# Euroopa Liidu L 73/2016

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 73 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 59. aastakäik18. märts 2016 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 73

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

59. aastakäik18. märts 2016

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/387, 17. märts 2016, millega kehtestatakse lõplik tasakaalustav tollimaks Indiast pärit keragrafiitmalmist (kõrgtugevast malmist) torude impordi suhtes | 1 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/388, 17. märts 2016, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Indiast pärit keragrafiitmalmist (kõrgtugevast malmist) torude impordi suhtes | 53 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/389, 17. märts 2016, millega uuendatakse toimeaine atsibensolaar-S-metüüli heakskiitu vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta ning muudetakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa (
  1
  ) | 77 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/390, 17. märts 2016, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 81 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/391, 17. märts 2016, millega kehtestatakse jaotuskoefitsient kogustele, mille kohta on esitatud ajavahemikul 1. kuni 7. märtsini 2016 impordilitsentsitaotlused määruse (EÜ) nr 533/2007 alusel kodulinnulihasektoris avatud tariifikvootide raames | 83 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/392, 17. märts 2016, millega kehtestatakse jaotuskoefitsient kogustele, mille kohta on esitatud ajavahemikul 1. kuni 7. märtsini 2016 impordilitsentsitaotlused, ja määratakse kindlaks kogused, mis lisatakse määruse (EÜ) nr 1385/2007 alusel kodulinnulihasektoris avatud tariifikvootide raames alaperioodiks 1. juulist kuni 30. septembrini 2016 kehtestatud kogustele | 85 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/393, 17. märts 2016, millega kehtestatakse jaotuskoefitsient kogustele, mille kohta on esitatud ajavahemikul 1.–7. märtsini 2016 impordiõiguste taotlused rakendusmääruse (EL) 2015/2078 alusel Ukrainast pärit kodulinnuliha jaoks avatud tariifikvootide raames | 88 |
| | | OTSUSED |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2016/394, 14. märts 2016, millega lõpetatakse ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahelise partnerluslepingu artikli 96 kohane nõupidamine Burundi Vabariigiga | 90 |
| | * | Poliitika- ja julgeolekukomitee otsus (ÜVJP) 2016/395, 15. märts 2016, millega nimetatakse ametisse Somaalia ranniku lähedal aset leidvate piraatlusjuhtumite ja relvastatud röövimiste tõkestamiseks, ennetamiseks ja ohjamiseks läbi viidava Euroopa Liidu sõjalise operatsiooni (Atalanta) ELi vägede juhataja ning tunnistatakse kehtetuks otsus (ÜVJP) 2015/1823 (ATALANTA/1/2016) | 97 |
| | * | Poliitika- ja julgeolekukomitee otsus (ÜVJP) 2016/396, 15. märts 2016, Somaalia julgeolekujõudude väljaõppe toetamiseks läbiviidava Euroopa Liidu sõjalise missiooni (EUTM Somalia) ELi missiooni ülema nimetamise ning otsuse (ÜVJP) 2015/173 kehtetuks tunnistamise kohta (EUTM Somalia/1/2016) | 99 |
| | * | Komisjoni otsus (EL) 2016/397, 16. märts 2016, millega muudetakse otsust 2014/312/EL, millega kehtestatakse siseruumi- ning välisvärvidele ja -lakkidele ELi ökomärgise andmise ökoloogilised kriteeriumid
  (teatavaks tehtud numbri C(2016) 1510 all)

   (
  1
  ) | 100 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2016/398, 16. märts 2016, millega antakse luba UV-töödeldud leiva turule laskmiseks uuendtoiduna Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 258/97 alusel
  (teatavaks tehtud numbri C(2016) 1527 all) | 107 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/387, 17. märts 2016, millega kehtestatakse lõplik tasakaalustav tollimaks Indiast pärit keragrafiitmalmist (kõrgtugevast malmist) torude impordi suhtes

1

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/388, 17. märts 2016, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Indiast pärit keragrafiitmalmist (kõrgtugevast malmist) torude impordi suhtes

53

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/389, 17. märts 2016, millega uuendatakse toimeaine atsibensolaar-S-metüüli heakskiitu vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta ning muudetakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa (
  1
  )

S

1

77

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/390, 17. märts 2016, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

81

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/391, 17. märts 2016, millega kehtestatakse jaotuskoefitsient kogustele, mille kohta on esitatud ajavahemikul 1. kuni 7. märtsini 2016 impordilitsentsitaotlused määruse (EÜ) nr 533/2007 alusel kodulinnulihasektoris avatud tariifikvootide raames

83

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/392, 17. märts 2016, millega kehtestatakse jaotuskoefitsient kogustele, mille kohta on esitatud ajavahemikul 1. kuni 7. märtsini 2016 impordilitsentsitaotlused, ja määratakse kindlaks kogused, mis lisatakse määruse (EÜ) nr 1385/2007 alusel kodulinnulihasektoris avatud tariifikvootide raames alaperioodiks 1. juulist kuni 30. septembrini 2016 kehtestatud kogustele

85

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/393, 17. märts 2016, millega kehtestatakse jaotuskoefitsient kogustele, mille kohta on esitatud ajavahemikul 1.–7. märtsini 2016 impordiõiguste taotlused rakendusmääruse (EL) 2015/2078 alusel Ukrainast pärit kodulinnuliha jaoks avatud tariifikvootide raames

88

OTSUSED

*

Nõukogu otsus (EL) 2016/394, 14. märts 2016, millega lõpetatakse ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahelise partnerluslepingu artikli 96 kohane nõupidamine Burundi Vabariigiga

90

*

Poliitika- ja julgeolekukomitee otsus (ÜVJP) 2016/395, 15. märts 2016, millega nimetatakse ametisse Somaalia ranniku lähedal aset leidvate piraatlusjuhtumite ja relvastatud röövimiste tõkestamiseks, ennetamiseks ja ohjamiseks läbi viidava Euroopa Liidu sõjalise operatsiooni (Atalanta) ELi vägede juhataja ning tunnistatakse kehtetuks otsus (ÜVJP) 2015/1823 (ATALANTA/1/2016)

97

*

Poliitika- ja julgeolekukomitee otsus (ÜVJP) 2016/396, 15. märts 2016, Somaalia julgeolekujõudude väljaõppe toetamiseks läbiviidava Euroopa Liidu sõjalise missiooni (EUTM Somalia) ELi missiooni ülema nimetamise ning otsuse (ÜVJP) 2015/173 kehtetuks tunnistamise kohta (EUTM Somalia/1/2016)

99

*

Komisjoni otsus (EL) 2016/397, 16. märts 2016, millega muudetakse otsust 2014/312/EL, millega kehtestatakse siseruumi- ning välisvärvidele ja -lakkidele ELi ökomärgise andmise ökoloogilised kriteeriumid
  (teatavaks tehtud numbri C(2016) 1510 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2016) 1510 all)

1

100

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2016/398, 16. märts 2016, millega antakse luba UV-töödeldud leiva turule laskmiseks uuendtoiduna Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 258/97 alusel
  (teatavaks tehtud numbri C(2016) 1527 all)

(teatavaks tehtud numbri C(2016) 1527 all)

107

| | | Parandused |
| --- | --- | --- |
| | * | Nõukogu 7. detsembri 2015. aasta määruse (EL) 2015/2265 (millega avatakse teatavate kalandustoodete autonoomsed liidu tariifikvoodid ja sätestatakse nende haldamine aastatel 2016–2018) parandus ( ELT L 322, 8.12.2015 ) | 109 |

Parandused

*

Nõukogu 7. detsembri 2015. aasta määruse (EL) 2015/2265 (millega avatakse teatavate kalandustoodete autonoomsed liidu tariifikvoodid ja sätestatakse nende haldamine aastatel 2016–2018) parandus ( ELT L 322, 8.12.2015 )

( ELT L 322, 8.12.2015 )

109

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 18.3.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 73/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 73/1

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2016/387,

17. märts 2016,

millega kehtestatakse lõplik tasakaalustav tollimaks Indiast pärit keragrafiitmalmist (kõrgtugevast malmist) torude impordi suhtes

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 11. juuni 2009. aasta määrust (EÜ) nr 597/2009 kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „alusmäärus”) eriti selle artiklit 15,

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

MENETLUS

1.1.   Algatamine

Algatamine

| (1) | 11. märtsil 2015 algatas Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) nõukogu alusmääruse artikli 10 alusel subsiidiumidevastase uurimise seoses Indiast (edaspidi „vaatlusalune riik”) pärit keragrafiitmalmist (kõrgtugevast malmist) torude impordiga liitu. Komisjon avaldas algatamisteate (edaspidi „algatamisteade”) Euroopa Liidu Teatajas (2), |
| --- | --- |

(1)

11. märtsil 2015 algatas Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) nõukogu alusmääruse artikli 10 alusel subsiidiumidevastase uurimise seoses Indiast (edaspidi „vaatlusalune riik”) pärit keragrafiitmalmist (kõrgtugevast malmist) torude impordiga liitu. Komisjon avaldas algatamisteate (edaspidi „algatamisteade”) Euroopa Liidu Teatajas (2),

Euroopa Liidu Teatajas

2

| (2) | Komisjon algatas uurimise vastavalt kaebusele, mille esitas 26. jaanuaril 2015 Saint-Gobain PAM Group (edaspidi „kaebuse esitaja”) tootjate nimel, kelle toodang moodustab rohkem kui 25 % liidu keragrafiitmalmist torude kogutoodangust. Kaebus sisaldas esmapilgul usutavaid tõendeid subsideerimise ja sellest tuleneva olulise kahju kohta, mida peeti uurimise algatamiseks piisavaks. |
| --- | --- |

(2)

Komisjon algatas uurimise vastavalt kaebusele, mille esitas 26. jaanuaril 2015 Saint-Gobain PAM Group (edaspidi „kaebuse esitaja”) tootjate nimel, kelle toodang moodustab rohkem kui 25 % liidu keragrafiitmalmist torude kogutoodangust. Kaebus sisaldas esmapilgul usutavaid tõendeid subsideerimise ja sellest tuleneva olulise kahju kohta, mida peeti uurimise algatamiseks piisavaks.

| (3) | Enne menetluse algatamist ja kooskõlas alusmääruse artikli 10 lõikega 7 teatas komisjon India valitsusele, et oli saanud korralikult dokumenteeritud kaebuse, milles väideti, et subsideeritud keragrafiitmalmist torude import Indiast põhjustas olulist kahju liidu tootmisharule. India valitsusel paluti osaleda konsultatsioonidel, et selgitada kaebuses kirjeldatud olukorda ja jõuda üksmeelsele lahendusele. India valitsus nõustus osalema konsultatsioonidel, mis seejärel ka toimusid. Konsultatsioonide käigus vastastikuse kokkuleppeni ei jõutud. |
| --- | --- |

(3)

Enne menetluse algatamist ja kooskõlas alusmääruse artikli 10 lõikega 7 teatas komisjon India valitsusele, et oli saanud korralikult dokumenteeritud kaebuse, milles väideti, et subsideeritud keragrafiitmalmist torude import Indiast põhjustas olulist kahju liidu tootmisharule. India valitsusel paluti osaleda konsultatsioonidel, et selgitada kaebuses kirjeldatud olukorda ja jõuda üksmeelsele lahendusele. India valitsus nõustus osalema konsultatsioonidel, mis seejärel ka toimusid. Konsultatsioonide käigus vastastikuse kokkuleppeni ei jõutud.

1.2.   Järgnenud menetlus

Järgnenud menetlus

| (4) | Seejärel teatas komisjon kõikidele huvitatud isikutele olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal ta kavatses kehtestada Indiast pärit keragrafiitmalmist torude liitu suunatud impordi suhtes lõpliku tasakaalustava tollimaksu. Lisaks andis endast teada ja esitas märkused India tootja Tata Metaliks DI Pipes Limited (edaspidi „Tata”). |
| --- | --- |

(4)

Seejärel teatas komisjon kõikidele huvitatud isikutele olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal ta kavatses kehtestada Indiast pärit keragrafiitmalmist torude liitu suunatud impordi suhtes lõpliku tasakaalustava tollimaksu. Lisaks andis endast teada ja esitas märkused India tootja Tata Metaliks DI Pipes Limited (edaspidi „Tata”).

| (5) | Kõigile isikutele anti võimalus esitada märkusi avalikustamise kohta kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul. |
| --- | --- |

(5)

Kõigile isikutele anti võimalus esitada märkusi avalikustamise kohta kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul.

| (6) | 28. jaanuaril 2016 toimus äriühingu Electrosteel Castings Limited taotlusel ärakuulamine kaubandusmenetluses ärakuulamise eest vastutava ametniku juures. |
| --- | --- |

(6)

28. jaanuaril 2016 toimus äriühingu Electrosteel Castings Limited taotlusel ärakuulamine kaubandusmenetluses ärakuulamise eest vastutava ametniku juures.

1.3.   Paralleelne dumpinguvastane menetlus

Paralleelne dumpinguvastane menetlus

| (7) | Komisjon avaldas 20. detsembril 2014Euroopa Liidu Teatajas teate (3) dumpinguvastase menetluse algatamise kohta Indiast pärit keragrafiitmalmist (kõrgtugevast malmist) torude impordi suhtes; teade avaldati kooskõlas nõukogu määrusega (EÜ) nr 1225/2009 (4) (edaspidi „alusmäärus”). |
| --- | --- |

(7)

Komisjon avaldas 20. detsembril 2014Euroopa Liidu Teatajas teate (3) dumpinguvastase menetluse algatamise kohta Indiast pärit keragrafiitmalmist (kõrgtugevast malmist) torude impordi suhtes; teade avaldati kooskõlas nõukogu määrusega (EÜ) nr 1225/2009 (4) (edaspidi „alusmäärus”).

Euroopa Liidu Teatajas

3

4

| (8) | Komisjon kehtestas 18. septembril 2015 komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 2015/1559 (5) ajutise dumpinguvastase tollimaksu Indiast pärit keragrafiitmalmist torude impordi suhtes. Selle uurimise lõplikud järeldused esitatakse eraldi määruses (6). |
| --- | --- |

(8)

Komisjon kehtestas 18. septembril 2015 komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 2015/1559 (5) ajutise dumpinguvastase tollimaksu Indiast pärit keragrafiitmalmist torude impordi suhtes. Selle uurimise lõplikud järeldused esitatakse eraldi määruses (6).

5

6

| (9) | Käesoleva subsiidiumidevastase uurimise ja paralleelse dumpinguvastase uurimise käigus läbiviidud kahju, põhjusliku seose ja liidu huvide analüüsid on mutatis mutandis samasugused, kuna liidu tootmisharu määratlus, tüüpilised liidu tootjad ning uurimisperiood on mõlema uurimise puhul samad. |
| --- | --- |

(9)

Käesoleva subsiidiumidevastase uurimise ja paralleelse dumpinguvastase uurimise käigus läbiviidud kahju, põhjusliku seose ja liidu huvide analüüsid on mutatis mutandis samasugused, kuna liidu tootmisharu määratlus, tüüpilised liidu tootjad ning uurimisperiood on mõlema uurimise puhul samad.

mutatis mutandis

1.4.   Huvitatud isikud

Huvitatud isikud

| (10) | Algatamisteates kutsus komisjon huvitatud isikuid uurimises osalemiseks komisjoniga ühendust võtma. Lisaks teatas komisjon uurimise algatamisest eraldi kaebuse esitajatele, teistele teadaolevatele liidu tootjatele, teadaolevatele eksportivatele tootjatele ning India ametiasutustele, teadaolevatele importijatele, tarnijatele ja kasutajatele, kauplejatele, samuti teistele teadaolevalt asjassepuutuvatele ühendustele ja kutsus neid üles osalema. |
| --- | --- |

(10)

Algatamisteates kutsus komisjon huvitatud isikuid uurimises osalemiseks komisjoniga ühendust võtma. Lisaks teatas komisjon uurimise algatamisest eraldi kaebuse esitajatele, teistele teadaolevatele liidu tootjatele, teadaolevatele eksportivatele tootjatele ning India ametiasutustele, teadaolevatele importijatele, tarnijatele ja kasutajatele, kauplejatele, samuti teistele teadaolevalt asjassepuutuvatele ühendustele ja kutsus neid üles osalema.

| (11) | Huvitatud isikutel oli võimalus esitada uurimise algatamise kohta märkusi ning taotleda komisjonilt ja/või kaubandusmenetluses ärakuulamise eest vastutavalt ametnikult enda ärakuulamist. Ükski huvitatud isikutest ei taotlenud ärakuulamist algatamise kohta märkuste esitamiseks. |
| --- | --- |

(11)

Huvitatud isikutel oli võimalus esitada uurimise algatamise kohta märkusi ning taotleda komisjonilt ja/või kaubandusmenetluses ärakuulamise eest vastutavalt ametnikult enda ärakuulamist. Ükski huvitatud isikutest ei taotlenud ärakuulamist algatamise kohta märkuste esitamiseks.

1.5.   Väljavõtteline uuring

Väljavõtteline uuring

| (12) | Komisjon andis algatamisteates teada, et ta võib teha huvitatud isikute väljavõttelise uuringu vastavalt alusmääruse artiklile 27. |
| --- | --- |

(12)

Komisjon andis algatamisteates teada, et ta võib teha huvitatud isikute väljavõttelise uuringu vastavalt alusmääruse artiklile 27.

1.5.1.   Liidu tootjate ja importijate väljavõtteline uuring

Liidu tootjate ja importijate väljavõtteline uuring

| (13) | Liidu tootjate väljavõtteline uuring ei olnud vajalik. Vaatlusalust toodet toodavad liidus ainult kolm äriühingut või kontserni ja uurimisega koostööd tegid nendest kaks, kelle toodang moodustab ligikaudu 96 % liidu kogutoodangust. |
| --- | --- |

(13)

Liidu tootjate väljavõtteline uuring ei olnud vajalik. Vaatlusalust toodet toodavad liidus ainult kolm äriühingut või kontserni ja uurimisega koostööd tegid nendest kaks, kelle toodang moodustab ligikaudu 96 % liidu kogutoodangust.

| (14) | Selleks et otsustada, kas sõltumatute importijate väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral moodustada valim, palus komisjon, et sõltumatud importijad esitaksid algatamisteates nimetatud teabe. Algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul ei teatanud endast ükski sõltumatu importija. |
| --- | --- |

(14)

Selleks et otsustada, kas sõltumatute importijate väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral moodustada valim, palus komisjon, et sõltumatud importijad esitaksid algatamisteates nimetatud teabe. Algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul ei teatanud endast ükski sõltumatu importija.

1.5.2.   India eksportivate tootjate väljavõtteline uuring

India eksportivate tootjate väljavõtteline uuring

| (15) | Selleks et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral moodustada valim, palus komisjon kõigil India eksportivatel tootjatel esitada algatamisteates nimetatud teave. Lisaks palus komisjon India Vabariigi esindusel Euroopa Liidu juures teha kindlaks muud eksportivad tootjad, kes võiksid olla huvitatud uurimises osalemisest, ja/või võtta nendega ühendust. |
| --- | --- |

(15)

Selleks et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral moodustada valim, palus komisjon kõigil India eksportivatel tootjatel esitada algatamisteates nimetatud teave. Lisaks palus komisjon India Vabariigi esindusel Euroopa Liidu juures teha kindlaks muud eksportivad tootjad, kes võiksid olla huvitatud uurimises osalemisest, ja/või võtta nendega ühendust.

| (16) | Nõutud teabe esitasid kolm vaatlusaluse riigi eksportivat tootjat, kes nõustusid kuuluma valimisse. Nende arvele langes uurimisperioodil 100 % India ekspordist. Seetõttu otsustas komisjon, et väljavõttelist uuringut ei ole vaja teha. |
| --- | --- |

(16)

Nõutud teabe esitasid kolm vaatlusaluse riigi eksportivat tootjat, kes nõustusid kuuluma valimisse. Nende arvele langes uurimisperioodil 100 % India ekspordist. Seetõttu otsustas komisjon, et väljavõttelist uuringut ei ole vaja teha.

1.6.   Küsimustiku vastused ja kontrollkäigud

Küsimustiku vastused ja kontrollkäigud

| (17) | Küsimustikud saadeti kolmele India eksportivale tootjale või kontsernile, kolmele liidu tootjatele ja kasutajatele, kes andsid endast teada algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

(17)

Küsimustikud saadeti kolmele India eksportivale tootjale või kontsernile, kolmele liidu tootjatele ja kasutajatele, kes andsid endast teada algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul.

| (18) | Kolmest India eksportivast tootjast kaks esitasid küsimustiku vastused. Seetõttu leidis komisjon, et kolmas eksportiv tootja katkestas uurimise käigus koostöö. |
| --- | --- |

(18)

Kolmest India eksportivast tootjast kaks esitasid küsimustiku vastused. Seetõttu leidis komisjon, et kolmas eksportiv tootja katkestas uurimise käigus koostöö.

| (19) | Koostööd tegevad liidu tootjad ja kasutajad nõustusid algatamisetapis, et teavet, mis kogutakse paralleelse dumpinguvastase uurimise käigus, võib käesolevas menetluses samuti kasutada. Lisaks nendele, kes olid endast juba paralleelse dumpinguvastase uurimise käigus teada andnud, esitasid teabe veel mitukümmend kasutajat. |
| --- | --- |

(19)

Koostööd tegevad liidu tootjad ja kasutajad nõustusid algatamisetapis, et teavet, mis kogutakse paralleelse dumpinguvastase uurimise käigus, võib käesolevas menetluses samuti kasutada. Lisaks nendele, kes olid endast juba paralleelse dumpinguvastase uurimise käigus teada andnud, esitasid teabe veel mitukümmend kasutajat.

| (20) | Komisjon kogus ja kontrollis kogu India eksportivate tootjate poolt esitatud teavet, mida pidas vajalikuks esialgseks subsideerimise kindlakstegemiseks. Kontrollkäigud tehti järgnevates äriühingutes:






  — | Electrosteel Castings Ltd, Kolkata, India (edaspidi „ECL”); |
| --- | --- | --- |

(20)

Komisjon kogus ja kontrollis kogu India eksportivate tootjate poolt esitatud teavet, mida pidas vajalikuks esialgseks subsideerimise kindlakstegemiseks. Kontrollkäigud tehti järgnevates äriühingutes:

—

Electrosteel Castings Ltd, Kolkata, India (edaspidi „ECL”);

| — | Jindal Saw Limited, New Delhi, India (edaspidi „Jindal”). |
| --- | --- |

—

Jindal Saw Limited, New Delhi, India (edaspidi „Jindal”).

1.7.   Uurimisperiood ja vaatlusalune periood

Uurimisperiood ja vaatlusalune periood

| (21) | Subsideerimist ja kahju käsitlev uurimine hõlmas ajavahemikku 1. oktoobrist 2013 kuni 30. septembrini 2014 (edaspidi „uurimisperiood”). Kahju hindamise seisukohast oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2011 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”). |
| --- | --- |

(21)

Subsideerimist ja kahju käsitlev uurimine hõlmas ajavahemikku 1. oktoobrist 2013 kuni 30. septembrini 2014 (edaspidi „uurimisperiood”). Kahju hindamise seisukohast oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2011 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).

2.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

2.1.   Vaatlusalune toode

Vaatlusalune toode

| (22) | Vaatlusalune toode on India päritolu keragrafiitmalmist (kõrgtugevast malmist) torud (edaspidi „keragrafiitmalmist torud”), mis kuuluvad praegu CN-koodide ex 7303 00 10 ja ex 7303 00 90 alla. Need CN-koodid on esitatud üksnes teabe eesmärgil. |
| --- | --- |

(22)

Vaatlusalune toode on India päritolu keragrafiitmalmist (kõrgtugevast malmist) torud (edaspidi „keragrafiitmalmist torud”), mis kuuluvad praegu CN-koodide ex 7303 00 10 ja ex 7303 00 90 alla. Need CN-koodid on esitatud üksnes teabe eesmärgil.

| (23) | Keragrafiitmalmist torusid kasutatakse joogiveega varustamiseks, reovee käitlemiseks ning põllumajandusmaa niisutamiseks. Vee transportimine keragrafiitmalmist torudes võib põhineda survel või lihtsalt gravitatsioonil. Torud jäävad vahemikku 60–2 000 mm ja on 5,5, 6, 7 või 8 meetrit pikad. Torude sisepind on üldjuhul kaetud tsemendi või muude materjalidega ning välispind tsingi, värvi või lindist mähisega. Peamised lõppkasutajad on kommunaalettevõtted. |
| --- | --- |

(23)

Keragrafiitmalmist torusid kasutatakse joogiveega varustamiseks, reovee käitlemiseks ning põllumajandusmaa niisutamiseks. Vee transportimine keragrafiitmalmist torudes võib põhineda survel või lihtsalt gravitatsioonil. Torud jäävad vahemikku 60–2 000 mm ja on 5,5, 6, 7 või 8 meetrit pikad. Torude sisepind on üldjuhul kaetud tsemendi või muude materjalidega ning välispind tsingi, värvi või lindist mähisega. Peamised lõppkasutajad on kommunaalettevõtted.

| (24) | Jindal ja India valitsus väitsid, et keragrafiitmalmist torud, mis ei ole seest ega väljast kaetud (edaspidi „katmata torud”), tuleks vaatlusaluse toote hulgast välja arvata põhjusel, et sellised torud on pooltooted, millel on teistsugused füüsikalised, tehnilised ja keemilised omadused ning mida ei saa kasutada vee edasitoimetamiseks ilma täiendava töötluseta. Samuti ei ole katmata torud vaatlusaluse tootega omavahel vahetatavad ning neil on erinev lõppkasutusviis. |
| --- | --- |

(24)

Jindal ja India valitsus väitsid, et keragrafiitmalmist torud, mis ei ole seest ega väljast kaetud (edaspidi „katmata torud”), tuleks vaatlusaluse toote hulgast välja arvata põhjusel, et sellised torud on pooltooted, millel on teistsugused füüsikalised, tehnilised ja keemilised omadused ning mida ei saa kasutada vee edasitoimetamiseks ilma täiendava töötluseta. Samuti ei ole katmata torud vaatlusaluse tootega omavahel vahetatavad ning neil on erinev lõppkasutusviis.

| (25) | Kaebuse esitaja vaidlustas selle väite ning väitis omalt poolt, et kõik keragrafiitmalmist torud, katmata või mitte, omavad ühesuguseid peamisi füüsikalisi, tehnilisi ja keemilisi omadusi ning neil on samasugune lõppkasutusviis. Kaebuse esitaja väitis veel, et seest ja väljast katmist loetakse viimistlemiseks, mis moodustab ainult kuni 20 % kogu keragrafiitmalmist torude tootmise kogumaksumusest, ja mis ei muuda keragrafiitmalmist toru põhiomadusi. Kaebuse esitaja rõhutas veel, et katmata torudel ei ole muud tegelikku funktsiooni või kasutusotstarvet lõpptarbija jaoks peale vee ja reovee edasitoimetamise ja neid ei müüda liidu turul ning need peavad tingimata olema enne kaubastamist kaetud ja vastama liidu standarditele. Lisaks kuuluvad katmata keragrafiitmalmist torud sama tollikoodi alla kui kaetud torud ning seega võib nende väljajätmine viia võimalikest tasakaalustusmeetmetest kõrvalehoidmiseni ja vähendada selliste meetmete mõju, võttes arvesse India eksportijate märkimisväärset suutlikkust teostada torude katmist liidus (ligikaudu 80 000 tonni aastas). Sellega seoses väitis kaebuse esitaja veel, et India katmata torude import on alates 2013. aastast märgatavalt suurenenud ning et 2015. aastal oli see kolm korda suurem kui 2013. aastal. Kaebuse esitaja arvates on tõenäoline, et selline suundumus jätkub. |
| --- | --- |

(25)

Kaebuse esitaja vaidlustas selle väite ning väitis omalt poolt, et kõik keragrafiitmalmist torud, katmata või mitte, omavad ühesuguseid peamisi füüsikalisi, tehnilisi ja keemilisi omadusi ning neil on samasugune lõppkasutusviis. Kaebuse esitaja väitis veel, et seest ja väljast katmist loetakse viimistlemiseks, mis moodustab ainult kuni 20 % kogu keragrafiitmalmist torude tootmise kogumaksumusest, ja mis ei muuda keragrafiitmalmist toru põhiomadusi. Kaebuse esitaja rõhutas veel, et katmata torudel ei ole muud tegelikku funktsiooni või kasutusotstarvet lõpptarbija jaoks peale vee ja reovee edasitoimetamise ja neid ei müüda liidu turul ning need peavad tingimata olema enne kaubastamist kaetud ja vastama liidu standarditele. Lisaks kuuluvad katmata keragrafiitmalmist torud sama tollikoodi alla kui kaetud torud ning seega võib nende väljajätmine viia võimalikest tasakaalustusmeetmetest kõrvalehoidmiseni ja vähendada selliste meetmete mõju, võttes arvesse India eksportijate märkimisväärset suutlikkust teostada torude katmist liidus (ligikaudu 80 000 tonni aastas). Sellega seoses väitis kaebuse esitaja veel, et India katmata torude import on alates 2013. aastast märgatavalt suurenenud ning et 2015. aastal oli see kolm korda suurem kui 2013. aastal. Kaebuse esitaja arvates on tõenäoline, et selline suundumus jätkub.

| (26) | Uurimine on näidanud, et katmata torud ei oma tegelikku funktsiooni/kasutusotstarvet turu jaoks ja neid ei müüda sellisena liidu turul. Asjaomased torud peavad tingimata läbima edasise töötluse, st seest ja väljast katmise enne, kui nad muutuvad turustatavateks ja vastavateks ELi vee ja reovee edasitoimetamise kohta kehtivatele standarditele. Kui vastavus ELi standarditele ei ole tingimata otsustav tegur toote määratluse kindlaksmääramisel, siis see, et katmata toru tuleb enne selle kavandatud lõppkasutust täiendavalt töödelda, on tegur, mida ei saa jätta tähelepanuta, kui määratakse kindlaks, kas katmata toru on lõpptoode või pooltoode. Seepärast leiab komisjon, et keragrafiitmalmist katmata torusid tuleks käsitada pooleldi valmis keragrafiitmalmist torudena. |
| --- | --- |

(26)

Uurimine on näidanud, et katmata torud ei oma tegelikku funktsiooni/kasutusotstarvet turu jaoks ja neid ei müüda sellisena liidu turul. Asjaomased torud peavad tingimata läbima edasise töötluse, st seest ja väljast katmise enne, kui nad muutuvad turustatavateks ja vastavateks ELi vee ja reovee edasitoimetamise kohta kehtivatele standarditele. Kui vastavus ELi standarditele ei ole tingimata otsustav tegur toote määratluse kindlaksmääramisel, siis see, et katmata toru tuleb enne selle kavandatud lõppkasutust täiendavalt töödelda, on tegur, mida ei saa jätta tähelepanuta, kui määratakse kindlaks, kas katmata toru on lõpptoode või pooltoode. Seepärast leiab komisjon, et keragrafiitmalmist katmata torusid tuleks käsitada pooleldi valmis keragrafiitmalmist torudena.

| (27) | Pooltooteid ja lõpptooteid võib sellegipoolest pidada üheks ja samaks tooteks, kui i) neil on samasugused põhiomadused ja ii) täiendavad töötlemiskulud ei ole märkimisväärsed (7). Ei vaidlustatud asjaolu, et seest ja väljast katmine lisab katmata torudele füüsikalise omaduse, mis annab neile torudele olulise põhiomaduse, mis on vajalik nende peamiseks kasutusotstarbeks liidu turul, nimelt vee ja reovee edasitoimetamiseks kooskõlas EL standarditega. Lisaks sellele ei vaidlustatud fakti, et katmata torude seest ja väljast katmise kulud moodustavad kuni 20 % keragrafiitmalmist torude tootmise kogukuludest. Sellest lähtuvalt tuleb täiendavat töötlust pidada oluliseks. |
| --- | --- |

(27)

Pooltooteid ja lõpptooteid võib sellegipoolest pidada üheks ja samaks tooteks, kui i) neil on samasugused põhiomadused ja ii) täiendavad töötlemiskulud ei ole märkimisväärsed (7). Ei vaidlustatud asjaolu, et seest ja väljast katmine lisab katmata torudele füüsikalise omaduse, mis annab neile torudele olulise põhiomaduse, mis on vajalik nende peamiseks kasutusotstarbeks liidu turul, nimelt vee ja reovee edasitoimetamiseks kooskõlas EL standarditega. Lisaks sellele ei vaidlustatud fakti, et katmata torude seest ja väljast katmise kulud moodustavad kuni 20 % keragrafiitmalmist torude tootmise kogukuludest. Sellest lähtuvalt tuleb täiendavat töötlust pidada oluliseks.

7

| (28) | Sellest tulenevalt ei saa pooleldi valmis, katmata keragrafiitmalmist torusid pidada üheks ja samaks tooteks valmis (seest ja väljast kaetud) keragrafiitmalmist torudega ning seepärast tuleks need vaatlusaluse toote määratlusest välja jätta. |
| --- | --- |

(28)

Sellest tulenevalt ei saa pooleldi valmis, katmata keragrafiitmalmist torusid pidada üheks ja samaks tooteks valmis (seest ja väljast kaetud) keragrafiitmalmist torudega ning seepärast tuleks need vaatlusaluse toote määratlusest välja jätta.

| (29) | Komisjon ei leidnud, et katmata torude väljajätmine toote määratlusest tekitaks märkimisväärse kõrvalehoidmise ohu. Katmata torusid impordib ainult üks Jindaliga seotud äriühing, mille torude pinnakatmisvõimsus liidus on vastupidiselt kaebuse esitaja väitele piiratud. Komisjoni kontrollitud andmete kohaselt on äriühingu tegelik võimsus ligikaudu 15 000 tonni aastas. Kuigi katmata torude import Indiast paistab olevat pärast uurimisperioodi kasvanud, on selle maht kaebuse esitajalt saadud andmete kohaselt endiselt tagasihoidlik (vähem kui 10 000 tonni 2015. aastal) Arvestades seotud äriühingu piiratud pinnakatmisvõimsust liidus ja lähiaastate kehtivat äriplaani katmata torude osas (15 000–21 000 tonni aastaks 2017), ei ole tõenäoline, et kõnealune tootmiskoht võidakse muuta väravaks, kustkaudu hakkab saabuma massiliselt katmata torusid ainsa eesmärgiga need seal katta, et vältida viimistletud torudele liidus kehtestatud tollimaksu, mis võiks tekitada probleemi alusmääruse artikli 23 kohaselt. |
| --- | --- |

(29)

Komisjon ei leidnud, et katmata torude väljajätmine toote määratlusest tekitaks märkimisväärse kõrvalehoidmise ohu. Katmata torusid impordib ainult üks Jindaliga seotud äriühing, mille torude pinnakatmisvõimsus liidus on vastupidiselt kaebuse esitaja väitele piiratud. Komisjoni kontrollitud andmete kohaselt on äriühingu tegelik võimsus ligikaudu 15 000 tonni aastas. Kuigi katmata torude import Indiast paistab olevat pärast uurimisperioodi kasvanud, on selle maht kaebuse esitajalt saadud andmete kohaselt endiselt tagasihoidlik (vähem kui 10 000 tonni 2015. aastal) Arvestades seotud äriühingu piiratud pinnakatmisvõimsust liidus ja lähiaastate kehtivat äriplaani katmata torude osas (15 000–21 000 tonni aastaks 2017), ei ole tõenäoline, et kõnealune tootmiskoht võidakse muuta väravaks, kustkaudu hakkab saabuma massiliselt katmata torusid ainsa eesmärgiga need seal katta, et vältida viimistletud torudele liidus kehtestatud tollimaksu, mis võiks tekitada probleemi alusmääruse artikli 23 kohaselt.

| (30) | Jindal taotles ka, et keragrafiitmalmist ääriktorud tuleks toote määratlusest välja jätta. |
| --- | --- |

(30)

Jindal taotles ka, et keragrafiitmalmist ääriktorud tuleks toote määratlusest välja jätta.

| (31) | Erinevalt katmata torudest on ääriktorud keragrafiitmalmist torud, mis on lõplikult viimistletud sisemise ja välimise kattekihiga. Seetõttu sobivad ääriktorud vee ja reovee edasitoimetamiseks ilma täiendava töötluseta. Põhiolemuselt on need täispikkuses keragrafiitmalmist torudest pikkusesse lõigatud ja äärikutega varustatud torud, mis ühendatakse poltide ja mutrite abil, samal ajal kui teised keragrafiitmalmist torud ühendatakse liitmikega. Pikkusesse lõikamiseks ja äärikute lisamiseks tehtava töötlemise kulu ei saa pidada kuluks keragrafiitmalmist torude põhiomaduste muutmise eest, mis on vee ja reovee edasitoimetamine, või oluliseks töötlemiskuluks. Seepärast, kuigi teatud täiendav töötlemine on vajalik, et keragrafiitmalmist torudest äärikutega varustatud torusid toota, leidis komisjon, et need on üks ja sama toode ning väljajätmise taotlus lükatakse tagasi. |
| --- | --- |

(31)

Erinevalt katmata torudest on ääriktorud keragrafiitmalmist torud, mis on lõplikult viimistletud sisemise ja välimise kattekihiga. Seetõttu sobivad ääriktorud vee ja reovee edasitoimetamiseks ilma täiendava töötluseta. Põhiolemuselt on need täispikkuses keragrafiitmalmist torudest pikkusesse lõigatud ja äärikutega varustatud torud, mis ühendatakse poltide ja mutrite abil, samal ajal kui teised keragrafiitmalmist torud ühendatakse liitmikega. Pikkusesse lõikamiseks ja äärikute lisamiseks tehtava töötlemise kulu ei saa pidada kuluks keragrafiitmalmist torude põhiomaduste muutmise eest, mis on vee ja reovee edasitoimetamine, või oluliseks töötlemiskuluks. Seepärast, kuigi teatud täiendav töötlemine on vajalik, et keragrafiitmalmist torudest äärikutega varustatud torusid toota, leidis komisjon, et need on üks ja sama toode ning väljajätmise taotlus lükatakse tagasi.

| (32) | Eespool toodud kaalutlusi silmas pidades määratletakse vaatlusalune toode lõplikult kui keragrafiitmalmist (kõrgtugevast malmist) torud („keragrafiitmalmist torud”), mille hulka ei kuulu sisemise ja välise kattekihita keragrafiitmalmist torud („katmata torud”), mis pärinevad Indiast ja kuuluvad CN-koodide ex 7303 00 10 ja ex 7303 00 90 alla. |
| --- | --- |

(32)

Eespool toodud kaalutlusi silmas pidades määratletakse vaatlusalune toode lõplikult kui keragrafiitmalmist (kõrgtugevast malmist) torud („keragrafiitmalmist torud”), mille hulka ei kuulu sisemise ja välise kattekihita keragrafiitmalmist torud („katmata torud”), mis pärinevad Indiast ja kuuluvad CN-koodide ex 7303 00 10 ja ex 7303 00 90 alla.

2.2.   Samasugune toode

Samasugune toode

| (33) | Uurimine näitas, et eespool määratletud vaatlusalune toode, mis on toodetud ja mida müüakse Indias ja toode, mis on toodetud ja mida müüakse liidus, omavad samasuguseid füüsikalisi, keemilisi ja tehnilisi omadusi ning on seetõttu samasugused tooted alusmääruse artikli 2 punkti c tähenduses. |
| --- | --- |

(33)

Uurimine näitas, et eespool määratletud vaatlusalune toode, mis on toodetud ja mida müüakse Indias ja toode, mis on toodetud ja mida müüakse liidus, omavad samasuguseid füüsikalisi, keemilisi ja tehnilisi omadusi ning on seetõttu samasugused tooted alusmääruse artikli 2 punkti c tähenduses.

3.   SUBSIDEERIMINE

SUBSIDEERIMINE

| (34) | Kaebuses esitatud teabe ning India valitsuse ja eksportivate tootjate poolt komisjoni küsimustikule antud vastuste põhjal uuriti järgmiseid subsideerimistavasid ja seonduvaid erimeetmeid (kavasid), mis väidetavalt hõlmasid subsiidiume:






  I. | Otsene rahaülekanne ja potentsiaalne otsene rahaülekanne (alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkt i)






  — | India riigipanga laenugarantiid |
| --- | --- | --- | --- |

(34)

Kaebuses esitatud teabe ning India valitsuse ja eksportivate tootjate poolt komisjoni küsimustikule antud vastuste põhjal uuriti järgmiseid subsideerimistavasid ja seonduvaid erimeetmeid (kavasid), mis väidetavalt hõlmasid subsiidiume:

I.

Otsene rahaülekanne ja potentsiaalne otsene rahaülekanne (alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkt i)

—

India riigipanga laenugarantiid

| — | terasearengufondi poolt garanteeritud laenud |
| --- | --- |

—

terasearengufondi poolt garanteeritud laenud

| — | uurimis- ja arendustegevuse edendamine raua- ja terasesektoris |
| --- | --- |

—

uurimis- ja arendustegevuse edendamine raua- ja terasesektoris

| — | maa omandamise protsessi hõlbustamine (Rajasthani osariik) |
| --- | --- |

—

maa omandamise protsessi hõlbustamine (Rajasthani osariik)

| — | tollimaksu tagastamise kava |
| --- | --- |

—

tollimaksu tagastamise kava

| II. | Tavaliselt laekuvad tulud, millest valitsus loobub või jätab need sisse nõudmata (alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkt ii)






  — | ekspordisuunitlusega üksuste kava |
| --- | --- | --- |

II.

Tavaliselt laekuvad tulud, millest valitsus loobub või jätab need sisse nõudmata (alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkt ii)

—

ekspordisuunitlusega üksuste kava

| — | sihttoodete kava |
| --- | --- |

—

sihttoodete kava

| — | sihtturgude kava |
| --- | --- |

—

sihtturgude kava

| — | tollimaksuvaba impordi lubade kava |
| --- | --- |

—

tollimaksuvaba impordi lubade kava

| — | kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava |
| --- | --- |

—

kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava

| — | eellubade kava |
| --- | --- |

—

eellubade kava

| — | ekspordi edendamise toetuskava |
| --- | --- |

—

ekspordi edendamise toetuskava

| — | käibemaksust vabastamine või selle vähendamine (Gujarati valitsus) |
| --- | --- |

—

käibemaksust vabastamine või selle vähendamine (Gujarati valitsus)

| III. | Kaupade või teenuste pakkumine tegelikust maksumusest väiksema tasu eest (alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkt iii)






  — | enda tarbeks kaevandamise õiguste andmine (kivisüsi) |
| --- | --- | --- |

III.

Kaupade või teenuste pakkumine tegelikust maksumusest väiksema tasu eest (alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkt iii)

—

enda tarbeks kaevandamise õiguste andmine (kivisüsi)

| — | enda tarbeks kaevandamise õiguste andmine (rauamaak) |
| --- | --- |

—

enda tarbeks kaevandamise õiguste andmine (rauamaak)

| — | maa andmine (Rajasthani osariik) |
| --- | --- |

—

maa andmine (Rajasthani osariik)

| — | rauamaagi ekspordimaks |
| --- | --- |

—

rauamaagi ekspordimaks

3.1.   Kavad, mille suhtes ei leitud tõendeid subsideerimise kohta

Kavad, mille suhtes ei leitud tõendeid subsideerimise kohta

3.1.1.   Kavad, mis ei andnud äriühingutele soodustusi

Kavad, mis ei andnud äriühingutele soodustusi

—   
  India riigipanga laenugarantiid

India riigipanga laenugarantiid

| (35) | Kaebuse esitaja väitis, et India valitsus on varem andnud laenugarantiisid terasesektori tootjatele India riigipanga kaudu. Saadav kasu on väidetavalt garanteeritud laenu eest makstava summa ja selle summa vahe, mis oleks sarnase, ilma valitsuse garantiita laenu puhul makstud. Subsiidium koosneb väidetavalt järgmise kahe intressi või preemia summa vahest: summa, mida äriühing oleks pidanud laenu eest maksma, kui see oleks saadud võrreldava kommertslaenuna, ning summa, mida ta tegelikult maksis, tänu asjaolule, et laen oli India valitsuse poolt garanteeritud. |
| --- | --- |

(35)

Kaebuse esitaja väitis, et India valitsus on varem andnud laenugarantiisid terasesektori tootjatele India riigipanga kaudu. Saadav kasu on väidetavalt garanteeritud laenu eest makstava summa ja selle summa vahe, mis oleks sarnase, ilma valitsuse garantiita laenu puhul makstud. Subsiidium koosneb väidetavalt järgmise kahe intressi või preemia summa vahest: summa, mida äriühing oleks pidanud laenu eest maksma, kui see oleks saadud võrreldava kommertslaenuna, ning summa, mida ta tegelikult maksis, tänu asjaolule, et laen oli India valitsuse poolt garanteeritud.

| (36) | Kõnealused kaks India eksportivat tootjat said laene mitmetelt pankadelt, kaasa arvatud India riigipangalt. India valitsus neid laene siiski ei garanteerinud. Lisaks olid ka intressimäärad kooskõlas turutingimustega, mille alusel teised pangad pakuvad samasuguseid laene. |
| --- | --- |

(36)

Kõnealused kaks India eksportivat tootjat said laene mitmetelt pankadelt, kaasa arvatud India riigipangalt. India valitsus neid laene siiski ei garanteerinud. Lisaks olid ka intressimäärad kooskõlas turutingimustega, mille alusel teised pangad pakuvad samasuguseid laene.

| (37) | Seetõttu ei leidnud komisjon asjaomase kava puhul tõendeid uurimisperioodil toimunud subsideerimise kohta. |
| --- | --- |

(37)

Seetõttu ei leidnud komisjon asjaomase kava puhul tõendeid uurimisperioodil toimunud subsideerimise kohta.

—   
  Terasearengufondi poolt garanteeritud laenud

Terasearengufondi poolt garanteeritud laenud

| (38) | Kaebuse esitaja väitis, et India valitsus annab raua- ja terasesektorile laene uurimis-ja arendusprojektide finantseerimiseks terasearengufondi kaudu. Saadav kasu väidetakse olevat terasearengufondist saadavate laenude intressi ja selle intressi vahe, mida oleks nõutud turutingimustel antava kommertslaenu eest. |
| --- | --- |

(38)

Kaebuse esitaja väitis, et India valitsus annab raua- ja terasesektorile laene uurimis-ja arendusprojektide finantseerimiseks terasearengufondi kaudu. Saadav kasu väidetakse olevat terasearengufondist saadavate laenude intressi ja selle intressi vahe, mida oleks nõutud turutingimustel antava kommertslaenu eest.

| (39) | Kõnealused kaks India eksportivat tootjat ei saanud uurimisperioodil laene terasearengufondist. |
| --- | --- |

(39)

Kõnealused kaks India eksportivat tootjat ei saanud uurimisperioodil laene terasearengufondist.

| (40) | Seetõttu ei leidnud komisjon asjaomase kava puhul tõendeid uurimisperioodil toimunud subsideerimise kohta. |
| --- | --- |

(40)

Seetõttu ei leidnud komisjon asjaomase kava puhul tõendeid uurimisperioodil toimunud subsideerimise kohta.

—   
  Uurimis- ja arendustegevuse edendamine raua- ja terasesektoris

Uurimis- ja arendustegevuse edendamine raua- ja terasesektoris

| (41) | Kaebuse esitaja väitis, et India valitsus annab raua- ja terasesektorile laene uurimis-ja arendusprojektide edendamiseks. Väidetavalt vastab saadava kasu summa saadud rahaliste vahendite summale (50 % kuludest uurimis- ja arendusprojektidele). |
| --- | --- |

(41)

Kaebuse esitaja väitis, et India valitsus annab raua- ja terasesektorile laene uurimis-ja arendusprojektide edendamiseks. Väidetavalt vastab saadava kasu summa saadud rahaliste vahendite summale (50 % kuludest uurimis- ja arendusprojektidele).

| (42) | Kõnealused kaks India eksportivat tootjat ei saanud uurimisperioodil rahalisi vahendeid asjaomase kava raames. |
| --- | --- |

(42)

Kõnealused kaks India eksportivat tootjat ei saanud uurimisperioodil rahalisi vahendeid asjaomase kava raames.

| (43) | Seetõttu ei leidnud komisjon asjaomase kava puhul tõendeid uurimisperioodil toimunud subsideerimise kohta. |
| --- | --- |

(43)

Seetõttu ei leidnud komisjon asjaomase kava puhul tõendeid uurimisperioodil toimunud subsideerimise kohta.

—   
  Maa omandamise protsessi hõlbustamine ning maa pakkumine tegelikust maksumusest soodsama tasu eest (Rajasthani osariik)

Maa omandamise protsessi hõlbustamine ning maa pakkumine tegelikust maksumusest soodsama tasu eest (Rajasthani osariik)

| (44) | Kaebuse esitaja väitis, et ühel India eksportival tootjal oli õigus taotleda kõnealuse kava raames soodustust. Kõnealune kava seisneb maaostu hõlbustamises projektide puhul, mille planeeritavad investeeringud on üle 1 miljardi ruupia, ja tingimusel, et 25 % maast ostab arendaja ise. Saadav kasu seisneb väidetavalt selles, et Rajasthani valitsus maksab ülejäänud 75 % maa hinnast. |
| --- | --- |

(44)

Kaebuse esitaja väitis, et ühel India eksportival tootjal oli õigus taotleda kõnealuse kava raames soodustust. Kõnealune kava seisneb maaostu hõlbustamises projektide puhul, mille planeeritavad investeeringud on üle 1 miljardi ruupia, ja tingimusel, et 25 % maast ostab arendaja ise. Saadav kasu seisneb väidetavalt selles, et Rajasthani valitsus maksab ülejäänud 75 % maa hinnast.

| (45) | Kõnealused kaks India eksportivat tootjat ei saanud uurimisperioodil rahalisi vahendeid asjaomase kava raames. |
| --- | --- |

(45)

Kõnealused kaks India eksportivat tootjat ei saanud uurimisperioodil rahalisi vahendeid asjaomase kava raames.

| (46) | Seetõttu ei leidnud komisjon asjaomase kava puhul tõendeid uurimisperioodil toimunud subsideerimise kohta. |
| --- | --- |

(46)

Seetõttu ei leidnud komisjon asjaomase kava puhul tõendeid uurimisperioodil toimunud subsideerimise kohta.

—   
  Ekspordisuunitlusega üksuste kava

Ekspordisuunitlusega üksuste kava

| (47) | Kaebuse esitaja väitis, et vaatlusalust toodet eksportivatel tootjatel on õigus taotleda kõnealuse kava raames toetust ning tuleb eeldada, et nad taotlesid kõnealust toetust, kuna nad ekspordivad suurema osa oma toodangust. |
| --- | --- |

(47)

Kaebuse esitaja väitis, et vaatlusalust toodet eksportivatel tootjatel on õigus taotleda kõnealuse kava raames toetust ning tuleb eeldada, et nad taotlesid kõnealust toetust, kuna nad ekspordivad suurema osa oma toodangust.

| (48) | Äriühingul, kes on registreeritud ekspordisuunitlusega ettevõttena, on õigus taotleda mitmeid maksuvabastusi ja/või hüvitisi. Saadavaks kasuks peetakse summat, mis valitsusel jäi tuluna saamata. |
| --- | --- |

(48)

Äriühingul, kes on registreeritud ekspordisuunitlusega ettevõttena, on õigus taotleda mitmeid maksuvabastusi ja/või hüvitisi. Saadavaks kasuks peetakse summat, mis valitsusel jäi tuluna saamata.

| (49) | Kõnealused kaks India eksportivat tootjat ei olnud uurimisperioodil ekspordisuunitlusega ettevõttena registreeritud. |
| --- | --- |

(49)

Kõnealused kaks India eksportivat tootjat ei olnud uurimisperioodil ekspordisuunitlusega ettevõttena registreeritud.

| (50) | Seetõttu ei leidnud komisjon asjaomase kava puhul tõendeid subsideerimise kohta uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(50)

Seetõttu ei leidnud komisjon asjaomase kava puhul tõendeid subsideerimise kohta uurimisperioodil.

—   
  Sihtturgude kava

Sihtturgude kava

| (51) | Kaebuse esitaja väitis, et vaatlusaluse toote eksportivad tootjad on krediidikõlblikud kõnealuse kava alusel, mille raames on õigus taotleda tollimaksukrediiti teatud protsendi ulatuses teatud riikidesse lähetatava ekspordi FOB-väärtusest. Tollimaksukrediiti võib kasutada imporditollimaksude tasumiseks ja seega vastab saadav kasu summale, mis valitsusel jäi tuluna saamata. |
| --- | --- |

(51)

Kaebuse esitaja väitis, et vaatlusaluse toote eksportivad tootjad on krediidikõlblikud kõnealuse kava alusel, mille raames on õigus taotleda tollimaksukrediiti teatud protsendi ulatuses teatud riikidesse lähetatava ekspordi FOB-väärtusest. Tollimaksukrediiti võib kasutada imporditollimaksude tasumiseks ja seega vastab saadav kasu summale, mis valitsusel jäi tuluna saamata.

| (52) | Kõnealused kaks India eksportivat tootjat ei saanud uurimisperioodil tollimaksukrediiti asjaomase kava raames. |
| --- | --- |

(52)

Kõnealused kaks India eksportivat tootjat ei saanud uurimisperioodil tollimaksukrediiti asjaomase kava raames.

| (53) | Seetõttu ei leidnud komisjon asjaomase kava puhul tõendeid subsideerimise kohta uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(53)

Seetõttu ei leidnud komisjon asjaomase kava puhul tõendeid subsideerimise kohta uurimisperioodil.

—   
  Tollimaksuvaba impordi lubade kava

Tollimaksuvaba impordi lubade kava

| (54) | Kaebuse esitaja väitis, et vaatlusalust toodet eksportivad tootjad on toetuskõlblikud kõnealuse kava alusel, mis võimaldab tollimaksuvabalt importida sisendeid, kütust, naftat, energiaallikaid ja katalüsaatorit, mida kasutatakse tootmisprotsessi sisendina, eeldusel, et teatud tingimused on täidetud. Saadavaks kasuks peetakse summat, mis valitsusel jäi tuluna saamata. |
| --- | --- |

(54)

Kaebuse esitaja väitis, et vaatlusalust toodet eksportivad tootjad on toetuskõlblikud kõnealuse kava alusel, mis võimaldab tollimaksuvabalt importida sisendeid, kütust, naftat, energiaallikaid ja katalüsaatorit, mida kasutatakse tootmisprotsessi sisendina, eeldusel, et teatud tingimused on täidetud. Saadavaks kasuks peetakse summat, mis valitsusel jäi tuluna saamata.

| (55) | Kõnealused kaks India eksportivat tootjat ei saanud uurimisperioodil asjaomase kava raames kasu. |
| --- | --- |

(55)

Kõnealused kaks India eksportivat tootjat ei saanud uurimisperioodil asjaomase kava raames kasu.

| (56) | Seetõttu ei leidnud komisjon asjaomase kava puhul tõendeid subsideerimise kohta uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(56)

Seetõttu ei leidnud komisjon asjaomase kava puhul tõendeid subsideerimise kohta uurimisperioodil.

—   
  Eellubade kava

Eellubade kava

| (57) | Kaebuse esitaja väitis, et vaatlusalust toodet eksportivad tootjad on toetuskõlblikud kõnealuse kava alusel, mis võimaldab maksuvabalt importida sisendmaterjale konkreetse toote või tootekategooria või vahesaaduste tootmiseks, mis eksporditakse või mida peetakse eksporditavateks. Saadavaks kasuks peetakse summat, mis valitsusel jäi tuluna saamata. |
| --- | --- |

(57)

Kaebuse esitaja väitis, et vaatlusalust toodet eksportivad tootjad on toetuskõlblikud kõnealuse kava alusel, mis võimaldab maksuvabalt importida sisendmaterjale konkreetse toote või tootekategooria või vahesaaduste tootmiseks, mis eksporditakse või mida peetakse eksporditavateks. Saadavaks kasuks peetakse summat, mis valitsusel jäi tuluna saamata.

| (58) | Kõnealused kaks India eksportivat tootjat ei saanud uurimisperioodil asjaomase kava raames kasu. |
| --- | --- |

(58)

Kõnealused kaks India eksportivat tootjat ei saanud uurimisperioodil asjaomase kava raames kasu.

| (59) | Seetõttu ei leidnud komisjon asjaomase kava puhul tõendeid subsideerimise kohta uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(59)

Seetõttu ei leidnud komisjon asjaomase kava puhul tõendeid subsideerimise kohta uurimisperioodil.

—   
  Ekspordi edendamise toetuskava

Ekspordi edendamise toetuskava

| (60) | Kaebuse esitaja väitis, et vaatlusalust toodet eksportivad tootjad on toetuskõlblikud kõnealuse kava alusel, mis on sarnane sihtturgude kavaga, ja mille raames on õigus taotleda tollimaksukrediiti teatud protsendi ulatuses täiendavast kasvust majandusaastal 2012–2013 võrreldes majandusaastaga 2011–2012. Tollimaksukrediiti võib kasutada imporditollimaksude tasumiseks ja seega vastab saadav kasu summale, mis valitsusel jäi tuluna saamata. |
| --- | --- |

(60)

Kaebuse esitaja väitis, et vaatlusalust toodet eksportivad tootjad on toetuskõlblikud kõnealuse kava alusel, mis on sarnane sihtturgude kavaga, ja mille raames on õigus taotleda tollimaksukrediiti teatud protsendi ulatuses täiendavast kasvust majandusaastal 2012–2013 võrreldes majandusaastaga 2011–2012. Tollimaksukrediiti võib kasutada imporditollimaksude tasumiseks ja seega vastab saadav kasu summale, mis valitsusel jäi tuluna saamata.

| (61) | Kõnealused kaks India eksportivat tootjat ei saanud uurimisperioodil asjaomase kava raames kasu. |
| --- | --- |

(61)

Kõnealused kaks India eksportivat tootjat ei saanud uurimisperioodil asjaomase kava raames kasu.

| (62) | Seetõttu ei leidnud komisjon asjaomase kava puhul tõendeid subsideerimise kohta uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(62)

Seetõttu ei leidnud komisjon asjaomase kava puhul tõendeid subsideerimise kohta uurimisperioodil.

—   
  Käibemaksust vabastamine või selle vähendamine (Gujarati valitsus)

Käibemaksust vabastamine või selle vähendamine (Gujarati valitsus)

| (63) | Kaebuse esitaja väitis, et üks vaatlusalust toodet eksportiv tootja (kes tegutseb Gujaratis) on toetuskõlblik, ning on tõenäoliselt saanud kasu asjaomase kava alusel, mis võimaldab saada käibemaksuvabastust nende kaupade ostult, mida kasutatakse ekspordiga seoses. Väidetavalt kujutab maksuvabastus endast rahalist toetust, kuna see vähendab valitsuse käibemaksutulu. Saadav kasu vastab summale, mis valitsusel jäi tuluna saamata. |
| --- | --- |

(63)

Kaebuse esitaja väitis, et üks vaatlusalust toodet eksportiv tootja (kes tegutseb Gujaratis) on toetuskõlblik, ning on tõenäoliselt saanud kasu asjaomase kava alusel, mis võimaldab saada käibemaksuvabastust nende kaupade ostult, mida kasutatakse ekspordiga seoses. Väidetavalt kujutab maksuvabastus endast rahalist toetust, kuna see vähendab valitsuse käibemaksutulu. Saadav kasu vastab summale, mis valitsusel jäi tuluna saamata.

| (64) | Kõnealused kaks India eksportivat tootjat ei saanud uurimisperioodil vaatlusaluse toote jaoks asjaomasest kavast kasu. |
| --- | --- |

(64)

Kõnealused kaks India eksportivat tootjat ei saanud uurimisperioodil vaatlusaluse toote jaoks asjaomasest kavast kasu.

| (65) | Seetõttu ei leidnud komisjon asjaomase kava puhul tõendeid subsideerimise kohta uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(65)

Seetõttu ei leidnud komisjon asjaomase kava puhul tõendeid subsideerimise kohta uurimisperioodil.

3.1.2.   Enda tarbeks kivisöe ja rauamaagi kaevandamise õiguste andmine

Enda tarbeks kivisöe ja rauamaagi kaevandamise õiguste andmine

| (66) | Kaebuse esitaja väitis, et India valitsus pakub terasetootjatele kaupu, pakkudes neile rauamaaki ja kivisütt enda tarbeks kaevandamise õiguste andmise kaudu (st õigusi, mille alusel terasetootjad võisid kaevandada rauamaaki ja kivisütt nende oma sisekasutuseks). |
| --- | --- |

(66)

Kaebuse esitaja väitis, et India valitsus pakub terasetootjatele kaupu, pakkudes neile rauamaaki ja kivisütt enda tarbeks kaevandamise õiguste andmise kaudu (st õigusi, mille alusel terasetootjad võisid kaevandada rauamaaki ja kivisütt nende oma sisekasutuseks).

| (67) | Kaebuse esitaja viitas kohalduvatele India rauamaagi ja kivisöe kaevandamist käsitletavatele õigusaktidele, k.a viimastele arengutele, ja mainis, et mõned India vaatlusaluse toote tootjad omavad oma kaevandusi. |
| --- | --- |

(67)

Kaebuse esitaja viitas kohalduvatele India rauamaagi ja kivisöe kaevandamist käsitletavatele õigusaktidele, k.a viimastele arengutele, ja mainis, et mõned India vaatlusaluse toote tootjad omavad oma kaevandusi.

| (68) | Kaebuse esitaja väitis, et enda tarbeks rauamaagi kaevandamine on faktiliselt konkreetse iseloomuga, kuna see õigus on antud vaid piiratud arvule ettevõtetele, nagu näiteks terasetootjatele, ning et enda tarbeks kivisöe kaevandamine on juriidiliselt konkreetse iseloomuga, kuna kivisöe jaotamisel eelistatakse terasetootjaid, kelle aastane tootmisvõimsus on üle ühe miljoni tonni. |
| --- | --- |

(68)

Kaebuse esitaja väitis, et enda tarbeks rauamaagi kaevandamine on faktiliselt konkreetse iseloomuga, kuna see õigus on antud vaid piiratud arvule ettevõtetele, nagu näiteks terasetootjatele, ning et enda tarbeks kivisöe kaevandamine on juriidiliselt konkreetse iseloomuga, kuna kivisöe jaotamisel eelistatakse terasetootjaid, kelle aastane tootmisvõimsus on üle ühe miljoni tonni.

| (69) | Kaebuse esitaja väitis, et enda tarbeks kivisöe kaevandamise lubadest saadav India vaatlusaluse toote tootjate kasu on kaevandamisloa eest makstud tasu ning kaevandamise ja nõutud kvaliteeditasemel rafineerimise kogumaksumuse ja selle summa vahe, mis on võrdlustasemeks võetava Austraalia koksisöe CIF-hind India sadamas. |
| --- | --- |

(69)

Kaebuse esitaja väitis, et enda tarbeks kivisöe kaevandamise lubadest saadav India vaatlusaluse toote tootjate kasu on kaevandamisloa eest makstud tasu ning kaevandamise ja nõutud kvaliteeditasemel rafineerimise kogumaksumuse ja selle summa vahe, mis on võrdlustasemeks võetava Austraalia koksisöe CIF-hind India sadamas.

| (70) | Enda tarbeks rauamaagi kaevandamise lubadest saadava kasu kohta väitis kaebuse esitaja, et seda kasu tuleks hinnata: kas i) võttes arvesse maailmaturul rauamaagi ostmiseks valdavalt kehtivaid tingimusi kooskõlas alusmääruse artikli 6 lõike d punktiga ii, või ii) võttes aluseks Indias valdavalt kehtivaid tingimusi, mida on kohandatud arvestades rauamaagi ekspordimaksu mõju, kuna see on tegur, mis kahjustab normaalseid turutingimusi. |
| --- | --- |

(70)

Enda tarbeks rauamaagi kaevandamise lubadest saadava kasu kohta väitis kaebuse esitaja, et seda kasu tuleks hinnata: kas i) võttes arvesse maailmaturul rauamaagi ostmiseks valdavalt kehtivaid tingimusi kooskõlas alusmääruse artikli 6 lõike d punktiga ii, või ii) võttes aluseks Indias valdavalt kehtivaid tingimusi, mida on kohandatud arvestades rauamaagi ekspordimaksu mõju, kuna see on tegur, mis kahjustab normaalseid turutingimusi.

| (71) | Kaebuse esitaja märkis, et Ameerika Ühendriikide kaubandusministeerium uuris enda tarbeks rauamaagi kaevandamise programmi ja enda tarbeks kivisöe kaevandamise programmi ning võttis mitmete uurimiste käigus tasakaalustusmeetmeid teatava Indiast pärit kuumvaltsitud süsinikterasest lehtmaterjali impordi suhtes. |
| --- | --- |

(71)

Kaebuse esitaja märkis, et Ameerika Ühendriikide kaubandusministeerium uuris enda tarbeks rauamaagi kaevandamise programmi ja enda tarbeks kivisöe kaevandamise programmi ning võttis mitmete uurimiste käigus tasakaalustusmeetmeid teatava Indiast pärit kuumvaltsitud süsinikterasest lehtmaterjali impordi suhtes.

| (72) | India valitsus esitas mineraalide kontsessioonide menetlemise ja taotlejatele andmise õiguslikud alused:






  — | Kaevanduste ja mineraalide arendamise ja reguleerimise (MMDR) muudetud seadus nr 67, 1957 |
| --- | --- | --- |

(72)

India valitsus esitas mineraalide kontsessioonide menetlemise ja taotlejatele andmise õiguslikud alused:

—

Kaevanduste ja mineraalide arendamise ja reguleerimise (MMDR) muudetud seadus nr 67, 1957

| — | MMDRi muudatuse tegemist korraldav seadus nr 3, 2015 |
| --- | --- |

—

MMDRi muudatuse tegemist korraldav seadus nr 3, 2015

| — | Kaevandamiskontsessioonide eeskirjad (MCR), 1960 |
| --- | --- |

—

Kaevandamiskontsessioonide eeskirjad (MCR), 1960

| — | Mineraalide konserveerimise ja arendamise eeskirjad (MCDR), 1988 |
| --- | --- |

—

Mineraalide konserveerimise ja arendamise eeskirjad (MCDR), 1988

| — | Kivisöemaardlaid hõlmavate piirkondade omandamise ja arendamise seadus, 1957 |
| --- | --- |

—

Kivisöemaardlaid hõlmavate piirkondade omandamise ja arendamise seadus, 1957

| — | Kivisöekaevanduste (natsionaliseerimise) seadus, 1973 |
| --- | --- |

—

Kivisöekaevanduste (natsionaliseerimise) seadus, 1973

| — | Kivisöekaevanduste (erisätete) teine määrus, 2014 |
| --- | --- |

—

Kivisöekaevanduste (erisätete) teine määrus, 2014

| — | Kivisöekaevanduste võistupakkumise muutmise eeskirjad, 2012 |
| --- | --- |

—

Kivisöekaevanduste võistupakkumise muutmise eeskirjad, 2012

| (73) | India valitsus selgitas, et rauamaagisektor on Indias alati olnud avatud turg, ja et kivisöe turg muudeti avatuks alates 2000. aasta jaanuarist. |
| --- | --- |

(73)

India valitsus selgitas, et rauamaagisektor on Indias alati olnud avatud turg, ja et kivisöe turg muudeti avatuks alates 2000. aasta jaanuarist.

| (74) | Ühele kahest India eksportivast tootjast anti rauamaagi kaevandamisõigused (ent mitte kivisöe). Siiski ei kasutata asjaomasest kaevandusest kaevandatud rauamaaki (kuna selle rauasisaldus on madal) vaatlusaluse toote tootmiseks, vaid kontserni teiste toodete tootmiseks. Kõnealune tootja ostis vaatlusaluse toote tootmiseks rauamaaki India sõltumatutelt tarnijatelt. |
| --- | --- |

(74)

Ühele kahest India eksportivast tootjast anti rauamaagi kaevandamisõigused (ent mitte kivisöe). Siiski ei kasutata asjaomasest kaevandusest kaevandatud rauamaaki (kuna selle rauasisaldus on madal) vaatlusaluse toote tootmiseks, vaid kontserni teiste toodete tootmiseks. Kõnealune tootja ostis vaatlusaluse toote tootmiseks rauamaaki India sõltumatutelt tarnijatelt.

| (75) | Teisele India eksportivale tootjale anti kivisöe kaevandamisõigused (ent mitte rauamaagi). Kuna kivisöe iga-aastased kaevandamismahud ei olnud piisavad tema vajaduste jaoks, ostis kõnealune tootja kivisütt ka Austraalia sõltumatutelt tarnijatelt. |
| --- | --- |

(75)

Teisele India eksportivale tootjale anti kivisöe kaevandamisõigused (ent mitte rauamaagi). Kuna kivisöe iga-aastased kaevandamismahud ei olnud piisavad tema vajaduste jaoks, ostis kõnealune tootja kivisütt ka Austraalia sõltumatutelt tarnijatelt.

| (76) | Kõnealune eksportiv tootja näitas, et tulenevalt India ülemkohtu 2014. aasta otsusest on kõik varem antud kivisöe kaevandamise õigused tühistatud ning Indias toimib võistupakkumise kord kivisöe kaevandamise õiguste hankimiseks. Seepärast ei hangi kõnealune tootja kivisütt enam enda tarbeks kaevandamise õiguse alusel. Lisaks näitas kõnealune eksportiv tootja, et India valitsuse poolt kehtestatud uue kaevandamisõiguste andmise korra alusel ei ole tal ametlikult õigust kaevandamisõigusi saada asjaomase korraga seotud piirangute tõttu. |
| --- | --- |

(76)

Kõnealune eksportiv tootja näitas, et tulenevalt India ülemkohtu 2014. aasta otsusest on kõik varem antud kivisöe kaevandamise õigused tühistatud ning Indias toimib võistupakkumise kord kivisöe kaevandamise õiguste hankimiseks. Seepärast ei hangi kõnealune tootja kivisütt enam enda tarbeks kaevandamise õiguse alusel. Lisaks näitas kõnealune eksportiv tootja, et India valitsuse poolt kehtestatud uue kaevandamisõiguste andmise korra alusel ei ole tal ametlikult õigust kaevandamisõigusi saada asjaomase korraga seotud piirangute tõttu.

| (77) | Seetõttu ei ole komisjonil rohkem tarvis kõnealust kava analüüsida. |
| --- | --- |

(77)

Seetõttu ei ole komisjonil rohkem tarvis kõnealust kava analüüsida.

3.2.   Kavad, mille suhtes leiti tõendeid subsideerimise kohta

Kavad, mille suhtes leiti tõendeid subsideerimise kohta

3.2.1.   Sihttoodete kava

Sihttoodete kava

a)   
  Õiguslik alus

Õiguslik alus

| (78) | Sihttoodete kava detailne kirjeldus on esitatud väliskaubanduspoliitika kava Foreign Trade Policy (FTP) 2009–2014 lõikes 3.15 ning menetlusjuhendi Handbook of Procedure (HoP) 2009–2014 lõikes 3.9. |
| --- | --- |

(78)

Sihttoodete kava detailne kirjeldus on esitatud väliskaubanduspoliitika kava Foreign Trade Policy (FTP) 2009–2014 lõikes 3.15 ning menetlusjuhendi Handbook of Procedure (HoP) 2009–2014 lõikes 3.9.

Foreign Trade Policy (FTP) 2009–2014

Handbook of Procedure (HoP) 2009–2014

b)   
  Toetuskõlblikkus

Toetuskõlblikkus

| (79) | Väliskaubanduspoliitika kava 2009–2014 lõike 3.15.2 kohaselt on selle kava alusel toetuskõlblikud HoP 2009–2014 I köite lisas 37D nimetatud toodete eksportijad. |
| --- | --- |

(79)

Väliskaubanduspoliitika kava 2009–2014 lõike 3.15.2 kohaselt on selle kava alusel toetuskõlblikud HoP 2009–2014 I köite lisas 37D nimetatud toodete eksportijad.

c)   
  Praktiline rakendamine

Praktiline rakendamine

| (80) | Käesoleva kava alusel on HoP lisas 37D loetletud toodete ekspordi puhul õigus taotleda tollimaksukrediiti 2 % FOB-väärtuse ulatuses. 2012. aastal suurendati keragrafiitmalmist torude tollimaksukrediidi määra 5 %ni. Seega on keragrafiitmalmist torud toetuskõlblikud tollimaksukrediidi taotlemiseks. |
| --- | --- |

(80)

Käesoleva kava alusel on HoP lisas 37D loetletud toodete ekspordi puhul õigus taotleda tollimaksukrediiti 2 % FOB-väärtuse ulatuses. 2012. aastal suurendati keragrafiitmalmist torude tollimaksukrediidi määra 5 %ni. Seega on keragrafiitmalmist torud toetuskõlblikud tollimaksukrediidi taotlemiseks.

| (81) | Sihttoodete kava alusel antav tollimaksukrediit on vabalt ülekantav ja kehtib 24 kuu jooksul alates vastava krediidisertifikaadi väljastamise kuupäevast. Seda krediiti võib seejärel kasutada mis tahes sisendite või kauba, sealhulgas kapitalikaupade imporditollimaksude tasumiseks. |
| --- | --- |

(81)

Sihttoodete kava alusel antav tollimaksukrediit on vabalt ülekantav ja kehtib 24 kuu jooksul alates vastava krediidisertifikaadi väljastamise kuupäevast. Seda krediiti võib seejärel kasutada mis tahes sisendite või kauba, sealhulgas kapitalikaupade imporditollimaksude tasumiseks.

| (82) | Krediidisertifikaat väljastatakse pärast ekspordi toimumist või kauba lähetamist punktis, mille kaudu eksport toimub. Kui taotleja esitab ametiasutustele koopiad kõigist asjakohastest ekspordidokumentidest (nt eksporditellimus, faktuurarved, saatearved, panga sertifikaadid), ei ole India valitsusel enam tollimaksukrediidi andmise üle otsustusõigust. |
| --- | --- |

(82)

Krediidisertifikaat väljastatakse pärast ekspordi toimumist või kauba lähetamist punktis, mille kaudu eksport toimub. Kui taotleja esitab ametiasutustele koopiad kõigist asjakohastest ekspordidokumentidest (nt eksporditellimus, faktuurarved, saatearved, panga sertifikaadid), ei ole India valitsusel enam tollimaksukrediidi andmise üle otsustusõigust.

| (83) | Mõlemad äriühingud kasutasid uurimisperioodil kõnealust kava. |
| --- | --- |

(83)

Mõlemad äriühingud kasutasid uurimisperioodil kõnealust kava.

d)   
  Järeldused sihttoodete kava kohta

Järeldused sihttoodete kava kohta

| (84) | Sihttoodete kava pakub subsiidiume alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 3 lõike 2 tähenduses. Sihttoodete kava kohane krediit on India valitsuse rahaline toetus, sest krediiti kasutatakse hiljem imporditollimaksude tasumiseks, mistõttu vähenevad India valitsuse tulud, mille ta muidu maksmisele kuuluvatest tollimaksudest saaks. Pealegi toob sihttoodete kava raames antav tollimaksukrediit eksportijale kasu, sest see suurendab tema likviidsust. |
| --- | --- |

(84)

Sihttoodete kava pakub subsiidiume alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 3 lõike 2 tähenduses. Sihttoodete kava kohane krediit on India valitsuse rahaline toetus, sest krediiti kasutatakse hiljem imporditollimaksude tasumiseks, mistõttu vähenevad India valitsuse tulud, mille ta muidu maksmisele kuuluvatest tollimaksudest saaks. Pealegi toob sihttoodete kava raames antav tollimaksukrediit eksportijale kasu, sest see suurendab tema likviidsust.

| (85) | Peale selle sõltub sihttoodete kava juriidiliselt eksporditegevusest ja seepärast peetakse seda konkreetseks ja tasakaalustatavaks vastavalt alusmääruse artikli 4 lõike 4 esimese lõigu punktile a. |
| --- | --- |

(85)

Peale selle sõltub sihttoodete kava juriidiliselt eksporditegevusest ja seepärast peetakse seda konkreetseks ja tasakaalustatavaks vastavalt alusmääruse artikli 4 lõike 4 esimese lõigu punktile a.

| (86) | Kõnealust kava ei saa pidada lubatavaks tollimaksu tagastussüsteemiks ega asendamise puhul kasutatavaks tagastussüsteemiks alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses. See ei vasta alusmääruse I lisa punktis i, II lisas (tagastussüsteemi määratlus ja eeskirjad) ja III lisas (asendamise puhul kasutatava tagastussüsteemi määratlus ja eeskirjad) sätestatud rangetele eeskirjadele. Eksportija ei ole tegelikult kohustatud tollimaksuvabalt imporditud kaupa tootmisprotsessis tarbima ning krediidisumma arvutamise aluseks ei ole tegelikult tarbitud sisendid. Ei ole kehtestatud süsteemi ega menetluskorda, mille alusel kindlaks teha, millist sisendit eksporditud kaupade tootmisprotsessis kasutatakse või kas on esinenud imporditollimaksude ülemäärast maksmist alusmääruse I lisa punkti i ning II ja III lisa tähenduses. Eksportijal on õigus saada sihttoodete kava alusel toetust sõltumata sellest, kas ta üldse impordib mingeid sisendeid. Toetuse saamiseks piisab, kui eksportija lihtsalt ekspordib kaupu, ilma et ta peaks tõendama sisendmaterjalide importimist. Seega on sihttoodete kava alusel õigus abi saada isegi eksportijatel, kes hangivad kõik sisendid kodumaalt ega impordi mingeid sisendina kasutatavaid kaupu. Veelgi enam, eksportija võib kasutada sihttoodete kava raames antavat tollimaksukrediiti kapitalikaupade importimiseks, kuigi kapitalikaupade suhtes ei kohaldata selliseid lubatavaid tollimaksu tagastamise süsteeme, nagu on sätestatud alusmääruse I lisa punktis i, kuna neid ei tarbita eksporditavate toodete tootmiseks. |
| --- | --- |

(86)

Kõnealust kava ei saa pidada lubatavaks tollimaksu tagastussüsteemiks ega asendamise puhul kasutatavaks tagastussüsteemiks alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses. See ei vasta alusmääruse I lisa punktis i, II lisas (tagastussüsteemi määratlus ja eeskirjad) ja III lisas (asendamise puhul kasutatava tagastussüsteemi määratlus ja eeskirjad) sätestatud rangetele eeskirjadele. Eksportija ei ole tegelikult kohustatud tollimaksuvabalt imporditud kaupa tootmisprotsessis tarbima ning krediidisumma arvutamise aluseks ei ole tegelikult tarbitud sisendid. Ei ole kehtestatud süsteemi ega menetluskorda, mille alusel kindlaks teha, millist sisendit eksporditud kaupade tootmisprotsessis kasutatakse või kas on esinenud imporditollimaksude ülemäärast maksmist alusmääruse I lisa punkti i ning II ja III lisa tähenduses. Eksportijal on õigus saada sihttoodete kava alusel toetust sõltumata sellest, kas ta üldse impordib mingeid sisendeid. Toetuse saamiseks piisab, kui eksportija lihtsalt ekspordib kaupu, ilma et ta peaks tõendama sisendmaterjalide importimist. Seega on sihttoodete kava alusel õigus abi saada isegi eksportijatel, kes hangivad kõik sisendid kodumaalt ega impordi mingeid sisendina kasutatavaid kaupu. Veelgi enam, eksportija võib kasutada sihttoodete kava raames antavat tollimaksukrediiti kapitalikaupade importimiseks, kuigi kapitalikaupade suhtes ei kohaldata selliseid lubatavaid tollimaksu tagastamise süsteeme, nagu on sätestatud alusmääruse I lisa punktis i, kuna neid ei tarbita eksporditavate toodete tootmiseks.

e)   
  Muudatused, mis kaasnesid uue väliskaubanduspoliitika kavaga 2015–2020

Muudatused, mis kaasnesid uue väliskaubanduspoliitika kavaga 2015–2020

| (87) | Uue, viieks aastaks koostatud väliskaubanduspoliitika kavaga 2015–2020 võeti kasutusele uus India kaupade ekspordi kava (MEIS, Merchandise Exports from India Scheme), mis asendas rea eelnevaid kavasid, sh sihttoodete kava. Kuna sihttoodete kava ja India kaupade ekspordi kava toetuskõlblikkuse kriteeriumid on põhimõtteliselt ühesugused, on selge, et sihttoodete kava ei lõpetatud, vaid lihtsalt nimetati ümber ning sihttoodete kava alusel saadav kasu on endiselt kättesaadav uue kava alusel. Seetõttu on sihttoodete kava alusel saadavat kasu endiselt võimalik tasakaalustada. |
| --- | --- |

(87)

Uue, viieks aastaks koostatud väliskaubanduspoliitika kavaga 2015–2020 võeti kasutusele uus India kaupade ekspordi kava (MEIS, Merchandise Exports from India Scheme), mis asendas rea eelnevaid kavasid, sh sihttoodete kava. Kuna sihttoodete kava ja India kaupade ekspordi kava toetuskõlblikkuse kriteeriumid on põhimõtteliselt ühesugused, on selge, et sihttoodete kava ei lõpetatud, vaid lihtsalt nimetati ümber ning sihttoodete kava alusel saadav kasu on endiselt kättesaadav uue kava alusel. Seetõttu on sihttoodete kava alusel saadavat kasu endiselt võimalik tasakaalustada.

Merchandise Exports from India Scheme

| (88) | Pärast avalikustamist väitis ECL, et MEISi ei saa automaatselt pidada sihttoodete kava variandiks või asenduskavaks. Komisjon lükkas selle väite tagasi, kuna sihttoodete kava ja MEISi toetuskõlblikkuse kriteeriumid ja nendest kavadest kasu saajad on keragrafiitmalmist torude tootjate osas samad. India valitsus tunnistas oma küsimustiku vastustes ise, et sihttoodete kava on uude kavasse [MEIS] sulandatud (8). Seepärast lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(88)

Pärast avalikustamist väitis ECL, et MEISi ei saa automaatselt pidada sihttoodete kava variandiks või asenduskavaks. Komisjon lükkas selle väite tagasi, kuna sihttoodete kava ja MEISi toetuskõlblikkuse kriteeriumid ja nendest kavadest kasu saajad on keragrafiitmalmist torude tootjate osas samad. India valitsus tunnistas oma küsimustiku vastustes ise, et sihttoodete kava on uude kavasse [MEIS] sulandatud (8). Seepärast lükati see väide tagasi.

8

| (89) | Siiski on kummagi kava alusel saadava kasu summad erinevad. India kaupade ekspordi kava raames pakutav tollimaksusoodustus on praegu 2 % ekspordi FOB-väärtusest (sihttoodete kava alusel oli see uurimisperioodil 5 %). |
| --- | --- |

(89)

Siiski on kummagi kava alusel saadava kasu summad erinevad. India kaupade ekspordi kava raames pakutav tollimaksusoodustus on praegu 2 % ekspordi FOB-väärtusest (sihttoodete kava alusel oli see uurimisperioodil 5 %).

| (90) | Kaks India tootjat väitsid enne ja pärast lõplike järelduste avalikustamist, et asjaomane madalam väärtus peaks olema parameeter, mille alusel määrata kindlaks saadava kasu (kui see on olemas) summa, mida tasakaalustada. ECL viitas komisjoni dokumendile „Juhised subsiidiumisumma arvutamiseks tasakaalustavat tollimaksu käsitlevates uurimistes” (9) ja 1. näidisele, kus tuleb uurimisperioodi lõpuosa suhtes rakenduvat muudetud soodustust rakendada „juhul, kui muudatus on alalise iseloomuga”. Selle väite esitas pärast lõplike järelduste avalikustamist ka India valitsus. |
| --- | --- |

(90)

Kaks India tootjat väitsid enne ja pärast lõplike järelduste avalikustamist, et asjaomane madalam väärtus peaks olema parameeter, mille alusel määrata kindlaks saadava kasu (kui see on olemas) summa, mida tasakaalustada. ECL viitas komisjoni dokumendile „Juhised subsiidiumisumma arvutamiseks tasakaalustavat tollimaksu käsitlevates uurimistes” (9) ja 1. näidisele, kus tuleb uurimisperioodi lõpuosa suhtes rakenduvat muudetud soodustust rakendada „juhul, kui muudatus on alalise iseloomuga”. Selle väite esitas pärast lõplike järelduste avalikustamist ka India valitsus.

9

| (91) | Komisjon lükkas selle väite ümber järgmistel põhjustel. Alusmääruse artikli 5 kohaselt „arvutatakse tasakaalustatavate subsiidiumide summa lähtudes kasust, mille subsiidiumi saaja uurimisperioodil uurimistulemuste järgi subsideerimisest sai”. Eksportivad tootjad said uurimisperioodil kasu tollimaksukrediidist, mida anti 5 % ulatuses vaatlusaluse toote ekspordi FOB-väärtusest. |
| --- | --- |

(91)

Komisjon lükkas selle väite ümber järgmistel põhjustel. Alusmääruse artikli 5 kohaselt „arvutatakse tasakaalustatavate subsiidiumide summa lähtudes kasust, mille subsiidiumi saaja uurimisperioodil uurimistulemuste järgi subsideerimisest sai”. Eksportivad tootjad said uurimisperioodil kasu tollimaksukrediidist, mida anti 5 % ulatuses vaatlusaluse toote ekspordi FOB-väärtusest.

| (92) | Alusmääruse artikli 11 kohaselt ei võeta teavet uurimisperioodile järgneva perioodi kohta üldjuhul arvesse. See tähendab, et uurimisperioodile järgneval perioodil toimunud arenguid võib arvesse võtta ainult erandkorras, nimelt juhul, kui nende arvestamata jätmine oleks „ilmselgelt sobimatu” (10). Sellise olukorra lävele jõuti näiteks siis, kui 2004. aastal liitusid Euroopa Liiduga kümme uut liikmesriiki, mistõttu komisjon oli kohustatud uurima, kas uurimise käigus saadud teave oli ikka veel tüüpiline laienenud liitu arvesse võttes (11). |
| --- | --- |

(92)

Alusmääruse artikli 11 kohaselt ei võeta teavet uurimisperioodile järgneva perioodi kohta üldjuhul arvesse. See tähendab, et uurimisperioodile järgneval perioodil toimunud arenguid võib arvesse võtta ainult erandkorras, nimelt juhul, kui nende arvestamata jätmine oleks „ilmselgelt sobimatu” (10). Sellise olukorra lävele jõuti näiteks siis, kui 2004. aastal liitusid Euroopa Liiduga kümme uut liikmesriiki, mistõttu komisjon oli kohustatud uurima, kas uurimise käigus saadud teave oli ikka veel tüüpiline laienenud liitu arvesse võttes (11).

10

11

| (93) | Käesoleva asja puhul ei ole siiski jõutud kõnealuse läveni. Uurimisjärgsel perioodil jäi subsiidium põhimõtteliselt kehtima ja uurimisperioodil on eksportijad saanud kasu 5 %-lisest määrast. Eeldust, et uurimisjärgse perioodi vähendatud 2 %-line määr jääb alaliselt püsima, ei saa kinnitada, kuna valitsusel on õigus kava protsendimäära muuta igal ajal (12). Sellised muudatused ei ole ainult hüpoteetilised, mida tõendab ka eelmise kava kehtivuse ajal toimunu. Endine sihttoodete kava oli kehtestatud 2009. aastal seadusega ning valitsus muutis protsendimäära 2 %-lt 5 %-le alates 31. detsembrist 2012 (13). Võttes kõiki nimetatud tegureid arvesse, teeb komisjon järelduse, et sihttoodete kava kohase 5 %-lise määra tasakaalustamine uurimisperioodil ei ole ilmselgelt sobimatu. Kui praegune 2 %-line määr jääb pikalt kehtima, võivad eksportijad nõuda vahepealset läbivaatamist, mis näitaks olude jätkuvalt muutunud olekut seoses asjaomase subsiidiumiga. |
| --- | --- |

(93)

Käesoleva asja puhul ei ole siiski jõutud kõnealuse läveni. Uurimisjärgsel perioodil jäi subsiidium põhimõtteliselt kehtima ja uurimisperioodil on eksportijad saanud kasu 5 %-lisest määrast. Eeldust, et uurimisjärgse perioodi vähendatud 2 %-line määr jääb alaliselt püsima, ei saa kinnitada, kuna valitsusel on õigus kava protsendimäära muuta igal ajal (12). Sellised muudatused ei ole ainult hüpoteetilised, mida tõendab ka eelmise kava kehtivuse ajal toimunu. Endine sihttoodete kava oli kehtestatud 2009. aastal seadusega ning valitsus muutis protsendimäära 2 %-lt 5 %-le alates 31. detsembrist 2012 (13). Võttes kõiki nimetatud tegureid arvesse, teeb komisjon järelduse, et sihttoodete kava kohase 5 %-lise määra tasakaalustamine uurimisperioodil ei ole ilmselgelt sobimatu. Kui praegune 2 %-line määr jääb pikalt kehtima, võivad eksportijad nõuda vahepealset läbivaatamist, mis näitaks olude jätkuvalt muutunud olekut seoses asjaomase subsiidiumiga.

12

13

f)   
  Subsiidiumisumma arvutamine

Subsiidiumisumma arvutamine

| (94) | Tasakaalustatavate subsiidiumide summa arvutati subsiidiumisaaja poolt saadud kasu alusel, mille olemasolu uurimisperioodil tehti kindlaks koostööd teinud eksportiva tootja poolt eksporditehingu hetkel tekkepõhiselt kirjendatud sissetulekuna. Alusmääruse artikli 7 lõigete 2 ja 3 kohaselt jagas komisjon selle subsiidiumisumma (lugeja) vaatlusaluse toote ekspordikäibega uurimisperioodil (nimetaja), kuna subsiidium sõltub eksporditegevusest ja seda ei antud valmistatud, toodetud, eksporditud või veetud koguste alusel. |
| --- | --- |

(94)

Tasakaalustatavate subsiidiumide summa arvutati subsiidiumisaaja poolt saadud kasu alusel, mille olemasolu uurimisperioodil tehti kindlaks koostööd teinud eksportiva tootja poolt eksporditehingu hetkel tekkepõhiselt kirjendatud sissetulekuna. Alusmääruse artikli 7 lõigete 2 ja 3 kohaselt jagas komisjon selle subsiidiumisumma (lugeja) vaatlusaluse toote ekspordikäibega uurimisperioodil (nimetaja), kuna subsiidium sõltub eksporditegevusest ja seda ei antud valmistatud, toodetud, eksporditud või veetud koguste alusel.

| (95) | Uurimisperioodil oli asjaomase kavaga seotud subsiidiumimäär äriühingu ECL ja tema tütarettevõtja Srikalahasthi Pipes Limited (edaspidi „ECL kontsern”) puhul 4,35 % ja äriühingu Jindal Saw India puhul 3,11 %. |
| --- | --- |

(95)

Uurimisperioodil oli asjaomase kavaga seotud subsiidiumimäär äriühingu ECL ja tema tütarettevõtja Srikalahasthi Pipes Limited (edaspidi „ECL kontsern”) puhul 4,35 % ja äriühingu Jindal Saw India puhul 3,11 %.

