# Euroopa Liidu L 63/2016

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 63 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 59. aastakäik10. märts 2016 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 63

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

59. aastakäik10. märts 2016

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/337, 2. märts 2016, millega kiidetakse heaks oluline muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [Karlovarský suchar (KGT)] | 1 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/338, 9. märts 2016, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 3 |
| | | OTSUSED |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2016/339, 8. märts 2016, 2010–2025 MHz sagedusala ühtlustamise kohta programmitootmiseks ja erisündmuste edastamiseks kasutatavate portatiivsete või mobiilsete traadita videolinkide ja juhtmeta kaamerate puhul
  (teatavaks tehtud numbri C(2016) 1197 all)

   (
  1
  ) | 5 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/337, 2. märts 2016, millega kiidetakse heaks oluline muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [Karlovarský suchar (KGT)]

1

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/338, 9. märts 2016, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

3

OTSUSED

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2016/339, 8. märts 2016, 2010–2025 MHz sagedusala ühtlustamise kohta programmitootmiseks ja erisündmuste edastamiseks kasutatavate portatiivsete või mobiilsete traadita videolinkide ja juhtmeta kaamerate puhul
  (teatavaks tehtud numbri C(2016) 1197 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2016) 1197 all)

1

5

| | | III   Muud aktid |
| --- | --- | --- |
| | | EUROOPA MAJANDUSPIIRKOND |
| | * | EFTA järelevalveameti otsus nr 404/14/COL, 8. oktoober 2014, investeerimissoodustuste kava kohta Islandil (Island) [2016/340] | 9 |

III   Muud aktid

EUROOPA MAJANDUSPIIRKOND

*

EFTA järelevalveameti otsus nr 404/14/COL, 8. oktoober 2014, investeerimissoodustuste kava kohta Islandil (Island) [2016/340]

9

| | | Parandused |
| --- | --- | --- |
| | * | Nõukogu 21. detsembri 1989. aasta direktiivi 89/665/EMÜ (riiklike tarne- ja ehitustöölepingute sõlmimise läbivaatamise korra kohaldamisega seotud õigus- ja haldusnormide kooskõlastamise kohta) parandus ( EÜT L 395, 30.12.1989 )
  (Eestikeelne eriväljaanne, peatükk 06, köide 001, lk 246–248) | 44 |

Parandused

*

Nõukogu 21. detsembri 1989. aasta direktiivi 89/665/EMÜ (riiklike tarne- ja ehitustöölepingute sõlmimise läbivaatamise korra kohaldamisega seotud õigus- ja haldusnormide kooskõlastamise kohta) parandus ( EÜT L 395, 30.12.1989 )
  (Eestikeelne eriväljaanne, peatükk 06, köide 001, lk 246–248)

( EÜT L 395, 30.12.1989 )

(Eestikeelne eriväljaanne, peatükk 06, köide 001, lk 246–248)

44

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 10.3.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 63/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 63/1

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2016/337,

2. märts 2016,

millega kiidetakse heaks oluline muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [Karlovarský suchar (KGT)]

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta (1), eriti selle artikli 52 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 1 esimesele lõigule vaatas komisjon läbi Tšehhi Vabariigi taotluse saada heakskiit komisjoni määrusega (EÜ) nr 982/2007 (2) registreeritud kaitstud geograafilise tähise „Karlovarský suchar” spetsifikaadi muudatusele. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 1 esimesele lõigule vaatas komisjon läbi Tšehhi Vabariigi taotluse saada heakskiit komisjoni määrusega (EÜ) nr 982/2007 (2) registreeritud kaitstud geograafilise tähise „Karlovarský suchar” spetsifikaadi muudatusele.

| (2) | Kuna asjaomane muudatus ei ole väike määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 tähenduses, avaldas komisjon kõnealuse määruse artikli 50 lõike 2 punkti a kohase muutmistaotluse Euroopa Liidu Teatajas (3). |
| --- | --- |

(2)

Kuna asjaomane muudatus ei ole väike määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 tähenduses, avaldas komisjon kõnealuse määruse artikli 50 lõike 2 punkti a kohase muutmistaotluse Euroopa Liidu Teatajas (3).

| (3) | Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleb spetsifikaadi muudatus heaks kiita, |
| --- | --- |

(3)

Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleb spetsifikaadi muudatus heaks kiita,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu Teatajas avaldatud nimetuse „Karlovarský suchar” (KGT) spetsifikaadi muudatus kiidetakse heaks.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 2. märts 2016

Komisjoni nimel

presidendi eest

komisjoni liige

Phil HOGAN

---

(1)  
  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 21. augusti 2007. aasta määrus (EÜ) nr 982/2007, millega teatavad nimetused registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris („Pimentón de la Vera” (KPN) – „Karlovarský suchar” (KGT) – „Riso di Baraggia Biellese e Vercellese” (KPN)) (ELT L 217, 22.8.2007, lk 22).

2

(3)  
  ELT C 353, 24.10.2015, lk 6.

3

---

| 10.3.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 63/3 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 63/3

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2016/338,

9. märts 2016,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007 (1),

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga (2), eriti selle artikli 136 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused. |
| --- | --- |

(1)

Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

| (2) | Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval, |
| --- | --- |

(2)

Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 9. märts 2016

Komisjoni nimel

presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

Jerzy PLEWA

---

(1)  
  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  
  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (eurot 100 kg kohta) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | IL | 236,2 |
| MA | 100,3 |
| TN | 112,1 |
| TR | 102,5 |
| ZZ | 137,8 |
| 0707 00 05 | MA | 84,5 |
| TR | 159,7 |
| ZZ | 122,1 |
| 0709 93 10 | MA | 66,7 |
| TR | 154,8 |
| ZZ | 110,8 |
| 0805 10 20 | EG | 43,7 |
| IL | 77,0 |
| MA | 53,6 |
| TN | 56,9 |
| TR | 64,2 |
| ZZ | 59,1 |
| 0805 50 10 | MA | 108,5 |
| TR | 88,9 |
| ZZ | 98,7 |
| 0808 10 80 | CL | 93,0 |
| CN | 66,5 |
| US | 152,0 |
| ZZ | 103,8 |
| 0808 30 90 | AR | 145,1 |
| CL | 134,7 |
| CN | 112,4 |
| TR | 153,5 |
| ZA | 90,6 |
| ZZ | 127,3 |

(eurot 100 kg kohta)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

IL

236,2

MA

100,3

TN

112,1

TR

102,5

ZZ

137,8

0707 00 05

MA

84,5

TR

159,7

ZZ

122,1

0709 93 10

MA

66,7

TR

154,8

ZZ

110,8

0805 10 20

EG

43,7

IL

77,0

MA

53,6

TN

56,9

TR

64,2

ZZ

59,1

0805 50 10

MA

108,5

TR

88,9

ZZ

98,7

0808 10 80

CL

93,0

CN

66,5

US

152,0

ZZ

103,8

0808 30 90

AR

145,1

CL

134,7

CN

112,4

TR

153,5

ZA

90,6

ZZ

127,3

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni 27. novembri 2012. aasta määruses (EL) nr 1106/2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 471/2009 (mis käsitleb ühenduse statistikat väliskaubanduse kohta kolmandate riikidega) seoses riikide ja territooriumide nomenklatuuri ajakohastamisega (ELT L 328, 28.11.2012, lk 7). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

OTSUSED

| 10.3.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 63/5 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 63/5

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2016/339,

8. märts 2016,

2 010–2 025 MHz sagedusala ühtlustamise kohta programmitootmiseks ja erisündmuste edastamiseks kasutatavate portatiivsete või mobiilsete traadita videolinkide ja juhtmeta kaamerate puhul

(teatavaks tehtud numbri C(2016) 1197 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta otsust nr 676/2002/EÜ Euroopa Ühenduse raadiospektripoliitika reguleeriva raamistiku kohta (raadiospektrit käsitlev otsus) (1), eriti selle artikli 4 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | 1 900–1 980 MHz, 2 010–2 025 MHz ja 2 110–2 170 MHz sagedusalade (koondnimetus „2 GHz sagedusala”) kasutamist on varem kooskõlastatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 128/1999/EÜ (2). See otsus aegus 22. jaanuaril 2003, kuid liikmesriigid jätkavad kõnealuse spektri ühtlustatud kasutamist. |
| --- | --- |

(1)

1 900–1 980 MHz, 2 010–2 025 MHz ja 2 110–2 170 MHz sagedusalade (koondnimetus „2 GHz sagedusala”) kasutamist on varem kooskõlastatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 128/1999/EÜ (2). See otsus aegus 22. jaanuaril 2003, kuid liikmesriigid jätkavad kõnealuse spektri ühtlustatud kasutamist.

| (2) | Paarissagedusvahemikke 1 920–1 980 MHz ja 2 110–2 170 MHz („2 GHz paarissagedusala”) ühtlustati hiljem komisjoni rakendusotsusega 2012/688/EL (3) kooskõlas tehnoloogia arenguga ning tehnoloogia- ja teenuseneutraalsuse põhimõttega. |
| --- | --- |

(2)

Paarissagedusvahemikke 1 920–1 980 MHz ja 2 110–2 170 MHz („2 GHz paarissagedusala”) ühtlustati hiljem komisjoni rakendusotsusega 2012/688/EL (3) kooskõlas tehnoloogia arenguga ning tehnoloogia- ja teenuseneutraalsuse põhimõttega.

| (3) | Sagedusalasid 1 900–1 920 MHz ja 2 010–2 025 MHz hõlmava maapealse 2 GHz sagedusala paaritu osa on eraldatud mobiilsideoperaatoritele ning enamikus liikmesriikides ei ole mobiilsidevõrgud seda enam kui kümne aasta jooksul kasutanud, mis tähendab, et väärtuslik spekter on alakasutatud. Selline alakasutus õigustab uute ühtlustamismeetmete võtmist, et tagada spektri tulemuslik ja tõhus kasutus kooskõlas mitmeaastase raadiospektripoliitika programmi eesmärkidega (4). Nende meetmetega soovitakse eelkõige leida piisavalt spektrit, et toetada programmitootmist ja erisündmuste edastamist kooskõlas siseturu ja kultuurile juurdepääsu tagamise eesmärgiga ning avaliku julgeoleku ja katastroofiabi arendamiseks. |
| --- | --- |

(3)

Sagedusalasid 1 900–1 920 MHz ja 2 010–2 025 MHz hõlmava maapealse 2 GHz sagedusala paaritu osa on eraldatud mobiilsideoperaatoritele ning enamikus liikmesriikides ei ole mobiilsidevõrgud seda enam kui kümne aasta jooksul kasutanud, mis tähendab, et väärtuslik spekter on alakasutatud. Selline alakasutus õigustab uute ühtlustamismeetmete võtmist, et tagada spektri tulemuslik ja tõhus kasutus kooskõlas mitmeaastase raadiospektripoliitika programmi eesmärkidega (4). Nende meetmetega soovitakse eelkõige leida piisavalt spektrit, et toetada programmitootmist ja erisündmuste edastamist kooskõlas siseturu ja kultuurile juurdepääsu tagamise eesmärgiga ning avaliku julgeoleku ja katastroofiabi arendamiseks.

| (4) | Vastuseks mandaadile (5), mille komisjon andis 2011. aastal otsuse nr 676/2002/EÜ artikli 4 lõike 2 alusel seoses spektri võimaliku ühtlustamise tehniliste tingimustega raadiomikrofonide ja juhtmeta videokaamerate puhul, esitas Euroopa Postside- ja Telekommunikatsiooniadministratsioonide Konverents („CEPT”) aruande nr 51 (6), milles nimetati juhtmeta kaamerate ja videolinkide võimaliku uue spektrina 2 010–2 025 MHz sagedusala ja muid sagedusalasid, eeldusel et neid uuritakse täiendavalt. Komisjon andis seega oktoobris 2012 (7) CEPTile täiendava mandaadi teha uuringuid ELis 1 900–1 920 MHz ja 2 010–2 025 MHz sagedusala ühtlustatud tehniliste tingimuste kohta. Selle tulemusena andis CEPT 6. märtsil 2015 välja aruande nr 52 (8), milles nimetatakse kõnealuste maapealsete 2 GHz paaritute sagedusalade võimalikke alternatiivseid kasutusviise, mis võimaldaksid rakendada programmitootmise ja erisündmuste edastamise ning avaliku julgeoleku ja katastroofiabi kontekstis raadiospektripoliitikas oluliseks peetud poliitikat. |
| --- | --- |

(4)

Vastuseks mandaadile (5), mille komisjon andis 2011. aastal otsuse nr 676/2002/EÜ artikli 4 lõike 2 alusel seoses spektri võimaliku ühtlustamise tehniliste tingimustega raadiomikrofonide ja juhtmeta videokaamerate puhul, esitas Euroopa Postside- ja Telekommunikatsiooniadministratsioonide Konverents („CEPT”) aruande nr 51 (6), milles nimetati juhtmeta kaamerate ja videolinkide võimaliku uue spektrina 2 010–2 025 MHz sagedusala ja muid sagedusalasid, eeldusel et neid uuritakse täiendavalt. Komisjon andis seega oktoobris 2012 (7) CEPTile täiendava mandaadi teha uuringuid ELis 1 900–1 920 MHz ja 2 010–2 025 MHz sagedusala ühtlustatud tehniliste tingimuste kohta. Selle tulemusena andis CEPT 6. märtsil 2015 välja aruande nr 52 (8), milles nimetatakse kõnealuste maapealsete 2 GHz paaritute sagedusalade võimalikke alternatiivseid kasutusviise, mis võimaldaksid rakendada programmitootmise ja erisündmuste edastamise ning avaliku julgeoleku ja katastroofiabi kontekstis raadiospektripoliitikas oluliseks peetud poliitikat.

| (5) | Nagu CEPTi aruannetes öeldud, võivad programmitootmiseks ja erisündmuste edastamiseks kasutatavate portatiivsete või mobiilsete traadita videolinkide ja juhtmeta kaamerate kategooriasse („video-PMSE”) muu hulgas kuuluda nii juhtmeta käsikaamerad kui ka statiivil kaamerad, millel on integreeritud või külge kinnitatavad saatjad, toiteplokid ja antennid, et edastada eetrikvaliteedis videopilti koos helisignaaliga lühikese vahemaa taha, otsenähtavusega ja otsenähtavuseta; väikeste saatjate kaudu töötavad portatiivsed videolingid, mida kasutatakse suuremate vahemaade tagant (tavaliselt kuni 2 km), ja mobiilsed videolingid, nt videopildi edastamise süsteemid, mille raadiosaatja ja -vastuvõtjad on kinnitatud mootorrattale, võidusõidumootorrattale, jalgrattale, autole, laevale, helikopterile, õhulaevale või muule õhusõidukile või sellesse sisse ehitatud ning mille puhul on võimalik üht või mitut lingiterminali kasutada liikumise ajal. |
| --- | --- |

(5)

Nagu CEPTi aruannetes öeldud, võivad programmitootmiseks ja erisündmuste edastamiseks kasutatavate portatiivsete või mobiilsete traadita videolinkide ja juhtmeta kaamerate kategooriasse („video-PMSE”) muu hulgas kuuluda nii juhtmeta käsikaamerad kui ka statiivil kaamerad, millel on integreeritud või külge kinnitatavad saatjad, toiteplokid ja antennid, et edastada eetrikvaliteedis videopilti koos helisignaaliga lühikese vahemaa taha, otsenähtavusega ja otsenähtavuseta; väikeste saatjate kaudu töötavad portatiivsed videolingid, mida kasutatakse suuremate vahemaade tagant (tavaliselt kuni 2 km), ja mobiilsed videolingid, nt videopildi edastamise süsteemid, mille raadiosaatja ja -vastuvõtjad on kinnitatud mootorrattale, võidusõidumootorrattale, jalgrattale, autole, laevale, helikopterile, õhulaevale või muule õhusõidukile või sellesse sisse ehitatud ning mille puhul on võimalik üht või mitut lingiterminali kasutada liikumise ajal.

| (6) | 2 010–2 025 MHz sagedusala videolinkide ja juhtmeta videokaamerate jaoks kasutamise majanduslik ja tehniline eelis on, et kasuks tuleb kõrvalasuv 2 025–2 110 MHz sagedusala, mida kasutatakse mitmes liikmesriigis samuti selliste linkide ja juhtmeta kaamerate jaoks ning mida on ERC soovituses nr 25–10 (9) nimetatud soovitatava häälestusvahemikuna. Kuna CEPTi aruandega nr 52 kinnitatakse, et video-PMSE võib töötada 2 010–2 025 MHz sagedusalal samadel tehnilistel tingimustel nagu need, mis kehtivad PMSE-le 2 025–2 110 MHz sagedusalal, laiendaks see videolinkide ja juhtmeta kaamerate jaoks spektri kättesaadavust 85 MHz suuruse vahemiku pealt 100 MHz suuruse vahemikuni. |
| --- | --- |

(6)

2 010–2 025 MHz sagedusala videolinkide ja juhtmeta videokaamerate jaoks kasutamise majanduslik ja tehniline eelis on, et kasuks tuleb kõrvalasuv 2 025–2 110 MHz sagedusala, mida kasutatakse mitmes liikmesriigis samuti selliste linkide ja juhtmeta kaamerate jaoks ning mida on ERC soovituses nr 25–10 (9) nimetatud soovitatava häälestusvahemikuna. Kuna CEPTi aruandega nr 52 kinnitatakse, et video-PMSE võib töötada 2 010–2 025 MHz sagedusalal samadel tehnilistel tingimustel nagu need, mis kehtivad PMSE-le 2 025–2 110 MHz sagedusalal, laiendaks see videolinkide ja juhtmeta kaamerate jaoks spektri kättesaadavust 85 MHz suuruse vahemiku pealt 100 MHz suuruse vahemikuni.

| (7) | Kuigi enamikus liikmesriikides ei ole 2 010–2 025 MHz sagedusala mobiilsideoperaatoritele eraldatud või ole mobiilsideoperaatorid seda palju aastaid kasutanud, on mõnel juhul spekter olemasolevate teenuste kasutuses; see olukord võib nõuda paindlikku lähenemist ja kohapealseid kokkuleppeid, et nii asjaomases liikmesriigis kui ka naaberliikmesriikides arvestada selliste teguritega nagu spektri kasutamise asukoht ja tehnilised näitajad, mis iseloomustavad spektri kasutamist 2 010–2 025 MHz sagedusalas video-PMSE jaoks. |
| --- | --- |

(7)

Kuigi enamikus liikmesriikides ei ole 2 010–2 025 MHz sagedusala mobiilsideoperaatoritele eraldatud või ole mobiilsideoperaatorid seda palju aastaid kasutanud, on mõnel juhul spekter olemasolevate teenuste kasutuses; see olukord võib nõuda paindlikku lähenemist ja kohapealseid kokkuleppeid, et nii asjaomases liikmesriigis kui ka naaberliikmesriikides arvestada selliste teguritega nagu spektri kasutamise asukoht ja tehnilised näitajad, mis iseloomustavad spektri kasutamist 2 010–2 025 MHz sagedusalas video-PMSE jaoks.

| (8) | Lisaks peab 2 010–2 025 MHz sagedusala video-PMSE jaoks kättesaadavuse ja kasutamise kord põhinema mitteainuõiguslikkusel, et liikmesriigid saaksid riigi tasandil lubada kõnealuse spektri kasutamist selliste muud liiki rakenduste jaoks nagu avalik julgeolek ja katastroofiabi või ajutised kakspunkt videolingid või tööstuskaamerad, kuid seda eeldusel, et need rakendused vastavad käesolevas otsuses sätestatud tehnilistele parameetritele. |
| --- | --- |

(8)

Lisaks peab 2 010–2 025 MHz sagedusala video-PMSE jaoks kättesaadavuse ja kasutamise kord põhinema mitteainuõiguslikkusel, et liikmesriigid saaksid riigi tasandil lubada kõnealuse spektri kasutamist selliste muud liiki rakenduste jaoks nagu avalik julgeolek ja katastroofiabi või ajutised kakspunkt videolingid või tööstuskaamerad, kuid seda eeldusel, et need rakendused vastavad käesolevas otsuses sätestatud tehnilistele parameetritele.

| (9) | Kogu liidu piires ühtlustatud tingimused aitaksid luua nimetatud rakenduste tulemusliku ühtse turu, mis annaks mastaabisäästu ja eeliseid nii liidu kodanikele kui ka tööstusele, kooskõlas raadioseadmete ja telekommunikatsioonivõrgu lõppseadmete direktiiviga (komisjoni direktiiv 1999/5/EÜ) (10) ja raadioseadmete direktiiviga (Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2014/53/EL) (11). |
| --- | --- |

(9)

Kogu liidu piires ühtlustatud tingimused aitaksid luua nimetatud rakenduste tulemusliku ühtse turu, mis annaks mastaabisäästu ja eeliseid nii liidu kodanikele kui ka tööstusele, kooskõlas raadioseadmete ja telekommunikatsioonivõrgu lõppseadmete direktiiviga (komisjoni direktiiv 1999/5/EÜ) (10) ja raadioseadmete direktiiviga (Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2014/53/EL) (11).

| (10) | Et tagada 2 010–2 025 MHz sagedusala tulemuslik kasutamine pikas perspektiivis, peaksid liikmesriigid 2 010–2 025 MHz sagedusala kasutamist edaspidi jälgima ja komisjoni jälgimise tulemustest teavitama. |
| --- | --- |

(10)

Et tagada 2 010–2 025 MHz sagedusala tulemuslik kasutamine pikas perspektiivis, peaksid liikmesriigid 2 010–2 025 MHz sagedusala kasutamist edaspidi jälgima ja komisjoni jälgimise tulemustest teavitama.

| (11) | Käesolevas otsuses ette nähtud meetmed on kooskõlas raadiospektrikomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(11)

Käesolevas otsuses ette nähtud meetmed on kooskõlas raadiospektrikomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Käesoleva otsuse eesmärk on ühtlustada 2 010–2 025 MHz sagedusala kättesaadavuse ja tõhusa ainuõiguseta kasutamise tehnilisi tingimusi video-PMSE jaoks.

Artikkel 2

Käesolevas otsuses tähendab video-PMSE programmitootmiseks ja erisündmuste edastamiseks kasutatavaid traadita videolinke, mis võivad olla portatiivsed või mobiilsed, ja juhtmeta kaameraid.

Artikkel 3

Liikmesriigid peavad võimalikult kiiresti ja hiljemalt kuue kuu jooksul pärast käesolevast otsusest teatamise kuupäeva eraldama 2 010–2 025 MHz sagedusala video-PMSE ainuõiguseta kasutamise jaoks ja tegema selle kättesaadavaks kooskõlas lisas sätestatud tehniliste parameetritega.

Kui tuvastatakse häirete tekkimine selliste muud liiki spektrikasutajate või -teenuste töös, kel oli õigus kasutada 2 010–2 025 MHz sagedusala käesoleva otsuse jõustumise kuupäeval, võib liikmesriik piirata video-PMSE kasutamist teatavates geograafilistes piirkondades ja sagedusala vastavas osas kooskõlas lisaga.

Artikkel 4

Liikmesriigid jälgivad hoolikalt 2 010–2 025 MHz sagedusala kasutamist ja teatavad oma tähelepanekutest komisjonile, edastades sealhulgas igasuguse teabe kasutusõiguse muutmise või tühistamise kohta, et võimaldada vajaduse korral käesolev otsus õigeaegselt läbi vaadata.

Artikkel 5

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 8. märts 2016

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Günther OETTINGER

---

(1)  
  EÜT L 108, 24.4.2002, lk 1.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. detsembri 1998. aasta otsus nr 128/1999/EÜ kolmanda põlvkonna mobiilside ja traadita side süsteemi (UMTS) kooskõlastatud kasutuselevõtmise kohta ühenduses (EÜT L 17, 22.1.1999, lk 1).

2

(3)  Komisjoni 5. novembri 2012. aasta rakendusotsus 2012/688/EL sagedusvahemike 1 920–1 980 MHz ja 2 110–2 170 MHz ühtlustamise kohta maapealsete süsteemide jaoks, millega on võimalik pakkuda elektroonilisi sideteenuseid Euroopa Liidus (ELT L 307, 7.11.2012, lk 84).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. märtsi 2012. aasta otsus nr 243/2012/EL, millega luuakse mitmeaastane raadiospektripoliitika programm (ELT L 81, 21.3.2012, lk 7).

4

(5)  Euroopa Postside- ja Telekommunikatsiooniadministratsioonide Konverentsile antud mandaat, 15. detsember 2011, RSCOM11-59 final.

5

(6)  Juhtmeta kaamerate jätkusuutliku töö tagamise tehniliste tingimuste kohta, Elektroonilise Side Komitee (ECC) kiitis aruande heaks 8. novembril 2013.

