# Uradni list L 202/2009

| | ISSN 1725-5155
  doi:10.3000/17255155.L_2009.202.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 202 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 524. avgust 2009 |

ISSN 1725-5155

doi:10.3000/17255155.L_2009.202.slv

Uradni list

Evropske unije

L 202

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 524. avgust 2009

---

| Vsebina | | I   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 700/2009 z dne 3. avgusta 2009 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 1 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 701/2009 z dne 3. avgusta 2009 o spremembi Uredbe (ES) št. 1182/2008 o določitvi zneska vnaprejšnje pomoči za zasebno skladiščenje masla za leto 2009 | 3 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 702/2009 z dne 3. avgusta 2009 o spremembi in popravku Uredbe (ES) št. 555/2008 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 479/2008 o skupni ureditvi trga za vino glede podpornih programov, trgovine s tretjimi državami in obsega vinogradniških površin ter o izvajanju nadzora v vinskem sektorju | 5 |
| | | DIREKTIVE |
| | * | Direktiva 2009/80/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o označevanju naprav za upravljanje ter kontrolnih in opozorilnih svetilk za dvo- ali trikolesna motorna vozila (kodificirana različica) (
  1
  ) | 16 |
| | * | Direktiva Komisije 2009/97/ES z dne 3. avgusta 2009 o spremembi direktiv 2003/90/ES in 2003/91/ES o določitvi izvedbenih ukrepov za namene člena 7 direktiv Sveta 2002/53/ES in 2002/55/ES glede lastnosti, ki morajo biti zajete kot minimum pri preskušanju, ter minimalnih pogojev za preskušanje nekaterih sort zelenjadnic in poljščin (
  1
  ) | 29 |

Vsebina

I   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna

Stran

UREDBE

Uredba Komisije (ES) št. 700/2009 z dne 3. avgusta 2009 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

1

*

Uredba Komisije (ES) št. 701/2009 z dne 3. avgusta 2009 o spremembi Uredbe (ES) št. 1182/2008 o določitvi zneska vnaprejšnje pomoči za zasebno skladiščenje masla za leto 2009

3

*

Uredba Komisije (ES) št. 702/2009 z dne 3. avgusta 2009 o spremembi in popravku Uredbe (ES) št. 555/2008 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 479/2008 o skupni ureditvi trga za vino glede podpornih programov, trgovine s tretjimi državami in obsega vinogradniških površin ter o izvajanju nadzora v vinskem sektorju

5

DIREKTIVE

*

Direktiva 2009/80/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o označevanju naprav za upravljanje ter kontrolnih in opozorilnih svetilk za dvo- ali trikolesna motorna vozila (kodificirana različica) (
  1
  )

1

16

*

Direktiva Komisije 2009/97/ES z dne 3. avgusta 2009 o spremembi direktiv 2003/90/ES in 2003/91/ES o določitvi izvedbenih ukrepov za namene člena 7 direktiv Sveta 2002/53/ES in 2002/55/ES glede lastnosti, ki morajo biti zajete kot minimum pri preskušanju, ter minimalnih pogojev za preskušanje nekaterih sort zelenjadnic in poljščin (
  1
  )

1

29

| | | II   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna |
| --- | --- | --- |
| | | ODLOČBE/SKLEPI |
| | | Svet |
| | | 2009/586/ES |
| | * | Sklep Sveta z dne 16. februarja 2009 o sklenitvi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Vlado Republike Koreje o sodelovanju pri protikonkurenčnih dejavnostih | 35 |
| Sporazum med Evropsko skupnostjo in Vlado Republike Koreje o sodelovanju pri protikonkurenčnih dejavnostih | 36 |
| | | 2009/587/ES |
| | * | Odločba Sveta z dne 7. julija 2009 o obstoju čezmernega primanjkljaja na Malti | 42 |
| | | 2009/588/ES |
| | * | Odločba Sveta z dne 7. julija 2009 o obstoju čezmernega primanjkljaja v Litvi | 44 |
| | | 2009/589/ES |
| | * | Odločba Sveta z dne 7. julija 2009 o obstoju čezmernega primanjkljaja na Poljskem | 46 |
| | | 2009/590/ES |
| | * | Odločba Sveta z dne 7. julija 2009 o obstoju čezmernega primanjkljaja v Romuniji | 48 |
| | | 2009/591/ES |
| | * | Odločba Sveta z dne 7. julija 2009 o obstoju čezmernega primanjkljaja v Latviji | 50 |
| | | 2009/592/ES |
| | * | Odločba Sveta z dne 13. julija 2009 o spremembah Odločbe 2009/290/ES o zagotovitvi srednjeročne finančne pomoči Skupnosti Latviji | 52 |
| | | 2009/593/ES |
| | * | Sklep Sveta z dne 27. julija 2009 o spremembah Sklepa 1999/70/ES o zunanjih revizorjih nacionalnih centralnih bank glede zunanjih revizorjev Banke Slovenije | 53 |
| | | Evropska centralna banka |
| | | 2009/594/ES |
| | * | Sklep Evropske centralne banke z dne 17. julija 2009 o spremembah Sklepa ECB/2006/17 o letnih računovodskih izkazih Evropske centralne banke (ECB/2009/19) | 54 |
| | | SMERNICE |
| | | Evropska centralna banka |
| | | 2009/595/ES |
| | * | Smernica Evropske centralne banke z dne 17. julija 2009 o spremembah Smernice ECB/2006/16 o pravnem okviru za računovodstvo in finančno poročanje v Evropskem sistemu centralnih bank (ECB/2009/18) | 65 |

II   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna

ODLOČBE/SKLEPI

Svet

2009/586/ES

*

Sklep Sveta z dne 16. februarja 2009 o sklenitvi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Vlado Republike Koreje o sodelovanju pri protikonkurenčnih dejavnostih

35

Sporazum med Evropsko skupnostjo in Vlado Republike Koreje o sodelovanju pri protikonkurenčnih dejavnostih

36

2009/587/ES

*

Odločba Sveta z dne 7. julija 2009 o obstoju čezmernega primanjkljaja na Malti

42

2009/588/ES

*

Odločba Sveta z dne 7. julija 2009 o obstoju čezmernega primanjkljaja v Litvi

44

2009/589/ES

*

Odločba Sveta z dne 7. julija 2009 o obstoju čezmernega primanjkljaja na Poljskem

46

2009/590/ES

*

Odločba Sveta z dne 7. julija 2009 o obstoju čezmernega primanjkljaja v Romuniji

48

2009/591/ES

*

Odločba Sveta z dne 7. julija 2009 o obstoju čezmernega primanjkljaja v Latviji

50

2009/592/ES

*

Odločba Sveta z dne 13. julija 2009 o spremembah Odločbe 2009/290/ES o zagotovitvi srednjeročne finančne pomoči Skupnosti Latviji

52

2009/593/ES

*

Sklep Sveta z dne 27. julija 2009 o spremembah Sklepa 1999/70/ES o zunanjih revizorjih nacionalnih centralnih bank glede zunanjih revizorjev Banke Slovenije

53

Evropska centralna banka

2009/594/ES

*

Sklep Evropske centralne banke z dne 17. julija 2009 o spremembah Sklepa ECB/2006/17 o letnih računovodskih izkazih Evropske centralne banke (ECB/2009/19)

(ECB/2009/19)

54

SMERNICE

Evropska centralna banka

2009/595/ES

*

Smernica Evropske centralne banke z dne 17. julija 2009 o spremembah Smernice ECB/2006/16 o pravnem okviru za računovodstvo in finančno poročanje v Evropskem sistemu centralnih bank (ECB/2009/18)

(ECB/2009/18)

65

| | | III   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo EU |
| --- | --- | --- |
| | | AKTI, SPREJETI V SKLADU Z NASLOVOM V POGODBE EU |
| | | 2009/596/SZVP |
| | * | Sklep političnega in varnostnega odbora EUJUST LEX/1/2009 z dne 3. julija 2009 o imenovanju vodje integrirane misije EUJUST LEX Evropske unije za krepitev pravne države v Iraku | 82 |
| | | 2009/597/SZVP |
| | * | Sklep Sveta 2009/597/SZVP z dne 27. julija 2009 o podpisu in začasni uporabi Sporazuma med Evropsko unijo in Republiko Hrvaško o sodelovanju Republike Hrvaške v vojaški operaciji Evropske unije kot prispevku k odvračanju, preprečevanju in zatiranju piratstva in oboroženih ropov pred somalsko obalo (operacija Atalanta) | 83 |
| Sporazum med Evropsko unijo in Republiko Hrvaško o sodelovanju Republike Hrvaške v vojaški operaciji Evropske unije kot prispevku k odvračanju, preprečevanju in zatiranju piratstva in oboroženih ropov pred somalsko obalo (operacija Atalanta) | 84 |

III   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo EU

AKTI, SPREJETI V SKLADU Z NASLOVOM V POGODBE EU

2009/596/SZVP

*

Sklep političnega in varnostnega odbora EUJUST LEX/1/2009 z dne 3. julija 2009 o imenovanju vodje integrirane misije EUJUST LEX Evropske unije za krepitev pravne države v Iraku

82

2009/597/SZVP

*

Sklep Sveta 2009/597/SZVP z dne 27. julija 2009 o podpisu in začasni uporabi Sporazuma med Evropsko unijo in Republiko Hrvaško o sodelovanju Republike Hrvaške v vojaški operaciji Evropske unije kot prispevku k odvračanju, preprečevanju in zatiranju piratstva in oboroženih ropov pred somalsko obalo (operacija Atalanta)

83

Sporazum med Evropsko unijo in Republiko Hrvaško o sodelovanju Republike Hrvaške v vojaški operaciji Evropske unije kot prispevku k odvračanju, preprečevanju in zatiranju piratstva in oboroženih ropov pred somalsko obalo (operacija Atalanta)

84

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna

UREDBE

| 4.8.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 202/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.8.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 202/1

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 700/2009

z dne 3. avgusta 2009

o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1580/2007 z dne 21. decembra 2007 o določitvi izvedbenih pravil za uredbe Sveta (ES) št. 2200/96, (ES) št. 2201/96 in (ES) št. 1182/2007 v sektorju sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 138(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

Uredba (ES) št. 1580/2007 ob uporabi rezultatov večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, v skladu s katerimi Komisija določi pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XV k tej uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Pavšalne uvozne vrednosti iz člena 138 Uredbe (ES) št. 1580/2007 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 4. avgusta 2009.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 3. avgusta 2009

Za Komisijo

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 350, 31.12.2007, str. 1.

2

---

PRILOGA

Pavšalne uvozne vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka tretjih držav (1) | Pavšalna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | MK | 26,9 |
| ZZ | 26,9 |
| 0707 00 05 | MK | 25,2 |
| TR | 100,7 |
| ZZ | 63,0 |
| 0709 90 70 | TR | 99,9 |
| ZZ | 99,9 |
| 0805 50 10 | AR | 67,9 |
| UY | 60,3 |
| ZA | 67,3 |
| ZZ | 65,2 |
| 0806 10 10 | EG | 156,1 |
| MA | 135,1 |
| TR | 134,8 |
| ZA | 127,1 |
| ZZ | 138,3 |
| 0808 10 80 | AR | 121,2 |
| BR | 85,9 |
| CL | 86,1 |
| CN | 81,7 |
| NZ | 107,5 |
| US | 105,4 |
| ZA | 91,4 |
| ZZ | 97,0 |
| 0808 20 50 | AR | 105,2 |
| CL | 77,9 |
| TR | 147,8 |
| ZA | 102,4 |
| ZZ | 108,3 |
| 0809 20 95 | TR | 263,6 |
| US | 342,7 |
| ZZ | 303,2 |
| 0809 30 | TR | 148,5 |
| ZZ | 148,5 |
| 0809 40 05 | BA | 39,5 |
| ZZ | 39,5 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka tretjih držav (1)

Pavšalna uvozna vrednost

0702 00 00

MK

26,9

ZZ

26,9

0707 00 05

MK

25,2

TR

100,7

ZZ

63,0

0709 90 70

TR

99,9

ZZ

99,9

0805 50 10

AR

67,9

UY

60,3

ZA

67,3

ZZ

65,2

0806 10 10

EG

156,1

MA

135,1

TR

134,8

ZA

127,1

ZZ

138,3

0808 10 80

AR

121,2

BR

85,9

CL

86,1

CN

81,7

NZ

107,5

US

105,4

ZA

91,4

ZZ

97,0

0808 20 50

AR

105,2

CL

77,9

TR

147,8

ZA

102,4

ZZ

108,3

0809 20 95

TR

263,6

US

342,7

ZZ

303,2

0809 30

TR

148,5

ZZ

148,5

0809 40 05

BA

39,5

ZZ

39,5

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (ES) št. 1833/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---

| 4.8.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 202/3 |
| --- | --- | --- | --- |

4.8.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 202/3

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 701/2009

z dne 3. avgusta 2009

o spremembi Uredbe (ES) št. 1182/2008 o določitvi zneska vnaprejšnje pomoči za zasebno skladiščenje masla za leto 2009

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1) ter zlasti člena 43(a) in (d) v povezavi s členom 4 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svetovne tržne cene za mlečne izdelke so občutno padle zaradi povečane svetovne ponudbe in padca povpraševanja zaradi finančne in gospodarske krize. Tržne cene v Skupnosti za mlečne izdelke so občutno padle. Kot posledica kombinacije tržnih ukrepov, sprejetih na začetku tega leta, so se cene v okviru Skupnosti ustalile na ravni podpornih cen. Da bi se izognili nadaljnjemu nižanju cen in motnjam na trgu Skupnosti, je bistveno, da se takšni ukrepi za podporo trgu, kot je zasebno skladiščenje, uporabljajo, dokler bo potrebno. |
| --- | --- |

(1)

Svetovne tržne cene za mlečne izdelke so občutno padle zaradi povečane svetovne ponudbe in padca povpraševanja zaradi finančne in gospodarske krize. Tržne cene v Skupnosti za mlečne izdelke so občutno padle. Kot posledica kombinacije tržnih ukrepov, sprejetih na začetku tega leta, so se cene v okviru Skupnosti ustalile na ravni podpornih cen. Da bi se izognili nadaljnjemu nižanju cen in motnjam na trgu Skupnosti, je bistveno, da se takšni ukrepi za podporo trgu, kot je zasebno skladiščenje, uporabljajo, dokler bo potrebno.

| (2) | Uredba Komisije (ES) št. 826/2008 (2) določa skupna pravila za dodelitev pomoči za zasebno skladiščenje za nekatere kmetijske proizvode. |
| --- | --- |

(2)

Uredba Komisije (ES) št. 826/2008 (2) določa skupna pravila za dodelitev pomoči za zasebno skladiščenje za nekatere kmetijske proizvode.

| (3) | Člen 4(2) Uredbe Komisije (ES) št. 1182/2008 z dne 28. novembra 2008 o določitvi zneska vnaprejšnje pomoči za zasebno skladiščenje masla za leto 2009 (3) določa, da obdobje za začetek pogodbenega skladiščenja masla traja do 15. avgusta 2009. |
| --- | --- |

(3)

Člen 4(2) Uredbe Komisije (ES) št. 1182/2008 z dne 28. novembra 2008 o določitvi zneska vnaprejšnje pomoči za zasebno skladiščenje masla za leto 2009 (3) določa, da obdobje za začetek pogodbenega skladiščenja masla traja do 15. avgusta 2009.

| (4) | Zaradi sedanjega in predvidenega stanja na trgu je treba nadaljevati z dodeljevanjem pomoči za zasebno skladiščenje masla, ki se začne pogodbeno skladiščiti od 15. avgusta 2009 do 28. februarja 2010. |
| --- | --- |

(4)

Zaradi sedanjega in predvidenega stanja na trgu je treba nadaljevati z dodeljevanjem pomoči za zasebno skladiščenje masla, ki se začne pogodbeno skladiščiti od 15. avgusta 2009 do 28. februarja 2010.

| (5) | Da bi se izognili preveliki ponudbi na trgu, se za proizvode, ki so se začeli skladiščiti po 15. avgustu 2009, odvzem iz skladišča lahko opravi le od 16. avgusta 2010 naprej, pogodbeno obdobje skladiščenja pa traja največ 365 dni. |
| --- | --- |

(5)

Da bi se izognili preveliki ponudbi na trgu, se za proizvode, ki so se začeli skladiščiti po 15. avgustu 2009, odvzem iz skladišča lahko opravi le od 16. avgusta 2010 naprej, pogodbeno obdobje skladiščenja pa traja največ 365 dni.

| (6) | Zaradi bolj učinkovitega in enostavnega upravljanja in ob upoštevanju posebnih okoliščin pri skladiščenju masla morajo biti pregledi, določeni v členu 36(6) Uredbe (ES) št. 826/2008, opravljeni najmanj glede polovice pogodb. Zato je treba uvesti odstopanje od navedenega člena. |
| --- | --- |

(6)

Zaradi bolj učinkovitega in enostavnega upravljanja in ob upoštevanju posebnih okoliščin pri skladiščenju masla morajo biti pregledi, določeni v členu 36(6) Uredbe (ES) št. 826/2008, opravljeni najmanj glede polovice pogodb. Zato je treba uvesti odstopanje od navedenega člena.

| (7) | Ob upoštevanju dolžine obdobja skladiščenja po razširjenem ukrepu je za proizvode, uskladiščene po 15. avgustu 2009, treba prilagoditi predplačilo, določeno v členu 31(1) Uredbe (ES) št. 826/2008. |
| --- | --- |

(7)

Ob upoštevanju dolžine obdobja skladiščenja po razširjenem ukrepu je za proizvode, uskladiščene po 15. avgustu 2009, treba prilagoditi predplačilo, določeno v členu 31(1) Uredbe (ES) št. 826/2008.

| (8) | Uredbo (ES) št. 1182/2008 je treba zato ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(8)

Uredbo (ES) št. 1182/2008 je treba zato ustrezno spremeniti.

| (9) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov – |
| --- | --- |

(9)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (ES) št. 1182/2008 se spremeni:

| 1. | člen 1 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 1
  Ta uredba določa pomoč za zasebno skladiščenje za soljeno in nesoljeno maslo, navedeno v členu 28(a) Uredbe (ES) št. 1234/2007, za maslo, ki se je začelo pogodbeno skladiščiti do 28. februarja 2010.“; |
| --- | --- |

1.

člen 1 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 1

Ta uredba določa pomoč za zasebno skladiščenje za soljeno in nesoljeno maslo, navedeno v členu 28(a) Uredbe (ES) št. 1234/2007, za maslo, ki se je začelo pogodbeno skladiščiti do 28. februarja 2010.“;

| 2. | v členu 4 se odstavka 2 in 3 nadomestita z naslednjim:
  „2.   Začetek pogodbenega skladiščenja bo:






  (a) | med 1. januarjem in 15. avgustom 2009 ali |
| --- | --- | --- |

2.

v členu 4 se odstavka 2 in 3 nadomestita z naslednjim:

„2.   Začetek pogodbenega skladiščenja bo:

(a)

med 1. januarjem in 15. avgustom 2009 ali

| (b) | med 16. avgustom 2009 in 28. februarjem 2010. |
| --- | --- |

(b)

med 16. avgustom 2009 in 28. februarjem 2010.

3.   Odvzem iz skladišča se lahko opravi le:

| (a) | od 16. avgusta 2009 naprej za proizvode, ki so se začeli pogodbeno skladiščiti v obdobju iz odstavka 2(a); |
| --- | --- |

(a)

od 16. avgusta 2009 naprej za proizvode, ki so se začeli pogodbeno skladiščiti v obdobju iz odstavka 2(a);

| (b) | od 16. avgusta 2010 naprej za proizvode, ki so se začeli pogodbeno skladiščiti v obdobju iz odstavka 2(b). |
| --- | --- |

(b)

od 16. avgusta 2010 naprej za proizvode, ki so se začeli pogodbeno skladiščiti v obdobju iz odstavka 2(b).

4.   Pogodbeno obdobje skladiščenja se konča:

| (a) | en dan pred dnevom odvzema iz skladišča oziroma najpozneje zadnji dan februarja, ki sledi letu uskladiščenja, za proizvode, ki so se začeli pogodbeno skladiščiti v obdobju iz odstavka 2(a); |
| --- | --- |

(a)

en dan pred dnevom odvzema iz skladišča oziroma najpozneje zadnji dan februarja, ki sledi letu uskladiščenja, za proizvode, ki so se začeli pogodbeno skladiščiti v obdobju iz odstavka 2(a);

| (b) | en dan pred dnevom odvzema iz skladišča za proizvode, ki so se začeli pogodbeno skladiščiti v obdobju iz odstavka 2(b). |
| --- | --- |

(b)

en dan pred dnevom odvzema iz skladišča za proizvode, ki so se začeli pogodbeno skladiščiti v obdobju iz odstavka 2(b).

5.   Pomoč se lahko dodeli le, kadar znaša pogodbeno obdobje skladiščenja:

| (a) | med 90 in 227 dni za proizvode, uskladiščene v obdobju iz odstavka 2(a); |
| --- | --- |

(a)

med 90 in 227 dni za proizvode, uskladiščene v obdobju iz odstavka 2(a);

| (b) | največ 365 dni za proizvode, uskladiščene v obdobju iz odstavka 2(b).“; |
| --- | --- |

(b)

največ 365 dni za proizvode, uskladiščene v obdobju iz odstavka 2(b).“;

| 3. | členu 6 se dodata naslednja odstavka:
  „3.   Z odstopanjem od člena 31(2) Uredbe (ES) št. 826/2008 predplačilo za maslo, ki se začne pogodbeno skladiščiti v obdobju iz člena 4(2)(b) te uredbe, ne sme presegati zneska pomoči, ki ustreza 168-dnevnemu obdobju skladiščenja.
  4.   Z odstopanjem od člena 36(6) Uredbe (ES) št. 826/2008 na koncu pogodbenega obdobja skladiščenja organ, pristojen za preglede, skozi celotno obdobje odvzema od avgusta 2009 do februarja 2010 glede najmanj polovice pogodb z vzorčenjem preveri težo in identifikacijo skladiščenega masla.“ |
| --- | --- |

3.

členu 6 se dodata naslednja odstavka:

„3.   Z odstopanjem od člena 31(2) Uredbe (ES) št. 826/2008 predplačilo za maslo, ki se začne pogodbeno skladiščiti v obdobju iz člena 4(2)(b) te uredbe, ne sme presegati zneska pomoči, ki ustreza 168-dnevnemu obdobju skladiščenja.

4.   Z odstopanjem od člena 36(6) Uredbe (ES) št. 826/2008 na koncu pogodbenega obdobja skladiščenja organ, pristojen za preglede, skozi celotno obdobje odvzema od avgusta 2009 do februarja 2010 glede najmanj polovice pogodb z vzorčenjem preveri težo in identifikacijo skladiščenega masla.“

Člen 3

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 3. avgusta 2009

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 223, 21.8.2008, str. 3.

2

(3)  UL L 319, 29.11.2008, str. 49.

3

---

| 4.8.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 202/5 |
| --- | --- | --- | --- |

4.8.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 202/5

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 702/2009

z dne 3. avgusta 2009

o spremembi in popravku Uredbe (ES) št. 555/2008 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 479/2008 o skupni ureditvi trga za vino glede podpornih programov, trgovine s tretjimi državami in obsega vinogradniških površin ter o izvajanju nadzora v vinskem sektorju

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1) ter zlasti členov 103za in 85x Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Za zmanjšanje upravne obremenitve držav članic se zaradi velikega števila informacij, ki jih te priglasijo v več tabelah v okviru Uredbe Komisije (ES) št. 555/2008 (2), in zaradi dejstva, da je njihova zakonodaja pogosto na voljo v elektronski obliki, zdi primerno določiti, da bi lahko države članice Komisijo obvestile o svoji zakonodaji v zvezi z osnutkom podpornih programov, kot zahteva člen 2(2) navedene uredbe, z obvestilom o spletnem mestu, na katerem je na voljo zadevna zakonodaja. |
| --- | --- |

(1)

Za zmanjšanje upravne obremenitve držav članic se zaradi velikega števila informacij, ki jih te priglasijo v več tabelah v okviru Uredbe Komisije (ES) št. 555/2008 (2), in zaradi dejstva, da je njihova zakonodaja pogosto na voljo v elektronski obliki, zdi primerno določiti, da bi lahko države članice Komisijo obvestile o svoji zakonodaji v zvezi z osnutkom podpornih programov, kot zahteva člen 2(2) navedene uredbe, z obvestilom o spletnem mestu, na katerem je na voljo zadevna zakonodaja.

| (2) | Člen 10(b) Uredbe (ES) št. 555/2008 se napačno sklicuje na pogoje, določene v navedenem členu. Ker v zadevnem členu pogoji niso določeni, so pa določeni v navedeni uredbi, je treba ustrezno popraviti besedilo zadevne točke. |
| --- | --- |

(2)

Člen 10(b) Uredbe (ES) št. 555/2008 se napačno sklicuje na pogoje, določene v navedenem členu. Ker v zadevnem členu pogoji niso določeni, so pa določeni v navedeni uredbi, je treba ustrezno popraviti besedilo zadevne točke.

| (3) | Člen 19 Uredbe (ES) št. 555/2008 ureja finančno poslovanje v zvezi z naložbenim ukrepom. Za boljšo uporabo sredstev je primerno predvideti možnost plačil po izvedbi nekaterih dejavnosti zadevnega ukrepa, pri čemer je treba zagotoviti, da bo celoten ukrep, kot je predviden v zadevni vlogi, dokončan. Poleg tega je treba v času sedanje gospodarske in finančne krize povišati zgornjo mejo za predplačila za leti 2009 in 2010, da se olajša uresničevanje naložbenih projektov. |
| --- | --- |

(3)

Člen 19 Uredbe (ES) št. 555/2008 ureja finančno poslovanje v zvezi z naložbenim ukrepom. Za boljšo uporabo sredstev je primerno predvideti možnost plačil po izvedbi nekaterih dejavnosti zadevnega ukrepa, pri čemer je treba zagotoviti, da bo celoten ukrep, kot je predviden v zadevni vlogi, dokončan. Poleg tega je treba v času sedanje gospodarske in finančne krize povišati zgornjo mejo za predplačila za leti 2009 in 2010, da se olajša uresničevanje naložbenih projektov.

| (4) | V skladu s členoma 103n in 180 Uredbe (ES) št. 1234/2007 lahko države članice na podlagi ustreznih pravil Skupnosti o državni pomoči dodelijo nacionalno pomoč za ukrepe iz členov 103p, 103t in 103u navedene uredbe. Medtem ko se člena 87 in 89 Pogodbe uporabljata za proizvodnjo proizvodov iz člena 1(1) Uredbe (ES) št. 1234/2007 in trgovino z njimi, se člen 88 Pogodbe ne uporablja za plačila, ki jih na podlagi člena 103n(4) Uredbe (ES) št. 1234/2007 države članice izvršijo v skladu z navedeno uredbo. Ker se skladno s tem priglasitev državne pomoči ne zahteva v obliki, določeni v Uredbi Sveta (ES) št. 659/1999 z dne 22. marca 1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES (3) in njenih izvedbenih uredbah, je treba za zagotovitev možnosti preverjanja, ali so takšna plačila v skladu s pravili o državni pomoči, določiti poenostavljeno poročanje. |
| --- | --- |

(4)

V skladu s členoma 103n in 180 Uredbe (ES) št. 1234/2007 lahko države članice na podlagi ustreznih pravil Skupnosti o državni pomoči dodelijo nacionalno pomoč za ukrepe iz členov 103p, 103t in 103u navedene uredbe. Medtem ko se člena 87 in 89 Pogodbe uporabljata za proizvodnjo proizvodov iz člena 1(1) Uredbe (ES) št. 1234/2007 in trgovino z njimi, se člen 88 Pogodbe ne uporablja za plačila, ki jih na podlagi člena 103n(4) Uredbe (ES) št. 1234/2007 države članice izvršijo v skladu z navedeno uredbo. Ker se skladno s tem priglasitev državne pomoči ne zahteva v obliki, določeni v Uredbi Sveta (ES) št. 659/1999 z dne 22. marca 1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES (3) in njenih izvedbenih uredbah, je treba za zagotovitev možnosti preverjanja, ali so takšna plačila v skladu s pravili o državni pomoči, določiti poenostavljeno poročanje.

| (5) | Če proizvajalci umaknejo svojo vlogo za premijo za izkrčitev ali pa izkrčijo le del površine, navedene v svoji vlogi, ali te površine ne izkrčijo, to ogroža učinkovito uporabo sredstev Skupnosti, namenjenih za ta ukrep. Poleg sankcij, ki so že določene v členu 70(2) Uredbe (ES) št. 555/2008, je primerno določiti, da se lahko države članice odločijo, da v naslednjih proračunskih letih ne bodo dajale prednosti vlogam zadevnih proizvajalcev. |
| --- | --- |

(5)

Če proizvajalci umaknejo svojo vlogo za premijo za izkrčitev ali pa izkrčijo le del površine, navedene v svoji vlogi, ali te površine ne izkrčijo, to ogroža učinkovito uporabo sredstev Skupnosti, namenjenih za ta ukrep. Poleg sankcij, ki so že določene v členu 70(2) Uredbe (ES) št. 555/2008, je primerno določiti, da se lahko države članice odločijo, da v naslednjih proračunskih letih ne bodo dajale prednosti vlogam zadevnih proizvajalcev.

| (6) | Uporaba enotnega odstotnega deleža odobritve pomeni nesorazmerno upravno obremenitev za države članice, ko vloge za izkrčitev zajemajo le sorazmerno majhno površino. Zato je primerno, da se države članice izvzame iz uporabe tega odstotnega deleža odobritve, če površina, na katero se nanašajo upravičene vloge, ne dosega določenega praga. |
| --- | --- |

(6)

Uporaba enotnega odstotnega deleža odobritve pomeni nesorazmerno upravno obremenitev za države članice, ko vloge za izkrčitev zajemajo le sorazmerno majhno površino. Zato je primerno, da se države članice izvzame iz uporabe tega odstotnega deleža odobritve, če površina, na katero se nanašajo upravičene vloge, ne dosega določenega praga.

| (7) | V skladu s Prilogo VI k Uredbi (ES) št. 555/2008 je treba navesti informacije o zneskih, plačanih v zvezi s plačili za vinograde v okviru sheme enotnega plačila. V skladu s Prilogo VII k navedeni uredbi je treba navesti informacije o površini, ki jo zajemajo plačila za vinograde v okviru sheme enotnega plačila, in povprečnem plačilu. Vendar po dodelitvi pravic do plačila ni več mogoče razlikovati za katero rabo zemljišč so bile prvotno dodeljene niti ni vlagateljem treba navesti, ali se njihova zemljišča, zasajena z vinsko trto, uporabljajo tako, da upravičujejo njihove letne zahtevke po shemi enotnega plačila. Poleg tega se Komisiji v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 795/2004 z dne 21. aprila 2004 o podrobnih pravilih za izvajanje sheme enotnega plačila, predvidenega v Uredbi Sveta (ES) št. 1782/2003 o skupnih pravilih za sheme neposrednih podpor v okviru skupne kmetijske politike in o uvedbi nekaterih shem podpor za kmete (4), sporočajo zbirne informacije o shemi enotnega plačila. Navedene informacije bodo vključevale tudi zemljišča, zasajena z vinsko trto. Zato je treba vrstice, ki zahtevajo informacije o plačilih iz sheme enotnega plačila, črtati iz ustreznih tabel v Uredbi (ES) št. 555/2008. |
| --- | --- |

(7)

V skladu s Prilogo VI k Uredbi (ES) št. 555/2008 je treba navesti informacije o zneskih, plačanih v zvezi s plačili za vinograde v okviru sheme enotnega plačila. V skladu s Prilogo VII k navedeni uredbi je treba navesti informacije o površini, ki jo zajemajo plačila za vinograde v okviru sheme enotnega plačila, in povprečnem plačilu. Vendar po dodelitvi pravic do plačila ni več mogoče razlikovati za katero rabo zemljišč so bile prvotno dodeljene niti ni vlagateljem treba navesti, ali se njihova zemljišča, zasajena z vinsko trto, uporabljajo tako, da upravičujejo njihove letne zahtevke po shemi enotnega plačila. Poleg tega se Komisiji v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 795/2004 z dne 21. aprila 2004 o podrobnih pravilih za izvajanje sheme enotnega plačila, predvidenega v Uredbi Sveta (ES) št. 1782/2003 o skupnih pravilih za sheme neposrednih podpor v okviru skupne kmetijske politike in o uvedbi nekaterih shem podpor za kmete (4), sporočajo zbirne informacije o shemi enotnega plačila. Navedene informacije bodo vključevale tudi zemljišča, zasajena z vinsko trto. Zato je treba vrstice, ki zahtevajo informacije o plačilih iz sheme enotnega plačila, črtati iz ustreznih tabel v Uredbi (ES) št. 555/2008.

| (8) | Uredbo (ES) št. 555/2008 je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(8)

Uredbo (ES) št. 555/2008 je zato treba ustrezno spremeniti.

| (9) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov – |
| --- | --- |

(9)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (ES) št. 555/2008 se spremeni:

| 1. | V členu 2 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:
  „2.   Države članice obvestijo Komisijo o svoji zakonodaji v zvezi z osnutkom podpornih programov iz odstavka 1, potem ko jo sprejmejo ali spremenijo. To se lahko stori z obvestilom Komisiji o spletnem mestu, na katerem je zadevna zakonodaja javno dostopna.“ |
| --- | --- |

1.

V členu 2 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:

„2.   Države članice obvestijo Komisijo o svoji zakonodaji v zvezi z osnutkom podpornih programov iz odstavka 1, potem ko jo sprejmejo ali spremenijo. To se lahko stori z obvestilom Komisiji o spletnem mestu, na katerem je zadevna zakonodaja javno dostopna.“

| 2. | V členu 10 se točka (b) nadomesti z naslednjim:






  „(b) | nadaljnje izvajanje ukrepa, po potrebi po prilagoditvah, izpolnjuje pogoje iz te uredbe.“ |
| --- | --- | --- |

2.

V členu 10 se točka (b) nadomesti z naslednjim:

„(b)

nadaljnje izvajanje ukrepa, po potrebi po prilagoditvah, izpolnjuje pogoje iz te uredbe.“

| 3. | Člen 19 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 19
  Finančno poslovanje
  1.   Podpora se izplača, ko se potrdi, da so bili en ukrep ali vsi ukrepi iz vloge za podporo, za katere je država članica izbrala upravljanje, izvedeni in preverjeni na kraju samem.
  Kadar se podpora običajno lahko izplača šele po izvedbi vseh ukrepov, se z odstopanjem od prvega pododstavka izplača za posamezne izvedene ukrepe, če preostalih ukrepov ni bilo mogoče izvesti zaradi višje sile ali izjemnih okoliščin iz člena 31 Uredbe Sveta (ES) št. 73/2009 (5).
  Če se med preverjanjem ugotovi, da celovit ukrep iz vloge za podporo ni bil v celoti izveden zaradi razlogov, ki niso višja sila ali izjemne okoliščine iz člena 31 Uredbe (ES) št. 73/2009, in če je bila podpora izplačana po posameznih ukrepih, ki so del celovitega ukrepa iz vloge za podporo, se države članice odločijo izterjati plačano pomoč.
  2.   Upravičenci do investicijske pomoči lahko zaprosijo pristojne plačilne agencije, naj jim izplačajo predplačilo, če je ta možnost vključena v nacionalni podporni program.
  Znesek predplačila ne presega 20 % državne pomoči za naložbo, pogoj za izplačilo pa je odprtje bančne garancije ali enakovrednega jamstva v višini 110 % zneska predplačila. Vendar se v primeru naložb, za katere se v letu 2009 ali letu 2010 sprejme individualna odločitev o odobritvi podpore, višina predplačila lahko poviša za do 50 % državne pomoči, povezane s to naložbo.
  Garancija se sprosti, ko pristojna plačilna agencija ugotovi, da je znesek dejanskih izdatkov, ki ustrezajo državni pomoči, povezani z naložbo, presegel znesek predplačila. |
| --- | --- |

3.

Člen 19 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 19

Finančno poslovanje

1.   Podpora se izplača, ko se potrdi, da so bili en ukrep ali vsi ukrepi iz vloge za podporo, za katere je država članica izbrala upravljanje, izvedeni in preverjeni na kraju samem.

Kadar se podpora običajno lahko izplača šele po izvedbi vseh ukrepov, se z odstopanjem od prvega pododstavka izplača za posamezne izvedene ukrepe, če preostalih ukrepov ni bilo mogoče izvesti zaradi višje sile ali izjemnih okoliščin iz člena 31 Uredbe Sveta (ES) št. 73/2009 (5).

Če se med preverjanjem ugotovi, da celovit ukrep iz vloge za podporo ni bil v celoti izveden zaradi razlogov, ki niso višja sila ali izjemne okoliščine iz člena 31 Uredbe (ES) št. 73/2009, in če je bila podpora izplačana po posameznih ukrepih, ki so del celovitega ukrepa iz vloge za podporo, se države članice odločijo izterjati plačano pomoč.

2.   Upravičenci do investicijske pomoči lahko zaprosijo pristojne plačilne agencije, naj jim izplačajo predplačilo, če je ta možnost vključena v nacionalni podporni program.

Znesek predplačila ne presega 20 % državne pomoči za naložbo, pogoj za izplačilo pa je odprtje bančne garancije ali enakovrednega jamstva v višini 110 % zneska predplačila. Vendar se v primeru naložb, za katere se v letu 2009 ali letu 2010 sprejme individualna odločitev o odobritvi podpore, višina predplačila lahko poviša za do 50 % državne pomoči, povezane s to naložbo.

Garancija se sprosti, ko pristojna plačilna agencija ugotovi, da je znesek dejanskih izdatkov, ki ustrezajo državni pomoči, povezani z naložbo, presegel znesek predplačila.

| 4. | Poglavju III naslova II se doda naslednji člen 37a:
  „Člen 37a
  Obveščanje v zvezi z državno pomočjo
  1.   Ne glede na člen 5(8), tretji odstavek člena 16 in drugi pododstavek člena 20(1) te uredbe države članice, ko dodelijo državno pomoč v skladu s členom 103n(4) Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 (6), Komisiji sporočijo naslednje:






  (a) | kadar je potrebno, seznam ukrepov pomoči, že odobrenih v skladu s členi 87, 88 in 89 Pogodbe, ki so namenjeni za izvedbo programov, ali razlog, zakaj je bila zadevna nacionalna pomoč izvzeta iz obveznosti priglasitve; |
| --- | --- | --- |

4.

Poglavju III naslova II se doda naslednji člen 37a:

„Člen 37a

Obveščanje v zvezi z državno pomočjo

1.   Ne glede na člen 5(8), tretji odstavek člena 16 in drugi pododstavek člena 20(1) te uredbe države članice, ko dodelijo državno pomoč v skladu s členom 103n(4) Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 (6), Komisiji sporočijo naslednje:

(a)

kadar je potrebno, seznam ukrepov pomoči, že odobrenih v skladu s členi 87, 88 in 89 Pogodbe, ki so namenjeni za izvedbo programov, ali razlog, zakaj je bila zadevna nacionalna pomoč izvzeta iz obveznosti priglasitve;

| (b) | v drugih primerih elemente, potrebne za oceno na podlagi pravil konkurence. |
| --- | --- |

(b)

v drugih primerih elemente, potrebne za oceno na podlagi pravil konkurence.

2.   Če se uporablja odstavek (1)(a), države članice izpolnijo tabelo 1 iz Priloge VIIIc, pri čemer

| (a) | navedejo, ali bo podpora dodeljena v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 1535/2007 (7) o podpori de minimis za primarno proizvodnjo v kmetijskem sektorju ali Uredbo Komisije (ES) št. 1998/2006 (8) za predelavo in trženje kmetijskih proizvodov; ali |
| --- | --- |

(a)

navedejo, ali bo podpora dodeljena v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 1535/2007 (7) o podpori de minimis za primarno proizvodnjo v kmetijskem sektorju ali Uredbo Komisije (ES) št. 1998/2006 (8) za predelavo in trženje kmetijskih proizvodov; ali

| (b) | zagotovijo registracijsko številko in sklic na uredbo o izjemah Komisije, sprejeto na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 994/98 (9), na podlagi katere je bil ukrep uveden; ali |
| --- | --- |

(b)

zagotovijo registracijsko številko in sklic na uredbo o izjemah Komisije, sprejeto na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 994/98 (9), na podlagi katere je bil ukrep uveden; ali

| (c) | zagotovijo številko zadeve in referenčno številko, pod katero je Komisija ukrep razglasila za združljivega s Pogodbo. |
| --- | --- |

(c)

zagotovijo številko zadeve in referenčno številko, pod katero je Komisija ukrep razglasila za združljivega s Pogodbo.

3.   Če se uporablja odstavek (1)(b), države članice Komisiji predložijo

| (a) | tabelo 2 iz Priloge VIIIc za vsakega od ukrepov iz členov 103p, 103t in 103u Uredbe (ES) št. 1234/2007, za katerega se dodeli nacionalna pomoč; |
| --- | --- |

(a)

tabelo 2 iz Priloge VIIIc za vsakega od ukrepov iz členov 103p, 103t in 103u Uredbe (ES) št. 1234/2007, za katerega se dodeli nacionalna pomoč;

| (b) | tabelo 3 iz Priloge VIIIc v primeru nacionalne pomoči, dodeljene za promocijo ukrepa na trgih tretjih držav, kot je določeno v členu 103p Uredbe (ES) št. 1234/2007; |
| --- | --- |

(b)

tabelo 3 iz Priloge VIIIc v primeru nacionalne pomoči, dodeljene za promocijo ukrepa na trgih tretjih držav, kot je določeno v členu 103p Uredbe (ES) št. 1234/2007;

| (c) | tabelo 4 iz Priloge VIIIc v primeru nacionalne pomoči, dodeljene za ukrep zavarovanja letine iz člena 103t Uredbe (ES) št. 1234/2007; |
| --- | --- |

(c)

tabelo 4 iz Priloge VIIIc v primeru nacionalne pomoči, dodeljene za ukrep zavarovanja letine iz člena 103t Uredbe (ES) št. 1234/2007;

| (d) | tabelo 5 iz Priloge VIIIc v primeru nacionalne pomoči, dodeljene za naložbeni ukrep iz člena 103u Uredbe (ES) št. 1234/2007. |
| --- | --- |

(d)

tabelo 5 iz Priloge VIIIc v primeru nacionalne pomoči, dodeljene za naložbeni ukrep iz člena 103u Uredbe (ES) št. 1234/2007.

4.   Elementi, ki so sporočeni v obliki katere koli od tabel iz Priloge VIIIc, morajo ostati veljavni med celotnim trajanjem programa ne glede na kakršne koli poznejše spremembe programov.

5.   Ne glede na člen 103n(4) Uredbe (ES) št. 1234/2007 in brez poseganja v člen 3(2) te uredbe države članice, ki dodelijo nacionalno pomoč, spremenijo svoje podporne programe za prihodnjo uporabo, tako da najpozneje do 15. oktobra 2009 izpolnijo ustrezne tabele iz Priloge VIIIb. Za te spremembe se uporablja člen 103k(2) Uredbe (ES) št. 1234/2007.

| 5. | Členu 70 se doda naslednji odstavek:
  „3.   Če v zadevnem proračunskem letu proizvajalec umakne svojo vlogo za premijo za izkrčitev ali izkrči le del površine, navedene v njegovi vlogi, ali te površine ne izkrči, se lahko država članica odloči, da mu v nobenem naslednjem proračunskem letu ne da prednosti v skladu s členom 85s(5)(b) Uredbe (ES) št. 1234/2007.“ |
| --- | --- |

5.

Členu 70 se doda naslednji odstavek:

„3.   Če v zadevnem proračunskem letu proizvajalec umakne svojo vlogo za premijo za izkrčitev ali izkrči le del površine, navedene v njegovi vlogi, ali te površine ne izkrči, se lahko država članica odloči, da mu v nobenem naslednjem proračunskem letu ne da prednosti v skladu s členom 85s(5)(b) Uredbe (ES) št. 1234/2007.“

| 6. | Členu 71 se doda naslednji odstavek:
  „3.   Brez poseganja v odstavek 1 se enotni odstotni delež odobritev ne uporablja za države članice, ki so v skladu s členom 85s(2) Uredbe (ES) št. 1234/2007 predložile upravičene vloge za površine, manjše od 50 hektarjev.“ |
| --- | --- |

6.

Členu 71 se doda naslednji odstavek:

„3.   Brez poseganja v odstavek 1 se enotni odstotni delež odobritev ne uporablja za države članice, ki so v skladu s členom 85s(2) Uredbe (ES) št. 1234/2007 predložile upravičene vloge za površine, manjše od 50 hektarjev.“

| 7. | V Prilogi VI se črta vrstica 1 v zvezi s shemo enotnega plačila. |
| --- | --- |

7.

V Prilogi VI se črta vrstica 1 v zvezi s shemo enotnega plačila.

| 8. | V Prilogi VII se črta vrstica 1 v zvezi s shemo enotnega plačila. |
| --- | --- |

8.

V Prilogi VII se črta vrstica 1 v zvezi s shemo enotnega plačila.

| 9. | Za Prilogo VIIIb se vstavi Priloga VIIIc, katere besedilo je vključeno v Prilogo k tej uredbi. |
| --- | --- |

9.

Za Prilogo VIIIb se vstavi Priloga VIIIc, katere besedilo je vključeno v Prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 1(4) in (9) se uporablja od 1. avgusta 2009.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 3. avgusta 2009

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 170, 30.6.2008, str. 1.

2

(3)  UL L 83, 27.3.1999, str. 1.

3

(4)  UL L 141, 30.4.2004, str. 1.

4

(5)  UL L 30, 31.1.2009, str. 16.“

5

(6)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

6

(7)  UL L 337, 21.12.2007, str. 35.

7

(8)  UL L 379, 28.12.2006, str. 5.

8

(9)  UL L 142, 14.5.1998, str. 1.“

9

---

PRILOGA

„PRILOGA VIIIc

Tabela 1

Informacije o programih pomoči, ki so že odobreni v skladu s členi 87, 88 in 89 Pogodbe, ali informacije o izvzetju zadevnega ukrepa iz vseh obveznosti priglasitve
   (1)

| | Država članica (2): ... |
| --- | --- |

Država članica (2): ...

| | Zadevna regija (po potrebi): ... |
| --- | --- |

Zadevna regija (po potrebi): ...

| Šifra ukrepa | Naziv ukrepa pomoči | Navedba pravne podlage programa | Trajanje ukrepa pomoči |
| --- | --- | --- | --- |
| | | | |

Šifra ukrepa

Naziv ukrepa pomoči

Navedba pravne podlage programa

Trajanje ukrepa pomoči

Navesti:

| — | za ukrepe, zajete v Uredbi o pomoči de minimis: ‚Vsaka pomoč, dodeljena na podlagi tega ukrepa, je skladna z Uredbo o pomoči de minimis (ES) št. 1535/2007 (primarna proizvodnja) ali Uredba št. 1998/2006 (predelava in trženje kmetijskih proizvodov)‘ (3), |
| --- | --- |

—

za ukrepe, zajete v Uredbi o pomoči de minimis: ‚Vsaka pomoč, dodeljena na podlagi tega ukrepa, je skladna z Uredbo o pomoči de minimis (ES) št. 1535/2007 (primarna proizvodnja) ali Uredba št. 1998/2006 (predelava in trženje kmetijskih proizvodov)‘ (3),

| — | za odobrene programe pomoči: sklic na odobritev državne pomoči s strani Komisije, vključno s številko državne pomoči in sklici na pismo o odobritvi, |
| --- | --- |

—

za odobrene programe pomoči: sklic na odobritev državne pomoči s strani Komisije, vključno s številko državne pomoči in sklici na pismo o odobritvi,

| — | za pomoči na podlagi skupinskih izjem: sklic na posamezno uredbo o skupinskih izjemah (tj. Uredbo (ES) št. 1857/2006 ali Uredbo Komisije (ES) št. 800/2008 (4)) in registracijsko številko. |
| --- | --- |

—

za pomoči na podlagi skupinskih izjem: sklic na posamezno uredbo o skupinskih izjemah (tj. Uredbo (ES) št. 1857/2006 ali Uredbo Komisije (ES) št. 800/2008 (4)) in registracijsko številko.

