protingi rinkos ekonomikos subjektai. Komisija, vertindama ginčijamas priemones, privalo atsižvelgti į visas reikšmingas aplinkybes ir jų kontekstą <...>“ (104). |
| --- | --- |

(422)

Atliekant šį vertinimą būtina atsižvelgti į visas papildomas su susitarimu susijusias pajamas ir išlaidas. Įvairūs elementai (sumažinti oro uosto mokesčiai, rinkodaros dotacijos, kitos finansinės paskatos) neturėtų būti vertinami atskirai. Iš tikrųjų, kaip teigiama sprendime dėl Šarlerua oro uosto „<...> taikant privataus investuotojo kriterijų svarbu įvertinti visą komercinį sandorį, siekiant patikrinti, ar valstybės subjektas ir jo kontroliuojamas subjektas kartu veikė kaip protingi rinkos ekonomikos subjektai. Komisija, vertindama ginčijamas priemones, privalo atsižvelgti į visas reikšmingas aplinkybes ir jų kontekstą <...>“ (104).

104

| (423) | Į tikėtinas papildomas pajamas turi būti visų pirma įtrauktos pajamos iš oro uosto mokesčių, atsižvelgiant į nuolaidas, taip pat į papildomus srautus, kuriuos tikimasi užtikrinti susitarimu, taip pat su oro susisiekimu nesusijusias pajamos, kurių tikimasi gauti dėl srautų. Į tikėtinas papildomas išlaidas turi būti visų pirma įtrauktos visos papildomos veiklos ir investicinės išlaidos, kurios nebūtų patirtos, jeigu nebūtų susitarimo, taip pat išlaidos dėl rinkodaros dotacijų ir kitų finansinių paskatų. |
| --- | --- |

(423)

Į tikėtinas papildomas pajamas turi būti visų pirma įtrauktos pajamos iš oro uosto mokesčių, atsižvelgiant į nuolaidas, taip pat į papildomus srautus, kuriuos tikimasi užtikrinti susitarimu, taip pat su oro susisiekimu nesusijusias pajamos, kurių tikimasi gauti dėl srautų. Į tikėtinas papildomas išlaidas turi būti visų pirma įtrauktos visos papildomos veiklos ir investicinės išlaidos, kurios nebūtų patirtos, jeigu nebūtų susitarimo, taip pat išlaidos dėl rinkodaros dotacijų ir kitų finansinių paskatų.

| (424) | Komisija tomis aplinkybėmis taip pat atkreipia dėmesį į tai, kad kainų diferenciacija (įskaitant rinkodaros paramą ir kitas paskatas) yra įprasta verslo praktika. Tačiau tokia diferencijuota kainodaros politika turėtų būti komerciniu požiūriu pagrįsta (105). |
| --- | --- |

(424)

Komisija tomis aplinkybėmis taip pat atkreipia dėmesį į tai, kad kainų diferenciacija (įskaitant rinkodaros paramą ir kitas paskatas) yra įprasta verslo praktika. Tačiau tokia diferencijuota kainodaros politika turėtų būti komerciniu požiūriu pagrįsta (105).

105

| (425) | Sprendime Stardust Marine Teismas konstatavo, „<...> kad norint išnagrinėti, ar valstybė pasirinko protingo rinkos ekonomikoje veikiančio investuotojo vaidmenį, būtina įsivaizduoti tą laikotarpį, per kurį buvo priimtos finansinės įmones palaikančios priemonės, kad būtų įvertinta ekonominė valstybės elgesio logika, ir susilaikyti nuo bet kokio vertinimo, pagrįsto vėlesnėmis aplinkybėmis“ (106). |
| --- | --- |

(425)

Sprendime Stardust Marine Teismas konstatavo, „<...> kad norint išnagrinėti, ar valstybė pasirinko protingo rinkos ekonomikoje veikiančio investuotojo vaidmenį, būtina įsivaizduoti tą laikotarpį, per kurį buvo priimtos finansinės įmones palaikančios priemonės, kad būtų įvertinta ekonominė valstybės elgesio logika, ir susilaikyti nuo bet kokio vertinimo, pagrįsto vėlesnėmis aplinkybėmis“ (106).

Stardust Marine

106

| (426) | Taigi, kad galėtų taikyti rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principą, Komisija turi vertinti atsižvelgdama į laiką, kai buvo sudaryti atitinkami FFHG ir Ryanair susitarimai. Komisija taip pat savo vertinimą iš esmės turi grįsti informacija, kurią oro uostą valdanti įmonė turėjo pasirašydama ar įgyvendindama atitinkamus susitarimus, taip pat į pagrįstas prielaidas, kuriomis tuo metu ji galėjo remtis. |
| --- | --- |

(426)

Taigi, kad galėtų taikyti rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principą, Komisija turi vertinti atsižvelgdama į laiką, kai buvo sudaryti atitinkami FFHG ir Ryanair susitarimai. Komisija taip pat savo vertinimą iš esmės turi grįsti informacija, kurią oro uostą valdanti įmonė turėjo pasirašydama ar įgyvendindama atitinkamus susitarimus, taip pat į pagrįstas prielaidas, kuriomis tuo metu ji galėjo remtis.

Ryanair

| (427) | 2014 m. Aviacijos gairių 63 punkte nustatyta, kad oro uosto ir oro vežėjų susitarimai gali būti laikomi atitinkančiais rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principą, jeigu dėl tų priemonių taikymo ex ante požiūriu pamažu didinamas oro uosto pelningumas. Nors šis kriterijus atspindi rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principą, jis nustatytas tik neseniai ir yra susijęs su pavieniais susitarimais, o ne apskritai verslu, kaip dažniausiai yra taikant rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principą. Todėl Komisija pripažįsta, kad atitinkamai valstybei narei ir susijusiems veiklos vykdytojams gali būti sunku pateikti išsamius įrodymus, priklausančius tam laikotarpiui, kai prieš daugelį metų buvo sudaryti susitarimai, ir atsižvelgs į tai šioje byloje taikydama šį kriterijų. |
| --- | --- |

(427)

2014 m. Aviacijos gairių 63 punkte nustatyta, kad oro uosto ir oro vežėjų susitarimai gali būti laikomi atitinkančiais rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principą, jeigu dėl tų priemonių taikymo ex ante požiūriu pamažu didinamas oro uosto pelningumas. Nors šis kriterijus atspindi rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principą, jis nustatytas tik neseniai ir yra susijęs su pavieniais susitarimais, o ne apskritai verslu, kaip dažniausiai yra taikant rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principą. Todėl Komisija pripažįsta, kad atitinkamai valstybei narei ir susijusiems veiklos vykdytojams gali būti sunku pateikti išsamius įrodymus, priklausančius tam laikotarpiui, kai prieš daugelį metų buvo sudaryti susitarimai, ir atsižvelgs į tai šioje byloje taikydama šį kriterijų.

ex ante

8.2.1.1.   
  Galimybė lyginti Frankfurto Hano oro uostą ir kitus Europos oro uostus

Galimybė lyginti Frankfurto Hano oro uostą ir kitus Europos oro uostus

| (428) | Pagal 2014 m. Aviacijos gaires, kad konkretaus oro uosto paslaugomis besinaudojančiam oro vežėjui pagalbos nesuteikta, gali būti iš principo laikoma, jeigu oro uosto paslaugų kaina atitinka rinkos kainą arba atliekant ex ante analizę (t. y. analizę, pagrįstą informacija, turima tada, kai teikiama pagalba, ir pokyčiais, kuriuos tuo metu galima numatyti) galima įrodyti, kad oro uosto ir oro vežėjo susitarimas lems teigiamą papildomą oro uosto pelno padidėjimą (107). |
| --- | --- |

(428)

Pagal 2014 m. Aviacijos gaires, kad konkretaus oro uosto paslaugomis besinaudojančiam oro vežėjui pagalbos nesuteikta, gali būti iš principo laikoma, jeigu oro uosto paslaugų kaina atitinka rinkos kainą arba atliekant ex ante analizę (t. y. analizę, pagrįstą informacija, turima tada, kai teikiama pagalba, ir pokyčiais, kuriuos tuo metu galima numatyti) galima įrodyti, kad oro uosto ir oro vežėjo susitarimas lems teigiamą papildomą oro uosto pelno padidėjimą (107).

ex ante

107

| (429) | Tuo atžvilgiu Komisija mano, kad ex ante laipsniško pelningumo analizė yra tinkamiausias kriterijus vertinant oro uostų ir pavienių oro vežėjų susitarimus (108). Priežastis – abejotina, ar šiuo metu būtų galima nustatyti tinkamą lyginamąjį kriterijų, pagal kurį būtų nustatyta tikra oro uostų teikiamų paslaugų rinkos kaina. Apskritai taikyti rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principą, remiantis vidutine kaina kitose panašiose rinkose, gali būti naudinga, jeigu tokią kainą galima pagrįstai nustatyti ar gauti remiantis kitais rinkos rodikliais. Tačiau šis metodas nėra toks tinkamas vertinant oro uosto paslaugas, nes oro uostų išlaidų ir pajamų struktūra paprastai gerokai skiriasi. Taip yra dėl to, kad išlaidos ir pajamos priklauso nuo to, kiek išplėtotas oro uostas, oro uostu besinaudojančių oro vežėjų skaičiaus, oro uosto pajėgumo vertinant pagal keleivių srautus, infrastruktūros būklės ir susijusių investicijų, reguliavimo sistemos (ji gali skirtis valstybėse narėse), taip pat nuo bet kokių skolų ar įsipareigojimų, kuriuos oro uostas yra anksčiau prisiėmęs (109). |
| --- | --- |

(429)

Tuo atžvilgiu Komisija mano, kad ex ante laipsniško pelningumo analizė yra tinkamiausias kriterijus vertinant oro uostų ir pavienių oro vežėjų susitarimus (108). Priežastis – abejotina, ar šiuo metu būtų galima nustatyti tinkamą lyginamąjį kriterijų, pagal kurį būtų nustatyta tikra oro uostų teikiamų paslaugų rinkos kaina. Apskritai taikyti rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principą, remiantis vidutine kaina kitose panašiose rinkose, gali būti naudinga, jeigu tokią kainą galima pagrįstai nustatyti ar gauti remiantis kitais rinkos rodikliais. Tačiau šis metodas nėra toks tinkamas vertinant oro uosto paslaugas, nes oro uostų išlaidų ir pajamų struktūra paprastai gerokai skiriasi. Taip yra dėl to, kad išlaidos ir pajamos priklauso nuo to, kiek išplėtotas oro uostas, oro uostu besinaudojančių oro vežėjų skaičiaus, oro uosto pajėgumo vertinant pagal keleivių srautus, infrastruktūros būklės ir susijusių investicijų, reguliavimo sistemos (ji gali skirtis valstybėse narėse), taip pat nuo bet kokių skolų ar įsipareigojimų, kuriuos oro uostas yra anksčiau prisiėmęs (109).

ex ante

108

109

| (430) | Be to, dėl oro transporto rinkos liberalizavimo atlikti bet kokią vien lyginamąją analizę yra sunku. Kaip galima matyti šiuo atveju, oro uostų ir oro vežėjų komercinė praktika ne visada būna grindžiama tik skelbiamu mokesčių sąrašu. Priešingai, šie komerciniai ryšiai būna labai skirtingi. Tai apima dalijimąsi rizika, susijusia su keleivių srautais ir bet kokia susijusia komercine ir finansine atsakomybe, standartinėmis paskatų schemomis ir rizikos pasiskirstymo pokyčius per susitarimų galiojimo laikotarpį. Vadinasi, vieno sandorio negalima palyginti su kitu remiantis apyvartos kaina arba vienam keleiviui tenkančia kaina. |
| --- | --- |

(430)

Be to, dėl oro transporto rinkos liberalizavimo atlikti bet kokią vien lyginamąją analizę yra sunku. Kaip galima matyti šiuo atveju, oro uostų ir oro vežėjų komercinė praktika ne visada būna grindžiama tik skelbiamu mokesčių sąrašu. Priešingai, šie komerciniai ryšiai būna labai skirtingi. Tai apima dalijimąsi rizika, susijusia su keleivių srautais ir bet kokia susijusia komercine ir finansine atsakomybe, standartinėmis paskatų schemomis ir rizikos pasiskirstymo pokyčius per susitarimų galiojimo laikotarpį. Vadinasi, vieno sandorio negalima palyginti su kitu remiantis apyvartos kaina arba vienam keleiviui tenkančia kaina.

| (431) | Galiausiai, darant prielaidą, kad, remiantis tinkama lyginamąja analize, būtų galima nustatyti, kad su įvairiais sandoriais, kurių atžvilgiu atliekamas šis vertinimas, susijusios kainos yra lygios rinkos kainoms arba didesnės už rinkos kainas, nustatytas remiantis lyginamąja sandorių imtimi, Komisija vis tiek iš to negalėtų padaryti išvados, kad šie sandoriai atitinka rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principą, jeigu paaiškėtų, kad, kai sandoriai buvo sudaryti, oro uostą eksploatuojanti įmonė tikėjosi, kad dėl jų papildomos išlaidos bus didesnės negu papildomos pajamos. Taip yra dėl to, kad rinkos ekonomikos sąlygomis veikiantis veiklos vykdytojas neturės paskatų siūlyti prekių ar paslaugų rinkos kaina, jeigu dėl to jis patirtų papildomų nuostolių. |
| --- | --- |

(431)

Galiausiai, darant prielaidą, kad, remiantis tinkama lyginamąja analize, būtų galima nustatyti, kad su įvairiais sandoriais, kurių atžvilgiu atliekamas šis vertinimas, susijusios kainos yra lygios rinkos kainoms arba didesnės už rinkos kainas, nustatytas remiantis lyginamąja sandorių imtimi, Komisija vis tiek iš to negalėtų padaryti išvados, kad šie sandoriai atitinka rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principą, jeigu paaiškėtų, kad, kai sandoriai buvo sudaryti, oro uostą eksploatuojanti įmonė tikėjosi, kad dėl jų papildomos išlaidos bus didesnės negu papildomos pajamos. Taip yra dėl to, kad rinkos ekonomikos sąlygomis veikiantis veiklos vykdytojas neturės paskatų siūlyti prekių ar paslaugų rinkos kaina, jeigu dėl to jis patirtų papildomų nuostolių.

kainos

rinkos kaina

| (432) | Tokiomis aplinkybėmis Komisija mano, kad, atsižvelgiant į visą jos turimą informaciją, nėra priežasčių nukrypti nuo 2014 m. Aviacijos gairėse rekomenduojamo metodo, kai rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principas taikomas oro uostų ir oro vežėjų santykiams, t. y. kai atliekama papildomo pelningumo ex ante analizė. |
| --- | --- |

(432)

Tokiomis aplinkybėmis Komisija mano, kad, atsižvelgiant į visą jos turimą informaciją, nėra priežasčių nukrypti nuo 2014 m. Aviacijos gairėse rekomenduojamo metodo, kai rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principas taikomas oro uostų ir oro vežėjų santykiams, t. y. kai atliekama papildomo pelningumo ex ante analizė.

ex ante

8.2.1.2.   
  Papildomų išlaidų ir pajamų vertinimas

Papildomų išlaidų ir pajamų vertinimas

| (433) | Komisija mano, kad kainų diferenciacija yra įprasta verslo praktika, jeigu ji atitinka visus svarbius konkurencijos ir konkrečių sektorių teisės aktus. Vis dėlto tokia diferencijuota kainų politika turėtų būti komerciniu atžvilgiu pateisinama, kad būtų laikomasi rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principo. |
| --- | --- |

(433)

Komisija mano, kad kainų diferenciacija yra įprasta verslo praktika, jeigu ji atitinka visus svarbius konkurencijos ir konkrečių sektorių teisės aktus. Vis dėlto tokia diferencijuota kainų politika turėtų būti komerciniu atžvilgiu pateisinama, kad būtų laikomasi rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principo.

| (434) | Komisija mano, kad oro uosto ir oro vežėjų susitarimai gali būti laikomi atitinkančiais rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principą, jeigu dėl tų priemonių taikymo ex ante požiūriu pamažu didinamas oro uosto pelningumas. Oro uostas turėtų įrodyti, kad sudarydamas susitarimą su oro vežėju (pavyzdžiui, individualią sutartį ar bendrą oro uostų mokesčių sistemą) yra pajėgus visą susitarimo galiojimo laikotarpį padengti visas susitarimo taikymo išlaidas, kartu išlaikydamas pagrįstą pelno maržą, grindžiamą patikimomis perspektyvomis. |
| --- | --- |

(434)

Komisija mano, kad oro uosto ir oro vežėjų susitarimai gali būti laikomi atitinkančiais rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principą, jeigu dėl tų priemonių taikymo ex ante požiūriu pamažu didinamas oro uosto pelningumas. Oro uostas turėtų įrodyti, kad sudarydamas susitarimą su oro vežėju (pavyzdžiui, individualią sutartį ar bendrą oro uostų mokesčių sistemą) yra pajėgus visą susitarimo galiojimo laikotarpį padengti visas susitarimo taikymo išlaidas, kartu išlaikydamas pagrįstą pelno maržą, grindžiamą patikimomis perspektyvomis.

ex ante

| (435) | Norint įvertinti, ar oro uosto su oro vežėju sudarytas susitarimas atitinka rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principą, reikia atsižvelgti į numatomas su oro susisiekimu nesusijusias pajamas iš oro vežėjo veiklos ir oro uosto mokesčius, atėmus bet kokias nuolaidas, su rinkodara susijusią paramą ar paskatų schemas. Taip pat reikia atsižvelgti į visas numatomas papildomas oro uosto sąnaudas, susijusias su oro vežėjo veikla oro uoste. Tokios papildomos sąnaudos galėtų apimti visų kategorijų išlaidas ar investicijas, pavyzdžiui, papildomas personalo, įrangos ir investicijų sąnaudas, susijusias su oro vežėjo veikla oro uoste. Pavyzdžiui, jeigu oro uostui reikia išplėsti esamą terminalą arba pastatyti naują terminalą ar kitą infrastruktūros objektą tam, kad pirmiausia būtų patenkinti konkretaus oro vežėjo poreikiai, į tokias sąnaudas reikėtų atsižvelgti apskaičiuojant papildomas sąnaudas. Tačiau, taikant rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principą, į išlaidas, kurias oro uostas vis tiek patirtų net tuo atveju, jei nebūtų sudarytas susitarimas su oro vežėju, neturėtų būti atsižvelgiama. |
| --- | --- |

(435)

Norint įvertinti, ar oro uosto su oro vežėju sudarytas susitarimas atitinka rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principą, reikia atsižvelgti į numatomas su oro susisiekimu nesusijusias pajamas iš oro vežėjo veiklos ir oro uosto mokesčius, atėmus bet kokias nuolaidas, su rinkodara susijusią paramą ar paskatų schemas. Taip pat reikia atsižvelgti į visas numatomas papildomas oro uosto sąnaudas, susijusias su oro vežėjo veikla oro uoste. Tokios papildomos sąnaudos galėtų apimti visų kategorijų išlaidas ar investicijas, pavyzdžiui, papildomas personalo, įrangos ir investicijų sąnaudas, susijusias su oro vežėjo veikla oro uoste. Pavyzdžiui, jeigu oro uostui reikia išplėsti esamą terminalą arba pastatyti naują terminalą ar kitą infrastruktūros objektą tam, kad pirmiausia būtų patenkinti konkretaus oro vežėjo poreikiai, į tokias sąnaudas reikėtų atsižvelgti apskaičiuojant papildomas sąnaudas. Tačiau, taikant rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principą, į išlaidas, kurias oro uostas vis tiek patirtų net tuo atveju, jei nebūtų sudarytas susitarimas su oro vežėju, neturėtų būti atsižvelgiama.

| (436) | Be to, spręsdamas, ar sudaryti oro uosto paslaugų susitarimą ir (arba) rinkodaros paslaugų susitarimą, rinkos ekonomikos sąlygomis veikiantis veiklos vykdytojas kaip vertinimo laikotarpį pasirinks atitinkamų susitarimų galiojimo laikotarpį arba kiekviename susitarime nurodytą laikotarpį. Kitaip tariant, jis vertins susitarimų taikymo laikotarpiu galimas papildomas išlaidas ir pajamas. |
| --- | --- |

(436)

Be to, spręsdamas, ar sudaryti oro uosto paslaugų susitarimą ir (arba) rinkodaros paslaugų susitarimą, rinkos ekonomikos sąlygomis veikiantis veiklos vykdytojas kaip vertinimo laikotarpį pasirinks atitinkamų susitarimų galiojimo laikotarpį arba kiekviename susitarime nurodytą laikotarpį. Kitaip tariant, jis vertins susitarimų taikymo laikotarpiu galimas papildomas išlaidas ir pajamas.

| (437) | Pasirinkti ilgesnį laikotarpį neatrodo pagrįsta. Susitarimų pasirašymo dieną apdairus rinkos ekonomikos sąlygomis veikiantis veiklos vykdytojas neatsižvelgs į tai, ar susitarimai bus pratęsti jiems baigus galioti (tomis pat ar naujomis sąlygomis). Be to, apdairus veiklos vykdytojas žinotų, kad pigių skrydžių bendrovės, tokios kaip Ryanair, visada labai reaguodavo ir dabar labai reaguoja į rinkos sąlygas – ir pradėdamos arba baigdamos vykdyti skrydžius tam tikrais maršrutais, ir didindamos arba mažindamos skrydžių skaičių. |
| --- | --- |

(437)

Pasirinkti ilgesnį laikotarpį neatrodo pagrįsta. Susitarimų pasirašymo dieną apdairus rinkos ekonomikos sąlygomis veikiantis veiklos vykdytojas neatsižvelgs į tai, ar susitarimai bus pratęsti jiems baigus galioti (tomis pat ar naujomis sąlygomis). Be to, apdairus veiklos vykdytojas žinotų, kad pigių skrydžių bendrovės, tokios kaip Ryanair, visada labai reaguodavo ir dabar labai reaguoja į rinkos sąlygas – ir pradėdamos arba baigdamos vykdyti skrydžius tam tikrais maršrutais, ir didindamos arba mažindamos skrydžių skaičių.

Ryanair

8.2.2.   7 PRIEMONĖ. 1999 M. SUSITARIMAS SU RYANAIR

RYANAIR

| (438) | Vokietija teigė, kad, prieš su Ryanair sudarydama bet kurį susitarimą, FFHG rengė susitarimo ex ante papildomo pelningumo vertinimą. Taigi Vokietija tvirtino, kad sudarydama 1999 m. susitarimą su Ryanair FFHG veikė kaip racionali investuotoja. |
| --- | --- |

(438)

Vokietija teigė, kad, prieš su Ryanair sudarydama bet kurį susitarimą, FFHG rengė susitarimo ex ante papildomo pelningumo vertinimą. Taigi Vokietija tvirtino, kad sudarydama 1999 m. susitarimą su Ryanair FFHG veikė kaip racionali investuotoja.

Ryanair

ex ante

Ryanair

| (439) | Komisija atkreipia dėmesį, kad FFHG, panašiai tuo metu, kai užmezgė komercinius ryšius su Ryanair, iš tikrųjų parengė kelis verslo planus ir atliko skaičiavimus. FFHG skaičiuojant pelningumą atsižvelgta į visas pajamas (susijusias ir nesusijusias su oro susisiekimu), kurių oro uoste tikėtasi gauti dėl Ryanair, taip pat į visas išlaidas, kurių atsiras dėl šios oro vežėjos. |
| --- | --- |

(439)

Komisija atkreipia dėmesį, kad FFHG, panašiai tuo metu, kai užmezgė komercinius ryšius su Ryanair, iš tikrųjų parengė kelis verslo planus ir atliko skaičiavimus. FFHG skaičiuojant pelningumą atsižvelgta į visas pajamas (susijusias ir nesusijusias su oro susisiekimu), kurių oro uoste tikėtasi gauti dėl Ryanair, taip pat į visas išlaidas, kurių atsiras dėl šios oro vežėjos.

Ryanair

Ryanair

FFGH atliktas pirmasis 1999 m. susitarimo su Ryanair pelningumo vertinimas

FFGH atliktas pirmasis 1999 m. susitarimo su Ryanair

| (440) | 24 lentelėje pateikti 1999 m. susitarimo su Ryanair papildomo pelningumo skaičiavimo, kurį 1999 m. atžvilgiu atliko FFHG, duomenys; FFHG skaičiavo remdamasi tikėtinomis pajamomis, kurių turėjo būti gauta dėl susitarimo, tikėtinomis su oro susisiekimu nesusijusiomis pajamomis, kurių turėjo būti gauta dėl neapmokestinamų ir kitų prekių pardavimo oro uosto parduotuvėse, taip pat tikėtinomis su susitarimu susijusiomis papildomomis išlaidomis.

  24 lentelė


  1999 m. susitarimo su Ryanair ex ante papildomas pelningumas (1999 m.)

  [...].







  Šaltinis. | FFHG papildomo pelningumo skaičiavimas, 1999 m. kovo 4 d. |
| --- | --- | --- |

(440)

24 lentelėje pateikti 1999 m. susitarimo su Ryanair papildomo pelningumo skaičiavimo, kurį 1999 m. atžvilgiu atliko FFHG, duomenys; FFHG skaičiavo remdamasi tikėtinomis pajamomis, kurių turėjo būti gauta dėl susitarimo, tikėtinomis su oro susisiekimu nesusijusiomis pajamomis, kurių turėjo būti gauta dėl neapmokestinamų ir kitų prekių pardavimo oro uosto parduotuvėse, taip pat tikėtinomis su susitarimu susijusiomis papildomomis išlaidomis.

Ryanair

24 lentelė

24 lentelė

1999 m. susitarimo su Ryanair ex ante papildomas pelningumas (1999 m.)

1999 m. susitarimo su Ryanair ex ante

[...].

Šaltinis.

Šaltinis.

| (441) | Nors į Vokietijos pateiktą FFHG atliktą 1999 m. kovo 4 d.ex ante analizę nebuvo įtraukta viso susitarimo galiojimo laikotarpio prognozė, buvo aišku, jog tikėtasi, kad susitarimas bus pelningas nuo pat pirmų Ryanair veiklos metų. Nors rinkos ekonomikos sąlygomis veikiantis veiklos vykdytojas paprastai parengtų visą susitarimo galiojimo laikotarpį apimantį verslo planą, buvo tikėtasi, kad dėl susitarimo oro uostas nuo pat pradžių gaus papildomo pelno. Visų pirma taip yra dėl to, kad pirmieji oro vežėjo veiklos neišbandytame oro uoste metai būna pats rizikingiausias laikotarpis. Šiuo atveju, atrodo, eismo srautų prognozės pagrįstos apdairiai padarytomis prielaidomis, tai patvirtinama ir faktine oro srautų plėtra oro uoste (žr. 1 lentelę). Taigi, net jeigu – tačiau tai buvo vargiai tikėtina – keleivių srautas susitarimo galiojimo laikotarpiu būtų likęs tokio pat dydžio, oro uostas vis tiek galėjo pagrįstai tikėtis, kad bendras FFHG pelningumas dėl susitarimo didės. |
| --- | --- |

(441)

Nors į Vokietijos pateiktą FFHG atliktą 1999 m. kovo 4 d.ex ante analizę nebuvo įtraukta viso susitarimo galiojimo laikotarpio prognozė, buvo aišku, jog tikėtasi, kad susitarimas bus pelningas nuo pat pirmų Ryanair veiklos metų. Nors rinkos ekonomikos sąlygomis veikiantis veiklos vykdytojas paprastai parengtų visą susitarimo galiojimo laikotarpį apimantį verslo planą, buvo tikėtasi, kad dėl susitarimo oro uostas nuo pat pradžių gaus papildomo pelno. Visų pirma taip yra dėl to, kad pirmieji oro vežėjo veiklos neišbandytame oro uoste metai būna pats rizikingiausias laikotarpis. Šiuo atveju, atrodo, eismo srautų prognozės pagrįstos apdairiai padarytomis prielaidomis, tai patvirtinama ir faktine oro srautų plėtra oro uoste (žr. 1 lentelę). Taigi, net jeigu – tačiau tai buvo vargiai tikėtina – keleivių srautas susitarimo galiojimo laikotarpiu būtų likęs tokio pat dydžio, oro uostas vis tiek galėjo pagrįstai tikėtis, kad bendras FFHG pelningumas dėl susitarimo didės.

ex ante

Ryanair

| (442) | Papildomos pajamos, į kurias atsižvelgta skaičiuojant papildomą pelningumą, apima ir su oro susisiekimu susijusias, ir su juo nesusijusias pajamas (pavyzdžiui, pajamas iš bilietų pardavimo), kaip susitarta 1999 m. susitarime su Ryanair, taip pat neapmokestinamų ir kitų prekių pardavimo pajamas. Tikėtasi, kad prognozuojamos pajamos labiausiai padidės dėl tikėtino keleivių srauto. Kalbant apie keleivių srauto prognozę, FFHG tikėjosi 1999 m. aptarnauti maždaug [...] Ryanair keleivių (110). Vertinant pagal faktinę keleivių srautų plėtrą oro uoste (žr. 1 lentelę), prognozuoti eismo srautai pasitvirtino. |
| --- | --- |

(442)

Papildomos pajamos, į kurias atsižvelgta skaičiuojant papildomą pelningumą, apima ir su oro susisiekimu susijusias, ir su juo nesusijusias pajamas (pavyzdžiui, pajamas iš bilietų pardavimo), kaip susitarta 1999 m. susitarime su Ryanair, taip pat neapmokestinamų ir kitų prekių pardavimo pajamas. Tikėtasi, kad prognozuojamos pajamos labiausiai padidės dėl tikėtino keleivių srauto. Kalbant apie keleivių srauto prognozę, FFHG tikėjosi 1999 m. aptarnauti maždaug [...] Ryanair keleivių (110). Vertinant pagal faktinę keleivių srautų plėtrą oro uoste (žr. 1 lentelę), prognozuoti eismo srautai pasitvirtino.

Ryanair

Ryanair

110

| (443) | Papildomos išlaidos, į kurias atsižvelgta, apima antžeminių paslaugų, kurias teikia išorės antžeminių paslaugų teikimo bendrovė, išlaidas, degalų išlaidas, papildomų samdytinų darbuotojų (papildomi 8 darbuotojai) išlaidas, taip pat rinkodaros, skambučių centro ir keleivių tikrinimo išlaidas. Be to, taip pat atsižvelgta į nusidėvėjimą ir investicijų, kurių reikia tiesiogiai dėl Ryanair, finansavimo išlaidas. Buvo apskaičiuota, kad tų investicijų vertė – maždaug [...] mln. Vokietijos markių (DM), ir didžioji jų dalis susijusi su bendrąja oro uosto įranga. |
| --- | --- |

(443)

Papildomos išlaidos, į kurias atsižvelgta, apima antžeminių paslaugų, kurias teikia išorės antžeminių paslaugų teikimo bendrovė, išlaidas, degalų išlaidas, papildomų samdytinų darbuotojų (papildomi 8 darbuotojai) išlaidas, taip pat rinkodaros, skambučių centro ir keleivių tikrinimo išlaidas. Be to, taip pat atsižvelgta į nusidėvėjimą ir investicijų, kurių reikia tiesiogiai dėl Ryanair, finansavimo išlaidas. Buvo apskaičiuota, kad tų investicijų vertė – maždaug [...] mln. Vokietijos markių (DM), ir didžioji jų dalis susijusi su bendrąja oro uosto įranga.

Ryanair

| (444) | Vokietija teigė, kad [...] mln. DM vertės naujo keleivių terminalo investicinės išlaidos buvo patirtos ne dėl Ryanair. Tomis aplinkybėmis Vokietija paaiškino, kad, kol nebuvo pastatytas naujasis terminalas, oro uostas neturėjo tinkamo keleivių terminalo. Todėl, pasak Vokietijos, naujo terminalo statyba buvo išankstinė oro uosto plėtros strategijos, apimančios reguliariuosius keleivinius skrydžius, sąlyga. Be to, atsižvelgdamas ir į FFHG krovininių skrydžių plėtros strategiją, oro uostas ėmėsi investicijų, nesusijusių su konkrečiu oro vežėju. Kadangi tos išlaidos būtų patirtos neatsižvelgiant į tai, ar veiklą oro uoste vykdytų Ryanair, pasak Vokietijos, skaičiuojant papildomą pelningumą į tas išlaidas nereikėjo atsižvelgti. |
| --- | --- |

(444)

Vokietija teigė, kad [...] mln. DM vertės naujo keleivių terminalo investicinės išlaidos buvo patirtos ne dėl Ryanair. Tomis aplinkybėmis Vokietija paaiškino, kad, kol nebuvo pastatytas naujasis terminalas, oro uostas neturėjo tinkamo keleivių terminalo. Todėl, pasak Vokietijos, naujo terminalo statyba buvo išankstinė oro uosto plėtros strategijos, apimančios reguliariuosius keleivinius skrydžius, sąlyga. Be to, atsižvelgdamas ir į FFHG krovininių skrydžių plėtros strategiją, oro uostas ėmėsi investicijų, nesusijusių su konkrečiu oro vežėju. Kadangi tos išlaidos būtų patirtos neatsižvelgiant į tai, ar veiklą oro uoste vykdytų Ryanair, pasak Vokietijos, skaičiuojant papildomą pelningumą į tas išlaidas nereikėjo atsižvelgti.

Ryanair

Ryanair

| (445) | Pirma, Komisija atkreipia dėmesį, kad, remiantis 1998 m. lapkričio 16 d. FFHG verslo planu, apimančiu 1999 m., naujojo keleivių terminalo statyba jau buvo pradėta (t. y. dar nepradėjus derybų dėl susitarimo su Ryanair). |
| --- | --- |

(445)

Pirma, Komisija atkreipia dėmesį, kad, remiantis 1998 m. lapkričio 16 d. FFHG verslo planu, apimančiu 1999 m., naujojo keleivių terminalo statyba jau buvo pradėta (t. y. dar nepradėjus derybų dėl susitarimo su Ryanair).

Ryanair

| (446) | Antra, iš Vokietijos pateikto autentiško ex ante verslo plano matyti, kad terminalo statyba ir kitos infrastruktūros priemonės buvo susijusios ne vien su 1999 m. susitarimu su Ryanair, bet ir buvo dalis buvusios JAV karinės bazės pertvarkos į visavertį civilinės aviacijos oro uostą (turint platesnį tikslą oro uostą plėtoti, kad būtų užtikrintas geresnis susisiekimas su regionu). |
| --- | --- |

(446)

Antra, iš Vokietijos pateikto autentiško ex ante verslo plano matyti, kad terminalo statyba ir kitos infrastruktūros priemonės buvo susijusios ne vien su 1999 m. susitarimu su Ryanair, bet ir buvo dalis buvusios JAV karinės bazės pertvarkos į visavertį civilinės aviacijos oro uostą (turint platesnį tikslą oro uostą plėtoti, kad būtų užtikrintas geresnis susisiekimas su regionu).

ex ante

Ryanair

| (447) | Atsižvelgdama į tai, kas pirmiau išdėstyta, Komisija mano, kad FFHG atliktas ex ante skaičiavimas buvo pagrįstas tikroviškomis prielaidomis, o į infrastruktūros išlaidas neatsižvelgta teisingai. Be to, nors ex ante pelningumo skaičiavimas neapėmė viso laikotarpio, buvo nustatyta, kad nuo pirmųjų 1999 m. susitarimo su Ryanair metų oro uostas gaus papildomo pelno. |
| --- | --- |

(447)

Atsižvelgdama į tai, kas pirmiau išdėstyta, Komisija mano, kad FFHG atliktas ex ante skaičiavimas buvo pagrįstas tikroviškomis prielaidomis, o į infrastruktūros išlaidas neatsižvelgta teisingai. Be to, nors ex ante pelningumo skaičiavimas neapėmė viso laikotarpio, buvo nustatyta, kad nuo pirmųjų 1999 m. susitarimo su Ryanair metų oro uostas gaus papildomo pelno.

ex ante

ex ante

Ryanair

FFGH atliktas antrasis 1999 m. susitarimo su Ryanair pelningumo vertinimas

FFGH atliktas antrasis 1999 m. susitarimo su Ryanair

| (448) | Antrasis ex ante 1999 m. susitarimo su Ryanair vertinimas, apimantis 1999–2003 m. laikotarpį, buvo atliktas vykstant FFHG stebėtojų tarybos diskusijoms dėl naujų klientų (Ryanair) pritraukimo (111), kaip apibendrinta 25 lentelėje. Komisija taip pat atkreipia dėmesį, kad tas vertinimas grindžiamas papildomo pelningumo skaičiavimu ir 442–444 konstatuojamosiose dalyse aprašytais principais. Nors tas vertinimas grindžiamas prognozėmis, kad keleivių skaičius bus didesnis, negu anksčiau apskaičiuota, vertinant pagal faktinę keleivių skaičiaus raidą oro uoste (žr. 1 lentelę) prognozės pasitvirtino.

  25 lentelė


  1999 m. susitarimo su Ryanair 1999–2003 m. papildomo pelningumo vertinimas

  [...].







  Šaltinis. | Oro uosto mokesčių ataskaita. Frankfurto Hano oro uostas, 1999 m. ir Komisijos vertinimas. |
| --- | --- | --- |

(448)

Antrasis ex ante 1999 m. susitarimo su Ryanair vertinimas, apimantis 1999–2003 m. laikotarpį, buvo atliktas vykstant FFHG stebėtojų tarybos diskusijoms dėl naujų klientų (Ryanair) pritraukimo (111), kaip apibendrinta 25 lentelėje. Komisija taip pat atkreipia dėmesį, kad tas vertinimas grindžiamas papildomo pelningumo skaičiavimu ir 442–444 konstatuojamosiose dalyse aprašytais principais. Nors tas vertinimas grindžiamas prognozėmis, kad keleivių skaičius bus didesnis, negu anksčiau apskaičiuota, vertinant pagal faktinę keleivių skaičiaus raidą oro uoste (žr. 1 lentelę) prognozės pasitvirtino.

ex ante

Ryanair

Ryanair

111

25 lentelė

25 lentelė

1999 m. susitarimo su Ryanair 1999–2003 m. papildomo pelningumo vertinimas

1999 m. susitarimo su Ryanair

[...].

Šaltinis.

Šaltinis.

| (449) | Nors FFHG atliktoje ir Vokietijos pateiktoje ex ante analizėje būsimi mokėjimai nėra diskontuoti iki dienos, kurią sudarytas susitarimas, aišku, jog tikėtasi, kad susitarimas bus pelningas. Komisija mano, kad ta prielaida yra tikroviška, atsižvelgiant į tuo metu, kai buvo sudaromas 1999 m. susitarimas su Ryanair, vyravusias sąlygas. Eismo srautų – pagrindinio su oro susisiekimu susijusių pajamų šaltinio – prognozės buvo pagrįstos apdairiomis prielaidomis, kurios buvo patvirtintos faktine keleiviu skaičiaus raida oro uoste. Be to, buvo tikėtasi, kad papildomai patiriamos išlaidos 2000–2003 m. išliks stabilios, nes tikėtasi tik ribinio Ryanair skrydžių dažnio padidėjimo. Be to, su oro susisiekimu nesusijusių pajamų prognozės buvo pagrįstos tikroviškomis prielaidomis, nes buvo tikimasi, kad kiekvienas keleivis oro uoste išleis apie [...] EUR. |
| --- | --- |

(449)

Nors FFHG atliktoje ir Vokietijos pateiktoje ex ante analizėje būsimi mokėjimai nėra diskontuoti iki dienos, kurią sudarytas susitarimas, aišku, jog tikėtasi, kad susitarimas bus pelningas. Komisija mano, kad ta prielaida yra tikroviška, atsižvelgiant į tuo metu, kai buvo sudaromas 1999 m. susitarimas su Ryanair, vyravusias sąlygas. Eismo srautų – pagrindinio su oro susisiekimu susijusių pajamų šaltinio – prognozės buvo pagrįstos apdairiomis prielaidomis, kurios buvo patvirtintos faktine keleiviu skaičiaus raida oro uoste. Be to, buvo tikėtasi, kad papildomai patiriamos išlaidos 2000–2003 m. išliks stabilios, nes tikėtasi tik ribinio Ryanair skrydžių dažnio padidėjimo. Be to, su oro susisiekimu nesusijusių pajamų prognozės buvo pagrįstos tikroviškomis prielaidomis, nes buvo tikimasi, kad kiekvienas keleivis oro uoste išleis apie [...] EUR.

ex ante

Ryanair

Ryanair

| (450) | Komisija atkreipia dėmesį, kad FFHG vadovybė, atsižvelgdama į papildomas išlaidas ir pajamas dėl Ryanair veiklos oro uoste, tikėjosi, kad dėl 1999 m. susitarimo su Ryanair ne tik bus padengtos visos papildomos išlaidos, bet ir visą susitarimo galiojimo laikotarpį Frankfurto Hano oro uosto pelningumas papildomai padidės grynąja dabartine verte, lygia [...] mln. DM (diskonto norma = [...] proc.). Atsižvelgiant į tai, visą 1999 m. susitarimo su Ryanair galiojimo trukmę buvo tikimasi papildomo pelningumo, taip pat buvo tikimasi, kad bendra Frankfurto Hano oro uosto veikla taps pelningesnė. |
| --- | --- |

(450)

Komisija atkreipia dėmesį, kad FFHG vadovybė, atsižvelgdama į papildomas išlaidas ir pajamas dėl Ryanair veiklos oro uoste, tikėjosi, kad dėl 1999 m. susitarimo su Ryanair ne tik bus padengtos visos papildomos išlaidos, bet ir visą susitarimo galiojimo laikotarpį Frankfurto Hano oro uosto pelningumas papildomai padidės grynąja dabartine verte, lygia [...] mln. DM (diskonto norma = [...] proc.). Atsižvelgiant į tai, visą 1999 m. susitarimo su Ryanair galiojimo trukmę buvo tikimasi papildomo pelningumo, taip pat buvo tikimasi, kad bendra Frankfurto Hano oro uosto veikla taps pelningesnė.

Ryanair

Ryanair

Ryanair

| (451) | Nors, siekiant laikytis rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principo, pakanka įrodyti, kad tikėtinomis pajamomis, gaunamomis dėl susitarimo su oro uostu, buvo galima padengti su susitarimu susijusias papildomas išlaidas, Komisija taip pat atliko jautrumo analizę, o skaičiuodama pelningumą įtraukė naujojo keleivių terminalo išlaidas (žr. 26 lentelę).

  26 lentelė


  1999 m. susitarimo su

  Ryanair

  1999–2003 m. papildomo pelningumo vertinimas (įskaitant metinį naujojo keleivių terminalo nusidėvėjimą [...] DM
   (112)
  )

  [...].







  Šaltinis. | Oro uosto mokesčių ataskaita. Frankfurto Hano oro uostas, 1999 m. ir Komisijos vertinimas. |
| --- | --- | --- |

(451)

Nors, siekiant laikytis rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principo, pakanka įrodyti, kad tikėtinomis pajamomis, gaunamomis dėl susitarimo su oro uostu, buvo galima padengti su susitarimu susijusias papildomas išlaidas, Komisija taip pat atliko jautrumo analizę, o skaičiuodama pelningumą įtraukė naujojo keleivių terminalo išlaidas (žr. 26 lentelę).

26 lentelė

26 lentelė

1999 m. susitarimo su

  Ryanair

  1999–2003 m. papildomo pelningumo vertinimas (įskaitant metinį naujojo keleivių terminalo nusidėvėjimą [...] DM
   (112)
  )

1999 m. susitarimo su

Ryanair

1999–2003 m. papildomo pelningumo vertinimas (įskaitant metinį naujojo keleivių terminalo nusidėvėjimą [...] DM

112

)

[...].

Šaltinis.

Šaltinis.

| (452) | NET ir atsižvelgus į visas naujojo keleivių terminalo nusidėvėjimo išlaidas, galėjo būti pagrįstai tikimasi, kad 1999 m. susitarimo su Ryanair grynoji dabartinė vertė bus teigiama, t. y. apie [...] mln. DM (diskonto norma = [...] proc.). |
| --- | --- |

(452)

NET ir atsižvelgus į visas naujojo keleivių terminalo nusidėvėjimo išlaidas, galėjo būti pagrįstai tikimasi, kad 1999 m. susitarimo su Ryanair grynoji dabartinė vertė bus teigiama, t. y. apie [...] mln. DM (diskonto norma = [...] proc.).

Ryanair

Oxera atliktas 1999 m. susitarimo su Ryanair pelningumo vertinimas

Oxera atliktas 1999 m. susitarimo su

pelningumo vertinimas

| (453) | Be to, Ryanair taip pat pateikė Oxera atliktą pelningumo vertinimą, pagrįstą oro uosto ir Ryanair pateikta informacija, turėta tuo metu, kai buvo sudaromas 1999 m. susitarimas su Ryanair. To skaičiavimo rezultatai apibendrinti 16 lentelėje. Iš Oxera atlikto skaičiavimo taip pat matyti, kad buvo galima tikėtis, jog 1999 m. susitarimas su Ryanair oro uostui bus naudingas, t. y. grynoji dabartinė vertė bus teigiama. |
| --- | --- |

(453)

Be to, Ryanair taip pat pateikė Oxera atliktą pelningumo vertinimą, pagrįstą oro uosto ir Ryanair pateikta informacija, turėta tuo metu, kai buvo sudaromas 1999 m. susitarimas su Ryanair. To skaičiavimo rezultatai apibendrinti 16 lentelėje. Iš Oxera atlikto skaičiavimo taip pat matyti, kad buvo galima tikėtis, jog 1999 m. susitarimas su Ryanair oro uostui bus naudingas, t. y. grynoji dabartinė vertė bus teigiama.

Ryanair

Oxera

Ryanair

Ryanair

Oxera

Ryanair

| (454) | Dar daugiau, remdamasi turima informacija Komisija mano, kad Vokietijos argumentas, jog, atsiradus galimybei dėl susitarimų su Ryanair pritraukti papildomą srautą, bendrovė FFHG galėjo pritraukti augimo potencialą turinčių klientų ir padidinti bendrą naudojimąsi oro uostu bei sumažinti bendrus oro uosto nuostolius. |
| --- | --- |

(454)

Dar daugiau, remdamasi turima informacija Komisija mano, kad Vokietijos argumentas, jog, atsiradus galimybei dėl susitarimų su Ryanair pritraukti papildomą srautą, bendrovė FFHG galėjo pritraukti augimo potencialą turinčių klientų ir padidinti bendrą naudojimąsi oro uostu bei sumažinti bendrus oro uosto nuostolius.

Ryanair

Išvada

Išvada

| (455) | Išanalizavusi susitarimą ir bendrovės FFHG sudarant 1999 m. susitarimą su Ryanair turėtus lūkesčius, Komisija įsitikino, kad susitarimu padėta didinti Frankfurto Hano oro uosto pelningumą, nes numatytos papildomos pajamos buvo didesnės už numatytas papildomas sąnaudas. Kadangi dėl to susitarimas atitiko rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principą, susitarimu bendrovei Ryanair pranašumo nesuteikta. |
| --- | --- |

(455)

Išanalizavusi susitarimą ir bendrovės FFHG sudarant 1999 m. susitarimą su Ryanair turėtus lūkesčius, Komisija įsitikino, kad susitarimu padėta didinti Frankfurto Hano oro uosto pelningumą, nes numatytos papildomos pajamos buvo didesnės už numatytas papildomas sąnaudas. Kadangi dėl to susitarimas atitiko rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principą, susitarimu bendrovei Ryanair pranašumo nesuteikta.

Ryanair

Ryanair

| (456) | Kadangi vienas iš pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį kartu taikomų kriterijų neįvykdytas, Komisija mano, kad Frankfurto Hano oro uosto ir bendrovės Ryanair sudarytas 1999 m. susitarimas su Ryanair nėra valstybės pagalba, kaip apibrėžta Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje. |
| --- | --- |

(456)

Kadangi vienas iš pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį kartu taikomų kriterijų neįvykdytas, Komisija mano, kad Frankfurto Hano oro uosto ir bendrovės Ryanair sudarytas 1999 m. susitarimas su Ryanair nėra valstybės pagalba, kaip apibrėžta Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje.

Ryanair

Ryanair

8.2.3.   8 PRIEMONĖ. 2001 M. ORO UOSTO MOKESČIŲ SĄRAŠAS

| (457) | Komisija atkreipia dėmesį, kad 2001 m. oro uosto mokesčių planas įsigaliojo 2001 m. spalio 1 d. Tuo metu Ryanair buvo vienintelė Frankfurto Hano oro uoste veikianti keleivius vežanti oro vežėja, nes Volare ir Air Polonia veiklą oro uoste pradėjo tik 2003 m., o Iceland Express – tik 2005 m. |
| --- | --- |

(457)

Komisija atkreipia dėmesį, kad 2001 m. oro uosto mokesčių planas įsigaliojo 2001 m. spalio 1 d. Tuo metu Ryanair buvo vienintelė Frankfurto Hano oro uoste veikianti keleivius vežanti oro vežėja, nes Volare ir Air Polonia veiklą oro uoste pradėjo tik 2003 m., o Iceland Express – tik 2005 m.

Ryanair

Volare

Air Polonia

Iceland Express

| (458) | 2001 m. oro uosto mokesčių sąrašas taikytas visiems Frankfurto Hano oro uostu besinaudojantiems oro vežėjams, kintama ir mišri rinkodaros parama buvo siūloma visiems naujiems oro vežėjams, pradėjus vykdyti skrydžius į naujas paskirties vietas ir didėjant keleivių skaičiui. |
| --- | --- |

(458)

2001 m. oro uosto mokesčių sąrašas taikytas visiems Frankfurto Hano oro uostu besinaudojantiems oro vežėjams, kintama ir mišri rinkodaros parama buvo siūloma visiems naujiems oro vežėjams, pradėjus vykdyti skrydžius į naujas paskirties vietas ir didėjant keleivių skaičiui.

| (459) | 2001 m. oro uosto mokesčių sąrašas parengtas siekiant didinti Frankfurto Hano oro uosto konkurencingumą ir remti tuometę oro uosto augimo strategiją. |
| --- | --- |

(459)

2001 m. oro uosto mokesčių sąrašas parengtas siekiant didinti Frankfurto Hano oro uosto konkurencingumą ir remti tuometę oro uosto augimo strategiją.

| (460) | Atsižvelgdama į tai Vokietija tvirtino, kad 2001 m. oro uosto mokesčių sąrašu jokio pranašumo nesuteikta, ir su Komisija sutiko, kad 2002 m. susitarimo su Ryanair, kuris parengtas pagal 2001 m. oro uosto mokesčių sąrašą ir kuriuo nustatyta papildoma rinkodaros parama, atžvilgiu atlikto atitikties rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principui vertinimo rezultatus galima naudoti kaip lyginamuosius kriterijus (žr. 8.2.4 skirsnį). |
| --- | --- |

(460)

Atsižvelgdama į tai Vokietija tvirtino, kad 2001 m. oro uosto mokesčių sąrašu jokio pranašumo nesuteikta, ir su Komisija sutiko, kad 2002 m. susitarimo su Ryanair, kuris parengtas pagal 2001 m. oro uosto mokesčių sąrašą ir kuriuo nustatyta papildoma rinkodaros parama, atžvilgiu atlikto atitikties rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principui vertinimo rezultatus galima naudoti kaip lyginamuosius kriterijus (žr. 8.2.4 skirsnį).

Ryanair

| (461) | Komisija sutinka, kad vertinant 2001 m. oro uosto mokesčių sąrašą 2002 m. susitarimas su Ryanair gali būti naudojamas kaip lyginamasis kriterijus, visų pirma atsižvelgiant į tai, kad tuo metu, kai buvo parengtas 2001 m. oro uosto mokesčių sąrašas, pagrindinis oro uoste veikiantis oro vežėjas buvo Ryanair, o mokesčiai, dėl kurių susitarta 2002 m. susitarime su Ryanair, atitinka 2001 m. sąraše nustatytus mokesčius. |
| --- | --- |

(461)

Komisija sutinka, kad vertinant 2001 m. oro uosto mokesčių sąrašą 2002 m. susitarimas su Ryanair gali būti naudojamas kaip lyginamasis kriterijus, visų pirma atsižvelgiant į tai, kad tuo metu, kai buvo parengtas 2001 m. oro uosto mokesčių sąrašas, pagrindinis oro uoste veikiantis oro vežėjas buvo Ryanair, o mokesčiai, dėl kurių susitarta 2002 m. susitarime su Ryanair, atitinka 2001 m. sąraše nustatytus mokesčius.

Ryanair

Ryanair

Ryanair

Išvada

Išvada

| (462) | Atsižvelgdama į papildomo pelningumo skaičiavimą, atliktą sudarant 2002 m. susitarimą su Ryanair ir pagrįstą 2001 m. oro uosto mokesčių sąrašu, Komisija daro išvadą, kad ir 2001 m. oro uosto mokesčių sąrašas parengtas laikantis rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principo, nes ex ante požiūriu dėl jo oro uosto pelningumas laipsniškai didėjo. |
| --- | --- |

(462)

Atsižvelgdama į papildomo pelningumo skaičiavimą, atliktą sudarant 2002 m. susitarimą su Ryanair ir pagrįstą 2001 m. oro uosto mokesčių sąrašu, Komisija daro išvadą, kad ir 2001 m. oro uosto mokesčių sąrašas parengtas laikantis rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principo, nes ex ante požiūriu dėl jo oro uosto pelningumas laipsniškai didėjo.

Ryanair

ex ante

| (463) | Kadangi bent vienas iš pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį kartu taikomų kriterijų neįvykdytas, Komisija mano, kad 2001 m. oro uosto mokesčių sąrašas nėra valstybės pagalba, kaip apibrėžta Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje. |
| --- | --- |

(463)

Kadangi bent vienas iš pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį kartu taikomų kriterijų neįvykdytas, Komisija mano, kad 2001 m. oro uosto mokesčių sąrašas nėra valstybės pagalba, kaip apibrėžta Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje.

8.2.4.   9 PRIEMONĖ. 2002 M. SUSITARIMAS SU RYANAIR

RYANAIR

| (464) | 1999 m. susitarimas su Ryanair pakeistas 2002 m. vasario 14 d. įsigaliojusiu 2002 m. susitarimu su Ryanair. 2002 m. susitarimas su Ryanair buvo sudarytas [...] metų laikotarpiui (t. y. iki [...]). Ryanair turi galimybę susitarimą pratęsti panašioms sąlygomis iki [...]. |
| --- | --- |

(464)

1999 m. susitarimas su Ryanair pakeistas 2002 m. vasario 14 d. įsigaliojusiu 2002 m. susitarimu su Ryanair. 2002 m. susitarimas su Ryanair buvo sudarytas [...] metų laikotarpiui (t. y. iki [...]). Ryanair turi galimybę susitarimą pratęsti panašioms sąlygomis iki [...].

Ryanair

Ryanair

Ryanair

Ryanair

| (465) | Prieš priimdama sprendimą dėl 2002 m. susitarimo su Ryanair, FFHG 2001 m. gegužės 21 d. atliko apytikrį pelningumo vertinimą (žr. 27 lentelę).

  27 lentelė


  2002 m. susitarimo su Ryanair pelningumo vertinimas









  Vieno skrydžio apyvartinės pajamos
  (132,30 keleivių orlaivyje) | Vienetas | Suma nuo skrydžio | Skrydžio išlaidos/apyvarta, DM |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Pajamos iš bilietų pardavimo | Skrydis | (...) | (...) |
| Keleivio mokestis (atėmus 3,52 DM rinkodaros paramą) (113) | Keleiviai | (...) | (...) |
| Apsaugos paslaugų mokestis | Keleiviai | (...) | (...) |
| Degalai | m3 | (...) | (...) |
| Su oro susisiekimu nesusijusi apyvarta (baziniai metai – 2000-ieji) | Keleiviai | (...) | (...) |
| Stovėjimo aikštelės | Keleiviai | (...) | (...) |
| Bendra skrydžio apyvarta | | | (...) |
| Kintamosios skrydžio išlaidos | | | |
| Atlyginimai |
| Veiklos išlaidos | Valandos | (...) | (...) |
| Orlaivio stovėjimo vietoje teikiamos paslaugos | Valandos | (...) | (...) |
| Aptarnavimo priemonės (114) |
| — | bendros veiklos išlaidos, susijusios su atsargomis |

(465)

Prieš priimdama sprendimą dėl 2002 m. susitarimo su Ryanair, FFHG 2001 m. gegužės 21 d. atliko apytikrį pelningumo vertinimą (žr. 27 lentelę).

Ryanair

27 lentelė

27 lentelė

2002 m. susitarimo su Ryanair pelningumo vertinimas

2002 m. susitarimo su Ryanair

Vieno skrydžio apyvartinės pajamos

(132,30 keleivių orlaivyje)

Vienetas

Suma nuo skrydžio

Skrydžio išlaidos/apyvarta, DM

Pajamos iš bilietų pardavimo

Skrydis

(...)

(...)

Keleivio mokestis (atėmus 3,52 DM rinkodaros paramą) (113)

113

Keleiviai

(...)

(...)

Apsaugos paslaugų mokestis

Keleiviai

(...)

(...)

Degalai

m3

3

(...)

(...)

Su oro susisiekimu nesusijusi apyvarta (baziniai metai – 2000-ieji)

Keleiviai

(...)

(...)

Stovėjimo aikštelės

Keleiviai

(...)

(...)

Bendra skrydžio apyvarta

Bendra skrydžio apyvarta

(...)

Kintamosios skrydžio išlaidos

Kintamosios skrydžio išlaidos

Atlyginimai

Veiklos išlaidos

Valandos

(...)

(...)

Orlaivio stovėjimo vietoje teikiamos paslaugos

Valandos

(...)

(...)

Aptarnavimo priemonės (114)

114

—

bendros veiklos išlaidos, susijusios su atsargomis

Skrydis

(...)

(...)

| — | 1 kelią rodanti transporto priemonė |
| --- | --- |

—

1 kelią rodanti transporto priemonė

Skrydis

(...)

(...)

| — | 1 bagažo vežimo transporto priemonė |
| --- | --- |

—

1 bagažo vežimo transporto priemonė

Skrydis

(...)

(...)

| — | 1 nuotekų surinkimo transporto priemonė |
| --- | --- |

—

1 nuotekų surinkimo transporto priemonė

Skrydis

(...)

(...)

| — | 1 vandens transporto priemonė |
| --- | --- |

—

1 vandens transporto priemonė

Skrydis

(...)

(...)

| — | 1 antžeminė jėgainė |
| --- | --- |

—

1 antžeminė jėgainė

Skrydis

(...)

(...)

| — | 1 orlaivio išstūmimo iš jo stovėjimo vietos priemonė |
| --- | --- |

—

1 orlaivio išstūmimo iš jo stovėjimo vietos priemonė

Skrydis

(...)

(...)

Keleivių ir bagažo aptarnavimas

| — | keleivių aptarnavimas (fiksuotoji registracijos suma) |
| --- | --- |

—

keleivių aptarnavimas (fiksuotoji registracijos suma)

Skrydis

(...)

(...)

| — | bagažo aptarnavimas (fiksuotoji suma) |
| --- | --- |

—

bagažo aptarnavimas (fiksuotoji suma)

Skrydis

(...)

[...].

| — | keleivių tikrinimas |
| --- | --- |

—

keleivių tikrinimas

Keleiviai

(...)

(...)

Bendros kintamosios skrydžio išlaidos

Bendros kintamosios skrydžio išlaidos

(...)

Skrydžio išlaidų dengimo suma I (vok. Deckungsbeitrag)

Skrydžio išlaidų dengimo suma I (vok. Deckungsbeitrag)

(...)

Metinė išlaidų dengimo suma I
   (115)

  (vok. Deckungsbeitrag)

Metinė išlaidų dengimo suma I

115

(vok. Deckungsbeitrag)

(...)

Su naujais maršrutais susijusi parama (116).

116

(...)

Investicijų, kurių prireikė dėl Ryanair, nusidėvėjimas (117).

Ryanair

117

(...)

Minėtų investicijų finansavimo sąnaudos (palūkanų norma – 5 %).

(...)

Papildomas pelno didėjimas per metus

Papildomas pelno didėjimas per metus

(...)

| Šaltinis. | PwC 2006 m. ataskaita, p. 34 ir FFHG 2001 m. gegužės 21 d. atliktas 2002 m. susitarimo su Ryanair pelningumo vertinimas. |
| --- | --- |

Šaltinis.

Šaltinis.

PwC 2006 m. ataskaita, p. 34 ir FFHG 2001 m. gegužės 21 d. atliktas 2002 m. susitarimo su Ryanair pelningumo vertinimas.

Ryanair

| (466) | Nors į Vokietijos pateiktą FFHG atliktą pelningumo vertinimą nebuvo įtraukta viso 2002 m. susitarimo su Ryanair galiojimo laikotarpio prognozė, buvo aišku, jog tikėtasi, kad 2002 m. susitarimas su Ryanair bus pelningas nuo pat pirmų Ryanair veiklos metų. Nors rinkos ekonomikos sąlygomis veikiantis veiklos vykdytojas paprastai atliktų visą susitarimo galiojimo laikotarpį apimantį skaičiavimą, šiuo atveju, kadangi buvo tikėtasi, kad jau nuo pirmųjų metų pelningumas didės, net jeigu keleivių skaičius ir tikėtinos pajamos nepakistų (iš tikrųjų buvo tikimasi, kad didės), FFHG galėjo pagrįstai tikėtis, kad dėl susitarimo bendras jos pelningumas didės (žr. 471 konstatuojamąją dalį). |
| --- | --- |

(466)

Nors į Vokietijos pateiktą FFHG atliktą pelningumo vertinimą nebuvo įtraukta viso 2002 m. susitarimo su Ryanair galiojimo laikotarpio prognozė, buvo aišku, jog tikėtasi, kad 2002 m. susitarimas su Ryanair bus pelningas nuo pat pirmų Ryanair veiklos metų. Nors rinkos ekonomikos sąlygomis veikiantis veiklos vykdytojas paprastai atliktų visą susitarimo galiojimo laikotarpį apimantį skaičiavimą, šiuo atveju, kadangi buvo tikėtasi, kad jau nuo pirmųjų metų pelningumas didės, net jeigu keleivių skaičius ir tikėtinos pajamos nepakistų (iš tikrųjų buvo tikimasi, kad didės), FFHG galėjo pagrįstai tikėtis, kad dėl susitarimo bendras jos pelningumas didės (žr. 471 konstatuojamąją dalį).

Ryanair

Ryanair

Ryanair

| (467) | Papildomos pajamos, į kurias atsižvelgta vertinant pelningumą, apima ir su oro susisiekimu susijusias, ir su juo nesusijusias pajamas, kaip nustatyta 2002 m. susitarime su Ryanair, taip pat neapmokestinamų ir kitų prekių pardavimo pajamas. Tikėtasi, kad prognozuojamos pajamos labiausiai padidės dėl tikėtino keleivių srauto. Kalbant apie pastarąjį, FFHG tikėjosi 2002 m. aptarnauti maždaug 392 137Ryanair keleivius (118). Faktinė keleivių srautų plėtra oro uoste (žr. 1 lentelę) net viršijo prognozuotus eismo srautus. |
| --- | --- |

(467)

Papildomos pajamos, į kurias atsižvelgta vertinant pelningumą, apima ir su oro susisiekimu susijusias, ir su juo nesusijusias pajamas, kaip nustatyta 2002 m. susitarime su Ryanair, taip pat neapmokestinamų ir kitų prekių pardavimo pajamas. Tikėtasi, kad prognozuojamos pajamos labiausiai padidės dėl tikėtino keleivių srauto. Kalbant apie pastarąjį, FFHG tikėjosi 2002 m. aptarnauti maždaug 392 137Ryanair keleivius (118). Faktinė keleivių srautų plėtra oro uoste (žr. 1 lentelę) net viršijo prognozuotus eismo srautus.

Ryanair

Ryanair

118

| (468) | NET jeigu, kaip teigė Lufthansa, į FFHG atliktą pelningumo vertinimą būtų įtraukta per maža su naujais maršrutais susijusi parama, didesnę rinkodaros paramą būtų nusvėrusios didesnės su oro susisiekimu susijusios ir nesusijusios pajamos, nes didėtų keleivių skaičius. |
| --- | --- |

(468)

NET jeigu, kaip teigė Lufthansa, į FFHG atliktą pelningumo vertinimą būtų įtraukta per maža su naujais maršrutais susijusi parama, didesnę rinkodaros paramą būtų nusvėrusios didesnės su oro susisiekimu susijusios ir nesusijusios pajamos, nes didėtų keleivių skaičius.