6

(7)  RSCOM12-17 rev 3, vastu võetud 10. oktoobril 2012.

7

(8)  CEPTi aruanne nr 52 Euroopa Komisjonile pärast talle antud mandaati „Uurida ELis 1 900–1 920 MHz ja 2 010–2 025 MHz sagedusalade („Maapealsed 2 GHz paaritud sagedusalad”) ühtlustatud tehnilisi tingimusi”, ECC kiitis aruande heaks 6. märtsil 2015.

8

(9)  ERC soovitus 25–10 sagedusvahemike kohta, mida kasutatakse ringhäälingu/programmitootmise abiteenuste (SAP/SAB) ajutiste maapealse audio- ja videolinkide jaoks (sh elektroonilises uudistekogumises ja väliülekannetes (ENG/OB)).

9

(10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 1999. aasta direktiiv 1999/5/EÜ raadioseadmete ja telekommunikatsioonivõrgu lõppseadmete ning nende nõuetekohasuse vastastikuse tunnustamise kohta (EÜT L 91, 7.4.1999, lk 10).

10

(11)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta direktiiv 2014/53/EL raadioseadmete turul kättesaadavaks tegemist käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 1999/5/EÜ (ELT L 153, 22.5.2014, lk 62).

11

---

LISA

ARTIKLIS 3 OSUTATUD PARAMEETRID

Käesoleva lisa mõistes on „e.i.r.p” ekvivalentne isotroopne kiirgusvõimsus, mis on antenni sisendisse antava võimsuse korrutis antennivõimendusega (absoluutne või isotroopne võimendus) isotroopse antenni suhtes antud suunas.

Video-PMSE e.i.r.p.

| Lingi tüüp | e.i.r.p. |
| --- | --- |
| Juhtmeta kaamera | – 7 dBW |
| Portatiivne videolink | 16 dBW |
| Mobiilne videolink | 10 dBW |

Lingi tüüp

e.i.r.p.

Juhtmeta kaamera

– 7 dBW

Portatiivne videolink

16 dBW

Mobiilne videolink

10 dBW

Spektrile juurdepääsu lubamine võib toimuda peamiselt kohapealsete kokkulepete alusel. Neid kohapeaseid kokkuleppeid võib kujundada nii, et arvesse võetakse näiteks selliseid tegureid nagu spektri kasutamise asukoht, samuti tehnilised näitajad, mis kehtivad spektri kasutamisel video-PMSE või olemasolevate teenuste jaoks.

Liikmesriigid võivad tabelis sätestatud video-PMSE e.i.r.p. piirnorme kohandada, kui asjaomase liikmesriigi ja naaberliikmesriikide kohalikud olud võimaldavad kõrgemaid piirnorme ja see ei häiri olemasolevate teenuste kooseksisteerimist.

---

III Muud aktid

EUROOPA MAJANDUSPIIRKOND

| 10.3.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 63/9 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 63/9

---

EFTA JÄRELEVALVEAMETI OTSUS

nr 404/14/COL,

8. oktoober 2014,

investeerimissoodustuste kava kohta Islandil (Island) [2016/340]

EFTA järelevalveamet (edaspidi „järelevalveamet”),

VÕTTES ARVESSE Euroopa Majanduspiirkonna lepingut (edaspidi „EMP leping”), eriti selle artikleid 61–63 ja protokolli nr 26,

VÕTTES ARVESSE EFTA riikide vahelist järelevalveameti ja kohtu asutamist käsitlevat lepingut (edaspidi „järelevalve- ja kohtuleping”), eriti selle artiklit 24,

VÕTTES ARVESSE järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 (edaspidi „protokoll nr 3”), eriti selle I osa artikli 1 lõiget 2 ning II osa artikli 7 lõiget 5 ja artiklit 14,

OLLES KUTSUNUD huvitatud isikuid üles esitama märkusi vastavalt osutatud sätetele (1) ja võttes nende märkusi arvesse

ning arvestades järgmist:

I.   ASJAOLUD

ASJAOLUD

1.   SÜNDMUSTE KRONOLOOGIA

| (1) | 13. oktoobril 2010 kiitis järelevalveamet heaks investeerimissoodustuste kava (edaspidi „kava”), millest Islandi ametiasutused olid teatanud vastavalt protokolli nr 3 I osa artikli 1 lõikele 3. Järelevalveamet kiitis kava heaks otsusega nr 390/10/COL (2). |
| --- | --- |

(1)

13. oktoobril 2010 kiitis järelevalveamet heaks investeerimissoodustuste kava (edaspidi „kava”), millest Islandi ametiasutused olid teatanud vastavalt protokolli nr 3 I osa artikli 1 lõikele 3. Järelevalveamet kiitis kava heaks otsusega nr 390/10/COL (2).

2

| (2) | Kavaga nähti ette võimalus anda abi otsetoetuste ja maksuvabastuste teel ning maa alla turuväärtuse müümise ja rentimise teel kõikide sektorite ettevõtjatele peale finantssektori. Kõnealust abi kavatseti anda seoses alginvesteeringutega piirkondades, mis on kõlblikud saama regionaalabi Islandil (nn c-piirkondades). |
| --- | --- |

(2)

Kavaga nähti ette võimalus anda abi otsetoetuste ja maksuvabastuste teel ning maa alla turuväärtuse müümise ja rentimise teel kõikide sektorite ettevõtjatele peale finantssektori. Kõnealust abi kavatseti anda seoses alginvesteeringutega piirkondades, mis on kõlblikud saama regionaalabi Islandil (nn c-piirkondades).

| (3) | Kava kehtivus lõppes 31. detsembril 2013. |
| --- | --- |

(3)

Kava kehtivus lõppes 31. detsembril 2013.

| (4) | Järelevalveameti heakskiidetud kava õiguslikuks aluseks olid:






  a) | õigusakt nr 99/2010 alginvesteeringute stiimulite kohta Islandil (edaspidi „õigusakt nr 99/2010”), mille Islandi parlament võttis vastu 29. juunil 2010 ja mis jõustus 3. juulil 2010 tingimusel, et järelevalveamet selle heaks kiidab, ja |
| --- | --- | --- |

(4)

Järelevalveameti heakskiidetud kava õiguslikuks aluseks olid:

a)

õigusakt nr 99/2010 alginvesteeringute stiimulite kohta Islandil (edaspidi „õigusakt nr 99/2010”), mille Islandi parlament võttis vastu 29. juunil 2010 ja mis jõustus 3. juulil 2010 tingimusel, et järelevalveamet selle heaks kiidab, ja

| b) | määrus nr 985/2010 alginvesteeringute stiimulite kohta Islandil, mille tööstusministeerium andis 25. novembril 2010 (edaspidi „stiimuleid käsitlev määrus”) ning mis vastab järelevalveametile 27. septembril 2010 esitatud määruse eelnõule. Stiimuleid käsitlev määrus on teisene õigusakt, mille aluseks on õigusakt nr 99/2010. |
| --- | --- |

b)

määrus nr 985/2010 alginvesteeringute stiimulite kohta Islandil, mille tööstusministeerium andis 25. novembril 2010 (edaspidi „stiimuleid käsitlev määrus”) ning mis vastab järelevalveametile 27. septembril 2010 esitatud määruse eelnõule. Stiimuleid käsitlev määrus on teisene õigusakt, mille aluseks on õigusakt nr 99/2010.

| (5) | 30. detsembril 2010 andis tööstusministeerium välja uue määruse nr 1150/2010 (edaspidi „täiendav määrus”), millega muudeti stiimuleid käsitlevat määrust. Protokolli nr 3 I osa artikli 1 lõike 3 kohaselt oleks tulnud järelevalveametit täiendavast määrusest teavitada. Järelevalveamet ei saanud aga selle kohta mingit teadet. |
| --- | --- |

(5)

30. detsembril 2010 andis tööstusministeerium välja uue määruse nr 1150/2010 (edaspidi „täiendav määrus”), millega muudeti stiimuleid käsitlevat määrust. Protokolli nr 3 I osa artikli 1 lõike 3 kohaselt oleks tulnud järelevalveametit täiendavast määrusest teavitada. Järelevalveamet ei saanud aga selle kohta mingit teadet.

| (6) | Aastatel 2010–2013 sõlmis Islandi riik mitu lepingut, mis tema arvamuse kohaselt kuulusid kava alla ja olid seega kõlblikud kõnealuse kava alusel abi saamiseks. Need lepingud on järgmised (3):






  a) | 30. detsembril 2010 sõlmis tööstusminister Islandi valitsuse nimel investeerimislepingu ettevõtjatega Becromal Iceland ehf. ja Becromal Properties ehf. (praegu Krossaneseignir ehf.) (edaspidi üheskoos „Becromal”), Stokkur Energy ehf. ja Becromal S.p.A. (edaspidi „Becromali investeerimisleping”); |
| --- | --- | --- |

(6)

Aastatel 2010–2013 sõlmis Islandi riik mitu lepingut, mis tema arvamuse kohaselt kuulusid kava alla ja olid seega kõlblikud kõnealuse kava alusel abi saamiseks. Need lepingud on järgmised (3):

3

a)

30. detsembril 2010 sõlmis tööstusminister Islandi valitsuse nimel investeerimislepingu ettevõtjatega Becromal Iceland ehf. ja Becromal Properties ehf. (praegu Krossaneseignir ehf.) (edaspidi üheskoos „Becromal”), Stokkur Energy ehf. ja Becromal S.p.A. (edaspidi „Becromali investeerimisleping”);

| b) | 30. detsembril 2010 sõlmis tööstusminister Islandi valitsuse nimel investeerimislepingu ettevõtjatega Thorsil ehf., Timminco Ltd. ja Stokkur Energy ehf. (edaspidi „Thorsili investeerimisleping”); |
| --- | --- |

b)

30. detsembril 2010 sõlmis tööstusminister Islandi valitsuse nimel investeerimislepingu ettevõtjatega Thorsil ehf., Timminco Ltd. ja Stokkur Energy ehf. (edaspidi „Thorsili investeerimisleping”);

| c) | 17. veebruaril 2011 sõlmisid tööstus-, energeetika- ja turismiminister ning rahandusminister Islandi valitsuse nimel investeerimislepingu ettevõtjatega Íslenska Kísilfélagið ehf., Tomahawk Development á Íslandi ehf. ja GSM Enterprises LLC (edaspidi „Kísilfélagiði investeerimisleping”); |
| --- | --- |

c)

17. veebruaril 2011 sõlmisid tööstus-, energeetika- ja turismiminister ning rahandusminister Islandi valitsuse nimel investeerimislepingu ettevõtjatega Íslenska Kísilfélagið ehf., Tomahawk Development á Íslandi ehf. ja GSM Enterprises LLC (edaspidi „Kísilfélagiði investeerimisleping”);

| d) | 22. septembril 2011 sõlmis tööstus-, energeetika- ja turismiminister Islandi valitsuse nimel investeerimislepingu ettevõtjatega Verne Real Estate II ehf. ja Verne Holdings Ldt. (edaspidi „Verne investeerimisleping”); |
| --- | --- |

d)

22. septembril 2011 sõlmis tööstus-, energeetika- ja turismiminister Islandi valitsuse nimel investeerimislepingu ettevõtjatega Verne Real Estate II ehf. ja Verne Holdings Ldt. (edaspidi „Verne investeerimisleping”);

| e) | 7. mail 2012 sõlmis tööstus-, energeetika- ja turismiminister Islandi valitsuse nimel investeerimislepingu ettevõtjaga GMR Endurvinnslan ehf. (edaspidi „GMR Endurvinnslani investeerimisleping”); |
| --- | --- |

e)

7. mail 2012 sõlmis tööstus-, energeetika- ja turismiminister Islandi valitsuse nimel investeerimislepingu ettevõtjaga GMR Endurvinnslan ehf. (edaspidi „GMR Endurvinnslani investeerimisleping”);

| f) | 28. jaanuaril 2013 sõlmis tööstusminister Islandi valitsuse nimel investeerimislepingu ettevõtjaga Marmeti ehf. (edaspidi „Marmeti investeerimisleping”). |
| --- | --- |

f)

28. jaanuaril 2013 sõlmis tööstusminister Islandi valitsuse nimel investeerimislepingu ettevõtjaga Marmeti ehf. (edaspidi „Marmeti investeerimisleping”).

2.   MENETLUS

| (7) | Pärast teatamiseelseid arutelusid teavitasid Islandi ametiasutused 13. detsembril 2012 kooskõlas protokolli nr 3 I osa artikli 1 lõikega 3 järelevalveametit mitmest õigusakti nr 99/2010 kavandatud muudatusest (edaspidi „teatatud muudatused”). |
| --- | --- |

(7)

Pärast teatamiseelseid arutelusid teavitasid Islandi ametiasutused 13. detsembril 2012 kooskõlas protokolli nr 3 I osa artikli 1 lõikega 3 järelevalveametit mitmest õigusakti nr 99/2010 kavandatud muudatusest (edaspidi „teatatud muudatused”).

| (8) | Teatatud muudatuste esialgsel uurimisel märkas järelevalveamet stiimuleid käsitlevas määruses tehtud muudatusi, millest teda ei olnud teavitatud. Peale selle osutas täiendav uurimine mitmele võimalikule probleemile, mis käsitlesid aastatel 2010–2013 näiliselt kava alusel sõlmitud investeerimislepingute kokkusobivust EMP õigusega. |
| --- | --- |

(8)

Teatatud muudatuste esialgsel uurimisel märkas järelevalveamet stiimuleid käsitlevas määruses tehtud muudatusi, millest teda ei olnud teavitatud. Peale selle osutas täiendav uurimine mitmele võimalikule probleemile, mis käsitlesid aastatel 2010–2013 näiliselt kava alusel sõlmitud investeerimislepingute kokkusobivust EMP õigusega.

| (9) | 30. aprilli 2013. aasta otsusega nr 177/13/COL algatas järelevalveamet seoses kava ja investeerimislepingutega ametliku uurimise (edaspidi „menetluse algatamise otsus”) (4). Islandi ametiasutused ja Becromal esitasid menetluse algatamise otsuse kohta märkusi (5). 10. oktoobri 2013. aasta kirjaga edastas järelevalveamet Becromali esitatud märkused Islandi ametiasutustele ja kutsus neid esitama oma tähelepanekuid kõnealuste märkuste kohta. Islandi ametiasutused ei esitanud aga mingeid täiendavaid tähelepanekuid. |
| --- | --- |

(9)

30. aprilli 2013. aasta otsusega nr 177/13/COL algatas järelevalveamet seoses kava ja investeerimislepingutega ametliku uurimise (edaspidi „menetluse algatamise otsus”) (4). Islandi ametiasutused ja Becromal esitasid menetluse algatamise otsuse kohta märkusi (5). 10. oktoobri 2013. aasta kirjaga edastas järelevalveamet Becromali esitatud märkused Islandi ametiasutustele ja kutsus neid esitama oma tähelepanekuid kõnealuste märkuste kohta. Islandi ametiasutused ei esitanud aga mingeid täiendavaid tähelepanekuid.

4

5

| (10) | Küsimust arutati ka 29. aprillil 2014 toimunud järelevalveameti ja Becromali esindajate kohtumisel Brüsselis. |
| --- | --- |

(10)

Küsimust arutati ka 29. aprillil 2014 toimunud järelevalveameti ja Becromali esindajate kohtumisel Brüsselis.

3.   MEETMETE KIRJELDUS

3.1.   
  Taust

Taust

| (11) | Kava eesmärk oli soodustada alginvesteeringuid ja luua seeläbi töökohti ebasoodsas olukorras olevates piirkondades Islandil. |
| --- | --- |

(11)

Kava eesmärk oli soodustada alginvesteeringuid ja luua seeläbi töökohti ebasoodsas olukorras olevates piirkondades Islandil.

| (12) | Käesolevas otsuses käsitletakse kolme meetmepaketti, mille Island seoses kavaga võttis: i) teatatud muudatused; ii) teatamata muudatused ja iii) investeerimislepingud. Menetluse algatamise otsuses avaldas järelevalveamet kahtlust selle kohta, kas meetmed olid EMP lepinguga kokkusobivad ning kas investeerimislepingute alusel antud abi andmine jäi heakskiidetud kava raamesse. |
| --- | --- |

(12)

Käesolevas otsuses käsitletakse kolme meetmepaketti, mille Island seoses kavaga võttis: i) teatatud muudatused; ii) teatamata muudatused ja iii) investeerimislepingud. Menetluse algatamise otsuses avaldas järelevalveamet kahtlust selle kohta, kas meetmed olid EMP lepinguga kokkusobivad ning kas investeerimislepingute alusel antud abi andmine jäi heakskiidetud kava raamesse.

3.2.   
  Kava teatatud muudatused

Kava teatatud muudatused

| (13) | 30. novembril 2012 esitas Islandi valitsus parlamendile eelnõu, milles tehti ettepanek viia olemasolevasse abikavasse sisse mitu muudatust. 13. detsembril 2012 teavitasid Islandi ametiasutused järelevalveametit kavandatud muudatustest. Islandi parlament võttis eelnõu 13. märtsil 2013 õigusaktina nr 25/2013 vastu tingimusel, et see jõustub alles pärast seda, kui järelevalveamet on muudatused heaks kiitnud. Teatatud muudatused, mida on üksikasjalikumalt kirjeldatud menetluse algatamise otsuses, (6) olid seotud järgmisega:






  a) | otsetoetuste kaotamine; |
| --- | --- | --- |

(13)

30. novembril 2012 esitas Islandi valitsus parlamendile eelnõu, milles tehti ettepanek viia olemasolevasse abikavasse sisse mitu muudatust. 13. detsembril 2012 teavitasid Islandi ametiasutused järelevalveametit kavandatud muudatustest. Islandi parlament võttis eelnõu 13. märtsil 2013 õigusaktina nr 25/2013 vastu tingimusel, et see jõustub alles pärast seda, kui järelevalveamet on muudatused heaks kiitnud. Teatatud muudatused, mida on üksikasjalikumalt kirjeldatud menetluse algatamise otsuses, (6) olid seotud järgmisega:

6

a)

otsetoetuste kaotamine;

| b) | äriühingu tulumaksu määra vähendamine 18 %-ni; |
| --- | --- |

b)

äriühingu tulumaksu määra vähendamine 18 %-ni;

| c) | riigilõivude kaotamine; |
| --- | --- |

c)

riigilõivude kaotamine;

| d) | uute investeerimisprojektide puhul munitsipaalse omandimaksu määra vähendamine 50 % võrra; |
| --- | --- |

d)

uute investeerimisprojektide puhul munitsipaalse omandimaksu määra vähendamine 50 % võrra;

| e) | uute investeerimisprojektide puhul üldise sotsiaalkindlustusmaksu vähendamine 50 % võrra. |
| --- | --- |

e)

uute investeerimisprojektide puhul üldise sotsiaalkindlustusmaksu vähendamine 50 % võrra.

| (14) | Kõnealused muudatused ei jõustunud enne kava kehtivuse lõppemist. |
| --- | --- |

(14)

Kõnealused muudatused ei jõustunud enne kava kehtivuse lõppemist.

3.3.   
  Kava teatamata muudatused

Kava teatamata muudatused

| (15) | Islandi valitsus kehtestas täiendava määruse varsti pärast seda, kui järelevalveamet oli kava heaks kiitnud. |
| --- | --- |

(15)

Islandi valitsus kehtestas täiendava määruse varsti pärast seda, kui järelevalveamet oli kava heaks kiitnud.

| (16) | Täiendava määrusega muudeti mitut stiimuleid käsitleva määruse sätet, milles on kehtestatud tingimused õigusakti nr 99/2010 alusel abi andmiseks. |
| --- | --- |

(16)

Täiendava määrusega muudeti mitut stiimuleid käsitleva määruse sätet, milles on kehtestatud tingimused õigusakti nr 99/2010 alusel abi andmiseks.

| (17) | Esiteks mõjutas täiendav määrus ergutava mõju kriteeriumi täitmist kava alusel, nagu on sätestatud stiimuleid käsitleva määruse artiklis 3, sest sellega lisati viide „konkreetsele investeerimislepingule”, mis on sõlmitud enne õigusakti nr 99/2010 jõustumist (7). Nagu on märgitud menetluse algatamise otsuses, võimaldab see muudatus järelevalveameti esialgse arvamuse kohaselt anda abi projektidele, mis algatati enne kava jõustumist. |
| --- | --- |

(17)

Esiteks mõjutas täiendav määrus ergutava mõju kriteeriumi täitmist kava alusel, nagu on sätestatud stiimuleid käsitleva määruse artiklis 3, sest sellega lisati viide „konkreetsele investeerimislepingule”, mis on sõlmitud enne õigusakti nr 99/2010 jõustumist (7). Nagu on märgitud menetluse algatamise otsuses, võimaldab see muudatus järelevalveameti esialgse arvamuse kohaselt anda abi projektidele, mis algatati enne kava jõustumist.

7

| (18) | Teiseks muudeti täiendava määrusega stiimuleid käsitleva määruse artiklit 8, viidates suurimale kohaldatavale äriühingu tulumaksule, mida kohaldati „[...] enne õigusakti jõustumist konkreetse investeerimislepingu sõlmimise ajal” (8). Järelevalveamet võttis menetluse algatamise otsuses esialgse seisukoha, et ka kõnealuse muudatusega võimaldati ilmselt kava tagasiulatuvat rakendamist, kasutades enne kava algust kohaldatavat äriühingu tulumaksu määra. |
| --- | --- |

(18)

Teiseks muudeti täiendava määrusega stiimuleid käsitleva määruse artiklit 8, viidates suurimale kohaldatavale äriühingu tulumaksule, mida kohaldati „[...] enne õigusakti jõustumist konkreetse investeerimislepingu sõlmimise ajal” (8). Järelevalveamet võttis menetluse algatamise otsuses esialgse seisukoha, et ka kõnealuse muudatusega võimaldati ilmselt kava tagasiulatuvat rakendamist, kasutades enne kava algust kohaldatavat äriühingu tulumaksu määra.

8

| (19) | Kolmandaks muudeti täiendava määrusega stiimuleid käsitleva määruse artiklit 20. See muudatus mõjutas kava alusel lubatud maksuvabastuste maksimaalse kestuse arvutamisel kasutatud kuupäeva (9). Nagu järelevalveamet menetluse algatamise otsuses märkis, nähti sellega ilmselt ette maksuvabastuste maksimaalne kestus, mis sai alguse lepingu allkirjastamisega enne kava jõustumist 2010. aastal. |
| --- | --- |

(19)

Kolmandaks muudeti täiendava määrusega stiimuleid käsitleva määruse artiklit 20. See muudatus mõjutas kava alusel lubatud maksuvabastuste maksimaalse kestuse arvutamisel kasutatud kuupäeva (9). Nagu järelevalveamet menetluse algatamise otsuses märkis, nähti sellega ilmselt ette maksuvabastuste maksimaalne kestus, mis sai alguse lepingu allkirjastamisega enne kava jõustumist 2010. aastal.

9

3.4.   
  Investeerimislepingud

Investeerimislepingud

| (20) | Islandi ametiasutused esitasid järelevalveametile koopiad kuuest investeerimislepingust, mis on loetletud allpool. | Kuupäev | Leping | Projekt |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 30. detsember 2010 | Becromali investeerimisleping | Alumiiniumfooliumi anodeerimistehas Akureyri linnas |
| 2 | 30. detsember 2010 | Thorsili investeerimisleping | Ränimetalli tootmine Ölfusi omavalitsusüksuses Þorlákshöfnis |
| 3 | 17. veebruar 2011 | Kísilfélagiði investeerimisleping | Ränimetalli tootmine Reykjanesbæri omavalitsusüksuses Helguvíkis |
| 4 | 27. september 2011 | Verne investeerimisleping | Andmekeskus Reykjanesbæri omavalitsusüksuses |
| 5 | 7. mai 2012 | GMR Endurvinnslani investeerimisleping | Terase ümbertöötlemistehas Hvalfjarðarsveiti omavalitsusüksuses Grundartangis |
| 6 | 28. jaanuar 2013 | Marmeti investeerimisleping | Kalatehas Sandgerði linnas |

(20)

Islandi ametiasutused esitasid järelevalveametile koopiad kuuest investeerimislepingust, mis on loetletud allpool.