Tabela 2

Splošni informativni list
   (5)

| | Država članica (6): ... |
| --- | --- |

Država članica (6): ...

| | Zadevna regija (po potrebi): ... |
| --- | --- |

Zadevna regija (po potrebi): ...

1.   Podatki o pomoči

| 1.1. | Naziv pomoči (ali ime upravičene družbe, če gre za individualno pomoč):
  ... |
| --- | --- |

1.1.

Naziv pomoči (ali ime upravičene družbe, če gre za individualno pomoč):

...

| 1.2. | Kratek opis cilja pomoči:
  ...
  Primarni cilj (prosimo, označite samo eno okence):






   | Promocija v tretjih državah (člen 103p Uredbe (ES) št. 1234/2007) |
| --- | --- | --- |
|  | Zavarovanje letine (člen 103t Uredbe (ES) št. 1234/2007) |
|  | Naložbe (člen 103u Uredbe (ES) št. 1234/2007) |

1.2.

Kratek opis cilja pomoči:

...

Primarni cilj (prosimo, označite samo eno okence):



Promocija v tretjih državah (člen 103p Uredbe (ES) št. 1234/2007)



Zavarovanje letine (člen 103t Uredbe (ES) št. 1234/2007)



Naložbe (člen 103u Uredbe (ES) št. 1234/2007)

| 1.3. | Program pomoči – individualna pomoč
  Sporočilo se nanaša na:






   | program pomoči |
| --- | --- | --- |
|  | individualno pomoč |

1.3.

Program pomoči – individualna pomoč

Sporočilo se nanaša na:



program pomoči



individualno pomoč

2.   Nacionalna pravna podlaga

Naziv nacionalne pravne podlage, vključno z izvedbenimi določbami:

...

...

...

3.   Upravičenci

| 3.1. | Sedež upravičenca ali upravičencev






   | v regiji ali regijah, ki niso prejemnice pomoči |
| --- | --- | --- |
|  | v regiji ali regijah, ki so upravičene do pomoči na podlagi člena 87(3)(c) Pogodbe ES (navedba na ravni NUTS 3 ali nižji) |
|  | v regiji ali regijah, ki so upravičene do pomoči na podlagi člena 87(3)(a) Pogodbe ES (navedba na ravni NUTS 2 ali nižji) |
|  | mešano: (navedite) ... |

3.1.

Sedež upravičenca ali upravičencev



v regiji ali regijah, ki niso prejemnice pomoči



v regiji ali regijah, ki so upravičene do pomoči na podlagi člena 87(3)(c) Pogodbe ES (navedba na ravni NUTS 3 ali nižji)



v regiji ali regijah, ki so upravičene do pomoči na podlagi člena 87(3)(a) Pogodbe ES (navedba na ravni NUTS 2 ali nižji)



mešano: (navedite) ...

| 3.2. | V primeru individualne pomoči: | Naziv upravičenca: ... |
| --- | --- | --- |

3.2.

V primeru individualne pomoči:

Naziv upravičenca: ...

| | Vrsta upravičenca:






   | MSP
  Število zaposlenih: ...
  Letni promet: ...
  Letna bilančna vsota: ...
  Neodvisnost: ... |
| --- | --- | --- |
|  | veliko podjetje |

Vrsta upravičenca:



MSP

Število zaposlenih: ...

Letni promet: ...

Letna bilančna vsota: ...

Neodvisnost: ...



veliko podjetje

| 3.3. | V primeru programa pomoči: | Vrsta upravičencev:






   | vsa podjetja (velika podjetja ter mala in srednje velika podjetja) |
| --- | --- | --- | --- |
|  | le velika podjetja |
|  | mala in srednje velika podjetja |
|  | srednje velika podjetja |
|  | mala podjetja |
|  | mikro podjetja |
|  | naslednji upravičenci: ... |

3.3.

V primeru programa pomoči:

Vrsta upravičencev:



vsa podjetja (velika podjetja ter mala in srednje velika podjetja)



le velika podjetja



mala in srednje velika podjetja



srednje velika podjetja



mala podjetja



mikro podjetja



naslednji upravičenci: ...

| | Ocenjeno število upravičencev:






   | manj kot 10 |
| --- | --- | --- |
|  | od 11 do 50 |
|  | od 51 do 100 |
|  | od 101 do 500 |
|  | od 501 do 1 000 |
|  | več kot 1 000 |

Ocenjeno število upravičencev:



manj kot 10



od 11 do 50



od 51 do 100



od 101 do 500



od 501 do 1 000



več kot 1 000

4.   Oblika pomoči in način financiranja

Oblika pomoči, ki je na voljo upravičencu (navedite; kadar je primerno, ločeno za vsak ukrep) (npr. neposredna nepovratna sredstva, ugodno posojilo ...):

...

...

Tabela 3

Dodatni informativni list o pomoči za promocijo na trgih tretjih držav (člen 103p Uredbe (ES) št. 1234/2007)
   (7)

| | Država članica (8): ... |
| --- | --- |

Država članica (8): ...

| | Zadevna regija (po potrebi): ... |
| --- | --- |

Zadevna regija (po potrebi): ...

Potrjujemo, da:

|  | oglaševalska kampanja ni odobrena le za nekatera podjetja; |
| --- | --- |
|  | oglaševalska kampanja ne ogroža prodaje proizvodov iz drugih držav članic niti ne zmanjšuje ugleda teh proizvodov; |
|  | je oglaševalska kampanja v skladu z načeli iz Uredbe (ES) št 3/2008, vključno z zahtevo, da oglaševalska kampanja ni odobrena v zvezi z blagovnimi znamkami. (Predložiti je treba elemente o skladnosti z načeli iz Uredbe (ES) št. 3/2008, da se ta izjava dokaže). |



oglaševalska kampanja ni odobrena le za nekatera podjetja;



oglaševalska kampanja ne ogroža prodaje proizvodov iz drugih držav članic niti ne zmanjšuje ugleda teh proizvodov;



je oglaševalska kampanja v skladu z načeli iz Uredbe (ES) št 3/2008, vključno z zahtevo, da oglaševalska kampanja ni odobrena v zvezi z blagovnimi znamkami. (Predložiti je treba elemente o skladnosti z načeli iz Uredbe (ES) št. 3/2008, da se ta izjava dokaže).

Tabela 4

Dodatni informativni list o pomoči za plačilo premij za zavarovanje letine (člen 103t Uredbe (ES) št. 1234/2007)
   (9)

| | Država članica (10): ... |
| --- | --- |

Država članica (10): ...

| | Zadevna regija (po potrebi):... |
| --- | --- |

Zadevna regija (po potrebi):...

| 1. | Potrjujemo, da:






   | ukrep pomoči ne predvideva plačila zavarovalnih premij za velika podjetja in/ali podjetja, ki se ukvarjajo s predelavo in trženjem kmetijskih proizvodov, |
| --- | --- | --- |
|  | možnost za kritje tveganja ni na voljo le eni zavarovalnici ali skupini zavarovalnic, |
|  | pomoč ni pogojena s tem, da se zavarovalna pogodba sklene z družbo s sedežem v zadevni državi članici. |

1.



ukrep pomoči ne predvideva plačila zavarovalnih premij za velika podjetja in/ali podjetja, ki se ukvarjajo s predelavo in trženjem kmetijskih proizvodov,



možnost za kritje tveganja ni na voljo le eni zavarovalnici ali skupini zavarovalnic,



pomoč ni pogojena s tem, da se zavarovalna pogodba sklene z družbo s sedežem v zadevni državi članici.

| 2. | Naslednje izgube krije zavarovanje, katerega premija se bo delno financirala iz zadevnega ukrepa pomoči:






   | a) | le izgube zaradi slabih vremenskih razmer, ki jih lahko izenačimo z naravnimi nesrečami, kot je določeno v členu 2(8) Uredbe (ES) št. 1857/2006, |
| --- | --- | --- | --- |

2.



a)

le izgube zaradi slabih vremenskih razmer, ki jih lahko izenačimo z naravnimi nesrečami, kot je določeno v členu 2(8) Uredbe (ES) št. 1857/2006,



| b) | zgoraj navedene izgube, vključno z drugimi izgubami, ki jih povzročijo vremenske razmere, |
| --- | --- |

b)

zgoraj navedene izgube, vključno z drugimi izgubami, ki jih povzročijo vremenske razmere,



| c) | izgube, ki jih povzročijo bolezni živali ali rastlin ali napad škodljivcev (v kombinaciji z ostalimi izgubami iz te točke ali ne). |
| --- | --- |

c)

izgube, ki jih povzročijo bolezni živali ali rastlin ali napad škodljivcev (v kombinaciji z ostalimi izgubami iz te točke ali ne).

| 3. | Predlagana intenzivnost pomoči: ...%






  Opomba: | če velja le prvi primer (v točki 2a) zgoraj, je najvišja stopnja pomoči 80 %, v vseh drugih primerih (tj. kadar je označeno polje b) in/ali c) v točki 2 zgoraj) pa je 50 %.
  Ti pogoji se nanašajo na največje intenzivnosti skupnega zneska nacionalnega prispevka in prispevka Skupnosti v skladu s členom 103n(4) Uredbe (ES) št. 1234/2007. |
| --- | --- | --- |

3.

Predlagana intenzivnost pomoči: ...%

Opomba:

če velja le prvi primer (v točki 2a) zgoraj, je najvišja stopnja pomoči 80 %, v vseh drugih primerih (tj. kadar je označeno polje b) in/ali c) v točki 2 zgoraj) pa je 50 %.

Ti pogoji se nanašajo na največje intenzivnosti skupnega zneska nacionalnega prispevka in prispevka Skupnosti v skladu s členom 103n(4) Uredbe (ES) št. 1234/2007.

Tabela 5

Dodatni informativni list o pomoči za naložbe (člen 103u Uredbe (ES) št. 1234/2007)
   (11)

| | Država članica (12): ... |
| --- | --- |

Država članica (12): ...

| | Zadevna regija (po potrebi): ... |
| --- | --- |

Zadevna regija (po potrebi): ...

1.   Obseg in upravičenci do pomoči

| 1.1. | Podpora se dodeli za naslednje materialne ali nematerialne naložbe, ki izboljšujejo splošno uspešnost podjetja (ustrezno označite):






   | v predelovalne obrate, |
| --- | --- | --- |
|  | vinarsko infrastrukturo, |
|  | trženje vina. |

1.1.

Podpora se dodeli za naslednje materialne ali nematerialne naložbe, ki izboljšujejo splošno uspešnost podjetja (ustrezno označite):



v predelovalne obrate,



vinarsko infrastrukturo,



trženje vina.

| 1.2. | Pomoč zadeva (ustrezno označite):






   | proizvodnjo ali trženje proizvodov iz Priloge XIb k Uredbi (ES) št. 1234/2007; |
| --- | --- | --- |
|  | razvoj novih proizvodov, postopkov in tehnologije v zvezi s proizvodi iz Priloge XIb k Uredbi (ES) št. 1234/2007. |

1.2.

Pomoč zadeva (ustrezno označite):



proizvodnjo ali trženje proizvodov iz Priloge XIb k Uredbi (ES) št. 1234/2007;



razvoj novih proizvodov, postopkov in tehnologije v zvezi s proizvodi iz Priloge XIb k Uredbi (ES) št. 1234/2007.

| 1.3. | Potrjujemo, da pomoč ni dodeljena podjetju v težavah v smislu smernic Skupnosti o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah:






   | da |
| --- | --- | --- |

1.3.

Potrjujemo, da pomoč ni dodeljena podjetju v težavah v smislu smernic Skupnosti o državni pomoči za reševanje in prestrukturiranje podjetij v težavah:



da

| 1.4. | To sporočilo se nanaša na naslednjo določbo smernic za kmetijstvo, zato se ustrezno potrdi ena od naslednjih možnosti:






  1.4.1. |  | točka IV.B.2. (a) [člen 15 Uredbe (ES) št. 800/2008]; v tem primeru potrjujemo, da: |
| --- | --- | --- | --- |
|  | pomoč izpolnjuje pogoje iz člena 15 Uredbe (ES) št. 800/2008 (Državna pomoč za mala in srednja velika podjetja) |

1.4.

To sporočilo se nanaša na naslednjo določbo smernic za kmetijstvo, zato se ustrezno potrdi ena od naslednjih možnosti:

1.4.1.



točka IV.B.2. (a) [člen 15 Uredbe (ES) št. 800/2008]; v tem primeru potrjujemo, da:



pomoč izpolnjuje pogoje iz člena 15 Uredbe (ES) št. 800/2008 (Državna pomoč za mala in srednja velika podjetja)

| 1.4.2. |  | točka IV.B.2. (b) [člen 13 Uredbe (ES) št. 800/2008]; v tem primeru potrjujemo, da: |
| --- | --- | --- |
|  | pomoč izpolnjuje pogoje iz člena 13 Uredbe (ES) št. 800/2008 (Regionalna pomoč za naložbe) |

1.4.2.



točka IV.B.2. (b) [člen 13 Uredbe (ES) št. 800/2008]; v tem primeru potrjujemo, da:



pomoč izpolnjuje pogoje iz člena 13 Uredbe (ES) št. 800/2008 (Regionalna pomoč za naložbe)

| 1.4.3. |  | točka IV.B.2. (c) [Smernice Komisije o državni regionalni pomoči za obdobje 2007–2013 (13)]; v tem primeru potrjujemo, da: |
| --- | --- | --- |
|  | pomoč izpolnjuje pogoje iz Smernic Komisije o državni regionalni pomoči za obdobje 2007–2013 (v tem primeru se ocena takšne pomoči izvaja na podlagi Smernic o državni regionalni pomoči. Izpolniti je treba ustrezen del splošnega obrazca za priglasitev (Priloga k Uredbi Komisije (ES) št. 1627/2006 (14)). |

1.4.3.



točka IV.B.2. (c) [Smernice Komisije o državni regionalni pomoči za obdobje 2007–2013 (13)]; v tem primeru potrjujemo, da:



pomoč izpolnjuje pogoje iz Smernic Komisije o državni regionalni pomoči za obdobje 2007–2013 (v tem primeru se ocena takšne pomoči izvaja na podlagi Smernic o državni regionalni pomoči. Izpolniti je treba ustrezen del splošnega obrazca za priglasitev (Priloga k Uredbi Komisije (ES) št. 1627/2006 (14)).

| 1.4.4. |  | točka IV.B.2. (d) [pomoč za srednje velika podjetja v regijah, ki niso upravičene do regionalne pomoči]; v tem primeru: |
| --- | --- | --- |

1.4.4.



točka IV.B.2. (d) [pomoč za srednje velika podjetja v regijah, ki niso upravičene do regionalne pomoči]; v tem primeru:

med upravičenci so MSP:

|  | da |
| --- | --- |
|  | ne |



da



ne

Če je odgovor pritrdilen, se uporablja točka 1.4.1. zgoraj [točka IV.B.2 (a) smernic za kmetijstvo].

Če je odgovor negativen, potrjujemo, da bo pomoč dodeljena le srednje velikim podjetjem (tj. podjetjem z manj kot 750 zaposlenimi ali manj kot 200 milijonov EUR prometa):

|  | da |
| --- | --- |



da

V tem primeru je treba izpolniti ustrezen del splošnega obrazca za priglasitev (Priloga k Uredbi (ES) št. 1627/2006) glede upravičenih stroškov.

2.   Individualna pomoč

Upravičene naložbe lahko presegajo 25 milijonov EUR ali znesek pomoči 12 milijonov EUR:

|  | da |
| --- | --- |
|  | ne |



da



ne

Če je odgovor pritrdilen, so spodaj navedene vse informacije, ki omogočajo posamično oceno pomoči:

...

3.   Intenzivnosti pomoči

| Opomba: | pogoji se nanašajo na največje intenzivnosti skupnega zneska nacionalnega prispevka in prispevka Skupnosti v skladu s členom 103n(4) Uredbe (ES) št. 1234/2007. |
| --- | --- |

Opomba:

pogoji se nanašajo na največje intenzivnosti skupnega zneska nacionalnega prispevka in prispevka Skupnosti v skladu s členom 103n(4) Uredbe (ES) št. 1234/2007.

| 3.1. | Če so upravičenci MSP (člen 15 Uredbe (ES) št. 800/2008), je največja intenzivnost pomoči za upravičene naložbe:






  3.1.1. | v najbolj oddaljenih regijah: ... (največ 75 %) |
| --- | --- | --- |

3.1.

Če so upravičenci MSP (člen 15 Uredbe (ES) št. 800/2008), je največja intenzivnost pomoči za upravičene naložbe:

3.1.1.

v najbolj oddaljenih regijah: ... (največ 75 %)

| 3.1.2. | na manjših Egejskih otokih (15): ... (največ 65 %) |
| --- | --- |

3.1.2.

na manjših Egejskih otokih (15): ... (največ 65 %)

| 3.1.3. | v regijah, upravičenih v skladu s členom 87(3)(a): ... (največ 50 %) |
| --- | --- |

3.1.3.

v regijah, upravičenih v skladu s členom 87(3)(a): ... (največ 50 %)

| 3.1.4. | v drugih regijah: ... (največ 40 %) |
| --- | --- |

3.1.4.

v drugih regijah: ... (največ 40 %)

| 3.2. | Za pomoč v skladu s členom 13 Uredbe (ES) št. 800/2008 (regionalna pomoč za naložbe) ali Smernicami Komisije o državni regionalni pomoči za obdobje 2007–2013 je največja intenzivnost pomoči naslednja:






  3.2.1. | za MSP:






  3.2.1.1. | za upravičene naložbe v regije iz člena 87(3)(a) Pogodbe: ... (največ: 50 % ali najvišji znesek, določen v regionalni karti, ki je odobrena za zadevno državo članico za obdobje 2007–2013) |
| --- | --- | --- | --- |

3.2.

Za pomoč v skladu s členom 13 Uredbe (ES) št. 800/2008 (regionalna pomoč za naložbe) ali Smernicami Komisije o državni regionalni pomoči za obdobje 2007–2013 je največja intenzivnost pomoči naslednja:

3.2.1.

za MSP:

3.2.1.1.

za upravičene naložbe v regije iz člena 87(3)(a) Pogodbe: ... (največ: 50 % ali najvišji znesek, določen v regionalni karti, ki je odobrena za zadevno državo članico za obdobje 2007–2013)

| 3.2.1.2. | za upravičene naložbe v ostale regije, upravičene do regionalne pomoči: ... (največ: 40 % ali najvišji znesek, določen v regionalni karti, ki je odobrena za zadevno državo članico za obdobje 2007–2013) |
| --- | --- |

3.2.1.2.

za upravičene naložbe v ostale regije, upravičene do regionalne pomoči: ... (največ: 40 % ali najvišji znesek, določen v regionalni karti, ki je odobrena za zadevno državo članico za obdobje 2007–2013)

| 3.2.2. | za srednje velika podjetja v smislu člena 28(3) Uredbe št. 1698/2005 (16) (ne MSP, ampak podjetja z manj kot 750 zaposlenimi ali manj kot 200 milijonov EUR prometa):






  3.2.2.1. | za upravičene naložbe v regije, upravičene v skladu s členom 87(3)(a) Pogodbe: ... (največ: 25 % ali najvišji znesek, določen v regionalni karti, ki je odobrena za zadevno državo članico za obdobje 2007–2013) |
| --- | --- | --- |

3.2.2.

za srednje velika podjetja v smislu člena 28(3) Uredbe št. 1698/2005 (16) (ne MSP, ampak podjetja z manj kot 750 zaposlenimi ali manj kot 200 milijonov EUR prometa):

3.2.2.1.

za upravičene naložbe v regije, upravičene v skladu s členom 87(3)(a) Pogodbe: ... (največ: 25 % ali najvišji znesek, določen v regionalni karti, ki je odobrena za zadevno državo članico za obdobje 2007–2013)

| 3.2.2.2. | za upravičene naložbe v ostale regije, upravičene do regionalne pomoči: ... (največ: 20 % ali najvišji znesek, določen v regionalni karti, ki je odobrena za zadevno državo članico za obdobje 2007–2013) |
| --- | --- |

3.2.2.2.

za upravičene naložbe v ostale regije, upravičene do regionalne pomoči: ... (največ: 20 % ali najvišji znesek, določen v regionalni karti, ki je odobrena za zadevno državo članico za obdobje 2007–2013)

| 3.2.3. | Nekateri upravičenci so večji od srednje velikih podjetij iz točke 3.2.2. (tj. velika podjetja):






   | da |
| --- | --- | --- |
|  | ne |

3.2.3.

Nekateri upravičenci so večji od srednje velikih podjetij iz točke 3.2.2. (tj. velika podjetja):



da



ne

Če je odgovor pritrdilen, potrjujemo, da je največja intenzivnost pomoči enaka ali manjša od najvišjega zneska, določenega v regionalni karti za izvajanje pomoči, ki je odobrena za zadevno državo članico za obdobje 2007–2013:

|  | da |
| --- | --- |



da

V tem primeru je treba v navedeni regionalni karti za izvajanje pomoči navesti največjo intenzivnost pomoči.

Največja intenzivnost pomoči v ustrezni regionalni karti za izvajanje pomoči je: ... %.

| 3.3. | Za pomoč za naložbe v srednje velika podjetja v regijah, ki niso upravičene do regionalne pomoči, je največja intenzivnost pomoči: ... (največ: 20 %). |
| --- | --- |

3.3.

Za pomoč za naložbe v srednje velika podjetja v regijah, ki niso upravičene do regionalne pomoči, je največja intenzivnost pomoči: ... (največ: 20 %).

4.   Merila za upravičenost in upravičeni stroški

| 4.1. | Potrjujemo, da:






   | pomoč ne podpira naložb, za katere skupna tržna ureditev, vključno s shemami neposrednih podpor, ki jih financira EKJS, omejuje proizvodnjo ali podporo Skupnosti na ravni posameznih kmetov, gospodarstev ali predelovalnih obratov, kar bi povečalo proizvodnjo nad te omejitve; |
| --- | --- | --- |
|  | pomoč ne zadeva nakupa rabljene opreme v primeru pomoči srednje velikim ali velikim podjetjem. |

4.1.

Potrjujemo, da:



pomoč ne podpira naložb, za katere skupna tržna ureditev, vključno s shemami neposrednih podpor, ki jih financira EKJS, omejuje proizvodnjo ali podporo Skupnosti na ravni posameznih kmetov, gospodarstev ali predelovalnih obratov, kar bi povečalo proizvodnjo nad te omejitve;



pomoč ne zadeva nakupa rabljene opreme v primeru pomoči srednje velikim ali velikim podjetjem.

| 4.2. | Za pomoč za naložbe v regije, ki niso upravičene do regionalne pomoči:
  Upravičeni stroški za naložbe popolnoma ustrezajo upravičenim stroškom, naštetim v Smernicah Komisije o državni regionalni pomoči za obdobje 2007–2013:






   | da |
| --- | --- | --- |
|  | ne |

4.2.

Za pomoč za naložbe v regije, ki niso upravičene do regionalne pomoči:

Upravičeni stroški za naložbe popolnoma ustrezajo upravičenim stroškom, naštetim v Smernicah Komisije o državni regionalni pomoči za obdobje 2007–2013:



da



ne

Če je odgovor negativen in so upravičenci MSP, potrjujemo, da so upravičeni stroški v skladu s členom 15(3) Uredbe (ES) št. 800/2008:

|  | da |
| --- | --- |



da

5.   Druge informacije

Sporočilu je priložena dokumentacija, ki kaže, da je podpora usmerjena na jasno opredeljene cilje, ki odražajo opredeljene strukturne in ozemeljske potrebe ter strukturne pomanjkljivosti:

|  | da |
| --- | --- |
|  | ne |



da



ne

Če je odgovor pritrdilen, je treba navedeno dokumentacijo predložiti v Prilogi k temu dodatnemu informativnemu listu.“

---

(1)  Sporočilo iz člena 37a(2) te uredbe.

1

(2)  Uporabiti je treba kratico Urada za uradne publikacije Evropskih skupnosti (OP).

2

(3)  Navedite, katera uredba se uporablja.

3

(4)  Uredba Komisije (ES) št. 800/2008 z dne 6. avgusta 2008 o razglasitvi nekaterih vrst pomoči za združljive s skupnim trgom z uporabo členov 87 in 88 Pogodbe (Uredba o splošnih skupinskih izjemah), UL L 214, 9.8.2008, str. 3.

4

(5)  Sporočilo iz člena 37a(3)(a) te uredbe.

5

(6)  Uporabiti je treba kratico Urada za uradne publikacije Evropskih skupnosti (OP).

6

(7)  Sporočilo iz člena 37a(3)(b) te uredbe.

7

(8)  Uporabiti je treba kratico Urada za uradne publikacije Evropskih skupnosti (OP).

8

(9)  Sporočilo iz člena 37a(3)(c) te uredbe.

9

(10)  Uporabiti je treba kratico Urada za uradne publikacije Evropskih skupnosti (OP).

10

(11)  Sporočilo iz člena 37a(3)(d) te uredbe.

11

(12)  Uporabiti je treba kratico Urada za uradne publikacije Evropskih skupnosti (OP).

12

(13)  UL C 54, 4.3.2006, str. 13.

13

(14)  UL L 302, 1.11.2006, str. 10.

14

(15)  Uredba Sveta (EGS) št. 2019/93, UL L 184, 27.7.1993, str. 1.

15

(16)  Uredba Sveta (ES) št. 1698/2005 o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP), UL L 277, 21.10.2005, str. 1.

16

---

DIREKTIVE

| 4.8.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 202/16 |
| --- | --- | --- | --- |

4.8.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 202/16

---

DIREKTIVA 2009/80/ES EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 13. julija 2009

o označevanju naprav za upravljanje ter kontrolnih in opozorilnih svetilk za dvo- ali trikolesna motorna vozila

(kodificirana različica)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 95 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Direktiva Sveta 93/29/EGS z dne 14. junija 1993 o označevanju naprav za upravljanje ter kontrolnih in opozorilnih svetilk za dvo- ali trikolesna motorna vozila (3) je bila bistveno spremenjena (4). Zaradi jasnosti in razumljivosti bi bilo treba navedeno direktivo kodificirati. |
| --- | --- |

(1)

Direktiva Sveta 93/29/EGS z dne 14. junija 1993 o označevanju naprav za upravljanje ter kontrolnih in opozorilnih svetilk za dvo- ali trikolesna motorna vozila (3) je bila bistveno spremenjena (4). Zaradi jasnosti in razumljivosti bi bilo treba navedeno direktivo kodificirati.

| (2) | Direktiva 93/29/EGS je ena od posamičnih direktiv v sistemu ES-homologacije iz Direktive Sveta 92/61/EGS z dne 30. junija 1992 o homologaciji dvo- ali tro-kolesnih motornih vozil, kakor je bila nadomeščena z Direktivo 2002/24/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. marca 2002 o homologaciji dvo- in trikolesnih motornih vozil (5); določa tehnične predpise za oblikovanje in konstrukcijo dvo- ali trikolesnih motornih vozil glede označevanja naprav za upravljanje ter kontrolnih in opozorilnih svetilk. Ti tehnični predpisi se nanašajo na približevanje zakonodaje držav članic, da se omogoči uporaba postopka ES-homologacije iz Direktive 2002/24/ES za vsako vrsto vozila. Zato se določbe Direktive 2002/24/ES o sistemih, sestavnih delih in samostojnih tehničnih enotah vozil nanašajo na to direktivo. |
| --- | --- |

(2)

Direktiva 93/29/EGS je ena od posamičnih direktiv v sistemu ES-homologacije iz Direktive Sveta 92/61/EGS z dne 30. junija 1992 o homologaciji dvo- ali tro-kolesnih motornih vozil, kakor je bila nadomeščena z Direktivo 2002/24/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. marca 2002 o homologaciji dvo- in trikolesnih motornih vozil (5); določa tehnične predpise za oblikovanje in konstrukcijo dvo- ali trikolesnih motornih vozil glede označevanja naprav za upravljanje ter kontrolnih in opozorilnih svetilk. Ti tehnični predpisi se nanašajo na približevanje zakonodaje držav članic, da se omogoči uporaba postopka ES-homologacije iz Direktive 2002/24/ES za vsako vrsto vozila. Zato se določbe Direktive 2002/24/ES o sistemih, sestavnih delih in samostojnih tehničnih enotah vozil nanašajo na to direktivo.

| (3) | Zaradi lažjega dostopa do trgov držav zunaj Skupnosti bi morala obstajati enakovrednost med zahtevami v tej direktivi in zahtevami v Pravilniku št. 60 Gospodarske komisije ZN za Evropo (6) (UNECE). |
| --- | --- |

(3)

Zaradi lažjega dostopa do trgov držav zunaj Skupnosti bi morala obstajati enakovrednost med zahtevami v tej direktivi in zahtevami v Pravilniku št. 60 Gospodarske komisije ZN za Evropo (6) (UNECE).

| (4) | Ta direktiva ne bi smela posegati v obveznosti držav članic glede rokov za prenos v nacionalno pravo in začetka uporabe direktiv, ki so določeni v delu B Priloge III – |
| --- | --- |

(4)

Ta direktiva ne bi smela posegati v obveznosti držav članic glede rokov za prenos v nacionalno pravo in začetka uporabe direktiv, ki so določeni v delu B Priloge III –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

Ta direktiva se uporablja za označevanje naprav za upravljanje ter kontrolnih in opozorilnih svetilk za vse tipe vozil iz člena 1 Direktive 2002/24/ES.

Člen 2

Postopek za podeljevanje ES-homologacije za sestavne dele glede označevanja naprav za upravljanje ter kontrolnih in opozorilnih svetilk za določen tip dvo- ali trikolesnega motornega vozila in pogoji, ki urejajo prost pretok takšnih vozil, so opredeljeni v poglavjih II in III Direktive 2002/24/ES.

Člen 3

1.   Skladno z določbami člena 11 Direktive 2002/24/ES se prizna enakovrednost zahtev, določenih v tej direktivi, s tistimi, ki so določene v Pravilniku št. 60 UNECE.

2.   Pristojni organi držav članic, ki podeljujejo ES-homologacije za sestavne dele, sprejmejo homologacije, podeljene skladno z določbami Pravilnika UNECE iz odstavka 1, kakor tudi oznake homologacije sestavnega dela kot alternativo za ustrezne homologacije, podeljene skladno z zahtevami te direktive.

Člen 4

Ta direktiva se lahko spremeni skladno s postopkom iz člena 18(2) Direktive 2002/24/ES zaradi:

| (a) | upoštevanja sprememb pravilnika UNECE iz člena 3; |
| --- | --- |

(a)

upoštevanja sprememb pravilnika UNECE iz člena 3;

| (b) | prilagoditve prilog I in II tehničnemu napredku. |
| --- | --- |

(b)

prilagoditve prilog I in II tehničnemu napredku.

Člen 5

1.   Države članice ne smejo zaradi razlogov v zvezi z označevanjem naprav za upravljanje ter kontrolnih in opozorilnih svetilk:

| — | zavrniti podelitve ES-homologacije za tip dvo- ali trikolesnega motornega vozila ali |
| --- | --- |

—

zavrniti podelitve ES-homologacije za tip dvo- ali trikolesnega motornega vozila ali

| — | prepovedati registracije, prodaje ali začetka uporabe dvo- ali trikolesnih motornih vozil, |
| --- | --- |

—

prepovedati registracije, prodaje ali začetka uporabe dvo- ali trikolesnih motornih vozil,

če so naprave za upravljanje ter kontrolne in opozorilne svetilke označene skladno z zahtevami iz te direktive.

2.   Države članice zavrnejo podelitev ES-homologacije za vsak nov tip dvo- ali trikolesnega motornega vozila zaradi razlogov v zvezi z označevanjem naprav za upravljanje ter kontrolnih in opozorilnih svetilk, če niso izpolnjene zahteve iz te direktive.

3.   Države članice predložijo Komisiji besedila temeljnih predpisov nacionalne zakonodaje, sprejetih na področju, ki ga ureja ta direktiva.

Člen 6

Direktiva 93/29/EGS, kakor je bila spremenjena z direktivo, navedeno v delu A Priloge III, je razveljavljena, brez poseganja v obveznosti držav članic glede rokov za prenos v nacionalno pravo in začetka uporabe direktiv iz dela B Priloge III.

Sklici na razveljavljeno direktivo se štejejo kot sklici na to direktivo in se berejo v skladu s korelacijsko tabelo iz Priloge IV.

Člen 7

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. januarja 2010.

Člen 8

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 13. julija 2009

Za Evropski parlament

Predsednik

H.-G. PÖTTERING

Za Svet

Predsednik

E. ERLANDSSON

---

(1)  UL C 325, 30.12.2006, str. 28.

1

(2)  Mnenje Evropskega parlamenta z dne 19. junija 2007 (UL C 146 E, 12.6.2008, str. 72) in Sklep Sveta z dne 7. julija 2009.

2

(3)  UL L 188, 29.7.1993, str. 1.

3

(4)  Glej del A Priloge III.

4

(5)  UL L 124, 9.5.2002, str. 1.

5

(6)  E/ECE/TRANS/505 – Add. 59.

6

---

PRILOGA I

ZAHTEVE ZA ES-HOMOLOGACIJO SESTAVNEGA DELA DVO- ALI TRIKOLESNIH VOZIL GLEDE OZNAČEVANJA NJIHOVIH NAPRAV ZA UPRAVLJANJE TER KONTROLNIH IN OPOZORILNIH SVETILK

1.   POMEN IZRAZOV

V tej direktivi imajo uporabljeni izrazi naslednji pomen:

| 1.1 | „naprava za upravljanje“ je kateri koli del vozila ali sestavni del, ki ga aktivira voznik, kar povzroči spremembo v stanju ali delovanju vozila ali enega izmed njegovih delov; |
| --- | --- |

1.1

„naprava za upravljanje“ je kateri koli del vozila ali sestavni del, ki ga aktivira voznik, kar povzroči spremembo v stanju ali delovanju vozila ali enega izmed njegovih delov;

| 1.2 | „opozorilna svetilka“ je signal, ki označuje aktiviranje neke naprave, delovanja ali pa sumljivo stanje ali motnjo ali odpoved delovanja; |
| --- | --- |

1.2

„opozorilna svetilka“ je signal, ki označuje aktiviranje neke naprave, delovanja ali pa sumljivo stanje ali motnjo ali odpoved delovanja;

| 1.3 | „kontrolna svetilka“ je naprava, ki obvešča o pravilnem delovanju ali stanju nekega sistema ali dela sistema, kot je npr. nivo neke tekočine; |
| --- | --- |

1.3

„kontrolna svetilka“ je naprava, ki obvešča o pravilnem delovanju ali stanju nekega sistema ali dela sistema, kot je npr. nivo neke tekočine;

| 1.4 | „simbol“ je skica, s pomočjo katere se lahko prepozna naprava za upravljanje ter kontrolna ali opozorilna svetilka. |
| --- | --- |

1.4

„simbol“ je skica, s pomočjo katere se lahko prepozna naprava za upravljanje ter kontrolna ali opozorilna svetilka.

2.   ZAHTEVE

2.1   Označevanje

Na vozilu vgrajene naprave za upravljanje ter kontrolne in opozorilne svetilke, navedene v točki 2.1.5, morajo biti označene skladno z naslednjimi zahtevami.

| 2.1.1 | Simboli se jasno razlikujejo od ozadja. |
| --- | --- |

2.1.1

Simboli se jasno razlikujejo od ozadja.

| 2.1.2 | Simboli se namestijo na napravi za upravljanje ali na kontrolni svetilki naprave za upravljanje, ki jo je treba označiti, ali v njeni neposredni bližini. Če to ni mogoče, je treba simbol in napravo za upravljanje oziroma kontrolno svetilko povezati z neprekinjeno črto, ki mora biti čim krajša. |
| --- | --- |

2.1.2

Simboli se namestijo na napravi za upravljanje ali na kontrolni svetilki naprave za upravljanje, ki jo je treba označiti, ali v njeni neposredni bližini. Če to ni mogoče, je treba simbol in napravo za upravljanje oziroma kontrolno svetilko povezati z neprekinjeno črto, ki mora biti čim krajša.

| 2.1.3 | Žaromet za dolgi svetlobni pramen se označi z vzporednimi vodoravnimi žarki, žaromet za kratki svetlobni pramen pa z vzporednimi poševno navzdol usmerjenimi žarki. |
| --- | --- |

2.1.3

Žaromet za dolgi svetlobni pramen se označi z vzporednimi vodoravnimi žarki, žaromet za kratki svetlobni pramen pa z vzporednimi poševno navzdol usmerjenimi žarki.

| 2.1.4 | Kadar se uporabljajo za kontrolne svetilke, imajo spodaj navedene barve naslednji pomen:
  —   rdeča: nevarnost,
  —   oranžna: opozorilo,
  —   zelena: pravilno delovanje.
  Modra barva se sme uporabiti samo pri kontrolnih svetilkah za žaromet za dolgi svetlobni pramen. |
| --- | --- |

2.1.4

Kadar se uporabljajo za kontrolne svetilke, imajo spodaj navedene barve naslednji pomen:

—   rdeča: nevarnost,

—   oranžna: opozorilo,

—   zelena: pravilno delovanje.

Modra barva se sme uporabiti samo pri kontrolnih svetilkah za žaromet za dolgi svetlobni pramen.

| 2.1.5 | Oznake in slike simbolov







  Slika 1


  Kontrola žarometov – žaromet za dolgi svetlobni pramen

  Barva: modra. | |
| --- | --- | --- |
| Slika 2


  Kontrola žarometov – žaromet za kratki svetlobni pramen

  Barva: zelena. | |
| Slika 3


  Smerne svetilke

  Opomba: če za levo in desno smerno svetilko obstajata ločeni kontrolni svetilki, se obe puščici lahko uporabljata tudi ločeno.
  Barva: zelena. | |
| Slika 4


  Varnostne utripalke

  Dve možnosti:






  — | narisan simbol za označevanje
  Barva: rdeča
  ali |

2.1.5

Oznake in slike simbolov

Slika 1

Kontrola žarometov – žaromet za dolgi svetlobni pramen

Barva: modra.

Image

Slika 2

Kontrola žarometov – žaromet za kratki svetlobni pramen

Barva: zelena.

Image

Slika 3

Smerne svetilke

Opomba: če za levo in desno smerno svetilko obstajata ločeni kontrolni svetilki, se obe puščici lahko uporabljata tudi ločeno.

Barva: zelena.

Image

Slika 4

Varnostne utripalke

Dve možnosti:

—

narisan simbol za označevanje

Barva: rdeča

ali

| — | sočasno delovanje vseh smernih svetilk (obe puščici na sliki 3). |
| --- | --- |

—

sočasno delovanje vseh smernih svetilk (obe puščici na sliki 3).

Image

Slika 5

Ročna naprava za hladni start

Barva: oranžna.

Image

Slika 6

Zvočna opozorilna naprava

Image

Slika 7

Nivo goriva

Barva: oranžna.

Image

Slika 8

Temperatura hladilne tekočine

Barva: rdeča.

Image

Slika 9

Napolnjenost akumulatorja

Barva: rdeča.

Image

Slika 10

Tlak olja v motorju

Barva: rdeča.

Image

Slika 11

Žaromet za meglo (3)

Barva: zelena.

Image

Slika 12

Zadnja svetilka za meglo (3)

Barva: oranžna.

Image

Slika 13

Naprava za zagon ali zaustavitev motorja v legi „izklop“

Image

Slika 14

Naprava za zagon ali zaustavitev motorja v legi „delovanje“

Image

Slika 15

Glavno stikalo za svetlobno opremo

Barva: zelena.

Image

Slika 16

Pozicijske svetilke

(opomba: če naprava za upravljanje ni ločena, je lahko označena s simbolom, prikazanim na sliki 15)

Barva: zelena.

Image

Slika 17

Menjalnik v prostem teku

Barva: zelena.

Image

Slika 18

Električni zaganjač

Image

| (1) | Obrobljene površine so lahko izpolnjene. |
| --- | --- |

(1)

Obrobljene površine so lahko izpolnjene.

| (2) | Temni del tega simbola se lahko zamenja z obrisom; v tem primeru je beli del skice temne barve. |
| --- | --- |

(2)

Temni del tega simbola se lahko zamenja z obrisom; v tem primeru je beli del skice temne barve.

| (3) | Če je kontrola za žaromet za meglo in zadnjo meglenko skupna, se uporabi kontrolna oznaka za žaromet za meglo. |
| --- | --- |

(3)

Če je kontrola za žaromet za meglo in zadnjo meglenko skupna, se uporabi kontrolna oznaka za žaromet za meglo.

Dodatek

Struktura osnove za simbole v točki 2.1.5

Image

Osnova sestoji iz:

| 1. | osnovnega kvadrata s stranico 50 mm, katerega mere so enake nazivni meri „a“ v izvirniku; |
| --- | --- |

1.

osnovnega kvadrata s stranico 50 mm, katerega mere so enake nazivni meri „a“ v izvirniku;

| 2. | osnovnega kroga s premerom 56 mm, ki ima približno enako površino kot osnovni kvadrat (1); |
| --- | --- |

2.

osnovnega kroga s premerom 56 mm, ki ima približno enako površino kot osnovni kvadrat (1);

| 3. | drugega kroga s premerom 50 mm, ki je vrisan v osnovnem kvadratu (1); |
| --- | --- |

3.

drugega kroga s premerom 50 mm, ki je vrisan v osnovnem kvadratu (1);

| 4. | drugega kvadrata, katerega koti ležijo na osnovnem krogu (2), njegove stranice pa so vzporedne s stranicami osnovnega kvadrata (1); |
| --- | --- |

4.

drugega kvadrata, katerega koti ležijo na osnovnem krogu (2), njegove stranice pa so vzporedne s stranicami osnovnega kvadrata (1);

| 5. in 6. | dveh pravokotnikov, ki imata enako površino kot osnovni kvadrat (1), katerih strani pa so pravokotne med seboj in sta usmerjena tako, da nasproti ležeče stranice osnovnega kvadrata sekata v točkah, ki ležijo med seboj simetrično; |
| --- | --- |

5. in 6.

dveh pravokotnikov, ki imata enako površino kot osnovni kvadrat (1), katerih strani pa so pravokotne med seboj in sta usmerjena tako, da nasproti ležeče stranice osnovnega kvadrata sekata v točkah, ki ležijo med seboj simetrično;

| 7. | tretjega kvadrata, katerega stranice potekajo skozi sečišča osnovnega kvadrata (1) in osnovnega kroga (2) in so nagnjene za 45° tako, da podajo največjo navpično in vodoravno velikost osnove; |
| --- | --- |

7.

tretjega kvadrata, katerega stranice potekajo skozi sečišča osnovnega kvadrata (1) in osnovnega kroga (2) in so nagnjene za 45° tako, da podajo največjo navpično in vodoravno velikost osnove;

| 8. | nepravilnega osmerokotnika iz premic, ki so nagnjene za 30° k stranicam kvadrata (7). |
| --- | --- |

8.

nepravilnega osmerokotnika iz premic, ki so nagnjene za 30° k stranicam kvadrata (7).

Osnova je položena na mrežo z delitvijo 12,5 mm, ki sovpada z osnovnim kvadratom (1).

---

PRILOGA II

Dodatek I

Opisni list za označevanje naprav za upravljanje ter kontrolnih in opozorilnih svetilk za določen tip dvo- ali trikolesnega motornega vozila

(Priložiti k vlogi za ES-homologacijo sestavnega dela, če je ta vloga predložena ločeno od vloge za ES-homologacijo vozila)

Zaporedna številka (ki jo določi vložnik):

Vloga za podelitev ES-homologacije sestavnega dela za označevanje naprav za upravljanje ter kontrolnih in opozorilnih svetilk za določen tip dvo- ali trikolesnega motornega vozila vsebuje podatke iz naslednjih točk oddelka A dela 1 Priloge II k Direktivi 2002/24/ES:

| — | 0.1 |
| --- | --- |

—

0.1

| — | 0.2 |
| --- | --- |

—

0.2

| — | 0.4 do 0.6 |
| --- | --- |

—

0.4 do 0.6

| — | 9.2.1. |
| --- | --- |

—

9.2.1.

Dodatek 2

Ime homologacijskega organa

Certifikat o ES-homologaciji sestavnega dela glede oznacevanja naprav za upravljanje ter kontrolnih in opozorilnih svetilk za določen tip dvo- ali trikolesnega motornega vozila

VZOREC

Št. poročila ... tehnične službe ... z dne ...

Št. ES-homologaciji sestavnega dela: ... Št. razširitve: ...

| 1. | Tovarniška oznaka vozila: ... |
| --- | --- |

1.

Tovarniška oznaka vozila: ...

| 2. | Tip vozila in morebitne izvedenke in variante: ... |
| --- | --- |

2.

Tip vozila in morebitne izvedenke in variante: ...

| 3. | Ime in naslov proizvajalca: ... |
| --- | --- |

3.

Ime in naslov proizvajalca: ...

| 4. | Ime in naslov zastopnika proizvajalca (če obstaja): ...
  ... |
| --- | --- |

4.

Ime in naslov zastopnika proizvajalca (če obstaja): ...

...

| 5. | Datum oddaje vozila zaradi preskusa: ... |
| --- | --- |

5.

Datum oddaje vozila zaradi preskusa: ...

| 6. | ES-homologacija sestavnega dela podeljena/zavrnjena (1) |
| --- | --- |

6.

ES-homologacija sestavnega dela podeljena/zavrnjena (1)

| 7. | Kraj: ... |
| --- | --- |

7.

Kraj: ...

| 8. | Datum: ... |
| --- | --- |

8.

Datum: ...

| 9. | Podpis: ... |
| --- | --- |

9.

Podpis: ...

---

(1)  Neustrezno črtati.

1

---

PRILOGA III

DEL A

Razveljavljena direktiva z njeno spremembo

(iz člena 6)

| Direktiva Sveta 93/29/EGS | (UL L 188, 29.7.1993, str. 1). |
| --- | --- |
| Direktiva Komisije 2000/74/ES | (UL L 300, 29.11.2000, str. 24). |

Direktiva Sveta 93/29/EGS

(UL L 188, 29.7.1993, str. 1).

Direktiva Komisije 2000/74/ES

(UL L 300, 29.11.2000, str. 24).

DEL B

Roki za prenos v nacionalno pravo in začetek uporabe

(iz člena 6)

| Direktiva | Roki za prenos | Datum začetka uporabe |
| --- | --- | --- |
| 93/29/EGS | 14. december 1994 | 14. junij 1995 (1) |
| 2000/74/ES | 31. december 2001 | 1. januar 2002 (2) |

Direktiva

Roki za prenos

Datum začetka uporabe

93/29/EGS

14. december 1994

14. junij 1995 (1)

2000/74/ES

31. december 2001

1. januar 2002 (2)

---

(1)  V skladu s tretjim pododstavkom člena 5(1) Direktive 93/29/EGS:

„Po datumu, navedenem v prvem pododstavku, države članice ne smejo zaradi razlogov, ki so povezani z označevanjem naprav za upravljanje ter kontrolnih in opozorilnih svetilk, prepovedati začetka uporabe vozil, ki so v skladu s to direktivo.“

Omenjeni datum je 14. december 1994; glej najprej prvi pododstavek člena 5(1) Direktive 93/29/EGS.