Lufthansa

| (469) | Papildomos išlaidos, į kurias atsižvelgta, apima antžeminių paslaugų, kurias teikia išorės antžeminių paslaugų teikimo bendrovė, išlaidas, papildomų samdytinų darbuotojų išlaidas, rinkodaros, naujų maršrutų plėtojimo ir keleivių tikrinimo išlaidas. Be to, taip pat atsižvelgta į nusidėvėjimą ir investicijų, kurių reikia tiesiogiai dėl Ryanair, finansavimo išlaidas. Buvo apskaičiuota, kad tų investicijų vertė – maždaug [...] mln. DM, ir jos susijusios su keleivių terminalo išplėtimu. Nors nemanyta, kad terminalo prireikė dėl Ryanair, skaičiuodama FFHG atsižvelgė į tikėtinas papildomas terminalo investicines sąnaudas. |
| --- | --- |

(469)

Papildomos išlaidos, į kurias atsižvelgta, apima antžeminių paslaugų, kurias teikia išorės antžeminių paslaugų teikimo bendrovė, išlaidas, papildomų samdytinų darbuotojų išlaidas, rinkodaros, naujų maršrutų plėtojimo ir keleivių tikrinimo išlaidas. Be to, taip pat atsižvelgta į nusidėvėjimą ir investicijų, kurių reikia tiesiogiai dėl Ryanair, finansavimo išlaidas. Buvo apskaičiuota, kad tų investicijų vertė – maždaug [...] mln. DM, ir jos susijusios su keleivių terminalo išplėtimu. Nors nemanyta, kad terminalo prireikė dėl Ryanair, skaičiuodama FFHG atsižvelgė į tikėtinas papildomas terminalo investicines sąnaudas.

Ryanair

Ryanair

| (470) | NET jeigu Vokietijos pateiktame FFHG atliktame vertinime būsimi mokėjimai nėra diskontuoti iki dienos, kurią sudarytas 2002 m. susitarimas su Ryanair, yra aišku, jog tikėtasi, kad susitarimas bus pelningas. Komisija atkreipia dėmesį, kad prielaidos, kuriomis grindžiamas ex ante skaičiavimas, atsižvelgiant į tuo metu, kai skaičiuota, vyravusias rinkos sąlygas, yra pagrįstos. Visų pirma, vertinant faktinę keleivių skaičiaus raidą oro uoste (žr. 1 lentelę), tikėtinas keleivių skaičius buvo netgi didesnis, taigi didesnės buvo ir su oro susisiekimu susijusios bei nesusijusios pajamos. |
| --- | --- |

(470)

NET jeigu Vokietijos pateiktame FFHG atliktame vertinime būsimi mokėjimai nėra diskontuoti iki dienos, kurią sudarytas 2002 m. susitarimas su Ryanair, yra aišku, jog tikėtasi, kad susitarimas bus pelningas. Komisija atkreipia dėmesį, kad prielaidos, kuriomis grindžiamas ex ante skaičiavimas, atsižvelgiant į tuo metu, kai skaičiuota, vyravusias rinkos sąlygas, yra pagrįstos. Visų pirma, vertinant faktinę keleivių skaičiaus raidą oro uoste (žr. 1 lentelę), tikėtinas keleivių skaičius buvo netgi didesnis, taigi didesnės buvo ir su oro susisiekimu susijusios bei nesusijusios pajamos.

Ryanair

ex ante

| (471) | Komisija atkreipia dėmesį, kad FFHG vadovybė, atsižvelgdama į papildomas išlaidas ir pajamas dėl Ryanair veiklos oro uoste, tikėjosi, kad dėl 2002 m. susitarimo su Ryanair visą susitarimo galiojimo laikotarpį Frankfurto Hano oro uosto pelningumas papildomai padidės grynąja dabartine verte, lygia [...] mln. DM (diskonto norma = [...] proc.) (119). Komisija atkreipia dėmesį, kad, atsižvelgiant į faktinę keleivių skaičiaus raidą Frankfurto Hano oro uoste, pagal 2002 m. susitarimą su Ryanair apskaičiuota grynoji dabartinė vertė, pasirodo, buvo mažesnė nei faktinis papildomas to susitarimo pelningumas. |
| --- | --- |

(471)

Komisija atkreipia dėmesį, kad FFHG vadovybė, atsižvelgdama į papildomas išlaidas ir pajamas dėl Ryanair veiklos oro uoste, tikėjosi, kad dėl 2002 m. susitarimo su Ryanair visą susitarimo galiojimo laikotarpį Frankfurto Hano oro uosto pelningumas papildomai padidės grynąja dabartine verte, lygia [...] mln. DM (diskonto norma = [...] proc.) (119). Komisija atkreipia dėmesį, kad, atsižvelgiant į faktinę keleivių skaičiaus raidą Frankfurto Hano oro uoste, pagal 2002 m. susitarimą su Ryanair apskaičiuota grynoji dabartinė vertė, pasirodo, buvo mažesnė nei faktinis papildomas to susitarimo pelningumas.

Ryanair

Ryanair

119

Ryanair

| (472) | Be to, kadangi tikėtasi, jog dėl 2002 m. susitarimo su Ryanair padidės FFHG pelningumas (o ne tik bus padengtos visos papildomos išlaidos), taip pat tikėtasi, kad 2002 m. susitarimo su Ryanair galiojimo laikotarpiu Frankfurto Hano oro uosta veikla apskritai taps pelninga. |
| --- | --- |

(472)

Be to, kadangi tikėtasi, jog dėl 2002 m. susitarimo su Ryanair padidės FFHG pelningumas (o ne tik bus padengtos visos papildomos išlaidos), taip pat tikėtasi, kad 2002 m. susitarimo su Ryanair galiojimo laikotarpiu Frankfurto Hano oro uosta veikla apskritai taps pelninga.

Ryanair

Ryanair

Oxera atliktas 2002 m. susitarimo su Ryanair pelningumo vertinimas

Oxera atliktas 2002 m. susitarimo su

pelningumo vertinimas

| (473) | Be to, Ryanair taip pat pateikė Oxera atliktą pelningumo vertinimą, pagrįstą oro uosto ir Ryanair pateikta informacija, turėta tuo metu, kai buvo sudaromas 2002 m. susitarimas su Ryanair (ją pateikė ir oro uostas, ir Ryanair). To skaičiavimo rezultatai apibendrinti 17 lentelėje. Remdamasi Oxera atliktu 2002 m. susitarimo su Ryanair atitikties rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principui vertinimu, Komisija atliko su oro susisiekimu nesusijusių pajamų, į kurias atsižvelgta vertinant, jautrumo analizę. |
| --- | --- |

(473)

Be to, Ryanair taip pat pateikė Oxera atliktą pelningumo vertinimą, pagrįstą oro uosto ir Ryanair pateikta informacija, turėta tuo metu, kai buvo sudaromas 2002 m. susitarimas su Ryanair (ją pateikė ir oro uostas, ir Ryanair). To skaičiavimo rezultatai apibendrinti 17 lentelėje. Remdamasi Oxera atliktu 2002 m. susitarimo su Ryanair atitikties rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principui vertinimu, Komisija atliko su oro susisiekimu nesusijusių pajamų, į kurias atsižvelgta vertinant, jautrumo analizę.

Ryanair

Oxera

Ryanair

Ryanair

Ryanair

Oxera

Ryanair

| (474) | NET jeigu su oro susisiekimu nesusijusios pajamos vidutiniškai sumažėtų 20 % – siekiant atlikti įtariamų su oro susisiekimu nesusijusių pajamų jautrumo vertinimą, – o kitos prielaidos liktų nepakitusios (žr. 28 lentelę), 2002 m. susitarimo su Ryanair grynoji dabartinė vertė būtų [...] mln. EUR, o visos kitos prielaidos liktų nepakitusios.

  28 lentelė


  Pakoreguotas Oxera atliktas 2002 m. susitarimo su Ryanair pelningumo vertinimas (su oro susisiekimu nesusijusios pajamos sumažintos 20 %)

  (...) |
| --- | --- |

(474)

NET jeigu su oro susisiekimu nesusijusios pajamos vidutiniškai sumažėtų 20 % – siekiant atlikti įtariamų su oro susisiekimu nesusijusių pajamų jautrumo vertinimą, – o kitos prielaidos liktų nepakitusios (žr. 28 lentelę), 2002 m. susitarimo su Ryanair grynoji dabartinė vertė būtų [...] mln. EUR, o visos kitos prielaidos liktų nepakitusios.

Ryanair

28 lentelė

28 lentelė

Pakoreguotas Oxera atliktas 2002 m. susitarimo su Ryanair pelningumo vertinimas (su oro susisiekimu nesusijusios pajamos sumažintos 20 %)

Pakoreguotas Oxera

Ryanair

(...)

Išvada

Išvada

| (475) | Išanalizavusi Oxera atliktą 2002 m. susitarimo su Ryanair pelningumo vertinimą ir bendrovės FFHG sudarant susitarimą turėtus lūkesčius, Komisija įsitikino, kad susitarimu pagrįstai galėjo būti padedama didinti Frankfurto Hano oro uosto pelningumą (atsižvelgiant į tuo metu vyravusias rinkos sąlygas), nes numatytos papildomos pajamos buvo didesnės už numatytas papildomas sąnaudas. Kadangi dėl to 2002 m. susitarimas su Ryanair atitiko rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principą, susitarimu bendrovei Ryanair pranašumo nesuteikta. |
| --- | --- |

(475)

Išanalizavusi Oxera atliktą 2002 m. susitarimo su Ryanair pelningumo vertinimą ir bendrovės FFHG sudarant susitarimą turėtus lūkesčius, Komisija įsitikino, kad susitarimu pagrįstai galėjo būti padedama didinti Frankfurto Hano oro uosto pelningumą (atsižvelgiant į tuo metu vyravusias rinkos sąlygas), nes numatytos papildomos pajamos buvo didesnės už numatytas papildomas sąnaudas. Kadangi dėl to 2002 m. susitarimas su Ryanair atitiko rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principą, susitarimu bendrovei Ryanair pranašumo nesuteikta.

Oxera

Ryanair

Ryanair

Ryanair

| (476) | Kadangi vienas iš pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį bendrai taikomų kriterijų neįvykdytas, Komisija mano, kad 2002 m. susitarimas su Ryanair nėra valstybės pagalba, kaip apibrėžta Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje. |
| --- | --- |

(476)

Kadangi vienas iš pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį bendrai taikomų kriterijų neįvykdytas, Komisija mano, kad 2002 m. susitarimas su Ryanair nėra valstybės pagalba, kaip apibrėžta Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje.

Ryanair

8.2.5.   10 PRIEMONĖ. 2005 M. SUSITARIMAS SU RYANAIR

RYANAIR

| (477) | 2005 m. lapkričio 4 d. buvo susitarta 2002 m. susitarimą su Ryanair iš dalies keisti, t. y. parengti 2005–2012 m. galiojantį Ryanair ir Flughafen Frankfurt-Hahn GmbH susitarimą dėl 6–18 orlaivių pristatymo. 2005 m. lapkričio 18 d. FFHG stebėtojų taryba sutiko, kad būtų sudarytas 2005 m. susitarimas su Ryanair. 2005 m. susitarimas su Ryanair galioja iki [...]. |
| --- | --- |

(477)

2005 m. lapkričio 4 d. buvo susitarta 2002 m. susitarimą su Ryanair iš dalies keisti, t. y. parengti 2005–2012 m. galiojantį Ryanair ir Flughafen Frankfurt-Hahn GmbH susitarimą dėl 6–18 orlaivių pristatymo. 2005 m. lapkričio 18 d. FFHG stebėtojų taryba sutiko, kad būtų sudarytas 2005 m. susitarimas su Ryanair. 2005 m. susitarimas su Ryanair galioja iki [...].

Ryanair

Ryanair

Flughafen Frankfurt-Hahn GmbH

Ryanair

| (478) | Vokietija taip pat teigė, kad 2005 m. susitarimas su Ryanair atitinka rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principą. Norėdama tai pagrįsti Vokietija pateikė PwC atliktą atitikties rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principui vertinimą. Atitikties rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principui vertinime PwC, siekdama nustatyti papildomą 2005 m. susitarimo su Ryanair poveikį, lygina du scenarijus: i) FFHG ex ante verslo planą, parengtą darant prielaidą, kad Ryanair vykdo veiklą, ir ii) alternatyvų scenarijų, grindžiamą FFHG verslo planu, parengtu darant prielaidą, kad Ryanair nevykdo veiklos. Papildomi grynųjų pinigų srautai apskaičiuoti kaip abiejų scenarijų skirtumas (apibendrinta 29 lentelėje).

  29 lentelė


  2005 m. susitarimo su Ryanair atitiktis rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principui

  (...)







  Šaltinis. | PwC 2006 m. ataskaita, p. 88 ir 89. |
| --- | --- | --- |

(478)

Vokietija taip pat teigė, kad 2005 m. susitarimas su Ryanair atitinka rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principą. Norėdama tai pagrįsti Vokietija pateikė PwC atliktą atitikties rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principui vertinimą. Atitikties rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principui vertinime PwC, siekdama nustatyti papildomą 2005 m. susitarimo su Ryanair poveikį, lygina du scenarijus: i) FFHG ex ante verslo planą, parengtą darant prielaidą, kad Ryanair vykdo veiklą, ir ii) alternatyvų scenarijų, grindžiamą FFHG verslo planu, parengtu darant prielaidą, kad Ryanair nevykdo veiklos. Papildomi grynųjų pinigų srautai apskaičiuoti kaip abiejų scenarijų skirtumas (apibendrinta 29 lentelėje).

Ryanair

Ryanair

ex ante

Ryanair

Ryanair

29 lentelė

29 lentelė

2005 m. susitarimo su Ryanair atitiktis rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principui

2005 m. susitarimo su Ryanair

(...)

Šaltinis.

Šaltinis.

| (479) | Komisija mano, kad papildomą grynųjų pinigų srautą skaičiuojant kaip dviejų scenarijų skirtumą, atsižvelgta į visas papildomas dėl Ryanair veiklos oro uoste atsirandančias išlaidas ir pajamas. Be to, skaičiuojant pelningumą atsižvelgta ir į investicijas, kurių prireikė dėl Ryanair veiklos oro uoste. Remiantis papildomu atitikties rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principui vertinimu, PwC atliktu priėmus 2008 m. sprendimą pradėti procedūrą, bendrovei Ryanair iš viso galima priskirti [...] mln. EUR vertės investicijas, o likę [...] mln. EUR yra susiję su oro uosto krovinių infrastruktūros plėtra (iš viso [...] mln. EUR). |
| --- | --- |

(479)

Komisija mano, kad papildomą grynųjų pinigų srautą skaičiuojant kaip dviejų scenarijų skirtumą, atsižvelgta į visas papildomas dėl Ryanair veiklos oro uoste atsirandančias išlaidas ir pajamas. Be to, skaičiuojant pelningumą atsižvelgta ir į investicijas, kurių prireikė dėl Ryanair veiklos oro uoste. Remiantis papildomu atitikties rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principui vertinimu, PwC atliktu priėmus 2008 m. sprendimą pradėti procedūrą, bendrovei Ryanair iš viso galima priskirti [...] mln. EUR vertės investicijas, o likę [...] mln. EUR yra susiję su oro uosto krovinių infrastruktūros plėtra (iš viso [...] mln. EUR).

Ryanair

Ryanair

Ryanair

| (480) | Komisija atkreipia dėmesį, kad FFHG vadovybė, atsižvelgdama į papildomas išlaidas ir pajamas dėl Ryanair veiklos oro uoste, tikėjosi, kad dėl 2005 m. susitarimo su Ryanair visą susitarimo galiojimo laikotarpį Frankfurto Hano oro uosto pelningumas papildomai padidės grynąja dabartine verte, lygia bent [...] mln. EUR (diskonto norma = [...] proc.) (120). |
| --- | --- |

(480)

Komisija atkreipia dėmesį, kad FFHG vadovybė, atsižvelgdama į papildomas išlaidas ir pajamas dėl Ryanair veiklos oro uoste, tikėjosi, kad dėl 2005 m. susitarimo su Ryanair visą susitarimo galiojimo laikotarpį Frankfurto Hano oro uosto pelningumas papildomai padidės grynąja dabartine verte, lygia bent [...] mln. EUR (diskonto norma = [...] proc.) (120).

Ryanair

Ryanair

120

| (481) | Taigi Komisija atkreipia dėmesį, kad, atsižvelgiant į vyraujančias rinkos sąlygas ir didžiulį pigių skrydžių bendrovių augimą nuo 2000 m., prielaidos, kuriomis grįstas ex ante verslo planas, pasirodo esančios tikroviškos. Kartu, atsižvelgiant į ilgą faktinės keleivių skaičiaus raidos Frankfurto Hano oro uoste planavimo laikotarpį, skaičiuojant gryną dabartinę vertę, taikant [...] proc. diskonto normą, galėjo būti netinkamai atsižvelgta į riziką, potencialiai galinčią daryti poveikį pagrindinėms prielaidoms. |
| --- | --- |

(481)

Taigi Komisija atkreipia dėmesį, kad, atsižvelgiant į vyraujančias rinkos sąlygas ir didžiulį pigių skrydžių bendrovių augimą nuo 2000 m., prielaidos, kuriomis grįstas ex ante verslo planas, pasirodo esančios tikroviškos. Kartu, atsižvelgiant į ilgą faktinės keleivių skaičiaus raidos Frankfurto Hano oro uoste planavimo laikotarpį, skaičiuojant gryną dabartinę vertę, taikant [...] proc. diskonto normą, galėjo būti netinkamai atsižvelgta į riziką, potencialiai galinčią daryti poveikį pagrindinėms prielaidoms.

ex ante

| (482) | Taigi Komisija atliko diskonto normos jautrumo vertinimą (žr. 30 lentelę). Taikant [...] proc. diskonto normą, grynoji dabartinė vertė vis tiek yra [...] mln. EUR. Be to, net jeigu būtų manoma, kad net esant [...] proc. diskonto normai vis tiek nebūtų galima ištaisyti kokio nors neapibrėžtumo, susijusio su ilgalaikėmis keleivių prognozėmis, reikia atsižvelgti į tai, jog tikėtasi, kad dėl susitarimo FFHG pelningumas didės jau nuo pirmųjų metų ir kad, atsižvelgiant į bendrą rinkos plėtrą, atrodo, nebuvo jokių įtikinamų priežasčių vėlesniais metais FFHG tikėtis mažėjimo.

  30 lentelė


  2005 m. susitarimo su Ryanair atitiktis rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principui. Diskonto normos jautrumo vertinimas

  (...) |
| --- | --- |

(482)

Taigi Komisija atliko diskonto normos jautrumo vertinimą (žr. 30 lentelę). Taikant [...] proc. diskonto normą, grynoji dabartinė vertė vis tiek yra [...] mln. EUR. Be to, net jeigu būtų manoma, kad net esant [...] proc. diskonto normai vis tiek nebūtų galima ištaisyti kokio nors neapibrėžtumo, susijusio su ilgalaikėmis keleivių prognozėmis, reikia atsižvelgti į tai, jog tikėtasi, kad dėl susitarimo FFHG pelningumas didės jau nuo pirmųjų metų ir kad, atsižvelgiant į bendrą rinkos plėtrą, atrodo, nebuvo jokių įtikinamų priežasčių vėlesniais metais FFHG tikėtis mažėjimo.

30 lentelė

30 lentelė

2005 m. susitarimo su Ryanair atitiktis rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principui. Diskonto normos jautrumo vertinimas

2005 m. susitarimo su Ryanair

(...)

Išvada

Išvada

| (483) | Atsižvelgdama į atliktą papildomo pelningumo analizę, Komisija daro išvadą, kad 2005 m. susitarimas su Ryanair parengtas laikantis rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principo, nes, ex ante požiūriu ir atsižvelgiant į vyravusias rinkos sąlygas, dėl jo oro uosto pelningumas laipsniškai didėjo. Taigi Komisija daro išvadą, kad FFHG sprendimu sudaryti 2005 m. susitarimą su Ryanair šiai oro vežėjai nesuteikta jokio pranašumo, kurio ji nebūtų turėjusi įprastomis rinkos sąlygomis. |
| --- | --- |

(483)

Atsižvelgdama į atliktą papildomo pelningumo analizę, Komisija daro išvadą, kad 2005 m. susitarimas su Ryanair parengtas laikantis rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principo, nes, ex ante požiūriu ir atsižvelgiant į vyravusias rinkos sąlygas, dėl jo oro uosto pelningumas laipsniškai didėjo. Taigi Komisija daro išvadą, kad FFHG sprendimu sudaryti 2005 m. susitarimą su Ryanair šiai oro vežėjai nesuteikta jokio pranašumo, kurio ji nebūtų turėjusi įprastomis rinkos sąlygomis.

Ryanair

ex ante

Ryanair

| (484) | Kadangi vienas iš pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį kartu taikomų kriterijų neįvykdytas, Komisija mano, kad Frankfurto Hano oro uosto ir bendrovės Ryanair sudarytas 2005 m. susitarimas su Ryanair nėra valstybės pagalba, kaip apibrėžta Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje (121). |
| --- | --- |

(484)

Kadangi vienas iš pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį kartu taikomų kriterijų neįvykdytas, Komisija mano, kad Frankfurto Hano oro uosto ir bendrovės Ryanair sudarytas 2005 m. susitarimas su Ryanair nėra valstybės pagalba, kaip apibrėžta Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje (121).

Ryanair

Ryanair

121

8.2.6.   11 PRIEMONĖ. 2006 M. ORO UOSTO MOKESČIŲ SĄRAŠAS

| (485) | 2006 m. oro uosto mokesčių sąrašas įsigaliojo 2006 m. birželio 1 d., juo pakeistas 2001 m. oro uosto mokesčių sąrašas. Tačiau sąrašas atitinka tuos pačius pagrindinius principus, kaip ir taikytieji rengiant 2001 m. oro uosto mokesčių sąrašą. Palyginti su 2001 m. sąrašu, pakeisti kilimo ir tūpimo mokesčiai, keleivio mokestis, rinkodaros parama, kai pradedama vykdyti skrydžius nauju maršrutu ir kai užtikrinamas tam tikras eismo srautas, atsižvelgiant į bendrą keleivių skaičių (su tuo oro vežėju atvykstančių ir išvykstančių keleivių). |
| --- | --- |

(485)

2006 m. oro uosto mokesčių sąrašas įsigaliojo 2006 m. birželio 1 d., juo pakeistas 2001 m. oro uosto mokesčių sąrašas. Tačiau sąrašas atitinka tuos pačius pagrindinius principus, kaip ir taikytieji rengiant 2001 m. oro uosto mokesčių sąrašą. Palyginti su 2001 m. sąrašu, pakeisti kilimo ir tūpimo mokesčiai, keleivio mokestis, rinkodaros parama, kai pradedama vykdyti skrydžius nauju maršrutu ir kai užtikrinamas tam tikras eismo srautas, atsižvelgiant į bendrą keleivių skaičių (su tuo oro vežėju atvykstančių ir išvykstančių keleivių).

| (486) | Vokietija tvirtino, kad 2006 m. oro uosto mokesčių sąrašu bendrovei Ryanair nesuteikta pranašumo. Pirma, Vokietija skirtingus keleivio mokesčius pateisino remdamasi tuo, kad jie nustatyti siekiant paskatinti kitas pigių skrydžių bendroves ir kartu padengti oro uosto veiklos išlaidas. Vokietija tvirtino, kad mokesčių mažinimas pagal keleivių skaičių yra įprastas būdas, taikomas nacionaliniuose ir tarptautiniuose oro uostuose. Kadangi skaičius, kurį pasiekus taikomos nuolaidos, buvo labai nedidelis, būtent 100 000 keleivių per metus, jomis naudotis galėjo ir mažesni oro vežėjai. |
| --- | --- |

(486)

Vokietija tvirtino, kad 2006 m. oro uosto mokesčių sąrašu bendrovei Ryanair nesuteikta pranašumo. Pirma, Vokietija skirtingus keleivio mokesčius pateisino remdamasi tuo, kad jie nustatyti siekiant paskatinti kitas pigių skrydžių bendroves ir kartu padengti oro uosto veiklos išlaidas. Vokietija tvirtino, kad mokesčių mažinimas pagal keleivių skaičių yra įprastas būdas, taikomas nacionaliniuose ir tarptautiniuose oro uostuose. Kadangi skaičius, kurį pasiekus taikomos nuolaidos, buvo labai nedidelis, būtent 100 000 keleivių per metus, jomis naudotis galėjo ir mažesni oro vežėjai.

Ryanair

| (487) | Kad tai pagrįstų, Vokietija pateikė ex ante pelningumo vertinimą, kurį atliekant lyginti du scenarijai, – scenarijus, kai taikomas 2006 m. oro uosto mokesčių sąrašas, ir scenarijus, kai tas planas netaikomas, tai apibendrinta 31 lentelėje. Komisija mano, kad, atsižvelgiant į vyravusias rinkos sąlygas ir faktinius FFHG to meto veiklos rezultatus, pelningumo skaičiavimas buvo pagrįstas tikroviškomis prielaidomis.

  31 lentelė


  2006 m. oro uosto mokesčių sąrašo pelningumo vertinimas













  1 000 EUR | 2006 m. | 2007 m. | 2008 m. | 2009 m. | 2010 m. | 2011 m. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EBITDA, kai 2006 m. oro uosto mokesčių sąrašas yra | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| EBITDA, kai 2006 m. oro uosto mokesčių sąrašo nėra | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Papildomas 2006 m. oro uosto mokesčių sąrašo poveikis | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Šaltinis. PwC 2006 m. ataskaita, p. 57. |

(487)

Kad tai pagrįstų, Vokietija pateikė ex ante pelningumo vertinimą, kurį atliekant lyginti du scenarijai, – scenarijus, kai taikomas 2006 m. oro uosto mokesčių sąrašas, ir scenarijus, kai tas planas netaikomas, tai apibendrinta 31 lentelėje. Komisija mano, kad, atsižvelgiant į vyravusias rinkos sąlygas ir faktinius FFHG to meto veiklos rezultatus, pelningumo skaičiavimas buvo pagrįstas tikroviškomis prielaidomis.

ex ante

31 lentelė

31 lentelė

2006 m. oro uosto mokesčių sąrašo pelningumo vertinimas

2006 m. oro uosto mokesčių sąrašo pelningumo vertinimas

1 000 EUR

1 000 EUR

2006 m.

2006 m.

2007 m.

2007 m.

2008 m.

2008 m.

2009 m.

2009 m.

2010 m.

2010 m.

2011 m.

2011 m.

EBITDA, kai 2006 m. oro uosto mokesčių sąrašas yra

EBITDA, kai 2006 m. oro uosto mokesčių sąrašas yra

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

EBITDA, kai 2006 m. oro uosto mokesčių sąrašo nėra

EBITDA, kai 2006 m. oro uosto mokesčių sąrašo nėra

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Papildomas 2006 m. oro uosto mokesčių sąrašo poveikis

Papildomas 2006 m. oro uosto mokesčių sąrašo poveikis

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Šaltinis. PwC 2006 m. ataskaita, p. 57.

Šaltinis.

| (488) | Kaip išdėstyta 8.2.1 skirsnyje, oro uosto ir oro vežėjų susitarimai gali būti laikomi atitinkančiais rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principą, jei dėl jų ex ante požiūriu pamažu didinamas oro uosto pelningumas. Oro uostas turėtų įrodyti, kad sudarydamas susitarimą su oro vežėju (pavyzdžiui, individualią sutartį ar bendrą oro uostų mokesčių sistemą) yra pajėgus visą susitarimo galiojimo laikotarpį padengti visas susitarimo taikymo išlaidas, kartu išlaikydamas pagrįstą pelno maržą, grindžiamą patikimomis vidutinės trukmės laikotarpio perspektyvomis. |
| --- | --- |

(488)

Kaip išdėstyta 8.2.1 skirsnyje, oro uosto ir oro vežėjų susitarimai gali būti laikomi atitinkančiais rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principą, jei dėl jų ex ante požiūriu pamažu didinamas oro uosto pelningumas. Oro uostas turėtų įrodyti, kad sudarydamas susitarimą su oro vežėju (pavyzdžiui, individualią sutartį ar bendrą oro uostų mokesčių sistemą) yra pajėgus visą susitarimo galiojimo laikotarpį padengti visas susitarimo taikymo išlaidas, kartu išlaikydamas pagrįstą pelno maržą, grindžiamą patikimomis vidutinės trukmės laikotarpio perspektyvomis.

ex ante

| (489) | Be to, norint įvertinti, ar oro uosto sudarytas susitarimas su oro vežėju atitinka rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principą, reikia atsižvelgti į numatomas su oro susisiekimu nesusijusias pajamas iš oro vežėjo veiklos ir oro uosto mokesčius, atėmus bet kokias nuolaidas, rinkodaros paramą ar paskatų schemas. Taip pat reikia atsižvelgti į visas numatomas papildomas oro uosto sąnaudas, susijusias su oro vežėjo veikla oro uoste. Tokios papildomos sąnaudos galėtų apimti visų kategorijų išlaidas ar investicijas, pavyzdžiui, papildomas personalo, įrangos ir investicijų sąnaudas, susijusias su oro vežėjo veikla oro uoste. Pavyzdžiui, jeigu oro uostui reikia išplėsti esamą terminalą arba pastatyti naują terminalą ar kitą infrastruktūros objektą tam, kad pirmiausia būtų patenkinti konkretaus oro vežėjo poreikiai, į tokias sąnaudas reikėtų atsižvelgti apskaičiuojant papildomas sąnaudas. Tačiau, taikant rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principą, neturėtų būti atsižvelgiama į išlaidas, kurias oro uostas vis tiek patirtų net tuo atveju, jeigu nebūtų sudarytas susitarimas su oro vežėju. |
| --- | --- |

(489)

Be to, norint įvertinti, ar oro uosto sudarytas susitarimas su oro vežėju atitinka rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principą, reikia atsižvelgti į numatomas su oro susisiekimu nesusijusias pajamas iš oro vežėjo veiklos ir oro uosto mokesčius, atėmus bet kokias nuolaidas, rinkodaros paramą ar paskatų schemas. Taip pat reikia atsižvelgti į visas numatomas papildomas oro uosto sąnaudas, susijusias su oro vežėjo veikla oro uoste. Tokios papildomos sąnaudos galėtų apimti visų kategorijų išlaidas ar investicijas, pavyzdžiui, papildomas personalo, įrangos ir investicijų sąnaudas, susijusias su oro vežėjo veikla oro uoste. Pavyzdžiui, jeigu oro uostui reikia išplėsti esamą terminalą arba pastatyti naują terminalą ar kitą infrastruktūros objektą tam, kad pirmiausia būtų patenkinti konkretaus oro vežėjo poreikiai, į tokias sąnaudas reikėtų atsižvelgti apskaičiuojant papildomas sąnaudas. Tačiau, taikant rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principą, neturėtų būti atsižvelgiama į išlaidas, kurias oro uostas vis tiek patirtų net tuo atveju, jeigu nebūtų sudarytas susitarimas su oro vežėju.

| (490) | Kalbant apie pelningumo vertinimą, FFHG atliktą dar nepradėjus taikyti 2006 m. oro uosto mokesčių sąrašo, Komisija mano, kad į visas dėl šio sąrašo atsirandančias papildomas išlaidas ir pajamas buvo atsižvelgta, taip pat buvo laikomasi pagrįstų prielaidų, atitinkančių vyraujančias rinkos sąlygas ir faktinius FFHG rezultatus. 2006 m. oro uosto mokesčių sąrašas nebuvo ribotos trukmės, taigi oro uostą eksploatuojančiai įmonei pakako apskaičiuoti bendrą 2006 m. oro uosto sąrašo pelningumą kelerius metus iš eilės. Be to, FFHG galėjo bet kuriuo metu keisti oro uosto mokesčių sąrašą, jeigu pasirodytų, kad gaunamų pajamų nepakanka papildomoms išlaidoms, atsirandančioms dėl to, kad oro vežėjams taikomas tas sąrašas, padengti. Be to, kaip Ryanair nustatė individualiame susitarime, sąrašas netaikytas pagrindiniam oro vežėjui (kuriam tenka apie 90 % keleivių), bet taikytas likusiems oro vežėjams, kuriems tenka apie 10 % keleivių. Taigi, papildomos 2006 m. oro uosto mokesčių sąrašo išlaidos buvo labai ribotos, o FFHG tikėjosi gebėti geriau panaudoti savo išteklius. |
| --- | --- |

(490)

Kalbant apie pelningumo vertinimą, FFHG atliktą dar nepradėjus taikyti 2006 m. oro uosto mokesčių sąrašo, Komisija mano, kad į visas dėl šio sąrašo atsirandančias papildomas išlaidas ir pajamas buvo atsižvelgta, taip pat buvo laikomasi pagrįstų prielaidų, atitinkančių vyraujančias rinkos sąlygas ir faktinius FFHG rezultatus. 2006 m. oro uosto mokesčių sąrašas nebuvo ribotos trukmės, taigi oro uostą eksploatuojančiai įmonei pakako apskaičiuoti bendrą 2006 m. oro uosto sąrašo pelningumą kelerius metus iš eilės. Be to, FFHG galėjo bet kuriuo metu keisti oro uosto mokesčių sąrašą, jeigu pasirodytų, kad gaunamų pajamų nepakanka papildomoms išlaidoms, atsirandančioms dėl to, kad oro vežėjams taikomas tas sąrašas, padengti. Be to, kaip Ryanair nustatė individualiame susitarime, sąrašas netaikytas pagrindiniam oro vežėjui (kuriam tenka apie 90 % keleivių), bet taikytas likusiems oro vežėjams, kuriems tenka apie 10 % keleivių. Taigi, papildomos 2006 m. oro uosto mokesčių sąrašo išlaidos buvo labai ribotos, o FFHG tikėjosi gebėti geriau panaudoti savo išteklius.

Ryanair

| (491) | Nors FFHG atliktoje ir Vokietijos pateiktoje ex ante analizėje būsimi mokėjimai nėra diskontuoti iki dienos, kurią įsigaliojo 2006 m. oro uosto mokesčių sąrašas, aišku, jog tikėtasi, kad sutartis bus pelninga jau nuo pirmųjų metų. |
| --- | --- |

(491)

Nors FFHG atliktoje ir Vokietijos pateiktoje ex ante analizėje būsimi mokėjimai nėra diskontuoti iki dienos, kurią įsigaliojo 2006 m. oro uosto mokesčių sąrašas, aišku, jog tikėtasi, kad sutartis bus pelninga jau nuo pirmųjų metų.

ex ante

| (492) | Be to, atsižvelgiant į dideles fiksuotąsias išlaidas ir labai ribotas papildomas išlaidas, susijusias su paslaugų teikimu pagal 2006 m. oro uosto mokesčių sąrašą, tos prognozės nebuvo jautrios bendros eismo plėtros prognozių atžvilgiu. |
| --- | --- |

(492)

Be to, atsižvelgiant į dideles fiksuotąsias išlaidas ir labai ribotas papildomas išlaidas, susijusias su paslaugų teikimu pagal 2006 m. oro uosto mokesčių sąrašą, tos prognozės nebuvo jautrios bendros eismo plėtros prognozių atžvilgiu.

Išvada

Išvada

| (493) | Atsižvelgdama į atliktą papildomo pelningumo skaičiavimą, Komisija daro išvadą, kad 2006 m. oro uosto mokesčių sąrašas pradėtas taikyti laikantis rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principo, nes, ex ante požiūriu, dėl jo oro uosto pelningumas laipsniškai didėjo. Visų pirma, visos oro uosto išlaidos, kurių atsirado pradėjus taikyti 2006 m. oro uosto mokesčių sąrašą, padengtos pajamomis (susijusiomis ir nesusijusiomis su oro susisiekimu), gautomis pradėjus taikyti tą sąrašą, kartu išlaikant pagrįstą pelno maržą. Be to, buvo pagrįstai tikėtasi, kad išlaidos, tiesiogiai sietinos su individualiais susitarimais su konkrečiais oro vežėjais, bus didesnės už pajamas, sietinas su tuo, kad tie oro vežėjai vykdo veiklą (žr. 8.2.5 skirsnį). Vadinasi, buvo galima pagrįstai tikėtis (atsižvelgiant į tuo metu, kai jis pradėtas taikyti, vyravusias rinkos sąlygas), kad dėl 2006 m. oro uosto mokesčių sąrašo bendras oro uosto pelningumas ilgainiui didės. |
| --- | --- |

(493)

Atsižvelgdama į atliktą papildomo pelningumo skaičiavimą, Komisija daro išvadą, kad 2006 m. oro uosto mokesčių sąrašas pradėtas taikyti laikantis rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principo, nes, ex ante požiūriu, dėl jo oro uosto pelningumas laipsniškai didėjo. Visų pirma, visos oro uosto išlaidos, kurių atsirado pradėjus taikyti 2006 m. oro uosto mokesčių sąrašą, padengtos pajamomis (susijusiomis ir nesusijusiomis su oro susisiekimu), gautomis pradėjus taikyti tą sąrašą, kartu išlaikant pagrįstą pelno maržą. Be to, buvo pagrįstai tikėtasi, kad išlaidos, tiesiogiai sietinos su individualiais susitarimais su konkrečiais oro vežėjais, bus didesnės už pajamas, sietinas su tuo, kad tie oro vežėjai vykdo veiklą (žr. 8.2.5 skirsnį). Vadinasi, buvo galima pagrįstai tikėtis (atsižvelgiant į tuo metu, kai jis pradėtas taikyti, vyravusias rinkos sąlygas), kad dėl 2006 m. oro uosto mokesčių sąrašo bendras oro uosto pelningumas ilgainiui didės.

ex ante

| (494) | Taigi Komisija daro išvadą, kad 2006 m. oro uosto mokesčių sąrašu oro vežėjams nesuteikta jokio ekonominio pranašumo, kurio jie nebūtų turėję įprastomis rinkos sąlygomis. Be to, juo galėjo skaidriai ir be jokios diskriminacijos naudotis visi galimi oro uosto naudotojai. Todėl 2006 m. oro uosto mokesčių sąrašas nėra valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

(494)

Taigi Komisija daro išvadą, kad 2006 m. oro uosto mokesčių sąrašu oro vežėjams nesuteikta jokio ekonominio pranašumo, kurio jie nebūtų turėję įprastomis rinkos sąlygomis. Be to, juo galėjo skaidriai ir be jokios diskriminacijos naudotis visi galimi oro uosto naudotojai. Todėl 2006 m. oro uosto mokesčių sąrašas nėra valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį.

9.   PAGALBOS TEISĖTUMAS

PAGALBOS TEISĖTUMAS

| (495) | Remiantis Sutarties 108 straipsnio 3 dalimi, valstybės narės privalo pranešti apie visus ketinimus suteikti ar keisti pagalbą ir neįgyvendinti siūlomų priemonių tol, kol pranešimo procedūroje priimamas galutinis sprendimas. |
| --- | --- |

(495)

Remiantis Sutarties 108 straipsnio 3 dalimi, valstybės narės privalo pranešti apie visus ketinimus suteikti ar keisti pagalbą ir neįgyvendinti siūlomų priemonių tol, kol pranešimo procedūroje priimamas galutinis sprendimas.

| (496) | Kadangi pirma, antra, trečia, ketvirta, penkta, šešta ir dvylikta priemonėmis bendrovė FFHG jau naudojasi arba dėl jų jau neatšaukiamai įsipareigota ir FFHG turi teisę gauti atitinkamą finansavimą, Komisija mano, kad Vokietija nesilaikė Sutarties 108 straipsnio 3 dalyje nustatyto draudimo (122). |
| --- | --- |

(496)

Kadangi pirma, antra, trečia, ketvirta, penkta, šešta ir dvylikta priemonėmis bendrovė FFHG jau naudojasi arba dėl jų jau neatšaukiamai įsipareigota ir FFHG turi teisę gauti atitinkamą finansavimą, Komisija mano, kad Vokietija nesilaikė Sutarties 108 straipsnio 3 dalyje nustatyto draudimo (122).

122

10.   TEISINIS VERTINIMAS. PAGALBOS SUDERINAMUMAS

TEISINIS VERTINIMAS. PAGALBOS SUDERINAMUMAS

10.1.   2014 IR 2005 M. AVIACIJOS GAIRIŲ TAIKYMAS

2014 IR 2005 M. AVIACIJOS GAIRIŲ TAIKYMAS

| (497) | Sutarties 107 straipsnio 3 dalyje numatytos kelios 107 straipsnio 1 dalyje nurodytos bendros taisyklės, kad valstybės pagalba yra nesuderinama su vidaus rinka, išimtys. Visų pirma Sutarties 107 straipsnio 3 dalies c punkte nustatyta: „pagalba, skirta tam tikros ekonominės veiklos rūšių arba tam tikrų ekonomikos sričių plėtrai skatinti, jei ji netrikdo prekybos sąlygų taip, kad prieštarautų bendram interesui“, gali būti laikoma suderinama su bendrąja rinka. |
| --- | --- |

(497)

Sutarties 107 straipsnio 3 dalyje numatytos kelios 107 straipsnio 1 dalyje nurodytos bendros taisyklės, kad valstybės pagalba yra nesuderinama su vidaus rinka, išimtys. Visų pirma Sutarties 107 straipsnio 3 dalies c punkte nustatyta: „pagalba, skirta tam tikros ekonominės veiklos rūšių arba tam tikrų ekonomikos sričių plėtrai skatinti, jei ji netrikdo prekybos sąlygų taip, kad prieštarautų bendram interesui“, gali būti laikoma suderinama su bendrąja rinka.

| (498) | Tuo atžvilgiu 2014 m. Aviacijos gairės yra pagrindas, kuriuo remiantis pagalba oro uostams pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies c punktą gali būti laikoma suderinama. |
| --- | --- |

(498)

Tuo atžvilgiu 2014 m. Aviacijos gairės yra pagrindas, kuriuo remiantis pagalba oro uostams pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies c punktą gali būti laikoma suderinama.

| (499) | Remdamasi 2014 m. Aviacijos gairėmis Komisija mano, kad Komisijos pranešimas dėl taisyklių, taikomų vertinant neteisėtą valstybės pagalbą, nustatymo (123) taikomas neteisėtai investicinei pagalbai oro uostams. Tuo atžvilgiu, jeigu neteisėta investicinė pagalba buvo suteikta iki 2014 m. balandžio 4 d., Komisija taikys suderinamumo taisykles, galiojusias neteisėtos investicinės pagalbos suteikimo metu. Atitinkamai Komisija 2005 m. Aviacijos gairėse nustatytus principus taikys tai neteisėtai investicinei pagalbai oro uostams, kuri suteikta iki 2014 m. balandžio 4 d. (124) |
| --- | --- |

(499)

Remdamasi 2014 m. Aviacijos gairėmis Komisija mano, kad Komisijos pranešimas dėl taisyklių, taikomų vertinant neteisėtą valstybės pagalbą, nustatymo (123) taikomas neteisėtai investicinei pagalbai oro uostams. Tuo atžvilgiu, jeigu neteisėta investicinė pagalba buvo suteikta iki 2014 m. balandžio 4 d., Komisija taikys suderinamumo taisykles, galiojusias neteisėtos investicinės pagalbos suteikimo metu. Atitinkamai Komisija 2005 m. Aviacijos gairėse nustatytus principus taikys tai neteisėtai investicinei pagalbai oro uostams, kuri suteikta iki 2014 m. balandžio 4 d. (124)

123

124

| (500) | Remdamasi 2014 m. aviacijos gairėmis Komisija taip pat mano, kad Komisijos pranešimo dėl taisyklių, taikomų vertinant neteisėtą valstybės pagalbą, nustatymo nuostatos neturėtų būti taikomos dar neišspręstoms byloms, susijusioms su neteisėta veiklos pagalba, oro uostams suteikta iki 2014 m. balandžio 4 d. Komisija 2014 m. Aviacijos gairėse nustatytus principus taikys visoms byloms, susijusioms su veiklos pagalba (pranešimams, dėl kurių dar nepriimtas sprendimas, ir neteisėtai pagalbai, apie kurią nepranešta) oro uostams, net jeigu pagalba buvo suteikta iki 2014 m. balandžio 4 d. ir iki pereinamojo laikotarpio pradžios (125). |
| --- | --- |

(500)

Remdamasi 2014 m. aviacijos gairėmis Komisija taip pat mano, kad Komisijos pranešimo dėl taisyklių, taikomų vertinant neteisėtą valstybės pagalbą, nustatymo nuostatos neturėtų būti taikomos dar neišspręstoms byloms, susijusioms su neteisėta veiklos pagalba, oro uostams suteikta iki 2014 m. balandžio 4 d. Komisija 2014 m. Aviacijos gairėse nustatytus principus taikys visoms byloms, susijusioms su veiklos pagalba (pranešimams, dėl kurių dar nepriimtas sprendimas, ir neteisėtai pagalbai, apie kurią nepranešta) oro uostams, net jeigu pagalba buvo suteikta iki 2014 m. balandžio 4 d. ir iki pereinamojo laikotarpio pradžios (125).

125

| (501) | Komisija 496 konstatuojamojoje dalyje jau nurodė, kad nagrinėjamosios priemonės yra neteisėta valstybės pagalba, suteikta iki 2014 m. balandžio 4 d. |
| --- | --- |

(501)

Komisija 496 konstatuojamojoje dalyje jau nurodė, kad nagrinėjamosios priemonės yra neteisėta valstybės pagalba, suteikta iki 2014 m. balandžio 4 d.

10.2.   INVESTICINĖS IR VEIKLOS PAGALBOS SKIRTUMAS

INVESTICINĖS IR VEIKLOS PAGALBOS SKIRTUMAS

| (502) | Remiantis šio sprendimo 499–500 konstatuojamosiose dalyse paminėtomis 2014 m. Aviacijos gairių nuostatomis, Komisija privalo nustatyti, ar nagrinėjamosios priemonės yra neteisėta investicinė pagalba ar veiklos pagalba. |
| --- | --- |

(502)

Remiantis šio sprendimo 499–500 konstatuojamosiose dalyse paminėtomis 2014 m. Aviacijos gairių nuostatomis, Komisija privalo nustatyti, ar nagrinėjamosios priemonės yra neteisėta investicinė pagalba ar veiklos pagalba.

| (503) | 2014 m. Aviacijos gairių 25 punkto 18 papunktyje investicinė pagalba apibrėžta kaip „ilgalaikiam turtui finansuoti skirta pagalba; visų pirma ji skirta kapitalo išlaidų finansavimo spragai pašalinti“. Be to, pagal tą nuostatą investicinė pagalba gali būti siejama ir su išankstine išmoka (t. y. išankstiniu investicinių sąnaudų padengimu), ir su periodinėmis išmokomis grindžiama pagalba (kapitalo sąnaudoms – metiniam nusidėvėjimui ir finansavimo išlaidoms – padengti). |
| --- | --- |

(503)

2014 m. Aviacijos gairių 25 punkto 18 papunktyje investicinė pagalba apibrėžta kaip „ilgalaikiam turtui finansuoti skirta pagalba; visų pirma ji skirta kapitalo išlaidų finansavimo spragai pašalinti“. Be to, pagal tą nuostatą investicinė pagalba gali būti siejama ir su išankstine išmoka (t. y. išankstiniu investicinių sąnaudų padengimu), ir su periodinėmis išmokomis grindžiama pagalba (kapitalo sąnaudoms – metiniam nusidėvėjimui ir finansavimo išlaidoms – padengti).

| (504) | Kita vertus, veiklos pagalba yra susijusi su visomis oro uosto veiklos išlaidomis, apibrėžiamomis kaip „pagrindinės oro uosto paslaugų teikimo išlaidos, įskaitant šių kategorijų išlaidas: personalo, rangos pagrindu teikiamų paslaugų, ryšių, atliekų šalinimo, energijos, priežiūros, nuomos ir administravimo, tačiau šiose gairėse tokiomis išlaidomis nelaikomos kapitalo išlaidos, išlaidos, susijusios su rinkodaros rėmimu ar kitomis paskatomis, kurias oro uostas taiko oro transporto bendrovėms, ir su viešosios politikos sritimi susijusios išlaidos“ (126), arba jų dalimi. |
| --- | --- |

(504)

Kita vertus, veiklos pagalba yra susijusi su visomis oro uosto veiklos išlaidomis, apibrėžiamomis kaip „pagrindinės oro uosto paslaugų teikimo išlaidos, įskaitant šių kategorijų išlaidas: personalo, rangos pagrindu teikiamų paslaugų, ryšių, atliekų šalinimo, energijos, priežiūros, nuomos ir administravimo, tačiau šiose gairėse tokiomis išlaidomis nelaikomos kapitalo išlaidos, išlaidos, susijusios su rinkodaros rėmimu ar kitomis paskatomis, kurias oro uostas taiko oro transporto bendrovėms, ir su viešosios politikos sritimi susijusios išlaidos“ (126), arba jų dalimi.

126

| (505) | Atsižvelgiant į tas apibrėžtis galima manyti, kad kapitalo didinimas ir tiesioginės dotacijos, siejamos su investiciniais projektais, yra bendrovei FFHG suteikta investicinė pagalba. |
| --- | --- |

(505)

Atsižvelgiant į tas apibrėžtis galima manyti, kad kapitalo didinimas ir tiesioginės dotacijos, siejamos su investiciniais projektais, yra bendrovei FFHG suteikta investicinė pagalba.

| (506) | Priešingai, perduodamo metinio nuostolio dalis, panaudota metiniams FFHG veiklos nuostoliams (127) dengti, atėmus į pajamas neatskaičius palūkanų, mokesčių, nusidėvėjimo ir amortizacijos (angl. EBITDA) įtrauktas viešosios politikos srities sąnaudas, kaip nurodyta 8.1.4.1 skirsnyje, yra veiklos pagalba bendrovei FFHG. |
| --- | --- |

(506)

Priešingai, perduodamo metinio nuostolio dalis, panaudota metiniams FFHG veiklos nuostoliams (127) dengti, atėmus į pajamas neatskaičius palūkanų, mokesčių, nusidėvėjimo ir amortizacijos (angl. EBITDA) įtrauktas viešosios politikos srities sąnaudas, kaip nurodyta 8.1.4.1 skirsnyje, yra veiklos pagalba bendrovei FFHG.

127

| (507) | Galiausiai perduodamo metinio nuostolio dalis, kuria dengiami į pajamas neatskaičius palūkanų, mokesčių, nusidėvėjimo ir amortizacijos (angl. EBITDA) neįtraukti FFHG nuostoliai (t. y. metinis turto nusidėvėjimas, finansavimo sąnaudos ir kt.), atėmus viešosios politikos sričiai priklausančias sąnaudas, kaip nurodyta 8.1.4.1 skirsnyje, yra investicinė pagalba. |
| --- | --- |

(507)

Galiausiai perduodamo metinio nuostolio dalis, kuria dengiami į pajamas neatskaičius palūkanų, mokesčių, nusidėvėjimo ir amortizacijos (angl. EBITDA) neįtraukti FFHG nuostoliai (t. y. metinis turto nusidėvėjimas, finansavimo sąnaudos ir kt.), atėmus viešosios politikos sričiai priklausančias sąnaudas, kaip nurodyta 8.1.4.1 skirsnyje, yra investicinė pagalba.

| (508) | Kaip pirmiau paaiškinta, visais atvejais bus nagrinėjama tik parama, suteikta po 2000 m. gruodžio 12 d., kai priimtas sprendimas Aéroports de Paris. |
| --- | --- |

(508)

Kaip pirmiau paaiškinta, visais atvejais bus nagrinėjama tik parama, suteikta po 2000 m. gruodžio 12 d., kai priimtas sprendimas Aéroports de Paris.

Aéroports de Paris

10.3.   INVESTICINĖS PAGALBOS SUDERINAMUMAS PAGAL 2005 M. AVIACIJOS GAIRES

INVESTICINĖS PAGALBOS SUDERINAMUMAS PAGAL 2005 M. AVIACIJOS GAIRES

| (509) | Pagal 2005 m. Aviacijos gairių 61 punktą Komisija turi išnagrinėti, ar įvykdytos šios kartu taikomos sąlygos:






  a) | infrastruktūros statyba ir eksploatavimas atitinka aiškiai apibrėžtą bendros svarbos tikslą (regionų vystymąsi, prieinamumą, t. t.); |
| --- | --- | --- |

(509)

Pagal 2005 m. Aviacijos gairių 61 punktą Komisija turi išnagrinėti, ar įvykdytos šios kartu taikomos sąlygos:

a)

infrastruktūros statyba ir eksploatavimas atitinka aiškiai apibrėžtą bendros svarbos tikslą (regionų vystymąsi, prieinamumą, t. t.);

| b) | infrastruktūra yra būtina ir proporcinga nustatytam tikslui; |
| --- | --- |

b)

infrastruktūra yra būtina ir proporcinga nustatytam tikslui;

| c) | vidutinės trukmės laikotarpiu infrastruktūros perspektyvos yra pakankamos, ypač jau turimos infrastruktūros naudojimo požiūriu; |
| --- | --- |

c)

vidutinės trukmės laikotarpiu infrastruktūros perspektyvos yra pakankamos, ypač jau turimos infrastruktūros naudojimo požiūriu;

| d) | infrastruktūra visiems galimiems naudotojams yra vienodai ir nediskriminuojamai atvira; |
| --- | --- |

d)

infrastruktūra visiems galimiems naudotojams yra vienodai ir nediskriminuojamai atvira;

| e) | prekybos mainų raida nedaro prieštaraujančio poveikio Sąjungos interesams. |
| --- | --- |

e)

prekybos mainų raida nedaro prieštaraujančio poveikio Sąjungos interesams.

| (510) | Be to, tam, kad valstybės pagalba būtų suderinama su vidaus rinka, kaip ir bet kuri kita valstybės pagalbos priemonė, valstybės pagalba oro uostams turėtų turėti skatinamąjį poveikį ir būti būtina bei proporcinga teisėtam tikslui siekti. |
| --- | --- |

(510)

Be to, tam, kad valstybės pagalba būtų suderinama su vidaus rinka, kaip ir bet kuri kita valstybės pagalbos priemonė, valstybės pagalba oro uostams turėtų turėti skatinamąjį poveikį ir būti būtina bei proporcinga teisėtam tikslui siekti.

| (511) | Vokietija tvirtino, kad bendrovei FFHG suteikta investicinė pagalba atitinka visus 2005 m. Aviacijos gairėse nustatytus suderinamumo kriterijus. |
| --- | --- |

(511)

Vokietija tvirtino, kad bendrovei FFHG suteikta investicinė pagalba atitinka visus 2005 m. Aviacijos gairėse nustatytus suderinamumo kriterijus.

a)   
  Veiklos pagalba padedama siekti aiškiai apibrėžto bendros svarbos tikslo

Veiklos pagalba padedama siekti aiškiai apibrėžto bendros svarbos tikslo

| (512) | Bendrovei FFHG suteikta investicine pagalba buvo siekiama finansuoti buvusios JAV karinės bazės pertvarką į civilinį oro uostą ir oro uosto infrastruktūrą iš esmės išplėtoti. Šiomis priemonėmis gerokai prisidėta prie regioninės Hunsriuko regiono plėtros ir pagerintas susisiekimas su juo, sukurta naujų darbo vietų vietovėje, ekonominiu požiūriu nukentėjusioje uždarius JAV karinę bazę, padėta mažinti spūstis Frankfurto prie Maino oro uoste. |
| --- | --- |

(512)

Bendrovei FFHG suteikta investicine pagalba buvo siekiama finansuoti buvusios JAV karinės bazės pertvarką į civilinį oro uostą ir oro uosto infrastruktūrą iš esmės išplėtoti. Šiomis priemonėmis gerokai prisidėta prie regioninės Hunsriuko regiono plėtros ir pagerintas susisiekimas su juo, sukurta naujų darbo vietų vietovėje, ekonominiu požiūriu nukentėjusioje uždarius JAV karinę bazę, padėta mažinti spūstis Frankfurto prie Maino oro uoste.

| (513) | Kaip nurodė Vokietija, aplink Hunsriuko regioną yra vietovių (pavyzdžiui, Birkenfeldo kraštas), priskiriamų prie regionų, kuriems reikia paramos pagal projektą „Gemeinschaftsaufgabe Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur“. Iš tikrųjų, nagrinėjamuoju laikotarpiu Birkenfeldo kraštas buvo bent iš dalies laikomas regionu, kuriame bendrasis vidaus produktas (BVP) buvo mažesnis už Sąjungos vidurkį (128). |
| --- | --- |

(513)

Kaip nurodė Vokietija, aplink Hunsriuko regioną yra vietovių (pavyzdžiui, Birkenfeldo kraštas), priskiriamų prie regionų, kuriems reikia paramos pagal projektą „Gemeinschaftsaufgabe Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur“. Iš tikrųjų, nagrinėjamuoju laikotarpiu Birkenfeldo kraštas buvo bent iš dalies laikomas regionu, kuriame bendrasis vidaus produktas (BVP) buvo mažesnis už Sąjungos vidurkį (128).

128

| (514) | Komisija laikosi nuomonės, kad plėtojant Frankfurto Hano oro uostą taip pat labai padėta kurti naujas darbo vietas Hunsriuko regione. Kaip teigė Vokietija, atsižvelgiant į visas oro uosto veiklos dalis, dėl Frankfurto Hano oro uosto Hunsriuko regione 2012 m. sukurtos 3 063 darbo vietos, iš jų 74 % darbo vietų yra visos darbo dienos darbo vietos, o 90 % tų darbuotojų ir gyvena tame regione. |
| --- | --- |

(514)

Komisija laikosi nuomonės, kad plėtojant Frankfurto Hano oro uostą taip pat labai padėta kurti naujas darbo vietas Hunsriuko regione. Kaip teigė Vokietija, atsižvelgiant į visas oro uosto veiklos dalis, dėl Frankfurto Hano oro uosto Hunsriuko regione 2012 m. sukurtos 3 063 darbo vietos, iš jų 74 % darbo vietų yra visos darbo dienos darbo vietos, o 90 % tų darbuotojų ir gyvena tame regione.

| (515) | Be to, Frankfurto Hano oro uosto plėtra taip pat turėjo teigiamą netiesioginį, papildomą ir skatinamąjį poveikį darbo vietų kūrimui regione, taip pat apskritai regioninei plėtrai, nes atsirado daugiau ekonominės ir turistinės veiklos. Remiantis Vokietijos pateikta informacija, Frankfurto Hano oro uostas labai padeda plėsti atvykstamojo (~33 % keleivių, tai atitinka maždaug 1 mln. keleivių 2005 m.) ir išvykstamojo (~67 % keleivių) turizmo mastą Reino krašto-Pfalco žemėje. Kaip nurodė Vokietija, 88 % atvykstančių keleivių regione lieka bent vieną naktį, 2005 m. regione liko maždaug 5,7 mln. keleivių. Kadangi 88 % per Frankfurto Hano oro uostą atvykstančių turistų lieka bent vieną naktį, o daugiau kaip 80 % – nuo dviejų iki dešimt dienų, bendra metinė apyvarta buvo apie 133,7 mln. EUR. Be to, dėl atvykstamojo turizmo Reino krašto-Pfalco žemėje sukurta apie 11 000 darbo vietų. |
| --- | --- |

(515)

Be to, Frankfurto Hano oro uosto plėtra taip pat turėjo teigiamą netiesioginį, papildomą ir skatinamąjį poveikį darbo vietų kūrimui regione, taip pat apskritai regioninei plėtrai, nes atsirado daugiau ekonominės ir turistinės veiklos. Remiantis Vokietijos pateikta informacija, Frankfurto Hano oro uostas labai padeda plėsti atvykstamojo (~33 % keleivių, tai atitinka maždaug 1 mln. keleivių 2005 m.) ir išvykstamojo (~67 % keleivių) turizmo mastą Reino krašto-Pfalco žemėje. Kaip nurodė Vokietija, 88 % atvykstančių keleivių regione lieka bent vieną naktį, 2005 m. regione liko maždaug 5,7 mln. keleivių. Kadangi 88 % per Frankfurto Hano oro uostą atvykstančių turistų lieka bent vieną naktį, o daugiau kaip 80 % – nuo dviejų iki dešimt dienų, bendra metinė apyvarta buvo apie 133,7 mln. EUR. Be to, dėl atvykstamojo turizmo Reino krašto-Pfalco žemėje sukurta apie 11 000 darbo vietų.

| (516) | Investicinės pagalbos priemonėmis taip pat prisidėta gerinant regiono pasiekiamumą. Tačiau siekti bendros svarbos tikslo nepadedama, kai sutampa nepelningų oro uostų veikla (arba atsiranda papildomų nepanaudojamų pajėgumų). Šiuo atveju Komisija laikosi nuomonės, kad dėl investicinės pagalbos veikla nesutapo ir nesumažėjo kaimyniniuose oro uostuose esamos infrastruktūros vidutinės trukmės naudojimo perspektyvos. Iš tikrųjų, 100 km spinduliu arba atstumu, kuris nuo Frankfurto Hano oro uosto įveikiamas per 60 min., kitų oro uostų nėra. Arčiausiai Frankfurto Hano oro uosto esantys oro uostai yra Frankfurto prie Maino (už 115 km arba kelionės automobiliu iki jo laikas – 1 val. 15 min.) ir Liuksemburgo (už 111 km arba kelionės automobiliu iki jo laikas – 1 val. 30 min.). |
| --- | --- |

(516)

Investicinės pagalbos priemonėmis taip pat prisidėta gerinant regiono pasiekiamumą. Tačiau siekti bendros svarbos tikslo nepadedama, kai sutampa nepelningų oro uostų veikla (arba atsiranda papildomų nepanaudojamų pajėgumų). Šiuo atveju Komisija laikosi nuomonės, kad dėl investicinės pagalbos veikla nesutapo ir nesumažėjo kaimyniniuose oro uostuose esamos infrastruktūros vidutinės trukmės naudojimo perspektyvos. Iš tikrųjų, 100 km spinduliu arba atstumu, kuris nuo Frankfurto Hano oro uosto įveikiamas per 60 min., kitų oro uostų nėra. Arčiausiai Frankfurto Hano oro uosto esantys oro uostai yra Frankfurto prie Maino (už 115 km arba kelionės automobiliu iki jo laikas – 1 val. 15 min.) ir Liuksemburgo (už 111 km arba kelionės automobiliu iki jo laikas – 1 val. 30 min.).

| (517) | Frankfurto prie Maino oro uostas – tarptautinis centrinis oro uostas, iš kurio vykdomi skrydžiai į įvairias paskirties vietas, jame daugiausia veikia tinklui priklausantys vežėjai, siūlantys jungiamųjų skrydžių paslaugas, o Frankfurto Hano oro uoste vykdomi pigūs tiesioginiai skrydžiai. Nuo 2000 m. keleivių srautai Frankfurto prie Maino oro uoste nuolat didėjo – nuo 49,4 mln. 2000 m. iki maždaug 58 mln. 2012 m. Tačiau tuo laikotarpiu augimui poveikį darė spūsčių problemos ir pajėgumų apribojimai. Kaip nurodė Vokietija, Frankfurto prie Maino oro uosto pajėgumo ribos buvo nuolat viršijamos. Todėl, pasak Vokietijos, Frankfurto Hano oro uostas, visų pirma dėl to, kad turi leidimą veikti visą parą, atlieka svarbų vaidmenį – jam esant užtikrinamas papildomas pajėgumas, kad sumažėtų spūstys Frankfurto prie Maino oro uoste. Iš tikrųjų, iki 2009 m. Fraport buvo didžiausia FFHG akcininkė ir Frankfurto Hano (2,7 mln. keleivių 2013 m., apie 4 mln. keleivių 2007 m., kai keleivių skaičius buvo didžiausias) bei Frankfurto prie Maino (58 mln. keleivių ir 2,1 mln. krovinių) oro uostus valdanti įmonė, taigi ji siekė įgyvendinti įvairinimo strategiją. |
| --- | --- |

(517)

Frankfurto prie Maino oro uostas – tarptautinis centrinis oro uostas, iš kurio vykdomi skrydžiai į įvairias paskirties vietas, jame daugiausia veikia tinklui priklausantys vežėjai, siūlantys jungiamųjų skrydžių paslaugas, o Frankfurto Hano oro uoste vykdomi pigūs tiesioginiai skrydžiai. Nuo 2000 m. keleivių srautai Frankfurto prie Maino oro uoste nuolat didėjo – nuo 49,4 mln. 2000 m. iki maždaug 58 mln. 2012 m. Tačiau tuo laikotarpiu augimui poveikį darė spūsčių problemos ir pajėgumų apribojimai. Kaip nurodė Vokietija, Frankfurto prie Maino oro uosto pajėgumo ribos buvo nuolat viršijamos. Todėl, pasak Vokietijos, Frankfurto Hano oro uostas, visų pirma dėl to, kad turi leidimą veikti visą parą, atlieka svarbų vaidmenį – jam esant užtikrinamas papildomas pajėgumas, kad sumažėtų spūstys Frankfurto prie Maino oro uoste. Iš tikrųjų, iki 2009 m. Fraport buvo didžiausia FFHG akcininkė ir Frankfurto Hano (2,7 mln. keleivių 2013 m., apie 4 mln. keleivių 2007 m., kai keleivių skaičius buvo didžiausias) bei Frankfurto prie Maino (58 mln. keleivių ir 2,1 mln. krovinių) oro uostus valdanti įmonė, taigi ji siekė įgyvendinti įvairinimo strategiją.