3.2.2.   Kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava (EPCGS)

Kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava (EPCGS)

a)   
  Õiguslik alus

Õiguslik alus

| (96) | Väliskaubanduspoliitika kava 2009–2014 peatükis 5 ning menetlusjuhendi 2009–2014 peatükis 5 on esitatud detailne kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava kirjeldus. |
| --- | --- |

(96)

Väliskaubanduspoliitika kava 2009–2014 peatükis 5 ning menetlusjuhendi 2009–2014 peatükis 5 on esitatud detailne kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava kirjeldus.

b)   
  Toetuskõlblikkus

Toetuskõlblikkus

| (97) | Selle kava raames saavad toetust taotleda toetavate tootjate ja teenuseosutajatega seotud tootvad eksportijad ja vahendavad eksportijad. |
| --- | --- |

(97)

Selle kava raames saavad toetust taotleda toetavate tootjate ja teenuseosutajatega seotud tootvad eksportijad ja vahendavad eksportijad.

c)   
  Praktiline rakendamine

Praktiline rakendamine

| (98) | Ekspordikohustuse täitmisel on äriühingul lubatud importida kapitalikaupu (uusi ja kuni 10 aasta vanuseid kasutatud kapitalikaupu) vähendatud tollimaksumääraga. Ekspordikohustus on kohustus eksportida kaupu, sõltuvalt valitud allkavast, vähemalt kuue või kaheksakordse säästetud tollimaksu summa väärtuses. Selleks väljastab India valitsus vastavalt taotlusele ja lõivu tasumisel EPCGS-litsentsi. Kavaga nähakse ette vähendatud tollimaksumäär (3 %), mis on kohaldatav kõigi selle kava raames imporditavate kapitalikaupade suhtes. Ekspordikohustuse täitmiseks peab imporditud kapitalikaupu kasutama teatava perioodi jooksul teatava hulga eksportkaupade tootmiseks. Väliskaubanduspoliitika kava 2009–2014 kohaselt võib kapitalikaupu EPCGS-kava raames importida 0 % tollimaksumääraga, aga sel juhul on ekspordikohustuse täitmiseks antav ajavahemik lühem. |
| --- | --- |

(98)

Ekspordikohustuse täitmisel on äriühingul lubatud importida kapitalikaupu (uusi ja kuni 10 aasta vanuseid kasutatud kapitalikaupu) vähendatud tollimaksumääraga. Ekspordikohustus on kohustus eksportida kaupu, sõltuvalt valitud allkavast, vähemalt kuue või kaheksakordse säästetud tollimaksu summa väärtuses. Selleks väljastab India valitsus vastavalt taotlusele ja lõivu tasumisel EPCGS-litsentsi. Kavaga nähakse ette vähendatud tollimaksumäär (3 %), mis on kohaldatav kõigi selle kava raames imporditavate kapitalikaupade suhtes. Ekspordikohustuse täitmiseks peab imporditud kapitalikaupu kasutama teatava perioodi jooksul teatava hulga eksportkaupade tootmiseks. Väliskaubanduspoliitika kava 2009–2014 kohaselt võib kapitalikaupu EPCGS-kava raames importida 0 % tollimaksumääraga, aga sel juhul on ekspordikohustuse täitmiseks antav ajavahemik lühem.

| (99) | EPCGS-litsentsi omanik võib kapitalikaupu hankida ka oma riigist. Sellisel juhul võib omamaine kapitalikaupade tootja ise ära kasutada selliste kapitalikaupade tootmiseks vajalike komponentide tollimaksuvaba importimist. Samuti võib omamaine tootja nõuda ekspordiga samaväärsete toimingute hüvitamist seoses kapitalikaupade tarnimisega EPCGS-litsentsi omanikule. |
| --- | --- |

(99)

EPCGS-litsentsi omanik võib kapitalikaupu hankida ka oma riigist. Sellisel juhul võib omamaine kapitalikaupade tootja ise ära kasutada selliste kapitalikaupade tootmiseks vajalike komponentide tollimaksuvaba importimist. Samuti võib omamaine tootja nõuda ekspordiga samaväärsete toimingute hüvitamist seoses kapitalikaupade tarnimisega EPCGS-litsentsi omanikule.

| (100) | Tehti kindlaks, et asjaomased kaks äriühingut said kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava alusel soodustusi, mida oli võimalik seostada vaatlusaluse tootega uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(100)

Tehti kindlaks, et asjaomased kaks äriühingut said kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava alusel soodustusi, mida oli võimalik seostada vaatlusaluse tootega uurimisperioodil.

d)   
  Järeldused kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava kohta

Järeldused kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava kohta

| (101) | Kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava pakub subsiidiume alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 3 lõike 2 tähenduses. Tollimaksu vähendamine kujutab endast India valitsuse antavat finantstoetust, kuna seetõttu laekub India valitsusele vähem tollimaksu kui ta saama peaks. Lisaks toob tollimaksuvähendus eksportijale kasu, kuna säästetud imporditollimaks suurendab äriühingu likviidsust. |
| --- | --- |

(101)

Kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava pakub subsiidiume alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 3 lõike 2 tähenduses. Tollimaksu vähendamine kujutab endast India valitsuse antavat finantstoetust, kuna seetõttu laekub India valitsusele vähem tollimaksu kui ta saama peaks. Lisaks toob tollimaksuvähendus eksportijale kasu, kuna säästetud imporditollimaks suurendab äriühingu likviidsust.

| (102) | Peale selle sõltub kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava juriidiliselt eksporditegevusest, kuna litsentside saamiseks tuleb võtta ekspordikohustus. Seetõttu peetakse seda konkreetseks ja tasakaalustatavaks vastavalt alusmääruse artikli 4 lõike 4 esimese lõigu punktile a. |
| --- | --- |

(102)

Peale selle sõltub kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava juriidiliselt eksporditegevusest, kuna litsentside saamiseks tuleb võtta ekspordikohustus. Seetõttu peetakse seda konkreetseks ja tasakaalustatavaks vastavalt alusmääruse artikli 4 lõike 4 esimese lõigu punktile a.

| (103) | Kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava ei saa pidada lubatavaks tollimaksu tagastussüsteemiks ega asendamise puhul kasutatavaks tagastussüsteemiks alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses. Kapitalikaupade suhtes ei kohaldata selliseid lubatavaid tollimaksu tagastamise süsteeme, nagu on sätestatud alusmääruse I lisa punktis i, kuna neid ei tarbita eksporditavate toodete tootmiseks. |
| --- | --- |

(103)

Kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava ei saa pidada lubatavaks tollimaksu tagastussüsteemiks ega asendamise puhul kasutatavaks tagastussüsteemiks alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses. Kapitalikaupade suhtes ei kohaldata selliseid lubatavaid tollimaksu tagastamise süsteeme, nagu on sätestatud alusmääruse I lisa punktis i, kuna neid ei tarbita eksporditavate toodete tootmiseks.

| (104) | Uus viieks aastaks koostatud väliskaubanduspoliitika kava 2015–2020 säilitas kõnealuse kava, kuigi selles on sätestatud ainult 0 %-lise tollimaksumäära võimalus. Kuna toetuskõlblikkuse kriteeriumid on põhimõtteliselt samad, ei saa öelda, et kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava lõpetati ja seetõttu ei saa see enam olla tasakaalustatav. |
| --- | --- |

(104)

Uus viieks aastaks koostatud väliskaubanduspoliitika kava 2015–2020 säilitas kõnealuse kava, kuigi selles on sätestatud ainult 0 %-lise tollimaksumäära võimalus. Kuna toetuskõlblikkuse kriteeriumid on põhimõtteliselt samad, ei saa öelda, et kapitalikaupade ekspordisoodustuste kava lõpetati ja seetõttu ei saa see enam olla tasakaalustatav.

e)   
  Subsiidiumisumma arvutamine

Subsiidiumisumma arvutamine

| (105) | Tasakaalustatavate subsiidiumide summa arvutati vastavalt alusmääruse artikli 7 lõikele 3 imporditud kapitalikaupadelt tasumata tollimaksu alusel, mis jaotati ajavahemikule, mis vastab selliste kaupade tavapärasele amortisatsiooniajale asjaomases tootmisharus. Sellisel moel uurimisperioodi kohta arvutatud summale liideti selle perioodi intress, et kajastada raha väärtuse muutumist aja jooksul. Selleks otstarbeks loeti asjakohaseks Indias uurimisperioodi ajal kehtinud turuintressimäär. |
| --- | --- |

(105)

Tasakaalustatavate subsiidiumide summa arvutati vastavalt alusmääruse artikli 7 lõikele 3 imporditud kapitalikaupadelt tasumata tollimaksu alusel, mis jaotati ajavahemikule, mis vastab selliste kaupade tavapärasele amortisatsiooniajale asjaomases tootmisharus. Sellisel moel uurimisperioodi kohta arvutatud summale liideti selle perioodi intress, et kajastada raha väärtuse muutumist aja jooksul. Selleks otstarbeks loeti asjakohaseks Indias uurimisperioodi ajal kehtinud turuintressimäär.

| (106) | Alusmääruse artikli 7 lõigete 2 ja 3 kohaselt jagati see subsiidiumisumma vaatlusaluse toote asjaomase ekspordikäibega uurimisperioodil (nimetaja), kuna subsiidium sõltub eksporditegevusest ja seda ei antud valmistatud, toodetud, eksporditud või veetud koguste alusel. |
| --- | --- |

(106)

Alusmääruse artikli 7 lõigete 2 ja 3 kohaselt jagati see subsiidiumisumma vaatlusaluse toote asjaomase ekspordikäibega uurimisperioodil (nimetaja), kuna subsiidium sõltub eksporditegevusest ja seda ei antud valmistatud, toodetud, eksporditud või veetud koguste alusel.

| (107) | ECL väitis pärast lõplike järelduste avalikustamist, et EPCGS-kava kasutatakse kõigi keragrafiitmalmist torude tootmiseks ja mitte ainult eksporditavate toodete tootmiseks. Seepärast taotles ECL, et subsiidium arvutataks kogu käibe, mitte ekspordikäibe alusel. |
| --- | --- |

(107)

ECL väitis pärast lõplike järelduste avalikustamist, et EPCGS-kava kasutatakse kõigi keragrafiitmalmist torude tootmiseks ja mitte ainult eksporditavate toodete tootmiseks. Seepärast taotles ECL, et subsiidium arvutataks kogu käibe, mitte ekspordikäibe alusel.

| (108) | Komisjon lükkas selle väite tagasi, sest nagu eespool osutatud, sõltub subsiidium üksnes eksporditegevusest. Selline lähenemisviis on kooskõlas komisjoni praktikaga sama kava osas (14). |
| --- | --- |

(108)

Komisjon lükkas selle väite tagasi, sest nagu eespool osutatud, sõltub subsiidium üksnes eksporditegevusest. Selline lähenemisviis on kooskõlas komisjoni praktikaga sama kava osas (14).

14

| (109) | Sama eksportiv tootja palus, et kasu puhul ei võetaks arvesse sisendeid/masinaid, mis olid juba enne uurimisperioodi amortiseerunud. Komisjon nõustus selle väitega ja teavitas sellest äriühingut. |
| --- | --- |

(109)

Sama eksportiv tootja palus, et kasu puhul ei võetaks arvesse sisendeid/masinaid, mis olid juba enne uurimisperioodi amortiseerunud. Komisjon nõustus selle väitega ja teavitas sellest äriühingut.

| (110) | Uurimisperioodil oli asjaomase kavaga seotud subsiidiumimäär ECL kontserni puhul 0,03 % ja äriühingu Jindal Saw India puhul 0,38 %. |
| --- | --- |

(110)

Uurimisperioodil oli asjaomase kavaga seotud subsiidiumimäär ECL kontserni puhul 0,03 % ja äriühingu Jindal Saw India puhul 0,38 %.

3.2.3.   Tollimaksu tagastamise kava (DDS)

Tollimaksu tagastamise kava (DDS)

a)   
  Õiguslik alus

Õiguslik alus

| (111) | Tollimaksu tagastamise kava üksikasjalik kirjeldus on esitatud 1995. aasta tollimaksu ja riikliku aktsiisimaksu tagastamise eeskirjades, mida on muudetud hilisemate teatistega. |
| --- | --- |

(111)

Tollimaksu tagastamise kava üksikasjalik kirjeldus on esitatud 1995. aasta tollimaksu ja riikliku aktsiisimaksu tagastamise eeskirjades, mida on muudetud hilisemate teatistega.

b)   
  Toetuskõlblikkus

Toetuskõlblikkus

| (112) | Selle kava raames võivad toetust taotleda kõik tootvad eksportijad ja vahendavad eksportijad. |
| --- | --- |

(112)

Selle kava raames võivad toetust taotleda kõik tootvad eksportijad ja vahendavad eksportijad.

c)   
  Praktiline rakendamine

Praktiline rakendamine

| (113) | Tingimustele vastav eksportija võib taotleda summa tagastamist, mis arvutatakse protsendimäärana selle kava raames eksporditud toodete FOB-väärtusest. India valitsus on kehtestanud tagastamismäärad reale toodetele, kaasa arvatud vaatlusalune toode. Nende kindlaksmääramisel võetakse aluseks toote valmistusprotsessis kasutatud materjalide keskmine kogus või väärtus ja nende eest makstud tollimaksu keskmine summa. Neid kohaldatakse sõltumata sellest, kas imporditollimaksud on tegelikult tasutud või mitte. Tollimaksu tagastamise kava kohane tagastusmäär oli vaatlusaluse toote puhul uurimisperioodil 1,9 % FOB-väärtusest. |
| --- | --- |

(113)

Tingimustele vastav eksportija võib taotleda summa tagastamist, mis arvutatakse protsendimäärana selle kava raames eksporditud toodete FOB-väärtusest. India valitsus on kehtestanud tagastamismäärad reale toodetele, kaasa arvatud vaatlusalune toode. Nende kindlaksmääramisel võetakse aluseks toote valmistusprotsessis kasutatud materjalide keskmine kogus või väärtus ja nende eest makstud tollimaksu keskmine summa. Neid kohaldatakse sõltumata sellest, kas imporditollimaksud on tegelikult tasutud või mitte. Tollimaksu tagastamise kava kohane tagastusmäär oli vaatlusaluse toote puhul uurimisperioodil 1,9 % FOB-väärtusest.

| (114) | Kõnealuse kava raames soodustuste saamiseks peab äriühing eksportima. Samal hetkel, kui kaubasaadetise andmed sisestatakse tolli serverisse (ICEGATE), loetakse eksport toimuvaks tollimaksu tagastamise kava alusel ja tollimaksu tagastamise kava alusel ette nähtud summa fikseeritakse pöördumatult. Kui äriühing on pärast kauba ärasaatmist esitanud üldise ekspordideklaratsiooni (Export General Manifest) ja tolliasutus ei ole deklaratsiooni kauba saatearve andmetega võrdlemisel vigu leidnud, on kõik tingimused täidetud, et lubada tagastatava summa väljamaksmist otseülekandega eksportija pangaarvele või käskveksliga. |
| --- | --- |

(114)

Kõnealuse kava raames soodustuste saamiseks peab äriühing eksportima. Samal hetkel, kui kaubasaadetise andmed sisestatakse tolli serverisse (ICEGATE), loetakse eksport toimuvaks tollimaksu tagastamise kava alusel ja tollimaksu tagastamise kava alusel ette nähtud summa fikseeritakse pöördumatult. Kui äriühing on pärast kauba ärasaatmist esitanud üldise ekspordideklaratsiooni (Export General Manifest) ja tolliasutus ei ole deklaratsiooni kauba saatearve andmetega võrdlemisel vigu leidnud, on kõik tingimused täidetud, et lubada tagastatava summa väljamaksmist otseülekandega eksportija pangaarvele või käskveksliga.

| (115) | Eksportija peab esitama ka eksporditehinguga seotud summa laekumise tõendamiseks panga väljastatava eksporditehingu teostamise tõendi (Bank Realisation Certificate). Selle dokumendi võib esitada pärast tagastussumma maksmist, kuid India valitsus nõuab väljamakstud summa tagasi, kui eksportija ei esita eksporditehingu teostamise tõendit ettenähtud tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

(115)

Eksportija peab esitama ka eksporditehinguga seotud summa laekumise tõendamiseks panga väljastatava eksporditehingu teostamise tõendi (Bank Realisation Certificate). Selle dokumendi võib esitada pärast tagastussumma maksmist, kuid India valitsus nõuab väljamakstud summa tagasi, kui eksportija ei esita eksporditehingu teostamise tõendit ettenähtud tähtaja jooksul.

| (116) | Tagastatud summat võib kasutada mis tahes otstarbel. |
| --- | --- |

(116)

Tagastatud summat võib kasutada mis tahes otstarbel.

| (117) | Vastavalt India raamatupidamisstandarditele võib tagastatud tollimaksusumma pärast ekspordikohustuse täitmist kanda tekkepõhise tuluna raamatupidamisaruannetesse. |
| --- | --- |

(117)

Vastavalt India raamatupidamisstandarditele võib tagastatud tollimaksusumma pärast ekspordikohustuse täitmist kanda tekkepõhise tuluna raamatupidamisaruannetesse.

| (118) | Tehti kindlaks, et kõnealused kaks India äriühingut said tollimaksu tagastamise kava alusel uurimisperioodil kasu. |
| --- | --- |

(118)

Tehti kindlaks, et kõnealused kaks India äriühingut said tollimaksu tagastamise kava alusel uurimisperioodil kasu.

d)   
  Järeldused tollimaksu tagastamise kava kohta

Järeldused tollimaksu tagastamise kava kohta

| (119) | Tollimaksu tagastamise kava pakub subsiidiume alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 3 lõike 2 tähenduses. Nn tollimaksu tagastamise summa on India valitsuse antud rahaline toetus, sest India valitsus kannab vahendid otseselt üle. Vahendite kasutamise suhtes piiranguid ei ole. Lisaks toob tollimaksu tagastamise kava raames antav summa eksportijale kasu, sest see suurendab tema likviidsust. |
| --- | --- |

(119)

Tollimaksu tagastamise kava pakub subsiidiume alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 3 lõike 2 tähenduses. Nn tollimaksu tagastamise summa on India valitsuse antud rahaline toetus, sest India valitsus kannab vahendid otseselt üle. Vahendite kasutamise suhtes piiranguid ei ole. Lisaks toob tollimaksu tagastamise kava raames antav summa eksportijale kasu, sest see suurendab tema likviidsust.

| (120) | Ekspordi pealt tagastatava tollimaksu suuruse määrab India valitsus iga toote kohta eraldi. Kuigi subsiidiumit nimetatakse tollimaksu tagastussüsteemiks, ei vasta kava lubatava tagastussüsteemi ega asendamise puhul kasutatava tagastussüsteemi tunnustele alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses. Rahaline makse eksportijale ei ole seotud tooraine eest tegelikult makstud imporditollimaksudega ning tegu ei ole tollimaksukrediidiga tooraine varasema või tulevase impordi tollimaksude tasumiseks. |
| --- | --- |

(120)

Ekspordi pealt tagastatava tollimaksu suuruse määrab India valitsus iga toote kohta eraldi. Kuigi subsiidiumit nimetatakse tollimaksu tagastussüsteemiks, ei vasta kava lubatava tagastussüsteemi ega asendamise puhul kasutatava tagastussüsteemi tunnustele alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses. Rahaline makse eksportijale ei ole seotud tooraine eest tegelikult makstud imporditollimaksudega ning tegu ei ole tollimaksukrediidiga tooraine varasema või tulevase impordi tollimaksude tasumiseks.

| (121) | India valitsus väitis pärast lõplike järelduste avalikustamist, et komisjon ei esitanud nõudeid, mida ta pidas kohustuslikuks, et tollimaksu tagastamise kava võiks pidada lubatavaks tollimaksu tagastussüsteemiks ega esitanud sellise otsuse põhjendusi. Teiseks väitis India valitsus, et tagastamismäärade ja tooraine eest makstavate tollimaksude vahel on piisav seos. Seda sellepärast, et India valitsus võtab tollimaksu tagastamise määra üle otsustamisel arvesse toote tootmisel sisendina kasutatavate materjalide keskmist kogust või väärtust ning sisenditelt makstavate tollimaksude keskmist summat. ECL esitas India valitsusega samalaadsed väited. |
| --- | --- |

(121)

India valitsus väitis pärast lõplike järelduste avalikustamist, et komisjon ei esitanud nõudeid, mida ta pidas kohustuslikuks, et tollimaksu tagastamise kava võiks pidada lubatavaks tollimaksu tagastussüsteemiks ega esitanud sellise otsuse põhjendusi. Teiseks väitis India valitsus, et tagastamismäärade ja tooraine eest makstavate tollimaksude vahel on piisav seos. Seda sellepärast, et India valitsus võtab tollimaksu tagastamise määra üle otsustamisel arvesse toote tootmisel sisendina kasutatavate materjalide keskmist kogust või väärtust ning sisenditelt makstavate tollimaksude keskmist summat. ECL esitas India valitsusega samalaadsed väited.

| (122) | Komisjon lükkas need väited ümber järgmistel põhjustel. Esimese väite osas esitas komisjon avalikustamisdokumendis põhjused, miks ta ei pidanud kava lubatavaks tollimaksu tagastussüsteemiks ega asendamise puhul kasutatavaks tagastussüsteemiks. Ta selgitas, et rahaline makse eksportijale ei ole seotud tooraine eest tegelikult makstud imporditollimaksudega ning tegu ei ole tollimaksukrediidiga tooraine varasema või tulevase impordi tollimaksude tasumiseks. |
| --- | --- |

(122)

Komisjon lükkas need väited ümber järgmistel põhjustel. Esimese väite osas esitas komisjon avalikustamisdokumendis põhjused, miks ta ei pidanud kava lubatavaks tollimaksu tagastussüsteemiks ega asendamise puhul kasutatavaks tagastussüsteemiks. Ta selgitas, et rahaline makse eksportijale ei ole seotud tooraine eest tegelikult makstud imporditollimaksudega ning tegu ei ole tollimaksukrediidiga tooraine varasema või tulevase impordi tollimaksude tasumiseks.

| (123) | Teise väite osas ei arva komisjon, et väidetav seos tagastamismäärade ja tooraine eest makstavate tollimaksude vahel on piisav, et kava vastaks alusmääruse I lisa punktis i, II lisas (tagastussüsteemi määratlus ja eeskirjad) ja III lisas (asendamise puhul kasutatava tagastussüsteemi määratlus ja eeskirjad) sätestatud eeskirjadele. Eelkõige ei ole krediidisumma arvutatud tegelikult kasutatud sisendite alusel. Ei ole kehtestatud süsteemi ega menetluskorda, mille alusel kindlaks teha, millist sisendit eksporditud kaupade tootmisprotsessis kasutatakse või kas on esinenud imporditollimaksude ülemäärast maksmist alusmääruse I lisa punkti i ning II ja III lisa tähenduses. Seepärast lükati ka see väide tagasi. |
| --- | --- |

(123)

Teise väite osas ei arva komisjon, et väidetav seos tagastamismäärade ja tooraine eest makstavate tollimaksude vahel on piisav, et kava vastaks alusmääruse I lisa punktis i, II lisas (tagastussüsteemi määratlus ja eeskirjad) ja III lisas (asendamise puhul kasutatava tagastussüsteemi määratlus ja eeskirjad) sätestatud eeskirjadele. Eelkõige ei ole krediidisumma arvutatud tegelikult kasutatud sisendite alusel. Ei ole kehtestatud süsteemi ega menetluskorda, mille alusel kindlaks teha, millist sisendit eksporditud kaupade tootmisprotsessis kasutatakse või kas on esinenud imporditollimaksude ülemäärast maksmist alusmääruse I lisa punkti i ning II ja III lisa tähenduses. Seepärast lükati ka see väide tagasi.

| (124) | Seepärast tuleb makset, mis tehakse otsese rahaülekandena India valitsuselt pärast eksportija tehtud eksporditehinguid, käsitada India valitsuse antava otsetoetusena, mis sõltub eksporditegevusest, ning seega peetakse seda konkreetseks ja tasakaalustatavaks vastavalt alusmääruse artikli 4 lõike 4 esimese lõigu punktile a. |
| --- | --- |

(124)

Seepärast tuleb makset, mis tehakse otsese rahaülekandena India valitsuselt pärast eksportija tehtud eksporditehinguid, käsitada India valitsuse antava otsetoetusena, mis sõltub eksporditegevusest, ning seega peetakse seda konkreetseks ja tasakaalustatavaks vastavalt alusmääruse artikli 4 lõike 4 esimese lõigu punktile a.

| (125) | Arvestades eespool esitatud andmeid, järeldatakse, et tollimaksu tagastamise kava on tasakaalustatav. |
| --- | --- |

(125)

Arvestades eespool esitatud andmeid, järeldatakse, et tollimaksu tagastamise kava on tasakaalustatav.

e)   
  Subsiidiumisumma arvutamine

Subsiidiumisumma arvutamine

| (126) | Vastavalt alusmääruse artikli 3 lõikele 2 ja artiklile 5 arvutas komisjon tasakaalustatavate subsiidiumide summa, lähtudes kasust, mille subsiidiumi saaja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil uurimistulemuste järgi subsideerimisest sai. Komisjon leidis, et kasu saadi selle kava raames toimunud eksporditehingu ajal. Eksporditehingu hetkel tekib India valitsusel kohustus tagastatava summa väljamaksmiseks, mis kujutab endast rahalist toetust alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti i tähenduses. Kui tolliasutused on väljastanud ekspordi saatekirja, millel on muu hulgas märgitud selle eksporditehingu puhul antav tagasimakse summa, pole India valitsusel enam õigust otsustada, kas anda subsiidiumi või mitte. Ülaltoodut arvesse võttes peab komisjon õigeks pidada tollimaksu tagastamise kava alusel saadud kasu läbivaatamisega seotud uurimisperioodil selle kava raames tehtud eksporditehingute pealt teenitud tagasimaksete summaks. |
| --- | --- |

(126)

Vastavalt alusmääruse artikli 3 lõikele 2 ja artiklile 5 arvutas komisjon tasakaalustatavate subsiidiumide summa, lähtudes kasust, mille subsiidiumi saaja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil uurimistulemuste järgi subsideerimisest sai. Komisjon leidis, et kasu saadi selle kava raames toimunud eksporditehingu ajal. Eksporditehingu hetkel tekib India valitsusel kohustus tagastatava summa väljamaksmiseks, mis kujutab endast rahalist toetust alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti i tähenduses. Kui tolliasutused on väljastanud ekspordi saatekirja, millel on muu hulgas märgitud selle eksporditehingu puhul antav tagasimakse summa, pole India valitsusel enam õigust otsustada, kas anda subsiidiumi või mitte. Ülaltoodut arvesse võttes peab komisjon õigeks pidada tollimaksu tagastamise kava alusel saadud kasu läbivaatamisega seotud uurimisperioodil selle kava raames tehtud eksporditehingute pealt teenitud tagasimaksete summaks.

| (127) | Alusmääruse artikli 7 lõike 2 kohaselt jagas komisjon need subsiidiumisummad vaatlusaluse toote kogu läbivaatamisega seotud uurimisperioodi aegse ekspordikäibega (nimetaja), kuna subsiidium sõltub eksporditegevusest ja seda ei antud valmistatud, toodetud, eksporditud või veetud koguste alusel. |
| --- | --- |

(127)

Alusmääruse artikli 7 lõike 2 kohaselt jagas komisjon need subsiidiumisummad vaatlusaluse toote kogu läbivaatamisega seotud uurimisperioodi aegse ekspordikäibega (nimetaja), kuna subsiidium sõltub eksporditegevusest ja seda ei antud valmistatud, toodetud, eksporditud või veetud koguste alusel.

| (128) | Üks äriühingutest arvutas välja vaatlusaluse toote tootmiseks kasutatava tooraine osakaalu, mis imporditi ja millelt ta maksis tollimaksu. Kõnealune äriühing väitis nii enne kui ka pärast lõplike järelduste avalikustamist, et kui komisjon peaks tasakaalustama tollimaksu tagastamise kava alusel saadud kasu, ei tohiks ta tasakaalustada kogu tollimaksu tagastamise kava alusel saadud kasu, vaid ainult selle osa summast, mis ületas tegelikult makstud tollimaksu, mida maksti vaatlusaluse toote tootmiseks kasutatud sisendi importimisel. Äriühingu väidet toetas ka India valitsus oma märkustes lõplike järelduste avalikustamise kohta. |
| --- | --- |

(128)

Üks äriühingutest arvutas välja vaatlusaluse toote tootmiseks kasutatava tooraine osakaalu, mis imporditi ja millelt ta maksis tollimaksu. Kõnealune äriühing väitis nii enne kui ka pärast lõplike järelduste avalikustamist, et kui komisjon peaks tasakaalustama tollimaksu tagastamise kava alusel saadud kasu, ei tohiks ta tasakaalustada kogu tollimaksu tagastamise kava alusel saadud kasu, vaid ainult selle osa summast, mis ületas tegelikult makstud tollimaksu, mida maksti vaatlusaluse toote tootmiseks kasutatud sisendi importimisel. Äriühingu väidet toetas ka India valitsus oma märkustes lõplike järelduste avalikustamise kohta.

| (129) | Komisjon lükkas kõnealuse väite tagasi, kuna nagu on põhjendatud tollimaksu tagastamise kava kohta tehtud järelduste punktis d, hoolimata nimetusest „tollimaksu tagastamine”, on tegemist sisuliselt otsese raha ülekandmisega, mitte riigi saamata jäänud tuludega. Rahaline makse eksportijale ei ole seotud tooraine eest tegelikult makstud imporditollimaksudega ning tegu ei ole tollimaksukrediidiga tooraine varasema või tulevase impordi tollimaksude tasumiseks. Seega ei ole mingit kindlust, et imporditud ja keragrafiitmalmist torude tootmiseks kasutatud tooraine osakaal jääb samaks. |
| --- | --- |

(129)

Komisjon lükkas kõnealuse väite tagasi, kuna nagu on põhjendatud tollimaksu tagastamise kava kohta tehtud järelduste punktis d, hoolimata nimetusest „tollimaksu tagastamine”, on tegemist sisuliselt otsese raha ülekandmisega, mitte riigi saamata jäänud tuludega. Rahaline makse eksportijale ei ole seotud tooraine eest tegelikult makstud imporditollimaksudega ning tegu ei ole tollimaksukrediidiga tooraine varasema või tulevase impordi tollimaksude tasumiseks. Seega ei ole mingit kindlust, et imporditud ja keragrafiitmalmist torude tootmiseks kasutatud tooraine osakaal jääb samaks.

| (130) | Uurimisperioodil oli asjaomase kavaga seotud kindlakstehtud subsiidiumimäär ECL kontserni puhul 1,66 % ja äriühingu Jindal Saw India puhul 1,37 %. |
| --- | --- |

(130)

Uurimisperioodil oli asjaomase kavaga seotud kindlakstehtud subsiidiumimäär ECL kontserni puhul 1,66 % ja äriühingu Jindal Saw India puhul 1,37 %.

3.2.4.   Rauamaagi pakkumine tegelikust maksumusest väiksema tasu eest

Rauamaagi pakkumine tegelikust maksumusest väiksema tasu eest

3.2.4.1.   Sissejuhatus

| (131) | Kaebuse esitaja väitis, et rauamaagi (vaatlusaluse toote peamine tooraine) hinnad on Indias moonutatud rauamaagile kehtestatud ekspordimaksu ja raudteetranspordi suhtes kehtiva kahesuguse kaubaveopoliitika tõttu, mille eesmärk on ja mille mõjul toimub India vaatlusaluse toote tootjate subsideerimine. Sellised sekkumised väidetavalt vähendavad asjaomase tooraine hinda Indias võrreldes hinnaga teistel turgudel, mida India valitsuse sekkumine ei mõjuta. |
| --- | --- |

(131)

Kaebuse esitaja väitis, et rauamaagi (vaatlusaluse toote peamine tooraine) hinnad on Indias moonutatud rauamaagile kehtestatud ekspordimaksu ja raudteetranspordi suhtes kehtiva kahesuguse kaubaveopoliitika tõttu, mille eesmärk on ja mille mõjul toimub India vaatlusaluse toote tootjate subsideerimine. Sellised sekkumised väidetavalt vähendavad asjaomase tooraine hinda Indias võrreldes hinnaga teistel turgudel, mida India valitsuse sekkumine ei mõjuta.

| (132) | Kaebuse esitaja lisas, et rauamaagiturule sekkumise abil ei paku India valitsus rauamaaki mitte otse tegelikust maksumusest väiksema tasu eest, vaid volitab või suunab rauamaaki kaevandavaid äriühinguid seda tegema. |
| --- | --- |

(132)

Kaebuse esitaja lisas, et rauamaagiturule sekkumise abil ei paku India valitsus rauamaaki mitte otse tegelikust maksumusest väiksema tasu eest, vaid volitab või suunab rauamaaki kaevandavaid äriühinguid seda tegema.

| (133) | Kaebuse esitaja arvates on kõik India riigi või eraomanduses olevad rauamaaki kaevandavad äriühingud valitsuse poolt volitatud või suunatud pakkuma rauamaaki tegelikust maksumusest väiksema tasu eest ning see on osa raua- ja terasetööstuse abistamise strateegiast. |
| --- | --- |

(133)

Kaebuse esitaja arvates on kõik India riigi või eraomanduses olevad rauamaaki kaevandavad äriühingud valitsuse poolt volitatud või suunatud pakkuma rauamaaki tegelikust maksumusest väiksema tasu eest ning see on osa raua- ja terasetööstuse abistamise strateegiast.

3.2.4.2.   Analüüs

| (134) | Tasakaalustatava subsiidiumi olemasolu kindlakstegemiseks peavad olema täidetud kolm järgmist tingimust: a) rahaline toetus b) saadav kasu ja c) konkreetsus (alusmääruse artikkel 3). |
| --- | --- |

(134)

Tasakaalustatava subsiidiumi olemasolu kindlakstegemiseks peavad olema täidetud kolm järgmist tingimust: a) rahaline toetus b) saadav kasu ja c) konkreetsus (alusmääruse artikkel 3).

a)   
  Rahaline toetus

Rahaline toetus

| (135) | Alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti iv teises taandes märgitakse, et rahaline toetus on olemas, kui valitsus: „teeb mõnele eraõiguslikule asutusele ülesandeks täita üht või mitut alapunktides i, ii ja iii nimetatud ülesannetest, mis on tavaliselt valitsusel, ja menetlus ei erine tegelikult valitsuste poolt tavaliselt järgitavast menetlusest”. Artikli 3 lõike 1 punkti a alapunktis iii kirjeldatud tüüpi funktsioonid esinevad, kui „valitsus pakub kaupu või teenuseid, mis ei kuulu üldisesse infrastruktuuri, või ostab kaupu ...”. Kõnealused sätted peegeldavad WTO subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu artikli 1.1 punkti (a) alapunkti (1) alapunkte iv ja iii, ning neid tuleb tõlgendada ja rakendada võttes arvesse asjakohast WTO menetluspraktikat. |
| --- | --- |

(135)

Alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti iv teises taandes märgitakse, et rahaline toetus on olemas, kui valitsus: „teeb mõnele eraõiguslikule asutusele ülesandeks täita üht või mitut alapunktides i, ii ja iii nimetatud ülesannetest, mis on tavaliselt valitsusel, ja menetlus ei erine tegelikult valitsuste poolt tavaliselt järgitavast menetlusest”. Artikli 3 lõike 1 punkti a alapunktis iii kirjeldatud tüüpi funktsioonid esinevad, kui „valitsus pakub kaupu või teenuseid, mis ei kuulu üldisesse infrastruktuuri, või ostab kaupu ...”. Kõnealused sätted peegeldavad WTO subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu artikli 1.1 punkti (a) alapunkti (1) alapunkte iv ja iii, ning neid tuleb tõlgendada ja rakendada võttes arvesse asjakohast WTO menetluspraktikat.

| (136) | WTO ekspordipiiranguid käsitlevas vaidluses pakkus EL kolmanda osapoolena vaekogule omapoolset esialgset tõlgendust nende sätete kohta, mida selleks hetkeks ei olnud veel tõlgendatud (15). Pärast avalikustamist osutasid mitmed isikud neile ettepanekutele. |
| --- | --- |

(136)

WTO ekspordipiiranguid käsitlevas vaidluses pakkus EL kolmanda osapoolena vaekogule omapoolset esialgset tõlgendust nende sätete kohta, mida selleks hetkeks ei olnud veel tõlgendatud (15). Pärast avalikustamist osutasid mitmed isikud neile ettepanekutele.

15

| (137) | Vaekogu otsustas, et WTO subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu artikli 1.1 punkti (a) (1) alapunktis iv märgitud sõnade „volitama” ja „suunama” tavatähenduste kohaselt peab valitsuse tegevus sisaldama delegeerimist (volitamise puhul) ja käskude andmist (suunamise puhul) (16). Ta lükkas tagasi Ameerika Ühendriikide „põhjuse ja mõju argumendi” ning nõudis selget ja kinnitavat delegeerimist või käskude andmist (17). |
| --- | --- |

(137)

Vaekogu otsustas, et WTO subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu artikli 1.1 punkti (a) (1) alapunktis iv märgitud sõnade „volitama” ja „suunama” tavatähenduste kohaselt peab valitsuse tegevus sisaldama delegeerimist (volitamise puhul) ja käskude andmist (suunamise puhul) (16). Ta lükkas tagasi Ameerika Ühendriikide „põhjuse ja mõju argumendi” ning nõudis selget ja kinnitavat delegeerimist või käskude andmist (17).

16

17

| (138) | Siiski oli apellatsioonikogu järgmise vaidluse puhul arvamusel, et sõnade „volitama” ja „suunama” asendamine sõnadega „delegeerima” ja „käske andma” on standardina liiga jäik (18). Apellatsioonikogu arvamuse kohaselt tähendab „volitamine”, et valitsus paneb vastutuse eraõiguslikule asutusele ning „suunamine” tähendab olukorda, kus valitsus teostab oma võimu eraõigusliku asutuse üle (19). Mõlemal juhul kasutab valitsus eraõiguslikku asutust vahendajana rahalise toetuse andmiseks, ning „enamikel juhtudel on eeldatav, et eraõigusliku asutuse volitamine või suunamine hõlmab mõnel määral ka ähvardust või stiimuleid” (20). Samal ajal ei luba alapunkt iv liikmesriikidel kehtestada toodetele tasakaalustusmeetmeid „kui valitsus rakendab oma üldiseid õigusaktides sätestatud regulatiivseid volitusi” (21) või kui valitsuse sekkumine „võib või ei pruugi omada erilist tagajärge lihtsalt konkreetsetel faktilistel asjaoludel ning turuosaliste vabal valikul põhinevalt” (22). Pigem osutavad volitamine ja suunamine „valitsuse aktiivsemale rollile kui lihtsalt julgustamine” (23). |
| --- | --- |

(138)

Siiski oli apellatsioonikogu järgmise vaidluse puhul arvamusel, et sõnade „volitama” ja „suunama” asendamine sõnadega „delegeerima” ja „käske andma” on standardina liiga jäik (18). Apellatsioonikogu arvamuse kohaselt tähendab „volitamine”, et valitsus paneb vastutuse eraõiguslikule asutusele ning „suunamine” tähendab olukorda, kus valitsus teostab oma võimu eraõigusliku asutuse üle (19). Mõlemal juhul kasutab valitsus eraõiguslikku asutust vahendajana rahalise toetuse andmiseks, ning „enamikel juhtudel on eeldatav, et eraõigusliku asutuse volitamine või suunamine hõlmab mõnel määral ka ähvardust või stiimuleid” (20). Samal ajal ei luba alapunkt iv liikmesriikidel kehtestada toodetele tasakaalustusmeetmeid „kui valitsus rakendab oma üldiseid õigusaktides sätestatud regulatiivseid volitusi” (21) või kui valitsuse sekkumine „võib või ei pruugi omada erilist tagajärge lihtsalt konkreetsetel faktilistel asjaoludel ning turuosaliste vabal valikul põhinevalt” (22). Pigem osutavad volitamine ja suunamine „valitsuse aktiivsemale rollile kui lihtsalt julgustamine” (23).

18

19

20

21

22

23

| (139) | Siit järeldub, et apellatsioonikogu kehtestatud tõendamisstandard, eriti selle järeldus, et „enamikel juhtudel on eeldatav, et eraõigusliku asutuse volitamine või suunamine hõlmab mõnel määral ka ähvardust või stiimuleid”, on leebem kui ELi esialgne seisukoht USA ekspordipiirangute vaidluses. Sama kehtib ka ELi arvamuse kohta, mille kohaselt täidab eraõiguslik asutus tavapäraselt valitsusele kuluvaid ülesandeid ainult siis, eraõiguslikul asutusel puudub valikuvabadus ning valitsus on teda volitanud või suunanud, näiteks kui valitsus on kehtestanud eraõiguslikule asutusele kohustuslikud müügihinnad. |
| --- | --- |

(139)

Siit järeldub, et apellatsioonikogu kehtestatud tõendamisstandard, eriti selle järeldus, et „enamikel juhtudel on eeldatav, et eraõigusliku asutuse volitamine või suunamine hõlmab mõnel määral ka ähvardust või stiimuleid”, on leebem kui ELi esialgne seisukoht USA ekspordipiirangute vaidluses. Sama kehtib ka ELi arvamuse kohta, mille kohaselt täidab eraõiguslik asutus tavapäraselt valitsusele kuluvaid ülesandeid ainult siis, eraõiguslikul asutusel puudub valikuvabadus ning valitsus on teda volitanud või suunanud, näiteks kui valitsus on kehtestanud eraõiguslikule asutusele kohustuslikud müügihinnad.

| (140) | Seepärast on EL kohandanud on tõlgendust vastavalt apellatsioonikogult selles küsimuses saadud suunistele. |
| --- | --- |

(140)

Seepärast on EL kohandanud on tõlgendust vastavalt apellatsioonikogult selles küsimuses saadud suunistele.

| (141) | Kooskõlas asjaomaste WTO otsustega ei tõuse alusmääruse artikkel 3 ja WTO subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu artikli 1 lõike 1.1 punkti (a) (1) kohase rahalise toetuse tasemele mitte kõik valitsuse meetmed, mis kasu annavad. Peab olema tõendeid valitsuse poliitika või programmi olemasolu kohta, millega soovitakse edendada uurimise all olevat tootmisharu (käesoleval juhul keragrafiitmalmist torude tootmisharu), rakendades oma võimu või andes ülesande riiklikele või eraõiguslikele asutustele (siin: rauamaaki kaevandavatele äriühingutele) pakkuda rauamaaki keragrafiitmalmist torusid valmistavale tootmisharule tegelikust maksumusest väiksema tasu eest. |
| --- | --- |

(141)

Kooskõlas asjaomaste WTO otsustega ei tõuse alusmääruse artikkel 3 ja WTO subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu artikli 1 lõike 1.1 punkti (a) (1) kohase rahalise toetuse tasemele mitte kõik valitsuse meetmed, mis kasu annavad. Peab olema tõendeid valitsuse poliitika või programmi olemasolu kohta, millega soovitakse edendada uurimise all olevat tootmisharu (käesoleval juhul keragrafiitmalmist torude tootmisharu), rakendades oma võimu või andes ülesande riiklikele või eraõiguslikele asutustele (siin: rauamaaki kaevandavatele äriühingutele) pakkuda rauamaaki keragrafiitmalmist torusid valmistavale tootmisharule tegelikust maksumusest väiksema tasu eest.

| (142) | Komisjon on kooskõlas WTO viieastmelise testiga (24) väga hoolikalt läbi vaadanud valitsuse sekkumise olemuse (kas see hõlmab rauamaaki kaevandavate äriühingute volitamist või suunamist?), volitatud asutuste olemuse (kas kaevandavad äriühingud on eraõiguslikud asutused alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti iv tähenduses?) ning volitatud või suunatud asutuse tegevuse (kas volitatud või suunatud rauamaaki kaevandavad äriühingud pakkusid keragrafiitmalmist torude tootmisharule rauamaaki tegelikust maksumusest väiksema tasu eest ja seega tegutsesid valitsuse vahendajana?) Lisaks sellele on komisjon kontrollinud, kas neid ülesandeid täidab tavapäraselt valitsus (kas rauamaagi pakkumine India tootvatele äriühingutele tegelikust maksumusest väiksema tasu eest on valitsuse tavapärane tegevus?) ning kas selline ülesanne erineb tegelikult valitsuse tavapärasest praktikast (kas kaevandavate äriühingute rauamaagi pakkumine erineb tegelikult sellest, mida valitsus ise oleks teinud?). |
| --- | --- |

(142)

Komisjon on kooskõlas WTO viieastmelise testiga (24) väga hoolikalt läbi vaadanud valitsuse sekkumise olemuse (kas see hõlmab rauamaaki kaevandavate äriühingute volitamist või suunamist?), volitatud asutuste olemuse (kas kaevandavad äriühingud on eraõiguslikud asutused alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti iv tähenduses?) ning volitatud või suunatud asutuse tegevuse (kas volitatud või suunatud rauamaaki kaevandavad äriühingud pakkusid keragrafiitmalmist torude tootmisharule rauamaaki tegelikust maksumusest väiksema tasu eest ja seega tegutsesid valitsuse vahendajana?) Lisaks sellele on komisjon kontrollinud, kas neid ülesandeid täidab tavapäraselt valitsus (kas rauamaagi pakkumine India tootvatele äriühingutele tegelikust maksumusest väiksema tasu eest on valitsuse tavapärane tegevus?) ning kas selline ülesanne erineb tegelikult valitsuse tavapärasest praktikast (kas kaevandavate äriühingute rauamaagi pakkumine erineb tegelikult sellest, mida valitsus ise oleks teinud?).

24

i)   Rauamaaki kaevandavate äriühingute volitamine India valitsuse poolt

Rauamaaki kaevandavate äriühingute volitamine India valitsuse poolt

| (143) | Võttes arvesse eespool esitatud apellatsioonikogu järeldusi analüüsis komisjon esmalt, kas India valitsuse toetus keragrafiitmalmist torude tootmisharule põhineb mõnel valitsuse poliitikal või on see lihtsalt õigusaktides sätestatud üldiste regulatiivsete volituste „kõrvalmõju”. Uurimises keskenduti eriti asjaolule, kas avastatud hinnamoonutused olid osa valitsuse eesmärkidest või kaasnesid madalamad rauamaagi hinnad pigem tahtmatult valitsuse üldise regulatiivse tegevusega. |
| --- | --- |

(143)

Võttes arvesse eespool esitatud apellatsioonikogu järeldusi analüüsis komisjon esmalt, kas India valitsuse toetus keragrafiitmalmist torude tootmisharule põhineb mõnel valitsuse poliitikal või on see lihtsalt õigusaktides sätestatud üldiste regulatiivsete volituste „kõrvalmõju”. Uurimises keskenduti eriti asjaolule, kas avastatud hinnamoonutused olid osa valitsuse eesmärkidest või kaasnesid madalamad rauamaagi hinnad pigem tahtmatult valitsuse üldise regulatiivse tegevusega.

| (144) | Mitmed dokumendid näitavad, et India valitsuse poliitika selge eesmärk oli keragrafiitmalmist torude tootmisharu toetamine. |
| --- | --- |

(144)

Mitmed dokumendid näitavad, et India valitsuse poliitika selge eesmärk oli keragrafiitmalmist torude tootmisharu toetamine.

| (145) | 2005. aastal koostas üks teraseministeeriumi poolt eelistingimustel kaevanduslubade andmise suuniste sõnastamiseks moodustatud eksperdirühm aruande („Dangi aruanne”), mis sisaldas mitmeid asjakohaseid järeldusi ning soovitusi. Juba sel ajal märgiti ära, et „...Üks India terase suuremaid konkurentsieeliseid oleks, kui inimressursid välja arvata, kindlustatud juurdepääs omamaistele rauamaagivarudele maailmahindadest odavama hinnaga. Kõnealune eelis tuleb säilitada, seda tuleb tugevdada ning võimendada” (25) (rõhuasetus lisatud). |
| --- | --- |

(145)

2005. aastal koostas üks teraseministeeriumi poolt eelistingimustel kaevanduslubade andmise suuniste sõnastamiseks moodustatud eksperdirühm aruande („Dangi aruanne”), mis sisaldas mitmeid asjakohaseid järeldusi ning soovitusi. Juba sel ajal märgiti ära, et „...Üks India terase suuremaid konkurentsieeliseid oleks, kui inimressursid välja arvata, kindlustatud juurdepääs omamaistele rauamaagivarudele maailmahindadest odavama hinnaga. Kõnealune eelis tuleb säilitada, seda tuleb tugevdada ning võimendada” (25) (rõhuasetus lisatud).

Kõnealune eelis tuleb säilitada, seda tuleb tugevdada ning võimendada

25

| (146) | India valitsus ja ECL väitsid pärast avalikustamist, et komisjon kasutas õigusliku alusena üksnes Dangi aruannet. Nad osutasid vaekogu aruandele, kus vaekogu jõudis järeldusele, et ta ei ole veendunud, et Dangi aruande ainus viide sihtotstarbeliste kaevanduslubade poliitikale toetaks järeldust, et kasutatakse sihtotstarbelist rauamaagi kaevandamise programmi (26). ECL väitis veel, et Dangi aruande koostas sõltumatu ekspert ning et aruandel puudub seadusandlik väärtus ja mõju India poliitiliste eesmärkide seadmisele. |
| --- | --- |

(146)

India valitsus ja ECL väitsid pärast avalikustamist, et komisjon kasutas õigusliku alusena üksnes Dangi aruannet. Nad osutasid vaekogu aruandele, kus vaekogu jõudis järeldusele, et ta ei ole veendunud, et Dangi aruande ainus viide sihtotstarbeliste kaevanduslubade poliitikale toetaks järeldust, et kasutatakse sihtotstarbelist rauamaagi kaevandamise programmi (26). ECL väitis veel, et Dangi aruande koostas sõltumatu ekspert ning et aruandel puudub seadusandlik väärtus ja mõju India poliitiliste eesmärkide seadmisele.

26

| (147) | Komisjon märgib esiteks, et valitsuse poliitilised eesmärgid ei kajastu tingimata õiguslikult siduvates tekstides. Need võivad olla esitatud terves reas valitsuse dokumentides ja poliitilistes deklaratsioonides, nagu aruannetes, kõnedes ja parlamendile tehtud esildistes jne. |
| --- | --- |

(147)

Komisjon märgib esiteks, et valitsuse poliitilised eesmärgid ei kajastu tingimata õiguslikult siduvates tekstides. Need võivad olla esitatud terves reas valitsuse dokumentides ja poliitilistes deklaratsioonides, nagu aruannetes, kõnedes ja parlamendile tehtud esildistes jne.

| (148) | Teiseks on isikute poolt esitatud väited faktiliselt ebakorrektsed. Nagu põhjendustes (153)-(169) kirjeldatud, võttis komisjon lisaks Dangi aruandele arvesse ka muid dokumente ja õigusakte, enne kui jõudis järeldusele, et India valitsuse poliitiline eesmärk oli toetada keragrafiitmalmist torusid valmistavat tootmisharu. |
| --- | --- |

(148)

Teiseks on isikute poolt esitatud väited faktiliselt ebakorrektsed. Nagu põhjendustes (153)-(169) kirjeldatud, võttis komisjon lisaks Dangi aruandele arvesse ka muid dokumente ja õigusakte, enne kui jõudis järeldusele, et India valitsuse poliitiline eesmärk oli toetada keragrafiitmalmist torusid valmistavat tootmisharu.

| (149) | Kolmandaks, vaekogu aruannet käsitleva väite osas kohane osundada kogu asjaomast punkti 7.211:






  — | „[...] Me ei ole veendunud, et Dangi aruande ainus viide sihtotstarbeliste kaevanduslubade poliitikale toetaks järeldust, et kasutatakse sihtotstarbelist rauamaagi kaevandamise programmi. Me peame äärmiselt märkimisväärseks seda, et kuigi Dangi aruandes kirjeldatakse India rauamaagitööstust ja selle tootmisharu suhtes kohaldatavat poliitikat, puuduvad viited mis tahes programmile või poliitikale, millest saaks kasu sihtotstarbeline kaevandamine. Samuti puuduvad seal viited selle kohta, et terasetootjad oleks saanud kaevanduslubasid muudel tingimustel kui muud kaevandajad. On väga tõenäoline, et viide sihtotstarbeliste kaevanduslubade poliitikale, millele toetus USA, oli mõeldud üksnes viitena asjaolule, et kaevanduslube antakse terasetootjatele ning et nende andmist terasetootjatele tuleks jätkata.” (rõhuasetus lisatud, joonealune märkus välja jäetud) (27). |
| --- | --- | --- |

(149)

Kolmandaks, vaekogu aruannet käsitleva väite osas kohane osundada kogu asjaomast punkti 7.211:

—

„[...] Me ei ole veendunud, et Dangi aruande ainus viide sihtotstarbeliste kaevanduslubade poliitikale toetaks järeldust, et kasutatakse sihtotstarbelist rauamaagi kaevandamise programmi. Me peame äärmiselt märkimisväärseks seda, et kuigi Dangi aruandes kirjeldatakse India rauamaagitööstust ja selle tootmisharu suhtes kohaldatavat poliitikat, puuduvad viited mis tahes programmile või poliitikale, millest saaks kasu sihtotstarbeline kaevandamine. Samuti puuduvad seal viited selle kohta, et terasetootjad oleks saanud kaevanduslubasid muudel tingimustel kui muud kaevandajad. On väga tõenäoline, et viide sihtotstarbeliste kaevanduslubade poliitikale, millele toetus USA, oli mõeldud üksnes viitena asjaolule, et kaevanduslube antakse terasetootjatele ning et nende andmist terasetootjatele tuleks jätkata.” (rõhuasetus lisatud, joonealune märkus välja jäetud) (27).

kuigi Dangi aruandes kirjeldatakse India rauamaagitööstust ja selle tootmisharu suhtes kohaldatavat poliitikat, puuduvad viited mis tahes programmile või poliitikale, millest saaks kasu sihtotstarbeline kaevandamine

27

| (150) | See tsitaat näitab, et vaekogu ei vaidlustanud asjaolu, et Dangi aruanne kirjeldab India rauamaagitööstust ja selle suhtes kohaldatavat poliitikat. Eksperdirühma (28) liikmete hulka kuulusid teiste hulgas valitsuse ja tootmisharu esindajad ning on põhjust arvata, et nad olid teadlikud valitsuse kehtivast poliitikast ja tootmisharu olukorrast. Lisaks väljendatakse aruandes vastupidiselt sihtotstarbelisele kaevandamisele selgelt poliitilist eesmärki toetada India terasetootjaid („kindlustatud juurdepääs omamaistele rauamaagivarudele maailmahindadest odavama hinnaga”) ning vajadust sellise kasu saamist säilitada ja toetada. |
| --- | --- |

(150)

See tsitaat näitab, et vaekogu ei vaidlustanud asjaolu, et Dangi aruanne kirjeldab India rauamaagitööstust ja selle suhtes kohaldatavat poliitikat. Eksperdirühma (28) liikmete hulka kuulusid teiste hulgas valitsuse ja tootmisharu esindajad ning on põhjust arvata, et nad olid teadlikud valitsuse kehtivast poliitikast ja tootmisharu olukorrast. Lisaks väljendatakse aruandes vastupidiselt sihtotstarbelisele kaevandamisele selgelt poliitilist eesmärki toetada India terasetootjaid („kindlustatud juurdepääs omamaistele rauamaagivarudele maailmahindadest odavama hinnaga”) ning vajadust sellise kasu saamist säilitada ja toetada.

28

| (151) | Eespool öeldut arvesse võttes lükkas komisjon need väited tagasi. |
| --- | --- |

(151)

Eespool öeldut arvesse võttes lükkas komisjon need väited tagasi.

| (152) | India valitsus võttis kasutusele järgmised kaks meedet, et täita eespool märgitud poliitika-eesmärki (rauamaagi ekspordi ärahoidmine). |
| --- | --- |

(152)

India valitsus võttis kasutusele järgmised kaks meedet, et täita eespool märgitud poliitika-eesmärki (rauamaagi ekspordi ärahoidmine).

| (153) | Esimene meede on 1. märtsil 2007 vastu võetud otsus maksustada rauamaagi eksport, esialgu määraga 300 INR tonni kohta, (29) mida seejärel aeg-ajalt muudetakse. Märtsis 2011 tõsteti asjaomast määra 20 %-ni (30) ja 2011. aasta detsembris 30 %-ni; (31) 2015. aasta aprillis langetati madala kvaliteediga rauamaagi (rauasisaldus alla 58 %) ekspordimaks 10 %-le (32). Tuleb märkida, et madala kvaliteediga rauamaak ei leia Indias palju kasutust ja seetõttu ei ole tarvis hoida madala kvaliteediga rauamaaki India rauamaagi kasutajate jaoks. |
| --- | --- |

(153)

Esimene meede on 1. märtsil 2007 vastu võetud otsus maksustada rauamaagi eksport, esialgu määraga 300 INR tonni kohta, (29) mida seejärel aeg-ajalt muudetakse. Märtsis 2011 tõsteti asjaomast määra 20 %-ni (30) ja 2011. aasta detsembris 30 %-ni; (31) 2015. aasta aprillis langetati madala kvaliteediga rauamaagi (rauasisaldus alla 58 %) ekspordimaks 10 %-le (32). Tuleb märkida, et madala kvaliteediga rauamaak ei leia Indias palju kasutust ja seetõttu ei ole tarvis hoida madala kvaliteediga rauamaaki India rauamaagi kasutajate jaoks.

29

30

31

32

| (154) | Soov toetada järgmise etapi tootmisharusid võib olla oluline motivatsioon ekspordipiirangute, eriti ekspordimaksude kehtestamiseks. Asjaolu, et olulised poliitilised eesmärgid ekspordi piiramise (ja märkimisväärsete ekspordimaksude kehtestamise) juures on järgmise etapi tootmisharude kaitsmine ja edendamine, pakkudes omamaistele järgmise etapi tootmisharudele odavat toorainet ja sisendeid, on tehtud kindlaks ka OECD aruandes „Ekspordipiirangute majanduslik mõju toorainele” (33) („OECD aruanne”). |
| --- | --- |

(154)

Soov toetada järgmise etapi tootmisharusid võib olla oluline motivatsioon ekspordipiirangute, eriti ekspordimaksude kehtestamiseks. Asjaolu, et olulised poliitilised eesmärgid ekspordi piiramise (ja märkimisväärsete ekspordimaksude kehtestamise) juures on järgmise etapi tootmisharude kaitsmine ja edendamine, pakkudes omamaistele järgmise etapi tootmisharudele odavat toorainet ja sisendeid, on tehtud kindlaks ka OECD aruandes „Ekspordipiirangute majanduslik mõju toorainele” (33) („OECD aruanne”).

33

| (155) | Teine meede on kahesuguse kaubaveo poliitika kehtestamine raudteede ministeeriumi poolt 22. mail 2008 (34). Kahesuguse kaubaveo poliitikaga kehtestati veotasu erisused rauamaagi transportimiseks omamaise tarbimise ja ekspordi eesmärkidel. Vahe on keskmiselt kolmekordne (35). Raudteevedu moodustab väga märkimisväärse osa rauamaagi koguhinnast (36). |
| --- | --- |

(155)

Teine meede on kahesuguse kaubaveo poliitika kehtestamine raudteede ministeeriumi poolt 22. mail 2008 (34). Kahesuguse kaubaveo poliitikaga kehtestati veotasu erisused rauamaagi transportimiseks omamaise tarbimise ja ekspordi eesmärkidel. Vahe on keskmiselt kolmekordne (35). Raudteevedu moodustab väga märkimisväärse osa rauamaagi koguhinnast (36).

34

35

36

| (156) | ECL väitis nii enne kui ka pärast lõplike järelduste avalikustamist, et kahesuguse kaubaveo poliitika tühistati 2009. aastal. Komisjon tegi India valitsuse ja eksportiva tootja esitatud teabe põhjal siiski kindlaks, et mitmete India valitsuse poolt väljastatud maksumäärasid käsitlevate ringkirjade abil jätkas valitsus uurimisperioodil ja pärast seda erinevate veotasude kohaldamist rauamaagi transportimise suhtes omamaise tarbimise ja ekspordi eesmärkidel; omamaine tarbimine oli selle teabe alusel eelisseisundis (37). Ekspordi suhtes kohaldatakse vahemaal põhinevat maksu, samal ajal kui kodumaine tarbimine on teatavatel tingimustel sellest maksust vabastatud. Seetõttu lükkas komisjon väite tagasi. |
| --- | --- |

(156)

ECL väitis nii enne kui ka pärast lõplike järelduste avalikustamist, et kahesuguse kaubaveo poliitika tühistati 2009. aastal. Komisjon tegi India valitsuse ja eksportiva tootja esitatud teabe põhjal siiski kindlaks, et mitmete India valitsuse poolt väljastatud maksumäärasid käsitlevate ringkirjade abil jätkas valitsus uurimisperioodil ja pärast seda erinevate veotasude kohaldamist rauamaagi transportimise suhtes omamaise tarbimise ja ekspordi eesmärkidel; omamaine tarbimine oli selle teabe alusel eelisseisundis (37). Ekspordi suhtes kohaldatakse vahemaal põhinevat maksu, samal ajal kui kodumaine tarbimine on teatavatel tingimustel sellest maksust vabastatud. Seetõttu lükkas komisjon väite tagasi.

37

| (157) | Need kaks meedet moodustavad üheskoos suunatud ekspordipiirangu, mis kehtestati esialgsel kujul 2007/2008, ning mida laiendati 2011. aasta märtsis ja detsembris, tõstes rauamaagi ekspordi maksumäära. Järgmised poliitikadokumendid näitavad, et poliitiline eesmärk on toetada keragrafiitmalmist torude tootmisharu ning et India valitsus on seni eesmärgi saavutamiseks tehtuga rahul. |
| --- | --- |

(157)

Need kaks meedet moodustavad üheskoos suunatud ekspordipiirangu, mis kehtestati esialgsel kujul 2007/2008, ning mida laiendati 2011. aasta märtsis ja detsembris, tõstes rauamaagi ekspordi maksumäära. Järgmised poliitikadokumendid näitavad, et poliitiline eesmärk on toetada keragrafiitmalmist torude tootmisharu ning et India valitsus on seni eesmärgi saavutamiseks tehtuga rahul.

| (158) | Terasetööstuse töörühma aruandes kaheteistkümnenda viie aasta plaani kohta, mis on avaldatud 2011. aasta novembris, (38) öeldakse selgelt järgmist.






  — | „
  Ministeerium on võtnud meetmeid ekspordi vältimiseks, kehtestades selleks kõrgemad tariifid ja erimaksud
  ” (lk 16); |
| --- | --- | --- |

(158)

Terasetööstuse töörühma aruandes kaheteistkümnenda viie aasta plaani kohta, mis on avaldatud 2011. aasta novembris, (38) öeldakse selgelt järgmist.

38

—

„
  Ministeerium on võtnud meetmeid ekspordi vältimiseks, kehtestades selleks kõrgemad tariifid ja erimaksud
  ” (lk 16);

Ministeerium on võtnud meetmeid ekspordi vältimiseks, kehtestades selleks kõrgemad tariifid ja erimaksud

| — | „Praegu hoitakse rauamaagi eksporti ära kõrgemate tariifide abil. Tähtis on selle poliitikaga jätkata ning vajaduse korral edaspidi maksumäärasid tõsta. Samal ajal on oluline rauamaagi eksporti hoolikalt jälgida, tagamaks, et ainuüksi kõrgematest tariifidest piisab ressursside säilitamiseks omamaise kasutuse jaoks. Täiendavaid meetmeid, nagu kõrgema veoraha määra kehtestamine eksporditavatele veostele, sisemaavedude tasumäärade suurendamine ja muid haldusmeetmeid võiks samuti kaaluda” (p 3.6.3.3, lk 46); |
| --- | --- |

—

„Praegu hoitakse rauamaagi eksporti ära kõrgemate tariifide abil. Tähtis on selle poliitikaga jätkata ning vajaduse korral edaspidi maksumäärasid tõsta. Samal ajal on oluline rauamaagi eksporti hoolikalt jälgida, tagamaks, et ainuüksi kõrgematest tariifidest piisab ressursside säilitamiseks omamaise kasutuse jaoks. Täiendavaid meetmeid, nagu kõrgema veoraha määra kehtestamine eksporditavatele veostele, sisemaavedude tasumäärade suurendamine ja muid haldusmeetmeid võiks samuti kaaluda” (p 3.6.3.3, lk 46);

Täiendavaid meetmeid, nagu kõrgema veoraha määra kehtestamine eksporditavatele veostele, sisemaavedude tasumäärade suurendamine

| — | „Aastatel 2010–2011 vähenes rauamaagi eksport peamiselt Karnataka poolt kehtestatud ekspordikeelu ning keskvalitsuse poolt rakendatud fiskaalmeetmete tõttu, mis olid suunatud rauamaagi riigist väljaveo piiramisele ... Mitmel viimasel aastal esinenud kõrge nõudlus ekspordi järele on andnud tõuke tootmisbaasi suurenemisele riigis, mis on viinud omamaist nõudlust kaugelt ületava tootlustasemeni. Valitsus on astunud mitmeid olulisi samme, et ära hoida ülemäärast kaevandmist kasvava ekspordituru huvides. Nendeks sammudeks on seni olnud fiskaalmeetmete kehtestamine – nt ekspordimaks, raudteeveo tasu tõstmine eksportkaubale jne.” (punktid 4.2.5.2 ja 4.2.5.4, lk 57); |
| --- | --- |

—

„Aastatel 2010–2011 vähenes rauamaagi eksport peamiselt Karnataka poolt kehtestatud ekspordikeelu ning keskvalitsuse poolt rakendatud fiskaalmeetmete tõttu, mis olid suunatud rauamaagi riigist väljaveo piiramisele ... Mitmel viimasel aastal esinenud kõrge nõudlus ekspordi järele on andnud tõuke tootmisbaasi suurenemisele riigis, mis on viinud omamaist nõudlust kaugelt ületava tootlustasemeni. Valitsus on astunud mitmeid olulisi samme, et ära hoida ülemäärast kaevandmist kasvava ekspordituru huvides. Nendeks sammudeks on seni olnud fiskaalmeetmete kehtestamine – nt ekspordimaks, raudteeveo tasu tõstmine eksportkaubale jne.” (punktid 4.2.5.2 ja 4.2.5.4, lk 57);

| — | „
  Pikaajaliste, rauamaagi ekspordi piiramisele suunatud poliitikameetmete eesmärgiks peaks olema investeeringute ligimeelitamine terasetootmise arendamisse, st et soodustataks väärtuse lisamist ja valmistoodete eksporti. Kiiresti ja otsekohe on võimalik sama tulemus saavutada võttes appi sobivad fiskaalmeetmed. Praegu hoitakse rauamaagi eksport riigist ära järgimiselt: i) rauamaagile 20 %-lise väärtuselise ekspordimaksu kehtestamisega ja ii) ekspordiks mõeldud rauamaagi veo eest raudteel oluliselt kõrgema tasu nõudmisega. Kõnealused meetmed on kaasa aidanud rauamaagi hinna langemisele siseturul võrreldes rahvusvahelise turuga ja on mänginud olulist rolli rauamaagi kättesaadavaks tegemisel omamaisele tööstusele konkurentsivõimeliste hindadega. Tõhusaks riigist rauamaagi eksportimise ärahoidmiseks on soovitatav kavandada asjakohased fiskaalmeetmed ja neid pidevalt kohandada vastavalt tekkivatele olukordadele nii riigisisesel kui ka rahvusvahelisel rauamaagiturul” (punkt 4.2.6.5, lk 60). (rõhuasetus lisatud). |
| --- | --- |

—

„
  Pikaajaliste, rauamaagi ekspordi piiramisele suunatud poliitikameetmete eesmärgiks peaks olema investeeringute ligimeelitamine terasetootmise arendamisse, st et soodustataks väärtuse lisamist ja valmistoodete eksporti. Kiiresti ja otsekohe on võimalik sama tulemus saavutada võttes appi sobivad fiskaalmeetmed. Praegu hoitakse rauamaagi eksport riigist ära järgimiselt: i) rauamaagile 20 %-lise väärtuselise ekspordimaksu kehtestamisega ja ii) ekspordiks mõeldud rauamaagi veo eest raudteel oluliselt kõrgema tasu nõudmisega. Kõnealused meetmed on kaasa aidanud rauamaagi hinna langemisele siseturul võrreldes rahvusvahelise turuga ja on mänginud olulist rolli rauamaagi kättesaadavaks tegemisel omamaisele tööstusele konkurentsivõimeliste hindadega. Tõhusaks riigist rauamaagi eksportimise ärahoidmiseks on soovitatav kavandada asjakohased fiskaalmeetmed ja neid pidevalt kohandada vastavalt tekkivatele olukordadele nii riigisisesel kui ka rahvusvahelisel rauamaagiturul” (punkt 4.2.6.5, lk 60). (rõhuasetus lisatud).

Pikaajaliste, rauamaagi ekspordi piiramisele suunatud poliitikameetmete

Kõnealused meetmed on kaasa aidanud rauamaagi hinna langemisele siseturul võrreldes rahvusvahelise turuga ja on mänginud olulist rolli rauamaagi kättesaadavaks tegemisel omamaisele tööstusele konkurentsivõimeliste hindadega

| (159) | Kaheteistkümnendas viisaastakukavas (39) aastateks 2012–2017 kinnitatakse terasetööstuse töörühma aruande poliitilisi avaldusi:






  — | „Mõne loodusvara, nagu näiteks hea kvaliteediga kivisöe ja rauamaagi pakkumine on jäämas ebapiisavaks, samal ajal kui nende järel kasvab nõudlus areneva majandusega riikides, eriti Hiinas ja nüüd ka Indias. Mõne tooraine kättesaadavus kodumaalt annab meile eelise, mida me peaksime kasutama, et üles ehitada kodumaine tööstus, mis lisaks nendele ressurssidele väärtust ja seega looks täiendavaid töökohti ning parandaks meie kaubandusbilanssi. Kõrgemal väärtusahelas tuleks valitsuse poliitikat ning tollimaksude struktuuri kavandada selliselt, et need stimuleeriksid terase lisaväärtuse loomist, selle asemel, et terast tooraine kujul eksportida.” (lk 67, punkt 13.72) (rõhuasetus lisatud). |
| --- | --- | --- |

(159)

Kaheteistkümnendas viisaastakukavas (39) aastateks 2012–2017 kinnitatakse terasetööstuse töörühma aruande poliitilisi avaldusi:

39

—

„Mõne loodusvara, nagu näiteks hea kvaliteediga kivisöe ja rauamaagi pakkumine on jäämas ebapiisavaks, samal ajal kui nende järel kasvab nõudlus areneva majandusega riikides, eriti Hiinas ja nüüd ka Indias. Mõne tooraine kättesaadavus kodumaalt annab meile eelise, mida me peaksime kasutama, et üles ehitada kodumaine tööstus, mis lisaks nendele ressurssidele väärtust ja seega looks täiendavaid töökohti ning parandaks meie kaubandusbilanssi. Kõrgemal väärtusahelas tuleks valitsuse poliitikat ning tollimaksude struktuuri kavandada selliselt, et need stimuleeriksid terase lisaväärtuse loomist, selle asemel, et terast tooraine kujul eksportida.” (lk 67, punkt 13.72) (rõhuasetus lisatud).

valitsuse poliitikat ning tollimaksude struktuuri kavandada selliselt, et need stimuleeriksid terase lisaväärtuse loomist, selle asemel, et terast tooraine kujul eksportida

| (160) | ECL vaidlustas pärast järelduste avalikustamist komisjoni viited esspool nimetatud dokumentidele. Esiteks väitis ta, et terasetööstuse töörühma aruandel ei ole õiguslikku väärtust, kuna see on üksnes mõnede üksikisikute arvamus või hinnang ning India valitsus ei ole dokumenti kinnitanud. Teiseks väitis ta, kaheteistkümnendat viisaastakukava on valesti tsiteeritud, kuna see sisaldas näiteks soovitust, et „rauamaagi suuremahuline eksport on tõstatanud tõsiseid küsimusi selle kättesaadavusest tulevikus. [...] Kiiresti on vaja tegeleda keskkonna halvenemise, ümberasustatud elanike, transpordi kitsaskohtade ja muude probleemidega.” |
| --- | --- |

(160)

ECL vaidlustas pärast järelduste avalikustamist komisjoni viited esspool nimetatud dokumentidele. Esiteks väitis ta, et terasetööstuse töörühma aruandel ei ole õiguslikku väärtust, kuna see on üksnes mõnede üksikisikute arvamus või hinnang ning India valitsus ei ole dokumenti kinnitanud. Teiseks väitis ta, kaheteistkümnendat viisaastakukava on valesti tsiteeritud, kuna see sisaldas näiteks soovitust, et „rauamaagi suuremahuline eksport on tõstatanud tõsiseid küsimusi selle kättesaadavusest tulevikus. [...] Kiiresti on vaja tegeleda keskkonna halvenemise, ümberasustatud elanike, transpordi kitsaskohtade ja muude probleemidega.”

| (161) | Esimese väite osas on komisjon seisukohal, et kuigi terasetööstuse töörühma aruanne ei ole valitsuse dokument, kirjeldab see India rauamaagitööstuse olukorda ja selle suhtes kohaldatavat valitsuse poliitikat. Eksperdirühma kuulusid teiste hulgas valitsuse ja tootmisharu esindajad (40) ning on põhjust arvata, et nad olid teadlikud valitsuse kehtivast poliitikast ja tootmisharu olukorrast. |
| --- | --- |

(161)

Esimese väite osas on komisjon seisukohal, et kuigi terasetööstuse töörühma aruanne ei ole valitsuse dokument, kirjeldab see India rauamaagitööstuse olukorda ja selle suhtes kohaldatavat valitsuse poliitikat. Eksperdirühma kuulusid teiste hulgas valitsuse ja tootmisharu esindajad (40) ning on põhjust arvata, et nad olid teadlikud valitsuse kehtivast poliitikast ja tootmisharu olukorrast.

40

| (162) | Teise väite osas ei ole komisjon kunagi väitnud, et kõnealune viisaastakukava piirdus tema poolt tsiteeritud rauamaaki käsitlevate poliitiliste eesmärkide ja soovitustega. Soovitused, millele eksportiv tootja osutab, on seotud väidetava ebaseadusliku kaevandamise ja keskkonnarikkumistega, mis olid suureks probleemiks aruande koostamise ajal. Probleemi käsitleti mitmes kohtuotsuses kaevanduste sulgemise kohta näiteks Karnataka, Odisha ja Goa osariikides. Asjaolu, et poliitikaga püütakse saavutada ka keskkonnaeesmärki ei muuda olematuks selle peamist majanduslikku eesmärki. See on täielikult vastuvõetav, et valitsuse poliitika püüab samaaegselt täita kahte eesmärki. Seepärast lükkas komisjon need väited tagasi. |
| --- | --- |

(162)

Teise väite osas ei ole komisjon kunagi väitnud, et kõnealune viisaastakukava piirdus tema poolt tsiteeritud rauamaaki käsitlevate poliitiliste eesmärkide ja soovitustega. Soovitused, millele eksportiv tootja osutab, on seotud väidetava ebaseadusliku kaevandamise ja keskkonnarikkumistega, mis olid suureks probleemiks aruande koostamise ajal. Probleemi käsitleti mitmes kohtuotsuses kaevanduste sulgemise kohta näiteks Karnataka, Odisha ja Goa osariikides. Asjaolu, et poliitikaga püütakse saavutada ka keskkonnaeesmärki ei muuda olematuks selle peamist majanduslikku eesmärki. See on täielikult vastuvõetav, et valitsuse poliitika püüab samaaegselt täita kahte eesmärki. Seepärast lükkas komisjon need väited tagasi.

| (163) | ECL väitis veel, et alates 1950. aastast eksisteerinud India plaanikomitee, mis koostas viisaastakukavasid, saadeti 1. jaanuaril 2015 laiali ning viisaastakukavade koostamine lõpetati. |
| --- | --- |

(163)

ECL väitis veel, et alates 1950. aastast eksisteerinud India plaanikomitee, mis koostas viisaastakukavasid, saadeti 1. jaanuaril 2015 laiali ning viisaastakukavade koostamine lõpetati.

| (164) | Lisatud veebisaidi (41) kohaselt on plaanikomitee tõepoolest laiali saadetud (42). Viisaastakukavade võimalik lõppemine pärast 2017. aastat ei mõjuta siiski järeldust, et selle ajani kava kehtib. |
| --- | --- |

(164)

Lisatud veebisaidi (41) kohaselt on plaanikomitee tõepoolest laiali saadetud (42). Viisaastakukavade võimalik lõppemine pärast 2017. aastat ei mõjuta siiski järeldust, et selle ajani kava kehtib.

41

42

| (165) | ECL tsiteeris veel terasetööstuse töörühma aruande seda osa, kus väideti, et valitsus ei sekku rauamaagi hindadesse ning need kujunevad turuhindade mõjul, ning et rauamaagi kodumaised hinnad muutuvad koos rahvusvaheliste hindadega (43). |
| --- | --- |

(165)

ECL tsiteeris veel terasetööstuse töörühma aruande seda osa, kus väideti, et valitsus ei sekku rauamaagi hindadesse ning need kujunevad turuhindade mõjul, ning et rauamaagi kodumaised hinnad muutuvad koos rahvusvaheliste hindadega (43).

43

| (166) | Suunatud ekspordipiirangud ei kaota turujõude täielikult India kodumaiselt turult, kuid neil on tõsine mõju – nad vähendavad eksporti ja sunnivad turuosalisi müüma oma kaupa madalama hinnaga, kui nad oleksid võinud saada asjaomase poliitika puudumisel. See järeldus ei ole vastuolus aruandes esitatud tõdemusega, et rauamaagi kodumaised hinnad on muutunud koos rahvusvaheliste hindadega. Tõepoolest, India eksport ja import ei ole täielikult keelatud. Seepärast on vältimatu, et rahvusvahelistel hindadel on teatav mõju India kodumaistele hindadele. See aga ei tähenda, et kodumaised hinnad on samal tasemel rahvusvaheliste hindadega või neist kõrgemad. Seepärast lükati kõnealune väide tagasi. |
| --- | --- |

(166)

Suunatud ekspordipiirangud ei kaota turujõude täielikult India kodumaiselt turult, kuid neil on tõsine mõju – nad vähendavad eksporti ja sunnivad turuosalisi müüma oma kaupa madalama hinnaga, kui nad oleksid võinud saada asjaomase poliitika puudumisel. See järeldus ei ole vastuolus aruandes esitatud tõdemusega, et rauamaagi kodumaised hinnad on muutunud koos rahvusvaheliste hindadega. Tõepoolest, India eksport ja import ei ole täielikult keelatud. Seepärast on vältimatu, et rahvusvahelistel hindadel on teatav mõju India kodumaistele hindadele. See aga ei tähenda, et kodumaised hinnad on samal tasemel rahvusvaheliste hindadega või neist kõrgemad. Seepärast lükati kõnealune väide tagasi.

| (167) | Selliste suunatud ekspordipiirangute kehtestamisega (eriti ekspordimaksude ja kahesuguse kaubaveo poliitika abil) asetab India valitsus rauamaaki kaevandavad äriühingud majanduslikult ebamõistlikku olukorda, mis sunnib neid müüma oma kaupa madalama hinnaga, kui nad oleksid võinud saada asjaomase poliitika puudumisel. |
| --- | --- |

(167)

Selliste suunatud ekspordipiirangute kehtestamisega (eriti ekspordimaksude ja kahesuguse kaubaveo poliitika abil) asetab India valitsus rauamaaki kaevandavad äriühingud majanduslikult ebamõistlikku olukorda, mis sunnib neid müüma oma kaupa madalama hinnaga, kui nad oleksid võinud saada asjaomase poliitika puudumisel.

| (168) | India valitsuse „roll oli aktiivsem kui lihtsalt julgustamine”, nagu eeldas apellatsioonikogu (44). India valitsuse poolt kasutusele võetud meetmed piiravad rauamaaki kaevandavate äriühingute tegevusvabadust, seades faktiliselt piirangud nende toote müügi sihtkohtade ja hinna suhtes tehtavatele äriotsustele. Äriühingutel on oma sissetuleku suurendamine takistatud, kuna kõnealuste meetmetega on tulu on oluliselt vähendatud. |
| --- | --- |

(168)

India valitsuse „roll oli aktiivsem kui lihtsalt julgustamine”, nagu eeldas apellatsioonikogu (44). India valitsuse poolt kasutusele võetud meetmed piiravad rauamaaki kaevandavate äriühingute tegevusvabadust, seades faktiliselt piirangud nende toote müügi sihtkohtade ja hinna suhtes tehtavatele äriotsustele. Äriühingutel on oma sissetuleku suurendamine takistatud, kuna kõnealuste meetmetega on tulu on oluliselt vähendatud.

44

| (169) | Poliitiline avaldus 2005. aasta Dangi aruandes, mille kohaselt „kindlustatud juurdepääs omamaistele rauamaagivarudele maailmahindadest odavama hinnaga tuleb säilitada, seda tuleb tugevdada ning võimendada” (vt põhjendus (145)) ning sellele järgnevad järeldused kaheteistkümnendas viisaastakukavas, et „mõnede toorainete kättesaadavus kodumaal annab meile konkurentsieelise” (45) näitavad samuti, et India valitsus ei oota, et rauamaaki kaevandavad äriühingud omamaist tootmist oluliselt vähendaksid, vaid et nad jätkaksid stabiilselt omamaise rauamaagi pakkumist. Need ootused täideti, nagu India valitsus ise märgib kaheteistkümnenda viisaastakukava aruandes, mida tsiteeritakse põhjenduse (158) neljandas taandes, nagu ka teraseministeeriumi avaldustes, millele viidatakse põhjendustes (174)–(176). Väite kohta, et India valitsus lubas rauamaagi tootjatel kohandada oma tootmismahte vastavalt nõudlusele, mis oli mõjutatud India valitsuse poolt kehtestatud suunatud ekspordipiirangutest, ei leidu ühtki kirjalikku tõendusmaterjali. Vastupidi, vabaturu tingimustes on teadaolevalt mõistlik eeldada, et rauamaaki kaevandavad äriühingud ei laseks tühja minna algselt tehtud märkimisväärse suurusega investeeringutel ning kõrgel tasemel fikseeritud hindadel, ja vähendaksid toodangu mahtu lihtsalt selleks, et vältida ülepakkumist ning sellele järgnevat survet hindade langetamiseks omamaisel turul, mille on põhjustanud India valitsuse meetmed. Seega julgustab India valitsus rauamaagitootjaid omamaise turu varustamise eesmärgil oma tootmist säilitama, vaatamata asjaolule, et ratsionaalne turustaja kohandaks oma toodangu mahtu olukorras, kus eksport ei ole soodustatud. |
| --- | --- |

(169)

Poliitiline avaldus 2005. aasta Dangi aruandes, mille kohaselt „kindlustatud juurdepääs omamaistele rauamaagivarudele maailmahindadest odavama hinnaga tuleb säilitada, seda tuleb tugevdada ning võimendada” (vt põhjendus (145)) ning sellele järgnevad järeldused kaheteistkümnendas viisaastakukavas, et „mõnede toorainete kättesaadavus kodumaal annab meile konkurentsieelise” (45) näitavad samuti, et India valitsus ei oota, et rauamaaki kaevandavad äriühingud omamaist tootmist oluliselt vähendaksid, vaid et nad jätkaksid stabiilselt omamaise rauamaagi pakkumist. Need ootused täideti, nagu India valitsus ise märgib kaheteistkümnenda viisaastakukava aruandes, mida tsiteeritakse põhjenduse (158) neljandas taandes, nagu ka teraseministeeriumi avaldustes, millele viidatakse põhjendustes (174)–(176). Väite kohta, et India valitsus lubas rauamaagi tootjatel kohandada oma tootmismahte vastavalt nõudlusele, mis oli mõjutatud India valitsuse poolt kehtestatud suunatud ekspordipiirangutest, ei leidu ühtki kirjalikku tõendusmaterjali. Vastupidi, vabaturu tingimustes on teadaolevalt mõistlik eeldada, et rauamaaki kaevandavad äriühingud ei laseks tühja minna algselt tehtud märkimisväärse suurusega investeeringutel ning kõrgel tasemel fikseeritud hindadel, ja vähendaksid toodangu mahtu lihtsalt selleks, et vältida ülepakkumist ning sellele järgnevat survet hindade langetamiseks omamaisel turul, mille on põhjustanud India valitsuse meetmed. Seega julgustab India valitsus rauamaagitootjaid omamaise turu varustamise eesmärgil oma tootmist säilitama, vaatamata asjaolule, et ratsionaalne turustaja kohandaks oma toodangu mahtu olukorras, kus eksport ei ole soodustatud.

45

| (170) | Nende meetmetega mõjutab India valitsus rauamaaki kaevandavaid äriühinguid rauamaaki Indias hoidma, kuna nad ei saa müüa paremate hindadega, mis kehtiksid Indias juhul, kui kõnealuseid meetmeid ei eksisteeriks. |
| --- | --- |

(170)

Nende meetmetega mõjutab India valitsus rauamaaki kaevandavaid äriühinguid rauamaaki Indias hoidma, kuna nad ei saa müüa paremate hindadega, mis kehtiksid Indias juhul, kui kõnealuseid meetmeid ei eksisteeriks.

| (171) | Selles mõttes on sisendi tootjad valitsuse poolt „volitatud” pakkuma kaupu omamaistele rauamaagi kasutajatele, st terasetootjatele, k.a keragrafiitmalmist torude tootjatele, tegelikust maksumusest väiksema tasu eest. Rauamaaki kaevandatavatele äriühingutele on tehtud ülesandeks kunstliku, eraldatud ja madalate hindadega siseturu loomine Indias. |
| --- | --- |

(171)

Selles mõttes on sisendi tootjad valitsuse poolt „volitatud” pakkuma kaupu omamaistele rauamaagi kasutajatele, st terasetootjatele, k.a keragrafiitmalmist torude tootjatele, tegelikust maksumusest väiksema tasu eest. Rauamaaki kaevandatavatele äriühingutele on tehtud ülesandeks kunstliku, eraldatud ja madalate hindadega siseturu loomine Indias.

| (172) | Teiste sõnadega – suunatud ekspordipiiranguid rakendades India valitsus teab, kuidas rauamaagi tootjad meetmetele reageerivad ja mis tagajärjed sellest tulenevad. Kõnealused tootjad võivad, reageeringuna ekspordipiirangutele, veidi küll vähendada siseturule tootmist, ent nad ei pane tootmist kinni ega kohanda seda väga väikeseks. Selle asemel, nagu põhjenduses (169) on selgitatud, kohandatakse kaevandussektoris tootmist vaid vähesel määral, mille tulemusena siseturu hinnad langevad. Sellega seoses tehakse mõju kindlaks eelnevalt ja mitte järgnevalt, ja seetõttu ei ole mõju „tahtmatu”. On olemas „tõendatav seos” poliitika ning asjaomaste eraõiguslike asutuste käitumise vahel, kes tegutsevad vahendajatena valitsuse poliitika elluviimisel, mis näeb ette rauamaagi pakkumise keragrafiitmalmist torude tootmisharule tegelikust maksumusest väiksema tasu eest. |
| --- | --- |

(172)

Teiste sõnadega – suunatud ekspordipiiranguid rakendades India valitsus teab, kuidas rauamaagi tootjad meetmetele reageerivad ja mis tagajärjed sellest tulenevad. Kõnealused tootjad võivad, reageeringuna ekspordipiirangutele, veidi küll vähendada siseturule tootmist, ent nad ei pane tootmist kinni ega kohanda seda väga väikeseks. Selle asemel, nagu põhjenduses (169) on selgitatud, kohandatakse kaevandussektoris tootmist vaid vähesel määral, mille tulemusena siseturu hinnad langevad. Sellega seoses tehakse mõju kindlaks eelnevalt ja mitte järgnevalt, ja seetõttu ei ole mõju „tahtmatu”. On olemas „tõendatav seos” poliitika ning asjaomaste eraõiguslike asutuste käitumise vahel, kes tegutsevad vahendajatena valitsuse poliitika elluviimisel, mis näeb ette rauamaagi pakkumise keragrafiitmalmist torude tootmisharule tegelikust maksumusest väiksema tasu eest.

| (173) | India valitus ise kinnitab oma suunatud ekspordipiirangute poliitika edu. 2013. aastal avaldas teraseministeeriumi juures tegutsev kivisöe ja terase alaline komitee oma kolmekümne kaheksanda aruande, mille sisuks oli „ülevaade ekspordist või rauamaagipoliitika” (46). |
| --- | --- |

(173)

India valitus ise kinnitab oma suunatud ekspordipiirangute poliitika edu. 2013. aastal avaldas teraseministeeriumi juures tegutsev kivisöe ja terase alaline komitee oma kolmekümne kaheksanda aruande, mille sisuks oli „ülevaade ekspordist või rauamaagipoliitika” (46).

46

| (174) | Vastuseks komitee küsimusele teatas teraseministeerium, et „kuigi kodumaise tööstuse tarve rauamaagi järele on siseturul alates aastatest 2004–2005 järjest kasvanud, on rauamaagi tootmine alati ületanud sisetarbimist, ja seda just riigi ekspordile suunatud rauamaagi tootmise tõttu. Siiski, selleks et parandada rauamaagi kättesaadavust omamaistele raua- ja terasetootjatele, ning et säilitada rauamaaki pikaajaliselt omamaiseks tarbeks tulevikus, on võetud rauamaagi ekspordi vältimiseks fiskaalmeetmeid ja praegu kehtib 30 %-line väärtuseline ekspordimaksumäär kõikidele rauamaagi liikidele (v.a graanulid), mis on viinud ekspordi olulise vähenemiseni aastatel 2011–2012 ning jooksval aastal” (punkt 2.7, lk 14). |
| --- | --- |

(174)

Vastuseks komitee küsimusele teatas teraseministeerium, et „kuigi kodumaise tööstuse tarve rauamaagi järele on siseturul alates aastatest 2004–2005 järjest kasvanud, on rauamaagi tootmine alati ületanud sisetarbimist, ja seda just riigi ekspordile suunatud rauamaagi tootmise tõttu. Siiski, selleks et parandada rauamaagi kättesaadavust omamaistele raua- ja terasetootjatele, ning et säilitada rauamaaki pikaajaliselt omamaiseks tarbeks tulevikus, on võetud rauamaagi ekspordi vältimiseks fiskaalmeetmeid ja praegu kehtib 30 %-line väärtuseline ekspordimaksumäär kõikidele rauamaagi liikidele (v.a graanulid), mis on viinud ekspordi olulise vähenemiseni aastatel 2011–2012 ning jooksval aastal” (punkt 2.7, lk 14).

| (175) | Teraseministeerium esitas väliskaubanduspoliitika kavas rauamaagi eksporti puudutavad olulisemad punktid (punkt 4.13, lk 23), sealhulgas järgmised:






  — | üle 64 %-lise rauasisaldusega rauamaagi eksport toimub äriühingu Metal and Mineral Trading Company (MMTC) kaudu ning väliskaubanduse peadirektoraadi poolt väljastatud lubade alusel; |
| --- | --- | --- |

(175)

Teraseministeerium esitas väliskaubanduspoliitika kavas rauamaagi eksporti puudutavad olulisemad punktid (punkt 4.13, lk 23), sealhulgas järgmised:

—

üle 64 %-lise rauasisaldusega rauamaagi eksport toimub äriühingu Metal and Mineral Trading Company (MMTC) kaudu ning väliskaubanduse peadirektoraadi poolt väljastatud lubade alusel;

| — | Bailadilast Chhattisgarhist pärit kõrgekvaliteedilist rauamaaki (rauasisaldus üle 64 %) on lubatud eksportida piiratud mahus, eelkõige seoses vajadusega rahuldada esmajärjekorras omamaine nõudlus. Ekspordimahud ei tohi aastas ületada 1,81 miljonit tonni tükkidena ja 2,71 miljonit tonni peene fraktsiooniga rauamaagina. |
| --- | --- |

—

Bailadilast Chhattisgarhist pärit kõrgekvaliteedilist rauamaaki (rauasisaldus üle 64 %) on lubatud eksportida piiratud mahus, eelkõige seoses vajadusega rahuldada esmajärjekorras omamaine nõudlus. Ekspordimahud ei tohi aastas ületada 1,81 miljonit tonni tükkidena ja 2,71 miljonit tonni peene fraktsiooniga rauamaagina.

| (176) | Teraseministeerium teatas komiteele veel, et „seoses väärtuselise ekspordimaksu suurenemisega 20 %-ni alates 1. märtsist 2011 vähenes rauamaagi eksport umbes 37 %, 61,74 miljonile tonnile aastatel 2011–2012, võrreldes 97,66 miljoni tonniga aastatel 2010–2011. Seoses järgmise rauamaagi väärtuselise ekspordimaksu tõusuga 30 %-ni alates 30. detsembrist 2011 vähenes eksport veelgi. 2012.–2013. aasta esimese poolaasta jooksul vähenes eksport rohkem kui 50 %, 14,4 miljonile tonnile võrrelduna 30,75 miljoni tonniga eelmise aasta samal perioodil. Teraseministeerium on regulaarselt kõnealuse teema rahandusministeeriumi ees üles tõstnud, et määrata rauamaagile sobiv ekspordimaks selleks, et selle eksporti tõhusalt takistada ning parandada selle kättesaadavust kodumaisele raua- ja terasetootmisharule taskukohase hinnaga” (p 4.19, lk 26). |
| --- | --- |

(176)

Teraseministeerium teatas komiteele veel, et „seoses väärtuselise ekspordimaksu suurenemisega 20 %-ni alates 1. märtsist 2011 vähenes rauamaagi eksport umbes 37 %, 61,74 miljonile tonnile aastatel 2011–2012, võrreldes 97,66 miljoni tonniga aastatel 2010–2011. Seoses järgmise rauamaagi väärtuselise ekspordimaksu tõusuga 30 %-ni alates 30. detsembrist 2011 vähenes eksport veelgi. 2012.–2013. aasta esimese poolaasta jooksul vähenes eksport rohkem kui 50 %, 14,4 miljonile tonnile võrrelduna 30,75 miljoni tonniga eelmise aasta samal perioodil. Teraseministeerium on regulaarselt kõnealuse teema rahandusministeeriumi ees üles tõstnud, et määrata rauamaagile sobiv ekspordimaks selleks, et selle eksporti tõhusalt takistada ning parandada selle kättesaadavust kodumaisele raua- ja terasetootmisharule taskukohase hinnaga” (p 4.19, lk 26).

seoses väärtuselise ekspordimaksu suurenemisega 20 %-ni alates 1. märtsist 2011 vähenes rauamaagi eksport umbes 37 %, 61,74 miljonile tonnile aastatel 2011–2012, võrreldes 97,66 miljoni tonniga aastatel 2010–2011. Seoses järgmise rauamaagi väärtuselise ekspordimaksu tõusuga 30 %-ni alates 30. detsembrist 2011 vähenes eksport veelgi. 2012.–2013. aasta esimese poolaasta jooksul vähenes eksport rohkem kui 50 %, 14,4 miljonile tonnile võrrelduna 30,75 miljoni tonniga eelmise aasta samal perioodil. Teraseministeerium on regulaarselt kõnealuse teema rahandusministeeriumi ees üles tõstnud, et määrata rauamaagile sobiv ekspordimaks selleks, et selle eksporti tõhusalt takistada ning parandada selle kättesaadavust kodumaisele raua- ja terasetootmisharule taskukohase hinnaga

| (177) | Kokkuvõttes leidis komisjon, et valitsus oli volitanud kaevandusettevõtteid ellu viima oma eraldatud siseturu loomise poliitikat ning pakkuma rauamaaki omamaistele raua- ja terasetootjatele tegelikust maksumusest väiksema tasu eest. |
| --- | --- |

(177)

Kokkuvõttes leidis komisjon, et valitsus oli volitanud kaevandusettevõtteid ellu viima oma eraldatud siseturu loomise poliitikat ning pakkuma rauamaaki omamaistele raua- ja terasetootjatele tegelikust maksumusest väiksema tasu eest.

ii)   Eraõiguslike asutuste volitamine alusmääruse artikli 3 lõike 1 tähenduses

Eraõiguslike asutuste volitamine alusmääruse artikli 3 lõike 1 tähenduses

| (178) | Seejärel kaalus komisjon, kas India rauamaaki kaevandavad äriühingud on volitatud India valituse poolt alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti iv tähenduses. |
| --- | --- |

(178)

Seejärel kaalus komisjon, kas India rauamaaki kaevandavad äriühingud on volitatud India valituse poolt alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti iv tähenduses.

| (179) | Kõnealused kaks India eksportivat tootjat ostsid suurema osa rauamaagist eraettevõtjatelt, v.a väike kogus rauamaaki, mis osteti äriühingult National Mineral Development Corporation (NMDC), mis on üks suuremaid turuosalisi ning India valitsuse omanduses. |
| --- | --- |

(179)

Kõnealused kaks India eksportivat tootjat ostsid suurema osa rauamaagist eraettevõtjatelt, v.a väike kogus rauamaaki, mis osteti äriühingult National Mineral Development Corporation (NMDC), mis on üks suuremaid turuosalisi ning India valitsuse omanduses.

| (180) | Ilma et see piiraks küsimust, kas India valitsus kontrollib sisuliselt NMDCd alusmääruse artikli 2 punkti b tähenduses, mis on käesoleva uurimise seisukohast ebaoluline, leiab komisjon, et kõik rauamaaki kaevandavad äriühingud, vaatamata sellele, kas nad on riigi omanduses või mitte, on eraõiguslikud asutused, mis olid volitatud India valitsuse poolt alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti iv tähenduses pakkuma rauamaaki tegelikust maksumusest väiksema tasu eest. |
| --- | --- |

(180)

Ilma et see piiraks küsimust, kas India valitsus kontrollib sisuliselt NMDCd alusmääruse artikli 2 punkti b tähenduses, mis on käesoleva uurimise seisukohast ebaoluline, leiab komisjon, et kõik rauamaaki kaevandavad äriühingud, vaatamata sellele, kas nad on riigi omanduses või mitte, on eraõiguslikud asutused, mis olid volitatud India valitsuse poolt alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti iv tähenduses pakkuma rauamaaki tegelikust maksumusest väiksema tasu eest.

iii)   Rauamaagi pakkumine rauamaaki kaevandavate äriühingute poolt tegelikust maksumusest väiksema tasu eest

Rauamaagi pakkumine rauamaaki kaevandavate äriühingute poolt tegelikust maksumusest väiksema tasu eest

| (181) | Järgmise sammuna kontrollis komisjon, kas rauamaaki kaevandavad äriühingud on ka tegelikult ellu viinud eespool nimetatud valitsuse poliitikat ja pakkunud rauamaaki tegelikust maksumusest väiksema tasu eest. Selleks oli vaja teha detailne India turu arenguid käsitlev analüüs ja võrdlus sobiva võrdlusalusega. |
| --- | --- |

(181)

Järgmise sammuna kontrollis komisjon, kas rauamaaki kaevandavad äriühingud on ka tegelikult ellu viinud eespool nimetatud valitsuse poliitikat ja pakkunud rauamaaki tegelikust maksumusest väiksema tasu eest. Selleks oli vaja teha detailne India turu arenguid käsitlev analüüs ja võrdlus sobiva võrdlusalusega.

| (182) | Läbi suunatud ekspordipiirangute ja muude seotud meetmete sundis India valitsus kaevandusettevõtteid müüma siseturul odavama hinna eest kui muidu (st kui neid meetmeid ei oleks, oleksid kaevandusettevõtted eksportinud rauamaaki kõrgema hinna eest). Kaevandusettevõtted ei teinud seda siiski India valitsuse poliitika tõttu, mis soosib järgmise etapi tootmisharusid, k.a keragrafiitmalmist torude tootmisharu. |
| --- | --- |

(182)

Läbi suunatud ekspordipiirangute ja muude seotud meetmete sundis India valitsus kaevandusettevõtteid müüma siseturul odavama hinna eest kui muidu (st kui neid meetmeid ei oleks, oleksid kaevandusettevõtted eksportinud rauamaaki kõrgema hinna eest). Kaevandusettevõtted ei teinud seda siiski India valitsuse poliitika tõttu, mis soosib järgmise etapi tootmisharusid, k.a keragrafiitmalmist torude tootmisharu.

| (183) | Rauamaagi tootmist, tarbimist, importi ja eksporti käsitlevad andmed on aastate lõikes järgmised (47): | 2006–2007 | 2007–2008 | 2008–2009 | 2009–2010 | 2010–2011 | 2011–2012 | 2012–2013 | 2013–2014 | 2014–2015 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tootmine
  (tuhat tonni) | 187 696 | 213 250 | 212 960 | 218 553 | 207 157 | 168 582 | 136 618 | 152 433 | 128 187 |
| Tarbimine
  (tuhat tonni) | 78 601 | 86 816 | 86 816 | 96 955 | 107 220 | 100 572 | 103 399 | 110 500 | puudub |
| Import
  (tuhat tonni) | 483 | 293 | 69 | 897 | 1 867 | 978 | 3 056 | 369 | 11 433 |
| Eksport
  (tuhat tonni) | 91 425 | 68 473 | 68 904 | 101 531 | 46 890 | 47 153 | 18 122 | 16 302 | 7 492 |

(183)

Rauamaagi tootmist, tarbimist, importi ja eksporti käsitlevad andmed on aastate lõikes järgmised (47):

47

2006–2007

2007–2008

2008–2009

2009–2010

2010–2011

2011–2012

2012–2013

2013–2014

2014–2015

Tootmine

(tuhat tonni)

187 696

213 250

212 960

218 553

207 157

168 582

136 618

152 433

128 187

Tarbimine

(tuhat tonni)

78 601

86 816

86 816

96 955

107 220

100 572

103 399

110 500

puudub

Import

(tuhat tonni)

483

293

69

897

1 867

978

3 056

369

11 433

Eksport

(tuhat tonni)

91 425

68 473

68 904

101 531

46 890

47 153

18 122

16 302

7 492

| (184) | Suundumused on näidatud järgmises graafikus.