Kuupäev

Leping

Projekt

1

30. detsember 2010

Becromali investeerimisleping

Alumiiniumfooliumi anodeerimistehas Akureyri linnas

2

30. detsember 2010

Thorsili investeerimisleping

Ränimetalli tootmine Ölfusi omavalitsusüksuses Þorlákshöfnis

3

17. veebruar 2011

Kísilfélagiði investeerimisleping

Ränimetalli tootmine Reykjanesbæri omavalitsusüksuses Helguvíkis

4

27. september 2011

Verne investeerimisleping

Andmekeskus Reykjanesbæri omavalitsusüksuses

5

7. mai 2012

GMR Endurvinnslani investeerimisleping

Terase ümbertöötlemistehas Hvalfjarðarsveiti omavalitsusüksuses Grundartangis

6

28. jaanuar 2013

Marmeti investeerimisleping

Kalatehas Sandgerði linnas

4.   AMETLIKU UURIMISMENETLUSE ALGATAMISE PÕHJUSED

| (21) | Seoses õigusaktis nr 25/2013 sätestatud teatatud muudatustega oli järelevalveamet menetluse algatamise otsuses esialgsel arvamusel, et teatatud muudatusi tuleks käsitada protokolli nr 3 II osa artikli 1 punktis c määratletud uue abina. Peale selle ei saa teatatud muudatusi liigitada muudatusteks, mida saaks algsest kavast eristada. Seepärast asus järelevalveamet seisukohale, et kogu kava tuleks pidada uueks abiks, mis tuleb uuesti heaks kiita, enne kui seda saab rakendama hakata (10). |
| --- | --- |

(21)

Seoses õigusaktis nr 25/2013 sätestatud teatatud muudatustega oli järelevalveamet menetluse algatamise otsuses esialgsel arvamusel, et teatatud muudatusi tuleks käsitada protokolli nr 3 II osa artikli 1 punktis c määratletud uue abina. Peale selle ei saa teatatud muudatusi liigitada muudatusteks, mida saaks algsest kavast eristada. Seepärast asus järelevalveamet seisukohale, et kogu kava tuleks pidada uueks abiks, mis tuleb uuesti heaks kiita, enne kui seda saab rakendama hakata (10).

10

| (22) | Täiendava määrusega kehtestatud teatamata muudatused kahjustasid järelevalveameti esialgse arvamuse kohaselt algse kavaga ette nähtud ergutava mõju nõuet, laiendades kava ulatust väljapoole järelevalveameti otsusega nr 390/10/COL lubatu piire. Eelkõige tundus, et täiendava määrusega lubati anda abi projektidele, mis olid algatatud juba enne kava jõustumist. |
| --- | --- |

(22)

Täiendava määrusega kehtestatud teatamata muudatused kahjustasid järelevalveameti esialgse arvamuse kohaselt algse kavaga ette nähtud ergutava mõju nõuet, laiendades kava ulatust väljapoole järelevalveameti otsusega nr 390/10/COL lubatu piire. Eelkõige tundus, et täiendava määrusega lubati anda abi projektidele, mis olid algatatud juba enne kava jõustumist.

| (23) | Seega asus järelevalveamet esialgsele seisukohale, et kava teatamata muudatused mõjutaksid hinnangut, mille järelevalveamet kavale selle algse heakskiitmise ajal andis. Eelkõige mõjutaksid need muudatused järelevalveameti hinnangut ergutavale mõjule, mis on keskne element regionaalabi kokkusobivuse hindamisel EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punktiga c. Selle tulemusel oli järelevalveameti esialgne seisukoht see, et kogu kava, mida on täiendava määrusega muudetud, tuleks käsitada uue abina kooskõlas protokolli nr 3 II osa artikliga 1 (11). |
| --- | --- |

(23)

Seega asus järelevalveamet esialgsele seisukohale, et kava teatamata muudatused mõjutaksid hinnangut, mille järelevalveamet kavale selle algse heakskiitmise ajal andis. Eelkõige mõjutaksid need muudatused järelevalveameti hinnangut ergutavale mõjule, mis on keskne element regionaalabi kokkusobivuse hindamisel EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punktiga c. Selle tulemusel oli järelevalveameti esialgne seisukoht see, et kogu kava, mida on täiendava määrusega muudetud, tuleks käsitada uue abina kooskõlas protokolli nr 3 II osa artikliga 1 (11).

11

| (24) | Ergutava mõju olemasolu läbivaatamiseks uuris järelevalveamet menetluse algatamise otsuses, kuidas on kava kohaldatud alates selle jõustumisest 2010. aastal (12). Sellega seoses esitasid Islandi ametiasutused järelevalveametile üksikasjalikud andmed investeerimislepingute kohta, mis Islandi ametiasutuste arvamuse kohaselt sõlmiti kava alusel. |
| --- | --- |

(24)

Ergutava mõju olemasolu läbivaatamiseks uuris järelevalveamet menetluse algatamise otsuses, kuidas on kava kohaldatud alates selle jõustumisest 2010. aastal (12). Sellega seoses esitasid Islandi ametiasutused järelevalveametile üksikasjalikud andmed investeerimislepingute kohta, mis Islandi ametiasutuste arvamuse kohaselt sõlmiti kava alusel.

12

| (25) | Pärast investeerimislepingute uurimist väljendas järelevalveamet kahtlust selle suhtes, kas kava kohaldamine on kooskõlas heakskiidetud kavaga. Järelevalveamet märkis, et eelkõige kahtleb ta selles, kas kava sätted ja mehhanismid on piisavalt selged tagamaks, et abi on nõuetekohaselt piiratud ja proportsionaalne ning vastab regionaalabi eesmärkidele ega kujuta endast selle asemel teatavat tegevusabi vormi (13). |
| --- | --- |

(25)

Pärast investeerimislepingute uurimist väljendas järelevalveamet kahtlust selle suhtes, kas kava kohaldamine on kooskõlas heakskiidetud kavaga. Järelevalveamet märkis, et eelkõige kahtleb ta selles, kas kava sätted ja mehhanismid on piisavalt selged tagamaks, et abi on nõuetekohaselt piiratud ja proportsionaalne ning vastab regionaalabi eesmärkidele ega kujuta endast selle asemel teatavat tegevusabi vormi (13).

13

| (26) | Peale selle seadis järelevalveamet kahtluse alla täiendava määruse kokkusobivuse EMP õigusega, sest ilmselt nähti sellega ette kava tagasiulatuv kohaldamine äriühingu tulumaksu määra suhtes ning maksuvabastuste maksimaalne kestus, mis hõlmas ka enne kava jõustumist sõlmitud lepinguid (14). |
| --- | --- |

(26)

Peale selle seadis järelevalveamet kahtluse alla täiendava määruse kokkusobivuse EMP õigusega, sest ilmselt nähti sellega ette kava tagasiulatuv kohaldamine äriühingu tulumaksu määra suhtes ning maksuvabastuste maksimaalne kestus, mis hõlmas ka enne kava jõustumist sõlmitud lepinguid (14).

14

| (27) | Seepärast väljendas järelevalveamet kahtlust selle kohta, kas kohaldatud kava, mida oli muudetud täiendava määrusega ja õigusaktiga nr 25/2013, saaks pidada EMP lepinguga kokkusobivaks (15). |
| --- | --- |

(27)

Seepärast väljendas järelevalveamet kahtlust selle kohta, kas kohaldatud kava, mida oli muudetud täiendava määrusega ja õigusaktiga nr 25/2013, saaks pidada EMP lepinguga kokkusobivaks (15).

15

| (28) | Seoses investeerimislepingutega väljendas järelevalveamet kahlust selle kohta, kas kõnealuste lepingute alusel antud abi jäi kava raamesse ning kas sellist abi saaks pidada EMP lepinguga kokkusobivaks (16). |
| --- | --- |

(28)

Seoses investeerimislepingutega väljendas järelevalveamet kahlust selle kohta, kas kõnealuste lepingute alusel antud abi jäi kava raamesse ning kas sellist abi saaks pidada EMP lepinguga kokkusobivaks (16).

16

5.   JÄRELEVALVEAMETILE ESITATUD MÄRKUSED

| (29) | Oma 8. juuli 2013. aasta kirjas esitasid Islandi ametiasutused märkusi järelevalveameti menetluse algatamise otsuse kohta. Ühtlasi esitasid Islandi ametiasutused koopiad järgmistest dokumentidest:






  a) | Islandi riigi ja Becromali vahel 7. juulil 2009 sõlmitud investeerimisleping; |
| --- | --- | --- |

(29)

Oma 8. juuli 2013. aasta kirjas esitasid Islandi ametiasutused märkusi järelevalveameti menetluse algatamise otsuse kohta. Ühtlasi esitasid Islandi ametiasutused koopiad järgmistest dokumentidest:

a)

Islandi riigi ja Becromali vahel 7. juulil 2009 sõlmitud investeerimisleping;

| b) | Islandi riigi ja Kísilfélagiði vahel 29. mail 2009 sõlmitud investeerimisleping; |
| --- | --- |

b)

Islandi riigi ja Kísilfélagiði vahel 29. mail 2009 sõlmitud investeerimisleping;

| c) | Islandi riigi ja Verne vahel 29. mail 2009 sõlmitud investeerimisleping; |
| --- | --- |

c)

Islandi riigi ja Verne vahel 29. mail 2009 sõlmitud investeerimisleping;

| d) | Islandi riikliku ringhäälinguorganisatsiooni Ríkisútvarpið 4. mai 2012. aasta uudisklipp Kísilfélagiði projekti edenemise kohta. |
| --- | --- |

d)

Islandi riikliku ringhäälinguorganisatsiooni Ríkisútvarpið 4. mai 2012. aasta uudisklipp Kísilfélagiði projekti edenemise kohta.

| (30) | 3. oktoobril 2013 sai järelevalveamet kätte Becromali märkused. Samuti edastas Becromal 24. maist 2007 kuni 10. maini 2009 ametis olnud tööstusministri kirja, koopiad e-kirjavahetusest tööstusministeeriumi ametnikega ning 2007. aasta äriplaani. Lisaks sellele toimus 29. aprillil 2014 Becromali taotlusel Brüsselis kohtumine, et arutada juhtumit ja järelevalveameti esialgseid järeldusi. |
| --- | --- |

(30)

3. oktoobril 2013 sai järelevalveamet kätte Becromali märkused. Samuti edastas Becromal 24. maist 2007 kuni 10. maini 2009 ametis olnud tööstusministri kirja, koopiad e-kirjavahetusest tööstusministeeriumi ametnikega ning 2007. aasta äriplaani. Lisaks sellele toimus 29. aprillil 2014 Becromali taotlusel Brüsselis kohtumine, et arutada juhtumit ja järelevalveameti esialgseid järeldusi.

| (31) | Teised väidetavad abisaajad (st Verne, Marmeti, Íslenska Kísilfélagið, Endurvinnslan ja Thorsil) järelevalveametile märkusi ei esitanud. |
| --- | --- |

(31)

Teised väidetavad abisaajad (st Verne, Marmeti, Íslenska Kísilfélagið, Endurvinnslan ja Thorsil) järelevalveametile märkusi ei esitanud.

5.1.   
  Islandi ametiasutuste märkused

Islandi ametiasutuste märkused

| (32) | Islandi ametiasutused esitasid märkusi täiendava määruse ja individuaalsete investeerimislepingute kohta. |
| --- | --- |

(32)

Islandi ametiasutused esitasid märkusi täiendava määruse ja individuaalsete investeerimislepingute kohta.

| (33) | Islandi ametiasutused väljendasid kahetsust selle üle, et ükski investeerimisleping ei sisaldanud viidet antud abi nüüdispuhasväärtusele ning et kuuest investeerimislepingust vaid kahes (Becromali ja Verne investeerimislepingutes) on osutatud asjaomaste projektide investeerimiskuludele, nagu heakskiidetud kavaga nõutakse. Islandi ametiasutused kohustusid lepinguid nõuetekohaselt muutma ja lisama neisse vajaliku teabe. |
| --- | --- |

(33)

Islandi ametiasutused väljendasid kahetsust selle üle, et ükski investeerimisleping ei sisaldanud viidet antud abi nüüdispuhasväärtusele ning et kuuest investeerimislepingust vaid kahes (Becromali ja Verne investeerimislepingutes) on osutatud asjaomaste projektide investeerimiskuludele, nagu heakskiidetud kavaga nõutakse. Islandi ametiasutused kohustusid lepinguid nõuetekohaselt muutma ja lisama neisse vajaliku teabe.

| (34) | Peale selle kinnitasid Islandi ametiasutused, et nad tunnistavad järelevalveameti esialgset seisukohta, mille kohaselt ei ole heakskiidetud kavaga kooskõlas Kísilfélagiði, Thorsili ja GMR Endurvinnslani investeerimislepingute teatavad sätted, millega nähakse ette rohkem stiimuleid kui on sätestatud õigusaktis nr 99/2010 ning võimalus algselt kümne või 13 aasta pikkust abiperioodi pikendada. Vastavalt sellele kohustusid Islandi ametiasutused kõnealuseid investeerimislepinguid muutma ja nimetatud sätted välja jätma (vt jaotis II.5 allpool). |
| --- | --- |

(34)

Peale selle kinnitasid Islandi ametiasutused, et nad tunnistavad järelevalveameti esialgset seisukohta, mille kohaselt ei ole heakskiidetud kavaga kooskõlas Kísilfélagiði, Thorsili ja GMR Endurvinnslani investeerimislepingute teatavad sätted, millega nähakse ette rohkem stiimuleid kui on sätestatud õigusaktis nr 99/2010 ning võimalus algselt kümne või 13 aasta pikkust abiperioodi pikendada. Vastavalt sellele kohustusid Islandi ametiasutused kõnealuseid investeerimislepinguid muutma ja nimetatud sätted välja jätma (vt jaotis II.5 allpool).

5.1.1.   Täiendav määrus

Täiendav määrus

| (35) | Seoses menetluse algatamise otsuses järelevalveameti antud hinnanguga kava teatamata muudatuste kohta, mis täiendava määrusega kehtestati, esitasid Islandi ametiasutused arvukalt märkusi ja esildisi. |
| --- | --- |

(35)

Seoses menetluse algatamise otsuses järelevalveameti antud hinnanguga kava teatamata muudatuste kohta, mis täiendava määrusega kehtestati, esitasid Islandi ametiasutused arvukalt märkusi ja esildisi.

| (36) | Islandi ametiasutused väitsid, et viide „konkreetsele investeerimislepingule” (mis lisati täiendava määrusega stiimuleid käsitleva määruse artiklitele 3, 8 ja 20) on seotud üksnes investeerimisprojekti ettevalmistamisega, samas kui projekt peab igal juhul vastama täiendava määrusega muudetud stiimuleid käsitlevas määruses sisalduvatele ergutava mõju kriteeriumidele. |
| --- | --- |

(36)

Islandi ametiasutused väitsid, et viide „konkreetsele investeerimislepingule” (mis lisati täiendava määrusega stiimuleid käsitleva määruse artiklitele 3, 8 ja 20) on seotud üksnes investeerimisprojekti ettevalmistamisega, samas kui projekt peab igal juhul vastama täiendava määrusega muudetud stiimuleid käsitlevas määruses sisalduvatele ergutava mõju kriteeriumidele.

| (37) | Järelevalveamet väitis menetluse algatamise otsuses, et Becromali, Kísilfélagiði ja Verne lepingud tunduvad olevat sõlmitud enne kava jõustumist. |
| --- | --- |

(37)

Järelevalveamet väitis menetluse algatamise otsuses, et Becromali, Kísilfélagiði ja Verne lepingud tunduvad olevat sõlmitud enne kava jõustumist.

| (38) | Sellega seoses kinnitasid Islandi ametiasutused, et täiendava määrusega kavas kehtestatud muudatused on seotud ainult ühe konkreetse investeerimislepinguga, nimelt lepinguga, mis sõlmiti Becromaliga enne Becromali investeerimislepingu sõlmimist 30. detsembril 2010. Islandi ametiasutuste väitel ei olnud muudatustel muud eesmärki ega mõju kui võimaldada Becromali projekti elluviimine. Peale selle väitsid nad, et täiendava määrusega tehtud muudatuste alusel ei ole sõlmitud ega kavatseta sõlmida mingeid muid konkreetseid investeerimislepinguid. |
| --- | --- |

(38)

Sellega seoses kinnitasid Islandi ametiasutused, et täiendava määrusega kavas kehtestatud muudatused on seotud ainult ühe konkreetse investeerimislepinguga, nimelt lepinguga, mis sõlmiti Becromaliga enne Becromali investeerimislepingu sõlmimist 30. detsembril 2010. Islandi ametiasutuste väitel ei olnud muudatustel muud eesmärki ega mõju kui võimaldada Becromali projekti elluviimine. Peale selle väitsid nad, et täiendava määrusega tehtud muudatuste alusel ei ole sõlmitud ega kavatseta sõlmida mingeid muid konkreetseid investeerimislepinguid.

| (39) | Samuti väitsid Islandi ametiasutused, et täiendav määrus ei mõjuta Kísilfélagiði investeerimislepingut. Nende väitel erinevad Kísilfélagiði investeerimislepingu asjakohased sätted Islandi ja Kísilfélagiði vahel 29. mail 2009 sõlmitud investeerimislepingust, mis käsitles erandeid valuutatehingute suhtes kehtivatest eeskirjadest. Seega on Islandi ametiasutused seisukohal, et varasemat lepingut ei saa käsitada „konkreetse investeerimislepinguna” täiendava määruse tähenduses. Islandi ametiasutused lisasid, et märkuste koostamise ajal ei olnud veel alanud töö, mida Kísilfélagiði investeerimislepinguga kavatseti toetada. |
| --- | --- |

(39)

Samuti väitsid Islandi ametiasutused, et täiendav määrus ei mõjuta Kísilfélagiði investeerimislepingut. Nende väitel erinevad Kísilfélagiði investeerimislepingu asjakohased sätted Islandi ja Kísilfélagiði vahel 29. mail 2009 sõlmitud investeerimislepingust, mis käsitles erandeid valuutatehingute suhtes kehtivatest eeskirjadest. Seega on Islandi ametiasutused seisukohal, et varasemat lepingut ei saa käsitada „konkreetse investeerimislepinguna” täiendava määruse tähenduses. Islandi ametiasutused lisasid, et märkuste koostamise ajal ei olnud veel alanud töö, mida Kísilfélagiði investeerimislepinguga kavatseti toetada.

| (40) | Samamoodi väitsid Islandi ametiasutused, et täiendav määrus ei mõjuta Verne investeerimislepingut, kuna varem ei olnud Vernega investeerimislepingut allkirjastatud. Islandi ametiasutuste sõnul algatati investeerimislepingu projekti koostamine 23. oktoobril 2009 (kuid lepingut ei allkirjastatud). Seepärast väitsid Islandi ametiasutused, et puudus varasem allkirjastatud investeerimisleping Vernega, mis kujutaks endast „konkreetset investeerimislepingut” täiendava määruse tähenduses. |
| --- | --- |

(40)

Samamoodi väitsid Islandi ametiasutused, et täiendav määrus ei mõjuta Verne investeerimislepingut, kuna varem ei olnud Vernega investeerimislepingut allkirjastatud. Islandi ametiasutuste sõnul algatati investeerimislepingu projekti koostamine 23. oktoobril 2009 (kuid lepingut ei allkirjastatud). Seepärast väitsid Islandi ametiasutused, et puudus varasem allkirjastatud investeerimisleping Vernega, mis kujutaks endast „konkreetset investeerimislepingut” täiendava määruse tähenduses.

5.1.2.   Investeerimislepingud

Investeerimislepingud

| (41) | Menetluse algatamise otsuses väljendas järelevalveamet kahtlust selle kohta, kas Verne ja Becromali investeerimislepingud vastasid kava nõuetele, sest töö nende kahe projektiga tundus olevat alanud enne kava jõustumist 2010. aastal. Peale selle kahtles järelevalveamet selles, kas Kísilfélagiði investeerimislepingu puhul olid täidetud nõutavad ergutava mõju kriteeriumid. Järelevalveamet märkis aga, et tal puudus sel ajal piisav teave selle projekti staatuse kohta. |
| --- | --- |

(41)

Menetluse algatamise otsuses väljendas järelevalveamet kahtlust selle kohta, kas Verne ja Becromali investeerimislepingud vastasid kava nõuetele, sest töö nende kahe projektiga tundus olevat alanud enne kava jõustumist 2010. aastal. Peale selle kahtles järelevalveamet selles, kas Kísilfélagiði investeerimislepingu puhul olid täidetud nõutavad ergutava mõju kriteeriumid. Järelevalveamet märkis aga, et tal puudus sel ajal piisav teave selle projekti staatuse kohta.

| (42) | Vastusena väitsid Islandi ametiasutused järgmist:






  — | Becromali projekti puhul algasid ehitustööd pärast 29. mail 2009 sõlmitud investeerimislepingut, enne kui sõlmiti Becromali investeerimisleping (30. detsembril 2010); |
| --- | --- | --- |

(42)

Vastusena väitsid Islandi ametiasutused järgmist:

—

Becromali projekti puhul algasid ehitustööd pärast 29. mail 2009 sõlmitud investeerimislepingut, enne kui sõlmiti Becromali investeerimisleping (30. detsembril 2010);

| — | ajal, mil Islandi ametiasutused edastasid järelevalveametile oma märkused, ei olnud Kísilfélagiði projekt veel alanud. 29. mail 2009 sõlmitud leping käsitleb erandeid valuutapiirangutest ega mõjuta ergutava mõju olemasolu; |
| --- | --- |

—

ajal, mil Islandi ametiasutused edastasid järelevalveametile oma märkused, ei olnud Kísilfélagiði projekt veel alanud. 29. mail 2009 sõlmitud leping käsitleb erandeid valuutapiirangutest ega mõjuta ergutava mõju olemasolu;

| — | samuti puudub seos 27. septembri 2011. aasta Verne investeerimislepingu ja 23. oktoobri 2009. aasta lepinguprojekti vahel, millest järelevalveametit teavitati, kuid mis hiljem tagasi võeti. |
| --- | --- |

—

samuti puudub seos 27. septembri 2011. aasta Verne investeerimislepingu ja 23. oktoobri 2009. aasta lepinguprojekti vahel, millest järelevalveametit teavitati, kuid mis hiljem tagasi võeti.

| (43) | Peale selle kinnitasid Islandi ametiasutused, et kõik investeerimislepingud peale Becromali investeerimislepingu jäävad seoses stiimuleid käsitleva määruse artikli 8 sätetega (maksude või muude lõivude kohta) heakskiidetud kava (mitte täiendava määrusega muudetud kava) raamesse. Sellega seoses väitsid nad, et täiendava määrusega kehtestatud muudatused, millega lubatakse enne kava algust kehtiva äriühingu tulumaksu määra kohaldamine, võeti vastu üksnes Becromaliga sõlmitud konkreetse investeerimislepingu hõlmamiseks. |
| --- | --- |

(43)

Peale selle kinnitasid Islandi ametiasutused, et kõik investeerimislepingud peale Becromali investeerimislepingu jäävad seoses stiimuleid käsitleva määruse artikli 8 sätetega (maksude või muude lõivude kohta) heakskiidetud kava (mitte täiendava määrusega muudetud kava) raamesse. Sellega seoses väitsid nad, et täiendava määrusega kehtestatud muudatused, millega lubatakse enne kava algust kehtiva äriühingu tulumaksu määra kohaldamine, võeti vastu üksnes Becromaliga sõlmitud konkreetse investeerimislepingu hõlmamiseks.

| (44) | Islandi ametiasutuste sõnul vaatas kõik projektid läbi stiimulite komitee, kuhu kuuluvad rahandusministeeriumi ning tööstus- ja innovatsiooniministeeriumi määratud esindajad. Komitee hindas iga projekti vastavust õigusaktis nr 99/2010 ja stiimuleid käsitlevas määruses sätestatud abikõlblikkuse kriteeriumidele. Peale selle koostas asutus Invest in Iceland Islandi ametiasutuste sõnul enne mis tahes lepingu sõlmimist iga projekti kulude-tulude analüüsi (17). |
| --- | --- |

(44)

Islandi ametiasutuste sõnul vaatas kõik projektid läbi stiimulite komitee, kuhu kuuluvad rahandusministeeriumi ning tööstus- ja innovatsiooniministeeriumi määratud esindajad. Komitee hindas iga projekti vastavust õigusaktis nr 99/2010 ja stiimuleid käsitlevas määruses sätestatud abikõlblikkuse kriteeriumidele. Peale selle koostas asutus Invest in Iceland Islandi ametiasutuste sõnul enne mis tahes lepingu sõlmimist iga projekti kulude-tulude analüüsi (17).