Fraport

| (518) | Arčiausiai Frankfurto Hano oro uosto esančiame Liuksemburgo oro uoste (už maždaug 111 km, automobiliu pasiekiamas per 1 val. 30 min.) 2008 m. buvo apie 1,7 mln. keleivių, tačiau jis sparčiai augo ir 2013 m. jame jau buvo 2,2 mln. keleivių. Nors keleivių srautų požiūriu Liuksemburgo oro uostas šiek tiek mažesnis už Frankfurto Hano oro uostą, jo krovinių vežimo veiklos mastas gerokai didesnis – 674 000 tonų 2013 m. Iš jo vykdomi reguliarieji skrydžiai į Europos sostines ir užsakomieji skrydžiai į laisvalaikio paskirties vietas. Tos pasirinktos kryptys daugiausia atitinka Liuksemburge įkurtų finansinių ir tarptautinių institucijų darbuotojų poreikius. |
| --- | --- |

(518)

Arčiausiai Frankfurto Hano oro uosto esančiame Liuksemburgo oro uoste (už maždaug 111 km, automobiliu pasiekiamas per 1 val. 30 min.) 2008 m. buvo apie 1,7 mln. keleivių, tačiau jis sparčiai augo ir 2013 m. jame jau buvo 2,2 mln. keleivių. Nors keleivių srautų požiūriu Liuksemburgo oro uostas šiek tiek mažesnis už Frankfurto Hano oro uostą, jo krovinių vežimo veiklos mastas gerokai didesnis – 674 000 tonų 2013 m. Iš jo vykdomi reguliarieji skrydžiai į Europos sostines ir užsakomieji skrydžiai į laisvalaikio paskirties vietas. Tos pasirinktos kryptys daugiausia atitinka Liuksemburge įkurtų finansinių ir tarptautinių institucijų darbuotojų poreikius.

| (519) | Sarbriukeno oro uostas nuo Frankfurto Hano oro uosto nutolęs maždaug 128 km, kelionės automobiliu iki jo laikas – daugiau kaip dvi valandos. Be to, Frankfurto Hano oro uostą daugiausia aptarnauja pigių skrydžių bendrovės (Ryanair), gana didelę jo verslo modelio dalį sudaro krovinių vežimas, o iš Sarbriukeno oro uosto daugiausia vykdomi reguliarieji skrydžiai įvairiomis kryptimis šalies viduje, krovinių vežimas sudaro tik nedidelę veiklos dalį. |
| --- | --- |

(519)

Sarbriukeno oro uostas nuo Frankfurto Hano oro uosto nutolęs maždaug 128 km, kelionės automobiliu iki jo laikas – daugiau kaip dvi valandos. Be to, Frankfurto Hano oro uostą daugiausia aptarnauja pigių skrydžių bendrovės (Ryanair), gana didelę jo verslo modelio dalį sudaro krovinių vežimas, o iš Sarbriukeno oro uosto daugiausia vykdomi reguliarieji skrydžiai įvairiomis kryptimis šalies viduje, krovinių vežimas sudaro tik nedidelę veiklos dalį.

Ryanair

| (520) | Cveibriukeno oro uosto atžvilgiu Vokietija pabrėžė, kad atstumas nuo jo iki Frankfurto Hano oro uosto – 127 km, šį atstumą automobiliu galima nuvažiuoti per 1 val. 27 min., traukiniu – per maždaug keturias valandas. Be to, Vokietija teigė, kad, vertinant 2005–2012 m. keleivių ir oro krovinių srautus, negalima daryti išvados, kad vienas oro uostas galėtų pakeisti kitą. |
| --- | --- |

(520)

Cveibriukeno oro uosto atžvilgiu Vokietija pabrėžė, kad atstumas nuo jo iki Frankfurto Hano oro uosto – 127 km, šį atstumą automobiliu galima nuvažiuoti per 1 val. 27 min., traukiniu – per maždaug keturias valandas. Be to, Vokietija teigė, kad, vertinant 2005–2012 m. keleivių ir oro krovinių srautus, negalima daryti išvados, kad vienas oro uostas galėtų pakeisti kitą.

| (521) | Komisija atkreipia dėmesį, kad ir Frankfurto Hano, ir Cveibriukeno oro uosto veikla šiek tiek sutampa, nes per Cveibriukeno oro uostą taip pat vežami oro kroviniai, o paskirties vietos, į kurias iš Cveibriukeno vykdomi skrydžiai, daugiausia susijusios su užsakomaisiais skrydžiais. Tuo atžvilgiu Komisija atkreipia dėmesį, kad krovininis transportas paprastai yra mobilesnis už keleivinį (129). Apskritai manoma, kad krovininių oro uostų pasiekiamumo zona driekiasi bent maždaug 200 km spinduliu ir iki oro uosto galima atvykti per dvi valandas. Remiantis pramonės sektoriaus pastabomis, iki pusės dienos kelionė sunkvežimiu (t. y. iki 12 valandų kelionė sunkvežimiu) apskritai būtų priimtina, kad krovinių ekspeditoriai sutiktų vežti krovinius (130). Be to, skrendantiesiems užsakomaisiais skrydžiais ne taip svarbu laikas, jie gali sutikti automobiliu važiuoti ir iki dviejų valandų. |
| --- | --- |

(521)

Komisija atkreipia dėmesį, kad ir Frankfurto Hano, ir Cveibriukeno oro uosto veikla šiek tiek sutampa, nes per Cveibriukeno oro uostą taip pat vežami oro kroviniai, o paskirties vietos, į kurias iš Cveibriukeno vykdomi skrydžiai, daugiausia susijusios su užsakomaisiais skrydžiais. Tuo atžvilgiu Komisija atkreipia dėmesį, kad krovininis transportas paprastai yra mobilesnis už keleivinį (129). Apskritai manoma, kad krovininių oro uostų pasiekiamumo zona driekiasi bent maždaug 200 km spinduliu ir iki oro uosto galima atvykti per dvi valandas. Remiantis pramonės sektoriaus pastabomis, iki pusės dienos kelionė sunkvežimiu (t. y. iki 12 valandų kelionė sunkvežimiu) apskritai būtų priimtina, kad krovinių ekspeditoriai sutiktų vežti krovinius (130). Be to, skrendantiesiems užsakomaisiais skrydžiais ne taip svarbu laikas, jie gali sutikti automobiliu važiuoti ir iki dviejų valandų.

129

130

| (522) | Kartu reikėtų atkreipti dėmesį, kad prieš tai, kai 2006 m. Cveibriukeno oro uostas ėmė veikti rinkoje, Frankfurto Hano oro uostas jau buvo įsitvirtinęs oro uostas, aptarnaujantis daugiau kaip 3 mln. keleivių ir 123 000 tonų krovinių. Atsižvelgdama į ankstesnę abiejų oro uostų raidą, geografinę padėtį ir laisvus Frankfurto Hano oro uosto pajėgumus, kai 2006 m. Cveibriukeno oro uostas ėmė veikti komercinės aviacijos rinkoje, Komisija daro išvadą, kad veikiau atidarius Cveibriukeno oro uostą jo infrastruktūra buvo nebūtina ir sutapo su jau veikusio oro uosto infrastruktūra. |
| --- | --- |

(522)

Kartu reikėtų atkreipti dėmesį, kad prieš tai, kai 2006 m. Cveibriukeno oro uostas ėmė veikti rinkoje, Frankfurto Hano oro uostas jau buvo įsitvirtinęs oro uostas, aptarnaujantis daugiau kaip 3 mln. keleivių ir 123 000 tonų krovinių. Atsižvelgdama į ankstesnę abiejų oro uostų raidą, geografinę padėtį ir laisvus Frankfurto Hano oro uosto pajėgumus, kai 2006 m. Cveibriukeno oro uostas ėmė veikti komercinės aviacijos rinkoje, Komisija daro išvadą, kad veikiau atidarius Cveibriukeno oro uostą jo infrastruktūra buvo nebūtina ir sutapo su jau veikusio oro uosto infrastruktūra.

| (523) | Todėl Komisija daro išvadą, kad investuojant į Frankfurto Hano oro uostą neatsirado infrastruktūra, sutampanti su esama nepelninga infrastruktūra. Priešingai, Frankfurto Hano oro uostui teko svarbi funkcija sumažinti spūstis Frankfurto prie Maino oro uoste, kartu neapribojant pastarojo plėtros planų. Iš tikrųjų buvo rizika, kad neinvestavus į Frankfurto Hano oro uostą nebus užtikrintas pakankamas susisiekimas su regionu. |
| --- | --- |

(523)

Todėl Komisija daro išvadą, kad investuojant į Frankfurto Hano oro uostą neatsirado infrastruktūra, sutampanti su esama nepelninga infrastruktūra. Priešingai, Frankfurto Hano oro uostui teko svarbi funkcija sumažinti spūstis Frankfurto prie Maino oro uoste, kartu neapribojant pastarojo plėtros planų. Iš tikrųjų buvo rizika, kad neinvestavus į Frankfurto Hano oro uostą nebus užtikrintas pakankamas susisiekimas su regionu.

| (524) | Todėl atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta 512–523 konstatuojamosiose dalyse, Komisija daro išvadą, kad investicinė pagalba, skirta Frankfurto Hano oro uosto infrastruktūros objektų statybai ir eksploatavimui, atitinka aiškiai apibrėžtą bendros svarbos tikslą, būtent – regioninės ekonominės plėtros, darbo vietų kūrimo ir geresnio regiono pasiekiamumo. |
| --- | --- |

(524)

Todėl atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta 512–523 konstatuojamosiose dalyse, Komisija daro išvadą, kad investicinė pagalba, skirta Frankfurto Hano oro uosto infrastruktūros objektų statybai ir eksploatavimui, atitinka aiškiai apibrėžtą bendros svarbos tikslą, būtent – regioninės ekonominės plėtros, darbo vietų kūrimo ir geresnio regiono pasiekiamumo.

b)   
  Infrastruktūra yra būtina ir proporcinga tikslui

Infrastruktūra yra būtina ir proporcinga tikslui

| (525) | Pasak Vokietijos, investicijų imtasi atsižvelgus į poreikius (taigi, jos proporcingos), o pastatyti infrastruktūros objektai oro uostui buvo būtini, kad būtų užtikrintas susisiekimas, galėtų plėtotis regionas ir būtų sumažintos spūstys Frankfurto prie Maino oro uoste. |
| --- | --- |

(525)

Pasak Vokietijos, investicijų imtasi atsižvelgus į poreikius (taigi, jos proporcingos), o pastatyti infrastruktūros objektai oro uostui buvo būtini, kad būtų užtikrintas susisiekimas, galėtų plėtotis regionas ir būtų sumažintos spūstys Frankfurto prie Maino oro uoste.

| (526) | Remdamasi Vokietijos pateikta informacija Komisija sutinka, kad finansuotos investicijos buvo būtinos ir proporcingos bendros svarbos tikslui. Iš tikrųjų be tų investicijų buvusios JAV karinės bazės pertvarka į visiškai veikiantį civilinės aviacijos oro uostą būtų buvusi neužbaigta. Reikėjo pastatyti keleiviams ir kroviniams skirtus pastatus, peronus, modernizuoti riedėjimo takus, kad būtų galima toliau plėtoti su civiliniais skrydžiais susijusią veiklą. Vadinasi, pastatyti infrastruktūros objektai oro uostui buvo būtini siekiant užtikrinti susisiekimą su regionu ir regiono plėtrą. |
| --- | --- |

(526)

Remdamasi Vokietijos pateikta informacija Komisija sutinka, kad finansuotos investicijos buvo būtinos ir proporcingos bendros svarbos tikslui. Iš tikrųjų be tų investicijų buvusios JAV karinės bazės pertvarka į visiškai veikiantį civilinės aviacijos oro uostą būtų buvusi neužbaigta. Reikėjo pastatyti keleiviams ir kroviniams skirtus pastatus, peronus, modernizuoti riedėjimo takus, kad būtų galima toliau plėtoti su civiliniais skrydžiais susijusią veiklą. Vadinasi, pastatyti infrastruktūros objektai oro uostui buvo būtini siekiant užtikrinti susisiekimą su regionu ir regiono plėtrą.

| (527) | Be to, infrastruktūros projektas vykdytas tik tiek, kiek buvo būtina nustatytiems tikslams pasiekti: infrastruktūros objektai statyti didžiausiam keleivių (apie 4–5 mln.) skaičiui ir krovinių (500 000 tonų) kiekiui, o iš srautų duomenų, pateiktų 1 ir 2 lentelėse, matyti, kad keleivių srautai stabiliai didėjo iki 2007 m. ir pasiekė rekordinį 4 mln. keleivių skaičių (vėliau dėl 532 konstatuojamojoje dalyje išdėstytų priežasčių 2013 m. keleivių sumažėjo iki 2,7 mln.), o krovinių kiekis 2011 m. viršijo 500 000 tonų. Tai reiškia, kad didelė transporto paklausa, kurios tikėtasi, iš esmės atitiko faktinę paklausą, o investicijos nėra neproporcingai didelės. |
| --- | --- |

(527)

Be to, infrastruktūros projektas vykdytas tik tiek, kiek buvo būtina nustatytiems tikslams pasiekti: infrastruktūros objektai statyti didžiausiam keleivių (apie 4–5 mln.) skaičiui ir krovinių (500 000 tonų) kiekiui, o iš srautų duomenų, pateiktų 1 ir 2 lentelėse, matyti, kad keleivių srautai stabiliai didėjo iki 2007 m. ir pasiekė rekordinį 4 mln. keleivių skaičių (vėliau dėl 532 konstatuojamojoje dalyje išdėstytų priežasčių 2013 m. keleivių sumažėjo iki 2,7 mln.), o krovinių kiekis 2011 m. viršijo 500 000 tonų. Tai reiškia, kad didelė transporto paklausa, kurios tikėtasi, iš esmės atitiko faktinę paklausą, o investicijos nėra neproporcingai didelės.

| (528) | Nors svarbu užtikrinti, kad investavus neatsirastų infrastruktūra, sutampanti su esama nepelninga infrastruktūra, šiuo atveju taip nebuvo. Kaip jau paaiškinta 516–523 konstatuojamosiose dalyse, 100 km spinduliu arba atstumu, kuris būtų įveikiamas per 60 min., kitų oro uostų nėra, ir net vertinant platesnę pasiekiamumo zoną nenustatyta, kad infrastruktūra sutaptų. Artimiausias oro uostas yra Frankfurto prie Maino oro uostas, bet Frankfurto Hano oro uostu buvo siekiama mažinti Frankfurto prie Maino oro uosto spūstis. |
| --- | --- |

(528)

Nors svarbu užtikrinti, kad investavus neatsirastų infrastruktūra, sutampanti su esama nepelninga infrastruktūra, šiuo atveju taip nebuvo. Kaip jau paaiškinta 516–523 konstatuojamosiose dalyse, 100 km spinduliu arba atstumu, kuris būtų įveikiamas per 60 min., kitų oro uostų nėra, ir net vertinant platesnę pasiekiamumo zoną nenustatyta, kad infrastruktūra sutaptų. Artimiausias oro uostas yra Frankfurto prie Maino oro uostas, bet Frankfurto Hano oro uostu buvo siekiama mažinti Frankfurto prie Maino oro uosto spūstis.

| (529) | Atsižvelgdama į tai Komisija mano, kad ši suderinamumo sąlyga įvykdyta. |
| --- | --- |

(529)

Atsižvelgdama į tai Komisija mano, kad ši suderinamumo sąlyga įvykdyta.

c)   
  Dėl infrastruktūros suteikiama pakankamų galimybių naudotis oro uostu vidutinės trukmės laikotarpiu

Dėl infrastruktūros suteikiama pakankamų galimybių naudotis oro uostu vidutinės trukmės laikotarpiu

| (530) | Vokietija teigė, kad, prieš priimant sprendimą plėsti oro uosto infrastruktūrą, išorės ekspertai atliko srautų prognozių tyrimus, kad būtų galima suvokti eismo srautų potencialą Frankfurto Hano oro uoste. |
| --- | --- |

(530)

Vokietija teigė, kad, prieš priimant sprendimą plėsti oro uosto infrastruktūrą, išorės ekspertai atliko srautų prognozių tyrimus, kad būtų galima suvokti eismo srautų potencialą Frankfurto Hano oro uoste.

| (531) | Iš pateiktos informacijos matyti, kad tuo metu išorės ekspertai prognozavo didžiulį augimą – nuo 0,3 mln. keleivių 2000 m. iki 3,8 mln. 2010 m. (žr. 2, 3 ir 4 diagramas). Kalbant apie krovinių kiekio raidą, ekspertai prognozavo, kad jis didės nuo 151 000 tonų 2001 m. iki 386 000 tonų 2010 m. (žr. 5 diagramą), o 2006–2010 m. krovinių vežimo veiklos mastas turėtų didėti dėl krovininių skrydžių, nukreiptų iš Frankfurto prie Maino oro uosto, jame uždraudus naktinius skrydžius. Tačiau tos prognozės galėjo tapti tikrove, tik jeigu būtų investuojama tiek, kiek planuota. |
| --- | --- |

(531)

Iš pateiktos informacijos matyti, kad tuo metu išorės ekspertai prognozavo didžiulį augimą – nuo 0,3 mln. keleivių 2000 m. iki 3,8 mln. 2010 m. (žr. 2, 3 ir 4 diagramas). Kalbant apie krovinių kiekio raidą, ekspertai prognozavo, kad jis didės nuo 151 000 tonų 2001 m. iki 386 000 tonų 2010 m. (žr. 5 diagramą), o 2006–2010 m. krovinių vežimo veiklos mastas turėtų didėti dėl krovininių skrydžių, nukreiptų iš Frankfurto prie Maino oro uosto, jame uždraudus naktinius skrydžius. Tačiau tos prognozės galėjo tapti tikrove, tik jeigu būtų investuojama tiek, kiek planuota.

| (532) | Komisija atkreipia dėmesį, kad, vertinant faktinę srautų raidą Frankfurto Hano oro uoste, tos srautų prognozės (žr. 531 konstatuojamąją dalį) pasitvirtino (žr. 1 ir 2 lenteles). 2007 m. Frankfurto Hano oro uostas aptarnavo apie 4 mln. keleivių. Po spartaus augimo laikotarpio kelerius praėjusius metus Vokietijos ir Sąjungos oro eismą neigiamai veikė 2008–2009 m. prasidėjusi ekonomikos ir finansų krizė; dėl šios krizės Vokietijos oro transporto keleivių skaičius 2009 m. sumažėjo. Frankfurto Hano oro uoste keleivių srautų raidai poveikį darė ir tai, kad 2011 m. Vokietijoje buvo nustatytas oro transporto keleivio mokestis. Dabar Frankfurto Hano oro uostas aptarnauja maždaug 2,7 mln. keleivių per metus. Kalbant apie krovinius, 2011 m. Frankfurto Hano oro uoste aptarnauta 565 000 tonų krovinių. Bankrutavus vienam iš jo klientų, 2013 m. oro uoste aptarnauta tik 447 000 tonų krovinių. |
| --- | --- |

(532)

Komisija atkreipia dėmesį, kad, vertinant faktinę srautų raidą Frankfurto Hano oro uoste, tos srautų prognozės (žr. 531 konstatuojamąją dalį) pasitvirtino (žr. 1 ir 2 lenteles). 2007 m. Frankfurto Hano oro uostas aptarnavo apie 4 mln. keleivių. Po spartaus augimo laikotarpio kelerius praėjusius metus Vokietijos ir Sąjungos oro eismą neigiamai veikė 2008–2009 m. prasidėjusi ekonomikos ir finansų krizė; dėl šios krizės Vokietijos oro transporto keleivių skaičius 2009 m. sumažėjo. Frankfurto Hano oro uoste keleivių srautų raidai poveikį darė ir tai, kad 2011 m. Vokietijoje buvo nustatytas oro transporto keleivio mokestis. Dabar Frankfurto Hano oro uostas aptarnauja maždaug 2,7 mln. keleivių per metus. Kalbant apie krovinius, 2011 m. Frankfurto Hano oro uoste aptarnauta 565 000 tonų krovinių. Bankrutavus vienam iš jo klientų, 2013 m. oro uoste aptarnauta tik 447 000 tonų krovinių.

| (533) | Todėl, atsižvelgiant į tai, galima daryti išvadą, kad Frankfurto Hano oro uostas jau dabar panaudoja beveik visus savo pajėgumus, o pajėgumų panaudojimo vidutiniu laikotarpiu perspektyvos buvo pakankamos. |
| --- | --- |

(533)

Todėl, atsižvelgiant į tai, galima daryti išvadą, kad Frankfurto Hano oro uostas jau dabar panaudoja beveik visus savo pajėgumus, o pajėgumų panaudojimo vidutiniu laikotarpiu perspektyvos buvo pakankamos.

d)   
  Vienodos ir nediskriminacinės galimybės naudotis infrastruktūra

Vienodos ir nediskriminacinės galimybės naudotis infrastruktūra

| (534) | Visiems galimiems infrastruktūros naudotojams suteikiamos vienodos ir nediskriminacinės galimybės naudotis oro uostu. Iš tikrųjų Frankfurto Hano oro uoste taikomų oro uosto mokesčių sąrašas viešai skelbiamas, visi galimi ir esami oro uosto naudotojai gali jį gauti skaidriai ir be jokios diskriminacijos. Visi už naudojimąsi oro uosto infrastruktūra mokamų oro uosto mokesčių skirtumai buvo pagrįsti komerciniu diferencijavimu (131). |
| --- | --- |

(534)

Visiems galimiems infrastruktūros naudotojams suteikiamos vienodos ir nediskriminacinės galimybės naudotis oro uostu. Iš tikrųjų Frankfurto Hano oro uoste taikomų oro uosto mokesčių sąrašas viešai skelbiamas, visi galimi ir esami oro uosto naudotojai gali jį gauti skaidriai ir be jokios diskriminacijos. Visi už naudojimąsi oro uosto infrastruktūra mokamų oro uosto mokesčių skirtumai buvo pagrįsti komerciniu diferencijavimu (131).

131

| (535) | Todėl Komisija laikosi nuomonės, kad ši sąlyga įvykdyta. |
| --- | --- |

(535)

Todėl Komisija laikosi nuomonės, kad ši sąlyga įvykdyta.

e)   
  Prekybai nedaroma bendram interesui prieštaraujančio poveikio

Prekybai nedaroma bendram interesui prieštaraujančio poveikio

| (536) | Remiantis 2005 m. Aviacijos gairių 39 punktu, oro uosto kategorija gali būti rodiklis, kiek oro uostai vieni su kitais konkuruoja, taigi ir kiek oro uostui suteiktu finansavimu gali būti iškraipyta konkurencija. |
| --- | --- |

(536)

Remiantis 2005 m. Aviacijos gairių 39 punktu, oro uosto kategorija gali būti rodiklis, kiek oro uostai vieni su kitais konkuruoja, taigi ir kiek oro uostui suteiktu finansavimu gali būti iškraipyta konkurencija.

| (537) | Tipinėje Frankfurto Hano oro uosto pasiekiamumo zonoje (per 1 val. automobiliu įveikiamas arba 100 km atstumas) kitų komerciniu požiūriu naudojamų oro uostų nėra. NET jeigu pasiekiamumo zona būtų išplėsta, Komisija mano, kad pagalba nedaromas netinkamas neigiamas poveikis konkurencijai ir valstybių narių tarpusavio prekybai. |
| --- | --- |

(537)

Tipinėje Frankfurto Hano oro uosto pasiekiamumo zonoje (per 1 val. automobiliu įveikiamas arba 100 km atstumas) kitų komerciniu požiūriu naudojamų oro uostų nėra. NET jeigu pasiekiamumo zona būtų išplėsta, Komisija mano, kad pagalba nedaromas netinkamas neigiamas poveikis konkurencijai ir valstybių narių tarpusavio prekybai.

| (538) | Kalbant apie Frankfurto prie Maino oro uostą (arčiausiai esantis oro uostas – už maždaug 115 km arba pasiekiamas per 1 val. 15 min.), investicijos į Frankfurto Hano oro uostą neturėjo neigiamo vieno oro uosto pakeitimo kitu oro uostu poveikio. Iš tikrųjų prieš pradėdama valdyti Frankfurto Hano oro uostą Fraport jau buvo Frankfurto prie Maino oro uostą valdanti įmonė, ir vis tiek investavo į Frankfurto Hano oro uostą, siekdama mažinti spūstis Frankfurto prie Maino oro uoste, nes buvo numatyta, kad šis centrinis oro uostas ateityje bus perkrautas. Visų pirma, vienas pagrindinių veiksnių, į kuriuos reikėjo atsižvelgti, buvo draudimas Frankfurto prie Maino oro uoste vykdyti naktinius skrydžius, o Frankfurto Hano oro uostas turėjo leidimą vykdyti skrydžius visą parą. |
| --- | --- |

(538)

Kalbant apie Frankfurto prie Maino oro uostą (arčiausiai esantis oro uostas – už maždaug 115 km arba pasiekiamas per 1 val. 15 min.), investicijos į Frankfurto Hano oro uostą neturėjo neigiamo vieno oro uosto pakeitimo kitu oro uostu poveikio. Iš tikrųjų prieš pradėdama valdyti Frankfurto Hano oro uostą Fraport jau buvo Frankfurto prie Maino oro uostą valdanti įmonė, ir vis tiek investavo į Frankfurto Hano oro uostą, siekdama mažinti spūstis Frankfurto prie Maino oro uoste, nes buvo numatyta, kad šis centrinis oro uostas ateityje bus perkrautas. Visų pirma, vienas pagrindinių veiksnių, į kuriuos reikėjo atsižvelgti, buvo draudimas Frankfurto prie Maino oro uoste vykdyti naktinius skrydžius, o Frankfurto Hano oro uostas turėjo leidimą vykdyti skrydžius visą parą.

Fraport

| (539) | Nors 2000–2007 m. Frankfurto Hano oro uostas labai augo, iš 1 ir 2 lentelių matyti, kad, palyginti su Frankfurto prie Maino oro uostu, srautai tebebuvo labai riboti. 2000–2003 m. Frankfurto prie Maino oro uoste keleivių skaičius stabiliai augo nuo 48 mln. 2000 m. iki 54,2 mln. 2007 m. Dėl ekonomikos krizės Frankfurto prie Maino oro uoste 2009 m. keleivių srautai sumažėjo iki 50,9 mln., bet vėliau sparčiai padidėjo iki 58 mln. Kalbant apie krovinių vežimo veiklą, Frankfurto prie Maino oro uoste krovinių srautas stabiliai augo nuo 1,6 mln. iki 2,2 mln. tonų 2013 m. |
| --- | --- |

(539)

Nors 2000–2007 m. Frankfurto Hano oro uostas labai augo, iš 1 ir 2 lentelių matyti, kad, palyginti su Frankfurto prie Maino oro uostu, srautai tebebuvo labai riboti. 2000–2003 m. Frankfurto prie Maino oro uoste keleivių skaičius stabiliai augo nuo 48 mln. 2000 m. iki 54,2 mln. 2007 m. Dėl ekonomikos krizės Frankfurto prie Maino oro uoste 2009 m. keleivių srautai sumažėjo iki 50,9 mln., bet vėliau sparčiai padidėjo iki 58 mln. Kalbant apie krovinių vežimo veiklą, Frankfurto prie Maino oro uoste krovinių srautas stabiliai augo nuo 1,6 mln. iki 2,2 mln. tonų 2013 m.

| (540) | Kalbant apie kitus oro uostus, Komisija jau paaiškino, kad investicijomis į Frankfurto Hano oro uostą nepadaryta didelio poveikio konkurencijai ir valstybių narių tarpusavio prekybai (132). Tai pasakytina ir apie Cveibriukeno oro uostą, nes būtent pastarojo infrastruktūra buvo nebūtina ir sutampa su esama infrastruktūra (taigi, jeigu koks nors iškreipiamasis poveikis konkurencijai yra, tai būtent dėl to). |
| --- | --- |

(540)

Kalbant apie kitus oro uostus, Komisija jau paaiškino, kad investicijomis į Frankfurto Hano oro uostą nepadaryta didelio poveikio konkurencijai ir valstybių narių tarpusavio prekybai (132). Tai pasakytina ir apie Cveibriukeno oro uostą, nes būtent pastarojo infrastruktūra buvo nebūtina ir sutampa su esama infrastruktūra (taigi, jeigu koks nors iškreipiamasis poveikis konkurencijai yra, tai būtent dėl to).

132

| (541) | Be to, priešingai negu į Frankfurto prie Maino ir Liuksemburgo oro uostus, į Frankfurto Hano oro uostą negalima atvykti traukiniais. Apskritai, nėra pagrindo manyti, kad būtų pakeičiamas geležinkelio transportas. |
| --- | --- |

(541)

Be to, priešingai negu į Frankfurto prie Maino ir Liuksemburgo oro uostus, į Frankfurto Hano oro uostą negalima atvykti traukiniais. Apskritai, nėra pagrindo manyti, kad būtų pakeičiamas geležinkelio transportas.

| (542) | Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta 536–541 konstatuojamosiose dalyse, Komisija mano, kad nederamas neigiamas poveikis konkurencijai ir valstybių narių tarpusavio prekybai yra ribotas. |
| --- | --- |

(542)

Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta 536–541 konstatuojamosiose dalyse, Komisija mano, kad nederamas neigiamas poveikis konkurencijai ir valstybių narių tarpusavio prekybai yra ribotas.

f)   
  Skatinamasis poveikis, būtinumas ir proporcingumas

Skatinamasis poveikis, būtinumas ir proporcingumas

| (543) | Komisija privalo nustatyti, ar dėl Frankfurto Hano oro uostui suteiktos valstybės pagalbos šios pagalbos gavėjo elgsena pakito taip, kad jis ėmėsi veiklos, kuria padėtų siekti bendros svarbos tikslo ir i) kurios nebūtų vykdęs, jei nebūtų gavęs pagalbos, arba ii) kurią vykdytų daug mažesniu mastu arba kitokiu būdu. Be to, pagalba laikoma proporcinga tik tada, kai to paties rezultato negalima pasiekti teikiant mažiau pagalbos ir sukeliant mažiau iškraipymų. Tai reiškia, kad pagalbos dydis ir intensyvumas turi būti ribojami iki mažiausio lygio, būtino remiamai veiklai vykdyti. |
| --- | --- |

(543)

Komisija privalo nustatyti, ar dėl Frankfurto Hano oro uostui suteiktos valstybės pagalbos šios pagalbos gavėjo elgsena pakito taip, kad jis ėmėsi veiklos, kuria padėtų siekti bendros svarbos tikslo ir i) kurios nebūtų vykdęs, jei nebūtų gavęs pagalbos, arba ii) kurią vykdytų daug mažesniu mastu arba kitokiu būdu. Be to, pagalba laikoma proporcinga tik tada, kai to paties rezultato negalima pasiekti teikiant mažiau pagalbos ir sukeliant mažiau iškraipymų. Tai reiškia, kad pagalbos dydis ir intensyvumas turi būti ribojami iki mažiausio lygio, būtino remiamai veiklai vykdyti.

| (544) | Remiantis Vokietijos pateikta informacija, be pagalbos investicija būtų buvusi negalima. Vokietija teigė, kad pagalba buvo būtina, nes ja kompensuotos tik finansavimo sąnaudos, o esant mažesnei sumai būtų mažesnės ir investicijos. |
| --- | --- |

(544)

Remiantis Vokietijos pateikta informacija, be pagalbos investicija būtų buvusi negalima. Vokietija teigė, kad pagalba buvo būtina, nes ja kompensuotos tik finansavimo sąnaudos, o esant mažesnei sumai būtų mažesnės ir investicijos.

| (545) | Iš tikrųjų, remiantis 3 ir 4 lentelėse apibendrintais finansiniais rezultatais, oro uostas vis dar patiria nuostolių ir negali finansuoti savo investicinių sąnaudų. Todėl galima daryti išvadą, kad pagalba buvo būtina investicijoms, kuriomis siekta sumažinti spūstis oro uosto infrastruktūroje, taip pat vykdyti šiuolaikinei oro uosto infrastruktūrai keliamus reikalavimus. Jeigu nebūtų gavęs pagalbos, Frankfurto Hano oro uostas nebūtų galėjęs patenkinti numatomos oro vežėjų, keleivių ir krovinių ekspeditorių paklausos, o oro uosto ekonominės veiklos lygis būtų sumažėjęs. |
| --- | --- |

(545)

Iš tikrųjų, remiantis 3 ir 4 lentelėse apibendrintais finansiniais rezultatais, oro uostas vis dar patiria nuostolių ir negali finansuoti savo investicinių sąnaudų. Todėl galima daryti išvadą, kad pagalba buvo būtina investicijoms, kuriomis siekta sumažinti spūstis oro uosto infrastruktūroje, taip pat vykdyti šiuolaikinei oro uosto infrastruktūrai keliamus reikalavimus. Jeigu nebūtų gavęs pagalbos, Frankfurto Hano oro uostas nebūtų galėjęs patenkinti numatomos oro vežėjų, keleivių ir krovinių ekspeditorių paklausos, o oro uosto ekonominės veiklos lygis būtų sumažėjęs.

| (546) | Taip pat reikėtų atkreipti dėmesį, kad viešoji parama buvo suteikta laikotarpiu, kai FFHG labai daug investavo į infrastruktūrą (daugiau kaip 220 mln. EUR 2001–2012 m.) Vadinasi, investicinė pagalba sudaro tik dalį bendrų investicinių sąnaudų. |
| --- | --- |

(546)

Taip pat reikėtų atkreipti dėmesį, kad viešoji parama buvo suteikta laikotarpiu, kai FFHG labai daug investavo į infrastruktūrą (daugiau kaip 220 mln. EUR 2001–2012 m.) Vadinasi, investicinė pagalba sudaro tik dalį bendrų investicinių sąnaudų.

| (547) | Todėl Komisija mano, kad nagrinėjamąja pagalbos priemone buvo daromas skatinamasis poveikis, o pagalbos suma buvo mažiausio būtino dydžio, kad remiama veikla vyktų, taigi – proporcinga. |
| --- | --- |

(547)

Todėl Komisija mano, kad nagrinėjamąja pagalbos priemone buvo daromas skatinamasis poveikis, o pagalbos suma buvo mažiausio būtino dydžio, kad remiama veikla vyktų, taigi – proporcinga.

Išvada

Išvada

| (548) | Remdamasi tuo, kas pirmiau išdėstyta, Komisija daro išvadą, kad Frankfurto Hano oro uostui suteikta investicinė pagalba yra suderinama su vidaus rinka pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies c punktą, nes atitinka 2005 m. Aviacijos gairių 61 punkte išdėstytas suderinamumo sąlygas. |
| --- | --- |

(548)

Remdamasi tuo, kas pirmiau išdėstyta, Komisija daro išvadą, kad Frankfurto Hano oro uostui suteikta investicinė pagalba yra suderinama su vidaus rinka pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies c punktą, nes atitinka 2005 m. Aviacijos gairių 61 punkte išdėstytas suderinamumo sąlygas.

10.4.   VEIKLOS PAGALBOS SUDERINAMUMAS PAGAL 2014 M. AVIACIJOS GAIRES

VEIKLOS PAGALBOS SUDERINAMUMAS PAGAL 2014 M. AVIACIJOS GAIRES

| (549) | 2014 m. Aviacijos gairių 5.1 skirsnyje išdėstyti kriterijai, kuriuos Komisija taikys vertindama veiklos pagalbos suderinamumą su vidaus rinka pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies c punktą. Pagal 2014 m. Aviacijos gairių 172 punktą Komisija šiuos kriterijus taikys visoms byloms, susijusioms su veiklos pagalba, įskaitant pranešimus, dėl kurių dar nepriimtas sprendimas, ir neteisėtą pagalbą, apie kurią nepranešta. |
| --- | --- |

(549)

2014 m. Aviacijos gairių 5.1 skirsnyje išdėstyti kriterijai, kuriuos Komisija taikys vertindama veiklos pagalbos suderinamumą su vidaus rinka pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies c punktą. Pagal 2014 m. Aviacijos gairių 172 punktą Komisija šiuos kriterijus taikys visoms byloms, susijusioms su veiklos pagalba, įskaitant pranešimus, dėl kurių dar nepriimtas sprendimas, ir neteisėtą pagalbą, apie kurią nepranešta.

| (550) | Pagal 2014 m. aviacijos gairių 137 punktą, iki 2014 m. Aviacijos gairių paskelbimo dienos suteikta neteisėta veiklos pagalba visų nepadengtų veiklos išlaidų atžvilgiu gali būti laikoma suderinama, jeigu įvykdytos visos šios bendrai taikomos sąlygos:






  a) | tiksliai apibrėžto bendros svarbos tikslo siekimas: ši sąlyga būna įvykdyta, jeigu, be kitų dalykų, pagalba didinamas Sąjungos piliečių judumas ir gerinamas susisiekimas su regionais arba skatinama regioninė plėtra (133); |
| --- | --- | --- |

(550)

Pagal 2014 m. aviacijos gairių 137 punktą, iki 2014 m. Aviacijos gairių paskelbimo dienos suteikta neteisėta veiklos pagalba visų nepadengtų veiklos išlaidų atžvilgiu gali būti laikoma suderinama, jeigu įvykdytos visos šios bendrai taikomos sąlygos:

a)

tiksliai apibrėžto bendros svarbos tikslo siekimas: ši sąlyga būna įvykdyta, jeigu, be kitų dalykų, pagalba didinamas Sąjungos piliečių judumas ir gerinamas susisiekimas su regionais arba skatinama regioninė plėtra (133);

tiksliai apibrėžto bendros svarbos tikslo siekimas

133

| b) | valstybės intervencijos poreikis: pagalba turi būti skiriama tais atvejais, kai tokia pagalba gali padėti iš esmės pagerinti padėtį, t. y. padaryti tai, ko pasiekti neįmanoma rinkos priemonėmis (134); |
| --- | --- |

b)

valstybės intervencijos poreikis: pagalba turi būti skiriama tais atvejais, kai tokia pagalba gali padėti iš esmės pagerinti padėtį, t. y. padaryti tai, ko pasiekti neįmanoma rinkos priemonėmis (134);

valstybės intervencijos poreikis

134

| c) | skatinamojo poveikio buvimas: ši sąlyga yra įvykdyta, jeigu tikėtina, kad tuo atveju, jeigu nebūtų veiklos pagalbos, ir atsižvelgiant į investicinės pagalbos tikimybę bei skrydžių apimtį atitinkamo oro uosto ekonominės veiklos mastas gerokai sumažėtų (135); |
| --- | --- |

c)

skatinamojo poveikio buvimas: ši sąlyga yra įvykdyta, jeigu tikėtina, kad tuo atveju, jeigu nebūtų veiklos pagalbos, ir atsižvelgiant į investicinės pagalbos tikimybę bei skrydžių apimtį atitinkamo oro uosto ekonominės veiklos mastas gerokai sumažėtų (135);

skatinamojo poveikio buvimas

135

| d) | pagalbos sumos proporcingumas (pagalbos apribojimas iki minimumo): veiklos pagalba oro uostams yra proporcinga, jeigu neviršija mažiausios remiamai veiklai vykdyti reikalingos sumos (136); |
| --- | --- |

d)

pagalbos sumos proporcingumas (pagalbos apribojimas iki minimumo): veiklos pagalba oro uostams yra proporcinga, jeigu neviršija mažiausios remiamai veiklai vykdyti reikalingos sumos (136);

pagalbos sumos proporcingumas (pagalbos apribojimas iki minimumo)

136

| e) | netinkamo neigiamo poveikio konkurencijai ir prekybai vengimas. (137) |
| --- | --- |

e)

netinkamo neigiamo poveikio konkurencijai ir prekybai vengimas. (137)

netinkamo neigiamo poveikio konkurencijai ir prekybai vengimas.

137

a)   
  Padedama siekti tiksliai apibrėžto bendros svarbos tikslo

Padedama siekti tiksliai apibrėžto bendros svarbos tikslo

| (551) | Kaip nurodyta 2014 m. Aviacijos gairių 5.1.2 skirsnio a punkte, siekiant suteikti oro uostams laiko prisitaikyti prie naujų sąlygų rinkoje, išvengti oro susisiekimo trikdžių ir nenutraukti susisiekimo su regionais, veiklos pagalba oro uostams bus laikoma padedančia siekti tiksliai apibrėžto bendros svarbos tikslo, jeigu ja: i) didinamas Sąjungos piliečių judumas ir gerinamas susisiekimas su regionais, nes buvo steigiami prieigos punktai, iš kurių galima vykdyti skrydžius Sąjungos viduje, ii) padedama kovoti su oro transporto spūstimis centriniuose Sąjungos oro uostuose arba iii) skatinama regioninė plėtra. |
| --- | --- |

(551)

Kaip nurodyta 2014 m. Aviacijos gairių 5.1.2 skirsnio a punkte, siekiant suteikti oro uostams laiko prisitaikyti prie naujų sąlygų rinkoje, išvengti oro susisiekimo trikdžių ir nenutraukti susisiekimo su regionais, veiklos pagalba oro uostams bus laikoma padedančia siekti tiksliai apibrėžto bendros svarbos tikslo, jeigu ja: i) didinamas Sąjungos piliečių judumas ir gerinamas susisiekimas su regionais, nes buvo steigiami prieigos punktai, iš kurių galima vykdyti skrydžius Sąjungos viduje, ii) padedama kovoti su oro transporto spūstimis centriniuose Sąjungos oro uostuose arba iii) skatinama regioninė plėtra.

| (552) | Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta 512–519 konstatuojamosiose dalyse, Komisija mano, kad toliau eksploatuojant Frankfurto Hano oro uostą padidėjo Sąjungos piliečių judumas ir pagerėjo susisiekimas regionuose, nes buvo įsteigti prieigos punktai, iš kurių Hunsriuko regione galima vykdyti skrydžius Sąjungos viduje. Be to, toliau eksploatuojant oro uostą buvo skatinama regioninė Hunsriuko regiono plėtra ir kuriamos naujos darbo vietos. Be to, eksploatuojant ir plečiant Frankfurto Hano oro uostą taip pat padėta mažinti spūstis Frankfurto prie Maino oro uoste. |
| --- | --- |

(552)

Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta 512–519 konstatuojamosiose dalyse, Komisija mano, kad toliau eksploatuojant Frankfurto Hano oro uostą padidėjo Sąjungos piliečių judumas ir pagerėjo susisiekimas regionuose, nes buvo įsteigti prieigos punktai, iš kurių Hunsriuko regione galima vykdyti skrydžius Sąjungos viduje. Be to, toliau eksploatuojant oro uostą buvo skatinama regioninė Hunsriuko regiono plėtra ir kuriamos naujos darbo vietos. Be to, eksploatuojant ir plečiant Frankfurto Hano oro uostą taip pat padėta mažinti spūstis Frankfurto prie Maino oro uoste.

| (553) | Todėl Komisija daro išvadą, kad šia priemone buvo siekiama aiškiai apibrėžto bendros svarbos tikslo. |
| --- | --- |

(553)

Todėl Komisija daro išvadą, kad šia priemone buvo siekiama aiškiai apibrėžto bendros svarbos tikslo.

b)   
  Valstybės intervencijos būtinybė

Valstybės intervencijos būtinybė

| (554) | Kaip nurodyta 2014 m. Aviacijos gairių 5.1.2 skirsnio b punkte, siekiant įvertinti, ar valstybės pagalba veiksmingai padedama siekti bendros svarbos tikslo, visų pirma reikia nustatyti spręstiną problemą. Tuo atžvilgiu valstybės pagalba oro uostui turi būti skiriama tada, kai ja galima iš esmės pagerinti padėtį taip, kaip to negali padaryti pati rinka. |
| --- | --- |

(554)

Kaip nurodyta 2014 m. Aviacijos gairių 5.1.2 skirsnio b punkte, siekiant įvertinti, ar valstybės pagalba veiksmingai padedama siekti bendros svarbos tikslo, visų pirma reikia nustatyti spręstiną problemą. Tuo atžvilgiu valstybės pagalba oro uostui turi būti skiriama tada, kai ja galima iš esmės pagerinti padėtį taip, kaip to negali padaryti pati rinka.

| (555) | Komisija atkreipia dėmesį, kad Frankfurto Hano oro uostas yra regioninis oro uostas, kuriame keleivių – maždaug 2,7 mln. per metus, o nagrinėjamuoju laikotarpiu keleivių skaičius gerokai išaugo (žr. 1 lentelę). Jo fiksuotosios veiklos sąnaudos – didelės, ir dabartinėmis rinkos sąlygomis jis negali padengti savo veiklos sąnaudų. Todėl reikia valstybės intervencijos (žr. 2014 m. Aviacijos gairių 89 punktą). |
| --- | --- |

(555)

Komisija atkreipia dėmesį, kad Frankfurto Hano oro uostas yra regioninis oro uostas, kuriame keleivių – maždaug 2,7 mln. per metus, o nagrinėjamuoju laikotarpiu keleivių skaičius gerokai išaugo (žr. 1 lentelę). Jo fiksuotosios veiklos sąnaudos – didelės, ir dabartinėmis rinkos sąlygomis jis negali padengti savo veiklos sąnaudų. Todėl reikia valstybės intervencijos (žr. 2014 m. Aviacijos gairių 89 punktą).

c)   
  Pagalbos priemonių tinkamumas

Pagalbos priemonių tinkamumas

| (556) | Kaip nurodyta 2014 m. Aviacijos gairių 5.1.2 skirsnio c punkte, bet kokia pagalbos priemonė oro uostui turi būti tinkama politikos priemonė, skirta bendros svarbos tikslui siekti. Todėl valstybė narė privalo įrodyti, kad naudojant kitas mažiau rinką iškraipančias politikos priemones ar pagalbos priemones negalima pasiekti to paties tikslo |
| --- | --- |

(556)

Kaip nurodyta 2014 m. Aviacijos gairių 5.1.2 skirsnio c punkte, bet kokia pagalbos priemonė oro uostui turi būti tinkama politikos priemonė, skirta bendros svarbos tikslui siekti. Todėl valstybė narė privalo įrodyti, kad naudojant kitas mažiau rinką iškraipančias politikos priemones ar pagalbos priemones negalima pasiekti to paties tikslo

| (557) | Pasak Vokietijos, nagrinėjamosios pagalbos priemonės yra tinkamos siekiant norimo bendros svarbos tikslo, kurio negalima pasiekti jokiomis kitomis mažiau iškraipančiomis politikos priemonėmis. |
| --- | --- |

(557)

Pasak Vokietijos, nagrinėjamosios pagalbos priemonės yra tinkamos siekiant norimo bendros svarbos tikslo, kurio negalima pasiekti jokiomis kitomis mažiau iškraipančiomis politikos priemonėmis.

| (558) | Šiuo atveju pagalbos suma atitiko nepadengtų faktiškai patirtų kapitalo veiklos sąnaudų sumą (žr. 4 lentelę) ir neviršijo būtino minimumo, nes ja kompensuotos tik faktiškai patirtos veiklos sąnaudos. Jokia kita politikos priemone nebūtų leista oro uostui tęsti savo veiklos. Taigi nuostolių kompensavimas neviršija būtino minimumo, ir nesuteikiamas joks pelnas. |
| --- | --- |

(558)

Šiuo atveju pagalbos suma atitiko nepadengtų faktiškai patirtų kapitalo veiklos sąnaudų sumą (žr. 4 lentelę) ir neviršijo būtino minimumo, nes ja kompensuotos tik faktiškai patirtos veiklos sąnaudos. Jokia kita politikos priemone nebūtų leista oro uostui tęsti savo veiklos. Taigi nuostolių kompensavimas neviršija būtino minimumo, ir nesuteikiamas joks pelnas.

| (559) | Atsižvelgdama į 557 ir 558 konstatuojamąsias dalis Komisija mano, kad nagrinėjamosios priemonės buvo tinkamos siekiamam bendros svarbos tikslui pasiekti. |
| --- | --- |

(559)

Atsižvelgdama į 557 ir 558 konstatuojamąsias dalis Komisija mano, kad nagrinėjamosios priemonės buvo tinkamos siekiamam bendros svarbos tikslui pasiekti.

d)   
  Skatinamojo poveikio buvimas

Skatinamojo poveikio buvimas

| (560) | Kaip nurodyta 2014 m. Aviacijos gairių 5.1.2 skirsnio d punkte, veiklos pagalba turi skatinamąjį poveikį, jeigu tikėtina, kad tuo atveju, jeigu nebūtų veiklos pagalbos, oro uosto ekonominės veiklos mastas gerokai sumažėtų. Atliekant tokį vertinimą reikia atsižvelgti į tai, kad suteikta investicinė pagalba, ir į srautų dydį oro uoste. |
| --- | --- |

(560)

Kaip nurodyta 2014 m. Aviacijos gairių 5.1.2 skirsnio d punkte, veiklos pagalba turi skatinamąjį poveikį, jeigu tikėtina, kad tuo atveju, jeigu nebūtų veiklos pagalbos, oro uosto ekonominės veiklos mastas gerokai sumažėtų. Atliekant tokį vertinimą reikia atsižvelgti į tai, kad suteikta investicinė pagalba, ir į srautų dydį oro uoste.

| (561) | Nesuteikus pagalbos, Frankfurto Hano oro uosto veiklos mastui būtų padarytas neigiamas poveikis ir jis būtų sumažėjęs, o galiausiai dėl nepadengtų veiklos nuostolių oro uostui būtų tekę pasitraukti iš rinkos. |
| --- | --- |

(561)

Nesuteikus pagalbos, Frankfurto Hano oro uosto veiklos mastui būtų padarytas neigiamas poveikis ir jis būtų sumažėjęs, o galiausiai dėl nepadengtų veiklos nuostolių oro uostui būtų tekę pasitraukti iš rinkos.

| (562) | Todėl Komisija mano, kad nagrinėjamosios pagalbos priemonės turėjo skatinamąjį poveikį. |
| --- | --- |

(562)

Todėl Komisija mano, kad nagrinėjamosios pagalbos priemonės turėjo skatinamąjį poveikį.

e)   
  Pagalbos sumos proporcingumas (pagalbos apribojimas iki minimumo)

Pagalbos sumos proporcingumas (pagalbos apribojimas iki minimumo)

| (563) | Kaip nurodyta 2014 m. Aviacijos gairių 5.1.2 skirsnio e punkte, veiklos pagalba oro uostams yra proporcinga, jeigu neviršija mažiausios remiamai veiklai vykdyti reikalingos sumos. |
| --- | --- |

(563)

Kaip nurodyta 2014 m. Aviacijos gairių 5.1.2 skirsnio e punkte, veiklos pagalba oro uostams yra proporcinga, jeigu neviršija mažiausios remiamai veiklai vykdyti reikalingos sumos.

| (564) | Šiuo atveju pagalbos suma buvo ne didesnė negu nepadengtos veiklos sąnaudos, nes ja kompensuotos tik faktiškai patirtos sąnaudos. |
| --- | --- |

(564)

Šiuo atveju pagalbos suma buvo ne didesnė negu nepadengtos veiklos sąnaudos, nes ja kompensuotos tik faktiškai patirtos sąnaudos.

| (565) | Todėl Komisija mano, kad veiklos pagalbos suma šiuo atveju buvo proporcinga ir neviršijo mažiausios remiamai veiklai vykdyti reikalingos sumos. |
| --- | --- |

(565)

Todėl Komisija mano, kad veiklos pagalbos suma šiuo atveju buvo proporcinga ir neviršijo mažiausios remiamai veiklai vykdyti reikalingos sumos.

f)   
  Netinkamo neigiamo poveikio konkurencijai ir valstybių narių tarpusavio prekybai vengimas

Netinkamo neigiamo poveikio konkurencijai ir valstybių narių tarpusavio prekybai vengimas

| (566) | Kaip nurodyta 2014 m. Aviacijos gairių 5.1.2 skirsnio f punkte, vertindama veiklos pagalbos suderinamumą Komisija atsižvelgs į konkurencijos iškraipymus ir poveikį prekybai. |
| --- | --- |

(566)

Kaip nurodyta 2014 m. Aviacijos gairių 5.1.2 skirsnio f punkte, vertindama veiklos pagalbos suderinamumą Komisija atsižvelgs į konkurencijos iškraipymus ir poveikį prekybai.

| (567) | Tipinėje Frankfurto Hano oro uosto pasiekiamumo zonoje (per 1 val. automobiliu įveikiamas arba 100 km atstumas) kitų komerciniu požiūriu naudojamų oro uostų nėra. NET jeigu ši tipinė pasiekiamumo zona būtų dar labiau išplėsta ir į ją patektų kiti netoli Frankfurto Hano oro uosto esantys oro uostai, kaip teigta 537–541 konstatuojamosiose dalyse, nederamo neigiamo poveikio konkurencijai su netoli Frankfurto Hano oro uostu esančiais oro uostais (t. y. Frankfurto prie Maino, Liuksemburgo ir Sarbriukeno) nėra. |
| --- | --- |

(567)

Tipinėje Frankfurto Hano oro uosto pasiekiamumo zonoje (per 1 val. automobiliu įveikiamas arba 100 km atstumas) kitų komerciniu požiūriu naudojamų oro uostų nėra. NET jeigu ši tipinė pasiekiamumo zona būtų dar labiau išplėsta ir į ją patektų kiti netoli Frankfurto Hano oro uosto esantys oro uostai, kaip teigta 537–541 konstatuojamosiose dalyse, nederamo neigiamo poveikio konkurencijai su netoli Frankfurto Hano oro uostu esančiais oro uostais (t. y. Frankfurto prie Maino, Liuksemburgo ir Sarbriukeno) nėra.

| (568) | Atsižvelgdama į tai, kas pirmiau išdėstyta, Komisija mano, kad nederamas neigiamas poveikis konkurencijai ir valstybių narių tarpusavio prekybai dėl bendrovei FFHG suteiktos veiklos pagalbos yra ribotas iki minimumo. |
| --- | --- |

(568)

Atsižvelgdama į tai, kas pirmiau išdėstyta, Komisija mano, kad nederamas neigiamas poveikis konkurencijai ir valstybių narių tarpusavio prekybai dėl bendrovei FFHG suteiktos veiklos pagalbos yra ribotas iki minimumo.

Išvada

Išvada

| (569) | Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta 551–568 konstatuojamosiose dalyse, Komisija daro išvadą, kad priemonės yra suderinamos su vidaus rinka pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies c punktą. |
| --- | --- |

(569)

Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta 551–568 konstatuojamosiose dalyse, Komisija daro išvadą, kad priemonės yra suderinamos su vidaus rinka pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies c punktą.

11.   IŠVADA

IŠVADA

11.1.   ORO UOSTO FINANSAVIMAS

ORO UOSTO FINANSAVIMAS

| (570) | 1 priemonė. 2001 m. pelno ir nuostolio perdavimo susitarimas.
  Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta 291–302 konstatuojamosiose dalyse, Komisija daro išvadą, kad tuo metu, kai buvo sudarytas 2001 m. pelno ir nuostolio perdavimo susitarimas, valdžios institucijos galėjo teisėtai manyti, kad pelno ir nuostolio perdavimo susitarimas, pagal kurį dengiami metiniai FFHG nuostoliai, nėra valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(570)

1 priemonė. 2001 m. pelno ir nuostolio perdavimo susitarimas.
  Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta 291–302 konstatuojamosiose dalyse, Komisija daro išvadą, kad tuo metu, kai buvo sudarytas 2001 m. pelno ir nuostolio perdavimo susitarimas, valdžios institucijos galėjo teisėtai manyti, kad pelno ir nuostolio perdavimo susitarimas, pagal kurį dengiami metiniai FFHG nuostoliai, nėra valstybės pagalba.

1 priemonė. 2001 m. pelno ir nuostolio perdavimo susitarimas.

| (571) | 2 priemonė. 2001 m. kapitalo didinimas.
  2001 m. kapitalo didinimas, kai Fraport ir Reino krašto-Pfalco žemė skyrė 27 mln. EUR, yra valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

(571)

2 priemonė. 2001 m. kapitalo didinimas.
  2001 m. kapitalo didinimas, kai Fraport ir Reino krašto-Pfalco žemė skyrė 27 mln. EUR, yra valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį.

2 priemonė. 2001 m. kapitalo didinimas.

Fraport

| (572) | 3 (2004 m. kapitalo didinimas) ir 4 (2004 m. pelno ir nuostolio perdavimo susitarimas) priemonės.

  Fraport dalis 2004 m. didinant kapitalą ir 2004 m. pelno ir nuostolio perdavimo susitarimas nėra valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį. NET jeigu tai būtų valstybės pagalba, tą pagalbą būtų galima laikyti suderinama pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies c punktą. |
| --- | --- |

(572)

3 (2004 m. kapitalo didinimas) ir 4 (2004 m. pelno ir nuostolio perdavimo susitarimas) priemonės.

  Fraport dalis 2004 m. didinant kapitalą ir 2004 m. pelno ir nuostolio perdavimo susitarimas nėra valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį. NET jeigu tai būtų valstybės pagalba, tą pagalbą būtų galima laikyti suderinama pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies c punktą.

3 (2004 m. kapitalo didinimas) ir 4 (2004 m. pelno ir nuostolio perdavimo susitarimas) priemonės.

Fraport

| (573) | Reino krašto-Pfalco ir Heseno žemių dalis 2004 m. didinant FFHG kapitalą yra valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

(573)

Reino krašto-Pfalco ir Heseno žemių dalis 2004 m. didinant FFHG kapitalą yra valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį.

| (574) | 5 (Kompensacija FFHG už į viešosios politikos sritį patenkančių užduočių vykdymą (keleivių tikrinimas) ir 6 (Tiesioginės Reino krašto-Pfalco žemės dotacijos) priemonės.
  Komisija mano, kad bendrovei FFHG skirtas viešasis finansavimas, kurio forma – tiesioginės dotacijos, suteiktos po 2000 m. gruodžio 12 d., yra valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

(574)

5 (Kompensacija FFHG už į viešosios politikos sritį patenkančių užduočių vykdymą (keleivių tikrinimas) ir 6 (Tiesioginės Reino krašto-Pfalco žemės dotacijos) priemonės.
  Komisija mano, kad bendrovei FFHG skirtas viešasis finansavimas, kurio forma – tiesioginės dotacijos, suteiktos po 2000 m. gruodžio 12 d., yra valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį.

5 (Kompensacija FFHG už į viešosios politikos sritį patenkančių užduočių vykdymą (keleivių tikrinimas) ir 6 (Tiesioginės Reino krašto-Pfalco žemės dotacijos) priemonės.

| (575) | 12 priemonė. Akcinio kapitalo didinimas.
  Kadangi didinant akcinį kapitalą siekiama finansuoti infrastruktūros priemones, o, pasak Vokietijos, dėl viešųjų akcininkių sprendimo imtis tų investicijų bendrovė FFHG turėjo teisę gauti tą finansavimą, Komisija mano, kad akcinio kapitalo didinimą reikia vertinti FFHG teiktos viešosios paramos aplinkybėmis. Šiuo atžvilgiu ir atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta 8.1.1 skirsnyje, Komisija daro išvadą, kad nuo sprendimo Aéroports de Paris priėmimo dienos (2000 m. gruodžio 12 d.) FFHG vykdo ekonominę veiklą ir yra įmonė pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

(575)

12 priemonė. Akcinio kapitalo didinimas.
  Kadangi didinant akcinį kapitalą siekiama finansuoti infrastruktūros priemones, o, pasak Vokietijos, dėl viešųjų akcininkių sprendimo imtis tų investicijų bendrovė FFHG turėjo teisę gauti tą finansavimą, Komisija mano, kad akcinio kapitalo didinimą reikia vertinti FFHG teiktos viešosios paramos aplinkybėmis. Šiuo atžvilgiu ir atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta 8.1.1 skirsnyje, Komisija daro išvadą, kad nuo sprendimo Aéroports de Paris priėmimo dienos (2000 m. gruodžio 12 d.) FFHG vykdo ekonominę veiklą ir yra įmonė pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį.

12 priemonė. Akcinio kapitalo didinimas.

Aéroports de Paris

| (576) | Be to, atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta 8.1.1, 8.1.3 ir 8.1.4 skirsniuose ir kas vienodai taikoma tai priemonei, Komisija mano, kad akcinio kapitalo injekcijos yra valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį, nes teiktos iš valstybės išteklių, todėl priskirtinos valstybei, ir jomis bendrovei FFHG suteiktas atrankusis ekonominis pranašumas, kuriuo iškraipoma arba gali būti iškraipoma konkurencija ir valstybių narių tarpusavio prekyba. |
| --- | --- |

(576)

Be to, atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta 8.1.1, 8.1.3 ir 8.1.4 skirsniuose ir kas vienodai taikoma tai priemonei, Komisija mano, kad akcinio kapitalo injekcijos yra valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį, nes teiktos iš valstybės išteklių, todėl priskirtinos valstybei, ir jomis bendrovei FFHG suteiktas atrankusis ekonominis pranašumas, kuriuo iškraipoma arba gali būti iškraipoma konkurencija ir valstybių narių tarpusavio prekyba.

| (577) | Kadangi priemonėmis FFHG jau naudojasi arba neatšaukiamai įsipareigota jas suteikti ir FFHG turi teisę gauti tas lėšas, Komisija mano, kad Vokietija nesilaikė Sutarties 108 straipsnio 3 dalyje nustatyto draudimo. |
| --- | --- |

(577)

Kadangi priemonėmis FFHG jau naudojasi arba neatšaukiamai įsipareigota jas suteikti ir FFHG turi teisę gauti tas lėšas, Komisija mano, kad Vokietija nesilaikė Sutarties 108 straipsnio 3 dalyje nustatyto draudimo.

| (578) | Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta 512–545 konstatuojamosiose dalyse, Komisija daro išvadą, kad Frankfurto Hano oro uostui suteikta investicinė pagalba yra suderinama su vidaus rinka pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies c punktą, nes atitinka 2005 m. Aviacijos gairių 61 punkte išdėstytas suderinamumo sąlygas. |
| --- | --- |

(578)

Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta 512–545 konstatuojamosiose dalyse, Komisija daro išvadą, kad Frankfurto Hano oro uostui suteikta investicinė pagalba yra suderinama su vidaus rinka pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies c punktą, nes atitinka 2005 m. Aviacijos gairių 61 punkte išdėstytas suderinamumo sąlygas.

| (579) | Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta 551–568 konstatuojamosiose dalyse, Komisija daro išvadą, kad priemonės yra suderinamos su vidaus rinka pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies c punktą. |
| --- | --- |

(579)

Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta 551–568 konstatuojamosiose dalyse, Komisija daro išvadą, kad priemonės yra suderinamos su vidaus rinka pagal Sutarties 107 straipsnio 3 dalies c punktą.

11.2.   SUSITARIMAI SU RYANAIR IR ORO UOSTO MOKESČIŲ SĄRAŠAS

SUSITARIMAI SU RYANAIR IR ORO UOSTO MOKESČIŲ SĄRAŠAS

| (580) | 7, 9 ir 10 priemonės. 1999, 2002 ir 2005 m. susitarimai su

  Ryanair. Išanalizavusi susitarimus ir informaciją, FFHG turėtą sudarant tuos susitarimus, Komisija įsitikino, kad FFHG galėjo pagrįstai tikėtis, kad dėl susitarimų Frankfurto Hano oro uosto pelningumas didės, nes numatytos papildomos pajamos buvo didesnės už numatytas papildomas sąnaudas. Kadangi dėl to susitarimai atitiko rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principą, susitarimu bendrovei Ryanair pranašumo nesuteikta. |
| --- | --- |

(580)

7, 9 ir 10 priemonės. 1999, 2002 ir 2005 m. susitarimai su

  Ryanair. Išanalizavusi susitarimus ir informaciją, FFHG turėtą sudarant tuos susitarimus, Komisija įsitikino, kad FFHG galėjo pagrįstai tikėtis, kad dėl susitarimų Frankfurto Hano oro uosto pelningumas didės, nes numatytos papildomos pajamos buvo didesnės už numatytas papildomas sąnaudas. Kadangi dėl to susitarimai atitiko rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principą, susitarimu bendrovei Ryanair pranašumo nesuteikta.