  India import miljard tonni
  India kogutoodang miljard tonni
  India omamaine tarbimine miljard tonni
  India eksport miljard tonni |
| --- | --- |

(184)

Suundumused on näidatud järgmises graafikus.

India import miljard tonni

India kogutoodang miljard tonni

India omamaine tarbimine miljard tonni

India eksport miljard tonni

| (185) | Andmed näitavad ekspordipiirangu mõju India omamaisele rauamaagi turule. |
| --- | --- |

(185)

Andmed näitavad ekspordipiirangu mõju India omamaisele rauamaagi turule.

| (186) | Kõnealuse poliitika kõige silmatorkavam mõju on tähelepanuväärne rauamaagi ekspordimahtude vähenemine, mis järgnes suunatud ekspordipiirangute kehtestamisele 2007. aastal ja teist korda peale piirangute laiendamist 2011. aastal. Suunatud ekspordipiirangud saavutasid oma eesmärgi, mille India valitsus oli seadnud – ekspordi tõkestamise ja rauamaagi hoidmise kättesaadavana omamaisele järgmise etapi tootmisharule madalamate hindadega. |
| --- | --- |

(186)

Kõnealuse poliitika kõige silmatorkavam mõju on tähelepanuväärne rauamaagi ekspordimahtude vähenemine, mis järgnes suunatud ekspordipiirangute kehtestamisele 2007. aastal ja teist korda peale piirangute laiendamist 2011. aastal. Suunatud ekspordipiirangud saavutasid oma eesmärgi, mille India valitsus oli seadnud – ekspordi tõkestamise ja rauamaagi hoidmise kättesaadavana omamaisele järgmise etapi tootmisharule madalamate hindadega.

| (187) | Rauamaagi tootmise suundumused näitavad, et omamaine toodang oli üsna stabiilne kuni 2011. aastani, misjärel see hakkas vähenema. Paistab, et vähenemine ei toimunud sellepärast, et rauamaaki kaevandavad äriühingud oleksid hakanud tootmist kohandama ekspordipiirangute tõttu; vaid see on seletatav peamiselt mitmete kohtuotsustega kaevanduste sulgemise kohta, väidetavalt ebaseadusliku kaevandamise ja keskkonnarikkumiste pärast, näiteks Karnataka, Odisha ja Goa osariikides. |
| --- | --- |

(187)

Rauamaagi tootmise suundumused näitavad, et omamaine toodang oli üsna stabiilne kuni 2011. aastani, misjärel see hakkas vähenema. Paistab, et vähenemine ei toimunud sellepärast, et rauamaaki kaevandavad äriühingud oleksid hakanud tootmist kohandama ekspordipiirangute tõttu; vaid see on seletatav peamiselt mitmete kohtuotsustega kaevanduste sulgemise kohta, väidetavalt ebaseadusliku kaevandamise ja keskkonnarikkumiste pärast, näiteks Karnataka, Odisha ja Goa osariikides.

| (188) | Pärast avalikustamist väitis ECL, et kui India valitsuse eesmärk oli tagada rauamaagi ülepakkumine, et muuta see odava hinnaga kättesaadavaks kodumaistele tootjatele, paistab see olevat vastuolus sellega, et ülemkohus ja osariikide kohtud keelasid kaevandamise eespool nimetatud osariikides. India valitsus oleks mitmed kaevanduste sulgemised vaidlustanud. |
| --- | --- |

(188)

Pärast avalikustamist väitis ECL, et kui India valitsuse eesmärk oli tagada rauamaagi ülepakkumine, et muuta see odava hinnaga kättesaadavaks kodumaistele tootjatele, paistab see olevat vastuolus sellega, et ülemkohus ja osariikide kohtud keelasid kaevandamise eespool nimetatud osariikides. India valitsus oleks mitmed kaevanduste sulgemised vaidlustanud.

| (189) | Komisjon märgib, et India kohtusüsteem on valitsusest sõltumatu ja allub ainult seadustele. Samal ajal on komisjoni käsutuses oleva teabe põhjal ilmne, sulgemiste põhjuseks oli kodumaiste keskkonna- ja kaevandusõigusi käsitlevate seaduste rikkumine. Nagu eespool põhjenduses (162) selgitatud, tundub, et valitsuse rauamaagipoliitikaga püüti saavutada samal ajal nii majanduslikku kui ka keskkonnaeesmärki. Siit järeldub, et kuigi valitsus ei vaidlustanud kõnealuse poliitika keskkonnasambaga seotud kohtuotsuseid, ei tähenda see, et majandussammas oleks kõrvale heidetud. Seepärast lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(189)

Komisjon märgib, et India kohtusüsteem on valitsusest sõltumatu ja allub ainult seadustele. Samal ajal on komisjoni käsutuses oleva teabe põhjal ilmne, sulgemiste põhjuseks oli kodumaiste keskkonna- ja kaevandusõigusi käsitlevate seaduste rikkumine. Nagu eespool põhjenduses (162) selgitatud, tundub, et valitsuse rauamaagipoliitikaga püüti saavutada samal ajal nii majanduslikku kui ka keskkonnaeesmärki. Siit järeldub, et kuigi valitsus ei vaidlustanud kõnealuse poliitika keskkonnasambaga seotud kohtuotsuseid, ei tähenda see, et majandussammas oleks kõrvale heidetud. Seepärast lükati see väide tagasi.

| (190) | Vaatamata langusele rauamaagi tootmises, osutavad näitajad siiski India turu pidevale mõistetamatult liigsele tootmisvõimsusele võrrelduna summeeritud omamaise tarbimise ja ekspordiga, millest on lahutatud import. See asjaolu on viinud rauamaagi ülepakkumiseni siseturul, nagu India valitsus kinnitab, ja mida ta taotles. |
| --- | --- |

(190)

Vaatamata langusele rauamaagi tootmises, osutavad näitajad siiski India turu pidevale mõistetamatult liigsele tootmisvõimsusele võrrelduna summeeritud omamaise tarbimise ja ekspordiga, millest on lahutatud import. See asjaolu on viinud rauamaagi ülepakkumiseni siseturul, nagu India valitsus kinnitab, ja mida ta taotles.

| (191) | Pärast avalikustamist väitis ECL, osutades põhjenduses (183) esitatud tabelile, et komisjon ei analüüsinud fakti, et India rauamaagi eksport oli suuremahuline ja jätkus isegi pärast ekspordimaksu suurendamist 30 %-ni 2011. aasta detsembris. |
| --- | --- |

(191)

Pärast avalikustamist väitis ECL, osutades põhjenduses (183) esitatud tabelile, et komisjon ei analüüsinud fakti, et India rauamaagi eksport oli suuremahuline ja jätkus isegi pärast ekspordimaksu suurendamist 30 %-ni 2011. aasta detsembris.

| (192) | Komisjon rõhutas, et rauamaagi ekspordimaksu eesmärk ei olnud ekspordi lõpetamine, vaid selle vähendamine, suurendades samal ajal maagi kättesaadavust kodumaisel turul. Seepärast on põhjendamatu eeldada, et pärast ekspordimaksu kehtestamist eksport kaob. Komisjon märgib siiski, et ekspordimaks avaldas peagi pärast kehtestamist märgatavat mõju ekspordile. Ajavahemikul 2012–2013 vähenes eksportmüük tõepoolest rohkem kui 60 % võrreldes ajavahemikuga 2011–2012 ning märkimisväärne vähenemine jätkus, jõudes aastatel 2014–2015 84 %-lise languseni võrreldes aastatega 2011–2013. Tootmine vähenes samal ajal vaid 24 % aastate 2011–2012 ja 2014–2015 vahel põhjenduses (187) selgitatud põhjustel. Seega püsis rauamaagi kättesaadavus kodumaiseks müügiks samal ajavahemikul stabiilsena. See näitab, et ekspordimaks saavutas oma eesmärgi piirata rauamaagi eksporti. |
| --- | --- |

(192)

Komisjon rõhutas, et rauamaagi ekspordimaksu eesmärk ei olnud ekspordi lõpetamine, vaid selle vähendamine, suurendades samal ajal maagi kättesaadavust kodumaisel turul. Seepärast on põhjendamatu eeldada, et pärast ekspordimaksu kehtestamist eksport kaob. Komisjon märgib siiski, et ekspordimaks avaldas peagi pärast kehtestamist märgatavat mõju ekspordile. Ajavahemikul 2012–2013 vähenes eksportmüük tõepoolest rohkem kui 60 % võrreldes ajavahemikuga 2011–2012 ning märkimisväärne vähenemine jätkus, jõudes aastatel 2014–2015 84 %-lise languseni võrreldes aastatega 2011–2013. Tootmine vähenes samal ajal vaid 24 % aastate 2011–2012 ja 2014–2015 vahel põhjenduses (187) selgitatud põhjustel. Seega püsis rauamaagi kättesaadavus kodumaiseks müügiks samal ajavahemikul stabiilsena. See näitab, et ekspordimaks saavutas oma eesmärgi piirata rauamaagi eksporti.

| (193) | ECL väitis pärast avalikustamist, et komisjon oleks pidanud võrdlema rauamaagi tootmist Indias oma tarbeks ja muuks kui oma tarbeks kasutamiseks. ECLi kohaselt on omatarbimine olnud alati märkimisväärne, samal ajal kui rauamaagi muu kui oma tarbeks kasutamine vähenes aastate 2009–2010 ja 2013–2014 vahel 41 %, mis on osaliselt seletatav muuks kui oma tarbeks tootjate ekspordi vähenemisega alates aastatest 2009–2010. |
| --- | --- |

(193)

ECL väitis pärast avalikustamist, et komisjon oleks pidanud võrdlema rauamaagi tootmist Indias oma tarbeks ja muuks kui oma tarbeks kasutamiseks. ECLi kohaselt on omatarbimine olnud alati märkimisväärne, samal ajal kui rauamaagi muu kui oma tarbeks kasutamine vähenes aastate 2009–2010 ja 2013–2014 vahel 41 %, mis on osaliselt seletatav muuks kui oma tarbeks tootjate ekspordi vähenemisega alates aastatest 2009–2010.

| (194) | See väide ei ole faktiliselt õige, nagu on näha järgmisest tabelist (48). | 2009-2010 | 2010-2011 | 2011– 2012 | 2012-2013 | 2013-2014 | 2014–2015 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Omatarbimine
  (tuhat tonni) | 43 797 | 44 761 | 42 967 | 44 961 | 50 099 | 43 885 |
| Indeks | 100 | 102 | 98 | 103 | 114 | 100 |
| Muu kui omatarbimine
  (tuhat tonni) | 174 756 | 162 396 | 125 615 | 91 657 | 102 334 | 84 302 |
| Indeks | 100 | 93 | 72 | 52 | 59 | 48 |
| Kogutoodang
  (tuhat tonni) | 218 553 | 207 157 | 168 582 | 136 618 | 152 433 | 128 187 |

(194)

See väide ei ole faktiliselt õige, nagu on näha järgmisest tabelist (48).

48

2009-2010

2010-2011

2011– 2012

2012-2013

2013-2014

2014–2015

Omatarbimine

(tuhat tonni)

43 797

44 761

42 967

44 961

50 099

43 885

Indeks

Indeks

100

100

102

102

98

98

103

103

114

114

100

100

Muu kui omatarbimine

(tuhat tonni)

174 756

162 396

125 615

91 657

102 334

84 302

Indeks

Indeks

100

100

93

93

72

72

52

52

59

59

48

48

Kogutoodang

(tuhat tonni)

218 553

207 157

168 582

136 618

152 433

128 187

| (195) | Muu kui oma tarbeks tootmine vähenes tõepoolest alates aastatest 2011–2012. Nagu eespool selgitatud, tulenes vähenemine peamiselt kaevanduste sulgemisest sel perioodil. Muu kui oma tarbeks tootmise vähenemist ei saa siiski pidada ekspordi vähenemise põhjuseks. Nagu põhjendusest (183) ilmneb, vähenes eksport 59 % aastate 2012–2013 (kui kõrgem, 30 %-line ekspordimaks hakkas mõju avaldama) ja 2014–2015 vahel, samal ajal kui muu kui oma tarbeks tootmine vähenes sel ajal ainult 8 %. Seetõttu lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(195)

Muu kui oma tarbeks tootmine vähenes tõepoolest alates aastatest 2011–2012. Nagu eespool selgitatud, tulenes vähenemine peamiselt kaevanduste sulgemisest sel perioodil. Muu kui oma tarbeks tootmise vähenemist ei saa siiski pidada ekspordi vähenemise põhjuseks. Nagu põhjendusest (183) ilmneb, vähenes eksport 59 % aastate 2012–2013 (kui kõrgem, 30 %-line ekspordimaks hakkas mõju avaldama) ja 2014–2015 vahel, samal ajal kui muu kui oma tarbeks tootmine vähenes sel ajal ainult 8 %. Seetõttu lükati see väide tagasi.

| (196) | ECL väitis veel, et komisjon oleks pidanud arvesse võtma erinevusi eri rauamaagiklasside arengus. Keragrafiitmalmist torude tootjate poolt kõige enam kasutatud rauamaagiklasside osas vähenes aastate 2010–2011 ja 2013–2014 vahel 60–62 %-lise rauasisaldusega peene fraktsiooniga rauamaagi tootmine 44 % ning aastate 2009–2010 ja 2013–2014 vahel vähenes 62–65 %-lise rauasisaldusega peene fraktsiooniga rauamaagi tootmine 30 %. |
| --- | --- |

(196)

ECL väitis veel, et komisjon oleks pidanud arvesse võtma erinevusi eri rauamaagiklasside arengus. Keragrafiitmalmist torude tootjate poolt kõige enam kasutatud rauamaagiklasside osas vähenes aastate 2010–2011 ja 2013–2014 vahel 60–62 %-lise rauasisaldusega peene fraktsiooniga rauamaagi tootmine 44 % ning aastate 2009–2010 ja 2013–2014 vahel vähenes 62–65 %-lise rauasisaldusega peene fraktsiooniga rauamaagi tootmine 30 %.

| (197) | Kvaliteetse rauamaagi tootmise areng oli kooskõlas eespool kindlaks tehtud rauamaagi tootmise üldiste suundumustega. Seepärast leidis komisjon, et see ei muuda põhjendustes (183)–(187) esitatud järeldusi. |
| --- | --- |

(197)

Kvaliteetse rauamaagi tootmise areng oli kooskõlas eespool kindlaks tehtud rauamaagi tootmise üldiste suundumustega. Seepärast leidis komisjon, et see ei muuda põhjendustes (183)–(187) esitatud järeldusi.

| (198) | Rauamaagi import Indiasse on nii koguselt kui ka väärtuselt tähtsusetu. 2012.–2013. majandusaastal import veidi kasvas, ent vähenes taas järgneval aastal. 2014.–2015. aastal kasvas import jälle, seekord ajaloo kõrgeimale tasemele, ent jäi siiski alla 10 % India omamaisest toodangust. |
| --- | --- |

(198)

Rauamaagi import Indiasse on nii koguselt kui ka väärtuselt tähtsusetu. 2012.–2013. majandusaastal import veidi kasvas, ent vähenes taas järgneval aastal. 2014.–2015. aastal kasvas import jälle, seekord ajaloo kõrgeimale tasemele, ent jäi siiski alla 10 % India omamaisest toodangust.

| (199) | Kõnealune uurimisperioodi-järgne areng tekkis praeguste erakordselt madalate rahvusvahelise turu hindade tõttu, mille on põhjustanud suurenenud rauamaagi pakkumine (peamised rauamaagi tootjad Austraalia, Brasiilia ja Lõuna-Aafrika on kõik tootmist suurendanud) ja rauamaagi nõudluse vähenemine, mille on tinginud Hiina kasvu aeglustumine ning maailmamajanduse olukord. |
| --- | --- |

(199)

Kõnealune uurimisperioodi-järgne areng tekkis praeguste erakordselt madalate rahvusvahelise turu hindade tõttu, mille on põhjustanud suurenenud rauamaagi pakkumine (peamised rauamaagi tootjad Austraalia, Brasiilia ja Lõuna-Aafrika on kõik tootmist suurendanud) ja rauamaagi nõudluse vähenemine, mille on tinginud Hiina kasvu aeglustumine ning maailmamajanduse olukord.

| (200) | Järgmiseks analüüsis komisjon kas ja milline on rauamaagi ülepakkumise mõju India valitsuse ekspordipiirangute tõttu rauamaagi hinnale India siseturul. |
| --- | --- |

(200)

Järgmiseks analüüsis komisjon kas ja milline on rauamaagi ülepakkumise mõju India valitsuse ekspordipiirangute tõttu rauamaagi hinnale India siseturul.

| (201) | Komisjon arvutas keskmise rauamaagi hinna India siseturul, võttes aluseks andmed, mida India kaevanduste büroo avaldab igakuiselt riigi ja osariikide lõikes, jämedusastme (tükid või peene fraktsiooniga) ning rauasisalduse alusel (49). |
| --- | --- |

(201)

Komisjon arvutas keskmise rauamaagi hinna India siseturul, võttes aluseks andmed, mida India kaevanduste büroo avaldab igakuiselt riigi ja osariikide lõikes, jämedusastme (tükid või peene fraktsiooniga) ning rauasisalduse alusel (49).

49

| (202) | Asjaomased hinnad põhinevad deklaratsioonidel, mida kaevandajad esitavad India kaevanduste büroole kooskõlas India mineraalide säilitamise ja arendamise eeskirjaga, ning seepärast peetakse neid rohkem tüüpilisteks kui eriala-ajakirjanduse poolt avaldatud hindu ühe äriühingu (nt National Mineral Development Corporation – NMDC) või ühe India piirkonna kohta. |
| --- | --- |

(202)

Asjaomased hinnad põhinevad deklaratsioonidel, mida kaevandajad esitavad India kaevanduste büroole kooskõlas India mineraalide säilitamise ja arendamise eeskirjaga, ning seepärast peetakse neid rohkem tüüpilisteks kui eriala-ajakirjanduse poolt avaldatud hindu ühe äriühingu (nt National Mineral Development Corporation – NMDC) või ühe India piirkonna kohta.

| (203) | Komisjon analüüsis 60–65 %-lise rauasisaldusega peene fraktsiooniga rauamaagi hinnasuundumusi, kuna vaatlusaluse toote tootjad Indias kasutavad kõige rohkem just kõnealuste omadustega rauamaaki. Sellised üksikasjalikud jämedusastmete lõikes esitatud andmed on kättesaadavad alates 2009. aasta keskpaigast. Seepärast kasutas komisjon eelmiste aastate puhul andmeid keskmise rauamaagi hinna kohta India siseturul, mis hõlmasid kõiki rauamaagi jämedusastmeid ning tüüpe (ja mis sisaldasid ka keskmist 14 %-list litsentsitasu, 2 %-list maksu ja veoraha 900 India ruupiat tonni kohta), tegemata vahet rauamaagi tüübi (tükid või peene fraktsiooniga) ning rauasisalduse vahel. Keskmised transpordikulud põhinesid kahe eksportiva tootja esitatud andmetel. Komisjon lisas 25 India ruupiat, et katta kaevanduse ja rongile/veoautole laadimise vahel tekkivad käitlus- ja laadimiskulud, mis põhinesid ühe eksportiva tootja esitatud kontrollitud kuluandmetel. Litsentsitasude ja maksude arvutamise meetod põhines India valitsuse esitatud andmetel ning see tehti teatavaks ka eksportivatele tootjatele. |
| --- | --- |

(203)

Komisjon analüüsis 60–65 %-lise rauasisaldusega peene fraktsiooniga rauamaagi hinnasuundumusi, kuna vaatlusaluse toote tootjad Indias kasutavad kõige rohkem just kõnealuste omadustega rauamaaki. Sellised üksikasjalikud jämedusastmete lõikes esitatud andmed on kättesaadavad alates 2009. aasta keskpaigast. Seepärast kasutas komisjon eelmiste aastate puhul andmeid keskmise rauamaagi hinna kohta India siseturul, mis hõlmasid kõiki rauamaagi jämedusastmeid ning tüüpe (ja mis sisaldasid ka keskmist 14 %-list litsentsitasu, 2 %-list maksu ja veoraha 900 India ruupiat tonni kohta), tegemata vahet rauamaagi tüübi (tükid või peene fraktsiooniga) ning rauasisalduse vahel. Keskmised transpordikulud põhinesid kahe eksportiva tootja esitatud andmetel. Komisjon lisas 25 India ruupiat, et katta kaevanduse ja rongile/veoautole laadimise vahel tekkivad käitlus- ja laadimiskulud, mis põhinesid ühe eksportiva tootja esitatud kontrollitud kuluandmetel. Litsentsitasude ja maksude arvutamise meetod põhines India valitsuse esitatud andmetel ning see tehti teatavaks ka eksportivatele tootjatele.

| (204) | 60–65 %-lise rauasisaldusega peene fraktsiooniga rauamaagi keskmist siseturu hinda võrreldi keskmise hinnaga, millega Hiina (CFR Tianjini sadam) importis 62 %-lise rauasisaldusega peene fraktsiooniga rauamaaki (50) Rahvusvahelise Valuutafondi andmetel (51). Kuna Hiina on kõige suurem rauamaagi importija, peetakse Hiina impordihinda üksmeelselt asjaomase kauba võrdlushinnaks. |
| --- | --- |

(204)

60–65 %-lise rauasisaldusega peene fraktsiooniga rauamaagi keskmist siseturu hinda võrreldi keskmise hinnaga, millega Hiina (CFR Tianjini sadam) importis 62 %-lise rauasisaldusega peene fraktsiooniga rauamaaki (50) Rahvusvahelise Valuutafondi andmetel (51). Kuna Hiina on kõige suurem rauamaagi importija, peetakse Hiina impordihinda üksmeelselt asjaomase kauba võrdlushinnaks.

50

51

| (205) | Rahvusvahelise kaubaveo hinna lahutamiseks võrreldi keskmist siseturuhinda veel Austraalia rauamaagi ekspordi FOB-hinnaga. Austraalia kui suurima rauamaagi tootja FOB-ekspordihind on samuti tüüpiline rahvusvaheline hind. Nii nagu India siseturuhindade puhul, on ka Austraalia andmed kättesaadavad koondtasandil (tükid ja peene fraktsiooniga) (52). Austraalia ekspordi FOB-hinnad on kättesaadavad ka teisest allikast, kuid ainult peene fraktsiooniga rauamaagi kohta (53). |
| --- | --- |

(205)

Rahvusvahelise kaubaveo hinna lahutamiseks võrreldi keskmist siseturuhinda veel Austraalia rauamaagi ekspordi FOB-hinnaga. Austraalia kui suurima rauamaagi tootja FOB-ekspordihind on samuti tüüpiline rahvusvaheline hind. Nii nagu India siseturuhindade puhul, on ka Austraalia andmed kättesaadavad koondtasandil (tükid ja peene fraktsiooniga) (52). Austraalia ekspordi FOB-hinnad on kättesaadavad ka teisest allikast, kuid ainult peene fraktsiooniga rauamaagi kohta (53).

52

53

| (206) | ECL taotles pärast avalikustamist Austraalia ekspordi FOB-hindade ja Hiina CFR-hindade (maksumus ja veoraha tasutud) vähendamist niiskuse puudumise (2 % tükkides ja 8 % peene fraktsiooniga rauamaagis) ja käitluskulude (2 %) tõttu, mis on ekspordi puhul väidetavalt suuremad kui omamaiste hindade puhul. Eksportiv tootja palus Austraalia ekspordi FOB-hindasid täiendavalt kohandada stividorikulude (54) tõttu, kuna need sisalduvad tingimata Austraalia ekspordi FOB-hindades, kuid neid ei teki Indias, kui rauamaaki müüakse siseturul. |
| --- | --- |

(206)

ECL taotles pärast avalikustamist Austraalia ekspordi FOB-hindade ja Hiina CFR-hindade (maksumus ja veoraha tasutud) vähendamist niiskuse puudumise (2 % tükkides ja 8 % peene fraktsiooniga rauamaagis) ja käitluskulude (2 %) tõttu, mis on ekspordi puhul väidetavalt suuremad kui omamaiste hindade puhul. Eksportiv tootja palus Austraalia ekspordi FOB-hindasid täiendavalt kohandada stividorikulude (54) tõttu, kuna need sisalduvad tingimata Austraalia ekspordi FOB-hindades, kuid neid ei teki Indias, kui rauamaaki müüakse siseturul.

54

| (207) | Komisjon oli nõus taotlusega vähendada Austraalia ekspordi FOB-hinda niiskuse puudumise tõttu, kuna India statistilised andmed käsitlevad niiskust sisaldavat rauamaaki. Niiskusesisalduse erinevust peene fraktsiooniga rauamaagis ja rauamaagitükkides oli võimalik kaebuse esitajalt saadud andmete alusel kontrollida. Austraalia ekspordi FOB-hinnad on kättesaadavad koondtasandil ning põhinevad Austraalia ametiasutuste (Austraalia tööstuse, innovatsiooni ja teaduse ministeerium) teatatud peene fraktsiooniga rauamaagi ja rauamaagitükkide erinevusel; kohandus tehti kaalutud keskmise alusel kogu „peene fraktsiooniga rauamaagi ja rauamaagitükkide korvi” kohta (– 6,75 %). |
| --- | --- |

(207)

Komisjon oli nõus taotlusega vähendada Austraalia ekspordi FOB-hinda niiskuse puudumise tõttu, kuna India statistilised andmed käsitlevad niiskust sisaldavat rauamaaki. Niiskusesisalduse erinevust peene fraktsiooniga rauamaagis ja rauamaagitükkides oli võimalik kaebuse esitajalt saadud andmete alusel kontrollida. Austraalia ekspordi FOB-hinnad on kättesaadavad koondtasandil ning põhinevad Austraalia ametiasutuste (Austraalia tööstuse, innovatsiooni ja teaduse ministeerium) teatatud peene fraktsiooniga rauamaagi ja rauamaagitükkide erinevusel; kohandus tehti kaalutud keskmise alusel kogu „peene fraktsiooniga rauamaagi ja rauamaagitükkide korvi” kohta (– 6,75 %).

| (208) | Komisjon otsustas lahutada Austraalia ekspordi FOB-hindadest ka stividorikulud. Enamik sadamas osutatavatest stividoriteenustest on tegelikkuses seotud rauamaagi käitlemisega sadamas ja selle laevale lastimisega. Selliseid kulusid ei teki pärast rauamaagi veoautolt mahalaadimist India tehases ning seepärast lahutati need Austraalia ekspordi FOB-hinnast. Seega sai õiglaselt võrrelda India kaevandusest India tehasesse viidud (kuid mitte tehases maha laaditud) rauamaagi omamaist hinda ja Austraalia kaevandusest sadamasse viidud (kuid mitte sadamas maha laaditud) rauamaagi omamaist hinda. |
| --- | --- |

(208)

Komisjon otsustas lahutada Austraalia ekspordi FOB-hindadest ka stividorikulud. Enamik sadamas osutatavatest stividoriteenustest on tegelikkuses seotud rauamaagi käitlemisega sadamas ja selle laevale lastimisega. Selliseid kulusid ei teki pärast rauamaagi veoautolt mahalaadimist India tehases ning seepärast lahutati need Austraalia ekspordi FOB-hinnast. Seega sai õiglaselt võrrelda India kaevandusest India tehasesse viidud (kuid mitte tehases maha laaditud) rauamaagi omamaist hinda ja Austraalia kaevandusest sadamasse viidud (kuid mitte sadamas maha laaditud) rauamaagi omamaist hinda.

| (209) | Komisjon lükkas siiski tagasi taotluse vähendada hinda käitlemiskulude osas, kuna ta ei saanud mitmele allikale toetudes kindlalt väita, et FOB-hinnad sisaldasid käitlemiskulusid ning et need kulud olid 2 % võrra suuremad kui rauamaagi omamaisel müügil tekkida võivad käitlemiskulud. |
| --- | --- |

(209)

Komisjon lükkas siiski tagasi taotluse vähendada hinda käitlemiskulude osas, kuna ta ei saanud mitmele allikale toetudes kindlalt väita, et FOB-hinnad sisaldasid käitlemiskulusid ning et need kulud olid 2 % võrra suuremad kui rauamaagi omamaisel müügil tekkida võivad käitlemiskulud.

| (210) | Lisaks väitis ECL, et Austraalia ekspordihinnad sisaldavad 22,5 %-list maksu kaevanduskasumilt ning seega ei need India rauamaagi hindadega võrreldavad. Eksportiva tootja osutatud veebisaidilt ilmneb siiski, et kõnealune maks asendab kaevandusettevõtete makstavaid litsentsitasusid ning kõiki enne selle kehtimahakkamist makstud litsentsitasusid vähendatakse (55). Kuna India hinnad sisaldavad litsentsitasusid (nagu eespool põhjenduses osutatud), on põhjendatud jätta see maks Austraalia hinna sisse, et tagada hindade õiglane võrdlus. |
| --- | --- |

(210)

Lisaks väitis ECL, et Austraalia ekspordihinnad sisaldavad 22,5 %-list maksu kaevanduskasumilt ning seega ei need India rauamaagi hindadega võrreldavad. Eksportiva tootja osutatud veebisaidilt ilmneb siiski, et kõnealune maks asendab kaevandusettevõtete makstavaid litsentsitasusid ning kõiki enne selle kehtimahakkamist makstud litsentsitasusid vähendatakse (55). Kuna India hinnad sisaldavad litsentsitasusid (nagu eespool põhjenduses osutatud), on põhjendatud jätta see maks Austraalia hinna sisse, et tagada hindade õiglane võrdlus.

55

| (211) | Komisjon arvutas sellel alusel Austraalia FOB-hinna, mis vastas kõige paremini India omamaisele hinnale moonutamata kujul. Andmekogumite võrdlus on esitatud tabelis 4 ja sellele järgnevas graafikus. | 2006–2007 | 2007–2008 | 2008–2009 | 2009–2010 | 2010–2011 | 2011–2012 | 2012–2013 | 2013–2014 | 2014–2015 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| India siseturu hind (kõik jämedusastmed ja tüübid ) (56) | 1 803 | 2 197 | 2 480 | 2 330 | 3 143 | 3 564 | 3 712 | 3 363 | 3 903 |
| India siseturu hind (peene fraktsiooniga maak 60–65 %) (56) | 1 803 | 2 197 | 2 480 | 2 931 | 3 038 | 3 914 | 3 569 | 3 117 | 3 676 |
| Hiina import peene fraktsiooniga maak 62 %, CFR, Tianjin, Austraaliast (57) | 1 545 | 1 716 | 2 966 | 4 481 | 7 229 | 7 582 | 7 121 | 7 948 | 5 017 |
| Austraalia FOB IODEX (peene fraktsiooniga maak 62 %) (58) | puudub | puudub | 2 758 | 4 167 | 6 723 | 7 193 | 6 692 | 7 138 | 4 557 |
| Austraalia FOB (kõik jämedusastmed ja tüübid) 62 % (59) | 1 884 | 2 365 | 3 448 | 3 359 | 5 225 | 7 083 | 6 152 | 6 755 | 5 130 |
| Kohandatud Austraalia FOB (kõik jämedusastmed ja tüübid) 62 % (60) | 1 396 | 1 844 | 2 854 | 2 771 | 4 510 | 6 241 | 5 374 | 5 936 | 4 421 |

(211)

Komisjon arvutas sellel alusel Austraalia FOB-hinna, mis vastas kõige paremini India omamaisele hinnale moonutamata kujul. Andmekogumite võrdlus on esitatud tabelis 4 ja sellele järgnevas graafikus.

2006–2007

2007–2008

2008–2009

2009–2010

2010–2011

2011–2012

2012–2013

2013–2014

2014–2015

India siseturu hind (kõik jämedusastmed ja tüübid ) (56)

56

1 803

2 197

2 480

2 330

3 143

3 564

3 712

3 363

3 903

India siseturu hind (peene fraktsiooniga maak 60–65 %) (56)

56

1 803

2 197

2 480

2 931

3 038

3 914

3 569

3 117

3 676

Hiina import peene fraktsiooniga maak 62 %, CFR, Tianjin, Austraaliast (57)

57

1 545

1 716

2 966

4 481

7 229

7 582

7 121

7 948

5 017

Austraalia FOB IODEX (peene fraktsiooniga maak 62 %) (58)

58

puudub

puudub

2 758

4 167

6 723

7 193

6 692

7 138

4 557

Austraalia FOB (kõik jämedusastmed ja tüübid) 62 % (59)

59

1 884

2 365

3 448

3 359

5 225

7 083

6 152

6 755

5 130

Kohandatud Austraalia FOB (kõik jämedusastmed ja tüübid) 62 % (60)

60

1 396

1 844

2 854

2 771

4 510

6 241

5 374

5 936

4 421

Kohandatud Austraalia FOB (kõik jämedusastmed ja tüübid), 62 %, konverteeritud INR / miljon tonni (– 6,8 % DMT-st WMT-ks ja – 360 INR stividorikulud)

India keskmine siseturu hind / miljon tonni kaevandusest (peene fraktsiooniga, 60-65 %) k.a litsentsitasu, maksud ja transport [enne 2009. aasta maid ei ole andmeid liigendatud]

FOB Austraalia IODEX (peene fraktsiooniga, 62 %) alates juunist 2008

Austraalia FOB, peene fraktsiooniga, 62 %, konverteeritud INR / miljon tonni

Hiina import, peene fraktsiooniga, 62 %, CFR, Tianjin, Austraaliast (konverteeritud INR / miljon tonni)

India keskmine siseturu hind / miljon tonni kaevandusest (kõik rauamaagi fraktsioonid ja tüübid) k.a litsentsitasu, maksud ja transport

| (212) | Võrdlus näitab, et India valitsuse sekkumine rauamaagi küsimuses, mis viis rauamaagi ekspordi märkimisväärse vähenemiseni ning ülepakkumiseni Indias, on mõjutanud ka rauamaagi hindu omamaisel turul. Esiteks on rauamaagi hinnad India omamaisel turul olnud alates 2008. aastast pidevalt madalamad kui rahvusvahelised hinnad. Teiseks, samal ajal, kui rahvusvahelise turu hinnad näitavad märkimisväärset tõusu aastatel 2008–2011, mis vastab ajavahemikule, mil rakendati (2007/2008) ja tugevdati (2011) ekspordipiiranguid, püsib rauamaagi hind India siseturul üsna muutusteta, nagu oleks see täiesti isoleeritud ja ilma mõjutusteta muus maailmas valitsevast olukorrast. |
| --- | --- |

(212)

Võrdlus näitab, et India valitsuse sekkumine rauamaagi küsimuses, mis viis rauamaagi ekspordi märkimisväärse vähenemiseni ning ülepakkumiseni Indias, on mõjutanud ka rauamaagi hindu omamaisel turul. Esiteks on rauamaagi hinnad India omamaisel turul olnud alates 2008. aastast pidevalt madalamad kui rahvusvahelised hinnad. Teiseks, samal ajal, kui rahvusvahelise turu hinnad näitavad märkimisväärset tõusu aastatel 2008–2011, mis vastab ajavahemikule, mil rakendati (2007/2008) ja tugevdati (2011) ekspordipiiranguid, püsib rauamaagi hind India siseturul üsna muutusteta, nagu oleks see täiesti isoleeritud ja ilma mõjutusteta muus maailmas valitsevast olukorrast.

| (213) | Seega on India valitsuse suunatud ekspordipiirangud täitnud oma eesmärgi ja teinud rauamaagi omamaisele tööstusele madalamate hindade eest kättesaadavaks, hoides selleks India siseturu hinnad stabiilsetena, vaatamata asjaolule, et maailmaturul tõusid rauamaagi hinnad märkimisväärselt. Sellele, et India hinnad ei järginud maailmaturu hindu, ei ole ühtki muud põhjendust kui India valitsuse poolt kehtestatud suunatud ekspordipiirangud ja muud seonduvad meetmed. Suunatud ekspordipiirangute puudumisel oleksid India rauamaagitootjad saanud kasu tulusamast müügist kõrgemate, rahvusvahelise turu hindadega. Selle asemel suunati neid jätkama tootmist ja pakkuma rauamaaki omamaisel turul madalamate hindade eest. |
| --- | --- |

(213)

Seega on India valitsuse suunatud ekspordipiirangud täitnud oma eesmärgi ja teinud rauamaagi omamaisele tööstusele madalamate hindade eest kättesaadavaks, hoides selleks India siseturu hinnad stabiilsetena, vaatamata asjaolule, et maailmaturul tõusid rauamaagi hinnad märkimisväärselt. Sellele, et India hinnad ei järginud maailmaturu hindu, ei ole ühtki muud põhjendust kui India valitsuse poolt kehtestatud suunatud ekspordipiirangud ja muud seonduvad meetmed. Suunatud ekspordipiirangute puudumisel oleksid India rauamaagitootjad saanud kasu tulusamast müügist kõrgemate, rahvusvahelise turu hindadega. Selle asemel suunati neid jätkama tootmist ja pakkuma rauamaaki omamaisel turul madalamate hindade eest.

| (214) | ECL väitis pärast avalikustamist, et India impordi märkimisväärne tõus 2014.–2015. aastal näitab, et India omamaised hinnad ei olnud rahvusvahelistest hindadest täielikult lahutatud. Kui India valitsus oleks tõepoolest soovinud pakkuda rauamaaki tegelikust maksumusest väiksema tasu eest, oleks ta volitanud ja suunanud rauamaagitootjaid hindu veelgi vähendama. Väidetavalt on India rauamaagitootjad, nagu NMDC ja Rundta säilitanud rauamaagi hinnad rahvusvahelistest hindadest palju kõrgemal tasemel, nagu märgiti kaebuses. |
| --- | --- |

(214)

ECL väitis pärast avalikustamist, et India impordi märkimisväärne tõus 2014.–2015. aastal näitab, et India omamaised hinnad ei olnud rahvusvahelistest hindadest täielikult lahutatud. Kui India valitsus oleks tõepoolest soovinud pakkuda rauamaaki tegelikust maksumusest väiksema tasu eest, oleks ta volitanud ja suunanud rauamaagitootjaid hindu veelgi vähendama. Väidetavalt on India rauamaagitootjad, nagu NMDC ja Rundta säilitanud rauamaagi hinnad rahvusvahelistest hindadest palju kõrgemal tasemel, nagu märgiti kaebuses.

| (215) | Komisjon märkis, et India omamaised hinnad püsisid rahvusvahelistest hindadest madalamal tasemel kogu impordimaksu kehtimise aja ning jäid peaaegu muutumatuks alates 2013. aastast, samal ajal kui rahvusvahelised hinnad suurenesid märgatavalt. Lisaks ei toeta ükski dokument väidet, et NMDC ja Rundta säilitasid rauamaagi hindu rahvusvahelistest hindadest kõrgemal tasemel. Seepärast lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(215)

Komisjon märkis, et India omamaised hinnad püsisid rahvusvahelistest hindadest madalamal tasemel kogu impordimaksu kehtimise aja ning jäid peaaegu muutumatuks alates 2013. aastast, samal ajal kui rahvusvahelised hinnad suurenesid märgatavalt. Lisaks ei toeta ükski dokument väidet, et NMDC ja Rundta säilitasid rauamaagi hindu rahvusvahelistest hindadest kõrgemal tasemel. Seepärast lükati see väide tagasi.

| (216) | Jindal vaidlustas pärast avalikustamist komisjoni järeldused volitamise kohta, kuna rauamaagi tootjad saavad otsustada tootmist vähendada, nagu nad väidetavalt ka tegid, ja hind võib muudel turgudel langeda, nagu väidetavalt ka juhtus. |
| --- | --- |

(216)

Jindal vaidlustas pärast avalikustamist komisjoni järeldused volitamise kohta, kuna rauamaagi tootjad saavad otsustada tootmist vähendada, nagu nad väidetavalt ka tegid, ja hind võib muudel turgudel langeda, nagu väidetavalt ka juhtus.

| (217) | Väite kohta, et rauamaagi tootjad otsustasid väidetavalt tootmist vähendada (vt põhjendus (187)), märkis komisjon, et tootmise vähenemine minevikus toimus peamiselt väidetavalt ebaseaduslike kaevanduste sulgemise tõttu. Teiseks, nagu on selgitatud põhjenduses (169), ei vähendaks kaevandusettevõtted tootmist, võttes arvesse olulisi tootmisse tehtud investeeringuid. Seepärast lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(217)

Väite kohta, et rauamaagi tootjad otsustasid väidetavalt tootmist vähendada (vt põhjendus (187)), märkis komisjon, et tootmise vähenemine minevikus toimus peamiselt väidetavalt ebaseaduslike kaevanduste sulgemise tõttu. Teiseks, nagu on selgitatud põhjenduses (169), ei vähendaks kaevandusettevõtted tootmist, võttes arvesse olulisi tootmisse tehtud investeeringuid. Seepärast lükati see väide tagasi.

| (218) | Mis puudutab hindade vähenemist muudel turgudel, siis komisjon lükkas selle väite tagasi samadel põhjustel, millele on osutatud põhjenduses (269). |
| --- | --- |

(218)

Mis puudutab hindade vähenemist muudel turgudel, siis komisjon lükkas selle väite tagasi samadel põhjustel, millele on osutatud põhjenduses (269).

| (219) | Seda arvesse võttes teeb komisjon järelduse, et India rauamaaki kaevandavad äriühingud olid sunnitud pakkuma rauamaaki omamaisele keragrafiitmalmist torude tootmisharule tegelikust maksumusest väiksema tasu eest. |
| --- | --- |

(219)

Seda arvesse võttes teeb komisjon järelduse, et India rauamaaki kaevandavad äriühingud olid sunnitud pakkuma rauamaaki omamaisele keragrafiitmalmist torude tootmisharule tegelikust maksumusest väiksema tasu eest.

iv)   Ülesanne, mis on tavaliselt täidab valitsus ja praktika, mis ei erine tegelikult valitsuse tavapärasest praktikast

Ülesanne, mis on tavaliselt täidab valitsus ja praktika, mis ei erine tegelikult valitsuse tavapärasest praktikast

| (220) | ECL väitis pärast lõplike järelduste avalikustamist, et komisjon oli viiest olulisest kriteeriumist hinnanud ainult üht (volitamine ja suunamine) ja jätnud neli ülejäänut hindamata. Komisjon lükkas selle väite tagasi, kuna ta oli käsitlenud kaevandusettevõtete olemust (põhjendused (178)–(180)) ja nende funktsiooni (põhjendused (181)–(219)) äärmise üksikasjalikkusega juba varem. Komisjon lisas lühidalt oma kaalutlused neljanda ja viienda kriteeriumi kohta. |
| --- | --- |

(220)

ECL väitis pärast lõplike järelduste avalikustamist, et komisjon oli viiest olulisest kriteeriumist hinnanud ainult üht (volitamine ja suunamine) ja jätnud neli ülejäänut hindamata. Komisjon lükkas selle väite tagasi, kuna ta oli käsitlenud kaevandusettevõtete olemust (põhjendused (178)–(180)) ja nende funktsiooni (põhjendused (181)–(219)) äärmise üksikasjalikkusega juba varem. Komisjon lisas lühidalt oma kaalutlused neljanda ja viienda kriteeriumi kohta.

| (221) | „Tavapäraselt täidetavate ülesannete” kriteeriumi osas, mida vaekogu ei ole veel täpsemalt selgitanud, (61) arvas komisjon, et riigi territooriumil oleva tooraine pakkumine riiklikele äriühingutele on tavapäraselt valitsuse ülesanne. Üldise rahvusvahelise õiguse kohaselt on riikidel suveräänne õigus oma loodusvarade üle. Neil on küll suur kaalutlusõigus otsustamaks, kuidas oma loodusvarade kasutamist korraldada, kuid tavapäraselt kasutatakse siin valitsuse reguleerimispädevust. Seetõttu ei ole oluline, kas valitsus täidab sellist funktsiooni tavapäraselt (62). Seepärast leidis komisjon, et India territooriumil leiduva rauamaagi pakkumine India terasetööstusele on tavapäraselt valitsuse ülesanne. |
| --- | --- |

(221)

„Tavapäraselt täidetavate ülesannete” kriteeriumi osas, mida vaekogu ei ole veel täpsemalt selgitanud, (61) arvas komisjon, et riigi territooriumil oleva tooraine pakkumine riiklikele äriühingutele on tavapäraselt valitsuse ülesanne. Üldise rahvusvahelise õiguse kohaselt on riikidel suveräänne õigus oma loodusvarade üle. Neil on küll suur kaalutlusõigus otsustamaks, kuidas oma loodusvarade kasutamist korraldada, kuid tavapäraselt kasutatakse siin valitsuse reguleerimispädevust. Seetõttu ei ole oluline, kas valitsus täidab sellist funktsiooni tavapäraselt (62). Seepärast leidis komisjon, et India territooriumil leiduva rauamaagi pakkumine India terasetööstusele on tavapäraselt valitsuse ülesanne.

61

tavapäraselt

62

| (222) | Kriteeriumi „ei erine tegelikkuses” osas märkis komisjon, et sõnastus pärines vaekogu 1960. aasta aruandest artikli XVI:5 kohase läbivaatamise kohta, milles kasutati samalaadset sõnastust tootja rahastatud tasude puhul, mida ei peetud tegelikkuses erinevaks valitsuse maksustamis- ja subsideerimispoliitikast (63). Seda arvesse võttes eeldab see kriteerium positiivset järeldust, et kaupade pakkumine volitatud eraõigusliku asutuse poolt ei erine tegelikkuses võimalikust olukorrast, kus valitsus oleks selliseid kaupu ise pakkunud. |
| --- | --- |

(222)

Kriteeriumi „ei erine tegelikkuses” osas märkis komisjon, et sõnastus pärines vaekogu 1960. aasta aruandest artikli XVI:5 kohase läbivaatamise kohta, milles kasutati samalaadset sõnastust tootja rahastatud tasude puhul, mida ei peetud tegelikkuses erinevaks valitsuse maksustamis- ja subsideerimispoliitikast (63). Seda arvesse võttes eeldab see kriteerium positiivset järeldust, et kaupade pakkumine volitatud eraõigusliku asutuse poolt ei erine tegelikkuses võimalikust olukorrast, kus valitsus oleks selliseid kaupu ise pakkunud.

63

| (223) | ECL väitis, et rauamaagi pakkumisega seotud praktika erinevus India valitsuse ja India kaevandusettevõtete vahel võib seisneda hinnamääramise tasemes. Kui valitsus võis valida odava hinna fikseerimise rauamaagi pakkumusel kodumaistele terasetootjatele, siis kaevandusettevõtetel seda võimalust ei olnud. |
| --- | --- |

(223)

ECL väitis, et rauamaagi pakkumisega seotud praktika erinevus India valitsuse ja India kaevandusettevõtete vahel võib seisneda hinnamääramise tasemes. Kui valitsus võis valida odava hinna fikseerimise rauamaagi pakkumusel kodumaistele terasetootjatele, siis kaevandusettevõtetel seda võimalust ei olnud.

| (224) | Hüpotees, mille kohaselt võis valitsus turule sekkuda hindade fikseerimisega, ei tekita tegelikkuses erinevat olukorda. Käesoleval juhul otsustas valitsus volitada eraõiguslikke äriühinguid pakkuma rauamaaki tegelikust maksumusest väiksema tasu eest tasemel, mis aja jooksul kõikus. See ei erine praktikast, mille puhul valitsus oleks pakkunud rauamaaki otse India terastootjatele kõikuvate hindadega, mida ta oleks saanud fikseerida päeva või kuu lõikes, jälgides teatavaid India kodumaise nõudluse ja pakkumisega seotud näitajaid. Seega ei ole tegelikkuses mingit vahet, kas valitsus sekkub otseselt turule, pakkudes rauamaaki pidevalt muutuvate valitsuse hindadega või teeb kaevandusettevõtetele ülesandeks pakkuda rauamaaki tegelikust maksumusest väiksema tasu eest. Komisjon lükkas seepärast tagasi väite, mille kohaselt valitsuse eelnevalt kindlaksmääratud tingimused tekitaksid tegeliku erinevuse rauamaagi otsese ja kaudse pakkumise vahel India keragrafiitmalmist torude tootmisharule. |
| --- | --- |

(224)

Hüpotees, mille kohaselt võis valitsus turule sekkuda hindade fikseerimisega, ei tekita tegelikkuses erinevat olukorda. Käesoleval juhul otsustas valitsus volitada eraõiguslikke äriühinguid pakkuma rauamaaki tegelikust maksumusest väiksema tasu eest tasemel, mis aja jooksul kõikus. See ei erine praktikast, mille puhul valitsus oleks pakkunud rauamaaki otse India terastootjatele kõikuvate hindadega, mida ta oleks saanud fikseerida päeva või kuu lõikes, jälgides teatavaid India kodumaise nõudluse ja pakkumisega seotud näitajaid. Seega ei ole tegelikkuses mingit vahet, kas valitsus sekkub otseselt turule, pakkudes rauamaaki pidevalt muutuvate valitsuse hindadega või teeb kaevandusettevõtetele ülesandeks pakkuda rauamaaki tegelikust maksumusest väiksema tasu eest. Komisjon lükkas seepärast tagasi väite, mille kohaselt valitsuse eelnevalt kindlaksmääratud tingimused tekitaksid tegeliku erinevuse rauamaagi otsese ja kaudse pakkumise vahel India keragrafiitmalmist torude tootmisharule.

| (225) | Komisjon märkis lõpetuseks, et praktikat, kus turule sekkutakse kaudselt ekspordipiirangute kaudu, kasutavad mitmed valitsused. Ainult et Indias on kehtestatud tohutul hulgal erinevaid ekspordimakse. Seepärast oli komisjonile selge, et tegemist oli „tavapäraselt valitsuste poolt järgitava praktikaga”. |
| --- | --- |

(225)

Komisjon märkis lõpetuseks, et praktikat, kus turule sekkutakse kaudselt ekspordipiirangute kaudu, kasutavad mitmed valitsused. Ainult et Indias on kehtestatud tohutul hulgal erinevaid ekspordimakse. Seepärast oli komisjonile selge, et tegemist oli „tavapäraselt valitsuste poolt järgitava praktikaga”.

v)   Järeldus

Järeldus

| (226) | Suunatud ekspordipiirangutega (vt põhjendus (157)) sundis India valitsus omamaiseid rauamaaki kaevandavaid äriühinguid müüma rauamaaki omamaisel turul ning „volitas” neid pakkuma kõnealust toorainet Indias tegelikust maksumusest väiksema tasu eest. Kõnealuste meetmetega saavutati soovitud mõju, milleks oli India omamaise rauamaagituru moonutamine ja hinna surumine kunstlikult madalale tasemele, andes sellega eelise järgmise etapi tootmisharule. Ülesannet pakkuda rauamaaki tegelikust maksumusest väiksema tasu eest täidab tavapäraselt valitsus ning kaevandusettevõtete sarnane praktika ei erine tegelikkuses tavapäraselt valitsuse poolt järgitavast praktikast. Komisjon tegi seega järelduse, et India valitsus andis kaudset rahalist abi alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunktide iv ja iii tähenduses, mis on tõlgendatud ja rakendatud kooskõlas WTO subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu artikli 1 lõike 1.1 punkti (a) alapunktide iv ja iii kohase WTO standardiga. |
| --- | --- |

(226)

Suunatud ekspordipiirangutega (vt põhjendus (157)) sundis India valitsus omamaiseid rauamaaki kaevandavaid äriühinguid müüma rauamaaki omamaisel turul ning „volitas” neid pakkuma kõnealust toorainet Indias tegelikust maksumusest väiksema tasu eest. Kõnealuste meetmetega saavutati soovitud mõju, milleks oli India omamaise rauamaagituru moonutamine ja hinna surumine kunstlikult madalale tasemele, andes sellega eelise järgmise etapi tootmisharule. Ülesannet pakkuda rauamaaki tegelikust maksumusest väiksema tasu eest täidab tavapäraselt valitsus ning kaevandusettevõtete sarnane praktika ei erine tegelikkuses tavapäraselt valitsuse poolt järgitavast praktikast. Komisjon tegi seega järelduse, et India valitsus andis kaudset rahalist abi alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunktide iv ja iii tähenduses, mis on tõlgendatud ja rakendatud kooskõlas WTO subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu artikli 1 lõike 1.1 punkti (a) alapunktide iv ja iii kohase WTO standardiga.

| (227) | India valitsus ja kaks eksportivat tootjat vaidlustasid pärast lõplike järelduste avalikustamist komisjoni hinnangu, mille kohaselt kindlakstehtud suunatud ekspordipiiranguid võib käsitada valitsuse rahalise toetusena. Eelkõige väitsid nad, et komisjon analüüsis reaktsiooni kehtestatud meetmele (või selle meetme mõju), selle asemel, et uurida valitsuse toetusmeetmeid või kehtestatud meetme olemust rahalise toe kindlaksmääramiseks. ECL oli seisukohal, et komisjon ei teinud kindlaks sellise meetme olemasolu, millega oleks pandud vastutus rauamaagitootjatele või oleks neid jõuga suunatud. Samad isikud esitasid vastuväiteid selle kohta, et komisjon oli toetunud viidetele eri aruannetes, väites, et neid ei saa pidada piisavateks tõenditeks India valitsuse antud rahalise toetuse kindlaksmääramiseks. |
| --- | --- |

(227)

India valitsus ja kaks eksportivat tootjat vaidlustasid pärast lõplike järelduste avalikustamist komisjoni hinnangu, mille kohaselt kindlakstehtud suunatud ekspordipiiranguid võib käsitada valitsuse rahalise toetusena. Eelkõige väitsid nad, et komisjon analüüsis reaktsiooni kehtestatud meetmele (või selle meetme mõju), selle asemel, et uurida valitsuse toetusmeetmeid või kehtestatud meetme olemust rahalise toe kindlaksmääramiseks. ECL oli seisukohal, et komisjon ei teinud kindlaks sellise meetme olemasolu, millega oleks pandud vastutus rauamaagitootjatele või oleks neid jõuga suunatud. Samad isikud esitasid vastuväiteid selle kohta, et komisjon oli toetunud viidetele eri aruannetes, väites, et neid ei saa pidada piisavateks tõenditeks India valitsuse antud rahalise toetuse kindlaksmääramiseks.

| (228) | Komisjon ei olnud nõus isikute seisukohaga, et ta oli analüüsinud üksnes kehtestatud suunatud ekspordipiirangute mõju. Nagu selles jaos eespool selgitatud, läbis komisjoni analüüs mitu astet. Esiteks tehti kindlaks järgitud poliitika-eesmärk, milleks oli rauamaagi ekspordi ärahoidmine. Teiseks tegi komisjon rauamaagi ekspordimaksu ja kahesuguse kaubaveo poliitika abil kindlaks selliste õigusaktide olemasolu, millega sunniti rauamaagitootjaid müüma India siseturul odavama hinna eest kui nad muidu oleks seda teinud. Seejärel tegi komisjon kindlaks, et valitsus tõepoolest sundis India rauamaaki kaevandavaid äriühinguid pakkuma rauamaaki keragrafiitmalmist torude tootmisharule tegelikust maksumusest väiksema tasu eest. Ülesannet pakkuda rauamaaki tegelikust maksumusest väiksema tasu eest täidab tavapäraselt valitsus ning kaevandusettevõtete sarnane praktika ei erine tegelikkuses tavapäraselt valitsuse poolt järgitavast praktikast. |
| --- | --- |

(228)

Komisjon ei olnud nõus isikute seisukohaga, et ta oli analüüsinud üksnes kehtestatud suunatud ekspordipiirangute mõju. Nagu selles jaos eespool selgitatud, läbis komisjoni analüüs mitu astet. Esiteks tehti kindlaks järgitud poliitika-eesmärk, milleks oli rauamaagi ekspordi ärahoidmine. Teiseks tegi komisjon rauamaagi ekspordimaksu ja kahesuguse kaubaveo poliitika abil kindlaks selliste õigusaktide olemasolu, millega sunniti rauamaagitootjaid müüma India siseturul odavama hinna eest kui nad muidu oleks seda teinud. Seejärel tegi komisjon kindlaks, et valitsus tõepoolest sundis India rauamaaki kaevandavaid äriühinguid pakkuma rauamaaki keragrafiitmalmist torude tootmisharule tegelikust maksumusest väiksema tasu eest. Ülesannet pakkuda rauamaaki tegelikust maksumusest väiksema tasu eest täidab tavapäraselt valitsus ning kaevandusettevõtete sarnane praktika ei erine tegelikkuses tavapäraselt valitsuse poolt järgitavast praktikast.

| (229) | Seega ei toetunud komisjon üksnes mitmetele aruannetele ja poliitilistele avaldustele või kindlakstehtud meetmete mõjule, vaid analüüsis kõiki vajalikke elemente, et teha kindlaks kaudse rahalise toetuse olemasolu alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunktide iv ja iii tähenduses. |
| --- | --- |

(229)

Seega ei toetunud komisjon üksnes mitmetele aruannetele ja poliitilistele avaldustele või kindlakstehtud meetmete mõjule, vaid analüüsis kõiki vajalikke elemente, et teha kindlaks kaudse rahalise toetuse olemasolu alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunktide iv ja iii tähenduses.

b)   
  Kasu

Kasu

| (230) | Vastavalt alusmääruse artikli 3 lõikele 2 ja artiklile 5 arvutas komisjon tasakaalustatavate subsiidiumide summa, lähtudes kasust, mille subsiidiumi saaja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil uurimistulemuste järgi subsideerimisest sai. |
| --- | --- |

(230)

Vastavalt alusmääruse artikli 3 lõikele 2 ja artiklile 5 arvutas komisjon tasakaalustatavate subsiidiumide summa, lähtudes kasust, mille subsiidiumi saaja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil uurimistulemuste järgi subsideerimisest sai.

| (231) | Komisjon arvutas alustuseks kahe India tootja ostetud rauamaagi kaalutud keskmise ostuhinna uurimisperioodil. Kaalutud keskmine arvutati kuu lõikes ja toimetatuna kaevandusest tehasesse Indias. |
| --- | --- |

(231)

Komisjon arvutas alustuseks kahe India tootja ostetud rauamaagi kaalutud keskmise ostuhinna uurimisperioodil. Kaalutud keskmine arvutati kuu lõikes ja toimetatuna kaevandusest tehasesse Indias.

| (232) | Keskmine ostuhind arvutati ilma käibemaksuta hindade ja koguste alusel, mis olid tehing-tehingu järel äriühingute poolt esitatud arvetel loetletud, ja mida kontrollkäikude ajal kontrolliti. Kui ostetud rauamaagi rauasisaldus oli muu kui 62 %, siis kohandati ostuhinda, et võtta arvesse kvaliteedi (ja hinna) erinevust. |
| --- | --- |

(232)

Keskmine ostuhind arvutati ilma käibemaksuta hindade ja koguste alusel, mis olid tehing-tehingu järel äriühingute poolt esitatud arvetel loetletud, ja mida kontrollkäikude ajal kontrolliti. Kui ostetud rauamaagi rauasisaldus oli muu kui 62 %, siis kohandati ostuhinda, et võtta arvesse kvaliteedi (ja hinna) erinevust.

| (233) | Kõnealust keskmist hinda oli vaja võrrelda kohase võrdlusalusega. Alusmääruse artikli 6 punkti d kohaselt tehakse tasu piisavus kindlaks, võttes aluseks vaatlusaluse toote suhtes valdavalt kehtivad turutingimused pakkumise riigis. See peegeldab WTO subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu artikli 14 punkti d, ning seda tuleb tõlgendada ja rakendada sellest lähtuvalt. |
| --- | --- |

(233)

Kõnealust keskmist hinda oli vaja võrrelda kohase võrdlusalusega. Alusmääruse artikli 6 punkti d kohaselt tehakse tasu piisavus kindlaks, võttes aluseks vaatlusaluse toote suhtes valdavalt kehtivad turutingimused pakkumise riigis. See peegeldab WTO subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu artikli 14 punkti d, ning seda tuleb tõlgendada ja rakendada sellest lähtuvalt.

| (234) | Komisjon märkis, et kõiki Indias valdavalt kehtivaid turutingimusi on mõjutanud valitsuse suunatud ekspordipiirangud. Mitte ühegi India rauamaagitehingu juures ei saa vältida asjaolu, et India turg on eraldatud ning madalate hindadega. Seepärast oli võimatu kindlaks teha rauamaagi moonutamata maksumust India keragrafiitmalmist torude tootja jaoks või kellegi teise jaoks India turul. Samuti ei olnud olemas India omamaiseid hindu, mida oleks saanud asjakohase võrdlusalusena kasutada. |
| --- | --- |

(234)

Komisjon märkis, et kõiki Indias valdavalt kehtivaid turutingimusi on mõjutanud valitsuse suunatud ekspordipiirangud. Mitte ühegi India rauamaagitehingu juures ei saa vältida asjaolu, et India turg on eraldatud ning madalate hindadega. Seepärast oli võimatu kindlaks teha rauamaagi moonutamata maksumust India keragrafiitmalmist torude tootja jaoks või kellegi teise jaoks India turul. Samuti ei olnud olemas India omamaiseid hindu, mida oleks saanud asjakohase võrdlusalusena kasutada.

| (235) | Kooskõlas alusmääruse artikli 6 punkti d teise lõigu punktiga i püüdis komisjon seejärel sobitada Indias valdavalt kehtivaid turutingimusi tegelike kulude, hindade ja teiste kättesaadavate tegurite alusel. Teisiti öeldes kaalus komisjon, milline oleks olnud India rauamaagi hind juhul, kui valitsuse suunatud ekspordipiiranguid ei oleks olnud. Asjaomase metoodika alusel oleks suudetud kindlaks teha loomulik konkurentsieelis, mis Indial oleks võinud olla seoses rauamaagi pakkumisega omamaistele tootjatele, jättes kõrvale lubamatu lisaeelise, mis saadi India valitsuse kehtestatud meetmete tõttu. |
| --- | --- |

(235)

Kooskõlas alusmääruse artikli 6 punkti d teise lõigu punktiga i püüdis komisjon seejärel sobitada Indias valdavalt kehtivaid turutingimusi tegelike kulude, hindade ja teiste kättesaadavate tegurite alusel. Teisiti öeldes kaalus komisjon, milline oleks olnud India rauamaagi hind juhul, kui valitsuse suunatud ekspordipiiranguid ei oleks olnud. Asjaomase metoodika alusel oleks suudetud kindlaks teha loomulik konkurentsieelis, mis Indial oleks võinud olla seoses rauamaagi pakkumisega omamaistele tootjatele, jättes kõrvale lubamatu lisaeelise, mis saadi India valitsuse kehtestatud meetmete tõttu.

| (236) | Siiski ei saadud selle metoodika kasutamise tulemusena asjakohast võrdlusalust. Eelkõige oli võimatu välja arvutada, milline oleks olnud „normaalne” rauamaagi ostuhind Indias ilma ekspordipiirangute süsteemita, kuna selline hind tehakse kindlaks mitmete muude tegurite abil, mille kohta komisjonil ei olnud teavet. Komisjonil on olemas küll faktid, kuidas tootmine ja nõudlus arenesid suunatud ekspordipiirangute kehtimise ajal aastatel 2007–2008, ent ei ole usaldatavat allikat, mille alusel modelleerida, kuidas rauamaagi pakkumine ja nõudlus selle järele oleksid konkreetsel aastal piirangute puudumisel arenenud. Suunatud ekspordipiirangute kehtestamisele eelnenud mis tahes aasta (st mis tahes aasta enne 2007. aastat) rauamaagi hinna alusel tehtud otsused oleksid olnud meelevaldsed ja ebausaldusväärsed. 2004. või 2005. aasta India hindade kasutamist uurimisperioodi hindade asemel ei peetud kohaseks, kuna kümne aasta jooksul võivad hinnad oluliselt muutuda. Samuti ei olnud võimalik välja arvutada, millised oleksid olnud keragrafiitmalmist torude tootja hüpoteetilised kulud, kui turumoonutust ei oleks olnud. Samuti ei olnud võimalik asjakohaseks võrdlusaluseks kasutada ka kohandatud India tingimusi. |
| --- | --- |

(236)

Siiski ei saadud selle metoodika kasutamise tulemusena asjakohast võrdlusalust. Eelkõige oli võimatu välja arvutada, milline oleks olnud „normaalne” rauamaagi ostuhind Indias ilma ekspordipiirangute süsteemita, kuna selline hind tehakse kindlaks mitmete muude tegurite abil, mille kohta komisjonil ei olnud teavet. Komisjonil on olemas küll faktid, kuidas tootmine ja nõudlus arenesid suunatud ekspordipiirangute kehtimise ajal aastatel 2007–2008, ent ei ole usaldatavat allikat, mille alusel modelleerida, kuidas rauamaagi pakkumine ja nõudlus selle järele oleksid konkreetsel aastal piirangute puudumisel arenenud. Suunatud ekspordipiirangute kehtestamisele eelnenud mis tahes aasta (st mis tahes aasta enne 2007. aastat) rauamaagi hinna alusel tehtud otsused oleksid olnud meelevaldsed ja ebausaldusväärsed. 2004. või 2005. aasta India hindade kasutamist uurimisperioodi hindade asemel ei peetud kohaseks, kuna kümne aasta jooksul võivad hinnad oluliselt muutuda. Samuti ei olnud võimalik välja arvutada, millised oleksid olnud keragrafiitmalmist torude tootja hüpoteetilised kulud, kui turumoonutust ei oleks olnud. Samuti ei olnud võimalik asjakohaseks võrdlusaluseks kasutada ka kohandatud India tingimusi.

| (237) | Pärast avalikustamist vaidlustas ECL asjaolu, et komisjon ei kasutanud võrdlusalusena India omamaiseid hindu, ja väitis, et komisjon ei analüüsinud vabaturu tarnijaid, kauplejate tähtsust ega üksikute tootjate, nagu ECLi rauamaagi importi. Lisaks sellele oleks komisjon pidanud esitama tõendid erasektori hindade moonutamise kohta. |
| --- | --- |

(237)

Pärast avalikustamist vaidlustas ECL asjaolu, et komisjon ei kasutanud võrdlusalusena India omamaiseid hindu, ja väitis, et komisjon ei analüüsinud vabaturu tarnijaid, kauplejate tähtsust ega üksikute tootjate, nagu ECLi rauamaagi importi. Lisaks sellele oleks komisjon pidanud esitama tõendid erasektori hindade moonutamise kohta.

| (238) | Komisjonil ei olnud võimalik kindlaks teha, milline oleks olnud tarnijate või kauplejate käitumine, kui ekspordimaksu ja kahesuguse kaubaveo poliitikat ei oleks rakendatud. Nagu märgitud jaos, mis käsitleb kaupade pakkumist tegelikust maksumusest väiksema tasu eest, esitas komisjon mitmeid näiteid selle kohta, et ekspordimaks moonutas kõiki India omamaiseid hindu. |
| --- | --- |

(238)

Komisjonil ei olnud võimalik kindlaks teha, milline oleks olnud tarnijate või kauplejate käitumine, kui ekspordimaksu ja kahesuguse kaubaveo poliitikat ei oleks rakendatud. Nagu märgitud jaos, mis käsitleb kaupade pakkumist tegelikust maksumusest väiksema tasu eest, esitas komisjon mitmeid näiteid selle kohta, et ekspordimaks moonutas kõiki India omamaiseid hindu.

| (239) | ECL väitis veel, et komisjon oleks pidanud Indias valitsevaid hindu kohandama Indiast pärit ekspordi FOB-hindade alusel. Nagu eespool märgitud, ei saa India ekspordihindu pidada sobivaks võrdlusaluseks, kuna India eksportijad peavad rahvusvahelistelt klientidelt küsitavatele hindadele liitma lisakulud transpordi eest Indias ning India piiril makstava ekspordimaksu. See eristab käesolevat juhtumit selgelt varasematest juhtumitest, millele osutas ECL, kus komisjon kasutas võrdlusalusena samast ekspordiriigist pärit tooraine (peamiselt gaasi) ekspordihinda (64). 28. jaanuaril 2016. aastal toimunud ärakuulamisel (vt põhjendus (6)) oli ka ärakuulamise eest vastutav ametnik seisukohal, et India ekspordimaks moonutab tõenäoliselt India ekspordi FOB-hindu, mistõttu ei saa neid kasutada usaldusväärse võrdlusalusena. Seepärast lükati ka see väide tagasi. |
| --- | --- |

(239)

ECL väitis veel, et komisjon oleks pidanud Indias valitsevaid hindu kohandama Indiast pärit ekspordi FOB-hindade alusel. Nagu eespool märgitud, ei saa India ekspordihindu pidada sobivaks võrdlusaluseks, kuna India eksportijad peavad rahvusvahelistelt klientidelt küsitavatele hindadele liitma lisakulud transpordi eest Indias ning India piiril makstava ekspordimaksu. See eristab käesolevat juhtumit selgelt varasematest juhtumitest, millele osutas ECL, kus komisjon kasutas võrdlusalusena samast ekspordiriigist pärit tooraine (peamiselt gaasi) ekspordihinda (64). 28. jaanuaril 2016. aastal toimunud ärakuulamisel (vt põhjendus (6)) oli ka ärakuulamise eest vastutav ametnik seisukohal, et India ekspordimaks moonutab tõenäoliselt India ekspordi FOB-hindu, mistõttu ei saa neid kasutada usaldusväärse võrdlusalusena. Seepärast lükati ka see väide tagasi.

64

| (240) | Viimaks, ning kooskõlas alusmääruse artikli 6 punkti d teise lõigu punktiga ii, otsustas komisjon võtta abiks teise riigi turul valdavalt kehtivad tingimused, mis on subsiidiumi saajale kättesaadavad. |
| --- | --- |

(240)

Viimaks, ning kooskõlas alusmääruse artikli 6 punkti d teise lõigu punktiga ii, otsustas komisjon võtta abiks teise riigi turul valdavalt kehtivad tingimused, mis on subsiidiumi saajale kättesaadavad.

| (241) | Komisjon püüdis kindlaks teha rauamaagi moonutamata hinda teise tüüpilise riigi kaevanduses, ning simuleerida, nagu see kaevandus asuks Indias. Käesoleva juhtumiga seoses selgus, et enamus rauamaagist maailmas eksporditakse Austraaliast Hiinasse. Seepärast otsustati vaadata, millised on hinnad Austraalia kaevandusest hankimise tasandil. Ent Austraalia kaevandusest hankimise tasandi hinnad ei olnud komisjonile kättesaadavad. Kuna India hind sisaldas transpordikulusid kaevandusest tehasesse, peeti kohaseks lisada ka kulud, mida tuleb tasuda transpordi eest Austraalia kaevandusest Austraalia rauamaagi ostjani, et võrdlus toimuks samal kaubandustasandil. Võttes arvesse, et sellised andmed ei ole samuti kättesaadavad, kasutas komisjon selle asemel transpordikulusid Austraalia kaevandusest Austraalia mis tahes sadamasse. |
| --- | --- |

(241)

Komisjon püüdis kindlaks teha rauamaagi moonutamata hinda teise tüüpilise riigi kaevanduses, ning simuleerida, nagu see kaevandus asuks Indias. Käesoleva juhtumiga seoses selgus, et enamus rauamaagist maailmas eksporditakse Austraaliast Hiinasse. Seepärast otsustati vaadata, millised on hinnad Austraalia kaevandusest hankimise tasandil. Ent Austraalia kaevandusest hankimise tasandi hinnad ei olnud komisjonile kättesaadavad. Kuna India hind sisaldas transpordikulusid kaevandusest tehasesse, peeti kohaseks lisada ka kulud, mida tuleb tasuda transpordi eest Austraalia kaevandusest Austraalia rauamaagi ostjani, et võrdlus toimuks samal kaubandustasandil. Võttes arvesse, et sellised andmed ei ole samuti kättesaadavad, kasutas komisjon selle asemel transpordikulusid Austraalia kaevandusest Austraalia mis tahes sadamasse.

| (242) | Komisjon võrdsustas transpordikulu Austraalia kaevandusest sadamasse transpordikuluga Austraalia kaevandusest Austraalia rauamaagi ostjani järgmisel põhjusel. Samal ajal, kui üks konkreetne Austraalia kaevandus võib asuda lähemal ühele teatud kliendile kui lähimale sadamale, võib teine kaevandus asuda lähimale sadamale lähemal kui teatud kliendile. Seega on üleriigilisel tasandil mõistlik eeldada, et transpordikulud Austraalia kaevandusest Austraalia sadamasse peegeldavad asjakohaseid kliendile kättetoimetamiskulusid. |
| --- | --- |

(242)

Komisjon võrdsustas transpordikulu Austraalia kaevandusest sadamasse transpordikuluga Austraalia kaevandusest Austraalia rauamaagi ostjani järgmisel põhjusel. Samal ajal, kui üks konkreetne Austraalia kaevandus võib asuda lähemal ühele teatud kliendile kui lähimale sadamale, võib teine kaevandus asuda lähimale sadamale lähemal kui teatud kliendile. Seega on üleriigilisel tasandil mõistlik eeldada, et transpordikulud Austraalia kaevandusest Austraalia sadamasse peegeldavad asjakohaseid kliendile kättetoimetamiskulusid.

| (243) | Komisjon arvestas ka apellatsioonikogu otsust, et kohandused, mis tehakse transpordikulude suhtes, peavad peegeldama asjaomase kauba puhul üldiselt kehtivaid transpordikulusid pakkumise riigis (65). Võttes arvesse fakte, et India varustab end enamalt jaolt ise rauamaagiga, ja et Indiasse ei ole rauamaaki olulisel määral imporditud, sest India tootjad ei vaja importi India liigse tootmisvõimsuse ja madalate hindade tõttu, ei olnud kohane lisada Austraalia sadama tasandi hinnale (FOB-tasandil) rahvusvahelise kaubaveo hinda. Rahvusvahelise kaubaveo hinna lisamisel ei oleks saadud hind olnud tüüpiline rauamaagi üldiselt kehtivatele veohindadele Indias. |
| --- | --- |

(243)

Komisjon arvestas ka apellatsioonikogu otsust, et kohandused, mis tehakse transpordikulude suhtes, peavad peegeldama asjaomase kauba puhul üldiselt kehtivaid transpordikulusid pakkumise riigis (65). Võttes arvesse fakte, et India varustab end enamalt jaolt ise rauamaagiga, ja et Indiasse ei ole rauamaaki olulisel määral imporditud, sest India tootjad ei vaja importi India liigse tootmisvõimsuse ja madalate hindade tõttu, ei olnud kohane lisada Austraalia sadama tasandi hinnale (FOB-tasandil) rahvusvahelise kaubaveo hinda. Rahvusvahelise kaubaveo hinna lisamisel ei oleks saadud hind olnud tüüpiline rauamaagi üldiselt kehtivatele veohindadele Indias.

65

| (244) | Seetõttu võttis komisjon asendusena võrdlusaluseks FOB-hinna Austraalias, mis vastab tingimustele, mis oleksid olnud kättesaadavad India rauamaagi kasutajatele juhul, kui rauamaak oleks tarnitud India kaevandusest tehasesse suunatud ekspordipiirangute puudumise tingimustes. |
| --- | --- |

(244)

Seetõttu võttis komisjon asendusena võrdlusaluseks FOB-hinna Austraalias, mis vastab tingimustele, mis oleksid olnud kättesaadavad India rauamaagi kasutajatele juhul, kui rauamaak oleks tarnitud India kaevandusest tehasesse suunatud ekspordipiirangute puudumise tingimustes.

| (245) | Täpsemalt kasutas komisjon Austraalia FOB-hinda, mis on avaldatud China Resources Quarterly Southern winter ~ Northern summer 2015. aasta väljaandes (66) 62 %-lise peene fraktsiooniga rauamaagi kohta (andmed on põhjenduses 211). |
| --- | --- |

(245)

Täpsemalt kasutas komisjon Austraalia FOB-hinda, mis on avaldatud China Resources Quarterly Southern winter ~ Northern summer 2015. aasta väljaandes (66) 62 %-lise peene fraktsiooniga rauamaagi kohta (andmed on põhjenduses 211).

66

| (246) | ECL esitas pärast avalikustamist vastuväite selle kohta, et komisjon kasutas Austraalia FOB-hindu ja nõudis selle asemel Brasiilia FOB-hindade kasutamist, kuna need olid Austraalia FOB-hindadest keskmiselt 10–15 % madalamad. |
| --- | --- |

(246)

ECL esitas pärast avalikustamist vastuväite selle kohta, et komisjon kasutas Austraalia FOB-hindu ja nõudis selle asemel Brasiilia FOB-hindade kasutamist, kuna need olid Austraalia FOB-hindadest keskmiselt 10–15 % madalamad.

| (247) | Komisjon pidas Austraalia FOB-hindu sobivamaks võrdlusaluseks, kuna Austraalia eksport esindab ligikaudu 50 % maailma rauamaagi ekspordist, samal ajal kui Brasiilia osa rahvusvahelises eksportmüügis on ainult ligikaudu 26 %. Seepärast lükkas komisjon selle väite tagasi. |
| --- | --- |

(247)

Komisjon pidas Austraalia FOB-hindu sobivamaks võrdlusaluseks, kuna Austraalia eksport esindab ligikaudu 50 % maailma rauamaagi ekspordist, samal ajal kui Brasiilia osa rahvusvahelises eksportmüügis on ainult ligikaudu 26 %. Seepärast lükkas komisjon selle väite tagasi.

| (248) | Seejärel võrdles komisjon hinda, mida India tootjad maksid rauamaagi eest (k.a India-sisesed transpordikulud) FOB-hinnaga Austraalias (mis sisaldab Austraalia-siseseid transpordikulusid). |
| --- | --- |

(248)

Seejärel võrdles komisjon hinda, mida India tootjad maksid rauamaagi eest (k.a India-sisesed transpordikulud) FOB-hinnaga Austraalias (mis sisaldab Austraalia-siseseid transpordikulusid).

| (249) | ECL nõudis pärast avalikustamist, et Austraalia FOB-hindu võrreldaks India kohandatud omamaiste hindadega FOB-tasandil. Kui komisjon võrdleb Austraalia FOB-hindu India omamaiste hindadega, peaks ta India hinnale lisama teel kaevandusest sadamasse ja sadamas tekkivad käitlus- ja laadimiskulud ning sadama stividorikulud. Lisaks tuleks Austraalia FOB-hindu vähendada niiskuse puudumise (2 % tükkides ja 8 % peene fraktsiooniga rauamaagis) ja käitluskulude (2 %) tõttu, mis on ekspordi puhul väidetavalt suuremad kui omamaiste hindade puhul. |
| --- | --- |

(249)

ECL nõudis pärast avalikustamist, et Austraalia FOB-hindu võrreldaks India kohandatud omamaiste hindadega FOB-tasandil. Kui komisjon võrdleb Austraalia FOB-hindu India omamaiste hindadega, peaks ta India hinnale lisama teel kaevandusest sadamasse ja sadamas tekkivad käitlus- ja laadimiskulud ning sadama stividorikulud. Lisaks tuleks Austraalia FOB-hindu vähendada niiskuse puudumise (2 % tükkides ja 8 % peene fraktsiooniga rauamaagis) ja käitluskulude (2 %) tõttu, mis on ekspordi puhul väidetavalt suuremad kui omamaiste hindade puhul.

| (250) | Kooskõlas oma põhjendustes (205)–(210)esitatud hinnanguga tunnistas komisjon, et kasu arvutamiseks tuleb teha täiendavaid kohandusi, et kohaldada India omamaiste hindade ja Austraalia FOB-hindade suhtes samasuguseid edasitoimetamiskulusid. |
| --- | --- |

(250)

Kooskõlas oma põhjendustes (205)–(210)esitatud hinnanguga tunnistas komisjon, et kasu arvutamiseks tuleb teha täiendavaid kohandusi, et kohaldada India omamaiste hindade ja Austraalia FOB-hindade suhtes samasuguseid edasitoimetamiskulusid.

| (251) | Enamik sadamas osutatavatest stividoriteenustest on tegelikkuses seotud rauamaagi käitlemisega sadamas ja selle laevale lastimisega. Selliseid kulusid ei teki pärast rauamaagi veoautolt mahalaadimist India tehases ning seepärast lahutati need Austraalia ekspordi FOB-hinnast. Kuna stividorikulud sisaldavad ka rauamaagi mahalaadimise kulusid sadamas, otsustas komisjon jätta sellised käitlemiskulud India rauamaagi hinnast välja. Seega sai õiglaselt võrrelda India kaevandusest India tehasesse viidud (kuid mitte tehases maha laaditud) rauamaagi omamaist hinda ja Austraalia kaevandusest sadamasse viidud (kuid mitte sadamas maha laaditud) rauamaagi omamaist hinda. |
| --- | --- |

(251)

Enamik sadamas osutatavatest stividoriteenustest on tegelikkuses seotud rauamaagi käitlemisega sadamas ja selle laevale lastimisega. Selliseid kulusid ei teki pärast rauamaagi veoautolt mahalaadimist India tehases ning seepärast lahutati need Austraalia ekspordi FOB-hinnast. Kuna stividorikulud sisaldavad ka rauamaagi mahalaadimise kulusid sadamas, otsustas komisjon jätta sellised käitlemiskulud India rauamaagi hinnast välja. Seega sai õiglaselt võrrelda India kaevandusest India tehasesse viidud (kuid mitte tehases maha laaditud) rauamaagi omamaist hinda ja Austraalia kaevandusest sadamasse viidud (kuid mitte sadamas maha laaditud) rauamaagi omamaist hinda.

| (252) | Seejärel vähendati Austraalia FOB-hinda niiskuse puudumise tõttu. Komisjon kasutas alusena kogu „peene fraktsiooniga rauamaagi ja rauamaagitükkide korvi” suhtes kaalutud keskmist, mille ta arvutas eraldi iga eksportiva tootja kohta (mitte põhjenduses (207) esitatud kaalutud keskmist). |
| --- | --- |

(252)

Seejärel vähendati Austraalia FOB-hinda niiskuse puudumise tõttu. Komisjon kasutas alusena kogu „peene fraktsiooniga rauamaagi ja rauamaagitükkide korvi” suhtes kaalutud keskmist, mille ta arvutas eraldi iga eksportiva tootja kohta (mitte põhjenduses (207) esitatud kaalutud keskmist).

| (253) | Samadel põhjustel, millele on osutatud põhjendustes (208) ja (209), lahutas komisjon Austraalia ekspordi FOB-hindadest ka stividorikulud, kuid ei teinud kohandust käitlemiskulude osas. |
| --- | --- |

(253)

Samadel põhjustel, millele on osutatud põhjendustes (208) ja (209), lahutas komisjon Austraalia ekspordi FOB-hindadest ka stividorikulud, kuid ei teinud kohandust käitlemiskulude osas.

| (254) | Komisjon lükkas tagasi nõudmise kohandada India omamaiseid hindu FOB-tasandile, kuna see tähendaks, et rauamaaki ei toimetata eksportivate tootjate tehase väravani. Selleks et teha kindlaks tehasesse toimetatud rauamaagi hind, lisas komisjon (lisaks keskmisele veohinnale) summa, mis katab kaevanduse ja rongile/veoautole laadimise vahel tekkivad käitlus- ja laadimiskulud, mis põhinesid ühe eksportiva tootja esitatud kontrollitud kuluandmetel. |
| --- | --- |

(254)

Komisjon lükkas tagasi nõudmise kohandada India omamaiseid hindu FOB-tasandile, kuna see tähendaks, et rauamaaki ei toimetata eksportivate tootjate tehase väravani. Selleks et teha kindlaks tehasesse toimetatud rauamaagi hind, lisas komisjon (lisaks keskmisele veohinnale) summa, mis katab kaevanduse ja rongile/veoautole laadimise vahel tekkivad käitlus- ja laadimiskulud, mis põhinesid ühe eksportiva tootja esitatud kontrollitud kuluandmetel.

| (255) | Seega sai komisjon õiglaselt võrrelda India kaevandusest India tehasesse viidud (kuid mitte tehases maha laaditud) rauamaagi omamaist hinda ja Austraalia kaevandusest sadamasse viidud (kuid mitte sadamas maha laaditud) rauamaagi omamaist hinda. |
| --- | --- |

(255)

Seega sai komisjon õiglaselt võrrelda India kaevandusest India tehasesse viidud (kuid mitte tehases maha laaditud) rauamaagi omamaist hinda ja Austraalia kaevandusest sadamasse viidud (kuid mitte sadamas maha laaditud) rauamaagi omamaist hinda.

| (256) | Pärast avalikustamist väitis Jindal, et komisjon ei oleks pidanud kasutama India keskmisi kaevandusest tehasesse transportimise kulusid, mis saadi ühelt eksportivalt tootjalt, vaid Jindali esitatud tegelikke kulusid. |
| --- | --- |

(256)

Pärast avalikustamist väitis Jindal, et komisjon ei oleks pidanud kasutama India keskmisi kaevandusest tehasesse transportimise kulusid, mis saadi ühelt eksportivalt tootjalt, vaid Jindali esitatud tegelikke kulusid.

| (257) | Komisjon arvas siiski, et ta peaks kasutama standardseid kaalutud keskmisi transpordikulusid kaevandusest tehasesse, et arvutada kasu mõlema eksportiva tootja puhul erapooletul ja mittediskrimineerival viisil. Kuna võrdlus tehakse väljastpoolt Indiat pärit võrdlushinna alusel, tekitaks mis tahes muu meetod äriühingute jaoks kunstliku eelise või kahju, sõltuvalt tegelikest logistikakuludest ja kaugusest eksportiva tootja ja kaevanduste vahel, kust ta rauamaaki ostis. |
| --- | --- |

(257)

Komisjon arvas siiski, et ta peaks kasutama standardseid kaalutud keskmisi transpordikulusid kaevandusest tehasesse, et arvutada kasu mõlema eksportiva tootja puhul erapooletul ja mittediskrimineerival viisil. Kuna võrdlus tehakse väljastpoolt Indiat pärit võrdlushinna alusel, tekitaks mis tahes muu meetod äriühingute jaoks kunstliku eelise või kahju, sõltuvalt tegelikest logistikakuludest ja kaugusest eksportiva tootja ja kaevanduste vahel, kust ta rauamaaki ostis.

| (258) | Edasi korrutas komisjon kahe asjaomase keskmise hinna vahe India tootjate poolt uurimisperioodil tegelikult ostetud rauamaagi kogustega. |
| --- | --- |

(258)

Edasi korrutas komisjon kahe asjaomase keskmise hinna vahe India tootjate poolt uurimisperioodil tegelikult ostetud rauamaagi kogustega.

| (259) | ECL väitis pärast avalikustamist, et komisjon ei oleks pidanud kasutama kõiki tegelikult ostetud rauamaagi koguseid, vaid ainult seda osa, mida kasutati keragrafiitmalmist torude tootmiseks uurimisperioodil. Lisaks oleks tulnud kasutada nii peene fraktsiooniga rauamaagi ja rauamaagitükkide oste (mitte ainult peene fraktsiooniga rauamaagi oste). Komisjon nõustus selle väitega ja teavitas mõlemat eksportivat tootjat tehtud muudatustest. |
| --- | --- |

(259)

ECL väitis pärast avalikustamist, et komisjon ei oleks pidanud kasutama kõiki tegelikult ostetud rauamaagi koguseid, vaid ainult seda osa, mida kasutati keragrafiitmalmist torude tootmiseks uurimisperioodil. Lisaks oleks tulnud kasutada nii peene fraktsiooniga rauamaagi ja rauamaagitükkide oste (mitte ainult peene fraktsiooniga rauamaagi oste). Komisjon nõustus selle väitega ja teavitas mõlemat eksportivat tootjat tehtud muudatustest.

| (260) | Lisaks väitis ECL, et mõnede kontserni äriühingute kasu arvutamisel kasutati ainult peene fraktsiooniga rauamaagi oste. Komisjon parandas selle vea mõlema eksportiva tootja puhul ja lisas kõik rauamaagi ostud (peene fraktsiooniga rauamaak ja rauamaagitükid). Kui rauamaagi rauasisaldus oli muu kui 62 %, kohandas komisjon ostuhinda proportsionaalselt. Kahte eksportivat tootjat teavitati vastavalt tehtud parandustest. |
| --- | --- |

(260)

Lisaks väitis ECL, et mõnede kontserni äriühingute kasu arvutamisel kasutati ainult peene fraktsiooniga rauamaagi oste. Komisjon parandas selle vea mõlema eksportiva tootja puhul ja lisas kõik rauamaagi ostud (peene fraktsiooniga rauamaak ja rauamaagitükid). Kui rauamaagi rauasisaldus oli muu kui 62 %, kohandas komisjon ostuhinda proportsionaalselt. Kahte eksportivat tootjat teavitati vastavalt tehtud parandustest.

| (261) | Saadud vahe kogusumma kujutab endast „säästu”, mille said India tootjad, kes ostavad rauamaaki India moonutatud turult, võrreldes hinnaga, mida nad oleksid pidanud maksma moonutuste puudumisel. Kokkuvõttes kujutab see kogusumma uurimisperioodil India valitsuse poolt India tootjatele antud soodustust. |
| --- | --- |

(261)

Saadud vahe kogusumma kujutab endast „säästu”, mille said India tootjad, kes ostavad rauamaaki India moonutatud turult, võrreldes hinnaga, mida nad oleksid pidanud maksma moonutuste puudumisel. Kokkuvõttes kujutab see kogusumma uurimisperioodil India valitsuse poolt India tootjatele antud soodustust.

| (262) | Alusmääruse artikli 7 lõike 2 kohaselt jagas komisjon need subsiidiumisummad kogu läbivaatamisega seotud uurimisperioodi aegse vaatlusaluse toote käibega (nimetaja), kuna subsiidium andis soodustuse kogu vaatlusaluse toote toodangu valmistamiseks ja mitte ainult eksporditava toodangu valmistamiseks. |
| --- | --- |

(262)

Alusmääruse artikli 7 lõike 2 kohaselt jagas komisjon need subsiidiumisummad kogu läbivaatamisega seotud uurimisperioodi aegse vaatlusaluse toote käibega (nimetaja), kuna subsiidium andis soodustuse kogu vaatlusaluse toote toodangu valmistamiseks ja mitte ainult eksporditava toodangu valmistamiseks.

| (263) | Pärast avalikustamist väitis Jindal, et komisjon on mõnede kuude kohta uurimisperioodil arvutanud negatiivse kasu. Seega ei pakutud äriühingule rauamaaki tegelikust maksumusest väiksema tasu eest. Lisaks väitis Jindal, et ta ei saanud subsiidiumi pärast uurimisperioodi, kuna ta ei importinud, ning seega ei ole tema puhul subsiidium tasakaalustatav. |
| --- | --- |

(263)

Pärast avalikustamist väitis Jindal, et komisjon on mõnede kuude kohta uurimisperioodil arvutanud negatiivse kasu. Seega ei pakutud äriühingule rauamaaki tegelikust maksumusest väiksema tasu eest. Lisaks väitis Jindal, et ta ei saanud subsiidiumi pärast uurimisperioodi, kuna ta ei importinud, ning seega ei ole tema puhul subsiidium tasakaalustatav.

| (264) | ECL väitis samuti, et ajavahemikul 2014–2015 ei olnud India omamaised hinnad enam Austraalia FOB-hindadest madalamad. Komisjon ei saa seda fakti vaidlustada, kuna ta peab arvestama meetmete kehtestamise ajal valitsenud olukorda. |
| --- | --- |

(264)

ECL väitis samuti, et ajavahemikul 2014–2015 ei olnud India omamaised hinnad enam Austraalia FOB-hindadest madalamad. Komisjon ei saa seda fakti vaidlustada, kuna ta peab arvestama meetmete kehtestamise ajal valitsenud olukorda.

| (265) | Komisjon tunnistas, et uurimisperioodi mõne kuu puhul arvutatud kasu oli negatiivne. Selle korvab siiski ülejäänud uurimisperioodi jooksul saadud positiivne kasu, nii et lõpptulemusena tehti asjaomase äriühingu puhul kindlaks positiivne subsiidiumimarginaal. |
| --- | --- |

(265)

Komisjon tunnistas, et uurimisperioodi mõne kuu puhul arvutatud kasu oli negatiivne. Selle korvab siiski ülejäänud uurimisperioodi jooksul saadud positiivne kasu, nii et lõpptulemusena tehti asjaomase äriühingu puhul kindlaks positiivne subsiidiumimarginaal.

| (266) | Alusmääruse artikli 15 lõike 1 teise lõigu kohaselt ei saa komisjon tasakaalustusmeetmeid kehtestada kahel tingimusel: i) kui subsiidium või subsiidiumid tühistatakse või ii) tõestatakse, et subsiidiumid ei anna enam asjaomastele eksportijatele kasu. |
| --- | --- |

(266)

Alusmääruse artikli 15 lõike 1 teise lõigu kohaselt ei saa komisjon tasakaalustusmeetmeid kehtestada kahel tingimusel: i) kui subsiidium või subsiidiumid tühistatakse või ii) tõestatakse, et subsiidiumid ei anna enam asjaomastele eksportijatele kasu.

| (267) | Esimese tingimuse osas märkis komisjon, et ekspordipiirangute süsteemi ei ole tühistatud. Seega ei ole see tingimus täidetud. |
| --- | --- |

(267)

Esimese tingimuse osas märkis komisjon, et ekspordipiirangute süsteemi ei ole tühistatud. Seega ei ole see tingimus täidetud.

| (268) | Teise tingimuse osas tuleb meenutada, et selle põhieesmärk on, et seda kohaldatakse ühekordsete, mittekorduvate subsiidiumide suhtes, mida antakse kindla ajavahemiku jooksul ning millest ei saa tulevikus kasu ükski eksportiv tootja (67). Praegusel juhul ei ole sellise olukorraga tegemist järgmistel põhjustel. |
| --- | --- |

(268)

Teise tingimuse osas tuleb meenutada, et selle põhieesmärk on, et seda kohaldatakse ühekordsete, mittekorduvate subsiidiumide suhtes, mida antakse kindla ajavahemiku jooksul ning millest ei saa tulevikus kasu ükski eksportiv tootja (67). Praegusel juhul ei ole sellise olukorraga tegemist järgmistel põhjustel.