17

| (45) | Islandi ametiasutused kinnitasid, et kuigi Kísilfélagiði, Thorsili, GMR Endurvinnslani ja Marmeti investeerimislepingutes ei ole sõnaselgelt viidatud vastavate projektide investeerimiskuludele ega täpsustatud abi üldist osakaalu või abi ülemmäära, kehtivad nende suhtes sellest hoolimata ranged järelevalvekohustused, millega tagatakse lepingutega ette nähtud stiimulite nõuetekohane kasutamine. Ühtlasi on lepingutes sätestatud, et „kui ilmneb, et käesoleva lepinguga ette nähtud stiimulid on ületanud õigusaktis nr 99/2010 või lepingus lubatud taset, nõutakse ülemäärane summa ettevõtjalt tagasi ning lõpetatakse stiimulite edasine pakkumine” (18). Islandi ametiasutuste väitel ei saanud kõnealuste lepingute alusel antud abi seepärast kava alusel lubatut mingil juhul ületada. |
| --- | --- |

(45)

Islandi ametiasutused kinnitasid, et kuigi Kísilfélagiði, Thorsili, GMR Endurvinnslani ja Marmeti investeerimislepingutes ei ole sõnaselgelt viidatud vastavate projektide investeerimiskuludele ega täpsustatud abi üldist osakaalu või abi ülemmäära, kehtivad nende suhtes sellest hoolimata ranged järelevalvekohustused, millega tagatakse lepingutega ette nähtud stiimulite nõuetekohane kasutamine. Ühtlasi on lepingutes sätestatud, et „kui ilmneb, et käesoleva lepinguga ette nähtud stiimulid on ületanud õigusaktis nr 99/2010 või lepingus lubatud taset, nõutakse ülemäärane summa ettevõtjalt tagasi ning lõpetatakse stiimulite edasine pakkumine” (18). Islandi ametiasutuste väitel ei saanud kõnealuste lepingute alusel antud abi seepärast kava alusel lubatut mingil juhul ületada.

18

| (46) | Becromali investeerimislepingu puhul on Islandi ametiasutused seisukohal, et Becromal ei teinud asjaomase investeeringu kohta enne kava jõustumist mingeid siduvaid otsuseid. Peale selle ei ole Becromal siiani teinud mingit otsust [...] suunatud investeeringu kohta. Kui Becromal otsustaks [...] investeerimist sõltumatu hinnangu ja ettevõtja eraldi otsuse põhjal jätkata, leiavad Islandi ametiasutused, et selline investeering oleks kava alusel abikõlblik, juhul kui kõik vajalikud tingimused on täidetud. |
| --- | --- |

(46)

Becromali investeerimislepingu puhul on Islandi ametiasutused seisukohal, et Becromal ei teinud asjaomase investeeringu kohta enne kava jõustumist mingeid siduvaid otsuseid. Peale selle ei ole Becromal siiani teinud mingit otsust [...] suunatud investeeringu kohta. Kui Becromal otsustaks [...] investeerimist sõltumatu hinnangu ja ettevõtja eraldi otsuse põhjal jätkata, leiavad Islandi ametiasutused, et selline investeering oleks kava alusel abikõlblik, juhul kui kõik vajalikud tingimused on täidetud.

| (47) | Seoses Verne investeerimislepinguga olid Islandi ametiasutused arvamusel, et Vernel oli stiimul lepingus nimetatud projekt kavaga hõlmata, arvestades ettevõtja otsust algsest andmekeskuse projektist finantskriisi tõttu loobuda ja objektil kõik ehitustööd lõpetada. |
| --- | --- |

(47)

Seoses Verne investeerimislepinguga olid Islandi ametiasutused arvamusel, et Vernel oli stiimul lepingus nimetatud projekt kavaga hõlmata, arvestades ettevõtja otsust algsest andmekeskuse projektist finantskriisi tõttu loobuda ja objektil kõik ehitustööd lõpetada.

| (48) | Peale selle väitsid Islandi ametiasutused, et Verne investeerimisleping käsitleb uut projekti, mis ei ole seotud algse projektiga (mis aegus täielikult 2009. aasta detsembris). Nende sõnul on uue lepingu tingimused teistsugused:






  a) | pooled on erinevad; |
| --- | --- | --- |

(48)

Peale selle väitsid Islandi ametiasutused, et Verne investeerimisleping käsitleb uut projekti, mis ei ole seotud algse projektiga (mis aegus täielikult 2009. aasta detsembris). Nende sõnul on uue lepingu tingimused teistsugused:

a)

pooled on erinevad;

| b) | kava kasutamiseks loodud uude üksusesse on süstitud uut kapitali; |
| --- | --- |

b)

kava kasutamiseks loodud uude üksusesse on süstitud uut kapitali;

| c) | võimalikud investeeringud on väiksemad; |
| --- | --- |

c)

võimalikud investeeringud on väiksemad;

| d) | leping käsitleb andmekeskuse ruumide ja infrastruktuuri uut väljaehitamist; |
| --- | --- |

d)

leping käsitleb andmekeskuse ruumide ja infrastruktuuri uut väljaehitamist;

| e) | pooled ei ole vabastatud sellistest õiguslikest kohustustest nagu kapitalikontrolli piirangud, tööstusmaksud, kommunikatsioonidega liitumisetasud jne ja |
| --- | --- |

e)

pooled ei ole vabastatud sellistest õiguslikest kohustustest nagu kapitalikontrolli piirangud, tööstusmaksud, kommunikatsioonidega liitumisetasud jne ja

| f) | sellega kehtestatakse lisakohustused seoses aktsiate üleandmisega. |
| --- | --- |

f)

sellega kehtestatakse lisakohustused seoses aktsiate üleandmisega.

| (49) | Samuti on Islandi ametiasutused väitnud, et Verne 27. septembri 2011. aasta investeerimislepingus on riigiabina antavate soodustuste ulatus väiksem kui 2009. aasta lepingus. Näiteks on tasumisele kuuluva tulumaksu määr fikseeritud 20 protsendi, mitte 15 protsendile nagu 2009. aasta lepingus. Peale selle on lepingu kestus 13 aastat (mitte 20 aastat) ja laiendatud on Islandi ametiasutuste järelevalvevolitusi. |
| --- | --- |

(49)

Samuti on Islandi ametiasutused väitnud, et Verne 27. septembri 2011. aasta investeerimislepingus on riigiabina antavate soodustuste ulatus väiksem kui 2009. aasta lepingus. Näiteks on tasumisele kuuluva tulumaksu määr fikseeritud 20 protsendi, mitte 15 protsendile nagu 2009. aasta lepingus. Peale selle on lepingu kestus 13 aastat (mitte 20 aastat) ja laiendatud on Islandi ametiasutuste järelevalvevolitusi.

| (50) | Sellest tulenevalt on Islandi ametiasutused seisukohal, et Verne investeerimisleping on kava tingimustega täielikult kooskõlas. |
| --- | --- |

(50)

Sellest tulenevalt on Islandi ametiasutused seisukohal, et Verne investeerimisleping on kava tingimustega täielikult kooskõlas.

5.1.3.   Teatatud muudatused

Teatatud muudatused

| (51) | Seoses kava teatatud muudatustega, mis tehti pärast õigusakti nr 25/2013 vastuvõtmist, on Islandi ametiasutused seisukohal, et seni, kuni järelevalveamet on need heaks kiitnud, ei tuleks neid käsitada kava osana. Kuna järelevalveamet aga teatatud muudatusi enne kava kui terviku kehtivuse lõppemist heaks ei kiitnud, siis need ei jõustunud. |
| --- | --- |

(51)

Seoses kava teatatud muudatustega, mis tehti pärast õigusakti nr 25/2013 vastuvõtmist, on Islandi ametiasutused seisukohal, et seni, kuni järelevalveamet on need heaks kiitnud, ei tuleks neid käsitada kava osana. Kuna järelevalveamet aga teatatud muudatusi enne kava kui terviku kehtivuse lõppemist heaks ei kiitnud, siis need ei jõustunud.

5.1.4.   Kavandatud meetmed

Kavandatud meetmed

| (52) | Seoses täiendava määrusega on Islandi ametiasutused väljendanud oma valmisolekut see viivitamatult tühistada ja kehtetuks tunnistada. |
| --- | --- |

(52)

Seoses täiendava määrusega on Islandi ametiasutused väljendanud oma valmisolekut see viivitamatult tühistada ja kehtetuks tunnistada.

| (53) | Islandi ametiasutused on teinud järgmised ettepanekud:






  a) | asutuse Invest in Iceland koostatud kulude-tulude analüüsi arvutustes sisalduvad arvandmed lisatakse nii investeerimislepingutesse kui ka mis tahes muudesse tulevastesse lepingutesse; |
| --- | --- | --- |

(53)

Islandi ametiasutused on teinud järgmised ettepanekud:

a)

asutuse Invest in Iceland koostatud kulude-tulude analüüsi arvutustes sisalduvad arvandmed lisatakse nii investeerimislepingutesse kui ka mis tahes muudesse tulevastesse lepingutesse;

| b) | investeerimislepinguid muudetakse, lisades neisse viite abikõlblike investeerimiskulude üldise ülemmäära kohta; viide lisatakse ka mis tahes muudesse tulevastesse lepingutesse; |
| --- | --- |

b)

investeerimislepinguid muudetakse, lisades neisse viite abikõlblike investeerimiskulude üldise ülemmäära kohta; viide lisatakse ka mis tahes muudesse tulevastesse lepingutesse;

| c) | tühistatakse Kísilfélagiði, Verne, GMR Endurvinnslani ja Marmeti investeerimislepingute säte, mille kohaselt toetusesaajatel on „juhul, kui õigusakti nr 99/2010 tehakse muudatusi, mille kohta ettevõtja leiab, et sellega antakse täiendavaid stiimuleid kui need, mis on õigusaktis juba sätestatud”, õigus muuta oma investeerimislepinguid ja saada „uusi stiimuleid, mis hakkavad kehtima alates muudetud lepingu allkirjastamise kuupäevast”; |
| --- | --- |

c)

tühistatakse Kísilfélagiði, Verne, GMR Endurvinnslani ja Marmeti investeerimislepingute säte, mille kohaselt toetusesaajatel on „juhul, kui õigusakti nr 99/2010 tehakse muudatusi, mille kohta ettevõtja leiab, et sellega antakse täiendavaid stiimuleid kui need, mis on õigusaktis juba sätestatud”, õigus muuta oma investeerimislepinguid ja saada „uusi stiimuleid, mis hakkavad kehtima alates muudetud lepingu allkirjastamise kuupäevast”;

| d) | tühistatakse Becromali ja Thorsili investeerimislepingutesse lisatud klausel, millega lubatakse abiperioodi pikendada üle kavaga ette nähtud maksimaalse kestuse. |
| --- | --- |

d)

tühistatakse Becromali ja Thorsili investeerimislepingutesse lisatud klausel, millega lubatakse abiperioodi pikendada üle kavaga ette nähtud maksimaalse kestuse.

5.2.   
  Becromali märkused

Becromali märkused

| (54) | Becromal väitis, et tema investeerimisleping on kooskõlas nii EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punkti c kohaste regionaalabi kokkusobivuse põhimõtetega kui ka järelevalveameti suunistega ulatuslikele investeerimisprojektidele antava regionaalabi süvahindamise kriteeriumide kohta (edaspidi „ulatuslikke investeerimisprojekte käsitlevad suunised”) (19). Peale selle väidab Becromal, et talle antud investeerimisstiimulid on kooskõlas kavas sätestatud stiimulitega. |
| --- | --- |

(54)

Becromal väitis, et tema investeerimisleping on kooskõlas nii EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punkti c kohaste regionaalabi kokkusobivuse põhimõtetega kui ka järelevalveameti suunistega ulatuslikele investeerimisprojektidele antava regionaalabi süvahindamise kriteeriumide kohta (edaspidi „ulatuslikke investeerimisprojekte käsitlevad suunised”) (19). Peale selle väidab Becromal, et talle antud investeerimisstiimulid on kooskõlas kavas sätestatud stiimulitega.

19

| (55) | Eelkõige väitis Becromal, et abimeetmetel on positiivne mõju: majanduskasvu suurenemine, (otseste ja kaudsete) töökohtade loomine, suurem koolitusvajadus erioskuste hankimiseks ja klastriefekt. |
| --- | --- |

(55)

Eelkõige väitis Becromal, et abimeetmetel on positiivne mõju: majanduskasvu suurenemine, (otseste ja kaudsete) töökohtade loomine, suurem koolitusvajadus erioskuste hankimiseks ja klastriefekt.

| (56) | Samuti leiab Becromal, et riigiabi oli asjakohane vahend Islandil stabiilse majanduskeskkonna loomiseks ja välisinvesteeringute suurendamiseks. |
| --- | --- |

(56)

Samuti leiab Becromal, et riigiabi oli asjakohane vahend Islandil stabiilse majanduskeskkonna loomiseks ja välisinvesteeringute suurendamiseks.

| (57) | Seoses ergutava mõju mõistega ei nõustu Becromal järelevalveameti menetluse algatamise otsuses esitatud viitega Kronoply kohtuotsusele, mille põhjal järelevalveamet väitis, et ta võib ergutava mõju hindamisel lähtuda kronoloogilist laadi asjaolust (20). Becromali väitel oli kõnealune kohtuasi seotud eelmiste, 1998. aasta regionaalabi suuniste tõlgendamisega ning riigiabi juhtumite uurimine on sellest ajast saadik muutunud, sest selles tuginetakse täpsemale majandusanalüüsile (21). Abi ergutava mõju hindamisel peab järelevalveamet seepärast hindama ka abi majanduslikku laadi (st seda, kas see on aidanud muuta abisaaja käitumist) (22). |
| --- | --- |

(57)

Seoses ergutava mõju mõistega ei nõustu Becromal järelevalveameti menetluse algatamise otsuses esitatud viitega Kronoply kohtuotsusele, mille põhjal järelevalveamet väitis, et ta võib ergutava mõju hindamisel lähtuda kronoloogilist laadi asjaolust (20). Becromali väitel oli kõnealune kohtuasi seotud eelmiste, 1998. aasta regionaalabi suuniste tõlgendamisega ning riigiabi juhtumite uurimine on sellest ajast saadik muutunud, sest selles tuginetakse täpsemale majandusanalüüsile (21). Abi ergutava mõju hindamisel peab järelevalveamet seepärast hindama ka abi majanduslikku laadi (st seda, kas see on aidanud muuta abisaaja käitumist) (22).

20

21

22

| (58) | Peale selle kinnitab Becromal, et maa ostmine ja/või tehase ehitamine ei tähista tingimata investeerimisotsuse tegemise algust, sest sellist investeeringut on lihtne igal ajal müüa. Selle asemel tuleks „tööde algusena” regionaalabi suuniste tähenduses käsitada konkreetset liiki tehase jaoks spetsiaalselt kavandatud seadmete tellimist. Becromali väitel algasid tehase ehitustööd 2008. aastal, pärast Islandi ametiasutuste ametlikku ettepanekut sõlmida investeerimisleping. Becromali arvamuse kohaselt telliti spetsiaalsed seadmed aga alles 2009. aastal, mil läbirääkimised investeerimislepingule eelnenud lepingu üle olid juba alanud. |
| --- | --- |

(58)

Peale selle kinnitab Becromal, et maa ostmine ja/või tehase ehitamine ei tähista tingimata investeerimisotsuse tegemise algust, sest sellist investeeringut on lihtne igal ajal müüa. Selle asemel tuleks „tööde algusena” regionaalabi suuniste tähenduses käsitada konkreetset liiki tehase jaoks spetsiaalselt kavandatud seadmete tellimist. Becromali väitel algasid tehase ehitustööd 2008. aastal, pärast Islandi ametiasutuste ametlikku ettepanekut sõlmida investeerimisleping. Becromali arvamuse kohaselt telliti spetsiaalsed seadmed aga alles 2009. aastal, mil läbirääkimised investeerimislepingule eelnenud lepingu üle olid juba alanud.

| (59) | Lisaks on Becromali projekti I etapi raames juba tehtud ligikaudu 76 miljoni euro suurune investeering (23) [...]. |
| --- | --- |

(59)

Lisaks on Becromali projekti I etapi raames juba tehtud ligikaudu 76 miljoni euro suurune investeering (23) [...].

23

| (60) | Samuti esitas Becromal endise tööstusministri 20. septembri 2013. aasta kirja, milles viimane kinnitab, et 2007. aastal nõustus valitsus sõlmima ettevõtjaga investeerimislepingu ja et töö kõnealuse lepinguga algas 2008. aastal. Investeerimislepingu koostamise ajal otsustati kuni lepingu täieliku viimistlemiseni sõlmida Becromaliga vahemeetmena vabamas vormis investeerimisleping, millega ettevõtja vabastati kapitalikontrollidest. |
| --- | --- |

(60)

Samuti esitas Becromal endise tööstusministri 20. septembri 2013. aasta kirja, milles viimane kinnitab, et 2007. aastal nõustus valitsus sõlmima ettevõtjaga investeerimislepingu ja et töö kõnealuse lepinguga algas 2008. aastal. Investeerimislepingu koostamise ajal otsustati kuni lepingu täieliku viimistlemiseni sõlmida Becromaliga vahemeetmena vabamas vormis investeerimisleping, millega ettevõtja vabastati kapitalikontrollidest.

| (61) | Becromali väitel lükati tagasi tema 2009. aasta ettepanek sõlmida täielik investeerimisleping. Ettevõtja arvamuse kohaselt keeldusid Islandi ametiasutused sõlmimast temaga investeerimislepingut, kuni on kehtestatud investeerimissoodustuste kava. Peale selle sõlmiti Becromali sõnul 2009. aastal investeerimislepingule eelnenud leping, et vabastada ettevõtja kapitalikontrollidest. Investeeringusoodustuste kava väljatöötamisest ja majanduskriisist tingituna sõlmiti täielik investeerimisleping alles 2010. aastal. |
| --- | --- |

(61)

Becromali väitel lükati tagasi tema 2009. aasta ettepanek sõlmida täielik investeerimisleping. Ettevõtja arvamuse kohaselt keeldusid Islandi ametiasutused sõlmimast temaga investeerimislepingut, kuni on kehtestatud investeerimissoodustuste kava. Peale selle sõlmiti Becromali sõnul 2009. aastal investeerimislepingule eelnenud leping, et vabastada ettevõtja kapitalikontrollidest. Investeeringusoodustuste kava väljatöötamisest ja majanduskriisist tingituna sõlmiti täielik investeerimisleping alles 2010. aastal.

| (62) | Lisaks väitis Becromal, et kõik lepingu kohased stiimulid ei ole veel realiseerunud. Esitatud teabe põhjal ei ole Islandi ametiasutused veel andnud koolitusabi ning Becromali investeerimislepingu alusel on seni saadud järgmised abisummad:






  Sotsiaalmaksu 20 % vähendamine | [...] eurot |
| --- | --- | --- |
| Aktsiisimaksuvabastus | [...] eurot |
| Riigilõivude vähendamine | [...] eurot |
| Kokku | [...] eurot |

(62)

Lisaks väitis Becromal, et kõik lepingu kohased stiimulid ei ole veel realiseerunud. Esitatud teabe põhjal ei ole Islandi ametiasutused veel andnud koolitusabi ning Becromali investeerimislepingu alusel on seni saadud järgmised abisummad:

Sotsiaalmaksu 20 % vähendamine

[...] eurot

Aktsiisimaksuvabastus

[...] eurot

Riigilõivude vähendamine

[...] eurot

Kokku

Kokku

[...] eurot

[...] eurot

| (63) | Peale selle kinnitas Becromal, et abimeetmed ei mõjuta EMP-sisest kaubandust, sest alumiiniumelektrolüütkondensaatorites kasutatava anodeeritud fooliumi turg on ülemaailmne ja suurimad konkurendid on [...] ettevõtjad. |
| --- | --- |

(63)

Peale selle kinnitas Becromal, et abimeetmed ei mõjuta EMP-sisest kaubandust, sest alumiiniumelektrolüütkondensaatorites kasutatava anodeeritud fooliumi turg on ülemaailmne ja suurimad konkurendid on [...] ettevõtjad.

II.   HINDAMINE

HINDAMINE

1.   HINDAMISE ULATUS

| (64) | Võttes arvesse ametliku uurimismenetluse jooksul saadud teavet, peab järelevalveamet sobilikuks oma hindamise ulatust piirata. |
| --- | --- |

(64)

Võttes arvesse ametliku uurimismenetluse jooksul saadud teavet, peab järelevalveamet sobilikuks oma hindamise ulatust piirata.

1.1.   
  Kava kehtivuse lõppemine

Kava kehtivuse lõppemine

| (65) | Otsusega nr 390/10/COL heaks kiidetud kava kehtivus lõppes 31. detsembril 2013. |
| --- | --- |

(65)

Otsusega nr 390/10/COL heaks kiidetud kava kehtivus lõppes 31. detsembril 2013.

| (66) | Kava teatatud muudatused (mis on sätestatud õigusaktis nr 25/2013) ei jõustunud, sest järelevalveamet ei kiitnud neid enne kava enda kehtivuse lõppemist heaks. Seepärast ei saanud teatatud muudatustest kasu ükski ettevõtja, kes oli Islandi ametiasutustega investeerimislepingu juba allkirjastanud. |
| --- | --- |

(66)

Kava teatatud muudatused (mis on sätestatud õigusaktis nr 25/2013) ei jõustunud, sest järelevalveamet ei kiitnud neid enne kava enda kehtivuse lõppemist heaks. Seepärast ei saanud teatatud muudatustest kasu ükski ettevõtja, kes oli Islandi ametiasutustega investeerimislepingu juba allkirjastanud.

| (67) | Kava kehtivuse lõppemine tähendab seda, et selle alusel ei sõlmita enam täiendavaid investeerimislepinguid. |
| --- | --- |

(67)

Kava kehtivuse lõppemine tähendab seda, et selle alusel ei sõlmita enam täiendavaid investeerimislepinguid.

| (68) | Seepärast on järelevalveamet seisukohal, et menetluse algatamise otsuse artikli 1 kohaselt algatatud ametlik uurimine ei ole enam vajalik. Vastavalt sellele lõpetab järelevalveamet kava enda uurimise, välja arvatud sel määral, mil tegemist on täiendava määrusega kehtestatud muudatustega. |
| --- | --- |

(68)

Seepärast on järelevalveamet seisukohal, et menetluse algatamise otsuse artikli 1 kohaselt algatatud ametlik uurimine ei ole enam vajalik. Vastavalt sellele lõpetab järelevalveamet kava enda uurimise, välja arvatud sel määral, mil tegemist on täiendava määrusega kehtestatud muudatustega.

| (69) | Täiendava määrusega kehtestatud muudatuste puhul (mis olid seotud kavast tuleneva ergutava mõju olemasoluga, maksimaalse kohaldatava äriühingu tulumaksuga ja kava alusel lubatud maksuvabastuste maksimaalse kestuse arvutamise kuupäevaga) hindab järelevalveamet, i) kas kõnealused muudatused kujutavad endast riigiabi ja, kui see nii on, ii) siis kas nende meetmete puhul on tegemist olemasoleva abiga. |
| --- | --- |

(69)

Täiendava määrusega kehtestatud muudatuste puhul (mis olid seotud kavast tuleneva ergutava mõju olemasoluga, maksimaalse kohaldatava äriühingu tulumaksuga ja kava alusel lubatud maksuvabastuste maksimaalse kestuse arvutamise kuupäevaga) hindab järelevalveamet, i) kas kõnealused muudatused kujutavad endast riigiabi ja, kui see nii on, ii) siis kas nende meetmete puhul on tegemist olemasoleva abiga.