7, 9 ir 10 priemonės. 1999, 2002 ir 2005 m. susitarimai su

Ryanair

Ryanair

| (581) | 8 ir 11 priemonės: 2001 ir 2006 m. oro uosto mokesčių sąrašai.
  Atsižvelgdama į bendrovės FFHG atliktą ex ante pelningumo analizę Komisija mano, kad 2001 ir 2006 m. oro uosto mokesčių sąrašais oro vežėjams nesuteikta jokio ekonominio pranašumo, kurio jie nebūtų turėję įprastomis rinkos sąlygomis. |
| --- | --- |

(581)

8 ir 11 priemonės: 2001 ir 2006 m. oro uosto mokesčių sąrašai.
  Atsižvelgdama į bendrovės FFHG atliktą ex ante pelningumo analizę Komisija mano, kad 2001 ir 2006 m. oro uosto mokesčių sąrašais oro vežėjams nesuteikta jokio ekonominio pranašumo, kurio jie nebūtų turėję įprastomis rinkos sąlygomis.

8 ir 11 priemonės: 2001 ir 2006 m. oro uosto mokesčių sąrašai.

ex ante

| (582) | Kadangi vienas iš pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį kartu taikomų kriterijų neįvykdytas, Komisija mano, kad Frankfurto Hano oro uosto ir bendrovės Ryanair sudaryti 1999, 2002 ir 2005 m. susitarimai su Ryanair ir 2001 bei 2006 m. oro uosto mokesčių sąrašai nėra valstybės pagalba, kaip apibrėžta Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje. |
| --- | --- |

(582)

Kadangi vienas iš pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį kartu taikomų kriterijų neįvykdytas, Komisija mano, kad Frankfurto Hano oro uosto ir bendrovės Ryanair sudaryti 1999, 2002 ir 2005 m. susitarimai su Ryanair ir 2001 bei 2006 m. oro uosto mokesčių sąrašai nėra valstybės pagalba, kaip apibrėžta Sutarties 107 straipsnio 1 dalyje.

Ryanair

Ryanair

| (583) | Komisija atkreipia dėmesį, jog Vokietija sutinka, kad sprendimas būtų priimtas tik anglų kalba, |
| --- | --- |

(583)

Komisija atkreipia dėmesį, jog Vokietija sutinka, kad sprendimas būtų priimtas tik anglų kalba,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

1.   Valstybės pagalba, kurią pažeisdama Sutarties 108 straipsnio 3 dalį Vokietija 2001–2012 m. neteisėtai suteikė bendrovei Flughafen Frankfurt Hahn GmbH, t. y. 2001 m. kapitalo didinimas, kurio vertė – 27 mln. EUR, 2004 m. kapitalo didinimas, kurio vertė – 22 mln. EUR, ir tiesioginės Reino krašto-Pfalco žemės dotacijos (tiek, kiek tos dotacijos nebuvo susijusios tik su viešosios politikos srities veikla ir jomis nedengtos investicijos, dėl kurių neatšaukiamai nuspręsta iki 2000 m. gruodžio 12 d.), yra suderinama su vidaus rinka.

2.   Fraport AG dalis 2004 m. didinant kapitalą ir 2004 m. pelno ir nuostolio perdavimo susitarimas nėra valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį.

2 straipsnis

1.   Bendrovių Ryanair ir Flughafen Frankfurt Hahn GmbH susitarimas, įsigaliojęs 1999 m. balandžio 1 d., nėra valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį.

2.   Bendrovių Ryanair ir Flughafen Frankfurt Hahn GmbH susitarimas, įsigaliojęs 2002 m. vasario 14 d., nėra valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį.

3.   2005 m. lapkričio 4 d. bendrovių Ryanair ir Flughafen Frankfurt-Hahn GmbH 2005–2012 m. susitarimas dėl 6–18 orlaivių pristatymo nėra valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį.

3 straipsnis

2001 m. spalio 1 d. ir 2006 m. birželio 1 d. įsigalioję oro uosto mokesčių sąrašai nėra valstybės pagalba pagal Sutarties 107 straipsnio 1 dalį.

4 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Vokietijos Federacinei Respublikai.

Priimta Briuselyje 2014 m. spalio 1 d.

Komisijos vardu

Joaquín ALMUNIA

Pirmininko pavaduotojas

---

(1)  Nuo 2009 m. gruodžio 1 d. EB sutarties 87 ir 88 straipsniai atitinkamai tapo Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – Sutartis) 107 ir 108 straipsniais. EB sutarties 87 ir 88 straipsniai bei Sutarties 107 ir 108 straipsniai iš esmės tapatūs. Šiame sprendime, kai tinka, nuorodas į Sutarties 107 ir 108 straipsnius reikėtų suprasti kaip nuorodas į EB sutarties 87 ir 88 straipsnius. Sutartyje taip pat buvo padaryti tam tikri terminų pakeitimai, konkrečiai, „Bendrija“ pakeista į „Sąjungą“, o „bendroji rinka“ į „vidaus rinką“. Šiame sprendime vartojama Sutarties terminija.

1

(2)  
  OL C 12, 2009 1 17, p. 6.

2

(3)  Bendrovė Ryanair – Airijos oro vežėjas, ji taip pat yra Europos pigių skrydžių bendrovių asociacijos narė. Šio oro vežėjo veikla susijusi su nepagrindiniais, regioniniais oro uostais. Dabar šis oro vežėjas vykdo skrydžius į maždaug 160 Europos paskirties vietų. Ryanair orlaivių parką sudaro 272 vienarūšiai orlaiviai Boeing 737–800, turintys 189 vietas.

3

Ryanair

Ryanair

Boeing 737–800

(4)  Žr. 2 išnašą.

4

(5)  
  1999 m. kovo 22 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 659/1999, nustatantis išsamias sutarties dėl Europos sąjungos veikimo 108 straipsnio taikymo taisykles (OL L 83, 1999 3 27, p. 1).

5

(6)  
  OL C 216, 2012 7 21, p. 1.

6

(7)  Komisijos komunikatas „Valstybės pagalbos oro uostams ir oro transporto bendrovėms gairės“ (OL C 99, 2014 4 4, p. 3).

7

(8)  EB sutarties 92 ir 93 straipsnių ir EEE susitarimo 61 straipsnio taikymas valstybės pagalbai aviacijos sektoriuje (OL C 350, 1994 12 10, p. 5).

8

(9)  Bendrijos gairės dėl oro uostų finansavimo ir valstybės pagalbos oro transporto bendrovių veiklai iš regioninių oro uostų pradėti (OL C 312, 2005 12 9, p. 1).

9

(10)  
  OL C 113, 2014 4 15, p. 30.

10

(11)  Toliau šiame sprendime Fraport reiškia ir įmonę FAG, kol nebuvo pakeistas jos pavadinimas, ir Fraport AG pavadinimą pakeitus.

11

Fraport

Fraport AG

(*1)  
  - Konfidenciali informacija.

*1

- Konfidenciali informacija.

(12)  Pagal pirkimo susitarimo 7 skirsnio 3 dalį, dalis pirkimo kainos gali būti mažesnė, jeigu, pavyzdžiui, FFHG išlaidos apsaugai nuo triukšmo būtų didesnės už tam tikrą viršutinę ribą.

12

(13)  45,24 % Fraport akcijų turėjo Heseno žemė, 28,89 % – Stadtwerke Frankfurt am Main Holding GmbH (jos 100 % akcijų priklausė Frankfurto prie Maino savivaldybei), 25,87 % – Vokietijos Federacinė Respublika.

13

Fraport

Stadtwerke Frankfurt am Main Holding GmbH

(14)  Bendrovė Wizz Air – Vengrijos oro vežėjas, ji taip pat yra Europos pigių skrydžių bendrovių asociacijos narė. Wizz Air grupę sudaro trys veiklą vykdančios bendrovės – Wizz Air Hungary, Wizz Air Bulgaria ir Wizz Air Ukraine. Šio oro vežėjo verslo modelis susijęs su nepagrindiniais, regioniniais oro uostais. Dabar šis oro vežėjas vykdo skrydžius tarp maždaug 150 Europos paskirties vietų. Wizz Air orlaivių parką sudaro vienarūšiai orlaiviai – 34 Airbus A 320, turintys 180 vietų; jų vidutinis amžius yra mažesnis negu treji metai.

14

Wizz Air

Wizz Air

Wizz Air Hungary

Wizz Air Bulgaria

Wizz Air Ukraine

Wizz Air

Airbus A 320

(15)  Notaro Jürgeno Scherzerio patvirtintas 2000 m. lapkričio 24 d. dokumentas (Dokumentų rinkinys Nr.o268/2000).

15

o

(16)  
  2000 m. gegužės 3 d. akcininkų susirinkimo rezoliucija.

16

(17)  
  Fraport nuosavybės vertybinių popierių komitetas – stebėtojų tarybos sudarytas komitetas, stebintis Fraport nuosavybės vertybinių popierių ekonominę raidą.

17

Fraport

Fraport

(18)  Arba, kitaip, skolos ir akcinio kapitalo santykio rodiklis – 96 %

18

(19)  Reino krašto-Pfalco žemės kontroliuojančiųjų bendrovių metinės 1999, 2001, 2003, 2004 m. ataskaitos.

19

(20)  Buvo nustatyta, kad viršutinė Ryanair mokėtino metinio apsisukimo mokesčio, jeigu vykdoma iki šešių skrydžių per dieną, riba yra [...] EUR

20

(21)  Byla Nr.oV/21–1011/1.

21

o

(22)  3 priedas. FFHG gavo [...] proc. komisinį mokestį už kiekvieną parduotą (mokant grynaisiais pinigais arba kredito kortele) arba FFHG bilietų kasose išduotą bilietą, [...] proc. komisinį mokestį už FFHG imamą bagažo viršsvorio mokestį, [...] EUR už kiekvieną iš anksto apmokėtą ir Ryanair įformintą bilietą ir [...] proc. komisinį mokestį bendrovei FFHG už kiekvieną per FFHG užsakytą išsinuomotą automobilį.

22

Ryanair

(23)  Tai taip pat matyti iš ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo tyrimo, kurį Reino krašto-Pfalco žemės vardu pateikė PwC, 68 punkto.

23

(24)  [...]

24

(25)  Byla Nr.oV/20–1011/1.

25

o

(26)  
  2002 m. gegužės 16 d. Sprendimas Prancūzija prieš Komisiją (Stardust Marine), C-482/99, Rink. p. I-4397, 51 ir tolesni punktai.

26

Prancūzija prieš Komisiją

Stardust Marine

(27)  Sprendimo Stardust Marine 51 ir tolesni punktai.

27

Stardust Marine

(28)  Žr. Komisijos komunikato dėl valstybės pagalbos elementų valdžios institucijoms parduodant žemę ir pastatus II skirsnio 2 dalį.

28

(29)  2005 m. Aviacijos gairių 33 punktas.

29

(30)  
  2000 m. gruodžio 12 d. Sprendimas Aéroports de Paris prieš Komisiją, T-128/89, Rink. p. II-3929, patvirtintas 2002 m. spalio 24 d. Sprendimu Aéroports de Paris prieš Komisiją, C-82/01P, Rink. p. I-9297.

30

Aéroports de Paris prieš Komisiją

Aéroports de Paris prieš Komisiją

(31)  
  2011 m. kovo 24 d. Sprendimas Mitteldeutsche Flughafen AG ir Flughafen Leipzig-Halle GmbH prieš Komisiją (toliau – sprendimas dėl Leipcigo Halės oro uosto), sujungtos bylos T-443/08 ir T-455/08, Rink. p. II-1311, visų pirma jo 93–94 punktai; patvirtinta 2012 m. gruodžio 19 d. Sprendimu Mitteldeutsche Flughafen ir Flughafen Leipzig/Halle prieš Komisiją, C-288/11 P, dar nepaskelbtas.

31

Mitteldeutsche Flughafen AG ir Flughafen Leipzig-Halle GmbH prieš Komisiją

Mitteldeutsche Flughafen ir Flughafen Leipzig/Halle prieš Komisiją

(32)  
  2005 m. spalio 13 d. Sprendimo Stadtwerke Brixen AG, C-458/03, Rink. p. I-08585, 67 punktas.

32

Stadtwerke Brixen AG

(33)  
  2006 m. gegužės 11 d. Sprendimo Carbotermo, C-340/04, Rink. p. I-04137, 36 ir tolesni punktai.

33

Carbotermo

(34)  
  1992 m. liepos 23 d. Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 2408/92 dėl Bendrijos oro vežėjų patekimo į Bendrijos vidaus oro maršrutus (OL L 240, 1992 8 24, p. 8).

34

(35)  
  2001 m. kovo 13 d. Sprendimo PreussenElektra, C-379/98, Rink. p. I-2099, 58 punktas.

35

PreussenElektra

(36)  
  1969 m. spalio 6 d.
  Gemeinschaftsaufgabe
  „Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur (GRW) Gesetz“ (BGBl. I S. 1861) su naujausiais pakeitimais, padarytais 2007 m. rugsėjo 7 d. Įstatymo 8 straipsniu (BGBl. I, p. 2,246).

36

Gemeinschaftsaufgabe

(37)  
  Flughafen Frankfurt Hahn – Regionaloekonomische Effekte, ZFL Studie, 2007 m. kovo mėn.

37

Flughafen Frankfurt Hahn – Regionaloekonomische Effekte, ZFL Studie

(38)  Vokietijos pateikta medžiaga, 2014 m. rugsėjo mėn.

38

(39)  
  Oxera dokumentas „How should AMS agreements be treated within the profitability analysis as part of the market economy operator test? – Practical application“ (Kaip pelningumo analizėje, atliekamoje vertinant atitiktį rinkos ekonomikos sąlygomis veikiančio veiklos vykdytojo principui, reikėtų aiškinti AMS susitarimus? Praktinis taikymas), parengtas 2014 m. sausio 31 d.
  Ryanair užsakymu.

39

Oxera

Ryanair

(40)  Pasak Oxera, nusidėvėjimo mokesčiai neįtraukti, nes 1999 m. susitarimas su Ryanair pasirašytas prieš 2000 m. gruodžio 12 d. priimant sprendimą Aeroports de Paris. Oxera taip pat teigė, kad pateikti nominalieji duomenys. Oxera paaiškino, kad pateikti 1999 ir 2004 m. skaičiavimai pakoreguoti, kad būtų matyti, kada pradėjo ir kada baigė galioti 1999 m. susitarimas, t. y. atitinkamai 1999 m. balandžio mėn. ir 2004 m. kovo mėn.

40

Oxera

Ryanair

Aeroports de Paris

Oxera

Oxera

(41)  
  Oxera paaiškino, kad nusidėvėjimas modeliuojamas taikant grynųjų pinigų srautų atžvilgiu neutralų metodą. Pasak Oxera, taikant šį metodą užtikrinama, kad diskontuotos dabartinės nusidėvėjimo vertės suma visą turto naudojimo laikotarpį būtų lygi pirminei kapitalo išlaidų sumai. Oxera teigė, kad pateikti nominalieji duomenys. Oxera paaiškino, kad pateikti 2002 ir 2017 m. skaičiavimai pakoreguoti, kad būtų matyti, kada pradėjo ir kada baigė galioti 2002 m. susitarimas, t. y. atitinkamai 2002 m. vasario mėn. ir 2017 m. vasario mėn.

41

Oxera

Oxera

Oxera

Oxera

(42)  
  2003 m. kovo 6 d. Sprendimo Westdeutsche Landesbank Girozentrale prieš Komisiją, sujungtos bylos T-228 ir 233/99, Rink. p. II-435, 314 punktas.

42

Westdeutsche Landesbank Girozentrale prieš Komisiją

(43)  Sprendimo Stardust Marine 33–34 punktai.

43

Stardust Marine

(44)  
  2006 m. lapkričio 16 d. Komisijos direktyva 2006/111/EB dėl finansinių santykių tarp valstybių narių ir valstybės įmonių skaidrumo ir dėl finansinio skaidrumo tam tikrose įmonėse (OL L 318, 2006 11 17, p. 17).

44

(45)  
  2008 m. gruodžio 17 d. Sprendimas Ryanair prieš Komisiją (toliau – sprendimas dėl Šarlerua oro uosto), T-196/04, Rink. p. II-3643.

45

Ryanair prieš Komisiją

(46)  2005 m. rinkodaros susitarimas neįtrauktas ir į 2011 m. sprendimą pradėti tyrimą.

46

(47)  
  2000 m. gruodžio 12 d. Sprendimo Aéroports de Paris prieš Komisiją, T-128/89, Rink. p. II-3929, (patvirtinto 2002 m. spalio 24 d. Teisingumo Teismo sprendimu, C-82/01 P, Rink. p. I-9297), 75 punktas ir kitos nuorodos.

47

Aéroports de Paris prieš Komisiją

(48)  
  2011 m. kovo 24 d. Sprendimas Flughafen Leipzig-Halle GmbH ir Mitteldeutsche Flughafen AG prieš Komisiją, T-455/08, Rink. p. I-01311, visų pirma jo 105 ir 106 punktai.

48

Flughafen Leipzig-Halle GmbH ir Mitteldeutsche Flughafen AG prieš Komisiją

(49)  Žr. visų pirma 2008 m. birželio 17 d. Komisijos sprendimo byloje C-29/08 Flughafen Frankfurt Hahn – galima valstybės pagalba oro uostui ir susitarimas su Ryanair (OL C 12, 2009 1 17, p. 6), 204–208 punktus; 2012 m. kovo 21 d. Komisijos sprendimą byloje C 76/2002 Šarlerua oro uostas – galima pagalba oro uostui ir Ryanair (OL C 248, 2012 8 17, p. 1).

49

Flughafen Frankfurt Hahn

Ryanair

Ryanair

(50)  Reglamento (EB) Nr. 659/1999 1 straipsnio d punkte nustatyta, kad „
  „pagalbos schema“ – tai bet kuris teisės aktas, pagal kurį bendrai ir abstrakčiai teisės aktuose apibrėžtoms įmonėms netaikant kitų įgyvendinimo priemonių galima teikti individualią pagalbą, ir bet kuris teisės aktas, pagal kurį vienai arba kelioms įmonėms gali būti teikiama su konkrečiu projektu nesusijusi ir neribotam laikotarpiui skirta pagalba, ir (arba) neriboto dydžio pagalba;“.

50

(51)  Žr. 2002 m. FFHG padėties ataskaitą, p. 5.

51

(52)  
  2002 m. gegužės 16 d. Sprendimas Prancūzija prieš Komisiją (Stardust Marine), C-482/99, Rink. p. I-4397.

52

Prancūzija prieš Komisiją

Stardust Marine

(53)  
  2011 m. gegužės 12 d. Sprendimo Nord-Pas-de-Calais, sujungtos bylos T-267/08 ir T-279/08, dar nepaskelbtas, 108 punktas.

53

Nord-Pas-de-Calais

(54)  Žr., pavyzdžiui, Komisijos sprendimą byloje C 41/2005 dėl per didelių Vengrijos sąnaudų (OL C 324, 2005 12 21, p. 12), ir tolesnes nuorodas.

54

(55)  
  Sprendimo Stardust-Marine 52 ir 57 punktai.

55

Sprendimo

52 ir 57 punktai.

(56)  45,24 % Fraport akcijų turėjo Heseno žemė, 28,89 % – Stadtwerke Frankfurt am Main Holding GmbH (jos 100 % akcijų priklausė Frankfurto prie Maino savivaldybei), 25,87 % – Vokietijos Federacinė Respublika.

56

Fraport

Stadtwerke Frankfurt am Main Holding GmbH

(57)  Sprendimo Stardust Marine, 52 ir 57 punktai.

57

Stardust Marine

(58)  Sprendimo Stardust Marine 55–56 punktai.

58

Stardust Marine

(59)  
  2005 m. spalio 13 d. Sprendimo Stadtwerke Brixen AG, C-458/03, Rink. p. I-08585, 67 punktas.

59

Stadtwerke Brixen AG

(60)  
  2008 m. birželio 26 d. Sprendimo SIC – Sociedade Independente de Comunicação prieš Komisiją, T – 442/03, Rink. p. II-01161, 100 punktas.

60

SIC – Sociedade Independente de Comunicação prieš Komisiją

(61)  
  2012 m. rugsėjo 19 d. Komisijos sprendimo 2014/273/ES dėl pagalbos ELAN d.o.o. priemonių SA.26379 (C13/10) (ex NN 17/2010), kurias taikė Slovėnija (OL L 144, 2014 5 15, p. 1), 99 konstatuojamoji dalis.

61

(62)  
  1999 m. kovo 3 d. sprendimas, Az. 2StR 437–98, NJW 1999, 2378.

62

(63)  Pagal Vokietijos baudžiamojo kodekso (vok. Strafgesetzbuch) 11 skirsnio 1 dalies 2 punkto c papunktį.

63

Strafgesetzbuch

(64)  
  2008 m. liepos 3 d. sprendimas, Az. I ZR 145/05, WRP 2008, 1182, 1186.

64

(65)  
  2005 m. spalio 13 d. Sprendimo Stadtwerke Brixen AG, C-458/03, Rink. p. I-08585, 67 punktas.

65

Stadtwerke Brixen AG

(66)  Metines finansines 2001–2006 m. laikotarpio Fraport ataskaitas (vok. Geschäftsbericht) galima rasti adresu http://www.fraport.de/de/investor-relations/termine-und-publikationen/publikationen.html. Visų pirma žr. Geschäftsbericht, 2001 m., p. 46; Geschäftsbericht, 2002 m., p. 66; Geschäftsbericht, 2003 m., p. 54; Geschäftsbericht, 2004 m., p. 80; Geschäftsbericht, 2005 m., p. 64; Geschäftsbericht, 2006 m., p. 72.

66

Fraport

Geschäftsbericht)

Geschäftsbericht

Geschäftsbericht

Geschäftsbericht

Geschäftsbericht

Geschäftsbericht

Geschäftsbericht

(67)  
  1999 m. rugpjūčio 31 d. pagrindinis Fraport ir Reino krašto-Pfalco žemės susitarimas.

67

Fraport

(68)  Leidimą sudaryti pagrindinį susitarimą 1999 m. spalio 1 d. posėdyje davė stebėtojų taryba.

68

(69)  
  1999 m. rugpjūčio 31 d. pagrindinis Fraport ir Reino krašto-Pfalco žemės susitarimas, žr. 4 ir 5 punktus.

69

Fraport

(70)  
  2001 m. lapkričio 29 d. FFHG įstatų 13 straipsnis, pavadinimu „Disponavimas akcijomis“ (vok. Verfügung über Geschäftsanteile).

70

Verfügung über Geschäftsanteile

(71)  Stebėtojų tarybos komiteto pirkimo klausimais 2001 m. gegužės 30 d. posėdžio protokolas.

71

(72)  Valdančiajai tarybai pateikti 2001 m. gegužės 14 d. dokumentai (vok. Vorstandsvorlage) dėl FFHG ekonominės plėtros; taip pat žr. stebėtojų tarybos komiteto pirkimo klausimais 2001 m. gegužės 30 d. posėdžio protokolą; taip pat žr. BCG atliktą 2001 m. vasario 14 d. FFHG potencialo analizę, p. 10.

72

Vorstandsvorlage

(73)  
  Fraport stebėtojų tarybai siūloma 2001 m. lapkričio 23 d. rezoliucija.

73

Fraport

(74)  
  1996 m. liepos 11 d. Sprendimo Syndicat français de l'Express international (SFEI) ir kiti prieš La Poste ir kitus, C-39/94, Rink. p. I-3547, 60 punktas ir 1999 m. balandžio 29 d. Sprendimo Ispanijos Karalystė prieš Europos Bendrijų Komisiją, C-342/96, Rink. p. I-2459, 41 punktas.

74

Syndicat français de l'Express international (SFEI) ir kiti prieš La Poste ir kitus,

Ispanijos Karalystė prieš Europos Bendrijų Komisiją,

(75)  
  1974 m. liepos 2 d. Sprendimo Italijos Respublika prieš Europos Bendrijų Komisiją, 173/73, Rink. p. 709, 13 punktas.

75

Italijos Respublika prieš Europos Bendrijų Komisiją

(76)  
  2002 m. gegužės 16 d. Sprendimo Prancūzija prieš Komisiją (Stardust Marine), C-482/99, Rink. p. I-4397, 69 punktas.

76

Prancūzija prieš Komisiją

Stardust Marine

(77)  
  1991 m. kovo 21 d. Sprendimo Italija prieš Komisiją (ALFA Romeo), C-305/89, Rink. p. I-1603, 23 punktas; 2000 m. gruodžio 12 d. Sprendimo Alitalia prieš Komisiją, T-296/97, Rink. p. II-03871, 84 punktas.

77

Italija prieš Komisiją

ALFA Romeo

Alitalia prieš Komisiją,

(78)  
  1986 m. liepos 10 d. Sprendimas Belgija prieš Komisiją, 40/85, Rink. p. I-2321.

78

Belgija prieš Komisiją

(79)  Sprendimo Stardust Marine 71 punktas.

79

Stardust Marine

(80)  
  2012 m. birželio 5 d. Sprendimo Komisija prieš Electricité de France (EDF), C-124/10P, dar nepaskelbtas, 85 punktas.

80

Komisija prieš Electricité de France (EDF)

(81)  
  Interplan – konsultacinė įmonė, kurią Fraport pasamdė eismo potencialui Frankfurto Hano oro uoste analizuoti.

81

Interplan

Fraport

(82)  FFGH Stebėtojų tarybos komiteto pirkimo klausimais 2001 m. gegužės 30 d. posėdžio protokolas.

82

(83)  Pelningumo vertinimas, BCG, 2001 m. vasario 14 d.

83

(84)  Laikyta, kad diskonto norma, skaičiuojant grynąją dabartinę vertę, yra [...] proc.

84

(85)  Remiantis grynąja dabartine verte (GDV) matyti, ar tam tikro projekto grąža yra didesnė už (alternatyviąsias) kapitalo sąnaudas. Projektas laikomas ekonomiškai gyvybinga investicija, jeigu jo GDV yra teigiama. Investicijos, kurių grąža yra mažesnė už (alternatyviąsias) kapitalo sąnaudas, nėra ekonomiškai gyvybingos. (Alternatyviąsias) kapitalo sąnaudas atspindi diskonto norma.

85

(86)  
  „SH&E: Study of traffic potential of Frankfurt-Hahn Airport“ (SH&E. Eismo potencialo Frankfurto Hano oro uoste tyrimas), 2001 m. liepos 18 d.

86

(87)  Esamos padėties, pirmasis alternatyvus ir antrasis alternatyvus scenarijai pagrįsti duomenimis, pateiktais PwC 2008 m. spalio 24 d. ataskaitoje, p. 39; diskonto norma buvo nustatyta BCG 2010 m. vasario 14 d. potencialo vertinime.

87

(88)  Komisija grynąją dabartinę vertę apskaičiavo taikydama [...] proc. normą, nustatytą BCG pelningumo vertinime. Be to, Komisija nustatė dar vieną galimybę, t. y. laikytis esamos padėties (nuostoliai dengiami iki 2005 m.).

88

(89)  Diskonto norma nustatyta PwC 2008 m. spalio 24 d. ataskaitoje, p. 33.

89

(90)  Komisija grynąją dabartinę vertę apskaičiavo taikydama diskonto normą, nustatytą PwC ataskaitoje.

90

(91)  
  1998 m. balandžio 30 d. Sprendimas Het Vlaamse Gewest prieš Komisiją, T-214/95, Rink p. II-717.

91

Het Vlaamse Gewest prieš Komisiją

(92)  Žr. šio dokumento 2.2 skirsnį.

92

(93)  Pavyzdžiui, Leipcigo Halės oro uostas su Vatri oro uostu (Prancūzija) konkuravo dėl DHL Europos krovinių logistikos centro. Žr. Sprendimo dėl Leipcigo Halės oro uosto 93 punktą.

93

(94)  Žr. 88 išnašą.

94

(95)  Lježo oro uosto atsakymas, pateiktas per viešas konsultacijas dėl 2014 m. Aviacijos gairių.

95

(96)  Akcinių bendrovių steigimo įstatymo 293 straipsnio 1 dalis.

96

(97)  Komisija augimo normą apskaičiavo remdamasi prognozuojamais metiniais rezultatais.

97

(98)  
  1994 m. sausio 19 d. Sprendimas SAT Fluggesellschaft prieš Eurokontrolę, C-364/92, Rink. p. I-43.

98

SAT Fluggesellschaft prieš Eurokontrolę

(99)  
  1987 m. birželio 16 d. Sprendimo Komisija prieš Italiją, C-118/85, Rink. p. 2599, 7 ir 8 punktai ir 1988 m. gegužės 4 d. Sprendimo Bodson/Pompes funèbres des régions libérées, C-30/87, Rink. p. 2479, 18 punktas.

99

Komisija prieš Italiją

Bodson/Pompes funèbres des régions libérées

(100)  
  1997 m. kovo 18 d. Sprendimas Cali & Figli v Servizi ecologici porto di Genova, C-343/95, Rink. p. I-1547; 2003 m. kovo 19 d. Komisijos sprendimas N309/2002; 2002 m. spalio 16 d. Komisijos sprendimas N438/2002 „Pagalba valdžios institucijų užduotims vykdyti Belgijos uostų sektoriuje“.

100

Cali & Figli v Servizi ecologici porto di Genova

(101)  
  2003 m. kovo 19 d. Komisijos sprendimas N309/2002.

101

(102)  Visų pirma žr. 1994 m. sausio 19 d. Sprendimo SAT Fluggesellschaft prieš Eurokontrolę, C-364/92, Rink. p. I-43, 30 punktą ir 2009 m. kovo 26 d. Sprendimo Selex Sistemi Integrati prieš Komisiją, C-113/07 P, Rink. p. I-2207, 71 punktą.

102

SAT Fluggesellschaft prieš Eurokontrolę

Selex Sistemi Integrati prieš Komisiją

(103)  Žr., inter alia, 2005 m. kovo 3 d. Sprendimo Wolfgang Heiser prieš Finanzamt Innsbruck, C-172/03, Rink. p. I-01627, 36 punktą ir nurodytus sprendimus.

103

inter alia

Wolfgang Heiser prieš Finanzamt Innsbruck

(104)  
  2008 m. gruodžio 17 d. Sprendimo Ryanair prieš Komisiją, T-196/04, Rink. p. II -3643, 59 punktas.

104

Ryanair prieš Komisiją

(105)  Žr. 2010 m. sausio 27 d. Komisijos sprendimą 2011/60/ES dėl valstybės pagalbos C 12/08 (ex NN 74/07) – Slovakija – Bratislavos oro uosto ir Ryanair susitarimas (OL L 27, 2011 2 1, p. 24).

105

Ryanair

(106)  
  2002 m. gegužės 16 d. Sprendimo Prancūzija prieš Komisiją, C-482/99, Rink. p. I-04397, 71 punktas (sprendimas Stardust Marine).

106

Prancūzija prieš Komisiją

Stardust Marine

(107)  Žr. 2014 m. Aviacijos gairių 53 punktą.

107

(108)  Žr. 2014 m. Aviacijos gairių 59 ir 61 punktus.

108

(109)  Žr. Sprendimą 2011/60/ES.

109

(110)  Tai grindžiama šiuo skaičiavimu: [...] skrydžių 1999 m. * [...] keleivių kiekviename orlaivyje = [...] Ryanair keleivių.

110

Ryanair

(111)  Oro uosto mokesčių ataskaita. Frankfurto Hano oro uostas, 1999 m.

111

(112)  [...] mln. DM naujojo terminalo investicinės sąnaudos/tikėtinas ekonominis terminalo naudojimas 20 metų = [...] DM nusidėvėjimas per metus.

112

(113)  Savo lūkesčius dėl pajamų iš keleivio mokesčio FFHG grindė prielaida, kad Ryanair Frankfurto Hano oro uoste laikys tris orlaivius, todėl keleivio mokestis buvo sumažintas [...] EUR rinkodaros parama kiekvienam keleiviui.

113

Ryanair

(114)  Išlaidos atitinka aptarnavimo priemonių nuomos mokestį ir veiklos išlaidas, susijusias su medžiagomis (t. y. veiklos išlaidas, susijusias su atsargomis).

114

(115)  Remiantis tuo, kad skrydžių yra [...] per metus.

115

(116)  FFHG darė prielaidą, kad Ryanair pradės vykdyti skrydžius trimis naujais maršrutais, ir už tai ji sumokės [...] DM.

116

Ryanair

(117)  Šiuo atveju nusidėvėjimas apima išplėstą keleivių terminalą, į kurio išplėtimą prireikė investuoti [...] EUR ([...] EUR plius [...] EUR dėl tikėtinos papildomos paklausos), ir finansavimo išlaidas. Šios investicinės sąnaudos paskirstytos bendrovei Ryanair pagal jai tenkančią Frankfurto Hano oro uosto keleivių dalį, o ji yra [...] proc. Nusidėvėjimo laikotarpis – [...] metai. Nors pirminės terminalo investicinės sąnaudos nelaikytos susijusiomis su Ryanair, skaičiuodama FFHG atsižvelgė į tikėtinas papildomas terminalo investicines sąnaudas.

117

Ryanair

Ryanair

(118)  Tai grindžiama šiuo skaičiavimu: [...] skrydžių 2002 m. * [...] keleivių orlaivyje = 392 137
  Ryanair keleiviai. Ši prielaida grindžiama apytiksliai [...] Ryanair skrydžiais per dieną.

118

Ryanair

Ryanair

(119)  Pelningumo vertinimas, grindžiamas dėl 2002 m. susitarimo su Ryanair 2002 m padidėjusiu pelnu, t. y.

119

Ryanair

(...)

(120)  Komisija sužinojo, kad ir Reino krašto-Pfalco žemė sudarė rinkodaros susitarimus su Ryanair. Tačiau šie susitarimai nebuvo įtraukti į priemones, dėl kurių Komisija 2008 m. pradėjo oficialią tyrimo procedūrą, todėl jie neįtraukti ir į šio sprendimo analizę, tačiau tai netrukdo Komisijai ateityje šių susitarimų atžvilgiu imtis bet kokių veiksmų.

120

Ryanair

(121)  Komisija sužinojo, kad Reino krašto-Pfalco žemė sudarė rinkodaros susitarimus su Ryanair. Tačiau tie susitarimai nebuvo įtraukti į priemones, dėl kurių Komisija 2008 m. pradėjo oficialią tyrimo procedūrą, todėl jie neįtraukti ir į šio sprendimo analizę, tačiau tai netrukdo Komisijai ateityje tų susitarimų atžvilgiu imtis bet kokių veiksmų.

121

Ryanair

(122)  
  2004 m. sausio 14 d. Sprendimas Fleuren Compost prieš Komisiją, T-109/01, Rink. p. II-127.

122

Fleuren Compost prieš Komisiją

(123)  
  OL C 119, 2002 5 22, p. 22.

123

(124)  2014 m. Aviacijos gairių 173 punktas.

124

(125)  2014 m. Aviacijos gairių 172 punktas.

125

(126)  2014 m. Aviacijos gairių 25 punkto 22 papunktis.

126

(127)  Išreikšta pajamų neatskaičius palūkanų, mokesčių, nusidėvėjimo ir amortizacijos rodikliu (angl. EBITDA).

127

pajamų neatskaičius palūkanų, mokesčių, nusidėvėjimo ir amortizacijos

(128)  
  2006 m. lapkričio 8 d. Komisijos sprendimas dėl valstybės pagalbos N459/2006 – Vokietija – 2007–2013 m. nacionalinės regioninės pagalbos teikimo gairės – Nacionalinės regioninės valstybės pagalbos žemėlapis: Vokietija (OL C 295, 2006 12 5, p. 6).

128

(129)  Žr. 88 išnašą.

129

(130)  Lježo oro uosto atsakymas, pateiktas per viešas konsultacijas dėl 2014 m. Aviacijos gairių.

130

(131)  
  2014 m. spalio 1 d. Komisijos sprendimas dėl valstybės pagalbos SA.21211 – Vokietija – Frankfurto Hano oro uostas ir Ryanair, dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje.

131

Ryanair

(132)  Kalbant apie Frankfurto prie Maino ir Liuksemburgo oro uostą, Komisija atkreipia dėmesį, kad verslo kelionių segmentas užima didelę šių oro uostų rinkos dalį, o Frankfurto Hano oro uoste šiam segmentui tenka tik palyginti nedidelė dalis.

132

(133)  2014 m. Aviacijos gairių 137, 113 ir 114 punktai.

133

(134)  2014 m. Aviacijos gairių 137 ir 116 punktai.

134

(135)  2014 m Aviacijos gairių 137 ir 124 punktai.

135

(136)  2014 m Aviacijos gairių 137 ir 125 punktai.

136

(137)  2014 m. Aviacijos gairių 137 ir 131 punktai.

137

---

| 2016 5 24 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 134/135 |
| --- | --- | --- | --- |

2016 5 24

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 134/135

---

KOMISIJOS DELEGUOTASIS SPRENDIMAS (ES) 2016/790

2016 m. sausio 13 d.

kuriuo dėl formalios kvalifikacijos įrodymų ir rengimo kursų pavadinimų iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2005/36/EB V priedas

(pranešta dokumentu Nr. C(2016) 1)

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2005 m. rugsėjo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2005/36/EB dėl profesinių kvalifikacijų pripažinimo (1), ypač į jos 21a straipsnio 4 dalį,

kadangi:

| (1) | Direktyvos 2005/36/EB V priede pateikiami gydytojų, bendrosios praktikos slaugytojų, gydytojų odontologų, veterinarijos gydytojų, akušerių, vaistininkų ir architektų formalios kvalifikacijos įrodymų sąrašai; |
| --- | --- |

(1)

Direktyvos 2005/36/EB V priede pateikiami gydytojų, bendrosios praktikos slaugytojų, gydytojų odontologų, veterinarijos gydytojų, akušerių, vaistininkų ir architektų formalios kvalifikacijos įrodymų sąrašai;

| (2) | kelios valstybės narės pranešė Komisijai apie pasikeitusias įstatymų ir kitų teisės aktų nuostatas, susijusias su medicinos gydytojų, bendrosios praktikos slaugytojų, gydytojų odontologų, veterinarijos gydytojų, akušerių, vaistininkų ir architektų formalios kvalifikacijos įrodymų išdavimu. Komisija mano, kad praneštosios įstatymų ir kitų teisės aktų nuostatos atitinka Direktyvos 2005/36/EB III antraštinės dalies III skyriuje nustatytas sąlygas. Todėl būtina atnaujinti Direktyvos 2005/36/EB V priedą; |
| --- | --- |

(2)

kelios valstybės narės pranešė Komisijai apie pasikeitusias įstatymų ir kitų teisės aktų nuostatas, susijusias su medicinos gydytojų, bendrosios praktikos slaugytojų, gydytojų odontologų, veterinarijos gydytojų, akušerių, vaistininkų ir architektų formalios kvalifikacijos įrodymų išdavimu. Komisija mano, kad praneštosios įstatymų ir kitų teisės aktų nuostatos atitinka Direktyvos 2005/36/EB III antraštinės dalies III skyriuje nustatytas sąlygas. Todėl būtina atnaujinti Direktyvos 2005/36/EB V priedą;

| (3) | siekiant aiškumo ir teisinio tikrumo būtina pakeisti visus susijusius Direktyvos 2005/36/EB V priedo punktus dėl formalios kvalifikacijos įrodymų ir rengimo kursų pavadinimų; |
| --- | --- |

(3)

siekiant aiškumo ir teisinio tikrumo būtina pakeisti visus susijusius Direktyvos 2005/36/EB V priedo punktus dėl formalios kvalifikacijos įrodymų ir rengimo kursų pavadinimų;

| (4) | todėl Direktyva 2005/36/EB turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeista, |
| --- | --- |

(4)

todėl Direktyva 2005/36/EB turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeista,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Direktyvos 2005/36/EB V priedas iš dalies keičiamas pagal šio sprendimo priedą.

2 straipsnis

Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms.

Priimta Briuselyje 2016 m. sausio 13 d.

Komisijos vardu

Elżbieta BIEŃKOWSKA

Komisijos narė

---

(1)  
  OL L 255, 2005 9 30, p. 22.

1

---

PRIEDAS

Direktyvos 2005/36/EB V priedas iš dalies keičiamas taip:

| 1. | 5.1.1–5.1.4 punktai pakeičiami taip:
  „5.1.1.   Pagrindinių medicinos studijų formalios kvalifikacijos įrodymai










  Šalis | Formalios kvalifikacijos įrodymas | Kvalifikaciją suteikianti institucija | Kvalifikacijos pažymėjimas | Atskaitos data |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| België/Belgique/Belgien | Diplôme de „médecin“/Master in de geneeskunde | — | Les universités/De universiteiten |

1.

5.1.1–5.1.4 punktai pakeičiami taip:

„5.1.1.   Pagrindinių medicinos studijų formalios kvalifikacijos įrodymai

Šalis

Formalios kvalifikacijos įrodymas

Kvalifikaciją suteikianti institucija

Kvalifikacijos pažymėjimas

Atskaitos data

België/Belgique/Belgien

Diplôme de „médecin“/Master in de geneeskunde

—

Les universités/De universiteiten

| — | Le Jury compétent d'enseignement de la Communauté française/De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap |
| --- | --- |

—

Le Jury compétent d'enseignement de la Communauté française/De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap

1976 m. gruodžio 20 d.

България

Диплома за висше образование на образователно-квалификационна степен „магистър“ по Медицина“ и професионална квалификация „Магистър-лекар“

Университет

2007 m. sausio 1 d.

Česká republika

Diplom o ukončení studia ve studijním programu všeobecné lékařství (doktor medicíny, MUDr.)

Lékářská fakulta univerzity v České republice

2004 m. gegužės 1 d.

Danmark

Bevis for kandidatuddannelsen i medicin (cand.med.)

Universitet

| — | Autorisation som læge, udstedt af Sundhedsstyrelsen og |
| --- | --- |

—

Autorisation som læge, udstedt af Sundhedsstyrelsen og

| — | Tilladelse til selvstændigt virke som læge (dokumentation for gennemført praktisk uddannelse), udstedt af Sundhedsstyrelsen |
| --- | --- |

—

Tilladelse til selvstændigt virke som læge (dokumentation for gennemført praktisk uddannelse), udstedt af Sundhedsstyrelsen

1976 m. gruodžio 20 d.

Deutschland

| — | Zeugnis über die Ärztliche Prüfung |
| --- | --- |

—

Zeugnis über die Ärztliche Prüfung

| — | Zeugnis über die Ärztliche Staatsprüfung und Zeugnis über die Vorbereitungszeit als Medizinalassistent, soweit diese nach den deutschen Rechtsvorschriften noch für den Abschluss der ärztlichen Ausbildung vorgesehen war |
| --- | --- |

—

Zeugnis über die Ärztliche Staatsprüfung und Zeugnis über die Vorbereitungszeit als Medizinalassistent, soweit diese nach den deutschen Rechtsvorschriften noch für den Abschluss der ärztlichen Ausbildung vorgesehen war

Zuständige Behörden

1976 m. gruodžio 20 d.

Eesti

Arstikraad

Degree in Medicine (MD)

Diplom arstiteaduse õppekava läbimise kohta

Tartu Ülikool

2004 m. gegužės 1 d.

Ελλάδα

Πτυχίο Ιατρικής

| — | Ιατρική Σχολή Πανεπιστημίου, |
| --- | --- |

—

Ιατρική Σχολή Πανεπιστημίου,

| — | Σχολή Επιστημών Υγείας, Τμήμα Ιατρικής Πανεπιστημίου |
| --- | --- |

—

Σχολή Επιστημών Υγείας, Τμήμα Ιατρικής Πανεπιστημίου

1981 m. sausio 1 d.

España

Título de Licenciado en Medicina y Cirugía

| — | Ministerio de Educación y Cultura |
| --- | --- |

—

Ministerio de Educación y Cultura

1986 m. sausio 1 d.

Título de Graduado/a en Medicina

| — | El rector de una Universidad |
| --- | --- |

—

El rector de una Universidad

| — | El rector de una Universidad |
| --- | --- |

—

El rector de una Universidad

1986 m. sausio 1 d.

France

Diplôme de fin de deuxième cycle des études médicales

Universités

1976 m. gruodžio 20 d.

Hrvatska

Diploma „doktor medicine/doktorica medicine“

Medicinski fakulteti sveučilišta u Republici Hrvatskoj

2013 m. liepos 1 d.

Ireland

Primary qualification

Competent examining body

Certificate of experience

1976 m. gruodžio 20 d.

Italia

Diploma di laurea in medicina e chirurgia

Università

Diploma di abilitazione all'esercizio della medicina e chirurgia

1976 m. gruodžio 20 d.

Κύπρος

Πιστοποιητικό Εγγραφής Ιατρού

Ιατρικό Συμβούλιο

2004 m. gegužės 1 d.

Latvija

ārsta diploms

Universitātes tipa augstskola

2004 m. gegužės 1 d.

Lietuva

| 1. | Aukštojo mokslo diplomas, nurodantis suteiktą gydytojo kvalifikaciją |
| --- | --- |

1.

Aukštojo mokslo diplomas, nurodantis suteiktą gydytojo kvalifikaciją

Universitetas

| 1. | Internatūros pažymėjimas, nurodantis suteiktą medicinos gydytojo profesinę kvalifikaciją |
| --- | --- |

1.

Internatūros pažymėjimas, nurodantis suteiktą medicinos gydytojo profesinę kvalifikaciją

2004 m. gegužės 1 d.

| 2. | Magistro diplomas (medicinos magistro kvalifikacinis laipsnis ir gydytojo kvalifikacija) |
| --- | --- |

2.

Magistro diplomas (medicinos magistro kvalifikacinis laipsnis ir gydytojo kvalifikacija)

| 2. | Internatūros pažymėjimas (medicinos gydytojo profesinė kvalifikacija) |
| --- | --- |

2.

Internatūros pažymėjimas (medicinos gydytojo profesinė kvalifikacija)

Luxembourg

Diplôme d'Etat de docteur en médecine, chirurgie et accouchements

Jury d'examen d'Etat

Certificat de stage

1976 m. gruodžio 20 d.

Magyarország

Okleveles orvosdoktor oklevél (dr. med)

Egyetem

2004 m. gegužės 1 d.

Malta

Lawrja ta' Tabib tal-Mediċina u l-Kirurġija

Universita` ta' Malta

Ċertifikat ta' reġistrazzjoni maħruġ mill-Kunsill Mediku

2004 m. gegužės 1 d.

Nederland

Getuigschrift van met goed gevolg afgelegd artsexamen

Faculteit Geneeskunde

1976 m. gruodžio 20 d.

Österreich

Urkunde über die Verleihung des akademischen Grades Doktor der gesamten Heilkunde (bzw. Doctor medicinae universae, Dr.med.univ.)

Medizinische Fakultät einer Universität, bzw Medizinische Universität

1994 m. sausio 1 d.

Polska

Dyplom ukończenia studiów wyższych na kierunku lekarskim z tytułem „lekarza“

szkoły wyższe

Świadectwo złożenia Lekarskiego Egzaminu Państwowego (1)
   (3)/Świadectwo złożenia Lekarskiego Egzaminu Końcowego (2)
   (3)

2004 m. gegužės 1 d.

Portugal

Carta de Curso de licenciatura em medicina

Universidades

Certificado emitido pela Ordem dos Médicos

1986 m. sausio 1 d.

România

Diplomă de licenţă de doctor medic

Universităţi

2007 m. sausio 1 d.

Slovenija

Diploma, s katero se podeljuje strokovni naslov „doktor medicine/doktorica medicine“

Univerza

Potrdilo o Opravljenem Strokovnem Izpitu za Poklic Zdravnik/Zdravnica

2004 m. gegužės 1 d.

Slovensko

DIPLOM

všeobecné lekárstvo

doktor všeobecného lekárstva („MUDr.“)

Univerzita

2004 m. gegužės 1 d.

Suomi/Finland

Lääketieteen lisensiaatin tutkinto/Medicine licentiatexamen

Yliopisto

1994 m. sausio 1 d.

Sverige

Läkarexamen

Universitet eller högskola

Bevis om legitimation som läkare, utfärdat av Socialstyrelsen

1994 m. sausio 1 d.

United Kingdom

Primary qualification

Competent examining body

Certificate of experience

1976 m. gruodžio 20 d.

5.1.2.   Gydytojų specialistų formalios kvalifikacijos įrodymai

| Šalis | Formalios kvalifikacijos įrodymas | Kvalifikaciją suteikianti institucija | Atskaitos data |
| --- | --- | --- | --- |
| België/Belgique/Belgie | Bijzondere beroepstitel van geneesheer-specialist/Titre professionnel particulier de médecin spécialiste | Minister bevoegd voor Volksgezondheid/Ministre de la Santé publique | 1976 m. gruodžio 20 d. |
| България | Свидетелство за призната специалност | Университет | 2007 m. sausio 1 d. |
| Česká republika | Diplom o specializaci | Ministerstvo zdravotnictví | 2004 m. gegužės 1 d. |
| Danmark | Bevis for tilladelse til at betegne sig som speciallæge | Sundhedsstyrelsen | 1976 m. gruodžio 20 d. |
| Deutschland | Fachärztliche Anerkennung | Landesärztekammer | 1976 m. gruodžio 20 d. |
| Eesti | Residentuuri lõpetamist tõendav tunnistus
  Residentuuri lõputunnistus eriarstiabi erialal | Tartu Ülikool | 2004 m. gegužės 1 d. |
| Ελλάδα | Τίτλος Ιατρικής Ειδικότητας | 1. | Περιφέρεια |

Šalis

Formalios kvalifikacijos įrodymas

Kvalifikaciją suteikianti institucija

Atskaitos data

België/Belgique/Belgie

Bijzondere beroepstitel van geneesheer-specialist/Titre professionnel particulier de médecin spécialiste

Minister bevoegd voor Volksgezondheid/Ministre de la Santé publique

1976 m. gruodžio 20 d.

България

Свидетелство за призната специалност

Университет

2007 m. sausio 1 d.

Česká republika

Diplom o specializaci

Ministerstvo zdravotnictví

2004 m. gegužės 1 d.

Danmark

Bevis for tilladelse til at betegne sig som speciallæge

Sundhedsstyrelsen

1976 m. gruodžio 20 d.

Deutschland

Fachärztliche Anerkennung

Landesärztekammer

1976 m. gruodžio 20 d.

Eesti

Residentuuri lõpetamist tõendav tunnistus

Residentuuri lõputunnistus eriarstiabi erialal

Tartu Ülikool

2004 m. gegužės 1 d.

Ελλάδα

Τίτλος Ιατρικής Ειδικότητας

1.

Περιφέρεια

| 2. | Νομαρχιακή Αυτοδιοίκηση |
| --- | --- |

2.

Νομαρχιακή Αυτοδιοίκηση

| 3. | Νομαρχία |
| --- | --- |

3.

Νομαρχία

1981 m. sausio 1 d.

España

Título de Especialista

Ministerio de Educación y Cultura

1986 m. sausio 1 d.

France

| 1. | Certificat d'études spéciales de médecine accompagné du diplôme d'Etat de docteur en médecine |
| --- | --- |

1.

Certificat d'études spéciales de médecine accompagné du diplôme d'Etat de docteur en médecine

| 1. | Universités |
| --- | --- |

1.

Universités

1976 m. gruodžio 20 d.

| 2. | Attestation de médecin spécialiste qualifié accompagnée du diplôme d'Etat de docteur en médecine |
| --- | --- |

2.

Attestation de médecin spécialiste qualifié accompagnée du diplôme d'Etat de docteur en médecine

| 2. | Conseil de l'Ordre des médecins |
| --- | --- |

2.

Conseil de l'Ordre des médecins

| 3. | Diplôme d'études spécialisées ou diplôme d'études spécialisées complémentaires qualifiant de médecine accompagné du diplôme d'Etat de docteur en médecine |
| --- | --- |

3.

Diplôme d'études spécialisées ou diplôme d'études spécialisées complémentaires qualifiant de médecine accompagné du diplôme d'Etat de docteur en médecine

| 3. | Universités |
| --- | --- |

3.

Universités

Hrvatska

Diploma o specijalističkom usavršavanju

Ministarstvo nadležno za zdravstvo

2013 m. liepos 1 d.

Ireland

Certificate of Specialist doctor

Competent authority

1976 m. gruodžio 20 d.

Italia

Diploma di medico specialista

Università

1976 m. gruodžio 20 d.

Κύπρος

Πιστοποιητικό Αναγνώρισης Ειδικότητας

Ιατρικό Συμβούλιο

2004 m. gegužės 1 d.

Latvija

„Sertifikāts“–kompetentu iestāžu izsniegts dokuments, kas apliecina, ka persona ir nokārtojusi sertifikācijas eksāmenu specialitātē

Latvijas Ārstu biedrība

Latvijas Ārstniecības personu profesionālo organizāciju savienība

2004 m. gegužės 1 d.

Lietuva

| 1. | Rezidentūros pažymėjimas, nurodantis suteiktą gydytojo specialisto profesinę kvalifikaciją |
| --- | --- |

1.

Rezidentūros pažymėjimas, nurodantis suteiktą gydytojo specialisto profesinę kvalifikaciją

| 2. | Rezidentūros pažymėjimas (gydytojo specialisto profesinė kvalifikacija) |
| --- | --- |

2.

Rezidentūros pažymėjimas (gydytojo specialisto profesinė kvalifikacija)

Universitetas

2004 m. gegužės 1 d.

Luxembourg

Certificat de médecin spécialiste

Ministre de la Santé publique

1976 m. gruodžio 20 d.

Magyarország

Szakorvosi bizonyítvány

Nemzeti Vizsgabizottság

2004 m. gegužės 1 d.

Malta

Ċertifikat ta' Speċjalista Mediku

Kumitat ta' Approvazzjoni dwar Speċjalisti

2004 m. gegužės 1 d.

Nederland

Bewijs van inschrijving in een Specialistenregister

| — | Medische Specialisten Registratie Commissie (MSRC) van de Koninklijke Nederlandsche Maatschappij tot bevordering der Geneeskunst |
| --- | --- |

—

Medische Specialisten Registratie Commissie (MSRC) van de Koninklijke Nederlandsche Maatschappij tot bevordering der Geneeskunst

| — | Sociaal-Geneeskundigen Registratie Commissie (SGRC) van de Koninklijke Nederlandsche Maatschappij tot Bevordering der Geneeskunst |
| --- | --- |

—

Sociaal-Geneeskundigen Registratie Commissie (SGRC) van de Koninklijke Nederlandsche Maatschappij tot Bevordering der Geneeskunst

1976 m. gruodžio 20 d.

Diploma geneeskundig specialist

| — | Registratiecommissie Geneeskundig Specialisten (RGS) van de Koninklijke Nederlandsche Maatschappij tot Bevordering der Geneeskunst (4) |
| --- | --- |

—

Registratiecommissie Geneeskundig Specialisten (RGS) van de Koninklijke Nederlandsche Maatschappij tot Bevordering der Geneeskunst (4)

Österreich

Facharztdiplom

Österreichische Ärztekammer

1994 m. sausio 1 d.

Polska

Dyplom uzyskania tytułu specjalisty

Centrum Egzaminów Medycznych

2004 m. gegužės 1 d.

Portugal

Titulo de especialista

Ordem dos Médicos

1986 m. sausio 1 d.

România

Certificat de medic specialist

Ministerul Sănătăţii

2007 m. sausio 1 d.

Slovenija

Potrdilo o opravljenem specialističnem izpitu

| 1. | Ministrstvo za zdravje |
| --- | --- |

1.

Ministrstvo za zdravje

| 2. | Zdravniška zbornica Slovenije |
| --- | --- |

2.

Zdravniška zbornica Slovenije

2004 m. gegužės 1 d.

Slovensko

Diplom o špecializácii

| 1. | Slovenská zdravotnícka univerzita |
| --- | --- |

1.

Slovenská zdravotnícka univerzita

| 2. | Univerzita Komenského v Bratislave |
| --- | --- |

2.

Univerzita Komenského v Bratislave

| 3. | Univerzita Pavla Jozefa Šafárika v Košiciach |
| --- | --- |

3.

Univerzita Pavla Jozefa Šafárika v Košiciach

2004 m. gegužės 1 d.

Suomi/Finland

Erikoislääkärin tutkinto/Specialläkarexamen

Yliopisto

1994 m. sausio 1 d.

Sverige

Bevis om specialkompetens som läkare, utfärdat av Socialstyrelsen

Socialstyrelsen

1994 m. sausio 1 d.

United Kingdom

Certificate of Completion of training

Postgraduate Medical Education and Training Board

1976 m. gruodžio 20 d.

General Medical Council

2010 m. balandžio 1 d.