67

| (269) | Pärast uurimisperioodi on võrdlusalusena kasutatavad Austraalia FOB-hinnad, kohandatuna sividorikulude ja niiskuse osas, sarnased India omamaiste hindadega. Komisjon tegi eespool põhjenduses (212) siiski kindlaks, et India rauamaagi omamaised hinnad püsivad pigem muutusteta ega järgi mujal maailmas toimuvaid hinnakõikumisi. Samal ajal ei ole välistatud, et rahvusvahelised hinnad, sh Austraalia FOB-hinnad, lähitulevikus jälle tõusevad vastusena rauamaagi rahvusvahelise nõudluse ja pakkumise kõikumisele. Seega ei saa järeldada, et ekspordipiirangute süsteem on ühekordne mittekorduv subsiidium, kuna on tõenäoline, et sellest saadakse kasu ka tulevikus. Kui rahvusvaheline hind püsib tulevikus pidevalt India omamaistest hindadest madalamal tasemel, on igal eksportival tootjal õigus taotleda kogutud tollimaksude tagastamist, kui kooskõlas alusmääruse artikliga 21 on näidatud, et tasakaalustatavate subsiidiumide summa on kas kaotatud või on seda vähendatud. |
| --- | --- |

(269)

Pärast uurimisperioodi on võrdlusalusena kasutatavad Austraalia FOB-hinnad, kohandatuna sividorikulude ja niiskuse osas, sarnased India omamaiste hindadega. Komisjon tegi eespool põhjenduses (212) siiski kindlaks, et India rauamaagi omamaised hinnad püsivad pigem muutusteta ega järgi mujal maailmas toimuvaid hinnakõikumisi. Samal ajal ei ole välistatud, et rahvusvahelised hinnad, sh Austraalia FOB-hinnad, lähitulevikus jälle tõusevad vastusena rauamaagi rahvusvahelise nõudluse ja pakkumise kõikumisele. Seega ei saa järeldada, et ekspordipiirangute süsteem on ühekordne mittekorduv subsiidium, kuna on tõenäoline, et sellest saadakse kasu ka tulevikus. Kui rahvusvaheline hind püsib tulevikus pidevalt India omamaistest hindadest madalamal tasemel, on igal eksportival tootjal õigus taotleda kogutud tollimaksude tagastamist, kui kooskõlas alusmääruse artikliga 21 on näidatud, et tasakaalustatavate subsiidiumide summa on kas kaotatud või on seda vähendatud.

| (270) | Eespool esitatut arvesse võttes ei ole alusmääruse artikli 15 lõike 1 teise lõigu tingimused tasakaalustusmeetmete mittevõtmise kohta täidetud. |
| --- | --- |

(270)

Eespool esitatut arvesse võttes ei ole alusmääruse artikli 15 lõike 1 teise lõigu tingimused tasakaalustusmeetmete mittevõtmise kohta täidetud.

| (271) | Uurimisperioodil oli asjaomase kavaga seotud subsiidiumimäär ECL kontserni puhul 3,01 % ja äriühingu Jindal Saw India puhul 3,91 %. |
| --- | --- |

(271)

Uurimisperioodil oli asjaomase kavaga seotud subsiidiumimäär ECL kontserni puhul 3,01 % ja äriühingu Jindal Saw India puhul 3,91 %.

c)   
  Konkreetsus

Konkreetsus

| (272) | India valitsuse sekkumine toob kasu ainult raua- ja terasetootmisharule. Seetõttu on nad alusmääruse artikli 4 lõike 2 punkti a kohaselt konkreetselt määratletud. Vaatamata asjaolule, et sekkumisest saavad kasu ka teiste järgmise etapi toodete tootjad peale keragrafiitmalmist torude tootjate, on see soodustus siiski kättesaadav vaid teatavatele India tootmisharudele. Rauamaagi loomulikud omadused piiravad võimalike subsiidiumist kasusaajate ringi teatava tootmisharuga, ent see ei tähenda, et konkreetsena määratlemiseks peaks subsiidiumist kasusaajate ring olema asjaomase tootmisharu sees veel täiendavalt täpsustatud (68). |
| --- | --- |

(272)

India valitsuse sekkumine toob kasu ainult raua- ja terasetootmisharule. Seetõttu on nad alusmääruse artikli 4 lõike 2 punkti a kohaselt konkreetselt määratletud. Vaatamata asjaolule, et sekkumisest saavad kasu ka teiste järgmise etapi toodete tootjad peale keragrafiitmalmist torude tootjate, on see soodustus siiski kättesaadav vaid teatavatele India tootmisharudele. Rauamaagi loomulikud omadused piiravad võimalike subsiidiumist kasusaajate ringi teatava tootmisharuga, ent see ei tähenda, et konkreetsena määratlemiseks peaks subsiidiumist kasusaajate ring olema asjaomase tootmisharu sees veel täiendavalt täpsustatud (68).

68

| (273) | ECL ja Jindal vaidlustasid pärast avalikustamist komisjoni hinnangu konkreetsuse kohta, väites, et see oli ebapiisav ja õiguslikult ebakorrektne. ECL tsiteeris apellatsioonikogu aruannet, mille kohaselt „võib olla, et kaupade pakkumise osas tõenäolisem leida konkreetsust juhul, kui sisendkaupa kasutab vaid kindlaksmääratud rühm ettevõtjaid ja/või tootmisharusid. Samal ajal ei ole me veendunud, et iga kaupade pakkumine nende omadustest tulenevate piirangutega viiks tingimata järelduseni konkreetsuse kohta.” (69). |
| --- | --- |

(273)

ECL ja Jindal vaidlustasid pärast avalikustamist komisjoni hinnangu konkreetsuse kohta, väites, et see oli ebapiisav ja õiguslikult ebakorrektne. ECL tsiteeris apellatsioonikogu aruannet, mille kohaselt „võib olla, et kaupade pakkumise osas tõenäolisem leida konkreetsust juhul, kui sisendkaupa kasutab vaid kindlaksmääratud rühm ettevõtjaid ja/või tootmisharusid. Samal ajal ei ole me veendunud, et iga kaupade pakkumine nende omadustest tulenevate piirangutega viiks tingimata järelduseni konkreetsuse kohta.” (69).

69

| (274) | Komisjon märkis, et eksportiv tootja ei osutanud joonealusele märkusele sama punkti lõpus, kus apellatsioonikogu viitas vaekogu aruandele vaidluses, (70) milles omakorda tsiteeriti vaekogu aruannet vaidluse US – Softwood Lumber kohta. Viimases märkis vaekogu järgmist:

  „Me ei leia, et see tähendaks, et mis tahes kauba pakkumine loodusvara kujul oleks automaatselt konkreetne, eriti kuna mõnel juhul võib pakutud kaupu (nt nafta, gaas, vesi jne) kasutada piiramatul arvul tootmisharusid. Käesoleval juhul see nii ei ole. Nagu Kanada tunnistab, piiravad pakutava kauba (kasvava metsa) loomulikud omadused selle võimalikku kasutamist üksnes „teatavate ettevõtete” poolt (71).” |
| --- | --- |

(274)

Komisjon märkis, et eksportiv tootja ei osutanud joonealusele märkusele sama punkti lõpus, kus apellatsioonikogu viitas vaekogu aruandele vaidluses, (70) milles omakorda tsiteeriti vaekogu aruannet vaidluse US – Softwood Lumber kohta. Viimases märkis vaekogu järgmist:

70

US – Softwood Lumber

„Me ei leia, et see tähendaks, et mis tahes kauba pakkumine loodusvara kujul oleks automaatselt konkreetne, eriti kuna mõnel juhul võib pakutud kaupu (nt nafta, gaas, vesi jne) kasutada piiramatul arvul tootmisharusid. Käesoleval juhul see nii ei ole. Nagu Kanada tunnistab, piiravad pakutava kauba (kasvava metsa) loomulikud omadused selle võimalikku kasutamist üksnes „teatavate ettevõtete” poolt (71).”

71

| (275) | Komisjon märkis samuti, et kuigi kvaliteetne rauamaak on loodusvara, siis erinevalt naftast, gaasist ja veest ning sarnaselt kasvava metsaga, ei saa seda kasutada piiramatul arvul tootmisharusid. Lisaks on selle kasutusala kitsam kui madala kvaliteediga rauamaagil. Kvaliteetset rauamaaki kasutab selgelt piiritletud rühm ettevõtjaid või tootmisharusid, nagu terasetööstuse teatavate toodete, eriti keragrafiitmalmist torude tootjad. Selle põhjal tegi komisjon kindlaks piirangu olemasolu, mis sõnaselgelt ja ühemõtteliselt piirab subsiidiumi saajate ringi „teatavate ettevõtetega”, mistõttu subsiidium ei ole „laialdaselt kättesaadav kogu majandusharus” (72). Seetõttu lükkas komisjon ECLi väited tagasi. |
| --- | --- |

(275)

Komisjon märkis samuti, et kuigi kvaliteetne rauamaak on loodusvara, siis erinevalt naftast, gaasist ja veest ning sarnaselt kasvava metsaga, ei saa seda kasutada piiramatul arvul tootmisharusid. Lisaks on selle kasutusala kitsam kui madala kvaliteediga rauamaagil. Kvaliteetset rauamaaki kasutab selgelt piiritletud rühm ettevõtjaid või tootmisharusid, nagu terasetööstuse teatavate toodete, eriti keragrafiitmalmist torude tootjad. Selle põhjal tegi komisjon kindlaks piirangu olemasolu, mis sõnaselgelt ja ühemõtteliselt piirab subsiidiumi saajate ringi „teatavate ettevõtetega”, mistõttu subsiidium ei ole „laialdaselt kättesaadav kogu majandusharus” (72). Seetõttu lükkas komisjon ECLi väited tagasi.

72

| (276) | ECL väitis veel, et komisjon ei kinnitanud, mis alusel ta pidas subsiidiumi de jure konkreetseks. Selles osas oli komisjon arvamusel, et kõnealused subsiidiumid on de jure konkreetsed, kuna neid kohaldatakse ainult rauamaagi suhtes ühelt poolt õigusaktidega, millega kehtestati ekspordimaks rauamaagi suhtes (73) ja teiselt poolt õigusaktidega, millega kehtestati kahesuguse kaubaveo poliitika rauamaagi transpordi suhtes (74). |
| --- | --- |

(276)

ECL väitis veel, et komisjon ei kinnitanud, mis alusel ta pidas subsiidiumi de jure konkreetseks. Selles osas oli komisjon arvamusel, et kõnealused subsiidiumid on de jure konkreetsed, kuna neid kohaldatakse ainult rauamaagi suhtes ühelt poolt õigusaktidega, millega kehtestati ekspordimaks rauamaagi suhtes (73) ja teiselt poolt õigusaktidega, millega kehtestati kahesuguse kaubaveo poliitika rauamaagi transpordi suhtes (74).

de jure

de jure

73

74

| (277) | Seetõttu on India valitsuse sekkumised keragrafiitmalmist torude tootjate puhul konkreetsed alusmääruse artikli 4 lõike 2 punkti a tähenduses. |
| --- | --- |

(277)

Seetõttu on India valitsuse sekkumised keragrafiitmalmist torude tootjate puhul konkreetsed alusmääruse artikli 4 lõike 2 punkti a tähenduses.

3.2.4.3.   Järeldused

| (278) | Ekspordipiirangute süsteemi kehtestamisega on India valitsus volitanud rauamaaki kaevandavaid äriühinguid pakkuma rauamaaki tegelikust maksumusest väiksema tasu eest. Kõnealune kaupade pakkumine kujutab endast subsiidiumi saaja rahalist kasu ja on konkreetne, seega tasakaalustatav. |
| --- | --- |

(278)

Ekspordipiirangute süsteemi kehtestamisega on India valitsus volitanud rauamaaki kaevandavaid äriühinguid pakkuma rauamaaki tegelikust maksumusest väiksema tasu eest. Kõnealune kaupade pakkumine kujutab endast subsiidiumi saaja rahalist kasu ja on konkreetne, seega tasakaalustatav.

3.3.   Tasakaalustatavate subsiidiumide summa

Tasakaalustatavate subsiidiumide summa

| (279) | Kindlakstehtud tasakaalustatavate subsiidiumide summad olid järgmised.











  Äriühing | FPS
  (punkt 3.2.1) | EPCGS
  (punkt 3.2.2) | DDS
  (punkt 3.2.3) | Ekspordisubsiidiumid kokku | Rauamaak
  (punkt 3.2.4) | Kokku |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ECL kontsern | 4,35 % | 0,03 % | 1,66 % | 6,04 % | 3,01 % | 9,0 % |
| Jindal Saw | 3,11 % | 0,38 % | 1,37 % | 4,86 % | 3,91 % | 8,7 % |

(279)

Kindlakstehtud tasakaalustatavate subsiidiumide summad olid järgmised.

Äriühing

FPS

(punkt 3.2.1)

EPCGS

(punkt 3.2.2)

DDS

(punkt 3.2.3)

Ekspordisubsiidiumid kokku

Rauamaak

(punkt 3.2.4)

Kokku

ECL kontsern

4,35 %

0,03 %

1,66 %

6,04 %

3,01 %

9,0 %

Jindal Saw

3,11 %

0,38 %

1,37 %

4,86 %

3,91 %

8,7 %

4.   KAHJU

KAHJU

4.1.   Euroopa Liidu tootmisharu ja liidu toodangu määratlus

Euroopa Liidu tootmisharu ja liidu toodangu määratlus

| (280) | Uurimisperioodil valmistas liidus samasugust toodet kolm tootjat. Nemad moodustavad „liidu tootmisharu” alusmääruse artikli 9 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(280)

Uurimisperioodil valmistas liidus samasugust toodet kolm tootjat. Nemad moodustavad „liidu tootmisharu” alusmääruse artikli 9 lõike 1 tähenduses.

| (281) | Kuna liidu tootjaid on ainult kolm ja SG PAM Group esitas andmed oma tütarettevõtjate kohta ning hinnangud ainukese koostööd mittetegeva liidu tootja – Tiroler Rohre GmbH („TRM”) kohta, on kõik näitajad esitatud indekseeritud kujul või vahemikena, et kaitsta uurimise käigus koostööd teinud liidu teise tootja konfidentsiaalsust. |
| --- | --- |

(281)

Kuna liidu tootjaid on ainult kolm ja SG PAM Group esitas andmed oma tütarettevõtjate kohta ning hinnangud ainukese koostööd mittetegeva liidu tootja – Tiroler Rohre GmbH („TRM”) kohta, on kõik näitajad esitatud indekseeritud kujul või vahemikena, et kaitsta uurimise käigus koostööd teinud liidu teise tootja konfidentsiaalsust.

| (282) | Tehti kindlaks, et liidu kogutoodang oli uurimisperioodil 590 000 – 610 000 tonni. Komisjon tegi liidu kogutoodangu kindlaks teabe põhjal, mis oli liidu tootmisharu kohta kättesaadav – näiteks kaebuses sisalduv teave koostööd mittetegeva tootja kohta ja koostööd tegevatelt liidu tootjatelt uurimise käigus kogutud andmed. Liidus on ainult kolm tootjat ja kaks koostööd tegevat äriühingut annavad umbes 96 % liidu kogutoodangust. |
| --- | --- |

(282)

Tehti kindlaks, et liidu kogutoodang oli uurimisperioodil 590 000 – 610 000 tonni. Komisjon tegi liidu kogutoodangu kindlaks teabe põhjal, mis oli liidu tootmisharu kohta kättesaadav – näiteks kaebuses sisalduv teave koostööd mittetegeva tootja kohta ja koostööd tegevatelt liidu tootjatelt uurimise käigus kogutud andmed. Liidus on ainult kolm tootjat ja kaks koostööd tegevat äriühingut annavad umbes 96 % liidu kogutoodangust.

4.2.   Liidu tarbimine

Liidu tarbimine

| (283) | Komisjon tegi liidu tarbimise kindlaks liidu tootmisharu liidusisese müügi kogumahu alusel, millele liideti liitu suunatud kolmandate riikide import. Komisjon tegi liidu tootmisharu kogumüügi kindlaks koostööd tegevatelt liidu tootjatelt kogutud andmete ja koostööd mittetegeva tootja kaebuses esitatud teabe alusel. Impordimahud saadi Eurostati andmetest. |
| --- | --- |

(283)

Komisjon tegi liidu tarbimise kindlaks liidu tootmisharu liidusisese müügi kogumahu alusel, millele liideti liitu suunatud kolmandate riikide import. Komisjon tegi liidu tootmisharu kogumüügi kindlaks koostööd tegevatelt liidu tootjatelt kogutud andmete ja koostööd mittetegeva tootja kaebuses esitatud teabe alusel. Impordimahud saadi Eurostati andmetest.

| (284) | Pärast avalikustamist saadud märkuste põhjal tegi komisjon kindlaks, et ta oli pidanud osa liidu tootmisharu eksportmüügist liidus toimunud müügiks. Korrigeeritud müüginumbrite tõttu tehti väikeseid muudatusi/parandusi mõnedes vahemikes ja/või indeksites, mis käsitlesid teatavaid kahjunäitajaid, nagu liidu kogutarbimine, eksportivate tootjate turuosa, liidu tootmisharu turuosa ja liidu müügihind. Parandustel oli siiski üksnes väike mõju nimetatud kahjunäitajatele ning need ei mõjutanud suundumusi ega muutnud järeldust olulise kahju kohta. |
| --- | --- |

(284)

Pärast avalikustamist saadud märkuste põhjal tegi komisjon kindlaks, et ta oli pidanud osa liidu tootmisharu eksportmüügist liidus toimunud müügiks. Korrigeeritud müüginumbrite tõttu tehti väikeseid muudatusi/parandusi mõnedes vahemikes ja/või indeksites, mis käsitlesid teatavaid kahjunäitajaid, nagu liidu kogutarbimine, eksportivate tootjate turuosa, liidu tootmisharu turuosa ja liidu müügihind. Parandustel oli siiski üksnes väike mõju nimetatud kahjunäitajatele ning need ei mõjutanud suundumusi ega muutnud järeldust olulise kahju kohta.

| (285) | Liidu tarbimine muutus järgmiselt.

  Liidu tarbimine (tuhandetes tonnides) | 2011 | 2012 | 2013 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tarbimine | 570–620 | 490–540 | 460–510 | 520–570 |
| Indeks | 100 | 87 | 83 | 93 |
| Allikas: küsimustiku vastused, kaebuses sisalduv teave ja Eurostat. |

(285)

Liidu tarbimine muutus järgmiselt.

Liidu tarbimine (tuhandetes tonnides)

Liidu tarbimine (tuhandetes tonnides)

2011

2012

2013

Uurimisperiood

Tarbimine

570–620

490–540

460–510

520–570

Indeks

Indeks

100

100

87

87

83

83

93

93

Allikas: küsimustiku vastused, kaebuses sisalduv teave ja Eurostat.

Allikas:

| (286) | Vaatlusalusel perioodil vähenes liidu tarbimine 7 %. Liidu tarbimine järgis U-mustrit – see vähenes märkimisväärselt aastatel 2011–2012 (rohkem kui 13 %), vähenes veelgi 2013. aastal ning suurenes uurimisperioodil. Kõnealust tarbimismustrit võib selgitada asjaolu, et keragrafiitmalmist torude lõpptarbijateks on veevarustuse, kanalisatsiooni ja niisutustöödega tegelevad äriühingud. Need on enamasti riiklikust rahastamisest sõltuvad avaliku sektori asutused. Aastatel 2011 ja 2012 muutus majanduskriis täielikuks riigivõla kriisiks. See asjaolu sundis liikmesriikide valitsusi järsult vähendama riiklikke investeeringuid ja kulutusi, mis selgitab nõudluse olulist vähenemist keragrafiitmalmist torude järele, eelkõige sellistes riikides nagu Hispaania, Portugal ja Itaalia. |
| --- | --- |

(286)

Vaatlusalusel perioodil vähenes liidu tarbimine 7 %. Liidu tarbimine järgis U-mustrit – see vähenes märkimisväärselt aastatel 2011–2012 (rohkem kui 13 %), vähenes veelgi 2013. aastal ning suurenes uurimisperioodil. Kõnealust tarbimismustrit võib selgitada asjaolu, et keragrafiitmalmist torude lõpptarbijateks on veevarustuse, kanalisatsiooni ja niisutustöödega tegelevad äriühingud. Need on enamasti riiklikust rahastamisest sõltuvad avaliku sektori asutused. Aastatel 2011 ja 2012 muutus majanduskriis täielikuks riigivõla kriisiks. See asjaolu sundis liikmesriikide valitsusi järsult vähendama riiklikke investeeringuid ja kulutusi, mis selgitab nõudluse olulist vähenemist keragrafiitmalmist torude järele, eelkõige sellistes riikides nagu Hispaania, Portugal ja Itaalia.

4.3.   Import Indiast

Import Indiast

4.3.1.   Indiast pärit impordi maht ja turuosa

Indiast pärit impordi maht ja turuosa

| (287) | Komisjon tegi impordi mahu kindlaks Eurostati andmete alusel. Eurostati andmed olid kooskõlas India eksportivate tootjate esitatud andmetega. Samamoodi tehti kindlaks impordi turuosa. |
| --- | --- |

(287)

Komisjon tegi impordi mahu kindlaks Eurostati andmete alusel. Eurostati andmed olid kooskõlas India eksportivate tootjate esitatud andmetega. Samamoodi tehti kindlaks impordi turuosa.

| (288) | Vaatlusalusest riigist liitu suunatud import muutus järgmiselt.

  Impordi maht ja turuosa | 2011 | 2012 | 2013 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indiast pärit impordi maht (tuhandetes tonnides) | 75–85 | 60–70 | 70–80 | 80–100 |
| Impordi maht Indeks | 100 | 83 | 94 | 110 |
| Turuosa
  (%) | 13–15 | 13–15 | 15–17 | 17–19 |
| Turuosa Indeks | 100 | 95 | 112 | 118 |
| Allikas: Eurostat, küsimustiku vastused. |

(288)

Vaatlusalusest riigist liitu suunatud import muutus järgmiselt.

Impordi maht ja turuosa

Impordi maht ja turuosa

2011

2012

2013

Uurimisperiood

Indiast pärit impordi maht (tuhandetes tonnides)

75–85

60–70

70–80

80–100

Impordi maht Indeks

Indeks

100

100

83

83

94

94

110

110

Turuosa

(%)

13–15

13–15

15–17

17–19

Turuosa Indeks

Indeks

100

100

95

95

112

112

118

118

Allikas: Eurostat, küsimustiku vastused.

Allikas:

| (289) | Vaatlusalusel perioodil suurenes India impordi maht, kahanevale turule vaatamata, enam kui 10 %. India eksportivate tootjate turuosa suurenes peaaegu 18 %. On märkimisväärne, et aastatel 2012–2013, mil liidu tarbimine jäi püsivalt madalaks, kasvas import Indiast rohkem kui 10 %, mis suurendas selle turuosa peaaegu 17 %. Indiast pärit impordi märkimisväärne kasv jätkus ka uurimisperioodil ning ka turuosa suurenes 2013. aasta ja uurimisperioodi vahel. |
| --- | --- |

(289)

Vaatlusalusel perioodil suurenes India impordi maht, kahanevale turule vaatamata, enam kui 10 %. India eksportivate tootjate turuosa suurenes peaaegu 18 %. On märkimisväärne, et aastatel 2012–2013, mil liidu tarbimine jäi püsivalt madalaks, kasvas import Indiast rohkem kui 10 %, mis suurendas selle turuosa peaaegu 17 %. Indiast pärit impordi märkimisväärne kasv jätkus ka uurimisperioodil ning ka turuosa suurenes 2013. aasta ja uurimisperioodi vahel.

4.3.2.   Indiast pärit impordi hind

Indiast pärit impordi hind

| (290) | Komisjon tegi Eurostati andmete põhjal kindlaks impordihinnad, et analüüsida muutusi hinnasuundumustes. Peale katmata torude väljaarvamist eemaldas komisjon Indiast imporditud katmata torude maksumuse ja kogused ka nende aastate keskmise hinna arvutustest, mil katmata torusid imporditi, nimelt 2013. aastal ja uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(290)

Komisjon tegi Eurostati andmete põhjal kindlaks impordihinnad, et analüüsida muutusi hinnasuundumustes. Peale katmata torude väljaarvamist eemaldas komisjon Indiast imporditud katmata torude maksumuse ja kogused ka nende aastate keskmise hinna arvutustest, mil katmata torusid imporditi, nimelt 2013. aastal ja uurimisperioodil.

| (291) | Indiast liitu suunatud impordi keskmine hind muutus järgmiselt.

  Impordihinnad (euro/tonn) | 2011 | 2012 | 2013 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| India | 665 | 703 | 671 | 664 |
| Indeks | 100 | 106 | 101 | 100 |
| Allikas: Eurostat, küsimustiku vastused. |

(291)

Indiast liitu suunatud impordi keskmine hind muutus järgmiselt.

Impordihinnad (euro/tonn)

Impordihinnad (euro/tonn)

2011

2012

2013

Uurimisperiood

India

665

703

671

664

Indeks

Indeks

100

100

106

106

101

101

100

100

Allikas: Eurostat, küsimustiku vastused.

Allikas:

| (292) | India hinnad jäid kogu vaatlusalusel perioodil samaks. |
| --- | --- |

(292)

India hinnad jäid kogu vaatlusalusel perioodil samaks.

4.3.3.   Hinna allalöömine

Hinna allalöömine

| (293) | Komisjon tegi eksportivate tootjate ja liidu tootmisharu esitatud teabe alusel kindlaks hindade allalöömise uurimisperioodil, võrreldes selleks:






  a) | liidu tootjate kaalutud keskmisi müügihindu tooteliigi kohta sõltumatutele klientidele liidu turul, mis kohandati tehasest hankimise tasandi hindade tasemele, ning |
| --- | --- | --- |

(293)

Komisjon tegi eksportivate tootjate ja liidu tootmisharu esitatud teabe alusel kindlaks hindade allalöömise uurimisperioodil, võrreldes selleks:

a)

liidu tootjate kaalutud keskmisi müügihindu tooteliigi kohta sõltumatutele klientidele liidu turul, mis kohandati tehasest hankimise tasandi hindade tasemele, ning

| b) | vastavaid kaalutud keskmisi hindu iga tooteliigi kohta, mis imporditi India koostööd tegevate tootjate poolt ja müüdi esimesele sõltumatule kliendile liidu turul, ja mis tehti kindlaks CIF-hinna alusel, ja mida kohandati impordijärgseid kulusid arvesse võttes. |
| --- | --- |

b)

vastavaid kaalutud keskmisi hindu iga tooteliigi kohta, mis imporditi India koostööd tegevate tootjate poolt ja müüdi esimesele sõltumatule kliendile liidu turul, ja mis tehti kindlaks CIF-hinna alusel, ja mida kohandati impordijärgseid kulusid arvesse võttes.

| (294) | Mõlemad eksportivad tootjad väitsid, et tema ja kaebuse esitaja poolt müüdavate toodete vahel on olulised erinevused, mis mõjutavad hindade võrreldavust. Eelkõige väitsid nad, et ei tooda torusid, mis on varustatud kahekambrilise piirajaga liitmikuga, mida SG PAM müüb kaubamärgi „Universal joint” all. Samuti ei tooda nad automaatühendusi õhukeste torude jaoks, mis on sarnased SG PAMi „Blutop” tooterühma plasttorudega. Lisaks väitsid nad, et ei tooda seest termoplastiga vooderdatud torusid, nagu SG PAM turustab kaubamärgi „Ductan” all ja kasutab oma „Blutop” tooterühmas. Liidu keragrafiitmalmist torude kasutajad kinnitasid kõnealuseid väiteid, ja samuti asjaolu, et mitte kumbki India koostööd tegevatest eksportivatest tootjatest ei suuda nimetatud tooteid müügiks pakkuda. Seepärast arvas komisjon SG PAMi „Universal jointiga” varustatud torud ning SG PAMi „Blutop” tooterühma hinna allalöömise ja kahjumarginaali arvutustest välja. Kõnealune väljaarvamine mõjutas mahu poolest vähem kui 10 % tehinguid. Lisaks arvati ka ääriktorud nende vähest müügimahtu liidu turul arvesse võttes hinna allalöömise arvutustest välja. |
| --- | --- |

(294)

Mõlemad eksportivad tootjad väitsid, et tema ja kaebuse esitaja poolt müüdavate toodete vahel on olulised erinevused, mis mõjutavad hindade võrreldavust. Eelkõige väitsid nad, et ei tooda torusid, mis on varustatud kahekambrilise piirajaga liitmikuga, mida SG PAM müüb kaubamärgi „Universal joint” all. Samuti ei tooda nad automaatühendusi õhukeste torude jaoks, mis on sarnased SG PAMi „Blutop” tooterühma plasttorudega. Lisaks väitsid nad, et ei tooda seest termoplastiga vooderdatud torusid, nagu SG PAM turustab kaubamärgi „Ductan” all ja kasutab oma „Blutop” tooterühmas. Liidu keragrafiitmalmist torude kasutajad kinnitasid kõnealuseid väiteid, ja samuti asjaolu, et mitte kumbki India koostööd tegevatest eksportivatest tootjatest ei suuda nimetatud tooteid müügiks pakkuda. Seepärast arvas komisjon SG PAMi „Universal jointiga” varustatud torud ning SG PAMi „Blutop” tooterühma hinna allalöömise ja kahjumarginaali arvutustest välja. Kõnealune väljaarvamine mõjutas mahu poolest vähem kui 10 % tehinguid. Lisaks arvati ka ääriktorud nende vähest müügimahtu liidu turul arvesse võttes hinna allalöömise arvutustest välja.

| (295) | Pärast avalikustamist väitis kaebuse esitaja, et „Universal jointi” väljaarvamine ei ole põhjendatud, kuna igal eksportival tootjal on tehniline lahendus, mis võib sellist liitmikku asendada. Komisjon meenutas, et paljud kasutajad olid kinnitanud, et eksportivad tootjad ei ole suutelised tarnima kahekambrilise piirajaga liitmikke. Igal juhul ei ole liitmiku tüüp käesolevas uurimises oluline tegur, mille alusel eristada eri tooteliike hinnavõrdluse tegemise eesmärgil. Seepärast ei saanud teha õiglast hinnavõrdlust tooteliikide kaupa. Võttes arvesse sellise liitmikuga varustatud toodete väikest hulka, raskusi õiglase hinnavõrdluse tegemisel ja asjaolu, et hinna allalöömise ja kahjumarginaali arvutustes kasutati enamikku toodetest, jäi komisjon seisukohale, et oli õige jätta kahekambrilise piirajaga liitmikud hinna allalöömise arvutustest välja. |
| --- | --- |

(295)

Pärast avalikustamist väitis kaebuse esitaja, et „Universal jointi” väljaarvamine ei ole põhjendatud, kuna igal eksportival tootjal on tehniline lahendus, mis võib sellist liitmikku asendada. Komisjon meenutas, et paljud kasutajad olid kinnitanud, et eksportivad tootjad ei ole suutelised tarnima kahekambrilise piirajaga liitmikke. Igal juhul ei ole liitmiku tüüp käesolevas uurimises oluline tegur, mille alusel eristada eri tooteliike hinnavõrdluse tegemise eesmärgil. Seepärast ei saanud teha õiglast hinnavõrdlust tooteliikide kaupa. Võttes arvesse sellise liitmikuga varustatud toodete väikest hulka, raskusi õiglase hinnavõrdluse tegemisel ja asjaolu, et hinna allalöömise ja kahjumarginaali arvutustes kasutati enamikku toodetest, jäi komisjon seisukohale, et oli õige jätta kahekambrilise piirajaga liitmikud hinna allalöömise arvutustest välja.

| (296) | Jindal väitis, et ka muud füüsikalised erinevused, muu hulgas näiteks väliskatte ja sisemise vooderduse erinevused, avaldasid mõju hindade võrreldavusele, ning seepärast tuleks ka nende puhul kohandus/väljaarvamine teha. Need väited lükati siiski tagasi. Nii liidu tootmisharu kui ka India eksportivad tootjad olid teada andnud võrreldavate füüsikaliste omadustega tooteliikide müügist liidus, ning seetõttu oli läbi viidud õiglane võrdlus kõnealuste teiste väidetavate erinevuste suhtes. |
| --- | --- |

(296)

Jindal väitis, et ka muud füüsikalised erinevused, muu hulgas näiteks väliskatte ja sisemise vooderduse erinevused, avaldasid mõju hindade võrreldavusele, ning seepärast tuleks ka nende puhul kohandus/väljaarvamine teha. Need väited lükati siiski tagasi. Nii liidu tootmisharu kui ka India eksportivad tootjad olid teada andnud võrreldavate füüsikaliste omadustega tooteliikide müügist liidus, ning seetõttu oli läbi viidud õiglane võrdlus kõnealuste teiste väidetavate erinevuste suhtes.

| (297) | Pärast avalikustamist väitis Jindal, et komisjoni tehtud ekspordihinna kohandused, nimelt müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi osas, on vastuolus WTO õigusega. Sama eksportiv tootja väitis, et selliselt kohandatud ekspordihindu (mis on mõnikord 0 või isegi negatiivse väärtusega) ei saa kasutada alusena selle hindamisel, kas subsideeritud import tekitab kahju liidu tootmisharule. Komisjon ei nõustu sellega. Kooskõlas komisjoni tavapraktikaga on ka liidu tootjate hindu kohandatud tehasest hankimise tasandile, lahutades muu hulgas transpordiga seotud kulud. Seega ei oleks importija edasimüügihinna võrdlemine liidu tehasehinnaga õiglane. Lisaks jäeti pärast avalikustamist ainuke juhtum, kus eksportiva tootja hind oli allpool 0-väärtust, hinna allalöömise arvutusest välja, ning selle mõju marginaalidele oli tühine. |
| --- | --- |

(297)

Pärast avalikustamist väitis Jindal, et komisjoni tehtud ekspordihinna kohandused, nimelt müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi osas, on vastuolus WTO õigusega. Sama eksportiv tootja väitis, et selliselt kohandatud ekspordihindu (mis on mõnikord 0 või isegi negatiivse väärtusega) ei saa kasutada alusena selle hindamisel, kas subsideeritud import tekitab kahju liidu tootmisharule. Komisjon ei nõustu sellega. Kooskõlas komisjoni tavapraktikaga on ka liidu tootjate hindu kohandatud tehasest hankimise tasandile, lahutades muu hulgas transpordiga seotud kulud. Seega ei oleks importija edasimüügihinna võrdlemine liidu tehasehinnaga õiglane. Lisaks jäeti pärast avalikustamist ainuke juhtum, kus eksportiva tootja hind oli allpool 0-väärtust, hinna allalöömise arvutusest välja, ning selle mõju marginaalidele oli tühine.

| (298) | Pärast avalikustamist märkis Jindal, et komisjon ei esitanud teavet liidu toodete ja eksportivate tootjate toodete vastavuse kohta iga tooteliigi puhul (toote kontrollnumber), mistõttu tootja ei saanud kontrollida, kas komisjon oli analüüsinud hinna allalöömise olulisust nende tooteliikide osakaalu suhtes, mille puhul hinna allalöömist kindlaks ei tehtud. |
| --- | --- |

(298)

Pärast avalikustamist märkis Jindal, et komisjon ei esitanud teavet liidu toodete ja eksportivate tootjate toodete vastavuse kohta iga tooteliigi puhul (toote kontrollnumber), mistõttu tootja ei saanud kontrollida, kas komisjon oli analüüsinud hinna allalöömise olulisust nende tooteliikide osakaalu suhtes, mille puhul hinna allalöömist kindlaks ei tehtud.

| (299) | Toodete vastavus hinna allalöömise arvutustes oli kahe eksportiva tootja puhul vastavalt 99 % ja 95 % ning hinna allalöömine tehti kindlaks 98 % ja 91 % liidu turul müüdud eri tooteliigi osas. Võttes arvesse nende tooteliikide suurt osa, mille puhul toimus hinna allalöömine, lükkas komisjon tagasi väite, et korralikku analüüsi hinna alllöömise mõju kohta ei tehtud. |
| --- | --- |

(299)

Toodete vastavus hinna allalöömise arvutustes oli kahe eksportiva tootja puhul vastavalt 99 % ja 95 % ning hinna allalöömine tehti kindlaks 98 % ja 91 % liidu turul müüdud eri tooteliigi osas. Võttes arvesse nende tooteliikide suurt osa, mille puhul toimus hinna allalöömine, lükkas komisjon tagasi väite, et korralikku analüüsi hinna alllöömise mõju kohta ei tehtud.

| (300) | Pärast avalikustamist väitis Tata, et liidu tootmisharu tootmiskuludel põhinev hinna allalöömine ei ole sobiv näitaja kahju uurimiseks, kuna tootmiskulud olid paisutatud suurte püsikulude ja liigse tootmisvõimsuse tõttu. Nagu allpool märgitakse, on hinna allalöömise puhul tegemist hindade omavahelise võrdlusega. Igal juhul on hinna allalöömine ainult üks paljudest näitajatest liidu tootmisharu olulise kahju kindlakstegemisel. |
| --- | --- |

(300)

Pärast avalikustamist väitis Tata, et liidu tootmisharu tootmiskuludel põhinev hinna allalöömine ei ole sobiv näitaja kahju uurimiseks, kuna tootmiskulud olid paisutatud suurte püsikulude ja liigse tootmisvõimsuse tõttu. Nagu allpool märgitakse, on hinna allalöömise puhul tegemist hindade omavahelise võrdlusega. Igal juhul on hinna allalöömine ainult üks paljudest näitajatest liidu tootmisharu olulise kahju kindlakstegemisel.

| (301) | Hindu võrreldi tooteliikide kaupa samal kaubandustasandil toimunud tehingutes, tehes vajaduse korral nõuetekohased kohandused peale tagasimaksete ja hinnaalanduste mahaarvamist. Võrdluse tulemus on väljendatud protsendina liidu tootjate käibest uurimisperioodil. See näitas, et kahe koostööd tegeva eksportiva tootja puhul olid kaalutud keskmised hinna allalöömise marginaalid 30,9 % ja 31,7 %. |
| --- | --- |

(301)

Hindu võrreldi tooteliikide kaupa samal kaubandustasandil toimunud tehingutes, tehes vajaduse korral nõuetekohased kohandused peale tagasimaksete ja hinnaalanduste mahaarvamist. Võrdluse tulemus on väljendatud protsendina liidu tootjate käibest uurimisperioodil. See näitas, et kahe koostööd tegeva eksportiva tootja puhul olid kaalutud keskmised hinna allalöömise marginaalid 30,9 % ja 31,7 %.

4.4.   Liidu tootmisharu majanduslik olukord

Liidu tootmisharu majanduslik olukord

4.4.1.   Üldised märkused

Üldised märkused

| (302) | Alusmääruse artikli 8 lõike 4 kohaselt hõlmas subsideeritud impordi tõttu liidu tootmisharule avaldatava mõju uurimine kõigi majanduslike näitajate hindamist, mis vaatlusalusel perioodil liidu tootmisharu olukorda kujundasid. |
| --- | --- |

(302)

Alusmääruse artikli 8 lõike 4 kohaselt hõlmas subsideeritud impordi tõttu liidu tootmisharule avaldatava mõju uurimine kõigi majanduslike näitajate hindamist, mis vaatlusalusel perioodil liidu tootmisharu olukorda kujundasid.

| (303) | Kahju kindlakstegemisel eristas komisjon makro- ja mikromajanduslikke kahjunäitajaid. Komisjon hindas makromajanduslikke näitajaid nende andmete alusel, mida koostööd tegevad liidu tootjad esitasid vastuseks küsimustikule ja koostööd mittetegeva tootja kohta kaebuses esitatud hinnangute alusel. Komisjon hindas mikromajanduslikke näitajaid nende andmete alusel, mida koostööd tegevad liidu tootjad esitasid vastuseks küsimustikule. Mõlemad andmekogumid leiti olevat liidu tootmisharu majanduslikule olukorrale tüüpilised. |
| --- | --- |

(303)

Kahju kindlakstegemisel eristas komisjon makro- ja mikromajanduslikke kahjunäitajaid. Komisjon hindas makromajanduslikke näitajaid nende andmete alusel, mida koostööd tegevad liidu tootjad esitasid vastuseks küsimustikule ja koostööd mittetegeva tootja kohta kaebuses esitatud hinnangute alusel. Komisjon hindas mikromajanduslikke näitajaid nende andmete alusel, mida koostööd tegevad liidu tootjad esitasid vastuseks küsimustikule. Mõlemad andmekogumid leiti olevat liidu tootmisharu majanduslikule olukorrale tüüpilised.

| (304) | Makromajanduslikud näitajad on järgmised: toodang, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendusaste, müügimaht, turuosa, kasv, tööhõive, tootlikkus, tasakaalustatavate subsiidiumide suurus ja taastumine varasemast subsideerimisest. |
| --- | --- |

(304)

Makromajanduslikud näitajad on järgmised: toodang, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendusaste, müügimaht, turuosa, kasv, tööhõive, tootlikkus, tasakaalustatavate subsiidiumide suurus ja taastumine varasemast subsideerimisest.

| (305) | Mikromajanduslikud näitajad on järgmised: keskmine ühikuhind, ühikukulu, tööjõukulu, varud, kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime. |
| --- | --- |

(305)

Mikromajanduslikud näitajad on järgmised: keskmine ühikuhind, ühikukulu, tööjõukulu, varud, kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime.

4.4.2.   Makromajanduslikud näitajad

Makromajanduslikud näitajad

4.4.2.1.   Tootmine, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

| (306) | Liidu kogutoodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendusaste muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Liidu tootmine, tootmisvõimsus ja selle rakendamine | 2011 | 2012 | 2013 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tootmine (tuhandetes tonnides) | 580–600 | 460–480 | 530–550 | 590–610 |
| Tootmismaht Indeks | 100 | 79 | 91 | 101 |
| Tootmisvõimsus (tuhandetes tonnides) | 1 000 – 1 100 | 1 000 – 1 100 | 1 000 – 1 100 | 1 000 – 1 100 |
| Tootmisvõimsus Indeks | 100 | 100 | 100 | 100 |
| Tootmisvõimsuse rakendamine | 52 % – 57 % | 42 % – 47 % | 45 % – 50 % | 53 % – 58 % |
| Allikas: vastused küsimustikule ja kaebuses sisalduv teave. |

(306)

Liidu kogutoodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendusaste muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Liidu tootmine, tootmisvõimsus ja selle rakendamine

Liidu tootmine, tootmisvõimsus ja selle rakendamine

2011

2012

2013

Uurimisperiood

Tootmine (tuhandetes tonnides)

580–600

460–480

530–550

590–610

Tootmismaht Indeks

Indeks

100

100

79

79

91

91

101

101

Tootmisvõimsus (tuhandetes tonnides)

1 000 – 1 100

1 000 – 1 100

1 000 – 1 100

1 000 – 1 100

Tootmisvõimsus Indeks

Indeks

100

100

100

100

100

100

100

100

Tootmisvõimsuse rakendamine

52 % – 57 %

42 % – 47 %

45 % – 50 %

53 % – 58 %

Allikas: vastused küsimustikule ja kaebuses sisalduv teave.

Allikas:

| (307) | Liidu tootmisharu üldtoodang oli uurimisperioodil veidi suurem kui 2011. aastal, kuigi müük liidus oli uurimisperioodil palju väiksem. Tootmise kasvu põhjuseks 2013. aastal ja uurimisperioodil oli suurenenud eksportmüük. |
| --- | --- |

(307)

Liidu tootmisharu üldtoodang oli uurimisperioodil veidi suurem kui 2011. aastal, kuigi müük liidus oli uurimisperioodil palju väiksem. Tootmise kasvu põhjuseks 2013. aastal ja uurimisperioodil oli suurenenud eksportmüük.

| (308) | Tootmisvõimsus jäi kogu vaatlusaluse perioodi kestel samaks. Tootmisvõimsuse rakendusaste suurenes vaatlusalusel perioodil vähesel määral kooskõlas tootmise suurenemisega. Sellele vaatamata jäi tootmisvõimsuse rakendusaste madalaks [53–58 %]. Keragrafiitmalmist torude tootmine on tootmisharu, mida iseloomustavad suhteliselt suured püsikulud. Tootmisvõimsuse madal rakendusaste halvendab püsikulude katmist, mis võib mõjutada liidu tootmisharu kasumlikkust. |
| --- | --- |

(308)

Tootmisvõimsus jäi kogu vaatlusaluse perioodi kestel samaks. Tootmisvõimsuse rakendusaste suurenes vaatlusalusel perioodil vähesel määral kooskõlas tootmise suurenemisega. Sellele vaatamata jäi tootmisvõimsuse rakendusaste madalaks [53–58 %]. Keragrafiitmalmist torude tootmine on tootmisharu, mida iseloomustavad suhteliselt suured püsikulud. Tootmisvõimsuse madal rakendusaste halvendab püsikulude katmist, mis võib mõjutada liidu tootmisharu kasumlikkust.

4.4.2.2.   Müügimaht ja turuosa

| (309) | Liidu tootmisharu müügimaht ja turuosa kujunesid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Liidu tootmisharu müügimaht ja turuosa | 2011 | 2012 | 2013 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Müük (tuhandetes tonnides) | 430–470 | 370–410 | 340–380 | 380–420 |
| Müügimaht Indeks | 100 | 88 | 82 | 89 |
| Turuosa | 75 % – 80 % | 76 % – 81 % | 73 % – 78 % | 71 % – 76 % |
| Turuosa Indeks | 100 | 101 | 98 | 96 |
| Allikas: vastused küsimustikule, kaebuses sisalduv teave ja Eurostat. |

(309)

Liidu tootmisharu müügimaht ja turuosa kujunesid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Liidu tootmisharu müügimaht ja turuosa

Liidu tootmisharu müügimaht ja turuosa

2011

2012

2013

Uurimisperiood

Müük (tuhandetes tonnides)

430–470

370–410

340–380

380–420

Müügimaht Indeks

Indeks

100

100

88

88

82

82

89

89

Turuosa

75 % – 80 %

76 % – 81 %

73 % – 78 %

71 % – 76 %

Turuosa Indeks

Indeks

100

100

101

101

98

98

96

96

Allikas: vastused küsimustikule, kaebuses sisalduv teave ja Eurostat.

Allikas:

| (310) | Vaatlusalusel perioodil vähenes liidu tootmisharu müük 11 %, kuni [380 000–420 000 tonnini] uurimisperioodil. Liidu tootmisharu müügimaht vähenes märgatavalt enam kui tarbimine ning selle tulemusena vähenes liidu tootmisharu turuosa vaatlusalusel perioodil 4 %. |
| --- | --- |

(310)

Vaatlusalusel perioodil vähenes liidu tootmisharu müük 11 %, kuni [380 000–420 000 tonnini] uurimisperioodil. Liidu tootmisharu müügimaht vähenes märgatavalt enam kui tarbimine ning selle tulemusena vähenes liidu tootmisharu turuosa vaatlusalusel perioodil 4 %.

| (311) | ECL väitis, et tonnides arvutatavas müügimahu vähenemises ei võeta arvesse seda, et kaebuse esitaja tõi turule ja müüs vaatlusalusel perioodi laialdaselt kergemaid torusid, mistõttu on müügi vähenemine liialdatud. Selle väite tõestuseks ei esitatud mingeid tõendeid ning seetõttu lükati see tagasi. Komisjon arvas põhjenduses (294) esitatud põhjustel kergemad „Blutop” tooterühma torud siiski hinna allalöömise ja kahjumarginaali arvutustest välja. |
| --- | --- |

(311)

ECL väitis, et tonnides arvutatavas müügimahu vähenemises ei võeta arvesse seda, et kaebuse esitaja tõi turule ja müüs vaatlusalusel perioodi laialdaselt kergemaid torusid, mistõttu on müügi vähenemine liialdatud. Selle väite tõestuseks ei esitatud mingeid tõendeid ning seetõttu lükati see tagasi. Komisjon arvas põhjenduses (294) esitatud põhjustel kergemad „Blutop” tooterühma torud siiski hinna allalöömise ja kahjumarginaali arvutustest välja.

4.4.2.3.   Kasv

| (312) | Kokkuvõttes vähenes vaatlusaluse toote tarbimine liidus vaatlusalusel perioodil 7 %. 2012. aastal vähenes tarbimine märkimisväärselt, enam kui 13 %, jäi 2013. aastal madalseisu ja hakkas taastuma uurimisperioodil. Vaatlusaluse perioodi alguses langes koos tarbimisega ka müük liidu tootmisharus, import kolmandatest riikidest ja import Indiast. Vaatlusaluse perioodi lõpus, kui liidu tarbimine hakkas suurenema, ei saanud liidu tootmisharu sellest taastumisest täielikult kasu, kuna nii selle müügimaht kui ka turuosa liidus oli vähenenud, samal ajal kui India impordi turuosa oli suurenenud. |
| --- | --- |

(312)

Kokkuvõttes vähenes vaatlusaluse toote tarbimine liidus vaatlusalusel perioodil 7 %. 2012. aastal vähenes tarbimine märkimisväärselt, enam kui 13 %, jäi 2013. aastal madalseisu ja hakkas taastuma uurimisperioodil. Vaatlusaluse perioodi alguses langes koos tarbimisega ka müük liidu tootmisharus, import kolmandatest riikidest ja import Indiast. Vaatlusaluse perioodi lõpus, kui liidu tarbimine hakkas suurenema, ei saanud liidu tootmisharu sellest taastumisest täielikult kasu, kuna nii selle müügimaht kui ka turuosa liidus oli vähenenud, samal ajal kui India impordi turuosa oli suurenenud.

4.4.2.4.   Tööhõive ja tootlikkus

| (313) | Tööhõive ja tootlikkus arenesid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Töötajate arv ja tootlikkus | 2011 | 2012 | 2013 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Töötajate arv | 2 400 – 2 500 | 2 300 – 2 400 | 2 300 – 2 400 | 2 400 – 2 500 |
| Töötajad Indeks | 100 | 93 | 93 | 99 |
| Tootlikkus tonni/töötaja | 220–240 | 180–200 | 210–230 | 230–250 |
| Tootlikkus Indeks | 100 | 82 | 96 | 102 |
| Allikas: vastused küsimustikule. |

(313)

Tööhõive ja tootlikkus arenesid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Töötajate arv ja tootlikkus

Töötajate arv ja tootlikkus

2011

2012

2013

Uurimisperiood

Töötajate arv

2 400 – 2 500

2 300 – 2 400

2 300 – 2 400

2 400 – 2 500

Töötajad Indeks

Indeks

100

100

93

93

93

93

99

99

Tootlikkus tonni/töötaja

220–240

180–200

210–230

230–250

Tootlikkus Indeks

Indeks

100

100

82

82

96

96

102

102

Allikas: vastused küsimustikule.

Allikas:

| (314) | Tööhõive ja tootlikkus olid uurimisperioodil samal tasemel nagu need olid olnud 2011. aastal. Asjaolu, et tööhõive ei vähenenud, tuleneb peamiselt müügi märkimisväärsest suurenemisest väljaspool liitu. |
| --- | --- |

(314)

Tööhõive ja tootlikkus olid uurimisperioodil samal tasemel nagu need olid olnud 2011. aastal. Asjaolu, et tööhõive ei vähenenud, tuleneb peamiselt müügi märkimisväärsest suurenemisest väljaspool liitu.

4.4.2.5.   Tasakaalustatavate subsiidiumide suurus ja taastumine varasemast subsideerimisest või dumpingust

| (315) | Kõik subsiidiumide marginaalid ületasid miinimumtaset. Tasakaalustatavate subsiidiumide summa suurus avaldas liidu tootmisharule olulist mõju, võttes arvesse vaatlusalusest riigist pärit impordi mahtu ja hindu. |
| --- | --- |

(315)

Kõik subsiidiumide marginaalid ületasid miinimumtaset. Tasakaalustatavate subsiidiumide summa suurus avaldas liidu tootmisharule olulist mõju, võttes arvesse vaatlusalusest riigist pärit impordi mahtu ja hindu.

| (316) | Käesolev on esimene vaatlusaluse toote subsiidiumidevastane uurimine. Seetõttu puudusid andmed, mille alusel hinnata võimaliku varasema subsideerimise või dumpingu mõju. |
| --- | --- |

(316)

Käesolev on esimene vaatlusaluse toote subsiidiumidevastane uurimine. Seetõttu puudusid andmed, mille alusel hinnata võimaliku varasema subsideerimise või dumpingu mõju.

4.4.3.   Mikromajanduslikud näitajad

Mikromajanduslikud näitajad

4.4.3.1.   Hinnad ja neid mõjutavad tegurid

| (317) | Koostööd tegevate liidu tootjate keskmised ühiku müügihinnad liidus asuvatele sõltumatutele tarbijatele muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Müügihinnad liidus | 2011 | 2012 | 2013 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskmine ühiku müügihind liidus (euro/tonn) | 990 – 1 050 | 1 000 – 1 060 | 1 020 – 1 060 | 1 000 – 1 060 |
| Indeks | 100 | 102 | 104 | 101 |
| Ühiku tootmiskulu (euro/tonn) | 900–950 | 1 000 – 1 050 | 900–950 | 850–900 |
| Indeks | 100 | 110 | 104 | 96 |
| Allikas: vastused küsimustikule. |

(317)

Koostööd tegevate liidu tootjate keskmised ühiku müügihinnad liidus asuvatele sõltumatutele tarbijatele muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Müügihinnad liidus

Müügihinnad liidus

2011

2012

2013

Uurimisperiood

Keskmine ühiku müügihind liidus (euro/tonn)

990 – 1 050

1 000 – 1 060

1 020 – 1 060

1 000 – 1 060

Indeks

Indeks

100

100

102

102

104

104

101

101

Ühiku tootmiskulu (euro/tonn)

900–950

1 000 – 1 050

900–950

850–900

Indeks

Indeks

100

100

110

110

104

104

96

96

Allikas: vastused küsimustikule.

Allikas:

| (318) | Ühiku keskmine müügihind suurenes 2012. ja 2013. aastal, vähenes uurimisperioodil 3 % ja jõudis seejärel tagasi vaatlusaluse perioodi alguse tasemele. Tootmiskulud suurenesid 2012. aastal ja vähenesid 2013. aastal ja uurimisperioodil peamiselt peamise toormaterjali – rauamaagi ja vanametalli – hinna langemise tõttu. |
| --- | --- |

(318)

Ühiku keskmine müügihind suurenes 2012. ja 2013. aastal, vähenes uurimisperioodil 3 % ja jõudis seejärel tagasi vaatlusaluse perioodi alguse tasemele. Tootmiskulud suurenesid 2012. aastal ja vähenesid 2013. aastal ja uurimisperioodil peamiselt peamise toormaterjali – rauamaagi ja vanametalli – hinna langemise tõttu.

| (319) | Jindal väitis, et liidu tootmisharu kasumlikkuse langus on vastuolus asjaoluga, et vahe liidu tootmisharu ühiku müügihinna ja tootmiskulude vahel suurenes uurimisperioodil. Komisjon ei olnud selle väitega nõus. Eespool tabelis esitatud tootmiskulusid ei kasutatud kasumlikkuse arvutamisel. Nelja koostööd tegeva liidu tootja tootmiskulud tehti kindlaks vaatlusaluse toote tootmiskulude ning müügi-, üld- ja halduskulude alusel. Kasumlikkuse arvutamisel võeti aga aluseks samasuguse toote müügi eest liidu sõltumatutele tarbijatele saadud maksueelne netokasum protsendina selle müügi käibest, mis sisaldas müüdud kauba kulu, müügi-, üld- ja halduskulusid, uurimis- ja arendustegevuse kulusid ja teatavaid muid kulusid kõigi liidu koostööd tegevate äriühingute ja nende müügiga tegelevate tütarettevõtete puhul. Seepärast võib kasumlikkus areneda ühiku müügihinnast ja tootmiskuludest erinevalt. |
| --- | --- |

(319)

Jindal väitis, et liidu tootmisharu kasumlikkuse langus on vastuolus asjaoluga, et vahe liidu tootmisharu ühiku müügihinna ja tootmiskulude vahel suurenes uurimisperioodil. Komisjon ei olnud selle väitega nõus. Eespool tabelis esitatud tootmiskulusid ei kasutatud kasumlikkuse arvutamisel. Nelja koostööd tegeva liidu tootja tootmiskulud tehti kindlaks vaatlusaluse toote tootmiskulude ning müügi-, üld- ja halduskulude alusel. Kasumlikkuse arvutamisel võeti aga aluseks samasuguse toote müügi eest liidu sõltumatutele tarbijatele saadud maksueelne netokasum protsendina selle müügi käibest, mis sisaldas müüdud kauba kulu, müügi-, üld- ja halduskulusid, uurimis- ja arendustegevuse kulusid ja teatavaid muid kulusid kõigi liidu koostööd tegevate äriühingute ja nende müügiga tegelevate tütarettevõtete puhul. Seepärast võib kasumlikkus areneda ühiku müügihinnast ja tootmiskuludest erinevalt.

4.4.3.2.   Tööjõukulud

| (320) | Koostööd tegevate liidu tootjate keskmised tööjõukulud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Keskmine tööjõukulu töötaja kohta (1 000  eurot/töötaja/aasta) | 2011 | 2012 | 2013 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tööjõukulud | 56–58 | 56–58 | 58–60 | 58–60 |
| Indeks | 100 | 100 | 103 | 104 |
| Allikas: vastused küsimustikule. |

(320)

Koostööd tegevate liidu tootjate keskmised tööjõukulud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Keskmine tööjõukulu töötaja kohta (1 000  eurot/töötaja/aasta)

Keskmine tööjõukulu töötaja kohta (1 000  eurot/töötaja/aasta)

2011

2012

2013

Uurimisperiood

Tööjõukulud

56–58

56–58

58–60

58–60

Indeks

Indeks

100

100

100

100

103

103

104

104

Allikas: vastused küsimustikule.

Allikas:

| (321) | Vaatlusalusel perioodil kasvas keskmine tööjõukulu töötaja kohta 4 %. Kasv jäi alla liidu üldisele palgakasvule, nagu näitavad Eurostati andmed. |
| --- | --- |

(321)

Vaatlusalusel perioodil kasvas keskmine tööjõukulu töötaja kohta 4 %. Kasv jäi alla liidu üldisele palgakasvule, nagu näitavad Eurostati andmed.

| (322) | Jindal märkis, et komisjon ei esitanud Eurostati andmeid, millele ta tugines väites, et liidu tootmisharu tööjõukulud kasvasid vähem kui liidu tööstussektoris üldiselt. Komisjon selgitas, et Euroopa Liidu kogu tööstussektori tööjõukulude aastane kasv oli Eurostati andmete (75) kohaselt 6,9 % 2011. ja 2014. aasta vahel ja peaaegu 5 % 2011. ja 2013. aasta vahel. |
| --- | --- |

(322)

Jindal märkis, et komisjon ei esitanud Eurostati andmeid, millele ta tugines väites, et liidu tootmisharu tööjõukulud kasvasid vähem kui liidu tööstussektoris üldiselt. Komisjon selgitas, et Euroopa Liidu kogu tööstussektori tööjõukulude aastane kasv oli Eurostati andmete (75) kohaselt 6,9 % 2011. ja 2014. aasta vahel ja peaaegu 5 % 2011. ja 2013. aasta vahel.

75

4.4.3.3.   Laovarud

| (323) | Koostööd tegevate liidu tootjate varude tase muutus vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Varud (tuhandetes tonnides) | 2011 | 2012 | 2013 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lao lõppseis | 110–130 | 80–100 | 80–100 | 90–110 |
| Lõppvarud Indeks | 100 | 74 | 73 | 82 |
| Lõppvarude ja tootmise suhe | 20 % – 22 % | 20 % – 22 % | 16 % – 18 % | 16 % – 18 % |
| Allikas: vastused küsimustikule. |

(323)

Koostööd tegevate liidu tootjate varude tase muutus vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Varud (tuhandetes tonnides)

Varud (tuhandetes tonnides)

2011

2012

2013

Uurimisperiood

Lao lõppseis

110–130

80–100

80–100

90–110

Lõppvarud Indeks

Indeks

100

100

74

74

73

73

82

82

Lõppvarude ja tootmise suhe

20 % – 22 %

20 % – 22 %

16 % – 18 %

16 % – 18 %

Allikas: vastused küsimustikule.

Allikas:

| (324) | Lõppvarude tase vaatlusalusel perioodil langes. Varude taseme languse põhjus on peamiselt liidu tootmisharu juhtide kehtestatud rangemad käibekapitali nõuded. |
| --- | --- |

(324)

Lõppvarude tase vaatlusalusel perioodil langes. Varude taseme languse põhjus on peamiselt liidu tootmisharu juhtide kehtestatud rangemad käibekapitali nõuded.

4.4.3.4.   Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime

| (325) | Koostööd tegevate liidu tootjate kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Kasumlikkus, rahavoog (miljon eurot), investeeringud (miljon eurot) ja investeeringutasuvus | 2011 | 2012 | 2013 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Müügi kasumlikkus liidus sõltumatutele tarbijatele (% müügikäibest) | 2,5–3,0 | – 5,5 – – 6,0 | – 1,0 – – 1,5 | 1,5–2,0 |
| Rahavoog | 8–10 miljonit | 7–9 miljonit | 5–7 miljonit | 8–10 miljonit |
| Rahavoog Indeks | 100 | 92 | 67 | 101 |
| Investeeringud | 18–20 miljonit | 11–12 miljonit | 13–15 miljonit | 22–24 miljonit |
| Investeeringud Indeks | 100 | 60 | 67 | 120 |
| Investeeringutasuvus (%) | 49 | – 155 | – 29 | 20 |
| Allikas: vastused küsimustikule. |

(325)

Koostööd tegevate liidu tootjate kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Kasumlikkus, rahavoog (miljon eurot), investeeringud (miljon eurot) ja investeeringutasuvus

Kasumlikkus, rahavoog (miljon eurot), investeeringud (miljon eurot) ja investeeringutasuvus

2011

2012

2013

Uurimisperiood

Müügi kasumlikkus liidus sõltumatutele tarbijatele (% müügikäibest)

2,5–3,0

– 5,5 – – 6,0

– 1,0 – – 1,5

1,5–2,0

Rahavoog

8–10 miljonit

7–9 miljonit

5–7 miljonit

8–10 miljonit

Rahavoog Indeks

Indeks

100

100

92

92

67

67

101

101

Investeeringud

18–20 miljonit

11–12 miljonit

13–15 miljonit

22–24 miljonit

Investeeringud Indeks

Indeks

100

100

60

60

67

67

120

120

Investeeringutasuvus (%)

49

– 155

– 29

20

Allikas: vastused küsimustikule.

Allikas:

| (326) | Komisjon määras koostööd tegevate liidu tootjate kasumlikkuse kindlaks, esitades samasuguse toote müügi eest liidu sõltumatutele tarbijatele saadud maksueelse netokasumi protsendina selle müügi käibest. Liidu tootmisharu kasumlikkus vähenes 2,5–3,0 %-lt 2011. aastal 1,5–2,0 %-ni uurimisperioodil ja oli aastatel 2012 ja 2013 negatiivne. Enamik vaatlusaluse toote müügist liidus toimus koostööd tegevate liidu tootjate müügiga tegelevate tütarettevõtete kaudu, nende kulusid ja kasumlikkust võeti arvesse. |
| --- | --- |

(326)

Komisjon määras koostööd tegevate liidu tootjate kasumlikkuse kindlaks, esitades samasuguse toote müügi eest liidu sõltumatutele tarbijatele saadud maksueelse netokasumi protsendina selle müügi käibest. Liidu tootmisharu kasumlikkus vähenes 2,5–3,0 %-lt 2011. aastal 1,5–2,0 %-ni uurimisperioodil ja oli aastatel 2012 ja 2013 negatiivne. Enamik vaatlusaluse toote müügist liidus toimus koostööd tegevate liidu tootjate müügiga tegelevate tütarettevõtete kaudu, nende kulusid ja kasumlikkust võeti arvesse.

| (327) | Kaebuse esitaja väitis, et tootmisharu eeldas 12 % ületavat kasumlikkust, mis oli olnud tavaline aastatel 2007–2009. Nendel aastatel oli müük siiski eriti kõrge 2007.–2008. aasta majandusbuumi tõttu ja seetõttu, et liidu valitsused tegid 2009. aastal stimuleerivaid eelarvekulutusi majanduskriisi leevendamiseks. Seetõttu ei saa neid aastaid käsitada tüüpilistena. Kaebuse esitaja väitis samuti, et kahekohalist kasumlikkust õigustavad suured kulutused teadus- ja arendustegevusele. Uurimise käigus leiti hoogsa teadus- ja arendustegevuse kohta vähe tõendeid – kõige suuremate teadus- ja arendustegevuse kulutustega liidu tootja kulutused teadus- ja arendustegevusele moodustasid 2011. aastal 1,8 % käibest ja uurimisperioodil 1,6 %. Võttes aluseks kasumlikkuse, mis on saavutatud sarnastes tootmisharudes, nagu näiteks roostevabast terasest õmblusteta torude puhul, jõuti seisukohale, et 5 % kasumimarginaal on mõistlik seda tüüpi tootmisharus. |
| --- | --- |

(327)

Kaebuse esitaja väitis, et tootmisharu eeldas 12 % ületavat kasumlikkust, mis oli olnud tavaline aastatel 2007–2009. Nendel aastatel oli müük siiski eriti kõrge 2007.–2008. aasta majandusbuumi tõttu ja seetõttu, et liidu valitsused tegid 2009. aastal stimuleerivaid eelarvekulutusi majanduskriisi leevendamiseks. Seetõttu ei saa neid aastaid käsitada tüüpilistena. Kaebuse esitaja väitis samuti, et kahekohalist kasumlikkust õigustavad suured kulutused teadus- ja arendustegevusele. Uurimise käigus leiti hoogsa teadus- ja arendustegevuse kohta vähe tõendeid – kõige suuremate teadus- ja arendustegevuse kulutustega liidu tootja kulutused teadus- ja arendustegevusele moodustasid 2011. aastal 1,8 % käibest ja uurimisperioodil 1,6 %. Võttes aluseks kasumlikkuse, mis on saavutatud sarnastes tootmisharudes, nagu näiteks roostevabast terasest õmblusteta torude puhul, jõuti seisukohale, et 5 % kasumimarginaal on mõistlik seda tüüpi tootmisharus.

| (328) | Netorahavoog näitab koostööd tegevate liidu tootjate suutlikkust oma tegevust ise rahastada. Rahavoog oli 2011. aastal ja uurimisperioodil sarnasel tasemel. |
| --- | --- |

(328)

Netorahavoog näitab koostööd tegevate liidu tootjate suutlikkust oma tegevust ise rahastada. Rahavoog oli 2011. aastal ja uurimisperioodil sarnasel tasemel.

| (329) | Investeeringute tase oli uurimisperioodil kõrgem kui see oli olnud 2011. aastal. Aastatel 2012 ja 2013 oli investeeringute tase siiski palju madalam ja uurimisperioodil toimunud kasv ei tasakaalustanud eelnenud aastatel aset leidnud vähenemist. Investeeringute suurenemist uurimisperioodil saab suures osas selgitada ühe koostööd tegeva liidu tootja tehtud suure investeeringuga rikkis seadmete olulise osa asendamiseks. Investeeringutasuvus on kasum väljendatuna protsendina investeeringute arvestuslikust netoväärtusest. Investeeringutasuvus oli uurimisperioodil oluliselt madalam kui 2011. aastal. |
| --- | --- |

(329)

Investeeringute tase oli uurimisperioodil kõrgem kui see oli olnud 2011. aastal. Aastatel 2012 ja 2013 oli investeeringute tase siiski palju madalam ja uurimisperioodil toimunud kasv ei tasakaalustanud eelnenud aastatel aset leidnud vähenemist. Investeeringute suurenemist uurimisperioodil saab suures osas selgitada ühe koostööd tegeva liidu tootja tehtud suure investeeringuga rikkis seadmete olulise osa asendamiseks. Investeeringutasuvus on kasum väljendatuna protsendina investeeringute arvestuslikust netoväärtusest. Investeeringutasuvus oli uurimisperioodil oluliselt madalam kui 2011. aastal.

4.4.4.   Järeldus kahju kohta

Järeldus kahju kohta

| (330) | Liidu tootmisharu turuosa vähenes kahaneval turul 4 %, samal ajal kui ta müük liidu turul vähenes enam kui 11 %. Tootmisvõimsuse rakendusaste jäi kogu vaatlusalusel perioodil madalaks, kuigi kasvas veidi võrreldes vaatlusaluse perioodi algusega; peamiselt oli selle põhjuseks liidu tootmishari ekspordi märkimisväärne suurenemine. Samal ajal, kui liidu tootmisharu mingil määral taastus 2012. ja 2013. aasta negatiivsetest tulemustest, tootmisharu kasumlikkus üldiselt langes vaatlusalusel perioodil ning oli uurimisperioodi lõpus vaid 1,5–2,0 %, palju madalamal sihtkasumist, milleks oli 5 % (vt põhjendus (327)). |
| --- | --- |

(330)

Liidu tootmisharu turuosa vähenes kahaneval turul 4 %, samal ajal kui ta müük liidu turul vähenes enam kui 11 %. Tootmisvõimsuse rakendusaste jäi kogu vaatlusalusel perioodil madalaks, kuigi kasvas veidi võrreldes vaatlusaluse perioodi algusega; peamiselt oli selle põhjuseks liidu tootmishari ekspordi märkimisväärne suurenemine. Samal ajal, kui liidu tootmisharu mingil määral taastus 2012. ja 2013. aasta negatiivsetest tulemustest, tootmisharu kasumlikkus üldiselt langes vaatlusalusel perioodil ning oli uurimisperioodi lõpus vaid 1,5–2,0 %, palju madalamal sihtkasumist, milleks oli 5 % (vt põhjendus (327)).

| (331) | Asjaolu, et mitmed muud kahjunäitajad, nagu tootmine, tootmisvõimsuse rakendusaste, tootlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus püsisid suhteliselt stabiilsena või isegi paranesid, ei muuda järeldust, et liidu tootmisharu kandis olulist kahju, nagu selgitatud põhjenduses (334). |
| --- | --- |

(331)

Asjaolu, et mitmed muud kahjunäitajad, nagu tootmine, tootmisvõimsuse rakendusaste, tootlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus püsisid suhteliselt stabiilsena või isegi paranesid, ei muuda järeldust, et liidu tootmisharu kandis olulist kahju, nagu selgitatud põhjenduses (334).

| (332) | Eksportivate tootjate ja Tata väitel näitab asjaolu, et mitmed näitajad osutavad positiivsele/stabiilsele suundumusele, et liidu tootmisharu olukord ei ole kahjustav. Komisjon lükkas selle väite tagasi. Esiteks on alusmääruse artikli 8 lõikes 4 sätestatud, et liidu tootmisharu uurimine hõlmab kõiki asjakohaseid majandustegureid ja -näitajaid, mis liidu tootmisharu seisundit mõjutasid ning ükski kõnealustest teguritest ei ole ilmtingimata otsustava tähtsusega. Teiseks ei ole olulise kahju kindlakstegemiseks vajalik, et kõik asjakohased majanduslikud tegurid osutaksid negatiivsele suundumusele. Lisaks ei välista mõnede kahjunäitajate stabiilne või isegi positiivne suundumus olulise kahju olemasolu. Selline järeldus peab põhinema kõigi näitajate üldisel hindamisel ning seda kinnitab Euroopa kohtupraktika (76). |
| --- | --- |

(332)

Eksportivate tootjate ja Tata väitel näitab asjaolu, et mitmed näitajad osutavad positiivsele/stabiilsele suundumusele, et liidu tootmisharu olukord ei ole kahjustav. Komisjon lükkas selle väite tagasi. Esiteks on alusmääruse artikli 8 lõikes 4 sätestatud, et liidu tootmisharu uurimine hõlmab kõiki asjakohaseid majandustegureid ja -näitajaid, mis liidu tootmisharu seisundit mõjutasid ning ükski kõnealustest teguritest ei ole ilmtingimata otsustava tähtsusega. Teiseks ei ole olulise kahju kindlakstegemiseks vajalik, et kõik asjakohased majanduslikud tegurid osutaksid negatiivsele suundumusele. Lisaks ei välista mõnede kahjunäitajate stabiilne või isegi positiivne suundumus olulise kahju olemasolu. Selline järeldus peab põhinema kõigi näitajate üldisel hindamisel ning seda kinnitab Euroopa kohtupraktika (76).

76

| (333) | Madal kasumlikkus, millega kaasneb müügi ja turuosa jätkuv vähenemine liidus, asetab liidu tootmisharu väga raskesse majanduslikku olukorda. |
| --- | --- |

(333)

Madal kasumlikkus, millega kaasneb müügi ja turuosa jätkuv vähenemine liidus, asetab liidu tootmisharu väga raskesse majanduslikku olukorda.

| (334) | Kõigi kahjunäitajate üldise analüüsi alusel ning võttes arvesse liidu tootmisharu keerulist majandus- ja finantsolukorda, jõuti järeldusele, et liidu tootmisharu kandis olulist kahju alusmääruse artikli 8 lõike 4 tähenduses. |
| --- | --- |

(334)

Kõigi kahjunäitajate üldise analüüsi alusel ning võttes arvesse liidu tootmisharu keerulist majandus- ja finantsolukorda, jõuti järeldusele, et liidu tootmisharu kandis olulist kahju alusmääruse artikli 8 lõike 4 tähenduses.

5.   PÕHJUSLIK SEOS

PÕHJUSLIK SEOS

| (335) | Kooskõlas alusmääruse artikli 8 lõikega 5 uuris komisjon, kas vaatlusalusest riigist pärit subsideeritud import põhjustas liidu tootmisharule olulist kahju. Samuti uuris komisjon kooskõlas alusmääruse artikli 8 lõikega 6, kas muud teadaolevad tegurid võisid samal ajal liidu tootmisharu kahjustada. Need tegurid on järgmised: majanduskriis ja nõudluse vähenemine, import kolmandatest riikidest, liidu tootmisharu eksport ja asendustoodetest, näiteks plasttorudest lähtuv konkurents. |
| --- | --- |

(335)

Kooskõlas alusmääruse artikli 8 lõikega 5 uuris komisjon, kas vaatlusalusest riigist pärit subsideeritud import põhjustas liidu tootmisharule olulist kahju. Samuti uuris komisjon kooskõlas alusmääruse artikli 8 lõikega 6, kas muud teadaolevad tegurid võisid samal ajal liidu tootmisharu kahjustada. Need tegurid on järgmised: majanduskriis ja nõudluse vähenemine, import kolmandatest riikidest, liidu tootmisharu eksport ja asendustoodetest, näiteks plasttorudest lähtuv konkurents.

5.1.   Subsideeritud impordi mõju

Subsideeritud impordi mõju

| (336) | India eksportivate tootjate müügimaht liidu turul oli peaaegu kaks korda nii suur [75 000–85 000 t] kui kogu muu import kokku (45 800 t) juba vaatlusaluse perioodi alguses. Indiast lähtuv müük vähenes 2012. aastal kooskõlas tarbimisega, kuid säilitas oma suure turuosa. 2013. aastal, kui tarbimine oli endiselt madalseisus ja liidu tootmisharu kasumlikkus negatiivne, suutsid India tootjad nii oma müüki kui ka turuosa märkimisväärselt suurendada. Indiast pärit toodete müügi selline edukas laienemine kahaneval turul oli võimalik agressiivselt subsideeritud hindade ning liidu tootjate hindadest märkimisväärselt madalama hinnaga müümise tõttu. Agressiivne hinnakujundus jätkus uurimisperioodil. India eksportivate tootjate müügimaht oli uurimisperioodil [85–95 tuhat tonni] ja turuosa [17–19 %]. Hindade allalöömise tasemeks määrati hinnanguliselt 30,9 % ja 31,7 %. Samal ajal kui India müük ja turuosa kasvasid olulisel määral, langes liidu tootmisharu müügimaht palju rohkem kui tarbimine, ning liidu tootmisharu kaotas müügimahust 11 % ja tema turuosa vähenes 4 %. |
| --- | --- |

(336)

India eksportivate tootjate müügimaht liidu turul oli peaaegu kaks korda nii suur [75 000–85 000 t] kui kogu muu import kokku (45 800 t) juba vaatlusaluse perioodi alguses. Indiast lähtuv müük vähenes 2012. aastal kooskõlas tarbimisega, kuid säilitas oma suure turuosa. 2013. aastal, kui tarbimine oli endiselt madalseisus ja liidu tootmisharu kasumlikkus negatiivne, suutsid India tootjad nii oma müüki kui ka turuosa märkimisväärselt suurendada. Indiast pärit toodete müügi selline edukas laienemine kahaneval turul oli võimalik agressiivselt subsideeritud hindade ning liidu tootjate hindadest märkimisväärselt madalama hinnaga müümise tõttu. Agressiivne hinnakujundus jätkus uurimisperioodil. India eksportivate tootjate müügimaht oli uurimisperioodil [85–95 tuhat tonni] ja turuosa [17–19 %]. Hindade allalöömise tasemeks määrati hinnanguliselt 30,9 % ja 31,7 %. Samal ajal kui India müük ja turuosa kasvasid olulisel määral, langes liidu tootmisharu müügimaht palju rohkem kui tarbimine, ning liidu tootmisharu kaotas müügimahust 11 % ja tema turuosa vähenes 4 %.

| (337) | Pärast avalikustamist väitsid mõlemad India eksportivad tootjad ja Tata, et liidu tootmisharu olukorra ja India impordi vahel puudub ajaline kattuvus ning et liidu tootmisharu kahju ei põhjustanud Indiast pärit import. Nad väitsid, et liidu tootmisharu jõudis tagasi kasumisse ja suurendas müügimahtu uurimisperioodi ajal, kui India import oli suuremahuline. Lisaks väitsid nad, et komisjon ei hinnanud korrektselt muid tegureid, eriti finantskriisi ja liidu tootmisharu liigset tootmisvõimsust kui kahju peamisi põhjuseid. |
| --- | --- |

(337)

Pärast avalikustamist väitsid mõlemad India eksportivad tootjad ja Tata, et liidu tootmisharu olukorra ja India impordi vahel puudub ajaline kattuvus ning et liidu tootmisharu kahju ei põhjustanud Indiast pärit import. Nad väitsid, et liidu tootmisharu jõudis tagasi kasumisse ja suurendas müügimahtu uurimisperioodi ajal, kui India import oli suuremahuline. Lisaks väitsid nad, et komisjon ei hinnanud korrektselt muid tegureid, eriti finantskriisi ja liidu tootmisharu liigset tootmisvõimsust kui kahju peamisi põhjuseid.

| (338) | Kui analüüsitakse, kas subsideeritud import on põhjustanud kahju alusmääruse artikli 8 lõike 6 tähenduses, tuleb erilist tähelepanu pöörata sellele, kas subsideeritud impordi tõttu on toimunud olulist hinna allalöömist. See tähendab võrdlust liidu tootmisharu samasuguse toote hinnaga. Komisjon analüüsis, kas selline import vähendas märkimisväärselt hindu või takistas hindade suurenemist, mis muidu oleks toimunud. Komisjon tuletas meelde, et madala hinnaga subsideeritud impordi pidev surve, mis ei luba liidu tootmisharul müügihindu kohandada, võib kujutada endast põhjuslikku seost alusmääruse tähenduses (77). |
| --- | --- |

(338)

Kui analüüsitakse, kas subsideeritud import on põhjustanud kahju alusmääruse artikli 8 lõike 6 tähenduses, tuleb erilist tähelepanu pöörata sellele, kas subsideeritud impordi tõttu on toimunud olulist hinna allalöömist. See tähendab võrdlust liidu tootmisharu samasuguse toote hinnaga. Komisjon analüüsis, kas selline import vähendas märkimisväärselt hindu või takistas hindade suurenemist, mis muidu oleks toimunud. Komisjon tuletas meelde, et madala hinnaga subsideeritud impordi pidev surve, mis ei luba liidu tootmisharul müügihindu kohandada, võib kujutada endast põhjuslikku seost alusmääruse tähenduses (77).

77

| (339) | Liidu tarbimise olulise languse 2011. ja 2012. aastal põhjustasid ülemaailmne finantskriis ja kahanevad avaliku sektori kulutused ning selline tarbimise vähenemine mõjutas liidu tootmisharu olukorda vaatlusaluse perioodi alguses. Alates 2013. aastast, kui liidu tarbimine oli kuni uurimisperioodi lõpuni ikka veel madalseisus, suurenes India subsideeritud import liitu märgatavalt – 16 % võrreldes üldise 10 %-lise suurenemisega kogu vaatlusaluse perioodi jooksul. Samal ajal suurenes India impordi turuosa ligikaudu 18 % vaatlusalusel perioodil ja 6 % alates 2013. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni. See oli võimalik vaatlusaluse toote liidu tootjate hindadest märkimisväärselt madalama hinnaga müümise tõttu. Uurimise käigus tehti kindlaks, et uurimisperioodil lõid India ekspordi subsideeritud hinnad liidu hindu alla rohkem kui 30 %. |
| --- | --- |

(339)

Liidu tarbimise olulise languse 2011. ja 2012. aastal põhjustasid ülemaailmne finantskriis ja kahanevad avaliku sektori kulutused ning selline tarbimise vähenemine mõjutas liidu tootmisharu olukorda vaatlusaluse perioodi alguses. Alates 2013. aastast, kui liidu tarbimine oli kuni uurimisperioodi lõpuni ikka veel madalseisus, suurenes India subsideeritud import liitu märgatavalt – 16 % võrreldes üldise 10 %-lise suurenemisega kogu vaatlusaluse perioodi jooksul. Samal ajal suurenes India impordi turuosa ligikaudu 18 % vaatlusalusel perioodil ja 6 % alates 2013. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni. See oli võimalik vaatlusaluse toote liidu tootjate hindadest märkimisväärselt madalama hinnaga müümise tõttu. Uurimise käigus tehti kindlaks, et uurimisperioodil lõid India ekspordi subsideeritud hinnad liidu hindu alla rohkem kui 30 %.

| (340) | Seetõttu ei saanud liidu tootmisharu täit kasu ülemaailmselt finantskriisist taastumisest ega liidu tarbimise suurenemisest alates 2013. aastast. Kuigi liidu tootmisharu suurendas oma müügimahtu 2013. aasta ja uurimisperioodi lõpu vahel, vähenes müügimaht vaatlusalusel perioodil kokku 10 %, samal ajal kui India import suurenes samal perioodil 10 %. Indiast pärit subsideeritud impordi sissevool, mis lõi liidu tootmisharu hinnad märgatavalt alla, takistas liidu tootmisharu suurendamast oma müügimahtu liidu turul tasemele, mis oleks taganud jätkusuutliku kasumitaseme. Tootmismahu säilitamiseks suurendas liidu tootmisharu oma ekspordimahtu. Seega oli olemas ajaline kokkulangevus liidu tootmisharu hindu märgatavalt allalööva (ligikaudu 30 %) subsideeritud hinnaga impordi, mis märkimisväärselt survestas hindu liidu turul ja takistas hinnatõusu (mis muidu oleks toimunud), ning liidu tootmisharu poolt uurimisperioodil kantud kahju vahel. |
| --- | --- |

(340)

Seetõttu ei saanud liidu tootmisharu täit kasu ülemaailmselt finantskriisist taastumisest ega liidu tarbimise suurenemisest alates 2013. aastast. Kuigi liidu tootmisharu suurendas oma müügimahtu 2013. aasta ja uurimisperioodi lõpu vahel, vähenes müügimaht vaatlusalusel perioodil kokku 10 %, samal ajal kui India import suurenes samal perioodil 10 %. Indiast pärit subsideeritud impordi sissevool, mis lõi liidu tootmisharu hinnad märgatavalt alla, takistas liidu tootmisharu suurendamast oma müügimahtu liidu turul tasemele, mis oleks taganud jätkusuutliku kasumitaseme. Tootmismahu säilitamiseks suurendas liidu tootmisharu oma ekspordimahtu. Seega oli olemas ajaline kokkulangevus liidu tootmisharu hindu märgatavalt allalööva (ligikaudu 30 %) subsideeritud hinnaga impordi, mis märkimisväärselt survestas hindu liidu turul ja takistas hinnatõusu (mis muidu oleks toimunud), ning liidu tootmisharu poolt uurimisperioodil kantud kahju vahel.

| (341) | Võttes arvesse ajalist kokkulangevust subsideeritud hinnaga India impordi poolt liidu tootjate hindade märkimisväärse allalöömise ning liidu tootmisharu müügi ja turuosa vähenemise vahel, mille tulemuseks oli väga madal kasumlikkus, järeldatakse, et subsideeritud import põhjustas liidu tootmisharule kahjuliku olukorra. |
| --- | --- |

(341)

Võttes arvesse ajalist kokkulangevust subsideeritud hinnaga India impordi poolt liidu tootjate hindade märkimisväärse allalöömise ning liidu tootmisharu müügi ja turuosa vähenemise vahel, mille tulemuseks oli väga madal kasumlikkus, järeldatakse, et subsideeritud import põhjustas liidu tootmisharule kahjuliku olukorra.

5.2.   Muude tegurite mõju

Muude tegurite mõju

5.2.1.   Majanduskriis ja nõudluse vähenemine

Majanduskriis ja nõudluse vähenemine

| (342) | Vaatlusaluse toote tarbimine liidus vähenes 7 %. Tarbimise vähenemise (13 % 2011. aastast 2012. aastani) põhjustas majanduskriis ja kahanevad avaliku sektori kulutused. Tarbimise vähenemine tundus vaatlusaluse perioodi alguses kahju tekkimisele kaasa aitavat ja võis avaldada mõju ka 2013. aastal. 2013. aastal ja eelkõige uurimisperioodil on siiski Indiast pärit subsideeritud import peamine kahjustav tegur, mis avaldas liidu tootmisharu müügile liidus survet hindade vähendamise suunas ja takistas uuesti jätkusuutlikku kasumlikkuse saavutamist. |
| --- | --- |

(342)

Vaatlusaluse toote tarbimine liidus vähenes 7 %. Tarbimise vähenemise (13 % 2011. aastast 2012. aastani) põhjustas majanduskriis ja kahanevad avaliku sektori kulutused. Tarbimise vähenemine tundus vaatlusaluse perioodi alguses kahju tekkimisele kaasa aitavat ja võis avaldada mõju ka 2013. aastal. 2013. aastal ja eelkõige uurimisperioodil on siiski Indiast pärit subsideeritud import peamine kahjustav tegur, mis avaldas liidu tootmisharu müügile liidus survet hindade vähendamise suunas ja takistas uuesti jätkusuutlikku kasumlikkuse saavutamist.

5.2.2.   Import kolmandatest riikidest

Import kolmandatest riikidest

| (343) | Impordimahud muudest kolmandatest riikidest muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Kolmandatest riikidest pärit impordi maht (tonnides) | 2011 | 2012 | 2013 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hiina | 31 136 | 28 019 | 12 266 | 13 903 |
| Indeks | 100 | 90 | 39 | 45 |
| Kolmandad riigid, v.a Hiina | 14 693 | 12 183 | 20 153 | 22 524 |
| Indeks | 100 | 83 | 137 | 153 |
| Kõik kolmandad riigid | 45 828 | 40 202 | 32 419 | 36 427 |
| Indeks | 100 | 88 | 71 | 79 |
| Allikas: Eurostat. |

(343)

Impordimahud muudest kolmandatest riikidest muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Kolmandatest riikidest pärit impordi maht (tonnides)

Kolmandatest riikidest pärit impordi maht (tonnides)

2011

2012

2013

Uurimisperiood

Hiina

31 136

28 019

12 266

13 903

Indeks

Indeks

100

100

90

90

39

39

45

45

Kolmandad riigid, v.a Hiina

14 693

12 183

20 153

22 524

Indeks

Indeks

100

100

83

83

137

137

153

153

Kõik kolmandad riigid

45 828

40 202

32 419

36 427

Indeks

Indeks

100

100

88

88

71

71

79

79

Allikas: Eurostat.

Allikas:

| (344) | Indiast pärit import moodustas uurimisperioodil kogu liitu suunatud impordist enamiku. Samal ajal kui Indiast pärit import kasvas vaatlusalusel perioodil oluliselt, vähenes muu import samal perioodil üle 20 %. Samal ajal kui Indiast pärit import kasvatas turuosa, vähenes muu impordi turuosa. Võttes arvesse kolmandatest riikidest pärit impordi väikest mahtu ning asjaolu, et vähenes nii selle maht kui ka turuosa, ei ole ühtki viidet sellele, et see põhjustas liidu tootmisharule kahju. |
| --- | --- |

(344)

Indiast pärit import moodustas uurimisperioodil kogu liitu suunatud impordist enamiku. Samal ajal kui Indiast pärit import kasvas vaatlusalusel perioodil oluliselt, vähenes muu import samal perioodil üle 20 %. Samal ajal kui Indiast pärit import kasvatas turuosa, vähenes muu impordi turuosa. Võttes arvesse kolmandatest riikidest pärit impordi väikest mahtu ning asjaolu, et vähenes nii selle maht kui ka turuosa, ei ole ühtki viidet sellele, et see põhjustas liidu tootmisharule kahju.

| (345) | Eksportivad tootjad väitsid, et üks liidu tootjatest importis vaatlusalust toodet oma Hiina tootmistehastest, tekitades kahju iseendale. Nende väidete toetuseks ei leitud mingeid tõendeid. Kontrollitud tõendid näitasid, et liidu tootjaga seotud Hiina tehastest liitu suunatud import oli väga väike. Lisaks vähenes Eurostati andmetel Hiinast pärit import vaatlusalusel perioodil oluliselt. Kogu Hiinast pärit impordi turuosa kahanes rohkem kui 2 protsendipunkti, mis jätab selle kahju põhjustajana selgelt kõrvale. |
| --- | --- |

(345)

Eksportivad tootjad väitsid, et üks liidu tootjatest importis vaatlusalust toodet oma Hiina tootmistehastest, tekitades kahju iseendale. Nende väidete toetuseks ei leitud mingeid tõendeid. Kontrollitud tõendid näitasid, et liidu tootjaga seotud Hiina tehastest liitu suunatud import oli väga väike. Lisaks vähenes Eurostati andmetel Hiinast pärit import vaatlusalusel perioodil oluliselt. Kogu Hiinast pärit impordi turuosa kahanes rohkem kui 2 protsendipunkti, mis jätab selle kahju põhjustajana selgelt kõrvale.

5.2.3.   Liidu tootmisharu eksporditegevus

Liidu tootmisharu eksporditegevus

| (346) | Koostööd tegevate liidu tootjate ekspordimahud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Koostööd tegevate liidu tootjate eksport | 2011 | 2012 | 2013 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ekspordimaht (tuhandetes tonnides) | 120–140 | 100–120 | 150–170 | 160–180 |
| Ekspordimaht Indeks | 100 | 78 | 116 | 130 |
| Ekspordihind (euro/t) | 1 000 – 1 050 | 1 050 – 1 100 | 1 000 – 1 050 | 950 – 1 000 |
| Keskmine impordihind Indeks | 100 | 108 | 104 | 99 |
| Allikas: vastused küsimustikule. |

(346)

Koostööd tegevate liidu tootjate ekspordimahud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Koostööd tegevate liidu tootjate eksport

Koostööd tegevate liidu tootjate eksport

2011

2012

2013

Uurimisperiood

Ekspordimaht (tuhandetes tonnides)

120–140

100–120

150–170

160–180

Ekspordimaht Indeks

Indeks

100

100

78

78

116

116

130

130

Ekspordihind (euro/t)

1 000 – 1 050

1 050 – 1 100

1 000 – 1 050

950 – 1 000

Keskmine impordihind Indeks

Indeks

100

100

108

108

104

104

99

99

Allikas: vastused küsimustikule.

Allikas:

| (347) | Liidu tootmisharu müük väljaspool liitu suurenes vaatlusalusel perioodil oluliselt (30 %), samal ajal kui keskmine müügihind jäi suhteliselt stabiilseks. Seetõttu on müük väljaspool liitu tegelikult kahju leevendav tegur. Kui müük väljaspool liitu ei suureneks, oleks liidu tootmisharu veelgi kahjulikumas olukorras. |
| --- | --- |

(347)

Liidu tootmisharu müük väljaspool liitu suurenes vaatlusalusel perioodil oluliselt (30 %), samal ajal kui keskmine müügihind jäi suhteliselt stabiilseks. Seetõttu on müük väljaspool liitu tegelikult kahju leevendav tegur. Kui müük väljaspool liitu ei suureneks, oleks liidu tootmisharu veelgi kahjulikumas olukorras.

| (348) | Jindal osutas tähelepanu sellele, et liidu tootmisharu ekspordihinnad olid madalamad kui liidu müügihinnad ning ei saanud seetõttu kahju leevendada. Suurenenud müük väljaspool liitu andis liidu tootmisharule võimaluse suurendada tootmist, säilitada tööhõive taset ja tõsta tootmisvõimsuse rakendusastet ning katta seega paremini püsikulusid. See, et ekspordi keskmised ühikuhinnad olid pisut madalamad (5 % piires) kui liidu müügihinnad, võib tuleneda mitmest eri tegurist, nagu lihtsamate tooteliikide müük, suurema diameetriga tooted, müügitehingute suurem hulk jne, mille tõttu võisid hinnad väljaspool liitu olla madalamad kui liidu müügihinnad. |
| --- | --- |

(348)

Jindal osutas tähelepanu sellele, et liidu tootmisharu ekspordihinnad olid madalamad kui liidu müügihinnad ning ei saanud seetõttu kahju leevendada. Suurenenud müük väljaspool liitu andis liidu tootmisharule võimaluse suurendada tootmist, säilitada tööhõive taset ja tõsta tootmisvõimsuse rakendusastet ning katta seega paremini püsikulusid. See, et ekspordi keskmised ühikuhinnad olid pisut madalamad (5 % piires) kui liidu müügihinnad, võib tuleneda mitmest eri tegurist, nagu lihtsamate tooteliikide müük, suurema diameetriga tooted, müügitehingute suurem hulk jne, mille tõttu võisid hinnad väljaspool liitu olla madalamad kui liidu müügihinnad.

| (349) | Eksportivad tootjad väitsid veel, et kahju oli ise tekitatud, kuna kaebuse esitaja pööras üha rohkem tähelepanu tootmistegevusele Hiina Rahvavabariigis ning suure osa selle müügist kolmandatesse riikidesse moodustasid Hiina tooted, mis tõi muu hulgas kaasa tootmisvõimsuse madala rakendusastme. Komisjon ei saanud sellega nõustuda. Nagu eespool märgitud, suurenes liidu tootmisharu eksportmüük märkimisväärselt (30 %), mis takistas tootmise vähenemist ja mitmete kahjunäitajate halvenemist. |
| --- | --- |

(349)

Eksportivad tootjad väitsid veel, et kahju oli ise tekitatud, kuna kaebuse esitaja pööras üha rohkem tähelepanu tootmistegevusele Hiina Rahvavabariigis ning suure osa selle müügist kolmandatesse riikidesse moodustasid Hiina tooted, mis tõi muu hulgas kaasa tootmisvõimsuse madala rakendusastme. Komisjon ei saanud sellega nõustuda. Nagu eespool märgitud, suurenes liidu tootmisharu eksportmüük märkimisväärselt (30 %), mis takistas tootmise vähenemist ja mitmete kahjunäitajate halvenemist.

5.2.4.   Asendustoodetest lähtuv konkurents

Asendustoodetest lähtuv konkurents

| (350) | Huvitatud isikud väitsid, et kahju põhjustas asendustoodetest, eelkõige plasttorudest (polüetüleen (PE), polüvinüülkloriid (PVC) ja polüpropüleen (PP)) lähtuv karm konkurents. Väiksema diameetriga plasttorude ühikuhind on esialgu palju odavam. Võttes arvesse hoolduskulusid ja toote eluiga, on vaatlusalusel tootel pikas perspektiivis siiski kulueeliseid. Plasttorud avaldavad vaatlusalusele tootele mõningast konkurentsisurvet, eelkõige väiksemate diameetrite puhul. Vaatlusalusel perioodil keragrafiitmalmist torud plasttorudele turuosa siiski ei kaotanud ja mõnedel juhtudel suutsid keragrafiitmalmist torud plasttorudelt vaatlusalusel perioodil isegi turuosa mõnevõrra tagasi võita. Seetõttu ei põhjustanud plastist asendustoodetest lähtuv konkurents tõenäoliselt vaatlusalusel perioodil olulist kahju. |
| --- | --- |

(350)

Huvitatud isikud väitsid, et kahju põhjustas asendustoodetest, eelkõige plasttorudest (polüetüleen (PE), polüvinüülkloriid (PVC) ja polüpropüleen (PP)) lähtuv karm konkurents. Väiksema diameetriga plasttorude ühikuhind on esialgu palju odavam. Võttes arvesse hoolduskulusid ja toote eluiga, on vaatlusalusel tootel pikas perspektiivis siiski kulueeliseid. Plasttorud avaldavad vaatlusalusele tootele mõningast konkurentsisurvet, eelkõige väiksemate diameetrite puhul. Vaatlusalusel perioodil keragrafiitmalmist torud plasttorudele turuosa siiski ei kaotanud ja mõnedel juhtudel suutsid keragrafiitmalmist torud plasttorudelt vaatlusalusel perioodil isegi turuosa mõnevõrra tagasi võita. Seetõttu ei põhjustanud plastist asendustoodetest lähtuv konkurents tõenäoliselt vaatlusalusel perioodil olulist kahju.