1.2.   
  Marmeti investeerimisleping

Marmeti investeerimisleping

| (70) | Marmeti investeerimisleping käsitles kalatöötlemistehase ehitamist ja käitamist Sandgerðis. Marmeti tegevus oli seotud mereandide soolamise ja kuivatamisega. Marmeti asutati 2012. aastal ja alustas tegevust 2013. aasta veebruaris. Ettevõtja tegutses kaheksa kuud; 18. veebruaril 2014 kuulutati välja Marmeti pankrot. |
| --- | --- |

(70)

Marmeti investeerimisleping käsitles kalatöötlemistehase ehitamist ja käitamist Sandgerðis. Marmeti tegevus oli seotud mereandide soolamise ja kuivatamisega. Marmeti asutati 2012. aastal ja alustas tegevust 2013. aasta veebruaris. Ettevõtja tegutses kaheksa kuud; 18. veebruaril 2014 kuulutati välja Marmeti pankrot.

| (71) | Selleks et kohaldada EMP lepingu artiklite 61–63 sätteid riigiabi sätete kohta, peab abi olema antud ettevõtjale, kes valmistab tooteid, mis kuuluvad EMP lepingu kohaldamisalasse. EMP lepingu artikli 8 lõikes 3 on sätestatud järgmine:

  „Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse käesoleva lepingu sätteid üksnes toodete suhtes, mis:






  a) | kuuluvad kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemi rubriikidesse 25–97, välja arvatud protokollis nr 2 loetletud tooted; |
| --- | --- | --- |

(71)

Selleks et kohaldada EMP lepingu artiklite 61–63 sätteid riigiabi sätete kohta, peab abi olema antud ettevõtjale, kes valmistab tooteid, mis kuuluvad EMP lepingu kohaldamisalasse. EMP lepingu artikli 8 lõikes 3 on sätestatud järgmine:

„Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse käesoleva lepingu sätteid üksnes toodete suhtes, mis:

a)

kuuluvad kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemi rubriikidesse 25–97, välja arvatud protokollis nr 2 loetletud tooted;

| b) | on kindlaks määratud protokollis nr 3 vastavalt selles sätestatud erikorrale”. |
| --- | --- |

b)

on kindlaks määratud protokollis nr 3 vastavalt selles sätestatud erikorrale”.

| (72) | Seepärast piiratakse EMP lepingu artikli 8 lõikega 3 EMP lepingu sisulist kohaldamisala eespool nimetatud toodetega, kui EMP lepingus ei ole sätestatud teisiti. Kuivõrd kala ja kalatooted ei kuulu kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemi rubriikidesse 25–97 või ei ole kindlaks määratud protokollis nr 3, jäävad need väljapoole EMP lepingu üldist kohaldamisala. Kuigi EMP lepingu protokolli nr 9 artiklis 4 on täpsustatud, et „[k]aotatakse riigi ressurssidest kalandussektorile antav igasugune abi, mis moonutab konkurentsi”, on kalandussektorile antava riigiabi hindamise pädevus EMP lepingu osalistel (24). |
| --- | --- |

(72)

Seepärast piiratakse EMP lepingu artikli 8 lõikega 3 EMP lepingu sisulist kohaldamisala eespool nimetatud toodetega, kui EMP lepingus ei ole sätestatud teisiti. Kuivõrd kala ja kalatooted ei kuulu kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemi rubriikidesse 25–97 või ei ole kindlaks määratud protokollis nr 3, jäävad need väljapoole EMP lepingu üldist kohaldamisala. Kuigi EMP lepingu protokolli nr 9 artiklis 4 on täpsustatud, et „[k]aotatakse riigi ressurssidest kalandussektorile antav igasugune abi, mis moonutab konkurentsi”, on kalandussektorile antava riigiabi hindamise pädevus EMP lepingu osalistel (24).

24

| (73) | Järelevalveameti arvamuse kohaselt kuulusid Marmeti valmistatud tooted kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemi rubriikidesse 3, 5, 15, 16 ja 23 ning jäid seega väljapoole EMP lepingu kohaldamisala. Seepärast ei ole järelevalveamet pädev Marmeti investeerimislepingu alusel antud võimalikku abi hindama. |
| --- | --- |

(73)

Järelevalveameti arvamuse kohaselt kuulusid Marmeti valmistatud tooted kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemi rubriikidesse 3, 5, 15, 16 ja 23 ning jäid seega väljapoole EMP lepingu kohaldamisala. Seepärast ei ole järelevalveamet pädev Marmeti investeerimislepingu alusel antud võimalikku abi hindama.

| (74) | Eespool kirjeldatut arvesse võttes lõpetab järelevalveamet Marmeti investeerimislepingu uurimise. |
| --- | --- |

(74)

Eespool kirjeldatut arvesse võttes lõpetab järelevalveamet Marmeti investeerimislepingu uurimise.

1.3.   
  Järeldus

Järeldus

| (75) | Eespool kirjeldatut arvesse võttes piirdub järelevalveameti hindamine kava muudatustega, mis tehti täiendava määrusega, ning kõnealuste muudatuste mõjuga Becromali, Kísilfélagiði, Verne, Thorsili ja GMR Endurvinnslaniga sõlmitud investeerimislepingutele (edaspidi „viis investeerimislepingut”). |
| --- | --- |

(75)

Eespool kirjeldatut arvesse võttes piirdub järelevalveameti hindamine kava muudatustega, mis tehti täiendava määrusega, ning kõnealuste muudatuste mõjuga Becromali, Kísilfélagiði, Verne, Thorsili ja GMR Endurvinnslaniga sõlmitud investeerimislepingutele (edaspidi „viis investeerimislepingut”).

2.   RIIGIABI OLEMASOLU

2.1.   
  Riigiabi EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses

Riigiabi EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses

| (76) | EMP lepingu artikli 61 lõikes 1 on sätestatud järgmine:

  „Kui käesolevas lepingus ei ole sätestatud teisiti, on igasugune EÜ liikmesriikide või EFTA riikide poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, käesoleva lepinguga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see mõjutab lepinguosaliste vahelist kaubandust”. |
| --- | --- |

(76)

EMP lepingu artikli 61 lõikes 1 on sätestatud järgmine:

„Kui käesolevas lepingus ei ole sätestatud teisiti, on igasugune EÜ liikmesriikide või EFTA riikide poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, käesoleva lepinguga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see mõjutab lepinguosaliste vahelist kaubandust”.

| (77) | Järgnevalt hindab järelevalveamet, kas riigiabi olemasolu kriteeriumid EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses on täidetud i) täiendava määrusega muudetud kava puhul ja ii) viie investeerimislepingu puhul. |
| --- | --- |

(77)

Järgnevalt hindab järelevalveamet, kas riigiabi olemasolu kriteeriumid EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses on täidetud i) täiendava määrusega muudetud kava puhul ja ii) viie investeerimislepingu puhul.

2.2.   
  Riigi ressursside olemasolu

Riigi ressursside olemasolu

| (78) | Selleks et eelise saaks liigitada riigiabiks, peab see olema antud riigi poolt või riigi ressurssidest. Riigiabi eeskirjade kohaldamisel hõlmab mõiste „riik” ka piirkondlikke ja kohalikke asutusi (25). Maksutulude kaotamine on samaväärne riigi ressursside kasutamisega eelarvekuludena ning samamoodi võib riigiabi anda nii seadusandlike, reguleerivate või halduslike maksusätete kui ka maksuameti praktika kaudu (26). Maksubaasi vähendamise või maksude, lõivude või tasude summa täieliku või osalise vähendamisega kaasneb tulude kaotamine ja seepärast on see samaväärne riigi ressursside kasutamisega eelarvekuludena. |
| --- | --- |

(78)

Selleks et eelise saaks liigitada riigiabiks, peab see olema antud riigi poolt või riigi ressurssidest. Riigiabi eeskirjade kohaldamisel hõlmab mõiste „riik” ka piirkondlikke ja kohalikke asutusi (25). Maksutulude kaotamine on samaväärne riigi ressursside kasutamisega eelarvekuludena ning samamoodi võib riigiabi anda nii seadusandlike, reguleerivate või halduslike maksusätete kui ka maksuameti praktika kaudu (26). Maksubaasi vähendamise või maksude, lõivude või tasude summa täieliku või osalise vähendamisega kaasneb tulude kaotamine ja seepärast on see samaväärne riigi ressursside kasutamisega eelarvekuludena.

25

26

2.2.1.   Täiendava määrusega muudetud kava

Täiendava määrusega muudetud kava

| (79) | Otsuses nr 390/10/COL tegi järelevalveamet järelduse, et kava näol oli tegemist riigi ressursside ülekandmisega. Täiendava määrusega tehtud muudatused ei mõjuta seda järeldust. |
| --- | --- |

(79)

Otsuses nr 390/10/COL tegi järelevalveamet järelduse, et kava näol oli tegemist riigi ressursside ülekandmisega. Täiendava määrusega tehtud muudatused ei mõjuta seda järeldust.

2.2.2.   Viis investeerimislepingut

Viis investeerimislepingut

| (80) | Eelkõige sisaldasid viis investeerimislepingut järgmisi maksude ja tasudega seotud erandeid.






  a) | Asjaomasesse projekti investeeriva ettevõtja poolt tasumisele kuuluva äriühingu tulumaksu maksimaalne määr fikseeriti ettevõtja ja tööstusministeeriumi vahelise lepingu sõlmimise ajal kohaldatava määra tasemele. |
| --- | --- | --- |

(80)

Eelkõige sisaldasid viis investeerimislepingut järgmisi maksude ja tasudega seotud erandeid.

a)

Asjaomasesse projekti investeeriva ettevõtja poolt tasumisele kuuluva äriühingu tulumaksu maksimaalne määr fikseeriti ettevõtja ja tööstusministeeriumi vahelise lepingu sõlmimise ajal kohaldatava määra tasemele.

| b) | Erandeid tehti amortisatsiooni käsitlevatest eeskirjadest:






  i) | varade amortisatsioon kuni jääkväärtuse puudumiseni õigusaktiga nr 90/2003 ette nähtud seadusjärgse 10 % tulumaksu asemel ja |
| --- | --- | --- |

b)

Erandeid tehti amortisatsiooni käsitlevatest eeskirjadest:

i)

varade amortisatsioon kuni jääkväärtuse puudumiseni õigusaktiga nr 90/2003 ette nähtud seadusjärgse 10 % tulumaksu asemel ja

| ii) | varade kasutuselevõtmise aastal võis abisaaja otsustada arvestada asjaomaste varade amortisatsiooni proportsionaalse aastase amortisatsiooniteguri abil, selle asemel, et arvestada täisaasta amortisatsiooni, nagu nõutakse õigusakti nr 90/2003 artikliga 34. |
| --- | --- |

ii)

varade kasutuselevõtmise aastal võis abisaaja otsustada arvestada asjaomaste varade amortisatsiooni proportsionaalse aastase amortisatsiooniteguri abil, selle asemel, et arvestada täisaasta amortisatsiooni, nagu nõutakse õigusakti nr 90/2003 artikliga 34.

| c) | Erandeid tehti õigusaktis nr 134/1992 sätestatud tööstusmaksudest ja õigusaktis nr 160/2002 sätestatud turumaksudest. |
| --- | --- |

c)

Erandeid tehti õigusaktis nr 134/1992 sätestatud tööstusmaksudest ja õigusaktis nr 160/2002 sätestatud turumaksudest.

| d) | Riigilõiv investeeringuga seotud dokumentidelt fikseeriti 0,15 %-le, selle asemel et kasutada õigusaktiga nr 36/1978 ette nähtud kohustuslikku riigilõivu. |
| --- | --- |

d)

Riigilõiv investeeringuga seotud dokumentidelt fikseeriti 0,15 %-le, selle asemel et kasutada õigusaktiga nr 36/1978 ette nähtud kohustuslikku riigilõivu.

| e) | Erandeid tehti õigusakti nr 146/1996 artikli 14 lõike 1 punktides 1, 4 ja 5 sätestatud elektriohutuse kontrollimise lõivust. |
| --- | --- |

e)

Erandeid tehti õigusakti nr 146/1996 artikli 14 lõike 1 punktides 1, 4 ja 5 sätestatud elektriohutuse kontrollimise lõivust.

| f) | Munitsipaalse omandimaksu määraks kehtestati 30 %, mis on vähem kui õigusakti nr 4/1995 II peatükis sätestatud ülemmäär. |
| --- | --- |

f)

Munitsipaalse omandimaksu määraks kehtestati 30 %, mis on vähem kui õigusakti nr 4/1995 II peatükis sätestatud ülemmäär.

| g) | Üldiseks sotsiaalmaksuks kehtestati 20 % väiksem määr kui on sätestatud õigusakti nr 113/1990 artikli 2 lõikes 3. |
| --- | --- |

g)

Üldiseks sotsiaalmaksuks kehtestati 20 % väiksem määr kui on sätestatud õigusakti nr 113/1990 artikli 2 lõikes 3.

| h) | Erandeid tehti õigusakti nr 88/2005 kohastest tollimaksudest ja õigusakti nr 97/1987 kohastest aktsiisimaksudest. |
| --- | --- |

h)

Erandeid tehti õigusakti nr 88/2005 kohastest tollimaksudest ja õigusakti nr 97/1987 kohastest aktsiisimaksudest.

| (81) | Peale selle viidatakse Kísilfélagiði investeerimislepingu preambulis Kísilfélagiði, Reykjanesbæri omavalitsusüksuse ja ettevõtja Harbour Fund Company vahelisele kokkuleppele, mis käsitleb projektiga seotud litsentse ja tasusid, sealhulgas kinnisvaramaksu ja maa rentimise põhimõtteid (27). Maa või kinnisvara alla turuväärtuse rentimisega kaasneb tulude kaotamine ja seepärast on tegemist riigi ressursside ülekandmisega. |
| --- | --- |

(81)

Peale selle viidatakse Kísilfélagiði investeerimislepingu preambulis Kísilfélagiði, Reykjanesbæri omavalitsusüksuse ja ettevõtja Harbour Fund Company vahelisele kokkuleppele, mis käsitleb projektiga seotud litsentse ja tasusid, sealhulgas kinnisvaramaksu ja maa rentimise põhimõtteid (27). Maa või kinnisvara alla turuväärtuse rentimisega kaasneb tulude kaotamine ja seepärast on tegemist riigi ressursside ülekandmisega.

27

| (82) | Eespool kirjeldatut arvesse võttes järeldab järelevalveamet, et viie investeerimislepingu puhul on samuti kaasatud riigi ressursid. |
| --- | --- |

(82)

Eespool kirjeldatut arvesse võttes järeldab järelevalveamet, et viie investeerimislepingu puhul on samuti kaasatud riigi ressursid.

2.3.   
  Teatud ettevõtjate või teatud kaupade tootmise soodustamine

Teatud ettevõtjate või teatud kaupade tootmise soodustamine

2.3.1.   Täiendava määrusega muudetud kava

Täiendava määrusega muudetud kava

| (83) | Järelevalveamet tegi otsuses nr 390/10/COL järelduse, et kava on valikuline, sest selle alusel võivad saada abi ainult ettevõtjad, kes investeerivad teatavatesse Islandi piirkondadesse, mis on abikõlblikud EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punkti c alusel. Samuti järeldas järelevalveamet, et kava võimaldab vabastada abisaajad osaliselt kuludest, mida nad oma tavalise äritegevuse käigus oleksid pidanud ise kandma. Nende kulude hulka kuuluvad mis tahes ajal kohaldatavale äriühingu tulumaksu määrale vastava summa, tavapärase munitsipaalse omandimaksu ja üldkohaldatava sotsiaalmaksu tasumine. |
| --- | --- |

(83)

Järelevalveamet tegi otsuses nr 390/10/COL järelduse, et kava on valikuline, sest selle alusel võivad saada abi ainult ettevõtjad, kes investeerivad teatavatesse Islandi piirkondadesse, mis on abikõlblikud EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punkti c alusel. Samuti järeldas järelevalveamet, et kava võimaldab vabastada abisaajad osaliselt kuludest, mida nad oma tavalise äritegevuse käigus oleksid pidanud ise kandma. Nende kulude hulka kuuluvad mis tahes ajal kohaldatavale äriühingu tulumaksu määrale vastava summa, tavapärase munitsipaalse omandimaksu ja üldkohaldatava sotsiaalmaksu tasumine.

| (84) | Järelevalveamet nõustub Islandi ametiasutuste väitega, et täiendava määrusega kavas tehtud muudatused laiendavad kava alusel Becromalile antud eeliseid. Seepärast on täiendava määrusega tehtud muudatuste näol tegemist valikulise meetmega, sest need on seotud ühe konkreetse ettevõtjaga. |
| --- | --- |

(84)

Järelevalveamet nõustub Islandi ametiasutuste väitega, et täiendava määrusega kavas tehtud muudatused laiendavad kava alusel Becromalile antud eeliseid. Seepärast on täiendava määrusega tehtud muudatuste näol tegemist valikulise meetmega, sest need on seotud ühe konkreetse ettevõtjaga.

| (85) | Sellest tulenevalt teeb järelevalveamet järelduse, et täiendava määrusega soodustatakse teatud ettevõtjaid ja teatud kaupade tootmist EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(85)

Sellest tulenevalt teeb järelevalveamet järelduse, et täiendava määrusega soodustatakse teatud ettevõtjaid ja teatud kaupade tootmist EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses.

2.3.2.   Viis investeerimislepingut

Viis investeerimislepingut

| (86) | Samamoodi on viie investeerimislepingu kaudu abisaajad üksikud ettevõtjad ja seega on need meetmed valikulised. |
| --- | --- |

(86)

Samamoodi on viie investeerimislepingu kaudu abisaajad üksikud ettevõtjad ja seega on need meetmed valikulised.

| (87) | Abi mõiste on laiem kui subsiidiumi mõiste, sest lisaks positiivsetele eelistele, nagu subsiidiumid ise, kuuluvad selle alla ka erinevas vormis riiklikud meetmed, millega leevendatakse ettevõtja eelarves tavapäraselt sisalduvaid kulusid ja mis ei ole subsiidiumid selle sõna täpses tähenduses, kuid sarnanevad nendega nii oma iseloomult kui ka toimelt (28). Väljakujunenud kohtupraktika kohaselt kujutab meede, millega ametiasutused annavad teatud ettevõtjatele maksuvabastuse, mis ei too küll kaasa riigi vahendite ülekandmist, ent asetab maksuvabastuse saajad soodsamasse rahalisse olukorda kui teised maksukohustuslased, riigi poolt või riigi ressurssidest antud abi (29). |
| --- | --- |

(87)

Abi mõiste on laiem kui subsiidiumi mõiste, sest lisaks positiivsetele eelistele, nagu subsiidiumid ise, kuuluvad selle alla ka erinevas vormis riiklikud meetmed, millega leevendatakse ettevõtja eelarves tavapäraselt sisalduvaid kulusid ja mis ei ole subsiidiumid selle sõna täpses tähenduses, kuid sarnanevad nendega nii oma iseloomult kui ka toimelt (28). Väljakujunenud kohtupraktika kohaselt kujutab meede, millega ametiasutused annavad teatud ettevõtjatele maksuvabastuse, mis ei too küll kaasa riigi vahendite ülekandmist, ent asetab maksuvabastuse saajad soodsamasse rahalisse olukorda kui teised maksukohustuslased, riigi poolt või riigi ressurssidest antud abi (29).

28

29

| (88) | Viis investeerimislepingut võimaldasid vabastada abisaajad osaliselt kuludest, mida nad oma äritegevuse käigus oleksid tavapäraselt pidanud ise kandma, nagu mis tahes ajal kohaldatavale äriühingu tulumaksu määrale vastava summa, tavapärase munitsipaalse omandimaksu ja üldkohaldatava sotsiaalmaksu tasumine. |
| --- | --- |

(88)

Viis investeerimislepingut võimaldasid vabastada abisaajad osaliselt kuludest, mida nad oma äritegevuse käigus oleksid tavapäraselt pidanud ise kandma, nagu mis tahes ajal kohaldatavale äriühingu tulumaksu määrale vastava summa, tavapärase munitsipaalse omandimaksu ja üldkohaldatava sotsiaalmaksu tasumine.

| (89) | Seepärast teeb järelevalveamet järelduse, et viis investeerimislepingut soodustavad teatud ettevõtjaid ja teatud kaupade tootmist EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(89)

Seepärast teeb järelevalveamet järelduse, et viis investeerimislepingut soodustavad teatud ettevõtjaid ja teatud kaupade tootmist EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses.

2.4.   
  Konkurentsi moonutamine ja mõju lepinguosaliste vahelisele kaubandusele

Konkurentsi moonutamine ja mõju lepinguosaliste vahelisele kaubandusele

| (90) | Väljakujunenud kohtupraktika kohaselt ei tule selleks, et lugeda riigi meede riigiabiks, tõendada abi tegelikku mõju lepinguosaliste vahelisele kaubandusele ja tegelikku konkurentsi moonutamist, vaid üksnes uurida, kas abi võib mõjutada seda kaubandust ja kahjustada konkurentsi (30). |
| --- | --- |

(90)

Väljakujunenud kohtupraktika kohaselt ei tule selleks, et lugeda riigi meede riigiabiks, tõendada abi tegelikku mõju lepinguosaliste vahelisele kaubandusele ja tegelikku konkurentsi moonutamist, vaid üksnes uurida, kas abi võib mõjutada seda kaubandust ja kahjustada konkurentsi (30).

30

| (91) | Peale selle tuleb juhul, kui EFTA riigi antud abi tugevdab ettevõtja olukorda EMP-siseses kaubanduses teiste konkureerivate ettevõtjate suhtes, lugeda, et abi viimaseid mõjutab (31). |
| --- | --- |

(91)

Peale selle tuleb juhul, kui EFTA riigi antud abi tugevdab ettevõtja olukorda EMP-siseses kaubanduses teiste konkureerivate ettevõtjate suhtes, lugeda, et abi viimaseid mõjutab (31).

31

2.4.1.   Täiendava määrusega muudetud kava

Täiendava määrusega muudetud kava

| (92) | Järelevalveamet tegi otsuses nr 390/10/COL järelduse, et võrreldes nende tegelike või potentsiaalsete konkurentidega EMPs tugevdatakse kavaga toetust saavate ettevõtjate konkurentsiolukorda abikõlblikes piirkondades. Täiendava määrusega tehtud muudatused ei mõjuta seda järeldust. |
| --- | --- |

(92)

Järelevalveamet tegi otsuses nr 390/10/COL järelduse, et võrreldes nende tegelike või potentsiaalsete konkurentidega EMPs tugevdatakse kavaga toetust saavate ettevõtjate konkurentsiolukorda abikõlblikes piirkondades. Täiendava määrusega tehtud muudatused ei mõjuta seda järeldust.

2.4.2.   Viis investeerimislepingut

Viis investeerimislepingut

| (93) | Becromali investeerimislepinguga tugevdatakse Becromali konkurentsiolukorda võrreldes teiste elektrolüütkondensaatorites kasutatava anodeeritud alumiiniumfooliumi tootjatega. Nagu Becromal kinnitas, on alumiiniumelektrolüütkondensaatorites kasutatava anodeeritud fooliumi turg ülemaailmne ning Becromali klientide hulka kuuluvad [...] ja [...] ettevõtjad. Seega ei tähenda asjaolu, et Becromali suurimad konkurendid on [...] ettevõtjad, et mõju EMP-sisesele kaubandusele puudub. |
| --- | --- |

(93)

Becromali investeerimislepinguga tugevdatakse Becromali konkurentsiolukorda võrreldes teiste elektrolüütkondensaatorites kasutatava anodeeritud alumiiniumfooliumi tootjatega. Nagu Becromal kinnitas, on alumiiniumelektrolüütkondensaatorites kasutatava anodeeritud fooliumi turg ülemaailmne ning Becromali klientide hulka kuuluvad [...] ja [...] ettevõtjad. Seega ei tähenda asjaolu, et Becromali suurimad konkurendid on [...] ettevõtjad, et mõju EMP-sisesele kaubandusele puudub.

| (94) | Verne investeerimislepinguga tugevdatakse Verne konkurentsiolukorda võrreldes teiste Islandil tegutsevate andmekeskustega. Peale selle käitab Verne üleilmset hulgimüügiga tegelevat andmekeskust, mille teenused tehakse kättesaadavaks klientidele nii EMP-sisesel kui ka ülemaailmsel turul. |
| --- | --- |

(94)

Verne investeerimislepinguga tugevdatakse Verne konkurentsiolukorda võrreldes teiste Islandil tegutsevate andmekeskustega. Peale selle käitab Verne üleilmset hulgimüügiga tegelevat andmekeskust, mille teenused tehakse kättesaadavaks klientidele nii EMP-sisesel kui ka ülemaailmsel turul.

| (95) | Kísilfélagiði investeerimislepinguga tugevdatakse Kísilfélagiði konkurentsiolukorda võrreldes teiste metallurgilise räni ja kvartsjahu tootjatega. Metallurgilise räni ja kvartsjahu turg on ülemaailmne. |
| --- | --- |

(95)

Kísilfélagiði investeerimislepinguga tugevdatakse Kísilfélagiði konkurentsiolukorda võrreldes teiste metallurgilise räni ja kvartsjahu tootjatega. Metallurgilise räni ja kvartsjahu turg on ülemaailmne.

| (96) | Thorsili investeerimislepinguga tugevdatakse Thorsili konkurentsiolukorda võrreldes teiste ränimetalli tootjatega. Nagu on märgitud Thorsili investeerimislepingu preambulis, oli projekti eesmärk muu hulgas vastata Euroopas ja Põhja-Ameerikas kasvanud nõudlusele ränimetalli järele. |
| --- | --- |

(96)

Thorsili investeerimislepinguga tugevdatakse Thorsili konkurentsiolukorda võrreldes teiste ränimetalli tootjatega. Nagu on märgitud Thorsili investeerimislepingu preambulis, oli projekti eesmärk muu hulgas vastata Euroopas ja Põhja-Ameerikas kasvanud nõudlusele ränimetalli järele.

| (97) | GMR Endurvinnslani investeerimislepinguga tugevdatakse GMR Endurvinnslani konkurentsiolukorda võrreldes teiste terase ümbertöötlemisettevõtete ja terasetootjatega. Ettevõtja kavatseb eksportida enamiku oma toodetest ehitustööstuses tegutsevatele ostjatele (32). |
| --- | --- |

(97)

GMR Endurvinnslani investeerimislepinguga tugevdatakse GMR Endurvinnslani konkurentsiolukorda võrreldes teiste terase ümbertöötlemisettevõtete ja terasetootjatega. Ettevõtja kavatseb eksportida enamiku oma toodetest ehitustööstuses tegutsevatele ostjatele (32).