(2)  V skladu s členom 2 Direktive 2000/74/ES:

2

„1.   Z učinkom od 1. januarja 2002 države članice ne smejo zaradi razlogov v zvezi z označevanjem naprav za upravljanje ter kontrolnih in opozorilnih svetilk:

| — | zavrniti podelitve ES-homologacije za tip dvo- ali trikolesnega motornega vozila ali |
| --- | --- |

—

zavrniti podelitve ES-homologacije za tip dvo- ali trikolesnega motornega vozila ali

| — | prepovedati registracije, prodaje ali začetka uporabe dvo- ali trikolesnih motornih vozil, |
| --- | --- |

—

prepovedati registracije, prodaje ali začetka uporabe dvo- ali trikolesnih motornih vozil,

če so naprave za upravljanje ter kontrolne in opozorilne svetilke označene skladno z zahtevami Direktive 93/29/EGS, kakor je bila spremenjena s to direktivo.

2.   Z učinkom od 1. julija 2002 morajo države članice zavrniti podelitev ES-homologacije za vsak nov tip dvo- ali trikolesnega motornega vozila zaradi razlogov v zvezi z označevanjem naprav za upravljanje ter kontrolnih in opozorilnih svetilk, če niso izpolnjene zahteve Direktive 93/29/EGS, kakor je bila spremenjena s to direktivo.“

---

PRILOGA IV

KORELACIJSKA TABELA

| Direktiva 93/29/EGS | Direktiva 2000/74/EC | Ta direktiva |
| --- | --- | --- |
| Člena 1 in 2 | | Člena 1 in 2 |
| Člen 3, prvi odstavek | | Člen 3(1) |
| Člen 3, drugi odstavek | | Člen 3(2) |
| Člen 4, uvodni stavek | | Člen 4, uvodni stavek |
| Člen 4, prva alinea | | Člen 4, točka (a) |
| Člen 4, druga alinea | | Člen 4, točka (b) |
| Člen 5(1) | | — |
| | Člen 2(1) | Člen 5(1) |
| | Člen 2(2) | Člen 5(2) |
| Člen 5(2) | | Člen 5(3) |
| — | | Člena 6 in 7 |
| Člen 6 | | Člen 8 |
| Prilogi I in II | | Prilogi I in II |
| — | | Priloga III |
| — | | Priloga IV |

Direktiva 93/29/EGS

Direktiva 2000/74/EC

Ta direktiva

Člena 1 in 2

Člena 1 in 2

Člen 3, prvi odstavek

Člen 3(1)

Člen 3, drugi odstavek

Člen 3(2)

Člen 4, uvodni stavek

Člen 4, uvodni stavek

Člen 4, prva alinea

Člen 4, točka (a)

Člen 4, druga alinea

Člen 4, točka (b)

Člen 5(1)

—

Člen 2(1)

Člen 5(1)

Člen 2(2)

Člen 5(2)

Člen 5(2)

Člen 5(3)

—

Člena 6 in 7

Člen 6

Člen 8

Prilogi I in II

Prilogi I in II

—

Priloga III

—

Priloga IV

---

| 4.8.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 202/29 |
| --- | --- | --- | --- |

4.8.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 202/29

---

DIREKTIVA KOMISIJE 2009/97/ES

z dne 3. avgusta 2009

o spremembi direktiv 2003/90/ES in 2003/91/ES o določitvi izvedbenih ukrepov za namene člena 7 direktiv Sveta 2002/53/ES in 2002/55/ES glede lastnosti, ki morajo biti zajete kot minimum pri preskušanju, ter minimalnih pogojev za preskušanje nekaterih sort zelenjadnic in poljščin

(Besedilo velja za EGP)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Direktive Sveta 2002/53/ES z dne 13. junija 2002 o skupnem katalogu sort poljščin (1) in zlasti člena 7(2)(a) in (b) Direktive,

ob upoštevanju Direktive Sveta 2002/55/ES z dne 13. junija 2002 o trženju semena zelenjadnic (2) in zlasti člena 7(2)(a) in (b) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Direktivi Komisije 2003/90/ES (3) in 2003/91/ES (4) sta bili sprejeti za zagotovitev, da sorte iz nacionalnih katalogov držav članic izpolnjujejo smernice, ki jih je določil Urad skupnosti za rastlinske sorte (USRS) glede lastnosti, ki morajo biti zajete kot minimum pri preskušanju različnih vrst, in minimalnih pogojev za preskušanje sort, če so bile takšne smernice oblikovane. Za druge sorte navedeni direktivi določata uporabo smernic Mednarodne zveze za varstvo novih sort rastlin (UPOV). |
| --- | --- |

(1)

Direktivi Komisije 2003/90/ES (3) in 2003/91/ES (4) sta bili sprejeti za zagotovitev, da sorte iz nacionalnih katalogov držav članic izpolnjujejo smernice, ki jih je določil Urad skupnosti za rastlinske sorte (USRS) glede lastnosti, ki morajo biti zajete kot minimum pri preskušanju različnih vrst, in minimalnih pogojev za preskušanje sort, če so bile takšne smernice oblikovane. Za druge sorte navedeni direktivi določata uporabo smernic Mednarodne zveze za varstvo novih sort rastlin (UPOV).

| (2) | USRS je od takrat določil nadaljnje smernice za več drugih vrst ali posodobil že obstoječe. |
| --- | --- |

(2)

USRS je od takrat določil nadaljnje smernice za več drugih vrst ali posodobil že obstoječe.

| (3) | Direktivi 2003/90/ES je treba dodati smernice za nove vrste, pred kratkim vključene na seznam vrst, ki jih zajemata direktivi Sveta 66/401/EGS (5) in 66/402/EGS (6). |
| --- | --- |

(3)

Direktivi 2003/90/ES je treba dodati smernice za nove vrste, pred kratkim vključene na seznam vrst, ki jih zajemata direktivi Sveta 66/401/EGS (5) in 66/402/EGS (6).

| (4) | Direktivi 2003/90/ES in 2003/91/ES je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(4)

Direktivi 2003/90/ES in 2003/91/ES je zato treba ustrezno spremeniti.

| (5) | Ukrepi, predvideni s to direktivo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za semenski material za poljedelstvo, vrtnarstvo in gozdarstvo – |
| --- | --- |

(5)

Ukrepi, predvideni s to direktivo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za semenski material za poljedelstvo, vrtnarstvo in gozdarstvo –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

Prilogi I in II k Direktivi 2003/90/ES se nadomestita z besedilom iz dela A Priloge k tej direktivi.

Člen 2

Priloge k Direktivi 2003/91/ES se nadomestijo z besedilom iz dela B Priloge k tej direktivi.

Člen 3

Za preskušanja, ki se začnejo pred 1. januarjem 2010, države članice lahko uporabljajo direktivi 2003/90/ES in 2003/91/ES v različicah, ki sta se uporabljali, preden sta bili spremenjeni s to direktivo.

Člen 4

Države članice najpozneje do 31. decembra 2009 sprejmejo in objavijo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo. Komisiji takoj sporočijo besedilo navedenih predpisov in korelacijsko tabelo med navedenimi predpisi in to direktivo.

Uporabljajo se od 1. januarja 2010.

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

Člen 5

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 6

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 3. avgusta 2009

Za Komisijo

Androulla VASSILIOU

Članica Komisije

---

(1)  UL L 193, 20.7.2002, str. 1.

1

(2)  UL L 193, 20.7.2002, str. 33.

2

(3)  UL L 254, 8.10.2003, str. 7.

3

(4)  UL L 254, 8.10.2003, str. 11.

4

(5)  UL 125, 11.7.1966, str. 2298/66.

5

(6)  UL 125, 11.7.1966, str. 2309/66.

6

---

PRILOGA

DEL A

PRILOGA I

Seznam vrst iz člena 1(2)(a), ki morajo biti skladne s protokoli za preskušanje USRS

| Znanstveno ime | Splošno ime | Protokol USRS |
| --- | --- | --- |
| Pisum sativum L. | krmni grah | TP 7/1 z dne 6.11.2003 |
| Vicia faba L. | krmni bob | TP Broadbean/1 z dne 25.3.2004 |
| Brassica napus L. | švedska repica | TP 36/1 z dne 25.3.2004 |
| Helianthus annuus L. | sončnica | TP 81/1 z dne 31.10.2002 |
| Linum usitatissimum L. | lan/laneno seme | TP 57/1 z dne 21.3.2007 |
| Avena nuda L. | mali goli oves | TP 20/1 z dne 6.11.2003 |
| Avena sativa L. (vključno A. byzantina K. Koch) | navadni oves in sredozemski oves | TP 20/1 z dne 6.11.2003 |
| Hordeum vulgare L. | ječmen | TP 19/2 z dne 6.11.2003 |
| Oryza sativa L. | riž | TP 16/1 z dne 18.11.2004 |
| Secale cereale L. | rž | TP 58/1 z dne 31.10.2002 |
| xTriticosecale Wittm. ex A. Camus | hibridi, ki izhajajo iz križanja vrst iz rodu Triticum z vrstami iz roduSecale | TP 121/2 z dne 22.1.2007 |
| Triticum aestivum L. | pšenica | TP 3/4 z dne 23.6.2008 |
| Triticum durum Desf. | trda pšenica | TP 120/2 z dne 6.11.2003 |
| Zea mays L. | koruza | TP 2/2 z dne 15.11.2001 |
| Solanum tuberosum L. | krompir | TP 23/2 z dne 1.12.2005 |

Znanstveno ime

Splošno ime

Protokol USRS

Pisum sativum L.

krmni grah

TP 7/1 z dne 6.11.2003

Vicia faba L.

krmni bob

TP Broadbean/1 z dne 25.3.2004

Brassica napus L.

švedska repica

TP 36/1 z dne 25.3.2004

Helianthus annuus L.

sončnica

TP 81/1 z dne 31.10.2002

Linum usitatissimum L.

lan/laneno seme

TP 57/1 z dne 21.3.2007

Avena nuda L.

mali goli oves

TP 20/1 z dne 6.11.2003

Avena sativa L. (vključno A. byzantina K. Koch)

navadni oves in sredozemski oves

TP 20/1 z dne 6.11.2003

Hordeum vulgare L.

ječmen

TP 19/2 z dne 6.11.2003

Oryza sativa L.

riž

TP 16/1 z dne 18.11.2004

Secale cereale L.

rž

TP 58/1 z dne 31.10.2002

xTriticosecale Wittm. ex A. Camus

hibridi, ki izhajajo iz križanja vrst iz rodu Triticum z vrstami iz roduSecale

TP 121/2 z dne 22.1.2007

Triticum aestivum L.

pšenica

TP 3/4 z dne 23.6.2008

Triticum durum Desf.

trda pšenica

TP 120/2 z dne 6.11.2003

Zea mays L.

koruza

TP 2/2 z dne 15.11.2001

Solanum tuberosum L.

krompir

TP 23/2 z dne 1.12.2005

Besedilo teh protokolov je na voljo na spletni strani USRS (www.cpvo.europa.eu).

PRILOGA II

Seznam vrst iz člena 1(2)(b), ki morajo biti skladne s smernicami za preskušanje USRS

| Znanstveno ime | Splošno ime | Smernica UPOV |
| --- | --- | --- |
| Beta vulgaris L. | krmna pesa | TG/150/3 z dne 4.11.1994 |
| Agrostis canina L. | pasja šopulja | TG/30/6 z dne 12.10.1990 |
| Agrostis gigantea Roth. | orjaška šopulja | TG/30/6 z dne 12.10.1990 |
| Agrostis stolonifera L. | plazeča šopulja | TG/30/6 z dne 12.10.1990 |
| Agrostis capillaris L. | lasasta šopulja | TG/30/6 z dne 12.10.1990 |
| Bromus catharticus Vahl | čistilna stoklasa | TG/180/3 z dne 4.4.2001 |
| Bromus sitchensis Trin. | aljaška šopulja | TG/180/3 z dne 4.4.2001 |
| Dactylis glomerata L. | pasja trava | TG/31/8 z dne 17.4.2002 |
| Festuca arundinacea Schreber | trstikasta bilnica | TG/39/8 z dne 17.4.2002 |
| Festuca filiformis Pourr. | tankolistna ovčja bilnica | TG/67/5 z dne 5.4.2006 |
| Festuca ovina L. | ovčja bilnica | TG/67/5 z dne 5.4.2006 |
| Festuca pratensis Huds. | travniška bilnica | TG/39/8 z dne 17.4.2002 |
| Festuca rubra L. | rdeča bilnica | TG/67/5 z dne 5.4.2006 |
| Festuca trachyphylla (Hack.) Krajina | raskavolistna bilnica | TG/67/5 z dne 5.4.2006 |
| Lolium multiflorum Lam. | mnogocvetna (laška) ljuljka | TG/4/8 z dne 5.4.2006 |
| Lolium perenne L. | trpežna (angleška) ljuljka | TG/4/8 z dne 5.4.2006 |
| Lolium x boucheanum Kunth | oldenburška (skrižana) ljuljka | TG/4/8 z dne 5.4.2006 |
| Phleum nodosum L. | kolenčasti mačji rep | TG/34/6 z dne 7.11.1984 |
| Phleum pratense L. | mačji rep | TG/34/6 z dne 7.11.1984 |
| Poa pratensis L. | travniška latovka | TG/33/6 z dne 12.10.1990 |
| Lupinus albus L. | beli volčji bob | TG/66/4 z dne 31.3.2004 |
| Lupinus angustifolius L. | ozkolistni volčji bob | TG/66/4 z dne 31.3.2004 |
| Lupinus luteus L. | rumeni volčji bob | TG/66/4 z dne 31.3.2004 |
| Medicago sativa L. | lucerna | TG/6/5 z dne 6.4.2005 |
| Medicago x varia T. Martyn | pisana meteljka | TG/6/5 z dne 6.4.2005 |
| Trifolium pratense L. | črna detelja | TG/5/7 z dne 4.4.2001 |
| Trifolium repens L. | bela (plazeča) detelja | TG/38/7 z dne 9.4.2003 |
| Vicia sativa L. | navadna grašica | TG/32/6 z dne 21.10.1988 |
| Brassica napus L. var. napobrassica (L.) Rchb. | podzemna koleraba | TG/89/6 z dne 4.4.2001 |
| Raphanus sativus L. var. oleiformis Pers. | oljna redkev | TG/178/3 z dne 4.4.2001 |
| Arachis hypogea L. | zemeljski orešček/arašidi | TG/93/3 z dne 13.11.1985 |
| Brassica rapa L. var. silvestris (Lam.) Briggs | oljna repica | TG/185/3 z dne 17.4.2002 |
| Carthamus tinctorius L. | žafranika (barvilni rumenik) | TG/134/3 z dne 12.10.1990 |
| Gossypium spp. | bombaž | TG/88/6 z dne 4.4.2001 |
| Papaver somniferum L. | mak | TG/166/3 z dne 24.3.1999 |
| Sinapis alba L. | bela gorjušica | TG/179/3 z dne 4.4.2001 |
| Glycine max (L.) Merrill | soja | TG/80/6 z dne 1.4.1998 |
| Sorghum bicolor (L.) Moench | sirek | TG/122/3 z dne 6.10.1989 |

Znanstveno ime

Splošno ime

Smernica UPOV

Beta vulgaris L.

krmna pesa

TG/150/3 z dne 4.11.1994

Agrostis canina L.

pasja šopulja

TG/30/6 z dne 12.10.1990

Agrostis gigantea Roth.

orjaška šopulja

TG/30/6 z dne 12.10.1990

Agrostis stolonifera L.

plazeča šopulja

TG/30/6 z dne 12.10.1990

Agrostis capillaris L.

lasasta šopulja

TG/30/6 z dne 12.10.1990

Bromus catharticus Vahl

čistilna stoklasa

TG/180/3 z dne 4.4.2001

Bromus sitchensis Trin.

aljaška šopulja

TG/180/3 z dne 4.4.2001

Dactylis glomerata L.

pasja trava

TG/31/8 z dne 17.4.2002

Festuca arundinacea Schreber

trstikasta bilnica

TG/39/8 z dne 17.4.2002

Festuca filiformis Pourr.

tankolistna ovčja bilnica

TG/67/5 z dne 5.4.2006

Festuca ovina L.

ovčja bilnica

TG/67/5 z dne 5.4.2006

Festuca pratensis Huds.

travniška bilnica

TG/39/8 z dne 17.4.2002

Festuca rubra L.

rdeča bilnica

TG/67/5 z dne 5.4.2006

Festuca trachyphylla (Hack.) Krajina

raskavolistna bilnica

TG/67/5 z dne 5.4.2006

Lolium multiflorum Lam.

mnogocvetna (laška) ljuljka

TG/4/8 z dne 5.4.2006

Lolium perenne L.

trpežna (angleška) ljuljka

TG/4/8 z dne 5.4.2006

Lolium x boucheanum Kunth

oldenburška (skrižana) ljuljka

TG/4/8 z dne 5.4.2006

Phleum nodosum L.

kolenčasti mačji rep

TG/34/6 z dne 7.11.1984

Phleum pratense L.

mačji rep

TG/34/6 z dne 7.11.1984

Poa pratensis L.

travniška latovka

TG/33/6 z dne 12.10.1990

Lupinus albus L.

beli volčji bob

TG/66/4 z dne 31.3.2004

Lupinus angustifolius L.

ozkolistni volčji bob

TG/66/4 z dne 31.3.2004

Lupinus luteus L.

rumeni volčji bob

TG/66/4 z dne 31.3.2004

Medicago sativa L.

lucerna

TG/6/5 z dne 6.4.2005

Medicago x varia T. Martyn

pisana meteljka

TG/6/5 z dne 6.4.2005

Trifolium pratense L.

črna detelja

TG/5/7 z dne 4.4.2001

Trifolium repens L.

bela (plazeča) detelja

TG/38/7 z dne 9.4.2003

Vicia sativa L.

navadna grašica

TG/32/6 z dne 21.10.1988

Brassica napus L. var. napobrassica (L.) Rchb.

podzemna koleraba

TG/89/6 z dne 4.4.2001

Raphanus sativus L. var. oleiformis Pers.

oljna redkev

TG/178/3 z dne 4.4.2001

Arachis hypogea L.

zemeljski orešček/arašidi

TG/93/3 z dne 13.11.1985

Brassica rapa L. var. silvestris (Lam.) Briggs

oljna repica

TG/185/3 z dne 17.4.2002

Carthamus tinctorius L.

žafranika (barvilni rumenik)

TG/134/3 z dne 12.10.1990

Gossypium spp.

bombaž

TG/88/6 z dne 4.4.2001

Papaver somniferum L.

mak

TG/166/3 z dne 24.3.1999

Sinapis alba L.

bela gorjušica

TG/179/3 z dne 4.4.2001

Glycine max (L.) Merrill

soja

TG/80/6 z dne 1.4.1998

Sorghum bicolor (L.) Moench

sirek

TG/122/3 z dne 6.10.1989

Besedilo teh smernic je na voljo na spletni strani UPOV (www.upov.int).

DEL B

DEL B

PRILOGA I

Seznam vrst iz člena 1(2)(a), ki morajo biti skladne s protokoli za preskušanje USRS

| Znanstveno ime | Splošno ime | Protokol USRS |
| --- | --- | --- |
| Allium cepa L. (skupina čebul) | čebula | TP 46/2 z dne 1.4.2009 |
| Allium cepa L. (skupina aggregatum) | šalotka | TP 46/2 z dne 1.4.2009 |
| Allium porrum L. | por | TP 85/2 z dne 1.4.2009 |
| Allium sativum L. | česen | TP 162/1 z dne 25.3.2004 |
| Allium schoenoprasum L. | drobnjak | TP 198/1 z dne 1.4.2009 |
| Apium graveolens L. | zelena | TP 82/1 z dne 13.3.2008 |
| Apium graveolens L. | gomoljna zelena | TP 74/1 z dne 13.3.2008 |
| Asparagus officinalis L. | navadni beluš | TP 130/1 z dne 27.3.2002 |
| Beta vulgaris L. | rdeča pesa, vključno s cheltenhamsko peso | TP 60/1 z dne 1.4.2009 |
| Brassica oleracea L. | cvetača | TP 45/1 z dne 15.11.2001 |
| Brassica oleracea L. | brokoli ali kalabrijski brokoli | TP 151/2 z dne 21.3.2007 |
| Brassica oleracea L. | brstični ohrovt | TP 54/2 z dne 1.12.2005 |
| Brassica oleracea L. | kolerabica | TP 65/1 z dne 25.3.2004 |
| Brassica oleracea L. | ohrovt, belo zelje in rdeče zelje | TP 48/2 z dne 1.12.2005 |
| Brassica rapa L. | kitajsko zelje | TP 105/1 z dne 13.3.2008 |
| Capsicum annuum L. | čili ali poper | TP 76/2 z dne 21.3.2007 |
| Cichorium endivia L. | kodrolistna endivija in endivija eskariol | TP 118/2 z dne 1.12.2005 |
| Cichorium intybus L. | industrijska cikorija | TP 172/2 z dne 1.12.2005 |
| Cichorium intybus L. | korenasti radič | TP 173/1 z dne 25.3.2004 |
| Citrullus lanatus (Thumb.) Matsum. et Nakai | lubenica | TP 142/1 z dne 21.3.2007 |
| Cucumis melo L. | melona | TP 104/2 z dne 21.3.2007 |
| Cucumis sativus L. | kumara in kumarice za vlaganje | TP 61/2 z dne 13.3.2008 |
| Cucurbita pepo L. | vrtna buča ali bučka | TP 119/1 z dne 25.3.2004 |
| Cynara cardunculus L. | artičoka in kardij | TP 184/1 z dne 25.3.2004 |
| Daucus carota L. | korenje in krmno korenje | TP 49/3 z dne 13.3.2008 |
| Foeniculum vulgare Mill. | koromač | TP 183/1 z dne 25.3.2004 |
| Lactuca sativa L. | solata | TP 13/4 z dne 1.4.2009 |
| Lycopersicon esculentum Mill. | paradižnik | TP 44/3 z dne 21.3.2007 |
| Petroselinum crispum (Mill.) Nyman ex A. W. Hill | peteršilj | TP 136/1 z dne 21.3.2007 |
| Phaseolus coccineus L. | turški (laški) fižol | TP 9/1 z dne 21.3.2007 |
| Phaseolus vulgaris L. | navadni fižol in visoki fižol | TP 12/3 z dne 1.4.2009 |
| Pisum sativum L. (partim) | oglatozrnati grah, okroglozrnati grah in sladkorni grah | TP 7/1 z dne 6.11.2003 |
| Raphanus sativus L. | redkev | TP 64/1 z dne 27.3.2002 |
| Solanum melongena L. | jajčevec | TP 117/1 z dne 13.3.2008 |
| Spinacia oleracea L. | špinača | TP 55/2 z dne 13.3.2008 |
| Valerianella locusta (L.) Laterr. | navadni motovilec | TP 75/2 z dne 21.3.2007 |
| Vicia faba L. (partim) | bob | TP Broadbean/1 z dne 25.3.2004 |
| Zea mays L. (partim) | sladka koruza in pokovka | TP 2/2 z dne 15.11.2001 |

Znanstveno ime

Splošno ime

Protokol USRS

Allium cepa L. (skupina čebul)

čebula

TP 46/2 z dne 1.4.2009

Allium cepa L. (skupina aggregatum)

šalotka

TP 46/2 z dne 1.4.2009

Allium porrum L.

por

TP 85/2 z dne 1.4.2009

Allium sativum L.

česen

TP 162/1 z dne 25.3.2004

Allium schoenoprasum L.

drobnjak

TP 198/1 z dne 1.4.2009

Apium graveolens L.

zelena

TP 82/1 z dne 13.3.2008

Apium graveolens L.

gomoljna zelena

TP 74/1 z dne 13.3.2008

Asparagus officinalis L.

navadni beluš

TP 130/1 z dne 27.3.2002

Beta vulgaris L.

rdeča pesa, vključno s cheltenhamsko peso

TP 60/1 z dne 1.4.2009

Brassica oleracea L.

cvetača

TP 45/1 z dne 15.11.2001

Brassica oleracea L.

brokoli ali kalabrijski brokoli

TP 151/2 z dne 21.3.2007

Brassica oleracea L.

brstični ohrovt

TP 54/2 z dne 1.12.2005

Brassica oleracea L.

kolerabica

TP 65/1 z dne 25.3.2004

Brassica oleracea L.

ohrovt, belo zelje in rdeče zelje

TP 48/2 z dne 1.12.2005

Brassica rapa L.

kitajsko zelje

TP 105/1 z dne 13.3.2008

Capsicum annuum L.

čili ali poper

TP 76/2 z dne 21.3.2007

Cichorium endivia L.

kodrolistna endivija in endivija eskariol

TP 118/2 z dne 1.12.2005

Cichorium intybus L.

industrijska cikorija

TP 172/2 z dne 1.12.2005

Cichorium intybus L.

korenasti radič

TP 173/1 z dne 25.3.2004

Citrullus lanatus (Thumb.) Matsum. et Nakai

lubenica

TP 142/1 z dne 21.3.2007

Cucumis melo L.

melona

TP 104/2 z dne 21.3.2007

Cucumis sativus L.

kumara in kumarice za vlaganje

TP 61/2 z dne 13.3.2008

Cucurbita pepo L.

vrtna buča ali bučka

TP 119/1 z dne 25.3.2004

Cynara cardunculus L.

artičoka in kardij

TP 184/1 z dne 25.3.2004

Daucus carota L.

korenje in krmno korenje

TP 49/3 z dne 13.3.2008

Foeniculum vulgare Mill.

koromač

TP 183/1 z dne 25.3.2004

Lactuca sativa L.

solata

TP 13/4 z dne 1.4.2009

Lycopersicon esculentum Mill.

paradižnik

TP 44/3 z dne 21.3.2007

Petroselinum crispum (Mill.) Nyman ex A. W. Hill

peteršilj

TP 136/1 z dne 21.3.2007

Phaseolus coccineus L.

turški (laški) fižol

TP 9/1 z dne 21.3.2007

Phaseolus vulgaris L.

navadni fižol in visoki fižol

TP 12/3 z dne 1.4.2009

Pisum sativum L. (partim)

oglatozrnati grah, okroglozrnati grah in sladkorni grah

TP 7/1 z dne 6.11.2003

Raphanus sativus L.

redkev

TP 64/1 z dne 27.3.2002

Solanum melongena L.

jajčevec

TP 117/1 z dne 13.3.2008

Spinacia oleracea L.

špinača

TP 55/2 z dne 13.3.2008

Valerianella locusta (L.) Laterr.

navadni motovilec

TP 75/2 z dne 21.3.2007

Vicia faba L. (partim)

bob

TP Broadbean/1 z dne 25.3.2004

Zea mays L. (partim)

sladka koruza in pokovka

TP 2/2 z dne 15.11.2001

Besedilo teh protokolov je na voljo na spletni strani USRS (www.cpvo.europa.eu).

PRILOGA II

Seznam vrst iz člena 1(2)(b), ki morajo biti skladne s smernicami za preskušanje USRS

| Znanstveno ime | Splošno ime | Smernica UPOV |
| --- | --- | --- |
| Allium fistulosum L. | zimski luk | TG/161/3 z dne 1.4.1998 |
| Beta vulgaris L. | mangold | TG/106/4 z dne 31.3.2004 |
| Brassica oleracea L. | kodrolistni ohrovt | TG/90/6 z dne 31.3.2004 |
| Brassica rapa L. | strniščna repa | TG/37/10 z dne 4.4.2001 |
| Cichorium intybus L. | listnati ali glavnati radič | TG/154/3 z dne 18.10.1996 |
| Cucurbita maxima Duchesne | navadna buča | TG/155/4 z dne 28.3.2007 |
| Raphanus sativus L. | črna redkev | TG/63/6 z dne 24.3.1999 |
| Rheum rhabarbarum L. | rabarbara | TG/62/6 z dne 24.3.1999 |
| Scorzonera hispanica L. | črni koren (navadni gadnjak) | TG/116/3 z dne 21.10.1988 |

Znanstveno ime

Splošno ime

Smernica UPOV

Allium fistulosum L.

zimski luk

TG/161/3 z dne 1.4.1998

Beta vulgaris L.

mangold

TG/106/4 z dne 31.3.2004

Brassica oleracea L.

kodrolistni ohrovt

TG/90/6 z dne 31.3.2004

Brassica rapa L.

strniščna repa

TG/37/10 z dne 4.4.2001

Cichorium intybus L.

listnati ali glavnati radič

TG/154/3 z dne 18.10.1996

Cucurbita maxima Duchesne

navadna buča

TG/155/4 z dne 28.3.2007

Raphanus sativus L.

črna redkev

TG/63/6 z dne 24.3.1999

Rheum rhabarbarum L.

rabarbara

TG/62/6 z dne 24.3.1999

Scorzonera hispanica L.

črni koren (navadni gadnjak)

TG/116/3 z dne 21.10.1988

Besedilo teh smernic je na voljo na spletni strani UPOV (www.upov.int).

---

II Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna

ODLOČBE/SKLEPI

Svet

| 4.8.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 202/35 |
| --- | --- | --- | --- |

4.8.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 202/35

---

SKLEP SVETA

z dne 16. februarja 2009

o sklenitvi Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Vlado Republike Koreje o sodelovanju pri protikonkurenčnih dejavnostih

(2009/586/ES)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti členov 83 in 308 Pogodbe, v povezavi s prvim pododstavkom člena 300(3) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta (1),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Ob vedno večji mednarodni razsežnosti problemov v zvezi s konkurenco je treba na tem področju okrepiti mednarodno sodelovanje. |
| --- | --- |

(1)

Ob vedno večji mednarodni razsežnosti problemov v zvezi s konkurenco je treba na tem področju okrepiti mednarodno sodelovanje.

| (2) | Dobro in učinkovito izvajanje konkurenčnega prava je pomembno za učinkovito delovanje trgov in mednarodno trgovino. |
| --- | --- |

(2)

Dobro in učinkovito izvajanje konkurenčnega prava je pomembno za učinkovito delovanje trgov in mednarodno trgovino.

| (3) | Opredelitev načel aktivne kurtoazije v mednarodnem pravu in uresničevanje teh načel pri izvajanju konkurenčnega prava Skupnosti in Južne Koreje bo verjetno povečalo učinkovitost njune uporabe. |
| --- | --- |

(3)

Opredelitev načel aktivne kurtoazije v mednarodnem pravu in uresničevanje teh načel pri izvajanju konkurenčnega prava Skupnosti in Južne Koreje bo verjetno povečalo učinkovitost njune uporabe.

| (4) | Zato je Komisija s pogajanji sklenila Sporazum z Vlado Republike Koreje o uporabi pravil konkurence Skupnosti in Južne Koreje. |
| --- | --- |

(4)

Zato je Komisija s pogajanji sklenila Sporazum z Vlado Republike Koreje o uporabi pravil konkurence Skupnosti in Južne Koreje.

| (5) | Ker Sporazum vključuje združitve in prevzeme, ki so prav tako zajeti z Uredbo Sveta (ES) št. 139/2004 z dne 20. januarja 2004 o nadzoru koncentracij podjetij (Uredba ES o združitvah) (2), kar spet v osnovi temelji na členu 308, mora ta sklep prav tako temeljiti na omenjenem členu. |
| --- | --- |

(5)

Ker Sporazum vključuje združitve in prevzeme, ki so prav tako zajeti z Uredbo Sveta (ES) št. 139/2004 z dne 20. januarja 2004 o nadzoru koncentracij podjetij (Uredba ES o združitvah) (2), kar spet v osnovi temelji na členu 308, mora ta sklep prav tako temeljiti na omenjenem členu.

| (6) | Sporazum je treba odobriti – |
| --- | --- |

(6)

Sporazum je treba odobriti –

SPREJEL NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Sporazum med Evropsko skupnostjo in Vlado Republike Koreje o sodelovanju pri protikonkurenčnih dejavnostih se odobri v imenu Skupnosti.

Besedilo Sporazuma je priloženo temu sklepu.

Člen 2

Predsednik Sveta je pooblaščen, da imenuje osebe, pooblaščene za podpis Sporazuma, ki je za Skupnost zavezujoč (3).

V Bruslju, 16. februarja 2009

Za Svet

Predsednik

O. LIŠKA

---

(1)  Mnenje z dne 4. decembra 2008 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

1

(2)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

2

(3)  Datum začetka veljavnosti Sporazuma objavi Generalni sekretariat Sveta v Uradnem listu Evropske unije.

3

Uradnem listu Evropske unije

---

SPORAZUM

med Evropsko skupnostjo in Vlado Republike Koreje o sodelovanju pri protikonkurenčnih dejavnostih

EVROPSKA SKUPNOST,

na eni strani, in

VLADA REPUBLIKE KOREJE,

na drugi strani,

(v nadaljnjem besedilu „pogodbenici“) sta se –

OB PRIZNAVANJU, da postajajo vsa svetovna gospodarstva vedno bolj medsebojno povezana, kar zlasti velja za gospodarstvi Evropske skupnosti in Republike Koreje;

OB UGOTOVITVI, da je po mnenju Evropske skupnosti in Republike Koreje za uspešno delovanje njihovih zadevnih trgov, pa tudi za gospodarsko blaginjo potrošnikov obeh pogodbenic in za trgovanje med njima pomembno dobro in učinkovito izvajanje prava konkurence;

OB UGOTOVITVI, da bi se dobro in učinkovito uveljavljanje konkurenčnega prava pogodbenic še izboljšalo s sodelovanjem in v ustreznih primerih usklajevanjem med njima pri izvajanju tega prava;

OB NADALJNJEM PRIZNAVANJU, da bo sodelovanje med organi za konkurenco pogodbenic prispevalo k izboljšanju in okrepitvi njunih odnosov,

OB UPOŠTEVANJU, da se občasno lahko pojavijo razlike med pogodbenicama glede uporabe njunega konkurenčnega prava v zvezi z ravnanji ali transakcijami, ki vključujejo pomembne interese obeh pogodbenic;

OB UPOŠTEVANJU revidiranega priporočila Sveta Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj o sodelovanju med državami članicami v zvezi s protikonkurenčnimi ravnanji, ki vplivajo na mednarodno trgovino, sprejetega 27. in 28. julija 1995;

OB UPOŠTEVANJU Memoranduma o soglasju, ki sta ga 28. oktobra 2004 sklenila Generalni direktorat za konkurenco Evropske komisije in Komisija za pošteno trgovino Republike Koreje –

DOGOVORILI O NASLEDNJEM:

Člen 1

Namen in opredelitev pojmov

1.   Namen tega sporazuma je prispevati k učinkovitemu izvajanju konkurenčnega prava obeh pogodbenic s spodbujanjem sodelovanja in usklajevanja med pristojnimi organi za konkurenco pogodbenic in izogibati se sporom med pogodbenicama v vseh zadevah, ki se nanašajo na uporabo konkurenčnega prava vsake pogodbenice, oziroma zmanjšati možnosti, da bi taki spori nastali.

2.   V tem sporazumu se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| (a) | izraz „protikonkurenčne dejavnosti“ pomeni katero koli dejavnost, ki je lahko predmet sankcij ali drugih korektivnih ukrepov s strani organov, pristojnih za konkurenco, v skladu s konkurenčnim pravom ene ali obeh pogodbenic; |
| --- | --- |

(a)

izraz „protikonkurenčne dejavnosti“ pomeni katero koli dejavnost, ki je lahko predmet sankcij ali drugih korektivnih ukrepov s strani organov, pristojnih za konkurenco, v skladu s konkurenčnim pravom ene ali obeh pogodbenic;

| (b) | izraza „pristojni organ za konkurenco“ in „pristojni organi za konkurenco“ pomenita:






  (i) | za Evropsko skupnost je to Komisija Evropske skupnosti v pristojnostih na podlagi konkurenčnega prava Evropske skupnosti in |
| --- | --- | --- |

(b)

izraza „pristojni organ za konkurenco“ in „pristojni organi za konkurenco“ pomenita:

(i)

za Evropsko skupnost je to Komisija Evropske skupnosti v pristojnostih na podlagi konkurenčnega prava Evropske skupnosti in

| (ii) | za Republiko Korejo je to Komisija za pošteno trgovino Koreje; |
| --- | --- |

(ii)

za Republiko Korejo je to Komisija za pošteno trgovino Koreje;

| (c) | „pristojni organ države članice“ pomeni en organ za vsako državo članico Evropske skupnosti, ki je zadolžen za uporabo konkurenčnega prava. Komisija Evropskih skupnosti bo ob podpisu tega sporazuma posredovala seznam teh organov vladi Republike Koreje. Komisija bo vlado Republike Koreje uradno obveščala o najnovejšem seznamu, vedno ko bo to potrebno; |
| --- | --- |

(c)

„pristojni organ države članice“ pomeni en organ za vsako državo članico Evropske skupnosti, ki je zadolžen za uporabo konkurenčnega prava. Komisija Evropskih skupnosti bo ob podpisu tega sporazuma posredovala seznam teh organov vladi Republike Koreje. Komisija bo vlado Republike Koreje uradno obveščala o najnovejšem seznamu, vedno ko bo to potrebno;

| (d) | izraz „konkurenčno pravo“ pomeni:






  (i) | za Evropsko skupnost člene 81, 82 in 85 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, Uredbo Sveta (ES) št. 139/2004 o nadzoru koncentracij med podjetji ter njihove izvedbene predpise, kakor tudi vse spremembe navedenih aktov in |
| --- | --- | --- |

(d)

izraz „konkurenčno pravo“ pomeni:

(i)

za Evropsko skupnost člene 81, 82 in 85 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, Uredbo Sveta (ES) št. 139/2004 o nadzoru koncentracij med podjetji ter njihove izvedbene predpise, kakor tudi vse spremembe navedenih aktov in

| (ii) | za Republiko Korejo akt o urejanju monopolov in pošteni trgovini ter njegove izvedbene predpise, kakor tudi vse spremembe navedenih aktov; |
| --- | --- |

(ii)

za Republiko Korejo akt o urejanju monopolov in pošteni trgovini ter njegove izvedbene predpise, kakor tudi vse spremembe navedenih aktov;

| (e) | izraz „ukrepi izvrševanja“ pomeni vsako uveljavitev konkurenčnega prava s preiskavo ali postopki, ki jih vodi pristojni organ pogodbenice za konkurenco. |
| --- | --- |

(e)

izraz „ukrepi izvrševanja“ pomeni vsako uveljavitev konkurenčnega prava s preiskavo ali postopki, ki jih vodi pristojni organ pogodbenice za konkurenco.

Člen 2

Uradna obvestila

1.   Organ za konkurenco pogodbenice uradno obvesti organ za konkurenco druge pogodbenice o vseh ukrepih izvrševanja, za katere organ za konkurenco, ki uradno obvešča, meni, da bi lahko vplivali na pomembne interese druge pogodbenice.

2.   Ukrepi izvrševanja, ki bi lahko vplivali na pomembne interese druge pogodbenice in zadevajo ukrepe izvrševanja druge pogodbenice med drugim vključujejo:

| (a) | dejavnosti izvrševanja, ki so sprejeti proti državljanu ali državljanom druge pogodbenice (v primeru Evropske skupnosti so to državljani držav članic Evropske skupnosti), proti podjetju ali podjetjem, ki so na podlagi veljavne zakonodaje ustanovljene ali organizirane na ozemlju druge pogodbenice; |
| --- | --- |

(a)

dejavnosti izvrševanja, ki so sprejeti proti državljanu ali državljanom druge pogodbenice (v primeru Evropske skupnosti so to državljani držav članic Evropske skupnosti), proti podjetju ali podjetjem, ki so na podlagi veljavne zakonodaje ustanovljene ali organizirane na ozemlju druge pogodbenice;

| (b) | ukrepe izvrševanja proti protikonkurenčnim dejavnostim razen koncentracij, ki se izvajajo ali so se izvajale v velikem delu na ozemlju druge pogodbenice; |
| --- | --- |

(b)

ukrepe izvrševanja proti protikonkurenčnim dejavnostim razen koncentracij, ki se izvajajo ali so se izvajale v velikem delu na ozemlju druge pogodbenice;

| (c) | ukrepe izvrševanja, ki vključujejo koncentracijo, v kateri je ena ali več strani v transakciji podjetje, ki je na podlagi veljavne zakonodaje ustanovljeno ali organizirano na ozemlju druge pogodbenice; |
| --- | --- |

(c)

ukrepe izvrševanja, ki vključujejo koncentracijo, v kateri je ena ali več strani v transakciji podjetje, ki je na podlagi veljavne zakonodaje ustanovljeno ali organizirano na ozemlju druge pogodbenice;

| (d) | ukrepe izvrševanja, ki vključujejo koncentracijo, v kateri podjetje, ki ima pod nadzorom eno ali več strani v transakciji na podlagi veljavne zakonodaje ustanovljeno ali organizirano na ozemlju druge pogodbenice; |
| --- | --- |

(d)

ukrepe izvrševanja, ki vključujejo koncentracijo, v kateri podjetje, ki ima pod nadzorom eno ali več strani v transakciji na podlagi veljavne zakonodaje ustanovljeno ali organizirano na ozemlju druge pogodbenice;

| (e) | ukrepe izvrševanja, ki vključujejo ravnanje, ki ga je domnevno spodbudila, zahtevala ali odobrila druga pogodbenica, in |
| --- | --- |

(e)

ukrepe izvrševanja, ki vključujejo ravnanje, ki ga je domnevno spodbudila, zahtevala ali odobrila druga pogodbenica, in

| (f) | ukrepe izvrševanja, ki vključujejo pravna sredstva, ki izključno zahtevajo ali prepovedujejo ravnanje na ozemlju druge pogodbenice, ali vsebujejo zavezujoče obveznosti za podjetja na navedenem ozemlju. |
| --- | --- |

(f)

ukrepe izvrševanja, ki vključujejo pravna sredstva, ki izključno zahtevajo ali prepovedujejo ravnanje na ozemlju druge pogodbenice, ali vsebujejo zavezujoče obveznosti za podjetja na navedenem ozemlju.

3.   Uradna obvestila glede koncentracij v skladu z odstavkom 1 tega člena se pošljejo:

| (a) | za Evropsko skupnost:






  (i) | kadar se sprožijo postopki v skladu s členom 6(1)(c) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004; |
| --- | --- | --- |

(a)

za Evropsko skupnost:

(i)

kadar se sprožijo postopki v skladu s členom 6(1)(c) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004;

| (ii) | kadar se izda obvestilo o nasprotovanju; |
| --- | --- |

(ii)

kadar se izda obvestilo o nasprotovanju;

| (b) | za Republiko Korejo:






  (i) | najpozneje do takrat, ko organ za konkurenco izda pisno zahtevo za podaljšanje obdobja pregleda ali za prošnjo za predložitev dodatne dokumentacije glede koncentracij z možnimi protikonkurenčnimi učinki; in |
| --- | --- | --- |

(b)

za Republiko Korejo:

(i)

najpozneje do takrat, ko organ za konkurenco izda pisno zahtevo za podaljšanje obdobja pregleda ali za prošnjo za predložitev dodatne dokumentacije glede koncentracij z možnimi protikonkurenčnimi učinki; in

| (ii) | kadar se izda poročilo o pregledu; |
| --- | --- |

(ii)

kadar se izda poročilo o pregledu;

4.   Kadar se za zadeve razen koncentracij zahteva uradno obvestilo na podlagi odstavka 1 tega člena, mora biti uradno obvestilo poslano najpozneje:

| (a) | za Evropsko skupnost:






  (i) | kadar se izda obvestilo o nasprotovanju; |
| --- | --- | --- |

(a)

za Evropsko skupnost:

(i)

kadar se izda obvestilo o nasprotovanju;

| (ii) | kadar se sprejme odločitev ali poravnava; |
| --- | --- |

(ii)

kadar se sprejme odločitev ali poravnava;

| (b) | za Republiko Korejo:






  (i) | kadar se izda poročilo o pregledu; |
| --- | --- | --- |

(b)

za Republiko Korejo:

(i)

kadar se izda poročilo o pregledu;

| (ii) | kadar se vloži kazenska obtožba; |
| --- | --- |

(ii)

kadar se vloži kazenska obtožba;

| (iii) | kadar se sprejme odločitev. |
| --- | --- |

(iii)

kadar se sprejme odločitev.

5.   Uradna obvestila vključujejo zlasti nazive strank v preiskavi, dejavnosti, ki se preiskujejo, in zadevne trge ter ustrezne pravne določbe in datum ukrepov izvrševanja.

Člen 3

Sodelovanje pri izvrševanju

1.   Pristojni organ za konkurenco vsake pogodbenice nudi pomoč pristojnemu organu za konkurenco druge pogodbenice pri njegovih ukrepih izvrševanja v obsegu, ki je skladen z zakoni in drugimi predpisi ter pomembnimi interesi pogodbenice, ki nudi pomoč, kakor tudi v okviru njegovih razumno razpoložljivih virov.

2.   Pristojni organ za konkurenco vsake pogodbenice skladno s svojimi zakoni in drugimi predpisi ter pomembnimi interesi te pogodbenice:

| (a) | obvesti organ za konkurenco druge pogodbenice o ukrepih izvrševanja, ki vključujejo protikonkurenčne dejavnosti, za katere organ, ki obvešča, meni, da bi lahko negativno vplivali na konkurenco na ozemlju druge pogodbenice; |
| --- | --- |

(a)

obvesti organ za konkurenco druge pogodbenice o ukrepih izvrševanja, ki vključujejo protikonkurenčne dejavnosti, za katere organ, ki obvešča, meni, da bi lahko negativno vplivali na konkurenco na ozemlju druge pogodbenice;

| (b) | zagotovi pristojnemu organu za konkurenco druge pogodbenice vsako pomembno informacijo, ki jo ima in se z njo seznani, o protikonkurenčnem ravnanju, za katerega organ, ki zagotavlja informacije, meni, da bi lahko bilo v zvezi z ukrepi izvrševanja pristojnega organa za konkurenco druge pogodbenice ali bi te ukrepe upravičevalo, in |
| --- | --- |

(b)

zagotovi pristojnemu organu za konkurenco druge pogodbenice vsako pomembno informacijo, ki jo ima in se z njo seznani, o protikonkurenčnem ravnanju, za katerega organ, ki zagotavlja informacije, meni, da bi lahko bilo v zvezi z ukrepi izvrševanja pristojnega organa za konkurenco druge pogodbenice ali bi te ukrepe upravičevalo, in

| (c) | pristojnemu organu za konkurenco druge pogodbenice na njegovo zahtevo in skladno z določbami tega sporazuma zagotovi informacije, ki jih ima in so v zvezi z ukrepi izvrševanja pristojnega organa za konkurenco druge pogodbenice. |
| --- | --- |

(c)

pristojnemu organu za konkurenco druge pogodbenice na njegovo zahtevo in skladno z določbami tega sporazuma zagotovi informacije, ki jih ima in so v zvezi z ukrepi izvrševanja pristojnega organa za konkurenco druge pogodbenice.

Člen 4

Usklajevanje ukrepov izvrševanja

1.   Kadar pristojna organa za konkurenco obeh pogodbenic izvajata ukrepe izvrševanja glede povezanih zadev, bosta proučila možnost usklajevanja ukrepov izvrševanja v obsegu, ki bo skladen z zakoni in predpisi obeh pogodbenic.

2.   Pri odločanju, ali je usklajevanje določenih ukrepov izvrševanja potrebno, morata pristojna organa za konkurenco pogodbenic upoštevati med drugim naslednje dejavnike:

| (a) | vpliv takšne uskladitve na zmožnost organa za konkurenco vsake pogodbenice, da doseže cilje svojih ukrepov izvrševanja; |
| --- | --- |

(a)

vpliv takšne uskladitve na zmožnost organa za konkurenco vsake pogodbenice, da doseže cilje svojih ukrepov izvrševanja;

| (b) | sposobnost vsakega pristojnega organa za konkurenco pogodbenic, da pridobi nujne informacije za izvajanje ukrepov uveljavljanja; |
| --- | --- |

(b)

sposobnost vsakega pristojnega organa za konkurenco pogodbenic, da pridobi nujne informacije za izvajanje ukrepov uveljavljanja;

| (c) | možnost izogibanja nasprotujočim si obveznostim in nepotrebnim oviram za osebe, katerim so ukrepi izvrševanja namenjeni; |
| --- | --- |

(c)

možnost izogibanja nasprotujočim si obveznostim in nepotrebnim oviram za osebe, katerim so ukrepi izvrševanja namenjeni;

| (d) | možnost za učinkovitejšo uporabo svojih virov z usklajevanjem. |
| --- | --- |

(d)

možnost za učinkovitejšo uporabo svojih virov z usklajevanjem.