5.2.5.   Muud tegurid

Muud tegurid

| (351) | Eksportivad tootjad ja Tata väitsid, et kahju põhjuseks on struktuurne liigne tootmisvõimsus. See, et liidu tootmisharu tootmisvõimsuse rakendusaste oli vaatlusalusel perioodil madal, ei tähenda tingimata, et ta kannataks struktuurse liigse tootmisvõimsuse ja/või ebatõhususe all määral, mis põhjendaks mittekahjustava hinna vähendamist. Tuletatakse meelde, et kuigi liidu tootmisharu tootmisvõimsuse rakendusaste oli 2011. aastal madal, madalamgi kui uurimisperioodil, oli tootmisharu kasumlikkus kõrge. Seepärast lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(351)

Eksportivad tootjad ja Tata väitsid, et kahju põhjuseks on struktuurne liigne tootmisvõimsus. See, et liidu tootmisharu tootmisvõimsuse rakendusaste oli vaatlusalusel perioodil madal, ei tähenda tingimata, et ta kannataks struktuurse liigse tootmisvõimsuse ja/või ebatõhususe all määral, mis põhjendaks mittekahjustava hinna vähendamist. Tuletatakse meelde, et kuigi liidu tootmisharu tootmisvõimsuse rakendusaste oli 2011. aastal madal, madalamgi kui uurimisperioodil, oli tootmisharu kasumlikkus kõrge. Seepärast lükati see väide tagasi.

| (352) | Jindal väitis, et liidu tootmisharu müügi-, üld- ja halduskulud kahekordistusid vaatlusalusel perioodil ning et see oli kahjutegur, mis kõrvaldas põhjusliku seose. Kuna leiti, et müügi-, üld- ja halduskulud suurenesid vaatlusalusel perioodil üksnes pisut, lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(352)

Jindal väitis, et liidu tootmisharu müügi-, üld- ja halduskulud kahekordistusid vaatlusalusel perioodil ning et see oli kahjutegur, mis kõrvaldas põhjusliku seose. Kuna leiti, et müügi-, üld- ja halduskulud suurenesid vaatlusalusel perioodil üksnes pisut, lükati see väide tagasi.

| (353) | Eksportivad tootjad ja Tata väitsid, et investeeringute suurenemine oli selge märk paranenud olukorrast ning suurenenud import Indiast ei olnud kahju põhjuseks. Komisjon ei nõustunud sellega. Esiteks oli isegi suurenenud investeeringute maht 22–24 miljonit eurot siiski väike võrreldes liidu tootmisharu kogumüügiga, mis ületas 400 miljonit eurot. Lisaks purunes ühe liidu tootja suur vedela raua segisti. Segisti asendamine nõudis suuri kulutusi põhivarasse uurimisperioodil. ECL väitis, et liidu tootmisharu vähenenud kasumlikkus on selle purunemise tulemus. Tuleb märkida, et kõnealuse purunemise mõju isoleerimiseks tehti mitmeid arvutusi ning seepärast lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(353)

Eksportivad tootjad ja Tata väitsid, et investeeringute suurenemine oli selge märk paranenud olukorrast ning suurenenud import Indiast ei olnud kahju põhjuseks. Komisjon ei nõustunud sellega. Esiteks oli isegi suurenenud investeeringute maht 22–24 miljonit eurot siiski väike võrreldes liidu tootmisharu kogumüügiga, mis ületas 400 miljonit eurot. Lisaks purunes ühe liidu tootja suur vedela raua segisti. Segisti asendamine nõudis suuri kulutusi põhivarasse uurimisperioodil. ECL väitis, et liidu tootmisharu vähenenud kasumlikkus on selle purunemise tulemus. Tuleb märkida, et kõnealuse purunemise mõju isoleerimiseks tehti mitmeid arvutusi ning seepärast lükati see väide tagasi.

| (354) | Jindal väitis veel, et suurenenud vahe ühiku müügihinna ja tootmiskulude vahel uurimisperioodil osutab põhjusliku seose puudumisele subsideeritud impordi ja kahju vahel. Nagu eespool põhjenduses (319) selgitatud, ei määrata ühiku müügihinda ja ühiku tootmiskulusid kindlaks samal alusel ning seepärast ei ole nende kahe näitaja vahel otsest korrelatsiooni. Igal juhul ei olnud hinnatõus tootmiskulude suhtes uurimisperioodil piisav, et taastada liidu tootmisharu sihtkasumit. |
| --- | --- |

(354)

Jindal väitis veel, et suurenenud vahe ühiku müügihinna ja tootmiskulude vahel uurimisperioodil osutab põhjusliku seose puudumisele subsideeritud impordi ja kahju vahel. Nagu eespool põhjenduses (319) selgitatud, ei määrata ühiku müügihinda ja ühiku tootmiskulusid kindlaks samal alusel ning seepärast ei ole nende kahe näitaja vahel otsest korrelatsiooni. Igal juhul ei olnud hinnatõus tootmiskulude suhtes uurimisperioodil piisav, et taastada liidu tootmisharu sihtkasumit.

| (355) | Sama eksportiv tootja väitis, et võttes arvesse seda, et impordihinnad olid 2011. aastal ja uurimisperioodil sarnasel tasemel (COMEXTi andmetel), võib järeldada, et hinna allalöömise/märgatavalt madalamate hindade ning liidu tootmisharu heade tulemuste vahel 2011. aastal on ajaline kokkulangevus. See hüpotees tugineb eeldustele, millega komisjon ei nõustu. Liidu tootmisharu olukord ei olnud 2011. aastal hea, kuna selle kasumlikkus jäi allapoole sihtkasumi 5 %-list taset. |
| --- | --- |

(355)

Sama eksportiv tootja väitis, et võttes arvesse seda, et impordihinnad olid 2011. aastal ja uurimisperioodil sarnasel tasemel (COMEXTi andmetel), võib järeldada, et hinna allalöömise/märgatavalt madalamate hindade ning liidu tootmisharu heade tulemuste vahel 2011. aastal on ajaline kokkulangevus. See hüpotees tugineb eeldustele, millega komisjon ei nõustu. Liidu tootmisharu olukord ei olnud 2011. aastal hea, kuna selle kasumlikkus jäi allapoole sihtkasumi 5 %-list taset.

5.3.   Järeldus põhjusliku seose kohta

Järeldus põhjusliku seose kohta

| (356) | Põhjuslik seos tehti kindlaks liidu tootjate poolt kantud kahju ja vaatlusalusest riigist pärit subsideeritud impordi vahel. Subsideeritud impordi poolt liidu tootjate hindade märkimisväärse allalöömise ning liidu tootmisharu müügi ja turuosa vähenemise vahel liidus on ajaline kokkulangevus. Indiast pärit subsideeritud import lõi liidu tootmisharu hinnad vaatlusalusel perioodil 30,9 % ja 31,7 % alla. Selle tagajärjeks on liidu tootmisharu väga madal kasumlikkus. |
| --- | --- |

(356)

Põhjuslik seos tehti kindlaks liidu tootjate poolt kantud kahju ja vaatlusalusest riigist pärit subsideeritud impordi vahel. Subsideeritud impordi poolt liidu tootjate hindade märkimisväärse allalöömise ning liidu tootmisharu müügi ja turuosa vähenemise vahel liidus on ajaline kokkulangevus. Indiast pärit subsideeritud import lõi liidu tootmisharu hinnad vaatlusalusel perioodil 30,9 % ja 31,7 % alla. Selle tagajärjeks on liidu tootmisharu väga madal kasumlikkus.

| (357) | Komisjon selgitas välja kõigi teadaolevalt liidu tootmisharule mõju avaldanud tegurite mõju ja eraldas selle subsideeritud impordi kahjulikust mõjust. Majanduskriis ja nõudluse vähenemine aitasid kahju tekkimisele kaasa vaatlusaluse perioodi alguses. Kui subsideeritud import ei oleks liidu tootmisharus hindasid märkimisväärselt alla löönud, ei oleks liidu tootmisharu olukord kindlasti sellises ulatuses mõjutatud olnud. Eelkõige ei langeks müük nii palju, tootmisvõimsuse rakendusaste oleks suurem ja kasumlikkus jätkusuutlikum. Seetõttu võib järeldada, et tarbimise vähenemine ei kõrvalda põhjuslikku seost subsideeritud impordi ja olulise kahju vahel. |
| --- | --- |

(357)

Komisjon selgitas välja kõigi teadaolevalt liidu tootmisharule mõju avaldanud tegurite mõju ja eraldas selle subsideeritud impordi kahjulikust mõjust. Majanduskriis ja nõudluse vähenemine aitasid kahju tekkimisele kaasa vaatlusaluse perioodi alguses. Kui subsideeritud import ei oleks liidu tootmisharus hindasid märkimisväärselt alla löönud, ei oleks liidu tootmisharu olukord kindlasti sellises ulatuses mõjutatud olnud. Eelkõige ei langeks müük nii palju, tootmisvõimsuse rakendusaste oleks suurem ja kasumlikkus jätkusuutlikum. Seetõttu võib järeldada, et tarbimise vähenemine ei kõrvalda põhjuslikku seost subsideeritud impordi ja olulise kahju vahel.

| (358) | Muid kindlakstehtud tegureid, nagu import kolmandatest riikidest, liidu tootmisharu eksportmüügi tulemused ja asendustoodetest lähtuv konkurents, ei peetud eespool kindlaks tehtud põhjuslikku seost kõrvaldavateks, arvestades isegi nende võimalikku ühismõju. |
| --- | --- |

(358)

Muid kindlakstehtud tegureid, nagu import kolmandatest riikidest, liidu tootmisharu eksportmüügi tulemused ja asendustoodetest lähtuv konkurents, ei peetud eespool kindlaks tehtud põhjuslikku seost kõrvaldavateks, arvestades isegi nende võimalikku ühismõju.

| (359) | Eelneva põhjal tegi komisjon järelduse, et liidu tootmisharule tekkinud olulise kahju põhjustas Indiast pärit subsideeritud import, ning et muud individuaalselt või kollektiivselt arvestatud tegurid ei kõrvaldanud seda põhjuslikku seost. Kahju seisneb peamiselt liidu müügi kahanemises, liidu tootmisharu turuosa vähenemises, tootmisvõimsuse madalas rakendusastmes ja madalas kasumlikkuses. |
| --- | --- |

(359)

Eelneva põhjal tegi komisjon järelduse, et liidu tootmisharule tekkinud olulise kahju põhjustas Indiast pärit subsideeritud import, ning et muud individuaalselt või kollektiivselt arvestatud tegurid ei kõrvaldanud seda põhjuslikku seost. Kahju seisneb peamiselt liidu müügi kahanemises, liidu tootmisharu turuosa vähenemises, tootmisvõimsuse madalas rakendusastmes ja madalas kasumlikkuses.

6.   LIIDU HUVID

LIIDU HUVID

| (360) | Kooskõlas alusmääruse artikliga 31 uuris komisjon, kas tasakaalustavate meetmete kehtestamine oleks liidu huvidega vastuolus. Komisjon pööras erilist tähelepanu vajadusele kaotada kahjustava subsideerimise kaubandust moonutav mõju ja taastada tõhus konkurents. Liidu huvide kindlaksmääramisel lähtuti kõigi asjaomaste huvitatud isikute, sealhulgas liidu tootmisharu, turustajate ja lõppkasutajate, näiteks veevarustuse, kanalisatsiooni ja niisutustöödega tegelevate kommunaalettevõtete huvide hindamisest. |
| --- | --- |

(360)

Kooskõlas alusmääruse artikliga 31 uuris komisjon, kas tasakaalustavate meetmete kehtestamine oleks liidu huvidega vastuolus. Komisjon pööras erilist tähelepanu vajadusele kaotada kahjustava subsideerimise kaubandust moonutav mõju ja taastada tõhus konkurents. Liidu huvide kindlaksmääramisel lähtuti kõigi asjaomaste huvitatud isikute, sealhulgas liidu tootmisharu, turustajate ja lõppkasutajate, näiteks veevarustuse, kanalisatsiooni ja niisutustöödega tegelevate kommunaalettevõtete huvide hindamisest.

6.1.   Liidu tootmisharu huvid

Liidu tootmisharu huvid

| (361) | Liidu tootmisharu tootmistehased asuvad Prantsusmaal, Saksamaal, Hispaanias ja Austrias. Liidu tootmisharu andis seoses vaatlusaluse toote tootmise ja müügiga otse tööd enam kui 2 400 töötajale. Kolmest tootjast kaks tegid uurimise käigus koostööd. Koostööd mittetegev tootja ei olnud uurimise algatamise vastu. Nagu eespool on näidatud, said kaks koostööd tegevat äriühingut olulist kahju ja subsideeritud import mõjutas neid negatiivselt. |
| --- | --- |

(361)

Liidu tootmisharu tootmistehased asuvad Prantsusmaal, Saksamaal, Hispaanias ja Austrias. Liidu tootmisharu andis seoses vaatlusaluse toote tootmise ja müügiga otse tööd enam kui 2 400 töötajale. Kolmest tootjast kaks tegid uurimise käigus koostööd. Koostööd mittetegev tootja ei olnud uurimise algatamise vastu. Nagu eespool on näidatud, said kaks koostööd tegevat äriühingut olulist kahju ja subsideeritud import mõjutas neid negatiivselt.

| (362) | Eeldatakse, et tasakaalustavate tollimaksude kehtestamine taastab liidu turul õiglased kauplemistingimused ja võimaldab liidu tootjatel müüki ja tootmisvõimsuse madalat rakendusastet suurendada. Selle tulemusena jõuaks liidu tootmisharu kasumlikkus tasemele, mida peetakse kõnealuse kapitalimahuka tootmisharu jaoks ja töökohtade kadumise ärahoidmiseks vajalikuks. Kui meetmeid ei võeta, tundub väga tõenäoline, et liidu tootmisharu majanduslik olukord halveneb veelgi. |
| --- | --- |

(362)

Eeldatakse, et tasakaalustavate tollimaksude kehtestamine taastab liidu turul õiglased kauplemistingimused ja võimaldab liidu tootjatel müüki ja tootmisvõimsuse madalat rakendusastet suurendada. Selle tulemusena jõuaks liidu tootmisharu kasumlikkus tasemele, mida peetakse kõnealuse kapitalimahuka tootmisharu jaoks ja töökohtade kadumise ärahoidmiseks vajalikuks. Kui meetmeid ei võeta, tundub väga tõenäoline, et liidu tootmisharu majanduslik olukord halveneb veelgi.

| (363) | Seega järeldatakse, et tasakaalustavate tollimaksude kehtestamine oleks liidu tootmisharu huvides. |
| --- | --- |

(363)

Seega järeldatakse, et tasakaalustavate tollimaksude kehtestamine oleks liidu tootmisharu huvides.

6.2.   Sõltumatute importijate, turustajate, kasutajate ja muude huvitatud isikute huvid

Sõltumatute importijate, turustajate, kasutajate ja muude huvitatud isikute huvid

| (364) | Algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul ei teatanud endast ükski sõltumatu importija. Mitu turustajat andis endast teada ja väljendas oma seisukohti. |
| --- | --- |

(364)

Algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul ei teatanud endast ükski sõltumatu importija. Mitu turustajat andis endast teada ja väljendas oma seisukohti.

| (365) | Mõlemad eksportivad tootjad väitsid, et tasakaalustusmeetmete kehtestamine India suhtes ei ole liidu huvides, võttes arvesse kaebuse esitaja turgu valitsevat seisundit ja seda, et kaebuse esitaja toodab Hiinas vaatlusalust toodet, mida ta saab juhul, kui India suhtes meetmed kehtestatakse, kergesti liitu importida, kindlustades seega veelgi oma turgu valitsevat seisundit. |
| --- | --- |

(365)

Mõlemad eksportivad tootjad väitsid, et tasakaalustusmeetmete kehtestamine India suhtes ei ole liidu huvides, võttes arvesse kaebuse esitaja turgu valitsevat seisundit ja seda, et kaebuse esitaja toodab Hiinas vaatlusalust toodet, mida ta saab juhul, kui India suhtes meetmed kehtestatakse, kergesti liitu importida, kindlustades seega veelgi oma turgu valitsevat seisundit.

| (366) | Uurimine on näidanud, et kaebuse esitajaga seotud Hiina tootmisrajatistest liitu suunatud import oli uurimisperioodil tühine. Lisaks puuduvad tõendid selle kohta, et kaebuse esitaja kasutaks tulevikus kõnealuseid Hiina tootmisrajatisi India impordi asendamiseks, kui meetmed kehtestatakse. |
| --- | --- |

(366)

Uurimine on näidanud, et kaebuse esitajaga seotud Hiina tootmisrajatistest liitu suunatud import oli uurimisperioodil tühine. Lisaks puuduvad tõendid selle kohta, et kaebuse esitaja kasutaks tulevikus kõnealuseid Hiina tootmisrajatisi India impordi asendamiseks, kui meetmed kehtestatakse.

| (367) | Nagu on osutatud ajutises dumpinguvastases määruses, saatis komisjon välja täiendava teabenõude, et analüüsida sügavamalt meetmete kehtestamise mõju liidu kasutajatele. Komisjon sai umbes 50 vastust, peamiselt vaatlusaluse toote ELi turustajatelt, ehitusettevõtjatelt ja mitmetelt vee-ettevõtetelt, kelle andmeid saab kontrollida avalikust toimikust. |
| --- | --- |

(367)

Nagu on osutatud ajutises dumpinguvastases määruses, saatis komisjon välja täiendava teabenõude, et analüüsida sügavamalt meetmete kehtestamise mõju liidu kasutajatele. Komisjon sai umbes 50 vastust, peamiselt vaatlusaluse toote ELi turustajatelt, ehitusettevõtjatelt ja mitmetelt vee-ettevõtetelt, kelle andmeid saab kontrollida avalikust toimikust.

| (368) | Peaaegu kõik täiendavale teabenõudele vastanud kasutajad tundsid muret kaebuse esitaja väga suure turuosa üle ja väljendasid kartust, et peale tollimaksu kehtestamist on tema peamised konkurendid, s.o India äriühingud, sunnitud liidu turult lahkuma, jättes kaebuse esitaja valitsevasse seisundisse. Mõned turustajad väitsid, et SG PAM oli keeldunud nendega kauplemast või oli pakkunud neile ebasoodsamaid tingimusi, kuna nad olid hakanud tegema koostööd eksportivate tootjatega. Üks kasutaja esitas kaks hinnapakkumist, mis tema hinnangul näitasid, et SG PAM oli 2015. aasta detsembris hindu ligikaudu 25 % võrra tõstnud. Mõned kasutajad väitsid, et SG PAM oli kasutanud oma tugevat positsiooni, et manipuleerida hankemenetlustes oma toodete kasuks. |
| --- | --- |

(368)

Peaaegu kõik täiendavale teabenõudele vastanud kasutajad tundsid muret kaebuse esitaja väga suure turuosa üle ja väljendasid kartust, et peale tollimaksu kehtestamist on tema peamised konkurendid, s.o India äriühingud, sunnitud liidu turult lahkuma, jättes kaebuse esitaja valitsevasse seisundisse. Mõned turustajad väitsid, et SG PAM oli keeldunud nendega kauplemast või oli pakkunud neile ebasoodsamaid tingimusi, kuna nad olid hakanud tegema koostööd eksportivate tootjatega. Üks kasutaja esitas kaks hinnapakkumist, mis tema hinnangul näitasid, et SG PAM oli 2015. aasta detsembris hindu ligikaudu 25 % võrra tõstnud. Mõned kasutajad väitsid, et SG PAM oli kasutanud oma tugevat positsiooni, et manipuleerida hankemenetlustes oma toodete kasuks.

| (369) | On tõsi, et ELi konkurentsieeskirjadega kehtestatakse rangemad käitumisnõuded olulise turuosaga äriühingutele, kuid lõpuks peavad ikkagi konkurentsiasutused otsustama, kas tegemist on turgu valitseva seisundiga ning kas seda on kuritarvitatud. Konkurentsiasutused uurivad kõigepealt asjaomast toodet ja geograafilist turgu. Näiteks HDPE- ja MDPE-kanalisatsioonitorude juhtumi puhul ei välistatud, et need konkureerivad keragrafiitmalmist ja terasest torudega, kuid tooteturu määratlus jäeti siiski lahtiseks (78). Käesoleval juhul ei saanud komisjon asjaomast toodet ja geograafilist turgu määratleda, kuna ametlikku konkurentsikaebust ei esitatud. |
| --- | --- |

(369)

On tõsi, et ELi konkurentsieeskirjadega kehtestatakse rangemad käitumisnõuded olulise turuosaga äriühingutele, kuid lõpuks peavad ikkagi konkurentsiasutused otsustama, kas tegemist on turgu valitseva seisundiga ning kas seda on kuritarvitatud. Konkurentsiasutused uurivad kõigepealt asjaomast toodet ja geograafilist turgu. Näiteks HDPE- ja MDPE-kanalisatsioonitorude juhtumi puhul ei välistatud, et need konkureerivad keragrafiitmalmist ja terasest torudega, kuid tooteturu määratlus jäeti siiski lahtiseks (78). Käesoleval juhul ei saanud komisjon asjaomast toodet ja geograafilist turgu määratleda, kuna ametlikku konkurentsikaebust ei esitatud.

78

| (370) | Ainuõiguslikud turustuskokkulepped, millega antakse soodsamad tingimused, või veelgi rangemad vertikaalsed piirangud kaupade turustamises ei ole iseenesest ebaseaduslikud (79) ning lõpuks on konkurentsiameti ülesanne hinnata, kas sellised piirangud on konkurentsivastased või isegi pahatahtlikud. Mis puudutab hinnapakkumisi, mis väidetavalt osutasid hinna tõstmisele SG PAMi poolt, siis oli komisjonil neid keeruline võrrelda ilma täpsete pakkumiste ja seotud asjaolude sügavama uurimiseta. Lisaks sa komisjon ainult ühe tõendi väidetava hinnatõusu kohta, mis ei tõendanud, et hinnatõus oli laialt levinud. |
| --- | --- |

(370)

Ainuõiguslikud turustuskokkulepped, millega antakse soodsamad tingimused, või veelgi rangemad vertikaalsed piirangud kaupade turustamises ei ole iseenesest ebaseaduslikud (79) ning lõpuks on konkurentsiameti ülesanne hinnata, kas sellised piirangud on konkurentsivastased või isegi pahatahtlikud. Mis puudutab hinnapakkumisi, mis väidetavalt osutasid hinna tõstmisele SG PAMi poolt, siis oli komisjonil neid keeruline võrrelda ilma täpsete pakkumiste ja seotud asjaolude sügavama uurimiseta. Lisaks sa komisjon ainult ühe tõendi väidetava hinnatõusu kohta, mis ei tõendanud, et hinnatõus oli laialt levinud.

79

| (371) | Subsiidiumidevastastes menetlustes uurib komisjon konkurentsiprobleeme, et teha kindlaks, kas tasakaalustusmeetmete kehtestamine oleks selgelt liidu huvide vastane. Selline analüüs ei või hõlmata konkurentsi hindamist rangelt õiguslikus tähenduses – seda saab teha ainult pädev konkurentsiasutus. Siiski ei esitatud kindlaid tõendeid, mis oleksid osutanud, et kaebuse esitaja hakkaks konkurentsi kahjustama juhul, kui tasakaalustusmeetmed kehtestatakse, v.a asjaolu, et tal on juba praegu turul tugev positsioon. Konkurentsiasutus ei esitanud ühtegi otsust, mis osutaks kaebuse esitaja konkurentsivastasele käitumisele seoses vaatlusaluse tootega. Samuti ei esitatud ühtegi kohtuotsust, millega kaebuse esitaja oleks mõistetud süüdi hankemenetluse manipuleerimises. |
| --- | --- |

(371)

Subsiidiumidevastastes menetlustes uurib komisjon konkurentsiprobleeme, et teha kindlaks, kas tasakaalustusmeetmete kehtestamine oleks selgelt liidu huvide vastane. Selline analüüs ei või hõlmata konkurentsi hindamist rangelt õiguslikus tähenduses – seda saab teha ainult pädev konkurentsiasutus. Siiski ei esitatud kindlaid tõendeid, mis oleksid osutanud, et kaebuse esitaja hakkaks konkurentsi kahjustama juhul, kui tasakaalustusmeetmed kehtestatakse, v.a asjaolu, et tal on juba praegu turul tugev positsioon. Konkurentsiasutus ei esitanud ühtegi otsust, mis osutaks kaebuse esitaja konkurentsivastasele käitumisele seoses vaatlusaluse tootega. Samuti ei esitatud ühtegi kohtuotsust, millega kaebuse esitaja oleks mõistetud süüdi hankemenetluse manipuleerimises.

| (372) | Ei tasu unustada, et tasakaalustusmeetmete kehtestamise eesmärk on taastada võrdsed tingimused konkureerimiseks liidu tootjatele ja kolmanda riigi tootjatele, mitte sundida eksportivaid tootjaid turult lahkuma. Seepärast kehtestatakse liidu eeskirjade kohaselt tollimaksud sellisel tasemel, mis võimaldavad India eksportijatel jätkata endiselt konkureerimist liidu tootjatega, ent õiglaste hindadega. Kombineeritud dumpinguvastased ja tasakaalustusmeetmed kehtestatakse dumpingu ja subsiidiumide tasemel, mis on allpool hinna allalöömise taset. |
| --- | --- |

(372)

Ei tasu unustada, et tasakaalustusmeetmete kehtestamise eesmärk on taastada võrdsed tingimused konkureerimiseks liidu tootjatele ja kolmanda riigi tootjatele, mitte sundida eksportivaid tootjaid turult lahkuma. Seepärast kehtestatakse liidu eeskirjade kohaselt tollimaksud sellisel tasemel, mis võimaldavad India eksportijatel jätkata endiselt konkureerimist liidu tootjatega, ent õiglaste hindadega. Kombineeritud dumpinguvastased ja tasakaalustusmeetmed kehtestatakse dumpingu ja subsiidiumide tasemel, mis on allpool hinna allalöömise taset.

| (373) | Peale selle tegutseb kolmandates riikides mitu tootjat (Hiinas, Türgis, Venemaal ja Šveitsis), kes juba müüvad liidu turule. Vaatlusalusel perioodil oli nende müügimaht väike ja vähenev. Teiste importijate müügi vähenemise üks põhjustest tundub olevat India tootjate agressiivne konkureerimine. India subsideeritud hinnad olid kaugelt madalamad kõikide teiste suuremate importivate riikide hindadest (v.a Venemaa). Kasutajad kinnitasid, et juhul, kui liidu tootmisharu tõstab ühepoolselt hindu, võib import teistest riikidest keskpikas perspektiivis pigem suureneda, kui vastavad kolmandate riikide tootjad on saanud kätte täiendavad, EL liikmesriikide poolt nõutavad sertifikaadid. Samuti kinnitasid kasutajad, et Šveitsi äriühing, kes küll tegutseb liidu turul, toodab keerukamaid, kõrge lisandväärtusega torusid, mis ei ole vabalt asendatavad India toodetega.

  Keskmine impordihind eurodes | 2011 | 2012 | 2013 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| India | 665 | 703 | 671 | 664 |
| Hiina | 955 | 1 014 | 1 059 | 1 054 |
| Šveits | 1 711 | 1 678 | 1 554 | 1 526 |
| Venemaa | 697 | 696 | 652 | 627 |
| Türgi | 1 246 | 1 544 | 1 272 | 1 010 |
| Allikas: Eurostat. |

(373)

Peale selle tegutseb kolmandates riikides mitu tootjat (Hiinas, Türgis, Venemaal ja Šveitsis), kes juba müüvad liidu turule. Vaatlusalusel perioodil oli nende müügimaht väike ja vähenev. Teiste importijate müügi vähenemise üks põhjustest tundub olevat India tootjate agressiivne konkureerimine. India subsideeritud hinnad olid kaugelt madalamad kõikide teiste suuremate importivate riikide hindadest (v.a Venemaa). Kasutajad kinnitasid, et juhul, kui liidu tootmisharu tõstab ühepoolselt hindu, võib import teistest riikidest keskpikas perspektiivis pigem suureneda, kui vastavad kolmandate riikide tootjad on saanud kätte täiendavad, EL liikmesriikide poolt nõutavad sertifikaadid. Samuti kinnitasid kasutajad, et Šveitsi äriühing, kes küll tegutseb liidu turul, toodab keerukamaid, kõrge lisandväärtusega torusid, mis ei ole vabalt asendatavad India toodetega.

Keskmine impordihind eurodes

Keskmine impordihind eurodes

2011

2012

2013

Uurimisperiood

India

665

703

671

664

Hiina

955

1 014

1 059

1 054

Šveits

1 711

1 678

1 554

1 526

Venemaa

697

696

652

627

Türgi

1 246

1 544

1 272

1 010

Allikas: Eurostat.

Allikas:

6.3.   Järeldus liidu huvide kohta

Järeldus liidu huvide kohta

| (374) | Seepärast komisjon nõustus, et huvide kaalumisel ja tasakaalustamisel tuleb prioriteediks seada liidu tootmisharu kaitsmine kahjustava subsideerimise eest, mitte kasutajate huvi vältida võimalikku negatiivset mõju konkurentsiolukorrale liidu turul. Kuigi kardetakse, et tasakaalustusmeetmed võivad tugevdada juhtiva liidu tootja niigi tugevat positsiooni, siis mitmed leevendavad tegurid, nagu jätkuv konkurents India tootjate poolt, muud eksportijad ja asendustooted, tagavad piisava konkurentsisurve liidu tootmisharule, mis hoiab ära võimaliku negatiivse mõju konkurentsile liidu turul. Lõpetuseks tuleb märkida, et komisjon on valmis jälgima oma meetmete mõju konkurentsiolukorrale liidu turul. |
| --- | --- |

(374)

Seepärast komisjon nõustus, et huvide kaalumisel ja tasakaalustamisel tuleb prioriteediks seada liidu tootmisharu kaitsmine kahjustava subsideerimise eest, mitte kasutajate huvi vältida võimalikku negatiivset mõju konkurentsiolukorrale liidu turul. Kuigi kardetakse, et tasakaalustusmeetmed võivad tugevdada juhtiva liidu tootja niigi tugevat positsiooni, siis mitmed leevendavad tegurid, nagu jätkuv konkurents India tootjate poolt, muud eksportijad ja asendustooted, tagavad piisava konkurentsisurve liidu tootmisharule, mis hoiab ära võimaliku negatiivse mõju konkurentsile liidu turul. Lõpetuseks tuleb märkida, et komisjon on valmis jälgima oma meetmete mõju konkurentsiolukorrale liidu turul.

7.   LÕPLIKUD TASAKAALUSTUSMEETMED

LÕPLIKUD TASAKAALUSTUSMEETMED

| (375) | Võttes arvesse komisjoni järeldusi subsideerimise, kahju, põhjuslik seose ja liidu huvide kohta ning kooskõlas alusmääruse artikli 15 lõikega 1, tuleks kehtestada lõplik tasakaalustav tollimaks Indiast pärit keragrafiitmalmist (kõrgtugevast malmist) torude impordi suhtes. |
| --- | --- |

(375)

Võttes arvesse komisjoni järeldusi subsideerimise, kahju, põhjuslik seose ja liidu huvide kohta ning kooskõlas alusmääruse artikli 15 lõikega 1, tuleks kehtestada lõplik tasakaalustav tollimaks Indiast pärit keragrafiitmalmist (kõrgtugevast malmist) torude impordi suhtes.

7.1.   Kahju kõrvaldamist võimaldav tase

Kahju kõrvaldamist võimaldav tase

| (376) | Kõnealuste meetmete taseme määramisel võeti arvesse kindlakstehtud subsiidiumimarginaale ja liidu tootmisharule tekitatud kahju kõrvaldamiseks vajalikku tollimaksumäära. |
| --- | --- |

(376)

Kõnealuste meetmete taseme määramisel võeti arvesse kindlakstehtud subsiidiumimarginaale ja liidu tootmisharule tekitatud kahju kõrvaldamiseks vajalikku tollimaksumäära.

| (377) | Kahjustava subsideerimise mõju kõrvaldamiseks vajaliku tollimaksu arvutamisel leiti, et meetmed peaksid võimaldama liidu tootmisharul katta tootmiskulud ja saada üldjoontes sellist maksueelset kasumit, mida võiks saavutada seda liiki tootmisharu samasuguse toote müügiga tavapärastes konkurentsitingimustes, st subsideeritud impordi puudumisel. |
| --- | --- |

(377)

Kahjustava subsideerimise mõju kõrvaldamiseks vajaliku tollimaksu arvutamisel leiti, et meetmed peaksid võimaldama liidu tootmisharul katta tootmiskulud ja saada üldjoontes sellist maksueelset kasumit, mida võiks saavutada seda liiki tootmisharu samasuguse toote müügiga tavapärastes konkurentsitingimustes, st subsideeritud impordi puudumisel.

| (378) | Sellest tulenevalt arvutati kahju kõrvaldamist võimaldav tase subsideeritud impordi kaalutud keskmise hinna – nagu see oli kindlaks tehtud põhjenduses (301) kirjeldatud hinna allalöömise arvutuste käigus – ja liidu tootmisharu samasuguse toote mittekahjustava hinna võrdlemise teel. Mittekahjustava hinna kindlaksmääramiseks lisati tootmiskuludele mõistlik kasumitase. Sihtkasumimarginaaliks määrati 5 % nagu on märgitud põhjenduses (327). |
| --- | --- |

(378)

Sellest tulenevalt arvutati kahju kõrvaldamist võimaldav tase subsideeritud impordi kaalutud keskmise hinna – nagu see oli kindlaks tehtud põhjenduses (301) kirjeldatud hinna allalöömise arvutuste käigus – ja liidu tootmisharu samasuguse toote mittekahjustava hinna võrdlemise teel. Mittekahjustava hinna kindlaksmääramiseks lisati tootmiskuludele mõistlik kasumitase. Sihtkasumimarginaaliks määrati 5 % nagu on märgitud põhjenduses (327).

| (379) | Seejärel esitati kõik võrdluse tulemusel kindlaks tehtud erinevused protsendimäärana keskmisest impordi CIF-koguhinnast. |
| --- | --- |

(379)

Seejärel esitati kõik võrdluse tulemusel kindlaks tehtud erinevused protsendimäärana keskmisest impordi CIF-koguhinnast.

| (380) | Pärast avalikustamist väitis Jindal, et selle asemel, et lisada tootmiskuludele müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum liidu tootmisharu mittekahjustava hinna kindlaksmääramiseks, tuleks mittekahjustavat hinda korrigeerida allapoole liidu tootmisharu struktuurse liigse tootmisvõimsuse ja ebatõhususe tõttu. Komisjon ei leidnud, et tegemist oleks struktuurse liigse tootmisvõimsusega, nagu märgitud põhjenduses (351), ja lükkas seepärast selle väite tagasi. |
| --- | --- |

(380)

Pärast avalikustamist väitis Jindal, et selle asemel, et lisada tootmiskuludele müügi-, üld- ja halduskulud ning kasum liidu tootmisharu mittekahjustava hinna kindlaksmääramiseks, tuleks mittekahjustavat hinda korrigeerida allapoole liidu tootmisharu struktuurse liigse tootmisvõimsuse ja ebatõhususe tõttu. Komisjon ei leidnud, et tegemist oleks struktuurse liigse tootmisvõimsusega, nagu märgitud põhjenduses (351), ja lükkas seepärast selle väite tagasi.

| (381) | Pärast avalikustamist väitsid mõlemad eksportivad tootjad, et kahju kõrvaldamist võimaldava taseme arvutamise metoodika oli vigane, kuna võrdlus liidu müügihindadega ei põhinenud tegelikul hinnal, mida maksis esimene sõltumatu klient liidus, vaid arvestuslikul ekspordihinnal, mis on kunstlikult madal. Kahjumarginaalid on seepärast kunstlikult kõrged. |
| --- | --- |

(381)

Pärast avalikustamist väitsid mõlemad eksportivad tootjad, et kahju kõrvaldamist võimaldava taseme arvutamise metoodika oli vigane, kuna võrdlus liidu müügihindadega ei põhinenud tegelikul hinnal, mida maksis esimene sõltumatu klient liidus, vaid arvestuslikul ekspordihinnal, mis on kunstlikult madal. Kahjumarginaalid on seepärast kunstlikult kõrged.

| (382) | Kahjumarginaali arvutamise eesmärk on määrata kindlaks, kas subsideeritud impordi ekspordihinnale subsiidiumimarginaalil põhinevast määrast madalama tollimaksumäära kohaldamine oleks piisav subsideeritud impordi tekitatud kahju kõrvaldamiseks. Hinnang lähtub ekspordihinnast liidu tollipiiril, mille taset peetakse võrreldavaks liidu tootmisharu tehasehinnaga. Kui eksportmüük toimub seotud importijate kaudu, arvutatakse ekspordihind, analoogselt dumpingumarginaali arvutamisele, selle hinna alusel, millega toimub edasimüük esimestele sõltumatutele klientidele. Vastasel juhul saadaks sama kahjumarginaali hindamisel kahe eri vahendiga kaks erinevat tulemust. Seepärast arvab komisjon, et kasutatud metoodika annab täpse aluse hindade võrdlemiseks ja seega kahju kõrvaldamist võimaldava taseme kindlaksmääramiseks. Seepärast lükatakse see väide tagasi ja kinnitatakse kahju kõrvaldamist võimaldava taseme kindlaksmääramise metoodika. |
| --- | --- |

(382)

Kahjumarginaali arvutamise eesmärk on määrata kindlaks, kas subsideeritud impordi ekspordihinnale subsiidiumimarginaalil põhinevast määrast madalama tollimaksumäära kohaldamine oleks piisav subsideeritud impordi tekitatud kahju kõrvaldamiseks. Hinnang lähtub ekspordihinnast liidu tollipiiril, mille taset peetakse võrreldavaks liidu tootmisharu tehasehinnaga. Kui eksportmüük toimub seotud importijate kaudu, arvutatakse ekspordihind, analoogselt dumpingumarginaali arvutamisele, selle hinna alusel, millega toimub edasimüük esimestele sõltumatutele klientidele. Vastasel juhul saadaks sama kahjumarginaali hindamisel kahe eri vahendiga kaks erinevat tulemust. Seepärast arvab komisjon, et kasutatud metoodika annab täpse aluse hindade võrdlemiseks ja seega kahju kõrvaldamist võimaldava taseme kindlaksmääramiseks. Seepärast lükatakse see väide tagasi ja kinnitatakse kahju kõrvaldamist võimaldava taseme kindlaksmääramise metoodika.

7.2.   Lõplikud meetmed

Lõplikud meetmed

| (383) | Eespool esitatud järeldusi silmas pidades tuleks kehtestada lõplik tasakaalustav tollimaks tasemel, mis on piisav subsideeritud impordi tekitatud kahju kõrvaldamiseks, ületamata seejuures kindlaksmääratud subsiidiumimarginaali. |
| --- | --- |

(383)

Eespool esitatud järeldusi silmas pidades tuleks kehtestada lõplik tasakaalustav tollimaks tasemel, mis on piisav subsideeritud impordi tekitatud kahju kõrvaldamiseks, ületamata seejuures kindlaksmääratud subsiidiumimarginaali.

| (384) | Liidu tootmisharu taotles pärast avalikustamist meetmete kehtestamist pigem koguselise tollimaksu kui väärtuselise tollimaksu vormis. Tuleb meenutada, et esialgses etapis kehtestati väärtuseline dumpinguvastane tollimaks. Tavaliselt eelistatakse tõepoolest väärtuselisi tollimakse, sest need on tõhusamad juhul, kui ekspordihinnad muutuvad. Liidu tootmisharu taotles meetmete kehtestamist koguselise tollimaksuna kolmel peamisel põhjusel:






  — | India keragrafiitmalmist torude ekspordihind on langustrendis, mis on süvenenud pärast ajutiste dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamist; |
| --- | --- | --- |

(384)

Liidu tootmisharu taotles pärast avalikustamist meetmete kehtestamist pigem koguselise tollimaksu kui väärtuselise tollimaksu vormis. Tuleb meenutada, et esialgses etapis kehtestati väärtuseline dumpinguvastane tollimaks. Tavaliselt eelistatakse tõepoolest väärtuselisi tollimakse, sest need on tõhusamad juhul, kui ekspordihinnad muutuvad. Liidu tootmisharu taotles meetmete kehtestamist koguselise tollimaksuna kolmel peamisel põhjusel:

—

India keragrafiitmalmist torude ekspordihind on langustrendis, mis on süvenenud pärast ajutiste dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamist;

| — | India eksportivad tootjad on absorptsiooni rakendanud juba alates ajutiste dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamisest ning käesoleval juhul on seotud äriühingute vahelised skeemid väga tõenäolised; |
| --- | --- |

—

India eksportivad tootjad on absorptsiooni rakendanud juba alates ajutiste dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamisest ning käesoleval juhul on seotud äriühingute vahelised skeemid väga tõenäolised;

| — | keragrafiitmalmist torude hinnad võivad kõikuda vastavalt toorainehinna kõikumisele. |
| --- | --- |

—

keragrafiitmalmist torude hinnad võivad kõikuda vastavalt toorainehinna kõikumisele.

| (385) | Tootmisharu esimese ja teise põhjuse osas, mis on omavahel seotud, tuleb märkida, et India ekspordihinna mis tahes langus pärast uurimisperioodi ei viinud tingimata subsideerimise suurenemiseni. Seda, mil määral ei oleks väärtuseline tollimaks tõhus uurimisperioodi järgse subsideerimise taseme tasakaalustamiseks, tuleks vajaduse korral uurida vahepealse läbivaatamise käigus, milleks liidu tootmisharu peab esitama alusmääruse artikli 19 kohase taotluse. Kolmanda punkti osas tuleb märkida, et tootmisharu tunnistas ise, et keragrafiitmalmist torude tootmiseks vajaliku peamise tooraine – rauamaagi – hinnad on alates 2014. aastast langenud. Rauamaagi hinna vähenemine on tõenäoliselt mõjutanud keragrafiitmalmist torude hindade langust pärast uurimisperioodi lõppu. Selline hinnalangus ei tähenda siiski automaatselt subsideerimise taseme suurenemist. Asjaolu, et keragrafiitmalmist torude hind võib kõikuda vastavalt toorainehinna kõikumisele, ei ole põhjus kehtestada väärtuselise tollimaksu asemel kindlasummalist tollimaksu. |
| --- | --- |

(385)

Tootmisharu esimese ja teise põhjuse osas, mis on omavahel seotud, tuleb märkida, et India ekspordihinna mis tahes langus pärast uurimisperioodi ei viinud tingimata subsideerimise suurenemiseni. Seda, mil määral ei oleks väärtuseline tollimaks tõhus uurimisperioodi järgse subsideerimise taseme tasakaalustamiseks, tuleks vajaduse korral uurida vahepealse läbivaatamise käigus, milleks liidu tootmisharu peab esitama alusmääruse artikli 19 kohase taotluse. Kolmanda punkti osas tuleb märkida, et tootmisharu tunnistas ise, et keragrafiitmalmist torude tootmiseks vajaliku peamise tooraine – rauamaagi – hinnad on alates 2014. aastast langenud. Rauamaagi hinna vähenemine on tõenäoliselt mõjutanud keragrafiitmalmist torude hindade langust pärast uurimisperioodi lõppu. Selline hinnalangus ei tähenda siiski automaatselt subsideerimise taseme suurenemist. Asjaolu, et keragrafiitmalmist torude hind võib kõikuda vastavalt toorainehinna kõikumisele, ei ole põhjus kehtestada väärtuselise tollimaksu asemel kindlasummalist tollimaksu.

| (386) | Kõiki eespool nimetatud põhjuseid arvesse võttes ollakse seisukohal, et kindlasummalise tollimaksu kehtestamine, mis oleks importijatele liigselt koormav olukorras, kus ekspordihinnad langevad kooskõlas toorainehindadega, ei ole põhjendatud. Kindlasummaline tollimaks on sobivam homogeensete toodete ja mitte vaatlusaluse toote puhul, mis jaguneb mitmeks tooteliigiks. |
| --- | --- |

(386)

Kõiki eespool nimetatud põhjuseid arvesse võttes ollakse seisukohal, et kindlasummalise tollimaksu kehtestamine, mis oleks importijatele liigselt koormav olukorras, kus ekspordihinnad langevad kooskõlas toorainehindadega, ei ole põhjendatud. Kindlasummaline tollimaks on sobivam homogeensete toodete ja mitte vaatlusaluse toote puhul, mis jaguneb mitmeks tooteliigiks.

7.3.   Kohustuse pakkumine

Kohustuse pakkumine

| (387) | ECL esitas kaubandusmenetluses ärakuulamise eest vastutava ametniku juures toimunud ärakuulamisel (vt põhjendus 5) ja hiljem kirjalikult kohustuse pakkumise, et tema suhtes kohaldataks madalamat FPS-määra 2 %, kuid automaatselt kõrgemat tollimaksu ilma läbivaatamiseta, kui uuesti võetaks kasutusele 5 % määr. Alusmääruse artikli 13 kohaselt koosneb kohustuse pakkumine kas päritoluriigi kohustusest lõpetada subsiidium või võtta teisi meetmeid selle mõju suhtes, või eksportija kohustusest korrigeerida oma hindu. Eksportija pakkumine ei sisaldanud hinnakohustust. Kohustus on igal juhul samaväärne meede kui see, mis määrati kindlaks uurimise tulemuste põhjal. Komisjon lükkas seepärast kohustuse pakkumise tagasi. |
| --- | --- |

(387)

ECL esitas kaubandusmenetluses ärakuulamise eest vastutava ametniku juures toimunud ärakuulamisel (vt põhjendus 5) ja hiljem kirjalikult kohustuse pakkumise, et tema suhtes kohaldataks madalamat FPS-määra 2 %, kuid automaatselt kõrgemat tollimaksu ilma läbivaatamiseta, kui uuesti võetaks kasutusele 5 % määr. Alusmääruse artikli 13 kohaselt koosneb kohustuse pakkumine kas päritoluriigi kohustusest lõpetada subsiidium või võtta teisi meetmeid selle mõju suhtes, või eksportija kohustusest korrigeerida oma hindu. Eksportija pakkumine ei sisaldanud hinnakohustust. Kohustus on igal juhul samaväärne meede kui see, mis määrati kindlaks uurimise tulemuste põhjal. Komisjon lükkas seepärast kohustuse pakkumise tagasi.

| (388) | Peale selle võivad ka importijad nõuda asjaomase kava alusel antud subsiidiumi täpse summa ulatuses tagasimakset. |
| --- | --- |

(388)

Peale selle võivad ka importijad nõuda asjaomase kava alusel antud subsiidiumi täpse summa ulatuses tagasimakset.

| (389) | Seetõttu kehtestati tasakaalustavad tollimaksu määrad kahju- ja subsiidiumimarginaalide võrdluse põhjal. Kavandatavad tasakaalustavate tollimaksude määrad on järgmised.








  Äriühing | Subsiidiumimarginaalid | Kahjumarginaalid | Tasakaalustava tollimaksu määr |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ECL kontsern | 9,0 % | 54,6 % | 9,0 % |
| Jindal Saw | 8,7 % | 48,8 % | 8,7 % |
| Kõik muud äriühingud | 9,0 % | 54,6 % | 9,0 % |

(389)

Seetõttu kehtestati tasakaalustavad tollimaksu määrad kahju- ja subsiidiumimarginaalide võrdluse põhjal. Kavandatavad tasakaalustavate tollimaksude määrad on järgmised.

Äriühing

Subsiidiumimarginaalid

Kahjumarginaalid

Tasakaalustava tollimaksu määr

ECL kontsern

9,0 %

54,6 %

9,0 %

Jindal Saw

8,7 %

48,8 %

8,7 %

Kõik muud äriühingud

9,0 %

54,6 %

9,0 %

| (390) | Käesoleva määrusega äriühingutele kehtestatavad individuaalsed tasakaalustavad tollimaksu määrad määrati kindlaks käesoleva uurimise järelduste põhjal. Seepärast kajastavad need asjaomaste äriühingute olukorda, mis tehti kindlaks kõnealuse uurimise ajal. Kõnealuseid tollimaksu määrasid (erinevalt üleriigilisest tollimaksust, mida kohaldatakse kõikide muude äriühingute suhtes) kohaldatakse eranditult selliste toodete impordi puhul, mis on pärit Indiast ning mille on tootnud nimetatud konkreetsed juriidilised isikud. Imporditavate toodete suhtes, mille tootjaks on mõni teine äriühing, keda ei ole käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nimetatud, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud isikud, ei tohi nimetatud määrasid kohaldada ning nende puhul kehtib „kõikide muude äriühingute” suhtes kohaldatav tollimaksu määr. |
| --- | --- |

(390)

Käesoleva määrusega äriühingutele kehtestatavad individuaalsed tasakaalustavad tollimaksu määrad määrati kindlaks käesoleva uurimise järelduste põhjal. Seepärast kajastavad need asjaomaste äriühingute olukorda, mis tehti kindlaks kõnealuse uurimise ajal. Kõnealuseid tollimaksu määrasid (erinevalt üleriigilisest tollimaksust, mida kohaldatakse kõikide muude äriühingute suhtes) kohaldatakse eranditult selliste toodete impordi puhul, mis on pärit Indiast ning mille on tootnud nimetatud konkreetsed juriidilised isikud. Imporditavate toodete suhtes, mille tootjaks on mõni teine äriühing, keda ei ole käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nimetatud, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud isikud, ei tohi nimetatud määrasid kohaldada ning nende puhul kehtib „kõikide muude äriühingute” suhtes kohaldatav tollimaksu määr.

| (391) | Kõik taotlused äriühingu suhtes individuaalse tasakaalustava tollimaksumäära kohaldamise kohta (nt pärast üksuse nimemuudatust või uue tootmis- või müügiüksuse asutamist) tuleb saata komisjonile (80) koos kogu asjakohase teabega, eriti mis puudutab mis tahes tootmisega seotud muudatust äriühingu tegevuses, omamaist ja eksportmüüki, mis on seotud näiteks kõnealuse nimemuudatusega või kõnealuse muutustega tootmis- ja müügiüksustes. Vajaduse korral muudetakse vastavalt käesolevat määrust, ajakohastades nende äriühingute loetelu, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid. |
| --- | --- |

(391)

Kõik taotlused äriühingu suhtes individuaalse tasakaalustava tollimaksumäära kohaldamise kohta (nt pärast üksuse nimemuudatust või uue tootmis- või müügiüksuse asutamist) tuleb saata komisjonile (80) koos kogu asjakohase teabega, eriti mis puudutab mis tahes tootmisega seotud muudatust äriühingu tegevuses, omamaist ja eksportmüüki, mis on seotud näiteks kõnealuse nimemuudatusega või kõnealuse muutustega tootmis- ja müügiüksustes. Vajaduse korral muudetakse vastavalt käesolevat määrust, ajakohastades nende äriühingute loetelu, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid.

80

| (392) | Selleks, et vähendada meetmetest kõrvalehoidmise ohtu, peetakse vajalikuks kehtestada erimeetmed, et tagada tasakaalustusmeetmete nõuetekohane kohaldamine. Erimeetmete hulka kuuluvad järgmised meetmed: käesoleva määruse artikli 1 lõikes 3 sätestatud nõuetele vastava kehtiva faktuurarve esitamine liikmesriikide tollile. Sellise arve puudumise korral kohaldatakse kõigi muude äriühingute suhtes kohaldatavat tollimaksu. |
| --- | --- |

(392)

Selleks, et vähendada meetmetest kõrvalehoidmise ohtu, peetakse vajalikuks kehtestada erimeetmed, et tagada tasakaalustusmeetmete nõuetekohane kohaldamine. Erimeetmete hulka kuuluvad järgmised meetmed: käesoleva määruse artikli 1 lõikes 3 sätestatud nõuetele vastava kehtiva faktuurarve esitamine liikmesriikide tollile. Sellise arve puudumise korral kohaldatakse kõigi muude äriühingute suhtes kohaldatavat tollimaksu.

| (393) | Et tagada subsiidiumidevastase tollimaksu nõuetekohane jõustamine, tuleks jääktollimaksu määra kohaldada mitte üksnes koostööst keeldunud eksportivate tootjate suhtes, vaid ka nende tootjate suhtes, kes uurimisperioodil Euroopa Liitu ei eksportinud. |
| --- | --- |

(393)

Et tagada subsiidiumidevastase tollimaksu nõuetekohane jõustamine, tuleks jääktollimaksu määra kohaldada mitte üksnes koostööst keeldunud eksportivate tootjate suhtes, vaid ka nende tootjate suhtes, kes uurimisperioodil Euroopa Liitu ei eksportinud.

| (394) | Määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 15 lõike 1 kohaselt loodud komitee ei ole oma arvamust esitanud, |
| --- | --- |

(394)

Määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 15 lõike 1 kohaselt loodud komitee ei ole oma arvamust esitanud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Kehtestatakse lõplik tasakaalustav tollimaks Indiast pärit keragrafiitmalmist (kõrgtugevast malmist) torude impordile, välja arvatud keragrafiitmalmist torud, millel puudub sisemine ja väline kattekiht („katmata torud”), mis praegu kuuluvad CN-koodide ex 7303 00 10 ja ex 7303 00 90 (TARICi koodid 7303001010, 7303009010) alla.

2.   Lõpliku tasakaalustava tollimaksu määr, mida kohaldatakse allpool loetletud äriühingute valmistatud ning lõikes 1 kirjeldatud toodete vaba netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on järgmine.

| Äriühing | Lõpliku tasakaalustava tollimaksu määr (%) | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- |
| Electrosteel Castings Ltd | 9,0 | C055 |
| Jindal Saw Limited | 8,7 | C054 |
| Kõik muud äriühingud | 9,0 | C999 |

Äriühing

Lõpliku tasakaalustava tollimaksu määr (%)

TARICi lisakood

Electrosteel Castings Ltd

9,0

C055

Jindal Saw Limited

8,7

C054

Kõik muud äriühingud

9,0

C999

3.   Lõikes 2 nimetatud äriühingute suhtes kindlaks määratud individuaalseid tasakaalustava tollimaksu määrasid kohaldatakse tingimusel, et liikmesriikide tollile esitatakse kehtiv faktuurarve, millele peab olema lisatud kuupäeva ja faktuurarve väljastanud üksuse töötaja allkirjaga (märgitud peab olema töötaja nimi ja amet) deklaratsioon järgmise tekstiga: „Mina, allakirjutanu, kinnitan, et käesoleva arvega hõlmatud, otseekspordiks Euroopa Liitu müüdavad keragrafiitmalmist (kõrgtugevast malmist) torud koguses (kogus) on toodetud (äriühingu nimi ja aadress) poolt (TARICi lisakood) Indias. Kinnitan, et käesolevas arves esitatud teave on täielik ja täpne.” Kui sellist arvet ei esitata, kohaldatakse „kõikide muude äriühingute” suhtes kohaldatavat tollimaksumäära.

4.   Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja aluslepingute kohaselt liikmesriikides vahetult kohaldatav.

Brüssel, 17. märts 2016

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 188, 18.7.2009, lk 93.

1

(2)  
  ELT C 83, 11.3.2015, lk 4.

2

(3)  
  ELT C 461, 20.12.2014, lk 35.

3

(4)  Nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (ELT L 343, 22.12.2009, lk 51).

4

(5)  Komisjoni 18. septembri 2015. aasta rakendusmäärus (EL) 2015/1559, millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks Indiast pärit keragrafiitmalmist (kõrgtugevast malmist) torude impordi suhtes (ELT L 244, 19.9.2015, lk 25).

5

(6)  Komisjoni 17. märtsi 2016. aasta rakendusmäärus (EL) 2016/388, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Indiast pärit keragrafiitmalmist (kõrgtugevast malmist) torude impordi suhtes (vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 53).

6

Euroopa Liidu Teataja

(7)  Nõukogu 11. augusti 2000, aasta määrus (EÜ) nr 1784/2000 teatavate Brasiiliast, Tšehhi Vabariigist, Jaapanist, Hiina Rahvavabariigist, Korea Vabariigist ja Taist pärinevate tempermalmist toruliitmike impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu kehtestamise ning ajutise tollimaksu sissenõudmise kohta (EÜT L 208, 18.8.2000, lk 10).

7

(8)  India valitsuse vastus subsiidiumivastasele küsimustikule, 15. mai 2015, lk 24.

8

(9)  
  EÜT C 394, 17.12.1998, lk 6.

9

(10)  Üldkohus, kohtuasi T-462/04, 2008 EKL II-3685, punkt 67.

10

(11)  Üldkohus, kohtuasi T-462/04, 2008 EKL II-3685, punktid 68–74.

11

(12)  Uue korra lõige 3.13 sätestab: „...valitsus jätab endale õiguse kehtestada piirang/muuta määra/tollimaksusoodustuse piirmäära käesoleva peatüki alusel...”.

12

(13)  India väliskaubanduse peadirektoraadi avalik teadaanne nr 42(RE2012)/2009-14.

13

(14)  Vt komisjoni 9. veebruari 2012. aasta määrus (EL) nr 115/2012, millega kehtestatakse teatavate Indiast pärit roostevabast terasest kinnitusdetailide ja nende osade impordi suhtes ajutine tasakaalustav tollimaks (ELT L 38, 11.2.2012, lk 6), põhjendus 64.

14

(15)  Vaekogu aruanne, DS 194, lisa B-3, punkt 4.

15

(16)  Vaekogu 29. juuni 2001. aasta aruanne DS194 „United States – Measures treating export restraints as subsidies”, punkt 8.29.

16

(17)  Vaekogu aruanne, DS 194, punkt 8.44.

17

(18)  Apellatsioonikogu 21. veebruari 2005. aasta aruanne DS296 „United States – Countervailing duty investigation on Dynamic Random Access Memory (DRAMS) from Korea”, punktid 110–111.

18

(19)  Apellatsioonikogu aruanne DS 296, punkt 116.

19

(20)  Apellatsioonikogu aruanne DS 296, punkt 116.

20

(21)  Apellatsioonikogu aruanne DS 296, punkt 115.

21

(22)  Apellatsioonikogu aruanne DS 296, punkt 114, milles nõustutakse vaekogu aruande DS 194 punktiga 8.31 selles küsimuses.

22

(23)  Apellatsioonikogu aruanne DS 296, punkt 115.

23

(24)  Vaekogu aruanne, DS 194, punkt 8.25.

24

(25)  Eelistingimustel rauamaagi, mangaani ja kroomimaagi kaevandamise lubade andmise „eksperdirühma” aruanne, esitatud teraseministeeriumile 26. augustil 2005. aastal, lk 36. Aruanne on kättesaadav teraseministeeriumi veebisaidil ning seda oli viimati vaadatud 23. novembril 2015: http://steel.gov.in/GRANT%20OF%20MINING%20LEASES.pdf.

25

(26)  Vaekogu aruanne, 14. juuli 2014, DS436 United States – Countervailing Measures on Certain Hot-Rolled Carbon Steel Flat Products from India, punkt 7.211.

26

(27)  Vaekogu aruanne, DS 436, punkt 7.211.

27

(28)  Dangi aruande 1. leheküljel on märgitud, et eksperdirühma juhtis Shri R.K Dang, endine kaevandusminister, ning selle liikmete hulka kuulusid ministeeriumide, piirkondlike valitsuste, tootmisharu ja tootmisharu ühenduste esindajad ning keskkonna- ja kaevanduseksperdid.

28

(29)  Võttes aluseks keskmise omamaise rauamaagi hinna asjaomasel ajavahemikul, vastaks see umbes 12–15 %-le.

29

(30)  
  1. märtsi 2011. aasta tolliteatis nr 27/2011. Teatis on kättesaadav rahandusministeeriumi veebisaidil ning seda oli viimati vaadatud 23. novembril 2015 http://indiabudget.nic.in/ub2011-12/cen/cus2711.pdf.

30

(31)  Teine eksporditollimaksude andmik, avaldatud aktsiisi-ja tolliameti keskasutuse poolt. Seda oli viimati vaadatud 23. novembril 2015 http://www.cbec.gov.in/resources//htdocs-cbec/customs/cs-tariff2015-16/sch2-exptariff.pdf.

31

(32)  
  30. aprilli 2015. aasta tolliteatis nr 30/2015, avaldatud aktsiiside ja tolliameti keskasutuse poolt. Seda oli viimati vaadatud 23. novembril 2015 http://www.cbec.gov.in/resources//htdocs-cbec/ub1516/do-ltr-jstru1-post-budget.pdf.

32

(33)  OECD Trade Policy Studies, The Economic Impact of Export Restrictions on Raw Materials, avaldatud 16. novembril 2010. Seda oli viimati vaadatud 23. novembril 2015 http://www.oecd.org/publications/the-economic-impact-of-export-restrictions-on-raw-materials-9789264096448-en.htm.

33

(34)  India riigikontroll, „Auditiaruanne kahesuguse kaubaveopoliitika kohta rauamaagi transportimisel India raudteedel”, 8. mai 2015. Asjaomane teave on avaldatud riigikontrolli veebilehel ja seda on viimati vaadatud 23. novembril 2015 http://www.saiindia.gov.in/english/home/public/In%20_Media/14of2015.pdf.

34

(35)  India valitsus, rahandusministeerium, majandusministeerium, töödokument nr 3/2014-DEA „India kaupade eksport: olulised küsimused ja ettepanekud poliitika kohta”, lk 40. Kõnealune dokument on avaldatud rahandusministeeriumi veebisaidil. Seda on viimati vaadatud 23. novembril 2015 http://finmin.nic.in/workingpaper/Working%20Paper%20on%20Trade%2028082014.pdf

35

(36)  Artikkel „India hikes rail freight rates on iron ore exports”, The Wall Street Journal, 16. märts 2010, viimati vaadati seda 23. novembril 2015 http://www.wsj.com/articles/SB10001424052748703734504575125151243861216.

36

(37)  Viimane rauamaagi suhtes kohaldatav veohinna muudatus tehti maksumäärasid käsitleva ringkirja nr 36 (2009) lisaga nr 16 (1.9.2015), mille võttis vastu India valitsuse raudteede ministeerium. Vaata: http://www.indianrailways.gov.in/railwayboard/uploads/directorate/traffic_comm/Freight_Rate_2k15/RC_36_09_Addendum-16.pdf, viimati vaadati seda 26. jaanuaril 2016.

37

(38)  Teraseministeerium, „Terasetööstuse töörühma aruanne kaheteistkümnenda viie aasta plaani (2012-2017) kohta”, november 2011. Aruanne on kättesaadav India plaanikomitee veebisaidil ning seda oli viimati vaadatud 23. novembril 2015: http://planningcommission.gov.in/aboutus/committee/wrkgrp12/wg_steel2212.pdf.

38

(39)  Kaheteistkümnes viisaastakukava aastateks 2012–2017, Majandussektorid, II köide, 13. peatükk, lk 67 punkt 13.72. 10. mai 2013. aasta aruanne on kättesaadav India plaanikomitee veebisaidil ning seda oli viimati vaadatud 23. novembril 2015: http://planningcommission.gov.in/plans/planrel/12thplan/pdf/12fyp_vol2.pdf.

39

(40)  Vt joonealune märkus 38, lk 185.

40

(41)  http://niti.gov.in/content/index.php, vaadatud 27. jaanuaril 2016.

41

(42)  Seda kinnitab komitee endine veebisait http://planningcommission.gov.in/, vaadatud 27. jaanuaril 2016.

42

(43)  Vt joonealune märkus 38, lk 57.

43

(44)  Vt põhjendus (138).

44

(45)  Vt viited joonealuses märkuses 39.

45

(46)  Teraseministeerium, kivisöe ja terase alaline komitee (2012–2013), „Ülevaade rauamaagi ekspordipoliitikast”, kolmekümne kaheksas aruanne. Kõnealune aruanne on kättesaadav India keskkonnaportaalis ning seda oli viimati vaadatud 23. novembril 2015. http://admin.indiaenvironmentportal.org.in/files/file/Review%20of%20Export%20of%20Iron%20Ore%20Policy.pdf.

46

(47)  Allikas: Indian Bureau of Mines http://ibm.nic.in/index.php?c=pages&m=index&id=87&mid=17951 ja India valitsuse vastused küsimustikule. Andmed on esitatud majandusaasta kaupa, mis kestab 1. aprillist aastal x kuni 31. märtsini aastal x + 1.

47

(48)  Allikas: Indian Bureau of Mines http://ibm.nic.in/index.php?c=pages&m=index&id=87&mid=17951 ja India valitsuse vastused küsimustikule. Andmed on esitatud majandusaasta kaupa, mis kestab 1. aprillist aastal x kuni 31. märtsini aastal x + 1.

48

(49)  India kaevanduste büroo kuu keskmine mineraalide müügihind – link India valitsuse veebilehele, mida on viimati vaadatud 23. novembril 2015 http://ibm.nic.in/index.php?c=pages&m=index&id=87&mid=17951.

49

(50)  Võrdlus põhineb kõnealusel rauasisalduse tasemel.

50

(51)  Rahvusvaheline Valuutafond, primary Commodity prices, viimati vaadatud 23. novembril 2015, http://www.imf.org/external/np/res/commod/External_Data.xls

51

(52)  http://www.industry.gov.au/Office-of-the-Chief-Economist/Publications/Pages/default.aspx, last viimati vaadatud 1. veebruaril 2016.

52

(53)  Australian Government Department of Science, Innovation and Science, China Resources Quarterly Southern spring ~ Northern autumn 2015, http://www.industry.gov.au/Office-of-the-Chief-Economist/Publications/Pages/Westpac-Industry-Science-China-Resources-Quarterly.aspx#; viimati vaadatud 1. veebruaril 2016.

53

(54)  ECL edastatud teabe kohaselt hõlmavad peene fraktsiooniga rauamaagi ekspordi stividorikulud muu hulgas rendi maksmist sadamas ladustamise eest, tasu sadama eriseadmete kasutamise eest ja täiendavaid kulusid rauamaagi laevale lastimise eest.

54

(55)  Vt http://www.mining-tax.com.au, viimati vaadatud 29. jaanuaril 2016.

55

(56)  India kaevanduste büroo kuu keskmine mineraalide müügihind – link India valitsuse veebilehele http://ibm.nic.in/index.php?c=pages&m=index&id=87&mid=17951; viimati vaadatud 23. novembril 2015.

56

(57)  International Monetary Fund, primary Commodity prices, viimati vaadatud 23. novembril 2015, http://www.imf.org/external/np/res/commod/External_Data.xls.

57

(58)  Australian Government Department of Science, Innovation and Science, China Resources Quarterly Southern spring ~ Northern autumn 2015, http://www.industry.gov.au/Office-of-the-Chief-Economist/Publications/Pages/Westpac-Industry-Science-China-Resources-Quarterly.aspx#; viimati vaadatud 1. veebruaril 2016.

58

(59)  http://www.industry.gov.au/Office-of-the-Chief-Economist/Publications/Pages/default.aspx, last viimati vaadatud 1. veebruaril 2016.

59

(60)  Põhineb andmetel, mis on kättesaadavad veebisaidil http://www.industry.gov.au/Office-of-the-Chief-Economist/Publications/Pages/Resources-and-energy-quarterly.aspx#, viimati vaadatud 1. veebruaril 2016, kohandatud (i) niiskusesisalduse (kaalutud keskmine – 6,75 %) ja ii) stividorikulude (360 INR) osas.

60

(61)  Vaekogu aruanne, DS 194, punkt 8.59.

61

(62)  Vaekogu aruanne, DS 194, punkt 8.59, millega jäetakse kõrvale punktis 8.56 esitatud Kanada väide.

62

(63)  Panel, Review Pursuant to Article XVI.5, L/1160, 24.5.1960 (BISD 9S/188), punkt 12.

63

(64)  Vt näiteks nõukogu 8. juuli 2008. aasta määrus (EÜ) nr 661/2008, millega kehtestatakse pärast määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist ja artikli 11 lõike 3 kohast osalist vahepealset läbivaatamist lõplik dumpinguvastane tollimaks Venemaalt pärit ammooniumnitraadi impordi suhtes (ELT L 185, 12.7.2008, lk 1).

64

(65)  Apellatsioonikogu aruanne DS 436, lõige 4.317.

65

(66)  Australian Government, Department of Industry and Science, China Resources Quarterly, Southern winter – Northern Summer 2015, lk 20. Seda on viimati vaadatud 23. novembril 2015. aastal http://www.industry.gov.au/Office-of-the-Chief-Economist/Publications/Documents/crq/CRQ-Winter-2015.pdf.

66

(67)  Vt nõukogu 7. aprilli 2008. aasta määrus (EÜ) nr 320/2008, millega tühistatakse Korea Vabariigist pärinevate dünaamiliste muutmäludena (DRAM) tuntud teatavate elektrooniliste mikrolülituste impordi suhtes kehtestatud tasakaalustav tollimaks ja lõpetatakse menetlus, ELT L 96, 9.4.2008, lk 1, põhjendus 88.

67

(68)  Apellatsioonikogu aruanne DS 436, punkt 4.398.

68

(69)  Apellatsioonikogu aruanne DS 436, punkt 4.393.

69

(70)  Vaekogu aruanne 436R, punktid 7.131 ja 7.132.

70

(71)  Vaekogu aruanne United States– Final Countervailing Duty Determination with Respect to Certain Softwood Lumber from Canada, WT/DS257/R and Corr.1, vastu võetud 17. veebruaril 2004, muudetud apellatsioonikogu aruandega WT/DS257/AB/R, punkt 7.116.

71

(72)  Vt European Communities and Certain Member States – Measures Affecting Trade in Large Civil Aircraft, (DS316) vaekogu aruanne 30.6.2010, punkt 7.919.

72

(73)  Viimane õigusakt on teine eksporditariifide tabel (Second schedule of export tariff), mille avaldas keskne aktsiisi- ja tolliasutus, vt joonealune märkus 31.

73

(74)  Viimane rauamaagi suhtes kohaldatav veohinna muudatus tehti maksumäärasid käsitleva ringkirja nr 36 (2009) lisaga nr 16 (1.9.2015), mille võttis vastu India valitsuse raudteede ministeerium. Vt: http://www.indianrailways.gov.in/railwayboard/uploads/directorate/traffic_comm/Freight_Rate_2k15/RC_36_09_Addendum-16.pdf, viimati vaadati seda 26. jaanuaril 2016.

74

(75)  http://ec.europa.eu/eurostat/data/database# → Population and Labour Conditions → Labour Costs → Labour Cost index, nominal value – annual data (NACE Rev. 2) (lc_lci_r2_a), dataset for Industry (except construction).

75

(76)  Kohtuasi T-310/12, 20. mai 2015, Yuanping Changyuan Chemicals Co. Ltd vs. Euroopa Liidu Nõukogu, punktid 134 ja 135.

76

(77)  Komisjoni 19. oktoobri 2011. aasta määrus (EÜ) nr 1043/2011, millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks Indiast ja Hiina Rahvavabariigist pärit oksaalhappe impordi suhtes (ELT L 275, 20.10.2011, lk 1), põhjendus 103.

77

(78)  Kohtuasi M.565, Solvay/Winerberger, punkt 19, sellele on osutatud muudes kohtuasjades M.2294 EtexGroup/Glynwed PipeSystems, punkt 8.

78

(79)  The Commission's Guidelines on Vertical Restraints (2010/C-130/01).

79

(80)  
  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, CHAR, 4/35 1049 Brussels, Belgium

80

---

| 18.3.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 73/53 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 73/53

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2016/388,

17. märts 2016,

millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Indiast pärit keragrafiitmalmist (kõrgtugevast malmist) torude impordi suhtes

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „alusmäärus”), eriti selle artikli 9 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

MENETLUS

1.1.   Ajutised meetmed

Ajutised meetmed

| (1) | 18. septembril 2015 kehtestas Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2015/1559 (2) (edaspidi „ajutine määrus”) ajutise dumpinguvastase tollimaksu Indiast (edaspidi „vaatlusalune riik”) pärit keragrafiitmalmist (kõrgtugevast malmist) torude impordi suhtes liitu. |
| --- | --- |

(1)

18. septembril 2015 kehtestas Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2015/1559 (2) (edaspidi „ajutine määrus”) ajutise dumpinguvastase tollimaksu Indiast (edaspidi „vaatlusalune riik”) pärit keragrafiitmalmist (kõrgtugevast malmist) torude impordi suhtes liitu.

2

| (2) | Komisjon algatas 20. detsembril 2014 uurimise (3) kaebuse alusel, mille esitas 10. novembril 2014 Saint-Gobain PAM Group (edaspidi „kaebuse esitaja”) tootjate nimel, kelle toodang moodustab rohkem kui 25 % liidu keragrafiitmalmist torude kogutoodangust. |
| --- | --- |

(2)

Komisjon algatas 20. detsembril 2014 uurimise (3) kaebuse alusel, mille esitas 10. novembril 2014 Saint-Gobain PAM Group (edaspidi „kaebuse esitaja”) tootjate nimel, kelle toodang moodustab rohkem kui 25 % liidu keragrafiitmalmist torude kogutoodangust.

3

| (3) | Nagu on sätestatud ajutise määruse põhjenduses 14, hõlmas dumpingut ja kahju tekitamist käsitlev uurimine ajavahemikku 1. oktoobrist 2013 kuni 30. septembrini 2014 (edaspidi „uurimisperiood”). Kahju hindamise seisukohast oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2011 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”). |
| --- | --- |

(3)

Nagu on sätestatud ajutise määruse põhjenduses 14, hõlmas dumpingut ja kahju tekitamist käsitlev uurimine ajavahemikku 1. oktoobrist 2013 kuni 30. septembrini 2014 (edaspidi „uurimisperiood”). Kahju hindamise seisukohast oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2011 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).

| (4) | 11. märtsil 2015 algatas komisjon eraldi subsiidiumidevastase uurimise Indiast pärit keragrafiitmalmist torude liitu importimise suhtes. Komisjon avaldas algatamisteate Euroopa Liidu Teatajas (4). Asjaomase uurimise lõplikud järeldused sätestatakse eraldi määruses (edaspidi „subsiidiumivastane alusmäärus”) (5). |
| --- | --- |

(4)

11. märtsil 2015 algatas komisjon eraldi subsiidiumidevastase uurimise Indiast pärit keragrafiitmalmist torude liitu importimise suhtes. Komisjon avaldas algatamisteate Euroopa Liidu Teatajas (4). Asjaomase uurimise lõplikud järeldused sätestatakse eraldi määruses (edaspidi „subsiidiumivastane alusmäärus”) (5).

Euroopa Liidu Teatajas

4

5

1.2.   Järgnenud menetlus

Järgnenud menetlus

| (5) | Pärast selliste tähtsate faktide ja kaalutluste avalikustamist, mille põhjal ajutine dumpinguvastane tollimaks kehtestati (edaspidi „esialgsete järelduste avalikustamine”), esitas mitu huvitatud isikut kirjalikud pöördumised, milles nad väljendasid oma seisukohti esialgsete järelduste kohta. Lisaks andis endast teada ja esitas oma märkused veel üks India tootja Tata Metaliks DI Pipes Limited (edaspidi „Tata”). Isikutele, kes taotlesid ärakuulamist, anti selleks võimalus. |
| --- | --- |

(5)

Pärast selliste tähtsate faktide ja kaalutluste avalikustamist, mille põhjal ajutine dumpinguvastane tollimaks kehtestati (edaspidi „esialgsete järelduste avalikustamine”), esitas mitu huvitatud isikut kirjalikud pöördumised, milles nad väljendasid oma seisukohti esialgsete järelduste kohta. Lisaks andis endast teada ja esitas oma märkused veel üks India tootja Tata Metaliks DI Pipes Limited (edaspidi „Tata”). Isikutele, kes taotlesid ärakuulamist, anti selleks võimalus.

| (6) | Komisjon jätkas lõplike järelduste tegemiseks vajaliku teabe kogumist ja kontrollimist. Komisjon kontrollis kohapeal ühe koostööd tegeva eksportiva tootjaga seotud Itaalia äriühingu poolt antud lisainformatsiooni. |
| --- | --- |

(6)

Komisjon jätkas lõplike järelduste tegemiseks vajaliku teabe kogumist ja kontrollimist. Komisjon kontrollis kohapeal ühe koostööd tegeva eksportiva tootjaga seotud Itaalia äriühingu poolt antud lisainformatsiooni.

| (7) | Jindal Saw Limited (edaspidi „Jindal”) taotles kaubandusmenetlustes ärakuulamise eest vastutava ametniku (edaspidi „ärakuulamise eest vastutav ametnik”) sekkumist esialgse kahjude arvestuse mõningate aspektide suhtes. Ärakuulamise eest vastutav ametnik vaatas taotluse läbi ja vastas kirjalikult otse eksportivale tootjale. |
| --- | --- |

(7)

Jindal Saw Limited (edaspidi „Jindal”) taotles kaubandusmenetlustes ärakuulamise eest vastutava ametniku (edaspidi „ärakuulamise eest vastutav ametnik”) sekkumist esialgse kahjude arvestuse mõningate aspektide suhtes. Ärakuulamise eest vastutav ametnik vaatas taotluse läbi ja vastas kirjalikult otse eksportivale tootjale.

| (8) | Seejärel teatas komisjon kõikidele huvitatud isikutele olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal ta kavatses kehtestada Indiast pärit keragrafiitmalmist torude liitu suunatud impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu ja nõuda lõplikult sisse ajutise tollimaksuga tagatud summad (edaspidi „lõplike järelduste avalikustamine”). Kõigile isikutele anti võimalus esitada märkusi lõpliku avalikustamise kohta kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul. |
| --- | --- |

(8)

Seejärel teatas komisjon kõikidele huvitatud isikutele olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal ta kavatses kehtestada Indiast pärit keragrafiitmalmist torude liitu suunatud impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu ja nõuda lõplikult sisse ajutise tollimaksuga tagatud summad (edaspidi „lõplike järelduste avalikustamine”). Kõigile isikutele anti võimalus esitada märkusi lõpliku avalikustamise kohta kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul.

| (9) | 28. jaanuaril 2016 toimus Electrosteel Castings Limited (edaspidi „ECL”) taotlusel ärakuulamine ärakuulamise eest vastutava ametniku juures. |
| --- | --- |

(9)

28. jaanuaril 2016 toimus Electrosteel Castings Limited (edaspidi „ECL”) taotlusel ärakuulamine ärakuulamise eest vastutava ametniku juures.

| (10) | Märkusi, mida huvitatud isikud esitasid, kaaluti ja võeti vajaduse korral arvesse. |
| --- | --- |

(10)

Märkusi, mida huvitatud isikud esitasid, kaaluti ja võeti vajaduse korral arvesse.

1.3.   Vaatlusalune toode ja samasugune toode

Vaatlusalune toode ja samasugune toode

| (11) | Nagu on esitatud ajutise määruse põhjendustes 15 ja 16, määratleti vaatlusalune toode esialgu India päritolu keragrafiitmalmist (kõrgtugevast malmist) torudena (edaspidi „keragrafiitmalmist torud”), mis kuuluvad praegu CN-koodide ex 7303 00 10 ja ex 7303 00 90 alla. |
| --- | --- |

(11)

Nagu on esitatud ajutise määruse põhjendustes 15 ja 16, määratleti vaatlusalune toode esialgu India päritolu keragrafiitmalmist (kõrgtugevast malmist) torudena (edaspidi „keragrafiitmalmist torud”), mis kuuluvad praegu CN-koodide ex 7303 00 10 ja ex 7303 00 90 alla.

| (12) | Keragrafiitmalmist torusid kasutatakse joogiveega varustamiseks, reovee käitlemiseks ning põllumajandusmaa niisutamiseks. Vee transportimine keragrafiitmalmist torudes võib põhineda survel või lihtsalt gravitatsioonil. Torud on vahemikus 60 – 2 000 mm ning 5,5, 6, 7 või 8 meetrit pikad. Torude sisepind on üldjuhul kaetud tsemendi või muude materjalidega ning välispind tsingi, värvi või lindist mähisega. Peamised lõppkasutajad on kommunaalettevõtted. |
| --- | --- |

(12)

Keragrafiitmalmist torusid kasutatakse joogiveega varustamiseks, reovee käitlemiseks ning põllumajandusmaa niisutamiseks. Vee transportimine keragrafiitmalmist torudes võib põhineda survel või lihtsalt gravitatsioonil. Torud on vahemikus 60 – 2 000 mm ning 5,5, 6, 7 või 8 meetrit pikad. Torude sisepind on üldjuhul kaetud tsemendi või muude materjalidega ning välispind tsingi, värvi või lindist mähisega. Peamised lõppkasutajad on kommunaalettevõtted.

| (13) | Jindal ja India valitsus väitsid, et keragrafiitmalmist torud, mis ei ole seest ega väljast kaetud (edaspidi „katmata torud”), tuleks vaatlusaluse toote hulgast välja arvata, kuna sellised torud on erinevate füüsikaliste, tehniliste ja keemiliste omadustega pooltooted ja neid ei saa ilma täiendava töötlemiseta kasutada vee edasitoimetamiseks. Katmata torud ei ole vaatlusaluse tootega omavahel vahetatavad ning neil on erinev lõppkasutusviis. |
| --- | --- |

(13)

Jindal ja India valitsus väitsid, et keragrafiitmalmist torud, mis ei ole seest ega väljast kaetud (edaspidi „katmata torud”), tuleks vaatlusaluse toote hulgast välja arvata, kuna sellised torud on erinevate füüsikaliste, tehniliste ja keemiliste omadustega pooltooted ja neid ei saa ilma täiendava töötlemiseta kasutada vee edasitoimetamiseks. Katmata torud ei ole vaatlusaluse tootega omavahel vahetatavad ning neil on erinev lõppkasutusviis.

| (14) | Kaebuse esitaja vaidlustas selle väite ning väitis omalt poolt, et kõikidel keragrafiitmalmist torudel, katmata või mitte, on samasugused füüsikalised, tehnilised ja keemilised omadused ja sama lõppkasutusviis. Kaebuse esitaja väitis veel, et seest ja väljast katmist loetakse viimistlemiseks, mis moodustab ainult kuni 20 % keragrafiitmalmist torude tootmise kogumaksumusest ning et see ei muuda keragrafiitmalmist torude põhiomadusi. Kaebuse esitaja rõhutas veel, et katmata torudel ei ole muud tegelikku funktsiooni või kasutusotstarvet lõpptarbija jaoks kui vee ja reovee edasitoimetamine, neid ei müüda liidu turul ning need peavad tingimata olema kaetud enne kaubastamist ja vastama liidu standarditele. Lisaks sellele kuuluvad keragrafiitmalmist katmata torud sama tollikoodi alla kui kaetud torudki ning nende väljaarvamine võiks seetõttu viia kõikidest dumpinguvastastest meetmetest kõrvalehoidmiseni ja vähendada asjaomaste meetmete mõju, võttes arvesse India eksportijate märkimisväärset tootmisvõimsust torude katmiseks liidus (umbes 80 000 tonni aastas). Sellega seoses väitis kaebuse esitaja veel, et alates 2013. aastast on märkimisväärselt suurenenud Indiast pärit katmata torude import ja see oli 2015. aastal peaaegu kolm korda suurem kui 2013. aastal. Kaebuse esitaja arvates kõnealune suundumus tõenäoliselt jätkub. |
| --- | --- |

(14)

Kaebuse esitaja vaidlustas selle väite ning väitis omalt poolt, et kõikidel keragrafiitmalmist torudel, katmata või mitte, on samasugused füüsikalised, tehnilised ja keemilised omadused ja sama lõppkasutusviis. Kaebuse esitaja väitis veel, et seest ja väljast katmist loetakse viimistlemiseks, mis moodustab ainult kuni 20 % keragrafiitmalmist torude tootmise kogumaksumusest ning et see ei muuda keragrafiitmalmist torude põhiomadusi. Kaebuse esitaja rõhutas veel, et katmata torudel ei ole muud tegelikku funktsiooni või kasutusotstarvet lõpptarbija jaoks kui vee ja reovee edasitoimetamine, neid ei müüda liidu turul ning need peavad tingimata olema kaetud enne kaubastamist ja vastama liidu standarditele. Lisaks sellele kuuluvad keragrafiitmalmist katmata torud sama tollikoodi alla kui kaetud torudki ning nende väljaarvamine võiks seetõttu viia kõikidest dumpinguvastastest meetmetest kõrvalehoidmiseni ja vähendada asjaomaste meetmete mõju, võttes arvesse India eksportijate märkimisväärset tootmisvõimsust torude katmiseks liidus (umbes 80 000 tonni aastas). Sellega seoses väitis kaebuse esitaja veel, et alates 2013. aastast on märkimisväärselt suurenenud Indiast pärit katmata torude import ja see oli 2015. aastal peaaegu kolm korda suurem kui 2013. aastal. Kaebuse esitaja arvates kõnealune suundumus tõenäoliselt jätkub.

| (15) | Uurimine on näidanud, et katmata torud ei oma tegelikku funktsiooni/kasutusotstarvet turu jaoks ja neid ei müüda sellisena liidu turul. Asjaomased torud peavad tingimata läbima edasise töötluse, st seest ja väljast katmise enne, kui nad muutuvad turustatavateks ja vastavateks ELis vee ja reovee edasitoimetamise kohta kehtivatele standarditele. Sellal kui vastavus ELi standarditele ei ole toote määratlemisel tingimata otsustav tegur, ei saa selle analüüsimisel, kas katmata toru on lõpptoode või ainult pooltoode, mööda vaadata asjaolust, et katmata toru tuleb täiendavalt töödelda enne, kui seda saab kasutada kavandatud lõppkasutusviisil. Seetõttu komisjon leiab, et keragrafiitmalmist katmata torusid tuleb käsitada pooleldi valmis keragrafiitmalmist torudena. |
| --- | --- |

(15)

Uurimine on näidanud, et katmata torud ei oma tegelikku funktsiooni/kasutusotstarvet turu jaoks ja neid ei müüda sellisena liidu turul. Asjaomased torud peavad tingimata läbima edasise töötluse, st seest ja väljast katmise enne, kui nad muutuvad turustatavateks ja vastavateks ELis vee ja reovee edasitoimetamise kohta kehtivatele standarditele. Sellal kui vastavus ELi standarditele ei ole toote määratlemisel tingimata otsustav tegur, ei saa selle analüüsimisel, kas katmata toru on lõpptoode või ainult pooltoode, mööda vaadata asjaolust, et katmata toru tuleb täiendavalt töödelda enne, kui seda saab kasutada kavandatud lõppkasutusviisil. Seetõttu komisjon leiab, et keragrafiitmalmist katmata torusid tuleb käsitada pooleldi valmis keragrafiitmalmist torudena.

| (16) | Sellele vaatamata võib pooltooteid ja valmiskaupu käsitada ühe tootena, kui i) neil on samasugused põhiomadused ja, kui ii) täiendavad töötlemiskulud ei ole märkimisväärsed (6). On selge, et seest ja väljast katmine lisab katmata torudele reaalse omaduse, mis annab neile torudele olulise ja peamise väärtuse, mis on vajalik nende peamise kasutusotstarbe täitmiseks liidu turul, nimelt vee ja reovee edasitoimetamiseks kooskõlas ELi standarditega. Samuti on selge, et katmata torule sisemise ning välimise kattekihi lisamise maksumus ulatub tavaliselt kuni 20 %ni keragrafiitmalmist toru tootmise kogumaksumusest. Seega tuleb ka kõnealust täiendavat töötlemist pidada oluliseks. |
| --- | --- |

(16)

Sellele vaatamata võib pooltooteid ja valmiskaupu käsitada ühe tootena, kui i) neil on samasugused põhiomadused ja, kui ii) täiendavad töötlemiskulud ei ole märkimisväärsed (6). On selge, et seest ja väljast katmine lisab katmata torudele reaalse omaduse, mis annab neile torudele olulise ja peamise väärtuse, mis on vajalik nende peamise kasutusotstarbe täitmiseks liidu turul, nimelt vee ja reovee edasitoimetamiseks kooskõlas ELi standarditega. Samuti on selge, et katmata torule sisemise ning välimise kattekihi lisamise maksumus ulatub tavaliselt kuni 20 %ni keragrafiitmalmist toru tootmise kogumaksumusest. Seega tuleb ka kõnealust täiendavat töötlemist pidada oluliseks.

6

| (17) | Sellest lähtub, et keragrafiitmalmist pooleldi valmis, katmata torusid ei saa pidada samaks tooteks keragrafiitmalmist viimistletud (seest ja väljast kattekihiga kaetud) torudega, mistõttu need tuleb vaatlusaluse toote määratlusest välja jätta. |
| --- | --- |

(17)

Sellest lähtub, et keragrafiitmalmist pooleldi valmis, katmata torusid ei saa pidada samaks tooteks keragrafiitmalmist viimistletud (seest ja väljast kattekihiga kaetud) torudega, mistõttu need tuleb vaatlusaluse toote määratlusest välja jätta.

| (18) | Komisjon ei leidnud, et katmata torude tootemääratlusest väljajätmine põhjustaks arvestatavat kõrvalehoidmise riski. Katmata torusid impordib ainult üks Jindaliga seotud äriühing, kellel, vastupidi kaebuse esitaja väitele, on väike tootmisvõimsus liidus torude katmiseks. Komisjoni kontrollitud andmete alusel on tegelik tootmisvõimsus umbes 15 000 tonni aastas. Peale selle, kuigi Indiast pärit katmata torude import paistab peale uurimisperioodi lõppu suurenevat, on mahud, lähtudes kaebuse esitaja poolt esitatud andmetest, siiski tagasihoidlikud (vähem kui 10 000 tonni 2015. aastal). Võttes arvesse liidus asuva seotud äriühingu piiratud tootmisvõimsust torude katmiseks, ning tema praegust katmata torudega seonduvat äriplaani eelseisvateks aastateks, mis on 15 000 – 21 000 tonni 2017. aastaks, ei ole tõenäoline, et kõnealune tootmiskoht muudetakse väravaks, mille kaudu hakkab saabuma massiliselt katmata torusid ainsa eesmärgiga need katta, et vältida viimistletud torudele liidus kehtivat tollimaksu, mille puhul tekiks tõenäoliselt vastuolu alusmääruse artikliga 13. |
| --- | --- |

(18)

Komisjon ei leidnud, et katmata torude tootemääratlusest väljajätmine põhjustaks arvestatavat kõrvalehoidmise riski. Katmata torusid impordib ainult üks Jindaliga seotud äriühing, kellel, vastupidi kaebuse esitaja väitele, on väike tootmisvõimsus liidus torude katmiseks. Komisjoni kontrollitud andmete alusel on tegelik tootmisvõimsus umbes 15 000 tonni aastas. Peale selle, kuigi Indiast pärit katmata torude import paistab peale uurimisperioodi lõppu suurenevat, on mahud, lähtudes kaebuse esitaja poolt esitatud andmetest, siiski tagasihoidlikud (vähem kui 10 000 tonni 2015. aastal). Võttes arvesse liidus asuva seotud äriühingu piiratud tootmisvõimsust torude katmiseks, ning tema praegust katmata torudega seonduvat äriplaani eelseisvateks aastateks, mis on 15 000 – 21 000 tonni 2017. aastaks, ei ole tõenäoline, et kõnealune tootmiskoht muudetakse väravaks, mille kaudu hakkab saabuma massiliselt katmata torusid ainsa eesmärgiga need katta, et vältida viimistletud torudele liidus kehtivat tollimaksu, mille puhul tekiks tõenäoliselt vastuolu alusmääruse artikliga 13.

| (19) | Pärast esialgsete järelduste avalikustamist taotles Jindal keragrafiitmalmist ääriktorude väljajätmist tootemääratlusest. Jindal esitas oma taotluse uuesti pärast lõplike järelduste avalikustamist. |
| --- | --- |

(19)

Pärast esialgsete järelduste avalikustamist taotles Jindal keragrafiitmalmist ääriktorude väljajätmist tootemääratlusest. Jindal esitas oma taotluse uuesti pärast lõplike järelduste avalikustamist.

| (20) | Erinevalt katmata torudest on ääriktorud keragrafiitmalmist torud, mis on lõplikult viimistletud sisemise ja välimise kattekihiga. Seetõttu sobivad ääriktorud vee ja reovee edasitoimetamiseks ilma täiendava töötluseta. Põhiolemuselt on need täispikkuses keragrafiitmalmist torudest pikkusesse lõigatud ja äärikutega varustatud torud, mis ühendatakse poltide ja mutrite abil, samal ajal kui teised keragrafiitmalmist torud ühendatakse liitmikega. Pikkusesse lõikamiseks ja äärikute lisamiseks tehtava töötlemise kulu ei saa pidada kuluks keragrafiitmalmist torude põhiomaduste muutmise eest, mis on vee ja reovee edasitoimetamine, või oluliseks töötlemiskuluks. Seetõttu, kuigi teatud täiendav töötlemine on vajalik, et toota keragrafiitmalmist torudest ääriktorusid, leidis komisjon, et kõnealused tooted on üks toode, ning väljaarvamise taotlus lükati tagasi. |
| --- | --- |

(20)

Erinevalt katmata torudest on ääriktorud keragrafiitmalmist torud, mis on lõplikult viimistletud sisemise ja välimise kattekihiga. Seetõttu sobivad ääriktorud vee ja reovee edasitoimetamiseks ilma täiendava töötluseta. Põhiolemuselt on need täispikkuses keragrafiitmalmist torudest pikkusesse lõigatud ja äärikutega varustatud torud, mis ühendatakse poltide ja mutrite abil, samal ajal kui teised keragrafiitmalmist torud ühendatakse liitmikega. Pikkusesse lõikamiseks ja äärikute lisamiseks tehtava töötlemise kulu ei saa pidada kuluks keragrafiitmalmist torude põhiomaduste muutmise eest, mis on vee ja reovee edasitoimetamine, või oluliseks töötlemiskuluks. Seetõttu, kuigi teatud täiendav töötlemine on vajalik, et toota keragrafiitmalmist torudest ääriktorusid, leidis komisjon, et kõnealused tooted on üks toode, ning väljaarvamise taotlus lükati tagasi.

| (21) | Eespool toodud kaalutlusi silmas pidades määratletakse vaatlusalune toode lõplikult kui keragrafiitmalmist (kõrgtugevast malmist) torud (edaspidi „keragrafiitmalmist torud”), mille hulka ei kuulu sisemise ja välise kattekihita keragrafiitmalmist torud (edaspidi „katmata torud”), mis pärinevad Indiast ja kuuluvad CN-koodide ex 7303 00 10 ja ex 7303 00 90 alla. |
| --- | --- |

(21)

Eespool toodud kaalutlusi silmas pidades määratletakse vaatlusalune toode lõplikult kui keragrafiitmalmist (kõrgtugevast malmist) torud (edaspidi „keragrafiitmalmist torud”), mille hulka ei kuulu sisemise ja välise kattekihita keragrafiitmalmist torud (edaspidi „katmata torud”), mis pärinevad Indiast ja kuuluvad CN-koodide ex 7303 00 10 ja ex 7303 00 90 alla.

| (22) | Uurimine näitas, et eespool määratletud vaatlusalune toode, mis on toodetud ja mida müüakse Indias ja toode, mis on toodetud ja mida müüakse liidus, omavad samasuguseid füüsikalisi, keemilisi ja tehnilisi omadusi ning on seetõttu samasugused tooted alusmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses. |
| --- | --- |

(22)

Uurimine näitas, et eespool määratletud vaatlusalune toode, mis on toodetud ja mida müüakse Indias ja toode, mis on toodetud ja mida müüakse liidus, omavad samasuguseid füüsikalisi, keemilisi ja tehnilisi omadusi ning on seetõttu samasugused tooted alusmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.