32

| (98) | Sellest tulenevalt teeb järelevalveamet järelduse, et võrreldes nende tegelike või potentsiaalsete konkurentidega EMPs tugevdatakse viie investeerimislepinguga toetust saavate ettevõtjate konkurentsiolukorda abikõlblikes piirkondades. |
| --- | --- |

(98)

Sellest tulenevalt teeb järelevalveamet järelduse, et võrreldes nende tegelike või potentsiaalsete konkurentidega EMPs tugevdatakse viie investeerimislepinguga toetust saavate ettevõtjate konkurentsiolukorda abikõlblikes piirkondades.

2.5.   
  Järeldus

Järeldus

| (99) | Eespool kirjeldatu põhjal teeb järelevalveamet järelduse, et täiendava määrusega tehtud muudatuste ja viie investeerimislepingu näol on tegemist riigiabiga EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(99)

Eespool kirjeldatu põhjal teeb järelevalveamet järelduse, et täiendava määrusega tehtud muudatuste ja viie investeerimislepingu näol on tegemist riigiabiga EMP lepingu artikli 61 lõike 1 tähenduses.

3.   TÄIENDAVA MÄÄRUSEGA TEHTUD MUUDATUSED – UUS ABIMEEDE

3.1.   
  Kava oluline muutmine

Kava oluline muutmine

| (100) | Menetluse algatamise otsuses väljendas järelevalveamet kahtlust selle kohta, kas investeerimislepingute alusel antud abi jäi kava raamesse, sest esmapilgul tundus, et täiendava määrusega kavas tehtud muudatused mõjutasid lepinguid. |
| --- | --- |

(100)

Menetluse algatamise otsuses väljendas järelevalveamet kahtlust selle kohta, kas investeerimislepingute alusel antud abi jäi kava raamesse, sest esmapilgul tundus, et täiendava määrusega kavas tehtud muudatused mõjutasid lepinguid.

| (101) | Protokolli nr 3 II osa artikli 1 punkti c alusel tuleb „olemasoleva abi muutmist” käsitada uue abina. Kooskõlas järelevalveameti otsuse nr 195/04/COL (protokolli nr 3 II osa artikli 27 kohaste rakendussätete kohta) (edaspidi „rakendusotsus”) artikli 4 lõikega 1 on „olemasoleva abi muutmine igasugune muudatus, välja arvatud üksnes formaalset või halduslikku laadi, mis ei mõjuta abimeetme ühisturuga kokkusobivuse hindamist”. Seepärast ei mõjuta meetme liigitamist muudatused, mis ei ole seotud abi sisuga. |
| --- | --- |

(101)

Protokolli nr 3 II osa artikli 1 punkti c alusel tuleb „olemasoleva abi muutmist” käsitada uue abina. Kooskõlas järelevalveameti otsuse nr 195/04/COL (protokolli nr 3 II osa artikli 27 kohaste rakendussätete kohta) (edaspidi „rakendusotsus”) artikli 4 lõikega 1 on „olemasoleva abi muutmine igasugune muudatus, välja arvatud üksnes formaalset või halduslikku laadi, mis ei mõjuta abimeetme ühisturuga kokkusobivuse hindamist”. Seepärast ei mõjuta meetme liigitamist muudatused, mis ei ole seotud abi sisuga.

| (102) | Täiendava määrusega tehtud muudatused võimaldavad anda abi projektidele, mille raames on tööd alustatud enne abi andmist ja isegi enne kava jõustumist. |
| --- | --- |

(102)

Täiendava määrusega tehtud muudatused võimaldavad anda abi projektidele, mille raames on tööd alustatud enne abi andmist ja isegi enne kava jõustumist.

| (103) | Täiendava määrusega tehtud muudatused mõjutavad kava põhiolemust. Eelkõige on kavast välja jäetud ergutava mõju nõue. See nõue moodustas olulise osa algselt heakskiidetud kava alusel antavate abimeetmete kokkusobivuse hindamisest (nagu on kirjeldatud otsuses nr 390/10/COL). |
| --- | --- |

(103)

Täiendava määrusega tehtud muudatused mõjutavad kava põhiolemust. Eelkõige on kavast välja jäetud ergutava mõju nõue. See nõue moodustas olulise osa algselt heakskiidetud kava alusel antavate abimeetmete kokkusobivuse hindamisest (nagu on kirjeldatud otsuses nr 390/10/COL).

| (104) | Sellest tulenevalt on järelevalveamet seisukohal, et täiendava määrusega kavas tehtud muudatuste näol on tegemist heakskiidetud kava olulise muutmisega. |
| --- | --- |

(104)

Sellest tulenevalt on järelevalveamet seisukohal, et täiendava määrusega kavas tehtud muudatuste näol on tegemist heakskiidetud kava olulise muutmisega.

| (105) | Võttes arvesse asjaolu, et protokolli nr 3 II osa artikli 1 punkti c alusel tuleb olemasoleva abi muudatusi käsitada uue abina, tõstatub küsimus selle kohta, kas uueks abiks tuleks liigitada muudetud olemasolev abi või üksnes muudatused ise. Oma otsuses kohtuasjas Gibraltar sedastas Esimese Astme Kohus:

  „[...] Esialgne kava muutub uueks abikavaks vaid siis, kui muudatus mõjutab esialgse kava tegelikku sisu. Kui uus element on selgelt eristatav esialgsest kavast, ei ole kahtlust, et muudatus on oluline”
   (33). |
| --- | --- |

(105)

Võttes arvesse asjaolu, et protokolli nr 3 II osa artikli 1 punkti c alusel tuleb olemasoleva abi muudatusi käsitada uue abina, tõstatub küsimus selle kohta, kas uueks abiks tuleks liigitada muudetud olemasolev abi või üksnes muudatused ise. Oma otsuses kohtuasjas Gibraltar sedastas Esimese Astme Kohus:

„[...] Esialgne kava muutub uueks abikavaks vaid siis, kui muudatus mõjutab esialgse kava tegelikku sisu. Kui uus element on selgelt eristatav esialgsest kavast, ei ole kahtlust, et muudatus on oluline”
   (33).

33

| (106) | Sellest tulenevalt peab järelevalveamet hindama, kas täiendava määrusega tehtud muudatused on esialgsest kavast eristatavad. Kui see on nii, siis on muudatuste näol tegemist uue abiga ja seepärast tuleb selle hindamisel võtta aluseks artikli 61 lõike 3 punkti c ja järelevalveameti regionaalabi suunised 2007–2013 (edaspidi „2007. aasta regionaalabi suunised”) (34). |
| --- | --- |

(106)

Sellest tulenevalt peab järelevalveamet hindama, kas täiendava määrusega tehtud muudatused on esialgsest kavast eristatavad. Kui see on nii, siis on muudatuste näol tegemist uue abiga ja seepärast tuleb selle hindamisel võtta aluseks artikli 61 lõike 3 punkti c ja järelevalveameti regionaalabi suunised 2007–2013 (edaspidi „2007. aasta regionaalabi suunised”) (34).

34

3.2.   
  Kavast eristatavad muudatused

Kavast eristatavad muudatused

| (107) | Väljakujunenud kohtupraktika kohaselt on olemasoleva abi muutmine, millega seda laiendatakse uuele abisaajate kategooriale, algsest kavast selgelt eristatav, sest olemasoleva abikava kohaldamine uue abisaajate kategooria suhtes ei mõjuta algse kava kokkusobivuse hindamist (35). |
| --- | --- |

(107)

Väljakujunenud kohtupraktika kohaselt on olemasoleva abi muutmine, millega seda laiendatakse uuele abisaajate kategooriale, algsest kavast selgelt eristatav, sest olemasoleva abikava kohaldamine uue abisaajate kategooria suhtes ei mõjuta algse kava kokkusobivuse hindamist (35).

35

| (108) | Stiimuleid käsitleva määruse artikli 3 punkti c muudetud sõnastuse kohaselt võib abi anda ka projektile, mida alustati pärast konkreetse investeerimislepingu sõlmimist ja enne täiendava määruse jõustumist. Selle muudatusega laiendati kava ulatust väljapoole järelevalveameti otsusega nr 390/10/COL heaks kiidetud piire, võimaldades anda abi projektidele, mille raames oli tööd alustatud enne kava jõustumist ning mis seepärast ei oleks täitnud heakskiidetud kavas sätestatud ergutava mõju kriteeriumi. Seepärast avas täiendav määrus kava uuele abisaajate kategooriale. Peale selle leiab järelevalveamet, et täiendava määrusega tehtud muudatused stiimuleid käsitleva määruse artiklites 8 ja 20 – st äriühingute tulumaksu baasmäära vähendamine ja maksuvabastuste maksimaalse kestuse pikendamine – kehtestati ainsa eesmärgiga tuua kasu kõnealustele uutele abisaajate kategooriatele. Selle tulemusel on nendel uutel abisaajatel nüüd võimalus saada rohkem abi, kui oli lubatud heakskiidetud kava alusel. Seepärast on kava muudatused omavahel põhimõtteliselt seotud. Kõnealused muudatused ei mõjuta aga juba heakskiidetud kavas käsitletud individuaalsete meetmete kokkusobivust. |
| --- | --- |

(108)

Stiimuleid käsitleva määruse artikli 3 punkti c muudetud sõnastuse kohaselt võib abi anda ka projektile, mida alustati pärast konkreetse investeerimislepingu sõlmimist ja enne täiendava määruse jõustumist. Selle muudatusega laiendati kava ulatust väljapoole järelevalveameti otsusega nr 390/10/COL heaks kiidetud piire, võimaldades anda abi projektidele, mille raames oli tööd alustatud enne kava jõustumist ning mis seepärast ei oleks täitnud heakskiidetud kavas sätestatud ergutava mõju kriteeriumi. Seepärast avas täiendav määrus kava uuele abisaajate kategooriale. Peale selle leiab järelevalveamet, et täiendava määrusega tehtud muudatused stiimuleid käsitleva määruse artiklites 8 ja 20 – st äriühingute tulumaksu baasmäära vähendamine ja maksuvabastuste maksimaalse kestuse pikendamine – kehtestati ainsa eesmärgiga tuua kasu kõnealustele uutele abisaajate kategooriatele. Selle tulemusel on nendel uutel abisaajatel nüüd võimalus saada rohkem abi, kui oli lubatud heakskiidetud kava alusel. Seepärast on kava muudatused omavahel põhimõtteliselt seotud. Kõnealused muudatused ei mõjuta aga juba heakskiidetud kavas käsitletud individuaalsete meetmete kokkusobivust.

| (109) | Seepärast leiab järelevalveamet, et täiendava määrusega tehtud muudatuste näol on tegemist muudatustega, mis on algsest kavast selgelt eristatavad. Sellest tulenevalt on järelevalveamet seisukohal, et kava kõnealused muudatused kujutavad endast uut abimeedet. Lisaks tähendab see seda, et täiendava määruse alusel antud mis tahes abi tuleb samamoodi käsitada uue abina. |
| --- | --- |

(109)

Seepärast leiab järelevalveamet, et täiendava määrusega tehtud muudatuste näol on tegemist muudatustega, mis on algsest kavast selgelt eristatavad. Sellest tulenevalt on järelevalveamet seisukohal, et kava kõnealused muudatused kujutavad endast uut abimeedet. Lisaks tähendab see seda, et täiendava määruse alusel antud mis tahes abi tuleb samamoodi käsitada uue abina.

3.3.   
  Uue abimeetme kokkusobivus

Uue abimeetme kokkusobivus

| (110) | Sellest tulenevalt hindab järelevalveamet nüüd täiendava määrusega tehtud kava muudatuste kokkusobivust. |
| --- | --- |

(110)

Sellest tulenevalt hindab järelevalveamet nüüd täiendava määrusega tehtud kava muudatuste kokkusobivust.

| (111) | Oma otsuses nr 390/10/COL, millega kava heaks kiideti, märkis järelevalveamet:

  „Kavaga välistatakse abi andmine projektidele, mis on alanud enne Islandi ametiasutustega lepingu sõlmimist kooskõlas stiimuleid käsitleva õigusakti [nr 99/2010] artikliga 21.”
   (36). |
| --- | --- |

(111)

Oma otsuses nr 390/10/COL, millega kava heaks kiideti, märkis järelevalveamet:

„Kavaga välistatakse abi andmine projektidele, mis on alanud enne Islandi ametiasutustega lepingu sõlmimist kooskõlas stiimuleid käsitleva õigusakti [nr 99/2010] artikliga 21.”
   (36).

36

| (112) | Samuti osutas järelevalveamet kõnealuses otsuses Islandi ametiasutuste kinnitustele kava ergutava mõju kohta:

  „Peale selle ei anta kava alusel abi projektidele, mille raames on tööd alustatud enne riigi ja abisaaja vahel abi andmist käsitleva lepingu allkirjastamist. Islandi ametiasutused on kinnitanud, et kavaga välistatakse abi andmine projektide, mis on alanud enne kava lõpliku teksti avaldamist kooskõlas regionaalabi suuniste punktiga 93”
   (37). |
| --- | --- |

(112)

Samuti osutas järelevalveamet kõnealuses otsuses Islandi ametiasutuste kinnitustele kava ergutava mõju kohta:

„Peale selle ei anta kava alusel abi projektidele, mille raames on tööd alustatud enne riigi ja abisaaja vahel abi andmist käsitleva lepingu allkirjastamist. Islandi ametiasutused on kinnitanud, et kavaga välistatakse abi andmine projektide, mis on alanud enne kava lõpliku teksti avaldamist kooskõlas regionaalabi suuniste punktiga 93”
   (37).

37

| (113) | Nagu 2007. aasta regionaalabi suunistega on ette nähtud, olid abi ergutava mõju olemasolu kontrollimise nõuded ja meetod eeltingimus, et järelevalveamet kava heaks kiidaks. Stiimuleid käsitleva määruse artiklisse 3 uue teksti „või kooskõlas enne õigusakti jõustumist sõlmitud konkreetse investeerimislepinguga” lisamine täiendava määrusega võimaldab aga anda abi projektidele, mis algasid enne kava jõustumist. |
| --- | --- |

(113)

Nagu 2007. aasta regionaalabi suunistega on ette nähtud, olid abi ergutava mõju olemasolu kontrollimise nõuded ja meetod eeltingimus, et järelevalveamet kava heaks kiidaks. Stiimuleid käsitleva määruse artiklisse 3 uue teksti „või kooskõlas enne õigusakti jõustumist sõlmitud konkreetse investeerimislepinguga” lisamine täiendava määrusega võimaldab aga anda abi projektidele, mis algasid enne kava jõustumist.

| (114) | Lisaks muudetakse täiendava määrusega stiimuleid käsitleva määruse artiklis 8 esitatud äriühingute tulumaksu baasmäära, mida saab abisaajale maksimaalse maksumäärana tagada. Kõnealuse artikli muudetud teksti kohaselt on baasmäär konkreetse investeerimislepingu puhul äriühingu tulumaksu määr, mis kehtis teataval ajal enne kava jõustumist. Vastavalt artikli algversioonile oleks baasmäär olnud maksumäär, mis kehtis sel ajal, kui investeerimisleping kava alusel sõlmiti. Järelevalveamet leiab, et täiendava määrusega muudetakse abi andmise tingimusi kõikide uute abisaajate puhul, kellele kava täiendava määrusega tehtud muudatustega laiendati. |
| --- | --- |

(114)

Lisaks muudetakse täiendava määrusega stiimuleid käsitleva määruse artiklis 8 esitatud äriühingute tulumaksu baasmäära, mida saab abisaajale maksimaalse maksumäärana tagada. Kõnealuse artikli muudetud teksti kohaselt on baasmäär konkreetse investeerimislepingu puhul äriühingu tulumaksu määr, mis kehtis teataval ajal enne kava jõustumist. Vastavalt artikli algversioonile oleks baasmäär olnud maksumäär, mis kehtis sel ajal, kui investeerimisleping kava alusel sõlmiti. Järelevalveamet leiab, et täiendava määrusega muudetakse abi andmise tingimusi kõikide uute abisaajate puhul, kellele kava täiendava määrusega tehtud muudatustega laiendati.

| (115) | Lõpuks nähakse täiendava määrusega stiimuleid käsitleva määruse artiklis 20 tehtud muudatustega ette maksuvabastuste maksimaalne kestus, mis sai alguse lepingu allkirjastamisega enne kava jõustumist 2010. aastal. Ka nende muudatustega muudetakse abi andmise tingimusi kõikide uute abisaajate puhul, kellele kava täiendava määrusega tehtud muudatustega laiendati. |
| --- | --- |

(115)

Lõpuks nähakse täiendava määrusega stiimuleid käsitleva määruse artiklis 20 tehtud muudatustega ette maksuvabastuste maksimaalne kestus, mis sai alguse lepingu allkirjastamisega enne kava jõustumist 2010. aastal. Ka nende muudatustega muudetakse abi andmise tingimusi kõikide uute abisaajate puhul, kellele kava täiendava määrusega tehtud muudatustega laiendati.

| (116) | Järelevalveamet on seisukohal, et täiendava määrusega tehtud muudatused kahjustavad järelevalveameti heakskiidetud õigusakti nr 99/2010 artiklis 5 sätestatud ergutava mõju kriteeriumi täitmise nõuet. Peale selle muudavad kõnealused muudatused algses kavas sisalduvat ergutava mõju nõuet sel määral, et 2007. aasta regionaalabi suuniste punktis 30 sätestatud ergutava mõju tingimused (38) ei ole enam täidetud. |
| --- | --- |

(116)

Järelevalveamet on seisukohal, et täiendava määrusega tehtud muudatused kahjustavad järelevalveameti heakskiidetud õigusakti nr 99/2010 artiklis 5 sätestatud ergutava mõju kriteeriumi täitmise nõuet. Peale selle muudavad kõnealused muudatused algses kavas sisalduvat ergutava mõju nõuet sel määral, et 2007. aasta regionaalabi suuniste punktis 30 sätestatud ergutava mõju tingimused (38) ei ole enam täidetud.

38

| (117) | Sellest tulenevalt teeb järelevalveamet järelduse, et täiendava määrusega kava artiklites 3, 8 ja 20 tehtud muudatuste näol on tegemist uue abiga, mis ei sobi kokku EMP lepinguga kõnealuse lepingu artikli 61 lõike 3 punkti c tähenduses ega 2007. aasta regionaalabi suunistega. |
| --- | --- |

(117)

Sellest tulenevalt teeb järelevalveamet järelduse, et täiendava määrusega kava artiklites 3, 8 ja 20 tehtud muudatuste näol on tegemist uue abiga, mis ei sobi kokku EMP lepinguga kõnealuse lepingu artikli 61 lõike 3 punkti c tähenduses ega 2007. aasta regionaalabi suunistega.

| (118) | Sellest tulenevalt ei ole ka täiendava määrusega tehtud muudatuste alusel antud abi EMP lepinguga kokkusobiv kõnealuse lepingu artikli 61 lõike 3 punkti c ja 2007. aasta regionaalabi suuniste kohaselt. |
| --- | --- |

(118)

Sellest tulenevalt ei ole ka täiendava määrusega tehtud muudatuste alusel antud abi EMP lepinguga kokkusobiv kõnealuse lepingu artikli 61 lõike 3 punkti c ja 2007. aasta regionaalabi suuniste kohaselt.

| (119) | Järgnevalt uurib järelevalveamet järgemööda viit investeerimislepingut. |
| --- | --- |

(119)

Järgnevalt uurib järelevalveamet järgemööda viit investeerimislepingut.

4.   BECROMALI INVESTEERIMISLEPING

4.1.   
  Täiendava määruse mõju

Täiendava määruse mõju

| (120) | Becromali investeerimisleping käsitleb investeeringut alumiiniumfooliumi anodeerimise tehasesse, mis kavatsetakse kahes etapis ehitada Akureyri linna. Esimene etapp pidi olema lõpule viidud 2011. aasta märtsiks ja teine 2014. aasta lõpuks; investeeringute kogukulud on ligikaudu 117,25 miljonit eurot (39). |
| --- | --- |

(120)

Becromali investeerimisleping käsitleb investeeringut alumiiniumfooliumi anodeerimise tehasesse, mis kavatsetakse kahes etapis ehitada Akureyri linna. Esimene etapp pidi olema lõpule viidud 2011. aasta märtsiks ja teine 2014. aasta lõpuks; investeeringute kogukulud on ligikaudu 117,25 miljonit eurot (39).

39

| (121) | Becromali investeerimislepingu preambuli jaotistes D, H ja I osutatakse sama projekti käsitlevale varasemale investeerimislepingule, mille samad pooled sõlmisid 7. juulil 2009. |
| --- | --- |

(121)

Becromali investeerimislepingu preambuli jaotistes D, H ja I osutatakse sama projekti käsitlevale varasemale investeerimislepingule, mille samad pooled sõlmisid 7. juulil 2009.

| (122) | Nagu eespool märgitud, väitsid Islandi ametiasutused, et täiendav määrus võeti vastu eesmärgiga laiendada kava Becromali projektile. Nende arvamuse kohaselt oli Becromalil kava alusel stiimulite taotlemise võimaldamine vajalik selleks, et Islandi ametiasutused saaksid täita oma lepingulisi kohustusi Becromali ees. |
| --- | --- |

(122)

Nagu eespool märgitud, väitsid Islandi ametiasutused, et täiendav määrus võeti vastu eesmärgiga laiendada kava Becromali projektile. Nende arvamuse kohaselt oli Becromalil kava alusel stiimulite taotlemise võimaldamine vajalik selleks, et Islandi ametiasutused saaksid täita oma lepingulisi kohustusi Becromali ees.

| (123) | Seepärast lisati Becromali projekti võimaldamiseks täiendava määrusega stiimuleid käsitlevasse määrusesse viited „enne õigusakti jõustumist sõlmitud konkreetsele investeerimislepingule”. Seega oli Becromalil võimalik täita kavas sätestatud ergutava mõju kriteerium ainult tänu täiendava määrusega kehtestatud muudatustele. |
| --- | --- |

(123)

Seepärast lisati Becromali projekti võimaldamiseks täiendava määrusega stiimuleid käsitlevasse määrusesse viited „enne õigusakti jõustumist sõlmitud konkreetsele investeerimislepingule”. Seega oli Becromalil võimalik täita kavas sätestatud ergutava mõju kriteerium ainult tänu täiendava määrusega kehtestatud muudatustele.

| (124) | Järelevalveamet on juba teinud järelduse, et kavas täiendava määrusega tehtud muudatuste näol on tegemist kavast eristatava uue abiga. Sellest tulenevalt muutub ka Becromali investeerimislepingu alusel antud mis tahes abi uueks abiks, sest kõnealune leping sõlmiti täiendava määrusega muudetud stiimuleid käsitleva määruse raames. |
| --- | --- |

(124)

Järelevalveamet on juba teinud järelduse, et kavas täiendava määrusega tehtud muudatuste näol on tegemist kavast eristatava uue abiga. Sellest tulenevalt muutub ka Becromali investeerimislepingu alusel antud mis tahes abi uueks abiks, sest kõnealune leping sõlmiti täiendava määrusega muudetud stiimuleid käsitleva määruse raames.

| (125) | Järelevalveamet on juba teinud järelduse, et täiendava määrusega kehtestatud muudatuste põhjal antud mis tahes abi ei ole EMP lepinguga kokkusobiv. Sellest tulenevalt on ka Becromali investeerimislepingu näol tegemist kokkusobimatu abiga, sest see ei täida heakskiidetud kavas sätestatud ergutava mõju kriteeriumi ega saa seega jääda kava raamesse. |
| --- | --- |

(125)

Järelevalveamet on juba teinud järelduse, et täiendava määrusega kehtestatud muudatuste põhjal antud mis tahes abi ei ole EMP lepinguga kokkusobiv. Sellest tulenevalt on ka Becromali investeerimislepingu näol tegemist kokkusobimatu abiga, sest see ei täida heakskiidetud kavas sätestatud ergutava mõju kriteeriumi ega saa seega jääda kava raamesse.

| (126) | Terviklikkuse tagamiseks ning Becromali ja Islandi ametiasutuste esitatud väidetele vastamiseks hindas järelevalveamet teise võimalusena Becromali investeerimislepingut kui erakorralist meedet. Seda tehes tugineb järelevalveamet 2007. aasta regionaalabi suunistele ja eeskätt neis sisalduvale ergutava mõju nõudele. |
| --- | --- |

(126)

Terviklikkuse tagamiseks ning Becromali ja Islandi ametiasutuste esitatud väidetele vastamiseks hindas järelevalveamet teise võimalusena Becromali investeerimislepingut kui erakorralist meedet. Seda tehes tugineb järelevalveamet 2007. aasta regionaalabi suunistele ja eeskätt neis sisalduvale ergutava mõju nõudele.