5.1.3.   Gydytojų specialistų studijų programų pavadinimai

| | Anesteziologija | Bendroji chirurgija |
| --- | --- | --- |
| | Minimali studijų trukmė – 3 metai | Minimali studijų trukmė – 5 metai |
| Šalis | Pavadinimas | Pavadinimas |
| Belgique/België/Belgien | Anesthésie-réanimation/Anesthesie-reanimatie | Chirurgie/Heelkunde |
| България | Анестезиология и интензивно лечение | Хирургия |
| Česká republika | Anesteziologie a intenzivní medicína | Chirurgie |
| Danmark | Anæstesiologi | Kirurgi |
| Deutschland | Anästhesiologie | (Allgemeine) Chirurgie |
| Eesti | Anestesioloogia | Üldkirurgia |
| Ελλάδα | Αναισθησιολογία | Χειρουργική |
| España | Anestesiología y Reanimación | Cirugía general y del aparato digestivo |
| France | Anesthésie-réanimation | Chirurgie générale |
| Hrvatska | Anesteziologija, reanimatologija i intenzivna medicina | Opća kirurgija |
| Ireland | Anaesthesia | General surgery |
| Italia | Anestesia, rianimazione e terapia intensiva | Chirurgia generale |
| Κύπρος | Αναισθησιολογία | Γενική Χειρουργική |
| Latvija | Anestezioloģija un reanimatoloģija | Ķirurģija |
| Lietuva | Anesteziologija reanimatologija | Chirurgija |
| Luxembourg | Anesthésie-réanimation | Chirurgie générale |
| Magyarország | Aneszteziológia és intenzív terápia | Sebészet |
| Malta | Anesteżija u Kura Intensiva | Kirurġija Ġenerali |
| Nederland | Anesthesiologie | Heelkunde |
| Österreich | Anästhesiologie und Intensivmedizin | — | Chirurgie |

Anesteziologija

Bendroji chirurgija

Minimali studijų trukmė – 3 metai

Minimali studijų trukmė – 5 metai

Šalis

Pavadinimas

Pavadinimas

Belgique/België/Belgien

Anesthésie-réanimation/Anesthesie-reanimatie

Chirurgie/Heelkunde

България

Анестезиология и интензивно лечение

Хирургия

Česká republika

Anesteziologie a intenzivní medicína

Chirurgie

Danmark

Anæstesiologi

Kirurgi

Deutschland

Anästhesiologie

(Allgemeine) Chirurgie

Eesti

Anestesioloogia

Üldkirurgia

Ελλάδα

Αναισθησιολογία

Χειρουργική

España

Anestesiología y Reanimación

Cirugía general y del aparato digestivo

France

Anesthésie-réanimation

Chirurgie générale

Hrvatska

Anesteziologija, reanimatologija i intenzivna medicina

Opća kirurgija

Ireland

Anaesthesia

General surgery

Italia

Anestesia, rianimazione e terapia intensiva

Chirurgia generale

Κύπρος

Αναισθησιολογία

Γενική Χειρουργική

Latvija

Anestezioloģija un reanimatoloģija

Ķirurģija

Lietuva

Anesteziologija reanimatologija

Chirurgija

Luxembourg

Anesthésie-réanimation

Chirurgie générale

Magyarország

Aneszteziológia és intenzív terápia

Sebészet

Malta

Anesteżija u Kura Intensiva

Kirurġija Ġenerali

Nederland

Anesthesiologie

Heelkunde

Österreich

Anästhesiologie und Intensivmedizin

—

Chirurgie

| — | Allgemeinchirurgie und Viszeralchirurgie (5) |
| --- | --- |

—

Allgemeinchirurgie und Viszeralchirurgie (5)

Polska

Anestezjologia i intensywna terapia

Chirurgia ogólna

Portugal

Anestesiologia

Cirurgia geral

România

Anestezie şi terapie intensivă

Chirurgie generală

Slovenija

Anesteziologija, reanimatologija in perioperativna intenzivna medicina

Splošna kirurgija

Slovensko

Anestéziológia a intenzívna medicína

Chirurgia

Suomi/Finland

Anestesiologia ja tehohoito/Anestesiologi och intensivvård

Yleiskirurgia/Allmän kirurgi

Sverige

Anestesi och intensivvård

Kirurgi

United Kingdom

Anaesthetics

Bendroji chirurgija

| | Neurochirurgija | Akušerija ir ginekologija |
| --- | --- | --- |
| | Minimali studijų trukmė – 5 metai | Minimali studijų trukmė – 4 metai |
| Šalis | Pavadinimas | Pavadinimas |
| Belgique/België/Belgien | Neurochirurgie | Gynécologie – obstétrique/Gynaecologie – verloskunde |
| България | Неврохирургия | Акушерство и гинекология |
| Česká republika | Neurochirurgie | Gynekologie a porodnictví |
| Danmark | Neurokirurgi | Gynækologi og obstetrik |
| Deutschland | Neurochirurgie | Frauenheilkunde und Geburtshilfe |
| Eesti | Neurokirurgia | Sünnitusabi ja günekoloogia |
| Ελλάδα | Νευροχειρουργική | Μαιευτική-Γυναικολογία |
| España | Neurocirugía | Obstetricia y ginecología |
| France | Neurochirurgie | Gynécologie – obstétrique |
| Hrvatska | Neurokirurgija | Ginekologija i opstetricija |
| Ireland | Neurosurgery | Obstetrics and gynaecology |
| Italia | Neurochirurgia | Ginecologia e ostetricia |
| Κύπρος | Νευροχειρουργική | Μαιευτική – Γυναικολογία |
| Latvija | Neiroķirurģija | Ginekoloģija un dzemdniecība |
| Lietuva | Neurochirurgija | Akušerija ginekologija |
| Luxembourg | Neurochirurgie | Gynécologie – obstétrique |
| Magyarország | Idegsebészet | Szülészet-nőgyógyászat |
| Malta | Newrokirurġija | Ostetriċja u Ġinekoloġija |
| Nederland | Neurochirurgie | Obstetrie en Gynaecologie |
| Österreich | Neurochirurgie | Frauenheilkunde und Geburtshilfe |
| Polska | Neurochirurgia | Położnictwo i ginekologia |
| Portugal | Neurocirurgia | Ginecologia e obstetricia |
| România | Neurochirurgie | Obstetrică-ginecologie |
| Slovenija | Nevrokirurgija | Ginekologija in porodništvo |
| Slovensko | Neurochirurgia | Gynekológia a pôrodníctvo |
| Suomi/Finland | Neurokirurgia/Neurokirurgi | Naistentaudit ja synnytykset/Kvinnosjukdomar och förlossningar |
| Sverige | Neurokirurgi | Obstetrik och gynekologi |
| United Kingdom | Neurosurgery | Obstetrics and gynaecology |

Neurochirurgija

Akušerija ir ginekologija

Minimali studijų trukmė – 5 metai

Minimali studijų trukmė – 4 metai

Šalis

Pavadinimas

Pavadinimas

Belgique/België/Belgien

Neurochirurgie

Gynécologie – obstétrique/Gynaecologie – verloskunde

България

Неврохирургия

Акушерство и гинекология

Česká republika

Neurochirurgie

Gynekologie a porodnictví

Danmark

Neurokirurgi

Gynækologi og obstetrik

Deutschland

Neurochirurgie

Frauenheilkunde und Geburtshilfe

Eesti

Neurokirurgia

Sünnitusabi ja günekoloogia

Ελλάδα

Νευροχειρουργική

Μαιευτική-Γυναικολογία

España

Neurocirugía

Obstetricia y ginecología

France

Neurochirurgie

Gynécologie – obstétrique

Hrvatska

Neurokirurgija

Ginekologija i opstetricija

Ireland

Neurosurgery

Obstetrics and gynaecology

Italia

Neurochirurgia

Ginecologia e ostetricia

Κύπρος

Νευροχειρουργική

Μαιευτική – Γυναικολογία

Latvija

Neiroķirurģija

Ginekoloģija un dzemdniecība

Lietuva

Neurochirurgija

Akušerija ginekologija

Luxembourg

Neurochirurgie

Gynécologie – obstétrique

Magyarország

Idegsebészet

Szülészet-nőgyógyászat

Malta

Newrokirurġija

Ostetriċja u Ġinekoloġija

Nederland

Neurochirurgie

Obstetrie en Gynaecologie

Österreich

Neurochirurgie

Frauenheilkunde und Geburtshilfe

Polska

Neurochirurgia

Położnictwo i ginekologia

Portugal

Neurocirurgia

Ginecologia e obstetricia

România

Neurochirurgie

Obstetrică-ginecologie

Slovenija

Nevrokirurgija

Ginekologija in porodništvo

Slovensko

Neurochirurgia

Gynekológia a pôrodníctvo

Suomi/Finland

Neurokirurgia/Neurokirurgi

Naistentaudit ja synnytykset/Kvinnosjukdomar och förlossningar

Sverige

Neurokirurgi

Obstetrik och gynekologi

United Kingdom

Neurosurgery

Obstetrics and gynaecology

| | Vidaus ligos | Oftalmologija |
| --- | --- | --- |
| | Minimali studijų trukmė – 5 metai | Minimali studijų trukmė – 3 metai |
| Šalis | Pavadinimas | Pavadinimas |
| Belgique/België/Belgien | Médecine interne/Inwendige geneeskunde | Ophtalmologie/Oftalmologie |
| България | Вътрешни болести | Очни болести |
| Česká republika | Vnitřní lékařství | Oftalmologie |
| Danmark | | Oftalmologi |
| Deutschland | Innere Medizin | Augenheilkunde |
| Eesti | Sisehaigused | Oftalmoloogia |
| Ελλάδα | Παθολογία | Οφθαλμολογία |
| España | Medicina interna | Oftalmología |
| France | Médecine interne | Ophtalmologie |
| Hrvatska | Opća interna medicina | Oftalmologija i optometrija |
| Ireland | General (Internal) Medicine | Ophthalmic surgery
  Ophthalmology (6) |
| Italia | Medicina interna | Oftalmologia |
| Κύπρος | Παθολογία | Οφθαλμολογία |
| Latvija | Internā medicīna | Oftalmoloģija |
| Lietuva | Vidaus ligos | Oftalmologija |
| Luxembourg | Médecine interne | Ophtalmologie |
| Magyarország | Belgyógyászat | Szemészet |
| Malta | Mediċina Interna | Oftalmoloġija |
| Nederland | Interne geneeskunde | Oogheelkunde |
| Österreich | Innere Medizin | Augenheilkunde und Optometrie |
| Polska | Choroby wewnętrzne | Okulistyka |
| Portugal | Medicina interna | Oftalmologia |
| România | Medicină internă | Oftalmologie |
| Slovenija | Interna medicina | Oftalmologija |
| Slovensko | Vnútorné lekárstvo | Oftalmológia |
| Suomi/Finland | Sisätaudit/Inre medicin | Silmätaudit/Ögonsjukdomar |
| Sverige | Internmedicine | Ögonsjukdomar (oftalmologi) |
| United Kingdom | General (internal) medicine | Ophthalmology |

Vidaus ligos

Oftalmologija

Minimali studijų trukmė – 5 metai

Minimali studijų trukmė – 3 metai

Šalis

Pavadinimas

Pavadinimas

Belgique/België/Belgien

Médecine interne/Inwendige geneeskunde

Ophtalmologie/Oftalmologie

България

Вътрешни болести

Очни болести

Česká republika

Vnitřní lékařství

Oftalmologie

Danmark

Oftalmologi

Deutschland

Innere Medizin

Augenheilkunde

Eesti

Sisehaigused

Oftalmoloogia

Ελλάδα

Παθολογία

Οφθαλμολογία

España

Medicina interna

Oftalmología

France

Médecine interne

Ophtalmologie

Hrvatska

Opća interna medicina

Oftalmologija i optometrija

Ireland

General (Internal) Medicine

Ophthalmic surgery

Ophthalmology (6)

Italia

Medicina interna

Oftalmologia

Κύπρος

Παθολογία

Οφθαλμολογία

Latvija

Internā medicīna

Oftalmoloģija

Lietuva

Vidaus ligos

Oftalmologija

Luxembourg

Médecine interne

Ophtalmologie

Magyarország

Belgyógyászat

Szemészet

Malta

Mediċina Interna

Oftalmoloġija

Nederland

Interne geneeskunde

Oogheelkunde

Österreich

Innere Medizin

Augenheilkunde und Optometrie

Polska

Choroby wewnętrzne

Okulistyka

Portugal

Medicina interna

Oftalmologia

România

Medicină internă

Oftalmologie

Slovenija

Interna medicina

Oftalmologija

Slovensko

Vnútorné lekárstvo

Oftalmológia

Suomi/Finland

Sisätaudit/Inre medicin

Silmätaudit/Ögonsjukdomar

Sverige

Internmedicine

Ögonsjukdomar (oftalmologi)

United Kingdom

General (internal) medicine

Ophthalmology

| | Otorinolaringologija | Vaikų ligos |
| --- | --- | --- |
| | Minimali studijų trukmė – 3 metai | Minimali studijų trukmė – 4 metai |
| Šalis | Pavadinimas | Pavadinimas |
| Belgique/België/Belgien | Oto-rhino-laryngologie/Otorhinolaryngologie | Pédiatrie/Pediatrie |
| България | Ушно-носно-гърлени болести | Педиатрия |
| Česká republika | Otorinolaryngologie | Dětské lékařství |
| Danmark | Oto-rhino-laryngologi | Pædiatri |
| Deutschland | Hals-Nasen-Ohrenheilkunde | Kinder- und Jugendmedizin |
| Eesti | Otorinolarüngoloogia | Pediaatria |
| Ελλάδα | Ωτορινολαρυγγολογία | Παιδιατρική |
| España | Otorrinolaringología | Pediatría y sus áreas especificas |
| France | Oto-rhino-laryngologie et chirurgie cervico-faciale | Pédiatrie |
| Hrvatska | Otorinolaringologija | Pedijatrija |
| Ireland | Otolaryngology | Paediatrics |
| Italia | Otorinolaringoiatria | Pediatria |
| Κύπρος | Ωτορινολαρυγγολογία | Παιδιατρική |
| Latvija | Otolaringoloģija | Pediatrija |
| Lietuva | Otorinolaringologija | Vaikų ligos |
| Luxembourg | Oto-rhino-laryngologie | Pédiatrie |
| Magyarország | Fül-orr-gégegyógyászat | Csecsemő- és gyermekgyógyászat |
| Malta | Otorinolaringoloġija | Pedjatrija |
| Nederland | Keel-, neus- en oorheelkunde | Kindergeneeskunde |
| Österreich | — | Hals-, Nasen- und Ohrenkrankheiten |

Otorinolaringologija

Vaikų ligos

Minimali studijų trukmė – 3 metai

Minimali studijų trukmė – 4 metai

Šalis

Pavadinimas

Pavadinimas

Belgique/België/Belgien

Oto-rhino-laryngologie/Otorhinolaryngologie

Pédiatrie/Pediatrie

България

Ушно-носно-гърлени болести

Педиатрия

Česká republika

Otorinolaryngologie

Dětské lékařství

Danmark

Oto-rhino-laryngologi

Pædiatri

Deutschland

Hals-Nasen-Ohrenheilkunde

Kinder- und Jugendmedizin

Eesti

Otorinolarüngoloogia

Pediaatria

Ελλάδα

Ωτορινολαρυγγολογία

Παιδιατρική

España

Otorrinolaringología

Pediatría y sus áreas especificas

France

Oto-rhino-laryngologie et chirurgie cervico-faciale

Pédiatrie

Hrvatska

Otorinolaringologija

Pedijatrija

Ireland

Otolaryngology

Paediatrics

Italia

Otorinolaringoiatria

Pediatria

Κύπρος

Ωτορινολαρυγγολογία

Παιδιατρική

Latvija

Otolaringoloģija

Pediatrija

Lietuva

Otorinolaringologija

Vaikų ligos

Luxembourg

Oto-rhino-laryngologie

Pédiatrie

Magyarország

Fül-orr-gégegyógyászat

Csecsemő- és gyermekgyógyászat

Malta

Otorinolaringoloġija

Pedjatrija

Nederland

Keel-, neus- en oorheelkunde

Kindergeneeskunde

Österreich

—

Hals-, Nasen- und Ohrenkrankheiten

| — | Hals-, Nasen- und Ohrenheilkunde (7) |
| --- | --- |

—

Hals-, Nasen- und Ohrenheilkunde (7)

Kinder- und Jugendheilkunde

Polska

Otorynolaryngologia

Pediatria

Portugal

Otorrinolaringologia

Pediatria

România

Otorinolaringologie

Pediatrie

Slovenija

Otorinolaringológija

Pediatrija

Slovensko

Otorinolaryngológia

Pediatria

Suomi/Finland

Korva-, nenä- ja kurkkutaudit/Öron-, näs- och halssjukdomar

Lastentaudit/Barnsjukdomar

Sverige

Öron-, näs- och halssjukdomar (oto-rhino-laryngologi)

Barn- och ungdomsmedicin

United Kingdom

Otolaryngology

Paediatrics

| | Pulmonologija | Urologija |
| --- | --- | --- |
| | Minimali studijų trukmė – 4 metai | Minimali studijų trukmė – 5 metai |
| Šalis | Pavadinimas | Pavadinimas |
| Belgique/België/Belgien | Pneumologie | Urologie |
| България | Пневмология и фтизиатрия | Урология |
| Česká republika | Pneumologie a ftizeologie | Urologie |
| Danmark | Intern medicin: lungesygdomme | Urologi |
| Deutschland | — | Pneumologie |

Pulmonologija

Urologija

Minimali studijų trukmė – 4 metai

Minimali studijų trukmė – 5 metai

Šalis

Pavadinimas

Pavadinimas

Belgique/België/Belgien

Pneumologie

Urologie

България

Пневмология и фтизиатрия

Урология

Česká republika

Pneumologie a ftizeologie

Urologie

Danmark

Intern medicin: lungesygdomme

Urologi

Deutschland

—

Pneumologie

| — | Innere Medizin und Pneumologie (8) |
| --- | --- |

—

Innere Medizin und Pneumologie (8)

Urologie

Eesti

Pulmonoloogia

Uroloogia

Ελλάδα

Φυματιολογία- Πνευμοvολογία

Ουρολογία

España

Neumología

Urología

France

Pneumologie

Chirurgie urologique

Hrvatska

Pulmologija

Urologija

Ireland

Respiratory medicine

Urology

Italia

Malattie dell'apparato respiratorio

Urologia

Κύπρος

Πνευμονολογία – Φυματιολογία

Ουρολογία

Latvija

Ftiziopneimonoloģija

Uroloģija

Lietuva

Pulmonologija

Urologija

Luxembourg

Pneumologie

Urologie

Magyarország

Tüdőgyógyászat

Urológia

Malta

Mediċina Respiratorja

Uroloġija

Nederland

Longziekten en tuberculose

Urologie

Österreich

| — | Lungenkrankheiten |
| --- | --- |

—

Lungenkrankheiten

| — | Innere Medizin und Pneumologie (9) |
| --- | --- |

—

Innere Medizin und Pneumologie (9)

Urologie

Polska

Choroby płuc

Urologia

Portugal

Pneumologia

Urologia

România

Pneumologie

Urologie

Slovenija

Pnevmologija

Urologija

Slovensko

Pneumológia a ftizeológia

Urológia

Suomi/Finland

Keuhkosairaudet ja allergologia/Lungsjukdomar och allergologi

Urologia/Urologi

Sverige

Lungsjukdomar (pneumologi)

Urologi

United Kingdom

Respiratory medicine

Urology

| | Ortopedija | Patologinė anatomija |
| --- | --- | --- |
| | Minimali studijų trukmė – 5 metai | Minimali studijų trukmė – 4 metai |
| Šalis | Pavadinimas | Pavadinimas |
| Belgique/België/Belgien | Chirurgie orthopédique/Orthopedische heelkunde | Anatomie pathologique/Pathologische anatomie |
| България | Ортопедия и травматология | Обща и клинична патология |
| Česká republika | Ortopedie | Patologie |
| Danmark | Ortopædisk kirurgi | Patologisk anatomi og cytology |
| Deutschland | — | Orthopädie (und Unfallchirurgie) |

Ortopedija

Patologinė anatomija

Minimali studijų trukmė – 5 metai

Minimali studijų trukmė – 4 metai

Šalis

Pavadinimas

Pavadinimas

Belgique/België/Belgien

Chirurgie orthopédique/Orthopedische heelkunde

Anatomie pathologique/Pathologische anatomie

България

Ортопедия и травматология

Обща и клинична патология

Česká republika

Ortopedie

Patologie

Danmark

Ortopædisk kirurgi

Patologisk anatomi og cytology

Deutschland

—

Orthopädie (und Unfallchirurgie)

| — | Orthopädie und Unfallchirurgie (10) |
| --- | --- |

—

Orthopädie und Unfallchirurgie (10)

Pathologie

Eesti

Ortopeedia

Patoloogia

Ελλάδα

Ορθοπεδική

Παθολογική Ανατομική

España

Cirugía ortopédica y traumatología

Anatomía patológica

France

Chirurgie orthopédique et traumatologie

Anatomie et cytologie pathologiques

Hrvatska

Ortopedija i traumatologija

Patologija

Ireland

Trauma and orthopaedic surgery

Histopathology

Italia

Ortopedia e traumatologia

Anatomia patologica

Κύπρος

Ορθοπεδική

Παθολογοανατομία – Ιστολογία

Latvija

Traumatoloģija un ortopēdija

Patoloģija

Lietuva

Ortopedija traumatologija

Patologija

Luxembourg

Orthopédie

Anatomie pathologique

Magyarország

Ortopédia és traumatológia

Patológia

Malta

Kirurġija Ortopedika

Istopatoloġija

Nederland

Orthopedie

Pathologie

Österreich

| — | Orthopädie und Orthopädische Chirurgie |
| --- | --- |

—

Orthopädie und Orthopädische Chirurgie

| — | Orthopädie und Traumatologie (11) |
| --- | --- |

—

Orthopädie und Traumatologie (11)

| — | Pathologie |
| --- | --- |

—

Pathologie

| — | Klinische Pathologie und Molekularpathologie (11) |
| --- | --- |

—

Klinische Pathologie und Molekularpathologie (11)

| — | Klinische Pathologie und Neuropathologie |
| --- | --- |

—

Klinische Pathologie und Neuropathologie

Polska

Ortopedia i traumatologia narządu ruchu

Patomorfologia

Portugal

Ortopedia

Anatomia patologica

România

Ortopedie şi traumatologie

Anatomie patologică

Slovenija

Ortopedska kirurgija; Travmatologija

Patologija

Slovensko

Ortopédia

Patologická anatómia

Suomi/Finland

Ortopedia ja traumatologia/Ortopedi och traumatologi

Patologia/Patologi

Sverige

Ortopedi

Klinisk patologi

United Kingdom

Trauma and orthopaedic surgery

Histopathology

| | Neurologija | Psichiatrija |
| --- | --- | --- |
| | Minimali studijų trukmė – 4 metai | Minimali studijų trukmė – 4 metai |
| Šalis | Pavadinimas | Pavadinimas |
| Belgique/België/Belgien | Neurologie | Psychiatrie, particulièrement de l'adulte/Psychiatrie, meer bepaald in de volwassenpsychiatrie |
| България | Нервни болести | Психиатрия |
| Česká republika | Neurologie | Psychiatrie |
| Danmark | Neurologi | Psykiatri |
| Deutschland | Neurologie | Psychiatrie und Psychotherapie |
| Eesti | Neuroloogia | Psühhiaatria |
| Ελλάδα | Νευρολογία | Ψυχιατρική |
| España | Neurología | Psiquiatría |
| France | Neurologie | Psychiatrie |
| Hrvatska | Neurologija | Psihijatrija |
| Ireland | Neurology | Psychiatry |
| Italia | Neurologia | Psichiatria |
| Κύπρος | Νευρολογία | Ψυχιατρική |
| Latvija | Neiroloģija | Psihiatrija |
| Lietuva | Neurologija | Psichiatrija |
| Luxembourg | Neurologie | Psychiatrie |
| Magyarország | Neurológia | Pszichiátria |
| Malta | Newroloġija | Psikjatrija |
| Nederland | Neurologie | Psychiatrie |
| Österreich | Neurologie | Psychiatrie und Psychotherapeutische Medizin |
| Polska | Neurologia | Psychiatria |
| Portugal | Neurologia | Psiquiatria |
| România | Neurologie | Psihiatrie |
| Slovenija | Nevrologija | Psihiatrija |
| Slovensko | Neurológia | Psychiatria |
| Suomi/Finland | Neurologia/Neurologi | Psykiatria/Psykiatri |
| Sverige | Neurologi | Psykiatri |
| United Kingdom | Neurology | General psychiatry |

Neurologija

Psichiatrija

Minimali studijų trukmė – 4 metai

Minimali studijų trukmė – 4 metai

Šalis

Pavadinimas

Pavadinimas

Belgique/België/Belgien

Neurologie

Psychiatrie, particulièrement de l'adulte/Psychiatrie, meer bepaald in de volwassenpsychiatrie

България

Нервни болести

Психиатрия

Česká republika

Neurologie

Psychiatrie

Danmark

Neurologi

Psykiatri

Deutschland

Neurologie

Psychiatrie und Psychotherapie

Eesti

Neuroloogia

Psühhiaatria

Ελλάδα

Νευρολογία

Ψυχιατρική

España

Neurología

Psiquiatría

France

Neurologie

Psychiatrie

Hrvatska

Neurologija

Psihijatrija

Ireland

Neurology

Psychiatry

Italia

Neurologia

Psichiatria

Κύπρος

Νευρολογία

Ψυχιατρική

Latvija

Neiroloģija

Psihiatrija

Lietuva

Neurologija

Psichiatrija

Luxembourg

Neurologie

Psychiatrie

Magyarország

Neurológia

Pszichiátria

Malta

Newroloġija

Psikjatrija

Nederland

Neurologie

Psychiatrie

Österreich

Neurologie

Psychiatrie und Psychotherapeutische Medizin

Polska

Neurologia

Psychiatria

Portugal

Neurologia

Psiquiatria

România

Neurologie

Psihiatrie

Slovenija

Nevrologija

Psihiatrija

Slovensko

Neurológia

Psychiatria

Suomi/Finland

Neurologia/Neurologi

Psykiatria/Psykiatri

Sverige

Neurologi

Psykiatri

United Kingdom

Neurology

General psychiatry

| | Radiologinė diagnostika | Radioterapija |
| --- | --- | --- |
| | Minimali studijų trukmė – 4 metai | Minimali studijų trukmė – 4 metai |
| Šalis | Pavadinimas | Pavadinimas |
| Belgique/België/Belgien | Radiodiagnostic/Röntgendiagnose | Radiothérapie-oncologie/Radiotherapie-oncologie |
| България | Образна диагностика | Лъчелечение |
| Česká republika | Radiologie a zobrazovací metody | Radiační onkologie |
| Danmark | Radiologi | Klinisk Onkologi |
| Deutschland | (Diagnostische) Radiologie | Strahlentherapie |
| Eesti | Radioloogia | Onkoloogia |
| Ελλάδα | Ακτινοδιαγνωστική | Ακτινοθεραπευτική – Ογκολογία |
| España | Radiodiagnóstico | Oncología radioterápica |
| France | Radiodiagnostic et imagerie médicale | Oncologie option oncologie radiothérapique |
| Hrvatska | Klinička radiologija | Onkologija i radioterapija |
| Ireland | Radiology | Radiation oncology |
| Italia | Radiodiagnostica | Radioterapia |
| Κύπρος | Ακτινολογία | Ακτινοθεραπευτική Ογκολογία |
| Latvija | Diagnostiskā radioloģija | Terapeitiskā radioloģija |
| Lietuva | Radiologija | Onkologija radioterapija |
| Luxembourg | Radiodiagnostic | Radiothérapie |
| Magyarország | Radiológia | Sugárterápia |
| Malta | Radjoloġija | Onkoloġija u Radjoterapija |
| Nederland | Radiologie | Radiotherapie |
| Österreich | Radiologie | Strahlentherapie-Radioonkologie |
| Polska | Radiologia i diagnostyka obrazowa | Radioterapia onkologiczna |
| Portugal | Radiodiagnóstico | Radioterapia |
| România | Radiologie-imagistică medicală | Radioterapie |
| Slovenija | Radiologija | Radioterapija in onkologija |
| Slovensko | Rádiológia | Radiačná onkológia |
| Suomi/Finland | Radiologia/Radiologi | Syöpätaudit/Cancersjukdomar |
| Sverige | Medicinsk radiologi | Tumörsjukdomar (allmän onkologi) |
| United Kingdom | Clinical radiology | Clinical oncology |

Radiologinė diagnostika

Radioterapija

Minimali studijų trukmė – 4 metai

Minimali studijų trukmė – 4 metai

Šalis

Pavadinimas

Pavadinimas

Belgique/België/Belgien

Radiodiagnostic/Röntgendiagnose

Radiothérapie-oncologie/Radiotherapie-oncologie

България

Образна диагностика

Лъчелечение

Česká republika

Radiologie a zobrazovací metody

Radiační onkologie

Danmark

Radiologi

Klinisk Onkologi

Deutschland

(Diagnostische) Radiologie

Strahlentherapie

Eesti

Radioloogia

Onkoloogia

Ελλάδα

Ακτινοδιαγνωστική

Ακτινοθεραπευτική – Ογκολογία

España

Radiodiagnóstico

Oncología radioterápica

France

Radiodiagnostic et imagerie médicale

Oncologie option oncologie radiothérapique

Hrvatska

Klinička radiologija

Onkologija i radioterapija

Ireland

Radiology

Radiation oncology

Italia

Radiodiagnostica

Radioterapia

Κύπρος

Ακτινολογία

Ακτινοθεραπευτική Ογκολογία

Latvija

Diagnostiskā radioloģija

Terapeitiskā radioloģija

Lietuva

Radiologija

Onkologija radioterapija

Luxembourg

Radiodiagnostic

Radiothérapie

Magyarország

Radiológia

Sugárterápia

Malta

Radjoloġija

Onkoloġija u Radjoterapija

Nederland

Radiologie

Radiotherapie

Österreich

Radiologie

Strahlentherapie-Radioonkologie

Polska

Radiologia i diagnostyka obrazowa

Radioterapia onkologiczna

Portugal

Radiodiagnóstico

Radioterapia

România

Radiologie-imagistică medicală

Radioterapie

Slovenija

Radiologija

Radioterapija in onkologija

Slovensko

Rádiológia

Radiačná onkológia

Suomi/Finland

Radiologia/Radiologi

Syöpätaudit/Cancersjukdomar

Sverige

Medicinsk radiologi

Tumörsjukdomar (allmän onkologi)

United Kingdom

Clinical radiology

Clinical oncology

| | Plastinė chirurgija | Klinikinė biologija |
| --- | --- | --- |
| | Minimali studijų trukmė – 5 metai | Minimali studijų trukmė – 4 metai |
| Šalis | Pavadinimas | Pavadinimas |
| Belgique/België/Belgien | Chirurgie plastique, reconstructrice et esthétique/Plastische, reconstructieve en esthetische heelkunde | Biologie clinique/Klinische biologie |
| България | Пластично-възстановителна и естетична хирургия | Клинична лаборатория |
| Česká republika | Plastická chirurgie | |
| Danmark | Plastikkirurgi | |
| Deutschland | — | Plastische (und Ästhetische) Chirurgie |

Plastinė chirurgija

Klinikinė biologija

Minimali studijų trukmė – 5 metai

Minimali studijų trukmė – 4 metai

Šalis

Pavadinimas

Pavadinimas

Belgique/België/Belgien

Chirurgie plastique, reconstructrice et esthétique/Plastische, reconstructieve en esthetische heelkunde

Biologie clinique/Klinische biologie

България

Пластично-възстановителна и естетична хирургия

Клинична лаборатория

Česká republika

Plastická chirurgie

Danmark

Plastikkirurgi

Deutschland

—

Plastische (und Ästhetische) Chirurgie

| — | Plastische und Ästhetische Chirurgie (12) |
| --- | --- |

—

Plastische und Ästhetische Chirurgie (12)

Laboratoriumsmedizin (13)

Eesti

Plastika- ja rekonstruktiivkirurgia

Laborimeditsiin

Ελλάδα

Πλαστική Χειρουργική

España

Cirugía plástica, estética y reparadora

Análisis clínicos

France

Chirurgie plastique, reconstructrice et esthétique

Biologie médicale

Hrvatska

Plastična, rekonstrukcijska i estetska kirurgija

Ireland

Plastic, reconstructive and aesthetic surgery

Italia

Chirurgia plastica, ricostruttiva ed estetica

Patologia clinica

Κύπρος

Πλαστική Χειρουργική

Latvija

Plastiskā ķirurģija

Lietuva

Plastinė ir rekonstrukcinė chirurgija

Laboratorinė medicina

Luxembourg

Chirurgie plastique

Biologie clinique

Magyarország

Plasztikai (égési) sebészet

Orvosi laboratóriumi diagnosztika

Malta

Kirurġija Plastika

Nederland

Plastische chirurgie

Österreich

Plastische, Ästhetische und Rekonstruktive Chirurgie

Plastische, Rekonstruktive und Ästhetische Chirurgie (14)

Medizinische Biologie

Polska

Chirurgia plastyczna

Diagnostyka laboratoryjna

Portugal

Cirurgia plástica, estética e reconstrutiva

Patologia clínica

România

Chirurgie plastică, estetică şi microchirurgie reconstructivă

Medicină de laborator

Slovenija

Plastična, rekonstrukcijska in estetska kirurgija

Slovensko

Plastická chirurgia

Laboratórna medicína

Suomi/Finland

Plastiikkakirurgia/Plastikkirurgi

Sverige

Plastikkirurgi

United Kingdom

Plastic surgery

| | Mikrobiologinė bakteriologija | Biochemija |
| --- | --- | --- |
| | Minimali studijų trukmė – 4 metai | Minimali studijų trukmė – 4 metai |
| Šalis | Pavadinimas | Pavadinimas |
| Belgique/België/Belgien | | |
| България | Микробиология | Биохимия |
| Česká republika | Lékařská mikrobiologie | Klinická biochemie |
| Danmark | Klinisk mikrobiologi | Klinisk biokemi |
| Deutschland | — | Mikrobiologie (Virologie) und Infektionsepidemiologie |

Mikrobiologinė bakteriologija

Biochemija

Minimali studijų trukmė – 4 metai

Minimali studijų trukmė – 4 metai

Šalis

Pavadinimas

Pavadinimas

Belgique/België/Belgien

България

Микробиология

Биохимия

Česká republika

Lékařská mikrobiologie

Klinická biochemie

Danmark

Klinisk mikrobiologi

Klinisk biokemi

Deutschland

—

Mikrobiologie (Virologie) und Infektionsepidemiologie

| — | Mikrobiologie, Virologie und Infektionsepidemiologie (17) |
| --- | --- |

—

Mikrobiologie, Virologie und Infektionsepidemiologie (17)

Laboratoriumsmedizin (15)

Eesti

Ελλάδα

| — | Ιατρική Βιοπαθολογία |
| --- | --- |

—

Ιατρική Βιοπαθολογία

| — | Μικροβιολογία |
| --- | --- |

—

Μικροβιολογία

España

Microbiología y parasitología

Bioquímica clínica

France

Hrvatska

Klinička mikrobiologija

Ireland

Microbiology

Chemical pathology

Italia

Microbiologia e virologia

Biochimica clinica

Κύπρος

Μικροβιολογία

Latvija

Mikrobioloģija

Lietuva

Luxembourg

Microbiologie

Chimie biologique

Magyarország

Orvosi mikrobiológia

Malta

Mikrobijoloġija

Patoloġija Kimika

Nederland

Medische microbiologie

Klinische chemie (16)

Österreich

| — | Hygiene und Mikrobiologie |
| --- | --- |

—

Hygiene und Mikrobiologie

| — | Klinische Mikrobiologie und Hygiene (18) |
| --- | --- |

—

Klinische Mikrobiologie und Hygiene (18)

| — | Klinische Mikrobiologie und Virologie (18) |
| --- | --- |

—

Klinische Mikrobiologie und Virologie (18)

Medizinische und Chemische Labordiagnostik

Polska

Mikrobiologia lekarska

Portugal

România

Slovenija

Klinična mikrobiologija

Medicinska biokemija

Slovensko

Klinická mikrobiológia

Klinická biochémia

Suomi/Finland

Kliininen mikrobiologia/Klinisk mikrobiologi

Kliininen kemia/Klinisk kemi

Sverige

Klinisk bakteriologi

Klinisk kemi

United Kingdom

Medical microbiology and virology

Chemical pathology

| | Imunologija | Krūtinės chirurgija |
| --- | --- | --- |
| | Minimali studijų trukmė – 4 metai | Minimali studijų trukmė – 5 metai |
| Šalis | Pavadinimas | Pavadinimas |
| Belgique/België/Belgien | | Chirurgie thoracique/Heelkunde op de thorax (19) |
| България | Клинична имунология | Гръдна хирургия Кардиохирургия |
| Česká republika | Alergologie a klinická imunologie | Hrudní chirurgie |
| Danmark | Klinisk immunologi | Thoraxkirurgi |
| Deutschland | | Thoraxchirurgie |
| Eesti | | Torakaalkirurgia |
| Ελλάδα | | Χειρουργική Θώρακος |
| España | Inmunología | — | Cirugía torácica |

Imunologija

Krūtinės chirurgija

Minimali studijų trukmė – 4 metai

Minimali studijų trukmė – 5 metai

Šalis

Pavadinimas

Pavadinimas

Belgique/België/Belgien

Chirurgie thoracique/Heelkunde op de thorax (19)

България

Клинична имунология

Гръдна хирургия Кардиохирургия

Česká republika

Alergologie a klinická imunologie

Hrudní chirurgie

Danmark

Klinisk immunologi

Thoraxkirurgi

Deutschland

Thoraxchirurgie

Eesti

Torakaalkirurgia

Ελλάδα

Χειρουργική Θώρακος

España

Inmunología

—

Cirugía torácica

| — | Cirugía cardiovascular |
| --- | --- |

—

Cirugía cardiovascular

France

Chirurgie thoracique et cardiovasculaire

Hrvatska

Alergologija i klinička imunologija

Ireland

Immunology (clinical and laboratory)

Cardiothoracic surgery

Italia

| — | Chirurgia toracica |
| --- | --- |

—

Chirurgia toracica

| — | Cardiochirurgia |
| --- | --- |

—

Cardiochirurgia

Κύπρος

Ανοσολογία

Χειρουργική Θώρακος

Latvija

Imunoloģija

Torakālā ķirurģija

Lietuva

Krūtinės chirurgija

Luxembourg

Immunologie

Chirurgie thoracique

Magyarország

Allergológia és klinikai immunológia

Mellkassebészet

Malta

Immunoloġija

Kirurġija Kardjo-Toraċika

Nederland

Cardio-thoracale chirurgie

Österreich

| — | Immunologie |
| --- | --- |

—

Immunologie

| — | Klinische Immunologie (20) |
| --- | --- |

—

Klinische Immunologie (20)

Thoraxchirurgie

Polska

Immunologia kliniczna

Chirurgia klatki piersiowej

Portugal

Cirurgia cardiotorácica

România

Chirurgie toracică

Slovenija

Torakalna kirurgija

Slovensko

Klinická imunológia a alergológia

Hrudníková chirurgia

Suomi/Finland

Sydän-ja rintaelinkirurgia/Hjärt- och thoraxkirurgi

Sverige

Klinisk immunologi

Thoraxkirurgi

United Kingdom

Immunology

Cardo-thoracic surgery

| | Vaikų chirurgija | Kraujagyslių chirurgija |
| --- | --- | --- |
| | Minimali studijų trukmė – 5 metai | Minimali studijų trukmė – 5 metai |
| Šalis | Pavadinimas | Pavadinimas |
| Belgique/België/Belgien | | Chirurgie des vaisseaux/Bloedvatenheelkunde (21) |
| България | Детска хирургия | Съдова хирургия |
| Česká republika | Dětská chirurgie | Cévní chirurgie |
| Danmark | | Karkirurgi |
| Deutschland | Kinderchirurgie | Gefäßchirurgie |
| Eesti | Lastekirurgia | Kardiovaskulaarkirurgia |
| Ελλάδα | Χειρουργική Παίδων | Αγγειοχειρουργική |
| España | Cirugía pediátrica | Angiología y cirugía vascular |
| France | Chirurgie infantile | Chirurgie vasculaire |
| Hrvatska | Dječja kirurgija | Vaskularna kirurgija |
| Ireland | Paediatric surgery | |
| Italia | Chirurgia pediatrica | Chirurgia vascolare |
| Κύπρος | Χειρουργική Παίδων | Χειρουργική Αγγείων |
| Latvija | Bērnu ķirurģija | Asinsvadu ķirurģija |
| Lietuva | Vaikų chirurgija | Kraujagyslių chirurgija |
| Luxembourg | Chirurgie pédiatrique | Chirurgie vasculaire |
| Magyarország | Gyermeksebészet | Érsebészet |
| Malta | Kirurgija Pedjatrika | Kirurġija Vaskolari |
| Nederland | | |
| Österreich | Kinder- und Jugendchirurgie | Allgemeinchirurgie und Gefäßchirurgie |
| Polska | Chirurgia dziecięca | Chirurgia naczyniowa |
| Portugal | Cirurgia pediátrica | Angologia/Cirurgia vascular |
| România | Chirurgie pediatrică | Chirurgie vasculară |
| Slovenija | | Kardiovaskularna kirurgija |
| Slovensko | Detská chirurgia | Cievna chirurgia |
| Suomi/Finland | Lastenkirurgia/Barnkirurgi | Verisuonikirurgia/Kärlkirurgi |
| Sverige | Barn- och ungdomskirurgi | |
| United Kingdom | Paediatric surgery | Vascular surgery |

Vaikų chirurgija

Kraujagyslių chirurgija

Minimali studijų trukmė – 5 metai

Minimali studijų trukmė – 5 metai

Šalis

Pavadinimas

Pavadinimas

Belgique/België/Belgien

Chirurgie des vaisseaux/Bloedvatenheelkunde (21)

България

Детска хирургия

Съдова хирургия

Česká republika

Dětská chirurgie

Cévní chirurgie

Danmark

Karkirurgi

Deutschland

Kinderchirurgie

Gefäßchirurgie

Eesti

Lastekirurgia

Kardiovaskulaarkirurgia

Ελλάδα

Χειρουργική Παίδων

Αγγειοχειρουργική

España

Cirugía pediátrica

Angiología y cirugía vascular

France

Chirurgie infantile

Chirurgie vasculaire

Hrvatska

Dječja kirurgija

Vaskularna kirurgija

Ireland

Paediatric surgery

Italia

Chirurgia pediatrica

Chirurgia vascolare

Κύπρος

Χειρουργική Παίδων

Χειρουργική Αγγείων

Latvija

Bērnu ķirurģija

Asinsvadu ķirurģija

Lietuva

Vaikų chirurgija

Kraujagyslių chirurgija

Luxembourg

Chirurgie pédiatrique

Chirurgie vasculaire

Magyarország

Gyermeksebészet

Érsebészet

Malta

Kirurgija Pedjatrika

Kirurġija Vaskolari

Nederland

Österreich

Kinder- und Jugendchirurgie

Allgemeinchirurgie und Gefäßchirurgie

Polska

Chirurgia dziecięca

Chirurgia naczyniowa

Portugal

Cirurgia pediátrica

Angologia/Cirurgia vascular

România

Chirurgie pediatrică

Chirurgie vasculară

Slovenija

Kardiovaskularna kirurgija

Slovensko

Detská chirurgia

Cievna chirurgia

Suomi/Finland

Lastenkirurgia/Barnkirurgi

Verisuonikirurgia/Kärlkirurgi

Sverige

Barn- och ungdomskirurgi

United Kingdom

Paediatric surgery

Vascular surgery

| | Kardiologija | Gastroenterologija |
| --- | --- | --- |
| | Minimali studijų trukmė – 4 metai | Minimali studijų trukmė – 4 metai |
| Šalis | Pavadinimas | Pavadinimas |
| Belgique/België/Belgien | Cardiologie | Gastro-entérologie/Gastro-enterologie |
| България | Кардиология | Гастроентерология (22) |
| Česká republika | Kardiologie | Gastroenterologie |
| Danmark | Intern medicin: kardiologi | Intern medicin: gastroenterology og hepatologi |
| Deutschland | — | Innere Medizin und Schwerpunkt Kardiologie |

Kardiologija

Gastroenterologija

Minimali studijų trukmė – 4 metai

Minimali studijų trukmė – 4 metai

Šalis

Pavadinimas

Pavadinimas

Belgique/België/Belgien

Cardiologie

Gastro-entérologie/Gastro-enterologie

България

Кардиология

Гастроентерология (22)

Česká republika

Kardiologie

Gastroenterologie

Danmark

Intern medicin: kardiologi

Intern medicin: gastroenterology og hepatologi

Deutschland

—

Innere Medizin und Schwerpunkt Kardiologie

| — | Innere Medizin und Kardiologie (23) |
| --- | --- |

—

Innere Medizin und Kardiologie (23)

| — | Innere Medizin und Schwerpunkt Gastroenterologie |
| --- | --- |

—

Innere Medizin und Schwerpunkt Gastroenterologie

| — | Innere Medizin und Gastroenterologie (23) |
| --- | --- |

—

Innere Medizin und Gastroenterologie (23)

Eesti

Kardioloogia

Gastroenteroloogia

Ελλάδα

Καρδιολογία

Γαστρεντερολογία

España

Cardiología

Aparato digestivo

France

Cardiologie et maladies vasculaires

Gastro-entérologie et hépatologie

Hrvatska

Kardiologija

Gastroenterologija

Ireland

Cardiology

Gastro-enterology

Italia

Malattie dell'apparato cardiovascolare

Gastroenterologia

Κύπρος

Καρδιολογία

Γαστρεντερολογία

Latvija

Kardioloģija

Gastroenteroloģija

Lietuva

Kardiologija

Gastroenterologija

Luxembourg

Cardiologie et angiologie

Gastro-enterologie

Magyarország

Kardiológia

Gasztroenterológia

Malta

Kardjoloġija

Gastroenteroloġija

Nederland

Cardiologie

Maag-darm-leverziekten

Österreich

Innere Medizin und Kardiologie

Innere Medizin und Gastroenterologie und Hepatologie

Polska

Kardiologia

Gastrenterologia

Portugal

Cardiologia

Gastrenterologia

România

Cardiologie

Gastroenterologie

Slovenija

Kardiologija in vaskularna medicina

Gastroenterologija

Slovensko

Kardiológia

Gastroenterológia

Suomi/Finland

Kardiologia/Kardiologi

Gastroenterologia/Gastroenterologi

Sverige

Kardiologi

Medicinsk gastroenterologi och hepatologi

United Kingdom

Cardiology

Gastroenterology

| | Reumatologija | Bendroji hematologija |
| --- | --- | --- |
| | Minimali studijų trukmė – 4 metai | Minimali studijų trukmė – 3 metai |
| Šalis | Pavadinimas | Pavadinimas |
| Belgique/België/Belgien | Rhumathologie/reumatologie | |
| България | Ревматология | Клинична хематология |
| Česká republika | Revmatologie | Hematologie a transfúzní lékařství |
| Danmark | Intern medicin: reumatologi | Intern medicin: hæmatologi |
| Deutschland | — | Innere Medizin und Schwerpunkt Rheumatologie |

Reumatologija

Bendroji hematologija

Minimali studijų trukmė – 4 metai

Minimali studijų trukmė – 3 metai

Šalis

Pavadinimas

Pavadinimas

Belgique/België/Belgien

Rhumathologie/reumatologie

България

Ревматология

Клинична хематология

Česká republika

Revmatologie

Hematologie a transfúzní lékařství

Danmark

Intern medicin: reumatologi

Intern medicin: hæmatologi

Deutschland

—

Innere Medizin und Schwerpunkt Rheumatologie

| — | Innere Medizin und Rheumatologie (24) |
| --- | --- |

—

Innere Medizin und Rheumatologie (24)

| — | Innere Medizin und Schwerpunkt Hämatologie und Onkologie |
| --- | --- |

—

Innere Medizin und Schwerpunkt Hämatologie und Onkologie

| — | Innere Medizin und Hämatologie und Onkologie (24) |
| --- | --- |

—

Innere Medizin und Hämatologie und Onkologie (24)

Eesti

Reumatoloogia

Hematoloogia

Ελλάδα

Ρευματολογία

Αιματολογία

España

Reumatología

Hematología y hemoterapia

France

Rhumatologie

Hrvatska

Reumatologija

Hematologija

Ireland

Rheumatology

Haematology (clinical and laboratory)

Italia

Reumatologia

Ematologia

Κύπρος

Ρευματολογία

Αιματολογία

Latvija

Reimatoloģija

Hematoloģija

Lietuva

Reumatologija

Hematologija

Luxembourg

Rhumatologie

Hématologie

Magyarország

Reumatológia

Hematológia

Malta

Rewmatoloġija

Ematoloġija

Nederland

Reumatologie

Österreich

Innere Medizin und Rheumatologie

Innere Medizin und Hämatologie und internistische Onkologie

Polska

Reumatologia

Hematologia

Portugal

Reumatologia

Imuno-hemoterapia

România

Reumatologie

Hematologie

Slovenija

Revmatologija

Hematologija

Slovensko

Reumatológia

Hematológia a transfúziológia

Suomi/Finland

Reumatologia/Reumatologi

Kliininen hematologia/Klinisk hematologi

Sverige

Reumatologi

Hematologi

United Kingdom

Rheumatology

Haematology

| | Endokrinologija | Fizioterapija |
| --- | --- | --- |
| | Minimali studijų trukmė – 3 metai | Minimali studijų trukmė – 3 metai |
| Šalis | Pavadinimas | Pavadinimas |
| Belgique/België/Belgien | | Médecine physique et réadaptation/Fysische geneeskunde en revalidatie |
| България | Ендокринология и болести на обмяната | Физикална и рехабилитационна медицина |
| Česká republika | Diabelotologie a endokrinologie | Rehabilitační a fyzikální medicína |
| Danmark | Intern medicin: endokrinologi | |
| Deutschland | — | Innere Medizin und Schwerpunkt Endokrinologie und Diabetologie |

Endokrinologija

Fizioterapija

Minimali studijų trukmė – 3 metai

Minimali studijų trukmė – 3 metai

Šalis

Pavadinimas

Pavadinimas

Belgique/België/Belgien

Médecine physique et réadaptation/Fysische geneeskunde en revalidatie

България

Ендокринология и болести на обмяната

Физикална и рехабилитационна медицина

Česká republika

Diabelotologie a endokrinologie

Rehabilitační a fyzikální medicína

Danmark

Intern medicin: endokrinologi

Deutschland

—

Innere Medizin und Schwerpunkt Endokrinologie und Diabetologie

| — | Innere Medizin und Endokrinologie und Diabetologie (25) |
| --- | --- |

—

Innere Medizin und Endokrinologie und Diabetologie (25)

Physikalische und Rehabilitative Medizin

Eesti

Endokrinoloogia

Taastusravi ja füsiaatria

Ελλάδα

Ενδοκρινολογία

Φυσική Ιατρική και Αποκατάσταση

España

Endocrinología y nutrición

Medicina física y rehabilitación

France

Endocrinologie – diabète – maladies métaboliques

Médecine physique et de réadaptation

Hrvatska

Endokrinologija i dijabetologija

Fizikalna medicina i rehabilitacija

Ireland

Endocrinology and diabetes mellitus

Italia

Endocrinologia e malattie del ricambio

Medicina fisica e riabilitazione

Κύπρος

Ενδοκρινολογία

Φυσική Ιατρική και Αποκατάσταση

Latvija

Endokrinoloģija

Rehabilitoloģija Fiziskā rehabilitācija

Fizikālā medicīna

Lietuva

Endokrinologija

Fizinė medicina ir reabilitacija

Luxembourg

Endocrinologie, maladies du métabolisme et de la nutrition

Rééducation et réadaptation fonctionnelles

Magyarország

Endokrinológia

Fizikális medicina és rehabilitációs orvoslás

Malta

Endokrinoloġija u Dijabete

Nederland

Revalidatiegeneeskunde

Österreich

Innere Medizin und Endokrinologie und Diabetologie

Physikalische Medizin und Allgemeine Rehabilitation

Polska

Endokrynologia

Rehabilitacja medyczna

Portugal

Endocrinologia/Nutrição

Medicina física e de reabilitação

România

Endocrinologie

Reabilitare Medicală

Slovenija

Fizikalna in rehabilitacijska medicina

Slovensko

Endokrinológia

Fyziatria, balneológia a liečebná rehabilitácia

Suomi/Finland

Endokrinologia/Endokrinologi

Fysiatria/Fysiatri

Sverige

Endokrina sjukdomar

Rehabiliteringsmedicin

United Kingdom

Endocrinology and diabetes mellitus

| | Neuropsichiatrija | Dermatovenereologija |
| --- | --- | --- |
| | Minimali studijų trukmė – 5 metai | Minimali studijų trukmė – 3 metai |
| Šalis | Pavadinimas | Pavadinimas |
| Belgique/België/Belgien | Neuropsychiatrie (26) | Dermato-vénéréologie/Dermato-venereologie |
| България | | Кожни и венерически болести |
| Česká republika | | Dermatovenerologie |
| Danmark | | Dermato-venerologi |
| Deutschland | Nervenheilkunde (Neurologie und Psychiatrie) | Haut – und Geschlechtskrankheiten |
| Eesti | | Dermatoveneroloogia |
| Ελλάδα | Νευρολογία – Ψυχιατρική | Δερματολογία – Αφροδισιολογία |
| España | | Dermatología médico-quirúrgica y venereología |
| France | Neuropsychiatrie (27) | Dermatologie et vénéréologie |
| Hrvatska | | Dermatologija i venerologija |
| Ireland | | |
| Italia | Neuropsichiatria (28) | Dermatologia e venerologia |
| Κύπρος | Νευρολογία – Ψυχιατρική | Δερματολογία – Αφροδισιολογία |
| Latvija | | Dermatoloģija un veneroloģija |
| Lietuva | | Dermatovenerologija |
| Luxembourg | Neuropsychiatrie (29) | Dermato-vénéréologie |
| Magyarország | | Bőrgyógyászat |
| Malta | | Dermato-venerejoloġija |
| Nederland | Zenuw – en zielsziekten (30) | Dermatologie en venerologie |
| Österreich | Neurologie und Psychiatrie (31) | Haut- und Geschlechtskrankheiten |
| Polska | | Dermatologia i wenerologia |
| Portugal | | Dermatovenereologia |
| România | | Dermatovenerologie |
| Slovenija | | Dermatovenerologija |
| Slovensko | Neuropsychiatria | Dermatovenerológia |
| Suomi/Finland | | Ihotaudit ja allergologia/Hudsjukdomar och allergologi |
| Sverige | | Hud- och könssjukdomar |
| United Kingdom | | |

Neuropsichiatrija

Dermatovenereologija

Minimali studijų trukmė – 5 metai

Minimali studijų trukmė – 3 metai

Šalis

Pavadinimas

Pavadinimas

Belgique/België/Belgien

Neuropsychiatrie (26)

Dermato-vénéréologie/Dermato-venereologie

България

Кожни и венерически болести

Česká republika

Dermatovenerologie

Danmark

Dermato-venerologi

Deutschland

Nervenheilkunde (Neurologie und Psychiatrie)

Haut – und Geschlechtskrankheiten

Eesti

Dermatoveneroloogia

Ελλάδα

Νευρολογία – Ψυχιατρική

Δερματολογία – Αφροδισιολογία

España

Dermatología médico-quirúrgica y venereología

France

Neuropsychiatrie (27)

Dermatologie et vénéréologie

Hrvatska

Dermatologija i venerologija

Ireland

Italia

Neuropsichiatria (28)

Dermatologia e venerologia

Κύπρος

Νευρολογία – Ψυχιατρική

Δερματολογία – Αφροδισιολογία

Latvija

Dermatoloģija un veneroloģija

Lietuva

Dermatovenerologija

Luxembourg

Neuropsychiatrie (29)

Dermato-vénéréologie

Magyarország

Bőrgyógyászat

Malta

Dermato-venerejoloġija

Nederland

Zenuw – en zielsziekten (30)

Dermatologie en venerologie

Österreich

Neurologie und Psychiatrie (31)

Haut- und Geschlechtskrankheiten

Polska

Dermatologia i wenerologia

Portugal

Dermatovenereologia

România

Dermatovenerologie

Slovenija

Dermatovenerologija

Slovensko

Neuropsychiatria

Dermatovenerológia

Suomi/Finland

Ihotaudit ja allergologia/Hudsjukdomar och allergologi

Sverige

Hud- och könssjukdomar

United Kingdom

| | Radiologija | Vaikų psichiatrija |
| --- | --- | --- |
| | Minimali studijų trukmė – 4 metai | Minimali studijų trukmė – 4 metai |
| Šalis | Pavadinimas | Pavadinimas |
| Belgique/België/Belgien | | Psychiatrie, particulièrement en psychiatrie infanto-juvénile/Psychiatrie, meer bepaald in de kinder- en jeugdpsychiatrie |
| България | Радиобиология | Детска психиатрия |
| Česká republika | | Dětská a dorostová psychiatrie |
| Danmark | | Børne- og ungdomspsykiatri |
| Deutschland | Radiologie | Kinder – und Jugendpsychiatrie und –psychotherapie |
| Eesti | | |
| Ελλάδα | Ακτινολογία – Ραδιολογία | Παιδοψυχιατρική |
| España | Electroradiología (32) | |
| France | Electro-radiologie (33) | Pédopsychiatrie (38) |
| Hrvatska | Klinička radiologija | Dječja i adolescentna psihijatrija |
| Ireland | | Child and adolescent psychiatry |
| Italia | Radiologia (34) | Neuropsichiatria infantile |
| Κύπρος | | Παιδοψυχιατρική |
| Latvija | | Bērnu psihiatrija |
| Lietuva | | Vaikų ir paauglių psichiatrija |
| Luxembourg | Électroradiologie (35) | Psychiatrie infantile |
| Magyarország | Radiológia | Gyermek- és ifjúsági pszichiátria |
| Malta | | |
| Nederland | Radiologie (36) | |
| Österreich | Radiologie (37) | — | Kinder- und Jugendpsychiatrie |

Radiologija

Vaikų psichiatrija

Minimali studijų trukmė – 4 metai

Minimali studijų trukmė – 4 metai

Šalis

Pavadinimas

Pavadinimas

Belgique/België/Belgien

Psychiatrie, particulièrement en psychiatrie infanto-juvénile/Psychiatrie, meer bepaald in de kinder- en jeugdpsychiatrie

България

Радиобиология

Детска психиатрия

Česká republika

Dětská a dorostová psychiatrie

Danmark

Børne- og ungdomspsykiatri

Deutschland

Radiologie

Kinder – und Jugendpsychiatrie und –psychotherapie

Eesti

Ελλάδα

Ακτινολογία – Ραδιολογία

Παιδοψυχιατρική

España

Electroradiología (32)

France

Electro-radiologie (33)

Pédopsychiatrie (38)

Hrvatska

Klinička radiologija

Dječja i adolescentna psihijatrija

Ireland

Child and adolescent psychiatry

Italia

Radiologia (34)

Neuropsichiatria infantile

Κύπρος

Παιδοψυχιατρική

Latvija

Bērnu psihiatrija

Lietuva

Vaikų ir paauglių psichiatrija

Luxembourg

Électroradiologie (35)

Psychiatrie infantile

Magyarország

Radiológia

Gyermek- és ifjúsági pszichiátria

Malta

Nederland

Radiologie (36)

Österreich

Radiologie (37)

—

Kinder- und Jugendpsychiatrie

| — | Kinder- und Jugendpsychiatrie und Psychotherapeutische Medizin (39) |
| --- | --- |

—

Kinder- und Jugendpsychiatrie und Psychotherapeutische Medizin (39)

Polska

Psychiatria dzieci i młodzieży

Portugal

Radiologia

Psiquiatria da infância e da adolescência

România

Psihiatrie pediatrică

Slovenija

Radiologija

Otroška in mladostniška psihiatrija

Slovensko

Detská psychiatria

Suomi/Finland

Lastenpsykiatria/Barnpsykiatri

Sverige

Barn- och ungdomspsykiatri

United Kingdom

Child and adolescent psychiatry

| | Geriatrija | Inkstų ligos |
| --- | --- | --- |
| | Minimali studijų trukmė – 4 metai | Minimali studijų trukmė – 4 metai |
| Šalis | Pavadinimas | Pavadinimas |
| Belgique/België/Belgien | Gériatrie/Geriatrie | |
| България | Гериатрична медицина | Нефрология |
| Česká republika | Geriatrie | Nefrologie |
| Danmark | Intern medicin: geriatri | Intern medicin: nefrologi |
| Deutschland | | — | Innere Medizin und Schwerpunkt Nephrologie |

Geriatrija

Inkstų ligos

Minimali studijų trukmė – 4 metai

Minimali studijų trukmė – 4 metai

Šalis

Pavadinimas

Pavadinimas

Belgique/België/Belgien

Gériatrie/Geriatrie

България

Гериатрична медицина

Нефрология

Česká republika

Geriatrie

Nefrologie

Danmark

Intern medicin: geriatri

Intern medicin: nefrologi

Deutschland

—

Innere Medizin und Schwerpunkt Nephrologie

| — | Innere Medizin und Nephrologie (40) |
| --- | --- |

—

Innere Medizin und Nephrologie (40)

Eesti

Nefroloogia

Ελλάδα

Νεφρολογία

España

Geriatría

Nefrología

France

Néphrologie

Hrvatska

Nefrologija

Ireland

Geriatric medicine

Nephrology

Italia

Geriatria

Nefrologia

Κύπρος

Γηριατρική

Νεφρολογία

Latvija

Nefroloģija

Lietuva

Geriatrija

Nefrologija

Luxembourg

Gériatrie

Néphrologie

Magyarország

Geriátria

Nefrológia

Malta

Ġerjatrija

Nefroloġija

Nederland

Klinische geriatrie

Österreich

Innere Medizin und Nephrologie

Polska

Geriatria

Nefrologia

Portugal

Nefrologia

România

Geriatrie şi gerontologie

Nefrologie

Slovenija

Nefrologija

Slovensko

Geriatria

Nefrológia

Suomi/Finland

Geriatria/Geriatri

Nefrologia/Nefrologi

Sverige

Geriatrik

Medicinska njursjukdomar (nefrologi)

United Kingdom

Geriatric medicine

Renal medicine

| | Užkrečiamosios ligos | Socialinė medicina |
| --- | --- | --- |
| | Minimali studijų trukmė – 4 metai | Minimali studijų trukmė – 4 metai |
| Šalis | Pavadinimas | Pavadinimas |
| Belgique/België/Belgien | | |
| България | Инфекциозни болести | Социална медицина и здравен мениджмънт комунална хигиена |
| Česká republika | Infekční lékařství | Hygiena a epidemiologie |
| Danmark | Intern medicin: infektionsmedicin | Samfundsmedicin |
| Deutschland | | Öffentliches Gesundheitswesen |
| Eesti | Infektsioonhaigused | |
| Ελλάδα | | Κοινωνική Iατρική |
| España | | Medicina preventiva y salud pública |
| France | | Santé publique et médecine sociale |
| Hrvatska | Infektologija | Javnozdravstvena medicina |
| Ireland | Infectious diseases | Public health medicine |
| Italia | Malattie infettive | Igiene e medicina preventiva |
| Κύπρος | Λοιμώδη Νοσήματα | — | Υγειονολογία |

Užkrečiamosios ligos

Socialinė medicina

Minimali studijų trukmė – 4 metai

Minimali studijų trukmė – 4 metai

Šalis

Pavadinimas

Pavadinimas

Belgique/België/Belgien

България

Инфекциозни болести

Социална медицина и здравен мениджмънт комунална хигиена

Česká republika

Infekční lékařství

Hygiena a epidemiologie

Danmark

Intern medicin: infektionsmedicin

Samfundsmedicin

Deutschland

Öffentliches Gesundheitswesen

Eesti

Infektsioonhaigused

Ελλάδα

Κοινωνική Iατρική

España

Medicina preventiva y salud pública

France

Santé publique et médecine sociale

Hrvatska

Infektologija

Javnozdravstvena medicina

Ireland

Infectious diseases

Public health medicine

Italia

Malattie infettive

Igiene e medicina preventiva

Κύπρος

Λοιμώδη Νοσήματα

—

Υγειονολογία

| — | Κοινοτική Ιατρική |
| --- | --- |

—

Κοινοτική Ιατρική

Latvija

Infektoloģija

Lietuva

Infektologija

Luxembourg

Maladies contagieuses

Santé publique

Magyarország

Infektológia

Megelőző orvostan és népegészségtan

Malta

Mard Infettiv

Saħħa Pubblika

Nederland

Maatschappij en gezondheid

Österreich

Innere Medizin und Infektiologie

| — | Sozialmedizin |
| --- | --- |

—

Sozialmedizin

| — | Public Health (41) |
| --- | --- |

—

Public Health (41)

Polska

Choroby zakaźne

Zdrowie publiczne, epidemiologia

Portugal

Doenças infecciosas

Saúde pública

România

Boli infecţioase

Sănătate publică şi management

Slovenija

Infektologija

Javno zdravje

Slovensko

Infektológia

Verejné zdravotníctvo

Suomi/Finland

Infektiosairaudet/Infektionssjukdomar

Terveydenhuolto/Hälsovård

Sverige

Infektionssjukdomar

Socialmedicin

United Kingdom

Infectious diseases

Public health medicine

| | Farmakologija | Darbo medicina |
| --- | --- | --- |
| | Minimali studijų trukmė – 4 metai | Minimali studijų trukmė – 4 metai |
| Šalis | Pavadinimas | Pavadinimas |
| Belgique/België/Belgien | | Médecine du travail/Arbeidsgeneeskunde |
| България | Клинична фармакология и терапия Фармакология | Трудова медицина |
| Česká republika | Klinická farmakologie | Pracovní lékařství |
| Danmark | Klinisk farmakologi | Arbejdsmedicin |
| Deutschland | Pharmakologie und Toxikologie | Arbeitsmedizin |
| Eesti | | |
| Ελλάδα | | Ιατρική της Εργασίας |
| España | Farmacología clínica | Medicina del trabajo |
| France | | Médecine du travail |
| Hrvatska | Klinička farmakologija s toksikologijom | Medicina rada i športa |
| Ireland | Clinical pharmacology and therapeutics | Occupational medicine |
| Italia | Farmacologia | Medicina del lavoro |
| Κύπρος | | Ιατρική της Εργασίας |
| Latvija | | Arodslimības |
| Lietuva | | Darbo medicina |
| Luxembourg | | Médecine du travail |
| Magyarország | Klinikai farmakológia | Foglalkozás-orvostan (üzemorvostan) |
| Malta | Farmakoloġija Klinika u t-Terapewtika | Mediċina Okkupazzjonali |
| Nederland | | — | Arbeid en gezondheid, bedrijfsgeneeskunde |

Farmakologija

Darbo medicina

Minimali studijų trukmė – 4 metai

Minimali studijų trukmė – 4 metai

Šalis

Pavadinimas

Pavadinimas

Belgique/België/Belgien

Médecine du travail/Arbeidsgeneeskunde

България

Клинична фармакология и терапия Фармакология

Трудова медицина

Česká republika

Klinická farmakologie

Pracovní lékařství

Danmark

Klinisk farmakologi

Arbejdsmedicin

Deutschland

Pharmakologie und Toxikologie

Arbeitsmedizin

Eesti

Ελλάδα

Ιατρική της Εργασίας

España

Farmacología clínica

Medicina del trabajo

France

Médecine du travail

Hrvatska

Klinička farmakologija s toksikologijom

Medicina rada i športa

Ireland

Clinical pharmacology and therapeutics

Occupational medicine

Italia

Farmacologia

Medicina del lavoro

Κύπρος

Ιατρική της Εργασίας

Latvija

Arodslimības

Lietuva

Darbo medicina

Luxembourg

Médecine du travail

Magyarország

Klinikai farmakológia

Foglalkozás-orvostan (üzemorvostan)

Malta

Farmakoloġija Klinika u t-Terapewtika

Mediċina Okkupazzjonali

Nederland

—

Arbeid en gezondheid, bedrijfsgeneeskunde

| — | Arbeid en gezondheid, verzekeringsgeneeskunde |
| --- | --- |

—

Arbeid en gezondheid, verzekeringsgeneeskunde

Österreich

Pharmakologie und Toxikologie

| — | Arbeitsmedizin |
| --- | --- |

—

Arbeitsmedizin

| — | Arbeitsmedizin und angewandte Physiologie (42) |
| --- | --- |

—

Arbeitsmedizin und angewandte Physiologie (42)

Polska

Farmakologia kliniczna

Medycyna pracy

Portugal

Medicina do trabalho

România

Farmacologie clinică

Medicina muncii

Slovenija

Medicina dela, prometa in športa

Slovensko

Klinická farmakológia

Pracovné lekárstvo

Suomi/Finland

Kliininen farmakologia ja lääkehoito/Klinisk farmakologi och läkemedelsbehandling

Työterveyshuolto/Företagshälsovård

Sverige

Klinisk farmakologi

Yrkes- och miljömedicin

United Kingdom

Clinical pharmacology and therapeutics

Occupational medicine

| | Alergologija | Branduolinė medicina |
| --- | --- | --- |
| | Minimali studijų trukmė – 3 metai | Minimali studijų trukmė – 4 metai |
| Šalis | Pavadinimas | Pavadinimas |
| Belgique/België/Belgien | | Médecine nucléaire/Nucleaire geneeskunde |
| България | Клинична алергология | Нуклеарна медицина |
| Česká republika | Alergologie a klinická imunologie | Nukleární medicína |
| Danmark | | Klinisk fysiologi og nuklearmedicin |
| Deutschland | | Nuklearmedizin |
| Eesti | | |
| Ελλάδα | Αλλεργιολογία | Πυρηνική Ιατρική |
| España | Alergología | Medicina nuclear |
| France | | Médecine nucléaire |
| Hrvatska | Alergologija i klinička imunologija | Nuklearna medicina |
| Ireland | | |
| Italia | Allergologia ed immunologia clinica | Medicina nucleare |
| Κύπρος | Αλλεργιολογία | Πυρηνική Ιατρική |
| Latvija | Alergoloģija | |
| Lietuva | Alergologija ir klinikinė imunologija | |
| Luxembourg | | Médecine nucléaire |
| Magyarország | Allergológia és klinikai immunológia | Nukleáris medicina |
| Malta | | Mediċina Nukleari |
| Nederland | Allergologie (43) | Nucleaire geneeskunde |
| Österreich | | Nuklearmedizin |
| Polska | Alergologia | Medycyna nuklearna |
| Portugal | Imuno-alergologia | Medicina nuclear |
| România | Alergologie şi imunologie clinică | Medicină nucleară |
| Slovenija | | Nuklearna medicina |
| Slovensko | Klinická imunológia a alergológia | Nukleárna medicína |
| Suomi/Finland | | Kliininen fysiologia ja isotooppilääketiede/Klinisk fysiologi och nukleärmedicin |
| Sverige | Allergisjukdomar | Nukleärmedicin |
| United Kingdom | | Nuclear medicine |

Alergologija

Branduolinė medicina

Minimali studijų trukmė – 3 metai

Minimali studijų trukmė – 4 metai

Šalis

Pavadinimas

Pavadinimas

Belgique/België/Belgien

Médecine nucléaire/Nucleaire geneeskunde

България

Клинична алергология

Нуклеарна медицина

Česká republika

Alergologie a klinická imunologie

Nukleární medicína

Danmark

Klinisk fysiologi og nuklearmedicin

Deutschland

Nuklearmedizin

Eesti

Ελλάδα

Αλλεργιολογία

Πυρηνική Ιατρική

España

Alergología

Medicina nuclear

France

Médecine nucléaire

Hrvatska

Alergologija i klinička imunologija

Nuklearna medicina

Ireland

Italia

Allergologia ed immunologia clinica

Medicina nucleare

Κύπρος

Αλλεργιολογία

Πυρηνική Ιατρική

Latvija

Alergoloģija

Lietuva

Alergologija ir klinikinė imunologija

Luxembourg

Médecine nucléaire

Magyarország

Allergológia és klinikai immunológia

Nukleáris medicina

Malta

Mediċina Nukleari

Nederland

Allergologie (43)