2.   DUMPINGUHINNAGA MÜÜK

DUMPINGUHINNAGA MÜÜK

2.1.   Normaalväärtus

Normaalväärtus

| (23) | Pärast esialgsete järelduste avalikustamist teatas ECL, et teatavad omamaise müügiga seotud kulud, mis olid esitatud müügi-, üld- ja halduskulude all, olid esitatud juba ka tootmiskulude all, mille tulemusena olid need kahekordselt arvesse võetud, ja seega tuleks neid kulusid vastavalt korrigeerida. Lisaks taotles ta teatavate kulude korrigeerimist, mis olid arvesse võetud normaalväärtuse arvutamisel, ja teatavate vähenduste mahaarvamist normaalväärtuse arvutamisel. Lähtudes kättesaadavatest kontrollitud tõenditest komisjon nõustus, et teatavad kulud olid esitatud kahekordselt ja korrigeeris selle asjaolu, arvestades asjaomased kulud maha müügi-, üld- ja halduskuludest. Komisjon tegi ka vajalikud parandused normaalväärtuse arvutamisel arvesse võetud teatavates kulutustes ja mahaarvamistes. |
| --- | --- |

(23)

Pärast esialgsete järelduste avalikustamist teatas ECL, et teatavad omamaise müügiga seotud kulud, mis olid esitatud müügi-, üld- ja halduskulude all, olid esitatud juba ka tootmiskulude all, mille tulemusena olid need kahekordselt arvesse võetud, ja seega tuleks neid kulusid vastavalt korrigeerida. Lisaks taotles ta teatavate kulude korrigeerimist, mis olid arvesse võetud normaalväärtuse arvutamisel, ja teatavate vähenduste mahaarvamist normaalväärtuse arvutamisel. Lähtudes kättesaadavatest kontrollitud tõenditest komisjon nõustus, et teatavad kulud olid esitatud kahekordselt ja korrigeeris selle asjaolu, arvestades asjaomased kulud maha müügi-, üld- ja halduskuludest. Komisjon tegi ka vajalikud parandused normaalväärtuse arvutamisel arvesse võetud teatavates kulutustes ja mahaarvamistes.

| (24) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist tegi komisjon kindlaks, et sama eksportiva tootja puhul oli juhtudel, kui normaalväärtus määrati kindlaks arvestuslikul teel, ekslikult maha arvatud teatavad hinnaga seotud kulud, peamiselt finantskulud. Nimetatud asjaolu parandati ning kõnealusele äriühingule anti sellest teada. |
| --- | --- |

(24)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist tegi komisjon kindlaks, et sama eksportiva tootja puhul oli juhtudel, kui normaalväärtus määrati kindlaks arvestuslikul teel, ekslikult maha arvatud teatavad hinnaga seotud kulud, peamiselt finantskulud. Nimetatud asjaolu parandati ning kõnealusele äriühingule anti sellest teada.

| (25) | Mõlemad eksportivad tootjad väitsid, et komisjon oleks pidanud normaalväärtuse arvutamisel keskmise krediidikulu lahutama, selle asemel, et seda üldse arvesse võtmata jätta, nagu komisjon esialgu tegi. |
| --- | --- |

(25)

Mõlemad eksportivad tootjad väitsid, et komisjon oleks pidanud normaalväärtuse arvutamisel keskmise krediidikulu lahutama, selle asemel, et seda üldse arvesse võtmata jätta, nagu komisjon esialgu tegi.

| (26) | Kõnealune väide lükati tagasi, kuna keskmine krediidikulu on asjakohane ainult juhul, kui normaalväärtus arvutatakse omamaise turu hindade alusel ja see ei oma tähtsust, kui normaalväärtus arvutatakse tootmiskulude alusel, nagu vaatlusaluste tooteliikide puhul tehti. Selle põhjuseks on asjaolu, et krediidikulu ei ole seotud tootmiskuludega, ent võetakse tavaliselt ühe tegurina arvesse hindade kindlaksmääramisel. |
| --- | --- |

(26)

Kõnealune väide lükati tagasi, kuna keskmine krediidikulu on asjakohane ainult juhul, kui normaalväärtus arvutatakse omamaise turu hindade alusel ja see ei oma tähtsust, kui normaalväärtus arvutatakse tootmiskulude alusel, nagu vaatlusaluste tooteliikide puhul tehti. Selle põhjuseks on asjaolu, et krediidikulu ei ole seotud tootmiskuludega, ent võetakse tavaliselt ühe tegurina arvesse hindade kindlaksmääramisel.

| (27) | Pärast esialgsete järelduste avalikustamist väitis Jindal veel, et mittetüüpilise müügi puhul (7) ei oleks komisjon pidanud kasutama mitte tegelikku kasumimarginaali, mis on sellise müügi puhul saavutatud, kuna see on liiga kõrge, vaid selle asemel äriühingu kaalutud keskmist kasumimarginaali. Eksportiv tootja esitas oma väite uuesti pärast lõplike järelduste avalikustamist, ent ei esitanud uusi tõendeid. |
| --- | --- |

(27)

Pärast esialgsete järelduste avalikustamist väitis Jindal veel, et mittetüüpilise müügi puhul (7) ei oleks komisjon pidanud kasutama mitte tegelikku kasumimarginaali, mis on sellise müügi puhul saavutatud, kuna see on liiga kõrge, vaid selle asemel äriühingu kaalutud keskmist kasumimarginaali. Eksportiv tootja esitas oma väite uuesti pärast lõplike järelduste avalikustamist, ent ei esitanud uusi tõendeid.

7

| (28) | Komisjon lükkas selle väite tagasi, kuna sellise mittetüüpilise müügi normaalväärtus määrati kindlaks eksportiva tootja tegelikku kasumit arvesse võttes, kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 6. |
| --- | --- |

(28)

Komisjon lükkas selle väite tagasi, kuna sellise mittetüüpilise müügi normaalväärtus määrati kindlaks eksportiva tootja tegelikku kasumit arvesse võttes, kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 6.

| (29) | Pärast esialgsete järelduste avalikustamist väitis sama eksportiv tootja, et normaalväärtuse arvutuste korrigeerimise käigus oleks tulnud ka transpordikulud maha arvata. See oli siiski juba tehtud, kuna komisjon lahutas transpordikulud selleks, et jõuda tehasehinna tasemele, juba normaalväärtuse arvutamise esialgses etapis. |
| --- | --- |

(29)

Pärast esialgsete järelduste avalikustamist väitis sama eksportiv tootja, et normaalväärtuse arvutuste korrigeerimise käigus oleks tulnud ka transpordikulud maha arvata. See oli siiski juba tehtud, kuna komisjon lahutas transpordikulud selleks, et jõuda tehasehinna tasemele, juba normaalväärtuse arvutamise esialgses etapis.

| (30) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis sama eksportiv tootja, et kirjavea tõttu ei ole normaalväärtuse arvutuste korrigeerimise käigus pakkekulusid maha arvestatud. Leiti, et väide on õigustatud ning viga parandati. |
| --- | --- |

(30)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis sama eksportiv tootja, et kirjavea tõttu ei ole normaalväärtuse arvutuste korrigeerimise käigus pakkekulusid maha arvestatud. Leiti, et väide on õigustatud ning viga parandati.

| (31) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist esitas liidu tootmisharu uuesti taotluse, et komisjon peaks korrigeerima normaalväärtust, võttes arvesse India rauamaagi ekspordimaksu. Komisjon tegi paralleelse subsiidiumidevastase uurimise käigus kindlaks, et India rauamaagi ekspordihinnad olid moonutatud mitmete India ekspordipiirangute tõttu. Nimetatud asjaoludel ei ole vajadust kõnealuse moonutusega käesolevas uurimises enam arvestada, kuna vastasel korral läheks subsiidiumi mõju kahekordselt arvesse. |
| --- | --- |

(31)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist esitas liidu tootmisharu uuesti taotluse, et komisjon peaks korrigeerima normaalväärtust, võttes arvesse India rauamaagi ekspordimaksu. Komisjon tegi paralleelse subsiidiumidevastase uurimise käigus kindlaks, et India rauamaagi ekspordihinnad olid moonutatud mitmete India ekspordipiirangute tõttu. Nimetatud asjaoludel ei ole vajadust kõnealuse moonutusega käesolevas uurimises enam arvestada, kuna vastasel korral läheks subsiidiumi mõju kahekordselt arvesse.

| (32) | Kuna muid märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 19–32. |
| --- | --- |

(32)

Kuna muid märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendused 19–32.

2.2.   Ekspordihind

Ekspordihind

| (33) | Pärast esialgsete järelduste avalikustamist teatas ECL, et seotud liidu äriühingute teatavad eksportmüügiga seotud kulud, mis olid esitatud müügi-, üld- ja halduskulude all, olid esitatud ühtlasi ka impordijärgsete kuludena, mille tulemusena need võeti kahekordselt arvesse. Lisaks taotles ta teatud kulude korrigeerimist, mis olid arvesse võetud nii ekspordihinna kindlaksmääramisel kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 9 kui ka alusmääruse artikli 2 lõike 10 punkti g rakendamisel. Komisjon nõustus, et teatud kulud olid kahekordselt arvesse võetud ja lahutas need seotud liidu äriühingute müügi-, üld- ja halduskuludest. Komisjon tegi vajalikud parandused ka ekspordihinna arvutamisel arvesse võetud teatud kulutustes ja mahaarvamistes. |
| --- | --- |

(33)

Pärast esialgsete järelduste avalikustamist teatas ECL, et seotud liidu äriühingute teatavad eksportmüügiga seotud kulud, mis olid esitatud müügi-, üld- ja halduskulude all, olid esitatud ühtlasi ka impordijärgsete kuludena, mille tulemusena need võeti kahekordselt arvesse. Lisaks taotles ta teatud kulude korrigeerimist, mis olid arvesse võetud nii ekspordihinna kindlaksmääramisel kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 9 kui ka alusmääruse artikli 2 lõike 10 punkti g rakendamisel. Komisjon nõustus, et teatud kulud olid kahekordselt arvesse võetud ja lahutas need seotud liidu äriühingute müügi-, üld- ja halduskuludest. Komisjon tegi vajalikud parandused ka ekspordihinna arvutamisel arvesse võetud teatud kulutustes ja mahaarvamistes.

| (34) | Teine eksportiv tootja tuvastas samuti teatavad kulud, mis olid kahekordselt maha arvestatud, nii impordijärgsete kuludena kui ka osana seotud liidu äriühingute müügi-, üld- ja halduskuludest. Ka tema taotles teatud mahaarvamistega seoses ümberarvestamist. Komisjon analüüsis taotlust ja tegi asjakohased parandused. Nagu lõplike järelduste avalikustamise raames on juba selgitatud, olid need avalikustamisdokumendi lisades märgitud mõned miinusmärgiga ekspordihinnad seotud krediitarvete ja hinnaalandustega, mida näitas asjaolu, et kogused, millest teada anti, olid samuti negatiivsed ja ei tulenenud parandustest, mida tehti alusmääruse artikli 2 lõike 9 alusel. |
| --- | --- |

(34)

Teine eksportiv tootja tuvastas samuti teatavad kulud, mis olid kahekordselt maha arvestatud, nii impordijärgsete kuludena kui ka osana seotud liidu äriühingute müügi-, üld- ja halduskuludest. Ka tema taotles teatud mahaarvamistega seoses ümberarvestamist. Komisjon analüüsis taotlust ja tegi asjakohased parandused. Nagu lõplike järelduste avalikustamise raames on juba selgitatud, olid need avalikustamisdokumendi lisades märgitud mõned miinusmärgiga ekspordihinnad seotud krediitarvete ja hinnaalandustega, mida näitas asjaolu, et kogused, millest teada anti, olid samuti negatiivsed ja ei tulenenud parandustest, mida tehti alusmääruse artikli 2 lõike 9 alusel.

| (35) | Sama eksportiv tootja väitis ka, et komisjon ei oleks pidanud ekspordihinna arvutamisel rakendama alusmääruse artikli 2 lõiget 9, vaid et ekspordihind oleks pidanud põhinema eksportiva tootja ning temaga seotud liidu äriühingute vahelistel siirdehindadel. Ta väitis, et asjaomased hinnad on usaldatavad kolmel põhjusel. Esiteks oli hind, mida äriühing küsis temaga seotud liidu äriühingutelt, väidetavalt kooskõlas eksportiva tootja müügihinnaga sõltumatute liidu importijate jaoks. Teiseks oli hind, mida eksportiv tootja küsis temaga seotud liidu äriühingutelt, samuti kooskõlas tema ekspordihindadega sõltumatute importijate jaoks muudel turgudel. Kolmandaks on liidu riiklikud tolliasutused järjepidevalt pidanud usaldusväärseteks eksportivate tootjate hindu, millega nad müüvad nendega seotud äriühingutele. Pärast lõplike järelduste avalikustamist esitas eksportiv tootja oma taotluse uuesti, ent ilma uusi argumente või tõendeid lisamata. |
| --- | --- |

(35)

Sama eksportiv tootja väitis ka, et komisjon ei oleks pidanud ekspordihinna arvutamisel rakendama alusmääruse artikli 2 lõiget 9, vaid et ekspordihind oleks pidanud põhinema eksportiva tootja ning temaga seotud liidu äriühingute vahelistel siirdehindadel. Ta väitis, et asjaomased hinnad on usaldatavad kolmel põhjusel. Esiteks oli hind, mida äriühing küsis temaga seotud liidu äriühingutelt, väidetavalt kooskõlas eksportiva tootja müügihinnaga sõltumatute liidu importijate jaoks. Teiseks oli hind, mida eksportiv tootja küsis temaga seotud liidu äriühingutelt, samuti kooskõlas tema ekspordihindadega sõltumatute importijate jaoks muudel turgudel. Kolmandaks on liidu riiklikud tolliasutused järjepidevalt pidanud usaldusväärseteks eksportivate tootjate hindu, millega nad müüvad nendega seotud äriühingutele. Pärast lõplike järelduste avalikustamist esitas eksportiv tootja oma taotluse uuesti, ent ilma uusi argumente või tõendeid lisamata.

| (36) | Eksportiv tootja esitas selle väite juba esialgses etapis (vt ajutise määruse põhjendus 44). Komisjon lükkas eksportiva tootja esimese ja teise väite tagasi samadel põhjustel, mis on esitatud ajutise määruse põhjenduses 45. Lisaks lükkas komisjon ümber äriühingu kolmanda väite ajutise määruse põhjenduses 37 märgitud põhjustel, mille alusel ta lükkas tagasi teise eksportiva tootja samasuguse väite. |
| --- | --- |

(36)

Eksportiv tootja esitas selle väite juba esialgses etapis (vt ajutise määruse põhjendus 44). Komisjon lükkas eksportiva tootja esimese ja teise väite tagasi samadel põhjustel, mis on esitatud ajutise määruse põhjenduses 45. Lisaks lükkas komisjon ümber äriühingu kolmanda väite ajutise määruse põhjenduses 37 märgitud põhjustel, mille alusel ta lükkas tagasi teise eksportiva tootja samasuguse väite.

| (37) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist taotles Jindal uuesti temaga seotud Hispaania ettevõtja krediidikulude kohanduse korrigeerimist rakendades intressimäära arvutamiseks uut valemit. Ometi oli kohandus välja arvestatud lähtudes andmetest, mille äriühing ise esitas vastuseks küsimustikule. Selle kohta, miks neid andmeid ei võiks kasutada, tõendeid ei esitatud. Seetõttu ei näinud komisjon põhjust oma metoodika muutmiseks ja avalikult kättesaadava Euroopa Keskpanga määra kasutamiseks krediidikulude arvestamisel, mida nõudis eksportiv tootja. Ei tõestatud, et just see oli määr, mis rakendus tema Hispaania ettevõtjale. Seetõttu lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(37)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist taotles Jindal uuesti temaga seotud Hispaania ettevõtja krediidikulude kohanduse korrigeerimist rakendades intressimäära arvutamiseks uut valemit. Ometi oli kohandus välja arvestatud lähtudes andmetest, mille äriühing ise esitas vastuseks küsimustikule. Selle kohta, miks neid andmeid ei võiks kasutada, tõendeid ei esitatud. Seetõttu ei näinud komisjon põhjust oma metoodika muutmiseks ja avalikult kättesaadava Euroopa Keskpanga määra kasutamiseks krediidikulude arvestamisel, mida nõudis eksportiv tootja. Ei tõestatud, et just see oli määr, mis rakendus tema Hispaania ettevõtjale. Seetõttu lükati see väide tagasi.

| (38) | Ajutises määruses ei olnud ühe eksportiva tootjaga seotud Itaalia äriühingu poolt tehtud katmata torude töötlemiskulusid maha arvatud ajutise määruse põhjendustes 40 ja 41 esitatud põhjustel. |
| --- | --- |

(38)

Ajutises määruses ei olnud ühe eksportiva tootjaga seotud Itaalia äriühingu poolt tehtud katmata torude töötlemiskulusid maha arvatud ajutise määruse põhjendustes 40 ja 41 esitatud põhjustel.

| (39) | Pärast esialgsete ja lõplike järelduste avalikustamist väitis kaebuse esitaja, et komisjon oleks pidanud asjaomase seotud äriühingu töötlemiskulud maha arvama alusmääruse artikli 2 lõike 9 alusel kahel peamisel põhjusel. Esiteks, et toimida kooskõlas ühe seotud Ühendkuningriigi äriühingu äärikutega seotud töötlemiskulude mahaarvamisega (ajutise määruse põhjendus 42). Teiseks põhjusel, et komisjon on eelmistel kordadel töötlemiskulud maha arvestanud, isegi juhul, kui töötlemiskulud olid liidus kõrgemad kui päritoluriigis. |
| --- | --- |

(39)

Pärast esialgsete ja lõplike järelduste avalikustamist väitis kaebuse esitaja, et komisjon oleks pidanud asjaomase seotud äriühingu töötlemiskulud maha arvama alusmääruse artikli 2 lõike 9 alusel kahel peamisel põhjusel. Esiteks, et toimida kooskõlas ühe seotud Ühendkuningriigi äriühingu äärikutega seotud töötlemiskulude mahaarvamisega (ajutise määruse põhjendus 42). Teiseks põhjusel, et komisjon on eelmistel kordadel töötlemiskulud maha arvestanud, isegi juhul, kui töötlemiskulud olid liidus kõrgemad kui päritoluriigis.

| (40) | Nagu põhjendustes (13) kuni (17) märgitud, on katmata torud tootemääratlusest välja jäetud. Seepärast jättis komisjon ekspordihinna arvutamisel välja vastavalt ka kogu müügi, mis on seotud katmata torudega, mida liidus edasi töödeldakse. Järelikult puudub kaebuse esitaja taotlusel eesmärk ning see lükatakse seetõttu tagasi. |
| --- | --- |

(40)

Nagu põhjendustes (13) kuni (17) märgitud, on katmata torud tootemääratlusest välja jäetud. Seepärast jättis komisjon ekspordihinna arvutamisel välja vastavalt ka kogu müügi, mis on seotud katmata torudega, mida liidus edasi töödeldakse. Järelikult puudub kaebuse esitaja taotlusel eesmärk ning see lükatakse seetõttu tagasi.

| (41) | Ajutises määruses (vt selles esitatud põhjendusi 42 ja 43) olid mõlema eksportiva tootja Ühendkuningriigis asuvate seotud äriühingute töötlemiskulud seotud äärikute lisamise ning torude lühemaks lõikamisega ning need arvestati alusmääruse artikli 2 lõike 9 alusel ekspordihinna arvutamisel maha. |
| --- | --- |

(41)

Ajutises määruses (vt selles esitatud põhjendusi 42 ja 43) olid mõlema eksportiva tootja Ühendkuningriigis asuvate seotud äriühingute töötlemiskulud seotud äärikute lisamise ning torude lühemaks lõikamisega ning need arvestati alusmääruse artikli 2 lõike 9 alusel ekspordihinna arvutamisel maha.

| (42) | Pärast esialgsete ja lõplike järelduste avalikustamist nõudis Jindal, et ääriktorud, mida müüb temaga seotud Ühendkuningriigi äriühing, jäetaks välja vaatlusaluse toote määratlusest ja seepärast ka äriühingu dumpingumarginaali arvestusest. |
| --- | --- |

(42)

Pärast esialgsete ja lõplike järelduste avalikustamist nõudis Jindal, et ääriktorud, mida müüb temaga seotud Ühendkuningriigi äriühing, jäetaks välja vaatlusaluse toote määratlusest ja seepärast ka äriühingu dumpingumarginaali arvestusest.

| (43) | Põhjendustes (19) ja (20) esitatud põhjustel ei pidanud komisjon õigeks ääriktorude väljaarvamist vaatlusaluse toote määratlusest. Ääriktorud, mis moodustasid ainult väikese osa seotud importijate kogumüügist, jäeti siiski ekspordihinna kindlaksmääramisel arvestusest välja. |
| --- | --- |

(43)

Põhjendustes (19) ja (20) esitatud põhjustel ei pidanud komisjon õigeks ääriktorude väljaarvamist vaatlusaluse toote määratlusest. Ääriktorud, mis moodustasid ainult väikese osa seotud importijate kogumüügist, jäeti siiski ekspordihinna kindlaksmääramisel arvestusest välja.

| (44) | Pärast esialgsete järelduste avalikustamist väitis Jindal, et müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi mahaarvamine ajutise määruse artikli 2 lõike 9 alusel temaga seotud Itaalia ja Ühendkuningriigi äriühingute ekspordihinna kindlaksmääramisel ei olnud põhjendatud, sest need näitajad olid väidetavalt selgelt ülemäära suured. Pärast lõplike järelduste avalikustamist kordas äriühing oma taotlust, ent uusi argumente või tõendeid siiski ei esitanud. Äriühing esitas järgmise taotluse. |
| --- | --- |

(44)

Pärast esialgsete järelduste avalikustamist väitis Jindal, et müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi mahaarvamine ajutise määruse artikli 2 lõike 9 alusel temaga seotud Itaalia ja Ühendkuningriigi äriühingute ekspordihinna kindlaksmääramisel ei olnud põhjendatud, sest need näitajad olid väidetavalt selgelt ülemäära suured. Pärast lõplike järelduste avalikustamist kordas äriühing oma taotlust, ent uusi argumente või tõendeid siiski ei esitanud. Äriühing esitas järgmise taotluse.

| (45) | Esiteks väideti, et müügi-, üld- ja halduskuludele on avaldanud mõju töötlemine kahes liidu äriühingus. Äriühing tegi ettepaneku kasutada selle asemel temaga seotud Hispaania äriühingu (mis ei tegelenud uurimisperioodil töötlemisega) müügi-, üld- ja halduskulusid. Teiseks tegi äriühing ettepaneku jätta alternatiivse võimalusena välja temaga seotud Itaalia äriühingu kulud, mis olid konkreetselt seotud kolmandatesse riikidesse eksportimiseks tehtava töötlemise ja kuludega ja mis olid arvestatud sisse müügi-, üld- ja halduskuludesse. Selle kohta esitas äriühing täiendavad andmed. Komisjon kontrollis asjaomaseid andmeid teise kontrollkäigu ajal kõnealusesse seotud Itaalia äriühingusse. Selliseid andmeid ei esitatud Ühendkuningriigis asuva seotud äriühingu kohta, ent eeldati, et tema ekspordihinna kohandamiseks tuleks kasutada seotud Itaalia äriühingu puhul korrigeeritud müügi-, üld- ja halduskuludega sama summat. |
| --- | --- |

(45)

Esiteks väideti, et müügi-, üld- ja halduskuludele on avaldanud mõju töötlemine kahes liidu äriühingus. Äriühing tegi ettepaneku kasutada selle asemel temaga seotud Hispaania äriühingu (mis ei tegelenud uurimisperioodil töötlemisega) müügi-, üld- ja halduskulusid. Teiseks tegi äriühing ettepaneku jätta alternatiivse võimalusena välja temaga seotud Itaalia äriühingu kulud, mis olid konkreetselt seotud kolmandatesse riikidesse eksportimiseks tehtava töötlemise ja kuludega ja mis olid arvestatud sisse müügi-, üld- ja halduskuludesse. Selle kohta esitas äriühing täiendavad andmed. Komisjon kontrollis asjaomaseid andmeid teise kontrollkäigu ajal kõnealusesse seotud Itaalia äriühingusse. Selliseid andmeid ei esitatud Ühendkuningriigis asuva seotud äriühingu kohta, ent eeldati, et tema ekspordihinna kohandamiseks tuleks kasutada seotud Itaalia äriühingu puhul korrigeeritud müügi-, üld- ja halduskuludega sama summat.

| (46) | Komisjon lükkas esimese taotluse tagasi, kuna pidas õigeks, et ajutise määruse artikli 2 lõike 9 alusel ekspordihinna arvutamisel tuleb lähtuda iga seotud äriühingu tegelikest müügi-, üld- ja halduskuludest. Komisjon ei saanud aru, miks ei või tegelike kulude arvesse võtmist lähtepunktina pidada mõistlikuks aluseks. |
| --- | --- |

(46)

Komisjon lükkas esimese taotluse tagasi, kuna pidas õigeks, et ajutise määruse artikli 2 lõike 9 alusel ekspordihinna arvutamisel tuleb lähtuda iga seotud äriühingu tegelikest müügi-, üld- ja halduskuludest. Komisjon ei saanud aru, miks ei või tegelike kulude arvesse võtmist lähtepunktina pidada mõistlikuks aluseks.

| (47) | Teist valikuvõimalust pidas komisjon põhjendatuks, kuna mõlema kaupleja puhul oli liidus töödeldud kaupade müük ekspordihinna kindlaksmääramisel arvestusest välja jäetud. See asjaolu õigustas ka kulude jaotust, et oleks võimalik välja jätta töötlemisega seotud kulud. Teise kontrollkäigu tulemusena, mille käigus kontrolliti seotud Itaalia äriühingu kohta esitatud müügi-, üld- ja halduskulude täiendavat jaotust, nõustus komisjon, et mõned kulud olid seotud ainult katmata torude töötlemisega (mis, nagu eespool mainitud, on tootemääratlusest välja jäetud). Seega ei võetud töötlemisega seotud müügi-, üld- ja halduskulusid alusmääruse artikli 2 lõike 9 alusel ekspordihinna arvutamisel arvesse. Ühendkuningriigis asuva seotud äriühingu müügi-, üld- ja halduskulusid täiendavalt ei korrigeeritud, kuna äriühing ei esitanud peale esialgsete järelduste avalikustamist nende kulude kohta täiendavat jaotust. Kõik liidus asuvate seotud äriühingute kulutused, mis olid seotud ekspordiga kolmandatesse riikidesse, olid juba esialgses etapis maha arvatud. |
| --- | --- |

(47)

Teist valikuvõimalust pidas komisjon põhjendatuks, kuna mõlema kaupleja puhul oli liidus töödeldud kaupade müük ekspordihinna kindlaksmääramisel arvestusest välja jäetud. See asjaolu õigustas ka kulude jaotust, et oleks võimalik välja jätta töötlemisega seotud kulud. Teise kontrollkäigu tulemusena, mille käigus kontrolliti seotud Itaalia äriühingu kohta esitatud müügi-, üld- ja halduskulude täiendavat jaotust, nõustus komisjon, et mõned kulud olid seotud ainult katmata torude töötlemisega (mis, nagu eespool mainitud, on tootemääratlusest välja jäetud). Seega ei võetud töötlemisega seotud müügi-, üld- ja halduskulusid alusmääruse artikli 2 lõike 9 alusel ekspordihinna arvutamisel arvesse. Ühendkuningriigis asuva seotud äriühingu müügi-, üld- ja halduskulusid täiendavalt ei korrigeeritud, kuna äriühing ei esitanud peale esialgsete järelduste avalikustamist nende kulude kohta täiendavat jaotust. Kõik liidus asuvate seotud äriühingute kulutused, mis olid seotud ekspordiga kolmandatesse riikidesse, olid juba esialgses etapis maha arvatud.

| (48) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis Jindal, et tema kontsernistruktuur on peale uurimisperioodi muutunud ja et ta ei ekspordi enam oma Ühendkuningriigis ja Hispaanias asuvate seotud äriühingute kaudu. Pärast uurimisperioodi lõppu toimunud väidetavad muutused kontsernistruktuuris ei saa avaldada mõju dumpingumarginaalidele, mis tehti kindlaks uurimisperioodi kohta käivate kontrollitud andmete alusel. Kõnealune väide lükati seetõttu tagasi. |
| --- | --- |

(48)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis Jindal, et tema kontsernistruktuur on peale uurimisperioodi muutunud ja et ta ei ekspordi enam oma Ühendkuningriigis ja Hispaanias asuvate seotud äriühingute kaudu. Pärast uurimisperioodi lõppu toimunud väidetavad muutused kontsernistruktuuris ei saa avaldada mõju dumpingumarginaalidele, mis tehti kindlaks uurimisperioodi kohta käivate kontrollitud andmete alusel. Kõnealune väide lükati seetõttu tagasi.

| (49) | Pärast esialgsete ja lõplike järelduste avalikustamist väitis sama eksportiv tootja veel, et komisjon kasutas erinevat lähenemisviisi ühelt poolt müügi-, üld- ja halduskulude ja teiselt poolt kasumi kohandamisel. Müügi-, üld- ja halduskulude kohandamisel võttis komisjon arvesse tegelikud müügi-, üld- ja halduskulud, samas kui kasumi kohandamisel asendati tegelikud summad teoreetilise summaga. |
| --- | --- |

(49)

Pärast esialgsete ja lõplike järelduste avalikustamist väitis sama eksportiv tootja veel, et komisjon kasutas erinevat lähenemisviisi ühelt poolt müügi-, üld- ja halduskulude ja teiselt poolt kasumi kohandamisel. Müügi-, üld- ja halduskulude kohandamisel võttis komisjon arvesse tegelikud müügi-, üld- ja halduskulud, samas kui kasumi kohandamisel asendati tegelikud summad teoreetilise summaga.

| (50) | Kõnealune seotud äriühing oli uurimisperioodil kahjumis. Seega ei olnud olemas reaalset kasumimarginaali, mida oleks saanud kasutada. Kooskõlas ajutise määruse põhjenduses 43 sätestatuga kasutati mõistliku võrdlusaluse puudumisel 3,7 % suurust keskmist kasumit, mida peetakse mitteseotud importija puhul kohaseks kasumitasemeks. Komisjon pidas kõnealuse kasumitaseme kasutamist täpsemaks kui mis tahes seotud importija kasumitaseme kasutamist, kui selline kasumitase oleks kättesaadav. |
| --- | --- |

(50)

Kõnealune seotud äriühing oli uurimisperioodil kahjumis. Seega ei olnud olemas reaalset kasumimarginaali, mida oleks saanud kasutada. Kooskõlas ajutise määruse põhjenduses 43 sätestatuga kasutati mõistliku võrdlusaluse puudumisel 3,7 % suurust keskmist kasumit, mida peetakse mitteseotud importija puhul kohaseks kasumitasemeks. Komisjon pidas kõnealuse kasumitaseme kasutamist täpsemaks kui mis tahes seotud importija kasumitaseme kasutamist, kui selline kasumitase oleks kättesaadav.

| (51) | Pärast esialgsete järelduste avalikustamist esitas ECL ka taotluse, et tema liidus asuvate seotud äriühingute müügi-, üld- ja halduskulusid ei tohiks ekspordihinna arvutamisel kogu mahus maha arvata. Äriühing väitis, et tema liidus asuvad tütarettevõtjad on importija, nagu ka eksportiva tootja turundusosakonna rollis. Ta esitas arvamuse, et ainult need liidus asuvate seotud äriühingute müügi-, üld- ja halduskulud, mis on seotud nende äriühingute tegevusega importijana, tuleb ekspordihinna arvutamisel maha arvata. Pärast lõplike järelduste avalikustamist esitati see väide uuesti, ent ilma uute üksikasjadeta. |
| --- | --- |

(51)

Pärast esialgsete järelduste avalikustamist esitas ECL ka taotluse, et tema liidus asuvate seotud äriühingute müügi-, üld- ja halduskulusid ei tohiks ekspordihinna arvutamisel kogu mahus maha arvata. Äriühing väitis, et tema liidus asuvad tütarettevõtjad on importija, nagu ka eksportiva tootja turundusosakonna rollis. Ta esitas arvamuse, et ainult need liidus asuvate seotud äriühingute müügi-, üld- ja halduskulud, mis on seotud nende äriühingute tegevusega importijana, tuleb ekspordihinna arvutamisel maha arvata. Pärast lõplike järelduste avalikustamist esitati see väide uuesti, ent ilma uute üksikasjadeta.

| (52) | Komisjon lükkas selle väite tagasi järgmistel põhjustel. Esiteks, eksportiv tootja eksportis uurimisperioodil liitu ka otse, kuigi väikestes kogustes, ja mitte ainult läbi temaga seotud äriühingute. Lisaks selgus uurimise käigus, et eksportiv tootja oli kandnud ka Indias eksportmüügiga seoses kulusid (nt eksportmüügiga liitu tegelevad töötajad ja muud müügi-, üld- ja halduskulud). See näitas, et äriühingu eksporditegevus ja kaasnevad kulud jagunesid emaettevõtja ja temaga seotud liidu äriühingute vahel. Pärast lõplike järelduste avaldamist väitis äriühing, et peamist turundusfunktsiooni täitsid liidus asuvad seotud äriühingud ja järelikult kandsid nemad ka seonduvad kulud. See ei ole vastuolus komisjoni hinnanguga, kuna äriühing tunnistas, et teatud liitu suunduva eksportmüügiga seonduvad kulud kandis ka emaettevõtja. Seetõttu lükati tagasi väide, et liidus asuvad seotud äriühingud on emaettevõtja turundusosakonnad. |
| --- | --- |

(52)

Komisjon lükkas selle väite tagasi järgmistel põhjustel. Esiteks, eksportiv tootja eksportis uurimisperioodil liitu ka otse, kuigi väikestes kogustes, ja mitte ainult läbi temaga seotud äriühingute. Lisaks selgus uurimise käigus, et eksportiv tootja oli kandnud ka Indias eksportmüügiga seoses kulusid (nt eksportmüügiga liitu tegelevad töötajad ja muud müügi-, üld- ja halduskulud). See näitas, et äriühingu eksporditegevus ja kaasnevad kulud jagunesid emaettevõtja ja temaga seotud liidu äriühingute vahel. Pärast lõplike järelduste avaldamist väitis äriühing, et peamist turundusfunktsiooni täitsid liidus asuvad seotud äriühingud ja järelikult kandsid nemad ka seonduvad kulud. See ei ole vastuolus komisjoni hinnanguga, kuna äriühing tunnistas, et teatud liitu suunduva eksportmüügiga seonduvad kulud kandis ka emaettevõtja. Seetõttu lükati tagasi väide, et liidus asuvad seotud äriühingud on emaettevõtja turundusosakonnad.

| (53) | Teiseks on turunduse, reklaami ja muud liidus klientide leidmise otstarbel tehtavad tegevused tavapärased importija tegevused ning on tavapärane, et importija kannab ka seonduvad kulud. Täpsemalt, need on osa toote müügiga seoses tehtavatest kulutustest. Pealegi ei oleks tekkinud neid kulutusi, mida äriühing otsustas teha seoses ekspordiga, kui vaatlusalust toodet ei oleks liitu imporditud. Seetõttu ei ole põhjendatud eksportimiseks ja importimiseks tehtavate tegevuste eristamine, nagu seda tegi eksportiv tootja, ja see tuleb samuti tagasi lükata. Siiski arvati seotud liidu äriühingute poolt vaatlusaluse toote või teiste toodete kolmandatesse riikidesse eksportimiseks tehtud kulud juba eelnevalt maha nende ettevõtete müügi-, üld- ja halduskuludest. |
| --- | --- |

(53)

Teiseks on turunduse, reklaami ja muud liidus klientide leidmise otstarbel tehtavad tegevused tavapärased importija tegevused ning on tavapärane, et importija kannab ka seonduvad kulud. Täpsemalt, need on osa toote müügiga seoses tehtavatest kulutustest. Pealegi ei oleks tekkinud neid kulutusi, mida äriühing otsustas teha seoses ekspordiga, kui vaatlusalust toodet ei oleks liitu imporditud. Seetõttu ei ole põhjendatud eksportimiseks ja importimiseks tehtavate tegevuste eristamine, nagu seda tegi eksportiv tootja, ja see tuleb samuti tagasi lükata. Siiski arvati seotud liidu äriühingute poolt vaatlusaluse toote või teiste toodete kolmandatesse riikidesse eksportimiseks tehtud kulud juba eelnevalt maha nende ettevõtete müügi-, üld- ja halduskuludest.

| (54) | Kuna rohkem märkusi ei esitatud, kinnitas komisjon ajutise määruse põhjendused 33–48. |
| --- | --- |

(54)

Kuna rohkem märkusi ei esitatud, kinnitas komisjon ajutise määruse põhjendused 33–48.

2.3.   Võrdlus

Võrdlus

| (55) | Pärast esialgsete järelduste avalikustamist avaldas ECL arvamust, et äriühingute-siseseid krediidikulusid, st India emaettevõtja ja temaga seotud liidu äriühingute vahelisi krediidikulusid ei oleks tulnud alusmääruse artikli 2 lõike 10 punkti g alusel maha arvata, kuna komisjon ei aktsepteerinud eksportiva tootja ja temaga seotud liidu äriühingute vahelist siirdehinda. Komisjon oli alusmääruse artikli 2 lõike 9 alusel ekspordihinna kindlaksmääramisel juba maha arvanud liidus asuvate seotud äriühingute krediidikulud, mis olid seotud müügiga sõltumatutele klientidele. Selle väitega nõustuti. |
| --- | --- |

(55)

Pärast esialgsete järelduste avalikustamist avaldas ECL arvamust, et äriühingute-siseseid krediidikulusid, st India emaettevõtja ja temaga seotud liidu äriühingute vahelisi krediidikulusid ei oleks tulnud alusmääruse artikli 2 lõike 10 punkti g alusel maha arvata, kuna komisjon ei aktsepteerinud eksportiva tootja ja temaga seotud liidu äriühingute vahelist siirdehinda. Komisjon oli alusmääruse artikli 2 lõike 9 alusel ekspordihinna kindlaksmääramisel juba maha arvanud liidus asuvate seotud äriühingute krediidikulud, mis olid seotud müügiga sõltumatutele klientidele. Selle väitega nõustuti.

| (56) | Sama eksportiv tootja väitis ka, et ajutise määruse artikli 2 lõike 10 punkti b alusel tuleks normaalväärtusest maha arvata ka tollimaksu tagastamise kava ja sihttoodete kava summad, et oleks tagatud normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglane võrdlus. |
| --- | --- |

(56)

Sama eksportiv tootja väitis ka, et ajutise määruse artikli 2 lõike 10 punkti b alusel tuleks normaalväärtusest maha arvata ka tollimaksu tagastamise kava ja sihttoodete kava summad, et oleks tagatud normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglane võrdlus.

| (57) | Komisjon lükkas selle väite tagasi järgmistel põhjustel. Esiteks, nagu on osutatud ajutise määruse põhjenduses 53, ei tehtud kohandusi siiski ekspordisoodustuste suhtes, kuna eksportivad tootjad ei tõendanud, et eksportmüügi pealt tasumata või tagastamata maks sisaldub omamaises hinnas. See asjaolu leidis kinnitust ka paralleelses subsiidiumidevastases uurimises, (8) mille käigus tehti kindlaks, et nn tollimaksu tagastamise kava ja sihttoodete kava on subsiidiumid India valitsuse poolt antava rahalise toetuse kujul ja neid ei saa pidada lubatavaks tollimaksu tagastussüsteemiks ega asendamise puhul kasutatavaks tagastussüsteemiks. |
| --- | --- |

(57)

Komisjon lükkas selle väite tagasi järgmistel põhjustel. Esiteks, nagu on osutatud ajutise määruse põhjenduses 53, ei tehtud kohandusi siiski ekspordisoodustuste suhtes, kuna eksportivad tootjad ei tõendanud, et eksportmüügi pealt tasumata või tagastamata maks sisaldub omamaises hinnas. See asjaolu leidis kinnitust ka paralleelses subsiidiumidevastases uurimises, (8) mille käigus tehti kindlaks, et nn tollimaksu tagastamise kava ja sihttoodete kava on subsiidiumid India valitsuse poolt antava rahalise toetuse kujul ja neid ei saa pidada lubatavaks tollimaksu tagastussüsteemiks ega asendamise puhul kasutatavaks tagastussüsteemiks.

8

| (58) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist taotles sama eksportiv tootja uuesti, et tollimaksu tagastamise kava ja sihttoodete kava summad tuleks normaalväärtusest maha arvata. Uusi seonduvaid andmeid ega argumente ta ei esitanud. Seetõttu lükkas komisjon kõnealuse taotluse tagasi. |
| --- | --- |

(58)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist taotles sama eksportiv tootja uuesti, et tollimaksu tagastamise kava ja sihttoodete kava summad tuleks normaalväärtusest maha arvata. Uusi seonduvaid andmeid ega argumente ta ei esitanud. Seetõttu lükkas komisjon kõnealuse taotluse tagasi.

| (59) | Pärast esialgsete ja lõplike järelduste avalikustamist taotles kaebuse esitaja uuesti, et komisjon rakendaks ajutise määruse artikli 2 lõike 11 teises lauses sätestatud suunatud dumpingut käsitlevat erandlikku metoodikat. |
| --- | --- |

(59)

Pärast esialgsete ja lõplike järelduste avalikustamist taotles kaebuse esitaja uuesti, et komisjon rakendaks ajutise määruse artikli 2 lõike 11 teises lauses sätestatud suunatud dumpingut käsitlevat erandlikku metoodikat.

| (60) | Komisjon ei teinud kindlaks uusi asjaolusid, mis oleksid tal võimaldanud muuta oma esialgset hinnangut, et suunatud dumpingu metoodika kasutamine ei ole õigustatud. |
| --- | --- |

(60)

Komisjon ei teinud kindlaks uusi asjaolusid, mis oleksid tal võimaldanud muuta oma esialgset hinnangut, et suunatud dumpingu metoodika kasutamine ei ole õigustatud.

| (61) | Kuna rohkem märkusi ei esitatud, kinnitati ajutise määruse põhjendused 49–54. |
| --- | --- |

(61)

Kuna rohkem märkusi ei esitatud, kinnitati ajutise määruse põhjendused 49–54.

2.4.   Dumpingumarginaalid

Dumpingumarginaalid

| (62) | Pärast esialgsete järelduste avalikustamist väitis ECL, et dumpingu- ja kahjumarginaali arvutamiseks kasutatud CIF-väärtused on vastuolulised. Äriühing väitis, et CIF-väärtus, mida kasutati nimetajana ECLi dumpingumarginaali arvutamisel, peaks olema sama CIF-väärtus, mida kasutati kahjumarginaali arvutamiseks ja mis kajastab arvestuslikku ekspordihinda CIF-tasemel. |
| --- | --- |

(62)

Pärast esialgsete järelduste avalikustamist väitis ECL, et dumpingu- ja kahjumarginaali arvutamiseks kasutatud CIF-väärtused on vastuolulised. Äriühing väitis, et CIF-väärtus, mida kasutati nimetajana ECLi dumpingumarginaali arvutamisel, peaks olema sama CIF-väärtus, mida kasutati kahjumarginaali arvutamiseks ja mis kajastab arvestuslikku ekspordihinda CIF-tasemel.

| (63) | Komisjon leidis, et dumpingumarginaali arvutamisel tuleb nimetajaks võtta tegelik CIF-hind liidu piiril, millega kaup on deklareeritud liidu tolliasutustele. Kõnealune metoodika tagab, et dumpingumarginaal arvutatakse protsendina tegelikust CIF-hinnast liidu piiril, ning et dumpinguvastane tollimaks kogutakse liidu tolliasutuste poolt tegelikku CIF-hinda liidu piiril aluseks võttes. Seetõttu lükati kõnealune väide tagasi. Lisaks on nii dumpingu kui ka kahju arvestamisel kasutatud ekspordihinnad liidu piiril arvestuslikult kindlaks määratud alusmääruse artikli 2 lõike 9 alusel. Seetõttu on mõlemad, nii dumpingu kui ka kahju arvestuse juures kasutatud metoodika omavahel kooskõlas. Siiski ei välista see asjaolu, et lõplik maksusumma tuleb väljendada protsendina tolliasutustele teatatud CIF-väärtusest. |
| --- | --- |

(63)

Komisjon leidis, et dumpingumarginaali arvutamisel tuleb nimetajaks võtta tegelik CIF-hind liidu piiril, millega kaup on deklareeritud liidu tolliasutustele. Kõnealune metoodika tagab, et dumpingumarginaal arvutatakse protsendina tegelikust CIF-hinnast liidu piiril, ning et dumpinguvastane tollimaks kogutakse liidu tolliasutuste poolt tegelikku CIF-hinda liidu piiril aluseks võttes. Seetõttu lükati kõnealune väide tagasi. Lisaks on nii dumpingu kui ka kahju arvestamisel kasutatud ekspordihinnad liidu piiril arvestuslikult kindlaks määratud alusmääruse artikli 2 lõike 9 alusel. Seetõttu on mõlemad, nii dumpingu kui ka kahju arvestuse juures kasutatud metoodika omavahel kooskõlas. Siiski ei välista see asjaolu, et lõplik maksusumma tuleb väljendada protsendina tolliasutustele teatatud CIF-väärtusest.

| (64) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis kaebuse esitaja, et võrreldes kahe eksportiva tootja dumpingu- ja kahjumarginaale, ilmnes anomaalia, sest ühe puhul oli madalam dumpingumarginaal kokku pandud kõrgema kahjumarginaaliga, samas kui teise eksportiva tootja puhul oli vastupidi tehtud. |
| --- | --- |

(64)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis kaebuse esitaja, et võrreldes kahe eksportiva tootja dumpingu- ja kahjumarginaale, ilmnes anomaalia, sest ühe puhul oli madalam dumpingumarginaal kokku pandud kõrgema kahjumarginaaliga, samas kui teise eksportiva tootja puhul oli vastupidi tehtud.

| (65) | Kõnealune erinevus tuleneb asjaolust, mida on ka eespool selgitatud, et nii ekspordihind kui ka normaalväärtus (suures osas) määrati mõlema eksportiva tootja puhul kindlaks arvestuslikult. Seetõttu peegeldasid dumpingumarginaalid pigem mõlema äriühingu kulude struktuuri kui tegelikku hinda sõltumatutele klientidele, nii India omamaisel kui ka liidu turul. |
| --- | --- |

(65)

Kõnealune erinevus tuleneb asjaolust, mida on ka eespool selgitatud, et nii ekspordihind kui ka normaalväärtus (suures osas) määrati mõlema eksportiva tootja puhul kindlaks arvestuslikult. Seetõttu peegeldasid dumpingumarginaalid pigem mõlema äriühingu kulude struktuuri kui tegelikku hinda sõltumatutele klientidele, nii India omamaisel kui ka liidu turul.

| (66) | Kaebuse esitaja väitis, et katmata torude väljajätmise tõttu on ühe eksportiva tootja dumpingumarginaal liiga madalaks hinnatud ja et see peaks olema määratud kõrgemale tasemele. Kuna komisjon otsustas jätta katmata torud tootemääratlusest välja põhjendustes (13)-(19) esitatud põhjustel, puudus kõnealusel väitel eesmärk ja see lükati seetõttu tagasi. |
| --- | --- |

(66)

Kaebuse esitaja väitis, et katmata torude väljajätmise tõttu on ühe eksportiva tootja dumpingumarginaal liiga madalaks hinnatud ja et see peaks olema määratud kõrgemale tasemele. Kuna komisjon otsustas jätta katmata torud tootemääratlusest välja põhjendustes (13)-(19) esitatud põhjustel, puudus kõnealusel väitel eesmärk ja see lükati seetõttu tagasi.

| (67) | Kaebuse esitaja väitis veel, et dumpingumarginaalide arvutamisel oleks tulnud arvesse võtta hinnatasemeid pärast uurimisperioodi. Ta väitis, et pärast uurimisperioodi vähendasid eksportivad tootjad oma hindu liidu turul, samal ajal kui hinnad India omamaisel turul jäid väidetavalt stabiilseks. |
| --- | --- |

(67)

Kaebuse esitaja väitis veel, et dumpingumarginaalide arvutamisel oleks tulnud arvesse võtta hinnatasemeid pärast uurimisperioodi. Ta väitis, et pärast uurimisperioodi vähendasid eksportivad tootjad oma hindu liidu turul, samal ajal kui hinnad India omamaisel turul jäid väidetavalt stabiilseks.

| (68) | Kaebuse esitaja märkis õigesti, et „sõna „üldjuhul” kasutamine alusmääruse artikli 6 lõikes 1 võimaldab selle alusel teha erandi reegli suhtes, mis keelab arvesse võtta teavet, mis käib uurimisperioodile järgneva perioodi kohta” (9). Taotlus mõlema eksportiva tootja uue ekspordihinna ja normaalväärtuse arvutamiseks uurimisperioodile järgneva perioodi kohta nõuaks uue põhjaliku analüüsi tegemist komisjoni poolt, mis hõlmaks nii andmete kogumist eksportivatelt tootjatelt kui ka nende kontrollimist. Seda ei ole tehniliselt ja õiguslikult võimalik teha käesoleva menetluse raames. Seetõttu lükati kõnealune väide tagasi. |
| --- | --- |

(68)

Kaebuse esitaja märkis õigesti, et „sõna „üldjuhul” kasutamine alusmääruse artikli 6 lõikes 1 võimaldab selle alusel teha erandi reegli suhtes, mis keelab arvesse võtta teavet, mis käib uurimisperioodile järgneva perioodi kohta” (9). Taotlus mõlema eksportiva tootja uue ekspordihinna ja normaalväärtuse arvutamiseks uurimisperioodile järgneva perioodi kohta nõuaks uue põhjaliku analüüsi tegemist komisjoni poolt, mis hõlmaks nii andmete kogumist eksportivatelt tootjatelt kui ka nende kontrollimist. Seda ei ole tehniliselt ja õiguslikult võimalik teha käesoleva menetluse raames. Seetõttu lükati kõnealune väide tagasi.

sõna „üldjuhul” kasutamine alusmääruse artikli 6 lõikes 1 võimaldab selle alusel teha erandi reegli suhtes, mis keelab arvesse võtta teavet, mis käib uurimisperioodile järgneva perioodi kohta

9

| (69) | Kuna rohkem märkusi ei olnud, kinnitati ajutise määruse põhjendustes 55 ja 56 esitatud metoodika dumpingumarginaalide arvutamiseks. |
| --- | --- |

(69)

Kuna rohkem märkusi ei olnud, kinnitati ajutise määruse põhjendustes 55 ja 56 esitatud metoodika dumpingumarginaalide arvutamiseks.

| (70) | Võttes arvesse normaalväärtuse ja ekspordihinna korrigeerimisi ning asjaolu, et muid märkusi ei esitatud, on lõplikud dumpingumarginaalid, väljendatuna protsendimäärana CIF-hinnast liidu piiril enne tollimaksude tasumist, järgmised.






  Äriühing | Dumpingumarginaal |
| --- | --- | --- |
| Jindal Saw Ltd | 19,0 % |
| Electrosteel Castings Ltd | 4,1 % |
| Üleriigiline marginaal | 19,0 % |

(70)

Võttes arvesse normaalväärtuse ja ekspordihinna korrigeerimisi ning asjaolu, et muid märkusi ei esitatud, on lõplikud dumpingumarginaalid, väljendatuna protsendimäärana CIF-hinnast liidu piiril enne tollimaksude tasumist, järgmised.

Äriühing

Dumpingumarginaal

Jindal Saw Ltd

19,0 %

Electrosteel Castings Ltd

4,1 %

Üleriigiline marginaal

19,0 %

3.   KAHJU

KAHJU

3.1.   Sissejuhatavad märkused

Sissejuhatavad märkused

| (71) | Mitmed isikud väitsid, et avalikustatud esialgsed järeldused ei sisaldanud kahju kindlakstegemiseks piisavat teavet liidu tarbimise, impordi- ja ekspordistatistika ning makro- ja mikromajanduslike näitajate kohta. Selle väitega osaliselt nõustuti ja täiendav teave kahjunäitajate kohta on esitatud allpool, siiski vaid ulatuses, mis tagab õigustatud konfidentsiaalsusnõuete kaitse. |
| --- | --- |

(71)

Mitmed isikud väitsid, et avalikustatud esialgsed järeldused ei sisaldanud kahju kindlakstegemiseks piisavat teavet liidu tarbimise, impordi- ja ekspordistatistika ning makro- ja mikromajanduslike näitajate kohta. Selle väitega osaliselt nõustuti ja täiendav teave kahjunäitajate kohta on esitatud allpool, siiski vaid ulatuses, mis tagab õigustatud konfidentsiaalsusnõuete kaitse.

| (72) | Pärast lõplike järelduste avaldamist laekunud märkuste põhjal avastas komisjon, et oli osa liidu tootmisharu eksportmüügist arvesse võtnud müügina liidus. Parandatud müüginumbrite tõttu on tulnud väikeseid muudatusi/parandusi teha ka mõningaid muid kahjunäitajaid iseloomustavates vahemikes ja/või indeksites, nimelt liidu kogutarbimises, eksportivate tootjate turuosas, liidu tootmisharu turuosas ja liidu müügihinnas. Kõnealuste paranduste mõju asjaomastele kahjunäitajatele oli siiski tühine ning see ei mõjutanud suundumusi ega muutnud ära järeldust, et tekitatud kahju oli oluline. |
| --- | --- |

(72)

Pärast lõplike järelduste avaldamist laekunud märkuste põhjal avastas komisjon, et oli osa liidu tootmisharu eksportmüügist arvesse võtnud müügina liidus. Parandatud müüginumbrite tõttu on tulnud väikeseid muudatusi/parandusi teha ka mõningaid muid kahjunäitajaid iseloomustavates vahemikes ja/või indeksites, nimelt liidu kogutarbimises, eksportivate tootjate turuosas, liidu tootmisharu turuosas ja liidu müügihinnas. Kõnealuste paranduste mõju asjaomastele kahjunäitajatele oli siiski tühine ning see ei mõjutanud suundumusi ega muutnud ära järeldust, et tekitatud kahju oli oluline.

3.2.   Liidu tootmisharu ja liidu toodangu määratlus

Liidu tootmisharu ja liidu toodangu määratlus

| (73) | Uurimisperioodil valmistas liidus samasugust toodet kolm tootjat. Nemad moodustavad „liidu tootmisharu” alusmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(73)

Uurimisperioodil valmistas liidus samasugust toodet kolm tootjat. Nemad moodustavad „liidu tootmisharu” alusmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses.

| (74) | Kuna liidu tootjaid on ainult kolm ja SG PAM Group esitas andmed oma tütarettevõtjate kohta ning hinnangud ainukese koostööd mittetegeva liidu tootja – Tiroler Rohre GmbH („TRM”) kohta, on kõik näitajad esitatud indekseeritud kujul või vahemikena, et kaitsta uurimise käigus koostööd teinud liidu teise tootja konfidentsiaalsust. |
| --- | --- |

(74)

Kuna liidu tootjaid on ainult kolm ja SG PAM Group esitas andmed oma tütarettevõtjate kohta ning hinnangud ainukese koostööd mittetegeva liidu tootja – Tiroler Rohre GmbH („TRM”) kohta, on kõik näitajad esitatud indekseeritud kujul või vahemikena, et kaitsta uurimise käigus koostööd teinud liidu teise tootja konfidentsiaalsust.

| (75) | Tehti kindlaks, et liidu kogutoodang uurimisperioodil oli 590 000 – 610 000 tonni. Komisjon tegi liidu kogutoodangu kindlaks teabe põhjal, mis oli liidu tootmisharu kohta kättesaadav – näiteks kaebuses sisalduv teave koostööd mittetegeva tootja kohta ja koostööd tegevatelt liidu tootjatelt uurimise käigus kogutud andmed. Kahe koostööd tegeva liidu tootja toodang moodustas umbes 96 % liidu kogutoodangust. |
| --- | --- |

(75)

Tehti kindlaks, et liidu kogutoodang uurimisperioodil oli 590 000 – 610 000 tonni. Komisjon tegi liidu kogutoodangu kindlaks teabe põhjal, mis oli liidu tootmisharu kohta kättesaadav – näiteks kaebuses sisalduv teave koostööd mittetegeva tootja kohta ja koostööd tegevatelt liidu tootjatelt uurimise käigus kogutud andmed. Kahe koostööd tegeva liidu tootja toodang moodustas umbes 96 % liidu kogutoodangust.

3.3.   Liidu tarbimine

Liidu tarbimine

| (76) | Komisjon tegi liidu tarbimise kindlaks liidu tootmisharu liidusisese müügi kogumahu alusel, millele liideti liitu suunatud kolmandate riikide import. Komisjon tegi liidu tootmisharu kogumüügi kindlaks koostööd tegevatelt liidu tootjatelt kogutud andmete ja koostööd mittetegeva tootja kohta kaebuses esitatud teabe alusel. Impordimahud saadi Eurostati andmetest ja need ühitati koostööd tegevate India tootjate poolt esitatud andmetega. |
| --- | --- |

(76)

Komisjon tegi liidu tarbimise kindlaks liidu tootmisharu liidusisese müügi kogumahu alusel, millele liideti liitu suunatud kolmandate riikide import. Komisjon tegi liidu tootmisharu kogumüügi kindlaks koostööd tegevatelt liidu tootjatelt kogutud andmete ja koostööd mittetegeva tootja kohta kaebuses esitatud teabe alusel. Impordimahud saadi Eurostati andmetest ja need ühitati koostööd tegevate India tootjate poolt esitatud andmetega.

| (77) | Euroopa Liidu tarbimine muutus järgmiselt.

  Liidu tarbimine | 2011 | 2012 | 2013 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tarbimine (tuhandetes tonnides) | 570–620 | 490–540 | 460–510 | 520–570 |
| Indeks | 100 | 87 | 83 | 93 |
| Allikas: küsimustiku vastused, kaebuses sisalduv teave ja Eurostat. |

(77)

Euroopa Liidu tarbimine muutus järgmiselt.

Liidu tarbimine

Liidu tarbimine

2011

2012

2013

Uurimisperiood

Tarbimine (tuhandetes tonnides)

570–620

490–540

460–510

520–570

Indeks

Indeks

100

100

87

87

83

83

93

93

Allikas: küsimustiku vastused, kaebuses sisalduv teave ja Eurostat.

Allikas:

| (78) | Liidu tarbimine vähenes 7 % vaatlusalusel perioodil. Liidu tarbimine oli graafiliselt kujutatuna U-kujuline – see vähenes märkimisväärselt aastatel 2011–2012 (üle 13 %), vähenes jätkuvalt 2013. aastal ning suurenes uurimisperioodil. Kõnealust tarbimismustrit võib selgitada asjaolu, et keragrafiitmalmist torude lõpptarbijateks on veevarustuse, kanalisatsiooni ja niisutustöödega tegelevad äriühingud. Need on enamasti riiklikust rahastamisest sõltuvad avaliku sektori asutused. Aastatel 2011 ja 2012 läks majanduskriis üle täielikuks riigivõla kriisiks, mille mõju ulatus 2013. aastasse ja mis sundis liikmesriikide valitsusi märkimisväärselt vähendama riiklikke investeeringuid ja kulutusi. See selgitab nõudluse märkimisväärset vähenemist keragrafiitmalmist torude järele, eelkõige sellistes riikides nagu Hispaania, Portugal ja Itaalia. |
| --- | --- |

(78)

Liidu tarbimine vähenes 7 % vaatlusalusel perioodil. Liidu tarbimine oli graafiliselt kujutatuna U-kujuline – see vähenes märkimisväärselt aastatel 2011–2012 (üle 13 %), vähenes jätkuvalt 2013. aastal ning suurenes uurimisperioodil. Kõnealust tarbimismustrit võib selgitada asjaolu, et keragrafiitmalmist torude lõpptarbijateks on veevarustuse, kanalisatsiooni ja niisutustöödega tegelevad äriühingud. Need on enamasti riiklikust rahastamisest sõltuvad avaliku sektori asutused. Aastatel 2011 ja 2012 läks majanduskriis üle täielikuks riigivõla kriisiks, mille mõju ulatus 2013. aastasse ja mis sundis liikmesriikide valitsusi märkimisväärselt vähendama riiklikke investeeringuid ja kulutusi. See selgitab nõudluse märkimisväärset vähenemist keragrafiitmalmist torude järele, eelkõige sellistes riikides nagu Hispaania, Portugal ja Itaalia.

3.4.   Import Indiast

Import Indiast

3.4.1.   Indiast pärit impordi maht ja turuosa

Indiast pärit impordi maht ja turuosa

| (79) | Komisjon tegi impordi mahu kindlaks Eurostati andmete alusel. Eurostati andmeid võrreldi eksportivate tootjate esitatud andmetega ning erinevused olid marginaalsed. Pärast katmata torude tootemääratlusest väljaarvamist arvas komisjon Indiast imporditud katmata torude kogused maha kõikide nende aastate impordist, mil katmata torusid imporditi, st 2013. aastal ja uurimisperioodil. Samamoodi tehti kindlaks impordi turuosa.

  Impordi maht ja turuosa | 2011 | 2012 | 2013 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indiast pärit impordi maht (tuhandetes tonnides) | 75–85 | 60–70 | 70–80 | 80–100 |
| Impordi maht (indeks) | 100 | 83 | 94 | 110 |
| Turuosa (%) | 13–15 | 13–15 | 15–17 | 17–19 |
| Turuosa (indeks) | 100 | 95 | 112 | 118 |
| Allikas: Eurostat, küsimustiku vastused. |

(79)

Komisjon tegi impordi mahu kindlaks Eurostati andmete alusel. Eurostati andmeid võrreldi eksportivate tootjate esitatud andmetega ning erinevused olid marginaalsed. Pärast katmata torude tootemääratlusest väljaarvamist arvas komisjon Indiast imporditud katmata torude kogused maha kõikide nende aastate impordist, mil katmata torusid imporditi, st 2013. aastal ja uurimisperioodil. Samamoodi tehti kindlaks impordi turuosa.

Impordi maht ja turuosa

Impordi maht ja turuosa

2011

2012

2013

Uurimisperiood

Indiast pärit impordi maht (tuhandetes tonnides)

75–85

60–70

70–80

80–100

Impordi maht (indeks)

indeks

100

100

83

83

94

94

110

110

Turuosa (%)

13–15

13–15

15–17

17–19

Turuosa (indeks)

indeks

100

100

95

95

112

112

118

118

Allikas: Eurostat, küsimustiku vastused.

Allikas:

| (80) | Vaatlusalusel perioodil suurenes Indiast pärit impordi maht, kahanevale turule vaatamata, enam kui 10 %. Samal ajal suurenes India eksportivate tootjate turuosa peaaegu 18 %. On tähelepanuväärne, et aastatel 2012–2013, mil liidu tarbimine oli väike ja järjest vähenemas, kasvas Indiast pärit import märkimisväärselt, peaaegu 10 %, mis tõstis selle turuosa peaaegu 17 %. Indiast pärit impordi märkimisväärne kasv jätkus ka uurimisperioodil, kusjuures selle turuosa kasvas täiendavalt 6 % aastast 2013 kuni uurimisperioodini. |
| --- | --- |

(80)

Vaatlusalusel perioodil suurenes Indiast pärit impordi maht, kahanevale turule vaatamata, enam kui 10 %. Samal ajal suurenes India eksportivate tootjate turuosa peaaegu 18 %. On tähelepanuväärne, et aastatel 2012–2013, mil liidu tarbimine oli väike ja järjest vähenemas, kasvas Indiast pärit import märkimisväärselt, peaaegu 10 %, mis tõstis selle turuosa peaaegu 17 %. Indiast pärit impordi märkimisväärne kasv jätkus ka uurimisperioodil, kusjuures selle turuosa kasvas täiendavalt 6 % aastast 2013 kuni uurimisperioodini.

3.4.2.   Indiast pärit impordi hind

Indiast pärit impordi hind

| (81) | Komisjon tegi Eurostati andmete põhjal kindlaks impordihinnad, et analüüsida muutusi hinnasuundumustes. Peale katmata torude väljaarvamist, eemaldas komisjon Indiast imporditud katmata torude maksumuse ja kogused ka nende aastate keskmise hinna arvutustest, mil katmata torusid imporditi, nimelt 2013. aasta ja uurimisperioodi. |
| --- | --- |

(81)

Komisjon tegi Eurostati andmete põhjal kindlaks impordihinnad, et analüüsida muutusi hinnasuundumustes. Peale katmata torude väljaarvamist, eemaldas komisjon Indiast imporditud katmata torude maksumuse ja kogused ka nende aastate keskmise hinna arvutustest, mil katmata torusid imporditi, nimelt 2013. aasta ja uurimisperioodi.

| (82) | Indiast liitu suunatud impordi keskmine hind muutus järgmiselt.

  Impordihinnad | 2011 | 2012 | 2013 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| India (euro/tonn) | 665 | 703 | 671 | 664 |
| Indeks | 100 | 106 | 101 | 100 |
| Allikas: Eurostat, küsimustiku vastused. |

(82)

Indiast liitu suunatud impordi keskmine hind muutus järgmiselt.

Impordihinnad

Impordihinnad

2011

2012

2013

Uurimisperiood

India (euro/tonn)

665

703

671

664

Indeks

Indeks

100

100

106

106

101

101

100

100

Allikas: Eurostat, küsimustiku vastused.

Allikas:

| (83) | Pärast 6 %-list hinnatõusu ajavahemikul 2011–2012, hinnad langesid 2013. aastal ning uurimisperioodil jõudsid vaatlusaluse perioodi algusega samale tasemele. |
| --- | --- |

(83)

Pärast 6 %-list hinnatõusu ajavahemikul 2011–2012, hinnad langesid 2013. aastal ning uurimisperioodil jõudsid vaatlusaluse perioodi algusega samale tasemele.

3.4.3.   Hinna allalöömine

Hinna allalöömine

| (84) | Eksportivate tootjate ja liidu tootmisharu esitatud teabe alusel tegi komisjon kindlaks hindade allalöömise uurimisperioodil, võrreldes selleks:






  a) | liidu tootjate kaalutud keskmisi müügihindu tooteliigi kohta sõltumatutele klientidele liidu turul, mis kohandati tehasehindade tasemele, ning |
| --- | --- | --- |

(84)

Eksportivate tootjate ja liidu tootmisharu esitatud teabe alusel tegi komisjon kindlaks hindade allalöömise uurimisperioodil, võrreldes selleks:

a)

liidu tootjate kaalutud keskmisi müügihindu tooteliigi kohta sõltumatutele klientidele liidu turul, mis kohandati tehasehindade tasemele, ning

| b) | analoogseid kaalutud keskmisi hindu tooteliigi kohta, mis oli India koostööd tegevate tootjate poolt imporditud ja müüdi esimesele sõltumatule kliendile liidu turul, ja mis tehti kindlaks CIF-hinna alusel, ja mida kohandati impordijärgseid kulusid arvesse võttes. |
| --- | --- |

b)

analoogseid kaalutud keskmisi hindu tooteliigi kohta, mis oli India koostööd tegevate tootjate poolt imporditud ja müüdi esimesele sõltumatule kliendile liidu turul, ja mis tehti kindlaks CIF-hinna alusel, ja mida kohandati impordijärgseid kulusid arvesse võttes.

| (85) | Mõlemad eksportivad tootjad väitsid, et tema ja kaebuse esitaja poolt müüdavate toodete vahel on olulised erinevused, mis mõjutavad hindade võrreldavust. Eriti tõid nad välja, et nad ei tooda torusid, mis on varustatud kahekambrilise piirajaga liitmikuga, mida SG PAM müüb kaubamärgi Universal joint all. Samuti ei tooda nad automaatühendusi õhukeste torude jaoks, mis sarnanevad SG PAM Blutop tooterühma plasttorudele. Lisaks väitsid nad, et ei tooda seest termoplastiga kaetud torusid, nagu SG PAM turustab kaubamärgi Ductan all ja kasutab oma Blutop tooterühmas. Liidu keragrafiitmalmist torude kasutajad kinnitasid kõnealuseid väiteid ja samuti asjaolu, et mitte kumbki India koostööd tegevatest eksportivatest tootjatest ei suuda nimetatud tooteid müügiks pakkuda. Seepärast arvas komisjon SG PAMi Universal joint'iga varustatud torud ning SG PAMi Blutop tooterühma hinna allalöömise ja kahjumarginaali arvutustest välja. Kõnealune väljaarvamine mõjutas mahu poolest vähem kui 10 % tehinguid. |
| --- | --- |

(85)

Mõlemad eksportivad tootjad väitsid, et tema ja kaebuse esitaja poolt müüdavate toodete vahel on olulised erinevused, mis mõjutavad hindade võrreldavust. Eriti tõid nad välja, et nad ei tooda torusid, mis on varustatud kahekambrilise piirajaga liitmikuga, mida SG PAM müüb kaubamärgi Universal joint all. Samuti ei tooda nad automaatühendusi õhukeste torude jaoks, mis sarnanevad SG PAM Blutop tooterühma plasttorudele. Lisaks väitsid nad, et ei tooda seest termoplastiga kaetud torusid, nagu SG PAM turustab kaubamärgi Ductan all ja kasutab oma Blutop tooterühmas. Liidu keragrafiitmalmist torude kasutajad kinnitasid kõnealuseid väiteid ja samuti asjaolu, et mitte kumbki India koostööd tegevatest eksportivatest tootjatest ei suuda nimetatud tooteid müügiks pakkuda. Seepärast arvas komisjon SG PAMi Universal joint'iga varustatud torud ning SG PAMi Blutop tooterühma hinna allalöömise ja kahjumarginaali arvutustest välja. Kõnealune väljaarvamine mõjutas mahu poolest vähem kui 10 % tehinguid.

| (86) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis kaebuse esitaja, et Universal joint'i väljajätmine ei olnud põhjendatud, kuna igal eksportival tootjal on olemas tehniline lahendus, millega sellist toruühendust asendada. Komisjon tuletas meelde, et mitmed kasutajad olid kinnitanud, et eksportivad tootjad ei suuda pakkuda kahekambrilise piirajaga toruühendust. Igal juhul ei omistatud käesolevas uurimises toruühenduse tüübile olulise elemendi tähendust, mille alusel erinevaid tooteliike nende hindade võrdlemise eesmärgil üksteisest eristada. Seetõttu ei olnud võimalik teha õiglast hinnavõrdlust tooteliikide kaupa. Võttes arvesse, et kõnealuse toruühendusega varustatud torude hulk on väike, õiglase hinnavõrdluse tegemise keerukust ja asjaolu, mis on märgitud põhjenduses 91, et suurema osa tooteliikide puhul löödi hinnad alla ja nende kahjumarginaal tuli välja arvutada, kinnitas komisjon, et kahekordse piirajaga toruühenduste väljajätmine hindade allalöömise arvutustest on asjakohane. |
| --- | --- |

(86)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis kaebuse esitaja, et Universal joint'i väljajätmine ei olnud põhjendatud, kuna igal eksportival tootjal on olemas tehniline lahendus, millega sellist toruühendust asendada. Komisjon tuletas meelde, et mitmed kasutajad olid kinnitanud, et eksportivad tootjad ei suuda pakkuda kahekambrilise piirajaga toruühendust. Igal juhul ei omistatud käesolevas uurimises toruühenduse tüübile olulise elemendi tähendust, mille alusel erinevaid tooteliike nende hindade võrdlemise eesmärgil üksteisest eristada. Seetõttu ei olnud võimalik teha õiglast hinnavõrdlust tooteliikide kaupa. Võttes arvesse, et kõnealuse toruühendusega varustatud torude hulk on väike, õiglase hinnavõrdluse tegemise keerukust ja asjaolu, mis on märgitud põhjenduses 91, et suurema osa tooteliikide puhul löödi hinnad alla ja nende kahjumarginaal tuli välja arvutada, kinnitas komisjon, et kahekordse piirajaga toruühenduste väljajätmine hindade allalöömise arvutustest on asjakohane.

| (87) | Jindal väitis, et muud tegelikud erinevused, muu hulgas näiteks väliskatte ja sisemise vooderduse erinevused, avaldasid samuti hindade võrreldavusele mõju ning seepärast tuleks ka neid kohandamisel/väljaarvamisel arvesse võtta. Need väited lükati siiski tagasi. Nii liidu tootmisharu kui ka India eksportivad tootjad olid teada andnud võrreldavate füüsikaliste omadustega tooteliikide müügist liitu ning seepärast oli nende teiste väidetavate erinevuste suhtes läbi viidud õiglane võrdlus, eesmärgiga arvutada välja hinna allalöömise ja kahjumarginaalid. |
| --- | --- |

(87)

Jindal väitis, et muud tegelikud erinevused, muu hulgas näiteks väliskatte ja sisemise vooderduse erinevused, avaldasid samuti hindade võrreldavusele mõju ning seepärast tuleks ka neid kohandamisel/väljaarvamisel arvesse võtta. Need väited lükati siiski tagasi. Nii liidu tootmisharu kui ka India eksportivad tootjad olid teada andnud võrreldavate füüsikaliste omadustega tooteliikide müügist liitu ning seepärast oli nende teiste väidetavate erinevuste suhtes läbi viidud õiglane võrdlus, eesmärgiga arvutada välja hinna allalöömise ja kahjumarginaalid.

| (88) | Nagu põhjenduses 43 on märgitud, jäeti ääriktorud eksportivate tootjate ekspordihindade kindlaksmääramisel arvestusest välja. Seetõttu jäeti sama toote müük liidu tootmisharu poolt ka hinna allalöömise arvestusest välja. Liidu turul müüdavate ääriktorude kogus oli väga väike (vähem kui 1 %). |
| --- | --- |

(88)

Nagu põhjenduses 43 on märgitud, jäeti ääriktorud eksportivate tootjate ekspordihindade kindlaksmääramisel arvestusest välja. Seetõttu jäeti sama toote müük liidu tootmisharu poolt ka hinna allalöömise arvestusest välja. Liidu turul müüdavate ääriktorude kogus oli väga väike (vähem kui 1 %).

| (89) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis Jindal, et komisjoni tehtud ekspordihinna kohandused, nimelt müügi-, üld- ja halduskulude ja kasumi kohandused, on vastuolus WTO poolt sätestatuga. Sama eksportiv tootja väitis, et selliselt kohandatud ekspordihinnad (mis mõnikord on null või isegi negatiivsed) ei saa olla aluseks, mille põhjal hinnata, kas dumpinguhindadega import põhjustab kahju liidu tootmisharule. Komisjon sellega ei nõustunud. Komisjoni tava kohaselt kohandati liidu tootjate hinnad tehasehindade tasemele, arvates muu hulgas maha ka transpordiga seotud kulud. Seetõttu ei oleks õiglane importija edasimüügihinna võrdlemine liidu tehasehinnaga. Lisaks eemaldati, pärast lõplike järelduste avalikustamist, hinna allalöömise arvestusest see ainuke juhtum, mil eksportiva tootja hind oli nullist väiksem, kusjuures eemaldamise mõju marginaalidele oli tühine. |
| --- | --- |

(89)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis Jindal, et komisjoni tehtud ekspordihinna kohandused, nimelt müügi-, üld- ja halduskulude ja kasumi kohandused, on vastuolus WTO poolt sätestatuga. Sama eksportiv tootja väitis, et selliselt kohandatud ekspordihinnad (mis mõnikord on null või isegi negatiivsed) ei saa olla aluseks, mille põhjal hinnata, kas dumpinguhindadega import põhjustab kahju liidu tootmisharule. Komisjon sellega ei nõustunud. Komisjoni tava kohaselt kohandati liidu tootjate hinnad tehasehindade tasemele, arvates muu hulgas maha ka transpordiga seotud kulud. Seetõttu ei oleks õiglane importija edasimüügihinna võrdlemine liidu tehasehinnaga. Lisaks eemaldati, pärast lõplike järelduste avalikustamist, hinna allalöömise arvestusest see ainuke juhtum, mil eksportiva tootja hind oli nullist väiksem, kusjuures eemaldamise mõju marginaalidele oli tühine.

| (90) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist juhtis Jindal tähelepanu, et komisjon ei olnud esitanud teavet liidu toodete ja eksportivate tootjate toodete kokkusobivuse kohta üksikute tooteliikide kaupa ja et tootja ei saanud seetõttu kindlaks teha, kas komisjon oli analüüsinud hinna allalöömise olulisust selle osa tooteliikide suhtes, mille puhul hinna allalöömist kindlaks ei tehtud. |
| --- | --- |

(90)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist juhtis Jindal tähelepanu, et komisjon ei olnud esitanud teavet liidu toodete ja eksportivate tootjate toodete kokkusobivuse kohta üksikute tooteliikide kaupa ja et tootja ei saanud seetõttu kindlaks teha, kas komisjon oli analüüsinud hinna allalöömise olulisust selle osa tooteliikide suhtes, mille puhul hinna allalöömist kindlaks ei tehtud.

| (91) | Tooteid, mis sobisid hinna allalöömise arvutustesse, oli kahel eksportival tootjal vastavalt 99 % ja 95 % ning hindade allalöömine tehti kindlaks 98 % ja 91 % liidu turul müüdavate eri tooteliikide puhul. Võttes arvesse, et hind oli alla löödud väga suurel osal tooteliikidest, lükkas komisjon tagasi väite, et hindade allalöömise kohta ei olnud tehtud korralikku analüüsi. |
| --- | --- |

(91)

Tooteid, mis sobisid hinna allalöömise arvutustesse, oli kahel eksportival tootjal vastavalt 99 % ja 95 % ning hindade allalöömine tehti kindlaks 98 % ja 91 % liidu turul müüdavate eri tooteliikide puhul. Võttes arvesse, et hind oli alla löödud väga suurel osal tooteliikidest, lükkas komisjon tagasi väite, et hindade allalöömise kohta ei olnud tehtud korralikku analüüsi.

| (92) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis Tata, et hindade allalöömine, mis põhines liidu tootmisharu tootmiskuludel, ei olnud sobiv indikaator kahju kindlakstegemiseks, kuna tootmiskulu oli liiga suur suurte püsikulude ja liigse tootmisvõimsuse tõttu. Nagu allpool märgitakse, on hindade allalöömiseks vaja hindu võrrelda. Igal juhul on hindade allalöömine vaid üks mitmest näitajast, mida kontrollitakse, et teha kindlaks, kas liidu tootmisharu kandis olulist kahju. |
| --- | --- |

(92)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis Tata, et hindade allalöömine, mis põhines liidu tootmisharu tootmiskuludel, ei olnud sobiv indikaator kahju kindlakstegemiseks, kuna tootmiskulu oli liiga suur suurte püsikulude ja liigse tootmisvõimsuse tõttu. Nagu allpool märgitakse, on hindade allalöömiseks vaja hindu võrrelda. Igal juhul on hindade allalöömine vaid üks mitmest näitajast, mida kontrollitakse, et teha kindlaks, kas liidu tootmisharu kandis olulist kahju.

| (93) | Hindu võrreldi tooteliikide kaupa samal kaubandustasandil toimunud tehingutes, tehes vajaduse korral nõuetekohased kohandused, peale tagasimaksete ja hinnaalanduste mahaarvamist. Võrdluse tulemus on väljendatud protsendina liidu tootjate käibest uurimisperioodil. See näitas, et kahe koostööd tegeva eksportiva tootja kaalutud keskmised hinna allalöömise marginaalid olid 30,9 % ja 31,7 %. |
| --- | --- |

(93)

Hindu võrreldi tooteliikide kaupa samal kaubandustasandil toimunud tehingutes, tehes vajaduse korral nõuetekohased kohandused, peale tagasimaksete ja hinnaalanduste mahaarvamist. Võrdluse tulemus on väljendatud protsendina liidu tootjate käibest uurimisperioodil. See näitas, et kahe koostööd tegeva eksportiva tootja kaalutud keskmised hinna allalöömise marginaalid olid 30,9 % ja 31,7 %.

3.5.   Liidu tootmisharu majanduslik olukord

Liidu tootmisharu majanduslik olukord

3.5.1.   Üldised märkused

Üldised märkused

| (94) | Mikro- ja makromajanduslikud näitajad on avaldatud kas vahemikena või indeksitena, mis tagab õigustatud konfidentsiaalsusnõuete kaitse vastavalt põhjenduses (71) sätestatule. |
| --- | --- |

(94)

Mikro- ja makromajanduslikud näitajad on avaldatud kas vahemikena või indeksitena, mis tagab õigustatud konfidentsiaalsusnõuete kaitse vastavalt põhjenduses (71) sätestatule.

3.5.2.   Makromajanduslikud näitajad

Makromajanduslikud näitajad

3.5.2.1.   Tootmine, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

| (95) | Liidu kogutoodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendusaste muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Liidu toodang, tootmisvõimsus ja selle rakendamine | 2011 | 2012 | 2013 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Toodang (tuhandetes tonnides) | 580–600 | 460–480 | 530–550 | 590–610 |
| Tootmismaht (indeks) | 100 | 79 | 91 | 101 |
| Tootmisvõimsus (tuhandetes tonnides) | 1 000  – 1 100 | 1 000  – 1 100 | 1 000  – 1 100 | 1 000  – 1 100 |
| Tootmisvõimsus (indeks) | 100 | 100 | 100 | 100 |
| Tootmisvõimsuse rakendamine (%) | 52–57 | 42–47 | 45–50 | 53–58 |
| Allikas: vastused küsimustikule ja kaebuses sisalduv teave. |

(95)

Liidu kogutoodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendusaste muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Liidu toodang, tootmisvõimsus ja selle rakendamine

Liidu toodang, tootmisvõimsus ja selle rakendamine

2011

2012

2013

Uurimisperiood

Toodang (tuhandetes tonnides)

580–600

460–480

530–550

590–610

Tootmismaht (indeks)

indeks

100

100

79

79

91

91

101

101

Tootmisvõimsus (tuhandetes tonnides)

1 000  – 1 100

1 000  – 1 100

1 000  – 1 100

1 000  – 1 100

Tootmisvõimsus (indeks)

indeks

100

100

100

100

100

100

100

100

Tootmisvõimsuse rakendamine (%)

52–57

42–47

45–50

53–58

Allikas: vastused küsimustikule ja kaebuses sisalduv teave.

Allikas:

| (96) | Liidu tootmisharu kogutoodang oli uurimisperioodil veidi suurem kui 2011. aastal, kuigi uurimisperioodil oli müük liidus palju väiksem (vt allpool). Toodangu kasvu 2013. aastal ja uurimisperioodil tõukas tagant suurenenud eksportmüük (vt põhjendus (128)). |
| --- | --- |

(96)

Liidu tootmisharu kogutoodang oli uurimisperioodil veidi suurem kui 2011. aastal, kuigi uurimisperioodil oli müük liidus palju väiksem (vt allpool). Toodangu kasvu 2013. aastal ja uurimisperioodil tõukas tagant suurenenud eksportmüük (vt põhjendus (128)).

| (97) | Tootmisvõimsus jäi kogu vaatlusaluse perioodi kestel samaks. Tootmisvõimsuse rakendusaste suurenes vaatlusalusel perioodil vähesel määral ja kooskõlas toodangu suurenemisega. Sellele vaatamata jäi tootmisvõimsuse rakendusaste suhteliselt madalale tasemele 53–58 %. Keragrafiitmalmist torude tootmine on tootmisharu, mida iseloomustavad suhteliselt kõrged püsikulud. Tootmisvõimsuse madal rakendusaste halvendab püsikulude katmist, mis võib mõju avaldada liidu tootmisharu kasumlikkusele. |
| --- | --- |

(97)

Tootmisvõimsus jäi kogu vaatlusaluse perioodi kestel samaks. Tootmisvõimsuse rakendusaste suurenes vaatlusalusel perioodil vähesel määral ja kooskõlas toodangu suurenemisega. Sellele vaatamata jäi tootmisvõimsuse rakendusaste suhteliselt madalale tasemele 53–58 %. Keragrafiitmalmist torude tootmine on tootmisharu, mida iseloomustavad suhteliselt kõrged püsikulud. Tootmisvõimsuse madal rakendusaste halvendab püsikulude katmist, mis võib mõju avaldada liidu tootmisharu kasumlikkusele.

3.5.2.2.   Müügimaht ja turuosa

| (98) | Liidu tootmisharu müügimaht ja turuosa kujunesid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Liidu tootmisharu müügimaht ja turuosa | 2011 | 2012 | 2013 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Müük (tuhandetes tonnides) | 430–470 | 370–410 | 340–380 | 380–420 |
| Müügimaht (indeks) | 100 | 88 | 82 | 89 |
| Turuosa (%) | 75–80 | 76–81 | 73–78 | 71–76 |
| Turuosa (indeks) | 100 | 101 | 98 | 96 |
| Allikas: vastused küsimustikule, kaebuses sisalduv teave ja Eurostat. |

(98)

Liidu tootmisharu müügimaht ja turuosa kujunesid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Liidu tootmisharu müügimaht ja turuosa

Liidu tootmisharu müügimaht ja turuosa

2011

2012

2013

Uurimisperiood

Müük (tuhandetes tonnides)

430–470

370–410

340–380

380–420

Müügimaht (indeks)

indeks

100

100

88

88

82

82

89

89

Turuosa (%)

75–80

76–81

73–78

71–76

Turuosa (indeks)

indeks

100

100

101

101

98

98

96

96

Allikas: vastused küsimustikule, kaebuses sisalduv teave ja Eurostat.

Allikas:

| (99) | Vaatlusalusel perioodil vähenes liidu tootmisharu müük 11 %, kuni 380 000 – 420 000 tonnini uurimisperioodil. Liidu tootmisharu müügimaht vähenes tarbimismahu vähenemisest oluliselt rohkem ning selle tagajärjel vähenes turuosa 4 % vaatlusalusel perioodil. |
| --- | --- |

(99)

Vaatlusalusel perioodil vähenes liidu tootmisharu müük 11 %, kuni 380 000 – 420 000 tonnini uurimisperioodil. Liidu tootmisharu müügimaht vähenes tarbimismahu vähenemisest oluliselt rohkem ning selle tagajärjel vähenes turuosa 4 % vaatlusalusel perioodil.

| (100) | ECL väitis, et tonnides arvestatud müügimahu vähenemine ei võta arvesse asjaolu, et kaebuse esitaja tõi vaatlusalusel perioodil turule ja müüs palju kergemaid torusid ja seetõttu on vähenemine liialdatud. Kõnealuse väite kinnituseks tõendeid ei esitatud ja seetõttu lükati see väide tagasi. Siiski jättis komisjon üht liiki kergemad torud (Blutop) hinna allalöömise ja kahjumarginaali arvutustest välja põhjenduses 85 esitatud põhjustel. |
| --- | --- |

(100)

ECL väitis, et tonnides arvestatud müügimahu vähenemine ei võta arvesse asjaolu, et kaebuse esitaja tõi vaatlusalusel perioodil turule ja müüs palju kergemaid torusid ja seetõttu on vähenemine liialdatud. Kõnealuse väite kinnituseks tõendeid ei esitatud ja seetõttu lükati see väide tagasi. Siiski jättis komisjon üht liiki kergemad torud (Blutop) hinna allalöömise ja kahjumarginaali arvutustest välja põhjenduses 85 esitatud põhjustel.

3.5.2.3.   Kasv

| (101) | Kokkuvõttes vähenes vaatlusaluse toote tarbimine liidus vaatlusalusel perioodil 7 %. 2012. aastal vähenes tarbimine järsult enam kui 13 %, jäädes 2013. aastal madalseisu ja hakkas taastuma uurimisperioodil. Vaatlusaluse perioodi alguses langes koos tarbimisega ka müük liidu tootmisharus, import kolmandatest riikidest ja import Indiast. Vaatlusaluse perioodi lõpul, kui liidu tarbimine oli kasvama hakanud, ei saanud liidu tootmisharu sellest taastumisest täies ulatuses kasu, kuna nii tema müügimaht kui ka turuosa liidus olid vähenenud, samal ajal kui Indiast pärit import oli turuosa juurde võitnud. |
| --- | --- |

(101)

Kokkuvõttes vähenes vaatlusaluse toote tarbimine liidus vaatlusalusel perioodil 7 %. 2012. aastal vähenes tarbimine järsult enam kui 13 %, jäädes 2013. aastal madalseisu ja hakkas taastuma uurimisperioodil. Vaatlusaluse perioodi alguses langes koos tarbimisega ka müük liidu tootmisharus, import kolmandatest riikidest ja import Indiast. Vaatlusaluse perioodi lõpul, kui liidu tarbimine oli kasvama hakanud, ei saanud liidu tootmisharu sellest taastumisest täies ulatuses kasu, kuna nii tema müügimaht kui ka turuosa liidus olid vähenenud, samal ajal kui Indiast pärit import oli turuosa juurde võitnud.

3.5.2.4.   Tööhõive ja tootlikkus

| (102) | Tööhõive ja tootlikkus arenesid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Töötajate arv ja tootlikkus | 2011 | 2012 | 2013 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Töötajate arv | 2 400  – 2 500 | 2 300  – 2 400 | 2 300  – 2 400 | 2 400  – 2 500 |
| Töötajad (indeks) | 100 | 93 | 93 | 99 |
| Tootlikkus/Töötaja | 220–240 | 180–200 | 210–230 | 230–250 |
| Tootlikkus (indeks) | 100 | 82 | 96 | 102 |
| Allikas: vastused küsimustikule. |

(102)

Tööhõive ja tootlikkus arenesid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Töötajate arv ja tootlikkus

Töötajate arv ja tootlikkus

2011

2012

2013

Uurimisperiood

Töötajate arv

2 400  – 2 500

2 300  – 2 400

2 300  – 2 400

2 400  – 2 500

Töötajad (indeks)

indeks

100

93

93

99

Tootlikkus/Töötaja

220–240

180–200

210–230

230–250

Tootlikkus (indeks)

indeks

100

82

96

102

Allikas: vastused küsimustikule.

Allikas:

| (103) | Tööhõive ja tootlikkus olid uurimisperioodil samal tasemel, nagu need olid olnud 2011. aastal. Asjaolu, et tööhõive ei vähenenud, tuleneb peamiselt märkimisväärsest müügi suurenemisest väljaspool liitu, nagu on märgitud allpool põhjendustes (127) ja (128), mis võimaldas liidu tootmisharul töötajaid uuesti tööle võtta. |
| --- | --- |

(103)

Tööhõive ja tootlikkus olid uurimisperioodil samal tasemel, nagu need olid olnud 2011. aastal. Asjaolu, et tööhõive ei vähenenud, tuleneb peamiselt märkimisväärsest müügi suurenemisest väljaspool liitu, nagu on märgitud allpool põhjendustes (127) ja (128), mis võimaldas liidu tootmisharul töötajaid uuesti tööle võtta.

3.5.2.5.   Dumpingumarginaali suurus ja eelmisest dumpingust taastumine

| (104) | Kõik dumpingumarginaalid olid üle miinimumtaseme. Tegelike dumpingumarginaalide suuruse mõju liidu tootmisharule oli olulise tähtsusega, võttes arvesse mahtusid ning märkimisväärset hinna allalöömist vaatlusalusest riigist saabunud dumpinguhinnaga impordi poolt. |
| --- | --- |

(104)

Kõik dumpingumarginaalid olid üle miinimumtaseme. Tegelike dumpingumarginaalide suuruse mõju liidu tootmisharule oli olulise tähtsusega, võttes arvesse mahtusid ning märkimisväärset hinna allalöömist vaatlusalusest riigist saabunud dumpinguhinnaga impordi poolt.

| (105) | Käesolev on esimene vaatlusaluse toote dumpinguvastane uurimine. Seetõttu puudusid andmed, mille alusel hinnata võimaliku varasema dumpingu mõju. |
| --- | --- |

(105)

Käesolev on esimene vaatlusaluse toote dumpinguvastane uurimine. Seetõttu puudusid andmed, mille alusel hinnata võimaliku varasema dumpingu mõju.

3.5.3.   Mikromajanduslikud näitajad

Mikromajanduslikud näitajad

3.5.3.1.   Hinnad ja neid mõjutavad tegurid

| (106) | Koostööd tegevate liidu tootjate keskmised ühiku müügihinnad liidus asuvatele sõltumatutele tarbijatele muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Müügihinnad liidus | 2011 | 2012 | 2013 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskmine ühiku müügihind liidus (euro/tonn) | 990 – 1 050 | 1 000  – 1 160 | 1 020  – 1 160 | 1 000  – 1 160 |
| Indeks | 100 | 102 | 104 | 101 |
| Ühiku tootmiskulu (euro/tonn) | 900–950 | 1 000  – 1 050 | 900–950 | 850–900 |
| Indeks | 100 | 110 | 104 | 96 |
| Allikas: vastused küsimustikule. |

(106)

Koostööd tegevate liidu tootjate keskmised ühiku müügihinnad liidus asuvatele sõltumatutele tarbijatele muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Müügihinnad liidus

Müügihinnad liidus

2011

2012

2013

Uurimisperiood

Keskmine ühiku müügihind liidus (euro/tonn)

990 – 1 050

1 000  – 1 160

1 020  – 1 160

1 000  – 1 160

Indeks

Indeks

100

100

102

102

104

104

101

101

Ühiku tootmiskulu (euro/tonn)

900–950

1 000  – 1 050

900–950

850–900

Indeks

Indeks

100

100

110

110

104

104

96

96

Allikas: vastused küsimustikule.

Allikas:

| (107) | Ühiku keskmine müügihind kasvas 2012. ja 2013. aastal, langes 3 % uurimisperioodil ja läks tagasi samale tasemele, kus ta oli olnud vaatlusaluse perioodi alguses. Tootmiskulud suurenesid 2012. aastal ja vähenesid 2013. aastal ning uurimisperioodil peamiselt peamise toormaterjali – rauamaagi ja vanametalli hinna langemise tõttu. |
| --- | --- |

(107)

Ühiku keskmine müügihind kasvas 2012. ja 2013. aastal, langes 3 % uurimisperioodil ja läks tagasi samale tasemele, kus ta oli olnud vaatlusaluse perioodi alguses. Tootmiskulud suurenesid 2012. aastal ja vähenesid 2013. aastal ning uurimisperioodil peamiselt peamise toormaterjali – rauamaagi ja vanametalli hinna langemise tõttu.

| (108) | Jindal väitis, et liidu tootmisharu vähenev kasumlikkus ei ole kooskõlas asjaoluga, et ühiku müügihinna ja tootmiskulude vahe on liidu tootmisharus uurimisperioodil kasvanud. Komisjon ei nõustunud selle väitega. Eespool tabelis märgitud tootmiskulu ei kasutatud kasumlikkuse arvutamisel. Tootmiskulu määrati kindlaks vaatlusaluse toote valmistamise maksumuse ning müügi-, üld- ja halduskulude alusel neljas liidu koostööd tegevas äriühingus. Teisalt arvutati kasumlikkus välja liidu sõltumatutele klientidele samasuguse toote müügi eest saadud maksueelse netokasumi protsendina selle müügi käibest, mis hõlmas müüdud kaupade maksumust, müügi-, üld- ja halduskulusid, uurimis- ja arenduskulusid ning teatud muid kulusid kõikides liidu koostööd tegevates tootvates äriühingutes ja nende tütarettevõtjatest müügiüksustes. Seetõttu võib kasumlikkus areneda erinevalt ühiku müügikulust ja tootmiskulust. |
| --- | --- |

(108)

Jindal väitis, et liidu tootmisharu vähenev kasumlikkus ei ole kooskõlas asjaoluga, et ühiku müügihinna ja tootmiskulude vahe on liidu tootmisharus uurimisperioodil kasvanud. Komisjon ei nõustunud selle väitega. Eespool tabelis märgitud tootmiskulu ei kasutatud kasumlikkuse arvutamisel. Tootmiskulu määrati kindlaks vaatlusaluse toote valmistamise maksumuse ning müügi-, üld- ja halduskulude alusel neljas liidu koostööd tegevas äriühingus. Teisalt arvutati kasumlikkus välja liidu sõltumatutele klientidele samasuguse toote müügi eest saadud maksueelse netokasumi protsendina selle müügi käibest, mis hõlmas müüdud kaupade maksumust, müügi-, üld- ja halduskulusid, uurimis- ja arenduskulusid ning teatud muid kulusid kõikides liidu koostööd tegevates tootvates äriühingutes ja nende tütarettevõtjatest müügiüksustes. Seetõttu võib kasumlikkus areneda erinevalt ühiku müügikulust ja tootmiskulust.