3.   Pri izvajanju usklajenih ukrepov izvrševanja si pristojni organ za konkurenco vsake pogodbenice prizadeva izvajati svoje ukrepe izvrševanja ob skrbnem upoštevanju ciljev ukrepov izvrševanja pristojnega organa za konkurenco druge pogodbenice.

4.   Kadar pristojna organa za konkurenco pogodbenic sprejmeta ukrepe izvrševanja glede povezanih zadev, pristojni organ za konkurenco vsake pogodbenice, na zahtevo pristojnega organa druge pogodbenice in, kadar je to v skladu z njegovimi pomembnimi interesi, poizve, ali podjetja/osebe, ki so zagotovili zaupne informacije v zvezi z ukrepi izvrševanja, soglašajo z razkritjem teh informacij pristojnemu organu za konkurenco druge pogodbenice („odrek zaupnosti“).

5.   Na podlagi ustreznega obvestila organu za konkurenco druge pogodbenice, lahko organ za konkurenco katere koli pogodbenice kadar koli omeji usklajevanje ukrepov izvrševanja in samostojno nadaljuje z izvajanjem določenega ukrepa izvrševanja.

Člen 5

Izogibanje sporom (pasivna kurtoazija)

1.   V vseh fazah izvajanja ukrepov izvrševanja mora pristojni organ za konkurenco vsake pogodbenice skrbno upoštevati pomembne interese druge pogodbenice, med drugim ko odloča o začetku izvajanja ukrepov izvrševanja, njihovem obsegu, vrsti sankcij in korektivnih ukrepih.

2.   Če predvideni posebni ukrepi izvrševanja organa za konkurenco ene pogodbenice negativno vplivajo na pomembne interese druge pogodbenice, si lahko slednja ne glede na svoje pristojnosti po svojih najboljših močeh prizadeva:

| (a) | da zagotovi drugi pogodbenici pravočasno obvestilo o pomembnem razvoju v zvezi z interesi slednje; |
| --- | --- |

(a)

da zagotovi drugi pogodbenici pravočasno obvestilo o pomembnem razvoju v zvezi z interesi slednje;

| (b) | da drugi pogodbenici da možnost dajanja pripomb; in |
| --- | --- |

(b)

da drugi pogodbenici da možnost dajanja pripomb; in

| (c) | da upošteva pripombe druge pogodbenice ter v celoti upošteva pravico obeh pogodbenic, da samostojno in neodvisno odločata. |
| --- | --- |

(c)

da upošteva pripombe druge pogodbenice ter v celoti upošteva pravico obeh pogodbenic, da samostojno in neodvisno odločata.

Uporaba odstavka 2 tega člena ne posega v obveznosti pogodbenic iz člena 2(3) in (4).

3.   Kadar ena od pogodbenic meni, da lahko ukrepi izvrševanja s strani svojega organa za konkurenco negativno vplivajo na pomembne interese druge pogodbenice, mora prva pogodbenica upoštevati naslednje dejavnike, poleg katerih koli drugih dejavnikov, ki bi lahko bili pomembni pri prizadevanjih doseči ustrezno zadovoljitev konkurenčnih interesov:

| (a) | relativno pomembnost učinkov protikonkurenčnih dejavnosti na pomembne interese pogodbenice, ki izvaja ukrepe, v primerjavi z učinki na pomembne interese druge pogodbenice; |
| --- | --- |

(a)

relativno pomembnost učinkov protikonkurenčnih dejavnosti na pomembne interese pogodbenice, ki izvaja ukrepe, v primerjavi z učinki na pomembne interese druge pogodbenice;

| (b) | relativno pomembnost za protikonkurenčne dejavnosti, ravnanja ali transakcije, ki se izvajajo na ozemlju ene pogodbenice v primerjavi z ravnanjem ali transakcijami, ki se izvajajo na ozemlju druge pogodbenice; |
| --- | --- |

(b)

relativno pomembnost za protikonkurenčne dejavnosti, ravnanja ali transakcije, ki se izvajajo na ozemlju ene pogodbenice v primerjavi z ravnanjem ali transakcijami, ki se izvajajo na ozemlju druge pogodbenice;

| (c) | mera, v kateri bi bili prizadeti ukrepi uveljavljanja, ki jih sprejme druga pogodbenica za iste posameznike, pravne ali fizične osebe; |
| --- | --- |

(c)

mera, v kateri bi bili prizadeti ukrepi uveljavljanja, ki jih sprejme druga pogodbenica za iste posameznike, pravne ali fizične osebe;

| (d) | obseg, do katerega bosta obe pogodbenici osebam zasebnega prava, fizičnim ali pravnim, postavili nasprotujoče zahteve. |
| --- | --- |

(d)

obseg, do katerega bosta obe pogodbenici osebam zasebnega prava, fizičnim ali pravnim, postavili nasprotujoče zahteve.

Člen 6

Aktivna kurtoazija

1.   Če organ za konkurenco pogodbenice meni, da protikonkurenčne dejavnosti, ki se izvajajo na ozemlju druge pogodbenice, negativno vplivajo na pomembne interese prve, ta organ za konkurenco ob upoštevanju pomembnosti izogibanja sporom glede pristojnosti in ob upoštevanju dejstva, da bi lahko organ za konkurenco druge pogodbenice učinkovitejše izvedel ukrepe izvrševanja za take protikonkurenčne dejavnosti, lahko zaprosi, da organ za konkurenco druge pogodbenice začne izvajati ustrezne ukrepe izvrševanja.

2.   Ta prošnja je kolikor mogoče natančno opredeljena, kar zadeva naravo protikonkurenčnega ravnanja in njegovih učinkov na pomembne interese pogodbenice pristojnega organa prosilca, ter vsebuje ponudbo o nadaljnjih informacijah in nadaljnjem sodelovanju, ki jih ta organ lahko zagotovi.

3.   Zaprošeni organ skrbno prouči, ali naj ukrepe izvrševanja sprejme ali podaljša tiste, ki jih je že sprejel v zvezi s protikonkurenčnim ravnanjem, opredeljenim v prošnji. Zaprošeni pristojni organ za konkurenco obvesti prosilca o svoji odločitvi takoj, ko je to mogoče. Če zaprošeni pristojni organ za konkurenco sprejme ukrepe izvrševanja, prosilca obvesti o izidu takšnih ukrepov in kolikor je mogoče o pomembnih vmesnih dogodkih.

4.   Ta člen v ničemer ne omejuje diskrecijske pravice pristojnega organa za konkurenco zaprošene pogodbenice, da na podlagi njenega konkurenčnega prava in politike na tem področju sprejme ali ne sprejme ukrepe izvrševanja v zvezi s protikonkurenčnim ravnanjem, opredeljenim v prošnji, niti ne preprečuje pristojnemu organu za konkurenco pogodbenice prosilke, da umakne svojo prošnjo.

Člen 7

Zaupnost

1.   Ne glede na druge določbe tega sporazuma ni nobena pogodbenica zavezana posredovati informacij drugi pogodbenici, če je takšno posredovanje po zakonodaji pogodbenice, ki ima informacije, prepovedano ali nezdružljivo z njenimi pomembnimi interesi.

| 2. | (a) | Evropska skupnost na podlagi tega sporazuma ni zavezana posredovati Republiki Koreji zaupne informacije, ki jih zajemata člen 28 Uredbe Sveta (ES) št. 1/2003 in člen 17 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004, razen informacij, ki jih posreduje v skladu z določbami člena 4(4) tega sporazuma. |
| --- | --- | --- |
| (b) | Vlada Republike Koreje na podlagi tega sporazuma ni zavezana posredovati Evropski skupnosti zaupne informacije, ki jih zajemata člen 62 akta o urejanju monopolov in pošteni trgovini ter člen 9 akta o razkritju podatkov s strani javnih organov, razen informacij, ki jih posreduje v skladu z določbami člena 4(4) tega sporazuma. |

2.

(a)

Evropska skupnost na podlagi tega sporazuma ni zavezana posredovati Republiki Koreji zaupne informacije, ki jih zajemata člen 28 Uredbe Sveta (ES) št. 1/2003 in člen 17 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004, razen informacij, ki jih posreduje v skladu z določbami člena 4(4) tega sporazuma.

(b)

Vlada Republike Koreje na podlagi tega sporazuma ni zavezana posredovati Evropski skupnosti zaupne informacije, ki jih zajemata člen 62 akta o urejanju monopolov in pošteni trgovini ter člen 9 akta o razkritju podatkov s strani javnih organov, razen informacij, ki jih posreduje v skladu z določbami člena 4(4) tega sporazuma.

| 3. | (a) | Informacije, razen javno dostopnih informacij, ki jih ena pogodbenica sporoči drugi pogodbenici v skladu s tem sporazumom, mora pogodbenica, ki so ji informacije namenjene, uporabiti samo za preiskovanje protikonkurenčnih dejavnosti s skladu s svojim konkurenčnim pravom v povezavi z zadevo, opredeljeno v zahtevi. |
| --- | --- | --- |
| (b) | Kadar pogodbenica posreduje zaupne informacije v skladu s tem sporazumom, pogodbenica, ki so ji informacije namenjene, skladno s svojo zakonodajo varuje njihovo zaupnost. |

3.

(a)

Informacije, razen javno dostopnih informacij, ki jih ena pogodbenica sporoči drugi pogodbenici v skladu s tem sporazumom, mora pogodbenica, ki so ji informacije namenjene, uporabiti samo za preiskovanje protikonkurenčnih dejavnosti s skladu s svojim konkurenčnim pravom v povezavi z zadevo, opredeljeno v zahtevi.

(b)

Kadar pogodbenica posreduje zaupne informacije v skladu s tem sporazumom, pogodbenica, ki so ji informacije namenjene, skladno s svojo zakonodajo varuje njihovo zaupnost.

4.   Pogodbenica lahko zahteva, da se informacije, sporočene na podlagi tega sporazuma, uporabijo samo v skladu z pogoji, ki jih lahko določi. Pogodbenica, ki prejme informacije, jih brez predhodnega pisnega soglasja druge pogodbenice ne uporabi na način, ki je v nasprotju s takšnimi pogoji.

5.   Vsaka pogodbenica lahko omeji informacije, ki jih posreduje drugi pogodbenici, kadar slednja ne more dati zahtevanih zagotovil glede zaupnosti, pogojev, ki jih določi, ali glede omejitve namenov, v katere bodo informacije uporabljene.

6.   Ta člen ne preprečuje uporabe ali razkritja javnosti nedostopnih informacij s strani pogodbenice, ki take informacije prejme, če:

| (a) | je pogodbenica, ki je informacije posredovala, dala predhodno pisno soglasje za tako uporabo ali razkritje, ali |
| --- | --- |

(a)

je pogodbenica, ki je informacije posredovala, dala predhodno pisno soglasje za tako uporabo ali razkritje, ali

| (b) | mora pogodbenica, ki informacije prejme, to storiti po svoji zakonodaji. V takem primeru pogodbenica, ki prejme informacije:






  (i) | ne sprejme ukrepov, katerih posledica je lahko pravna obveznost, da se tretji stranki ali drugim organom dajo na voljo informacije, zaupne po tem sporazumu, brez predhodnega pisnega soglasja pogodbenice, ki je informacije posredovala; |
| --- | --- | --- |

(b)

mora pogodbenica, ki informacije prejme, to storiti po svoji zakonodaji. V takem primeru pogodbenica, ki prejme informacije:

(i)

ne sprejme ukrepov, katerih posledica je lahko pravna obveznost, da se tretji stranki ali drugim organom dajo na voljo informacije, zaupne po tem sporazumu, brez predhodnega pisnega soglasja pogodbenice, ki je informacije posredovala;

| (ii) | vedno, kadar je mogoče, o taki uporabi ali razkritju vnaprej obvesti pogodbenico, ki je informacije posredovala, in se na njeno zahtevo posvetuje z njo ter ustrezno upošteva njene pomembne interese, in |
| --- | --- |

(ii)

vedno, kadar je mogoče, o taki uporabi ali razkritju vnaprej obvesti pogodbenico, ki je informacije posredovala, in se na njeno zahtevo posvetuje z njo ter ustrezno upošteva njene pomembne interese, in

| (iii) | uporabi vsa razpoložljiva sredstva na podlagi veljavne zakonodaje, da obdrži zaupnost prejetih informacij, če so ji predložene vloge tretje strani ali drugih organov za razkritje teh informacij, razen če ni drugače dogovorjeno s pogodbenico, ki je informacije posredovala. |
| --- | --- |

(iii)

uporabi vsa razpoložljiva sredstva na podlagi veljavne zakonodaje, da obdrži zaupnost prejetih informacij, če so ji predložene vloge tretje strani ali drugih organov za razkritje teh informacij, razen če ni drugače dogovorjeno s pogodbenico, ki je informacije posredovala.

7.   Pristojni organ za konkurenco Evropske skupnosti:

| (a) | obvesti pristojne organe države članice ali držav članic, katerih pomembni interesi so prizadeti, o uradnih obvestilih, ki jih je nanj naslovil pristojni organ za konkurenco Koreje; |
| --- | --- |

(a)

obvesti pristojne organe države članice ali držav članic, katerih pomembni interesi so prizadeti, o uradnih obvestilih, ki jih je nanj naslovil pristojni organ za konkurenco Koreje;

| (b) | obvesti pristojne organe države članice ali držav članic o sodelovanju in usklajevanju ukrepov izvrševanja; in |
| --- | --- |

(b)

obvesti pristojne organe države članice ali držav članic o sodelovanju in usklajevanju ukrepov izvrševanja; in

| (c) | zagotovi, da javnosti nedostopne informacije, ki so posredovane pristojnim organom države članice ali držav članic na podlagi pododstavkov (a) in (b) ne bodo uporabljene v druge namene, kakor za tiste, ki jih predvideva člen 1(1) tega sporazuma, in tudi da ne bodo razkrite. |
| --- | --- |

(c)

zagotovi, da javnosti nedostopne informacije, ki so posredovane pristojnim organom države članice ali držav članic na podlagi pododstavkov (a) in (b) ne bodo uporabljene v druge namene, kakor za tiste, ki jih predvideva člen 1(1) tega sporazuma, in tudi da ne bodo razkrite.

Člen 8

Posvetovanje

1.   Pogodbenici se na zahtevo katere koli izmed njiju med seboj posvetujeta o vseh vprašanjih, ki se lahko pojavijo pri izvajanju tega sporazuma.

2.   Pristojna organa za konkurenco pogodbenic se najmanj enkrat na leto sestaneta in lahko:

| (a) | izmenjata informacije o njunih trenutnih prizadevanjih in prednostnih nalogah v zvezi s konkurenčnim pravom vsake pogodbenice; |
| --- | --- |

(a)

izmenjata informacije o njunih trenutnih prizadevanjih in prednostnih nalogah v zvezi s konkurenčnim pravom vsake pogodbenice;

| (b) | izmenjata informacije o ekonomskih sektorjih, ki so v njunem skupnem interesu; |
| --- | --- |

(b)

izmenjata informacije o ekonomskih sektorjih, ki so v njunem skupnem interesu;

| (c) | razpravljata o političnih vprašanjih skupnega interesa; in |
| --- | --- |

(c)

razpravljata o političnih vprašanjih skupnega interesa; in

| (d) | obravnavata zadeve, ki so v skupnem interesu in se nanašajo na uporabo konkurenčnega prava vsake pogodbenice. |
| --- | --- |

(d)

obravnavata zadeve, ki so v skupnem interesu in se nanašajo na uporabo konkurenčnega prava vsake pogodbenice.

Člen 9

Komunikacija v skladu s Sporazumom

Komunikacija v skladu s tem sporazumom lahko poteka neposredno med organoma za konkurenco pogodbenic. Vendar pa se uradna obvestila v okviru člena 2(3) in zahteve iz člena 6(1) takoj pisno potrdijo po diplomatskih poteh in vsebujejo informacije, ki sta si jih predhodno izmenjala organa za konkurenco.

Člen 10

Obstoječa zakonodaja

1.   Ta sporazum se izvaja v okviru posameznih zakonov in predpisov pogodbenic.

2.   Ta sporazum v ničemer ne posega v politiko ali sodno pristojnost ene ali druge pogodbenice glede katerega koli vprašanja o pristojnosti.

3.   Ta sporazum v ničemer ne posega v pravice in obveznosti ene ali druge pogodbenice, ki izhajajo iz drugih mednarodnih sporazumov ali zakonodaje Republike Koreje in Evropske skupnosti.

Člen 11

Začetek veljavnosti, odpoved in pregled

1.   Ta sporazum začne veljati z dnem, ko si strani izmenjata pisni obvestili o izpolnitvi pravnih zahtev za začetek veljavnosti tega sporazuma.

2.   Ta sporazum ostane veljaven šestdeset (60) dni po datumu, ko ena od pogodbenic pisno, po diplomatski poti obvesti drugo pogodbenico o svoji nameri, da bo odpovedala sporazum.

3.   Pogodbenici se najpozneje v petih (5) letih od začetka veljavnosti tega sporazuma odločita pregledati njegovo izvajanje, da bi ocenili svoje dejavnosti sodelovanja, določili dodatna področja, na katerih bi lahko uspešno sodelovali, ter opredelili druge načine, s katerimi bi lahko izboljšali ta sporazum. Pogodbenici se strinjata, da bo ta pregled vključeval tudi analizo dejanskih ali možnih primerov, da se ugotovi, ali je s tesnejšim sodelovanjem mogoče bolje izpolnjevati njune interese.

4.   Ta sporazum se lahko spremeni s pisnim soglasjem pogodbenic. Takšne spremembe začnejo veljati v skladu s postopki iz odstavka 1 tega člena.

V POTRDITEV TEGA so spodaj podpisani, ki sta jih v ta namen ustrezno pooblastili pogodbenici, podpisali ta sporazum.

V Seulu, dne 23. maja 2009, sestavljeno v dveh izvodih v bolgarskem, češkem, danskem, nizozemskem, angleškem, estonskem, finskem, francoskem, nemškem, grškem, madžarskem, italijanskem, latvijskem, litovskem, malteškem, poljskem, portugalskem, romunskem, slovaškem, slovenskem, španskem, švedskem in korejskem jeziku. V primeru razhajanj besedili v angleškem in korejskem jeziku prevladata nad besedili v drugih jezikih.

За Европейската общност

Por la Comunidad Europea

Za Evropské společenství

For Det Europæiske Fællesskab

Für die Europäische Gemeinschaft

Euroopa Ühenduse nimel

Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα

For the European Community

Pour la Communauté européenne

Per la Comunità europea

Eiropas Kopienas vārdā

Europos bendrijos vardu

Az Európai Közösség részéről

Għall-Komunitá Ewropea

Voor de Europese Gemeenschap

W imieniu Wspólnoty Europejskiej

Pela Comunidade Europeia

Pentru Comunitatea Europeană

Za Európske spoločenstvo

Za Evropsko skupnost

Euroopan yhteisön puolesta

På Europeiska gemenskapen vägnar

Image

Image

Image

За правителството на Република Корея

Por el Gobierno de la República de Corea

Za vládu Korejské republiky

For Republikken Koreas regering

Für die Regierung der Republik Korea

Korea Vabariigi Valitsuse nimel

Για την Κυβέρνηση της Δημοκρατίας της Κορέας

For the Government of the Republic of Korea

Pour le gouvernement de la République de Corée

Per il governo della Repubblica di Corea

Korejas Republikas valdības vārdā

Korėjos Respublikos Vyriausybės vardu

A Koreai Köztársaság kormánya részéről

Għall-Gvern tar-Repubblika tal-Korea

Voor de Regering van de Republiek Korea

W imieniu rządu Republiki Korei

Pelo Governo da República da Coreia

Pentru Guvernul Republicii Coreea

Za vládu Kórejskej republiky

Za Vlado Republike Korejo

Korean tasavallan hallituksen puolesta

På Republiken Koreas regerings vägnar

Image

Image

---

| 4.8.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 202/42 |
| --- | --- | --- | --- |

4.8.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 202/42

---

ODLOČBA SVETA

z dne 7. julija 2009

o obstoju čezmernega primanjkljaja na Malti

(2009/587/ES)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 104(6) Pogodbe,

ob upoštevanju priporočila Komisije,

ob upoštevanju pripomb, ki jih je predložila Malta,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 104 Pogodbe se države članice izogibajo čezmernemu javnofinančnemu primanjkljaju. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 104 Pogodbe se države članice izogibajo čezmernemu javnofinančnemu primanjkljaju.

| (2) | Pakt za stabilnost in rast temelji na cilju zdravih javnih financ kot sredstvu za izboljšanje pogojev za stabilnost cen in za močno trajnostno rast, ki prispeva k ustvarjanju delovnih mest. |
| --- | --- |

(2)

Pakt za stabilnost in rast temelji na cilju zdravih javnih financ kot sredstvu za izboljšanje pogojev za stabilnost cen in za močno trajnostno rast, ki prispeva k ustvarjanju delovnih mest.

| (3) | Postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem iz člena 104 Pogodbe, kot je pojasnjen v Uredbi Sveta (ES) št. 1467/97 z dne 7. julija 1997 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem (1), ki je del Pakta za stabilnost in rast, določa odločbo o obstoju čezmernega primanjkljaja. Protokol o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki je priloga k Pogodbi, vsebuje dodatne določbe glede izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem. Uredba Sveta (ES) št. 3605/93 (2) določa podrobna pravila in opredelitve za uporabo določb navedenega protokola. |
| --- | --- |

(3)

Postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem iz člena 104 Pogodbe, kot je pojasnjen v Uredbi Sveta (ES) št. 1467/97 z dne 7. julija 1997 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem (1), ki je del Pakta za stabilnost in rast, določa odločbo o obstoju čezmernega primanjkljaja. Protokol o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki je priloga k Pogodbi, vsebuje dodatne določbe glede izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem. Uredba Sveta (ES) št. 3605/93 (2) določa podrobna pravila in opredelitve za uporabo določb navedenega protokola.

| (4) | Leta 2005 je bil Pakt za stabilnost in rast prenovljen, da bi se okrepili njegova učinkovitost in gospodarski temelji ter ohranila dolgoročna vzdržnost javnih financ. Cilj prenove pakta je bil še posebej zagotoviti, da se v vseh korakih postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem v celoti upošteva predvsem gospodarsko in proračunsko ozadje. Na ta način Pakt za stabilnost in rast zagotavlja okvir, ki podpira politike vlad za hitro ponovno vzpostavitev trdnega proračunskega stanja, pri čemer upošteva gospodarske razmere. |
| --- | --- |

(4)

Leta 2005 je bil Pakt za stabilnost in rast prenovljen, da bi se okrepili njegova učinkovitost in gospodarski temelji ter ohranila dolgoročna vzdržnost javnih financ. Cilj prenove pakta je bil še posebej zagotoviti, da se v vseh korakih postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem v celoti upošteva predvsem gospodarsko in proračunsko ozadje. Na ta način Pakt za stabilnost in rast zagotavlja okvir, ki podpira politike vlad za hitro ponovno vzpostavitev trdnega proračunskega stanja, pri čemer upošteva gospodarske razmere.

| (5) | V skladu s členom 104(5) Pogodbe mora Komisija Svetu predložiti mnenje, če meni, da v državi članici obstaja čezmerni primanjkljaj ali tveganje zanj. Komisija je na podlagi svojega poročila v skladu s členom 104(3) Pogodbe in mnenja Ekonomsko-finančnega odbora v skladu s členom 104(4) Pogodbe ugotovila, da na Malti obstaja čezmerni primanjkljaj. Komisija je zato 24. junija 2009 Svetu predložila zadevno mnenje v zvezi s Malto (3). |
| --- | --- |

(5)

V skladu s členom 104(5) Pogodbe mora Komisija Svetu predložiti mnenje, če meni, da v državi članici obstaja čezmerni primanjkljaj ali tveganje zanj. Komisija je na podlagi svojega poročila v skladu s členom 104(3) Pogodbe in mnenja Ekonomsko-finančnega odbora v skladu s členom 104(4) Pogodbe ugotovila, da na Malti obstaja čezmerni primanjkljaj. Komisija je zato 24. junija 2009 Svetu predložila zadevno mnenje v zvezi s Malto (3).

| (6) | V skladu s členom 104(6) Pogodbe Svet upošteva morebitne pripombe, ki jih želi predložiti zadevna država članica, preden po opravljeni celoviti oceni odloči, ali čezmerni primanjkljaj obstaja. V primeru Malte je Svet na podlagi te celovite ocene prišel do ugotovitev v tej odločbi. |
| --- | --- |

(6)

V skladu s členom 104(6) Pogodbe Svet upošteva morebitne pripombe, ki jih želi predložiti zadevna država članica, preden po opravljeni celoviti oceni odloči, ali čezmerni primanjkljaj obstaja. V primeru Malte je Svet na podlagi te celovite ocene prišel do ugotovitev v tej odločbi.

| (7) | Na podlagi podatkov, ki so jih marca 2009 sporočili malteški organi in jih je nato potrdil Eurostat, je javnofinančni primanjkljaj Malte v letu 2008 dosegel 4,7 % BDP in tako znatno presegel referenčno vrednost 3 % BDP. Primanjkljaj ni blizu referenčne vrednosti 3 % BDP, preseganje referenčne vrednosti pa ne more veljati za izjemno v smislu Pogodbe ter Pakta za stabilnost in rast. Zlasti primanjkljaj ni posledica izrednega dogodka ali resnega upada gospodarske rasti v letu 2008 v smislu Pogodbe ter Pakta za stabilnost in rast. Realna rast BDP je bila med letoma 2005 in 2007 na letni ravni namreč nad 3 %, kar je znatno više od potencialne rasti. Gospodarska rast se je v letu 2008 upočasnila, vendar je ostala pozitivna in znaša 1,6 % in je bila glede na zadnje podatke popravljena navzgor, na 2,5 %. Poleg tega ni mogoče oceniti, da je preseganje referenčne vrednosti začasno. V skladu z napovedjo služb Komisije iz pomladi 2009 naj bi se razmerje primanjkljaja zmanjšalo, vendar v obdobju napovedi ostalo nad pragom, in sicer na 3,6 % BDP v letu 2009, in ob običajni predpostavki, da se politika ne bo spremenila, 3,2 % BDP v letu 2010. Merilo glede primanjkljaja, določeno v Pogodbi, torej ni izpolnjeno. |
| --- | --- |

(7)

Na podlagi podatkov, ki so jih marca 2009 sporočili malteški organi in jih je nato potrdil Eurostat, je javnofinančni primanjkljaj Malte v letu 2008 dosegel 4,7 % BDP in tako znatno presegel referenčno vrednost 3 % BDP. Primanjkljaj ni blizu referenčne vrednosti 3 % BDP, preseganje referenčne vrednosti pa ne more veljati za izjemno v smislu Pogodbe ter Pakta za stabilnost in rast. Zlasti primanjkljaj ni posledica izrednega dogodka ali resnega upada gospodarske rasti v letu 2008 v smislu Pogodbe ter Pakta za stabilnost in rast. Realna rast BDP je bila med letoma 2005 in 2007 na letni ravni namreč nad 3 %, kar je znatno više od potencialne rasti. Gospodarska rast se je v letu 2008 upočasnila, vendar je ostala pozitivna in znaša 1,6 % in je bila glede na zadnje podatke popravljena navzgor, na 2,5 %. Poleg tega ni mogoče oceniti, da je preseganje referenčne vrednosti začasno. V skladu z napovedjo služb Komisije iz pomladi 2009 naj bi se razmerje primanjkljaja zmanjšalo, vendar v obdobju napovedi ostalo nad pragom, in sicer na 3,6 % BDP v letu 2009, in ob običajni predpostavki, da se politika ne bo spremenila, 3,2 % BDP v letu 2010. Merilo glede primanjkljaja, določeno v Pogodbi, torej ni izpolnjeno.

| (8) | Bruto javni dolg je od leta 2003 nad referenčno vrednostjo 60 % BDP in je leta 2008 znašal 64,1 % BDP. V skladu z napovedjo služb Komisije iz pomladi 2009 naj bi javni dolg naraščal in do leta 2010 dosegel skoraj 69 %. Za delež dolga ne more veljati, da se zadosti znižuje in dovolj hitro približuje referenčni vrednosti v smislu Pogodbe ter Pakta za stabilnost in rast. Merilo glede dolga, določeno v Pogodbi, torej ni izpolnjeno. |
| --- | --- |

(8)

Bruto javni dolg je od leta 2003 nad referenčno vrednostjo 60 % BDP in je leta 2008 znašal 64,1 % BDP. V skladu z napovedjo služb Komisije iz pomladi 2009 naj bi javni dolg naraščal in do leta 2010 dosegel skoraj 69 %. Za delež dolga ne more veljati, da se zadosti znižuje in dovolj hitro približuje referenčni vrednosti v smislu Pogodbe ter Pakta za stabilnost in rast. Merilo glede dolga, določeno v Pogodbi, torej ni izpolnjeno.

| (9) | V skladu s členom 2(4) Uredbe (ES) št. 1467/97 se „pomembni dejavniki“ v korakih, ki vodijo do odločitve Sveta o obstoju čezmernega primanjkljaja v skladu s členom 104(6) Pogodbe, lahko upoštevajo le, če je v celoti izpolnjen dvojni pogoj – da primanjkljaj ostaja blizu referenčne vrednosti in da je referenčna vrednost presežena začasno. V primeru Malte dvojni pogoj ni izpolnjen. Zato v korakih, ki vodijo do te odločbe, pomembni dejavniki niso upoštevani – |
| --- | --- |

(9)

V skladu s členom 2(4) Uredbe (ES) št. 1467/97 se „pomembni dejavniki“ v korakih, ki vodijo do odločitve Sveta o obstoju čezmernega primanjkljaja v skladu s členom 104(6) Pogodbe, lahko upoštevajo le, če je v celoti izpolnjen dvojni pogoj – da primanjkljaj ostaja blizu referenčne vrednosti in da je referenčna vrednost presežena začasno. V primeru Malte dvojni pogoj ni izpolnjen. Zato v korakih, ki vodijo do te odločbe, pomembni dejavniki niso upoštevani –

SPREJEL NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Iz celovite ocene sledi, da na Malti obstaja čezmerni primanjkljaj.

Člen 2

To odločba je naslovljena na Republiko Malto.

V Bruslju, 7. julija 2009

Za Svet

Predsednik

C. BILDT

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 6.

1

(2)  UL L 332, 31.12.1993, str. 7.

2

(3)  Vsi dokumenti o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem za Malto so na voljo na spletni strani: http://ec.europa.eu/economy_finance/netstartsearch/pdfsearch/pdf.cfm?mode=_m2

3

---

| 4.8.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 202/44 |
| --- | --- | --- | --- |

4.8.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 202/44

---

ODLOČBA SVETA

z dne 7. julija 2009

o obstoju čezmernega primanjkljaja v Litvi

(2009/588/ES)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 104(6) Pogodbe,

ob upoštevanju priporočila Komisije,

ob upoštevanju pripomb, ki jih je predložila Litva,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 104 Pogodbe se države članice izogibajo čezmernemu javnofinančnemu primanjkljaju. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 104 Pogodbe se države članice izogibajo čezmernemu javnofinančnemu primanjkljaju.

| (2) | Pakt za stabilnost in rast temelji na cilju zdravih javnih financ kot sredstvu za izboljšanje pogojev za stabilnost cen in za močno trajnostno rast, ki prispeva k ustvarjanju delovnih mest. |
| --- | --- |

(2)

Pakt za stabilnost in rast temelji na cilju zdravih javnih financ kot sredstvu za izboljšanje pogojev za stabilnost cen in za močno trajnostno rast, ki prispeva k ustvarjanju delovnih mest.

| (3) | Postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem iz člena 104 Pogodbe, kot je pojasnjen v Uredbi Sveta (ES) št. 1467/97 z dne 7. julija 1997 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem (1), ki je del Pakta za stabilnost in rast, določa odločitev o obstoju čezmernega primanjkljaja. Protokol o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki je priložen k Pogodbi, vsebuje dodatne določbe glede izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem. Uredba Sveta (ES) št. 3605/93 (2) določa podrobna pravila in opredelitve za uporabo določb navedenega protokola. |
| --- | --- |

(3)

Postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem iz člena 104 Pogodbe, kot je pojasnjen v Uredbi Sveta (ES) št. 1467/97 z dne 7. julija 1997 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem (1), ki je del Pakta za stabilnost in rast, določa odločitev o obstoju čezmernega primanjkljaja. Protokol o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki je priložen k Pogodbi, vsebuje dodatne določbe glede izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem. Uredba Sveta (ES) št. 3605/93 (2) določa podrobna pravila in opredelitve za uporabo določb navedenega protokola.

| (4) | Leta 2005 je bil Pakt za stabilnost in rast prenovljen, da bi se okrepili njegova učinkovitost in gospodarski temelji ter ohranila dolgoročna vzdržnost javnih financ. Cilj prenove pakta je bil še posebej zagotoviti, da se v vseh korakih postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem v celoti upošteva predvsem gospodarsko in proračunsko ozadje. Na ta način Pakt za stabilnost in rast zagotavlja okvir, ki podpira politike vlad za hitro ponovno vzpostavitev trdnega proračunskega stanja, pri tem pa upošteva gospodarske razmere. |
| --- | --- |

(4)

Leta 2005 je bil Pakt za stabilnost in rast prenovljen, da bi se okrepili njegova učinkovitost in gospodarski temelji ter ohranila dolgoročna vzdržnost javnih financ. Cilj prenove pakta je bil še posebej zagotoviti, da se v vseh korakih postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem v celoti upošteva predvsem gospodarsko in proračunsko ozadje. Na ta način Pakt za stabilnost in rast zagotavlja okvir, ki podpira politike vlad za hitro ponovno vzpostavitev trdnega proračunskega stanja, pri tem pa upošteva gospodarske razmere.

| (5) | V skladu s členom 104(5) Pogodbe mora Komisija Svetu predložiti mnenje, če meni, da v državi članici obstaja čezmerni primanjkljaj ali tveganje zanj. Komisija je na podlagi svojega poročila po členu 104(3) Pogodbe in mnenja Ekonomsko-finančnega odbora po členu 104(4) ugotovila, da v Litvi obstaja čezmerni primanjkljaj. Komisija je zato 24. junija 2009 Svetu predložila zadevno mnenje v zvezi z Litvo (3). |
| --- | --- |

(5)

V skladu s členom 104(5) Pogodbe mora Komisija Svetu predložiti mnenje, če meni, da v državi članici obstaja čezmerni primanjkljaj ali tveganje zanj. Komisija je na podlagi svojega poročila po členu 104(3) Pogodbe in mnenja Ekonomsko-finančnega odbora po členu 104(4) ugotovila, da v Litvi obstaja čezmerni primanjkljaj. Komisija je zato 24. junija 2009 Svetu predložila zadevno mnenje v zvezi z Litvo (3).

| (6) | V skladu s členom 104(6) Pogodbe Svet upošteva morebitne pripombe, ki jih želi predložiti zadevna država članica, preden po opravljeni celoviti oceni odloči, ali čezmerni primanjkljaj obstaja. V primeru Litve je Svet na podlagi te celovite ocene prišel do ugotovitve v tej odločbi. |
| --- | --- |

(6)

V skladu s členom 104(6) Pogodbe Svet upošteva morebitne pripombe, ki jih želi predložiti zadevna država članica, preden po opravljeni celoviti oceni odloči, ali čezmerni primanjkljaj obstaja. V primeru Litve je Svet na podlagi te celovite ocene prišel do ugotovitve v tej odločbi.

| (7) | Po podatkih iz obvestila litvanskih oblasti o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem je javnofinančni primanjkljaj Litve v letu 2008 dosegel 3,2 % BDP in tako presegel referenčno vrednost 3 % BDP. Primanjkljaj je bil blizu referenčne vrednosti 3 % BDP, vendar preseganje referenčne vrednosti ne more veljati za izjemno v smislu Pogodbe ter Pakta za stabilnost in rast. Predvsem primanjkljaj ni bil posledica resnega gospodarskega upada v letu 2008, ko se je rast BDP z 8,9 % leta 2007 znižala na 3,0 %. Zgolj zaradi tega letnega povprečja rasti primanjkljaja za leto 2008 ni mogoče razumeti kot izjemnega. Poleg tega ni mogoče oceniti, da je preseganje referenčne vrednosti začasno. V skladu z napovedjo služb Komisije iz pomladi 2009 ter ob upoštevanju ukrepov za tekoče leto v proračunu za leto 2009 in dodatnem proračunu, ki ga je parlament sprejel maja, se naj bi primanjkljaj leta 2009 povečal na 5,4 % BDP in se nato leta 2010 ob nespremenjeni politiki še poslabšal na 8,0 % BDP. Merilo glede primanjkljaja, določeno v Pogodbi, torej ni izpolnjeno. |
| --- | --- |

(7)

Po podatkih iz obvestila litvanskih oblasti o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem je javnofinančni primanjkljaj Litve v letu 2008 dosegel 3,2 % BDP in tako presegel referenčno vrednost 3 % BDP. Primanjkljaj je bil blizu referenčne vrednosti 3 % BDP, vendar preseganje referenčne vrednosti ne more veljati za izjemno v smislu Pogodbe ter Pakta za stabilnost in rast. Predvsem primanjkljaj ni bil posledica resnega gospodarskega upada v letu 2008, ko se je rast BDP z 8,9 % leta 2007 znižala na 3,0 %. Zgolj zaradi tega letnega povprečja rasti primanjkljaja za leto 2008 ni mogoče razumeti kot izjemnega. Poleg tega ni mogoče oceniti, da je preseganje referenčne vrednosti začasno. V skladu z napovedjo služb Komisije iz pomladi 2009 ter ob upoštevanju ukrepov za tekoče leto v proračunu za leto 2009 in dodatnem proračunu, ki ga je parlament sprejel maja, se naj bi primanjkljaj leta 2009 povečal na 5,4 % BDP in se nato leta 2010 ob nespremenjeni politiki še poslabšal na 8,0 % BDP. Merilo glede primanjkljaja, določeno v Pogodbi, torej ni izpolnjeno.

| (8) | Bruto javnofinančni dolg je bil leta 2008 15,6 % BDP, torej veliko pod referenčno vrednostjo 60 % BDP. Kljub temu se na podlagi napovedi služb Komisije iz pomladi 2009 predvideva, da se bo hitro povečal na 22,6 % BDP v letu 2009 in na 31,9 % BDP v letu 2010, predvsem zaradi pričakovanega visokega primarnega primanjkljaja. |
| --- | --- |

(8)

Bruto javnofinančni dolg je bil leta 2008 15,6 % BDP, torej veliko pod referenčno vrednostjo 60 % BDP. Kljub temu se na podlagi napovedi služb Komisije iz pomladi 2009 predvideva, da se bo hitro povečal na 22,6 % BDP v letu 2009 in na 31,9 % BDP v letu 2010, predvsem zaradi pričakovanega visokega primarnega primanjkljaja.

| (9) | V skladu s Paktom za stabilnost in rast je treba ustrezno upoštevati reforme pokojninskega sistema, ki uvajajo večstebrni sistem. Ta vključuje obvezen, v celoti naložbeni pokojninski steber. Medtem ko je posledica izvajanja teh reform začasno poslabšanje proračunskega stanja, je dolgoročna vzdržnost javnih financ občutno boljša. Na podlagi ocen litovskih organov so neto stroški te reforme leta 2008 znašali 1,0 % BDP, zaradi začasnega zmanjšanja prispevkov s 5,5 % na 2,0 % pa naj bi se zmanjšali na 0,5 % leta 2009 in na 0,4 % leta 2010. V skladu s Paktom za stabilnost in rast se stroški lahko upoštevajo na linearno degresivni osnovi za prehodno obdobje in le, če primanjkljaj ostaja blizu referenčne vrednosti. V letu 2008, ki je edino leto, v katerem se za primanjkljaj lahko šteje, da je blizu referenčne vrednosti, naj bi prilagojeni primanjkljaj od upoštevanju neto stroškov reforme znašal 2,6 % BDP. Po drugi strani pa primanjkljaj, ki ga službe Komisije napovedujejo za leti 2009 in 2010, ni več blizu referenčne vrednosti in se zato stroški pokojninske reforme ne morejo upoštevati. |
| --- | --- |

(9)

V skladu s Paktom za stabilnost in rast je treba ustrezno upoštevati reforme pokojninskega sistema, ki uvajajo večstebrni sistem. Ta vključuje obvezen, v celoti naložbeni pokojninski steber. Medtem ko je posledica izvajanja teh reform začasno poslabšanje proračunskega stanja, je dolgoročna vzdržnost javnih financ občutno boljša. Na podlagi ocen litovskih organov so neto stroški te reforme leta 2008 znašali 1,0 % BDP, zaradi začasnega zmanjšanja prispevkov s 5,5 % na 2,0 % pa naj bi se zmanjšali na 0,5 % leta 2009 in na 0,4 % leta 2010. V skladu s Paktom za stabilnost in rast se stroški lahko upoštevajo na linearno degresivni osnovi za prehodno obdobje in le, če primanjkljaj ostaja blizu referenčne vrednosti. V letu 2008, ki je edino leto, v katerem se za primanjkljaj lahko šteje, da je blizu referenčne vrednosti, naj bi prilagojeni primanjkljaj od upoštevanju neto stroškov reforme znašal 2,6 % BDP. Po drugi strani pa primanjkljaj, ki ga službe Komisije napovedujejo za leti 2009 in 2010, ni več blizu referenčne vrednosti in se zato stroški pokojninske reforme ne morejo upoštevati.

| (10) | V skladu s členom 2(4) Uredbe (ES) št. 1467/97 se „pomembni dejavniki“ v korakih, ki vodijo do odločitve Sveta o obstoju čezmernega primanjkljaja v skladu s členom 104(6) Pogodbe, lahko upoštevajo le, če je v celoti izpolnjen dvojni pogoj – da primanjkljaj ostaja blizu referenčne vrednosti in da je referenčna vrednost presežena začasno. V primeru Litve ta dvojni pogoj ni izpolnjen. Zato v korakih, ki vodijo do te odločbe, pomembni dejavniki niso upoštevani – |
| --- | --- |

(10)

V skladu s členom 2(4) Uredbe (ES) št. 1467/97 se „pomembni dejavniki“ v korakih, ki vodijo do odločitve Sveta o obstoju čezmernega primanjkljaja v skladu s členom 104(6) Pogodbe, lahko upoštevajo le, če je v celoti izpolnjen dvojni pogoj – da primanjkljaj ostaja blizu referenčne vrednosti in da je referenčna vrednost presežena začasno. V primeru Litve ta dvojni pogoj ni izpolnjen. Zato v korakih, ki vodijo do te odločbe, pomembni dejavniki niso upoštevani –

SPREJEL NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Iz celovite ocene sledi, da v Litvi obstaja čezmerni primanjkljaj.

Člen 2

Ta odločba je naslovljena na Republiko Litvo.

V Bruslju, 7. julija 2009

Za Svet

Predsednik

C. BILDT

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 6.

1

(2)  UL L 332, 31.12.1993, str. 7.

2

(3)  Vsi dokumenti za Litvo, povezani s postopkom v zvezi s čezmernim primanjkljajem, so na voljo na spletni strani: http://ec.europa.eu/economy_finance/netstartsearch/pdfsearch/pdf.cfm?mode=_m2

3

---

| 4.8.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 202/46 |
| --- | --- | --- | --- |

4.8.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 202/46

---

ODLOČBA SVETA

z dne 7. julija 2009

o obstoju čezmernega primanjkljaja na Poljskem

(2009/589/ES)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 104(6) Pogodbe,

ob upoštevanju priporočila Komisije,

ob upoštevanju pripomb, ki jih je predložila Poljska,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 104 Pogodbe se države članice izogibajo čezmernemu javnofinančnemu primanjkljaju. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 104 Pogodbe se države članice izogibajo čezmernemu javnofinančnemu primanjkljaju.

| (2) | Pakt za stabilnost in rast temelji na cilju zdravih javnih financ kot sredstvu za izboljšanje pogojev za stabilnost cen in za močno trajnostno rast, ki pospešuje ustvarjanje delovnih mest. |
| --- | --- |

(2)

Pakt za stabilnost in rast temelji na cilju zdravih javnih financ kot sredstvu za izboljšanje pogojev za stabilnost cen in za močno trajnostno rast, ki pospešuje ustvarjanje delovnih mest.

| (3) | Postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem iz člena 104 Pogodbe, kot je pojasnjen v Uredbi Sveta (ES) št. 1467/97 z dne 7. julija 1997 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem (1), ki je del Pakta za stabilnost in rast, določa odločitev o obstoju čezmernega primanjkljaja. Protokol o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki je priloga k Pogodbi, vsebuje dodatne določbe glede izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem. Uredba Sveta (ES) št. 3605/93 (2) določa podrobna pravila in opredelitve za uporabo določb navedenega protokola. |
| --- | --- |

(3)

Postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem iz člena 104 Pogodbe, kot je pojasnjen v Uredbi Sveta (ES) št. 1467/97 z dne 7. julija 1997 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem (1), ki je del Pakta za stabilnost in rast, določa odločitev o obstoju čezmernega primanjkljaja. Protokol o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki je priloga k Pogodbi, vsebuje dodatne določbe glede izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem. Uredba Sveta (ES) št. 3605/93 (2) določa podrobna pravila in opredelitve za uporabo določb navedenega protokola.

| (4) | Leta 2005 je bil Pakt za stabilnost in rast prenovljen, da bi se okrepili njegova učinkovitost in gospodarski temelji ter ohranila dolgoročna vzdržnost javnih financ. Cilj prenove pakta je bil še posebej zagotoviti, da se v vseh korakih postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem v celoti upošteva predvsem gospodarsko in proračunsko ozadje. Na ta način Pakt za stabilnost in rast zagotavlja okvir, ki podpira politike vlad za hitro ponovno vzpostavitev trdnega proračunskega stanja, pri tem pa upošteva gospodarske razmere. |
| --- | --- |

(4)

Leta 2005 je bil Pakt za stabilnost in rast prenovljen, da bi se okrepili njegova učinkovitost in gospodarski temelji ter ohranila dolgoročna vzdržnost javnih financ. Cilj prenove pakta je bil še posebej zagotoviti, da se v vseh korakih postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem v celoti upošteva predvsem gospodarsko in proračunsko ozadje. Na ta način Pakt za stabilnost in rast zagotavlja okvir, ki podpira politike vlad za hitro ponovno vzpostavitev trdnega proračunskega stanja, pri tem pa upošteva gospodarske razmere.

| (5) | V skladu s členom 104(5) Pogodbe mora Komisija Svetu predložiti mnenje, če meni, da v državi članici obstaja čezmerni primanjkljaj ali tveganje zanj. Komisija je na podlagi svojega poročila po členu 104(3) Pogodbe in mnenja Ekonomsko-finančnega odbora po členu 104(4) Pogodbe ugotovila, da na Poljskem obstaja čezmerni primanjkljaj. Komisija je zato 24. junija 2009 Svetu predložila zadevno mnenje v zvezi s Poljsko (3). |
| --- | --- |

(5)

V skladu s členom 104(5) Pogodbe mora Komisija Svetu predložiti mnenje, če meni, da v državi članici obstaja čezmerni primanjkljaj ali tveganje zanj. Komisija je na podlagi svojega poročila po členu 104(3) Pogodbe in mnenja Ekonomsko-finančnega odbora po členu 104(4) Pogodbe ugotovila, da na Poljskem obstaja čezmerni primanjkljaj. Komisija je zato 24. junija 2009 Svetu predložila zadevno mnenje v zvezi s Poljsko (3).

| (6) | V skladu s členom 104(6) Pogodbe Svet upošteva morebitne pripombe, ki jih želi predložiti zadevna država članica, preden po opravljeni celoviti oceni odloči, ali čezmerni primanjkljaj obstaja. V primeru Poljske je Svet na podlagi te celovite ocene prišel do ugotovitev v tej odločbi. |
| --- | --- |

(6)

V skladu s členom 104(6) Pogodbe Svet upošteva morebitne pripombe, ki jih želi predložiti zadevna država članica, preden po opravljeni celoviti oceni odloči, ali čezmerni primanjkljaj obstaja. V primeru Poljske je Svet na podlagi te celovite ocene prišel do ugotovitev v tej odločbi.

| (7) | V skladu z obvestilom o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki so ga aprila 2009 predložili poljski organi in jih je nato potrdil Eurostat, je javnofinančni primanjkljaj Poljske v letu 2008 dosegel 3,9 % BDP in tako presegel referenčno vrednost 3 % BDP. Primanjkljaj ni bil blizu referenčne vrednosti 3 % BDP in preseganje referenčne vrednosti ne more veljati za izjemno v smislu Pogodbe ter Pakta za stabilnost in rast. Zlasti primanjkljaj ni posledica izrednega dogodka v smislu Pogodbe ter Pakta za stabilnost in rast. Poleg tega ni posledica resnega upada gospodarske rasti leta 2008 v smislu Pogodbe in Pakta za stabilnost in rast. Kljub temu, da se je letna rast v zadnjem četrtletju leta 2008 upočasnila na 3,3 %, kar je vplivalo na pobiranje prihodkov v zadnjem četrtletju leta in prispevalo k rezultatu, ki je bil slabši od pričakovanega, je bila splošna rast BDP leta 2008 še vedno relativno stabilna in je znašala 4,9 %.
  Ocenjuje se, da bo rast potencialnega BDP znašala 4,5 %, proizvodna vrzel pa bo dosegla približno 3,5 % potencialnega BDP, kar kaže na ugodne ciklične razmere. Poleg tega ni mogoče reči, da je preseganje referenčne vrednosti začasno. V skladu z napovedjo služb Komisije iz pomladi 2009 naj bi javnofinančni primanjkljaj dosegel 6,6 % BDP leta 2009 in ob nespremenjeni politiki 7,3 % leta 2010, medtem ko naj bi se BDP zmanjšal za 1,4 % leta 2009 in povečal za 0,8 % leta 2010. Primanjkljaj se bo leta 2009 povečal tudi po mnenju poljskih organov, ki so 22. junija 2009 v obvestilu o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem iz pomladi 2009 napovedali, da lahko javnofinančni primanjkljaj močno preseže 4,6 % BDP, ki je bil načrtovan za tekoče leto (4). Merilo glede primanjkljaja, določeno v Pogodbi, torej ni izpolnjeno. |
| --- | --- |

(7)

V skladu z obvestilom o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki so ga aprila 2009 predložili poljski organi in jih je nato potrdil Eurostat, je javnofinančni primanjkljaj Poljske v letu 2008 dosegel 3,9 % BDP in tako presegel referenčno vrednost 3 % BDP. Primanjkljaj ni bil blizu referenčne vrednosti 3 % BDP in preseganje referenčne vrednosti ne more veljati za izjemno v smislu Pogodbe ter Pakta za stabilnost in rast. Zlasti primanjkljaj ni posledica izrednega dogodka v smislu Pogodbe ter Pakta za stabilnost in rast. Poleg tega ni posledica resnega upada gospodarske rasti leta 2008 v smislu Pogodbe in Pakta za stabilnost in rast. Kljub temu, da se je letna rast v zadnjem četrtletju leta 2008 upočasnila na 3,3 %, kar je vplivalo na pobiranje prihodkov v zadnjem četrtletju leta in prispevalo k rezultatu, ki je bil slabši od pričakovanega, je bila splošna rast BDP leta 2008 še vedno relativno stabilna in je znašala 4,9 %.