Nucleaire geneeskunde

Österreich

Nuklearmedizin

Polska

Alergologia

Medycyna nuklearna

Portugal

Imuno-alergologia

Medicina nuclear

România

Alergologie şi imunologie clinică

Medicină nucleară

Slovenija

Nuklearna medicina

Slovensko

Klinická imunológia a alergológia

Nukleárna medicína

Suomi/Finland

Kliininen fysiologia ja isotooppilääketiede/Klinisk fysiologi och nukleärmedicin

Sverige

Allergisjukdomar

Nukleärmedicin

United Kingdom

Nuclear medicine

| | Veido ir žandikaulio chirurgija (pagrindinės medicinos studijos) | Biologinė hematologija |
| --- | --- | --- |
| | Minimali studijų trukmė – 5 metai | Minimali studijų trukmė – 4 metai |
| Šalis | Pavadinimas | Pavadinimas |
| Belgique/België/Belgien | | |
| България | Лицево-челюстна хирургия | Трансфузионна хематология |
| Česká republika | Maxilofaciální chirurgie | |
| Danmark | | |
| Deutschland | | |
| Eesti | | |
| Ελλάδα | | |
| España | Cirugía oral y maxilofacial | |
| France | Chirurgie maxillo-faciale et stomatologie | Hématologie |
| Hrvatska | Maksilofacijalna kirurgija | |
| Ireland | | |
| Italia | Chirurgia maxillo-facciale | |
| Κύπρος | | |
| Latvija | Mutes, sejas un žokļu ķirurģija | |
| Lietuva | Veido ir žandikaulių chirurgija | |
| Luxembourg | Chirurgie maxillo-faciale | Hématologie biologique |
| Magyarország | Szájsebészet (44) | |
| Malta | | |
| Nederland | | |
| Österreich | Mund- Kiefer- und Gesichtschirurgie (45) | |
| Polska | Chirurgia szczekowo-twarzowa | |
| Portugal | Cirurgia maxilo-facial | Hematologia clinica |
| România | | |
| Slovenija | Maxilofacialna kirurgija | |
| Slovensko | Maxilofaciálna chirurgia | |
| Suomi/Finland | | |
| Sverige | | |
| United Kingdom | | |

Veido ir žandikaulio chirurgija (pagrindinės medicinos studijos)

Biologinė hematologija

Minimali studijų trukmė – 5 metai

Minimali studijų trukmė – 4 metai

Šalis

Pavadinimas

Pavadinimas

Belgique/België/Belgien

България

Лицево-челюстна хирургия

Трансфузионна хематология

Česká republika

Maxilofaciální chirurgie

Danmark

Deutschland

Eesti

Ελλάδα

España

Cirugía oral y maxilofacial

France

Chirurgie maxillo-faciale et stomatologie

Hématologie

Hrvatska

Maksilofacijalna kirurgija

Ireland

Italia

Chirurgia maxillo-facciale

Κύπρος

Latvija

Mutes, sejas un žokļu ķirurģija

Lietuva

Veido ir žandikaulių chirurgija

Luxembourg

Chirurgie maxillo-faciale

Hématologie biologique

Magyarország

Szájsebészet (44)

Malta

Nederland

Österreich

Mund- Kiefer- und Gesichtschirurgie (45)

Polska

Chirurgia szczekowo-twarzowa

Portugal

Cirurgia maxilo-facial

Hematologia clinica

România

Slovenija

Maxilofacialna kirurgija

Slovensko

Maxilofaciálna chirurgia

Suomi/Finland

Sverige

United Kingdom

| | Stomatologija | Dermatologija |
| --- | --- | --- |
| | Minimali studijų trukmė – 3 metai | Minimali studijų trukmė – 4 metai |
| Šalis | Pavadinimas | Pavadinimas |
| Belgique/België/Belgien | | |
| България | | |
| Česká republika | | |
| Danmark | | |
| Deutschland | | |
| Eesti | | |
| Ελλάδα | | |
| España | Estomatología | |
| France | Stomatologie | |
| Hrvatska | | |
| Ireland | | Dermatology |
| Italia | Odontostomatologia (46) | |
| Κύπρος | | |
| Latvija | | |
| Lietuva | | |
| Luxembourg | Stomatologie | |
| Magyarország | | |
| Malta | | Dermatoloġija |
| Nederland | | |
| Österreich | | |
| Polska | | |
| Portugal | Estomatologia | |
| România | | |
| Slovenija | | |
| Slovensko | | |
| Suomi/Finland | | |
| Sverige | | |
| United Kingdom | | Dermatology |

Stomatologija

Dermatologija

Minimali studijų trukmė – 3 metai

Minimali studijų trukmė – 4 metai

Šalis

Pavadinimas

Pavadinimas

Belgique/België/Belgien

България

Česká republika

Danmark

Deutschland

Eesti

Ελλάδα

España

Estomatología

France

Stomatologie

Hrvatska

Ireland

Dermatology

Italia

Odontostomatologia (46)

Κύπρος

Latvija

Lietuva

Luxembourg

Stomatologie

Magyarország

Malta

Dermatoloġija

Nederland

Österreich

Polska

Portugal

Estomatologia

România

Slovenija

Slovensko

Suomi/Finland

Sverige

United Kingdom

Dermatology

| | Venerologija | Tropinė medicina |
| --- | --- | --- |
| | Minimali studijų trukmė – 4 metai | Minimali studijų trukmė – 4 metai |
| Šalis | Pavadinimas | Pavadinimas |
| Belgique/België/Belgien | | |
| България | | |
| Česká republika | | |
| Danmark | | |
| Deutschland | | |
| Eesti | | |
| Ελλάδα | | |
| España | | |
| France | | |
| Hrvatska | | |
| Ireland | Genito-urinary medicine | Tropical medicine |
| Italia | | Medicina tropicale |
| Κύπρος | | |
| Latvija | | |
| Lietuva | | |
| Luxembourg | | |
| Magyarország | | Trópusi betegségek |
| Malta | Mediċina Uro-ġenetali | |
| Nederland | | |
| Österreich | | — | Spezifische Prophylaxe und Tropenmedizin |

Venerologija

Tropinė medicina

Minimali studijų trukmė – 4 metai

Minimali studijų trukmė – 4 metai

Šalis

Pavadinimas

Pavadinimas

Belgique/België/Belgien

България

Česká republika

Danmark

Deutschland

Eesti

Ελλάδα

España

France

Hrvatska

Ireland

Genito-urinary medicine

Tropical medicine

Italia

Medicina tropicale

Κύπρος

Latvija

Lietuva

Luxembourg

Magyarország

Trópusi betegségek

Malta

Mediċina Uro-ġenetali

Nederland

Österreich

—

Spezifische Prophylaxe und Tropenmedizin

| — | Klinische Immunologie und Spezifische Prophylaxe und Tropenmedizin (47) |
| --- | --- |

—

Klinische Immunologie und Spezifische Prophylaxe und Tropenmedizin (47)

Polska

Medycyna transportu

Portugal

Medicina tropical

România

Slovenija

Slovensko

Tropická medicína

Suomi/Finland

Sverige

United Kingdom

Genito-urinary medicine

Tropical medicine

| | Gastroenterologinė chirurgija | Skubioji medicina |
| --- | --- | --- |
| | Minimali studijų trukmė – 5 metai | Minimali studijų trukmė – 5 metai |
| Šalis | Pavadinimas | Pavadinimas |
| Belgique/België/Belgien | Chirurgie abdominale/Heelkunde op het abdomen (48) | |
| България | Гастроентерологичнa хирургия | Спешна медицина |
| Česká republika | | — | Traumatologie |

Gastroenterologinė chirurgija

Skubioji medicina

Minimali studijų trukmė – 5 metai

Minimali studijų trukmė – 5 metai

Šalis

Pavadinimas

Pavadinimas

Belgique/België/Belgien

Chirurgie abdominale/Heelkunde op het abdomen (48)

България

Гастроентерологичнa хирургия

Спешна медицина

Česká republika

—

Traumatologie

| — | Urgentní medicína |
| --- | --- |

—

Urgentní medicína

Danmark

Deutschland

Visceralchirurgie

Eesti

Ελλάδα

España

France

Chirurgie viscérale et digestive

Hrvatska

Abdominalna kirurgija

Hitna medicina

Ireland

Emergency medicine

Italia

Chirurgia dell'apparato digerente

Medicina d'emergenza-urgenza (49)

Κύπρος

Latvija

Lietuva

Abdominalinė chirurgija

Luxembourg

Chirurgie gastro-entérologique

Magyarország

Oxyológia és sürgősségi orvostan

Malta

Mediċina tal-Aċċidenti u l-Emerġenza

Nederland

Österreich

Polska

Medycyna ratunkowa

Portugal

România

Medicină de urgenţă

Slovenija

Abdominalna kirurgija

Urgentna medicina

Slovensko

Gastroenterologická chirurgia

| — | Úrazová chirurgia |
| --- | --- |

—

Úrazová chirurgia

| — | Urgentná medicína |
| --- | --- |

—

Urgentná medicína

Suomi/Finland

Gastroenterologinen kirurgia/Gastroenterologisk kirurgi

Akuuttilääketiede/Akutmedicin

Sverige

United Kingdom

Emergency medicine

| | Klininkinė neurofiziologija | Dantų, burnos, veido ir žandikaulių chirurgija (pagrindinis medicininis ir odontologinis rengimas) (50) |
| --- | --- | --- |
| | Minimali studijų trukmė – 4 metai | Minimali studijų trukmė – 4 metai |
| Šalis | Pavadinimas | Pavadinimas |
| Belgique/België/Belgien | | Stomatologie et chirurgie orale et maxillo-faciale/Stomatologie en mond-, kaak- en aangezichtschirurgie |
| България | | Дентална, орална и лицево-челюстна хирургия |
| Česká republika | | |
| Danmark | | |
| Deutschland | | — | Mund-, Kiefer- und Gesichtschirurgie |

Klininkinė neurofiziologija

Dantų, burnos, veido ir žandikaulių chirurgija (pagrindinis medicininis ir odontologinis rengimas) (50)

Minimali studijų trukmė – 4 metai

Minimali studijų trukmė – 4 metai

Šalis

Pavadinimas

Pavadinimas

Belgique/België/Belgien

Stomatologie et chirurgie orale et maxillo-faciale/Stomatologie en mond-, kaak- en aangezichtschirurgie

България

Дентална, орална и лицево-челюстна хирургия

Česká republika

Danmark

Deutschland

—

Mund-, Kiefer- und Gesichtschirurgie

| — | Mund-Kiefer-Gesichtschirurgie (51) |
| --- | --- |

—

Mund-Kiefer-Gesichtschirurgie (51)

Eesti

Ελλάδα

Στοματική και Γναθοπροσωπική Χειρουργική (52)

España

Neurofisiologia clínica

France

Hrvatska

Ireland

Clinical neurophysiology

Oral and maxillo-facial surgery

Italia

Κύπρος

Στοματο-Γναθο-Προσωποχειρουργική

Latvija

Lietuva

Luxembourg

Chirurgie dentaire, orale et maxillo-faciale

Magyarország

Arc-állcsont-szájsebészet

Malta

Newrofiżjoloġija Klinika

Kirurġija tal-għadam tal-wiċċ

Nederland

Österreich

Mund-, Kiefer- und Gesichtschirurgie

Polska

Portugal

România

Chirurgie Orală şi Maxilo-facială (53)

Slovenija

Slovensko

Suomi/Finland

Kliininen neurofysiologia/Klinisk neurofysiologi

Suu- ja leukakirurgia/Oral och maxillofacial kirurgi

Sverige

Klinisk neurofysiologi

United Kingdom

Clinical neurophysiology

Oral and maxillo-facial surgery

| | Chemoterapinė onkologija | Genetika |
| --- | --- | --- |
| | Minimali studijų trukmė – 5 metai | Minimali studijų trukmė – 4 metai |
| Šalis | Pavadinimas | Pavadinimas |
| Belgique/België/Belgien | Oncologie médicale/Medische oncologie | |
| България | Медицинска онкология | Медицинска генетика |
| Česká republika | Klinická onkologie | Lékařská genetika |
| Danmark | | Klinisk genetik |
| Deutschland | | Humangenetik |
| Eesti | | Meditsiinigeneetika |
| Ελλάδα | Παθολογική Ογκολογία | |
| España | Oncología Médica | |
| France | Oncologie | Génétique médicale |
| Hrvatska | | |
| Ireland | Medical oncology | Clinical genetics |
| Italia | Oncologia medica | Genetica medica |
| Κύπρος | Ακτινοθεραπευτική Ογκολογία | |
| Latvija | Onkoloģija ķīmijterapija | Medicīnas ģenētika |
| Lietuva | Chemoterapinė onkologija | Genetika |
| Luxembourg | Oncologie médicale | Médecine génétique |
| Magyarország | Klinikai onkológia | Klinikai genetika |
| Malta | | |
| Nederland | | Klinische genetica |
| Österreich | | Medizinische Genetik |
| Polska | Onkologia kliniczna | Genetyka kliniczna |
| Portugal | Oncologia médica | Genética médica |
| România | Oncologie medicala | Genetica medicala |
| Slovenija | Internistična onkologija | Klinična genetika |
| Slovensko | Klinická onkológia | Lekárska genetica |
| Suomi/Finland | | Perinnöllisyyslääketiede/Medicinsk genetik |
| Sverige | | |
| United Kingdom | Medical oncology | Clinical genetics |

Chemoterapinė onkologija

Genetika

Minimali studijų trukmė – 5 metai

Minimali studijų trukmė – 4 metai

Šalis

Pavadinimas

Pavadinimas

Belgique/België/Belgien

Oncologie médicale/Medische oncologie

България

Медицинска онкология

Медицинска генетика

Česká republika

Klinická onkologie

Lékařská genetika

Danmark

Klinisk genetik

Deutschland

Humangenetik

Eesti

Meditsiinigeneetika

Ελλάδα

Παθολογική Ογκολογία

España

Oncología Médica

France

Oncologie

Génétique médicale

Hrvatska

Ireland

Medical oncology

Clinical genetics

Italia

Oncologia medica

Genetica medica

Κύπρος

Ακτινοθεραπευτική Ογκολογία

Latvija

Onkoloģija ķīmijterapija

Medicīnas ģenētika

Lietuva

Chemoterapinė onkologija

Genetika

Luxembourg

Oncologie médicale

Médecine génétique

Magyarország

Klinikai onkológia

Klinikai genetika

Malta

Nederland

Klinische genetica

Österreich

Medizinische Genetik

Polska

Onkologia kliniczna

Genetyka kliniczna

Portugal

Oncologia médica

Genética médica

România

Oncologie medicala

Genetica medicala

Slovenija

Internistična onkologija

Klinična genetika

Slovensko

Klinická onkológia

Lekárska genetica

Suomi/Finland

Perinnöllisyyslääketiede/Medicinsk genetik

Sverige

United Kingdom

Medical oncology

Clinical genetics

5.1.4.   Šeimos gydytojų formalios kvalifikacijos įrodymai

| Šalis | Formalios kvalifikacijos įrodymas | Profesinis vardas | Atskaitos data |
| --- | --- | --- | --- |
| België/Belgique/Belgien | Bijzondere beroepstitel van huisarts/Titre professionnel particulier de médecin généraliste | Huisarts/Médecin généraliste | 1994 m. gruodžio 31 d. |
| България | Свидетелство за призната специалност по Обща медицина | Лекар-специалист по Обща медицина | 2007 m. sausio 1 d. |
| Česká republika | Diplom o specializaci všeobecné praktické lékařství | Všeobecný praktický lékař | 2004 m. gegužės 1 d. |
| Danmark | Bevis for tilladelse til at betegne sig som speciallæge i almen medicin | Alment praktiserende læge/Speciallæge i almen medicin | 1994 m. gruodžio 31 d. |
| Deutschland | Zeugnis über die spezifische Ausbildung in der Allgemeinmedizin | Facharzt/Fachärztin für Allgemeinmedizin | 1994 m. gruodžio 31 d. |
| Eesti | Residentuuri lõpetamist tõendav tunnistus
  Diplom peremeditsiini erialal | Perearst | 2004 m. gegužės 1 d. |
| Ελλάδα | Τίτλος ιατρικής ειδικότητας γενικής ιατρικής | Iατρός με ειδικότητα γενικής ιατρικής | 1994 m. gruodžio 31 d. |
| España | Título de especialista en medicina familiar y comunitaria | Especialista en medicina familiar y comunitaria | 1994 m. gruodžio 31 d. |
| France | Diplômes d'études spécialisées de médecine générale accompagnés du diplôme d'Etat de docteur en médecine | Médecin qualifié en médecine générale | 1994 m. gruodžio 31 d. |
| Hrvatska | Diploma o specijalističkom usavršavanju | specijalist obiteljske medicine | 2013 m. liepos 1 d. |
| Ireland | Certificate of specific qualifications in general medical practice | General medical practitioner | 1994 m. gruodžio 31 d. |
| Italia | — | Attestato di formazione specifica in medicina generale |

Šalis

Formalios kvalifikacijos įrodymas

Profesinis vardas

Atskaitos data

België/Belgique/Belgien

Bijzondere beroepstitel van huisarts/Titre professionnel particulier de médecin généraliste

Huisarts/Médecin généraliste

1994 m. gruodžio 31 d.

България

Свидетелство за призната специалност по Обща медицина

Лекар-специалист по Обща медицина

2007 m. sausio 1 d.

Česká republika

Diplom o specializaci všeobecné praktické lékařství

Všeobecný praktický lékař

2004 m. gegužės 1 d.

Danmark

Bevis for tilladelse til at betegne sig som speciallæge i almen medicin

Alment praktiserende læge/Speciallæge i almen medicin

1994 m. gruodžio 31 d.

Deutschland

Zeugnis über die spezifische Ausbildung in der Allgemeinmedizin

Facharzt/Fachärztin für Allgemeinmedizin

1994 m. gruodžio 31 d.

Eesti

Residentuuri lõpetamist tõendav tunnistus

Diplom peremeditsiini erialal

Perearst

2004 m. gegužės 1 d.

Ελλάδα

Τίτλος ιατρικής ειδικότητας γενικής ιατρικής

Iατρός με ειδικότητα γενικής ιατρικής

1994 m. gruodžio 31 d.

España

Título de especialista en medicina familiar y comunitaria

Especialista en medicina familiar y comunitaria

1994 m. gruodžio 31 d.

France

Diplômes d'études spécialisées de médecine générale accompagnés du diplôme d'Etat de docteur en médecine

Médecin qualifié en médecine générale

1994 m. gruodžio 31 d.

Hrvatska

Diploma o specijalističkom usavršavanju

specijalist obiteljske medicine

2013 m. liepos 1 d.

Ireland

Certificate of specific qualifications in general medical practice

General medical practitioner

1994 m. gruodžio 31 d.

Italia

—

Attestato di formazione specifica in medicina generale

| — | Diploma di formazione specifica in medicina generale |
| --- | --- |

—

Diploma di formazione specifica in medicina generale

Medico di medicina generale

1994 m. gruodžio 31 d.

Κύπρος

Τίτλος Ειδικότητας Γενικής Ιατρικής

Ιατρός Γενικής Ιατρικής

2004 m. gegužės 1 d.

Latvija

Ģimenes ārsta sertifikāts

Ģimenes (vispārējās prakses) ārsts

2004 m. gegužės 1 d.

Lietuva

| 1. | Šeimos gydytojo rezidentūros pažymėjimas |
| --- | --- |

1.

Šeimos gydytojo rezidentūros pažymėjimas

Šeimos medicinos gydytojas

2004 m. gegužės 1 d.

| 2. | Rezidentūros pažymėjimas
  (šeimos gydytojo profesinė kvalifikacija) |
| --- | --- |

2.

Rezidentūros pažymėjimas

(šeimos gydytojo profesinė kvalifikacija)

Šeimos gydytojas

Luxembourg

Diplôme de formation spécifique en medicine générale

Médecin généraliste

1994 m. gruodžio 31 d.

Magyarország

Háziorvostan szakorvosa bizonyítvány

Háziorvostan szakorvosa

2004 m. gegužės 1 d.

Malta

Tabib tal-familja

Mediċina tal-familja

2004 m. gegužės 1 d.

Nederland

Certificaat van inschrijving in een specialistenregister van huisartsen

Huisarts, Verpleeghuisarts en arts voor verstandelijk gehandicapte Registratie Commissie (HVRC)

1994 m. gruodžio 31 d.

Diploma geneeskundig specialist

Registratiecommissie Geneeskundig Specialisten (RGS) van de Koninklijke Nederlandsche Maatschappij tot Bevordering der Geneeskunst (54)

Österreich

Diplom über die besondere Ausbildung in der Allgemeinmedizin

Arzt für Allgemeinmedizin

1994 m. gruodžio 31 d.

Polska

Dyplom uzyskania tytułu specjalisty w dziedzinie medycyny rodzinnej

Specjalista w dziedzinie medycyny rodzinnej

2004 m. gegužės 1 d.

Portugal

Título de especialista em medicina geral e familiar

Especialista em medicina geral e familiar

1994 m. gruodžio 31 d.

România

Certificat de medic specialist medicină de familie

Medic specialist medicină de familie

2007 m. sausio 1 d.

Slovenija

Potrdilo o opravljenem specialističnem izpitu iz

družinske medicine

Specialist družinske medicine/Specialistka družinske medicine

2004 m. gegužės 1 d.

Slovensko

Diplom o špecializácii v odbore „všeobecné lekárstvo“

Všeobecný lekár

2004 m. gegužės 1 d.

Suomi/Finland

Todistus yleislääketieteen erityiskoulutuksesta/Bevis om särskild allmänläkarutbildning

Yleislääketieteen erityiskoulutuksen suorittanut laillistettu lääkäri/Legitimerad läkare som har fullgjort särskild allmänläkarutbildning

1994 m. sausio 1 d.

Sverige

Bevis om specialistkompetens i allmänmedicin

Specialist i allmänmedicin

1994 m. gruodžio 31 d.

United Kingdom

Certificate of completion of training

General practitioner

1994 m. gruodžio 31 d.

| 2. | 5.2.2 punktas pakeičiamas taip:
  „5.2.2.   Bendrosios praktikos slaugytojų formalios kvalifikacijos įrodymai










  Šalis | Formalios kvalifikacijos įrodymas | Kvalifikacijos įrodymą išduodanti institucija | Profesinis vardas | Atskaitos data |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| België/Belgique/Belgien | — | Diploma gegradueerde verpleger/verpleegster/Diplôme d'infirmier(ère) gradué(e)/Diplom eines (einer) graduierten Krankenpflegers (-pflegerin) |

2.

5.2.2 punktas pakeičiamas taip:

„5.2.2.   Bendrosios praktikos slaugytojų formalios kvalifikacijos įrodymai

Šalis

Formalios kvalifikacijos įrodymas

Kvalifikacijos įrodymą išduodanti institucija

Profesinis vardas

Atskaitos data

België/Belgique/Belgien

—

Diploma gegradueerde verpleger/verpleegster/Diplôme d'infirmier(ère) gradué(e)/Diplom eines (einer) graduierten Krankenpflegers (-pflegerin)

| — | De erkende opleidingsinstituten/Les établissements d'enseignement reconnus/Die anerkannten Ausbildungsanstalten |
| --- | --- |

—

De erkende opleidingsinstituten/Les établissements d'enseignement reconnus/Die anerkannten Ausbildungsanstalten

| — | Hospitalier(ère)/Verpleegassistent(e) |
| --- | --- |

—

Hospitalier(ère)/Verpleegassistent(e)

1979 m. birželio 29 d.

| — | De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap/Le Jury compétent d'enseignement de la Communauté française/Der zuständige Prüfungsausschuß der Deutschsprachigen Gemeinschaft |
| --- | --- |

—

De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap/Le Jury compétent d'enseignement de la Communauté française/Der zuständige Prüfungsausschuß der Deutschsprachigen Gemeinschaft

| — | Infirmier(ère) hospitalier(ère)/Ziekenhuisverpleger(-verpleegster) |
| --- | --- |

—

Infirmier(ère) hospitalier(ère)/Ziekenhuisverpleger(-verpleegster)

| — | Diploma in de ziekenhuisverpleegkunde/Brevet d'infirmier(ère) hospitalier(ère)/Brevet eines (einer) Krankenpflegers (-pflegerin) |
| --- | --- |

—

Diploma in de ziekenhuisverpleegkunde/Brevet d'infirmier(ère) hospitalier(ère)/Brevet eines (einer) Krankenpflegers (-pflegerin)

| — | Brevet van verpleegassistent(e)/Brevet d'hospitalier(ère)/Brevet einer Pflegeassistentin |
| --- | --- |

—

Brevet van verpleegassistent(e)/Brevet d'hospitalier(ère)/Brevet einer Pflegeassistentin

България

Диплома за висше образование на образователно-квалификационна степен „Бакалавър“ с професионална квалификация „Медицинска сестра“

Университет

Медицинска сестра

2007 m. sausio 1 d.

Česká republika

| 1. | Diplom o ukončení studia ve studijním programu ošetřovatelství ve studijním oboru všeobecná sestra (bakalář, Bc.) |
| --- | --- |

1.

Diplom o ukončení studia ve studijním programu ošetřovatelství ve studijním oboru všeobecná sestra (bakalář, Bc.)

| 1. | Vysoká škola zřízená nebo uznaná státem |
| --- | --- |

1.

Vysoká škola zřízená nebo uznaná státem

| — | Všeobecná sestra |
| --- | --- |

—

Všeobecná sestra

2004 m. gegužės 1 d.

| 2. | Diplom o ukončení studia ve studijním oboru diplomovaná všeobecná sestra (diplomovaný specialista, DiS.), accompanied by the following certificate: Vysvědčení o absolutoriu |
| --- | --- |

2.

Diplom o ukončení studia ve studijním oboru diplomovaná všeobecná sestra (diplomovaný specialista, DiS.), accompanied by the following certificate: Vysvědčení o absolutoriu

| 2. | Vyšší odborná škola zřízená nebo uznaná státem |
| --- | --- |

2.

Vyšší odborná škola zřízená nebo uznaná státem

| — | Všeobecný ošetřovatel |
| --- | --- |

—

Všeobecný ošetřovatel

Danmark

Bevis for uddannelsen til professionsbachelor i sygepleje

Professionshøjskole

Sygeplejerske

1979 m. birželio 29 d.

Deutschland

Zeugnis über die staatliche Prüfung in der Krankenpflege

Staatlicher Prüfungsausschuss

Gesundheits- und Krankenpflegerin/Gesundheits- und Krankenpfleger

1979 m. birželio 29 d.

Eesti

| 1. | Diplom õe erialal |
| --- | --- |

1.

Diplom õe erialal

| 1. | Tallinna Meditsiinikool
  Tartu Meditsiinikool
  Kohtla-Järve Meditsiinikool |
| --- | --- |

1.

Tallinna Meditsiinikool

Tartu Meditsiinikool

Kohtla-Järve Meditsiinikool

õde

2004 m. gegužės 1 d.

| 2. | Õe põhikoolituse diplom |
| --- | --- |

2.

Õe põhikoolituse diplom

| 2. | Tallinna Tervishoiu Kõrgkool |
| --- | --- |

2.

Tallinna Tervishoiu Kõrgkool

| 3. | Õe põhiõpe diplom |
| --- | --- |

3.

Õe põhiõpe diplom

| 3. | Tartu Tervishoiu Kõrgkool |
| --- | --- |

3.

Tartu Tervishoiu Kõrgkool

Ελλάδα

| 1. | Πτυχίο Νοσηλευτικής Παν/μίου Αθηνών |
| --- | --- |

1.

Πτυχίο Νοσηλευτικής Παν/μίου Αθηνών

| 1. | Πανεπιστήμιο Αθηνών |
| --- | --- |

1.

Πανεπιστήμιο Αθηνών

Διπλωματούχος ή πτυχιούχος νοσοκόμος, νοσηλευτής ή νοσηλεύτρια

1981 m. sausio 1 d.

| 2. | Πτυχίο Νοσηλευτικής Τεχνολογικών Εκπαιδευτικών Ιδρυμάτων (Τ.Ε.Ι.) |
| --- | --- |

2.

Πτυχίο Νοσηλευτικής Τεχνολογικών Εκπαιδευτικών Ιδρυμάτων (Τ.Ε.Ι.)

| 2. | Τεχνολογικά Εκπαιδευτικά Ιδρύματα Υπουργείο Εθνικής Παιδείας και Θρησκευμάτω |
| --- | --- |

2.

Τεχνολογικά Εκπαιδευτικά Ιδρύματα Υπουργείο Εθνικής Παιδείας και Θρησκευμάτω

| 3. | Πτυχίο Αξιωματικών Νοσηλευτικής |
| --- | --- |

3.

Πτυχίο Αξιωματικών Νοσηλευτικής

| 3. | Υπουργείο Εθνικής 'Αμυνας |
| --- | --- |

3.

Υπουργείο Εθνικής 'Αμυνας

| 4. | Πτυχίο Αδελφών Νοσοκόμων πρώην Ανωτέρων Σχολών Υπουργείου Υγείας και Πρόνοιας |
| --- | --- |

4.

Πτυχίο Αδελφών Νοσοκόμων πρώην Ανωτέρων Σχολών Υπουργείου Υγείας και Πρόνοιας

| 4. | Υπουργείο Υγείας και Πρόνοιας |
| --- | --- |

4.

Υπουργείο Υγείας και Πρόνοιας

| 5. | Πτυχίο Αδελφών Νοσοκόμων και Επισκεπτριών πρώην Ανωτέρων Σχολών Υπουργείου Υγείας και Πρόνοιας |
| --- | --- |

5.

Πτυχίο Αδελφών Νοσοκόμων και Επισκεπτριών πρώην Ανωτέρων Σχολών Υπουργείου Υγείας και Πρόνοιας

| 5. | Υπουργείο Υγείας και Πρόνοιας |
| --- | --- |

5.

Υπουργείο Υγείας και Πρόνοιας

| 6. | Πτυχίο Τμήματος Νοσηλευτικής |
| --- | --- |

6.

Πτυχίο Τμήματος Νοσηλευτικής

| 6. | ΚΑΤΕΕ Υπουργείου Εθνικής Παιδείας και Θρησκευμάτων |
| --- | --- |

6.

ΚΑΤΕΕ Υπουργείου Εθνικής Παιδείας και Θρησκευμάτων

| 7. | Πτυχίο Τμήματος Νοσηλευτικής Πανεπιστήμιου Πελοποννήσου |
| --- | --- |

7.

Πτυχίο Τμήματος Νοσηλευτικής Πανεπιστήμιου Πελοποννήσου

| 7. | Πανεπιστήμιο Πελοποννήσου |
| --- | --- |

7.

Πανεπιστήμιο Πελοποννήσου

España

Título de Diplomado universitario en Enfermería

| — | Ministerio de Educación y Cultura |
| --- | --- |

—

Ministerio de Educación y Cultura

| — | El rector de una Universidad |
| --- | --- |

—

El rector de una Universidad

Enfermero/a diplomado/a

1986 m. sausio 1 d.

Titulo de Graduado/a en Enfermería

| — | El rector de una Universidad |
| --- | --- |

—

El rector de una Universidad

Graduado/a en Enfermería

1986 m. sausio 1 d.

France

| — | Diplôme d'Etat d'infirmier(ère) |
| --- | --- |

—

Diplôme d'Etat d'infirmier(ère)

| — | Diplôme d'Etat d'infirmier(ère) délivré en vertu du décret no 99–1147 du 29 décembre 1999 |
| --- | --- |

—

Diplôme d'Etat d'infirmier(ère) délivré en vertu du décret no 99–1147 du 29 décembre 1999

Le ministère de la santé

Infirmier(ère)

1979 m. birželio 29 d.

Hrvatska

| 1. | Svjedodžba „medicinska sestra opće njege/medicinski tehničar opće njege“ |
| --- | --- |

1.

Svjedodžba „medicinska sestra opće njege/medicinski tehničar opće njege“

| 1. | Srednje strukovne škole koje izvode program za stjecanje kvalifikacije „medicinska sestra opće njege/medicinski tehničar opće njege“ |
| --- | --- |

1.

Srednje strukovne škole koje izvode program za stjecanje kvalifikacije „medicinska sestra opće njege/medicinski tehničar opće njege“

| 1. | medicinska sestra opće njege/medicinski tehničar opće njege |
| --- | --- |

1.

medicinska sestra opće njege/medicinski tehničar opće njege

2013 m. liepos 1 d.

| 2. | Svjedodžba „prvostupnik (baccalaureus) sestrinstva/prvostupnica (baccalaurea) sestrinstva“ |
| --- | --- |

2.

Svjedodžba „prvostupnik (baccalaureus) sestrinstva/prvostupnica (baccalaurea) sestrinstva“

| 2. | Medicinski fakulteti sveučilišta u Republici Hrvatskoj
  Sveučilišta u Republici Hrvatskoj
  Veleučilišta u Republici Hrvatskoj |
| --- | --- |

2.

Medicinski fakulteti sveučilišta u Republici Hrvatskoj

Sveučilišta u Republici Hrvatskoj

Veleučilišta u Republici Hrvatskoj

| 2. | prvostupnik (baccalaureus) sestrinstva/prvostupnica (baccalaurea) sestrinstva |
| --- | --- |

2.

prvostupnik (baccalaureus) sestrinstva/prvostupnica (baccalaurea) sestrinstva

Ireland

| 1. | Certificate of Registered General Nurse (55) |
| --- | --- |

1.

Certificate of Registered General Nurse (55)

| 1. | An Bórd Altranais (The Nursing Board) [up to 1 October 2012];
  Bórd Altranais agus Cnáimhseachais na hEireann (The Nursing and Midwifery Board of Ireland) [from 2 October 2012] |
| --- | --- |

1.

An Bórd Altranais (The Nursing Board) [up to 1 October 2012];

Bórd Altranais agus Cnáimhseachais na hEireann (The Nursing and Midwifery Board of Ireland) [from 2 October 2012]

Registered General Nurse (RGN)

1979 m. birželio 29 d.

| 2. | B.Sc. in Nursing Studies (General) approved by the NMBI (56) |
| --- | --- |

2.

B.Sc. in Nursing Studies (General) approved by the NMBI (56)

| 2. | Third-level Institution delivering the B.Sc. in Nursing Studies approved by the NMBI [as of September 2002] |
| --- | --- |

2.

Third-level Institution delivering the B.Sc. in Nursing Studies approved by the NMBI [as of September 2002]

| 3. | B.Sc. in Children's and General (Integrated) Nursing approved by the NMBI (56) |
| --- | --- |

3.

B.Sc. in Children's and General (Integrated) Nursing approved by the NMBI (56)

| 3. | Third-level Institution delivering the B.Sc. in Children's and General (Integrated) Nursing approved by the NMBI [as of September 2006] |
| --- | --- |

3.

Third-level Institution delivering the B.Sc. in Children's and General (Integrated) Nursing approved by the NMBI [as of September 2006]

Italia

| 1. | Diploma di infermiere professionale |
| --- | --- |

1.

Diploma di infermiere professionale

| 1. | Scuole riconosciute dallo Stato |
| --- | --- |

1.

Scuole riconosciute dallo Stato

| 1. | Infermiere professionale |
| --- | --- |

1.

Infermiere professionale

1979 m. birželio 29 d.

| 2. | Diploma di laurea in infermieristica |
| --- | --- |

2.

Diploma di laurea in infermieristica

| 2. | Università |
| --- | --- |

2.

Università

| 2. | Infermiere |
| --- | --- |

2.

Infermiere

Κΰπρος

Δίπλωμα Γενικής Νοσηλευτικής

Νοσηλευτική Σχολή

Εγγεγραμμένος Νοσηλευτής

2004 m. gegužės 1 d.

Πτυχίο Νοσηλευτικής Τεχνολογικού Πανεπιστημίου Κύπρου

Τεχνολογικό Πανεπιστήμιο Κύπρου

Νοσηλευτής(τρια)

Γενικής Νοσηλευτικής

Πτυχίο Νοσηλευτικής Ευρωπαϊκού Πανεπιστημίου Κύπρου

Ευρωπαϊκό Πανεπιστήμιο Κύπρου

Πτυχίο Νοσηλευτικής Πανεπιστημίου Λευκωσίας – BSc in Nursing

Πανεπιστήμιο Λευκωσίας University of Nicosia

Πτυχίο Γενικής Νοσηλευτικής

Σχολή Επιστημών Υγείας, Πανεπιστήμιο Frederick

Latvija

| 1. | Diploms par māsas kvalifikācijas iegūšanu |
| --- | --- |

1.

Diploms par māsas kvalifikācijas iegūšanu

| 1. | Māsu skolas |
| --- | --- |

1.

Māsu skolas

Māsa

2004 m. gegužės 1 d.

| 2. | Māsas diploms |
| --- | --- |

2.

Māsas diploms

| 2. | Universitātes tipa augstskola pamatojoties uz Valsts eksāmenu komisijas lēmumu |
| --- | --- |

2.

Universitātes tipa augstskola pamatojoties uz Valsts eksāmenu komisijas lēmumu

Lietuva

| 1. | Aukštojo mokslo diplomas, nurodantis suteiktą bendrosios praktikos slaugytojo profesinę kvalifikaciją |
| --- | --- |

1.

Aukštojo mokslo diplomas, nurodantis suteiktą bendrosios praktikos slaugytojo profesinę kvalifikaciją

| 1. | Universitetas |
| --- | --- |

1.

Universitetas

Bendrosios praktikos slaugytojas

2004 m. gegužės 1 d.

| 2. | Aukštojo mokslo diplomas (neuniversitetinės studijos), nurodantis suteiktą bendrosios praktikos slaugytojo profesinę kvalifikaciją |
| --- | --- |

2.

Aukštojo mokslo diplomas (neuniversitetinės studijos), nurodantis suteiktą bendrosios praktikos slaugytojo profesinę kvalifikaciją

| 2. | Kolegija |
| --- | --- |

2.

Kolegija

| 3. | Bakalauro diplomas
  (slaugos bakalauro kvalifikacinis laipsnis ir bendrosios praktikos slaugytojo profesinė kvalifikacija) |
| --- | --- |

3.

Bakalauro diplomas

(slaugos bakalauro kvalifikacinis laipsnis ir bendrosios praktikos slaugytojo profesinė kvalifikacija)

| 3. | Universitetas |
| --- | --- |

3.

Universitetas

| 4. | Profesinio bakalauro diplomas (slaugos profesinio bakalauro kvalifikacinis laipsnis ir bendrosios praktikos slaugytojo profesinė kvalifikacija) |
| --- | --- |

4.

Profesinio bakalauro diplomas (slaugos profesinio bakalauro kvalifikacinis laipsnis ir bendrosios praktikos slaugytojo profesinė kvalifikacija)

| 4. | Kolegija |
| --- | --- |

4.

Kolegija

Luxembourg

| — | Diplôme d'Etat d'infirmier |
| --- | --- |

—

Diplôme d'Etat d'infirmier

| — | Diplôme d'Etat d'infirmier hospitalier gradué |
| --- | --- |

—

Diplôme d'Etat d'infirmier hospitalier gradué

Ministère de l'éducation nationale, de la formation professionnelle et des sports

Infirmier

1979 m. birželio 29 d.

Magyarország

| 1. | Ápoló bizonyítvány |
| --- | --- |

1.

Ápoló bizonyítvány

| 1. | Szakképző iskola |
| --- | --- |

1.

Szakképző iskola

Ápoló

2004 m. gegužės 1 d.

| 2. | Ápoló oklevél |
| --- | --- |

2.

Ápoló oklevél

| 2. | Felsőoktatási intézmény |
| --- | --- |

2.

Felsőoktatási intézmény

| 3. | Okleveles ápoló oklevél |
| --- | --- |

3.

Okleveles ápoló oklevél

| 3. | Felsőoktatási intézmény |
| --- | --- |

3.

Felsőoktatási intézmény

Malta

Lawrja jew diploma fl-istudji tal-infermerija

Universita „ta' Malta“

Infermier Registrat tal-Ewwel Livell

2004 m. gegužės 1 d.

Nederland

| 1. | Diploma's verpleger A, verpleegster A, verpleegkundige A |
| --- | --- |

1.

Diploma's verpleger A, verpleegster A, verpleegkundige A

| 1. | Door een van overheidswege benoemde examencommissie |
| --- | --- |

1.

Door een van overheidswege benoemde examencommissie

Verpleegkundige

1979 m. birželio 29 d.

| 2. | Diploma verpleegkundige MBOV (Middelbare Beroepsopleiding Verpleegkundige) |
| --- | --- |

2.

Diploma verpleegkundige MBOV (Middelbare Beroepsopleiding Verpleegkundige)

| 2. | Door een van overheidswege benoemde examencommissie |
| --- | --- |

2.

Door een van overheidswege benoemde examencommissie

| 3. | Diploma verpleegkundige HBOV (Hogere Beroepsopleiding Verpleegkundige) |
| --- | --- |

3.

Diploma verpleegkundige HBOV (Hogere Beroepsopleiding Verpleegkundige)

| 3. | Door een van overheidswege benoemde examencommissie |
| --- | --- |

3.

Door een van overheidswege benoemde examencommissie

| 4. | Diploma beroepsonderwijs verpleegkundige – Kwalificatieniveau 4 |
| --- | --- |

4.

Diploma beroepsonderwijs verpleegkundige – Kwalificatieniveau 4

| 4. | Door een van overheidswege aangewezen opleidingsinstelling |
| --- | --- |

4.

Door een van overheidswege aangewezen opleidingsinstelling

| 5. | Diploma hogere beroepsopleiding verpleegkundige – Kwalificatieniveau 5 |
| --- | --- |

5.

Diploma hogere beroepsopleiding verpleegkundige – Kwalificatieniveau 5

| 5. | Door een van overheidswege aangewezen opleidingsinstelling |
| --- | --- |

5.

Door een van overheidswege aangewezen opleidingsinstelling

Österreich

| 1. | Diplom über die Ausbildung in der all-gemeinen Gesundheits- und Krankenpflege |
| --- | --- |

1.

Diplom über die Ausbildung in der all-gemeinen Gesundheits- und Krankenpflege

| 1. | Schule für allgemeine Gesundheits- und Krankenpflege |
| --- | --- |

1.

Schule für allgemeine Gesundheits- und Krankenpflege

| — | Diplomierte Gesundheits- und Krankenschwester |
| --- | --- |

—

Diplomierte Gesundheits- und Krankenschwester

1994 m. sausio 1 d.

| 2. | Diplom als „Diplomierte Krankenschwester, Diplomierter Krankenpfleger“ |
| --- | --- |

2.

Diplom als „Diplomierte Krankenschwester, Diplomierter Krankenpfleger“

| 2. | Allgemeine Krankenpflegeschule |
| --- | --- |

2.

Allgemeine Krankenpflegeschule

| — | Diplomierter Gesundheits- und Krankenpfleger |
| --- | --- |

—

Diplomierter Gesundheits- und Krankenpfleger

| 3. | Diplom über den Abschluss des Fachhochschul-Bachelorstudiengangs „Gesundheits- und Krankenpflege“ |
| --- | --- |

3.

Diplom über den Abschluss des Fachhochschul-Bachelorstudiengangs „Gesundheits- und Krankenpflege“

| 3. | Fachhochschulrat/Fachhochschule |
| --- | --- |

3.

Fachhochschulrat/Fachhochschule

Polska

| — | Dyplom ukończenia studiów wyższych na kierunku pielęgniarstwo z tytułem „magister pielęgniarstwa“ |
| --- | --- |

—

Dyplom ukończenia studiów wyższych na kierunku pielęgniarstwo z tytułem „magister pielęgniarstwa“

| — | Dyplom ukończenia studiów wyższych zawodowych na kierunku/specjalności pielęgniarstwo z tytułem „licencjat pielęgniarstwa“ |
| --- | --- |

—

Dyplom ukończenia studiów wyższych zawodowych na kierunku/specjalności pielęgniarstwo z tytułem „licencjat pielęgniarstwa“

Instytucja prowadząca kształcenie na poziomie wyższym uznana przez właściwe władze

Pielęgniarka

2004 m. gegužės 1 d.

Portugal

| 1. | Diploma do curso de enfermagem geral |
| --- | --- |

1.

Diploma do curso de enfermagem geral

| 1. | Escolas de Enfermagem |
| --- | --- |

1.

Escolas de Enfermagem

Enfermeiro

1986 m. sausio 1 d.

| 2. | Diploma/carta de curso de bacharelato em enfermagem |
| --- | --- |

2.

Diploma/carta de curso de bacharelato em enfermagem

| 2. | Escolas Superiores de Enfermagem |
| --- | --- |

2.

Escolas Superiores de Enfermagem

| 3. | Diploma/Carta de curso de licenciatura em enfermagem |
| --- | --- |

3.

Diploma/Carta de curso de licenciatura em enfermagem

| 3. | Escolas Superiores de Enfermagem; Escolas Superiores de Saúde |
| --- | --- |

3.

Escolas Superiores de Enfermagem; Escolas Superiores de Saúde

România

| 1. | Diplomă de absolvire de asistent medical generalist cu studii superioare de scurtă durată |
| --- | --- |

1.

Diplomă de absolvire de asistent medical generalist cu studii superioare de scurtă durată

| 1. | Universităţi |
| --- | --- |

1.

Universităţi

Asistent medical generalist

2007 m. sausio 1 d.

| 2. | Diplomă de licenţă de asistent medical generalist cu studii superioare de lungă durată |
| --- | --- |

2.

Diplomă de licenţă de asistent medical generalist cu studii superioare de lungă durată

| 2. | Universităţi |
| --- | --- |

2.

Universităţi

| 3. | Certificat de competențe profesionale (de asistent medical generalist) |
| --- | --- |

3.

Certificat de competențe profesionale (de asistent medical generalist)

| 3. | Ministerul Educaţiei Naționale |
| --- | --- |

3.

Ministerul Educaţiei Naționale

Slovenija

Diploma, s katero se podeljuje strokovni naslov „diplomirana medicinska sestra/diplomirani zdravstvenik“

| 1. | Univerza |
| --- | --- |

1.

Univerza

| 2. | Visoka strokovna šola |
| --- | --- |

2.

Visoka strokovna šola

Diplomirana medicinska sestra/Diplomirani zdravstvenik

2004 m. gegužės 1 d.

Slovensko

| 1. | DIPLOM
  ošetrovateľstvo
  „magister“ („Mgr.“) |
| --- | --- |

1.

DIPLOM

ošetrovateľstvo

„magister“ („Mgr.“)

| 1. | Vysoká škola/Univerzita |
| --- | --- |

1.

Vysoká škola/Univerzita

Sestra

2004 m. gegužės 1 d.

| 2. | DIPLOM
  ošetrovateľstvo
  „bakalár“ („Bc.“) |
| --- | --- |

2.

DIPLOM

ošetrovateľstvo

„bakalár“ („Bc.“)

| 2. | Vysoká škola/Univerzita |
| --- | --- |

2.

Vysoká škola/Univerzita

| 3. | DIPLOM
  diplomovaná všeobecná sestra |
| --- | --- |

3.

DIPLOM

diplomovaná všeobecná sestra

| 3. | Stredná zdravotnícka škola |
| --- | --- |

3.

Stredná zdravotnícka škola

Suomi/Finland

| 1. | Sairaanhoitajan tutkinto/Sjukskötarexamen |
| --- | --- |

1.

Sairaanhoitajan tutkinto/Sjukskötarexamen

| 1. | Terveydenhuolto-oppilaitokset/Hälsovårdsläroanstalter |
| --- | --- |

1.

Terveydenhuolto-oppilaitokset/Hälsovårdsläroanstalter

Sairaanhoitaja/Sjukskötare

1994 m. sausio 1 d.

| 2. | Sosiaali- ja terveysalan ammattikorkeakoulututkinto, sairaanhoitaja (AMK)/Yrkeshögskoleexamen inom hälsovård och det sociala området, sjukskötare (YH) |
| --- | --- |

2.

Sosiaali- ja terveysalan ammattikorkeakoulututkinto, sairaanhoitaja (AMK)/Yrkeshögskoleexamen inom hälsovård och det sociala området, sjukskötare (YH)

| 2. | Ammattikorkeakoulut/Yrkeshögskolor |
| --- | --- |

2.

Ammattikorkeakoulut/Yrkeshögskolor

Sverige

Sjuksköterskeexamen

Universitet eller högskola

Sjuksköterska

1994 m. sausio 1 d.

United Kingdom

A qualification approved by the Nursing and Midwifery Council or one of its predecessor bodies as attesting to the completion of training required for general nurses by article 31 and the standard of proficiency as required for registration as a Registered Nurse – Adult in its register (57)

Education institutions approved by the Nursing and Midwifery Council or one of its predecessor bodies

Registered Nurse – Adult

1979 m. birželio 29 d.

| 3. | 5.3.2 ir 5.3.3 punktai pakeičiami taip:
  „5.3.2.   Gydytojų odontologų formalios kvalifikacijos įrodymai











  Šalis | Formalios kvalifikacijos įrodymas | Kvalifikacijos įrodymą išduodanti institucija | Pažymėjimas, išduotas kartu su kvalifikacijos įrodymu | Profesinis vardas | Atskaitos data |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| België/Belgique/Belgien | Diploma van tandarts/Diplôme licencié en science dentaire | — | De universiteiten/Les universités |

3.

5.3.2 ir 5.3.3 punktai pakeičiami taip:

„5.3.2.   Gydytojų odontologų formalios kvalifikacijos įrodymai

Šalis

Formalios kvalifikacijos įrodymas

Kvalifikacijos įrodymą išduodanti institucija

Pažymėjimas, išduotas kartu su kvalifikacijos įrodymu

Profesinis vardas

Atskaitos data

België/Belgique/Belgien

Diploma van tandarts/Diplôme licencié en science dentaire

—

De universiteiten/Les universités

| — | De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap/Le Jury compétent d'enseignement de la Communauté française |
| --- | --- |

—

De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap/Le Jury compétent d'enseignement de la Communauté française

Licentiaat in de tandheelkunde/Licencié en science dentaire

1980 m. sausio 28 d.

България

Диплома за висше образование на образователно-квалификационна степен „Магистър“ по „Дентална медицина“ с професионална квалификация „Магистър-лекар по дентална медицина“

Университет

Лекар по дентална медицина

2007 m. sausio 1 d.

Česká republika

Diplom o ukončení studia ve studijním programu zubní lékařství (doktor zubního lékařství, MDDr.)

Lékařská fakulta univerzity v České republice

Zubní lékař

2004 m. gegužės 1 d.

Danmark

Bevis for kandidatuddannelsen i odontologi (cand.odont.)

Universitet

| 1. | Autorisation som tandlæge, udstedt af Sundhedsstyrelsen |
| --- | --- |

1.

Autorisation som tandlæge, udstedt af Sundhedsstyrelsen

| 2. | Tilladelse til selvstændig virke som tandlæge |
| --- | --- |

2.

Tilladelse til selvstændig virke som tandlæge

Tandlæge

1980 m. sausio 28 d.

Deutschland

Zeugnis über die Zahnärztliche Prüfung

Zuständige Behörden

Zahnarzt

1980 m. sausio 28 d.

Eesti

Hambaarstikraad

Degree in Dentistry (DD)

Diplom hambaarstiteaduse õppekava läbimise kohta

Tartu Ülikool

Hambaarst

2004 m. gegužės 1 d.

Ελλάδα

Πτυχίο Οδοντιατρικής

Πανεπιστήμιο

Οδοντίατρος ή χειρούργος οδοντίατρος

1981 m. sausio 1 d.

España

Título de Licenciado en Odontología

El rector de una universidad

Licenciado en Odontología

1986 m. sausio 1 d.

Título de Graduado/a en Odontología

El rector de una Universidad

Graduado/a en Odontología

1986 m. sausio 1 d.

France

Diplôme d'Etat de docteur en chirurgie dentaire

Universités

Chirurgien-dentiste

1980 m. sausio 28 d.

Hrvatska

Diploma „doktor dentalne medicine/doktorica dentalne medicine“

Fakulteti sveučilišta u Republici Hrvatskoj

doktor dentalne medicine/doktorica dentalne medicine

2013 m. liepos 1 d.

Ireland

| — | Bachelor in Dental Science (B.Dent.Sc.) |
| --- | --- |

—

Bachelor in Dental Science (B.Dent.Sc.)

| — | Universities |
| --- | --- |

—

Universities

| — | Dentist |
| --- | --- |

—

Dentist

1980 m. sausio 28 d.

| — | Bachelor of Dental Surgery (BDS) |
| --- | --- |

—

Bachelor of Dental Surgery (BDS)

| — | Royal College of Surgeons in Ireland |
| --- | --- |

—

Royal College of Surgeons in Ireland

| — | Dental practitioner |
| --- | --- |

—

Dental practitioner

| — | Licentiate in Dental Surgery (LDS) |
| --- | --- |

—

Licentiate in Dental Surgery (LDS)

| — | Dental surgeon |
| --- | --- |

—

Dental surgeon

Italia

Diploma di laurea in Odontoiatria e Protesi Dentaria

Università

Diploma di abilitazione all'esercizio della professione di odontoiatra

Odontoiatra

1980 m. sausio 28 d.

Κύπρος

Πιστοποιητικό Εγγραφής Οδοντιάτρου

Οδοντιατρικό Συμβούλιο

Οδοντίατρος

2004 m. gegužės 1 d.

Latvija

Zobārsta diploms

Universitātes tipa augstskola

Sertifikāts – kompetentas iestādes izsniegts dokuments, kas apliecina, ka persona ir nokārtojusi sertifikācijas eksāmenu zobārstniecībā

Zobārsts

2004 m. gegužės 1 d.

Lietuva

| 1. | Aukštojo mokslo diplomas, nurodantis suteiktą gydytojo odontologo kvalifikaciją |
| --- | --- |

1.

Aukštojo mokslo diplomas, nurodantis suteiktą gydytojo odontologo kvalifikaciją

Universitetas

| 1. | Internatūros pažymėjimas, nurodantis suteiktą gydytojo odontologo profesinę kvalifikaciją |
| --- | --- |

1.

Internatūros pažymėjimas, nurodantis suteiktą gydytojo odontologo profesinę kvalifikaciją

Gydytojas odontologas

2004 m. gegužės 1 d.

| 2. | Magistro diplomas (odontologijos magistro kvalifikacinis laipsnis ir gydytojo odontologo kvalifikacija) |
| --- | --- |

2.

Magistro diplomas (odontologijos magistro kvalifikacinis laipsnis ir gydytojo odontologo kvalifikacija)

| 2. | Internatūros pažymėjimas
  (gydytojo odontologo profesinė kvalifikacija) |
| --- | --- |

2.

Internatūros pažymėjimas

(gydytojo odontologo profesinė kvalifikacija)

Luxembourg

Diplôme d'Etat de docteur en médecine dentaire

Jury d'examen d'Etat

Médecin-dentiste

1980 m. sausio 28 d.

Magyarország

Okleveles fogorvos doktor oklevél (doctor medicinae dentariae, dr. med. dent)

Egyetem

Fogorvos

2004 m. gegužės 1 d.

Malta

Lawrja fil- Kirurġija Dentali

Universita` ta Malta

Kirurgu Dentali

2004 m. gegužės 1 d.

Nederland

Universitair getuigschrift van een met goed gevolg afgelegd tandartsexamen

Faculteit Tandheelkunde

Tandarts

1980 m. sausio 28 d.

Österreich

Bescheid über die Verleihung des akademischen Grades „Doktor der Zahnheilkunde“

| — | Medizinische Universität |
| --- | --- |

—

Medizinische Universität

| — | Medizinische Fakultät der Universität |
| --- | --- |

—

Medizinische Fakultät der Universität

Zahnarzt

1994 m. sausio 1 d.

Polska

Dyplom ukończenia studiów wyższych na kierunku lekarsko-dentystycznym lekarskim z tytułem „lekarz dentysta“

Szkoły wyższe

Świadectwo złożenia Lekarsko – Dentystycznego Egzaminu Państwowego (58)
   (60)/Świadectwo złożenia Lekarsko-Dentystycznego Egzaminu Końcowego (59)
   (60)

Lekarz dentysta

2004 m. gegužės 1 d.

Portugal

| — | Carta de curso de licenciatura em medicina dentária |
| --- | --- |

—

Carta de curso de licenciatura em medicina dentária

| — | Faculdades |
| --- | --- |

—

Faculdades

| — | Institutos Superiores |
| --- | --- |

—

Institutos Superiores

Médico dentista

1986 m. sausio 1 d.

| — | Mestrado integrado em medicina dentária |
| --- | --- |

—

Mestrado integrado em medicina dentária

2006 m. kovo 24 d.

România

Diplomă de licenţă de medic dentist

| — | Universităţi |
| --- | --- |

—

Universităţi

Medic dentist

2003 m. spalio 1 d.

Slovenija

Diploma, s katero se podeljuje strokovni naslov „doktor dentalne medicine/doktorica dentalne medicine“

| — | Univerza |
| --- | --- |

—

Univerza

Potrdilo o opravljenem

strokovnem izpitu za poklic doktor dentalne medicine/doktorica dentalne medicine

Doktor dentalne medicine/Doktorica dentalne medicine

2004 m. gegužės 1 d.

Slovensko

DIPLOM

zubné lekárstvo

doktor zubného lekárstva („MDDr.“)

Univerzita

Zubný lekár

2004 m. gegužės 1 d.

Suomi/Finland

Hammaslääketieteen lisensiaatin tutkinto/Odontologie licentiatexamen

| — | Helsingin yliopisto/Helsingfors universitet |
| --- | --- |

—

Helsingin yliopisto/Helsingfors universitet

| — | Oulun yliopisto |
| --- | --- |

—

Oulun yliopisto

| — | Itä-Suomen yliopisto |
| --- | --- |

—

Itä-Suomen yliopisto

| — | Turun yliopisto |
| --- | --- |

—

Turun yliopisto

Sosiaali- ja terveysalan lupa- ja valvontaviraston päätös käytännön palvelun hyväksymisestä/Beslut av Tillstånds- och tillsynsverket för social- och hälsovården om godkännande av prakisk tjänstgöring

Hammaslääkäri/Tandläkare

1994 m. sausio 1 d.

Sverige

Tandläkarexamen

Universitet eller högskola

Bevis om legitimation som tandläkare, utfärdat av Socialstyrelsen

Tandläkare

1994 m. sausio 1 d.

United Kingdom

| — | Bachelor of Dental Surgery (BDS or B.Ch.D.) |
| --- | --- |

—

Bachelor of Dental Surgery (BDS or B.Ch.D.)

| — | Universities |
| --- | --- |

—

Universities

| — | Dentist |
| --- | --- |

—

Dentist

1980 m. sausio 28 d.

| — | Licentiate in Dental Surgery |
| --- | --- |

—

Licentiate in Dental Surgery

| — | Royal Colleges |
| --- | --- |

—

Royal Colleges

| — | Dental practitioner |
| --- | --- |

—

Dental practitioner

| — | Dental surgeon |
| --- | --- |

—

Dental surgeon

5.3.3.   Gydytojų odontologų specialistų formalios kvalifikacijos įrodymai

Burnos chirurgija

| Šalis | Formalios kvalifikacijos įrodymas | Kvalifikacijos įrodymą išduodanti institucija | Atskaitos data |
| --- | --- | --- | --- |
| België/Belgique/Belgien | | | |
| България | Свидетелство за призната специалност по „Орална хирургия“ | Факултет по дентална медицина към Медицински университет | 2007 m. sausio 1 d. |
| Česká republika | Diplom o specializaci (v oboru orální a maxilofaciální chirurgie) | 1. | Institut postgraduálního vzdělávání ve zdravotnictví |

Šalis

Formalios kvalifikacijos įrodymas

Kvalifikacijos įrodymą išduodanti institucija

Atskaitos data

België/Belgique/Belgien

България

Свидетелство за призната специалност по „Орална хирургия“

Факултет по дентална медицина към Медицински университет

2007 m. sausio 1 d.

Česká republika

Diplom o specializaci (v oboru orální a maxilofaciální chirurgie)

1.

Institut postgraduálního vzdělávání ve zdravotnictví

| 2. | Ministerstvo zdravotnictví |
| --- | --- |

2.

Ministerstvo zdravotnictví

2007 m. liepos 19 d.

Danmark

Bevis for tilladelse til at betegne sig som specialtandlæge i tand-, mund- og kæbekirurgi

Sundhedsstyrelsen

1980 m. sausio 28 d.

Deutschland

Fachzahnärztliche

Anerkennung für Oralchirurgie/Mundchirurgie

Landeszahnärztekammer

1980 m. sausio 28 d.

Eesti

Ελλάς

Τίτλoς Οδovτιατρικής ειδικότητας της Γvαθoχειρoυργικής (iki 2002 m. gruodžio 31 d.)

| — | Περιφέρεια |
| --- | --- |

—

Περιφέρεια

| — | Νoμαρχιακή Αυτoδιoίκηση |
| --- | --- |

—

Νoμαρχιακή Αυτoδιoίκηση

| — | Νoμαρχία |
| --- | --- |

—

Νoμαρχία

2003 m. sausio 1 d.

España

France

Hrvatska

Ireland

Certificate of specialist dentist in oral surgery

Competent authority recognised for this purpose by the competent minister

1980 m. sausio 28 d.

Italia

Diploma di specialista in Chirurgia Orale

Università

2005 m. gegužės 21 d.

Κύπρος

Πιστοποιητικό Αναγνώρισης του Ειδικού Οδοντιάτρου στην Στοματική Χειρουργική

Οδοντιατρικό Συμβούλιο

2004 m. gegužės 1 d.

Latvija

Lietuva

| 1. | Rezidentūros pažymėjimas, nurodantis suteiktą burnos chirurgo profesinę kvalifikaciją |
| --- | --- |

1.

Rezidentūros pažymėjimas, nurodantis suteiktą burnos chirurgo profesinę kvalifikaciją

| 2. | Rezidentūros pažymėjimas (burnos chirurgo profesinė kvalifikacija) |
| --- | --- |

2.

Rezidentūros pažymėjimas (burnos chirurgo profesinė kvalifikacija)

Universitetas

2004 m. gegužės 1 d.

Luxembourg

Magyarország

Dento-alveoláris sebészet szakorvosa bizonyítvány

Nemzeti Vizsgabizottság

2004 m. gegužės 1 d.

Мalta

Ċertifikat ta' speċjalista dentali fil-Kirurġija tal-ħalq

Kumitat ta' Approvazzjoni dwar Speċjalisti

2004 m. gegužės 1 d.

Nederland

Bewijs van inschrijving als kaakchirurg in het Specialistenregister

Registratiecommissie Tandheelkundige Specialismen (RTS) van de Koninklijke Nederlandse Maatschappij tot bevordering der Tandheelkunde

1980 m. sausio 28 d.

Österreich

Polska

Dyplom uzyskania tytułu specjalisty w dziedzinie chirurgii stomatologicznej

Centrum Egzaminów Medycznych

2004 m. gegužės 1 d.

Portugal

Título de Especialista em Cirurgia Oral

Ordem dos Médicos Dentistas (OMD)

2008 m. birželio 4 d.

România

Certificatul de specialist în Chirurgie dento-alveolară

Ministerul Sănătăţii

2008 m. gruodžio 17 d.

Slovenija

Potrdilo o opravljenem specialističnem izpitu iz oralne kirurgije

| 1. | Ministrstvo za zdravje |
| --- | --- |

1.

Ministrstvo za zdravje

| 2. | Zdravniška zbornica Slovenije |
| --- | --- |

2.

Zdravniška zbornica Slovenije

2004 m. gegužės 1 d.

Slovensko

Diplom o špecializácii v špecializačnom odbore maxilofaciálna chirurgia

| — | Slovenská zdravotnícka univerzita |
| --- | --- |

—

Slovenská zdravotnícka univerzita

| — | Univerzita Pavla Jozefa Šafárika v Košiciach |
| --- | --- |

—

Univerzita Pavla Jozefa Šafárika v Košiciach

2008 m. gruodžio 17 d.

Suomi/Finland

Erikoishammaslääkärin tutkinto, suu- ja leukakirurgia / Specialtandläkarexamen, oral och maxillofacial kirurgi

Yliopisto

1994 m. sausio 1 d.

Sverige

Bevis om specialistkompetens i oral kirurgi

Socialstyrelsen

1994 m. sausio 1 d.

United Kingdom

Certificate of completion of specialist training in oral surgery

Competent authority recognised for this purpose

1980 m. sausio 28 d.

Ortodontologija

| Šalis | Formalios kvalifikacijos įrodymas | Kvalifikacijos įrodymą išduodanti institucija | Atskaitos data |
| --- | --- | --- | --- |
| België/Belgique/Belgien | Titre professionnel particulier de dentiste spécialiste en orthodontie/ Bijzondere beroepstitel van tandarts specialist in de orthodontie | Ministre de la Santé publique/ Minister bevoegd voor Volksgezondheid | 2005 m. sausio 27 d. |
| България | Свидетелство за призната специалност по „Ортодонтия“ | Факултет по дентална медицина към Медицински университет | 2007 m. sausio 1 d. |
| Česká republika | Diplom o specializaci (v oboru ortodoncie) | 1. | Institut postgraduálního vzdělávání ve zdravotnictví |

Šalis

Formalios kvalifikacijos įrodymas

Kvalifikacijos įrodymą išduodanti institucija

Atskaitos data

België/Belgique/Belgien

Titre professionnel particulier de dentiste spécialiste en orthodontie/ Bijzondere beroepstitel van tandarts specialist in de orthodontie

Ministre de la Santé publique/ Minister bevoegd voor Volksgezondheid

2005 m. sausio 27 d.

България

Свидетелство за призната специалност по „Ортодонтия“

Факултет по дентална медицина към Медицински университет

2007 m. sausio 1 d.

Česká republika

Diplom o specializaci (v oboru ortodoncie)

1.