4.2.   
  Ergutav mõju

Ergutav mõju

| (127) | Nagu eespool märgitud, viidatakse Becromali investeerimislepingus varasemale, 7. juulil 2009 sõlmitud lepingule. Mõlemad lepingud moodustavad osa samast projektist, mida järelevalveamet käsitab „ühtse investeerimisprojektina” 2007. aasta regionaalabi suuniste punkti 49 ja joonealuse märkuse 47 tähenduses. |
| --- | --- |

(127)

Nagu eespool märgitud, viidatakse Becromali investeerimislepingus varasemale, 7. juulil 2009 sõlmitud lepingule. Mõlemad lepingud moodustavad osa samast projektist, mida järelevalveamet käsitab „ühtse investeerimisprojektina” 2007. aasta regionaalabi suuniste punkti 49 ja joonealuse märkuse 47 tähenduses.

| (128) | 2007. aasta regionaalabi suuniste punkti 30 kohaselt on ergutava mõju olemasolu vajalik eeltingimus kokkusobivuse tagamiseks:

  „Oluline on tagada, et regionaalabil oleks tegelik stimuleeriv toime selliste investeeringute teostamisele, mida abi andmiseta abisaavas piirkonnas ei tehtaks. Seetõttu antakse abi ainult nende abikavade korra, mille puhul abisaaja on esitanud abitaotluse ja kava haldamise eest vastutav asutus on seejärel kirjalikult kinnitanud, et üksikasjaliku kontrollimise tulemusel on tuvastatud projekti vastavus abikavaga kehtestatud kõlblikkuse tingimustele enne projekti kallal töö alustamist. Selgesõnaline viide mõlemale tingimusele peab olema lisatud kõikidele abikavadele. Sihtotstarbelise abi puhul peab volitatud asutus olema väljastanud kinnituse abi andmise kohta enne projekti kallal tööde alustamist eeldusel, et asjaomase meetme kohta on olemas järelevalveameti heakskiit. Kui töö algab enne, kui käesolevas punktis kehtestatud tingimused on täidetud, ei ole projekt abikõlblik”. |
| --- | --- |

(128)

2007. aasta regionaalabi suuniste punkti 30 kohaselt on ergutava mõju olemasolu vajalik eeltingimus kokkusobivuse tagamiseks:

„Oluline on tagada, et regionaalabil oleks tegelik stimuleeriv toime selliste investeeringute teostamisele, mida abi andmiseta abisaavas piirkonnas ei tehtaks. Seetõttu antakse abi ainult nende abikavade korra, mille puhul abisaaja on esitanud abitaotluse ja kava haldamise eest vastutav asutus on seejärel kirjalikult kinnitanud, et üksikasjaliku kontrollimise tulemusel on tuvastatud projekti vastavus abikavaga kehtestatud kõlblikkuse tingimustele enne projekti kallal töö alustamist. Selgesõnaline viide mõlemale tingimusele peab olema lisatud kõikidele abikavadele. Sihtotstarbelise abi puhul peab volitatud asutus olema väljastanud kinnituse abi andmise kohta enne projekti kallal tööde alustamist eeldusel, et asjaomase meetme kohta on olemas järelevalveameti heakskiit. Kui töö algab enne, kui käesolevas punktis kehtestatud tingimused on täidetud, ei ole projekt abikõlblik”.

| (129) | Kooskõlas Euroopa Komisjoni ja järelevalveameti otsuste tegemise praktikaga võib kinnitust 2007. aasta regionaalabi suuniste tähenduses kirjeldada kui „dokumenti, mida võib käsitada [ettevõtjale] investeeringuks sõnaselge abi andmisena” (40). Peale selle tuleb 2007. aasta regionaalabi suuniste punkti 30 kohaselt saata kõnealune kinnitus enne abi andmist järelevalveametile heakskiitmiseks. |
| --- | --- |

(129)

Kooskõlas Euroopa Komisjoni ja järelevalveameti otsuste tegemise praktikaga võib kinnitust 2007. aasta regionaalabi suuniste tähenduses kirjeldada kui „dokumenti, mida võib käsitada [ettevõtjale] investeeringuks sõnaselge abi andmisena” (40). Peale selle tuleb 2007. aasta regionaalabi suuniste punkti 30 kohaselt saata kõnealune kinnitus enne abi andmist järelevalveametile heakskiitmiseks.

40

| (130) | 2007. aasta regionaalabi suuniste punkti 30 eesmärk on võimaldada järelevalveametil kindlaks teha, kas investeerimisabil on selle andmise ajal piisav ergutav mõju, teostamata seejuures abisaaja investeerimisotsuse majanduslike aspektide täielikku analüüsi (41). Kui tööd alustatakse ilma sellist kinnitust esitamata, „ei ole projekt abikõlblik”, st projekt kui selline ei ole kõlblik abi saama. Nagu kinnitas Üldkohus Kronoply kohtuotsuses, võib järelevalveamet seega tugineda ergutava mõju hindamisel kronoloogilist laadi asjaolule (42). |
| --- | --- |

(130)

2007. aasta regionaalabi suuniste punkti 30 eesmärk on võimaldada järelevalveametil kindlaks teha, kas investeerimisabil on selle andmise ajal piisav ergutav mõju, teostamata seejuures abisaaja investeerimisotsuse majanduslike aspektide täielikku analüüsi (41). Kui tööd alustatakse ilma sellist kinnitust esitamata, „ei ole projekt abikõlblik”, st projekt kui selline ei ole kõlblik abi saama. Nagu kinnitas Üldkohus Kronoply kohtuotsuses, võib järelevalveamet seega tugineda ergutava mõju hindamisel kronoloogilist laadi asjaolule (42).

41

42

| (131) | Becromal väitis, et riigiabi juhtumite hindamine on muutunud, sest kasutakse täpsemat majandusanalüüsi, nii et abi ergutava mõju hindamisel peab järelevalveamet hindama ka selle majanduslikku laadi (st seda, kas see on aidanud muuta abisaaja käitumist), võttes arvesse ka ulatuslikke investeerimisprojekte käsitlevate suuniste sätteid. Järelevalveamet ei saa selle väitega nõustuda. |
| --- | --- |

(131)

Becromal väitis, et riigiabi juhtumite hindamine on muutunud, sest kasutakse täpsemat majandusanalüüsi, nii et abi ergutava mõju hindamisel peab järelevalveamet hindama ka selle majanduslikku laadi (st seda, kas see on aidanud muuta abisaaja käitumist), võttes arvesse ka ulatuslikke investeerimisprojekte käsitlevate suuniste sätteid. Järelevalveamet ei saa selle väitega nõustuda.

| (132) | Becromal osutab Euroopa Kohtu otsusele kohtuasjas HGA (43) ja väidab, et „[...]Esimese Astme Kohtu otsuse läbivaatamisel leiab kohus, et ainus kindlaksmääratud tegur seoses sellega, kas abimeetmel oli ergutav mõju, oli asjaolu, kas see oli muutnud investori käitumist, ning jätab kõrvale kõik Esimese Astme Kohtu viited otsusele Kronoply kohtuasjas” (44). |
| --- | --- |

(132)

Becromal osutab Euroopa Kohtu otsusele kohtuasjas HGA (43) ja väidab, et „[...]Esimese Astme Kohtu otsuse läbivaatamisel leiab kohus, et ainus kindlaksmääratud tegur seoses sellega, kas abimeetmel oli ergutav mõju, oli asjaolu, kas see oli muutnud investori käitumist, ning jätab kõrvale kõik Esimese Astme Kohtu viited otsusele Kronoply kohtuasjas” (44).

43

44

| (133) | Becromali seisukohas HGA kohtuasja kohta ei võeta aga arvesse Euroopa Kohtu sõnaselget järeldust, et Üldkohtu järeldust, mille kohaselt „[...] asjaolu, et abitaotlus eelnes investeerimisprojekti elluviimisega alustamisele, kujutab endast lihtsat, asjakohast ja sobivat kriteeriumi, mis võimaldab komisjonil eeldada kavandatava abi vajalikkust” ei seatud apellatsioonimenetluses kahtluse alla (45). |
| --- | --- |

(133)

Becromali seisukohas HGA kohtuasja kohta ei võeta aga arvesse Euroopa Kohtu sõnaselget järeldust, et Üldkohtu järeldust, mille kohaselt „[...] asjaolu, et abitaotlus eelnes investeerimisprojekti elluviimisega alustamisele, kujutab endast lihtsat, asjakohast ja sobivat kriteeriumi, mis võimaldab komisjonil eeldada kavandatava abi vajalikkust” ei seatud apellatsioonimenetluses kahtluse alla (45).

45

| (134) | Peale selle tegi Euroopa Kohtu suurkoda kohtuasjas Nuova Agricast järgmise otsuse: „Järeldus, et abi ei ole vajalik, võib tuleneda eelkõige asjaolust, et huvitatud ettevõtja on enne pädevatele ametivõimudele abitaotluse esitamist abiprojekti juba käivitanud või isegi teostanud”. Peale selle sedastas kohus, et see „välistab selle, et kõnealusel abil võiks olla ergutav roll” (46). Seepärast asub järelevalveamet seisukohale, et käesoleval juhul on asjakohane tugineda oma järelduses abi kokkusobimatuse kohta kronoloogilisele hindamisele, nimelt i) ei olnud täidetud 2007. aasta regionaalabi suunistes sätestatud ergutava mõju kriteerium ja ii) töö projektiga algas enne investeerimislepingu sõlmimist ja abi andmist. |
| --- | --- |

(134)

Peale selle tegi Euroopa Kohtu suurkoda kohtuasjas Nuova Agricast järgmise otsuse: „Järeldus, et abi ei ole vajalik, võib tuleneda eelkõige asjaolust, et huvitatud ettevõtja on enne pädevatele ametivõimudele abitaotluse esitamist abiprojekti juba käivitanud või isegi teostanud”. Peale selle sedastas kohus, et see „välistab selle, et kõnealusel abil võiks olla ergutav roll” (46). Seepärast asub järelevalveamet seisukohale, et käesoleval juhul on asjakohane tugineda oma järelduses abi kokkusobimatuse kohta kronoloogilisele hindamisele, nimelt i) ei olnud täidetud 2007. aasta regionaalabi suunistes sätestatud ergutava mõju kriteerium ja ii) töö projektiga algas enne investeerimislepingu sõlmimist ja abi andmist.

46

| (135) | Samuti lükkab järelevalveamet tagasi Becromali väite, mille kohaselt peab järelevalveamet võtma projekti hindamisel arvesse ulatuslikke investeerimisprojekte käsitlevaid suuniseid ja kohaldama nendega ette nähtud ergutava mõju kriteeriumi. Järelevalveamet märgib, et teatavate ulatuslike investeerimisprojektide puhul täiendab 2007. aasta regionaalabi suuniste punktis 30 sätestatud ergutava mõju kriteeriumi (mis põhineb kronoloogilisel nõudel, et taotlus peab olema esitatud ja abikõlblikkus kinnitatud enne töö alustamist) teine kriteerium, mis on oma laadilt majanduslik (põhineb majanduslikul analüüsil selle kohta, kas abi aitab mõjutada abisaaja käitumist), nagu on sätestatud regionaalabi suuniste punktis 57 ja ulatuslikke investeerimisprojekte käsitlevates suunistes. |
| --- | --- |

(135)

Samuti lükkab järelevalveamet tagasi Becromali väite, mille kohaselt peab järelevalveamet võtma projekti hindamisel arvesse ulatuslikke investeerimisprojekte käsitlevaid suuniseid ja kohaldama nendega ette nähtud ergutava mõju kriteeriumi. Järelevalveamet märgib, et teatavate ulatuslike investeerimisprojektide puhul täiendab 2007. aasta regionaalabi suuniste punktis 30 sätestatud ergutava mõju kriteeriumi (mis põhineb kronoloogilisel nõudel, et taotlus peab olema esitatud ja abikõlblikkus kinnitatud enne töö alustamist) teine kriteerium, mis on oma laadilt majanduslik (põhineb majanduslikul analüüsil selle kohta, kas abi aitab mõjutada abisaaja käitumist), nagu on sätestatud regionaalabi suuniste punktis 57 ja ulatuslikke investeerimisprojekte käsitlevates suunistes.

| (136) | Ulatuslikke investeerimisprojekte käsitlevate suunistega on ette nähtud süvahindamine teatavate ulatuslike investeerimisprojektide, st selliste projektide puhul, mis võivad märkimisväärselt mõjutada kaubandust ja tuua kaasa olulisi konkurentsimoonutusi (47). Ergutava mõju analüüsimist sellistel juhtudel on kirjeldatud ulatuslikke investeerimisprojekte käsitlevate suuniste punktis 19 ja see: „[...] toimub kahel tasandil: esiteks üldisel, menetluslikul tasandil ja teiseks üksikasjalikumal, majanduslikul tasandil”. Sellest järeldub, et lisaks nõudele esitada taotlus enne projekti raames töö alustamist nõutakse teatavate ulatuslike investeerimisprojektide puhul ka üksikasjalikumat majandusanalüüsi. |
| --- | --- |

(136)

Ulatuslikke investeerimisprojekte käsitlevate suunistega on ette nähtud süvahindamine teatavate ulatuslike investeerimisprojektide, st selliste projektide puhul, mis võivad märkimisväärselt mõjutada kaubandust ja tuua kaasa olulisi konkurentsimoonutusi (47). Ergutava mõju analüüsimist sellistel juhtudel on kirjeldatud ulatuslikke investeerimisprojekte käsitlevate suuniste punktis 19 ja see: „[...] toimub kahel tasandil: esiteks üldisel, menetluslikul tasandil ja teiseks üksikasjalikumal, majanduslikul tasandil”. Sellest järeldub, et lisaks nõudele esitada taotlus enne projekti raames töö alustamist nõutakse teatavate ulatuslike investeerimisprojektide puhul ka üksikasjalikumat majandusanalüüsi.

47

| (137) | Ulatuslikke investeerimisprojekte käsitlevate suuniste punkti 3 ja 2007. aasta regionaalabi suuniste punkti 49 kohaselt on ulatuslik investeerimisprojekt alginvesteering, mille abikõlblikud kulud on suuremad kui 50 miljonit eurot. Nagu eelnevalt märgitud, osutatakse Becromali investeerimislepingus, et projekti mõlemas etapis tehtavate investeeringute kogukulud on 117,25 miljonit eurot. Becromal ja Islandi ametiasutused ei ole aga esitanud järelevalveametile mingit teavet abi osakaalu või projekti abikõlblike kulude kohta. Samuti ei ole nad esitanud mingit teavet ulatuslikke investeerimisprojekte käsitlevates suunistes sätestatud üksikasjaliku kontrollimise kohustuse tingimuste kohta, millele on osutatud 2007. aasta regionaalabi suuniste punkti 57 alapunktides a ja b (st et abisaaja arvele langeb üle 25 % asjaomaste toodete läbimüügist asjaomasel turul ja et projektiga saavutatud tootmisvõimsus on üle 5 % asjaomase turu suurusest). Järelevalveameti arvamuse kohaselt ei viita miski sellele, et Becromali projekt ületaks 2007. aasta suuniste punktis 57 kehtestatud künniseid. |
| --- | --- |

(137)

Ulatuslikke investeerimisprojekte käsitlevate suuniste punkti 3 ja 2007. aasta regionaalabi suuniste punkti 49 kohaselt on ulatuslik investeerimisprojekt alginvesteering, mille abikõlblikud kulud on suuremad kui 50 miljonit eurot. Nagu eelnevalt märgitud, osutatakse Becromali investeerimislepingus, et projekti mõlemas etapis tehtavate investeeringute kogukulud on 117,25 miljonit eurot. Becromal ja Islandi ametiasutused ei ole aga esitanud järelevalveametile mingit teavet abi osakaalu või projekti abikõlblike kulude kohta. Samuti ei ole nad esitanud mingit teavet ulatuslikke investeerimisprojekte käsitlevates suunistes sätestatud üksikasjaliku kontrollimise kohustuse tingimuste kohta, millele on osutatud 2007. aasta regionaalabi suuniste punkti 57 alapunktides a ja b (st et abisaaja arvele langeb üle 25 % asjaomaste toodete läbimüügist asjaomasel turul ja et projektiga saavutatud tootmisvõimsus on üle 5 % asjaomase turu suurusest). Järelevalveameti arvamuse kohaselt ei viita miski sellele, et Becromali projekt ületaks 2007. aasta suuniste punktis 57 kehtestatud künniseid.

| (138) | Seepärast teeb järelevalveamet järelduse, et ulatuslikke investeerimisprojekte käsitlevates suunistes sätestatud süvahindamine ei ole Becromali investeerimislepingu suhtes kohaldatav. |
| --- | --- |

(138)

Seepärast teeb järelevalveamet järelduse, et ulatuslikke investeerimisprojekte käsitlevates suunistes sätestatud süvahindamine ei ole Becromali investeerimislepingu suhtes kohaldatav.

| (139) | Võttes arvesse kohtupraktikat ja 2007. aasta regionaalabi suuniste sõnastust, piisab seega selle kindlakstegemisest, kas enne projekti raames töö alustamist oli abisaaja esitanud abitaotluse ja abi andev asutus oli selle kirjalikult kinnitanud, tingimusel et järelevalveamet meetme heaks kiidab. |
| --- | --- |

(139)

Võttes arvesse kohtupraktikat ja 2007. aasta regionaalabi suuniste sõnastust, piisab seega selle kindlakstegemisest, kas enne projekti raames töö alustamist oli abisaaja esitanud abitaotluse ja abi andev asutus oli selle kirjalikult kinnitanud, tingimusel et järelevalveamet meetme heaks kiidab.

| (140) | 2007. aasta regionaalabi suunistes on mõiste „töö algus” määratletud kui „ehitustööde algus või esimese kindla kokkuleppe sõlmimine varustuse tellimiseks, välja arvatud esialgsed tasuvusuuringud”. |
| --- | --- |

(140)

2007. aasta regionaalabi suunistes on mõiste „töö algus” määratletud kui „ehitustööde algus või esimese kindla kokkuleppe sõlmimine varustuse tellimiseks, välja arvatud esialgsed tasuvusuuringud”.

| (141) | Nagu Islandi ametiasutused ja Becromal on kinnitanud, alustati Becromali projekti raames ehitustöid 2008. aastal, juba enne varasema lepingu allkirjastamist 7. juulil 2009. |
| --- | --- |

(141)

Nagu Islandi ametiasutused ja Becromal on kinnitanud, alustati Becromali projekti raames ehitustöid 2008. aastal, juba enne varasema lepingu allkirjastamist 7. juulil 2009.

| (142) | Järelevalveamet ei saa nõustuda Becromali väitega, et „töö algusena” tuleks käsitada konkreetse projekti jaoks spetsiaalselt kavandatud seadmete tellimist ning et maa ostmine ja/või tehase ehitamine ei tähista tingimata investeerimisotsuse tegemise algust, sest sellist investeeringut on lihtne mis tahes ajal müüa. Selline kitsas tõlgendus ei ole kooskõlas 2007. aasta regionaalabi suuniste sõnastusega. Nagu eespool märgitud, on „töö algus” 2007. aasta regionaalabi suunistes selgelt määratletud kui kas „ehitustööde algus või esimese kindla kokkuleppe sõlmimine varustuse tellimiseks [...]”. Seda tõlgendust toetab Üldkohtu praktika, mille kohaselt toob juba väikesel tasemel investeering abisaaja poolt kaasa õigusmõju ja seega käsitatakse seda töö esimese etapina (48). |
| --- | --- |

(142)

Järelevalveamet ei saa nõustuda Becromali väitega, et „töö algusena” tuleks käsitada konkreetse projekti jaoks spetsiaalselt kavandatud seadmete tellimist ning et maa ostmine ja/või tehase ehitamine ei tähista tingimata investeerimisotsuse tegemise algust, sest sellist investeeringut on lihtne mis tahes ajal müüa. Selline kitsas tõlgendus ei ole kooskõlas 2007. aasta regionaalabi suuniste sõnastusega. Nagu eespool märgitud, on „töö algus” 2007. aasta regionaalabi suunistes selgelt määratletud kui kas „ehitustööde algus või esimese kindla kokkuleppe sõlmimine varustuse tellimiseks [...]”. Seda tõlgendust toetab Üldkohtu praktika, mille kohaselt toob juba väikesel tasemel investeering abisaaja poolt kaasa õigusmõju ja seega käsitatakse seda töö esimese etapina (48).

48

| (143) | Peale selle näitab järelevalveameti käsutuses olev teave, et Becromal alustas oma tehase ehitamist 2008. aasta alguses (49) ja töölevõtmise protsess algas hiljem samal aastal (50). Vajalikke seadmeid käsitlevad lepingud sõlmis Becromal töövõtjatega 2008. aasta jooksul (51). |
| --- | --- |

(143)

Peale selle näitab järelevalveameti käsutuses olev teave, et Becromal alustas oma tehase ehitamist 2008. aasta alguses (49) ja töölevõtmise protsess algas hiljem samal aastal (50). Vajalikke seadmeid käsitlevad lepingud sõlmis Becromal töövõtjatega 2008. aasta jooksul (51).

49

50

51

| (144) | Need asjaolud toetavad järelevalveameti seisukohta, et Becromali investeeringu puhul Akureyri linnas ei olnud regionaalabi peamine motiveeriv tegur. Vastupidi, Becromal algatas projekti ilma Islandi ametiasutustele mis tahes abitaotlust esitamata ning ilma, et Islandi ametiasutused oleksid võtnud mingi kohustuse regionaalabi anda. |
| --- | --- |

(144)

Need asjaolud toetavad järelevalveameti seisukohta, et Becromali investeeringu puhul Akureyri linnas ei olnud regionaalabi peamine motiveeriv tegur. Vastupidi, Becromal algatas projekti ilma Islandi ametiasutustele mis tahes abitaotlust esitamata ning ilma, et Islandi ametiasutused oleksid võtnud mingi kohustuse regionaalabi anda.

| (145) | Lisaks on kavas endas täpsustatud järgmine: „Kava alusel regionaalabi andmiseks kaalutakse ainult neid abitaotlusi, mis on koos kõikide taotluse hindamiseks vajalike dokumentidega kätte saadud enne investeerimisprojekti raames töö alustamist” (52). Kuna Becromali investeerimisprojekti raames oli töö enne abitaotluse esitamist juba alanud, teeb järelevalveamet järelduse, et projekt ei täitnud ergutava mõju kriteeriumit ja seepärast ei olnud see heakskiidetud kava alusel kõlblik regionaalabi saamiseks. |
| --- | --- |

(145)

Lisaks on kavas endas täpsustatud järgmine: „Kava alusel regionaalabi andmiseks kaalutakse ainult neid abitaotlusi, mis on koos kõikide taotluse hindamiseks vajalike dokumentidega kätte saadud enne investeerimisprojekti raames töö alustamist” (52). Kuna Becromali investeerimisprojekti raames oli töö enne abitaotluse esitamist juba alanud, teeb järelevalveamet järelduse, et projekt ei täitnud ergutava mõju kriteeriumit ja seepärast ei olnud see heakskiidetud kava alusel kõlblik regionaalabi saamiseks.