Ocenjuje se, da bo rast potencialnega BDP znašala 4,5 %, proizvodna vrzel pa bo dosegla približno 3,5 % potencialnega BDP, kar kaže na ugodne ciklične razmere. Poleg tega ni mogoče reči, da je preseganje referenčne vrednosti začasno. V skladu z napovedjo služb Komisije iz pomladi 2009 naj bi javnofinančni primanjkljaj dosegel 6,6 % BDP leta 2009 in ob nespremenjeni politiki 7,3 % leta 2010, medtem ko naj bi se BDP zmanjšal za 1,4 % leta 2009 in povečal za 0,8 % leta 2010. Primanjkljaj se bo leta 2009 povečal tudi po mnenju poljskih organov, ki so 22. junija 2009 v obvestilu o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem iz pomladi 2009 napovedali, da lahko javnofinančni primanjkljaj močno preseže 4,6 % BDP, ki je bil načrtovan za tekoče leto (4). Merilo glede primanjkljaja, določeno v Pogodbi, torej ni izpolnjeno.

| (8) | Bruto javnofinančni dolg je leta 2008 znašal 47,1 % BDP, torej je bil pod referenčno vrednostjo 60 % BDP. Vendar pa bo zaradi pričakovanega visokega primanjkljaja po napovedi služb Komisije iz pomladi 2009 javni dolg leta 2010 najverjetneje dosegel skoraj 60 %. |
| --- | --- |

(8)

Bruto javnofinančni dolg je leta 2008 znašal 47,1 % BDP, torej je bil pod referenčno vrednostjo 60 % BDP. Vendar pa bo zaradi pričakovanega visokega primanjkljaja po napovedi služb Komisije iz pomladi 2009 javni dolg leta 2010 najverjetneje dosegel skoraj 60 %.

| (9) | V skladu s Paktom za stabilnost in rast bi bilo treba ustrezno upoštevati reforme pokojninskega sistema, ki uvajajo večstebrni sistem. Ta vključuje obvezen, v celoti naložbeni pokojninski steber. Medtem ko je posledica izvajanja teh reform začasno poslabšanje proračunskega stanja, je dolgoročna vzdržnost javnih financ občutno boljša. Na podlagi ocen poljskih organov, kar so poljski organi potrdili z dopisom z dne 22. junija, so neto stroški te reforme leta 2008 znašali 2,9 % BDP, leta 2009 pa so se povišali na 3,2 % BDP. V skladu s Paktom za stabilnost in rast se stroški lahko upoštevajo na linearno degresivni osnovi za prehodno obdobje in le, če primanjkljaj ostaja blizu referenčne vrednosti. Ker primanjkljaj v obdobju 2008–2010 ne ostaja blizu referenčne vrednosti, stroškov pokojninske reforme ni mogoče upoštevati. |
| --- | --- |

(9)

V skladu s Paktom za stabilnost in rast bi bilo treba ustrezno upoštevati reforme pokojninskega sistema, ki uvajajo večstebrni sistem. Ta vključuje obvezen, v celoti naložbeni pokojninski steber. Medtem ko je posledica izvajanja teh reform začasno poslabšanje proračunskega stanja, je dolgoročna vzdržnost javnih financ občutno boljša. Na podlagi ocen poljskih organov, kar so poljski organi potrdili z dopisom z dne 22. junija, so neto stroški te reforme leta 2008 znašali 2,9 % BDP, leta 2009 pa so se povišali na 3,2 % BDP. V skladu s Paktom za stabilnost in rast se stroški lahko upoštevajo na linearno degresivni osnovi za prehodno obdobje in le, če primanjkljaj ostaja blizu referenčne vrednosti. Ker primanjkljaj v obdobju 2008–2010 ne ostaja blizu referenčne vrednosti, stroškov pokojninske reforme ni mogoče upoštevati.

| (10) | V skladu s členom 2(4) Uredbe (ES) št. 1467/97 se „pomembni dejavniki“ v korakih, ki vodijo do odločitve Sveta o obstoju čezmernega primanjkljaja v skladu s členom 104(6) Pogodbe, lahko upoštevajo le, če je v celoti izpolnjen dvojni pogoj – da primanjkljaj ostaja blizu referenčne vrednosti in da je referenčna vrednost presežena začasno. V primeru Poljske dvojni pogoj ni izpolnjen. Zato v korakih, ki vodijo do te odločbe, pomembni dejavniki niso upoštevani – |
| --- | --- |

(10)

V skladu s členom 2(4) Uredbe (ES) št. 1467/97 se „pomembni dejavniki“ v korakih, ki vodijo do odločitve Sveta o obstoju čezmernega primanjkljaja v skladu s členom 104(6) Pogodbe, lahko upoštevajo le, če je v celoti izpolnjen dvojni pogoj – da primanjkljaj ostaja blizu referenčne vrednosti in da je referenčna vrednost presežena začasno. V primeru Poljske dvojni pogoj ni izpolnjen. Zato v korakih, ki vodijo do te odločbe, pomembni dejavniki niso upoštevani –

SPREJEL NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Iz celovite ocene sledi, da na Poljskem obstaja čezmerni primanjkljaj.

Člen 2

To odločba je naslovljena na Republiko Poljsko.

V Bruslju, 7. julija 2009

Za Svet

Predsednik

C. BILDT

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 6.

1

(2)  UL L 332, 31.12.1993, str. 7.

2

(3)  Vsi dokumenti, povezani s postopkom v zvezi s čezmernim primanjkljajem za Poljsko, so na voljo na spletni strani: http://ec.europa.eu/economy_finance/netstartsearch/pdfsearch/pdf.cfm?mode8=m2

3

(4)  Dopis ministra za finance Rostowskega komisarju Almunii.

4

---

| 4.8.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 202/48 |
| --- | --- | --- | --- |

4.8.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 202/48

---

ODLOČBA SVETA

z dne 7. julija 2009

o obstoju čezmernega primanjkljaja v Romuniji

(2009/590/ES)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 104(6) Pogodbe,

ob upoštevanju priporočila Komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 104 Pogodbe se države članice izogibajo čezmernemu javnofinančnemu primanjkljaju. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 104 Pogodbe se države članice izogibajo čezmernemu javnofinančnemu primanjkljaju.

| (2) | Pakt za stabilnost in rast temelji na cilju zdravih javnih financ kot sredstvu za izboljšanje pogojev za stabilnost cen in močno trajnostno rast, ki pospešuje ustvarjanje delovnih mest. |
| --- | --- |

(2)

Pakt za stabilnost in rast temelji na cilju zdravih javnih financ kot sredstvu za izboljšanje pogojev za stabilnost cen in močno trajnostno rast, ki pospešuje ustvarjanje delovnih mest.

| (3) | Postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem iz člena 104 Pogodbe, kot je pojasnjen v Uredbi Sveta (ES) št. 1467/97 z dne 7. julija 1997 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem (1), ki je del Pakta za stabilnost in rast, določa odločitev o obstoju čezmernega primanjkljaja. Protokol o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki je priloga k Pogodbi, vsebuje dodatne določbe glede izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem. Uredba Sveta (ES) št. 3605/93 (2) določa podrobna pravila in opredelitve za uporabo določb navedenega protokola. |
| --- | --- |

(3)

Postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem iz člena 104 Pogodbe, kot je pojasnjen v Uredbi Sveta (ES) št. 1467/97 z dne 7. julija 1997 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem (1), ki je del Pakta za stabilnost in rast, določa odločitev o obstoju čezmernega primanjkljaja. Protokol o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki je priloga k Pogodbi, vsebuje dodatne določbe glede izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem. Uredba Sveta (ES) št. 3605/93 (2) določa podrobna pravila in opredelitve za uporabo določb navedenega protokola.

| (4) | Leta 2005 je bil Pakt za stabilnost in rast prenovljen, da bi se okrepili njegova učinkovitost in gospodarski temelji ter ohranila dolgoročna vzdržnost javnih financ. Cilj prenove pakta je bil še posebej zagotoviti, da se v vseh korakih postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem v celoti upošteva predvsem gospodarsko in proračunsko ozadje. Na ta način Pakt za stabilnost in rast zagotavlja okvir, ki podpira politike vlad za hitro ponovno vzpostavitev stabilnega proračunskega položaja, pri tem pa upošteva gospodarske razmere. |
| --- | --- |

(4)

Leta 2005 je bil Pakt za stabilnost in rast prenovljen, da bi se okrepili njegova učinkovitost in gospodarski temelji ter ohranila dolgoročna vzdržnost javnih financ. Cilj prenove pakta je bil še posebej zagotoviti, da se v vseh korakih postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem v celoti upošteva predvsem gospodarsko in proračunsko ozadje. Na ta način Pakt za stabilnost in rast zagotavlja okvir, ki podpira politike vlad za hitro ponovno vzpostavitev stabilnega proračunskega položaja, pri tem pa upošteva gospodarske razmere.

| (5) | V skladu s členom 104(5) Pogodbe mora Komisija Svetu predložiti mnenje, če meni, da v državi članici obstaja čezmerni primanjkljaj ali tveganje zanj. Komisija je na podlagi svojega poročila po členu 104(3) Pogodbe in mnenja Ekonomsko-finančnega odbora po členu 104(4) Pogodbe ugotovila, da v Romuniji obstaja čezmerni primanjkljaj. Komisija je zato 13. maja 2009 Svetu predložila zadevno mnenje v zvezi z Romunijo (3). |
| --- | --- |

(5)

V skladu s členom 104(5) Pogodbe mora Komisija Svetu predložiti mnenje, če meni, da v državi članici obstaja čezmerni primanjkljaj ali tveganje zanj. Komisija je na podlagi svojega poročila po členu 104(3) Pogodbe in mnenja Ekonomsko-finančnega odbora po členu 104(4) Pogodbe ugotovila, da v Romuniji obstaja čezmerni primanjkljaj. Komisija je zato 13. maja 2009 Svetu predložila zadevno mnenje v zvezi z Romunijo (3).

| (6) | V skladu s členom 104(6) Pogodbe Svet upošteva morebitne pripombe, ki jih želi predložiti zadevna država članica, preden po opravljeni celoviti oceni odloči, ali čezmerni primanjkljaj obstaja. V primeru Romunije je Svet na podlagi te celovite ocene prišel do ugotovitve v tej odločbi. |
| --- | --- |

(6)

V skladu s členom 104(6) Pogodbe Svet upošteva morebitne pripombe, ki jih želi predložiti zadevna država članica, preden po opravljeni celoviti oceni odloči, ali čezmerni primanjkljaj obstaja. V primeru Romunije je Svet na podlagi te celovite ocene prišel do ugotovitve v tej odločbi.

| (7) | V skladu z obvestilom o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki so ga aprila 2009 predložili romunski organi in ga je nato potrdil Eurostat, je javnofinančni primanjkljaj Romunije v letu 2008 dosegel 5,4 % BDP in tako presegel referenčno vrednost 3 % BDP. Primanjkljaj ni bil blizu referenčne vrednosti 3 % BDP in preseganje referenčne vrednosti ne more veljati za izjemno v smislu Pogodbe ter Pakta za stabilnost in rast. Predvsem ni posledica neobičajnega dogodka ali resnega upada gospodarske rasti v letu 2008 v smislu Pogodbe ter Pakta za stabilnost in rast. Kljub upočasnitvi rasti v zadnjem četrtletju leta se je skupna stopnja rasti BDP v letu 2008 dvignila na 7,1 % s 6 % v letu 2007, tako da je postala bistveno večja od potencialne stopnje rasti. Poleg tega ni mogoče reči, da je presežek referenčne vrednosti začasen. V skladu z napovedjo služb Komisije iz pomladi 2009 naj bi javnofinančni primanjkljaj v letu 2009 dosegel 5,1 % BDP in ob predpostavki, da se politika ne spremeni, 5,6 % BDP v letu 2010. Ta napoved temelji na – 4,0-odstotni rasti BDP v letu 2009 in 0-odstotni v letu 2010. V napovedi služb Komisije se upoštevajo ukrepi za tekoče leto v proračunu za leto 2009, odobrenem februarja 2009, in dodatni ukrepi, ki jih je vlada sprejela aprila 2009. Merilo glede primanjkljaja, določeno v Pogodbi, ni izpolnjeno. |
| --- | --- |

(7)

V skladu z obvestilom o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki so ga aprila 2009 predložili romunski organi in ga je nato potrdil Eurostat, je javnofinančni primanjkljaj Romunije v letu 2008 dosegel 5,4 % BDP in tako presegel referenčno vrednost 3 % BDP. Primanjkljaj ni bil blizu referenčne vrednosti 3 % BDP in preseganje referenčne vrednosti ne more veljati za izjemno v smislu Pogodbe ter Pakta za stabilnost in rast. Predvsem ni posledica neobičajnega dogodka ali resnega upada gospodarske rasti v letu 2008 v smislu Pogodbe ter Pakta za stabilnost in rast. Kljub upočasnitvi rasti v zadnjem četrtletju leta se je skupna stopnja rasti BDP v letu 2008 dvignila na 7,1 % s 6 % v letu 2007, tako da je postala bistveno večja od potencialne stopnje rasti. Poleg tega ni mogoče reči, da je presežek referenčne vrednosti začasen. V skladu z napovedjo služb Komisije iz pomladi 2009 naj bi javnofinančni primanjkljaj v letu 2009 dosegel 5,1 % BDP in ob predpostavki, da se politika ne spremeni, 5,6 % BDP v letu 2010. Ta napoved temelji na – 4,0-odstotni rasti BDP v letu 2009 in 0-odstotni v letu 2010. V napovedi služb Komisije se upoštevajo ukrepi za tekoče leto v proračunu za leto 2009, odobrenem februarja 2009, in dodatni ukrepi, ki jih je vlada sprejela aprila 2009. Merilo glede primanjkljaja, določeno v Pogodbi, ni izpolnjeno.

| (8) | Bruto javni dolg je bil leta 2008 13,6 % BDP, torej precej pod referenčno vrednostjo 60 % BDP. Kljub temu naj bi se po napovedi služb Komisije iz pomladi 2009 delež dolga v razmerju do BDP povečal na 18 1⁄4 % v letu 2009 in 22 3⁄4 % v letu 2010. |
| --- | --- |

(8)

Bruto javni dolg je bil leta 2008 13,6 % BDP, torej precej pod referenčno vrednostjo 60 % BDP. Kljub temu naj bi se po napovedi služb Komisije iz pomladi 2009 delež dolga v razmerju do BDP povečal na 18 1⁄4 % v letu 2009 in 22 3⁄4 % v letu 2010.

| (9) | V skladu s Paktom za stabilnost in rast so se ustrezno upoštevale reforme pokojninskega sistema, ki uvajajo večsteberni sistem. Ta vključuje obvezen, v celoti naložbeni pokojninski steber. Medtem ko je posledica izvajanja teh reform začasno poslabšanje proračunskega stanja, je dolgoročna vzdržnost javnih financ občutno boljša. Na podlagi ocen romunskih organov znašajo neto stroški te reforme 0,2 % BDP v letu 2008, 0,3 % v letu 2009, 0,4 % v letu 2010 in 0,4 % v letu 2011. V skladu s Paktom za stabilnost in rast se lahko stroški upoštevajo na linearno degresivni osnovi za prehodno obdobje in le, če primanjkljaj ostaja blizu referenčne vrednosti, kar pa ne velja za Romunijo. V vsakem primeru bi bil javnofinančni primanjkljaj, prilagojen za stroške pokojninske reforme v letu 2008, precej nad 3 % BDP. |
| --- | --- |

(9)

V skladu s Paktom za stabilnost in rast so se ustrezno upoštevale reforme pokojninskega sistema, ki uvajajo večsteberni sistem. Ta vključuje obvezen, v celoti naložbeni pokojninski steber. Medtem ko je posledica izvajanja teh reform začasno poslabšanje proračunskega stanja, je dolgoročna vzdržnost javnih financ občutno boljša. Na podlagi ocen romunskih organov znašajo neto stroški te reforme 0,2 % BDP v letu 2008, 0,3 % v letu 2009, 0,4 % v letu 2010 in 0,4 % v letu 2011. V skladu s Paktom za stabilnost in rast se lahko stroški upoštevajo na linearno degresivni osnovi za prehodno obdobje in le, če primanjkljaj ostaja blizu referenčne vrednosti, kar pa ne velja za Romunijo. V vsakem primeru bi bil javnofinančni primanjkljaj, prilagojen za stroške pokojninske reforme v letu 2008, precej nad 3 % BDP.

| (10) | V skladu s členom 2(4) Uredbe (ES) št. 1467/97 se „pomembni dejavniki“ v korakih, ki vodijo do odločitve Sveta o obstoju čezmernega primanjkljaja v skladu s členom 104(6) Pogodbe, lahko upoštevajo le, če je v celoti izpolnjen dvojni pogoj – da primanjkljaj ostaja blizu referenčne vrednosti in da je referenčna vrednost presežena začasno. V primeru Romunije dvojni pogoj ni izpolnjen. Zato v korakih, ki vodijo do te odločbe, pomembni dejavniki niso upoštevani – |
| --- | --- |

(10)

V skladu s členom 2(4) Uredbe (ES) št. 1467/97 se „pomembni dejavniki“ v korakih, ki vodijo do odločitve Sveta o obstoju čezmernega primanjkljaja v skladu s členom 104(6) Pogodbe, lahko upoštevajo le, če je v celoti izpolnjen dvojni pogoj – da primanjkljaj ostaja blizu referenčne vrednosti in da je referenčna vrednost presežena začasno. V primeru Romunije dvojni pogoj ni izpolnjen. Zato v korakih, ki vodijo do te odločbe, pomembni dejavniki niso upoštevani –

SPREJEL NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Iz celovite ocene sledi, da v Romuniji obstaja čezmerni primanjkljaj.

Člen 2

Ta odločba je naslovljena na Romunijo.

V Bruslju, 7. julija 2009

Za Svet

Predsednik

C. BILDT

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 6.

1

(2)  UL L 332, 31.12.1993, str. 7.

2

(3)  Vsi dokumenti za Romunijo, povezani s postopkom v zvezi s čezmernim primanjkljajem, so na voljo na spletni strani: http://ec.europa.eu/economy_finance/netstartsearch/pdfsearch/pdf.cfm?mode=_m2

3

---

| 4.8.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 202/50 |
| --- | --- | --- | --- |

4.8.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 202/50

---

ODLOČBA SVETA

z dne 7. julija 2009

o obstoju čezmernega primanjkljaja v Latviji

(2009/591/ES)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 104(6) Pogodbe,

ob upoštevanju priporočila Komisije,

ob upoštevanju pripomb, ki jih je predložila Latvija,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 104 Pogodbe se države članice izogibajo čezmernemu javnofinančnemu primanjkljaju. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 104 Pogodbe se države članice izogibajo čezmernemu javnofinančnemu primanjkljaju.

| (2) | Pakt za stabilnost in rast temelji na cilju zdravih javnih financ kot sredstvu za izboljšanje pogojev za stabilnost cen in za močno trajnostno rast, ki prispeva k ustvarjanju delovnih mest. |
| --- | --- |

(2)

Pakt za stabilnost in rast temelji na cilju zdravih javnih financ kot sredstvu za izboljšanje pogojev za stabilnost cen in za močno trajnostno rast, ki prispeva k ustvarjanju delovnih mest.

| (3) | Postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem iz člena 104 Pogodbe, kot je pojasnjen v Uredbi Sveta (ES) št. 1467/97 z dne 7. julija 1997 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem (1), ki je del Pakta za stabilnost in rast, določa odločitev o obstoju čezmernega primanjkljaja. Protokol o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki je priložen k Pogodbi, vsebuje dodatne določbe glede izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem. Uredba Sveta (ES) št. 3605/93 (2) določa podrobna pravila in opredelitve za uporabo določb navedenega protokola. |
| --- | --- |

(3)

Postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem iz člena 104 Pogodbe, kot je pojasnjen v Uredbi Sveta (ES) št. 1467/97 z dne 7. julija 1997 o pospešitvi in razjasnitvi izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem (1), ki je del Pakta za stabilnost in rast, določa odločitev o obstoju čezmernega primanjkljaja. Protokol o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem, ki je priložen k Pogodbi, vsebuje dodatne določbe glede izvajanja postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem. Uredba Sveta (ES) št. 3605/93 (2) določa podrobna pravila in opredelitve za uporabo določb navedenega protokola.

| (4) | Leta 2005 je bil Pakt za stabilnost in rast prenovljen, da bi se okrepili njegova učinkovitost in gospodarski temelji ter ohranila dolgoročna vzdržnost javnih financ. Cilj prenove pakta je bil še posebej zagotoviti, da se v vseh korakih postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem v celoti upošteva tudi gospodarsko in proračunsko ozadje. Na ta način Pakt za stabilnost in rast zagotavlja okvir, ki podpira politike vlad za hitro ponovno vzpostavitev trdnega proračunskega stanja, pri tem pa upošteva gospodarske razmere. |
| --- | --- |

(4)

Leta 2005 je bil Pakt za stabilnost in rast prenovljen, da bi se okrepili njegova učinkovitost in gospodarski temelji ter ohranila dolgoročna vzdržnost javnih financ. Cilj prenove pakta je bil še posebej zagotoviti, da se v vseh korakih postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem v celoti upošteva tudi gospodarsko in proračunsko ozadje. Na ta način Pakt za stabilnost in rast zagotavlja okvir, ki podpira politike vlad za hitro ponovno vzpostavitev trdnega proračunskega stanja, pri tem pa upošteva gospodarske razmere.

| (5) | V skladu s členom 104(5) Pogodbe mora Komisija Svetu predložiti mnenje, če meni, da v državi članici obstaja čezmerni primanjkljaj ali tveganje zanj. Komisija je na podlagi svojega poročila po členu 104(3) Pogodbe in mnenja Ekonomsko-finančnega odbora po členu 104(4) Pogodbe ugotovila, da v Latviji obstaja čezmerni primanjkljaj. Komisija je zato 2. julija 2009 Svetu predložila zadevno mnenje v zvezi z Latvijo (3). |
| --- | --- |

(5)

V skladu s členom 104(5) Pogodbe mora Komisija Svetu predložiti mnenje, če meni, da v državi članici obstaja čezmerni primanjkljaj ali tveganje zanj. Komisija je na podlagi svojega poročila po členu 104(3) Pogodbe in mnenja Ekonomsko-finančnega odbora po členu 104(4) Pogodbe ugotovila, da v Latviji obstaja čezmerni primanjkljaj. Komisija je zato 2. julija 2009 Svetu predložila zadevno mnenje v zvezi z Latvijo (3).

| (6) | V skladu s členom 104(6) Pogodbe Svet upošteva morebitne pripombe, ki jih želi predložiti zadevna država članica, preden po opravljeni celoviti oceni odloči, ali čezmerni primanjkljaj obstaja. V primeru Latvije je Svet na podlagi te celovite ocene prišel do ugotovitve v tej odločbi. |
| --- | --- |

(6)

V skladu s členom 104(6) Pogodbe Svet upošteva morebitne pripombe, ki jih želi predložiti zadevna država članica, preden po opravljeni celoviti oceni odloči, ali čezmerni primanjkljaj obstaja. V primeru Latvije je Svet na podlagi te celovite ocene prišel do ugotovitve v tej odločbi.

| (7) | Po podatkih iz obvestila o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem iz aprila 2009 je javnofinančni primanjkljaj Latvije v letu 2008 dosegel 4,0 % BDP; tako je presegel referenčno vrednost 3 % BDP. Primanjkljaj ni bil blizu referenčne vrednosti 3 % BDP. Vendar preseganje referenčne vrednosti lahko velja za izjemno v smislu Pogodbe ter Pakta za stabilnost in rast. Zlasti je to preseganje posledica resnega gospodarskega upada v smislu Pogodbe ter Pakta za stabilnost in rast. V skladu z napovedjo služb Komisije iz pomladi 2009 naj bi bila realna rast BDP leta 2009 v Latviji močno negativna, proizvodnja pa naj bi se istega leta po 4,6-odstotnem zmanjšanju leta 2008 skrčila za 13,1 %; zadnji kazalniki kažejo celo na večje, 18-odstotno skrčenje v letu 2009.
  Cilji, postavljeni decembra 2008 v okviru programa Skupnosti za plačilnobilančno pomoč, in sicer 5,3 % BDP leta 2009, 4,9 % BDP leta 2010 in manj kot 3 % leta 2011, zato niso uresničljivi. Vendar ni mogoče reči, da je preseganje referenčne vrednosti začasno. Po spomladanski napovedi služb Komisije in ob upoštevanju proračunskih ukrepov za leto 2009 samo na podlagi sprememb, sprejetih decembra 2008, bi se primanjkljaj s 4,0 % BDP leta 2008 povečal na 11,1 % BDP leta 2009, leta 2010 pa bi se ob nespremenjeni politiki še povečal, in sicer na 13,6 % BDP. Potem ko so latvijski organi junija 2009 sprejeli paket novih ukrepov za konsolidacijo in za leto 2010 najavili dodatne ukrepe, bi lahko javnofinančni primanjkljaj – če bodo ti ukrepi v celoti izvedeni – leta 2009 dosegel približno 10 % BDP, leta 2010 8,5 %, leta 2011 pa 6 % (4). Čeprav se zdi, da je preseganje referenčne vrednosti izjemno, pa primanjkljaj leta 2008 ni bil blizu referenčni vrednosti in za preseganje ni mogoče reči, da je začasno. Merilo glede primanjkljaja, določeno v Pogodbi, torej ni izpolnjeno. |
| --- | --- |

(7)

Po podatkih iz obvestila o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem iz aprila 2009 je javnofinančni primanjkljaj Latvije v letu 2008 dosegel 4,0 % BDP; tako je presegel referenčno vrednost 3 % BDP. Primanjkljaj ni bil blizu referenčne vrednosti 3 % BDP. Vendar preseganje referenčne vrednosti lahko velja za izjemno v smislu Pogodbe ter Pakta za stabilnost in rast. Zlasti je to preseganje posledica resnega gospodarskega upada v smislu Pogodbe ter Pakta za stabilnost in rast. V skladu z napovedjo služb Komisije iz pomladi 2009 naj bi bila realna rast BDP leta 2009 v Latviji močno negativna, proizvodnja pa naj bi se istega leta po 4,6-odstotnem zmanjšanju leta 2008 skrčila za 13,1 %; zadnji kazalniki kažejo celo na večje, 18-odstotno skrčenje v letu 2009.

Cilji, postavljeni decembra 2008 v okviru programa Skupnosti za plačilnobilančno pomoč, in sicer 5,3 % BDP leta 2009, 4,9 % BDP leta 2010 in manj kot 3 % leta 2011, zato niso uresničljivi. Vendar ni mogoče reči, da je preseganje referenčne vrednosti začasno. Po spomladanski napovedi služb Komisije in ob upoštevanju proračunskih ukrepov za leto 2009 samo na podlagi sprememb, sprejetih decembra 2008, bi se primanjkljaj s 4,0 % BDP leta 2008 povečal na 11,1 % BDP leta 2009, leta 2010 pa bi se ob nespremenjeni politiki še povečal, in sicer na 13,6 % BDP. Potem ko so latvijski organi junija 2009 sprejeli paket novih ukrepov za konsolidacijo in za leto 2010 najavili dodatne ukrepe, bi lahko javnofinančni primanjkljaj – če bodo ti ukrepi v celoti izvedeni – leta 2009 dosegel približno 10 % BDP, leta 2010 8,5 %, leta 2011 pa 6 % (4). Čeprav se zdi, da je preseganje referenčne vrednosti izjemno, pa primanjkljaj leta 2008 ni bil blizu referenčni vrednosti in za preseganje ni mogoče reči, da je začasno. Merilo glede primanjkljaja, določeno v Pogodbi, torej ni izpolnjeno.

| (8) | Bruto javnofinančni dolg je leta 2008 znašal 19,5 % BDP, torej je bil še vedno precej pod referenčno vrednostjo 60 % BDP. Kljub temu je napovedano, da se bo hitro povečeval (po spomladanski napovedi služb Komisije naj bi se leta 2009 povečal na 34,1 % BDP, leta 2010 pa na 50,1 %, če bo Latvija uveljavila vso mednarodno finančno pomoč, ki ji je na voljo v obdobju do leta 2011). Ob upoštevanju novih ukrepov za konsolidacijo, sprejetih junija 2009, in dodatnih načrtov za konsolidacijo za obdobje 2010–2012, ki so jih najavili organi, ter odvisno od tega, ali in v kolikšni meri se bo vlada zaradi stabilizacijskih potreb v finančnem sektorju dodatno zadolžila, lahko delež bruto dolga leta 2012 preseže referenčno vrednost 60 % BDP, tudi če bodo sprejeti zadostni korektivni ukrepi. |
| --- | --- |

(8)

Bruto javnofinančni dolg je leta 2008 znašal 19,5 % BDP, torej je bil še vedno precej pod referenčno vrednostjo 60 % BDP. Kljub temu je napovedano, da se bo hitro povečeval (po spomladanski napovedi služb Komisije naj bi se leta 2009 povečal na 34,1 % BDP, leta 2010 pa na 50,1 %, če bo Latvija uveljavila vso mednarodno finančno pomoč, ki ji je na voljo v obdobju do leta 2011). Ob upoštevanju novih ukrepov za konsolidacijo, sprejetih junija 2009, in dodatnih načrtov za konsolidacijo za obdobje 2010–2012, ki so jih najavili organi, ter odvisno od tega, ali in v kolikšni meri se bo vlada zaradi stabilizacijskih potreb v finančnem sektorju dodatno zadolžila, lahko delež bruto dolga leta 2012 preseže referenčno vrednost 60 % BDP, tudi če bodo sprejeti zadostni korektivni ukrepi.

| (9) | Proračunski vpliv v celoti naložbenega stebra, ki ga je latvijska vlada uvedla z reformo pokojninskega sistema, se bo upošteval v skladu z določbami Pakta za stabilnost in rast. Medtem ko je posledica izvajanja teh reform začasno poslabšanje proračunskega stanja, je dolgoročna vzdržnost javnih financ občutno boljša. Na podlagi ocen služb Komisije so skupni stroški takšne reforme v Latviji leta 2008 znašali 1,6 % BDP, zaradi začasnega zmanjšanja prispevkov leta 2009 z 8,0 % na 2,0 % pa naj bi leta 2009 in leta 2010 znašali 0,4 %. Delež socialnih prispevkov, prenesenih v drugi, celoti naložbeni steber, naj bi se povečal na 4 % leta 2011 in na 6 % leta 2012, s tem pa naj bi se skupni stroški reforme v obdobju 2011–2012 povečali na 0,8 oziroma 1,2 odstotne točke BDP. V skladu s Paktom za stabilnost in rast se lahko stroški upoštevajo na linearno degresivni osnovi za prehodno obdobje in le, če primanjkljaj ostaja blizu referenčne vrednosti. Ker leta 2008 primanjkljaj ni bil blizu referenčni vrednosti in ker ji po napovedi služb Komisije tudi v letih 2009 in 2010 ne bo blizu, se stroški pokojninske reforme ne morejo upoštevati. |
| --- | --- |

(9)

Proračunski vpliv v celoti naložbenega stebra, ki ga je latvijska vlada uvedla z reformo pokojninskega sistema, se bo upošteval v skladu z določbami Pakta za stabilnost in rast. Medtem ko je posledica izvajanja teh reform začasno poslabšanje proračunskega stanja, je dolgoročna vzdržnost javnih financ občutno boljša. Na podlagi ocen služb Komisije so skupni stroški takšne reforme v Latviji leta 2008 znašali 1,6 % BDP, zaradi začasnega zmanjšanja prispevkov leta 2009 z 8,0 % na 2,0 % pa naj bi leta 2009 in leta 2010 znašali 0,4 %. Delež socialnih prispevkov, prenesenih v drugi, celoti naložbeni steber, naj bi se povečal na 4 % leta 2011 in na 6 % leta 2012, s tem pa naj bi se skupni stroški reforme v obdobju 2011–2012 povečali na 0,8 oziroma 1,2 odstotne točke BDP. V skladu s Paktom za stabilnost in rast se lahko stroški upoštevajo na linearno degresivni osnovi za prehodno obdobje in le, če primanjkljaj ostaja blizu referenčne vrednosti. Ker leta 2008 primanjkljaj ni bil blizu referenčni vrednosti in ker ji po napovedi služb Komisije tudi v letih 2009 in 2010 ne bo blizu, se stroški pokojninske reforme ne morejo upoštevati.

| (10) | V skladu s členom 2(4) Uredbe (ES) št. 1467/97 se „pomembni dejavniki“ v korakih, ki vodijo do odločitve Sveta o obstoju čezmernega primanjkljaja v skladu s členom 104(6) Pogodbe, lahko upoštevajo le, če je v celoti izpolnjen dvojni pogoj – da primanjkljaj ostaja blizu referenčne vrednosti in da je referenčna vrednost presežena začasno. V primeru Latvije ta dvojni pogoj ni izpolnjen. Zato v korakih, ki vodijo do te odločbe, pomembni dejavniki niso upoštevani – |
| --- | --- |

(10)

V skladu s členom 2(4) Uredbe (ES) št. 1467/97 se „pomembni dejavniki“ v korakih, ki vodijo do odločitve Sveta o obstoju čezmernega primanjkljaja v skladu s členom 104(6) Pogodbe, lahko upoštevajo le, če je v celoti izpolnjen dvojni pogoj – da primanjkljaj ostaja blizu referenčne vrednosti in da je referenčna vrednost presežena začasno. V primeru Latvije ta dvojni pogoj ni izpolnjen. Zato v korakih, ki vodijo do te odločbe, pomembni dejavniki niso upoštevani –

SPREJEL NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Iz celovite ocene sledi, da v Latviji obstaja čezmerni primanjkljaj.

Člen 2

Ta odločba je naslovljena na Republiko Latvijo.

V Bruslju, 7. julija 2009

Za Svet

Predsednik

C. BILDT

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 6.

1

(2)  UL L 332, 31.12.1993, str. 7.

2

(3)  Vsi dokumenti za Latvijo, povezani s postopkom v zvezi s čezmernim primanjkljajem, so na voljo na spletni strani: http://ec.europa.eu/economy_finance/netstartsearch/pdfsearch/pdf.cfm?mode=_m2

3

(4)  V teh ocenah je upoštevan učinek začasne preusmeritve plačil socialnih prispevkov iz drugega stebra pokojninskega sistema.

4

---

| 4.8.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 202/52 |
| --- | --- | --- | --- |

4.8.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 202/52

---

ODLOČBA SVETA

z dne 13. julija 2009

o spremembah Odločbe 2009/290/ES o zagotovitvi srednjeročne finančne pomoči Skupnosti Latviji

(2009/592/ES)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 332/2002 z dne 18. februarja 2002 o ustanovitvi aranžmaja za zagotavljanje srednjeročne finančne pomoči za plačilne bilance držav članic (1) in zlasti drugega pododstavka člena 5 v povezavi s členom 8 Uredbe,

ob upoštevanju predloga Komisije, ki ga je pripravila po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je z Odločbo 2009/289/ES (2) odobril vzajemno pomoč Latviji. Svet je z Odločbo 2009/290/ES (3) zagotovil srednjeročno finančno pomoč Latviji. |
| --- | --- |

(1)

Svet je z Odločbo 2009/289/ES (2) odobril vzajemno pomoč Latviji. Svet je z Odločbo 2009/290/ES (3) zagotovil srednjeročno finančno pomoč Latviji.

| (2) | Zaradi obsega in intenzivnosti finančne krize, ki je prizadela Latvijo, je treba revidirati pogoje gospodarske politike za izplačilo posameznih obrokov finančne pomoči Skupnosti, da bodo upoštevani fiskalni učinki znatnega zmanjšanja BDP. |
| --- | --- |

(2)

Zaradi obsega in intenzivnosti finančne krize, ki je prizadela Latvijo, je treba revidirati pogoje gospodarske politike za izplačilo posameznih obrokov finančne pomoči Skupnosti, da bodo upoštevani fiskalni učinki znatnega zmanjšanja BDP.

| (3) | Odločbo 2009/290/ES je zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(3)

Odločbo 2009/290/ES je zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJEL NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Odločba 2009/290/ES se spremeni:

| 1. | člen 3(5)(a) se nadomesti z naslednjim:






  „(a) | izvajanje jasno določenega srednjeročnega fiskalnega programa za zmanjšanje javno-finančnega primanjkljaja pod referenčno vrednost 3 % BDP iz Pogodbe, pri čemer je treba upoštevati roke in potek konsolidacije, ki so v skladu s priporočili, ki jih je Svet sprejel za Latvijo v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem;“ |
| --- | --- | --- |

1.

člen 3(5)(a) se nadomesti z naslednjim:

„(a)

izvajanje jasno določenega srednjeročnega fiskalnega programa za zmanjšanje javno-finančnega primanjkljaja pod referenčno vrednost 3 % BDP iz Pogodbe, pri čemer je treba upoštevati roke in potek konsolidacije, ki so v skladu s priporočili, ki jih je Svet sprejel za Latvijo v okviru postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem;“

| 2. | člen 3(5)(b) se nadomesti z naslednjim:






  „(b) | izvrševanje proračuna za leto 2009 in sprejetje proračuna za leto 2010 s trajnostnimi ukrepi v skladu s potekom konsolidacije;“. |
| --- | --- | --- |

2.

člen 3(5)(b) se nadomesti z naslednjim:

„(b)

izvrševanje proračuna za leto 2009 in sprejetje proračuna za leto 2010 s trajnostnimi ukrepi v skladu s potekom konsolidacije;“.

Člen 2

Ta odločba je naslovljena na Republiko Latvijo.

Člen 3

Ta odločba se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 13. julija 2009

Za Svet

Predsednik

C. BILDT

---

(1)  UL L 53, 23.2.2002, str. 1.

1

(2)  UL L 79, 25.3.2009, str. 37.

2

(3)  UL L 79, 25.3.2009, str. 39.

3

---

| 4.8.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 202/53 |
| --- | --- | --- | --- |

4.8.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 202/53

---

SKLEP SVETA

z dne 27. julija 2009

o spremembah Sklepa 1999/70/ES o zunanjih revizorjih nacionalnih centralnih bank glede zunanjih revizorjev Banke Slovenije

(2009/593/ES)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Protokola o Statutu Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke, ki je priložen Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti, in zlasti člena 27.1 Protokola,

ob upoštevanju Priporočila Evropske centralne banke ECB/2009/12 z dne 5. junija 2009 Svetu Evropske unije o zunanjih revizorjih Banke Slovenije (1),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Revizijo računovodskih izkazov Evropske centralne banke (ECB) in nacionalnih centralnih bank Eurosistema morajo opravljati neodvisni zunanji revizorji, ki jih priporoči Svet ECB in odobri Svet Evropske unije. |
| --- | --- |

(1)

Revizijo računovodskih izkazov Evropske centralne banke (ECB) in nacionalnih centralnih bank Eurosistema morajo opravljati neodvisni zunanji revizorji, ki jih priporoči Svet ECB in odobri Svet Evropske unije.

| (2) | Mandat sedanjih zunanjih revizorjev Banke Slovenije bo potekel po reviziji za poslovno leto 2008. Zaradi tega je treba imenovati zunanje revizorje od poslovnega leta 2009. |
| --- | --- |

(2)

Mandat sedanjih zunanjih revizorjev Banke Slovenije bo potekel po reviziji za poslovno leto 2008. Zaradi tega je treba imenovati zunanje revizorje od poslovnega leta 2009.

| (3) | Banka Slovenije je izbrala Deloitte revizija d.o.o. za zunanje revizorje za poslovna leta 2009 do 2011. |
| --- | --- |

(3)

Banka Slovenije je izbrala Deloitte revizija d.o.o. za zunanje revizorje za poslovna leta 2009 do 2011.

| (4) | Svet ECB je priporočil, da se za zunanje revizorje Banke Slovenije za poslovna leta 2009 do 2011 imenuje Deloitte revizija d.o.o. |
| --- | --- |

(4)

Svet ECB je priporočil, da se za zunanje revizorje Banke Slovenije za poslovna leta 2009 do 2011 imenuje Deloitte revizija d.o.o.

| (5) | Primerno je upoštevati priporočilo Sveta ECB in v skladu s tem spremeniti Sklep 1999/70/ES (2) – |
| --- | --- |

(5)

Primerno je upoštevati priporočilo Sveta ECB in v skladu s tem spremeniti Sklep 1999/70/ES (2) –

SKLENIL:

Člen 1

Člen 1(13) Sklepa 1999/70/ES se nadomesti z naslednjim:

„13.   Deloitte revizija d.o.o. se odobri kot zunanji revizorji Banke Slovenije za poslovna leta 2009 do 2011.“

Člen 2

O tem sklepu se uradno obvesti ECB.

Člen 3

Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

V Bruslju, 27. julija 2009

Za Svet

Predsednik

C. BILDT

---

(1)  UL C 132, 11.6.2009, str. 1.

1

(2)  UL L 22, 29.1.1999, str. 69.

2

---

Evropska centralna banka

| 4.8.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 202/54 |
| --- | --- | --- | --- |

4.8.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 202/54

---

SKLEP EVROPSKE CENTRALNE BANKE

z dne 17. julija 2009

o spremembah Sklepa ECB/2006/17 o letnih računovodskih izkazih Evropske centralne banke

(ECB/2009/19)

(2009/594/ES)

SVET EVROPSKE CENTRALNE BANKE JE –

ob upoštevanju Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke ter zlasti njegovega člena 26.2,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Smernica ECB/2009/10 z dne 7. maja 2009 o spremembah Smernice ECB/2000/7 o instrumentih monetarne politike in postopkih Eurosistema (1) dovoljuje dostop do operacij odprtega trga in odprtih ponudb Eurosistema kreditnim institucijam, ki so, glede na svojo specifično institucionalno naravo po pravu Skupnosti, predmet pregleda, po standardu primerljivega nadzoru s strani pristojnih nacionalnih organov. |
| --- | --- |

(1)

Smernica ECB/2009/10 z dne 7. maja 2009 o spremembah Smernice ECB/2000/7 o instrumentih monetarne politike in postopkih Eurosistema (1) dovoljuje dostop do operacij odprtega trga in odprtih ponudb Eurosistema kreditnim institucijam, ki so, glede na svojo specifično institucionalno naravo po pravu Skupnosti, predmet pregleda, po standardu primerljivega nadzoru s strani pristojnih nacionalnih organov.

| (2) | Sklep ECB/2009/16 z dne 2. julija 2009 o izvajanju programa nakupa kritih obveznic (2) vzpostavlja program za nakup kritih obveznic. |
| --- | --- |

(2)

Sklep ECB/2009/16 z dne 2. julija 2009 o izvajanju programa nakupa kritih obveznic (2) vzpostavlja program za nakup kritih obveznic.

| (3) | Sklep ECB/2006/17 z dne 10. novembra 2006 o letnih računovodskih izkazih Evropske centralne banke (3) je treba spremeniti, da bo odražal ta gibanja politike – |
| --- | --- |

(3)

Sklep ECB/2006/17 z dne 10. novembra 2006 o letnih računovodskih izkazih Evropske centralne banke (3) je treba spremeniti, da bo odražal ta gibanja politike –

SKLENIL:

Člen 1

Spremembe

Sklep ECB/2006/17 se spremeni, kot sledi:

| 1. | Člen 1(1) se nadomesti z naslednjim:
  „1.   Pojmi, opredeljeni v členu 1 Smernice ECB/2006/16, imajo enak pomen, ko se uporabljajo v tem sklepu.“ |
| --- | --- |

1.

Člen 1(1) se nadomesti z naslednjim:

„1.   Pojmi, opredeljeni v členu 1 Smernice ECB/2006/16, imajo enak pomen, ko se uporabljajo v tem sklepu.“

| 2. | Prilogi I in II k Sklepu ECB/2006/17 se spremenita v skladu s prilogo k temu sklepu. |
| --- | --- |

2.

Prilogi I in II k Sklepu ECB/2006/17 se spremenita v skladu s prilogo k temu sklepu.

Člen 2

Končna določba

Ta sklep začne veljati 1. julija 2009.

V Frankfurtu na Majni, 17. julija 2009

Predsednik ECB

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  UL L 123, 19.5.2009, str. 99.

1

(2)  UL L 175, 4.7.2009, str. 18.

2

(3)  UL L 348, 11.12.2006, str. 38.