Institut postgraduálního vzdělávání ve zdravotnictví

| 2. | Ministerstvo zdravotnictví |
| --- | --- |

2.

Ministerstvo zdravotnictví

2007 m. liepos 19 d.

Danmark

Bevis for tilladelse til at betegne sig som specialtandlæge i ortodonti

Sundhedsstyrelsen

1980 m. sausio 28 d.

Deutschland

Fachzahnärztliche Anerkennung für Kieferorthopädie

Landeszahnärztekammer

1980 m. sausio 28 d.

Eesti

Residentuuri lõputunnistus ortodontia erialal

Ortodontia residentuuri lõpetamist tõendav tunnistus

Tartu Ülikool

2004 m. gegužės 1 d.

Ελλάς

Τίτλoς Οδovτιατρικής ειδικότητας της Ορθoδovτικής

| — | Περιφέρεια |
| --- | --- |

—

Περιφέρεια

| — | Νoμαρχιακή Αυτoδιoίκηση |
| --- | --- |

—

Νoμαρχιακή Αυτoδιoίκηση

| — | Νoμαρχία |
| --- | --- |

—

Νoμαρχία

1981 m. sausio 1 d.

España

France

Titre de spécialiste en orthodontie

Conseil National de l'Ordre des chirurgiens dentistes

1980 m. sausio 28 d.

Hrvatska

Ireland

Certificate of specialist dentist in orthodontics

Competent authority recognised for this purpose by the competent minister

1980 m. sausio 28 d.

Italia

Diploma di specialista in Ortognatodonzia

Università

2005 m. gegužės 21 d.

Κύπρος

Πιστοποιητικό Αναγνώρισης του Ειδικού Οδοντιάτρου στην Ορθοδοντική

Οδοντιατρικό Συμβούλιο

2004 m. gegužės 1 d.

Latvija

„Sertifikāts“– kompetentas iestādes izsniegts dokuments, kas apliecina, ka persona ir nokārtojusi sertifikācijas eksāmenu ortodontijā

Latvijas Ārstu biedrība

2004 m. gegužės 1 d.

Lietuva

| 1. | Rezidentūros pažymėjimas, nurodantis suteiktą gydytojo ortodonto profesinę kvalifikaciją |
| --- | --- |

1.

Rezidentūros pažymėjimas, nurodantis suteiktą gydytojo ortodonto profesinę kvalifikaciją

| 2. | Rezidentūros pažymėjimas (gydytojo ortodonto profesinė kvalifikacija) |
| --- | --- |

2.

Rezidentūros pažymėjimas (gydytojo ortodonto profesinė kvalifikacija)

Universitetas

2004 m. gegužės 1 d.

Luxembourg

Magyarország

Fogszabályozás szakorvosa bizonyítvány

Nemzeti Vizsgabizottság

2004 m. gegužės 1 d.

Мalta

Ċertifikat ta' speċjalista dentali fl-Ortodonzja

Kumitat ta' Approvazzjoni dwar Speċjalisti

2004 m. gegužės 1 d.

Nederland

Bewijs van inschrijving als orthodontist in het Specialistenregister

Registratiecommissie Tandheelkundige Specialismen (RTS) van de Koninklijke Nederlandse Maatschappij tot bevordering der Tandheelkunde

1980 m. sausio 28 d.

Österreich

Polska

Dyplom uzyskania tytułu specjalisty w dziedzinie ortodoncji

Centrum Egzaminów Medycznych

2004 m. gegužės 1 d.

Portugal

Título de Especialista em Ortodontia

Ordem dos Médicos Dentistas (OMD)

2008 m. birželio 4 d.

România

Certificatul de specialist în Ortodonţie şi Ortopedie dento-facială

Ministerul Sănătăţii

2008 m. gruodžio 17 d.

Slovenija

Potrdilo o opravljenem specialističnem izpitu iz čeljustne in zobne ortopedije

| 1. | Ministrstvo za zdravje |
| --- | --- |

1.

Ministrstvo za zdravje

| 2. | Zdravniška zbornica Slovenije |
| --- | --- |

2.

Zdravniška zbornica Slovenije

2004 m. gegužės 1 d.

Slovensko

Diplom o špecializácii v špecializačnom odbore čeľustná ortopédia

Slovenská zdravotnícka univerzita

2008 m. gruodžio 17 d.

Suomi/Finland

Erikoishammaslääkärin tutkinto, hampaiston oikomishoito/ Specialtand-läkarexamen, tandreglering

Yliopisto

1994 m. sausio 1 d.

Sverige

Bevis om specialistkompetens i ortodonti

Socialstyrelsen

1994 m. sausio 1 d.

United Kingdom

Certificate of Completion of specialist training in orthodontics

Competent authority recognised for this purpose

1980 m. sausio 28 d.“

| 4. | 5.4.2 punktas pakeičiamas taip:
  „5.4.2.   Veterinarijos gydytojų formalios kvalifikacijos įrodymai










  Šalis | Formalios kvalifikacijos įrodymas | Kvalifikacijos įrodymą išduodanti institucija | Pažymėjimas, išduotas kartu su kvalifikacijos įrodymu | Atskaitos data |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| België/Belgique/Belgien | Diploma van dierenarts/Diplôme de docteur en médecine vétérinaire | — | De universiteiten/Les universités |

4.

5.4.2 punktas pakeičiamas taip:

„5.4.2.   Veterinarijos gydytojų formalios kvalifikacijos įrodymai

Šalis

Formalios kvalifikacijos įrodymas

Kvalifikacijos įrodymą išduodanti institucija

Pažymėjimas, išduotas kartu su kvalifikacijos įrodymu

Atskaitos data

België/Belgique/Belgien

Diploma van dierenarts/Diplôme de docteur en médecine vétérinaire

—

De universiteiten/Les universités

| — | De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap/Le Jury compétent d'enseignement de la Communauté française |
| --- | --- |

—

De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap/Le Jury compétent d'enseignement de la Communauté française

1980 m. gruodžio 21 d.

България

Диплома за висше образование на образователно-квалификационна

| — | Лесотехнически университет
  София
  Факултет Ветеринарна медицина |
| --- | --- |

—

Лесотехнически университет

София

Факултет Ветеринарна медицина

2007 m. sausio 1 d.

степен магистър по специалност Ветеринарна медицина с професионална квалификация Ветеринарен лекар

| — | Тракийски университет
  Стара Загора, Ветеринарномедицински факултет |
| --- | --- |

—

Тракийски университет

Стара Загора, Ветеринарномедицински факултет

Česká republika

| — | Diplom o ukončení studia ve studijním programu veterinární lékařství (doktor veterinární medicíny, MVDr.) |
| --- | --- |

—

Diplom o ukončení studia ve studijním programu veterinární lékařství (doktor veterinární medicíny, MVDr.)

| — | Diplom o ukončení studia ve studijním programu veterinární hygiena a ekologie (doktor veterinární medicíny, MVDr.) |
| --- | --- |

—

Diplom o ukončení studia ve studijním programu veterinární hygiena a ekologie (doktor veterinární medicíny, MVDr.)

Veterinární fakulta univerzity v České republice

2004 m. gegužės 1 d.

Danmark

Bevis for kandidatuddannelsen i veterinærmedicin (cand.med.vet.)

Københavns Universitet

1980 m. gruodžio 21 d.

Deutschland

| — | Zeugnis über das Ergebnis des Dritten Abschnitts der Tierärztlichen Prüfung und das Gesamtergebnis der Tierärztlichen Prüfung |
| --- | --- |

—

Zeugnis über das Ergebnis des Dritten Abschnitts der Tierärztlichen Prüfung und das Gesamtergebnis der Tierärztlichen Prüfung

Der Vorsitzende des Prüfungsausschusses für die Tierärztliche Prüfung einer Universität oder Hochschule

1980 m. gruodžio 21 d.

| — | Zeugnis über das Ergebnis der Tierärztlichen Prüfung und das Gesamtergebnis der Tierärztlichen Prüfung |
| --- | --- |

—

Zeugnis über das Ergebnis der Tierärztlichen Prüfung und das Gesamtergebnis der Tierärztlichen Prüfung

2006 m. sausio 1 d.

Eesti

Diplom: täitnud veterinaarmeditsiini õppekava

Eesti Põllumajandusülikool

2004 m. gegužės 1 d.

Loomaarstikraad

Degree in Veterinary Medicine (DVM)

Eesti Maaülikool

Ελλάδα

Πτυχίο Κτηνιατρικής

| 1. | Αριστοτέλειο Πανεπιστήμιο Θεσσαλονίκης |
| --- | --- |

1.

Αριστοτέλειο Πανεπιστήμιο Θεσσαλονίκης

| 2. | Πανεπιστήμιο Θεσσαλίας |
| --- | --- |

2.

Πανεπιστήμιο Θεσσαλίας

1981 m. sausio 1 d.

España

Título de Licenciado en Veterinaria

| — | Ministerio de Educación y Cultura |
| --- | --- |

—

Ministerio de Educación y Cultura

| — | El rector de una Universidad |
| --- | --- |

—

El rector de una Universidad

1986 m. sausio 1 d.

Título de Graduado/a en Veterinaria

| — | El rector de una Universidad |
| --- | --- |

—

El rector de una Universidad

1986 m. sausio 1 d.

France

Diplôme d'Etat de docteur vétérinaire

| — | L'Institut d'enseignement supérieur et de recherche en alimentation, santé animale, sciences agronomiques et de l'environnement (Vet Agro Sup); |
| --- | --- |

—

L'Institut d'enseignement supérieur et de recherche en alimentation, santé animale, sciences agronomiques et de l'environnement (Vet Agro Sup);

| — | L'Ecole nationale vétérinaire, agroalimentaire et de l'alimentation, Nantes-Atlantique (ONIRIS); |
| --- | --- |

—

L'Ecole nationale vétérinaire, agroalimentaire et de l'alimentation, Nantes-Atlantique (ONIRIS);

| — | L'Ecole nationale vétérinaire d'Alfort; |
| --- | --- |

—

L'Ecole nationale vétérinaire d'Alfort;

| — | L'Ecole nationale vétérinaire de Toulouse. |
| --- | --- |

—

L'Ecole nationale vétérinaire de Toulouse.

1980 m. gruodžio 21 d.

Hrvatska

Diploma „doktor veterinarske medicine/doktorica veterinarske medicine“

Veterinarski fakultet Sveučilišta u Zagrebu

2013 m. liepos 1 d.

Ireland

| — | Diploma of Bachelor in/of Veterinary Medicine (MVB) |
| --- | --- |

—

Diploma of Bachelor in/of Veterinary Medicine (MVB)

| — | Diploma of Membership of the Royal College of Veterinary Surgeons (MRCVS) |
| --- | --- |

—

Diploma of Membership of the Royal College of Veterinary Surgeons (MRCVS)

1980 m. gruodžio 21 d.

Italia

Diploma di laurea in medicina veterinaria

Università

Diploma di abilitazione all'esercizio della medicina veterinaria

1985 m. sausio 1 d.

Κύπρος

Πιστοποιητικό Εγγραφής Κτηνιάτρου

Κτηνιατρικό Συμβούλιο

2004 m. gegužės 1 d.

Latvija

Veterinārārsta diploms

Latvijas Lauksaimniecības Universitāte

2004 m. gegužės 1 d.

Lietuva

| 1. | Aukštojo mokslo diplomas (veterinarijos gydytojo (DVM)) |
| --- | --- |

1.

Aukštojo mokslo diplomas (veterinarijos gydytojo (DVM))

| 1. | Lietuvos Veterinarijos Akademija |
| --- | --- |

1.

Lietuvos Veterinarijos Akademija

2004 m. gegužės 1 d.

| 2. | Magistro diplomas (veterinarinės medicinos magistro kvalifikacinis laipsnis ir veterinarijos gydytojo profesinė kvalifikacija) |
| --- | --- |

2.

Magistro diplomas (veterinarinės medicinos magistro kvalifikacinis laipsnis ir veterinarijos gydytojo profesinė kvalifikacija)

| 2. | Lietuvos sveikatos mokslų universitetas |
| --- | --- |

2.

Lietuvos sveikatos mokslų universitetas

Luxembourg

Diplôme d'Etat de docteur en médecine vétérinaire

Jury d'examen d'Etat

1980 m. gruodžio 21 d.

Magyarország

Okleveles állatorvos doktor oklevél (dr. vet)

Felsőoktatási intézmény

2004 m. gegužės 1 d.

Malta

Liċenzja ta' Kirurgu Veterinarju

Kunsill tal-Kirurġi Veterinarji

2004 m. gegužės 1 d.

Nederland

Getuigschrift van met goed gevolg afgelegd diergeneeskundig/veeartsenijkundig examen

1980 m. gruodžio 21 d.

Österreich

| — | Diplom-Tierarzt |
| --- | --- |

—

Diplom-Tierarzt

| — | Magister medicinae veterinariae |
| --- | --- |

—

Magister medicinae veterinariae

Universität

1994 m. sausio 1 d.

Polska

Dyplom lekarza weterynarii

| 1. | Szkoła Główna Gospodarstwa Wiejskiego w Warszawie |
| --- | --- |

1.

Szkoła Główna Gospodarstwa Wiejskiego w Warszawie

| 2. | Akademia Rolnicza we Wrocławiu (61) |
| --- | --- |

2.

Akademia Rolnicza we Wrocławiu (61)

| 3. | Uniwersytet Przyrodniczy we Wrocławiu (62) |
| --- | --- |

3.

Uniwersytet Przyrodniczy we Wrocławiu (62)

| 4. | Akademia Rolnicza w Lublinie (63) |
| --- | --- |

4.

Akademia Rolnicza w Lublinie (63)

| 5. | Uniwersytet Przyrodniczy w Lublinie (64) |
| --- | --- |

5.

Uniwersytet Przyrodniczy w Lublinie (64)

| 6. | Uniwersytet Warmińsko-Mazurski w Olsztynie |
| --- | --- |

6.

Uniwersytet Warmińsko-Mazurski w Olsztynie

2004 m. gegužės 1 d.

Portugal

| — | Carta de curso de licenciatura em medicina veterinária |
| --- | --- |

—

Carta de curso de licenciatura em medicina veterinária

| — | Carta de mestrado integrado em medicina veterinária |
| --- | --- |

—

Carta de mestrado integrado em medicina veterinária

Universidade

1986 m. sausio 1 d.

România

Diplomă de licenţă de doctor medic veterinary

Universităţi

2007 m. sausio 1 d.

Slovenija

Diploma, s katero se podeljuje strokovni naslov „doktor veterinarske medicine/doktorica veterinarske medicine“

Univerza

Spričevalo o opravljenem državnem izpitu s področja veterinarstva

2004 m. gegužės 1 d.

Slovensko

Vysokoškolský diplom o udelení akademického titulu „doktor veterinárskeho lekárstva“ („MVDr.“)

Univerzita

2004 m. gegužės 1 d.

Suomi/Finland

Eläinlääketieteen lisensiaatin tutkinto/Veterinärmedicine licentiatexamen

Yliopisto

1994 m. sausio 1 d.

Sverige

Veterinärexamen

Sveriges Lantbruksuniversitet

1994 m. sausio 1 d.

United Kingdom

| 1. | Bachelor of Veterinary Science (BVSc) |
| --- | --- |

1.

Bachelor of Veterinary Science (BVSc)

| 1. | University of Bristol |
| --- | --- |

1.

University of Bristol

1980 m. gruodžio 21 d.

| 2. | Bachelor of Veterinary Science (BVSc) |
| --- | --- |

2.

Bachelor of Veterinary Science (BVSc)

| 2. | University of Liverpool |
| --- | --- |

2.

University of Liverpool

| 3. | Bachelor of Veterinary Medicine (Vet MB) |
| --- | --- |

3.

Bachelor of Veterinary Medicine (Vet MB)

| 3. | University of Cambridge |
| --- | --- |

3.

University of Cambridge

| 4. | Bachelor of Veterinary Medicine and Surgery (BVM&S) |
| --- | --- |

4.

Bachelor of Veterinary Medicine and Surgery (BVM&S)

| 4. | University of Edinburgh |
| --- | --- |

4.

University of Edinburgh

| 5. | Bachelor of Veterinary Medicine and Surgery (BVMS) |
| --- | --- |

5.

Bachelor of Veterinary Medicine and Surgery (BVMS)

| 5. | University of Glasgow |
| --- | --- |

5.

University of Glasgow

| 6. | Bachelor of Veterinary Medicine (BvetMed) |
| --- | --- |

6.

Bachelor of Veterinary Medicine (BvetMed)

| 6. | University of London |
| --- | --- |

6.

University of London

| 7. | Bachelor of Veterinary Medicine and Bachelor of Veterinary Surgery (B.V.M., B.V.S.) |
| --- | --- |

7.

Bachelor of Veterinary Medicine and Bachelor of Veterinary Surgery (B.V.M., B.V.S.)

| 7. | University of Nottingham |
| --- | --- |

7.

University of Nottingham

| 5. | 5.5.2 punktas pakeičiamas taip:
  „5.5.2   Akušerių formalios kvalifikacijos įrodymai










  Šalis | Formalios kvalifikacijos įrodymas | Kvalifikacijos įrodymą išduodanti institucija | Profesinis vardas | Atskaitos data |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| België/Belgique/Belgien | Diploma van vroedvrouw/Diplôme d'accoucheuse | — | De erkende opleidingsinstituten/Les établissements d'enseignement |

5.

5.5.2 punktas pakeičiamas taip:

„5.5.2   Akušerių formalios kvalifikacijos įrodymai

Šalis

Formalios kvalifikacijos įrodymas

Kvalifikacijos įrodymą išduodanti institucija

Profesinis vardas

Atskaitos data

België/Belgique/Belgien

Diploma van vroedvrouw/Diplôme d'accoucheuse

—

De erkende opleidingsinstituten/Les établissements d'enseignement

| — | De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap/Le Jury compétent d'enseignement de la Communauté française |
| --- | --- |

—

De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap/Le Jury compétent d'enseignement de la Communauté française

Vroedvrouw/Accoucheuse

1983 m. sausio 23 d.

България

Диплома за висше образование на образователно-квалификационна степен „Бакалавър“ с професионална квалификация „Акушерка“

Университет

Акушеркa

2007 m. sausio 1 d.

Česká republika

| 1. | Diplom o ukončení studia ve studijním programu ošetřovatelství ve studijním oboru porodní asistentka (bakalář, Bc.) |
| --- | --- |

1.

Diplom o ukončení studia ve studijním programu ošetřovatelství ve studijním oboru porodní asistentka (bakalář, Bc.)

| 1. | Vysoká škola zřízená nebo uznaná státem |
| --- | --- |

1.

Vysoká škola zřízená nebo uznaná státem

Porodní asistentka/porodní asistent

2004 m. gegužės 1 d.

| 2. | Diplom o ukončení studia ve studijním programu porodní asistence ve studijním oboru porodní asistentka (bakalář, Bc.) |
| --- | --- |

2.

Diplom o ukončení studia ve studijním programu porodní asistence ve studijním oboru porodní asistentka (bakalář, Bc.)

| 2. | Vysoká škola zřízená nebo uznaná státem |
| --- | --- |

2.

Vysoká škola zřízená nebo uznaná státem

| 3. | Diplom o ukončení studia ve studijním oboru diplomovaná porodní asistentka (diplomovaný specialista, DiS.) |
| --- | --- |

3.

Diplom o ukončení studia ve studijním oboru diplomovaná porodní asistentka (diplomovaný specialista, DiS.)

| 3. | Vyšší odborná škola zřízená nebo uznaná státem |
| --- | --- |

3.

Vyšší odborná škola zřízená nebo uznaná státem

Danmark

Bevis for uddannelsen til professionsbachelor i jordemoderkundskab

Professionshøjskole

Jordemoder

1983 m. sausio 23 d.

Deutschland

Zeugnis über die staatliche Prüfung für Hebammen und Entbindungspfleger

Staatlicher Prüfungsausschuss

| — | Hebamme |
| --- | --- |

—

Hebamme

| — | Entbindungspfleger |
| --- | --- |

—

Entbindungspfleger

1983 m. sausio 23 d.

Eesti

Diplom ämmaemanda erialal

| — | Tallinna Meditsiinikool |
| --- | --- |

—

Tallinna Meditsiinikool

| — | Tartu Meditsiinikool |
| --- | --- |

—

Tartu Meditsiinikool

Ämmaemand

2004 m. gegužės 1 d.

Ämmaemanda diplom

| — | Tallinna Tervishoiu Kõrgkool |
| --- | --- |

—

Tallinna Tervishoiu Kõrgkool

| — | Tartu Tervishoiu Kõrgkool |
| --- | --- |

—

Tartu Tervishoiu Kõrgkool

Ελλάδα

| 1. | Πτυχίο Τμήματος Μαιευτικής Τεχνολογικών Εκπαιδευτικών Ιδρυμάτων (Τ.Ε.Ι.) |
| --- | --- |

1.

Πτυχίο Τμήματος Μαιευτικής Τεχνολογικών Εκπαιδευτικών Ιδρυμάτων (Τ.Ε.Ι.)

| 1. | Τεχνολογικά Εκπαιδευτικά Ιδρύματα (Τ.Ε.Ι.) |
| --- | --- |

1.

Τεχνολογικά Εκπαιδευτικά Ιδρύματα (Τ.Ε.Ι.)

Μαία

1983 m. sausio 23 d.

| 2. | Πτυχίο του Τμήματος Μαιών της Ανωτέρας Σχολής Στελεχών Υγείας και Κοινων. Πρόνοιας (ΚΑΤΕΕ) |
| --- | --- |

2.

Πτυχίο του Τμήματος Μαιών της Ανωτέρας Σχολής Στελεχών Υγείας και Κοινων. Πρόνοιας (ΚΑΤΕΕ)

| 2. | ΚΑΤΕΕ Υπουργείου Εθνικής Παιδείας και Θρησκευμάτων |
| --- | --- |

2.

ΚΑΤΕΕ Υπουργείου Εθνικής Παιδείας και Θρησκευμάτων

Μαιευτής

| 3. | Πτυχίο Μαίας Ανωτέρας Σχολής Μαιών |
| --- | --- |

3.

Πτυχίο Μαίας Ανωτέρας Σχολής Μαιών

| 3. | Υπουργείο Υγείας και Πρόνοιας |
| --- | --- |

3.

Υπουργείο Υγείας και Πρόνοιας

España

| — | Título de matrona |
| --- | --- |

—

Título de matrona

| — | Título de asistente obstétrico (matrona) |
| --- | --- |

—

Título de asistente obstétrico (matrona)

| — | Título de enfermería obstétrica-ginecológica |
| --- | --- |

—

Título de enfermería obstétrica-ginecológica

Ministerio de Educación y Cultura

| — | Matrona |
| --- | --- |

—

Matrona

| — | Asistente obstétrico |
| --- | --- |

—

Asistente obstétrico

1986 m. sausio 1 d.

France

Diplôme de sage-femme

L'Etat

Sage-femme

1983 m. sausio 23 d.

Hrvatska

Svjedodžba „prvostupnik (baccalaureus) primaljstva/sveučilišna prvostupnica (baccalaurea) primaljstva“

| — | Medicinski fakulteti sveučilišta u Republici Hrvatskoj |
| --- | --- |

—

Medicinski fakulteti sveučilišta u Republici Hrvatskoj

| — | Sveučilišta u Republici Hrvatskoj |
| --- | --- |

—

Sveučilišta u Republici Hrvatskoj

| — | Veleučilišta i visoke škole u Republici Hrvatskoj |
| --- | --- |

—

Veleučilišta i visoke škole u Republici Hrvatskoj

Prvostupnik (baccalaureus) Primaljstva/Prvostupnica (baccalaurea) primaljstva

2013 m. liepos 1 d.

Ireland

| 1. | Certificate in Midwifery (65) |
| --- | --- |

1.

Certificate in Midwifery (65)

| 1. | An Bórd Altranais (The Nursing Board) [up to 1 October 2012];
  Bórd Altranais agus Cnáimhseachais na hEireann (The Nursing and Midwifery Board of Ireland, NMBI) [from 2 October 2012]. |
| --- | --- |

1.

An Bórd Altranais (The Nursing Board) [up to 1 October 2012];

Bórd Altranais agus Cnáimhseachais na hEireann (The Nursing and Midwifery Board of Ireland, NMBI) [from 2 October 2012].

Registered Midwife (RM)

1983 m. sausio 23 d.

| 2. | B.Sc. in Midwifery approved by the NMBI (66) |
| --- | --- |

2.

B.Sc. in Midwifery approved by the NMBI (66)

| 2. | A third-level Institution delivering a Midwifery education programmes approved by the NMBI |
| --- | --- |

2.

A third-level Institution delivering a Midwifery education programmes approved by the NMBI

| 3. | Higher/Post-graduate Diploma in Midwifery approved by the NMBI (66) |
| --- | --- |

3.

Higher/Post-graduate Diploma in Midwifery approved by the NMBI (66)

| 3. | third-level Institution delivering Higher/Post-graduate Diploma in Midwifery approved by the NMBI |
| --- | --- |

3.

third-level Institution delivering Higher/Post-graduate Diploma in Midwifery approved by the NMBI

Italia

| 1. | Diploma d'ostetrica |
| --- | --- |

1.

Diploma d'ostetrica

| 1. | Scuole riconosciute dallo Stato |
| --- | --- |

1.

Scuole riconosciute dallo Stato

Ostetrica

1983 m. sausio 23 d.

| 2. | Laurea in ostetricia |
| --- | --- |

2.

Laurea in ostetricia

| 2. | Universita' |
| --- | --- |

2.

Universita'

Κύπρος

Δίπλωμα στο μεταβασικό πρόγραμμα Μαιευτικής

Νοσηλευτική Σχολή

Εγγεγραμμένη Μαία

2004 m. gegužės 1 d.

Latvija

Diploms par vecmātes kvalifikācijas iegūšanu

Māsu skolas

Vecmāte

2004 m. gegužės 1 d.

Lietuva

| 1. | Aukštojo mokslo diplomas, nurodantis suteiktą bendrosios praktikos slaugytojo profesinę kvalifikaciją, ir profesinės kvalifikacijos pažymėjimas, nurodantis suteiktą akušerio profesinę kvalifikaciją






  — | Pažymėjimas, liudijantis akušerio profesinę praktiką |
| --- | --- | --- |

1.

Aukštojo mokslo diplomas, nurodantis suteiktą bendrosios praktikos slaugytojo profesinę kvalifikaciją, ir profesinės kvalifikacijos pažymėjimas, nurodantis suteiktą akušerio profesinę kvalifikaciją

—

Pažymėjimas, liudijantis akušerio profesinę praktiką

| 1. | Universitetas |
| --- | --- |

1.

Universitetas

Akušeris

2004 m. gegužės 1 d.

| 2. | Aukštojo mokslo diplomas (neuniversitetinės studijos), nurodantis suteiktą bendrosios praktikos slaugytojo profesinę kvalifikaciją, ir profesinės kvalifikacijos pažymėjimas, nurodantis suteiktą akušerio profesinę kvalifikaciją






  — | Pažymėjimas, liudijantis akušerio profesinę praktiką |
| --- | --- | --- |

2.

Aukštojo mokslo diplomas (neuniversitetinės studijos), nurodantis suteiktą bendrosios praktikos slaugytojo profesinę kvalifikaciją, ir profesinės kvalifikacijos pažymėjimas, nurodantis suteiktą akušerio profesinę kvalifikaciją

—

Pažymėjimas, liudijantis akušerio profesinę praktiką

| 2. | Kolegija |
| --- | --- |

2.

Kolegija

| 3. | Aukštojo mokslo diplomas (neuniversitetinės studijos), nurodantis suteiktą akušerio profesinę kvalifikaciją |
| --- | --- |

3.

Aukštojo mokslo diplomas (neuniversitetinės studijos), nurodantis suteiktą akušerio profesinę kvalifikaciją

| 3. | Kolegija |
| --- | --- |

3.

Kolegija

| 4. | Bakalauro diplomas (slaugos bakalauro kvalifikacinis laipsnis ir bendrosios praktikos augytojo profesinė kvalifikacija)
  Profesinės kvalifikacijos pažymėjimas (akušerio profesinė kvalifikacija) |
| --- | --- |

4.

Bakalauro diplomas (slaugos bakalauro kvalifikacinis laipsnis ir bendrosios praktikos augytojo profesinė kvalifikacija)

Profesinės kvalifikacijos pažymėjimas (akušerio profesinė kvalifikacija)

| 4. | Universitetas |
| --- | --- |

4.

Universitetas

| 5. | Profesinio bakalauro diplomas (slaugos profesinio bakalauro kvalifikacinis laipsnis ir bendrosios praktikos slaugytojo profesinė kvalifikacija)
  Profesinės kvalifikacijos pažymėjimas (akušerio profesinė kvalifikacija) |
| --- | --- |

5.

Profesinio bakalauro diplomas (slaugos profesinio bakalauro kvalifikacinis laipsnis ir bendrosios praktikos slaugytojo profesinė kvalifikacija)

Profesinės kvalifikacijos pažymėjimas (akušerio profesinė kvalifikacija)

| 5. | Kolegija |
| --- | --- |

5.

Kolegija

| 6. | Profesinio bakalauro diplomas
  (akušerijos profesinio bakalauro kvalifikacinis laipsnis ir akušerio profesinė kvalifikacija) |
| --- | --- |

6.

Profesinio bakalauro diplomas

(akušerijos profesinio bakalauro kvalifikacinis laipsnis ir akušerio profesinė kvalifikacija)

| 6. | Kolegija |
| --- | --- |

6.

Kolegija

Luxembourg

Diplôme de sage-femme

Ministère de l'éducation nationale, de la formation professionnelle et des sports

Sage-femme

1983 m. sausio 23 d.

Magyarország

| 1. | Szülésznő bizonyítvány |
| --- | --- |

1.

Szülésznő bizonyítvány

| 1. | Iskola/főiskola |
| --- | --- |

1.

Iskola/főiskola

Szülésznő

2004 m. gegužės 1 d.

| 2. | Szülésznő oklevél |
| --- | --- |

2.

Szülésznő oklevél

| 2. | Felsőoktatási intézmény |
| --- | --- |

2.

Felsőoktatási intézmény

Malta

Lawrja jew diploma fl- Istudji tal-Qwiebel

Universita` ta' Malta

Qabla

2004 m. gegužės 1 d.

Nederland

Diploma van verloskundige

Door het Ministerie van Volksgezondheid, Welzijn en Sport erkende opleidings-instellingen

Verloskundige

1983 m. sausio 23 d.

Österreich

| 1. | Hebammen-Diplom |
| --- | --- |

1.

Hebammen-Diplom

| 1. | — | Hebammenakademie |
| --- | --- | --- |

1.

—

Hebammenakademie

| — | Bundeshebammenlehranstalt |
| --- | --- |

—

Bundeshebammenlehranstalt

Hebamme

1994 m. sausio 1 d.

| 2. | Diplom über den Abschluss des Fachhochschul-Bachelorstudiengangs „Hebamme“ |
| --- | --- |

2.

Diplom über den Abschluss des Fachhochschul-Bachelorstudiengangs „Hebamme“

| 2. | Fachhochschulrat |
| --- | --- |

2.

Fachhochschulrat

Polska

| — | Dyplom ukończenia studiów wyższych na kierunku położnictwo z tytułem „magister położnictwa“ |
| --- | --- |

—

Dyplom ukończenia studiów wyższych na kierunku położnictwo z tytułem „magister położnictwa“

| — | Dyplom ukończenia studiów wyższych zawodowych na kierunku/specjalności położnictwo z tytułem „licencjat położnictwa“ |
| --- | --- |

—

Dyplom ukończenia studiów wyższych zawodowych na kierunku/specjalności położnictwo z tytułem „licencjat położnictwa“

Instytucja prowadząca kształcenie na poziomie wyższym uznana przez właściwe władze (Higher education institution recognised by the competent authorities)

Położna

2004 m. gegužės 1 d.

Portugal

| 1. | Diploma de enfermeiro especialista em enfermagem de saúde materna e obstétrica |
| --- | --- |

1.

Diploma de enfermeiro especialista em enfermagem de saúde materna e obstétrica

| 1. | Ecolas de Enfermagem |
| --- | --- |

1.

Ecolas de Enfermagem

Enfermeiro especialista em enfermagem de saúde materna e obstétrica

1986 m. sausio 1 d.

| 2. | Diploma/carta de curso de estudos superiores especializados em enfermagem de saúde materna e obstétrica |
| --- | --- |

2.

Diploma/carta de curso de estudos superiores especializados em enfermagem de saúde materna e obstétrica

| 2. | Escolas Superiores de Enfermagem |
| --- | --- |

2.

Escolas Superiores de Enfermagem

| 3. | Diploma (do curso de pós-licenciatura) de especialização em enfermagem de saúde materna e obstétrica |
| --- | --- |

3.

Diploma (do curso de pós-licenciatura) de especialização em enfermagem de saúde materna e obstétrica

| 3. | — | Escolas Superiores de Enfermagem |
| --- | --- | --- |

3.

—

Escolas Superiores de Enfermagem

| — | Escolas Superiores de Saúde |
| --- | --- |

—

Escolas Superiores de Saúde

România

Diplomă de licenţă de moaşă

Universităţi

Moaşă

2007 m. sausio 1 d.

Slovenija

Diploma, s katero se podeljuje strokovni naslov „diplomirana babica/diplomirani babičar“

| 1. | Univerza |
| --- | --- |

1.

Univerza

| 2. | Visoka strokovna šola |
| --- | --- |

2.

Visoka strokovna šola

diplomirana babica/diplomirani babičar

2004 m. gegužės 1 d.

Slovensko

| 1. | DIPLOM
  pôrodná asistencia
  „bakalár“ („Bc.“) |
| --- | --- |

1.

DIPLOM

pôrodná asistencia

„bakalár“ („Bc.“)

| 1. | Vysoká škola/Univerzita |
| --- | --- |

1.

Vysoká škola/Univerzita

Pôrodná asistentka

2004 m. gegužės 1 d.

| 2. | DIPLOM
  diplomovaná pôrodná asistentka |
| --- | --- |

2.

DIPLOM

diplomovaná pôrodná asistentka

| 2. | Stredná zdravotnícka škola |
| --- | --- |

2.

Stredná zdravotnícka škola

Suomi/Finland

| 1. | Kätilön tutkinto/barnmorskeexamen |
| --- | --- |

1.

Kätilön tutkinto/barnmorskeexamen

| 1. | Terveydenhuoltooppi-laitokset/hälsovårdsläroanstalter |
| --- | --- |

1.

Terveydenhuoltooppi-laitokset/hälsovårdsläroanstalter

Kätilö/Barnmorska

1994 m. sausio 1 d.

| 2. | Sosiaali- ja terveysalan ammattikorkeakoulututkinto, kätilö (AMK)/yrkeshögskoleexamen inom hälsovård och det sociala området, barnmorska (YH) |
| --- | --- |

2.

Sosiaali- ja terveysalan ammattikorkeakoulututkinto, kätilö (AMK)/yrkeshögskoleexamen inom hälsovård och det sociala området, barnmorska (YH)

| 2. | Ammattikorkeakoulut/Yrkeshögskolor |
| --- | --- |

2.

Ammattikorkeakoulut/Yrkeshögskolor

Sverige

Barnmorskeexamen

Universitet eller högskola

Barnmorska

1994 m. sausio 1 d.

United Kingdom

A qualification approved by the Nursing and Midwifery Council or its predecessor bodies as attesting to the completion of training as required for midwives by article 40 and the standard of proficiency as required for registration as a Registered Midwife in its register (67)

Education institution approved by the Nursing and Midwifery Council or its predecessor bodies

Registered Midwife

1983 m. sausio 23 d.

| 6. | 5.6.2 punktas pakeičiamas taip:
  „5.6.2.   Vaistininkų formalios kvalifikacijos įrodymai










  Šalis | Formalios kvalifikacijos įrodymas | Kvalifikacijos įrodymą išduodanti institucija | Pažymėjimas, išduotas kartu su kvalifikacijos įrodymu | Atskaitos data |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| België/Belgique/Belgien | Diploma van apotheker / Diplôme de pharmacien | — | De universiteiten/Les universities |

6.

5.6.2 punktas pakeičiamas taip:

„5.6.2.   Vaistininkų formalios kvalifikacijos įrodymai

Šalis

Formalios kvalifikacijos įrodymas

Kvalifikacijos įrodymą išduodanti institucija

Pažymėjimas, išduotas kartu su kvalifikacijos įrodymu

Atskaitos data

België/Belgique/Belgien

Diploma van apotheker / Diplôme de pharmacien

—

De universiteiten/Les universities

| — | De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap/Le Jury compétent d'enseignement de la Communauté française |
| --- | --- |

—

De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap/Le Jury compétent d'enseignement de la Communauté française

1987 m. spalio 1 d.

България

Диплома за висше образование на образователно-квалификационна степен „Магистър“ по „Фармация“ с професионална квалификация „Магистър-фармацевт“

Университет

2007 m. sausio 1 d.

Česká republika

Diplom o ukončení studia ve studijním programu farmacie (magistr, Mgr.)

Farmaceutická fakulta univerzity v České republice

2004 m. gegužės 1 d.

Danmark

Bevis for kandidatuddannelsen i farmaci (cand.pharm.)

Det Farmaceutiske Fakultet, Københavns Universitet

1987 m. spalio 1 d.

Bevis for kandidatuddannelsen i farmaci (cand.pharm.)

Syddansk Universitet

Deutschland

Zeugnis über die Staatliche Pharmazeutische Prüfung

Zuständige Behörden

1987 m. spalio 1 d.

Eesti

Diplom proviisori õppekava läbimisest

Farmaatsiamagister

Master of Science in Pharmacy (MSc)

Tartu Ülikool

2004 m. gegužės 1 d.

Ελλάς

Άδεια άσκησης φαρμακευτικού επαγγέλματος

| — | Περιφέρεια |
| --- | --- |

—

Περιφέρεια

| — | Νομαρχιακή Αυτοδιοίκηση |
| --- | --- |

—

Νομαρχιακή Αυτοδιοίκηση

1987 m. spalio 1 d.

España

Título de Licenciado en Farmacia

| — | Ministerio de Educación y Cultura |
| --- | --- |

—

Ministerio de Educación y Cultura

| — | El rector de una universidad |
| --- | --- |

—

El rector de una universidad

1987 m. spalio 1 d.

Título de Graduado/a en Farmacia

| — | El rector de una Universidad |
| --- | --- |

—

El rector de una Universidad

1986 m. sausio 1 d.

France

| — | Diplôme d'Etat de pharmacien |
| --- | --- |

—

Diplôme d'Etat de pharmacien

| — | Diplôme d'Etat de docteur en pharmacie |
| --- | --- |

—

Diplôme d'Etat de docteur en pharmacie

Universités

1987 m. spalio 1 d.

Hrvatska

Diploma 'magistar farmacije/magistra farmacije'

| — | Farmaceutsko- biokemijski fakultet Sveučilišta u Zagrebu |
| --- | --- |

—

Farmaceutsko- biokemijski fakultet Sveučilišta u Zagrebu

| — | Medicinski fakultet Sveučilišta u Splitu |
| --- | --- |

—

Medicinski fakultet Sveučilišta u Splitu

| — | Kemijsko- tehnološki fakultet Sveučilišta u Splitu |
| --- | --- |

—

Kemijsko- tehnološki fakultet Sveučilišta u Splitu

2013 m. liepos 1 d.

Ireland

| 1. | Certificate of Registered Pharmaceutical Chemist (68)

  Certificate of Registration as a Pharmacist (68) |
| --- | --- |

1.

Certificate of Registered Pharmaceutical Chemist (68)

Certificate of Registration as a Pharmacist (68)

| 1. | Cumann Cógaiseoirí na hEireann
  (Pharmaceutical Society of Ireland) |
| --- | --- |

1.

Cumann Cógaiseoirí na hEireann

(Pharmaceutical Society of Ireland)

1987 m. spalio 1 d.

| 2. | A degree in Pharmacy recognised by the Pharmaceutical Society of Ireland (69) |
| --- | --- |

2.

A degree in Pharmacy recognised by the Pharmaceutical Society of Ireland (69)

| 2. | Universities delivering degrees in pharmacy recognised by the Pharmaceutical Society of Ireland |
| --- | --- |

2.

Universities delivering degrees in pharmacy recognised by the Pharmaceutical Society of Ireland

| 2. | Notification from the Pharmaceutical Society of Ireland that the person named therein is the holder of a qualification appropriate for practicing as pharmacist |
| --- | --- |

2.

Notification from the Pharmaceutical Society of Ireland that the person named therein is the holder of a qualification appropriate for practicing as pharmacist

Italia

Diploma o certificato di abilitazione all'esercizio della professione di farmacista ottenuto in seguito ad un esame di Stato

Università

1993 m. lapkričio 1 d.

Κύπρος

Πιστοποιητικό Εγγραφής Φαρμακοποιού

Συμβούλιο Φαρμακευτικής

2004 m. gegužės 1 d.

Latvija

Farmaceita diploms

Universitātes tipa augstskola

2004 m. gegužės 1 d.

Lietuva

| 1. | Aukštojo mokslo diplomas, nurodantis suteiktą vaistininko profesinę kvalifikaciją |
| --- | --- |

1.

Aukštojo mokslo diplomas, nurodantis suteiktą vaistininko profesinę kvalifikaciją

| 2. | Magistro diplomas (farmacijos magistro kvalifikacinis laipsnis ir vaistininko profesinė kvalifikacija) |
| --- | --- |

2.

Magistro diplomas (farmacijos magistro kvalifikacinis laipsnis ir vaistininko profesinė kvalifikacija)

Universitetas

2004 m. gegužės 1 d.

Luxembourg

Diplôme d'Etat de pharmacien

Jury d'examen d'Etat + visa du ministre de l'éducation nationale

1987 m. spalio 1 d.

Magyarország

Okleveles gyógyszerész oklevél (magister pharmaciae, abbrev: mag. Pharm)

Egyetem

2004 m. gegužės 1 d.

Мalta

Lawrja fil-farmaċija

Universita` ta' Malta

2004 m. gegužės 1 d.

Nederland

Getuigschrift van met goed gevolg afgelegd apothekersexamen

Faculteit Farmacie

1987 m. spalio 1 d.

Österreich

Staatliches Apothekerdiplom

Österreichische Apothekerkammer

1994 m. spalio 1 d.

Polska

Dyplom ukończenia studiów wyższych na kierunku farmacja z tytułem magistra

| 1. | Akademia Medyczna |
| --- | --- |

1.

Akademia Medyczna

| 2. | Uniwersytet Medyczny |
| --- | --- |

2.

Uniwersytet Medyczny

| 3. | Collegium Medicum Uniwersytetu Jagiellońskiego |
| --- | --- |

3.

Collegium Medicum Uniwersytetu Jagiellońskiego

2004 m. gegužės 1 d.

Portugal

| — | Licenciatura em Farmácia |
| --- | --- |

—

Licenciatura em Farmácia

| — | Carta de curso de licenciatura em Ciências Farmacêuticas |
| --- | --- |

—

Carta de curso de licenciatura em Ciências Farmacêuticas

Instituição de Ensino Superior Universitário

1987 m. spalio 1 d.

Mestrado Integrado em Ciências Farmacêuticas

2007 m. sausio 1 d.

România

Diplomă de licenţă de farmacist

Universităţi

2007 m. sausio 1 d.

Slovenija

Diploma, s katero se podeljuje strokovni naziv „magister farmacije/magistra farmacije“

Univerza

Potrdilo o opravljenem strokovnem izpitu za poklic magister farmacije/magistra farmacije

2004 m. gegužės 1 d.

Slovensko

DIPLOM

farmácia

magister („Mgr.“)

Univerzita

2004 m. gegužės 1 d.

Suomi/Finland

Proviisorin tutkinto/Provisorexamen

Yliopisto

1994 m. spalio 1 d.

Sverige

Apotekarexamen

Universitet och högskolor

1994 m. spalio 1 d.

United Kingdom

| 1. | Certificate of Registered Pharmacist (70) |
| --- | --- |

1.

Certificate of Registered Pharmacist (70)

1987 m. spalio 1 d.

| 2. | A degree in pharmacy approved by either the General Pharmaceutical Council (formerly Royal Pharmaceutical Society of Great Britain) or the Pharmaceutical Society of Northern Ireland (71) |
| --- | --- |

2.

A degree in pharmacy approved by either the General Pharmaceutical Council (formerly Royal Pharmaceutical Society of Great Britain) or the Pharmaceutical Society of Northern Ireland (71)

Universities delivering pharmacy degrees approved by the General Pharmaceutical Council (formerly Royal Pharmaceutical Society of Great Britain) or the Pharmaceutical Society of Northern Ireland

Notification from the General Pharmaceutical Council or Pharmaceutical Society of Northern Ireland confirming successful completion of the approved pharmacy degree, 12 months practical training and a pass of the registration assessment.

| 7. | 5.7.1 punktas pakeičiamas taip:
  „5.7.1.   Laikantis 46 straipsnio pripažinti architektų formalios kvalifikacijos įrodymai










  Šalis | Formalios kvalifikacijos įrodymas | Kvalifikacijos įrodymą išduodanti institucija | Pažymėjimas, išduotas kartu su kvalifikacijos įrodymu | Atskaitos akademiniai metai |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| België/Belgique/Belgien | 1. | Architect/Architecte |

7.

5.7.1 punktas pakeičiamas taip:

„5.7.1.   Laikantis 46 straipsnio pripažinti architektų formalios kvalifikacijos įrodymai

Šalis

Formalios kvalifikacijos įrodymas

Kvalifikacijos įrodymą išduodanti institucija

Pažymėjimas, išduotas kartu su kvalifikacijos įrodymu

Atskaitos akademiniai metai

België/Belgique/Belgien

1.

Architect/Architecte

| 1. | Nationale hogescholen voor architectuur/Ecoles nationales supérieures d'architecture |
| --- | --- |

1.

Nationale hogescholen voor architectuur/Ecoles nationales supérieures d'architecture

1988–1989 m.

| 2. | Architect/Architecte |
| --- | --- |

2.

Architect/Architecte

| 2. | Hogere-architectuur-instituten/Instituts supérieurs d'architecture |
| --- | --- |

2.

Hogere-architectuur-instituten/Instituts supérieurs d'architecture

| 3. | Architect/Architecte |
| --- | --- |

3.

Architect/Architecte

| 3. | Provinciaal Hoger Instituut voor Architectuur te Hasselt/Ecole provinciale supérieure d'architecture de Hasselt |
| --- | --- |

3.

Provinciaal Hoger Instituut voor Architectuur te Hasselt/Ecole provinciale supérieure d'architecture de Hasselt

| 4. | Architect/Architecte |
| --- | --- |

4.

Architect/Architecte

| 4. | Koninklijke Academies voor Schone Kunsten/Académies royales des Beaux-Arts |
| --- | --- |

4.

Koninklijke Academies voor Schone Kunsten/Académies royales des Beaux-Arts

| 5. | Architect/Architecte |
| --- | --- |

5.

Architect/Architecte

| 5. | Sint-Lucasscholen/Ecoles Saint-Luc |
| --- | --- |

5.

Sint-Lucasscholen/Ecoles Saint-Luc

| 6. | Burgerlijke ingenieur-architect |
| --- | --- |

6.

Burgerlijke ingenieur-architect

| 6. | — | Faculteiten Toegepaste Wetenschappen van de Universiteiten/Facultés des sciences appliquées des universités |
| --- | --- | --- |

6.

—

Faculteiten Toegepaste Wetenschappen van de Universiteiten/Facultés des sciences appliquées des universités

| — | „Faculté Polytechnique“ van Mons |
| --- | --- |

—

„Faculté Polytechnique“ van Mons

| 7. | Burgerlijk Ingenieur- Architect (Ir. Arch.) |
| --- | --- |

7.

Burgerlijk Ingenieur- Architect (Ir. Arch.)

| 7. | K.U. Leuven, faculteit ingenieurswetenschappen |
| --- | --- |

7.

K.U. Leuven, faculteit ingenieurswetenschappen

Certificat de stage délivré par l'Ordre des Architectes/Stagegetuigschrift afgeleverd door de Orde van Architecten

2004–2005 m.

| 8. | Burgerlijk Ingenieur- Architect (Ir. Arch.) |
| --- | --- |

8.

Burgerlijk Ingenieur- Architect (Ir. Arch.)

| 8. | Vrije Universiteit Brussel, faculteit ingenieurswetenschappen |
| --- | --- |

8.

Vrije Universiteit Brussel, faculteit ingenieurswetenschappen

Certificat de stage délivré par l'Ordre des Architectes/Stagegetuigschrift afgeleverd door de Orde van Architecten

2004–2005 m.

България

Магистър-Специалност aрхитектура

| — | Университет по архитектура, строителство и геодезия – София, Архитектурен факултет |
| --- | --- |

—

Университет по архитектура, строителство и геодезия – София, Архитектурен факултет

Свидетелство, издадено от компетентната Камара на архитектите, удостоверяващо изпълнението на предпоставките, необходими за регистрация като архитект с пълна проектантска правоспособност в регистъра на архитектите

2010–2011 m.

| — | Варненски свободен университет „Черноризец Храбър“, Варна, Архитектурен факултет |
| --- | --- |

—

Варненски свободен университет „Черноризец Храбър“, Варна, Архитектурен факултет

2007–2008 m.

| — | Висше строително училище „Любен Каравелов“, Архитектурен факултет |
| --- | --- |

—

Висше строително училище „Любен Каравелов“, Архитектурен факултет

2009–2010 m.

Česká republika

Architektura a urbanismus

| — | Fakulta architektury, České vysoké učení technické (ČVUT) v Praze |
| --- | --- |

—

Fakulta architektury, České vysoké učení technické (ČVUT) v Praze

| — | Vysoké učení technické v Brně, Fakulta architektury |
| --- | --- |

—

Vysoké učení technické v Brně, Fakulta architektury

Osvědčení o splnění kvalifikačních požadavků pro samostatný výkon profese architekta vydané Českou komorou architektů

2007–2008 m.

Inženýr architekt (Ing.Arch.)

| — | Technická univerzita v Liberci, Fakulta umění a architektury |
| --- | --- |

—

Technická univerzita v Liberci, Fakulta umění a architektury

Magistr umění v oboru architektura (MgA.)

| — | Vysoká škola uměleckoprůmyslová v Praze |
| --- | --- |

—

Vysoká škola uměleckoprůmyslová v Praze

Magistr umění v oboru Architektonická tvorba, MgA

| — | Akademie výtvarných umění v Praze |
| --- | --- |

—

Akademie výtvarných umění v Praze

2007–2008 m.

Danmark

Bevis for kandidatuddannelsen i arkitektur (cand.arch.)

| — | Kunstakademiets Arkitektskole i København |
| --- | --- |

—

Kunstakademiets Arkitektskole i København

| — | Arkitektskolen i Århus |
| --- | --- |

—

Arkitektskolen i Århus

1988–1989 m.

Deutschland

Diplom-Ingenieur, Diplom-Ingenieur Univ.

| — | Universitäten (Architektur/Hochbau) |
| --- | --- |

—

Universitäten (Architektur/Hochbau)

| — | Technische Hochschulen (Architektur/Hochbau) |
| --- | --- |

—

Technische Hochschulen (Architektur/Hochbau)

| — | Technische Universitäten (Architektur/Hochbau) |
| --- | --- |

—

Technische Universitäten (Architektur/Hochbau)

| — | Universitäten-Gesamthochschulen (Architektur/Hochbau) |
| --- | --- |

—

Universitäten-Gesamthochschulen (Architektur/Hochbau)

| — | Hochschulen für bildende Künste |
| --- | --- |

—

Hochschulen für bildende Künste

| — | Hochschulen für Künste |
| --- | --- |

—

Hochschulen für Künste

Bescheinigung einer zuständigen Architektenkammer über die Erfüllung der Qualifikationsvoraussetzungen im Hinblick auf eine Eintragung in die Architektenliste

1988–1989 m.

Diplom-Ingenieur, Diplom-Ingenieur FH

| — | Fachhochschulen (Architektur/Hochbau) |
| --- | --- |

—

Fachhochschulen (Architektur/Hochbau)

| — | Universitäten-Gesamthochschulen (Architektur/Hochbau) bei entsprechenden Fachhochschulstudiengängen |
| --- | --- |

—

Universitäten-Gesamthochschulen (Architektur/Hochbau) bei entsprechenden Fachhochschulstudiengängen

Master of Arts – M.A.

| — | Hochschule Bremen — University of applied Sciences, Fakultät Architektur, Bau und Umwelt — School of Architecture Bremen |
| --- | --- |

—

Hochschule Bremen — University of applied Sciences, Fakultät Architektur, Bau und Umwelt — School of Architecture Bremen

2003–2004 m.

| — | Fachhochschule Münster (University of Applied Sciences) – Muenster
  School of Architecture |
| --- | --- |

—

Fachhochschule Münster (University of Applied Sciences) – Muenster

School of Architecture

2000–2001 m.

| — | Georg-Simon-Ohm-Hochschule Nürnberg Fakultät Architektur |
| --- | --- |

—

Georg-Simon-Ohm-Hochschule Nürnberg Fakultät Architektur

2005–2006 m.

| — | Hochschule Anhalt (University of Applied Sciences) Fachbereich Architektur, Facility Management und Geoinformation |
| --- | --- |

—

Hochschule Anhalt (University of Applied Sciences) Fachbereich Architektur, Facility Management und Geoinformation

2010–2011 m.

| — | Hochschule Regensburg (University of Applied Sciences), Fakultät für Architektur |
| --- | --- |

—

Hochschule Regensburg (University of Applied Sciences), Fakultät für Architektur

2007–2008 m.

| — | Technische Universität München, Fakultät für Architektur |
| --- | --- |

—

Technische Universität München, Fakultät für Architektur

2009–2010 m.

| — | Hochschule Lausitz, Studiengang Architektur, Fakultät für Bauen
  „seit Juli 2013: Brandenburgische Technische Universität Cottbus-Senftenberg“ |
| --- | --- |

—

Hochschule Lausitz, Studiengang Architektur, Fakultät für Bauen

„seit Juli 2013: Brandenburgische Technische Universität Cottbus-Senftenberg“

2009–2010 m.

| — | Fachhochschule Lübeck, University of Applied Sciences, Fachbereich Bauwesen |
| --- | --- |

—

Fachhochschule Lübeck, University of Applied Sciences, Fachbereich Bauwesen

2004–2005 m.

| — | Fachhochschule für Technik und Wirtschaft Dresden, Fakultät Bauingenieurwesen/Architektur |
| --- | --- |

—

Fachhochschule für Technik und Wirtschaft Dresden, Fakultät Bauingenieurwesen/Architektur

2005–2006 m.

| — | Fachhochschule Erfurt/University of Applied Sciences |
| --- | --- |

—

Fachhochschule Erfurt/University of Applied Sciences

2006–2007 m.

| — | Hochschule Augsburg/Augsburg University of Applied Sciences |
| --- | --- |

—

Hochschule Augsburg/Augsburg University of Applied Sciences

2005–2006 m.

| — | Hochschule Koblenz, Fachbereich Bauwesen |
| --- | --- |

—

Hochschule Koblenz, Fachbereich Bauwesen

2004–2005 m.

| — | Hochschule München/Fakultät für Architektur |
| --- | --- |

—

Hochschule München/Fakultät für Architektur

2005–2006 m.

Master of Arts (in Kombination mit einem Bachelorabschluss in Architektur)

Hochschule Trier Fachbereich Gestaltung – Fachrichtung Architektur

2007–2008 m.

Master of Engineering (in Kombination mit einem Bachelorabschluss in Engineering)

Technische Hochschule Mittelhessen (University of Applied Sciences) Fachbereich Bauwesen

2010–2011 m.

Bachelor of Arts – B.A.

| — | Hochschule Anhalt (University of Applied Sciences) Fachbereich Architektur, Facility Management und Geoinformation |
| --- | --- |

—

Hochschule Anhalt (University of Applied Sciences) Fachbereich Architektur, Facility Management und Geoinformation

2010–2011 m.

| — | Technische Universität München, Fakultät für Architektur |
| --- | --- |

—

Technische Universität München, Fakultät für Architektur

2009–2010 m.

| — | Alanus Hochschule für Kunst und Gesellschaft, Bonn |
| --- | --- |

—

Alanus Hochschule für Kunst und Gesellschaft, Bonn

2007–2008 m.

Bachelor of Sciences (B.Sc.)

Hochschule Bochum, Fachbereich Architektur

2003–2004 m.

Master of Science

Leibniz Universität Hannover, Fakultät für Architektur und Landschaft

2011–2012 m.

Ελλάδα

Δίπλωμα αρχιτέκτονα – μηχανικού

| — | Εθνικό Μετσόβιο Πολυτεχνείο (ΕΜΠ), τμήμα αρχιτεκτόνων – μηχανικών |
| --- | --- |

—

Εθνικό Μετσόβιο Πολυτεχνείο (ΕΜΠ), τμήμα αρχιτεκτόνων – μηχανικών

| — | Αριστοτέλειο Πανεπιστήμιο Θεσσαλονίκης (ΑΠΘ), τμήμα αρχιτεκτόνων – μηχανικών της Πολυτεχνικής σχολής |
| --- | --- |

—

Αριστοτέλειο Πανεπιστήμιο Θεσσαλονίκης (ΑΠΘ), τμήμα αρχιτεκτόνων – μηχανικών της Πολυτεχνικής σχολής

Βεβαίωση που χορηγεί το Τεχνικό Επιμελητήριο Ελλάδας (ΤΕΕ) και η οποία επιτρέπει την άσκηση δραστηριοτήτων στον τομέα της αρχιτεκτονικής

1988–1989 m.

Δίπλωμα Αρχιτέκτονα–Μηχανικού

| — | Πανεπιστήμιο Πατρών, τμήμα αρχιτεκτόνων – μηχανικών της Πολυτεχνικής σχολής |
| --- | --- |

—

Πανεπιστήμιο Πατρών, τμήμα αρχιτεκτόνων – μηχανικών της Πολυτεχνικής σχολής

2003–2004 m.

España

Título oficial de arquitecto

Rectores de las universidades enumeradas a continuación:

| — | Universidad politécnica de Cataluña, escuelas técnicas superiores de arquitectura de Barcelona o del Vallès |
| --- | --- |

—

Universidad politécnica de Cataluña, escuelas técnicas superiores de arquitectura de Barcelona o del Vallès

| — | Universidad politécnica de Madrid, escuela técnica superior de arquitectura de Madrid |
| --- | --- |

—

Universidad politécnica de Madrid, escuela técnica superior de arquitectura de Madrid

| — | Escuela de Arquitectura de la Universidad de Las Palmas de Gran Canaria |
| --- | --- |

—

Escuela de Arquitectura de la Universidad de Las Palmas de Gran Canaria

| — | Universidad politécnica de Valencia, escuela técnica superior de arquitectura de Valencia |
| --- | --- |

—

Universidad politécnica de Valencia, escuela técnica superior de arquitectura de Valencia

| — | Universidad de Sevilla, escuela técnica superior de arquitectura de Sevilla |
| --- | --- |

—

Universidad de Sevilla, escuela técnica superior de arquitectura de Sevilla

| — | Universidad de Valladolid, escuela técnica superior de arquitectura de Valladolid |
| --- | --- |

—

Universidad de Valladolid, escuela técnica superior de arquitectura de Valladolid

| — | Universidad de Santiago de Compostela, escuela técnica superior de arquitectura de La Coruña |
| --- | --- |

—

Universidad de Santiago de Compostela, escuela técnica superior de arquitectura de La Coruña

| — | Universidad del País Vasco, escuela técnica superior de arquitectura de San Sebastián |
| --- | --- |

—

Universidad del País Vasco, escuela técnica superior de arquitectura de San Sebastián

| — | Universidad de Navarra, escuela técnica superior de arquitectura de Pamplona |
| --- | --- |

—

Universidad de Navarra, escuela técnica superior de arquitectura de Pamplona

1988–1989 m.

| — | Universidad de A Coruña |
| --- | --- |

—

Universidad de A Coruña

1991–1992 m.

| — | Universidad de Granada, Escuela Técnica Superior de Arquitectura de Granada. |
| --- | --- |

—

Universidad de Granada, Escuela Técnica Superior de Arquitectura de Granada.

1994–1995 m.

| — | Universidad de Alicante, escuela politécnica superior de Alicante |
| --- | --- |

—

Universidad de Alicante, escuela politécnica superior de Alicante

1997–1998 m.

| — | Universidad Europea de Madrid |
| --- | --- |

—

Universidad Europea de Madrid

| — | Universidad Ramón Llull, escuela técnica superior de arquitectura de La Salle |
| --- | --- |

—

Universidad Ramón Llull, escuela técnica superior de arquitectura de La Salle

1998–1999 m.

| — | Universidad de Cataluña, escuela técnica superior de arquitectura de Barcelona |
| --- | --- |

—

Universidad de Cataluña, escuela técnica superior de arquitectura de Barcelona

| — | Universidad Alfonso X El Sabio, centro politécnico superior de Villanueva de la Cañada |
| --- | --- |

—

Universidad Alfonso X El Sabio, centro politécnico superior de Villanueva de la Cañada

| — | Universidad de Alcalá (Escuela de Arquitectura) |
| --- | --- |

—

Universidad de Alcalá (Escuela de Arquitectura)

| — | Universidad Internacional de Cataluña, Escuela Técnica Superior de Arquitectura |
| --- | --- |

—

Universidad Internacional de Cataluña, Escuela Técnica Superior de Arquitectura

| — | Universidad S.E.K. de Segovia, centro de estudios integrados de arquitectura de Segovia |
| --- | --- |

—

Universidad S.E.K. de Segovia, centro de estudios integrados de arquitectura de Segovia

1999–2000 m.

| — | Universidad Camilo José Cela de Madrid |
| --- | --- |

—

Universidad Camilo José Cela de Madrid

2000–2001 m.

| — | Universidad San Pablo CEU |
| --- | --- |

—

Universidad San Pablo CEU

2001–2002 m.

| — | Universidad CEU Cardenal Herrera, Valencia-Escuela Superior de Enseñanzas Técnicas |
| --- | --- |

—

Universidad CEU Cardenal Herrera, Valencia-Escuela Superior de Enseñanzas Técnicas

2002–2003 m.

| — | Universidad Rovira i Virgili |
| --- | --- |

—

Universidad Rovira i Virgili

2005–2006 m.

| — | Universidad Francisco de Vitoria |
| --- | --- |

—

Universidad Francisco de Vitoria

2006–2007 m.

| — | IE Universidad. Escuela Técnica Superior de Estudios Integrados de Arquitectura |
| --- | --- |

—

IE Universidad. Escuela Técnica Superior de Estudios Integrados de Arquitectura

2009–2010 m.

Título de Graduado/a en Arquitectura

| — | IE Universidad, Escuela Técnica Superior de Estudios Integrados de Arquitectura |
| --- | --- |

—

IE Universidad, Escuela Técnica Superior de Estudios Integrados de Arquitectura

2008–2009 m.

| — | Universidad Europea de Madrid |
| --- | --- |

—

Universidad Europea de Madrid

| — | Universitat Internacional de Catalunya |
| --- | --- |

—

Universitat Internacional de Catalunya

| — | Universidad San Jorge (Zaragoza) |
| --- | --- |

—

Universidad San Jorge (Zaragoza)

| — | Universidad de Navarra |
| --- | --- |

—

Universidad de Navarra

2009–2010 m.

| — | Universidad San Pablo CEU – Madrid |
| --- | --- |

—

Universidad San Pablo CEU – Madrid

| — | Universitat Politècnica de València |
| --- | --- |

—

Universitat Politècnica de València

| — | Universidad de A Coruña. Escuela Técnica Superior de Arquitectura de A Coruña |
| --- | --- |

—

Universidad de A Coruña. Escuela Técnica Superior de Arquitectura de A Coruña

| — | Universidad Rovira i Virgili |
| --- | --- |

—

Universidad Rovira i Virgili

| — | Universidad Cardenal Herrera CEU |
| --- | --- |

—

Universidad Cardenal Herrera CEU

| — | Universidad Francisco de Vitoria |
| --- | --- |

—

Universidad Francisco de Vitoria

2010–2011 m.

Graduado en fundamentos de la arquitectura + Máster en Arquitectura

| — | Universidad Politécnica de Madrid. Escuela Técnica Superior de Arquitectura de Madrid |
| --- | --- |

—

Universidad Politécnica de Madrid. Escuela Técnica Superior de Arquitectura de Madrid

2010–2011 m.

| — | Universidad Antonio de Nebrija |
| --- | --- |

—

Universidad Antonio de Nebrija

2011–2012 m.

France

| 1. | Diplôme d'architecte DPLG, y compris dans le cadre de la formation professionnelle continue et de la promotion sociale. |
| --- | --- |

1.