3.5.3.2.   Tööjõukulud

| (109) | Koostööd tegevate liidu tootjate keskmised tööjõukulud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Keskmine tööjõukulu töötaja kohta | 2011 | 2012 | 2013 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tööjõukulud (tuhat eurot/töötaja/aasta) | 56–58 | 56–58 | 58–60 | 58–60 |
| Indeks | 100 | 100 | 103 | 104 |
| Allikas: vastused küsimustikule. |

(109)

Koostööd tegevate liidu tootjate keskmised tööjõukulud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Keskmine tööjõukulu töötaja kohta

Keskmine tööjõukulu töötaja kohta

2011

2012

2013

Uurimisperiood

Tööjõukulud (tuhat eurot/töötaja/aasta)

56–58

56–58

58–60

58–60

Indeks

Indeks

100

100

100

100

103

103

104

104

Allikas: vastused küsimustikule.

Allikas:

| (110) | Vaatlusalusel perioodil kasvas keskmine tööjõukulu töötaja kohta 4 %. Kasv jäi alla liidu üldisele palgakasvule, nagu näitavad Eurostati andmed. |
| --- | --- |

(110)

Vaatlusalusel perioodil kasvas keskmine tööjõukulu töötaja kohta 4 %. Kasv jäi alla liidu üldisele palgakasvule, nagu näitavad Eurostati andmed.

| (111) | Jindal juhtis tähelepanu, et komisjon ei esitanud Eurostati andmeid, millele ta tugines, kui väitis, et liidu tootmisharu tööjõukulud vähenesid vähem kui kogu liidu tööstussektoris. Komisjon selgitas, et tööjõukulu aastane kasv kogu Euroopa Liidu tööstussektoris oli Eurostati (10) andmetel 6,9 % aastatel 2011–2014 ja peaaegu 5 % aastatel 2011–2013. |
| --- | --- |

(111)

Jindal juhtis tähelepanu, et komisjon ei esitanud Eurostati andmeid, millele ta tugines, kui väitis, et liidu tootmisharu tööjõukulud vähenesid vähem kui kogu liidu tööstussektoris. Komisjon selgitas, et tööjõukulu aastane kasv kogu Euroopa Liidu tööstussektoris oli Eurostati (10) andmetel 6,9 % aastatel 2011–2014 ja peaaegu 5 % aastatel 2011–2013.

10

3.5.3.3.   Laovarud

| (112) | Koostööd tegevate liidu tootjate varude tase muutus vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Varud | 2011 | 2012 | 2013 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lao lõppseis (tuhandetes tonnides) | 110–130 | 80–100 | 80–100 | 90–110 |
| Lõppvarud (indeks) | 100 | 74 | 73 | 82 |
| Lõppvarude ja tootmise suhe (%) | 20–22 | 20–22 | 16–18 | 16–18 |
| Allikas: vastused küsimustikule. |

(112)

Koostööd tegevate liidu tootjate varude tase muutus vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Varud

Varud

2011

2012

2013

Uurimisperiood

Lao lõppseis (tuhandetes tonnides)

110–130

80–100

80–100

90–110

Lõppvarud (indeks)

indeks

100

100

74

74

73

73

82

82

Lõppvarude ja tootmise suhe (%)

20–22

20–22

16–18

16–18

Allikas: vastused küsimustikule.

Allikas:

| (113) | Lõppvarude tase vaatlusalusel perioodil langes. Varude taseme languse põhjus on peamiselt liidu tootmisharu juhtide kehtestatud rangemad käibekapitali nõuded. |
| --- | --- |

(113)

Lõppvarude tase vaatlusalusel perioodil langes. Varude taseme languse põhjus on peamiselt liidu tootmisharu juhtide kehtestatud rangemad käibekapitali nõuded.

3.5.3.4.   Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime

| (114) | Koostööd tegevate liidu tootjate kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt:

  Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus | 2011 | 2012 | 2013 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Liidus sõltumatutele tarbijatele müügi kasumlikkus (% müügikäibest) | 2,5–3,0 | (–)5,5...(–)6,0 | (–)1,0...(–)1,5 | 1,5–2,0 |
| Rahavoog (miljonit eurot) | 8–10 | 7–9 | 5–7 | 8–10 |
| Rahavoog (indeks) | 100 | 92 | 67 | 101 |
| Investeeringud (miljonit eurot) | 18–20 | 11–12 | 13–15 | 22–24 |
| Investeeringud (indeks) | 100 | 60 | 67 | 120 |
| Investeeringutasuvus (%) | 49 | (–)155 | (–)29 | 20 |
| Allikas: vastused küsimustikule. |

(114)

Koostööd tegevate liidu tootjate kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt:

Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus

Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus

2011

2012

2013

Uurimisperiood

Liidus sõltumatutele tarbijatele müügi kasumlikkus (% müügikäibest)

2,5–3,0

(–)5,5...(–)6,0

(–)1,0...(–)1,5

1,5–2,0

Rahavoog (miljonit eurot)

8–10

7–9

5–7

8–10

Rahavoog (indeks)

indeks

100

100

92

92

67

67

101

101

Investeeringud (miljonit eurot)

18–20

11–12

13–15

22–24

Investeeringud (indeks)

indeks

100

100

60

60

67

67

120

120

Investeeringutasuvus (%)

49

(–)155

(–)29

20

Allikas: vastused küsimustikule.

Allikas:

| (115) | Komisjon määras koostööd tegevate liidu tootjate kasumlikkuse kindlaks, esitades samasuguse toote müügi eest liidu sõltumatutele tarbijatele saadud maksueelse netokasumi protsendina selle müügi käibest. Liidu tootmisharu kasumlikkus vähenes 2,5–3,0 %-lt 2011. aastal 1,5–2,0 %-ni uurimisperioodil ja oli aastatel 2012 ja 2013 negatiivne. |
| --- | --- |

(115)

Komisjon määras koostööd tegevate liidu tootjate kasumlikkuse kindlaks, esitades samasuguse toote müügi eest liidu sõltumatutele tarbijatele saadud maksueelse netokasumi protsendina selle müügi käibest. Liidu tootmisharu kasumlikkus vähenes 2,5–3,0 %-lt 2011. aastal 1,5–2,0 %-ni uurimisperioodil ja oli aastatel 2012 ja 2013 negatiivne.

| (116) | Netorahavoog näitab koostööd tegevate liidu tootjate suutlikkust oma tegevust ise rahastada. Rahavoog oli 2011. aastal ja uurimisperioodil sarnasel tasemel. |
| --- | --- |

(116)

Netorahavoog näitab koostööd tegevate liidu tootjate suutlikkust oma tegevust ise rahastada. Rahavoog oli 2011. aastal ja uurimisperioodil sarnasel tasemel.

| (117) | Investeeringute tase oli uurimisperioodil kõrgem, kui see oli olnud 2011. aastal. Aastatel 2012 ja 2013 oli investeeringute tase siiski palju madalam ja uurimisperioodil toimunud kasv ei tasakaalustanud eelnenud aastatel aset leidnud kahanemist. Uurimisperioodil toimunud investeeringute kasvu võib suurel määral seletada ühe suure investeeringuga, mille tegi koostööd tegev liidu tootja, et asendada hädavajalik seade, mis oli purunenud. Investeeringutasuvus on kasum väljendatuna protsendina investeeringute arvestuslikust netoväärtusest. Investeeringutasuvus oli uurimisperioodil oluliselt madalam kui 2011. aastal. |
| --- | --- |

(117)

Investeeringute tase oli uurimisperioodil kõrgem, kui see oli olnud 2011. aastal. Aastatel 2012 ja 2013 oli investeeringute tase siiski palju madalam ja uurimisperioodil toimunud kasv ei tasakaalustanud eelnenud aastatel aset leidnud kahanemist. Uurimisperioodil toimunud investeeringute kasvu võib suurel määral seletada ühe suure investeeringuga, mille tegi koostööd tegev liidu tootja, et asendada hädavajalik seade, mis oli purunenud. Investeeringutasuvus on kasum väljendatuna protsendina investeeringute arvestuslikust netoväärtusest. Investeeringutasuvus oli uurimisperioodil oluliselt madalam kui 2011. aastal.

3.6.   Järeldus kahju kohta

Järeldus kahju kohta

| (118) | Liidu tootmisharu kaotas 4 % turuosa kahaneval turul, samas vähenes ta müük liidu turul 11 %. Tootmisvõimsuse rakendusaste jäi kogu vaatlusalusel perioodil madalaks, kuigi veidi kasvas, võrreldes vaatlusaluse perioodi algusega, peamiselt tänu märkimisväärsele ekspordi kasvule liidu tootmisharus. Samal ajal kui liidu tootmisharu mingil määral taastus 2012. ja 2013. aasta negatiivsetest tulemustest, tootmisharu kasumlikkus langes vaatlusalusel perioodil ning oli uurimisperioodi lõpus vaid 1,5–2,0 %, palju madalamal määratud sihtkasumist, milleks oli 5 % (vt ajutise määruse põhjendus 126). |
| --- | --- |

(118)

Liidu tootmisharu kaotas 4 % turuosa kahaneval turul, samas vähenes ta müük liidu turul 11 %. Tootmisvõimsuse rakendusaste jäi kogu vaatlusalusel perioodil madalaks, kuigi veidi kasvas, võrreldes vaatlusaluse perioodi algusega, peamiselt tänu märkimisväärsele ekspordi kasvule liidu tootmisharus. Samal ajal kui liidu tootmisharu mingil määral taastus 2012. ja 2013. aasta negatiivsetest tulemustest, tootmisharu kasumlikkus langes vaatlusalusel perioodil ning oli uurimisperioodi lõpus vaid 1,5–2,0 %, palju madalamal määratud sihtkasumist, milleks oli 5 % (vt ajutise määruse põhjendus 126).

| (119) | Asjaolu, et mõned kahjunäitajad, nagu näiteks tootmine, tootmisvõimsuse rakendusaste, tootlikkus, rahavoog, investeeringud või investeeringutasuvus jäid suhteliselt samale tasemele või paranesid, ei muuda järeldust, et liidu tootmisharu kandis olulist kahju, nagu on selgitatud põhjenduses 122. |
| --- | --- |

(119)

Asjaolu, et mõned kahjunäitajad, nagu näiteks tootmine, tootmisvõimsuse rakendusaste, tootlikkus, rahavoog, investeeringud või investeeringutasuvus jäid suhteliselt samale tasemele või paranesid, ei muuda järeldust, et liidu tootmisharu kandis olulist kahju, nagu on selgitatud põhjenduses 122.

| (120) | Eksportivad tootjad ja Tata väitsid, et asjaolu, et mitmed näitajad osutavad positiivsele/stabiilsele suundumusele, tähendab, et liidu tootmisharu olukord ei ole kahjustatud. Komisjon lükkas selle väite tagasi. Esiteks sätestab alusmääruse artikli 3 lõige 5, et uurides liidu tootmisharu, hinnatakse kõiki asjakohaseid majandustegureid ja -näitajaid, mis mõjutavad tootmisharu olukorda ja et seejuures „ei saa otsustamisel tingimata määravaks üks või mitu loetletud tegureist”. Teiseks ei ole olulise kahju olemasolu kindlakstegemiseks tarvis, et kõikide asjakohaste majandusnäitajate ja -tegurite suundumus oleks negatiivne. Mõne kahjunäitaja stabiilne või isegi positiivne suundumus ei välista olulise kahju olemasolu. Sellise uurimise tulemus peab põhinema kõikide näitajate koondhinnangul, mida on täielikult kinnitanud ka Euroopa kohtupraktika (11). |
| --- | --- |

(120)

Eksportivad tootjad ja Tata väitsid, et asjaolu, et mitmed näitajad osutavad positiivsele/stabiilsele suundumusele, tähendab, et liidu tootmisharu olukord ei ole kahjustatud. Komisjon lükkas selle väite tagasi. Esiteks sätestab alusmääruse artikli 3 lõige 5, et uurides liidu tootmisharu, hinnatakse kõiki asjakohaseid majandustegureid ja -näitajaid, mis mõjutavad tootmisharu olukorda ja et seejuures „ei saa otsustamisel tingimata määravaks üks või mitu loetletud tegureist”. Teiseks ei ole olulise kahju olemasolu kindlakstegemiseks tarvis, et kõikide asjakohaste majandusnäitajate ja -tegurite suundumus oleks negatiivne. Mõne kahjunäitaja stabiilne või isegi positiivne suundumus ei välista olulise kahju olemasolu. Sellise uurimise tulemus peab põhinema kõikide näitajate koondhinnangul, mida on täielikult kinnitanud ka Euroopa kohtupraktika (11).

11

| (121) | Madal kasumlikkus, millega kaasneb müügi ja turuosade vähenemine liidus, asetab liidu tootmisharu väga raskesse majanduslikku ja finantsolukorda. |
| --- | --- |

(121)

Madal kasumlikkus, millega kaasneb müügi ja turuosade vähenemine liidus, asetab liidu tootmisharu väga raskesse majanduslikku ja finantsolukorda.

| (122) | Kõikide asjakohaste kahjunäitajate igakülgse analüüsi tulemusel ja võttes arvesse liidu tootmisharu rasket majanduslikku ja finantsolukorda, järeldatakse, et tootmisharu kannab olulist kahju alusmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses. |
| --- | --- |

(122)

Kõikide asjakohaste kahjunäitajate igakülgse analüüsi tulemusel ja võttes arvesse liidu tootmisharu rasket majanduslikku ja finantsolukorda, järeldatakse, et tootmisharu kannab olulist kahju alusmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses.

4.   PÕHJUSLIK SEOS

PÕHJUSLIK SEOS

| (123) | Pärast esialgsete järelduste avalikustamist väitsid mõlemad India eksportivad tootjad ja Tata, et liidu tootmisharu olukord ja Indiast pärinev import ei lange ajaliselt kokku ja et liidu tootmisharu kahjulik olukord ei ole põhjustatud Indiast pärit impordi tõttu. Eriti tõid nad esile, et liidu tootmisharu jõudis uurimisperioodil tagasi kasumisse ja müügimahud suurenesid, samal ajal, kui Indiast pärit impordi mahud olid suured. Samuti väitsid nad, et komisjon jättis kohaselt hindamata teised tegurid, eriti finantskriisi ja liidu tootmisharu liigse tootmisvõimsuse, mis olid peamisteks kahju põhjustajateks. Kõnealuseid väiteid korrati mitmel korral pärast lõplike järelduste avalikustamist. |
| --- | --- |

(123)

Pärast esialgsete järelduste avalikustamist väitsid mõlemad India eksportivad tootjad ja Tata, et liidu tootmisharu olukord ja Indiast pärinev import ei lange ajaliselt kokku ja et liidu tootmisharu kahjulik olukord ei ole põhjustatud Indiast pärit impordi tõttu. Eriti tõid nad esile, et liidu tootmisharu jõudis uurimisperioodil tagasi kasumisse ja müügimahud suurenesid, samal ajal, kui Indiast pärit impordi mahud olid suured. Samuti väitsid nad, et komisjon jättis kohaselt hindamata teised tegurid, eriti finantskriisi ja liidu tootmisharu liigse tootmisvõimsuse, mis olid peamisteks kahju põhjustajateks. Kõnealuseid väiteid korrati mitmel korral pärast lõplike järelduste avalikustamist.

| (124) | Kui analüüsitakse, kas dumpinguhinnaga import on põhjustanud kahju alusmääruse artikli 3 lõike 6 tähenduses, tuleb võtta eriti arvesse, kas dumpinguhinnaga import on hindu märkimisväärselt alla löönud. Selleks tuleb teha võrdlus liidu tootmisharu samasuguse toote hinnaga. Komisjon analüüsis, kas asjaomase impordi mõjul hinnad langesid märkimisväärselt või kas oli takistatud hindade kasv, mis vastasel korral oleks aset leidnud. Komisjon tuletas meelde, et pidev surve madala dumpinguhinnaga impordi poolt, mis ei võimalda liidu tootmisharul oma müügihindu kohandada, võib kujutada endast põhjuslikku seost alusmääruse tähenduses (12). |
| --- | --- |

(124)

Kui analüüsitakse, kas dumpinguhinnaga import on põhjustanud kahju alusmääruse artikli 3 lõike 6 tähenduses, tuleb võtta eriti arvesse, kas dumpinguhinnaga import on hindu märkimisväärselt alla löönud. Selleks tuleb teha võrdlus liidu tootmisharu samasuguse toote hinnaga. Komisjon analüüsis, kas asjaomase impordi mõjul hinnad langesid märkimisväärselt või kas oli takistatud hindade kasv, mis vastasel korral oleks aset leidnud. Komisjon tuletas meelde, et pidev surve madala dumpinguhinnaga impordi poolt, mis ei võimalda liidu tootmisharul oma müügihindu kohandada, võib kujutada endast põhjuslikku seost alusmääruse tähenduses (12).

12

| (125) | Ajutise määruse põhjenduses 102 komisjon tõdes, et liidu tarbimise märkimisväärse languse põhjuseks aastatel 2011 ja 2012 olid ülemaailmne finantskriis ja kahanevad avaliku sektori kulutused ning et kõnealune langus tarbimises mõjutas liidu tootmisharu olukorda vaatlusaluse perioodi alguses. Siiski, alates 2013. aastast, kui tarbimine oli liidus ikka veel madalseisus, kuni uurimisperioodi lõpuni, kasvas Indiast pärit dumpinguhindadega import liitu märkimisväärselt, 16 % võrreldes üldise 10 %lise kasvuga kogu vaatlusalusel perioodil. Samas kasvas Indiast pärit impordi turuosa vaatlusalusel perioodil peaaegu 18 % ja alates 2013. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni 6 %. See sai võimalikuks, kuna vaatlusalust toodet müüdi oluliselt odavamate hindadega, kui olid liidu tootmisharu hinnad. Uurimise käigus tehti kindlaks, et India dumpinguhinnaga eksport lõi uurimisperioodil liidu hinnad alla enam kui 30 %. |
| --- | --- |

(125)

Ajutise määruse põhjenduses 102 komisjon tõdes, et liidu tarbimise märkimisväärse languse põhjuseks aastatel 2011 ja 2012 olid ülemaailmne finantskriis ja kahanevad avaliku sektori kulutused ning et kõnealune langus tarbimises mõjutas liidu tootmisharu olukorda vaatlusaluse perioodi alguses. Siiski, alates 2013. aastast, kui tarbimine oli liidus ikka veel madalseisus, kuni uurimisperioodi lõpuni, kasvas Indiast pärit dumpinguhindadega import liitu märkimisväärselt, 16 % võrreldes üldise 10 %lise kasvuga kogu vaatlusalusel perioodil. Samas kasvas Indiast pärit impordi turuosa vaatlusalusel perioodil peaaegu 18 % ja alates 2013. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni 6 %. See sai võimalikuks, kuna vaatlusalust toodet müüdi oluliselt odavamate hindadega, kui olid liidu tootmisharu hinnad. Uurimise käigus tehti kindlaks, et India dumpinguhinnaga eksport lõi uurimisperioodil liidu hinnad alla enam kui 30 %.

| (126) | Selle tulemusena, vaatamata kogu maailma taastumisele finantskriisist ja liidu tarbimise kasvule alates 2013. aastast, ei saanud liidu tootmisharu nimetatud asjaoludest täiel määral kasu. Kuigi liidu tootmisharu müügimaht suurenes alates 2013. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni, vähenes kogu müügimaht vaatlusalusel perioodil 10 %, võrreldes Indiast pärit impordiga, mis kasvas samal ajavahemikul 10 %. Dumpinguhindadega impordi sissevool Indiast, mis lõi liidu tootmisharu hinnad märkimisväärselt alla, ei võimaldanud liidu tootmisharul oma müügimahte liidu turul suurendada tasemele, mis oleks taganud jätkusuutliku kasumitaseme. Oma tootmismahtude säilitamiseks suurendas liidu tootmisharu oma ekspordimahte (vt tabel allpool). Seega esines ajaline kokkulangevus liidu tootmisharu hindu märkimisväärselt alla lööva (umbes 30 %) dumpinguhindadega impordi, mis langetas märkimisväärselt hindu liidu turul, mis omakorda takistas hinnatõusu, mis oleks vastasel korral aset leidnud ja liidu tootmisharu kantud olulise kahju vahel uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(126)

Selle tulemusena, vaatamata kogu maailma taastumisele finantskriisist ja liidu tarbimise kasvule alates 2013. aastast, ei saanud liidu tootmisharu nimetatud asjaoludest täiel määral kasu. Kuigi liidu tootmisharu müügimaht suurenes alates 2013. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni, vähenes kogu müügimaht vaatlusalusel perioodil 10 %, võrreldes Indiast pärit impordiga, mis kasvas samal ajavahemikul 10 %. Dumpinguhindadega impordi sissevool Indiast, mis lõi liidu tootmisharu hinnad märkimisväärselt alla, ei võimaldanud liidu tootmisharul oma müügimahte liidu turul suurendada tasemele, mis oleks taganud jätkusuutliku kasumitaseme. Oma tootmismahtude säilitamiseks suurendas liidu tootmisharu oma ekspordimahte (vt tabel allpool). Seega esines ajaline kokkulangevus liidu tootmisharu hindu märkimisväärselt alla lööva (umbes 30 %) dumpinguhindadega impordi, mis langetas märkimisväärselt hindu liidu turul, mis omakorda takistas hinnatõusu, mis oleks vastasel korral aset leidnud ja liidu tootmisharu kantud olulise kahju vahel uurimisperioodil.

| (127) | Koostööd tegevate liidu tootjate ekspordimahud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Koostööd tegevate liidu tootjate eksport | 2011 | 2012 | 2013 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ekspordimaht (tuhandetes tonnides) | 120–140 | 100–120 | 150–170 | 160–180 |
| Ekspordimaht (indeks) | 100 | 78 | 116 | 130 |
| Ekspordihind (Euro/t) | 1 000  – 1 050 | 1 050  – 1 100 | 1 000  – 1 050 | 950 – 1 000 |
| Keskmine ekspordihind (indeks) | 100 | 108 | 104 | 99 |
| Allikas: vastused küsimustikule. |

(127)

Koostööd tegevate liidu tootjate ekspordimahud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Koostööd tegevate liidu tootjate eksport

Koostööd tegevate liidu tootjate eksport

2011

2012

2013

Uurimisperiood

Ekspordimaht (tuhandetes tonnides)

120–140

100–120

150–170

160–180

Ekspordimaht (indeks)

indeks

100

100

78

78

116

116

130

130

Ekspordihind (Euro/t)

1 000  – 1 050

1 050  – 1 100

1 000  – 1 050

950 – 1 000

Keskmine ekspordihind (indeks)

indeks

100

100

108

108

104

104

99

99

Allikas: vastused küsimustikule.

Allikas:

| (128) | Liidu tootmisharu müük väljaspool liitu suurenes vaatlusalusel perioodil oluliselt – 30 %, samal ajal kui keskmine müügihind jäi suhteliselt stabiilseks. Seetõttu on müük väljaspool liitu tegelikult kahju leevendav tegur. Kui müük väljaspool liitu ei oleks suurenenud, oleks liidu tootmisharu olnud veelgi kahjulikumas olukorras. |
| --- | --- |

(128)

Liidu tootmisharu müük väljaspool liitu suurenes vaatlusalusel perioodil oluliselt – 30 %, samal ajal kui keskmine müügihind jäi suhteliselt stabiilseks. Seetõttu on müük väljaspool liitu tegelikult kahju leevendav tegur. Kui müük väljaspool liitu ei oleks suurenenud, oleks liidu tootmisharu olnud veelgi kahjulikumas olukorras.

| (129) | Jindal juhtis tähelepanu, et liidu tootmisharu eksportmüügihinnad olid madalamad liidu müügihindadest ja ei võinud seetõttu kahju leevendada. Suurenenud müük väljaspool liitu võimaldas liidu tootmisharul rohkem toota, säilitada tööhõive taseme ning suurendada tootmisvõimsuse rakendusastet, mis tähendab paremat püsikulude katmist. Asjaolu, et keskmise ekspordiühiku hinnad olid veidi madalamad (5 % ulatuses) liidu müügihindadest, põhjuseks võivad olla mitmed erinevad tegurid, nagu näiteks, et müüdi vähem keerukaid tooteliike, diameetrid olid suuremad, müügitehingute mahud olid suuremad jne ja seetõttu võisid väljaspool liitu olla hinnad madalamad kui müügikulu liidus. |
| --- | --- |

(129)

Jindal juhtis tähelepanu, et liidu tootmisharu eksportmüügihinnad olid madalamad liidu müügihindadest ja ei võinud seetõttu kahju leevendada. Suurenenud müük väljaspool liitu võimaldas liidu tootmisharul rohkem toota, säilitada tööhõive taseme ning suurendada tootmisvõimsuse rakendusastet, mis tähendab paremat püsikulude katmist. Asjaolu, et keskmise ekspordiühiku hinnad olid veidi madalamad (5 % ulatuses) liidu müügihindadest, põhjuseks võivad olla mitmed erinevad tegurid, nagu näiteks, et müüdi vähem keerukaid tooteliike, diameetrid olid suuremad, müügitehingute mahud olid suuremad jne ja seetõttu võisid väljaspool liitu olla hinnad madalamad kui müügikulu liidus.

| (130) | Eksportivad tootjad väitsid samuti, et kaebuse esitaja oli ise endale selle kahju tekitanud, kuna ta keskendus järjest enam tootmistegevusele Hiina Rahvavabariigis ning suure osa tema müügist muudesse riikidesse peale Euroopa Liidu moodustavad Hiina tooted, mis on põhjuseks muu hulgas ka madalale tootmisvõimsuse rakendusastmele. Komisjon ei nõustunud selle väitega. Nagu eespool märgitud, suurenes liidu tootmisharu eksportmüük märkimisväärselt 30 %, mis hoidis ära languse tootmises ning mitmete muude kahjunäitajate halvenemise. |
| --- | --- |

(130)

Eksportivad tootjad väitsid samuti, et kaebuse esitaja oli ise endale selle kahju tekitanud, kuna ta keskendus järjest enam tootmistegevusele Hiina Rahvavabariigis ning suure osa tema müügist muudesse riikidesse peale Euroopa Liidu moodustavad Hiina tooted, mis on põhjuseks muu hulgas ka madalale tootmisvõimsuse rakendusastmele. Komisjon ei nõustunud selle väitega. Nagu eespool märgitud, suurenes liidu tootmisharu eksportmüük märkimisväärselt 30 %, mis hoidis ära languse tootmises ning mitmete muude kahjunäitajate halvenemise.

| (131) | Eksportivad tootjad ja Tata väitsid, et kahju põhjustajaks on liigne struktuuriline tootmisvõimsus. Asjaolu, et liidu tootmisharu tootmisvõimsuse rakendusaste oli vaatlusalusel perioodil madal, ei tähenda siiski tingimata, et ta kannataks liigse struktuurilise tootmisvõimsuse ja/või sellises ulatuses ebaefektiivsuse tõttu, mis õigustaks mittekahjustava hinna allapoole korrigeerimist. Tuletatakse meelde, et 2011. aastal, vaatamata madalale tootmisvõimsuse rakendusastmele, mis oli siis isegi madalam kui uurimisperioodil, oli liidu tootmisharu kasumlikkus kõrgem. Seetõttu lükati kõnealune väide tagasi. |
| --- | --- |

(131)

Eksportivad tootjad ja Tata väitsid, et kahju põhjustajaks on liigne struktuuriline tootmisvõimsus. Asjaolu, et liidu tootmisharu tootmisvõimsuse rakendusaste oli vaatlusalusel perioodil madal, ei tähenda siiski tingimata, et ta kannataks liigse struktuurilise tootmisvõimsuse ja/või sellises ulatuses ebaefektiivsuse tõttu, mis õigustaks mittekahjustava hinna allapoole korrigeerimist. Tuletatakse meelde, et 2011. aastal, vaatamata madalale tootmisvõimsuse rakendusastmele, mis oli siis isegi madalam kui uurimisperioodil, oli liidu tootmisharu kasumlikkus kõrgem. Seetõttu lükati kõnealune väide tagasi.

| (132) | Jindal väitis, et liidu tootmisharu müügi-, üld- ja halduskulud kahekordistusid vaatlusalusel perioodil ja et see oli tegur, mis põhjustas kahju, mis omakorda katkestas põhjusliku seose. Siiski lükati kõnealune väide tagasi, kuna leiti, et müügi-, üld- ja halduskulud olid vaatlusalusel perioodil ainult veidi suurenenud. |
| --- | --- |

(132)

Jindal väitis, et liidu tootmisharu müügi-, üld- ja halduskulud kahekordistusid vaatlusalusel perioodil ja et see oli tegur, mis põhjustas kahju, mis omakorda katkestas põhjusliku seose. Siiski lükati kõnealune väide tagasi, kuna leiti, et müügi-, üld- ja halduskulud olid vaatlusalusel perioodil ainult veidi suurenenud.

| (133) | Eksportivad tootjad ja Tata väitsid, et investeeringute kasv on selge märk paranenud olukorrast ja et kasvav Indiast pärit import ei põhjusta kahju. Komisjon ei nõustunud. Esiteks oli isegi suurenenud investeeringute maht 22–24 miljonit eurot suhteliselt väike võrreldes liidu tootmisharu kogumüügiga, mis ulatus üle 400 miljoni euro. Lisaks, nagu on märgitud põhjenduses 117, purunes ühel liidu tootjal üks suur vedela raua segisti. Segisti asendamiseks oli vaja uurimisperioodil teha suur põhivara soetamise kulutus. |
| --- | --- |

(133)

Eksportivad tootjad ja Tata väitsid, et investeeringute kasv on selge märk paranenud olukorrast ja et kasvav Indiast pärit import ei põhjusta kahju. Komisjon ei nõustunud. Esiteks oli isegi suurenenud investeeringute maht 22–24 miljonit eurot suhteliselt väike võrreldes liidu tootmisharu kogumüügiga, mis ulatus üle 400 miljoni euro. Lisaks, nagu on märgitud põhjenduses 117, purunes ühel liidu tootjal üks suur vedela raua segisti. Segisti asendamiseks oli vaja uurimisperioodil teha suur põhivara soetamise kulutus.

| (134) | ECL leidis, et vähenenud kasumlikkuse põhjuseks oli selle seadme purunemine. Tuleb märkida, et juba esialgses etapis koostati arvutused, mille alusel eraldati segisti purunemise mõju kasumlikkusele ja seetõttu lükati kõnealune väide tagasi. |
| --- | --- |

(134)

ECL leidis, et vähenenud kasumlikkuse põhjuseks oli selle seadme purunemine. Tuleb märkida, et juba esialgses etapis koostati arvutused, mille alusel eraldati segisti purunemise mõju kasumlikkusele ja seetõttu lükati kõnealune väide tagasi.

| (135) | Jindal väitis samuti, et uurimisperioodil suurenenud vahe ühiku müügihinna ja tootmiskulude vahel viitab põhjusliku seose puudumisele dumpinguhinnaga impordi ja kahju vahel. Nagu on selgitatud põhjenduses 108, ei ole ühiku müügihind ja tootmiskulud kindlaksmääratud ühel ja samal alusel ja seetõttu ei ole nende kahe näitaja vahel korrelatsiooni. Igal juhul ei olnud hinna kasv tootmiskulude suhtes uurimisperioodil piisav, et taastada liidu tootmisharu sihtkasum. |
| --- | --- |

(135)

Jindal väitis samuti, et uurimisperioodil suurenenud vahe ühiku müügihinna ja tootmiskulude vahel viitab põhjusliku seose puudumisele dumpinguhinnaga impordi ja kahju vahel. Nagu on selgitatud põhjenduses 108, ei ole ühiku müügihind ja tootmiskulud kindlaksmääratud ühel ja samal alusel ja seetõttu ei ole nende kahe näitaja vahel korrelatsiooni. Igal juhul ei olnud hinna kasv tootmiskulude suhtes uurimisperioodil piisav, et taastada liidu tootmisharu sihtkasum.

| (136) | Sama eksportiv tootja leidis, et võttes arvesse asjaolu, et impordihinnad olid 2011. aastal ja uurimisperioodil samal tasemel (COMEXTi andmete alusel), võib teha järelduse, et hindade allalöömine / oluliselt madalamad hinnad ja liidu tootmisharu head tulemused 2011. aastal kattuvad ajaliselt. Kõnealune hüpotees põhineb eeldustel, mida komisjon ei jaga. Liidu tootmisharu olukord ei olnud 2011. aastal hea, kuna tema kasumlikkus oli alla sihttaset, milleks oli 5 %. |
| --- | --- |

(136)

Sama eksportiv tootja leidis, et võttes arvesse asjaolu, et impordihinnad olid 2011. aastal ja uurimisperioodil samal tasemel (COMEXTi andmete alusel), võib teha järelduse, et hindade allalöömine / oluliselt madalamad hinnad ja liidu tootmisharu head tulemused 2011. aastal kattuvad ajaliselt. Kõnealune hüpotees põhineb eeldustel, mida komisjon ei jaga. Liidu tootmisharu olukord ei olnud 2011. aastal hea, kuna tema kasumlikkus oli alla sihttaset, milleks oli 5 %.

| (137) | Kui ei oleks toimunud märkimisväärset liidu tootmisharu müügihindade allalöömist Indiast pärit dumpinguhinnaga impordi poolt, mis surus hinnad märkimisväärselt madalale tasemele või takistas hinnatõusu, mis vastupidisel korral oleks aset leidnud, oleks liidu tootmisharu müügimahud kasvanud, tootmisvõimsuse rakendusaste oleks paranenud ja kasumlikkuse tase oleks samuti tõusnud. Seetõttu teeb komisjon järelduse, et kõnealuse olulise kahju põhjustas liidu tootmisharule Indiast pärit dumpinguhindadega import, mis oli takistuseks hinnatõusule, mis oleks liidu tootmisharul võimaldanud taas saada jätkusuutlikku kasumit. Asjaomast põhjuslikku seost ei kõrvaldanud muud tegurid, nagu näiteks finantskriis, liidu eksportmüük, madalad tootmisvõimsuse rakendusastmed jne, nagu on selgitatud põhjendustes eespool. |
| --- | --- |

(137)

Kui ei oleks toimunud märkimisväärset liidu tootmisharu müügihindade allalöömist Indiast pärit dumpinguhinnaga impordi poolt, mis surus hinnad märkimisväärselt madalale tasemele või takistas hinnatõusu, mis vastupidisel korral oleks aset leidnud, oleks liidu tootmisharu müügimahud kasvanud, tootmisvõimsuse rakendusaste oleks paranenud ja kasumlikkuse tase oleks samuti tõusnud. Seetõttu teeb komisjon järelduse, et kõnealuse olulise kahju põhjustas liidu tootmisharule Indiast pärit dumpinguhindadega import, mis oli takistuseks hinnatõusule, mis oleks liidu tootmisharul võimaldanud taas saada jätkusuutlikku kasumit. Asjaomast põhjuslikku seost ei kõrvaldanud muud tegurid, nagu näiteks finantskriis, liidu eksportmüük, madalad tootmisvõimsuse rakendusastmed jne, nagu on selgitatud põhjendustes eespool.

| (138) | Kuna rohkem märkusi põhjusliku seose kohta ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjenduses 109 esitatud järeldused. |
| --- | --- |

(138)

Kuna rohkem märkusi põhjusliku seose kohta ei ole, kinnitatakse ajutise määruse põhjenduses 109 esitatud järeldused.

5.   LIIDU HUVID

LIIDU HUVID

| (139) | Mõlemad eksportivad tootjad väitsid, et ei oleks liidu huvides kehtestada dumpinguvastaseid meetmeid India suhtes, kuna kaebuse esitaja on liidu turul valitsevas seisundis, ning võttes arvesse, et kaebuse esitaja toodab vaatlusalust toodet Hiinas ja saaks toodet lihtsalt liitu importida juhul, kui India suhtes kehtestatakse meetmed, mis tema valitsevat seisundit veelgi tugevdaks. |
| --- | --- |

(139)

Mõlemad eksportivad tootjad väitsid, et ei oleks liidu huvides kehtestada dumpinguvastaseid meetmeid India suhtes, kuna kaebuse esitaja on liidu turul valitsevas seisundis, ning võttes arvesse, et kaebuse esitaja toodab vaatlusalust toodet Hiinas ja saaks toodet lihtsalt liitu importida juhul, kui India suhtes kehtestatakse meetmed, mis tema valitsevat seisundit veelgi tugevdaks.

| (140) | Käesolev uurimine on näidanud, et kaebuse esitajaga seotud Hiina tootmisüksustest pärinev import liitu on olnud uurimisperioodil tähtsusetu. Samuti ei ole märke, et kaebuse esitaja hakkaks tulevikus kõnealuseid Hiina tootmisüksuseid kasutama Indiast pärit impordi asendamise eesmärgil juhul, kui meetmed kehtestatakse. |
| --- | --- |

(140)

Käesolev uurimine on näidanud, et kaebuse esitajaga seotud Hiina tootmisüksustest pärinev import liitu on olnud uurimisperioodil tähtsusetu. Samuti ei ole märke, et kaebuse esitaja hakkaks tulevikus kõnealuseid Hiina tootmisüksuseid kasutama Indiast pärit impordi asendamise eesmärgil juhul, kui meetmed kehtestatakse.

| (141) | Nagu on viidatud ajutises määruses, saatis komisjon välja täiendava teabenõude, et analüüsida sügavamalt meetmete kehtestamise võimalikku mõju konkurentsiolukorrale. Komisjon sai umbes 50 vastust, peamiselt liidu vaatlusaluse toote turustajatelt, ehitusettevõtjatelt ja mitmelt vee-ettevõttelt, kelle nimed on leitavad avalikust failist. |
| --- | --- |

(141)

Nagu on viidatud ajutises määruses, saatis komisjon välja täiendava teabenõude, et analüüsida sügavamalt meetmete kehtestamise võimalikku mõju konkurentsiolukorrale. Komisjon sai umbes 50 vastust, peamiselt liidu vaatlusaluse toote turustajatelt, ehitusettevõtjatelt ja mitmelt vee-ettevõttelt, kelle nimed on leitavad avalikust failist.

| (142) | Peaaegu kõik täiendavale teabenõudele vastanud kasutajad tundsid muret kaebuse esitaja väga suure turuosa üle ja väljendasid kartust, et peale dumpinguvastase tollimaksu kehtestamist on tema peamised konkurendid, s.o India äriühingud, sunnitud liidu turult lahkuma, jättes kaebuse esitaja valitsevasse seisundisse. Mõned turustajad väitsid, et SG PAM oli keeldunud nendega kauplemast või oli pakkunud neile vähem soodsamaid tingimusi, kuna nad olid hakanud koostööd tegema eksportivate tootjatega. Üks kasutaja esitas kaks hinnapakkumist, mis tema arvates näitasid, et SG PAM oli oma hindu umbes 25 % tõstnud 2015. aasta detsembris. Mõned kasutajad väitsid, et SG PAM oli kasutanud ära oma tugevat positsiooni ja mõjutanud pakkumusmenetlusi. |
| --- | --- |

(142)

Peaaegu kõik täiendavale teabenõudele vastanud kasutajad tundsid muret kaebuse esitaja väga suure turuosa üle ja väljendasid kartust, et peale dumpinguvastase tollimaksu kehtestamist on tema peamised konkurendid, s.o India äriühingud, sunnitud liidu turult lahkuma, jättes kaebuse esitaja valitsevasse seisundisse. Mõned turustajad väitsid, et SG PAM oli keeldunud nendega kauplemast või oli pakkunud neile vähem soodsamaid tingimusi, kuna nad olid hakanud koostööd tegema eksportivate tootjatega. Üks kasutaja esitas kaks hinnapakkumist, mis tema arvates näitasid, et SG PAM oli oma hindu umbes 25 % tõstnud 2015. aasta detsembris. Mõned kasutajad väitsid, et SG PAM oli kasutanud ära oma tugevat positsiooni ja mõjutanud pakkumusmenetlusi.

| (143) | On küll tõsi, et Euroopa Liidu konkurentsireeglid kehtestavad märkimisväärse turuosaga äriühingute jaoks rangemad käitumisreeglid, ent valitseva mõju ja selle kuritarvituse kindlakstegemine on konkurentsiasutuste ülesanne. Konkurentsiasutused alustavad menetlust asjaomase tooteturu ja geograafilise turu uurimisega. Näiteks juhtumi puhul, mis puudutas HDPE ja MDPE kanalisatsioonitorusid ei välistatud, et need konkureerivad keragrafiitmalmist ja terasest torudega, kuigi lõpuks jäeti tooteturg määratlemata (13). Käesoleva juhtumi puhul ei saanud komisjon asjakohast tooteturgu ja geograafilist turgu määratleda, kuna talle ei olnud esitatud ametlikku kaebust konkurentsiolukorra kohta. |
| --- | --- |

(143)

On küll tõsi, et Euroopa Liidu konkurentsireeglid kehtestavad märkimisväärse turuosaga äriühingute jaoks rangemad käitumisreeglid, ent valitseva mõju ja selle kuritarvituse kindlakstegemine on konkurentsiasutuste ülesanne. Konkurentsiasutused alustavad menetlust asjaomase tooteturu ja geograafilise turu uurimisega. Näiteks juhtumi puhul, mis puudutas HDPE ja MDPE kanalisatsioonitorusid ei välistatud, et need konkureerivad keragrafiitmalmist ja terasest torudega, kuigi lõpuks jäeti tooteturg määratlemata (13). Käesoleva juhtumi puhul ei saanud komisjon asjakohast tooteturgu ja geograafilist turgu määratleda, kuna talle ei olnud esitatud ametlikku kaebust konkurentsiolukorra kohta.

13

| (144) | Ainuõiguslikud turustuskokkulepped, mis pakuvad soodsamaid tingimusi või isegi rangemaid vertikaalseid piiranguid kaupade turustamisel, ei ole iseenesest ebaseaduslikud (14) ja lõpliku hinnangu andmine, kas asjaomased piirangud on konkurentsi kahjustavad või isegi kuritahtlikud, on konkurentsiasutuse pädevuses. Mis puudutab hinnapakkumisi, mis väidetavalt osutasid hinna tõstmisele SG PAMi poolt, siis komisjon leidis, et neid on raske võrrelda ilma põhjalikuma pakkumiste sisu ja kaasnevate tingimuste uurimiseta. Pealegi laekus komisjonile ainult üks tõend väidetava hinnatõstmise kohta, mis iseenesest ei tõesta, et hinnatõstmine oli laiaulatuslik. |
| --- | --- |

(144)

Ainuõiguslikud turustuskokkulepped, mis pakuvad soodsamaid tingimusi või isegi rangemaid vertikaalseid piiranguid kaupade turustamisel, ei ole iseenesest ebaseaduslikud (14) ja lõpliku hinnangu andmine, kas asjaomased piirangud on konkurentsi kahjustavad või isegi kuritahtlikud, on konkurentsiasutuse pädevuses. Mis puudutab hinnapakkumisi, mis väidetavalt osutasid hinna tõstmisele SG PAMi poolt, siis komisjon leidis, et neid on raske võrrelda ilma põhjalikuma pakkumiste sisu ja kaasnevate tingimuste uurimiseta. Pealegi laekus komisjonile ainult üks tõend väidetava hinnatõstmise kohta, mis iseenesest ei tõesta, et hinnatõstmine oli laiaulatuslik.

14

| (145) | Dumpinguvastastes menetlustes uurib komisjon konkurentsiprobleeme vaid nii palju, kui on vaja selleks, et kindlaks teha, kas dumpinguvastaste meetmete rakendamine on selgelt liidu huvide vastu. Selline analüüs ei saa hõlmata konkurentsiolukorra hindamist rangelt õiguslikus mõttes, sest seda võivad teha ainult pädevad konkurentsiasutused. Iga juhul ei esitatud veenvaid tõendeid, et kaebuse esitaja hakkaks juhul, kui dumpinguvastased meetmed kehtestatakse, muul moel konkurentsi kahjustama, v.a sellega, et tal on juba praegu turul tugev positsioon. Ei esitatud ühtki konkurentsiasutuse otsust, mis oleks kinnitanud, et kaebuse esitaja käitumine seoses vaatlusaluse tootega oleks konkurentsi kahjustav. Ei esitatud ühtki kohtuotsust, mis oleks kinnitanud, et kaebuse esitaja oleks mõjutanud pakkumusmenetlusi. |
| --- | --- |

(145)

Dumpinguvastastes menetlustes uurib komisjon konkurentsiprobleeme vaid nii palju, kui on vaja selleks, et kindlaks teha, kas dumpinguvastaste meetmete rakendamine on selgelt liidu huvide vastu. Selline analüüs ei saa hõlmata konkurentsiolukorra hindamist rangelt õiguslikus mõttes, sest seda võivad teha ainult pädevad konkurentsiasutused. Iga juhul ei esitatud veenvaid tõendeid, et kaebuse esitaja hakkaks juhul, kui dumpinguvastased meetmed kehtestatakse, muul moel konkurentsi kahjustama, v.a sellega, et tal on juba praegu turul tugev positsioon. Ei esitatud ühtki konkurentsiasutuse otsust, mis oleks kinnitanud, et kaebuse esitaja käitumine seoses vaatlusaluse tootega oleks konkurentsi kahjustav. Ei esitatud ühtki kohtuotsust, mis oleks kinnitanud, et kaebuse esitaja oleks mõjutanud pakkumusmenetlusi.

| (146) | Tuletatakse meelde, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamise eesmärk on taastada liidu tootjatele ja kolmandatest riikidest tootjatele võrdsed tingimused konkureerimiseks, ja mitte eksportivate tootjate turult välja tõrjumine. Seepärast kehtestatakse liidu eeskirjade alusel tollimaksud sellisel tasemel, mis võimaldavad India eksportijatel jätkata endiselt konkureerimist liidu tootjatega, ent õiglaste hindadega. Kombineeritud dumpinguvastased ja tasakaalustusmeetmed kehtestatakse dumpingu ja subsiidiumide tasandile, mis jääb madalamale allalöödud hindade tasemest. |
| --- | --- |

(146)

Tuletatakse meelde, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamise eesmärk on taastada liidu tootjatele ja kolmandatest riikidest tootjatele võrdsed tingimused konkureerimiseks, ja mitte eksportivate tootjate turult välja tõrjumine. Seepärast kehtestatakse liidu eeskirjade alusel tollimaksud sellisel tasemel, mis võimaldavad India eksportijatel jätkata endiselt konkureerimist liidu tootjatega, ent õiglaste hindadega. Kombineeritud dumpinguvastased ja tasakaalustusmeetmed kehtestatakse dumpingu ja subsiidiumide tasandile, mis jääb madalamale allalöödud hindade tasemest.

| (147) | Peale selle on mitu kolmandates riikides asuvat tootjat (Hiinas, Türgis, Venemaal ja Šveitsis), kes juba müüvad liidu turule. Vaatlusalusel perioodil oli nende müügimaht väike ja vähenev. Ilmnes, et üks müügi vähenemise põhjustest teiste importijate puhul oli India tootjate agressiivne hinnakujundus, kuna nende hinnad olid kaugelt madalamad kõikide teiste suuremate importivate riikide hindadest (v.a Venemaa). |
| --- | --- |

(147)

Peale selle on mitu kolmandates riikides asuvat tootjat (Hiinas, Türgis, Venemaal ja Šveitsis), kes juba müüvad liidu turule. Vaatlusalusel perioodil oli nende müügimaht väike ja vähenev. Ilmnes, et üks müügi vähenemise põhjustest teiste importijate puhul oli India tootjate agressiivne hinnakujundus, kuna nende hinnad olid kaugelt madalamad kõikide teiste suuremate importivate riikide hindadest (v.a Venemaa).

| (148) | Kasutajad kinnitasid, et juhul, kui liidu tootmisharu tõstab ühepoolselt hindu, võib import teistest riikidest keskpikas perspektiivis suureneda, kui vastavad kolmandate riikide eksportijad on saanud kätte täiendavad, liikmesriikide poolt nõutavad sertifikaadid. |
| --- | --- |

(148)

Kasutajad kinnitasid, et juhul, kui liidu tootmisharu tõstab ühepoolselt hindu, võib import teistest riikidest keskpikas perspektiivis suureneda, kui vastavad kolmandate riikide eksportijad on saanud kätte täiendavad, liikmesriikide poolt nõutavad sertifikaadid.

| (149) | Seepärast komisjon nõustus, et huvide kaalumisel ja tasakaalustamisel tuleb prioriteediks seada liidu tootmisharu kaitsmine kahjustava dumpingu eest kasutajate huvide ees vältida võimalikku negatiivselt mõju konkurentsiolukorrale liidu turul. Ohtu, et dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamine võib tugevdada juhtiva liidu tootja niigi tugevat positsiooni, leevendavad mitmed tegurid, näiteks konkureerivad jätkuvalt India, teiste eksportijate ning asendustooted, mis tagab piisava konkurentsisurve liidu tootmisharule, et ära hoida võimalikke negatiivseid mõjusid konkurentsiolukorrale liidu turul. Lõpuks tuleb korrata, et komisjon on valmis jälgima oma meetmete mõju konkurentsiolukorrale liidu turul. |
| --- | --- |

(149)

Seepärast komisjon nõustus, et huvide kaalumisel ja tasakaalustamisel tuleb prioriteediks seada liidu tootmisharu kaitsmine kahjustava dumpingu eest kasutajate huvide ees vältida võimalikku negatiivselt mõju konkurentsiolukorrale liidu turul. Ohtu, et dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamine võib tugevdada juhtiva liidu tootja niigi tugevat positsiooni, leevendavad mitmed tegurid, näiteks konkureerivad jätkuvalt India, teiste eksportijate ning asendustooted, mis tagab piisava konkurentsisurve liidu tootmisharule, et ära hoida võimalikke negatiivseid mõjusid konkurentsiolukorrale liidu turul. Lõpuks tuleb korrata, et komisjon on valmis jälgima oma meetmete mõju konkurentsiolukorrale liidu turul.

| (150) | Seetõttu kinnitatakse ajutise määruse põhjenduses 121 esitatud järeldus. |
| --- | --- |

(150)

Seetõttu kinnitatakse ajutise määruse põhjenduses 121 esitatud järeldus.

6.   LÕPLIKUD DUMPINGUVASTASED MEETMED

LÕPLIKUD DUMPINGUVASTASED MEETMED

6.1.   Kahju kõrvaldamist võimaldav tase

Kahju kõrvaldamist võimaldav tase

| (151) | Pärast esialgsete järelduste avalikustamist väitis Jindal, et müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi lisamise asemel tootmiskulude hulka liidu tootmisharu jaoks mittekahjustava hinna kindlakstegemise eesmärgil, tuleks mittekahjustavat hinda allapoole korrigeerida liidu tootmisharu liigse struktuurilise tootmisvõimsuse ja ebatõhususe tõttu. Komisjon ei olnud arvamusel, et eksisteerib liigne struktuuriline tootmisvõimsus, nagu on märgitud põhjenduses 131, ning lükkas seetõttu kõnealuse väite tagasi. |
| --- | --- |

(151)

Pärast esialgsete järelduste avalikustamist väitis Jindal, et müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi lisamise asemel tootmiskulude hulka liidu tootmisharu jaoks mittekahjustava hinna kindlakstegemise eesmärgil, tuleks mittekahjustavat hinda allapoole korrigeerida liidu tootmisharu liigse struktuurilise tootmisvõimsuse ja ebatõhususe tõttu. Komisjon ei olnud arvamusel, et eksisteerib liigne struktuuriline tootmisvõimsus, nagu on märgitud põhjenduses 131, ning lükkas seetõttu kõnealuse väite tagasi.

| (152) | Pärast esialgsete järelduste avalikustamist väitsid mõlemad eksportivad tootjad, et metoodika, mida kasutati kahju kõrvaldamist võimaldava taseme arvutamiseks, ei olnud korrektne, kuna võrdlus liidu müügihindadega ei põhine tegelikul, liidu esimeselt sõltumatult kliendilt küsitud hinnal, vaid arvestuslikul ekspordihinnal, mis on kunstlikult madal. Seepärast on kahjumarginaal kunstlikult kõrge. Kõnealune väide esitati uuesti pärast lõplike järelduste avalikustamist. |
| --- | --- |

(152)

Pärast esialgsete järelduste avalikustamist väitsid mõlemad eksportivad tootjad, et metoodika, mida kasutati kahju kõrvaldamist võimaldava taseme arvutamiseks, ei olnud korrektne, kuna võrdlus liidu müügihindadega ei põhine tegelikul, liidu esimeselt sõltumatult kliendilt küsitud hinnal, vaid arvestuslikul ekspordihinnal, mis on kunstlikult madal. Seepärast on kahjumarginaal kunstlikult kõrge. Kõnealune väide esitati uuesti pärast lõplike järelduste avalikustamist.

| (153) | Kahjumarginaali väljaarvutamise eesmärk on teha kindlaks, kas dumpinguhindadega impordi ekspordihinnale madalama maksumäära kohaldamine kui see, mis põhineb dumpingumarginaalil, on piisav, et kõrvaldada dumpinguhindadega impordi poolt tekitatud kahju. Käesolev hinnang põhineb ekspordihinnal liidu tollipiiril, mille taset peetakse võrreldavaks liidu tootmisharu tehasehinnaga. Seotud importijate kaudu toimuva eksportmüügi puhul määratakse ekspordihind, analoogselt dumpingumarginaali arvutamisel kasutatava lähenemisviisiga, esimesele sõltumatule kliendile edasimüügi hinna alusel, mida on kohandatud alusmääruse artikli 2 lõike 9 alusel. Kuna ekspordihind on kahjumarginaali arvutamise vältimatu element, ja kuna nimetatud artikkel on ainus alusmääruse artikkel, milles antakse juhiseid ekspordihinna määramiseks, on selle artikli kasutamine analoogia põhjal õigustatud. Alusmääruse artikli 2 lõige 9 sätestab aluse tootmiskulude vajadusel mahaarvamiseks, nagu ka kõikide teiste kulude, mis tekivad importimise ja edasimüügi vahel. Seetõttu komisjon leidis, et rakendatud metoodika annab õige aluse hindade võrdlemiseks ning seega ka kahju kõrvaldamist võimaldava taseme kindlakstegemiseks. |
| --- | --- |

(153)

Kahjumarginaali väljaarvutamise eesmärk on teha kindlaks, kas dumpinguhindadega impordi ekspordihinnale madalama maksumäära kohaldamine kui see, mis põhineb dumpingumarginaalil, on piisav, et kõrvaldada dumpinguhindadega impordi poolt tekitatud kahju. Käesolev hinnang põhineb ekspordihinnal liidu tollipiiril, mille taset peetakse võrreldavaks liidu tootmisharu tehasehinnaga. Seotud importijate kaudu toimuva eksportmüügi puhul määratakse ekspordihind, analoogselt dumpingumarginaali arvutamisel kasutatava lähenemisviisiga, esimesele sõltumatule kliendile edasimüügi hinna alusel, mida on kohandatud alusmääruse artikli 2 lõike 9 alusel. Kuna ekspordihind on kahjumarginaali arvutamise vältimatu element, ja kuna nimetatud artikkel on ainus alusmääruse artikkel, milles antakse juhiseid ekspordihinna määramiseks, on selle artikli kasutamine analoogia põhjal õigustatud. Alusmääruse artikli 2 lõige 9 sätestab aluse tootmiskulude vajadusel mahaarvamiseks, nagu ka kõikide teiste kulude, mis tekivad importimise ja edasimüügi vahel. Seetõttu komisjon leidis, et rakendatud metoodika annab õige aluse hindade võrdlemiseks ning seega ka kahju kõrvaldamist võimaldava taseme kindlakstegemiseks.

| (154) | Seepärast lükatakse asjaomane väide tagasi ning kinnitatakse metoodika kahju kõrvaldamist võimaldava taseme kindlaksmääramiseks, nagu on sätestatud ajutise määruse põhjendustes 123–127. |
| --- | --- |

(154)

Seepärast lükatakse asjaomane väide tagasi ning kinnitatakse metoodika kahju kõrvaldamist võimaldava taseme kindlaksmääramiseks, nagu on sätestatud ajutise määruse põhjendustes 123–127.

6.2.   Lõplikud meetmed

Lõplikud meetmed

| (155) | Dumpingu, tekitatud kahju, põhjusliku seose ja liidu huvide kohta tehtud järeldusi arvesse võttes tuleks kooskõlas alusmääruse artikli 9 lõikega 4 kehtestada vaatlusaluse toote impordi suhtes vastavalt väiksema tollimaksu reeglile lõplikud dumpinguvastased meetmed dumpingumarginaalide tasemel. Käesoleval juhul tuleks tollimaksu määr samuti kehtestada kindlakstehtud dumpingumarginaalide tasemel. |
| --- | --- |

(155)

Dumpingu, tekitatud kahju, põhjusliku seose ja liidu huvide kohta tehtud järeldusi arvesse võttes tuleks kooskõlas alusmääruse artikli 9 lõikega 4 kehtestada vaatlusaluse toote impordi suhtes vastavalt väiksema tollimaksu reeglile lõplikud dumpinguvastased meetmed dumpingumarginaalide tasemel. Käesoleval juhul tuleks tollimaksu määr samuti kehtestada kindlakstehtud dumpingumarginaalide tasemel.

| (156) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist taotles liidu tootmisharu meetmete kehtestamist pigem koguseliste kui väärtuseliste tollimaksudena. Tuletatakse meelde, et esialgses etapis kehtestati väärtuselised tollimaksud. Väärtuselised tollimaksud on tavapäraselt eelistatud meetmete vorm, kuna nad muudavad ekspordihinna muutumisel meetmed tulemuslikumaks. Liidu tootmisharu taotles koguseliste meetmete kehtestamist kolmel peamisel põhjusel:






  — | India keragrafiitmalmist torude ekspordihinnad on olnud pidevas languses ja see suundumus on süvenenud pärast ajutiste dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamist. |
| --- | --- | --- |

(156)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist taotles liidu tootmisharu meetmete kehtestamist pigem koguseliste kui väärtuseliste tollimaksudena. Tuletatakse meelde, et esialgses etapis kehtestati väärtuselised tollimaksud. Väärtuselised tollimaksud on tavapäraselt eelistatud meetmete vorm, kuna nad muudavad ekspordihinna muutumisel meetmed tulemuslikumaks. Liidu tootmisharu taotles koguseliste meetmete kehtestamist kolmel peamisel põhjusel:

—

India keragrafiitmalmist torude ekspordihinnad on olnud pidevas languses ja see suundumus on süvenenud pärast ajutiste dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamist.

| — | India eksportivad tootjad alustasid juba ajutiste dumpinguvastaste meetmete kehtestamisest alates praktilist tegevust kahjude katmiseks ning kokkulepped seotud äriühingute vahel on käesoleval juhul äärmiselt tõenäolised. |
| --- | --- |

—

India eksportivad tootjad alustasid juba ajutiste dumpinguvastaste meetmete kehtestamisest alates praktilist tegevust kahjude katmiseks ning kokkulepped seotud äriühingute vahel on käesoleval juhul äärmiselt tõenäolised.

| — | Keragrafiitmalmist torude hinnad võivad muutuda sarnaselt toorme hindade muutustega. |
| --- | --- |

—

Keragrafiitmalmist torude hinnad võivad muutuda sarnaselt toorme hindade muutustega.

| (157) | Mis puutub tootmisharu poolt esitatud esimesse põhjusesse, siis on mis tahes India ekspordihinna vähenemist peale uurimisperioodi, mis on viinud dumpingu suurenemiseni, kohasem käsitleda kooskõlas alusmääruse artikli 11 lõikega 3 vahepealse läbivaatamise käigus. Mis puutub teise põhjusesse, mis on teatud määral seotud esimese põhjusega, siis alusmääruses on erisäte, mis reguleerib, kuidas toimida kulude absorbeerimisele suunatud tegevuste puhul. Tuleb märkida, et absorptsiooni käsitlev säte (alusmääruse artikkel 12) näeb ette, et muutusi normaalväärtustes võib uuesti läbi vaadata, mis kinnitab sõnaselgelt, et ekspordihindade langus võib olla põhjustatud muutustest kuludes, mis viib edasi normaalväärtuse ja sellest tulenevalt dumpingu taseme vähenemiseni. Lõpuks, seoses kolmanda punktiga, on tootmisharu ise tunnistanud, et keragrafiitmalmist torude peamise toorme, rauamaagi, hind on alates 2014. aastast langenud. See avaldab mõju normaalväärtusele ja ekspordihinnale, mis omakorda mõjutab dumpingutaset. On tõenäoline, et rauamaagi hindade langus on põhjustanud keragrafiitmalmist torude hindade languse pärast uurimisperioodi lõppu. Asjaolu, et keragrafiitmalmist torude hinnad võivad muutuda sarnaselt toormehinna muutustega ei ole põhjuseks fikseeritud tollimaksu kehtestamiseks väärtuselise tollimaksu asemel. |
| --- | --- |

(157)

Mis puutub tootmisharu poolt esitatud esimesse põhjusesse, siis on mis tahes India ekspordihinna vähenemist peale uurimisperioodi, mis on viinud dumpingu suurenemiseni, kohasem käsitleda kooskõlas alusmääruse artikli 11 lõikega 3 vahepealse läbivaatamise käigus. Mis puutub teise põhjusesse, mis on teatud määral seotud esimese põhjusega, siis alusmääruses on erisäte, mis reguleerib, kuidas toimida kulude absorbeerimisele suunatud tegevuste puhul. Tuleb märkida, et absorptsiooni käsitlev säte (alusmääruse artikkel 12) näeb ette, et muutusi normaalväärtustes võib uuesti läbi vaadata, mis kinnitab sõnaselgelt, et ekspordihindade langus võib olla põhjustatud muutustest kuludes, mis viib edasi normaalväärtuse ja sellest tulenevalt dumpingu taseme vähenemiseni. Lõpuks, seoses kolmanda punktiga, on tootmisharu ise tunnistanud, et keragrafiitmalmist torude peamise toorme, rauamaagi, hind on alates 2014. aastast langenud. See avaldab mõju normaalväärtusele ja ekspordihinnale, mis omakorda mõjutab dumpingutaset. On tõenäoline, et rauamaagi hindade langus on põhjustanud keragrafiitmalmist torude hindade languse pärast uurimisperioodi lõppu. Asjaolu, et keragrafiitmalmist torude hinnad võivad muutuda sarnaselt toormehinna muutustega ei ole põhjuseks fikseeritud tollimaksu kehtestamiseks väärtuselise tollimaksu asemel.

| (158) | Kõikidel eespool esitatud põhjustel leitakse, et fikseeritud tollimaks, mis oleks importijatele ülemäära koormav olukordades, kui ekspordihinnad langevad kooskõlas toormehindadega, ei ole põhjendatud. Fikseeritud tollimaksud sobivad enam ühetaoliste toodete jaoks ja mitte selliste jaoks, nagu on kõnealune toode, mis hõlmab palju erinevaid tooteliike. |
| --- | --- |

(158)

Kõikidel eespool esitatud põhjustel leitakse, et fikseeritud tollimaks, mis oleks importijatele ülemäära koormav olukordades, kui ekspordihinnad langevad kooskõlas toormehindadega, ei ole põhjendatud. Fikseeritud tollimaksud sobivad enam ühetaoliste toodete jaoks ja mitte selliste jaoks, nagu on kõnealune toode, mis hõlmab palju erinevaid tooteliike.

| (159) | Paralleelselt dumpinguvastase uurimisega viidi läbi ka subsiidiumidevastane uurimine. Võttes arvesse väiksema tollimaksu reeglit ja asjaolu, et lõplikud subsiidiumimarginaalid on madalamad kui kahju kõrvaldamist võimaldav tase, peaks komisjon kehtestama lõpliku tasakaalustava tollimaksu kindlakstehtud lõplike subsiidiumimarginaalide tasemel ning seejärel kehtestama lõpliku dumpinguvastase tollimaksu, mis oleks kooskõlas asjaomase kahju kõrvaldamist võimaldava tasemega. |
| --- | --- |

(159)

Paralleelselt dumpinguvastase uurimisega viidi läbi ka subsiidiumidevastane uurimine. Võttes arvesse väiksema tollimaksu reeglit ja asjaolu, et lõplikud subsiidiumimarginaalid on madalamad kui kahju kõrvaldamist võimaldav tase, peaks komisjon kehtestama lõpliku tasakaalustava tollimaksu kindlakstehtud lõplike subsiidiumimarginaalide tasemel ning seejärel kehtestama lõpliku dumpinguvastase tollimaksu, mis oleks kooskõlas asjaomase kahju kõrvaldamist võimaldava tasemega.

| (160) | Vältimaks dumpinguvastaste meetmetega seoses kahekordselt arvesseminekut, võttis komisjon arvesse asjaolu, et subsiidiumidest kolm on ekspordisubsiidiumid, mis alandavad tõhusalt ekspordihindu ning suurendavad sel viisil vastavalt dumpingumarginaale. Komisjon vähendas dumpingumarginaali subsiidiumisummade võrra, mis tehti kindlaks seoses ekspordiga kaasnevate skeemidega paralleelse subsiidiumidevastase uurimise käigus. Eespool kirjeldatu põhjal on kehtestatavate tollimaksude määrad järgmised.











  Äriühingu nimi | Subsiidiumimarginaal | Dumpingumarginaal | Kahju kõrvaldamist võimaldav tase | Tasakaalustav tollimaks | Dumpinguvastane tollimaks | Maksud kokku |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Jindal Saw Ltd | 8,7 % | 19,0 % | 48,8 % | 8,7 % | 14,1 % | 22,8 % |
| Electrosteel Castings Ltd | 9,0 % | 4,1 % | 54,6 % | 9,0 % | 0 % | 9,0 % |
| Kõik teised äriühingud | | | | 9,0 % | 14,1 % | 23,1 % |

(160)

Vältimaks dumpinguvastaste meetmetega seoses kahekordselt arvesseminekut, võttis komisjon arvesse asjaolu, et subsiidiumidest kolm on ekspordisubsiidiumid, mis alandavad tõhusalt ekspordihindu ning suurendavad sel viisil vastavalt dumpingumarginaale. Komisjon vähendas dumpingumarginaali subsiidiumisummade võrra, mis tehti kindlaks seoses ekspordiga kaasnevate skeemidega paralleelse subsiidiumidevastase uurimise käigus. Eespool kirjeldatu põhjal on kehtestatavate tollimaksude määrad järgmised.

Äriühingu nimi

Subsiidiumimarginaal

Dumpingumarginaal

Kahju kõrvaldamist võimaldav tase

Tasakaalustav tollimaks

Dumpinguvastane tollimaks

Maksud kokku

Jindal Saw Ltd

8,7 %

19,0 %

48,8 %

8,7 %

14,1 %

22,8 %

Electrosteel Castings Ltd

9,0 %

4,1 %

54,6 %

9,0 %

0 %

9,0 %

Kõik teised äriühingud

9,0 %

14,1 %

23,1 %

| (161) | Käesoleva määrusega äriühingute suhtes kehtestatavad individuaalsed dumpinguvastase tollimaksu määrad tehti kindlaks käesoleva uurimise järelduste põhjal. Seepärast kajastavad need asjaomaste äriühingute olukorda, mis tehti käesoleva uurimise ajal kindlaks. Kõnealuseid tollimaksumäärasid (erinevalt „kõikidele teistele äriühingutele” kohaldatavast üleriigilisest tollimaksust) kohaldatakse seega üksnes vaatlusaluse toote impordile, mis pärineb vaatlusalusest riigist ja mille on tootnud kõnealused äriühingud ja seega konkreetselt nimetatud õigussubjektid. Kõnealuseid määrasid ei tohiks kohaldada vaatlusaluse toote impordi suhtes, mille tootja on mõni teine äriühing, kelle nime ei ole käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nimetatud, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud üksused, kelle puhul peaks kehtima „kõikide teiste äriühingute” suhtes kohaldatav tollimaksumäär. |
| --- | --- |

(161)

Käesoleva määrusega äriühingute suhtes kehtestatavad individuaalsed dumpinguvastase tollimaksu määrad tehti kindlaks käesoleva uurimise järelduste põhjal. Seepärast kajastavad need asjaomaste äriühingute olukorda, mis tehti käesoleva uurimise ajal kindlaks. Kõnealuseid tollimaksumäärasid (erinevalt „kõikidele teistele äriühingutele” kohaldatavast üleriigilisest tollimaksust) kohaldatakse seega üksnes vaatlusaluse toote impordile, mis pärineb vaatlusalusest riigist ja mille on tootnud kõnealused äriühingud ja seega konkreetselt nimetatud õigussubjektid. Kõnealuseid määrasid ei tohiks kohaldada vaatlusaluse toote impordi suhtes, mille tootja on mõni teine äriühing, kelle nime ei ole käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nimetatud, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud üksused, kelle puhul peaks kehtima „kõikide teiste äriühingute” suhtes kohaldatav tollimaksumäär.

| (162) | Kõik taotlused rakendada kõnealuseid äriühingu individuaalseid dumpinguvastase tollimaksu määrasid (nt pärast üksuse nimemuudatust või uue tootmis- või müügiüksuse asutamist) tuleb saata komisjonile (15) koos kogu asjakohase teabega, eriti mis puudutab mis tahes tootmisega seotud muudatust ettevõtte tegevuses, omamaist ja eksportmüüki, mis on seotud näiteks kõnealuse nimemuudatusega või kõnealuse muutustega tootmis- ja müügiüksustes. Vajadusel muudetakse käesolevat määrust, ajakohastades nende äriühingute loetelu, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid. |
| --- | --- |

(162)

Kõik taotlused rakendada kõnealuseid äriühingu individuaalseid dumpinguvastase tollimaksu määrasid (nt pärast üksuse nimemuudatust või uue tootmis- või müügiüksuse asutamist) tuleb saata komisjonile (15) koos kogu asjakohase teabega, eriti mis puudutab mis tahes tootmisega seotud muudatust ettevõtte tegevuses, omamaist ja eksportmüüki, mis on seotud näiteks kõnealuse nimemuudatusega või kõnealuse muutustega tootmis- ja müügiüksustes. Vajadusel muudetakse käesolevat määrust, ajakohastades nende äriühingute loetelu, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid.

15

| (163) | Selleks, et vähendada meetmetest kõrvalehoidmise ohtu, peetakse vajalikuks kehtestada erimeetmed, et tagada dumpinguvastaste meetmete nõuetekohane kohaldamine. Kõnealused erimeetmed hõlmavad järgmist: kehtiva ja käesoleva määruse artikli 1 lõikes 3 sätestatud nõuetele vastava faktuurarve esitamist liikmesriikide tolliasutustele. Kui imporditavatele kaupadele ei ole sellist arvet lisatud, kohaldatakse neile kõikide teiste äriühingute suhtes rakendatavat dumpinguvastast tollimaksu. |
| --- | --- |

(163)

Selleks, et vähendada meetmetest kõrvalehoidmise ohtu, peetakse vajalikuks kehtestada erimeetmed, et tagada dumpinguvastaste meetmete nõuetekohane kohaldamine. Kõnealused erimeetmed hõlmavad järgmist: kehtiva ja käesoleva määruse artikli 1 lõikes 3 sätestatud nõuetele vastava faktuurarve esitamist liikmesriikide tolliasutustele. Kui imporditavatele kaupadele ei ole sellist arvet lisatud, kohaldatakse neile kõikide teiste äriühingute suhtes rakendatavat dumpinguvastast tollimaksu.

6.3.   Ajutise tollimaksu lõplik sissenõudmine

Ajutise tollimaksu lõplik sissenõudmine

| (164) | Võttes arvesse kindlakstehtud dumpingumarginaale ja liidu tootmisharule tekitatud kahju taset, tuleks lõplikult sisse nõuda ajutise määrusega kehtestatud ajutise dumpinguvastase tollimaksu alusel tagatud summad. Tagatiseks antud summad, mis ületavad dumpinguvastaste ja tasakaalustavate tollimaksude kombineeritud lõplikke määrasid, tuleks vabastada. |
| --- | --- |

(164)

Võttes arvesse kindlakstehtud dumpingumarginaale ja liidu tootmisharule tekitatud kahju taset, tuleks lõplikult sisse nõuda ajutise määrusega kehtestatud ajutise dumpinguvastase tollimaksu alusel tagatud summad. Tagatiseks antud summad, mis ületavad dumpinguvastaste ja tasakaalustavate tollimaksude kombineeritud lõplikke määrasid, tuleks vabastada.

6.4.   Meetmete täidetavuse hindamine

Meetmete täidetavuse hindamine

| (165) | Pärast esialgsete järelduste avalikustamist väitis kaebuse esitaja, et üks eksportiv tootja on asunud kehtestatud ajutisi tollimakse absorbeerima, keeldudes hindu tõstmast. Seda väidet ei ole võimalik kontrollida käesoleva uurimise raames. Juhul, kui esitatakse eraldi absorptsioonivastane taotlus, on võimalik algatada alusmääruse artikli 12 lõike 1 alusel läbivaatamine, kui esitatakse esmapilgul usutavana näivad tõendid. |
| --- | --- |

(165)

Pärast esialgsete järelduste avalikustamist väitis kaebuse esitaja, et üks eksportiv tootja on asunud kehtestatud ajutisi tollimakse absorbeerima, keeldudes hindu tõstmast. Seda väidet ei ole võimalik kontrollida käesoleva uurimise raames. Juhul, kui esitatakse eraldi absorptsioonivastane taotlus, on võimalik algatada alusmääruse artikli 12 lõike 1 alusel läbivaatamine, kui esitatakse esmapilgul usutavana näivad tõendid.

| (166) | Määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 15 lõike 1 alusel loodud komitee arvamust ei esitanud, |
| --- | --- |

(166)

Määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 15 lõike 1 alusel loodud komitee arvamust ei esitanud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Indiast pärit keragrafiitmalmist (kõrgtugevast malmist) torude impordile, välja arvatud keragrafiitmalmist torud, millel puudub sisemine ja väline kattekiht (edaspidi „katmata torud”), mis kuuluvad CN-koodide ex 7303 00 10 ja ex 7303 00 90 (TARICi koodid 7303001010, 7303009010) alla.

2.   Lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määr, mida kohaldatakse allpool loetletud äriühingute valmistatud ning lõikes 1 kirjeldatud toodete vaba netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on järgmine.

| Äriühing | Lõplik dumpinguvastane tollimaks | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- |
| Electrosteel Castings Ltd | 0 % | C055 |
| Jindal Saw Limited | 14,1 % | C054 |
| Kõik teised äriühingud | 14,1 % | C999 |

Äriühing

Lõplik dumpinguvastane tollimaks

TARICi lisakood

Electrosteel Castings Ltd

0 %

C055

Jindal Saw Limited

14,1 %

C054

Kõik teised äriühingud

14,1 %

C999

3.   Lõikes 2 nimetatud äriühingute suhtes kindlaks määratud individuaalseid dumpinguvastaseid tollimaksumäärasid kohaldatakse tingimusel, et liikmesriikide tollile esitatakse kehtiv faktuurarve, millele peab olema lisatud kuupäeva ja faktuurarve väljastanud üksuse töötaja allkirjaga (märgitud peab olema töötaja nimi ja amet) deklaratsioon järgmise tekstiga: „Mina, allakirjutanu, kinnitan, et käesoleva arvega hõlmatud, otseekspordiks Euroopa Liitu müüdavad keragrafiitmalmist (kõrgtugevast malmist) torud koguses (kogus) on toodetud (äriühingu nimi ja aadress) poolt (TARICi lisakood) Indias. Kinnitan, et käesoleval arvel esitatud teave on täielik ja õige.” Kui sellist arvet ei esitata, kohaldatakse kõikide teiste äriühingute suhtes kohaldatavat tollimaksumäära.

4.   Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.

Artikkel 2

Rakendusmääruse (EL) 2015/1559 kohaselt nõutakse lõplikult sisse ajutise dumpinguvastase tollimaksuna tagatiseks antud summad. Tagatiseks antud summad, mis ületavad eespool artikli 1 lõikes 2 sisalduvate dumpinguvastaste tollimaksude ja komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2016/387 (16) vastu võetud tasakaalustavate tollimaksude kombineeritud määrasid, vabastatakse.

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 17. märts 2016

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.

1

(2)  Komisjoni 18. septembri 2015. aasta määrus (EL) 2015/1559, millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks Indiast pärit keragrafiitmalmist (kõrgtugevast malmist) torude impordi suhtes (ELT L 244, 19.9.2015, lk 25).

2

(3)  Teade dumpinguvastase menetluse algatamise kohta Indiast pärit keragrafiitmalmist (kõrgtugevast malmist) torude impordi suhtes (ELT C 461, 20.12.2014, lk 35).

3

(4)  Teade subsiidiumidevastase menetluse algatamise kohta Indiast pärit keragrafiitmalmist (kõrgtugevast malmist) torude impordi suhtes (ELT C 83, 11.3.2015, lk 4).

4

(5)  Komisjoni 17. märtsi 2016. aasta rakendusmäärus (EL) 2016/387, millega kehtestatakse lõplik tasakaalustav tollimaks Indiast pärit keragrafiitmalmist (kõrgtugevast malmist) torude impordi suhtes (vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 1).

5

Euroopa Liidu Teataja

(6)  Nõukogu 11. augusti 2000. aasta määrus (EÜ) nr 1784/2000 teatavate Brasiiliast, Tšehhi Vabariigist, Jaapanist, Hiina Rahvavabariigist, Korea Vabariigist ja Taist pärinevate tempermalmist toruliitmike impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu kehtestamise ning ajutise tollimaksu sissenõudmise kohta (EÜT L 208, 18.8.2000, lk 10).

6

(7)  Esialgses etapis tegi komisjon kindlaks, et mõnede tooteliikide omamaine müük ei olnud tüüpiline, kuna nad moodustasid vähem kui 5 % kogu identse või võrreldava tooteliigi liitu suunatud ekspordi müügimahust. Vt ajutise määruse põhjendust 21.

7

(8)  Vt subsiidiumidevastase määruse põhjendused 84–86 ja 119–125.

8

(9)  
  14. novembri 2006. aasta otsus kohtuasjas T-138/02: Nanjing Metalink International Co. Ltd vs. Euroopa Liidu Nõukogu, punkt 61.

9

vs

(10)  http://ec.europa.eu/eurostat/data/database# → Population and Labour Conditions (rahvastik ja töötingimused) → Labour Costs (tööjõukulu)→ Labour Cost index (tööjõukulu indeks), nominal value – annual data (nominaalväärtus – andmed aasta kohta) (NACE Rev. 2) (lc_lci_r2_a), dataset for Industry (except construction) (andmekogum tööstuse kohta (v.a ehitus)).

10

(11)  
  20. mai 2015. aasta otsus kohtuasjas T-310/12: Yuanping Changyuan Chemicals Co. Ltd vs. Euroopa Liidu Nõukogu, § 134 ja § 135.

11

vs

(12)  Komisjoni 19. oktoobri 2011. aasta määrus (EL) nr 1043/2011, millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks Indiast ja Hiina Rahvavabariigist pärit oksaalhappe impordi suhtes (ELT L 275, 20.10.2011, lk 1), põhjendus 103.

12

(13)  Kohtuasi M.565: Solvay/Winerberger, punkt 19, viidatud teistes kohtuasjades M.2294 EtexGroup/Glynwed PipeSystems, punkt 8.

13

(14)  Komisjoni suunised vertikaalsete piirangute kohta (2010/C-130/01).

14

(15)  
  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, 1049 Brussel, Belgium.

15

(16)  Vt joonealune märkus 5.

16

---

| 18.3.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 73/77 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 73/77

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2016/389,

17. märts 2016,

millega uuendatakse toimeaine atsibensolaar-S-metüüli heakskiitu vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta ning muudetakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise ja nõukogu direktiivide 79/117/EMÜ ja 91/414/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta, (1) eriti selle artikli 20 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Toimeaine atsibensolaar-S-metüüli heakskiit, nagu on sätestatud komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 (2) lisa A osas, aegub 30. juunil 2016. |
| --- | --- |

(1)

Toimeaine atsibensolaar-S-metüüli heakskiit, nagu on sätestatud komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 (2) lisa A osas, aegub 30. juunil 2016.

| (2) | Komisjoni määruse (EL) nr 1141/2010 (3) artikli 4 kohaselt on kõnealuses artiklis sätestatud ajavahemiku jooksul esitatud taotlus uuendada atsibensolaar-S-metüüli kuulumist nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ (4) I lisasse. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni määruse (EL) nr 1141/2010 (3) artikli 4 kohaselt on kõnealuses artiklis sätestatud ajavahemiku jooksul esitatud taotlus uuendada atsibensolaar-S-metüüli kuulumist nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ (4) I lisasse.

| (3) | Taotleja esitas täiendavad toimikud, mis on nõutud vastavalt määruse (EL) nr 1141/2010 artiklile 9. Referentliikmesriik leidis, et taotlus on täielik. |
| --- | --- |

(3)

Taotleja esitas täiendavad toimikud, mis on nõutud vastavalt määruse (EL) nr 1141/2010 artiklile 9. Referentliikmesriik leidis, et taotlus on täielik.

| (4) | Referentliikmesriik koostas kaasreferentliikmesriigiga konsulteerides uuendamise hindamisaruande ning esitas selle 1. märtsil 2013 Euroopa Toiduohutusametile (edaspidi „toiduohutusamet”) ja komisjonile. |
| --- | --- |

(4)

Referentliikmesriik koostas kaasreferentliikmesriigiga konsulteerides uuendamise hindamisaruande ning esitas selle 1. märtsil 2013 Euroopa Toiduohutusametile (edaspidi „toiduohutusamet”) ja komisjonile.

| (5) | Toiduohutusamet edastas uuendamise hindamisaruande taotlejale ja liikmesriikidele märkuste esitamiseks ning edastas saadud märkused komisjonile. Toiduohutusamet tegi täiendava kokkuvõtliku toimiku ka üldsusele kättesaadavaks. |
| --- | --- |

(5)

Toiduohutusamet edastas uuendamise hindamisaruande taotlejale ja liikmesriikidele märkuste esitamiseks ning edastas saadud märkused komisjonile. Toiduohutusamet tegi täiendava kokkuvõtliku toimiku ka üldsusele kättesaadavaks.

| (6) | 8. mail 2014 esitas toiduohutusamet komisjonile oma järeldused (5) selle kohta, kas atsibensolaar-S-metüül võib eeldatavalt vastata määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklis 4 sätestatud heakskiitmise nõuetele. Komisjon esitas esialgse läbivaatamisaruande atsibensolaar-S-metüüli kohta alalisele taime-, looma-, toidu- ja söödakomiteele 12. detsembril 2014. |
| --- | --- |

(6)

8. mail 2014 esitas toiduohutusamet komisjonile oma järeldused (5) selle kohta, kas atsibensolaar-S-metüül võib eeldatavalt vastata määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklis 4 sätestatud heakskiitmise nõuetele. Komisjon esitas esialgse läbivaatamisaruande atsibensolaar-S-metüüli kohta alalisele taime-, looma-, toidu- ja söödakomiteele 12. detsembril 2014.

| (7) | Vähemalt ühe kõnealust toimeainet sisaldava taimekaitsevahendi puhul on ühe või mitme iseloomuliku kasutusviisiga seoses leidnud kinnitust, et määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklis 4 sätestatud heakskiitmisnõuded on täidetud. Seega loetakse need heakskiitmisnõuded täidetuks. |
| --- | --- |

(7)

Vähemalt ühe kõnealust toimeainet sisaldava taimekaitsevahendi puhul on ühe või mitme iseloomuliku kasutusviisiga seoses leidnud kinnitust, et määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklis 4 sätestatud heakskiitmisnõuded on täidetud. Seega loetakse need heakskiitmisnõuded täidetuks.

| (8) | Seepärast on asjakohane uuendada atsibensolaar-S-metüüli heakskiitu. |
| --- | --- |

(8)

Seepärast on asjakohane uuendada atsibensolaar-S-metüüli heakskiitu.

| (9) | Atsibensolaar-S-metüüli heakskiidu kehtivusaja uuendamisega seotud riskide hindamisel käsitletakse piiratud hulgal iseloomulikke kasutusalasid, mis siiski ei sea piiranguid nendele kasutusaladele, mida atsibensolaar-S-metüüli sisaldavate taimekaitsevahendite puhul võidakse lubada. Seega on asjakohane taimeaktivaatorina kasutamise piirang kaotada. |
| --- | --- |

(9)

Atsibensolaar-S-metüüli heakskiidu kehtivusaja uuendamisega seotud riskide hindamisel käsitletakse piiratud hulgal iseloomulikke kasutusalasid, mis siiski ei sea piiranguid nendele kasutusaladele, mida atsibensolaar-S-metüüli sisaldavate taimekaitsevahendite puhul võidakse lubada. Seega on asjakohane taimeaktivaatorina kasutamise piirang kaotada.

| (10) | Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 14 lõike 1 kohaselt ja kooskõlas artikliga 6 ning teaduse ja tehnika arengut arvestades oleks siiski vaja lisada teatavad tingimused. Eelkõige on asjakohane nõuda kinnitavat lisateavet. |
| --- | --- |

(10)

Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 14 lõike 1 kohaselt ja kooskõlas artikliga 6 ning teaduse ja tehnika arengut arvestades oleks siiski vaja lisada teatavad tingimused. Eelkõige on asjakohane nõuda kinnitavat lisateavet.

| (11) | Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 20 lõike 3 kohaselt koostoimes sama määruse artikli 13 lõikega 4 tuleks komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(11)

Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 20 lõike 3 kohaselt koostoimes sama määruse artikli 13 lõikega 4 tuleks komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa vastavalt muuta.

| (12) | Komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2015/1885 (6) pikendati atsibensolaar-S-metüüli heakskiidu kehtivusaja lõppkuupäeva, et uuendamise saaks lõpule viia enne kõnealuse aine heakskiidu aegumist. Võttes arvesse, et heakskiidu uuendamise otsus võeti vastu siiski enne heakskiidu pikendatud lõppkuupäeva, tuleks käesolevat määrust kohaldada alates 1. aprillist 2016. |
| --- | --- |

(12)

Komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2015/1885 (6) pikendati atsibensolaar-S-metüüli heakskiidu kehtivusaja lõppkuupäeva, et uuendamise saaks lõpule viia enne kõnealuse aine heakskiidu aegumist. Võttes arvesse, et heakskiidu uuendamise otsus võeti vastu siiski enne heakskiidu pikendatud lõppkuupäeva, tuleks käesolevat määrust kohaldada alates 1. aprillist 2016.

| (13) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(13)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Toimeaine heakskiidu uuendamine

I lisas kirjeldatud toimeaine atsibensolaar-S-metüüli heakskiitu uuendatakse vastavalt kõnealuses lisas sätestatud tingimustele.

S

Artikkel 2

Rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 muutmine

Rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse II lisale.

Artikkel 3

Jõustumine ja kohaldamise kuupäev

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Seda kohaldatakse alates 1. aprillist 2016.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 17. märts 2016

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 309, 24.11.2009, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 25. mai 2011. aasta rakendusmäärus (EL) nr 540/2011, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1107/2009 seoses heakskiidetud toimeainete loeteluga (ELT L 153, 11.6.2011, lk 1).

2

(3)  Komisjoni 7. detsembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1141/2010, millega sätestatakse menetlus teise toimeainete rühma nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse kuulumise pikendamiseks ja kehtestatakse kõnealuste ainete loetelu (ELT L 322, 8.12.2010, lk 10).

3

(4)  Nõukogu 15. juuli 1991. aasta direktiiv 91/414/EMÜ taimekaitsevahendite turuleviimise kohta (EÜT L 230, 19.8.1991, lk 1).

4

(5)  
  EFSA Journal (2014); 12(8):3691. Kättesaadav internetis: www.efsa.europa.eu.

5

EFSA Journal

(6)  Komisjoni 20. oktoobri 2015. aasta rakendusmäärus (EL) 2015/1885, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 seoses toimeainete 2,4-D, atsibensolaar-S-metüüli, amitrooli, bentasooni, butüültsühalofopi, dikvaadi, esfenvaleraadi, famoksadooni, flumioksasiini, DPX KE 459 (metüülflupüürsulfurooni), glüfosaadi, iprovalikarbi, isoproturooni, lambda-tsühalotriini, metalaksüül-M'i, metsulfuroon-metüüli, pikolinafeeni, prosulfurooni, pümetrosiini, püraflufeenetüüli, tiabendasooli, metüültifensulfurooni ja triasulfurooni heakskiidu kehtivusaja pikendamisega (ELT L 276, 21.10.2015, lk 48).

6

S

---

I LISA

| Tavanimetus, tunnuskoodid | IUPACi nimetus | Puhtus (1) | Heakskiitmise kuupäev | Heakskiidu aegumine | Erisätted |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Atsibensolaar-S-metüül
  CASi nr: 135158-54-2
  CIPACi nr: 597 | S-metüülbenso[1,2,3]tiadiasool-7-karbotioaat | 970 g/kg
  tolueen: kuni 5 g/kg | 1. aprill 2016 | 31. märts 2031 | Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 29 lõikes 6 osutatud ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse atsibensolaar-S-metüüli kohta koostatud läbivaatamisaruande järeldusi, eelkõige selle I ja II liidet.
  Üldhindamisel peavad liikmesriigid pöörama erilist tähelepanu






  a) | toidust tulenevale riskile tarbijatele, |

Tavanimetus, tunnuskoodid

IUPACi nimetus

Puhtus (1)

Heakskiitmise kuupäev

Heakskiidu aegumine

Erisätted

Atsibensolaar-S-metüül

CASi nr: 135158-54-2

CIPACi nr: 597

S-metüülbenso[1,2,3]tiadiasool-7-karbotioaat

970 g/kg

tolueen: kuni 5 g/kg

1. aprill 2016

31. märts 2031

Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 29 lõikes 6 osutatud ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse atsibensolaar-S-metüüli kohta koostatud läbivaatamisaruande järeldusi, eelkõige selle I ja II liidet.

Üldhindamisel peavad liikmesriigid pöörama erilist tähelepanu

a)

toidust tulenevale riskile tarbijatele,

| b) | käitlejate ja kasutajate kaitsele, |
| --- | --- |

b)

käitlejate ja kasutajate kaitsele,

| c) | veeorganismidele avalduvale riskile. |
| --- | --- |

c)

veeorganismidele avalduvale riskile.

Vajaduse korral hõlmavad kasutustingimused riskide vähendamise meetmete võtmist.

Taotleja esitab 1. juuniks 2017 komisjonile, liikmesriikidele ja toiduohutusametile kinnitava teabe loote väikeaju morfomeetriliste muutuste olulisuse ja korratavuse kohta kokkupuutel atsibensolaar-S-metüüliga ning selle kohta, kas sellised muutused võivad olla põhjustatud sisesekretsioonisüsteemiga seotud toimemehhanismist. Esitatav teave peab sisaldama selliste olemasolevate tõendite süstemaatilist ülevaadet, mida on hinnatud kättesaadavate suuniste alusel (nt EFSA GD on Systematic Review methodology [Euroopa Toiduohutusameti süstemaatilise ülevaate juhised], 2010).

---

(1)  Täiendavad andmed toimeaine identifitseerimiseks ja toimeaine omadused on esitatud läbivaatamisaruandes.

---

II LISA

Rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa muudetakse järgmiselt.

| 1) | A osast jäetakse välja kanne 20 atsibensolaar-S-metüüli kohta. |
| --- | --- |

1)

A osast jäetakse välja kanne 20 atsibensolaar-S-metüüli kohta.

| 2) | B osasse lisatakse järgmine kanne:











  Number | Tavanimetus, tunnuskoodid | IUPACi nimetus | Puhtus (*1) | Heakskiitmise kuupäev | Heakskiidu aegumine | Erisätted |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „98 | Atsibensolaar-S-metüül
  CASi nr: 135158-54-2
  CIPACi nr: 597 | S-metüülbenso[1,2,3]tiadiasool-7-karbotioaat | 970 g/kg
  tolueen: kuni 5 g/kg | 1. aprill 2016 | 31. märts 2031 | Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 29 lõikes 6 osutatud ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse atsibensolaar-S-metüüli kohta koostatud läbivaatamisaruande järeldusi, eelkõige selle I ja II liidet.
  Üldhindamisel peavad liikmesriigid pöörama erilist tähelepanu






  a) | toidust tulenevale riskile tarbijatele, |

2)

B osasse lisatakse järgmine kanne:

Number

Tavanimetus, tunnuskoodid

IUPACi nimetus

Puhtus (*1)

Heakskiitmise kuupäev

Heakskiidu aegumine

Erisätted

„98

Atsibensolaar-S-metüül

CASi nr: 135158-54-2

CIPACi nr: 597

S-metüülbenso[1,2,3]tiadiasool-7-karbotioaat

970 g/kg

tolueen: kuni 5 g/kg

1. aprill 2016

31. märts 2031

Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 29 lõikes 6 osutatud ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse atsibensolaar-S-metüüli kohta koostatud läbivaatamisaruande järeldusi, eelkõige selle I ja II liidet.

Üldhindamisel peavad liikmesriigid pöörama erilist tähelepanu

a)

toidust tulenevale riskile tarbijatele,

| b) | käitlejate ja kasutajate kaitsele, |
| --- | --- |

b)

käitlejate ja kasutajate kaitsele,

| c) | veeorganismidele avalduvale riskile. |
| --- | --- |

c)

veeorganismidele avalduvale riskile.

Vajaduse korral hõlmavad kasutustingimused riskide vähendamise meetmete võtmist.

Taotleja esitab 1. juuniks 2017 komisjonile, liikmesriikidele ja toiduohutusametile kinnitava teabe loote väikeaju morfomeetriliste muutuste olulisuse ja korratavuse kohta kokkupuutel atsibensolaar-S-metüüliga ning selle kohta, kas sellised muutused võivad olla põhjustatud sisesekretsioonisüsteemiga seotud toimemehhanismist. Esitatav teave peab sisaldama selliste olemasolevate tõendite süstemaatilist ülevaadet, mida on hinnatud kättesaadavate suuniste alusel (nt EFSA GD on Systematic Review methodology [Euroopa Toiduohutusameti süstemaatilise ülevaate juhised], 2010).”

---

(*1)  Täiendavad andmed toimeaine identifitseerimiseks ja toimeaine omadused on esitatud läbivaatamisaruandes.