3

---

PRILOGA

Prilogi I in II k Sklepu ECB/2006/17 se spremenita, kot sledi:

| 1. | Tabela z naslovom „Sredstva“ v Prilogi I se nadomesti z naslednjim:
  „SREDSTVA







  Bilančna postavka | Kategorizacija vsebine bilančnih postavk | Načelo vrednotenja |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Zlato in terjatve v zlatu |

1.

Tabela z naslovom „Sredstva“ v Prilogi I se nadomesti z naslednjim:

„SREDSTVA

Bilančna postavka

Kategorizacija vsebine bilančnih postavk

Načelo vrednotenja

1.

Fizično zlato, tj. palice, kovanci, ploščice, zlato v kepah, na zalogi ali ‚v izdelavi‘. Nefizično zlato, kot so stanja na računih na vpogled za zlato (nedodeljeni računi), vezani depoziti in terjatve do zlata, ki izhajajo iz naslednjih transakcij: (i) višje ali nižje vrednotene transakcije; in (ii) zamenjava lokacije zlata ali njegove čistosti, kadar je razlika med izdajo in dobavo več kot en delovni dan

Tržna vrednost

| 2. | Terjatve do rezidentov zunaj euroobmočja, denominirane v tuji valuti |
| --- | --- |

2.

Terjatve do nasprotnih strank, ki so rezidenti zunaj euroobmočja, vključno z mednarodnimi in nadnacionalnimi institucijami in centralnimi bankami zunaj euroobmočja, denominirane v tuji valuti

| 2.1 | Terjatve do Mednarodnega denarnega sklada (IMF) |
| --- | --- |

2.1

| (a) | Pravice črpanja znotraj rezervne tranše (neto)
  Nacionalna kvota minus stanja v eurih, ki jih ima na razpolago IMF. Račun IMF št. 2 (račun za upravne izdatke v eurih) se lahko vključi v to postavko ali v postavko ‚Obveznosti do rezidentov zunaj euroobmočja, denominirane v tuji valuti‘ |
| --- | --- |

(a)

Nacionalna kvota minus stanja v eurih, ki jih ima na razpolago IMF. Račun IMF št. 2 (račun za upravne izdatke v eurih) se lahko vključi v to postavko ali v postavko ‚Obveznosti do rezidentov zunaj euroobmočja, denominirane v tuji valuti‘

| (a) | Pravice črpanja znotraj rezervne tranše (neto)
  Nominalna vrednost, preračunana po tržnem deviznem tečaju |
| --- | --- |

(a)

Nominalna vrednost, preračunana po tržnem deviznem tečaju

| (b) | Posebne pravice črpanja
  Imetja posebnih pravic črpanja (bruto) |
| --- | --- |

(b)

Imetja posebnih pravic črpanja (bruto)

| (b) | Posebne pravice črpanja
  Nominalna vrednost, preračunana po tržnem deviznem tečaju |
| --- | --- |

(b)

Nominalna vrednost, preračunana po tržnem deviznem tečaju

| (c) | Druge terjatve
  Splošni sporazumi o izposojanju, posojila iz posebnih dogovorov o izposojanju, depoziti v okviru Pomoči za zmanjševanje revščine in rast |
| --- | --- |

(c)

Splošni sporazumi o izposojanju, posojila iz posebnih dogovorov o izposojanju, depoziti v okviru Pomoči za zmanjševanje revščine in rast

| (c) | Druge terjatve
  Nominalna vrednost, preračunana po tržnem deviznem tečaju |
| --- | --- |

(c)

Nominalna vrednost, preračunana po tržnem deviznem tečaju

| 2.2 | Stanja pri bankah in naložbe v vrednostne papirje, zunanja posojila in druga zunanja sredstva |
| --- | --- |

2.2

| (a) | Stanja pri bankah zunaj euroobmočja razen tistih pod postavko sredstev ‚Druga finančna sredstva‘
  Tekoči računi, vezani depoziti, kratkoročno vložena sredstva, povratne repo transakcije |
| --- | --- |

(a)

Tekoči računi, vezani depoziti, kratkoročno vložena sredstva, povratne repo transakcije

| (a) | Stanja pri bankah zunaj euroobmočja
  Nominalna vrednost, preračunana po tržnem deviznem tečaju |
| --- | --- |

(a)

Nominalna vrednost, preračunana po tržnem deviznem tečaju

| (b) | Naložbe v vrednostne papirje zunaj euroobmočja razen tistih pod postavko sredstev ‚Druga finančna sredstva‘
  Menice in obveznice, blagajniški zapisi, brezkuponske obveznice, vrednostni papirji denarnega trga, lastniški instrumenti v imetju kot del deviznih rezerv, vsi izdani s strani rezidentov zunaj euroobmočja |
| --- | --- |

(b)

Menice in obveznice, blagajniški zapisi, brezkuponske obveznice, vrednostni papirji denarnega trga, lastniški instrumenti v imetju kot del deviznih rezerv, vsi izdani s strani rezidentov zunaj euroobmočja

| (b)(i) | Tržni vrednostni papirji razen vrednostnih papirjev v imetju do zapadlosti
  Tržna cena in tržni devizni tečaj
  Vse premije ali diskonti se amortizirajo |
| --- | --- |

(b)(i)

Tržna cena in tržni devizni tečaj

Vse premije ali diskonti se amortizirajo

| (b)(ii) | Tržni vrednostni papirji, razvrščeni med tiste, ki so v imetju do zapadlosti
  Nabavna vrednost, ki je predmet oslabitve, in tržni devizni tečaj
  Vse premije ali diskonti se amortizirajo |
| --- | --- |

(b)(ii)

Nabavna vrednost, ki je predmet oslabitve, in tržni devizni tečaj

Vse premije ali diskonti se amortizirajo

| (b)(iii) | Netržni vrednostni papirji
  Nabavna vrednost, ki je predmet oslabitve, in tržni devizni tečaj
  Vse premije ali diskonti se amortizirajo |
| --- | --- |

(b)(iii)

Nabavna vrednost, ki je predmet oslabitve, in tržni devizni tečaj

Vse premije ali diskonti se amortizirajo

| (b)(iv) | Tržni lastniški instrumenti
  Tržna cena in tržni devizni tečaj |
| --- | --- |

(b)(iv)

Tržna cena in tržni devizni tečaj

| (c) | Zunanja posojila (depoziti) rezidentom zunaj euroobmočja razen tistih pod postavko sredstev ‚Druga finančna sredstva‘ |
| --- | --- |

(c)

| (c) | Zunanja posojila
  Depoziti po nominalni vrednosti, preračunani po tržnem deviznem tečaju |
| --- | --- |

(c)

Depoziti po nominalni vrednosti, preračunani po tržnem deviznem tečaju

| (d) | Druga zunanja sredstva
  Bankovci in kovanci zunaj euroobmočja |
| --- | --- |

(d)

Bankovci in kovanci zunaj euroobmočja

| (d) | Druga zunanja sredstva
  Nominalna vrednost, preračunana po tržnem deviznem tečaju |
| --- | --- |

(d)

Nominalna vrednost, preračunana po tržnem deviznem tečaju

| 3. | Terjatve do rezidentov euroobmočja, denominirane v tuji valuti |
| --- | --- |

3.

| (a) | Naložbe v vrednostne papirje znotraj euroobmočja razen tistih pod postavko sredstev ‚Druga finančna sredstva‘
  Menice in obveznice, blagajniški zapisi, brezkuponske obveznice, vrednostni papirji denarnega trga, lastniški instrumenti v imetju kot del deviznih rezerv, vsi izdani s strani rezidentov euroobmočja |
| --- | --- |

(a)

Menice in obveznice, blagajniški zapisi, brezkuponske obveznice, vrednostni papirji denarnega trga, lastniški instrumenti v imetju kot del deviznih rezerv, vsi izdani s strani rezidentov euroobmočja

| (a)(i) | Tržni vrednostni papirji razen vrednostnih papirjev v imetju do zapadlosti
  Tržna cena in tržni devizni tečaj
  Vse premije ali diskonti se amortizirajo |
| --- | --- |

(a)(i)

Tržna cena in tržni devizni tečaj

Vse premije ali diskonti se amortizirajo

| (a)(ii) | Tržni vrednostni papirji, razvrščeni med tiste, ki so v imetju do zapadlosti
  Nabavna vrednost, ki je predmet oslabitve, in tržni devizni tečaj
  Vse premije ali diskonti se amortizirajo |
| --- | --- |

(a)(ii)

Nabavna vrednost, ki je predmet oslabitve, in tržni devizni tečaj

Vse premije ali diskonti se amortizirajo

| (a)(iii) | Netržni vrednostni papirji
  Nabavna vrednost, ki je predmet oslabitve, in tržni devizni tečaj
  Vse premije ali diskonti se amortizirajo |
| --- | --- |

(a)(iii)

Nabavna vrednost, ki je predmet oslabitve, in tržni devizni tečaj

Vse premije ali diskonti se amortizirajo

| (a)(iv) | Tržni lastniški instrumenti
  Tržna cena in tržni devizni tečaj |
| --- | --- |

(a)(iv)

Tržna cena in tržni devizni tečaj

| (b) | Druge terjatve do rezidentov euroobmočja razen tistih pod postavko sredstev ‚Druga finančna sredstva‘
  Posojila, depoziti, povratne repo transakcije, druga posojila |
| --- | --- |

(b)

Posojila, depoziti, povratne repo transakcije, druga posojila

| (b) | Druge terjatve
  Depoziti in drugo posojanje po nominalni vrednosti, preračunani po tržnem deviznem tečaju |
| --- | --- |

(b)

Depoziti in drugo posojanje po nominalni vrednosti, preračunani po tržnem deviznem tečaju

4.   Terjatve do rezidentov zunaj euroobmočja, denominirane v eurih

| 4.1 | Stanja pri bankah, naložbe v vrednostne papirje in posojila |
| --- | --- |

4.1

| (a) | (a)Stanja pri bankah zunaj euroobmočja razen tistih pod postavko sredstev ‚Druga finančna sredstva‘
  Tekoči računi, vezani depoziti, kratkoročno vložena sredstva, povratne repo transakcije v povezavi z upravljanjem vrednostnih papirjev, denominiranih v eurih |
| --- | --- |

(a)

Tekoči računi, vezani depoziti, kratkoročno vložena sredstva, povratne repo transakcije v povezavi z upravljanjem vrednostnih papirjev, denominiranih v eurih

| (a) | Stanja pri bankah zunaj euroobmočja
  Nominalna vrednost |
| --- | --- |

(a)

Nominalna vrednost

| (b) | Naložbe v vrednostne papirje zunaj euroobmočja razen tistih pod postavko sredstev ‚Druga finančna sredstva‘
  Lastniški instrumenti, menice in obveznice, blagajniški zapisi, brezkuponske obveznice, vrednostni papirji denarnega trga, vsi izdani s strani rezidentov zunaj euroobmočja |
| --- | --- |

(b)

Lastniški instrumenti, menice in obveznice, blagajniški zapisi, brezkuponske obveznice, vrednostni papirji denarnega trga, vsi izdani s strani rezidentov zunaj euroobmočja

| (b)(i) | Tržni vrednostni papirji razen vrednostnih papirjev v imetju do zapadlosti
  Tržna cena
  Vse premije ali diskonti se amortizirajo |
| --- | --- |

(b)(i)

Tržna cena

Vse premije ali diskonti se amortizirajo

| (b)(ii) | Tržni vrednostni papirji, razvrščeni med tiste, ki so v imetju do zapadlosti
  Nabavna vrednost, ki je predmet oslabitve
  Vse premije ali diskonti se amortizirajo |
| --- | --- |

(b)(ii)

Nabavna vrednost, ki je predmet oslabitve

Vse premije ali diskonti se amortizirajo

| (b)(iii) | Netržni vrednostni papirji
  Nabavna vrednost, ki je predmet oslabitve
  Vse premije ali diskonti se amortizirajo |
| --- | --- |

(b)(iii)

Nabavna vrednost, ki je predmet oslabitve

Vse premije ali diskonti se amortizirajo

| (b)(iv) | Tržni lastniški instrumenti
  Tržna cena |
| --- | --- |

(b)(iv)

Tržna cena

| (c) | Posojila rezidentom zunaj euroobmočja razen tistih pod postavko sredstev ‚Druga finančna sredstva‘ |
| --- | --- |

(c)

| (c) | Posojila zunaj euroobmočja
  Depoziti po nominalni vrednosti |
| --- | --- |

(c)

Depoziti po nominalni vrednosti

| (d) | Vrednostni papirji, ki jih izdajo subjekti zunaj euroobmočja, razen tistih pod postavko sredstev ‚Druga finančna sredstva‘
  Vrednostni papirji, ki jih izdajo nadnacionalne ali mednarodne organizacije, npr. Evropska investicijska banka, ne glede na njihovo geografsko lokacijo |
| --- | --- |

(d)

Vrednostni papirji, ki jih izdajo nadnacionalne ali mednarodne organizacije, npr. Evropska investicijska banka, ne glede na njihovo geografsko lokacijo

| (d)(i) | Tržni vrednostni papirji razen vrednostnih papirjev v imetju do zapadlosti
  Tržna cena
  Premije/diskonti se amortizirajo |
| --- | --- |

(d)(i)

Tržna cena

Premije/diskonti se amortizirajo

| (d)(ii) | Tržni vrednostni papirji, razvrščeni med tiste, ki so v imetju do zapadlosti
  Nabavna vrednost, ki je predmet oslabitve
  Vse premije ali diskonti se amortizirajo |
| --- | --- |

(d)(ii)

Nabavna vrednost, ki je predmet oslabitve

Vse premije ali diskonti se amortizirajo

| (d)(iii) | Netržni vrednostni papirji
  Nabavna vrednost, ki je predmet oslabitve
  Vse premije ali diskonti se amortizirajo |
| --- | --- |

(d)(iii)

Nabavna vrednost, ki je predmet oslabitve

Vse premije ali diskonti se amortizirajo

| 4.2 | Terjatve, ki izhajajo iz kredita v skladu z ERM II |
| --- | --- |

4.2

Posojila v skladu s pogoji ERM II

Nominalna vrednost

| 5. | Posojila kreditnim institucijam euroobmočja, povezana z operacijami denarne politike, denominirana v eurih |
| --- | --- |

5.

Postavke 5.1 do 5.5: transakcije v skladu z ustreznimi instrumenti denarne politike, opisane v Prilogi I k Smernici ECB/2000/7 z dne 31. avgusta 2000 o instrumentih monetarne politike in postopkih Eurosistema (1)

| 5.1 | Operacije glavnega refinanciranja |
| --- | --- |

5.1

Redne povratne transakcije za povečevanje likvidnosti, organizirane tedensko in z običajno zapadlostjo enega tedna

Nominalna vrednost ali repo nabavna vrednost

| 5.2 | Operacije dolgoročnejšega refinanciranja |
| --- | --- |

5.2

Redne povratne transakcije za povečevanje likvidnosti, organizirane mesečno in z običajno zapadlostjo treh mesecev

Nominalna vrednost ali repo nabavna vrednost

| 5.3 | Povratne operacije finega uravnavanja |
| --- | --- |

5.3

Povratne transakcije, izvršene kot priložnostne transakcije za namene finega uravnavanja

Nominalna vrednost ali repo cena

| 5.4 | Povratne strukturne operacije |
| --- | --- |

5.4

Povratne transakcije, ki urejajo strukturni položaj Eurosistema do finančnega sektorja

Nominalna vrednost ali repo nabavna vrednost

| 5.5 | Ponudba mejnega posojanja |
| --- | --- |

5.5

Posojila čez noč po vnaprej določeni obrestni meri proti primernemu finančnemu premoženju (odprta ponudba)

Nominalna vrednost ali repo nabavna vrednost

| 5.6 | Krediti v povezavi s pozivi h kritju |
| --- | --- |

5.6

Dodatni krediti kreditnim institucijam, ki izhajajo iz zvišanih vrednosti osnovnih sredstev v zvezi z drugimi krediti tem kreditnim institucijam

Nominalna vrednost ali nabavna vrednost

| 6. | Druge terjatve do kreditnih institucij euroobmočja, denominirane v eurih |
| --- | --- |

6.

Tekoči računi, vezani depoziti, kratkoročno vložena sredstva, povratne repo transakcije v povezavi z upravljanjem portfeljev vrednostnih papirjev v postavki sredstev ‚Vrednostni papirji rezidentov euroobmočja, denominirani v eurih‘, vključno s transakcijami, ki so posledica preoblikovanja nekdanjih deviznih rezerv euroobmočja, in druge terjatve. Korespondenčni računi pri tujih kreditnih institucijah v euroobmočju. Druge terjatve in operacije, ki niso povezane z operacijami denarne politike Eurosistema

Nominalna vrednost ali nabavna vrednost

7.   Vrednostni papirji rezidentov euroobmočja, denominirani v eurih

| 7.1 | Vrednostni papirji v imetju za namene denarne politike |
| --- | --- |

7.1

Vrednostni papirji, izdani v euroobmočju, v imetju za namene denarne politike. Dolžniški certifikati ECB, kupljeni za namene finega uravnavanja

| (i) | Tržni vrednostni papirji razen vrednostnih papirjev v imetju do zapadlosti
  Tržna cena
  Vse premije ali diskonti se amortizirajo |
| --- | --- |

(i)

Tržna cena

Vse premije ali diskonti se amortizirajo

| (ii) | Tržni vrednostni papirji, razvrščeni med tiste, ki so v imetju do zapadlosti
  Nabavna vrednost, ki je predmet oslabitve
  Vse premije ali diskonti se amortizirajo |
| --- | --- |

(ii)

Nabavna vrednost, ki je predmet oslabitve

Vse premije ali diskonti se amortizirajo

| (iii) | Netržni vrednostni papirji
  Nabavna vrednost, ki je predmet oslabitve
  Vse premije ali diskonti se amortizirajo |
| --- | --- |

(iii)

Nabavna vrednost, ki je predmet oslabitve

Vse premije ali diskonti se amortizirajo

| 7.2 | Drugi vrednostni papirji |
| --- | --- |

7.2

Vrednostni papirji razen tistih pod postavko sredstev 7.1 ‚Vrednostni papirji v imetju za namene denarne politike‘ in pod postavko sredstev 11.3 ‚Druga finančna sredstva‘; menice in obveznice, blagajniški zapisi, brezkuponske obveznice, vrednostni papirji denarnega trga v neposrednem imetništvu, vključno z državnimi vrednostnimi papirji, ki izhajajo še iz časa pred EMU, denominirani v eurih. Lastniški instrumenti

| (i) | Tržni vrednostni papirji razen vrednostnih papirjev v imetju do zapadlosti
  Tržna cena
  Vse premije ali diskonti se amortizirajo |
| --- | --- |

(i)

Tržna cena

Vse premije ali diskonti se amortizirajo

| (ii) | Tržni vrednostni papirji, razvrščeni med tiste, ki so v imetju do zapadlosti
  Nabavna vrednost, ki je predmet oslabitve
  Vse premije ali diskonti se amortizirajo |
| --- | --- |

(ii)

Nabavna vrednost, ki je predmet oslabitve

Vse premije ali diskonti se amortizirajo

| (iii) | Netržni vrednostni papirji
  Nabavna vrednost, ki je predmet oslabitve
  Vse premije ali diskonti se amortizirajo |
| --- | --- |

(iii)

Nabavna vrednost, ki je predmet oslabitve

Vse premije ali diskonti se amortizirajo

| (iv) | Tržni lastniški instrumenti
  Tržna cena |
| --- | --- |

(iv)

Tržna cena

| 8. | Javni dolg, denominiran v eurih |
| --- | --- |

8.

Terjatve do države, ki izhajajo iz časa pred EMU (netržni vrednostni papirji, posojila)

Depoziti/posojila po nominalni vrednosti, netržni vrednostni papirji po nabavni vrednosti

9.   Terjatve znotraj Eurosistema

| 9.1 | Terjatve, povezane z zadolžnicami za kritje izdaje dolžniških certifikatov ECB |
| --- | --- |

9.1

Postavka je samo v bilanci stanja ECB

Zadolžnice, ki jih izdajo NCB, zaradi pogodbe o kritju v povezavi z dolžniškimi certifikati ECB

Nominalna vrednost

| 9.2 | Terjatve v zvezi z razdelitvijo eurobankovcev znotraj Eurosistema |
| --- | --- |

9.2

Terjatve, povezane z izdajo bankovcev ECB, v skladu s Sklepom ECB/2001/15 z dne 6. decembra 2001 o izdajanju eurobankovcev (2)

Nominalna vrednost

| 9.3 | Druge terjatve znotraj Eurosistema (neto) |
| --- | --- |

9.3

Neto pozicija naslednjih podpostavk:

| (a) | neto terjatve, ki izhajajo iz saldov računov iz sistema TARGET2 in korespondenčnih računov NCB, tj. neto izračun terjatev in obveznosti – glej tudi postavko obveznosti ‚Druge obveznosti znotraj Eurosistema (neto)‘ |
| --- | --- |

(a)

neto terjatve, ki izhajajo iz saldov računov iz sistema TARGET2 in korespondenčnih računov NCB, tj. neto izračun terjatev in obveznosti – glej tudi postavko obveznosti ‚Druge obveznosti znotraj Eurosistema (neto)‘

| (a) | Nominalna vrednost |
| --- | --- |

(a)

Nominalna vrednost

| (b) | druge mogoče terjatve znotraj Eurosistema, vključno z začasno porazdelitvijo prihodka ECB iz izdajanja bankovcev posameznim NCB |
| --- | --- |

(b)

druge mogoče terjatve znotraj Eurosistema, vključno z začasno porazdelitvijo prihodka ECB iz izdajanja bankovcev posameznim NCB

| (b) | Nominalna vrednost |
| --- | --- |

(b)

Nominalna vrednost

| 10. | Postavke v postopku poravnave |
| --- | --- |

10.

Saldi (terjatve) poravnalnih računov, vključno s čeki na unovčenju

Nominalna vrednost

11.   Druga sredstva

| 11.1 | Kovanci euroobmočja |
| --- | --- |

11.1

Eurokovanci

Nominalna vrednost

| 11.2 | Opredmetena in neopredmetena osnovna sredstva |
| --- | --- |

11.2

Zemljišče in zgradbe, pohištvo in oprema, vključno z računalniško opremo, programska oprema

Nabavna vrednost brez amortizacije

Amortizacija je sistematična dodelitev odpisane vrednosti nekega sredstva v teku njegove dobe koristnosti. Doba koristnosti je obdobje, za katero se pričakuje, da bo subjekt lahko uporabljal neko osnovno sredstvo. Doba koristnosti posameznih materialnih osnovnih sredstev se lahko preverja sistematično, če se pričakovanja razlikujejo od prejšnjih ocen. Večja sredstva lahko zajemajo sestavne dele z različno dobo koristnosti. Dobo takih sestavnih delov je treba oceniti posamično.

Nabavna vrednost neopredmetenih sredstev vključuje ceno pridobitve neopredmetenih sredstev. Drugi neposredni ali posredni stroški se obravnavajo kot izdatki

Kapitalizacija odhodkov: zneskovno omejena (pod 10 000 EUR brez DDV: kapitalizacije ni)

| 11.3 | Druga finančna sredstva |
| --- | --- |

11.3

| — | Udeležbe in naložbe v hčerinske družbe, lastniški vrednostni papirji v imetju zaradi strateških razlogov/razlogov politike |
| --- | --- |

—

Udeležbe in naložbe v hčerinske družbe, lastniški vrednostni papirji v imetju zaradi strateških razlogov/razlogov politike

| — | Vrednostni papirji, vključno z lastniškimi vrednostnimi papirji, in drugi finančni instrumenti ter stanja, vključno z vezanimi depoziti in tekočimi računi, ki so v namenskem portfelju |
| --- | --- |

—

Vrednostni papirji, vključno z lastniškimi vrednostnimi papirji, in drugi finančni instrumenti ter stanja, vključno z vezanimi depoziti in tekočimi računi, ki so v namenskem portfelju

| — | Povratne repo transakcije s kreditnimi institucijami v zvezi z upravljanjem portfeljev vrednostnih papirjev v tej postavki |
| --- | --- |

—

Povratne repo transakcije s kreditnimi institucijami v zvezi z upravljanjem portfeljev vrednostnih papirjev v tej postavki

| (a) | Tržni lastniški instrumenti
  Tržna cena |
| --- | --- |

(a)

Tržna cena

| (b) | Udeležbe in nelikvidni lastniški deleži ter vsi ostali lastniški instrumenti, ki so trajna naložba
  Nabavna vrednost, ki je predmet oslabitve |
| --- | --- |

(b)

Nabavna vrednost, ki je predmet oslabitve

| (c) | Naložbe v hčerinske družbe ali pomembni deleži
  Čista vrednost sredstev |
| --- | --- |

(c)

Čista vrednost sredstev

| (d) | Tržni vrednostni papirji razen vrednostnih papirjev v imetju do zapadlosti
  Tržna cena
  Premije/diskonti se amortizirajo |
| --- | --- |

(d)

Tržna cena

Premije/diskonti se amortizirajo

| (e) | Tržni vrednostni papirji, razvrščeni med tiste, ki so v imetju do zapadlosti, ali ki so trajna naložba
  Nabavna vrednost, ki je predmet oslabitve
  Vse premije ali diskonti se amortizirajo |
| --- | --- |

(e)

Nabavna vrednost, ki je predmet oslabitve

Vse premije ali diskonti se amortizirajo

| (f) | Netržni vrednostni papirji
  Nabavna vrednost, ki je predmet oslabitve |
| --- | --- |

(f)

Nabavna vrednost, ki je predmet oslabitve

| (g) | Stanja pri bankah in posojila
  Nominalna vrednost, preračunana po tržnem deviznem tečaju, če so stanja/depoziti denominirani v tujih valutah |
| --- | --- |

(g)

Nominalna vrednost, preračunana po tržnem deviznem tečaju, če so stanja/depoziti denominirani v tujih valutah

| 11.4 | Razlike zaradi prevrednotenja zabilančnih instrumentov |
| --- | --- |

11.4

Rezultati vrednotenja valutnih nestandardiziranih terminskih pogodb, valutnih zamenjav, obrestnih zamenjav, nestandardiziranih terminskih pogodb o obrestni meri, terminskih transakcij z vrednostnimi papirji, valutnih promptnih transakcij od datuma sklenitve posla do datuma poravnave

Neto pozicija med terminskim in promptnim tečajem, po tržnem deviznem tečaju

| 11.5 | Aktivne časovne razmejitve |
| --- | --- |

11.5

Prihodek, ki ne zapade v poročanem obdobju, ampak se ga pripiše v poročano obdobje. Vnaprej plačani odhodki in plačane natečene obresti (tj. natečene obresti, kupljene z vrednostnim papirjem)

Nominalna vrednost, menjava preračunana po tržnem deviznem tečaju

| 11.6 | Razno |
| --- | --- |

11.6

| (a) | Predplačila, posojila in druge manjše postavke. Posojila na podlagi zaupanja |
| --- | --- |

(a)

Predplačila, posojila in druge manjše postavke. Posojila na podlagi zaupanja

| (a) | Nominalna vrednost ali nabavna vrednost |
| --- | --- |

(a)

Nominalna vrednost ali nabavna vrednost

| (b) | Naložbe, povezane z depoziti strank v zlatu |
| --- | --- |

(b)

Naložbe, povezane z depoziti strank v zlatu

| (b) | Tržna vrednost |
| --- | --- |

(b)

Tržna vrednost

| (c) | Neto pokojninska sredstva |
| --- | --- |

(c)

Neto pokojninska sredstva

| (c) | Kot v členu 22(3) |
| --- | --- |

(c)

Kot v členu 22(3)

| 12. | Izguba tekočega leta |
| --- | --- |

12.

Nominalna vrednost

| 2. | Tabela z naslovom „Letna bilanca stanja ECB“ v Prilogi II se nadomesti z naslednjim:
  „Letna bilanca stanja ECB











  (v milijonih EUR) |
| --- | --- |
| Sredstva (4) | Obravnavano leto | Predhodno leto | Obveznosti | Obravnavano leto | Predhodno leto |
| 1. | Zlato in terjatve v zlatu |

2.

Tabela z naslovom „Letna bilanca stanja ECB“ v Prilogi II se nadomesti z naslednjim:

„Letna bilanca stanja ECB

(v milijonih EUR)

Sredstva (4)

Obravnavano leto

Predhodno leto

Obveznosti

Obravnavano leto

Predhodno leto

1.

Zlato in terjatve v zlatu

| 2. | Terjatve do rezidentov zunaj euroobmočja, denominirane v tuji valuti |
| --- | --- |

2.

Terjatve do rezidentov zunaj euroobmočja, denominirane v tuji valuti

| 2.1 | Terjatve do IMF |
| --- | --- |

2.1

Terjatve do IMF

| 2.2 | Stanja pri bankah in naložbe v vrednostne papirje, dana posojila in druga zunanja sredstva |
| --- | --- |

2.2

Stanja pri bankah in naložbe v vrednostne papirje, dana posojila in druga zunanja sredstva

| 3. | Terjatve do rezidentov euroobmočja, denominirane v tuji valuti |
| --- | --- |

3.

Terjatve do rezidentov euroobmočja, denominirane v tuji valuti

| 4. | Terjatve do rezidentov zunaj euroobmočja, denominirane v eurih |
| --- | --- |

4.

Terjatve do rezidentov zunaj euroobmočja, denominirane v eurih

| 4.1 | Stanja pri bankah, naložbe v vrednostne papirje in posojila |
| --- | --- |

4.1

Stanja pri bankah, naložbe v vrednostne papirje in posojila

| 4.2 | Terjatve, ki izhajajo iz kredita v skladu z ERM II |
| --- | --- |

4.2

Terjatve, ki izhajajo iz kredita v skladu z ERM II

| 5. | Posojila kreditnim institucijam euroobmočja, povezana z operacijami denarne politike, denominirana v eurih |
| --- | --- |

5.

Posojila kreditnim institucijam euroobmočja, povezana z operacijami denarne politike, denominirana v eurih

| 5.1 | Operacije glavnega refinanciranja |
| --- | --- |

5.1

Operacije glavnega refinanciranja

| 5.2 | Operacije dolgoročnejšega refinanciranja |
| --- | --- |

5.2

Operacije dolgoročnejšega refinanciranja

| 5.3 | Povratne operacije finega uravnavanja |
| --- | --- |

5.3

Povratne operacije finega uravnavanja

| 5.4 | Povratne strukturne operacije |
| --- | --- |

5.4

Povratne strukturne operacije

| 5.5 | Ponudba mejnega posojanja |
| --- | --- |

5.5

Ponudba mejnega posojanja

| 5.6 | Krediti v povezavi s pozivi h kritju |
| --- | --- |

5.6

Krediti v povezavi s pozivi h kritju

| 6. | Druge terjatve do kreditnih institucij euroobmočja, denominirane v eurih |
| --- | --- |

6.

Druge terjatve do kreditnih institucij euroobmočja, denominirane v eurih

| 7. | Vrednostni papirji rezidentov euroobmočja, denominirani v eurih |
| --- | --- |

7.

Vrednostni papirji rezidentov euroobmočja, denominirani v eurih

| 7.1 | Vrednostni papirji v imetju za namene denarne politike |
| --- | --- |

7.1

Vrednostni papirji v imetju za namene denarne politike

| 7.2 | Drugi vrednostni papirji |
| --- | --- |

7.2

Drugi vrednostni papirji

| 8. | Javni dolg, denominiran v eurih |
| --- | --- |

8.

Javni dolg, denominiran v eurih

| 9. | Terjatve znotraj Eurosistema |
| --- | --- |

9.

Terjatve znotraj Eurosistema

| 9.1 | Terjatve v povezavi z zadolžnicami za kritje izdaje dolžniških certifikatov ECB |
| --- | --- |

9.1

Terjatve v povezavi z zadolžnicami za kritje izdaje dolžniških certifikatov ECB

| 9.2 | Terjatve v zvezi razdelitvijo eurobankovcev znotraj Eurosistema |
| --- | --- |

9.2

Terjatve v zvezi razdelitvijo eurobankovcev znotraj Eurosistema

| 9.3 | Druge terjatve znotraj Eurosistema (neto) |
| --- | --- |

9.3

Druge terjatve znotraj Eurosistema (neto)

| 10. | Postavke v postopku poravnave |
| --- | --- |

10.

Postavke v postopku poravnave

| 11. | Druga sredstva |
| --- | --- |

11.

Druga sredstva

| 11.1 | Kovanci euroobmočja |
| --- | --- |

11.1

Kovanci euroobmočja

| 11.2 | Opredmetena in neopredmetena osnovna sredstva |
| --- | --- |

11.2

Opredmetena in neopredmetena osnovna sredstva

| 11.3 | Druga finančna sredstva |
| --- | --- |

11.3

Druga finančna sredstva

| 11.4 | Razlike zaradi prevrednotenja zabilančnih instrumentov |
| --- | --- |

11.4

Razlike zaradi prevrednotenja zabilančnih instrumentov

| 11.5 | Aktivne časovne razmejitve |
| --- | --- |

11.5

Aktivne časovne razmejitve

| 11.6 | Razno |
| --- | --- |

11.6

Razno

| 12. | Izguba tekočega leta |
| --- | --- |

12.

Izguba tekočega leta

| 1. | Bankovci v obtoku |
| --- | --- |

1.

Bankovci v obtoku

| 2. | Obveznosti do kreditnih institucij euroobmočja, povezane z operacijami denarne politike, denominirane v eurih |
| --- | --- |

2.

Obveznosti do kreditnih institucij euroobmočja, povezane z operacijami denarne politike, denominirane v eurih

| 2.1 | Tekoči računi (ki pokrivajo sistem obveznih rezerv) |
| --- | --- |

2.1

Tekoči računi (ki pokrivajo sistem obveznih rezerv)

| 2.2 | Deponiranje presežne likvidnosti |
| --- | --- |

2.2

Deponiranje presežne likvidnosti

| 2.3 | Vezani depoziti |
| --- | --- |

2.3

Vezani depoziti

| 2.4 | Povratne operacije finega uravnavanja |
| --- | --- |

2.4

Povratne operacije finega uravnavanja

| 2.5 | Depoziti v povezavi s pozivi h kritju |
| --- | --- |

2.5

Depoziti v povezavi s pozivi h kritju

| 3. | Druge obveznosti do kreditnih institucij euroobmočja, denominirane v eurih |
| --- | --- |

3.

Druge obveznosti do kreditnih institucij euroobmočja, denominirane v eurih

| 4. | Izdani dolžniški certifikati ECB |
| --- | --- |

4.

Izdani dolžniški certifikati ECB

| 5. | Obveznosti do drugih rezidentov euroobmočja, denominirane v eurih |
| --- | --- |

5.

Obveznosti do drugih rezidentov euroobmočja, denominirane v eurih

| 5.1 | Širši sektor države |
| --- | --- |

5.1

Širši sektor države

| 5.2 | Druge obveznosti |
| --- | --- |

5.2

Druge obveznosti

| 6. | Obveznosti do rezidentov zunaj euroobmočja, denominirane v eurih |
| --- | --- |

6.

Obveznosti do rezidentov zunaj euroobmočja, denominirane v eurih

| 7. | Obveznosti v tuji valuti do rezidentov euroobmočja, denominirane v tuji valuti |
| --- | --- |

7.

Obveznosti v tuji valuti do rezidentov euroobmočja, denominirane v tuji valuti

| 8. | Obveznosti do rezidentov zunaj euroobmočja, denominirane v tuji valuti |
| --- | --- |

8.

Obveznosti do rezidentov zunaj euroobmočja, denominirane v tuji valuti

| 8.1 | Depoziti, stanja in druge obveznosti |
| --- | --- |

8.1

Depoziti, stanja in druge obveznosti

| 8.2 | Obveznosti, ki izhajajo iz kredita v skladu z ERM II |
| --- | --- |

8.2

Obveznosti, ki izhajajo iz kredita v skladu z ERM II

| 9. | Protipostavka posebnih pravic črpanja, ki jih dodeli IMF |
| --- | --- |

9.

Protipostavka posebnih pravic črpanja, ki jih dodeli IMF

| 10. | Obveznosti znotraj Eurosistema |
| --- | --- |

10.

Obveznosti znotraj Eurosistema

| 10.1 | Obveznosti, ustrezne prenosu deviznih rezerv |
| --- | --- |

10.1

Obveznosti, ustrezne prenosu deviznih rezerv

| 10.2 | Druge obveznosti znotraj Eurosistema (neto) |
| --- | --- |

10.2

Druge obveznosti znotraj Eurosistema (neto)

| 11. | Postavke v postopku poravnave |
| --- | --- |

11.

Postavke v postopku poravnave

| 12. | Druge obveznosti |
| --- | --- |

12.

Druge obveznosti

| 12.1 | Razlike zaradi prevrednotenja zabilančnih instrumentov |
| --- | --- |

12.1

Razlike zaradi prevrednotenja zabilančnih instrumentov

| 12.2 | Pasivne časovne razmejitve |
| --- | --- |

12.2

Pasivne časovne razmejitve

| 12.3 | Razno |
| --- | --- |

12.3

Razno

| 13. | Rezervacije |
| --- | --- |

13.

Rezervacije

| 14. | Računi vrednotenja |
| --- | --- |

14.

Računi vrednotenja

| 15. | Kapital in rezerve |
| --- | --- |

15.

Kapital in rezerve

| 15.1 | Kapital |
| --- | --- |

15.1

Kapital

| 15.2 | Rezerve |
| --- | --- |

15.2

Rezerve

| 16. | Dobiček tekočega leta |
| --- | --- |

16.

Dobiček tekočega leta

Skupaj sredstva

Skupaj obveznosti

---

(1)  UL L 310, 11.12.2000, str. 1.

(2)  UL L 337, 20.12.2001, str. 52.“

(3)  ECB lahko alternativno objavi točne zneske v eurih ali zneske drugače zaokroži.

(4)  Tabela sredstev se lahko objavi tudi nad tabelo obveznosti.“

---

SMERNICE

Evropska centralna banka

| 4.8.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 202/65 |
| --- | --- | --- | --- |

4.8.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 202/65

---

SMERNICA EVROPSKE CENTRALNE BANKE

z dne 17. julija 2009

o spremembah Smernice ECB/2006/16 o pravnem okviru za računovodstvo in finančno poročanje v Evropskem sistemu centralnih bank

(ECB/2009/18)

(2009/595/ES)

SVET EVROPSKE CENTRALNE BANKE JE –

ob upoštevanju Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke (v nadaljevanju: Statut ESCB) ter zlasti njegovih členov 12.1, 14.3 in 26.4,

ob upoštevanju sodelovanja Razširjenega sveta Evropske centralne banke (ECB) v skladu z drugo in tretjo alineo člena 47.2 Statuta ESCB,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Smernica ECB/2009/10 z dne 7. maja 2009 o spremembah Smernice ECB/2000/7 o instrumentih monetarne politike in postopkih Eurosistema (1) dovoljuje dostop do operacij odprtega trga in odprtih ponudb Eurosistema kreditnim institucijam, ki so, glede na svojo specifično institucionalno naravo po pravu Skupnosti, predmet pregleda, po standardu primerljivega nadzoru s strani pristojnih nacionalnih organov. |
| --- | --- |

(1)

Smernica ECB/2009/10 z dne 7. maja 2009 o spremembah Smernice ECB/2000/7 o instrumentih monetarne politike in postopkih Eurosistema (1) dovoljuje dostop do operacij odprtega trga in odprtih ponudb Eurosistema kreditnim institucijam, ki so, glede na svojo specifično institucionalno naravo po pravu Skupnosti, predmet pregleda, po standardu primerljivega nadzoru s strani pristojnih nacionalnih organov.

| (2) | Sklep ECB/2009/16 z dne 2. julija 2009 o izvajanju programa nakupa kritih obveznic (2) vzpostavlja program za nakup kritih obveznic. |
| --- | --- |

(2)

Sklep ECB/2009/16 z dne 2. julija 2009 o izvajanju programa nakupa kritih obveznic (2) vzpostavlja program za nakup kritih obveznic.

| (3) | Smernico ECB/2006/16 z dne 10. novembra 2006 o pravnem okviru za računovodstvo in finančno poročanje v Evropskem sistemu centralnih bank (3) je treba spremeniti, da bo odražala ta gibanja politike – |
| --- | --- |

(3)

Smernico ECB/2006/16 z dne 10. novembra 2006 o pravnem okviru za računovodstvo in finančno poročanje v Evropskem sistemu centralnih bank (3) je treba spremeniti, da bo odražala ta gibanja politike –

SPREJEL NASLEDNJO SMERNICO:

Člen 1

Spremembe

Smernica ECB/2006/16 se spremeni, kot sledi:

| 1. | V členu 1(1) se doda naslednja opredelitev:






  „(i) | ‚kreditna institucija‘ pomeni bodisi: (a) kreditno institucijo v smislu členov 2 in 4(1)(a) Direktive 2006/48/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. junija 2006 o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti kreditnih institucij (preoblikovano) (4), kakor sta prenesena v nacionalno pravo, ki je predmet nadzora s strani pristojnih organov; bodisi (b) drugo kreditno institucijo v smislu člena 101(2) Pogodbe, ki je predmet pregleda, po standardu primerljivega nadzoru s strani pristojnih organov. |
| --- | --- | --- |

1.

V členu 1(1) se doda naslednja opredelitev:

„(i)

‚kreditna institucija‘ pomeni bodisi: (a) kreditno institucijo v smislu členov 2 in 4(1)(a) Direktive 2006/48/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. junija 2006 o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti kreditnih institucij (preoblikovano) (4), kakor sta prenesena v nacionalno pravo, ki je predmet nadzora s strani pristojnih organov; bodisi (b) drugo kreditno institucijo v smislu člena 101(2) Pogodbe, ki je predmet pregleda, po standardu primerljivega nadzoru s strani pristojnih organov.

| 2. | Priloge IV do VIII k Smernici ECB/2006/16 se spremenijo v skladu s prilogo k tej smernici. |
| --- | --- |

2.

Priloge IV do VIII k Smernici ECB/2006/16 se spremenijo v skladu s prilogo k tej smernici.

Člen 2

Začetek veljavnosti

Ta smernica začne veljati 1. julija 2009.

Člen 3

Naslovniki

Ta smernica se uporablja za vse centralne banke Eurosistema.

V Frankfurtu na Majni, 17. julija 2009

Za Svet ECB

Predsednik ECB

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  UL L 123, 19.5.2009, str. 99.

1

(2)  UL L 175, 4.7.2009, str. 18.

2

(3)  UL L 348, 11.12.2006, str. 1.

3

(4)  UL L 177, 30.6.2006, str. 1.“

4

---

PRILOGA

Priloge IV do VIII k Smernici ECB/2006/16 se spremenijo, kot sledi:

| 1. | Tabela z naslovom „Sredstva“ v Prilogi IV se nadomesti z naslednjim:
  „SREDSTVA










  Bilančna postavka (2) | Kategorizacija vsebine bilančnih postavk | Načelo vrednotenja | Področje uporabe (3) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Sredstva |
| 1. | 1. | Zlato in terjatve v zlatu | Fizično zlato, tj. palice, kovanci, ploščice, zlato v kepah, na zalogi ali ‚v izdelavi‘. Nefizično zlato, kot so stanja na računih na vpogled za zlato (nedodeljeni računi), vezani depoziti in terjatve do zlata, ki izhajajo iz naslednjih transakcij: (i) višje ali nižje vrednotene transakcije; in (ii) zamenjava lokacije zlata ali njegove čistosti, kadar je razlika med izdajo in dobavo več kot en delovni dan | Tržna vrednost | Obvezna |
| 2. | 2. | Terjatve do rezidentov zunaj euroobmočja, denoninirane v tuji valuti | Terjatve do nasprotnih strank, ki so rezidenti zunaj euroobmočja, vključno z mednarodnimi in nadnacionalnimi institucijami in centralnimi bankami zunaj euroobmočja, denominirane v tuji valuti | | |
| 2.1. | 2.1. | Terjatve do Mednarodnega denarnega sklada (IMF) | (a) | Pravice črpanja znotraj rezervne tranše (neto)
  Nacionalna kvota minus stanja v eurih, ki jih ima na razpolago IMF. Račun IMF št. 2 (račun za upravne izdatke v eurih) se lahko vključi v to postavko ali v postavko ‚Obveznosti do rezidentov zunaj euroobmočja, denominirane v tuji valuti‘ |

1.

Tabela z naslovom „Sredstva“ v Prilogi IV se nadomesti z naslednjim:

„SREDSTVA

Bilančna postavka (2)

Kategorizacija vsebine bilančnih postavk

Načelo vrednotenja

Področje uporabe (3)

Sredstva

1.

1.

Zlato in terjatve v zlatu

Fizično zlato, tj. palice, kovanci, ploščice, zlato v kepah, na zalogi ali ‚v izdelavi‘. Nefizično zlato, kot so stanja na računih na vpogled za zlato (nedodeljeni računi), vezani depoziti in terjatve do zlata, ki izhajajo iz naslednjih transakcij: (i) višje ali nižje vrednotene transakcije; in (ii) zamenjava lokacije zlata ali njegove čistosti, kadar je razlika med izdajo in dobavo več kot en delovni dan

Tržna vrednost

Obvezna

2.

2.

Terjatve do rezidentov zunaj euroobmočja, denoninirane v tuji valuti

Terjatve do nasprotnih strank, ki so rezidenti zunaj euroobmočja, vključno z mednarodnimi in nadnacionalnimi institucijami in centralnimi bankami zunaj euroobmočja, denominirane v tuji valuti

2.1.

2.1.

Terjatve do Mednarodnega denarnega sklada (IMF)

(a)

Nacionalna kvota minus stanja v eurih, ki jih ima na razpolago IMF. Račun IMF št. 2 (račun za upravne izdatke v eurih) se lahko vključi v to postavko ali v postavko ‚Obveznosti do rezidentov zunaj euroobmočja, denominirane v tuji valuti‘

| (a) | Pravice črpanja znotraj rezervne tranše (neto)
  Nominalna vrednost, preračunana po tržnem deviznem tečaju |
| --- | --- |

(a)

Nominalna vrednost, preračunana po tržnem deviznem tečaju

Obvezna

| (b) | Posebne pravice črpanja
  Imetja posebnih pravic črpanja (bruto) |
| --- | --- |

(b)

Imetja posebnih pravic črpanja (bruto)

| (b) | Posebne pravice črpanja
  Nominalna vrednost, preračunana po tržnem deviznem tečaju |
| --- | --- |

(b)

Nominalna vrednost, preračunana po tržnem deviznem tečaju

Obvezna

| (c) | Druge terjatve
  Splošni sporazumi o izposojanju, posojila iz posebnih dogovorov o izposojanju, depoziti v okviru Pomoči za zmanjševanje revščine in rast |
| --- | --- |

(c)

Splošni sporazumi o izposojanju, posojila iz posebnih dogovorov o izposojanju, depoziti v okviru Pomoči za zmanjševanje revščine in rast

| (c) | Druge terjatve
  Nominalna vrednost, preračunana po tržnem deviznem tečaju |
| --- | --- |

(c)

Nominalna vrednost, preračunana po tržnem deviznem tečaju

Obvezna

2.2.

2.2.