Diplôme d'architecte DPLG, y compris dans le cadre de la formation professionnelle continue et de la promotion sociale.

| 1. | Le ministre chargé de l'architecture |
| --- | --- |

1.

Le ministre chargé de l'architecture

1988–1989 m.

| 2. | Diplôme d'architecte ESA |
| --- | --- |

2.

Diplôme d'architecte ESA

| 2. | Ecole spéciale d'architecture de Paris |
| --- | --- |

2.

Ecole spéciale d'architecture de Paris

| 3. | Diplôme d'architecte ENSAIS |
| --- | --- |

3.

Diplôme d'architecte ENSAIS

| 3. | Ecole nationale supérieure des arts et industries de Strasbourg, section architecture |
| --- | --- |

3.

Ecole nationale supérieure des arts et industries de Strasbourg, section architecture

| 4. | Diplôme d'Etat d'architecte (DEA) |
| --- | --- |

4.

Diplôme d'Etat d'architecte (DEA)

| 4. | Ecole Nationale Supérieure d'Architecture et de Paysage de Bordeaux (Ministère chargé de l'architecture et Ministère chargé de l'enseignement supérieur) |
| --- | --- |

4.

Ecole Nationale Supérieure d'Architecture et de Paysage de Bordeaux (Ministère chargé de l'architecture et Ministère chargé de l'enseignement supérieur)

Habilitation de l'architecte diplômé d'Etat à l'exercice de la maîtrise d'œuvre en son nom propre (HMONP) (Ministère chargé de l'architecture)

2005–2006 m.

Ecole Nationale Supérieure d'Architecture de Bretagne (Ministère chargé de l'architecture et Ministère chargé de l'enseignement supérieur

2005–2006 m.

Ecole nationale supérieure d'architecture de Clermont-Ferrand (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur)

2004–2005 m.

Ecole nationale supérieure d'architecture de Grenoble (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur)

2004–2005 m.

Ecole nationale supérieure d'architecture et de paysage de Lille (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur)

2004–2005 m.

Ecole nationale supérieure d'architecture de Lyon (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur)

2004–2005 m.

Ecole nationale supérieure d'architecture de Marne La Vallée (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur)

2004–2005 m.

Ecole nationale supérieure d'architecture de Marseille (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur)

2005–2006 m.

Ecole nationale supérieure d'architecture de Montpellier (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur)

2004–2005 m.

Ecole nationale supérieure d'architecture de Nancy (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur)

2004–2005 m.

Ecole nationale supérieure d'architecture de Nantes (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur)

2005–2006 m.

Ecole nationale supérieure d'architecture de Normandie (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur)

2004–2005 m.

Ecole nationale supérieure d'architecture de Paris-Belleville (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur)

2005–2006 m.

Ecole nationale supérieure d'architecture de Paris-La Villette (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur)

2006–2007 m.

Ecole nationale supérieure d'architecture de Paris Malaquais (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur)

2005–2006 m.

Ecole nationale supérieure d'architecture de Paris Val-de-Seine (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur)

2004–2005 m.

Ecole nationale supérieure d'architecture de Saint-Etienne (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur)

2004–2005 m.

Ecole nationale supérieure d'architecture de Strasbourg (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur)

2005–2006 m.

Ecole nationale supérieure d'architecture de Toulouse (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur)

2004–2005 m.

Ecole nationale supérieure d'architecture de Versailles (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur)

2004–2005 m.

Diplôme d'Etat d'architecte (DEA), dans le cadre de la formation professionnelle continue

Ecole nationale supérieure d'architecture de Lyon (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur)

2006–2007 m.

Ecole nationale supérieure d'architecture de Marseille (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur)

2006–2007 m.

Ecole nationale supérieure d'architecture de Montpellier (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur)

2006–2007 m.

Ecole nationale supérieure d'architecture de Nantes (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur)

2006–2007 m.

Ecole nationale supérieure d'architecture de Strasbourg (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur)

2006–2007 m.

| 5. | Diplôme d'études de l'école spéciale d'architecture Grade 2 équivalent au diplôme d'Etat d'architecte |
| --- | --- |

5.

Diplôme d'études de l'école spéciale d'architecture Grade 2 équivalent au diplôme d'Etat d'architecte

| 5. | Ecole spéciale d'architecture (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur) |
| --- | --- |

5.

Ecole spéciale d'architecture (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur)

Diplôme d'architecte de l'ESA habilitant à exercer la maitrise d'œuvre en son nom propre, équivalent à l'habilitation de l'architecte diplômé d'Etat à l'exercice de la maîtrise d'œuvre en son nom propre, reconnu par le Ministère chargé de l'architecture

2006–2007 m.

| 6. | Diplôme d'architecte INSA de Strasbourg équivalent au diplôme d'Etat d'architecte conférant le grade de master (parcours architecte) |
| --- | --- |

6.

Diplôme d'architecte INSA de Strasbourg équivalent au diplôme d'Etat d'architecte conférant le grade de master (parcours architecte)

| 6. | Institut national des sciences appliquées de Strasbourg (INSA) (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur) |
| --- | --- |

6.

Institut national des sciences appliquées de Strasbourg (INSA) (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur)

Habilitation de l'architecte de l'INSA à exercer la maîtrise d'œuvre en son nom propre équivalent à l'HMONP, reconnue par le ministère chargé de l'architecture

2005–2006 m.

Diplôme d'architecte INSA de Strasbourg équivalent au diplôme d'Etat d'architecte conférant le grade de master (parcours d'architecte pour ingénieur)

Institut national des sciences appliquées de Strasbourg (INSA) (Ministère chargé de l'architecture et ministère chargé de l'enseignement supérieur)

Habilitation de l'architecte de l'INSA à exercer la maîtrise d'œuvre en son nom propre équivalent à l'HMONP, délivrée par le ministère chargé de l'architecture

2005–2006 m.

Hrvatska

Ireland

| 1. | Degree of Bachelor of Architecture (B.Arch. NUI) |
| --- | --- |

1.

Degree of Bachelor of Architecture (B.Arch. NUI)

| 1. | National University of Ireland to architecture graduates of University College Dublin |
| --- | --- |

1.

National University of Ireland to architecture graduates of University College Dublin

Certificate of fulfilment of qualifications requirements for professional recognition as an architect in Ireland issued by the Royal Institute of Architects of Ireland (RIAI)

1988–1989 m.

| 2. | Degree of Bachelor of Architecture (B.Arch.)






  — | (Previously, until 2002 — Degree standard diploma in architecture (Dip. Arch)) |
| --- | --- | --- |

2.

Degree of Bachelor of Architecture (B.Arch.)

—

(Previously, until 2002 — Degree standard diploma in architecture (Dip. Arch))

| 2. | Dublin Institute of Technology, Bolton Street, Dublin
  (College of Technology, Bolton Street, Dublin) |
| --- | --- |

2.

Dublin Institute of Technology, Bolton Street, Dublin

(College of Technology, Bolton Street, Dublin)

| 3. | Certificate of associateship (ARIAI) |
| --- | --- |

3.

Certificate of associateship (ARIAI)

| 3. | Royal Institute of Architects of Ireland |
| --- | --- |

3.

Royal Institute of Architects of Ireland

| 4. | Certificate of membership (MRIAI) |
| --- | --- |

4.

Certificate of membership (MRIAI)

| 4. | Royal Institute of Architects of Ireland |
| --- | --- |

4.

Royal Institute of Architects of Ireland

| 5. | Degree of Bachelor of Architecture (Honours) (B.Arch. (Hons) UL) |
| --- | --- |

5.

Degree of Bachelor of Architecture (Honours) (B.Arch. (Hons) UL)

| 5. | University of Limerick |
| --- | --- |

5.

University of Limerick

2005–2006 m.

| 6. | Degree of Bachelor of Architecture (Honours)
  (B.Arch. (Hons) WIT) |
| --- | --- |

6.

Degree of Bachelor of Architecture (Honours)

(B.Arch. (Hons) WIT)

| 6. | Waterford Institute of Technology |
| --- | --- |

6.

Waterford Institute of Technology

2005–2006 m.

Italia (72)

Laurea in architettura

| — | Università di Camerino |
| --- | --- |

—

Università di Camerino

| — | Università di Catania – Sede di Siracusa |
| --- | --- |

—

Università di Catania – Sede di Siracusa

| — | Università di Chieti |
| --- | --- |

—

Università di Chieti

| — | Università di Ferrara |
| --- | --- |

—

Università di Ferrara

| — | Università di Firenze |
| --- | --- |

—

Università di Firenze

| — | Università di Genova |
| --- | --- |

—

Università di Genova

| — | Università di Napoli Federico II |
| --- | --- |

—

Università di Napoli Federico II

| — | Università di Napoli II |
| --- | --- |

—

Università di Napoli II

| — | Università di Palermo |
| --- | --- |

—

Università di Palermo

| — | Università di Parma |
| --- | --- |

—

Università di Parma

| — | Università di Reggio Calabria |
| --- | --- |

—

Università di Reggio Calabria

| — | Università di Roma „La Sapienza“ |
| --- | --- |

—

Università di Roma „La Sapienza“

| — | Università di Roma III |
| --- | --- |

—

Università di Roma III

| — | Università di Trieste |
| --- | --- |

—

Università di Trieste

| — | Politecnico di Bari |
| --- | --- |

—

Politecnico di Bari

| — | Politecnico di Milano |
| --- | --- |

—

Politecnico di Milano

| — | Politecnico di Torino |
| --- | --- |

—

Politecnico di Torino

| — | Istituto universitario di architettura di Venezia |
| --- | --- |

—

Istituto universitario di architettura di Venezia

Diploma di abilitazione all'esercizio indipendente della professione che viene rilasciato dal ministero della Pubblica istruzione (ora Ministero dell'istruzione, dell'università e della ricerca) dopo che il candidato ha sostenuto con esito positivo l'esame di Stato davanti ad una commissione competente

1988–1989 m.

| — | Università degli Studi Mediterranea di Reggio Calabria |
| --- | --- |

—

Università degli Studi Mediterranea di Reggio Calabria

2000–2001 m.

Laurea in ingegneria edile – architettura

| — | Università dell'Aquila |
| --- | --- |

—

Università dell'Aquila

| — | Università di Pavia |
| --- | --- |

—

Università di Pavia

| — | Università di Roma „La Sapienza“ |
| --- | --- |

—

Università di Roma „La Sapienza“

1998–1999 m.

Laurea specialistica in ingegneria edile – architettura

| — | Università dell'Aquila |
| --- | --- |

—

Università dell'Aquila

| — | Università di Pavia |
| --- | --- |

—

Università di Pavia

| — | Università di Roma „La Sapienza“ |
| --- | --- |

—

Università di Roma „La Sapienza“

| — | Università di Ancona |
| --- | --- |

—

Università di Ancona

| — | Università di Basilicata – Potenza |
| --- | --- |

—

Università di Basilicata – Potenza

| — | Università di Pisa |
| --- | --- |

—

Università di Pisa

| — | Università di Bologna |
| --- | --- |

—

Università di Bologna

| — | Università di Catania |
| --- | --- |

—

Università di Catania

| — | Università di Genova |
| --- | --- |

—

Università di Genova

| — | Università di Palermo |
| --- | --- |

—

Università di Palermo

| — | Università di Napoli Federico II |
| --- | --- |

—

Università di Napoli Federico II

| — | Università di Roma – Tor Vergata |
| --- | --- |

—

Università di Roma – Tor Vergata

| — | Università di Trento |
| --- | --- |

—

Università di Trento

| — | Politecnico di Bari |
| --- | --- |

—

Politecnico di Bari

| — | Politecnico di Milano |
| --- | --- |

—

Politecnico di Milano

2000–2001 m.

| — | Università degli studi di Brescia |
| --- | --- |

—

Università degli studi di Brescia

| — | Università degli Studi di Cagliari |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Cagliari

2001–2002 m.

| — | Università Politecnica delle Marche |
| --- | --- |

—

Università Politecnica delle Marche

2002–2003 m.

| — | Università degli studi della Calabria |
| --- | --- |

—

Università degli studi della Calabria

2003–2004 m.

| — | Università degli studi di Salerno |
| --- | --- |

—

Università degli studi di Salerno

2005–2006 m.

Laurea magistrale in ingegneria edile – architettura

| — | Università dell'Aquila |
| --- | --- |

—

Università dell'Aquila

| — | Università di Pavia |
| --- | --- |

—

Università di Pavia

| — | Università di Roma „La Sapienza“ |
| --- | --- |

—

Università di Roma „La Sapienza“

| — | Università di Pisa |
| --- | --- |

—

Università di Pisa

| — | Università di Bologna |
| --- | --- |

—

Università di Bologna

| — | Università di Catania |
| --- | --- |

—

Università di Catania

| — | Università di Genova |
| --- | --- |

—

Università di Genova

| — | Università di Palermo |
| --- | --- |

—

Università di Palermo

| — | Università di Napoli Federico II |
| --- | --- |

—

Università di Napoli Federico II

| — | Università di Roma – Tor Vergata |
| --- | --- |

—

Università di Roma – Tor Vergata

| — | Università di Trento |
| --- | --- |

—

Università di Trento

| — | Politecnico di Bari |
| --- | --- |

—

Politecnico di Bari

| — | Politecnico di Milano |
| --- | --- |

—

Politecnico di Milano

2004–2005 m.

| — | Università degli studi di Salerno |
| --- | --- |

—

Università degli studi di Salerno

2010–2011 m.

| — | Università degli studi della Calabria |
| --- | --- |

—

Università degli studi della Calabria

2004–2005 m.

| — | Università degli studi di Brescia |
| --- | --- |

—

Università degli studi di Brescia

2004–2005 m.

| — | Università Politecnica delle Marche |
| --- | --- |

—

Università Politecnica delle Marche

2004–2005 m.

| — | Università degli Studi di Perugia |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Perugia

2006–2007 m.

| — | Università degli Studi di Padova |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Padova

2008–2009 m.

| — | Università degli Studi di Genova |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Genova

2014–2015 m.

Laurea specialistica quinquennale in Architettura

| — | Prima Facoltà di Architettura dell'Università di Roma „La Sapienza“ |
| --- | --- |

—

Prima Facoltà di Architettura dell'Università di Roma „La Sapienza“

1998–1999 m.

| — | Università di Ferrara |
| --- | --- |

—

Università di Ferrara

| — | Università di Genova |
| --- | --- |

—

Università di Genova

| — | Università di Palermo |
| --- | --- |

—

Università di Palermo

| — | Politecnico di Milano |
| --- | --- |

—

Politecnico di Milano

| — | Politecnico di Bari |
| --- | --- |

—

Politecnico di Bari

1999–2000 m.

| — | Università di Firenze |
| --- | --- |

—

Università di Firenze

2001–2002 m.

Laurea magistrale quinquennale in Architettura

| — | Prima Facoltà di Architettura dell'Università di Roma „La Sapienza“ |
| --- | --- |

—

Prima Facoltà di Architettura dell'Università di Roma „La Sapienza“

| — | Università di Ferrara |
| --- | --- |

—

Università di Ferrara

| — | Università di Genova |
| --- | --- |

—

Università di Genova

| — | Università di Palermo |
| --- | --- |

—

Università di Palermo

| — | Politecnico di Bari |
| --- | --- |

—

Politecnico di Bari

| — | Università di Firenze |
| --- | --- |

—

Università di Firenze

| — | Politecnico di Milano |
| --- | --- |

—

Politecnico di Milano

2004–2005 m.

Laurea specialistica in architettura (Progettazione architettonica)

| — | Università di Roma Tre |
| --- | --- |

—

Università di Roma Tre

2001–2002 m.

Università degli Studi di Napoli „Federico II“

2005–2006 m.

Laurea magistrale in architettura (Progettazione architettonica)

Università di Roma Tre

2004–2005 m.

Laurea specialistica in Architettura

| — | Università di Napoli II |
| --- | --- |

—

Università di Napoli II

| — | Politecnico di Milano II |
| --- | --- |

—

Politecnico di Milano II

| — | Facoltà di architettura dell'Università degli Studi G. D'Annunzio di Chieti-Pescara |
| --- | --- |

—

Facoltà di architettura dell'Università degli Studi G. D'Annunzio di Chieti-Pescara

| — | Facoltà di architettura, Pianificazione e Ambiente del Politecnico di Milano |
| --- | --- |

—

Facoltà di architettura, Pianificazione e Ambiente del Politecnico di Milano

| — | Facoltà di Architettura dell'Università degli studi di Trieste |
| --- | --- |

—

Facoltà di Architettura dell'Università degli studi di Trieste

| — | Facoltà di Architettura di Siracusa, Università di Catania |
| --- | --- |

—

Facoltà di Architettura di Siracusa, Università di Catania

| — | Facoltà di architettura, Università degli Studi di Parma |
| --- | --- |

—

Facoltà di architettura, Università degli Studi di Parma

| — | Facoltà di Architettura, Università di Bologna |
| --- | --- |

—

Facoltà di Architettura, Università di Bologna

| — | Università di Firenze |
| --- | --- |

—

Università di Firenze

2001–2002 m.

| — | Università IUAV di Venezia |
| --- | --- |

—

Università IUAV di Venezia

2002–2003 m.

| — | Facoltà di Architettura Valle Giulia, Università degli Studi di Roma „La Sapienza“ |
| --- | --- |

—

Facoltà di Architettura Valle Giulia, Università degli Studi di Roma „La Sapienza“

| — | Università degli Studi di Camerino |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Camerino

| — | Università di Napoli Federico II |
| --- | --- |

—

Università di Napoli Federico II

2004–2005 m.

Laurea magistrale in Architettura

| — | Politecnico di Milano II |
| --- | --- |

—

Politecnico di Milano II

| — | Università di Napoli II |
| --- | --- |

—

Università di Napoli II

| — | Università di Napoli Federico II |
| --- | --- |

—

Università di Napoli Federico II

| — | Facoltà di architettura dell'Università degli Studi G. D'Annunzio di Chieti-Pescara |
| --- | --- |

—

Facoltà di architettura dell'Università degli Studi G. D'Annunzio di Chieti-Pescara

| — | Facoltà di architettura, Pianificazione e Ambiente del Politecnico di Milano |
| --- | --- |

—

Facoltà di architettura, Pianificazione e Ambiente del Politecnico di Milano

| — | Università IUAV di Venezia |
| --- | --- |

—

Università IUAV di Venezia

| — | Facoltà di Architettura, Università di Bologna |
| --- | --- |

—

Facoltà di Architettura, Università di Bologna

| — | Facoltà di Architettura di Siracusa, Università di Catania |
| --- | --- |

—

Facoltà di Architettura di Siracusa, Università di Catania

| — | Facoltà di architettura, Università degli Studi di Parma |
| --- | --- |

—

Facoltà di architettura, Università degli Studi di Parma

| — | Facoltà di architettura dell'Università degli Studi di Trieste |
| --- | --- |

—

Facoltà di architettura dell'Università degli Studi di Trieste

2004–2005 m.

| — | Università degli Studi di Trieste |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Trieste

2014–2015 m.

| — | Università degli Studi di Camerino |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Camerino

2006–2007 m.

| — | Università degli Studi di Enna „Kore“ |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Enna „Kore“

2004–2005 m.

| — | Università degli Studi di Firenze |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Firenze

| — | Università degli Studi di Cagliari |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Cagliari

2008–2009 m.

| — | Università degli Studi di Udine |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Udine

| — | Università degli Studi Mediterranea di Reggio Calabria |
| --- | --- |

—

Università degli Studi Mediterranea di Reggio Calabria

2009–2010 m.

| — | Università degli Studi di Sassari |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Sassari

| — | Università degli Studi della Basilicata |
| --- | --- |

—

Università degli Studi della Basilicata

2010–2011 m.

| — | Università degli Studi di Genova |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Genova

2014–2015 m.

Laurea specialistica in architettura -progettazione architettonica e urbana

Facoltà „Ludovico Quaroni“ dell'Università degli Studi „La Sapienza“ di Roma

2000–2001 m.

Laurea Magistrale in architettura -progettazione architettonica e urbana

Facoltà „Ludovico Quaroni“ dell'Università degli Studi „La Sapienza“ di Roma

2004–2005 m.

Laurea Specialistica in Architettura (Progettazione Urbana)

Università di Roma Tre

2001–2002 m.

Laurea Magistrale in Architettura (Progettazione Urbana)

Università di Roma Tre

2004–2005 m.

Laurea Specialistica in Architettura (Progettazione urbana e territoriale)

Politecnico di Torino

2002–2003 m.

Laurea Specialistica in architettura (Architettura delle costruzioni)

Politecnico di Milano (Facoltà di Architettura civile)

2001–2002 m.

Laurea magistrale in architettura (Architettura delle costruzioni)

Politecnico di Milano (Facoltà di Architettura civile)

2004–2005 m.

Laurea Specialistica in Architettura (Restauro)

| — | Facoltà di architettura di Valle Giulia dell'Università degli Studi „La Sapienza“ di Roma |
| --- | --- |

—

Facoltà di architettura di Valle Giulia dell'Università degli Studi „La Sapienza“ di Roma

2004–2005 m.

| — | Università degli Studi di Roma Tre – Facoltà di Architettura |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Roma Tre – Facoltà di Architettura

2001–2002 m.

| — | Università degli Studi di Napoli „Federico II“ |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Napoli „Federico II“

2005–2006 m.

Laurea Magistrale in Architettura (Restauro)

| — | Facoltà di architettura di Valle Giulia dell'Università degli Studi „La Sapienza“ di Roma |
| --- | --- |

—

Facoltà di architettura di Valle Giulia dell'Università degli Studi „La Sapienza“ di Roma

| — | Università degli Studi di Roma Tre – Facoltà di Architettura |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Roma Tre – Facoltà di Architettura

2009–2010 m.

| — | Università degli Studi di Napoli „Federico II“ |
| --- | --- |

—

Università degli Studi di Napoli „Federico II“

2004–2005 m.

Laurea Specialista in Architettura (costruzione)

Politecnico di Torino

2002–2003 m.

Laurea Magistrale in Architettura – Progettazione architettonica

Università degli Studi di Napoli „Federico II“

2004–2005 m.

| — | Politecnico di Torino |
| --- | --- |

—

Politecnico di Torino

2013–2014 m.

Laurea Magistrale in Architettura e Città, Valutazione e progetto

Università degli Studi di Napoli „Federico II“

2004–2005 m.

Laurea Specialistica in Architettura e Città, Valutazione e progetto

Università degli Studi di Napoli „Federico II“

2007–2008 m.

Laurea Magistrale in Architettura – Arredamento e Progetto

Università degli Studi di Napoli „Federico II“

2008–2009 m.

Laurea Magistrale in Architettura Manutenzione e Gestione

Università degli Studi di Napoli „Federico II“

2008–2009 m.

Laurea Magistrale in Architettura Costruzione Città

Politecnico di Torino

2010–2011 m.

Laurea Magistrale in Architettura per il Progetto Sostenibile

Politecnico di Torino

2010–2011 m.

Laurea Magistrale in Architettura per il Restauro e la Valorizzazione del Patrimonio

Politecnico di Torino

2010–2011 m.

Laurea Magistrale in Architettura e Culture del Progetto

Università IUAV di Venezia

2013–2014 m.

Laurea Magistrale in Architettura e Innovazione

Università IUAV di Venezia

2013–2014 m.

Laurea Magistrale in Architettura per il Nuovo e l'Antico

Università IUAV di Venezia

2013–2014 m.

Laurea Magistrale in Architettura – Restauro

Università degli Studi Mediterranea di Reggio Calabria

2013–2014 m.

Κύπρος

Διπλωμα αρχιτεκτονα – μηχανικου στην αρχιτεκτονικη

| — | Πανεπιστημιο κυπρου |
| --- | --- |

—

Πανεπιστημιο κυπρου

Βεβαιωση που εκδιδεται απο το επιστημονικο και τεχνικο επιμελητηριο κυπρου (ετεκ) η οποια επιτρεπει την ασκηση δραστηριοτητων στον τομεα τησ αρχιτεκτονικησ

2005–2006 m.

Professional Diploma in Architecture

| — | University of Nicosia |
| --- | --- |

—

University of Nicosia

2006–2007 m.

Δίπλωμα Αρχιτεκτονικής (5 έτη)

| — | Frederick University Σχολή Αρχιτεκτονικής, Καλών και Εφαρμοσμένων Τεχνών του Πανεπιστημίου Frederick |
| --- | --- |

—

Frederick University Σχολή Αρχιτεκτονικής, Καλών και Εφαρμοσμένων Τεχνών του Πανεπιστημίου Frederick

2008–2009 m.

Δίπλωμα Αρχιτέκτονα Μηχανικού (5 ετούς φοίτησης)

| — | Frederick University Σχολή Αρχιτεκτονικής, Καλών και Εφαρμοσμένων Τεχνών του Πανεπιστημίου Frederick |
| --- | --- |

—

Frederick University Σχολή Αρχιτεκτονικής, Καλών και Εφαρμοσμένων Τεχνών του Πανεπιστημίου Frederick

2008–2009 m.

Latvija

Arhitekta diploms

Rīgas Tehniskā universitāte

Latvijas Arhitektu savienības sertificēšanas centra Arhitekta prakses sertifikāts

2007–2008 m.

Lietuva

Bakalauro diplomas (Architektūros bakalauras)

| — | Kauno technologijos universitetas |
| --- | --- |

—

Kauno technologijos universitetas

| — | Vilniaus Gedimino technikos universitetas |
| --- | --- |

—

Vilniaus Gedimino technikos universitetas

| — | Vilniaus dailės akademija |
| --- | --- |

—

Vilniaus dailės akademija

Architekto kvalifikacijos atestatas, suteikiantis teisę užsiimti veikla architektūros srityje (Atestuotas architektas) išduodamas po architektūros bakalauro studijų baigimo ir trejų metų praktinės veiklos atestuoto architekto priežiūroje.

2008–2009 m.

Magistro diplomas (Architektūros magistras)

| — | Kauno technologijos universitetas |
| --- | --- |

—

Kauno technologijos universitetas

| — | Vilniaus Gedimino technikos universitetas |
| --- | --- |

—

Vilniaus Gedimino technikos universitetas

| — | Vilniaus dailės akademija |
| --- | --- |

—

Vilniaus dailės akademija

Magyarország

Okleveles épitészmérnök MSc

| — | Budapesti Müszaki és Gazdaságtudományi Egyetem – Épitészmérnöki Kar |
| --- | --- |

—

Budapesti Müszaki és Gazdaságtudományi Egyetem – Épitészmérnöki Kar

A területi illetékes építészkamara hatósági bizonyítványa a szakmagyakorlási jogosultságról.

2007–2008 m.

Okleveles épitészmérnök

| — | Széchenyi István Egyetem, Györ – Müszaki Tudományi Kar |
| --- | --- |

—

Széchenyi István Egyetem, Györ – Müszaki Tudományi Kar

2007–2008 m.

Okleveles építészmérnök

| — | Pécsi Tudományegyetem – Pollack Mihály Műszaki Kar |
| --- | --- |

—

Pécsi Tudományegyetem – Pollack Mihály Műszaki Kar

2007–2008 m.

Malta

Degree in Bachelor of Engineering and Architecture (Hons)

Universita' ta' Malta

Warrant b'titlu ta' „Perit“ mahrug mill-Bord tal-Warrant

2007–2008 m.

Nederland

| 1. | Het getuigschrift van het met goed gevolg afgelegde doctoraal examen van de studierichting bouwkunde, afstudeerrichting architectuur |
| --- | --- |

1.

Het getuigschrift van het met goed gevolg afgelegde doctoraal examen van de studierichting bouwkunde, afstudeerrichting architectuur

| 1. | Technische Universiteit te Delft |
| --- | --- |

1.

Technische Universiteit te Delft

Verklaring van de Stichting Bureau Architectenregister die bevestigt dat de opleiding voldoet aan de normen van artikel 46.

Nuo 2014–2015 m.:

Verklaring van Bureau Architectenregister die bevestigt dat aan de eisen voor de beroepskwalificatie van architect is voldaan

1988–1989 m.

| 2. | Het getuigschrift van het met goed gevolg afgelegde doctoraal examen van de studierichting bouwkunde, differentiatie architectuur en urbanistiek |
| --- | --- |

2.

Het getuigschrift van het met goed gevolg afgelegde doctoraal examen van de studierichting bouwkunde, differentiatie architectuur en urbanistiek

| 2. | Technische Universiteit te Eindhoven |
| --- | --- |

2.

Technische Universiteit te Eindhoven

| 3. | Het getuigschrift hoger beroepsonderwijs, op grond van het met goed gevolg afgelegde examen verbonden aan de opleiding van de tweede fase voor beroepen op het terrein van de architectuur, afgegeven door de betrokken examencommissies van respectievelijk:






  — | de Amsterdamse Hogeschool voor de Kunsten te Amsterdam |
| --- | --- | --- |

3.

Het getuigschrift hoger beroepsonderwijs, op grond van het met goed gevolg afgelegde examen verbonden aan de opleiding van de tweede fase voor beroepen op het terrein van de architectuur, afgegeven door de betrokken examencommissies van respectievelijk:

—

de Amsterdamse Hogeschool voor de Kunsten te Amsterdam

| — | de Hogeschool Rotterdam en omstreken te Rotterdam |
| --- | --- |

—

de Hogeschool Rotterdam en omstreken te Rotterdam

| — | de Hogeschool Katholieke Leergangen te Tilburg |
| --- | --- |

—

de Hogeschool Katholieke Leergangen te Tilburg

| — | de Hogeschool voor de Kunsten te Arnhem |
| --- | --- |

—

de Hogeschool voor de Kunsten te Arnhem

| — | de Rijkshogeschool Groningen te Groningen |
| --- | --- |

—

de Rijkshogeschool Groningen te Groningen

| — | de Hogeschool Maastricht te Maastricht |
| --- | --- |

—

de Hogeschool Maastricht te Maastricht

1988–1989 m.

| 4. | Master of Science in Architecture, Urbanism & Building Sciences variant Architecture |
| --- | --- |

4.

Master of Science in Architecture, Urbanism & Building Sciences variant Architecture

| 4. | Technische Universiteit Delft Faculteit Bouwkunde |
| --- | --- |

4.

Technische Universiteit Delft Faculteit Bouwkunde

2003–2004 m.

| — | Master of Science in Architecture, Building and Planning (specialisatie: Architecture) |
| --- | --- |

—

Master of Science in Architecture, Building and Planning (specialisatie: Architecture)

Technische Universiteit Eindhoven

2002–2003 m.

Master of Architecture

ArtEZ hogeschool voor de kunsten/ArtEZ Academie van Bouwkunst

2003–2004 m.

Amsterdamse Hogeschool van de Kunsten/Academie van Bouwkunst Amsterdam

2003–2004 m.

Hanze Hogeschool Groningen/Academie van Bouwkunst Groningen

2003–2004 m.

Hogeschool Rotterdam/Rotterdamse Academie van Bouwkunst

2003–2004 m.

Fontys Hogeschool voor de Kunsten/Academie voor Architectuur en Stedenbouw in Tilburg

2003–2004 m.

Österreich

| 1. | Diplom-Ingenieur, Dipl.-Ing. |
| --- | --- |

1.

Diplom-Ingenieur, Dipl.-Ing.

| 1. | Technische Universität Graz (Erzherzog-Johann-Universität Graz) |
| --- | --- |

1.

Technische Universität Graz (Erzherzog-Johann-Universität Graz)

Bescheinigung des Bundesministers für Wissenschaft, Forschung und Wirtschaft über die Erfüllung der Voraussetzung für die Eintragung in die Architektenkammer/Bescheinigung einer Bezirksverwaltungsbehörde über die Ausbildung oder Befähigung, die zur Ausübung des Baumeistergewerbes (Berechtigung für Hochbauplanung) berechtigt

1998–1999 m.

| 2. | Diplom-Ingenieur, Dipl.-Ing. |
| --- | --- |

2.

Diplom-Ingenieur, Dipl.-Ing.

| 2. | Technische Universität Wien |
| --- | --- |

2.

Technische Universität Wien

| 3. | Diplom-Ingenieur, Dipl.-Ing. |
| --- | --- |

3.

Diplom-Ingenieur, Dipl.-Ing.

| 3. | Universität Innsbruck (Leopold-Franzens-Universität Innsbruck) |
| --- | --- |

3.

Universität Innsbruck (Leopold-Franzens-Universität Innsbruck)

| 4. | Magister der Architektur, Magister architecturae, Mag. Arch. |
| --- | --- |

4.

Magister der Architektur, Magister architecturae, Mag. Arch.

| 4. | Universität für Angewandte Kunst in Wien |
| --- | --- |

4.

Universität für Angewandte Kunst in Wien

| 5. | Magister der Architektur, Magister architecturae, Mag. Arch. |
| --- | --- |

5.

Magister der Architektur, Magister architecturae, Mag. Arch.

| 5. | Akademie der Bildenden Künste in Wien |
| --- | --- |

5.

Akademie der Bildenden Künste in Wien

| 6. | Magister der Architektur, Magister architecturae, Mag. Arch. |
| --- | --- |

6.

Magister der Architektur, Magister architecturae, Mag. Arch.

| 6. | Universität für künstlerische und industrielle Gestaltung in Linz |
| --- | --- |

6.

Universität für künstlerische und industrielle Gestaltung in Linz

| 7. | Bachelor of Science in Engineering (BSc) (aufgrund eines Bachelorstudiums), Diplom-Ingenieur/in (Dipl.-Ing. oder DI) für technisch-wissenschaftlich Berufe (aufgrund eines Bachelor- und eines Masterstudiums entspricht MSc) |
| --- | --- |

7.

Bachelor of Science in Engineering (BSc) (aufgrund eines Bachelorstudiums), Diplom-Ingenieur/in (Dipl.-Ing. oder DI) für technisch-wissenschaftlich Berufe (aufgrund eines Bachelor- und eines Masterstudiums entspricht MSc)

| 7. | Fachhochschule Kärnten |
| --- | --- |

7.

Fachhochschule Kärnten

2004–2005 m.

| 8. | Diplom-Ingenieur, Dipl.-Ing. |
| --- | --- |

8.

Diplom-Ingenieur, Dipl.-Ing.

| 8. | Universität Innsbruck (Leopold-Franzens- Universität Innsbruck) |
| --- | --- |

8.

Universität Innsbruck (Leopold-Franzens- Universität Innsbruck)

2008–2009 m.

| 9. | Diplom-Ingenieur, Dipl.-Ing. |
| --- | --- |

9.

Diplom-Ingenieur, Dipl.-Ing.

| 9. | Technische Universität Graz (Erzherzog-Johann- Universität Graz) |
| --- | --- |

9.

Technische Universität Graz (Erzherzog-Johann- Universität Graz)

2008–2009 m.

| 10. | Diplom-Ingenieur, Dipl.-Ing. |
| --- | --- |

10.

Diplom-Ingenieur, Dipl.-Ing.

| 10. | Technische Universität Wien |
| --- | --- |

10.

Technische Universität Wien

2006–2007 m.

| 11. | Master of Architecture (MArch) (aufgrund eines Bachelor- und eines Masterstudiums entspricht MSc) |
| --- | --- |

11.

Master of Architecture (MArch) (aufgrund eines Bachelor- und eines Masterstudiums entspricht MSc)

| 11. | Universität für künstlerische und industrielle Gestaltung Linz |
| --- | --- |

11.

Universität für künstlerische und industrielle Gestaltung Linz

2008–2009 m.

| 11. | Akademie der bildenden Künste Wien |
| --- | --- |

11.

Akademie der bildenden Künste Wien

2008–2009 m.

| 12. | Masterstudium der Architektur |
| --- | --- |

12.

Masterstudium der Architektur

| 12. | Universität für angewandte Kunst Wien |
| --- | --- |

12.

Universität für angewandte Kunst Wien

2011–2012 m.

Polska

magister inżynier architekt (mgr inż. arch.)

| — | Politechnika Białostocka |
| --- | --- |

—

Politechnika Białostocka

| — | Politechnika Gdańska |
| --- | --- |

—

Politechnika Gdańska

| — | Politechnika Łódzka |
| --- | --- |

—

Politechnika Łódzka

| — | Politechnika Śląska |
| --- | --- |

—

Politechnika Śląska

| — | Zachodniopomorski Uniwersytet Technologiczny w Szczecinie |
| --- | --- |

—

Zachodniopomorski Uniwersytet Technologiczny w Szczecinie

| — | Politechnika Warszawska |
| --- | --- |

—

Politechnika Warszawska

| — | Politechnika Krakowska |
| --- | --- |

—

Politechnika Krakowska

| — | Politechnika Wrocławska |
| --- | --- |

—

Politechnika Wrocławska

Zaświadczenie o członkostwie w okręgowej izbie architektów/Zaświadczenie Krajowej Rady Izby Architektów RP potwierdzające posiadanie kwalifikacji do wykonywania zawodu architekta zgodnych z wymaganiami wynikającymi z przepisów prawa Unii Europejskiej osoby nie będącej członkiem Izby

2007–2008 m.

| — | Krakowska Akademia im. Andrzeja Frycza Modrzewskiego |
| --- | --- |

—

Krakowska Akademia im. Andrzeja Frycza Modrzewskiego

2003–2004 m.

dyplom ukończenia studiów wyższych potwierdzający uzyskanie tytułu zawodowego magistra inżyniera architekta

| — | Wyższa Szkoła Ekologii i Zarządzania w Warszawie |
| --- | --- |

—

Wyższa Szkoła Ekologii i Zarządzania w Warszawie

2011–2012 m.

| — | Politechnika Lubelska |
| --- | --- |

—

Politechnika Lubelska

2008–2009 m.

dyplom studiów wyższych potwierdzający uzyskanie tytułu zawodowego magistra inżyniera architekta

Politechnika Świętokrzyska

2012–2013 m.

Portugal

Carta de curso de licenciatura em Arquitectura

| — | Faculdade de Arquitectura da Universidade técnica de Lisboa |
| --- | --- |

—

Faculdade de Arquitectura da Universidade técnica de Lisboa

| — | Faculdade de arquitectura da Universidade do Porto |
| --- | --- |

—

Faculdade de arquitectura da Universidade do Porto

| — | Escola Superior Artística do Porto |
| --- | --- |

—

Escola Superior Artística do Porto

| — | Faculdade de Ciências e Tecnologia da Universidade de Coimbra |
| --- | --- |

—

Faculdade de Ciências e Tecnologia da Universidade de Coimbra

Certificado de cumprimento dos pré-requisitos de qualificação para inscrição na Ordem dos Arquitectos, emitido pela competente Ordem dos Arquitectos

1988–1989 m.

| — | Universidade Lusíada de Lisboa |
| --- | --- |

—

Universidade Lusíada de Lisboa

1986–1987 m.

| — | Faculdade de Arquitectura e Artes da Universidade Lusíada de
  Vila Nova de Famalicão |
| --- | --- |

—

Faculdade de Arquitectura e Artes da Universidade Lusíada de

Vila Nova de Famalicão

1993–1994 m.

| — | Universidade Lusófona de Humanidades e Tecnologia |
| --- | --- |

—

Universidade Lusófona de Humanidades e Tecnologia

1995–1996 m.

| — | Instituto Superior Manuel Teixeira Gomes |
| --- | --- |

—

Instituto Superior Manuel Teixeira Gomes

1997–1998 m.

| — | Universidade do Minho |
| --- | --- |

—

Universidade do Minho

1997–1998 m.

| — | Instituto Superior Técnico da Universidade Técnica de Lisboa |
| --- | --- |

—

Instituto Superior Técnico da Universidade Técnica de Lisboa

1998–1999 m.

| — | ISCTE-Instituto Universitário de Lisboa |
| --- | --- |

—

ISCTE-Instituto Universitário de Lisboa

1998–1999 m.

Carta de Curso de Licenciatura em Arquitectura e Urbanismo

| — | Escola Superior Gallaecia |
| --- | --- |

—

Escola Superior Gallaecia

2002–2003 m.

Para os cursos iniciados a partir do ano académico de 1991/1992

| — | Faculdade de Arquitectura e Artes da Universidade Lusíada do Porto |
| --- | --- |

—

Faculdade de Arquitectura e Artes da Universidade Lusíada do Porto

1991–1992 m.

Mestrado integrado em Arquitectura

| — | Universidade Autónoma de Lisboa |
| --- | --- |

—

Universidade Autónoma de Lisboa

2001–2002 m.

| — | Universidade Técnica de Lisboa (Instituto Superior Técnico) |
| --- | --- |

—

Universidade Técnica de Lisboa (Instituto Superior Técnico)

2001–2002 m.

Carta de curso de Mestrado integrado em Arquitectura

| — | Universidade do Minho |
| --- | --- |

—

Universidade do Minho

1997–1998 m.

| — | ISCTE-Instituto Universitário de Lisboa |
| --- | --- |

—

ISCTE-Instituto Universitário de Lisboa

1999–2000 m.

| — | Universidade Lusíada de Vila Nova de Famalicão |
| --- | --- |

—

Universidade Lusíada de Vila Nova de Famalicão

2006–2007 m.

| — | Universidade Lusófona de Humanidades e Tecnologias |
| --- | --- |

—

Universidade Lusófona de Humanidades e Tecnologias

1995–1996 m.

| — | Faculdade de Arquitectura da Universidade Técnica de Lisboa |
| --- | --- |

—

Faculdade de Arquitectura da Universidade Técnica de Lisboa

2008–2009 m.

| — | Universidade de Évora |
| --- | --- |

—

Universidade de Évora

2007–2008 m.

| — | Escola Superior Artística do Porto (ESAP) |
| --- | --- |

—

Escola Superior Artística do Porto (ESAP)

1988–1989 m. (Licenciatura)

2007–2008 m. (Mestrado)

| — | Instituto Superior Manuel Teixeira Gomes |
| --- | --- |

—

Instituto Superior Manuel Teixeira Gomes

2006–2007 m.

Universidade Lusíada do Porto

2006–2007 m.

Carta de curso de Mestrado Integrado em Arquitectura e Urbanismo

| — | Universidade Fernando Pessoa |
| --- | --- |

—

Universidade Fernando Pessoa

2006–2007 m.

| — | ESG/Escola Superior Gallaecia |
| --- | --- |

—

ESG/Escola Superior Gallaecia

2002–2003 m.

Diploma de Mestre em Arquitectura

| — | Universidade Lusíada de Lisboa |
| --- | --- |

—

Universidade Lusíada de Lisboa

1988–1989 m.

Carta de Curso, Grau de Licenciado

| — | Universidade de Évora |
| --- | --- |

—

Universidade de Évora

2001–2002 m.

Carta de curso de mestre em Arquitectura

| — | Universidade do Porto |
| --- | --- |

—

Universidade do Porto

2003–2004 m.

Certidão de Licenciatura em Arquitectura

Universidade Católica Portuguesa Centro Regional das Beiras

2001–2002 m.

Diploma de Mestrado Integrado em Arquitectura

Universidade Católica Portuguesa Centro Regional das Beiras

2001–2002 m.

România

Diploma de arhitect

| — | Universitatea de arhitectură şi urbanism „ION MINCU“ – la propunerea Facultăţii de Arhitectură |
| --- | --- |

—

Universitatea de arhitectură şi urbanism „ION MINCU“ – la propunerea Facultăţii de Arhitectură

Certificat de dobândire a dreptului de semnătură si de înscriere în Tabloul Naţional al Arhitecţilor

2010–2011 m.

| — | Universitatea „Politehnică“ din Timişoara |
| --- | --- |

—

Universitatea „Politehnică“ din Timişoara

Certificat de dobândire a dreptului de semnătură si de înscriere în Tabloul Naţional al Arhitecţilor

2011–2012 m.

| — | Universitatea Tehnică din Cluj–Napoca |
| --- | --- |

—

Universitatea Tehnică din Cluj–Napoca

2010–2011 m.

| — | Universitatea Tehnică „Gheorghe Asachi“ din Iaşi |
| --- | --- |

—

Universitatea Tehnică „Gheorghe Asachi“ din Iaşi

2007–2008 m.

Slovenija

Magister inženir arhitekture/Magistrica inženirka arhitekture

Univerza v Ljubljani, Fakulteta za Arhitekturo

Potrdilo Zbornice za arhitekturo in prostor o usposobljenosti za opravljanje nalog odgovornega projektanta arhitekture

2007–2008 m.

Slovensko

Diplom inžiniera Architekta (titul Ing. arch.)

| — | Slovenská technická univerzita v Bratislave, Fakulta architektúry, študijný odbor 5.1.1 Architektúra a urbanizmus |
| --- | --- |

—

Slovenská technická univerzita v Bratislave, Fakulta architektúry, študijný odbor 5.1.1 Architektúra a urbanizmus

Certifikát vydaný Slovenskou komorou architektov na základe 3-ročnej praxe pod dohľadom a vykonania autorizačnej skúšky

2007–2008 m.

| — | Technická univerzita v Košiciach, Fakulta umení, študijný odbor 5.1.1. Architektúra a urbanizmus |
| --- | --- |

—

Technická univerzita v Košiciach, Fakulta umení, študijný odbor 5.1.1. Architektúra a urbanizmus

2004–2005 m.

Diplom magistra umení (titul Mgr. art.)

| — | Vysoká škola výtvarných umení v Bratislave, študijný odbor 2.2.7 'Architektonická tvorba' |
| --- | --- |

—

Vysoká škola výtvarných umení v Bratislave, študijný odbor 2.2.7 'Architektonická tvorba'

2007–2008 m.

Suomi/Finland

Arkkitehdin tutkinto/Arkitektexamen

| — | Teknillinen korkeakoulu/Tekniska högskolan (Helsinki) |
| --- | --- |

—

Teknillinen korkeakoulu/Tekniska högskolan (Helsinki)

| — | Tampereen teknillinen korkeakoulu/Tammerfors tekniska högskola |
| --- | --- |

—

Tampereen teknillinen korkeakoulu/Tammerfors tekniska högskola

| — | Oulun yliopisto/Uleåborgs universitet |
| --- | --- |

—

Oulun yliopisto/Uleåborgs universitet

| — | Aalto-yliopisto/Aalto- universitetet |
| --- | --- |

—

Aalto-yliopisto/Aalto- universitetet

| — | Tampereen teknillinen yliopisto/Tammerfors tekniska universitet |
| --- | --- |

—

Tampereen teknillinen yliopisto/Tammerfors tekniska universitet

1998–1999 m.

| — | Oulun yliopisto |
| --- | --- |

—

Oulun yliopisto

2010–2011 m.

| — | Tampereen teknillinen yliopisto |
| --- | --- |

—

Tampereen teknillinen yliopisto

2010–2011 m.

| — | Aalto-yliopisto/Aalto-universitetet |
| --- | --- |

—

Aalto-yliopisto/Aalto-universitetet

2010–2011 m.

Sverige

Arkitektexamen

| — | Chalmers Tekniska Högskola AB |
| --- | --- |

—

Chalmers Tekniska Högskola AB

| — | Kungliga Tekniska Högskolan |
| --- | --- |

—

Kungliga Tekniska Högskolan

| — | Lunds Universitet |
| --- | --- |

—

Lunds Universitet

1998–1999 m.

| — | Umeå universitet |
| --- | --- |

—

Umeå universitet

2009–2010 m.

United Kingdom

| 1. | Diplomas in architecture |
| --- | --- |

1.

Diplomas in architecture

| 1. | — | Universities |
| --- | --- | --- |

1.

—

Universities

| — | Colleges of Art |
| --- | --- |

—

Colleges of Art

| — | Schools of Art |
| --- | --- |

—

Schools of Art

Certificate of architectural education, issued by the Architects Registration Board.

The diploma and degree courses in architecture of the universities, schools and colleges of art should have met the requisite threshold standards as laid down in Article 46 of this Directive and in Criteria for validation published by the Validation Panel of the Royal Institute of British Architects and the Architects Registration Board.

ES nationals who possess the Royal Institute of British Architects Part I and Part II certificates, which are recognised by ARB as the competent authority, are eligible. Also ES nationals who do not possess the ARB-recognised Part I and Part II certificates will be eligible for the Certificate of Architectural Education if they can satisfy the Board that their standard and length of education has met the requisite threshold standards of Article 46 of this Directive and of the Criteria for validation.

An Architects Registration Board Part 3 Certificate of Architectural Education

1988–1989 m.

| — | Cardiff University |
| --- | --- |

—

Cardiff University

2006–2007 m.

| — | University for the Creative Arts |
| --- | --- |

—

University for the Creative Arts

2008–2009 m.

| — | Birmingham City University |
| --- | --- |

—

Birmingham City University

2008–2009 m.

| — | University of Nottingham |
| --- | --- |

—

University of Nottingham

2008–2009 m.

| 2. | Degrees in architecture |
| --- | --- |

2.

Degrees in architecture

| 2. | Universities |
| --- | --- |

2.

Universities

1988–1989 m.

| 3. | Final examination |
| --- | --- |

3.

Final examination

| 3. | Architectural Association |
| --- | --- |

3.

Architectural Association

| — | Final Examination (ARB/RIBA Part 2) |
| --- | --- |

—

Final Examination (ARB/RIBA Part 2)

| — | Architectural Association |
| --- | --- |

—

Architectural Association

2011–2012 m.

| 4. | Examination in architecture |
| --- | --- |

4.

Examination in architecture

| 4. | Royal College of Art |
| --- | --- |

4.

Royal College of Art

| 5. | Examination Part II |
| --- | --- |

5.

Examination Part II

| 5. | Royal Institute of British Architects |
| --- | --- |

5.

Royal Institute of British Architects

| 6. | Master of Architecture |
| --- | --- |

6.

Master of Architecture

| 6. | — | University of Liverpool |
| --- | --- | --- |

6.

—

University of Liverpool

2006–2007 m.

| — | Cardiff University |
| --- | --- |

—

Cardiff University

2006–2007 m.

| — | University of Plymouth |
| --- | --- |

—

University of Plymouth

2007–2008 m.

| — | Queens University, Belfast |
| --- | --- |

—

Queens University, Belfast

2009–2010 m.

| — | Northumbria University |
| --- | --- |

—

Northumbria University

2009–2010 m.

| — | University of Brighton |
| --- | --- |

—

University of Brighton

2010–2011 m.

| — | Birmingham City University |
| --- | --- |

—

Birmingham City University

2010–2011 m.

| — | University of Kent |
| --- | --- |

—

University of Kent

2006–2007 m.

| — | University of Ulster |
| --- | --- |

—

University of Ulster

2008–2009 m.

| — | University of Edinburgh/Edinburgh School of Architecture and Landscape Architecture |
| --- | --- |

—

University of Edinburgh/Edinburgh School of Architecture and Landscape Architecture

2009–2010 m.

| — | Leeds Metropolitan University |
| --- | --- |

—

Leeds Metropolitan University

2011–2012 m.

| — | University of Newcastle upon Tyne |
| --- | --- |

—

University of Newcastle upon Tyne

2011–2012 m.

| — | University of Lincoln |
| --- | --- |

—

University of Lincoln

2011–2012 m.

| — | University of Huddersfield |
| --- | --- |

—

University of Huddersfield

2012–2013 m.

| — | University of the West of England |
| --- | --- |

—

University of the West of England

2011–2012 m.

| — | University of Westminster |
| --- | --- |

—

University of Westminster

2011–2012 m.

| — | University for the Creative Arts |
| --- | --- |

—

University for the Creative Arts

2013–2014 m.

| 7. | Graduate Diploma in Architecture |
| --- | --- |

7.

Graduate Diploma in Architecture

| 7. | University College London |
| --- | --- |

7.

University College London

2006–2007 m.

| 8. | Professional Diploma in Architecture |
| --- | --- |

8.

Professional Diploma in Architecture

| 8. | University of East London |
| --- | --- |

8.

University of East London

2007–2008 m.

| — | Northumbria University |
| --- | --- |

—

Northumbria University

2008–2009 m.

| 9. | Graduate Diploma in Architecture/MArch Architecture |
| --- | --- |

9.

Graduate Diploma in Architecture/MArch Architecture

| 9. | University College London |
| --- | --- |

9.

University College London

2008–2009 m.

| 10. | Postgraduate Diploma in Architecture |
| --- | --- |

10.

Postgraduate Diploma in Architecture

| 10. | — | Leeds Beckett University (until 2014 Leeds Metropolitan University) |
| --- | --- | --- |

10.

—

Leeds Beckett University (until 2014 Leeds Metropolitan University)

2007–2008 m.

| — | University of Edinburgh |
| --- | --- |

—

University of Edinburgh

2008–2009 m.

| — | Sheffield Hallam University |
| --- | --- |

—

Sheffield Hallam University

2009–2010 m.

| 11. | MArch Architecture (ARB/RIBA Part 2) |
| --- | --- |

11.

MArch Architecture (ARB/RIBA Part 2)

| 11. | University College London |
| --- | --- |

11.

University College London

2011–2012 m.

| — | University of Nottingham |
| --- | --- |

—

University of Nottingham

2013–2014 m.

| — | University of East London |
| --- | --- |

—

University of East London

2013–2014 m.

| 12. | Master of Architecture (MArch) |
| --- | --- |

12.

Master of Architecture (MArch)

| 12. | Liverpool John Moores University |
| --- | --- |

12.

Liverpool John Moores University

2011–2012 m.

| — | De Montfort University |
| --- | --- |

—

De Montfort University

2011–2012 m.

| — | Arts University Bournemouth |
| --- | --- |

—

Arts University Bournemouth

2011–2012 m.

| — | Nottingham Trent University |
| --- | --- |

—

Nottingham Trent University

2012–2013 m.

| — | Sheffield Hallam University |
| --- | --- |

—

Sheffield Hallam University

2013–2014 m.

| 13. | Postgraduate Diploma in Architecture and Architectural Conservation |
| --- | --- |

13.

Postgraduate Diploma in Architecture and Architectural Conservation

| 13. | University of Edinburgh |
| --- | --- |

13.

University of Edinburgh

2008–2009 m.

| 14. | Postgraduate Diploma in Architecture and URBAN Design |
| --- | --- |

14.

Postgraduate Diploma in Architecture and URBAN Design

| 14. | University of Edinburgh |
| --- | --- |

14.

University of Edinburgh

2008–2009 m.

| 15. | MPhil in Environmental Design in Architecture (Option B) |
| --- | --- |

15.

MPhil in Environmental Design in Architecture (Option B)

| 15. | University of Cambridge |
| --- | --- |

15.

University of Cambridge

2009–2010 m.

| — | MPhil in Architecture and URBAN Design |
| --- | --- |

—

MPhil in Architecture and URBAN Design

| — | University of Cambridge |
| --- | --- |

—

University of Cambridge

2013–2014 m.

| 16. | Professional Diploma in Architecture: Advanced Environmental and Energy Studies |
| --- | --- |

16.

Professional Diploma in Architecture: Advanced Environmental and Energy Studies

| 16. | University of East London/Centre for Alternative Technology |
| --- | --- |

16.

University of East London/Centre for Alternative Technology

2008–2009 m.

| 17. | MArchD in Applied Design in Architecture |
| --- | --- |

17.

MArchD in Applied Design in Architecture

| 17. | Oxford Brookes University |
| --- | --- |

17.

Oxford Brookes University

2011–2012 m.

| 18. | M'Arch |
| --- | --- |

18.

M'Arch

| 18. | University of Portsmouth |
| --- | --- |

18.

University of Portsmouth

2011–2012 m.

| 19. | Master of Architecture (International) |
| --- | --- |

19.

Master of Architecture (International)

| 19. | University of Huddersfield |
| --- | --- |

19.

University of Huddersfield

2012–2013 m.

| 20. | Master of Architecture with Honours |
| --- | --- |

20.

Master of Architecture with Honours

| 20. | Cardiff University |
| --- | --- |

20.

Cardiff University

2015–2016 m.

| 21. | MArch (Architecture) |
| --- | --- |

21.

MArch (Architecture)

| 21. | Kingston University |
| --- | --- |

21.

Kingston University

2013–2014 m.

| 22. | MArch in Architecture |
| --- | --- |

22.

MArch in Architecture

| 22. | University of Greenwich |
| --- | --- |

22.

University of Greenwich

2013–2014 m.

| 23. | The degree of Master of Architecture in the College of Humanities and Social Science |
| --- | --- |

23.

The degree of Master of Architecture in the College of Humanities and Social Science

| 23. | University of Edinburgh/Edinburgh School of Architecture and Landscape Architecture |
| --- | --- |

23.

University of Edinburgh/Edinburgh School of Architecture and Landscape Architecture

2012–2013 m.

---

(1)  Iki 2012 m.

(2)  Nuo 2013 m.

(3)  Iki 2017 m. spalio 1 d. kartu su formalios kvalifikacijos įrodymu turėtų būti išduodamas pažymėjimas, patvirtinantis, kad po studijų buvo atlikta internatūra (staż podyplomowy).

(4)  Nuo 2013 m sausio mėn.

(5)  Nuo 2015 m. birželio mėn.

(6)  Nuo 1991–1992 m.

(7)  Nuo 2015 m. birželio mėn.

(8)  Nuo 2011 m. liepos mėn.

(9)  Nuo 2015 m. birželio mėn.

(10)  Nuo 2006 m. gegužės mėn.

(11)  Nuo 2015 m. birželio mėn.

(12)  Nuo 2006 m.

(13)  Nuo 2012 m.

(14)  Nuo 2015 m. birželio mėn.

(15)  Iki 2012 m.

(16)  Panaikinimo datos, kaip apibrėžta 27 straipsnio 3 dalyje: 2000 m. balandžio 4 d.

(17)  Nuo 2006 m. gegužės mėn.

(18)  Nuo 2015 m. birželio mėn.

(19)  Panaikinimo datos, kaip apibrėžta 27 straipsnio 3 dalyje: 1983 m. sausio 1 d.

(20)  Nuo 2015 m. birželio mėn.

(21)  Panaikinimo datos, kaip apibrėžta 27 straipsnio 3 dalyje: 1983 m. sausio 1 d.

(22)  Iki 2010 m. rugsėjo 14 d.

(23)  Iki 2009 m. spalio mėn.

(24)  Iki 2009 m. spalio mėn.

(25)  Iki 2009 m. spalio mėn.

(26)  
  1987 m. rugpjūčio 1 d., išskyrus asmenims, pradėjusiems rengimą iki tos datos;

(27)  
  1971 m. gruodžio 31 d.;

(28)  
  1999 m. spalio 31 d.;

(29)  baigus rengimą, prasidėjusį po 1982 m. kovo 5 d., kvalifikacijos įrodymai nebeišduodami;

(30)  
  1984 m. liepos 9 d.;

(31)  
  2004 m. kovo 31 d.

(32)  
  1984 m. vasario 1 d.;

(33)  
  1971 m. gruodžio 3 d.;

(34)  
  1993 m. spalio 31 d.;

(35)  baigus rengimą, prasidėjusį po 1982 m. kovo 5 d., kvalifikacijos įrodymai nebeišduodami;

(36)  
  1984 m. liepos 8 d.;

(37)  
  2004 m. kovo 31 d.;

(38)  
  1991 m. sausio 1 d.;

(39)  Nuo 2015 m. birželio mėn.

(40)  Iki 2009 m. spalio mėn.

(41)  Nuo 2015 m. birželio mėn.

(42)  Nuo 2015 m. birželio mėn.

(43)  Panaikinimo datos, kaip apibrėžta 27 straipsnio 3 dalyje: 1996 m. rugpjūčio 12 d.

(44)  
  2007 m. rugsėjo 30 d.;

(45)  
  2013 m. vasario 28 d.

(46)  Panaikinimo datos, kaip apibrėžta 27 straipsnio 3 dalyje: 1994 m. gruodžio 31 d.

(47)  Nuo 2015 m. birželio mėn.

(48)  Panaikinimo datos, kaip apibrėžta 27 straipsnio 3 dalyje: 1983 m. sausio 1 d.

(49)  Nuo 2006 m. vasario 17 d.

(50)  Rengimas (pagrindinis medicininis ir odontologinis rengimas), kurį baigus gaunamas dantų, burnos, veido ir žandikaulių chirurgo formalios kvalifikacijos įrodymas, patvirtina, kad baigtas pagrindinis medicininis rengimas (24 straipsnis) ir papildomai pagrindinis odontologinis rengimas (34 straipsnis).

(51)  Nuo 2006 m.

(52)  Nuo 2014 m. liepos 10 d.

(53)  Nuo 2009 m.

(54)  Nuo 2013 m sausio mėn.“

(55)  Šį formalios kvalifikacijos įrodymą įgijusio asmens kvalifikacija pripažįstama vadovaujantis automatinio profesinės kvalifikacijos pripažinimo principu, jei jis išduotas valstybių narių piliečiams, įgijusiems kvalifikaciją Airijoje.

(56)  Ši informacija apie kvalifikacijos įrodymą buvo įtraukta siekiant užtikrinti, kad Airijoje studijas baigusių asmenų kvalifikacija būtų pripažįstama vadovaujantis automatinio profesinės kvalifikacijos pripažinimo principu netaikant faktinės registracijos Airijoje reikalavimo, nes tokia registracija nėra kvalifikacijos įgijimo proceso dalis.

(57)  Šia informacija apie kvalifikacijos įrodymą pakeičiami ankstesni Jungtinės Karalystės įrašai siekiant užtikrinti, kad Jungtinėje Karalystėje studijas baigusių asmenų kvalifikacija būtų pripažįstama vadovaujantis automatinio profesinės kvalifikacijos pripažinimo principu netaikant faktinės registracijos reikalavimo, nes tokia registracija nėra kvalifikacijos įgijimo proceso dalis.“

(58)  Iki 2012 m.

(59)  Nuo 2013 m.

(60)  Iki 2016 m. spalio 1 d. kartu su formalios kvalifikacijos įrodymu turėtų būti išduodamas pažymėjimas, patvirtinantis, kad po studijų buvo atlikta internatūra (staż podyplomowy).

(61)  Galioja iki 2006 m. lapkričio 22 d.

(62)  Nuo 2006 m. lapkričio 23 d.

(63)  Galioja iki 2008 m. balandžio 10 d.

(64)  Nuo 2008 m. balandžio 11 d.
  “

(65)  Šį formalios kvalifikacijos įrodymą įgijusio asmens kvalifikacija pripažįstama vadovaujantis automatinio profesinės kvalifikacijos pripažinimo principu, jei jis išduotas valstybių narių piliečiams, įgijusiems kvalifikaciją Airijoje.

(66)  Ši informacija apie kvalifikacijos įrodymą buvo įtraukta siekiant užtikrinti, kad Airijoje studijas baigusių asmenų kvalifikacija būtų pripažįstama vadovaujantis automatinio profesinės kvalifikacijos pripažinimo principu netaikant faktinės registracijos Airijoje reikalavimo, nes tokia registracija nėra kvalifikacijos įgijimo proceso dalis.

(67)  Ši informacija apie kvalifikacijos įrodymą buvo įtraukta siekiant užtikrinti, kad Jungtinėje Karalystėje studijas baigusių asmenų kvalifikacija būtų pripažįstama vadovaujantis automatinio profesinės kvalifikacijos pripažinimo principu netaikant faktinės registracijos reikalavimo, nes tokia registracija nėra kvalifikacijos įgijimo proceso dalis.“

(68)  Šį formalios kvalifikacijos įrodymą įgijusio asmens kvalifikacija pripažįstama vadovaujantis automatinio profesinės kvalifikacijos pripažinimo principu, jei jis išduotas valstybių narių piliečiams, įgijusiems kvalifikaciją Airijoje.

(69)  Ši informacija apie kvalifikacijos įrodymą buvo įtraukta siekiant užtikrinti, kad Airijoje studijas baigusių asmenų kvalifikacija būtų pripažįstama vadovaujantis automatinio profesinės kvalifikacijos pripažinimo principu netaikant faktinės registracijos Airijoje reikalavimo. Tokiais atvejais kartu su kvalifikacijos įrodymu išduotas pažymėjimas patvirtina visų su kvalifikacijos įgijimu siejamų reikalavimų įvykdymą.

(70)  Šį formalios kvalifikacijos įrodymą įgijusio asmens kvalifikacija pripažįstama vadovaujantis automatinio profesinės kvalifikacijos pripažinimo principu, jei jis išduotas valstybių narių piliečiams, įgijusiems kvalifikaciją Jungtinėje Karalystėje.

(71)  Ši informacija apie kvalifikacijos įrodymą buvo įtraukta siekiant užtikrinti, kad Jungtinėje Karalystėje studijas baigusių asmenų kvalifikacija būtų pripažįstama vadovaujantis automatinio profesinės kvalifikacijos pripažinimo principu netaikant faktinės registracijos reikalavimo. Tokiais atvejais kartu su kvalifikacijos įrodymu išduotas pažymėjimas patvirtina visų su kvalifikacijos įgijimu siejamų reikalavimų įvykdymą.“

(72)  Abu pavadinimai „Università degli studi di (miestas)“ ir „Università di (miestas)“ yra lygiaverčiai terminai, kuriais nurodomas tas pats universitetas.“

---