---

| 18.3.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 73/81 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 73/81

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2016/390,

17. märts 2016,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007 (1),

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga (2), eriti selle artikli 136 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused. |
| --- | --- |

(1)

Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

| (2) | Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval, |
| --- | --- |

(2)

Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 17. märts 2016

Komisjoni nimel

presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

Jerzy PLEWA

---

(1)  
  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  
  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (eurot 100 kg kohta) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | IL | 103,5 |
| MA | 95,4 |
| TN | 107,9 |
| TR | 108,3 |
| ZZ | 103,8 |
| 0707 00 05 | MA | 83,4 |
| TR | 145,9 |
| ZZ | 114,7 |
| 0709 93 10 | MA | 57,2 |
| TR | 160,0 |
| ZZ | 108,6 |
| 0805 10 20 | EG | 45,6 |
| IL | 72,9 |
| MA | 54,7 |
| TN | 55,8 |
| TR | 64,6 |
| ZZ | 58,7 |
| 0805 50 10 | MA | 141,2 |
| TR | 82,8 |
| ZZ | 112,0 |
| 0808 10 80 | BR | 88,6 |
| US | 152,5 |
| ZZ | 120,6 |
| 0808 30 90 | AR | 118,4 |
| CL | 179,3 |
| CN | 72,0 |
| TR | 153,6 |
| ZA | 109,2 |
| ZZ | 126,5 |

(eurot 100 kg kohta)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

IL

103,5

MA

95,4

TN

107,9

TR

108,3

ZZ

103,8

0707 00 05

MA

83,4

TR

145,9

ZZ

114,7

0709 93 10

MA

57,2

TR

160,0

ZZ

108,6

0805 10 20

EG

45,6

IL

72,9

MA

54,7

TN

55,8

TR

64,6

ZZ

58,7

0805 50 10

MA

141,2

TR

82,8

ZZ

112,0

0808 10 80

BR

88,6

US

152,5

ZZ

120,6

0808 30 90

AR

118,4

CL

179,3

CN

72,0

TR

153,6

ZA

109,2

ZZ

126,5

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni 27. novembri 2012. aasta määruses (EL) nr 1106/2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 471/2009 (mis käsitleb ühenduse statistikat väliskaubanduse kohta kolmandate riikidega) seoses riikide ja territooriumide nomenklatuuri ajakohastamisega (ELT L 328, 28.11.2012, lk 7). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

| 18.3.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 73/83 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 73/83

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2016/391,

17. märts 2016,

millega kehtestatakse jaotuskoefitsient kogustele, mille kohta on esitatud ajavahemikul 1. kuni 7. märtsini 2016 impordilitsentsitaotlused määruse (EÜ) nr 533/2007 alusel kodulinnulihasektoris avatud tariifikvootide raames

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007, (1) eriti selle artikli 188 lõikeid 1 ja 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määrusega (EÜ) nr 533/2007 (2) on avatud aastased tariifikvoodid kodulinnulihasektori toodete importimiseks. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määrusega (EÜ) nr 533/2007 (2) on avatud aastased tariifikvoodid kodulinnulihasektori toodete importimiseks.

| (2) | Ajavahemikul 1. kuni 7. märtsini 2016 esitatud impordilitsentsitaotlustega hõlmatud kogused alaperioodiks 1. aprillist kuni 30. juunini 2016 on suuremad kui teatavate kvootide all saada olevad kogused. Seega tuleks kindlaks määrata, kui palju impordilitsentse võib välja anda, samuti tuleks määrata kindlaks taotletud koguse suhtes kohaldatav jaotuskoefitsient, mis on arvutatud vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 1301/2006 (3) artikli 7 lõikele 2. |
| --- | --- |

(2)

Ajavahemikul 1. kuni 7. märtsini 2016 esitatud impordilitsentsitaotlustega hõlmatud kogused alaperioodiks 1. aprillist kuni 30. juunini 2016 on suuremad kui teatavate kvootide all saada olevad kogused. Seega tuleks kindlaks määrata, kui palju impordilitsentse võib välja anda, samuti tuleks määrata kindlaks taotletud koguse suhtes kohaldatav jaotuskoefitsient, mis on arvutatud vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 1301/2006 (3) artikli 7 lõikele 2.

| (3) | Meetme tõhususe tagamiseks peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval, |
| --- | --- |

(3)

Meetme tõhususe tagamiseks peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 533/2007 kohaselt esitatud impordilitsentsitaotlustega hõlmatud koguste suhtes alaperioodiks 1. aprillist kuni 30. juunini 2016 kohaldatakse käesoleva määruse lisas esitatud jaotuskoefitsienti.

Artikkel 2

Käeolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 17. märts 2016

Komisjoni nimel

presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

Jerzy PLEWA

---

(1)  
  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 533/2007, 14. mai 2007, millega sätestatakse tariifikvootide avamine ja haldamine kodulinnulihasektoris (ELT L 125, 15.5.2007, lk 9).

2

(3)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 1301/2006, 31. august 2006, millega kehtestatakse ühised eeskirjad, et hallata põllumajandussaaduste ja -toodete imporditariifikvoote, mille suhtes kohaldatakse impordilitsentside süsteemi (ELT L 238, 1.9.2006, lk 13).

3

---

LISA

| Järjekorranumber | Jaotuskoefitsient – alaperioodiks 1. aprillist kuni 30. juunini 2016 esitatud taotlused
  (protsentides) |
| --- | --- |
| 09.4067 | — |
| 09.4068 | 0,360102 |
| 09.4069 | 0,171264 |
| 09.4070 | — |

Järjekorranumber

Jaotuskoefitsient – alaperioodiks 1. aprillist kuni 30. juunini 2016 esitatud taotlused

(protsentides)

09.4067

—

09.4068

0,360102

09.4069

0,171264

09.4070

—

---

| 18.3.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 73/85 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 73/85

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2016/392,

17. märts 2016,

millega kehtestatakse jaotuskoefitsient kogustele, mille kohta on esitatud ajavahemikul 1. kuni 7. märtsini 2016 impordilitsentsitaotlused, ja määratakse kindlaks kogused, mis lisatakse määruse (EÜ) nr 1385/2007 alusel kodulinnulihasektoris avatud tariifikvootide raames alaperioodiks 1. juulist kuni 30. septembrini 2016 kehtestatud kogustele

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007, (1) eriti selle artiklit 188,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1385/2007 (2) on avatud aastased tariifikvoodid kodulinnulihasektori toodete importimiseks. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1385/2007 (2) on avatud aastased tariifikvoodid kodulinnulihasektori toodete importimiseks.

| (2) | Ajavahemikul 1. kuni 7. märtsini 2016 esitatud impordilitsentsitaotlustega hõlmatud kogused alaperioodiks 1. aprillist kuni 30. juunini 2016 on suuremad kui teatavate kvootide all saada olevad kogused. Seega tuleks kindlaks määrata, kui palju impordilitsentse võib välja anda, samuti tuleks määrata kindlaks taotletud koguse suhtes kohaldatav jaotuskoefitsient, mis on arvutatud vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 1301/2006 (3) artikli 7 lõikele 2. |
| --- | --- |

(2)

Ajavahemikul 1. kuni 7. märtsini 2016 esitatud impordilitsentsitaotlustega hõlmatud kogused alaperioodiks 1. aprillist kuni 30. juunini 2016 on suuremad kui teatavate kvootide all saada olevad kogused. Seega tuleks kindlaks määrata, kui palju impordilitsentse võib välja anda, samuti tuleks määrata kindlaks taotletud koguse suhtes kohaldatav jaotuskoefitsient, mis on arvutatud vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 1301/2006 (3) artikli 7 lõikele 2.

| (3) | Ajavahemikul 1. kuni 7. märtsini 2016 esitatud impordilitsentsitaotlustega hõlmatud kogused alaperioodiks 1. aprillist kuni 30. juunini 2016 on väiksemad kui teatavate kvootide all saada olevad kogused. Seetõttu tuleks kindlaks määrata kogused, millele taotlusi ei esitatud, ning lisada need järgmiseks kvoodi alaperioodiks kehtestatud kogustele. |
| --- | --- |

(3)

Ajavahemikul 1. kuni 7. märtsini 2016 esitatud impordilitsentsitaotlustega hõlmatud kogused alaperioodiks 1. aprillist kuni 30. juunini 2016 on väiksemad kui teatavate kvootide all saada olevad kogused. Seetõttu tuleks kindlaks määrata kogused, millele taotlusi ei esitatud, ning lisada need järgmiseks kvoodi alaperioodiks kehtestatud kogustele.

| (4) | Meetme tõhususe tagamiseks peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval, |
| --- | --- |

(4)

Meetme tõhususe tagamiseks peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Määruse (EÜ) nr 1385/2007 kohaselt esitatud impordilitsentsitaotlustega hõlmatud kogused alaperioodiks 1. aprillist kuni 30. juunini 2016 korrutatakse käesoleva määruse lisas esitatud jaotuskoefitsientidega.

2.   Kogused, mille kohta ei ole esitatud impordilitsentsitaotlusi vastavalt määrusele (EÜ) nr 1385/2007 ja mis lisatakse alaperioodile 1. juulist kuni 30. septembrini 2016, on esitatud käesoleva määruse lisas.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 17. märts 2016

Komisjoni nimel

presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

Jerzy PLEWA

---

(1)  
  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 1385/2007, 26. november 2007, milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 774/94 rakenduseeskirjad kodulinnulihasektoris teatavate ühenduse tariifikvootide avamise ja haldamise puhul (ELT L 309, 27.11.2007, lk 47).

2

(3)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 1301/2006, 31. august 2006, millega kehtestatakse ühised eeskirjad, et hallata põllumajandussaaduste ja -toodete imporditariifikvoote, mille suhtes kohaldatakse impordilitsentside süsteemi (ELT L 238, 1.9.2006, lk 13).

3

---

LISA

| Järjekorranumber | Jaotuskoefitsient – alaperioodiks 1. aprillist kuni 30. juunini 2016 esitatud taotlused
  (protsentides) | Taotlemata kogused, mis lisatakse alaperioodiks 1. juulist kuni 30. septembrini 2016 saada olevatele kogustele
  (kilogrammides) |
| --- | --- | --- |
| 09.4410 | 0,163559 | — |
| 09.4411 | 0,165399 | — |
| 09.4412 | 0,171234 | — |
| 09.4420 | 0,173131 | — |
| 09.4421 | — | 350 000 |
| 09.4422 | 0,173132 | — |

Järjekorranumber

Jaotuskoefitsient – alaperioodiks 1. aprillist kuni 30. juunini 2016 esitatud taotlused

(protsentides)

Taotlemata kogused, mis lisatakse alaperioodiks 1. juulist kuni 30. septembrini 2016 saada olevatele kogustele

(kilogrammides)

09.4410

0,163559

—

09.4411

0,165399

—

09.4412

0,171234

—

09.4420

0,173131

—

09.4421

—

350 000

09.4422

0,173132

—

---

| 18.3.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 73/88 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 73/88

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2016/393,

17. märts 2016,

millega kehtestatakse jaotuskoefitsient kogustele, mille kohta on esitatud ajavahemikul 1.–7. märtsini 2016 impordiõiguste taotlused rakendusmääruse (EL) 2015/2078 alusel Ukrainast pärit kodulinnuliha jaoks avatud tariifikvootide raames

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007, (1) eriti selle artikli 188 lõikeid 1 ja 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2015/2078 (2) on avatud aastased tariifikvoodid Ukrainast pärit kodulinnulihasektori toodete importimiseks. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2015/2078 (2) on avatud aastased tariifikvoodid Ukrainast pärit kodulinnulihasektori toodete importimiseks.

| (2) | Ajavahemikul 1.–7. märtsini 2016 esitatud impordiõiguste taotlustega hõlmatud kogused alaperioodiks 1. aprillist kuni 30. juunini 2016 ületavad kvootide puhul järjekorranumbriga 09.4273 ette nähtud koguseid. Seega tuleks kindlaks määrata, kui palju impordiõigusi võib välja anda, samuti tuleks määrata kindlaks taotletud koguse suhtes kohaldatavad jaotuskoefitsiendid vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 1301/2006 (3) artikli 6 lõikele 3 ja koostoimes kõnealuse määruse artikli 7 lõikega 2. |
| --- | --- |

(2)

Ajavahemikul 1.–7. märtsini 2016 esitatud impordiõiguste taotlustega hõlmatud kogused alaperioodiks 1. aprillist kuni 30. juunini 2016 ületavad kvootide puhul järjekorranumbriga 09.4273 ette nähtud koguseid. Seega tuleks kindlaks määrata, kui palju impordiõigusi võib välja anda, samuti tuleks määrata kindlaks taotletud koguse suhtes kohaldatavad jaotuskoefitsiendid vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 1301/2006 (3) artikli 6 lõikele 3 ja koostoimes kõnealuse määruse artikli 7 lõikega 2.

| (3) | Meetme tõhususe tagamiseks peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval, |
| --- | --- |

(3)

Meetme tõhususe tagamiseks peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Rakendusmääruse (EL) 2015/2078 kohaselt esitatud impordiõiguste taotlustega hõlmatud koguste suhtes alaperioodiks 1. aprillist kuni 30. juunini 2016 kohaldatakse käesoleva määruse lisas esitatud jaotuskoefitsiente.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 17. märts 2016

Komisjoni nimel

presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

Jerzy PLEWA

---

(1)  
  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/2078, 18. november 2015, millega avatakse Ukrainast pärit kodulinnuliha jaoks liidu imporditariifikvoodid ja sätestatakse nende haldamine (ELT L 302, 19.11.2015, lk 63).

2

(3)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 1301/2006, 31. august 2006, millega kehtestatakse ühised eeskirjad, et hallata põllumajandussaaduste ja -toodete imporditariifikvoote, mille suhtes kohaldatakse impordilitsentside süsteemi (ELT L 238, 1.9.2006, lk 13).

3

---

LISA

| Järjekorranumber | Jaotuskoefitsient – alaperioodiks 1. aprillist kuni 30. juunini 2016 esitatud taotlused
  (%) |
| --- | --- |
| 09.4273 | 2,422583 |
| 09.4274 | — |

Järjekorranumber

Jaotuskoefitsient – alaperioodiks 1. aprillist kuni 30. juunini 2016 esitatud taotlused

(%)

09.4273

2,422583

09.4274

—

---

OTSUSED

| 18.3.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 73/90 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 73/90

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2016/394,

14. märts 2016,

millega lõpetatakse ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahelise partnerluslepingu artikli 96 kohane nõupidamine Burundi Vabariigiga

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse 23. juunil 2000 Cotonous allakirjutatud partnerluslepingut ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel, (1) mida on muudetud 22. juunil 2010 Burkina Fasos Ouagadougous (edaspidi „AKV-ELi partnerlusleping”), (2) eriti selle artiklit 96,

võttes arvesse nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate sisekokkulepet AKV-ELi partnerluslepingu (3) rakendamiseks võetavate meetmete ja järgitavate menetluste kohta, eriti selle artiklit 3,

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja nõusolekul esitatud Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Burundi Vabariik ei ole kinni pidanud AKV-ELi partnerluslepingu artiklis 9 osutatud lepingu olulistest osadest. |
| --- | --- |

(1)

Burundi Vabariik ei ole kinni pidanud AKV-ELi partnerluslepingu artiklis 9 osutatud lepingu olulistest osadest.

| (2) | AKV-ELi partnerluslepingu artikli 96 kohaselt alustati 8. detsembril 2015 Burundi Vabariigiga nõupidamist; nõupidamise juures viibisid Aafrika Liidu, Ida-Aafrika Ühenduse, ÜRO, samuti Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma esindajad. |
| --- | --- |

(2)

AKV-ELi partnerluslepingu artikli 96 kohaselt alustati 8. detsembril 2015 Burundi Vabariigiga nõupidamist; nõupidamise juures viibisid Aafrika Liidu, Ida-Aafrika Ühenduse, ÜRO, samuti Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma esindajad.

| (3) | Nõupidamise tulemusena esitasid Burundi valitsuse esindajad ettepanekud nende võetavate kohustuste kohta. Neid ettepanekuid ei saa pidada küllaldaseks. |
| --- | --- |

(3)

Nõupidamise tulemusena esitasid Burundi valitsuse esindajad ettepanekud nende võetavate kohustuste kohta. Neid ettepanekuid ei saa pidada küllaldaseks.

| (4) | Seepärast tuleb AKV-ELi partnerluslepingu artikli 96 alusel alustatud nõupidamine lõpetada ja võtta sobivad meetmed nende kohustuste täitmiseks, |
| --- | --- |

(4)

Seepärast tuleb AKV-ELi partnerluslepingu artikli 96 alusel alustatud nõupidamine lõpetada ja võtta sobivad meetmed nende kohustuste täitmiseks,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

AKV-ELi partnerluslepingu artikli 96 kohane nõupidamine Burundi Vabariigiga lõpetatakse.

Artikkel 2

Lisatud kirjas toodud meetmed võetakse vastu AKV-ELi partnerluslepingu artikli 96 lõike 2 punktis c nimetatud sobivate meetmetena.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise kuupäeval.

Otsus vaadatakse korrapäraselt läbi vähemalt iga kuue kuu tagant, lähtudes eelistatavalt Euroopa Liidu välisteenistuse ja komisjoni talituste ühiste järelevalvemissioonide tulemustest.

Brüssel, 14. märts 2016

Nõukogu nimel

eesistuja

F. MOGHERINI

---

(1)  
  EÜT L 317, 15.12.2000, lk 3.

1

(2)  
  ELT L 287, 4.11.2010, lk 3.

2

(3)  
  EÜT L 317, 15.12.2000, lk 376.

3

---

LISA

Lugupeetud härra president,

Euroopa Liit leiab, et Burundi Vabariik on rikkunud mitut 23. juunil 2000 Cotonous allakirjutatud partnerluslepingu (ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel) (edaspidi „AKV-ELi partnerlusleping”) artiklis 9 sätestatud lepingu olulist osa. EL on korduvalt, sealhulgas AKV-ELi partnerluslepingu artikli 8 kohase süvendatud dialoogi käigus, väljendanud muret inimõiguste, demokraatia ja õigusriigiga seotud teatavate põhimõtete rikkumise pärast.

Seetõttu kutsus Euroopa Liit AKV-ELi partnerluslepingu artikli 96 kohaselt Burundi valitsuse nõupidamisele, et vaagida neid valupunkte ja viise nende kõrvaldamiseks.

Burundi Vabariigi valitsus vastas Euroopa Liidu kutsele jaatavalt ning nõupidamist alustati 8. detsembril 2015 Brüsselis.

Selle käigus arutasid lepinguosalised meetmete üle, mis on vajalikud kiireks tagasipöördumiseks demokraatia, inimõiguste ning õigusriigi põhimõtete ja väärtuste juurde vastavalt AKV-ELi partnerlus lepingu olulistele osadele ja Arusha kokkulepetes väljendatud põhimõtetele. Arutelu toimus üheksas teemagrupis, mille suhtes Euroopa Liit ootas Burundi valitsuselt konkreetsete ja üksikasjalike kohustuste võtmist.

Euroopa Liit võttis teadmiseks Burundi poolt nõupidamise käigus antud vastused küsimustele, mis puudutasid järgmist:

| — | erameediakanalite taasavamine ja nendega seotud vaidluste lahendamine ajakirjandusseadusele vastavalt; |
| --- | --- |

—

erameediakanalite taasavamine ja nendega seotud vaidluste lahendamine ajakirjandusseadusele vastavalt;

| — | ajakirjanikuna tegutsemise vabadus; |
| --- | --- |

—

ajakirjanikuna tegutsemise vabadus;

| — | kodanikuühiskonna ja inimõiguste kaitsjate vabadus ja turvalisus; |
| --- | --- |

—

kodanikuühiskonna ja inimõiguste kaitsjate vabadus ja turvalisus;

| — | pooleliolevate kohtuasjade menetlemine kooskõlas AKV-ELi partnerluslepingu artikli 8 alusel toimunud süvendatud dialoogi käigus nõutud kohustustega; |
| --- | --- |

—

pooleliolevate kohtuasjade menetlemine kooskõlas AKV-ELi partnerluslepingu artikli 8 alusel toimunud süvendatud dialoogi käigus nõutud kohustustega;

| — | meeleavalduste käigus vahi alla võetud vangide olukord; |
| --- | --- |

—

meeleavalduste käigus vahi alla võetud vangide olukord;

| — | uurimise algatamine väidetavate piinamiste ja kohtuväliste hukkamiste suhtes; |
| --- | --- |

—

uurimise algatamine väidetavate piinamiste ja kohtuväliste hukkamiste suhtes;

| — | koostöös Ida-Aafrika Ühenduse ja Aafrika Liidu või muu rahvusvahelise vahendajaga Burundi-sisese dialoogi korraldamine, mis võimaldaks tagasipöördumist demokraatia põhimõtete juurde; |
| --- | --- |

—

koostöös Ida-Aafrika Ühenduse ja Aafrika Liidu või muu rahvusvahelise vahendajaga Burundi-sisese dialoogi korraldamine, mis võimaldaks tagasipöördumist demokraatia põhimõtete juurde;

| — | kõigi relvastatud organisatsioonide (välja arvatud riiklik politsei ja kaitsevägi) desarmeerimine ja laialisaatmine rahvusvaheliste vaatlejate toetusel; |
| --- | --- |

—

kõigi relvastatud organisatsioonide (välja arvatud riiklik politsei ja kaitsevägi) desarmeerimine ja laialisaatmine rahvusvaheliste vaatlejate toetusel;

| — | kriisilahenduskava elluviimine vastavalt ajakavale, milles tuleb kokku leppida. |
| --- | --- |

—

kriisilahenduskava elluviimine vastavalt ajakavale, milles tuleb kokku leppida.

Euroopa Liit võttis nõupidamise tulemusena tehtud järeldustes teadmiseks Burundi valitsuse avaldatud valmisoleku selgituste andmiseks ja teatavate kohtuasjade menetlemise kiirendamiseks. Ent samal ajal sedastas Euroopa Liit, et Burundi Vabariigi esindajate antud vastused ei võimalda üldkokkuvõttes kõrvaldada Burundi Vabariigiga loodud partnerluse olulistes osades esinevaid puudusi ega reageerida rahuldavalt Aafrika Liidu rahu- ja julgeolekunõukogu 17. oktoobri ja 13. novembri 2015. aasta otsustele.

Sellest tulenevalt otsustas Euroopa Liit nõupidamise lõpetada ja määrata AKV-ELi partnerluslepingu artikli 96 lõike 2 punkti c alusel kindlaks sobivad meetmed.

Kui AKV-ELi partnerluslepingu oluliste osade rikkumine lõpetatakse, normaliseerub järk-järgult ka koostöö. Käesoleva kirja lisas I (kohustuste loetelu) on toodud üksikasjalikud kohustused, mille võtmist oodatakse ja mis on liigendatud neljaks suureks, paralleelselt hinnatavaks valdkonnaks, ning sobivad meetmed, mille alusel hinnatakse saavutatud edusamme. Nagu võite tõdeda, plaanime koostöös Aafrika Liiduga läbi vaadata ja kohandada AMISOMi missioonil (mida rahastatakse Euroopa Arengufondist Aafrika rahutagamisvahendi raames) osalevatele Burundi vägedele antava toetuse iseloomu ning rahastamis-ja maksetingimused.

Euroopa Liit jätab endale õiguse kõnealuseid meetmeid muuta, arvestades poliitilise olukorra muutumist ja kohustuste täitmisel tehtud edusamme.

AKV-ELi partnerluslepingu artikli 96 kohase menetluse raames jälgib Euroopa Liit otsuse kehtivusperioodil tähelepanelikult sündmuste arengut Burundis. Sellel perioodil jätkatakse dialoogi Burundi valitsusega, et toetada protsessi, mis tagaks taas AKV-ELi partnerluslepingu oluliste osade täitmise. Euroopa Liit hindab korrapäraselt olukorda, esimene hindamine toimub kuue kuu jooksul. Nõukogu võib artikli 96 kohaselt tehtud otsuse läbi vaadata vastavalt olukorra arengule ning kohustuste täitmisele või mittetäitmisele.

Lugupidamisega

Nõukogu nimel

president

F. MOGHERINI

Komisjoni nimel

volinik

N. MIMICA

LISA

KOHUSTUSTE LOETELU

| Burundi valitsuse võetud kohustused | Euroopa Liidu sobivad meetmed |
| --- | --- |
| Võtmata kohustused (olukord AKV-ELi partnerluslepingu artikli 96 kohase nõupidamise lõpetamise ajal): rikutud on AKV-ELi partnerluslepingu olulisi osasid, mis on toodud selle artiklis 9, i) inimõigused, ii) demokraatlikud põhimõtted ja iii) õigusriik. | Euroopa Liit (1) jätkab toetust Burundi rahvale. Ta jätkab pooleliolevate lepingute, samuti hädaabioperatsioonide rahastamist, millega toetatakse otse elanikke ja kodanikuühiskonda ning mille eesmärgiks on võitlus vaesuse vastu ja ligipääsu tagamine põhiteenustele.
  Selle raames esitatakse kaks hädaabiprogrammi (ligipääs arstiabile – 40 000 000  eurot, ja toiduabi/maaelu areng – 15 000 000  eurot) Euroopa Liidu otsustusorganitele heakskiidu saamiseks. Nende projektide elluviimine kavatsetakse usaldada valitsusvälistele organisatsioonidele ja/või rahvusvahelistele asutustele.
  Humanitaaroperatsioonid (sealhulgas pagulaste toetamine) jätkuvad hinnatud vajaduste alusel ja elanikkonnale juurdepääsu eeldusel.
  Seevastu otse Burundi valitsusele või institutsioonidele antav rahaline toetus või neile tehtavad maksed (sealhulgas eelarvetoetus) peatatakse.
  Konsulteerides Aafrika Liiduga vaadatakse läbi ja kohandatakse AMISOMi missioonil osalevatele Burundi sõjaväelastele ette nähtud hüvitiste ja Burundi valitsusele lähetuseelsete kulude eest tehtavate osamaksete (mida rahastatakse Euroopa Arengufondist Aafrika rahutagamisvahendi raames) rahastamise ja maksmise tingimused.
  Sõltumata nende elluviimise tingimustest ei puuduta nimetatud meetmed piirkondliku integratsiooni programme. |
| Valdkonnad, milles Burundi valitsus peab võtma kohustusi, ja neile vastavad näitajad. Valdkondi ja neile vastavaid näitajaid hinnatakse tervikud vastavalt toimunud edusammudele.
  1.   Poliitiline nõusolek kriisilahenduskava elluviimine kohta
  Nõutavad kohustused






  1.1. | Osalemine Ida-Aafrika Ühendust ja Aafrika Liitu või muud rahvusvahelist vahendajat kaasates dialoogis, mis võimaldab pöörduda tagasi demokraatlike põhimõtete juurde. |

Burundi valitsuse võetud kohustused

Euroopa Liidu sobivad meetmed

Võtmata kohustused (olukord AKV-ELi partnerluslepingu artikli 96 kohase nõupidamise lõpetamise ajal): rikutud on AKV-ELi partnerluslepingu olulisi osasid, mis on toodud selle artiklis 9, i) inimõigused, ii) demokraatlikud põhimõtted ja iii) õigusriik.

Euroopa Liit (1) jätkab toetust Burundi rahvale. Ta jätkab pooleliolevate lepingute, samuti hädaabioperatsioonide rahastamist, millega toetatakse otse elanikke ja kodanikuühiskonda ning mille eesmärgiks on võitlus vaesuse vastu ja ligipääsu tagamine põhiteenustele.

Selle raames esitatakse kaks hädaabiprogrammi (ligipääs arstiabile – 40 000 000  eurot, ja toiduabi/maaelu areng – 15 000 000  eurot) Euroopa Liidu otsustusorganitele heakskiidu saamiseks. Nende projektide elluviimine kavatsetakse usaldada valitsusvälistele organisatsioonidele ja/või rahvusvahelistele asutustele.

Humanitaaroperatsioonid (sealhulgas pagulaste toetamine) jätkuvad hinnatud vajaduste alusel ja elanikkonnale juurdepääsu eeldusel.

Seevastu otse Burundi valitsusele või institutsioonidele antav rahaline toetus või neile tehtavad maksed (sealhulgas eelarvetoetus) peatatakse.

Konsulteerides Aafrika Liiduga vaadatakse läbi ja kohandatakse AMISOMi missioonil osalevatele Burundi sõjaväelastele ette nähtud hüvitiste ja Burundi valitsusele lähetuseelsete kulude eest tehtavate osamaksete (mida rahastatakse Euroopa Arengufondist Aafrika rahutagamisvahendi raames) rahastamise ja maksmise tingimused.

Sõltumata nende elluviimise tingimustest ei puuduta nimetatud meetmed piirkondliku integratsiooni programme.

Valdkonnad, milles Burundi valitsus peab võtma kohustusi, ja neile vastavad näitajad. Valdkondi ja neile vastavaid näitajaid hinnatakse tervikud vastavalt toimunud edusammudele.

1.   Poliitiline nõusolek kriisilahenduskava elluviimine kohta

Nõutavad kohustused

1.1.

Osalemine Ida-Aafrika Ühendust ja Aafrika Liitu või muud rahvusvahelist vahendajat kaasates dialoogis, mis võimaldab pöörduda tagasi demokraatlike põhimõtete juurde.

Näitaja:

| — | Reaalselt on korraldatud kaasav poliitiline dialoog, mis koondab rahvusvaheliste vahendajate sätestatud tingimustel kõikide poliitiliste jõudude esindajad, võttes arvesse käesolevat otsust, ja mille tulemuseks on kriisilahenduskava või mis tahes konsensuslik ja rahumeelne lahendus kriisile, pidades kinni Arusha kokkuleppest, mille eesmärk on õigusriigi taastamine ja kaasav valitsemine. |
| --- | --- |

—

Reaalselt on korraldatud kaasav poliitiline dialoog, mis koondab rahvusvaheliste vahendajate sätestatud tingimustel kõikide poliitiliste jõudude esindajad, võttes arvesse käesolevat otsust, ja mille tulemuseks on kriisilahenduskava või mis tahes konsensuslik ja rahumeelne lahendus kriisile, pidades kinni Arusha kokkuleppest, mille eesmärk on õigusriigi taastamine ja kaasav valitsemine.

Jättes arvesse võtmata käimasolevad või kavandatavad programmid, on 11. Euroopa Arengufondi (EAF) kulukohustustega sidumata veel 322 000 000  eurot (2). Need vahendid jäävad Burundile ning võidakse sõltuvalt kohustuste täitmisel täheldatud edusammudest kasutusele võtta. Neljas valdkonnas (pingete maandamine, kohtasjade käsitlemine, poliitiline dialoog ja kriisilahenduskava elluviimine) Burundi valitsuse poolt tehtud edusammude ja võetud kohustuste täitmise hindamise tulemusi arvestades rakendatakse üksteise järel järgnevad sobivad meetmed:

| 1. | Sõltuvalt sedastatud edusammudest võivad Euroopa Liidu pädevad talitused lisaks otsese abi jätkamisele kõige haavatavamatele elanikkonna rühmadele vaagida rahaliste kohustuste võtmist valitsuse ja institutsioonide suutlikkuse suurendamiseks, hinnates iga juhtumit eraldi vastavalt selle kiireloomulisusele ja asjakohasusele. |
| --- | --- |

1.

Sõltuvalt sedastatud edusammudest võivad Euroopa Liidu pädevad talitused lisaks otsese abi jätkamisele kõige haavatavamatele elanikkonna rühmadele vaagida rahaliste kohustuste võtmist valitsuse ja institutsioonide suutlikkuse suurendamiseks, hinnates iga juhtumit eraldi vastavalt selle kiireloomulisusele ja asjakohasusele.

| 2. | Märkimisväärsemate edusammude korral kaalub Euroopa Liit 10. EAFi viimase eelarvetoetuse väljamaksmist (kuni 11 500 000  eurot). |
| --- | --- |

2.

Märkimisväärsemate edusammude korral kaalub Euroopa Liit 10. EAFi viimase eelarvetoetuse väljamaksmist (kuni 11 500 000  eurot).

Uuesti võidakse alustada algselt 2015. aastaks ette nähtud projektide (välja arvatud eelarvetoetus) kinnitamist.

| 1.2. | Desarmeerimise jätkamine rahvusvaheliste vaatlejate toetusel; avaliku korra tagamise ülesandeid täidavad ainult riiklik politsei ja kaitsevägi, järgides õigusriigi põhimõtteid. |
| --- | --- |

1.2.

Desarmeerimise jätkamine rahvusvaheliste vaatlejate toetusel; avaliku korra tagamise ülesandeid täidavad ainult riiklik politsei ja kaitsevägi, järgides õigusriigi põhimõtteid.

Näitaja:

| — | Ellu on viidud Aafrika Liidu rahu- ja julgeolekunõukogu otsused desarmeerimise kohta (eelkõige 13. juuni 2015. aasta otsus sõjandusekspertide lähetamise kohta) ja ÜRO julgeolekunõukogu resolutsioonid (eriti 12. novembri 2015. aasta resolutsioon). |
| --- | --- |

—

Ellu on viidud Aafrika Liidu rahu- ja julgeolekunõukogu otsused desarmeerimise kohta (eelkõige 13. juuni 2015. aasta otsus sõjandusekspertide lähetamise kohta) ja ÜRO julgeolekunõukogu resolutsioonid (eriti 12. novembri 2015. aasta resolutsioon).

| 3. | Selleks, et valmistada ette ja toetada kriisilahenduskava, võimaldab laiaulatuslikum meetmete rakendamine uuesti alustada 11. EAFi riikliku soovituskava valitsemise osa ja 11. EAFi eelarvetoetuste programmi. |
| --- | --- |

3.

Selleks, et valmistada ette ja toetada kriisilahenduskava, võimaldab laiaulatuslikum meetmete rakendamine uuesti alustada 11. EAFi riikliku soovituskava valitsemise osa ja 11. EAFi eelarvetoetuste programmi.

Samuti alustatakse uuesti 2016. aastaks ettenähtud programmi energiasektoris.

| 4. | Kui ellu viiakse kõik meetmed, saab piiranguteta käivitada kõik Euroopa Liidu programmid ja kasutusele võtta kõik vahendid, mis on Burundi jaoks ette nähtud 11. EAFi riiklikus soovituskavas (432 000 000  eurot). |
| --- | --- |

4.

Kui ellu viiakse kõik meetmed, saab piiranguteta käivitada kõik Euroopa Liidu programmid ja kasutusele võtta kõik vahendid, mis on Burundi jaoks ette nähtud 11. EAFi riiklikus soovituskavas (432 000 000  eurot).

2.   Meetmed poliitilise ruumi avamiseks ja selles pingete maandamiseks

Nõutavad kohustused

| 2.1. | Erameediakanalite taasavamine ja nendega seotud vaidluste lahendamine vastavalt ajakirjandusseadusele; |
| --- | --- |

2.1.

Erameediakanalite taasavamine ja nendega seotud vaidluste lahendamine vastavalt ajakirjandusseadusele;

Näitaja:

| — | Sõltumatud raadio-ja telejaamad edastavad saateid kogu riigi territooriumil, et tagada teabe mitmekesisus. |
| --- | --- |

—

Sõltumatud raadio-ja telejaamad edastavad saateid kogu riigi territooriumil, et tagada teabe mitmekesisus.

| 2.2. | Ajakirjanikuna ohutult tegutsemise vabadus |
| --- | --- |

2.2.

Ajakirjanikuna ohutult tegutsemise vabadus

Näitaja:

| — | Konkreetsed meetmed ajakirjanike ähvardamise vastu võitlemiseks. |
| --- | --- |

—

Konkreetsed meetmed ajakirjanike ähvardamise vastu võitlemiseks.

| — | Uurimise läbiviimine ajakirjanike suhtes vägivallaakte toime pannud isikute karistamiseks; ajakirjanikke koheldakse kooskõlas ajakirjandusseadusega ning sõnavabadust austades. |
| --- | --- |

—

Uurimise läbiviimine ajakirjanike suhtes vägivallaakte toime pannud isikute karistamiseks; ajakirjanikke koheldakse kooskõlas ajakirjandusseadusega ning sõnavabadust austades.

| 2.3. | Kodanikuühiskonna ja inimõiguste kaitsjate vabadus ja turvalisus |
| --- | --- |

2.3.

Kodanikuühiskonna ja inimõiguste kaitsjate vabadus ja turvalisus

Näitaja:

| — | 23. novembri 2015. aasta määruse (millega lõpetatakse teatud kodanikuühiskonna organisatsioonide tegevus) tühistamine; inimõiguste kaitsjate vastu suunatud ähvarduste lõpetamine. |
| --- | --- |

—

23. novembri 2015. aasta määruse (millega lõpetatakse teatud kodanikuühiskonna organisatsioonide tegevus) tühistamine; inimõiguste kaitsjate vastu suunatud ähvarduste lõpetamine.

3.   Kohtuasjadega seotud meetmed

Nõutavad kohustused

| 3.1. | Pooleliolevate (sealhulgas artikli 8 kohase süvendatud dialoogi käigus nimetatud) kohtuasjade lahendamine |
| --- | --- |

3.1.

Pooleliolevate (sealhulgas artikli 8 kohase süvendatud dialoogi käigus nimetatud) kohtuasjade lahendamine

Näitaja:

| — | Asjaomaste apellatsioonmenetluste (MSD, F. BAMVUGINYUMVIRA, L. NGENDAKUMANA) istungite läbiviimine õigusnorme järgides ning arvesse kaitseõigusi. |
| --- | --- |

—

Asjaomaste apellatsioonmenetluste (MSD, F. BAMVUGINYUMVIRA, L. NGENDAKUMANA) istungite läbiviimine õigusnorme järgides ning arvesse kaitseõigusi.

| 3.2. | Meeleavalduste ja neile järgnenud julgeolekualaste vahejuhtumitega seotud vangide juhtumite käsitlemine vastavalt Burundi karistusseadustikule ja rahvusvahelistele normidele. |
| --- | --- |

3.2.

Meeleavalduste ja neile järgnenud julgeolekualaste vahejuhtumitega seotud vangide juhtumite käsitlemine vastavalt Burundi karistusseadustikule ja rahvusvahelistele normidele.

Näitaja:

| — | Esitatakse õiguslikud dokumendid selle kohta, et vangistusest on vabastatud meeleavaldajad, kes ei ole toime pannud vägivallaakte, ja et nende suhtes välja antud võimalikud vahistamiskäsud on tühistatud. Kõik meeleavaldajad, kelle suhtes süüdistused kehtima jäävad, antakse kohtu alla seadusega ettenähtud tähtaegade jooksul, järgides Burundi seadusi, sealhulgas Burundi poolt ratifitseeritud rahvusvahelisi standardeid, mis käsitlevad õigust õiglasele kohtumõistmisele. |
| --- | --- |

—

Esitatakse õiguslikud dokumendid selle kohta, et vangistusest on vabastatud meeleavaldajad, kes ei ole toime pannud vägivallaakte, ja et nende suhtes välja antud võimalikud vahistamiskäsud on tühistatud. Kõik meeleavaldajad, kelle suhtes süüdistused kehtima jäävad, antakse kohtu alla seadusega ettenähtud tähtaegade jooksul, järgides Burundi seadusi, sealhulgas Burundi poolt ratifitseeritud rahvusvahelisi standardeid, mis käsitlevad õigust õiglasele kohtumõistmisele.

| 3.3. | Väidetavate piinamiste ja kohtuväliste hukkamiste uurimine ja järelmeetmed. |
| --- | --- |

3.3.

Väidetavate piinamiste ja kohtuväliste hukkamiste uurimine ja järelmeetmed.

Näitaja:

| — | Usutavate raportite avaldamine rahvusvaheliste ekspertide osavõtul läbiviidud uurimiste kohta seoses kõigi väidetavate piinamiste, seksuaalse vägivalla, kadumiste ja kohtuväliste hukkamiste juhtumitega ning meetmete võtmine selliste tegude eest vastutavate isikute suhtes. |
| --- | --- |

—

Usutavate raportite avaldamine rahvusvaheliste ekspertide osavõtul läbiviidud uurimiste kohta seoses kõigi väidetavate piinamiste, seksuaalse vägivalla, kadumiste ja kohtuväliste hukkamiste juhtumitega ning meetmete võtmine selliste tegude eest vastutavate isikute suhtes.

4.   Kriisilahenduskava elluviimine

Nõutav kohustus

Kriisilahenduskava elluviimine vastavalt kokkulepitud ajakavale

Rahvusvaheliste vahendajate järeldused ja kriisilahenduskava viiakse ellu plaanis ettenähtud ajakava järgi ja sätestatud viisil.

---

(1)  Sealhulgas Euroopa Investeerimispank (EIP).

(2)  Juba 2014. aastal võeti kulukohustused 55 miljoni euro suhtes 11. EAFi riikliku soovituskava vahenditest ning kahe ettevalmistamisel oleva elanikele suunatud hädaabiprogrammi kogueelarve on seega 55 miljonit euro.

---

| 18.3.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 73/97 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 73/97

---

POLIITIKA- JA JULGEOLEKUKOMITEE OTSUS (ÜVJP) 2016/395,

15. märts 2016,

millega nimetatakse ametisse Somaalia ranniku lähedal aset leidvate piraatlusjuhtumite ja relvastatud röövimiste tõkestamiseks, ennetamiseks ja ohjamiseks läbi viidava Euroopa Liidu sõjalise operatsiooni (Atalanta) ELi vägede juhataja ning tunnistatakse kehtetuks otsus (ÜVJP) 2015/1823 (ATALANTA/1/2016)

POLIITIKA- JA JULGEOLEKUKOMITEE,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 38,

võttes arvesse nõukogu 10. novembri 2008. aasta ühismeedet 2008/851/ÜVJP, mis käsitleb Euroopa Liidu sõjalist operatsiooni Somaalia ranniku lähedal aset leidvate piraatlusjuhtumite ja relvastatud röövimiste tõkestamiseks, ennetamiseks ja ohjamiseks (1), eriti selle artiklit 6,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt ühismeetme 2008/851/ÜVJP artikli 6 lõikele 1 volitas nõukogu poliitika- ja julgeolekukomiteed tegema otsust Somaalia ranniku lähedal aset leidvate piraatlusjuhtumite ja relvastatud röövimiste tõkestamiseks, ennetamiseks ja ohjamiseks läbi viidava Euroopa Liidu sõjalise operatsiooni ELi vägede juhataja („ELi vägede juhataja”) nimetamise kohta. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt ühismeetme 2008/851/ÜVJP artikli 6 lõikele 1 volitas nõukogu poliitika- ja julgeolekukomiteed tegema otsust Somaalia ranniku lähedal aset leidvate piraatlusjuhtumite ja relvastatud röövimiste tõkestamiseks, ennetamiseks ja ohjamiseks läbi viidava Euroopa Liidu sõjalise operatsiooni ELi vägede juhataja („ELi vägede juhataja”) nimetamise kohta.

| (2) | Poliitika- ja julgeolekukomitee võttis 6. oktoobril 2015 vastu otsuse (ÜVJP) 2015/1823 (2), millega nimetatakse ELi vägede juhatajaks kontradmiral Stefano BARBIERI. |
| --- | --- |

(2)

Poliitika- ja julgeolekukomitee võttis 6. oktoobril 2015 vastu otsuse (ÜVJP) 2015/1823 (2), millega nimetatakse ELi vägede juhatajaks kontradmiral Stefano BARBIERI.

| (3) | ELi operatsiooni ülem soovitas nimetada kontradmiral (LH) Jan C. KAACKi uueks ELi vägede juhatajaks alates 23. märtsist 2016 pärast kontradmiral Stefano BARBIERI ametiaja lõppu. |
| --- | --- |

(3)

ELi operatsiooni ülem soovitas nimetada kontradmiral (LH) Jan C. KAACKi uueks ELi vägede juhatajaks alates 23. märtsist 2016 pärast kontradmiral Stefano BARBIERI ametiaja lõppu.

| (4) | Euroopa Liidu sõjaline komitee toetas 23. veebruaril 2016 kõnealust soovitust. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Liidu sõjaline komitee toetas 23. veebruaril 2016 kõnealust soovitust.

| (5) | Otsus (ÜVJP) 2015/1823 tuleks seega kehtetuks tunnistada. |
| --- | --- |

(5)

Otsus (ÜVJP) 2015/1823 tuleks seega kehtetuks tunnistada.

| (6) | Kooskõlas Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artikliga 5 ei osale Taani liidu kaitsepoliitilise tähendusega otsuste ja meetmete väljatöötamises ning rakendamises, |
| --- | --- |

(6)

Kooskõlas Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artikliga 5 ei osale Taani liidu kaitsepoliitilise tähendusega otsuste ja meetmete väljatöötamises ning rakendamises,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Kontradmiral (LH) Jan C. KAACK nimetatakse Somaalia ranniku lähedal aset leidvate piraatlusjuhtumite ja relvastatud röövimiste tõkestamiseks, ennetamiseks ja ohjamiseks läbi viidava Euroopa Liidu sõjalise operatsiooni (Atalanta) ELi vägede juhatajaks alates 23. märtsist 2016.

Artikkel 2

Otsus (ÜVJP) 2015/1823 tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise kuupäeval.

Brüssel, 15. märts 2016

Poliitika- ja julgeolekukomitee nimel

eesistuja

W. STEVENS

---

(1)  
  ELT L 301, 12.11.2008, lk 33.

1

(2)  Poliitika- ja julgeolekukomitee 6. oktoobri 2015. aasta otsus (ÜVJP) 2015/1823, millega nimetatakse ametisse Somaalia ranniku lähedal aset leidvate piraatlusjuhtumite ja relvastatud röövimiste tõkestamiseks, ennetamiseks ja ohjamiseks läbi viidava Euroopa Liidu sõjalise operatsiooni (Atalanta) ELi vägede juhata ning tunnistatakse kehtetuks otsused (ÜVJP) 2015/607 ja (ÜVJP) 2015/1750 (ATALANTA/6/2015) (ELT L 265, 10.10.2015, lk 10).

2

---

| 18.3.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 73/99 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 73/99

---

POLIITIKA- JA JULGEOLEKUKOMITEE OTSUS (ÜVJP) 2016/396,

15. märts 2016,

Somaalia julgeolekujõudude väljaõppe toetamiseks läbiviidava Euroopa Liidu sõjalise missiooni (EUTM Somalia) ELi missiooni ülema nimetamise ning otsuse (ÜVJP) 2015/173 kehtetuks tunnistamise kohta (EUTM Somalia/1/2016)

POLIITIKA- JA JULGEOLEKUKOMITEE,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 38,

võttes arvesse nõukogu 15. veebruari 2010. aasta otsust 2010/96/ÜVJP Somaalia julgeolekujõudude väljaõppe toetamiseks läbi viidava Euroopa Liidu sõjalise missiooni kohta, (1) eriti selle artiklit 5,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt otsusele 2010/96/ÜVJP on poliitika- ja julgeolekukomitee volitatud tegema kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikliga 38 EUTM Somalia poliitiliseks kontrollimiseks ja strateegiliseks juhtimiseks asjakohaseid otsuseid, sealhulgas võtma vastu otsuseid ELi missiooni ülema nimetamise kohta. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt otsusele 2010/96/ÜVJP on poliitika- ja julgeolekukomitee volitatud tegema kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikliga 38 EUTM Somalia poliitiliseks kontrollimiseks ja strateegiliseks juhtimiseks asjakohaseid otsuseid, sealhulgas võtma vastu otsuseid ELi missiooni ülema nimetamise kohta.

| (2) | Poliitika- ja julgeolekukomitee võttis 3. veebruaril 2015 vastu otsuse (ÜVJP) 2015/173, (2) millega nimetati EUTM Somalia ELi missiooni ülemaks brigaadikindral Antonio MAGGI. |
| --- | --- |

(2)

Poliitika- ja julgeolekukomitee võttis 3. veebruaril 2015 vastu otsuse (ÜVJP) 2015/173, (2) millega nimetati EUTM Somalia ELi missiooni ülemaks brigaadikindral Antonio MAGGI.

| (3) | Itaalia tegi 9. veebruaril 2016 ettepaneku nimetada brigaadikindral Antonio MAGGI järglasena EUTM Somalia ELi missiooni uueks ülemaks brigaadikindral Maurizio MORENA. |
| --- | --- |

(3)

Itaalia tegi 9. veebruaril 2016 ettepaneku nimetada brigaadikindral Antonio MAGGI järglasena EUTM Somalia ELi missiooni uueks ülemaks brigaadikindral Maurizio MORENA.

| (4) | ELi sõjaline komitee soovitas 24. veebruaril 2016 poliitika- ja julgeolekukomiteel nimetada brigaadikindral Antonio MAGGI järglasena EUTM Somalia ELi missiooni ülemaks alates 21. märtsist 2016 brigaadikindral Maurizio MORENA. |
| --- | --- |

(4)

ELi sõjaline komitee soovitas 24. veebruaril 2016 poliitika- ja julgeolekukomiteel nimetada brigaadikindral Antonio MAGGI järglasena EUTM Somalia ELi missiooni ülemaks alates 21. märtsist 2016 brigaadikindral Maurizio MORENA.

| (5) | Otsus (ÜVJP) 2015/173 tuleks kehtetuks tunnistada. |
| --- | --- |

(5)

Otsus (ÜVJP) 2015/173 tuleks kehtetuks tunnistada.

| (6) | Kooskõlas Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artikliga 5 ei osale Taani liidu kaitsepoliitilise tähendusega otsuste ja meetmete väljatöötamises ning rakendamises, |
| --- | --- |

(6)

Kooskõlas Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artikliga 5 ei osale Taani liidu kaitsepoliitilise tähendusega otsuste ja meetmete väljatöötamises ning rakendamises,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Somaalia julgeolekujõudude väljaõppe toetamiseks läbiviidava Euroopa Liidu sõjalise missiooni (EUTM Somalia) ELi missiooni ülemaks nimetatakse alates 21. märtsist 2016 brigaadikindral Maurizio MORENA.

Artikkel 2

Otsus (ÜVJP) 2015/173 tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 15. märts 2016

Poliitika- ja julgeolekukomitee nimel

eesistuja

W. STEVENS

---

(1)  
  ELT L 44, 19.2.2010, lk 16.

1

(2)  Poliitika- ja julgeolekukomitee 3. veebruari 2015. aasta otsus (ÜVJP) 2015/173 Somaalia julgeolekujõudude väljaõppe toetamiseks läbiviidava Euroopa Liidu sõjalise missiooni (EUTM Somalia) ELi missiooni ülema nimetamise ning otsuse EUTM Somalia/1/2013 kehtetuks tunnistamise kohta (EUTM Somalia/1/2015) (ELT L 29, 5.2.2015, lk 14).

2

---

| 18.3.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 73/100 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 73/100

---

KOMISJONI OTSUS (EL) 2016/397,

16. märts 2016,

millega muudetakse otsust 2014/312/EL, millega kehtestatakse siseruumi- ning välisvärvidele ja -lakkidele ELi ökomärgise andmise ökoloogilised kriteeriumid

(teatavaks tehtud numbri C(2016) 1510 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 66/2010 ELi ökomärgise kohta, (1) eriti selle artikli 8 lõiget 2,

olles nõu pidanud Euroopa Liidu ökomärgise komisjoniga

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni otsusega 2014/312/EL (2) on kehtestatud siseruumi- ning välisvärvidele ja -lakkidele ELi ökomärgise andmise ökoloogilised kriteeriumid. Pärast otsuse 2014/312/EL vastuvõtmist esitasid DPx Fine Chemicals Austria GmbH, LSR Associates Ltd ja Novasol S.A. vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1907/2006 (3) ühise registreerimistaotluse Euroopa Kemikaaliametile. Registreerimistoimik sisaldas tootja enda tehtud ja läbivaadatud klassifikatsiooni tähtsa nakkumist parandava ja ristsidemeid moodustava aine, adipiinhappe dihüdrasiidi (ADH) kohta. Kõnealuses taotluses oli märgitud, et tootja on ADH klassifitseerinud veekeskkonnale ohtlikuks (kroonilise mürgisuse 2. ohukategooria) vastavalt ohulausele H411 („Mürgine veeorganismidele, pikaajaline toime”). ADHd leidub polümeeridispersioonides, mida kasutatakse sageli veepõhistes värvides ja lakkides, ja selle abil pikendatakse toote tööiga. Pikema tööeaga värvidel on üldiselt väiksem keskkonnamõju kogu toote olelusringi jooksul, sest ülevärvimisi tehakse harvem. Kättesaadava teabe kohaselt ei ole samavõrd tõhusaid ja tulemuslikke alternatiive turul veel saada. Seepärast on vaja teha erand otsuse 2014/312/EL kriteeriumist 5 ADH kasutamiseks ökomärgisega värvides ja lakkides, kui tehniliselt ei ole võimalik kasutada alternatiivseid materjale, sest tootel ei oleks tarbijale vajaliku toimivusega omadusi. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni otsusega 2014/312/EL (2) on kehtestatud siseruumi- ning välisvärvidele ja -lakkidele ELi ökomärgise andmise ökoloogilised kriteeriumid. Pärast otsuse 2014/312/EL vastuvõtmist esitasid DPx Fine Chemicals Austria GmbH, LSR Associates Ltd ja Novasol S.A. vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1907/2006 (3) ühise registreerimistaotluse Euroopa Kemikaaliametile. Registreerimistoimik sisaldas tootja enda tehtud ja läbivaadatud klassifikatsiooni tähtsa nakkumist parandava ja ristsidemeid moodustava aine, adipiinhappe dihüdrasiidi (ADH) kohta. Kõnealuses taotluses oli märgitud, et tootja on ADH klassifitseerinud veekeskkonnale ohtlikuks (kroonilise mürgisuse 2. ohukategooria) vastavalt ohulausele H411 („Mürgine veeorganismidele, pikaajaline toime”). ADHd leidub polümeeridispersioonides, mida kasutatakse sageli veepõhistes värvides ja lakkides, ja selle abil pikendatakse toote tööiga. Pikema tööeaga värvidel on üldiselt väiksem keskkonnamõju kogu toote olelusringi jooksul, sest ülevärvimisi tehakse harvem. Kättesaadava teabe kohaselt ei ole samavõrd tõhusaid ja tulemuslikke alternatiive turul veel saada. Seepärast on vaja teha erand otsuse 2014/312/EL kriteeriumist 5 ADH kasutamiseks ökomärgisega värvides ja lakkides, kui tehniliselt ei ole võimalik kasutada alternatiivseid materjale, sest tootel ei oleks tarbijale vajaliku toimivusega omadusi.

| (2) | Lisaks sellele on metanool ühtlustatud CLP klassifikatsiooni järgi ägeda mürgisusega (3. ohukategooria) aine ja sellele vastavad ohulaused on H301 („Allaneelamisel mürgine”), H311 („Nahale sattumisel mürgine”) ja H331 („Sissehingamisel mürgine”); metanool on ka mürgine sihtelundi suhtes pärast ühekordset kokkupuudet (1. ohukategooria) ja sellega seotud ohulause on H370 („Kahjustab elundeid”); seda leidub värvides ja lakkides kasutatavate polümeeridispersioonide jääkides. Metanool võib pärineda reaktsioonisaadustest või mitmesuguste toorainete lisanditest polümeeridispersioonides ning selle sisaldus sõltub sideaine sisaldusest värvis. Seega paljudel juhtudel ületab selle sisaldus praegust piirnormi, mis on kehtestatud otsuses 2014/312/EL. Neid tooraineid kasutatakse värvidele selliste tähtsate omaduste andmiseks, nagu näiteks suurem märgpuhastuse taluvus, mis on ELi ökomärgise nõue. Lisaks aitavad need omadused suurendada värvi vastupidavust, millega väheneb värvi üldine keskkonnamõju värvi olelusringi kestel, sest ülevärvimisi tuleb teha harvem. Kõnealuste ADH ja metanooli klassifikatsioonide tõttu ei saa praegu uuendada mitme sellise värvi ja laki ELi ökomärgist, millele on antud ELi ökomärgis vastavalt komisjoni otsusele 2009/543/EÜ (4) ja komisjoni otsusele 2009/544/EÜ, (5) nagu selgub ELi ökomärgise loa omajatelt saadud turuteabest. Seepärast on vaja lubada erand otsuse 2014/312/EL 5. kriteeriumist metanooli kasutamiseks ökomärgisega värvides ja lakkides, kui tehniliselt ei ole võimalik asendada toimivust tagavaid tooraineid, mille tõttu võib tootes leiduda metanooli. |
| --- | --- |

(2)

Lisaks sellele on metanool ühtlustatud CLP klassifikatsiooni järgi ägeda mürgisusega (3. ohukategooria) aine ja sellele vastavad ohulaused on H301 („Allaneelamisel mürgine”), H311 („Nahale sattumisel mürgine”) ja H331 („Sissehingamisel mürgine”); metanool on ka mürgine sihtelundi suhtes pärast ühekordset kokkupuudet (1. ohukategooria) ja sellega seotud ohulause on H370 („Kahjustab elundeid”); seda leidub värvides ja lakkides kasutatavate polümeeridispersioonide jääkides. Metanool võib pärineda reaktsioonisaadustest või mitmesuguste toorainete lisanditest polümeeridispersioonides ning selle sisaldus sõltub sideaine sisaldusest värvis. Seega paljudel juhtudel ületab selle sisaldus praegust piirnormi, mis on kehtestatud otsuses 2014/312/EL. Neid tooraineid kasutatakse värvidele selliste tähtsate omaduste andmiseks, nagu näiteks suurem märgpuhastuse taluvus, mis on ELi ökomärgise nõue. Lisaks aitavad need omadused suurendada värvi vastupidavust, millega väheneb värvi üldine keskkonnamõju värvi olelusringi kestel, sest ülevärvimisi tuleb teha harvem. Kõnealuste ADH ja metanooli klassifikatsioonide tõttu ei saa praegu uuendada mitme sellise värvi ja laki ELi ökomärgist, millele on antud ELi ökomärgis vastavalt komisjoni otsusele 2009/543/EÜ (4) ja komisjoni otsusele 2009/544/EÜ, (5) nagu selgub ELi ökomärgise loa omajatelt saadud turuteabest. Seepärast on vaja lubada erand otsuse 2014/312/EL 5. kriteeriumist metanooli kasutamiseks ökomärgisega värvides ja lakkides, kui tehniliselt ei ole võimalik asendada toimivust tagavaid tooraineid, mille tõttu võib tootes leiduda metanooli.

| (3) | Pärast otsuse 2014/312/EL vastuvõtmist on välisvärvide ja -lakkide tähtis kuiva kihi säilitusaine, 3-jodo-2-propünüülbutüülkarbamaat (IPBC) ühtlustatud CLP klassifikatsiooni järgi klassifitseeritud veekeskkonnale ohtlikuks aineks (ägeda mürgisuse 1. ohukategooria), millega on seotud ohulause H400 („Väga mürgine veeorganismidele”) ja veekeskkonnale ohtlikuks aineks (kroonilise mürgisuse 1. ohukategooria krooniline ohtlikkus), millega on seotud ohulause H410 („Väga mürgine veeorganismidele, pikaajaline toime”). Seda säilitusainet kasutatakse välistingimustes kasutatavates toodetes, eelkõige niiske kliima korral, et vältida mikroobide kasvamist. Selle peamine ülesanne ja asendusainete puudumine oli teada kõnealuse otsuse vastuvõtmise ajal ja seetõttu lubati seda erandina kasutada ELi ökomärgisega värvides. Uue ühtlustatud klassifikatsiooni järgi aga klassifitseeritakse lõpptoode veekeskkonnale ohtlikuks tooteks (kroonilise mürgisuse 3. ohukategooria), millele tuleb märkida ohulause H412 („Ohtlik veeorganismidele, pikaajaline toime”), kui IPBC sisaldus on üle 0,25 massiprotsendi. Otsuse 2014/312/EL kohaselt on lõpptoodet keelatud klassifitseerida veekeskkonnale ohtlikuks isegi siis, kui IPBC kasutamisel selle suurima sisalduse piirnorm on 0,65 %. Selleks et lubada värvitoodetes kasutada IPBCd vajaliku sisaldusega, kuni 0,65 %, on vaja lubada lõpptoodet tähistada ohulausega H412. |
| --- | --- |

(3)

Pärast otsuse 2014/312/EL vastuvõtmist on välisvärvide ja -lakkide tähtis kuiva kihi säilitusaine, 3-jodo-2-propünüülbutüülkarbamaat (IPBC) ühtlustatud CLP klassifikatsiooni järgi klassifitseeritud veekeskkonnale ohtlikuks aineks (ägeda mürgisuse 1. ohukategooria), millega on seotud ohulause H400 („Väga mürgine veeorganismidele”) ja veekeskkonnale ohtlikuks aineks (kroonilise mürgisuse 1. ohukategooria krooniline ohtlikkus), millega on seotud ohulause H410 („Väga mürgine veeorganismidele, pikaajaline toime”). Seda säilitusainet kasutatakse välistingimustes kasutatavates toodetes, eelkõige niiske kliima korral, et vältida mikroobide kasvamist. Selle peamine ülesanne ja asendusainete puudumine oli teada kõnealuse otsuse vastuvõtmise ajal ja seetõttu lubati seda erandina kasutada ELi ökomärgisega värvides. Uue ühtlustatud klassifikatsiooni järgi aga klassifitseeritakse lõpptoode veekeskkonnale ohtlikuks tooteks (kroonilise mürgisuse 3. ohukategooria), millele tuleb märkida ohulause H412 („Ohtlik veeorganismidele, pikaajaline toime”), kui IPBC sisaldus on üle 0,25 massiprotsendi. Otsuse 2014/312/EL kohaselt on lõpptoodet keelatud klassifitseerida veekeskkonnale ohtlikuks isegi siis, kui IPBC kasutamisel selle suurima sisalduse piirnorm on 0,65 %. Selleks et lubada värvitoodetes kasutada IPBCd vajaliku sisaldusega, kuni 0,65 %, on vaja lubada lõpptoodet tähistada ohulausega H412.

| (4) | Järjepidevuse tagamiseks ja otsuse 2014/312/EL artikli 2 punkti 20 määratluse järgi, mille kohaselt loetakse „läbipaistev” ja „poolläbipaistev” sünonüümideks, tuleks muuta kriteeriumi 3a teksti ja sellega seoses viidet tabelis 2. |
| --- | --- |

(4)

Järjepidevuse tagamiseks ja otsuse 2014/312/EL artikli 2 punkti 20 määratluse järgi, mille kohaselt loetakse „läbipaistev” ja „poolläbipaistev” sünonüümideks, tuleks muuta kriteeriumi 3a teksti ja sellega seoses viidet tabelis 2.

| (5) | Otsuse 2014/312/EL 5. kriteeriumi ja liite punkti 1 alapunktides a, b ja c on esitatud piirangud ning juhised säilitusainete kasutamiseks viitega nende seisundile vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 528/2012, (6) millega kehtestatakse liidu süsteem toimeainete heakskiitmiseks teatavates biotsiiditoodetes. Et tagada kõnealuste piirangute ja eeskirjade kooskõlalisus ja ühtlus määrusega (EL) nr 528/2012, tuleb otsuses 2014/312/EL teha selgitusi seoses järgmisega: a) mõisted „suletud nõus kasutatav säilitusvahend” ja „kuiva kihi säilitusaine” peavad olema kooskõlas määruse (EL) nr 528/2012 artikli 3 lõike 1 punktiga c; b) tuleb selgitada, et liite punktis 1 esitatud eeskirju ja tingimusi suletud nõudes kasutatavate säilitusvahendite ja kuiva kihi säilitusainete kohta tuleks kohaldada toimeainete suhtes, mida kas uuritakse heakskiitmisega seoses või mis on heaks kiidetud kasutamiseks teatavates biotsiiditoodete liikides ning mille suhtes võidakse kohaldada heakskiitmise tingimusi; c) liite punktist 1 tuleb välja jätta viide Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 98/8/EÜ, (7) kuna see direktiiv on tunnistatud kehtetuks; d) liite punkti 1 alapunktidest a, b ja c tuleks välja jätta viide määruse (EL) nr 528/2012 artikli 58 lõikele 3, kuna seal osutatakse vaid teatavatele spetsiifilistele juhtudele. |
| --- | --- |

(5)

Otsuse 2014/312/EL 5. kriteeriumi ja liite punkti 1 alapunktides a, b ja c on esitatud piirangud ning juhised säilitusainete kasutamiseks viitega nende seisundile vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 528/2012, (6) millega kehtestatakse liidu süsteem toimeainete heakskiitmiseks teatavates biotsiiditoodetes. Et tagada kõnealuste piirangute ja eeskirjade kooskõlalisus ja ühtlus määrusega (EL) nr 528/2012, tuleb otsuses 2014/312/EL teha selgitusi seoses järgmisega: a) mõisted „suletud nõus kasutatav säilitusvahend” ja „kuiva kihi säilitusaine” peavad olema kooskõlas määruse (EL) nr 528/2012 artikli 3 lõike 1 punktiga c; b) tuleb selgitada, et liite punktis 1 esitatud eeskirju ja tingimusi suletud nõudes kasutatavate säilitusvahendite ja kuiva kihi säilitusainete kohta tuleks kohaldada toimeainete suhtes, mida kas uuritakse heakskiitmisega seoses või mis on heaks kiidetud kasutamiseks teatavates biotsiiditoodete liikides ning mille suhtes võidakse kohaldada heakskiitmise tingimusi; c) liite punktist 1 tuleb välja jätta viide Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 98/8/EÜ, (7) kuna see direktiiv on tunnistatud kehtetuks; d) liite punkti 1 alapunktidest a, b ja c tuleks välja jätta viide määruse (EL) nr 528/2012 artikli 58 lõikele 3, kuna seal osutatakse vaid teatavatele spetsiifilistele juhtudele.

| (6) | Seetõttu tuleks otsust 2014/312/EL vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(6)

Seetõttu tuleks otsust 2014/312/EL vastavalt muuta.

| (7) | Käesolevas otsuses ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 66/2010 artikli 16 alusel loodud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesolevas otsuses ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 66/2010 artikli 16 alusel loodud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsust 2014/312/EL muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artiklis 2 asendatakse punktides 10 ja 11 esitatud mõisted „suletud nõudes kasutatav säilitusvahend” ja „kuiva kihi säilitusaine” järgmistega:
  „10)   „suletud nõus kasutatav säilitusaine”– toimeaine Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 528/2012 (*1) artikli 3 lõike 1 punkti c tähenduses, mida kasutatakse tooteliigis 6, mida on kirjeldatud kõnealuse määruse V lisas. Eelkõige kasutatakse valmistoote säilitamiseks ladustamisel, et ära hoida mikroorganismidest tingitud riknemist ja tagada toote säilimisaeg; samuti kasutatakse seda toonijate säilitamiseks toonimisseadmetes;
  11)   „kuiva kihi säilitusaine”– toimeaine määruse (EL) nr 528/2012 artikli 3 lõike 1 punkti c tähenduses, mis on ette nähtud kasutamiseks kõnealuse määruse V lisas kirjeldatud tooteliigis 7 ja mida kasutatakse peamiselt kile või pinde säilitamiseks, et ära hoida mikroorganismidest tingitud riknemist või vetikate kasvu ning kaitsta materjali või eseme pinna esialgseid omadusi;

  (*1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2012. aasta määrus (EL) nr 528/2012, milles käsitletakse biotsiidide turul kättesaadavaks tegemist ja kasutamist (ELT L 167, 27.6.2012, lk 1).”
  " |
| --- | --- |

1)

Artiklis 2 asendatakse punktides 10 ja 11 esitatud mõisted „suletud nõudes kasutatav säilitusvahend” ja „kuiva kihi säilitusaine” järgmistega:

„10)   „suletud nõus kasutatav säilitusaine”– toimeaine Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 528/2012 (*1) artikli 3 lõike 1 punkti c tähenduses, mida kasutatakse tooteliigis 6, mida on kirjeldatud kõnealuse määruse V lisas. Eelkõige kasutatakse valmistoote säilitamiseks ladustamisel, et ära hoida mikroorganismidest tingitud riknemist ja tagada toote säilimisaeg; samuti kasutatakse seda toonijate säilitamiseks toonimisseadmetes;

11)   „kuiva kihi säilitusaine”– toimeaine määruse (EL) nr 528/2012 artikli 3 lõike 1 punkti c tähenduses, mis on ette nähtud kasutamiseks kõnealuse määruse V lisas kirjeldatud tooteliigis 7 ja mida kasutatakse peamiselt kile või pinde säilitamiseks, et ära hoida mikroorganismidest tingitud riknemist või vetikate kasvu ning kaitsta materjali või eseme pinna esialgseid omadusi;

(*1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2012. aasta määrus (EL) nr 528/2012, milles käsitletakse biotsiidide turul kättesaadavaks tegemist ja kasutamist (ELT L 167, 27.6.2012, lk 1).”
  "

| 2) | Lisa muudetakse vastavalt käesoleva otsuse lisale. |
| --- | --- |

2)

Lisa muudetakse vastavalt käesoleva otsuse lisale.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 16. märts 2016

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Karmenu VELLA

---

(1)  
  ELT L 27, 30.1.2010, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 28. mai 2014. aasta otsus 2014/312/EL, millega kehtestatakse siseruumi- ning välisvärvidele ja -lakkidele ELi ökomärgise andmise ökoloogilised kriteeriumid (ELT L 164, 3.6.2014, lk 45).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1907/2006, mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH) ja millega asutatakse Euroopa Kemikaalide Agentuur ning muudetakse direktiivi 1999/45/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 793/93, komisjoni määrus (EÜ) nr 1488/94 ning samuti nõukogu direktiiv 76/769/EMÜ ja komisjoni direktiivid 91/155/EMÜ, 93/67/EMÜ, 93/105/EÜ ja 2000/21/EÜ (ELT L 396, 30.12.2006, lk 1).

3

(4)  Komisjoni 13. augusti 2008. aasta otsus 2009/543/EÜ, millega kehtestatakse ökoloogilised kriteeriumid välisvärvidele ja -lakkidele ühenduse ökomärgise andmise kohta (ELT L 181, 14.7.2009, lk 27).

4

(5)  Komisjoni 13. augusti 2008. aasta otsus 2009/544/EÜ, millega kehtestatakse ökoloogilised kriteeriumid sisevärvidele ja -lakkidele ühenduse ökomärgise andmise kohta (ELT L 181, 14.7.2009, lk 39).

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2012. aasta määrus (EL) nr 528/2012, milles käsitletakse biotsiidide turul kättesaadavaks tegemist ja kasutamist (ELT L 167, 27.6.2012, lk 1).

6

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 1998. aasta direktiiv 98/8/EÜ, mis käsitleb biotsiidide turuleviimist (ELT L 123, 24.4.1998, lk 1).

7

---

LISA

Otsuse 2014/312/EL lisa muudetakse järgmiselt.

| 1) | Kriteeriumi 3a „Kattevõime” viies lõik asendatakse järgmisega: „Ühe liitri läbipaistmatu krundi ja alusvärvi kattevõime peab olema vähemalt 8 m2. Ühe liitri eriliste tõkestavate/tihendavate, immutavate/siduvate omadustega läbipaistmatu kruntvärvi ning spetsiaalse nakkuva kruntvärvi kattevõime peab olema vähemalt 6 m2.” |
| --- | --- |

1)

Kriteeriumi 3a „Kattevõime” viies lõik asendatakse järgmisega: „Ühe liitri läbipaistmatu krundi ja alusvärvi kattevõime peab olema vähemalt 8 m2. Ühe liitri eriliste tõkestavate/tihendavate, immutavate/siduvate omadustega läbipaistmatu kruntvärvi ning spetsiaalse nakkuva kruntvärvi kattevõime peab olema vähemalt 6 m2.”

| 2) | 3. kriteeriumi („Kasutustõhusus”) tabelis 2 asendatakse kaheksandas ja üheksandas veerus (vastavalt „Krunt (g)” ning „Alusvärv ja krunt (h)”) tekst „6 m2/l (läbipaistvad)” mõlemal juhul järgmisega: „6 m2/l (eriomadusteta)”. |
| --- | --- |

2)

3. kriteeriumi („Kasutustõhusus”) tabelis 2 asendatakse kaheksandas ja üheksandas veerus (vastavalt „Krunt (g)” ning „Alusvärv ja krunt (h)”) tekst „6 m2/l (läbipaistvad)” mõlemal juhul järgmisega: „6 m2/l (eriomadusteta)”.

| 3) | Liidet muudetakse järgmiselt:






  a) | ohtlike ainete suhtes kohaldatavate piirangute ja erandite loetelu kirje „1. Värvainetele, sideainetele ja lõpptoodetele lisatud säilitusained” punkt i „Eeskirjad, mis käsitlevad biotsiidiloa staatust” asendatakse järgmisega:
  „i.   Eeskirjad, milles käsitletakse säilitusainete heakskiidu staatust
  Värv tohib sisaldada üksnes selliseid toimeaineid (määruse (EL) nr 528/2012 artikli 3 lõike 1 punkt c tähenduses), mis vastavad punktide 1a, 1b ja 1c (vajaduse korral) nõuetele ning mis on heaks kiidetud vastavalt määruse (EL) nr 528/2012 artikli 9 lõikele 2 kasutamiseks tooteliigis 6 juhtudel 1a ja 1b või tooteliigis 7 juhul 1c või on loetletud kõnealuse määruse I lisas. Hindamisaruandes tuleb esitada ohuhinnang kutsetöös kasutamise ja tavakasutuse jaoks. Taotlejad peavad tutvuma uusima kehtiva ELi heakskiidetud toimeainete loeteluga (*1) ja kõnealuse määruse I lisaga.
  Vahepealsel ajal kuni toimeaine kohta heakskiitva otsuse tegemiseni või kuni aine lisatakse kõnealuse määruse I lisasse võib värvi koostises kasutada säilitusaineid, mille kohta on esitatud toimik hindamiseks.

  (*1)  Euroopa Kemikaaliameti biotsiidide toimeained. Heakskiidetud toimeainete loetelu http://www.echa.europa.eu/web/guest/information-on-chemicals/biocidal-active-substances”
  " |
| --- | --- | --- |

3)

Liidet muudetakse järgmiselt:

a)

ohtlike ainete suhtes kohaldatavate piirangute ja erandite loetelu kirje „1. Värvainetele, sideainetele ja lõpptoodetele lisatud säilitusained” punkt i „Eeskirjad, mis käsitlevad biotsiidiloa staatust” asendatakse järgmisega:

„i.   Eeskirjad, milles käsitletakse säilitusainete heakskiidu staatust

Värv tohib sisaldada üksnes selliseid toimeaineid (määruse (EL) nr 528/2012 artikli 3 lõike 1 punkt c tähenduses), mis vastavad punktide 1a, 1b ja 1c (vajaduse korral) nõuetele ning mis on heaks kiidetud vastavalt määruse (EL) nr 528/2012 artikli 9 lõikele 2 kasutamiseks tooteliigis 6 juhtudel 1a ja 1b või tooteliigis 7 juhul 1c või on loetletud kõnealuse määruse I lisas. Hindamisaruandes tuleb esitada ohuhinnang kutsetöös kasutamise ja tavakasutuse jaoks. Taotlejad peavad tutvuma uusima kehtiva ELi heakskiidetud toimeainete loeteluga (*1) ja kõnealuse määruse I lisaga.

Vahepealsel ajal kuni toimeaine kohta heakskiitva otsuse tegemiseni või kuni aine lisatakse kõnealuse määruse I lisasse võib värvi koostises kasutada säilitusaineid, mille kohta on esitatud toimik hindamiseks.

(*1)  Euroopa Kemikaaliameti biotsiidide toimeained. Heakskiidetud toimeainete loetelu http://www.echa.europa.eu/web/guest/information-on-chemicals/biocidal-active-substances”
  "

| b) | ohtlike ainete suhtes kohaldatavate piirangute ja erandite loetelu kirjed „1a. Suletud nõudes kasutatavad säilitusained” ja „1b. Toonimismasinas kasutatavad säilitusained” asendatakse järgmisega:














  „a) | Suletud nõudes kasutatavad säilitusained |
| --- | --- | --- |

b)

ohtlike ainete suhtes kohaldatavate piirangute ja erandite loetelu kirjed „1a. Suletud nõudes kasutatavad säilitusained” ja „1b. Toonimismasinas kasutatavad säilitusained” asendatakse järgmisega:

„a)

Suletud nõudes kasutatavad säilitusained

Kasutamine:

kõik tooted, kui ei ole märgitud teisiti

Ökomärgisega tootes lubatakse erandkorras kasutada suletud nõudes kasutatavaid säilitusaineid, millel on järgmine ohuklassifikatsioon:

Erandiga hõlmatud klassifikatsioonid: H331 (R23), H400 (R50), H410 (R50/53), H411 (R51/53), H412 (R52/53), H317 (R43)

Suletud nõus kasutatava säilitusaine puhul, millele on omistatud selline erandiga hõlmatud klassifikatsioon, peavad olema täidetud ka järgmised erandi tingimused:

| — | summaarne sisaldus ei tohi ületada 0,060 massiprotsenti; |
| --- | --- |

—

summaarne sisaldus ei tohi ületada 0,060 massiprotsenti;

| — | ained klassifikatsiooniga H400 (R50) ja/või H410 (R50/53) ei tohi olla bioakumuleeruvad. Bioakumuleerumisvõimetul ainel peab olema log Kow ≤ 3,2 või biokontsentreerumistegur (BCF) ≤ 100; |
| --- | --- |

—

ained klassifikatsiooniga H400 (R50) ja/või H410 (R50/53) ei tohi olla bioakumuleeruvad. Bioakumuleerumisvõimetul ainel peab olema log Kow ≤ 3,2 või biokontsentreerumistegur (BCF) ≤ 100;

| — | ainete puhul, mis on heaks kiidetud kasutamiseks või on lisatud määruse (EL) nr 528/2012 I lisasse, tuleb esitada tõendid selle kohta, et värvitoode vastab heakskiidu tingimustele; |
| --- | --- |

—

ainete puhul, mis on heaks kiidetud kasutamiseks või on lisatud määruse (EL) nr 528/2012 I lisasse, tuleb esitada tõendid selle kohta, et värvitoode vastab heakskiidu tingimustele;

| — | kui kasutatakse säilitusaineid, millest eraldub formaldehüüdi, peavad formaldehüüdi sisaldus lõpptootes ja heide lõpptootest vastama ainega seotud piirangule 7a. |
| --- | --- |

—

kui kasutatakse säilitusaineid, millest eraldub formaldehüüdi, peavad formaldehüüdi sisaldus lõpptootes ja heide lõpptootest vastama ainega seotud piirangule 7a.

Suletud nõudes kasutatavad säilitusained

Üldsisaldus lõpptootes: 0,060 massiprotsenti

Kontrollimine:

taotleja ja sideaine tarnija kinnitus lõpptootes ja selle sideaines leiduva toimeaine CASi numbri ja klassifikatsiooniga.

Lisatakse taotleja arvutus, milline on toimeaine sisaldus lõpptootes.

Tuleb nimetada kõik toimeained, millest vähemalt 50 % koosneb osakestest, mille üks või mitu välismõõdet on vahemikus 1–100 nm.

Spetsiifilisi sisalduse piirmäärasid kohaldatakse järgmiste säilitusainete puhul:

Sisalduse piirmäär

| i) | tsinkpüritioon |
| --- | --- |

i)

tsinkpüritioon

0,050 %

| ii) | N-(3-aminopropüül)-N-dodetsüülpropaan-1,3-diamiin |
| --- | --- |

ii)

N-(3-aminopropüül)-N-dodetsüülpropaan-1,3-diamiin

0,050 %

| b) | Toonimismasinas kasutatavad säilitusained |
| --- | --- |

b)

Toonimismasinas kasutatavad säilitusained

Erandiga hõlmatud ohuklassifikatsioone ja erandi tingimusi, mis on loetletud 1a all, kohaldatakse ka selliste säilitusainete suhtes, mida kasutatakse toonijate kaitsmiseks toonimismasinas enne segamist põhivärviga.

Toonija kaitsmiseks lisatavate säilitusainete üldsisaldus ei tohi ületada 0,20 massiprotsenti.

Järgmiste säilitusainete suhtes kohaldatakse spetsiifilisi sisalduse piirmäärasid, mida arvestatakse toonijas leiduvate säilitusainete üldsisalduse arvutamisel:

Säilitusainete üldsisaldus toonijas:

0,20 massiprotsenti

Kontrollimine:

taotleja ja/või toonija tarnija kinnitus koos lõpptootes ja selle sideaines leiduva toimeaine CASi numbri ja klassifikatsiooniga.

Lisatakse taotleja arvutus, milline on toimeaine sisaldus lõplikus toonijatootes.

Tuleb nimetada kõik toimeained, millest vähemalt 50 % koosneb osakestest, mille üks või mitu välismõõdet on vahemikus 1–100 nm.”

| i) | 3-jodo-2-propünüülbutüülkarbamaat (IPBC); |
| --- | --- |

i)

3-jodo-2-propünüülbutüülkarbamaat (IPBC);

0,10 %

| ii) | tsinkpüritioon; |
| --- | --- |

ii)

tsinkpüritioon;

0,050 %

| iii) | N-(3-aminopropüül)-N-dodetsüülpropaan-1,3-diamiin. |
| --- | --- |

iii)

N-(3-aminopropüül)-N-dodetsüülpropaan-1,3-diamiin.

0,050 %

| c) | Ohtlike ainete suhtes kohaldatavate piirangute ja erandite loetelu kirje „1c. Kuiva kihi säilitusained” asendatakse järgmisega:














  „c) | Kuiva kihi säilitusained |
| --- | --- | --- |

c)

Ohtlike ainete suhtes kohaldatavate piirangute ja erandite loetelu kirje „1c. Kuiva kihi säilitusained” asendatakse järgmisega:

„c)

Kuiva kihi säilitusained

Kasutamine:

välisvärvid, siseruumivärvid teatavate rakenduste jaoks

Kuiva pinna kaitsevahendeid ja nende stabilisaatoreid, millele on antud järgmised erandiga hõlmatud ohuklassifikatsioonid, võib kasutada kõikide toodete puhul, mis on ette nähtud välistingimustes kasutamiseks, ning teatavate siseruumides kasutatavate toodete puhul.

Erandiga hõlmatud klassifikatsioonid: H400 (R50), H410 (R50/53), H411 (R51/53), H412 (R52/53), H317 (R43)

Kuiva kihi säilitusaine puhul, millele on antud selline erandiga hõlmatud klassifikatsioon, peavad olema täidetud ka järgmised erandi tingimused:

| — | üldkontsentratsioon ei ületa 0,10 või (kui on asjakohane) 0,30 massiprotsenti; |
| --- | --- |

—

üldkontsentratsioon ei ületa 0,10 või (kui on asjakohane) 0,30 massiprotsenti;

| — | ained klassifikatsiooniga H400 (R50) ja/või H410 (R50/53) ei tohi olla bioakumuleeruvad. Bioakumuleerumisvõimetul ainel peab olema log Kow ≤ 3,2 või biokontsentreerumistegur (BCF) ≤ 100; |
| --- | --- |

—

ained klassifikatsiooniga H400 (R50) ja/või H410 (R50/53) ei tohi olla bioakumuleeruvad. Bioakumuleerumisvõimetul ainel peab olema log Kow ≤ 3,2 või biokontsentreerumistegur (BCF) ≤ 100;

| — | ainete puhul, mis on heaks kiidetud kasutamiseks või on lisatud määruse (EL) nr 528/2012 I lisasse, tuleb esitada tõendid selle kohta, et värvitoode vastab heakskiidu tingimustele. |
| --- | --- |

—

ainete puhul, mis on heaks kiidetud kasutamiseks või on lisatud määruse (EL) nr 528/2012 I lisasse, tuleb esitada tõendid selle kohta, et värvitoode vastab heakskiidu tingimustele.

Suuremat kogusummat ning erandit kriteeriumi 5a nõudest, millega saab klassifitseerida lõpptoote veekeskkonnale ohtlikuks (kroonilise mürgisuse 3. ohukategooria), nii et lõpptoode peab kandma ohulauset H412, kohaldatakse järgmiste kuiva kihi säilitusainete teatavate rakenduste puhul:

Kuiva kihi säilitusained

Üldsisaldus lõpptootes:

| | sisevärvid kasutamiseks niisketes ruumides, sealhulgas köökides ja vannitubades
  0,10 massiprotsenti |
| --- | --- |

sisevärvid kasutamiseks niisketes ruumides, sealhulgas köökides ja vannitubades

0,10 massiprotsenti

| | kõik välistingimustes kasutatavad värvid
  0,30 massiprotsenti |
| --- | --- |

kõik välistingimustes kasutatavad värvid

0,30 massiprotsenti

Kontrollimine:

taotleja ja sideaine tarnija kinnitus lõpptootes ja selle sideaines leiduvate toimeainete CASi numbri ja klassifikatsiooniga.

Lisatakse taotleja arvutus, milline on toimeaine sisaldus lõpptootes.

Tuleb nimetada kõik toimeained, millest vähemalt 50 % koosneb osakestest, mille üks või mitu välismõõdet on vahemikus 1–100 nm.”

3-jodo-2-propünüülbutüülkarbamaadi (IPBC) segud

Välisvärvid ja -lakid

Välisvärvides lubatav üldkogus

IPBC segude puhul:

0,650 %

Teatavaid sisalduse piirmäärasid kohaldatakse järgmiste säilitusainete puhul:

tsinkpüritioon

0,050 %

| d) | Ohtlike ainete suhtes kohaldatavate piirangute ja erandite loetelusse lisatakse kirje „8. Ained sideainetes ja polümeeridispersioonides” järgmiselt:














  „8. | Ained sideainetes ja polümeeridispersioonides |
| --- | --- | --- |

d)

Ohtlike ainete suhtes kohaldatavate piirangute ja erandite loetelusse lisatakse kirje „8. Ained sideainetes ja polümeeridispersioonides” järgmiselt:

„8.

| a) | Sideained ja ristsiduvad ained |
| --- | --- |

a)

Sideained ja ristsiduvad ained

Kasutamine:

| — | sise-/välispinnakatteained puidu viimistlemiseks, kaitsmiseks ja pinna katmiseks |
| --- | --- |

—

sise-/välispinnakatteained puidu viimistlemiseks, kaitsmiseks ja pinna katmiseks

| — | metallkatted |
| --- | --- |

—

metallkatted

| — | põranda katteained |
| --- | --- |

—

põranda katteained

| — | kõrgeläikelised katted |
| --- | --- |

—

kõrgeläikelised katted

| — | arhitektuurilised katted ja viimistluskatted |
| --- | --- |

—

arhitektuurilised katted ja viimistluskatted

Adipiinhappe dihüdrasiid (ADH) kui nakkumist parandav aine või kui ristsidemeid moodustav aine

1,0 massiprotsenti

Kontrollimine:

taotleja ja tema toorainetarnijad peavad esitama kinnituse, mille juurde tõendusmaterjalina esitatakse arvutused või analüüsiaruanne.

| b) | Reaktsioonisaadused ja jäägid |
| --- | --- |

b)

Reaktsioonisaadused ja jäägid

Kasutamine:

polümeersete sideainesüsteemidega tooted

Jääkmetanooli sisaldus on piiratud vastavalt sideaine sisaldusele lõpptootes.

Kontrollimine:

taotleja ja tema toorainetarnijad peavad esitama kinnituse, mille juurde tõendusmaterjalina esitatakse arvutused või analüüsiaruanne.”

| — | üle 10 % ja kuni 20 % sideaineid lõpptootes |
| --- | --- |

—

üle 10 % ja kuni 20 % sideaineid lõpptootes

0,02 massiprotsenti

| — | üle 20 % ja kuni 40 % sideaineid lõpptootes |
| --- | --- |

—

üle 20 % ja kuni 40 % sideaineid lõpptootes

0,03 massiprotsenti

| — | üle 40 % sideaineid lõpptootes |
| --- | --- |

—

üle 40 % sideaineid lõpptootes

0,05 massiprotsenti

---

(*1)  Euroopa Kemikaaliameti biotsiidide toimeained. Heakskiidetud toimeainete loetelu http://www.echa.europa.eu/web/guest/information-on-chemicals/biocidal-active-substances”
  ”

---

| 18.3.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 73/107 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 73/107

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2016/398,

16. märts 2016,

millega antakse luba UV-töödeldud leiva turule laskmiseks uuendtoiduna Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 258/97 alusel

(teatavaks tehtud numbri C(2016) 1527 all)

(Ainult rootsikeelne tekst on autentne)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. jaanuari 1997. aasta määrust (EÜ) nr 258/97 uuendtoidu ja toidu uuendkoostisosade kohta, (1) eriti selle artiklit 7,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Ultraviolettkiirgusega töötlemise seadmeid tootev äriühing Viasolde AB esitas 12. veebruaril 2014 Soome pädevatele asutustele taotluse ultraviolettkiirgusega (UV) töödeldud leiva määruse (EÜ) nr 258/97 artikli 1 lõike 2 punkti f tähenduses uuendtoiduna turule laskmiseks. UV-töötluse eesmärk on suurendada leivas D-vitamiini sisaldust, mis tähendab, et sellise leiva toiteväärtus erineks oluliselt tavapäraselt küpsetatud leiva toiteväärtusest. |
| --- | --- |

(1)

Ultraviolettkiirgusega töötlemise seadmeid tootev äriühing Viasolde AB esitas 12. veebruaril 2014 Soome pädevatele asutustele taotluse ultraviolettkiirgusega (UV) töödeldud leiva määruse (EÜ) nr 258/97 artikli 1 lõike 2 punkti f tähenduses uuendtoiduna turule laskmiseks. UV-töötluse eesmärk on suurendada leivas D-vitamiini sisaldust, mis tähendab, et sellise leiva toiteväärtus erineks oluliselt tavapäraselt küpsetatud leiva toiteväärtusest.

| (2) | 14. märtsil 2014 esitas Soome pädev toiduhindamisasutus esmase hindamisaruande. Kõnealuses aruandes jõudis asutus järeldusele, et UV-töödeldud leib vastab määruse (EÜ) nr 258/97 artikli 3 lõikes 1 sätestatud uuendtoidu kriteeriumidele. |
| --- | --- |

(2)

14. märtsil 2014 esitas Soome pädev toiduhindamisasutus esmase hindamisaruande. Kõnealuses aruandes jõudis asutus järeldusele, et UV-töödeldud leib vastab määruse (EÜ) nr 258/97 artikli 3 lõikes 1 sätestatud uuendtoidu kriteeriumidele.

| (3) | Euroopa Komisjon edastas esmase hindamisaruande teistele liikmesriikidele 19. märtsil 2014. |
| --- | --- |

(3)

Euroopa Komisjon edastas esmase hindamisaruande teistele liikmesriikidele 19. märtsil 2014.

| (4) | Määruse (EÜ) nr 258/97 artikli 6 lõike 4 esimeses lõigus ettenähtud 60 päeva jooksul esitati põhjendatud vastuväiteid. |
| --- | --- |

(4)

Määruse (EÜ) nr 258/97 artikli 6 lõike 4 esimeses lõigus ettenähtud 60 päeva jooksul esitati põhjendatud vastuväiteid.

| (5) | 13. novembril 2014 küsis komisjon Euroopa Toiduohutusameti (edaspidi „toiduohutusamet”) arvamust ja palus toiduohutusametil määruse (EÜ) nr 258/97 kohaselt täiendavalt hinnata UV-töödeldud leiva kasutamist uuendtoiduna. |
| --- | --- |

(5)

13. novembril 2014 küsis komisjon Euroopa Toiduohutusameti (edaspidi „toiduohutusamet”) arvamust ja palus toiduohutusametil määruse (EÜ) nr 258/97 kohaselt täiendavalt hinnata UV-töödeldud leiva kasutamist uuendtoiduna.

| (6) | 11. juunil 2015 jõudis toiduohutusamet oma teaduslikus arvamuses „Scientific Opinion on the safety of UV-treated bread as a novel food” (2) (Teaduslik arvamus UV-töödeldud leiva kui uuendtoidu kohta) järeldusele, et UV-töötluse kaudu D2-vitamiiniga rikastatud leib on kavandatud kasutustingimustel ohutu. |
| --- | --- |

(6)

11. juunil 2015 jõudis toiduohutusamet oma teaduslikus arvamuses „Scientific Opinion on the safety of UV-treated bread as a novel food” (2) (Teaduslik arvamus UV-töödeldud leiva kui uuendtoidu kohta) järeldusele, et UV-töötluse kaudu D2-vitamiiniga rikastatud leib on kavandatud kasutustingimustel ohutu.

| (7) | Seega on teaduslikus arvamuses esitatud piisavalt põhjendusi, et UV-töödeldud leib kui uuendtoit vastab määruse (EÜ) nr 258/97 artikli 3 lõikes 1 sätestatud kriteeriumidele. |
| --- | --- |

(7)

Seega on teaduslikus arvamuses esitatud piisavalt põhjendusi, et UV-töödeldud leib kui uuendtoit vastab määruse (EÜ) nr 258/97 artikli 3 lõikes 1 sätestatud kriteeriumidele.

| (8) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1925/2006 (3) on sätestatud nõuded vitamiinide, mineraaltoitainete ja teatavate muude ainete toidule lisamise kohta. UV-töödeldud leiba tuleks lubada kasutada, ilma et see piiraks nimetatud õigusaktide kohaldamist. |
| --- | --- |

(8)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1925/2006 (3) on sätestatud nõuded vitamiinide, mineraaltoitainete ja teatavate muude ainete toidule lisamise kohta. UV-töödeldud leiba tuleks lubada kasutada, ilma et see piiraks nimetatud õigusaktide kohaldamist.

| (9) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(9)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Vastavalt I lisale võib UV-töödeldud leiba kui uuendtoitu, milles D2-vitamiini maksimumsisaldus on 3 μg 100 g kohta, turule lasta, ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr 1925/2006 erisätete kohaldamist.

Artikkel 2

Toiduainete märgistusel lisatakse nimetusele järgmine fraas: „sisaldab UV-töötlusega toodetud D-vitamiini”.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud äriühingule Viasolde AB, Dalstigen 4, 262 63, Ängelholm, Rootsi.

Brüssel, 16. märts 2016

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Vytenis ANDRIUKAITIS

---

(1)  
  EÜT L 43, 14.2.1997, lk 1.

1

(2)  EFSA Journal 2015; 13(7):4148.

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1925/2006 vitamiinide, mineraaltoitainete ja teatud muude ainete toidule lisamise kohta (ELT L 404, 30.12.2006, lk 26).

3

---

LISA

UV-TÖÖDELDUD LEIVA KIRJELDUS

Määratlus:

UV-töödeldud leivaks nimetatakse pärmiga kergitatud saia- või leivatoodet (ilma katteta), mida on pärast küpsetamist töödeldud ultraviolettkiirgusega, et muundada ergosterool D2-vitamiiniks (ergokaltsiferooliks).

UV-kiirgus: ultraviolettkiirgus lainepikkusel 240–315 nm kestusega maksimaalselt 5 sekundit sisendenergiaga 10–50 mJ/cm2.

D2-vitamiin:

| Keemiline nimetus | (5Z,7E,22E)-3S-9,10-sekoergosta-5,7,10(19),22-tetraeen-3-ool |
| --- | --- |
| Sünonüüm | Ergokaltsiferool |
| CASi nr | 50-14-6 |
| Molekulmass | 396,65 g/mol |

Keemiline nimetus

(5Z,7E,22E)-3S-9,10-sekoergosta-5,7,10(19),22-tetraeen-3-ool

Sünonüüm

Ergokaltsiferool

CASi nr

50-14-6

Molekulmass

396,65 g/mol

Sisaldus:

| D2-vitamiini (ergokaltsiferooli) sisaldus lõpptootes | 0,75–3 μg/100 g (1) |
| --- | --- |
| Pärmisisaldus tainas | 1–5 g/100 g (2) |

D2-vitamiini (ergokaltsiferooli) sisaldus lõpptootes

0,75–3 μg/100 g (1)

Pärmisisaldus tainas

1–5 g/100 g (2)

---

(1)  EN 12821, 2009, Euroopa standard.

(2)  Arvutatud retsepti alusel.

---

Parandused

| 18.3.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 73/109 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 73/109

---

Nõukogu 7. detsembri 2015. aasta määruse (EL) 2015/2265 (millega avatakse teatavate kalandustoodete autonoomsed liidu tariifikvoodid ja sätestatakse nende haldamine aastatel 2016–2018) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 322, 8. detsember 2015
  )

Leheküljel 7, lisa kandes järjekorranumbri 09.2761 kohta

asendatakse

| „09.2761 | ex 0304 79 50 | 10 | Uusmeremaa piitsmerluus (Macruronus Novaezelandiae), külmutatud filee ja muu külmutatud liha, töötlemiseks (1) (2) | 17 500 | 0 % | 1.1.2016–31.12.2018” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ex 0304 95 90 | 11 |

„09.2761

ex 0304 79 50

10

Uusmeremaa piitsmerluus (Macruronus Novaezelandiae), külmutatud filee ja muu külmutatud liha, töötlemiseks (1) (2)

17 500

0 %

1.1.2016–31.12.2018”

ex 0304 95 90

11

järgmisega:

| „09.2761 | ex 0304 79 50 | 10 | Uusmeremaa piitsmerluus (Macruronus spp.), külmutatud filee ja muu külmutatud liha, töötlemiseks (1) (2) | 17 500 | 0 % | 1.1.2016–31.12.2018” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ex 0304 79 90 | 11
  17 |
| ex 0304 95 90 | 11
  17 |

„09.2761

ex 0304 79 50

10

Uusmeremaa piitsmerluus (Macruronus spp.), külmutatud filee ja muu külmutatud liha, töötlemiseks (1) (2)

17 500

0 %

1.1.2016–31.12.2018”

ex 0304 79 90

11

17

ex 0304 95 90

11

17

---