Stanja pri bankah in naložbe v vrednostne papirje, zunanja posojila in druga zunanja sredstva

| (a) | Stanja pri bankah zunaj euroobmočja razen tistih pod postavko ‚Druga finančna sredstva‘
  Tekoči računi, vezani depoziti, kratkoročno vložena sredstva, povratne transakcije |
| --- | --- |

(a)

Tekoči računi, vezani depoziti, kratkoročno vložena sredstva, povratne transakcije

| (a) | Stanja pri bankah zunaj euroobmočja
  Nominalna vrednost, preračunana po tržnem deviznem tečaju |
| --- | --- |

(a)

Nominalna vrednost, preračunana po tržnem deviznem tečaju

Obvezna

| (b) | Naložbe v vrednostne papirje zunaj euroobmočja razen tistih pod postavko sredstev ‚Druga finančna sredstva‘
  Menice in obveznice, blagajniški zapisi, brezkuponske obveznice, vrednostni papirji denarnega trga, lastniški instrumenti v imetju kot del deviznih rezerv, vsi izdani s strani rezidentov zunaj euroobmočja |
| --- | --- |

(b)

Menice in obveznice, blagajniški zapisi, brezkuponske obveznice, vrednostni papirji denarnega trga, lastniški instrumenti v imetju kot del deviznih rezerv, vsi izdani s strani rezidentov zunaj euroobmočja

| (b)(i) | Tržni vrednostni papirji razen vrednostnih papirjev v imetju do zapadlosti
  Tržna cena in tržni devizni tečaj
  Vse premije ali diskonti se amortizirajo |
| --- | --- |

(b)(i)

Tržna cena in tržni devizni tečaj

Vse premije ali diskonti se amortizirajo

Obvezna

| (b)(ii) | Tržni vrednostni papirji, razvrščeni med tiste, ki so v imetju do zapadlosti
  Nabavna vrednost, ki je predmet oslabitve, in tržni devizni tečaj
  Vse premije ali diskonti se amortizirajo |
| --- | --- |

(b)(ii)

Nabavna vrednost, ki je predmet oslabitve, in tržni devizni tečaj

Vse premije ali diskonti se amortizirajo

Obvezna

| (b)(iii) | Netržni vrednostni papirji
  Nabavna vrednost, ki je predmet oslabitve, in tržni devizni tečaj
  Vse premije ali diskonti se amortizirajo |
| --- | --- |

(b)(iii)

Nabavna vrednost, ki je predmet oslabitve, in tržni devizni tečaj

Vse premije ali diskonti se amortizirajo

Obvezna

| (b)(iv) | Tržni lastniški instrumenti
  Tržna cena in tržni devizni tečaj |
| --- | --- |

(b)(iv)

Tržna cena in tržni devizni tečaj

Obvezna

| (c) | Zunanja posojila (depoziti) zunaj euroobmočja razen tistih pod postavko sredstev ‚Druga finančna sredstva‘ |
| --- | --- |

(c)

| (c) | Zunanja posojila
  Depoziti po nominalni vrednosti, preračunani po tržnem deviznem tečaju |
| --- | --- |

(c)

Depoziti po nominalni vrednosti, preračunani po tržnem deviznem tečaju

Obvezna

| (d) | Druga zunanja sredstva
  Bankovci in kovanci zunaj euroobmočja |
| --- | --- |

(d)

Bankovci in kovanci zunaj euroobmočja

| (d) | Druga zunanja sredstva
  Nominalna vrednost, preračunana po tržnem deviznem tečaju |
| --- | --- |

(d)

Nominalna vrednost, preračunana po tržnem deviznem tečaju

Obvezna

3.

3.

Terjatve do rezidentov euroobmočja, denominirane v tuji valuti

| (a) | Naložbe v vrednostne papirje znotraj euroobmočja razen tistih pod postavko ‚Druga finančna sredstva‘
  Menice in obveznice, blagajniški zapisi, brezkuponske obveznice, vrednostni papirji denarnega trga, lastniški instrumenti v imetju kot del deviznih rezerv, vsi izdani s strani rezidentov euroobmočja |
| --- | --- |

(a)

Menice in obveznice, blagajniški zapisi, brezkuponske obveznice, vrednostni papirji denarnega trga, lastniški instrumenti v imetju kot del deviznih rezerv, vsi izdani s strani rezidentov euroobmočja

| (a)(i) | Tržni vrednostni papirji razen vrednostnih papirjev v imetju do zapadlosti
  Tržna cena in tržni devizni tečaj
  Vse premije ali diskonti se amortizirajo |
| --- | --- |

(a)(i)

Tržna cena in tržni devizni tečaj

Vse premije ali diskonti se amortizirajo

Obvezna

| (a)(ii) | Tržni vrednostni papirji, razvrščeni med tiste, ki so v imetju do zapadlosti
  Nabavna vrednost, ki je predmet oslabitve, in tržni devizni tečaj
  Vse premije ali diskonti se amortizirajo |
| --- | --- |

(a)(ii)

Nabavna vrednost, ki je predmet oslabitve, in tržni devizni tečaj

Vse premije ali diskonti se amortizirajo

Obvezna

| (a)(iii) | Netržni vrednostni papirji
  Nabavna vrednost, ki je predmet oslabitve, in tržni devizni tečaj
  Vse premije ali diskonti se amortizirajo |
| --- | --- |

(a)(iii)

Nabavna vrednost, ki je predmet oslabitve, in tržni devizni tečaj

Vse premije ali diskonti se amortizirajo

Obvezna

| (a)(iv) | Tržni lastniški instrumenti
  Tržna cena in tržni devizni tečaj |
| --- | --- |

(a)(iv)

Tržna cena in tržni devizni tečaj

Obvezna

| (b) | Druge terjatve do rezidentov euroobmočja razen tistih pod postavko sredstev ‚Druga finančna sredstva‘
  Posojila, depoziti, povratne repo transakcije, druga posojila |
| --- | --- |

(b)

Posojila, depoziti, povratne repo transakcije, druga posojila

| (b) | Druge terjatve
  Depoziti in drugo posojanje po nominalni vrednosti, preračunani po tržnem deviznem tečaju |
| --- | --- |

(b)

Depoziti in drugo posojanje po nominalni vrednosti, preračunani po tržnem deviznem tečaju

Obvezna

4.

4.

Terjatve do rezidentov zunaj euroobmočja, denominirane v eurih

4.1.

4.1.

Stanja pri bankah, naložbe v vrednostne papirje in posojila

| (a) | Stanja pri bankah zunaj euroobmočja razen tistih pod postavko sredstev ‚Druga finančna sredstva‘
  Tekoči računi, vezani depoziti, kratkoročno vložena sredstva. Povratne repo transakcije v povezavi z upravljanjem vrednostnih papirjev, denominiranih v eurih. |
| --- | --- |

(a)

Tekoči računi, vezani depoziti, kratkoročno vložena sredstva. Povratne repo transakcije v povezavi z upravljanjem vrednostnih papirjev, denominiranih v eurih.

| (a) | Stanja pri bankah zunaj euroobmočja
  Nominalna vrednost |
| --- | --- |

(a)

Nominalna vrednost

Obvezna

| (b) | Naložbe v vrednostne papirje zunaj euroobmočja razen tistih pod postavko sredstev ‚Druga finančna sredstva‘
  Lastniški instrumenti, menice in obveznice, blagajniški zapisi, brezkuponske obveznice, vrednostni papirji denarnega trga, vsi izdani s strani rezidentov zunaj euroobmočja |
| --- | --- |

(b)

Lastniški instrumenti, menice in obveznice, blagajniški zapisi, brezkuponske obveznice, vrednostni papirji denarnega trga, vsi izdani s strani rezidentov zunaj euroobmočja

| (b)(i) | Tržni vrednostni papirji razen vrednostnih papirjev v imetju do zapadlosti
  Tržna cena
  Vse premije ali diskonti se amortizirajo |
| --- | --- |

(b)(i)

Tržna cena

Vse premije ali diskonti se amortizirajo

Obvezna

| (b)(ii) | Tržni vrednostni papirji, razvrščeni med tiste, ki so v imetju do zapadlosti
  Nabavna vrednost, ki je predmet oslabitve
  Vse premije ali diskonti se amortizirajo |
| --- | --- |

(b)(ii)

Nabavna vrednost, ki je predmet oslabitve

Vse premije ali diskonti se amortizirajo

Obvezna

| (b)(iii) | Netržni vrednostni papirji
  Nabavna vrednost, ki je predmet oslabitve
  Vse premije ali diskonti se amortizirajo |
| --- | --- |

(b)(iii)

Nabavna vrednost, ki je predmet oslabitve

Vse premije ali diskonti se amortizirajo

Obvezna

| (b)(iv) | Tržni lastniški instrumenti
  Tržna cena |
| --- | --- |

(b)(iv)

Tržna cena

Obvezna

| (c) | Posojila zunaj euroobmočja razen tistih pod postavko sredstev ‚Druga finančna sredstva‘ |
| --- | --- |

(c)

| (c) | Posojila zunaj euroobmočja
  Depoziti po nominalni vrednosti |
| --- | --- |

(c)

Depoziti po nominalni vrednosti

Obvezna

| (d) | Vrednostni papirji razen tistih pod postavko sredstev ‚Druga finančna sredstva‘, ki jih izdajo subjekti zunaj euroobmočja
  Vrednostni papirji, ki jih izdajo nadnacionalne ali mednarodne organizacije, npr. Evropska investicijska banka, ne glede na njihovo geografsko lokacijo |
| --- | --- |

(d)

Vrednostni papirji, ki jih izdajo nadnacionalne ali mednarodne organizacije, npr. Evropska investicijska banka, ne glede na njihovo geografsko lokacijo

| (d)(i) | Tržni vrednostni papirji razen vrednostnih papirjev v imetju do zapadlosti
  Tržna cena
  Vse premije ali diskonti se amortizirajo |
| --- | --- |

(d)(i)

Tržna cena

Vse premije ali diskonti se amortizirajo

Obvezna

| (d)(ii) | Tržni vrednostni papirji, razvrščeni med tiste, ki so v imetju do zapadlosti
  Nabavna vrednost, ki je predmet oslabitve
  Vse premije ali diskonti se amortizirajo |
| --- | --- |

(d)(ii)

Nabavna vrednost, ki je predmet oslabitve

Vse premije ali diskonti se amortizirajo

Obvezna

| (d)(iii) | Netržni vrednostni papirji
  Nabavna vrednost, ki je predmet oslabitve
  Vse premije ali diskonti se amortizirajo |
| --- | --- |

(d)(iii)

Nabavna vrednost, ki je predmet oslabitve

Vse premije ali diskonti se amortizirajo

Obvezna

4.2.

4.2.

Terjatve, ki izhajajo iz kredita v skladu z ERM II

Posojila v skladu s pogoji ERM II

Nominalna vrednost

Obvezna

5.

5.

Posojila kreditnim institucijam euroobmočja, povezana z operacijami denarne politike, denominirana v eurih

Postavke 5.1 do 5.5: transakcije v skladu z ustreznimi instrumenti denarne politike, opisane v Prilogi I k Smernici ECB/2000/7 z dne 31. avgusta 2000 o instrumentih monetarne politike in postopkih Eurosistema (4)

5.1.

5.1.

Operacije glavnega refinanciranja

Redne povratne transakcije za povečevanje likvidnosti, organizirane tedensko in z običajno zapadlostjo enega tedna

Nominalna vrednost ali repo nabavna vrednost

Obvezna

5.2.

5.2.

Operacije dolgoročnejšega refinanciranja

Redne povratne transakcije za povečevanje likvidnosti, organizirane mesečno in z običajno zapadlostjo treh mesecev

Nominalna vrednost ali repo nabavna vrednost

Obvezna

5.3.

5.3.

Povratne operacije finega uravnavanja

Povratne transakcije, izvršene kot priložnostne transakcije za namene finega uravnavanja

Nominalna vrednost ali repo nabavna vrednost

Obvezna

5.4.

5.4.

Povratne strukturne operacije

Povratne transakcije, ki urejajo strukturni položaj Eurosistema do finančnega sektorja

Nominalna vrednost ali repo nabavna vrednost

Obvezna

5.5.

5.5.

Ponudba mejnega posojanja

Posojila čez noč po vnaprej določeni obrestni meri proti primernemu finančnemu premoženju (odprta ponudba)

Nominalna vrednost ali repo nabavna vrednost

Obvezna

5.6.

5.6.

Krediti v povezavi s pozivi h kritju

Dodatni krediti kreditnim institucijam, ki izhajajo iz zvišanih vrednosti osnovnih sredstev v zvezi z drugimi krediti tem kreditnim institucijam

Nominalna vrednost ali nabavna vrednost

Obvezna

6.

6.

Druge terjatve do kreditnih institucij euroobmočja, denominirane v eurih

Tekoči računi, vezani depoziti, kratkoročno vložena sredstva, povratne repo transakcije v povezavi z upravljanjem portfeljev vrednostnih papirjev v postavki sredstev ‚Vrednostni papirji rezidentov euroobmočja, denominirani v eurih‘, vključno s transakcijami, ki so posledica preoblikovanja nekdanjih deviznih rezerv euroobmočja, in druge terjatve. Korespondenčni računi pri tujih kreditnih institucijah v euroobmočju. Druge terjatve in operacije, ki niso povezane z operacijami denarne politike Eurosistema. Vse terjatve, ki izhajajo iz operacij denarne politike, s katerimi je začela NCB pred vstopom v Eurosistem

Nominalna vrednost ali nabavna vrednost

Obvezna

7.

7.

Vrednostni papirji rezidentov euroobmočja, denominirani v eurih

7.1.

7.1.

Vrednostni papirji v imetju za namene denarne politike

Vrednostni papirji, izdani v euroobmočju, v imetju za namene denarne politike. Dolžniški certifikati ECB, kupljeni za namene finega uravnavanja

| (i) | Tržni vrednostni papirji razen vrednostnih papirjev v imetju do zapadlosti
  Tržna cena
  Vse premije ali diskonti se amortizirajo |
| --- | --- |

(i)

Tržna cena

Vse premije ali diskonti se amortizirajo

Obvezna

| (ii) | Tržni vrednostni papirji, razvrščeni med tiste, ki so v imetju do zapadlosti
  Nabavna vrednost, ki je predmet oslabitve
  Vse premije ali diskonti se amortizirajo |
| --- | --- |

(ii)

Nabavna vrednost, ki je predmet oslabitve

Vse premije ali diskonti se amortizirajo

Obvezna

| (iii) | Netržni vrednostni papirji
  Nabavna vrednost, ki je predmet oslabitve
  Vse premije ali diskonti se amortizirajo |
| --- | --- |

(iii)

Nabavna vrednost, ki je predmet oslabitve

Vse premije ali diskonti se amortizirajo

Obvezna

7.2.

7.2.

Drugi vrednostni papirji

Vrednostni papirji razen tistih pod postavko sredstev 7.1 ‚Vrednostni papirji v imetju za namene denarne politike‘ in pod postavko sredstev 11.3 ‚Druga finančna sredstva‘; menice in obveznice, blagajniški zapisi, brezkuponske obveznice, vrednostni papirji denarnega trga v neposrednem imetništvu, vključno z državnimi vrednostnimi papirji, ki izhajajo še iz časa pred EMU, denominirani v eurih. Lastniški instrumenti

| (i) | Tržni vrednostni papirji razen vrednostnih papirjev v imetju do zapadlosti
  Tržna cena
  Vse premije ali diskonti se amortizirajo |
| --- | --- |

(i)

Tržna cena

Vse premije ali diskonti se amortizirajo

Obvezna

| (ii) | Tržni vrednostni papirji, razvrščeni med tiste, ki so v imetju do zapadlosti
  Nabavna vrednost, ki je predmet oslabitve
  Vse premije ali diskonti se amortizirajo |
| --- | --- |

(ii)

Nabavna vrednost, ki je predmet oslabitve

Vse premije ali diskonti se amortizirajo

Obvezna

| (iii) | Netržni vrednostni papirji
  Nabavna vrednost, ki je predmet oslabitve
  Vse premije ali diskonti se amortizirajo |
| --- | --- |

(iii)

Nabavna vrednost, ki je predmet oslabitve

Vse premije ali diskonti se amortizirajo

Obvezna

| (iv) | Tržni lastniški instrumenti
  Tržna cena |
| --- | --- |

(iv)

Tržna cena

Obvezna

8.

8.

Javni dolg, denominiran v eurih

Terjatve do države, ki izhajajo iz časa pred EMU (netržni vrednostni papirji, posojila)

Depoziti/posojila po nominalni vrednosti, netržni vrednostni papirji po nabavni vrednosti

Obvezna

—

9.

Terjatve znotraj Eurosistema (+)

—

9.1.

Udeležba v ECB (+)

Postavka je samo v bilanci stanja NCB

Kapitalski delež vsake NCB v ECB po Pogodbi in upoštevnem kapitalskem ključu ter prispevki po členu 49.2 Statuta ESCB

Nabavna vrednost

Obvezna

—

9.2.

Terjatve, enakovredne prenosu deviznih rezerv (+)

Postavka je samo v bilanci stanja NCB

Terjatve do ECB, denominirane v eurih, v zvezi z začetnimi in dodatnimi prenosi deviznih rezerv po določbah Pogodbe

Nominalna vrednost

Obvezna

—

9.3.

Terjatve, povezane z zadolžnicami za kritje izdaje dolžniških certifikatov ECB (+)

Postavka je samo v bilanci stanja ECB

Zadolžnice, ki jih izdajo NCB, zaradi pogodbe o kritju v povezavi z dolžniškimi certifikati ECB

Nominalna vrednost

Obvezna

—

9.4.

Neto terjatve, povezane z razdelitvijo eurobankovcev znotraj Eurosistema (+) (1)

Za NCB: neto terjatev, povezana z uporabo ključa za razdelitev bankovcev, tj. vključno s saldi znotraj Eurosistema, ki so povezana z izdajo bankovcev ECB, kompenzacijski znesek in njegova bilančna vknjižba, kakor je določena s Sklepom ECB/2001/16 z dne 6. decembra 2001 o razdelitvi denarnih prihodkov nacionalnih centralnih bank sodelujočih držav članic od finančnega leta 2002 (5)

Za ECB: terjatve, povezane z izdajo bankovcev ECB, v skladu s Sklepom ECB/2001/15

Nominalna vrednost

Obvezna

—

9.5.

Druge terjatve znotraj Eurosistema (neto) (+)

Neto pozicija naslednjih podpostavk:

| (a) | neto terjatve, ki izhajajo iz saldov računov iz sistema TARGET2 in korespondenčnih računov NCB, tj. neto izračun terjatev in obveznosti – glej tudi postavko obveznosti ‚Druge obveznosti znotraj Eurosistema (neto)‘ |
| --- | --- |

(a)

neto terjatve, ki izhajajo iz saldov računov iz sistema TARGET2 in korespondenčnih računov NCB, tj. neto izračun terjatev in obveznosti – glej tudi postavko obveznosti ‚Druge obveznosti znotraj Eurosistema (neto)‘

| (a) | Nominalna vrednost |
| --- | --- |

(a)

Nominalna vrednost

Obvezna

| (b) | terjatve iz razlike med denarnim prihodkom, ki se združi in prerazporedi. Pomembno je samo za obdobje med knjiženjem denarnega prihodka kot del postopkov ob koncu leta in njegovo poravnavo na zadnji delovni dan v januarju vsako leto |
| --- | --- |

(b)

terjatve iz razlike med denarnim prihodkom, ki se združi in prerazporedi. Pomembno je samo za obdobje med knjiženjem denarnega prihodka kot del postopkov ob koncu leta in njegovo poravnavo na zadnji delovni dan v januarju vsako leto

| (b) | Nominalna vrednost |
| --- | --- |

(b)

Nominalna vrednost

Obvezna

| (c) | druge mogoče terjatve znotraj Eurosistema, vključno z začasno porazdelitvijo prihodka ECB iz eurobankovcev posameznim NCB (1) |
| --- | --- |

(c)

druge mogoče terjatve znotraj Eurosistema, vključno z začasno porazdelitvijo prihodka ECB iz eurobankovcev posameznim NCB (1)

| (c) | Nominalna vrednost |
| --- | --- |

(c)

Nominalna vrednost

Obvezna

9.

10.

Postavke v postopku poravnave

Saldi (terjatve) poravnalnih računov, vključno s čeki na unovčenju

Nominalna vrednost

Obvezna

9.

11.

Druga sredstva

9.

11.1.

Kovanci euroobmočja

Eurokovanci, če NCB ni zakonita izdajateljica

Nominalna vrednost

Obvezna

9.

11.2.

Opredmetena in neopredmetena osnovna sredstva

Zemljišče in zgradbe, pohištvo in oprema, vključno z računalniško opremo, programska oprema

Nabavna vrednost brez amortizacije

Stopnje amortizacije

| — | računalniki in strojna/programska oprema ter motorna vozila:
  4 leta |
| --- | --- |

—

računalniki in strojna/programska oprema ter motorna vozila:

4 leta

| — | oprema, pohištvo in obrat v gradnji:
  10 let |
| --- | --- |

—

oprema, pohištvo in obrat v gradnji:

10 let

| — | gradnja in kapitalizirani odhodki za večjo prenovo:
  25 let |
| --- | --- |

—

gradnja in kapitalizirani odhodki za večjo prenovo:

25 let

Kapitalizacija odhodkov: zneskovno omejena (pod 10 000 EUR brez DDV: kapitalizacije ni)

Priporočena

9.

11.3.

Druga finančna sredstva

| — | Udeležbe in naložbe v hčerinske družbe; lastniški vrednostni papirji v imetju zaradi strateških razlogov/razlogov politike |
| --- | --- |

—

Udeležbe in naložbe v hčerinske družbe; lastniški vrednostni papirji v imetju zaradi strateških razlogov/razlogov politike

| — | Vrednostni papirji, vključno z lastniškimi vrednostnimi papirji, in drugi finančni instrumenti ter stanja (npr: vezani depoziti in tekoči računi), ki so v namenskem portfelju |
| --- | --- |

—

Vrednostni papirji, vključno z lastniškimi vrednostnimi papirji, in drugi finančni instrumenti ter stanja (npr: vezani depoziti in tekoči računi), ki so v namenskem portfelju

| — | Povratne transakcije s kreditnimi institucijami v zvezi z upravljanjem portfeljev vrednostnih papirjev v tej postavki |
| --- | --- |

—

Povratne transakcije s kreditnimi institucijami v zvezi z upravljanjem portfeljev vrednostnih papirjev v tej postavki

| (a) | Tržni lastniški instrumenti
  Tržna cena |
| --- | --- |

(a)

Tržna cena

Priporočena

| (b) | Udeležbe in nelikvidni lastniški deleži ter vsi ostali lastniški instrumenti, ki so trajna naložba
  Nabavna vrednost, ki je predmet oslabitve |
| --- | --- |

(b)

Nabavna vrednost, ki je predmet oslabitve

Priporočena

| (c) | Naložbe v hčerinske družbe ali pomembni deleži
  Čista vrednost sredstev |
| --- | --- |

(c)

Čista vrednost sredstev

Priporočena

| (d) | Tržni vrednostni papirji razen vrednostnih papirjev v imetju do zapadlosti
  Tržna cena
  Vse premije ali diskonti se amortizirajo |
| --- | --- |

(d)

Tržna cena

Vse premije ali diskonti se amortizirajo

Priporočena

| (e) | Tržni vrednostni papirji, razvrščeni med tiste, ki so v imetju do zapadlosti, ali ki so trajna naložba
  Nabavna vrednost, ki je predmet oslabitve
  Vse premije ali diskonti se amortizirajo |
| --- | --- |

(e)

Nabavna vrednost, ki je predmet oslabitve

Vse premije ali diskonti se amortizirajo

Priporočena

| (f) | Netržni vrednostni papirji
  Nabavna vrednost, ki je predmet oslabitve
  Vse premije ali diskonti se amortizirajo |
| --- | --- |

(f)

Nabavna vrednost, ki je predmet oslabitve

Vse premije ali diskonti se amortizirajo

Priporočena

| (g) | Stanja pri bankah in posojila
  Nominalna vrednost, preračunana po tržnem deviznem tečaju, če so stanja ali depoziti denominirani v tujih valutah |
| --- | --- |

(g)

Nominalna vrednost, preračunana po tržnem deviznem tečaju, če so stanja ali depoziti denominirani v tujih valutah

Priporočena

9.

11.4.

Razlike zaradi prevrednotenja zabilančnih instrumentov

Rezultati vrednotenja valutnih nestandardiziranih terminskih pogodb, valutnih zamenjav, obrestnih zamenjav, nestandardiziranih terminskih pogodb o obrestni meri, terminskih transakcij z vrednostnimi papirji, valutnih promptnih transakcij od datuma sklenitve posla do datuma poravnave

Neto pozicija med terminskim in promptnim tečajem, po tržnem deviznem tečaju

Obvezna

9.

11.5.

Aktivne časovne razmejitve

Prihodek, ki ne zapade v danem obdobju, ampak se ga pripiše v poročano obdobje. Vnaprej plačani odhodki in plačane natečene obresti (tj. natečene obresti, kupljene z vrednostnim papirjem)

Nominalna vrednost, menjava preračunana po tržnem deviznem tečaju

Obvezna

9.

11.6.

Razno

Predplačila, posojila in druge manjše postavke. Prehodni računi vrednotenja (bilančna postavka samo med letom: nerealizirane izgube na datume prevrednotenja med letom, ki jih ne zajemajo pripadajoči računi vrednotenja v postavki obveznosti ‚Računi vrednotenja‘). Posojila na podlagi zaupanja. Naložbe, povezane z depoziti strank v zlatu. Kovanci v nacionalnih enotah valut euroobmočja. Tekoči odhodki (neto akumulirana izguba), izguba preteklega leta pred pokritjem. Neto pokojninska sredstva

Nominalna vrednost ali nabavna vrednost

Priporočena

Prehodni računi vrednotenja:

Razlike zaradi prevrednotenja med povprečno nabavno vrednostjo in tržno vrednostjo, menjava preračunana po tržnem tečaju

Prehodni računi vrednotenja: obvezna

Naložbe, povezane z depoziti strank v zlatu

Tržna vrednost

Naložbe, povezane z depoziti strank v zlatu: obvezna

—

12.

Izguba tekočega leta

Nominalna vrednost

Obvezna

| 2. | Tabela z naslovom „Konsolidirani tedenski računovodski izkaz Eurosistema: oblika, ki se uporabi pri objavi ob koncu četrtletja“ v Prilogi V se nadomesti z naslednjim:
  „Konsolidirani tedenski računovodski izkaz Eurosistema: oblika, ki se uporabi pri objavi ob koncu četrtletja













  (v milijonih EUR) |
| --- | --- |
| Sredstva (6) | Bilanca na dan ... | Razlika v primerjavi s prejšnjim tednom zaradi | Obveznosti | Bilanca na dan ... | Razlika v primerjavi s prejšnjim tednom zaradi |
| transakcij | prilagoditev ob koncu četrtletja | transakcij | prilagoditev ob koncu četrtletja |
| 1. | Zlato in terjatve v zlatu |

2.

Tabela z naslovom „Konsolidirani tedenski računovodski izkaz Eurosistema: oblika, ki se uporabi pri objavi ob koncu četrtletja“ v Prilogi V se nadomesti z naslednjim:

„Konsolidirani tedenski računovodski izkaz Eurosistema: oblika, ki se uporabi pri objavi ob koncu četrtletja

(v milijonih EUR)

Sredstva (6)

Bilanca na dan ...

Razlika v primerjavi s prejšnjim tednom zaradi

Obveznosti

Bilanca na dan ...

Razlika v primerjavi s prejšnjim tednom zaradi

transakcij

prilagoditev ob koncu četrtletja

transakcij

prilagoditev ob koncu četrtletja

1.

Zlato in terjatve v zlatu

| 2. | Terjatve do rezidentov zunaj euroobmočja, denominirane v tuji valuti |
| --- | --- |

2.

Terjatve do rezidentov zunaj euroobmočja, denominirane v tuji valuti

| 2.1 | Terjatve do IMF |
| --- | --- |

2.1

Terjatve do IMF

| 2.2 | Stanja pri bankah in naložbe v vrednostne papirje, dana posojila in druga zunanja sredstva |
| --- | --- |

2.2

Stanja pri bankah in naložbe v vrednostne papirje, dana posojila in druga zunanja sredstva

| 3. | Terjatve do rezidentov euroobmočja, denominirane v tuji valuti |
| --- | --- |

3.

Terjatve do rezidentov euroobmočja, denominirane v tuji valuti

| 4. | Terjatve do rezidentov zunaj euroobmočja, denominirane v eurih |
| --- | --- |

4.

Terjatve do rezidentov zunaj euroobmočja, denominirane v eurih

| 4.1 | Stanja pri bankah, naložbe v vrednostne papirje in posojila |
| --- | --- |

4.1

Stanja pri bankah, naložbe v vrednostne papirje in posojila

| 4.2 | Terjatve, ki izhajajo iz kredita v skladu z ERM II |
| --- | --- |

4.2

Terjatve, ki izhajajo iz kredita v skladu z ERM II

| 5. | Posojila kreditnim institucijam euroobmočja, povezana z operacijami denarne politike, denominirana v eurih |
| --- | --- |

5.

Posojila kreditnim institucijam euroobmočja, povezana z operacijami denarne politike, denominirana v eurih

| 5.1 | Operacije glavnega refinanciranja |
| --- | --- |

5.1

Operacije glavnega refinanciranja

| 5.2 | Operacije dolgoročnejšega refinanciranja |
| --- | --- |

5.2

Operacije dolgoročnejšega refinanciranja

| 5.3 | Povratne operacije finega uravnavanja |
| --- | --- |

5.3

Povratne operacije finega uravnavanja

| 5.4 | Povratne strukturne operacije |
| --- | --- |

5.4

Povratne strukturne operacije

| 5.5 | Ponudba mejnega posojanja |
| --- | --- |

5.5

Ponudba mejnega posojanja

| 5.6 | Krediti v povezavi s pozivi h kritju |
| --- | --- |

5.6

Krediti v povezavi s pozivi h kritju

| 6. | Druge terjatve do kreditnih institucij euroobmočja, denominirane v eurih |
| --- | --- |

6.

Druge terjatve do kreditnih institucij euroobmočja, denominirane v eurih

| 7. | Vrednostni papirji rezidentov euroobmočja, denominirani v eurih |
| --- | --- |

7.

Vrednostni papirji rezidentov euroobmočja, denominirani v eurih

| 7.1 | Vrednostni papirji v imetju za namene denarne politike |
| --- | --- |

7.1

Vrednostni papirji v imetju za namene denarne politike

| 7.2 | Drugi vrednostni papirji |
| --- | --- |

7.2

Drugi vrednostni papirji

| 8. | Javni dolg, denominiran v eurih |
| --- | --- |

8.

Javni dolg, denominiran v eurih

| 9. | Druga sredstva |
| --- | --- |

9.

Druga sredstva

| 1. | Bankovci v obtoku |
| --- | --- |

1.

Bankovci v obtoku

| 2. | Obveznosti do kreditnih institucij euroobmočja, povezane z operacijami denarne politike, denominirane v eurih |
| --- | --- |

2.

Obveznosti do kreditnih institucij euroobmočja, povezane z operacijami denarne politike, denominirane v eurih

| 2.1 | Tekoči računi (ki pokrivajo sistem obveznih rezerv) |
| --- | --- |

2.1

Tekoči računi (ki pokrivajo sistem obveznih rezerv)

| 2.2 | Deponiranje presežne likvidnosti |
| --- | --- |

2.2

Deponiranje presežne likvidnosti

| 2.3 | Vezani depoziti |
| --- | --- |

2.3

Vezani depoziti

| 2.4 | Povratne operacije finega uravnavanja |
| --- | --- |

2.4

Povratne operacije finega uravnavanja

| 2.5 | Depoziti v povezavi s pozivi h kritju |
| --- | --- |

2.5

Depoziti v povezavi s pozivi h kritju

| 3. | Druge obveznosti do kreditnih institucij euroobmočja, denominirane v eurih |
| --- | --- |

3.

Druge obveznosti do kreditnih institucij euroobmočja, denominirane v eurih

| 4. | Izdani dolžniški certifikati |
| --- | --- |

4.

Izdani dolžniški certifikati

| 5. | Obveznosti do drugih rezidentov euroobmočja, denominirane v eurih |
| --- | --- |

5.

Obveznosti do drugih rezidentov euroobmočja, denominirane v eurih

| 5.1 | Širši sektor države |
| --- | --- |

5.1

Širši sektor države

| 5.2 | Druge obveznosti |
| --- | --- |

5.2

Druge obveznosti

| 6. | Obveznosti do rezidentov zunaj euroobmočja, denominirane v eurih |
| --- | --- |

6.

Obveznosti do rezidentov zunaj euroobmočja, denominirane v eurih

| 7. | Obveznosti do rezidentov euroobmočja, denominirane v tuji valuti |
| --- | --- |

7.

Obveznosti do rezidentov euroobmočja, denominirane v tuji valuti

| 8. | Obveznosti do rezidentov zunaj euroobmočja, denominirane v tuji valuti |
| --- | --- |

8.

Obveznosti do rezidentov zunaj euroobmočja, denominirane v tuji valuti

| 8.1 | Deposits, balances and other liabilities |
| --- | --- |

8.1

Deposits, balances and other liabilities

| 8.2 | Obveznosti, ki izhajajo iz kredita v skladu z ERM II |
| --- | --- |

8.2

Obveznosti, ki izhajajo iz kredita v skladu z ERM II

| 9. | Protipostavka posebnih pravic črpanja, ki jih dodeli IMF |
| --- | --- |

9.

Protipostavka posebnih pravic črpanja, ki jih dodeli IMF

| 10. | Druge obveznosti |
| --- | --- |

10.

Druge obveznosti

| 11. | Računi vrednotenja |
| --- | --- |

11.

Računi vrednotenja

| 12. | Kapital in rezerve |
| --- | --- |

12.

Kapital in rezerve

Skupaj sredstva

Skupaj obveznosti

Mogoče je, da se vsote/podvsote zaradi zaokroževanja ne izidejo.

| 3. | Tabela z naslovom „Konsolidirani tedenski računovodski izkaz Eurosistema: oblika, ki se uporabi pri objavi med četrtletjem“ v Prilogi VI se nadomesti z naslednjim:
  „Konsolidirani tedenski računovodski izkaz Eurosistema: oblika, ki se uporabi pri objavi med četrtletjem











  (v milijonih EUR) |
| --- | --- |
| Sredstva (7) | Bilanca na dan ... | Razlika v primerjavi s prejšnjim tednom zaradi transakcij | Obveznosti | Bilanca na dan ... | Razlika v primerjavi s prejšnjim tednom zaradi transakcij |
| 1. | Zlato in terjatve v zlatu |

3.

Tabela z naslovom „Konsolidirani tedenski računovodski izkaz Eurosistema: oblika, ki se uporabi pri objavi med četrtletjem“ v Prilogi VI se nadomesti z naslednjim:

„Konsolidirani tedenski računovodski izkaz Eurosistema: oblika, ki se uporabi pri objavi med četrtletjem

(v milijonih EUR)

Sredstva (7)

Bilanca na dan ...

Razlika v primerjavi s prejšnjim tednom zaradi transakcij

Obveznosti

Bilanca na dan ...

Razlika v primerjavi s prejšnjim tednom zaradi transakcij

1.

Zlato in terjatve v zlatu

| 2. | Terjatve do rezidentov zunaj euroobmočja, denominirane v tuji valuti |
| --- | --- |

2.

Terjatve do rezidentov zunaj euroobmočja, denominirane v tuji valuti

| 2.1 | Terjatve do IMF |
| --- | --- |

2.1

Terjatve do IMF

| 2.2 | Stanja pri bankah in naložbe v vrednostne papirje, dana posojila in druga zunanja sredstva |
| --- | --- |

2.2

Stanja pri bankah in naložbe v vrednostne papirje, dana posojila in druga zunanja sredstva

| 3. | Terjatve do rezidentov euroobmočja, denominirane v tuji valuti |
| --- | --- |

3.

Terjatve do rezidentov euroobmočja, denominirane v tuji valuti

| 4. | Terjatve do rezidentov zunaj euroobmočja, denominirane v eurih |
| --- | --- |

4.

Terjatve do rezidentov zunaj euroobmočja, denominirane v eurih

| 4.1 | Stanja pri bankah, naložbe v vrednostne papirje in posojila |
| --- | --- |

4.1

Stanja pri bankah, naložbe v vrednostne papirje in posojila

| 4.2 | Terjatve, ki izhajajo iz kredita v skladu z ERM II |
| --- | --- |

4.2

Terjatve, ki izhajajo iz kredita v skladu z ERM II

| 5. | Posojila kreditnim institucijam euroobmočja, povezana z operacijami denarne politike, denominirana v eurih |
| --- | --- |

5.

Posojila kreditnim institucijam euroobmočja, povezana z operacijami denarne politike, denominirana v eurih

| 5.1 | Operacije glavnega refinanciranja |
| --- | --- |

5.1

Operacije glavnega refinanciranja

| 5.2 | Operacije dolgoročnejšega refinanciranja |
| --- | --- |

5.2

Operacije dolgoročnejšega refinanciranja

| 5.3 | Povratne operacije finega uravnavanja |
| --- | --- |

5.3

Povratne operacije finega uravnavanja

| 5.4 | Povratne strukturne operacije |
| --- | --- |

5.4

Povratne strukturne operacije

| 5.5 | Ponudba mejnega posojanja |
| --- | --- |

5.5

Ponudba mejnega posojanja

| 5.6 | Krediti v povezavi s pozivi h kritju |
| --- | --- |

5.6

Krediti v povezavi s pozivi h kritju

| 6. | Druge terjatve do kreditnih institucij euroobmočja, denominirane v eurih |
| --- | --- |

6.

Druge terjatve do kreditnih institucij euroobmočja, denominirane v eurih

| 7. | Vrednostni papirji rezidentov euroobmočja, denominirani v eurih |
| --- | --- |

7.

Vrednostni papirji rezidentov euroobmočja, denominirani v eurih

| 7.1 | Vrednostni papirji v imetju za namene denarne politike |
| --- | --- |

7.1

Vrednostni papirji v imetju za namene denarne politike

| 7.2 | Drugi vrednostni papirji |
| --- | --- |

7.2

Drugi vrednostni papirji

| 8. | Javni dolg, denominiran v eurih |
| --- | --- |

8.

Javni dolg, denominiran v eurih

| 9. | Druga sredstva |
| --- | --- |

9.

Druga sredstva

| 1. | Bankovci v obtoku |
| --- | --- |

1.

Bankovci v obtoku

| 2. | Obveznosti do kreditnih institucij euroobmočja, povezane z operacijami denarne politike, denominirane v eurih |
| --- | --- |

2.

Obveznosti do kreditnih institucij euroobmočja, povezane z operacijami denarne politike, denominirane v eurih

| 2.1 | Tekoči računi (ki pokrivajo sistem obveznih rezerv) |
| --- | --- |

2.1

Tekoči računi (ki pokrivajo sistem obveznih rezerv)

| 2.2 | Deponiranje presežne likvidnosti |
| --- | --- |

2.2

Deponiranje presežne likvidnosti

| 2.3 | Vezani depoziti |
| --- | --- |

2.3

Vezani depoziti

| 2.4 | Povratne operacije finega uravnavanja |
| --- | --- |

2.4

Povratne operacije finega uravnavanja

| 2.5 | Depoziti v povezavi s pozivi h kritju |
| --- | --- |

2.5

Depoziti v povezavi s pozivi h kritju

| 3. | Druge obveznosti do kreditnih institucij euroobmočja, denominirane v eurih |
| --- | --- |

3.

Druge obveznosti do kreditnih institucij euroobmočja, denominirane v eurih

| 4. | Izdani dolžniški certifikati |
| --- | --- |

4.

Izdani dolžniški certifikati

| 5. | Obveznosti do drugih rezidentov euroobmočja, denominirane v eurih |
| --- | --- |

5.

Obveznosti do drugih rezidentov euroobmočja, denominirane v eurih

| 5.1 | Širši sektor države |
| --- | --- |

5.1

Širši sektor države

| 5.2 | Druge obveznosti |
| --- | --- |

5.2

Druge obveznosti

| 6. | Obveznosti do rezidentov zunaj euroobmočja, denominirane v eurih |
| --- | --- |

6.

Obveznosti do rezidentov zunaj euroobmočja, denominirane v eurih

| 7. | Obveznosti do rezidentov euroobmočja, denominirane v tuji valuti |
| --- | --- |

7.

Obveznosti do rezidentov euroobmočja, denominirane v tuji valuti

| 8. | Obveznosti do rezidentov zunaj euroobmočja, denominirane v tuji valuti |
| --- | --- |

8.

Obveznosti do rezidentov zunaj euroobmočja, denominirane v tuji valuti

| 8.1. | Depoziti, stanja in druge obveznosti |
| --- | --- |

8.1.

Depoziti, stanja in druge obveznosti

| 8.2. | Obveznosti, ki izhajajo iz kredita v skladu z ERM II |
| --- | --- |

8.2.

Obveznosti, ki izhajajo iz kredita v skladu z ERM II

| 9. | Protipostavka posebnih pravic črpanja, ki jih dodeli IMF |
| --- | --- |

9.

Protipostavka posebnih pravic črpanja, ki jih dodeli IMF

| 10. | Druge obveznosti |
| --- | --- |

10.

Druge obveznosti

| 11. | Računi vrednotenja |
| --- | --- |

11.

Računi vrednotenja

| 12. | Kapital in rezerve |
| --- | --- |

12.

Kapital in rezerve

Skupaj sredstva

Skupaj obveznosti

Mogoče je, da se vsote/podvsote zaradi zaokroževanja ne izidejo

| 4. | Tabela z naslovom „Konsolidirana letna bilanca stanja Eurosistema“ v Prilogi VII se nadomesti z naslednjim:
  „Konsolidirana letna bilanca stanja Eurosistema











  (v milijonih EUR) |
| --- | --- |
| Sredstva (8) | Obravnavano leto | Predhodno leto | Obveznosti | Obravnavano leto | Predhodno leto |
| 1. | Zlato in terjatve v zlatu |

4.

Tabela z naslovom „Konsolidirana letna bilanca stanja Eurosistema“ v Prilogi VII se nadomesti z naslednjim:

„Konsolidirana letna bilanca stanja Eurosistema

(v milijonih EUR)

Sredstva (8)

Obravnavano leto

Predhodno leto

Obveznosti

Obravnavano leto

Predhodno leto

1.

Zlato in terjatve v zlatu

| 2. | Terjatve do rezidentov zunaj euroobmočja, denoninirane v tuji valuti |
| --- | --- |

2.

Terjatve do rezidentov zunaj euroobmočja, denoninirane v tuji valuti

| 2.1 | Terjatve do IMF |
| --- | --- |

2.1

Terjatve do IMF

| 2.2 | Stanja pri bankah in naložbe v vrednostne papirje, dana posojila in druga zunanja sredstva |
| --- | --- |

2.2

Stanja pri bankah in naložbe v vrednostne papirje, dana posojila in druga zunanja sredstva

| 3. | Terjatve do rezidentov euroobmočja, denominirane v tuji valuti |
| --- | --- |

3.

Terjatve do rezidentov euroobmočja, denominirane v tuji valuti

| 4. | Terjatve do rezidentov zunaj euroobmočja, denominirane v eurih |
| --- | --- |

4.

Terjatve do rezidentov zunaj euroobmočja, denominirane v eurih

| 4.1 | Stanja pri bankah, naložbe v vrednostne papirje in posojila |
| --- | --- |

4.1

Stanja pri bankah, naložbe v vrednostne papirje in posojila

| 4.2 | Terjatve, ki izhajajo iz kredita v skladu z ERM II |
| --- | --- |

4.2

Terjatve, ki izhajajo iz kredita v skladu z ERM II

| 5. | Posojila kreditnim institucijam euroobmočja, povezana z operacijami denarne politike, denominirana v eurih |
| --- | --- |

5.

Posojila kreditnim institucijam euroobmočja, povezana z operacijami denarne politike, denominirana v eurih

| 5.1 | Operacije glavnega refinanciranja |
| --- | --- |

5.1

Operacije glavnega refinanciranja

| 5.2 | Operacije dolgoročnejšega refinanciranja |
| --- | --- |

5.2

Operacije dolgoročnejšega refinanciranja

| 5.3 | Povratne operacije finega uravnavanja |
| --- | --- |

5.3

Povratne operacije finega uravnavanja

| 5.4 | Povratne strukturne operacije |
| --- | --- |

5.4

Povratne strukturne operacije

| 5.5 | Ponudba mejnega posojanja |
| --- | --- |

5.5

Ponudba mejnega posojanja

| 5.6 | Krediti v povezavi s pozivi h kritju |
| --- | --- |

5.6

Krediti v povezavi s pozivi h kritju

| 6. | Druge terjatve do kreditnih institucij euroobmočja, denominirane v eurih |
| --- | --- |

6.

Druge terjatve do kreditnih institucij euroobmočja, denominirane v eurih

| 7. | Vrednostni papirji rezidentov euroobmočja, denominirani v eurih |
| --- | --- |

7.

Vrednostni papirji rezidentov euroobmočja, denominirani v eurih

| 7.1 | Vrednostni papirji v imetju za namene denarne politike |
| --- | --- |

7.1

Vrednostni papirji v imetju za namene denarne politike

| 7.2 | Drugi vrednostni papirji |
| --- | --- |

7.2

Drugi vrednostni papirji

| 8. | Javni dolg, denominiran v eurih |
| --- | --- |

8.

Javni dolg, denominiran v eurih

| 9. | Druga sredstva |
| --- | --- |

9.

Druga sredstva

| 1. | Bankovci v obtoku |
| --- | --- |

1.

Bankovci v obtoku

| 2. | Obveznosti do kreditnih institucij euroobmočja, povezane z operacijami denarne politike, denominirane v eurih |
| --- | --- |

2.

Obveznosti do kreditnih institucij euroobmočja, povezane z operacijami denarne politike, denominirane v eurih

| 2.1 | Tekoči računi (ki pokrivajo sistem obveznih rezerv) |
| --- | --- |

2.1

Tekoči računi (ki pokrivajo sistem obveznih rezerv)

| 2.2 | Deponiranje presežne likvidnosti |
| --- | --- |

2.2

Deponiranje presežne likvidnosti

| 2.3 | Vezani depoziti |
| --- | --- |

2.3

Vezani depoziti

| 2.4 | Povratne operacije finega uravnavanja |
| --- | --- |

2.4

Povratne operacije finega uravnavanja

| 2.5 | Depoziti v povezavi s pozivi h kritju |
| --- | --- |

2.5

Depoziti v povezavi s pozivi h kritju

| 3. | Druge obveznosti do kreditnih institucij euroobmočja, denominirane v eurih |
| --- | --- |

3.

Druge obveznosti do kreditnih institucij euroobmočja, denominirane v eurih

| 4. | Izdani dolžniški certifikati |
| --- | --- |

4.

Izdani dolžniški certifikati

| 5. | Obveznosti do drugih rezidentov euroobmočja, denominirane v eurih |
| --- | --- |

5.

Obveznosti do drugih rezidentov euroobmočja, denominirane v eurih

| 5.1 | Širši sektor države |
| --- | --- |

5.1

Širši sektor države

| 5.2 | Druge obveznosti |
| --- | --- |

5.2

Druge obveznosti

| 6. | Obveznosti do rezidentov zunaj euroobmočja, denominirane v eurih |
| --- | --- |

6.

Obveznosti do rezidentov zunaj euroobmočja, denominirane v eurih

| 7. | Obveznosti do rezidentov euroobmočja, denominirane v tuji valuti |
| --- | --- |

7.

Obveznosti do rezidentov euroobmočja, denominirane v tuji valuti

| 8. | Obveznosti do rezidentov zunaj euroobmočja, denominirane v tuji valuti |
| --- | --- |

8.

Obveznosti do rezidentov zunaj euroobmočja, denominirane v tuji valuti

| 8.1 | Depoziti, stanja in druge obveznosti |
| --- | --- |

8.1

Depoziti, stanja in druge obveznosti

| 8.2 | Obveznosti, ki izhajajo iz kredita v skladu z ERM II |
| --- | --- |

8.2

Obveznosti, ki izhajajo iz kredita v skladu z ERM II

| 9. | Protipostavka posebnih pravic črpanja, ki jih dodeli IMF |
| --- | --- |

9.

Protipostavka posebnih pravic črpanja, ki jih dodeli IMF

| 10. | Druge obveznosti |
| --- | --- |

10.

Druge obveznosti

| 11. | Računi vrednotenja |
| --- | --- |

11.

Računi vrednotenja

| 12. | Kapital in rezerve |
| --- | --- |

12.

Kapital in rezerve

Skupaj sredstva

Skupaj obveznosti

Mogoče je, da se vsote/podvsote zaradi zaokroževanja ne izidejo.

| 5. | Tabela z naslovom „Letna bilanca stanja centralne banke“ v Prilogi VIII se nadomesti z naslednjim:
  „Letna bilanca stanja centralne banke
   (9)











  (v milijonih EUR) |
| --- | --- |
| Sredstva (11) | Leto poročanja | Predhodno leto | Obveznosti | Leto poročanja | Predhodno leto |
| 1. | Zlato in terjatve v zlatu |

5.

Tabela z naslovom „Letna bilanca stanja centralne banke“ v Prilogi VIII se nadomesti z naslednjim:

„Letna bilanca stanja centralne banke
   (9)

(v milijonih EUR)

Sredstva (11)

Leto poročanja

Predhodno leto

Obveznosti

Leto poročanja

Predhodno leto

1.

Zlato in terjatve v zlatu

| 2. | Terjatve do rezidentov zunaj euroobmočja, denominirane v tuji valuti |
| --- | --- |

2.

Terjatve do rezidentov zunaj euroobmočja, denominirane v tuji valuti

| 2.1 | Terjatve do IMF |
| --- | --- |

2.1

Terjatve do IMF

| 2.2 | Stanja pri bankah in naložbe v vrednostne papirje, dana posojila in druga zunanja sredstva |
| --- | --- |

2.2

Stanja pri bankah in naložbe v vrednostne papirje, dana posojila in druga zunanja sredstva

| 3. | Terjatve do rezidentov euroobmočja, denominirane v tuji valuti |
| --- | --- |

3.

Terjatve do rezidentov euroobmočja, denominirane v tuji valuti

| 4. | Terjatve do rezidentov zunaj euroobmočja, denominirane v eurih |
| --- | --- |

4.

Terjatve do rezidentov zunaj euroobmočja, denominirane v eurih

| 4.1 | Stanja pri bankah, naložbe v vrednostne papirje in posojila |
| --- | --- |

4.1

Stanja pri bankah, naložbe v vrednostne papirje in posojila

| 4.2 | Terjatve, ki izhajajo iz kredita v skladu z ERM II |
| --- | --- |

4.2

Terjatve, ki izhajajo iz kredita v skladu z ERM II

| 5. | Posojila kreditnim institucijam euroobmočja, povezana z operacijami denarne politike, denominirana v eurih |
| --- | --- |

5.

Posojila kreditnim institucijam euroobmočja, povezana z operacijami denarne politike, denominirana v eurih

| 5.1 | Operacije glavnega refinanciranja |
| --- | --- |

5.1

Operacije glavnega refinanciranja

| 5.2 | Operacije dolgoročnejšega refinanciranja |
| --- | --- |

5.2

Operacije dolgoročnejšega refinanciranja

| 5.3 | Povratne operacije finega uravnavanja |
| --- | --- |

5.3

Povratne operacije finega uravnavanja

| 5.4 | Povratne strukturne operacije |
| --- | --- |

5.4

Povratne strukturne operacije

| 5.5 | Ponudba mejnega posojanja |
| --- | --- |

5.5

Ponudba mejnega posojanja

| 5.6 | Krediti v povezavi s pozivi h kritju |
| --- | --- |

5.6

Krediti v povezavi s pozivi h kritju

| 6. | Druge terjatve do kreditnih institucij euroobmočja, denominirane v eurih |
| --- | --- |

6.

Druge terjatve do kreditnih institucij euroobmočja, denominirane v eurih

| 7. | Vrednostni papirji rezidentov euroobmočja, denominirani v eurih |
| --- | --- |

7.

Vrednostni papirji rezidentov euroobmočja, denominirani v eurih

| 7.1 | Vrednostni papirji v imetju za namene denarne politike |
| --- | --- |

7.1

Vrednostni papirji v imetju za namene denarne politike

| 7.2 | Drugi vrednostni papirji |
| --- | --- |

7.2

Drugi vrednostni papirji

| 8. | Javni dolg, denominiran v eurih |
| --- | --- |

8.

Javni dolg, denominiran v eurih

| 9. | Terjatve znotraj Eurosistema |
| --- | --- |

9.

Terjatve znotraj Eurosistema

| 9.1 | Udeležba v ECB |
| --- | --- |

9.1

Udeležba v ECB

| 9.2 | Terjatve, enakovredne prenosu deviznih rezerv |
| --- | --- |

9.2

Terjatve, enakovredne prenosu deviznih rezerv

| 9.3 | Terjatve v povezavi z zadolžnicami za kritje izdaje dolžniških certifikatov ECB |
| --- | --- |

9.3

Terjatve v povezavi z zadolžnicami za kritje izdaje dolžniških certifikatov ECB

| 9.4 | Neto terjatve v zvezi z razdelitvijo eurobankovcev znotraj Eurosistema (*) |
| --- | --- |

9.4

Neto terjatve v zvezi z razdelitvijo eurobankovcev znotraj Eurosistema (*)

| 9.5 | Druge terjatve znotraj Eurosistema (neto) (*) |
| --- | --- |

9.5

Druge terjatve znotraj Eurosistema (neto) (*)

| 10. | Postavke v postopku poravnave |
| --- | --- |

10.

Postavke v postopku poravnave

| 11. | Druga sredstva |
| --- | --- |

11.

Druga sredstva

| 11.1 | Kovanci euroobmočja |
| --- | --- |

11.1

Kovanci euroobmočja

| 11.2 | Opredmetena in neopredmetena osnovna sredstva |
| --- | --- |

11.2

Opredmetena in neopredmetena osnovna sredstva

| 11.3 | Druga finančna sredstva |
| --- | --- |

11.3

Druga finančna sredstva

| 11.4 | Razlike zaradi prevrednotenja zabilančnih instrumentov |
| --- | --- |

11.4

Razlike zaradi prevrednotenja zabilančnih instrumentov

| 11.5 | Aktivne časovne razmejitve (*) |
| --- | --- |

11.5

Aktivne časovne razmejitve (*)

| 11.6 | Razno |
| --- | --- |

11.6

Razno

| 12. | Izguba tekočega leta |
| --- | --- |

12.

Izguba tekočega leta

| 1. | Bankovci v obtoku (*) |
| --- | --- |

1.

Bankovci v obtoku (*)

| 2. | Obveznosti do kreditnih institucij euroobmočja, povezane z operacijami denarne politike, denominirane v eurih |
| --- | --- |

2.

Obveznosti do kreditnih institucij euroobmočja, povezane z operacijami denarne politike, denominirane v eurih

| 2.1 | Tekoči računi (ki pokrivajo sistem obveznih rezerv) |
| --- | --- |

2.1

Tekoči računi (ki pokrivajo sistem obveznih rezerv)

| 2.2 | Deponiranje presežne likvidnosti |
| --- | --- |

2.2

Deponiranje presežne likvidnosti

| 2.3 | Vezani depoziti |
| --- | --- |

2.3

Vezani depoziti

| 2.4 | Povratne operacije finega uravnavanja |
| --- | --- |

2.4

Povratne operacije finega uravnavanja

| 2.5 | Depoziti v povezavi s pozivi h kritju |
| --- | --- |

2.5

Depoziti v povezavi s pozivi h kritju

| 3. | Druge obveznosti do kreditnih institucij euroobmočja, denominirane v eurih |
| --- | --- |

3.

Druge obveznosti do kreditnih institucij euroobmočja, denominirane v eurih

| 4. | Izdani dolžniški certifikati |
| --- | --- |

4.

Izdani dolžniški certifikati

| 5. | Obveznosti do drugih rezidentov euroobmočja, denominirane v eurih |
| --- | --- |

5.

Obveznosti do drugih rezidentov euroobmočja, denominirane v eurih

| 5.1 | Širši sektor države |
| --- | --- |

5.1

Širši sektor države

| 5.2 | Druge obveznosti |
| --- | --- |

5.2

Druge obveznosti

| 6. | Obveznosti do rezidentov zunaj euroobmočja, denominirane v eurih |
| --- | --- |

6.

Obveznosti do rezidentov zunaj euroobmočja, denominirane v eurih

| 7. | Obveznosti do rezidentov euroobmočja, denominirane v tuji valuti |
| --- | --- |

7.

Obveznosti do rezidentov euroobmočja, denominirane v tuji valuti

| 8. | Obveznosti do rezidentov zunaj euroobmočja, denominirane v tuji valuti |
| --- | --- |

8.

Obveznosti do rezidentov zunaj euroobmočja, denominirane v tuji valuti

| 8.1 | Depoziti, stanja in druge obveznosti |
| --- | --- |

8.1

Depoziti, stanja in druge obveznosti

| 8.2 | Obveznosti, ki izhajajo iz kredita v skladu z ERM II |
| --- | --- |

8.2

Obveznosti, ki izhajajo iz kredita v skladu z ERM II

| 9. | Protipostavka posebnih pravic črpanja, ki jih dodeli IMF |
| --- | --- |

9.

Protipostavka posebnih pravic črpanja, ki jih dodeli IMF

| 10. | Obveznosti znotraj Eurosistema |
| --- | --- |

10.

Obveznosti znotraj Eurosistema

| 10.1 | Obveznosti, ustrezne prenosu deviznih rezerv |
| --- | --- |

10.1

Obveznosti, ustrezne prenosu deviznih rezerv

| 10.2 | Obveznosti v povezavi z zadolžnicami za kritje izdaje dolžniških certifikatov ECB |
| --- | --- |

10.2

Obveznosti v povezavi z zadolžnicami za kritje izdaje dolžniških certifikatov ECB

| 10.3 | Neto obveznosti v zvezi z razdelitvijo eurobankovcev znotraj Eurosistema (*) |
| --- | --- |

10.3

Neto obveznosti v zvezi z razdelitvijo eurobankovcev znotraj Eurosistema (*)

| 10.4 | Druge obveznosti znotraj Eurosistema (neto) (*) |
| --- | --- |

10.4

Druge obveznosti znotraj Eurosistema (neto) (*)

| 11. | Postavke v postopku poravnave |
| --- | --- |

11.

Postavke v postopku poravnave

| 12. | Druge obveznosti |
| --- | --- |

12.

Druge obveznosti

| 12.1 | Razlike zaradi prevrednotenja zabilančnih instrumentov |
| --- | --- |

12.1

Razlike zaradi prevrednotenja zabilančnih instrumentov

| 12.2 | Pasivne časovne razmejitve (*) |
| --- | --- |

12.2

Pasivne časovne razmejitve (*)

| 12.3 | Razno |
| --- | --- |

12.3

Razno

| 13. | Rezervacije |
| --- | --- |

13.

Rezervacije

| 14. | Računi vrednotenja |
| --- | --- |

14.

Računi vrednotenja

| 15. | Kapital in rezerve |
| --- | --- |

15.

Kapital in rezerve

| 15.1 | Kapital |
| --- | --- |

15.1

Kapital

| 15.2 | Rezerve |
| --- | --- |

15.2

Rezerve

| 16. | Dobiček tekočega leta |
| --- | --- |

16.

Dobiček tekočega leta

Skupaj sredstva

Skupaj obveznosti

Totals/sub-totals may not add up, due to rounding.

---

(1)  Postavka, ki se harmonizira. Glej uvodno izjavo 4 te smernice.

(2)  Številčenje iz prvega stolpca se nanaša na oblike bilance stanja iz Prilog V, VI in VII (tedenski računovodski izkazi in konsolidirana letna bilanca stanja Eurosistema). Številčenje iz drugega stolpca se nanaša na oblike bilance stanja iz Priloge VIII (letna bilanca stanja centralne banke). Postavke, označene z a ‚(+)‘, so konsolidirane v tedenskih računovodskih izkazih Eurosistema.

(3)  Pravila o sestavi in vrednotenju, našteta v tej prilogi, se štejejo kot obvezna za račune ECB in za vse pomembne sredstva in obveznosti na računih NCB za namene Eurosistema, t.j. pomembne za delovanje Eurosistema.

(4)  UL L 310, 11.12.2000, str. 1.

(5)  UL L 337, 20.12.2001, str. 55.“

(6)  Tabela sredstev se lahko objavi tudi nad tabelo obveznosti.“

(7)  Tabela sredstev se lahko objavi tudi nad tabelo obveznosti.“

(8)  Tabela sredstev se lahko objavi tudi nad tabelo obveznosti.“

(9)  Razkritje, ki se nanaša na eurobankovce v obtoku, obrestovanje neto terjatev/obveznosti znotraj Eurosistema, ki izhaja iz razdelitve eurobankovcev znotraj Eurosistema, ter na denarne prihodke, bi morali harmonizirati v objavljenih letnih računovodskih izkazih posameznih NCB. Postavke, ki se harmonizirajo, so označene z zvezdico v Prilogah IV, VIII in IX.

(10)  Centralne banke lahko alternativno objavijo točne zneske v eurih ali zneske drugače zaokrožijo.

(11)  Tabela sredstev se lahko objavi tudi nad tabelo obveznosti.“

---

III Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo EU

AKTI, SPREJETI V SKLADU Z NASLOVOM V POGODBE EU

| 4.8.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 202/82 |
| --- | --- | --- | --- |

4.8.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 202/82

---

SKLEP POLITIČNEGA IN VARNOSTNEGA ODBORA EUJUST LEX/1/2009

z dne 3. julija 2009

o imenovanju vodje integrirane misije EUJUST LEX Evropske unije za krepitev pravne države v Iraku

(2009/596/SZVP)

POLITIČNI IN VARNOSTNI ODBOR JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti tretjega odstavka člena 25 Pogodbe,

ob upoštevanju Skupnega ukrepa Sveta 2009/475/SZVP z dne 11. junija 2009 o integrirani misiji EUJUST LEX Evropske unije za krepitev pravne države v Iraku (1) in zlasti člena 9(2) Skupnega ukrepa,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je 11. junija 2009 sprejel Skupni ukrep 2009/475/SZVP o integrirani misiji EUJUST LEX Evropske unije za krepitev pravne države v Iraku. Navedeni skupni ukrep preneha veljati 30. junija 2010. |
| --- | --- |

(1)

Svet je 11. junija 2009 sprejel Skupni ukrep 2009/475/SZVP o integrirani misiji EUJUST LEX Evropske unije za krepitev pravne države v Iraku. Navedeni skupni ukrep preneha veljati 30. junija 2010.

| (2) | Člen 9(2) skupnega ukrepa 2009/475/SZVP pooblašča Politični in varnostni odbor, da sprejme odločitev o imenovanju vodje misije. |
| --- | --- |

(2)

Člen 9(2) skupnega ukrepa 2009/475/SZVP pooblašča Politični in varnostni odbor, da sprejme odločitev o imenovanju vodje misije.

| (3) | Generalni sekretar/visoki predstavnik je predlagal, da se za vodjo misije EUJUST LEX do 31. decembra 2009 imenuje Stephen WHITE – |
| --- | --- |

(3)

Generalni sekretar/visoki predstavnik je predlagal, da se za vodjo misije EUJUST LEX do 31. decembra 2009 imenuje Stephen WHITE –

SKLENIL:

Člen 1

Stephen WHITE se imenuje za vodjo integrirane misije EUJUST LEX Evropske unije za krepitev pravne države v Iraku z učinkom od 1. julija 2009.

Člen 2

Ta sklep začne učinkovati z dnem sprejetja.

Uporablja se do 31. decembra 2009.

V Bruslju, 3. julija 2009

Za Politični in varnostni odbor

Predsednik

O. SKOOG

---

(1)  UL L 156, 19.6.2009, str. 57.

1

---

| 4.8.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 202/83 |
| --- | --- | --- | --- |

4.8.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 202/83

---

SKLEP SVETA 2009/597/SZVP

z dne 27. julija 2009

o podpisu in začasni uporabi Sporazuma med Evropsko unijo in Republiko Hrvaško o sodelovanju Republike Hrvaške v vojaški operaciji Evropske unije kot prispevku k odvračanju, preprečevanju in zatiranju piratstva in oboroženih ropov pred somalsko obalo (operacija Atalanta)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 24 Pogodbe,

ob upoštevanju priporočila predsedstva,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je 10. novembra 2008 sprejel Skupni ukrep 2008/851/SZVP o vojaški operaciji Evropske unije kot prispevku k odvračanju, preprečevanju in zatiranju piratstva in oboroženih ropov pred somalsko obalo (1) (operacija Atalanta). |
| --- | --- |

(1)

Svet je 10. novembra 2008 sprejel Skupni ukrep 2008/851/SZVP o vojaški operaciji Evropske unije kot prispevku k odvračanju, preprečevanju in zatiranju piratstva in oboroženih ropov pred somalsko obalo (1) (operacija Atalanta).

| (2) | V členu 10(3) navedenega skupnega ukrepa je določeno, da so podrobnosti o sodelovanju tretjih držav predmet sporazumov, ki se sklenejo v skladu s členom 24 Pogodbe. |
| --- | --- |

(2)

V členu 10(3) navedenega skupnega ukrepa je določeno, da so podrobnosti o sodelovanju tretjih držav predmet sporazumov, ki se sklenejo v skladu s členom 24 Pogodbe.

| (3) | Predsedstvo je ob pomoči generalnega sekretarja Sveta Evropske unije/visokega predstavnika za skupno zunanjo in varnostno politiko na podlagi pooblastila Sveta z dne 13. septembra 2004 s pogajanji doseglo Sporazum med Evropsko unijo in Republiko Hrvaško o sodelovanju Republike Hrvaške v operaciji Atalanta (v nadaljnjem besedilu: „Sporazum“). |
| --- | --- |

(3)

Predsedstvo je ob pomoči generalnega sekretarja Sveta Evropske unije/visokega predstavnika za skupno zunanjo in varnostno politiko na podlagi pooblastila Sveta z dne 13. septembra 2004 s pogajanji doseglo Sporazum med Evropsko unijo in Republiko Hrvaško o sodelovanju Republike Hrvaške v operaciji Atalanta (v nadaljnjem besedilu: „Sporazum“).

| (4) | Sporazum bi bilo treba podpisati, s pridržkom njegove sklenitve. |
| --- | --- |

(4)

Sporazum bi bilo treba podpisati, s pridržkom njegove sklenitve.

| (5) | Določbe Sporazuma se začasno uporabljajo do njegovega začetka veljavnosti – |
| --- | --- |

(5)

Določbe Sporazuma se začasno uporabljajo do njegovega začetka veljavnosti –

SKLENIL:

Člen 1

Podpis Sporazuma med Evropsko unijo in Republiko Hrvaško o sodelovanju Republike Hrvaške v vojaški operaciji Evropske unije kot prispevku k odvračanju, preprečevanju in zatiranju piratstva in oboroženih ropov pred somalsko obalo (operacija Atalanta) se ob upoštevanju sklenitve Sporazuma odobri v imenu Evropske unije.

Besedilo Sporazuma je priloženo temu sklepu.

Člen 2

Predsednik Sveta je pooblaščen, da imenuje osebo(-e), pooblaščeno(-e) za podpis Sporazuma, ki je ob upoštevanju njegove sklenitve, za Evropsko unijo zavezujoč.

Člen 3

V skladu s členom 10(2) Sporazuma se njegove določbe uporabljajo začasno od datuma podpisa do njegovega začetka veljavnosti.

Člen 4

Ta sklep začne učinkovati na dan sprejetja.

Člen 5

Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 27. julija 2009

Za Svet

Predsednik

C. BILDT

---

(1)  UL L 301, 12.11.2008, str. 33.

1

---

PREVOD

SPORAZUM

med Evropsko unijo in Republiko Hrvaško o sodelovanju Republike Hrvaške v vojaški operaciji Evropske unije kot prispevku k odvračanju, preprečevanju in zatiranju piratstva in oboroženih ropov pred somalsko obalo (operacija Atalanta)

EVROPSKA UNIJA (EU),

na eni strani, in

REPUBLIKA HRVAŠKA,

na drugi strani,

v nadaljnjem besedilu: „Pogodbenici“, STA SE –

OB UPOŠTEVANJU:

dejstva, da je Svet Evropske unije sprejel Skupni ukrep 2008/851/SZVP o vojaški operaciji Evropske unije kot prispevku k odvračanju, preprečevanju in zatiranju piratstva in oboroženih ropov pred somalsko obalo (1) (operacija Atalanta);

povabila EU Republiki Hrvaški, da sodeluje v operaciji pod vodstvom EU,

uspešnega zaključka procesa oblikovanja sil ter priporočila poveljnika operacije EU in vojaškega odbora EU, da se privoli v sodelovanje oboroženih sil Republike Hrvaške v operaciji pod vodstvom EU,

Sklepa Političnega in varnostnega odbora ATALANTA/2/2009 z dne 21. aprila 2009 o sprejetju prispevka tretjih držav k vojaški operaciji Evropske unije kot prispevku k odvračanju, preprečevanju in zatiranju piratstva in oboroženih ropov pred somalsko obalo (operacija „Atalanta“) (2) in Sklepa Političnega in varnostnega odbora ATALANTA/3/2009 z dne 21. aprila 2009 o vzpostavitvi odbora sodelujočih držav za vojaško operacijo Evropske unije kot prispevku k odvračanju, preprečevanju in zatiranju piratstva in oboroženih ropov pred somalsko obalo (operacija „Atalanta“) (3), kakor sta bila spremenjena s Sklepom Političnega in varnostnega odbora ATALANTA/5/2009 z dne 10. junija 2009 (4),

odločitve Republike Hrvaške z dne 3. aprila 2009 o sodelovanju v operaciji Atalanta –

DOGOVORILI O NASLEDNJEM:

Člen 1

Sodelovanje v operaciji

1.   Republika Hrvaška se pridruži Skupnemu ukrepu 2008/851/SZVP o vojaški operaciji Evropske unije kot prispevku k odvračanju, preprečevanju in zatiranju piratstva in oboroženih ropov pred somalsko obalo (operacija Atalanta) in vsem skupnim ukrepom ali sklepom, s katerimi Svet Evropske unije odloči, da bo razširil vojaško operacijo EU za krizno upravljanje, v skladu z določbami Sporazuma in vsemi potrebnimi izvedbenimi ukrepi.

2.   Prispevek Republike Hrvaške k operaciji Atalanta ne posega v avtonomijo odločanja Evropske unije.

3.   Republika Hrvaška zagotovi, da njene sile in osebje, ki sodelujejo v vojaški operaciji EU za krizno upravljanje, svojo nalogo opravljajo v skladu s:

| — | Skupnim ukrepom 2008/851/SZVP, skupaj z morebitnimi poznejšimi spremembami, |
| --- | --- |

—

Skupnim ukrepom 2008/851/SZVP, skupaj z morebitnimi poznejšimi spremembami,

| — | operativnim načrtom, |
| --- | --- |

—

operativnim načrtom,

| — | vsemi izvedbenimi ukrepi. |
| --- | --- |

—

vsemi izvedbenimi ukrepi.

4.   Sile in osebje, ki jih Republika Hrvaška dodeli operaciji, upoštevajo pri opravljanju svojih nalog in pri svojem ravnanju zgolj interese vojaške operacije EU za krizno upravljanje.

5.   Republika Hrvaška pravočasno obvesti poveljnika operacije EU o vsaki spremembi glede svojega sodelovanja v operaciji.

Člen 2

Status sil

1.   Status sil in osebja, ki jih Republika Hrvaška dodeli operaciji Atalanta, ureja Sporazum o statusu sil, sklenjen med Evropsko unijo in Somalijo, Džibutijem ali katero koli drugo državo v regiji, s katero se takšen sporazum sklene za to operacijo, oziroma enostranska izjava o statusu sil, ki jo predloži Kenija ali katera koli druga država v regiji, ki takšno izjavo predloži za to operacijo.

2.   Status sil in osebja, dodeljenih poveljstvom ali poveljniškim enotam zunaj območja skupne operacije, urejajo dogovori med državo gostiteljico zadevnih poveljstev in poveljniških enot ter Republiko Hrvaško.

3.   Ne glede na Sporazum o statusu sil iz odstavka 1 tega člena je Republika Hrvaška pristojna za svoje sile in osebje, ki sodelujejo v vojaški operaciji EU za krizno upravljanje.

4.   Republika Hrvaška je pristojna za odgovore na vse zahtevke v zvezi s sodelovanjem v operaciji Atalanta, ki jih vložijo pripadniki njenih sil in osebja ali ki zadevajo takšne pripadnike. Republika Hrvaška je pristojna za uvedbo kakršnih koli ukrepov, zlasti sodnih ali disciplinskih postopkov, zoper svoje oborožene sile in osebje v skladu s svojimi zakoni in drugimi predpisi.

5.   Republika Hrvaška se zavezuje, da bo ob podpisu Sporazuma predložila izjavo o opustitvi odškodninskih zahtevkov do vsake države, ki sodeluje v operaciji Atalanta.

6.   Države članice Evropske unije se zavezujejo, da bodo ob podpisu Sporazuma predložile izjavo o opustitvi odškodninskih zahtevkov za udeležbo Republike Hrvaške v operaciji Atalanta.

Člen 3

Pogoji premestitve oseb, prijetih in pridržanih zaradi izvrševanja sodnega pregona

Če ima Republika Hrvaška sodno pristojnost nad osumljenci ali storilci dejanj piratstva ali oboroženega ropa v somalskih teritorialnih vodah, se osebe, ki so jih pomorske sile pod vodstvom Evropske unije (EUNAVFOR) zaradi izvrševanja sodnega pregona prijele in pridržale, ter zaseženo imetje v posesti EUNAVFOR, premestijo iz EUNAVFOR v Republiko Hrvaško v skladu s pogoji iz priloge, ki je sestavni del Sporazuma.

Člen 4

Zaupne informacije

V okviru operacije Atalanta se uporabljajo določbe Sporazuma med Evropsko unijo in Republiko Hrvaško o varnostnih postopkih za izmenjavo zaupnih informacij (5).

Člen 5

Struktura poveljevanja

1.   Vse sile in osebje, ki sodelujejo v vojaški operaciji EU za krizno upravljanje, v celoti ostajajo podrejeni poveljstvu svojih nacionalnih organov.

2.   Nacionalni organi prenesejo operativno in taktično poveljevanje in/ali nadzor nad svojimi silami in osebjem na poveljnika operacije EU. Poveljnik operacije EU ima pravico prenesti svoja pooblastila.

3.   Republika Hrvaška ima pri vsakodnevnem vodenju operacije enake pravice in obveznosti kot države članice Evropske unije, ki sodelujejo v operaciji.

4.   Poveljnik operacije EU lahko po posvetovanju z Republiko Hrvaško kadar koli zahteva umik prispevka Republike Hrvaške.

5.   Republika Hrvaška imenuje višjega vojaškega predstavnika (VVP), ki zastopa njen nacionalni kontingent v vojaški operaciji EU za krizno upravljanje. VVP se s poveljnikom sil EU posvetuje o vseh zadevah v zvezi z operacijo in je odgovoren za vsakodnevno disciplino kontingenta.

Člen 6

Finančni vidiki

1.   Republika Hrvaška prevzame vse stroške, povezane z njenim sodelovanjem v operaciji, razen če je za stroške zagotovljeno skupno financiranje, kot je predvideno v pravnih instrumentih iz člena 1(1) Sporazuma in Sklepa Sveta 2008/975/SZVP z dne 18. decembra 2008 o določitvi mehanizma za upravljanje financiranja skupnih stroškov operacij Evropske unije, ki so vojaškega ali obrambnega pomena (Athena) (6).

2.   Operacija Atalanta zagotavlja hrvaškemu kontingentu logistično podporo po načelu povračila stroškov pod pogoji, določenimi v izvedbenih ukrepih iz člena 7. Upravno vodenje s tem povezanih odhodkov se zaupa Atheni.

3.   V primeru smrti, telesne poškodbe, izgube ali škode, ki jo utrpijo fizične ali pravne osebe iz držav(-e), v kateri(-h) poteka operacija, Republika Hrvaška, če je ugotovljena njena odgovornost, plača odškodnino pod pogoji iz Sporazuma o statusu sil, če je ta na voljo, kakor je določeno v členu 2(1) Sporazuma.

Člen 7

Določbe o izvajanju Sporazuma

Generalni sekretar Sveta Evropske unije/visoki predstavnik za skupno zunanjo in varnostno politiko ali poveljnik operacije EU sklene z ustreznimi organi Republike Hrvaške vse potrebne tehnične in upravne dogovore o izvajanju tega sporazuma.

Člen 8

Neizpolnjevanje obveznosti

Če ena od pogodbenic ne izpolni svojih obveznosti iz prejšnjih členov, ima druga pogodbenica pravico odpovedati ta sporazum z vročitvijo odpovedi v roku enega meseca.

Člen 9

Reševanje sporov

Spori v zvezi z razlago ali uporabo tega sporazuma se med pogodbenicama rešujejo po diplomatski poti.

Člen 10

Začetek veljavnosti

1.   Ta sporazum začne veljati prvi dan prvega meseca po tem, ko sta se pogodbenici uradno obvestili o zaključku za to potrebnih notranjih postopkov.

2.   Ta sporazum se uporablja začasno od datuma podpisa.

3.   Ta sporazum velja ves čas trajanja prispevka Republike Hrvaške k operaciji.

V Bruslju, 27. julija 2009 v dveh izvodih v angleškem jeziku

Za Evropsko unijo

Za Republiko Hrvaško

---

(1)  UL L 301, 12.11.2008, str. 33.

1

(2)  UL L 109, 30.4.2009, str. 52.

2

(3)  UL L 119, 14.5.2009, str. 40.

3

(4)  UL L 148, 11.6.2009, str. 34.

4

(5)  UL L 116, 29.4.2006, str. 74.

5

(6)  UL L 345, 23.12.2008, str. 96.

6

PRILOGA

Določbe o pogojih in načinih premestitve storilcev ali oseb, ki so osumljene storitve dejanj piratstva ali oboroženih ropov v somalskih teritorialnih vodah in so jih pridržale pomorske sile pod vodstvom Evropske unije (EUNAVFOR), ter zaseženega imetja v posesti EUNAVFOR z EUNAVFOR v Republiko Hrvaško in pogojih njihove obravnave po takšni premestitvi

1.   Opredelitev pojmov

Za namene Sporazuma:

| (a) | „piratstvo“ pomeni piratstvo, kot je opredeljeno v členu 101 Konvencije Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu (UNCLOS); |
| --- | --- |

(a)

„piratstvo“ pomeni piratstvo, kot je opredeljeno v členu 101 Konvencije Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu (UNCLOS);

| (b) | „oborožen rop“ pomeni dejanja, kot so opredeljena v odstavku (a), če so storjena v teritorialnem morju obalne države znotraj območja operacije; |
| --- | --- |

(b)

„oborožen rop“ pomeni dejanja, kot so opredeljena v odstavku (a), če so storjena v teritorialnem morju obalne države znotraj območja operacije;

| (c) | „premeščena oseba“ pomeni katero koli osebo, ki je osumljena načrtovanja, izvrševanja ali storitve dejanj piratstva ali oboroženega ropa in ki jo EUNAVFOR premesti v Republiko Hrvaško na podlagi tega sporazuma. |
| --- | --- |

(c)

„premeščena oseba“ pomeni katero koli osebo, ki je osumljena načrtovanja, izvrševanja ali storitve dejanj piratstva ali oboroženega ropa in ki jo EUNAVFOR premesti v Republiko Hrvaško na podlagi tega sporazuma.

2.   Splošna načela

| (a) | Republika Hrvaška lahko na zahtevo EUNAVFOR privoli v premestitev oseb, ki jih je EUNAVFOR pridržal v povezavi s piratstvom ali oboroženim ropom, in s tem povezanega imetja, ki ga je zasegel EUNAVFOR, ter te osebe in imetje preda svojim pristojnim organom za namen sodne preiskave in pregona. |
| --- | --- |

(a)

Republika Hrvaška lahko na zahtevo EUNAVFOR privoli v premestitev oseb, ki jih je EUNAVFOR pridržal v povezavi s piratstvom ali oboroženim ropom, in s tem povezanega imetja, ki ga je zasegel EUNAVFOR, ter te osebe in imetje preda svojim pristojnim organom za namen sodne preiskave in pregona.

| (b) | EUNAVFOR v okviru tega sporazuma osebe preda izključno pristojnim organom pregona Republike Hrvaške. |
| --- | --- |

(b)

EUNAVFOR v okviru tega sporazuma osebe preda izključno pristojnim organom pregona Republike Hrvaške.

| (c) | Republika Hrvaška potrjuje, da bo z osebami, premeščenimi na podlagi teh določb, pred in po premestitvi ravnala humano in v skladu z mednarodnimi obveznostmi na področju človekovih pravic, vključno s prepovedjo mučenja in okrutnega, nečloveškega ali ponižujočega ravnanja ali kaznovanja, prepovedjo samovoljnega pripora in v skladu z zahtevo po poštenem sojenju. |
| --- | --- |

(c)

Republika Hrvaška potrjuje, da bo z osebami, premeščenimi na podlagi teh določb, pred in po premestitvi ravnala humano in v skladu z mednarodnimi obveznostmi na področju človekovih pravic, vključno s prepovedjo mučenja in okrutnega, nečloveškega ali ponižujočega ravnanja ali kaznovanja, prepovedjo samovoljnega pripora in v skladu z zahtevo po poštenem sojenju.

3.   Obravnava, pregon in sojenje premeščenim osebam

| (a) | Z vsako premeščeno osebo se ravna humano, oseba ni izpostavljena mučenju ali okrutnemu, nečloveškemu ali ponižujočemu ravnanju ali kaznovanju, zagotovi se ji ustrezna namestitev in prehrana ter dostop do zdravstvene oskrbe in oseba lahko prakticira verske obrede. |
| --- | --- |

(a)

Z vsako premeščeno osebo se ravna humano, oseba ni izpostavljena mučenju ali okrutnemu, nečloveškemu ali ponižujočemu ravnanju ali kaznovanju, zagotovi se ji ustrezna namestitev in prehrana ter dostop do zdravstvene oskrbe in oseba lahko prakticira verske obrede.

| (b) | Vsaka premeščena oseba se takoj privede pred sodnika ali drugo uradno osebo, ki na podlagi zakona izvršuje sodno oblast, ta pa nemudoma odloči o zakonitosti pridržanja te osebe in odredi njeno izpustitev, če pridržanje ni zakonito. |
| --- | --- |

(b)

Vsaka premeščena oseba se takoj privede pred sodnika ali drugo uradno osebo, ki na podlagi zakona izvršuje sodno oblast, ta pa nemudoma odloči o zakonitosti pridržanja te osebe in odredi njeno izpustitev, če pridržanje ni zakonito.

| (c) | Vsaka premeščena oseba je upravičena do sojenja v razumnem roku ali do izpustitve. |
| --- | --- |

(c)

Vsaka premeščena oseba je upravičena do sojenja v razumnem roku ali do izpustitve.

| (d) | Vsaka premeščena oseba je pri določanju kakršnih koli kazenskih obtožb zoper njo upravičena do poštenega in javnega zaslišanja, ki ga opravi pristojno, neodvisno in nepristransko, z zakonom ustanovljeno sodišče. |
| --- | --- |

(d)

Vsaka premeščena oseba je pri določanju kakršnih koli kazenskih obtožb zoper njo upravičena do poštenega in javnega zaslišanja, ki ga opravi pristojno, neodvisno in nepristransko, z zakonom ustanovljeno sodišče.

| (e) | Vsaka premeščena oseba, obdolžena kaznivega dejanja, velja za nedolžno, dokler ni v skladu z zakonom dokazana njena krivda. |
| --- | --- |

(e)

Vsaka premeščena oseba, obdolžena kaznivega dejanja, velja za nedolžno, dokler ni v skladu z zakonom dokazana njena krivda.

| (f) | Vsakdo je pri določanju kakršnih koli kazenskih obtožb zoper njega povsem enakopravno upravičen do naslednjih minimalnih jamstev:






  1. | da je pravočasno in natančno obveščen o naravi in razlogu obtožbe zoper njega v jeziku, ki ga razume; |
| --- | --- | --- |

(f)

Vsakdo je pri določanju kakršnih koli kazenskih obtožb zoper njega povsem enakopravno upravičen do naslednjih minimalnih jamstev:

1.

da je pravočasno in natančno obveščen o naravi in razlogu obtožbe zoper njega v jeziku, ki ga razume;

| 2. | da ima na voljo dovolj časa in možnosti za pripravo svoje obrambe in da je lahko v stiku z zastopnikom, ki ga je sam izbral; |
| --- | --- |

2.

da ima na voljo dovolj časa in možnosti za pripravo svoje obrambe in da je lahko v stiku z zastopnikom, ki ga je sam izbral;

| 3. | da se mu sodi brez neupravičenega zavlačevanja; |
| --- | --- |

3.

da se mu sodi brez neupravičenega zavlačevanja;

| 4. | da se mu sodi v njegovi prisotnosti ter da se brani sam ali s pomočjo zagovornika, ki ga je sam izbral; če nima zagovornika, da je obveščen o tej pravici; in da se mu brezplačno dodeli zagovornik, če nima dovolj sredstev za njegovo plačilo, vedno ko je to potrebno v interesu pravice; |
| --- | --- |

4.

da se mu sodi v njegovi prisotnosti ter da se brani sam ali s pomočjo zagovornika, ki ga je sam izbral; če nima zagovornika, da je obveščen o tej pravici; in da se mu brezplačno dodeli zagovornik, če nima dovolj sredstev za njegovo plačilo, vedno ko je to potrebno v interesu pravice;

| 5. | da preuči ali zahteva preučitev vseh dokazov zoper njega, vključno z zapriseženimi pisnimi izjavami prič, ki so izvedle prijetje, ter da doseže navzočnost in zaslišanje prič v svojem imenu pod enakimi pogoji, kot so jih imele priče proti njemu; |
| --- | --- |

5.

da preuči ali zahteva preučitev vseh dokazov zoper njega, vključno z zapriseženimi pisnimi izjavami prič, ki so izvedle prijetje, ter da doseže navzočnost in zaslišanje prič v svojem imenu pod enakimi pogoji, kot so jih imele priče proti njemu;

| 6. | da ima brezplačno pomoč tolmača, če ne razume ali ne govori jezika, ki ga uporablja sodišče; |
| --- | --- |

6.

da ima brezplačno pomoč tolmača, če ne razume ali ne govori jezika, ki ga uporablja sodišče;

| 7. | da ni zavezan pričati proti sebi ali priznati krivde. |
| --- | --- |

7.

da ni zavezan pričati proti sebi ali priznati krivde.

| (g) | Vsaka premeščena oseba, obsojena zločina, ima pravico, da njeno obsodbo ali kazen v skladu s pravom Republike Hrvaške ponovno preuči višje sodišče ali da na to sodišče vloži pritožbo. |
| --- | --- |

(g)

Vsaka premeščena oseba, obsojena zločina, ima pravico, da njeno obsodbo ali kazen v skladu s pravom Republike Hrvaške ponovno preuči višje sodišče ali da na to sodišče vloži pritožbo.

| (h) | Brez predhodne pisne privolitve EUNAVFOR Republika Hrvaška ne preda nobene premeščene osebe drugi državi za namene sodne preiskave ali pregona. |
| --- | --- |

(h)

Brez predhodne pisne privolitve EUNAVFOR Republika Hrvaška ne preda nobene premeščene osebe drugi državi za namene sodne preiskave ali pregona.

4.   Smrtna kazen

Nobena premeščena oseba ni obsojena na smrtno kazen, ni kaznovana s smrtno kaznijo niti zanjo ne velja zahteva po usmrtitvi.

5.   Evidence in uradna obvestila

| (a) | Vsaka premestitev se evidentira v ustreznem dokumentu, ki ga podpišeta predstavnik EUNAVOR in predstavnik pristojnih organov pregona Republike Hrvaške. |
| --- | --- |

(a)

Vsaka premestitev se evidentira v ustreznem dokumentu, ki ga podpišeta predstavnik EUNAVOR in predstavnik pristojnih organov pregona Republike Hrvaške.

| (b) | EUNAVFOR Republiki Hrvaški posreduje evidenco o pridržanju za vsako premeščeno osebo. Ta evidenca po možnosti vsebuje podatke o zdravstvenem stanju premeščene osebe v času pridržanja, natančen čas predaje organom Republike Hrvaške, razlog za njeno pridržanje, čas in kraj začetka njenega prijetja in vse odločitve, sprejete v zvezi z njenim pridržanjem. |
| --- | --- |

(b)

EUNAVFOR Republiki Hrvaški posreduje evidenco o pridržanju za vsako premeščeno osebo. Ta evidenca po možnosti vsebuje podatke o zdravstvenem stanju premeščene osebe v času pridržanja, natančen čas predaje organom Republike Hrvaške, razlog za njeno pridržanje, čas in kraj začetka njenega prijetja in vse odločitve, sprejete v zvezi z njenim pridržanjem.

| (c) | Republika Hrvaška je odgovorna za vodenje natančnega seznama vseh premeščenih oseb, med drugim tudi za vodenje evidenc o vsem zaseženem imetju, zdravstvenem stanju osebe, lokaciji prostorov za pridržanje, kakršnih koli obtožbah zoper osebo in vseh pomembnih odločitvah, sprejetih med sodnim pregonom in sojenjem. |
| --- | --- |

(c)

Republika Hrvaška je odgovorna za vodenje natančnega seznama vseh premeščenih oseb, med drugim tudi za vodenje evidenc o vsem zaseženem imetju, zdravstvenem stanju osebe, lokaciji prostorov za pridržanje, kakršnih koli obtožbah zoper osebo in vseh pomembnih odločitvah, sprejetih med sodnim pregonom in sojenjem.

| (d) | Te evidence so na podlagi pisne zahteve Ministrstvu za zunanje zadeve Republike Hrvaške na razpolago predstavnikom EU in EUNAVFOR. |
| --- | --- |

(d)

Te evidence so na podlagi pisne zahteve Ministrstvu za zunanje zadeve Republike Hrvaške na razpolago predstavnikom EU in EUNAVFOR.

| (e) | Poleg tega Republika Hrvaška uradno obvesti EUNAVFOR o kraju pridržanja vsake osebe, premeščene na podlagi tega sporazuma, o vsakem poslabšanju njenega zdravstvenega stanja in vseh sumih o neprimerni obravnavi. Predstavniki EU in EUNAVFOR imajo dostop do vseh oseb, premeščenih na podlagi tega sporazuma, dokler so te osebe v zaporu, in so upravičeni do njihovega zaslišanja. |
| --- | --- |

(e)

Poleg tega Republika Hrvaška uradno obvesti EUNAVFOR o kraju pridržanja vsake osebe, premeščene na podlagi tega sporazuma, o vsakem poslabšanju njenega zdravstvenega stanja in vseh sumih o neprimerni obravnavi. Predstavniki EU in EUNAVFOR imajo dostop do vseh oseb, premeščenih na podlagi tega sporazuma, dokler so te osebe v zaporu, in so upravičeni do njihovega zaslišanja.

| (f) | Nacionalne in mednarodne humanitarne agencije lahko na podlagi zahteve obiščejo osebe, premeščene na podlagi tega sporazuma. |
| --- | --- |

(f)

Nacionalne in mednarodne humanitarne agencije lahko na podlagi zahteve obiščejo osebe, premeščene na podlagi tega sporazuma.

| (g) | Zato da bi EUNAVFOR Republiki Hrvaški lahko zagotovil pravočasno pomoč s pričanjem svojega osebja in predložitvijo ustreznih dokazov, Republika Hrvaška uradno obvesti EUNAVFOR, da namerava začeti postopek kazenske obravnave zoper katero koli premeščeno osebo, ter mu sporoči časovni razpored za predložitev dokazov in zaslišanje prič. |
| --- | --- |

(g)

Zato da bi EUNAVFOR Republiki Hrvaški lahko zagotovil pravočasno pomoč s pričanjem svojega osebja in predložitvijo ustreznih dokazov, Republika Hrvaška uradno obvesti EUNAVFOR, da namerava začeti postopek kazenske obravnave zoper katero koli premeščeno osebo, ter mu sporoči časovni razpored za predložitev dokazov in zaslišanje prič.

6.   Pomoč EUNAVFOR

| (a) | EUNAVFOR v okviru svojih sredstev in zmožnosti zagotovi Republiki Hrvaški vso pomoč pri sodni preiskavi in pregonu premeščenih oseb. |
| --- | --- |

(a)

EUNAVFOR v okviru svojih sredstev in zmožnosti zagotovi Republiki Hrvaški vso pomoč pri sodni preiskavi in pregonu premeščenih oseb.

| (b) | ENUAVFOR zlasti:






  1. | izroči evidence o pridržanju, pripravljene v skladu z odstavkom 5(b) teh določb; |
| --- | --- | --- |

(b)

ENUAVFOR zlasti:

1.

izroči evidence o pridržanju, pripravljene v skladu z odstavkom 5(b) teh določb;

| 2. | preuči vse dokaze v skladu z zahtevami pristojnih organov Republike Hrvaške, kot je dogovorjeno v izvedbenih dogovorih iz odstavka 8 v nadaljevanju; |
| --- | --- |

2.

preuči vse dokaze v skladu z zahtevami pristojnih organov Republike Hrvaške, kot je dogovorjeno v izvedbenih dogovorih iz odstavka 8 v nadaljevanju;

| 3. | skuša pripraviti izjave prič ali zaprisežene pisne izjave osebja EUNAVFOR, vpletenega v kakršen koli incident, zaradi katerega so bile osebe premeščene na podlagi teh določb; |
| --- | --- |

3.

skuša pripraviti izjave prič ali zaprisežene pisne izjave osebja EUNAVFOR, vpletenega v kakršen koli incident, zaradi katerega so bile osebe premeščene na podlagi teh določb;

| 4. | izroči vse zadevno zaseženo imetje v posesti EUNAVFOR. |
| --- | --- |

4.

izroči vse zadevno zaseženo imetje v posesti EUNAVFOR.

7.   Povezava z drugimi pravicami premeščenih oseb

V teh določbah ni določbe, ki je namenjena odstopanju od pravic, ki jih ima premeščena oseba v okviru veljavnega domačega ali mednarodnega prava, ali bi se lahko tako razlagala.

8.   Izvedbeni dogovori

| (a) | Za namene izvajanja teh določb lahko pristojni organi Republike Hrvaške na eni strani ter pristojni organi EU in pristojni organi držav, ki so EUNAVFOR zagotovile državni kontingent, na drugi strani sklenejo izvedbene dogovore o operativnih, upravnih in tehničnih zadevah. |
| --- | --- |

(a)

Za namene izvajanja teh določb lahko pristojni organi Republike Hrvaške na eni strani ter pristojni organi EU in pristojni organi držav, ki so EUNAVFOR zagotovile državni kontingent, na drugi strani sklenejo izvedbene dogovore o operativnih, upravnih in tehničnih zadevah.

| (b) | Izvedbeni dogovori lahko med drugim zajemajo:






  1. | opredelitev pristojnih organov pregona Republike Hrvaške, katerim lahko EUNAVFOR preda osebe; |
| --- | --- | --- |

(b)

Izvedbeni dogovori lahko med drugim zajemajo:

1.

opredelitev pristojnih organov pregona Republike Hrvaške, katerim lahko EUNAVFOR preda osebe;

| 2. | centre za pridržanje, v katerih so premeščene osebe nameščene; |
| --- | --- |

2.

centre za pridržanje, v katerih so premeščene osebe nameščene;

| 3. | ravnanje z dokumenti, vključno s tistimi, ki so povezani z zbiranjem dokazov, ki se izročijo pristojnim organom pregona Republike Hrvaške ob premestitvi osebe; |
| --- | --- |

3.

ravnanje z dokumenti, vključno s tistimi, ki so povezani z zbiranjem dokazov, ki se izročijo pristojnim organom pregona Republike Hrvaške ob premestitvi osebe;

| 4. | kontaktne točke za uradna obvestila; |
| --- | --- |

4.

kontaktne točke za uradna obvestila;

| 5. | obrazce, ki se uporabljajo za premestitve. |
| --- | --- |

5.

obrazce, ki se uporabljajo za premestitve.

---