52

| (146) | Järelevalveametile ei esitatud mingit teavet, mis võimaldaks tal kindlaks teha, kas Islandi ametiasutused olid võtnud projektile abi andmise kohustuse enne töö alustamist. Becromal väitis, et sai Islandi ametiasutustelt ametliku taotluse, milles teda kutsuti sõlmima investeerimislepingut enne kohapeal ehitustööde alustamist. Becromal ja Islandi ametiasutused ei ole aga järelevalveametile sellise taotluse kohta mingeid tõendeid esitanud. |
| --- | --- |

(146)

Järelevalveametile ei esitatud mingit teavet, mis võimaldaks tal kindlaks teha, kas Islandi ametiasutused olid võtnud projektile abi andmise kohustuse enne töö alustamist. Becromal väitis, et sai Islandi ametiasutustelt ametliku taotluse, milles teda kutsuti sõlmima investeerimislepingut enne kohapeal ehitustööde alustamist. Becromal ja Islandi ametiasutused ei ole aga järelevalveametile sellise taotluse kohta mingeid tõendeid esitanud.

| (147) | Nagu on märgitud eespool põhjenduses 141, sõlmisid Islandi ametiasutused Becromaliga esmakordselt investeerimislepingu 7. juulil 2009. Kõnealuse lepinguga anti Becromalile tagatis selle kohta, et Islandi ametiasutused kohustuvad sõlmima ettevõtjaga täieliku investeerimislepingu. Kuigi Becromal esitas järelevalveametile endise tööstusministri 20. septembri 2013. aasta kirja, milles viimane kinnitab, et 2007. aastal nõustus valitsus sõlmima ettevõtjaga investeerimislepingu ja et töö kõnealuse lepinguga algas 2008. aastal, ei toeta seda väidet ükski samaaegne dokument, mis tõendaks, et Becromalile pakuti enne projekti raames töö alustamist konkreetseid stiimuleid. Igal juhul ei olnud järelevalveamet meedet heaks kiitnud enne, kui projekti raames tööd alustati. |
| --- | --- |

(147)

Nagu on märgitud eespool põhjenduses 141, sõlmisid Islandi ametiasutused Becromaliga esmakordselt investeerimislepingu 7. juulil 2009. Kõnealuse lepinguga anti Becromalile tagatis selle kohta, et Islandi ametiasutused kohustuvad sõlmima ettevõtjaga täieliku investeerimislepingu. Kuigi Becromal esitas järelevalveametile endise tööstusministri 20. septembri 2013. aasta kirja, milles viimane kinnitab, et 2007. aastal nõustus valitsus sõlmima ettevõtjaga investeerimislepingu ja et töö kõnealuse lepinguga algas 2008. aastal, ei toeta seda väidet ükski samaaegne dokument, mis tõendaks, et Becromalile pakuti enne projekti raames töö alustamist konkreetseid stiimuleid. Igal juhul ei olnud järelevalveamet meedet heaks kiitnud enne, kui projekti raames tööd alustati.

| (148) | Seepärast ei ole ei Islandi ametiasutused ega Becromal käesoleval juhul tõendanud, et esineb asjaolusid, mis tagaksid, et kuigi projekti raames alustati tööd enne abi andmist, on ergutava mõju kriteerium sellele vaatamata täidetud (53). |
| --- | --- |

(148)

Seepärast ei ole ei Islandi ametiasutused ega Becromal käesoleval juhul tõendanud, et esineb asjaolusid, mis tagaksid, et kuigi projekti raames alustati tööd enne abi andmist, on ergutava mõju kriteerium sellele vaatamata täidetud (53).

53

| (149) | Sellest tulenevalt teeb järelevalveamet järelduse, et ergutava mõju tingimus ei ole Becromali investeerimislepingu puhul täidetud. |
| --- | --- |

(149)

Sellest tulenevalt teeb järelevalveamet järelduse, et ergutava mõju tingimus ei ole Becromali investeerimislepingu puhul täidetud.

4.3.   
  Järeldus

Järeldus

| (150) | Eespool kirjeldatu põhjal teeb järelevalveamet järelduse, et Becromali investeerimislepingu alusel antud mis tahes abi ei ole EMP lepinguga selle lepingu artikli 61 lõike 3 punkti c kohaselt kokkusobiv. |
| --- | --- |

(150)

Eespool kirjeldatu põhjal teeb järelevalveamet järelduse, et Becromali investeerimislepingu alusel antud mis tahes abi ei ole EMP lepinguga selle lepingu artikli 61 lõike 3 punkti c kohaselt kokkusobiv.

5.   NELI ÜLEJÄÄNUD INVESTEERIMISLEPINGUT – ERAKORRALISED MEETMED

5.1.   
  Verne investeerimisleping

Verne investeerimisleping

5.1.1.   Täiendava määrusega tehtud muudatuste mõju

Täiendava määrusega tehtud muudatuste mõju

| (151) | Islandi ametiasutused kinnitasid, et täiendava määrusega kavas tehtud muudatused ei mõjutanud Verne investeerimislepingut. Seda väites tuginevad nad asjaolule, et Verne investeerimisleping jääb heakskiidetud kava raamesse. Kuigi järelevalveasutus nõustub Islandi ametiasutuste esimese väitega, ei saa ta nõustuda sellega, et Verne investeerimisleping täidab heakskiidetud kavas sätestatud ergutava mõju kriteeriumi. |
| --- | --- |

(151)

Islandi ametiasutused kinnitasid, et täiendava määrusega kavas tehtud muudatused ei mõjutanud Verne investeerimislepingut. Seda väites tuginevad nad asjaolule, et Verne investeerimisleping jääb heakskiidetud kava raamesse. Kuigi järelevalveasutus nõustub Islandi ametiasutuste esimese väitega, ei saa ta nõustuda sellega, et Verne investeerimisleping täidab heakskiidetud kavas sätestatud ergutava mõju kriteeriumi.

| (152) | Menetluse algatamise otsuses märkis järelevalveamet, et kuigi Verne investeerimislepingus ei osutata ühelegi varasemale lepingule, tundub see sellest hoolimata olevat seotud sama või sarnase investeerimisprojektiga kui see, mida käsitles järelevalveameti vastuvõetud varasem otsus nr 418/10/COL (54). |
| --- | --- |

(152)

Menetluse algatamise otsuses märkis järelevalveamet, et kuigi Verne investeerimislepingus ei osutata ühelegi varasemale lepingule, tundub see sellest hoolimata olevat seotud sama või sarnase investeerimisprojektiga kui see, mida käsitles järelevalveameti vastuvõetud varasem otsus nr 418/10/COL (54).

54

| (153) | Algne investeerimisprojekt algas 26. veebruaril 2008 kinnisvara ostmist käsitleva lepingu sõlmimisega, mille alusel ostis Verne Islandi riigilt viis hoonet oma andmekeskuse loomiseks. Investeerimisleping parafeeriti 23. oktoobril 2009 (55). Hiljem lükati projekt edasi ja alustati uuesti Verne investeerimislepingu sõlmimisega 27. septembril 2011; Islandi ametiasutuste sõnul oli selle eesmärk projekt kavaga hõlmata. |
| --- | --- |

(153)

Algne investeerimisprojekt algas 26. veebruaril 2008 kinnisvara ostmist käsitleva lepingu sõlmimisega, mille alusel ostis Verne Islandi riigilt viis hoonet oma andmekeskuse loomiseks. Investeerimisleping parafeeriti 23. oktoobril 2009 (55). Hiljem lükati projekt edasi ja alustati uuesti Verne investeerimislepingu sõlmimisega 27. septembril 2011; Islandi ametiasutuste sõnul oli selle eesmärk projekt kavaga hõlmata.

55

| (154) | Algselt kavandatud kujul käsitles projekt hulgimüügiga tegeleva suure võimsustihedusega andmekeskuse ehitamist Reykjanesbæri omavalitsusüksuses. Verne investeerimislepingu alusel ei ole projekti elluviimise asukoht muutunud. Projekti lõpuleviimiseks kasutatakse samu hooneid, nagu on selgelt osutatud nii 2009. aasta investeerimislepingu kui ka Verne investeerimislepingu preambulis (56). Peale selle on samad ka peamised lepingupooled (st Verne Real Estate II ehf. (edaspidi „VRE II”) ja Verne Holdings Ltd). Samuti on mõlemal investeerimislepingul ühine selgelt määratletud eesmärk: pakkuda üleilmsel infotehnoloogiaturul missioonikriitilisi andmekeskuse teenuseid. |
| --- | --- |

(154)

Algselt kavandatud kujul käsitles projekt hulgimüügiga tegeleva suure võimsustihedusega andmekeskuse ehitamist Reykjanesbæri omavalitsusüksuses. Verne investeerimislepingu alusel ei ole projekti elluviimise asukoht muutunud. Projekti lõpuleviimiseks kasutatakse samu hooneid, nagu on selgelt osutatud nii 2009. aasta investeerimislepingu kui ka Verne investeerimislepingu preambulis (56). Peale selle on samad ka peamised lepingupooled (st Verne Real Estate II ehf. (edaspidi „VRE II”) ja Verne Holdings Ltd). Samuti on mõlemal investeerimislepingul ühine selgelt määratletud eesmärk: pakkuda üleilmsel infotehnoloogiaturul missioonikriitilisi andmekeskuse teenuseid.

56

| (155) | Eespool kirjeldatut arvesse võttes ei saa järelevalveamet nõustuda Islandi ametiasutuste väitega, et kahe projekti vahel on sisulisi erinevusi. Islandi ametiasutused ei ole esitanud järelevalveametile selle kohta veenvaid tõendeid. Samuti ei saa järelevalveasutus nõustuda Islandi ametiasutuste väitega, et kuna Verne investeerimisleping on seotud üksnes uue andmeruumi ja infrastruktuuri väljaehitamisega, peaks selle näol olema tegemist uue projektiga. |
| --- | --- |

(155)

Eespool kirjeldatut arvesse võttes ei saa järelevalveamet nõustuda Islandi ametiasutuste väitega, et kahe projekti vahel on sisulisi erinevusi. Islandi ametiasutused ei ole esitanud järelevalveametile selle kohta veenvaid tõendeid. Samuti ei saa järelevalveasutus nõustuda Islandi ametiasutuste väitega, et kuna Verne investeerimisleping on seotud üksnes uue andmeruumi ja infrastruktuuri väljaehitamisega, peaks selle näol olema tegemist uue projektiga.

| (156) | 2007. aasta regionaalabi suunistes on täpsustatud järgmine: „[...] Et ulatuslikku investeerimisprojekti ei oleks käesolevate suuniste kohaldamise vältimiseks võimalik jagada kunstlikult allprojektideks, peetakse ulatuslikku investeerimisprojekti ühtseks investeerimisprojektiks, kui üks või mitu äriühingut teevad alginvesteeringu kolme aasta jooksul ja see moodustub põhivarast, mida ei ole majanduslikult võimalik osadeks jagada” (57). |
| --- | --- |

(156)

2007. aasta regionaalabi suunistes on täpsustatud järgmine: „[...] Et ulatuslikku investeerimisprojekti ei oleks käesolevate suuniste kohaldamise vältimiseks võimalik jagada kunstlikult allprojektideks, peetakse ulatuslikku investeerimisprojekti ühtseks investeerimisprojektiks, kui üks või mitu äriühingut teevad alginvesteeringu kolme aasta jooksul ja see moodustub põhivarast, mida ei ole majanduslikult võimalik osadeks jagada” (57).

57

| (157) | Peale selle, „[...] et hinnata, kas alginvesteering on majanduslikult jagamatu, võtab järelevalveamet arvesse tehnilisi, funktsionaalseid ja strateegilisi seoseid ning geograafilist asukohta (lähedust). Majanduslikku terviklikkust hinnatakse omandilisest kuuluvusest sõltumatult” (58). Nagu eespool märgitud, ei ole projekti asukoht ega laad muutunud, samal ajal kui peamised pooled on nii 2009. kui ka 2011. aasta lepingu puhul ühed ja samad. Islandi ametiasutused on rõhutanud asjaolu, et võimalikud investeeringud on nüüd väiksemad, sest hulgimüügiga tegeleva andmekeskuse ehitamiseks algselt kavandatud kolm etappi on praegu asendatud väiksemate moodulite sihtotstarbelise väljaehitamisega ning osana uuest investeerimisstrateegiast püüdis Verne oma rahalise olukorra parandamiseks hooneid aktiivselt kohalikele ametiasutustele tagasi müüa. See ei kajasta aga mingeid tehnilisi, funktsionaalseid või strateegilisi erinevusi algse investeerimisprojekti ja Verne investeerimislepingus käsitletud projekti vahel. Selle asemel leiab järelevalveamet tema käsutuses oleva teabe põhjal, et kõnealune areng on poliitiline või äriline otsus, mis tuleneb ettevõtja püüdest oma klientidele vastu tulla (59). |
| --- | --- |

(157)

Peale selle, „[...] et hinnata, kas alginvesteering on majanduslikult jagamatu, võtab järelevalveamet arvesse tehnilisi, funktsionaalseid ja strateegilisi seoseid ning geograafilist asukohta (lähedust). Majanduslikku terviklikkust hinnatakse omandilisest kuuluvusest sõltumatult” (58). Nagu eespool märgitud, ei ole projekti asukoht ega laad muutunud, samal ajal kui peamised pooled on nii 2009. kui ka 2011. aasta lepingu puhul ühed ja samad. Islandi ametiasutused on rõhutanud asjaolu, et võimalikud investeeringud on nüüd väiksemad, sest hulgimüügiga tegeleva andmekeskuse ehitamiseks algselt kavandatud kolm etappi on praegu asendatud väiksemate moodulite sihtotstarbelise väljaehitamisega ning osana uuest investeerimisstrateegiast püüdis Verne oma rahalise olukorra parandamiseks hooneid aktiivselt kohalikele ametiasutustele tagasi müüa. See ei kajasta aga mingeid tehnilisi, funktsionaalseid või strateegilisi erinevusi algse investeerimisprojekti ja Verne investeerimislepingus käsitletud projekti vahel. Selle asemel leiab järelevalveamet tema käsutuses oleva teabe põhjal, et kõnealune areng on poliitiline või äriline otsus, mis tuleneb ettevõtja püüdest oma klientidele vastu tulla (59).

58

59

| (158) | Lõpuks on 2007. aasta regionaalabi suunistes sätestatud järgmine:„[...] otsustades, kas ulatuslik investeerimisprojekt moodustab ühtse investeerimisprojekti, peab hindamine olema ühesugune, sõltumata sellest, kas projekti teostab üks ettevõtja või mitu ettevõtjat, kes jagavad investeerimiskulusid, või mitu ettevõtjat, kes kannavad erinevate investeeringute kulusid sama investeerimisprojekti raames (näiteks ühisettevõtte korral)” (60). Sellest tulenevalt leiab järelevalveamet, et lepingupoolte mis tahes eristamine ei ole investeerimisprojekti jagamatuse kindlaksmääramisel oluline. |
| --- | --- |

(158)

Lõpuks on 2007. aasta regionaalabi suunistes sätestatud järgmine:„[...] otsustades, kas ulatuslik investeerimisprojekt moodustab ühtse investeerimisprojekti, peab hindamine olema ühesugune, sõltumata sellest, kas projekti teostab üks ettevõtja või mitu ettevõtjat, kes jagavad investeerimiskulusid, või mitu ettevõtjat, kes kannavad erinevate investeeringute kulusid sama investeerimisprojekti raames (näiteks ühisettevõtte korral)” (60). Sellest tulenevalt leiab järelevalveamet, et lepingupoolte mis tahes eristamine ei ole investeerimisprojekti jagamatuse kindlaksmääramisel oluline.

60

| (159) | Lisaks viitavad Islandi ametiasutused uuele kapitalisüstile, mis tehti ettevõtjale VRE II 2011. aasta lõpul, väites, et sellega kaasneb algse investeerimisprojekti struktuurne muutmine. Islandi ametiasutuste sõnul on VRE II uus üksus, mis loodi 2011. aastal kava kasutamiseks pärast seda, kui Verne osalemine kavas oli kinnitatud. Piiramata oma võimalikku otsust algatada kõnealuse kapitalisüsti suhtes eraldi uurimist, on järelevalveamet arusaamisel, et see kapitalisüst hõlmab asjaomase projekti täiendavaid abikõlblikke kulusid. Sellest hoolimata toonitab järelevalveasutus, et kooskõlas 2007. aasta regionaalabi suunistega tuleb abikõlblike kulude kogusumma kindlaks määrata enne projekti alustamist. Niipea kui projekt algab, ei ole võimalik kõnealuseid abikõlblikke kulusid ja abi summat kunstlikult suurendada, võttes arvesse asjaolu, et sellise abi ergutavat mõju hinnatakse abi andmise ajal. |
| --- | --- |

(159)

Lisaks viitavad Islandi ametiasutused uuele kapitalisüstile, mis tehti ettevõtjale VRE II 2011. aasta lõpul, väites, et sellega kaasneb algse investeerimisprojekti struktuurne muutmine. Islandi ametiasutuste sõnul on VRE II uus üksus, mis loodi 2011. aastal kava kasutamiseks pärast seda, kui Verne osalemine kavas oli kinnitatud. Piiramata oma võimalikku otsust algatada kõnealuse kapitalisüsti suhtes eraldi uurimist, on järelevalveamet arusaamisel, et see kapitalisüst hõlmab asjaomase projekti täiendavaid abikõlblikke kulusid. Sellest hoolimata toonitab järelevalveasutus, et kooskõlas 2007. aasta regionaalabi suunistega tuleb abikõlblike kulude kogusumma kindlaks määrata enne projekti alustamist. Niipea kui projekt algab, ei ole võimalik kõnealuseid abikõlblikke kulusid ja abi summat kunstlikult suurendada, võttes arvesse asjaolu, et sellise abi ergutavat mõju hinnatakse abi andmise ajal.

| (160) | Samuti väidavad Islandi ametiasutused, et Verne investeerimislepinguga kehtestatakse teatavad kohustused, mis ei moodustanud osa varasemast lepingust. Selles küsimuses leiab järelevalveamet, et Verne investeerimislepingu sätted, mis käsitlevad õiguslike kohustuste kehtestamist, nagu kapitalikontrolli piirangud, tööstusmaksud, kommunikatsioonidega liitumise tasud jne, ja/või täiendavate kohustuste kehtestamist seoses aktsiate üleandmisega, kujutavad endast halduslikke muudatusi, mis ei mõjuta varasema lepingu alla kuuluva algse projekti laadi. |
| --- | --- |

(160)

Samuti väidavad Islandi ametiasutused, et Verne investeerimislepinguga kehtestatakse teatavad kohustused, mis ei moodustanud osa varasemast lepingust. Selles küsimuses leiab järelevalveamet, et Verne investeerimislepingu sätted, mis käsitlevad õiguslike kohustuste kehtestamist, nagu kapitalikontrolli piirangud, tööstusmaksud, kommunikatsioonidega liitumise tasud jne, ja/või täiendavate kohustuste kehtestamist seoses aktsiate üleandmisega, kujutavad endast halduslikke muudatusi, mis ei mõjuta varasema lepingu alla kuuluva algse projekti laadi.

| (161) | Peale selle ei ole küsimus, kas riigiabist antavad toetused on erinevad, projekti investeeringute laadi hindamise seisukohast oluline. Järelevalveamet märgib, et Verne investeerimislepingus sätestatakse teistsugused tingimused ettevõtja makstava tulumaksu ja lepingu kestuse kohta. Ent nagu Islandi ametiasutused on kinnitanud, oli selle eesmärk tagada kooskõla kava tingimustega. Seepärast ei muuda see projekti investeeringute laadi ega tõesta, et tegemist on uue eraldiseisva projektiga. |
| --- | --- |

(161)

Peale selle ei ole küsimus, kas riigiabist antavad toetused on erinevad, projekti investeeringute laadi hindamise seisukohast oluline. Järelevalveamet märgib, et Verne investeerimislepingus sätestatakse teistsugused tingimused ettevõtja makstava tulumaksu ja lepingu kestuse kohta. Ent nagu Islandi ametiasutused on kinnitanud, oli selle eesmärk tagada kooskõla kava tingimustega. Seepärast ei muuda see projekti investeeringute laadi ega tõesta, et tegemist on uue eraldiseisva projektiga.

| (162) | Eespool kirjeldatut arvesse võttes leiab järelevalveamet, et Verne investeerimisleping on täiendav investeering tööde jaoks, mis algasid juba hoonete ostmisega 26. veebruaril 2008. |
| --- | --- |

(162)

Eespool kirjeldatut arvesse võttes leiab järelevalveamet, et Verne investeerimisleping on täiendav investeering tööde jaoks, mis algasid juba hoonete ostmisega 26. veebruaril 2008.

| (163) | Islandi ametiasutused ega Verne ei ole esitanud järelevalveametile mingit lisateavet, millega põhjendada oma väidet, et tegemist on uue investeerimisprojektiga. Eelkõige ei ole pooled esitanud teavet, mis veenaks järelevalveametit selles, et Verne tegevust võib olla võimalik eristada tehniliste, funktsionaalsete või strateegiliste tunnuste põhjal. |
| --- | --- |

(163)

Islandi ametiasutused ega Verne ei ole esitanud järelevalveametile mingit lisateavet, millega põhjendada oma väidet, et tegemist on uue investeerimisprojektiga. Eelkõige ei ole pooled esitanud teavet, mis veenaks järelevalveametit selles, et Verne tegevust võib olla võimalik eristada tehniliste, funktsionaalsete või strateegiliste tunnuste põhjal.

| (164) | Nagu eespool märgutud, välistati heakskiidetud kavaga abi andmine projektidele, mille raames oli töö alanud enne, kui ettevõtja oli Islandi ametiasutustega kava alusel lepingu sõlminud. Peale selle kinnitasid Islandi ametiasutused, et kavaga välistatakse abi andmine projektidele, mis olid alanud enne kava lõpliku teksti avaldamist. Seepärast on järelevalveamet seisukohal, et mis tahes Vernele antud abi puhul oli võimalik täita kavas sätestatud ergutava mõju kriteerium üksnes tänu täiendava määrusega kehtestatud muudatustele (61). |
| --- | --- |

(164)

Nagu eespool märgutud, välistati heakskiidetud kavaga abi andmine projektidele, mille raames oli töö alanud enne, kui ettevõtja oli Islandi ametiasutustega kava alusel lepingu sõlminud. Peale selle kinnitasid Islandi ametiasutused, et kavaga välistatakse abi andmine projektidele, mis olid alanud enne kava lõpliku teksti avaldamist. Seepärast on järelevalveamet seisukohal, et mis tahes Vernele antud abi puhul oli võimalik täita kavas sätestatud ergutava mõju kriteerium üksnes tänu täiendava määrusega kehtestatud muudatustele (61).

61

| (165) | Võttes aga arvesse Islandi ametiasutuste kinnitust, et stiimuleid käsitlevas määruses täiendava määrusega tehtud muudatused ei puudutanud Verne projekti, tuleb järeldada, et Verne investeerimisleping jääb väljapoole heakskiidetud kava raame, sest projekt oli alanud kava lõpliku teksti avaldamisest tunduvalt varem. Sellest tulenevalt hindab järelevalveamet Verne investeerimislepingu kokkusobivust uue erakorralise abimeetmena. |
| --- | --- |

(165)

Võttes aga arvesse Islandi ametiasutuste kinnitust, et stiimuleid käsitlevas määruses täiendava määrusega tehtud muudatused ei puudutanud Verne projekti, tuleb järeldada, et Verne investeerimisleping jääb väljapoole heakskiidetud kava raame, sest projekt oli alanud kava lõpliku teksti avaldamisest tunduvalt varem. Sellest tulenevalt hindab järelevalveamet Verne investeerimislepingu kokkusobivust uue erakorralise abimeetmena.

5.1.2.   Ulatuslikud investeerimisprojektid – süvaanalüüsi vajadus

Ulatuslikud investeerimisprojektid – süvaanalüüsi vajadus

| (166) | Ulatuslikke investeerimisprojekte käsitlevate suuniste punkti 3 ja 2007. aasta regionaalabi suuniste punkti 49 kohaselt on ulatuslik investeerimisprojekt alginvesteering, mille abikõlblikud kulud on suuremad kui 50 miljonit eurot. Nagu on märgitud Verne investeerimislepingu preambulis, eeldavad Verne ja investorid, et projekti investeeringute võimalik tase võib ületada 675 miljonit USA dollarit. Nagu eespool seoses Becromali projektiga arutati, kohaldatakse ulatuslikke investeerimisprojekte käsitlevaid suuniseid ainult teatavate ulatuslike investeerimisprojektide suhtes. Islandi ametiasutused ei ole esitanud järelevalveametile teavet Verne projekti abi osakaalu ega abikõlblike kulude kohta. Samuti ei ole nad esitanud mingit teavet ulatuslikke investeerimisprojekte käsitlevates suunistes sätestatud üksikasjaliku kontrollimise kohustuse tingimuste kohta, millele on osutatud 2007. aasta regionaalabi suuniste punkti 57 alapunktides a ja b (st et abisaaja arvele langeb üle 25 % asjaomaste toodete läbimüügist asjaomasel turul ja et projektiga saavutatud tootmisvõimsus on üle 5 % asjaomase turu suurusest). Järelevalveameti arvamuse kohaselt ei viita miski sellele, et Verne projekt ületaks 2007. aasta suuniste punktis 57 kehtestatud künniseid. |
| --- | --- |

(166)

Ulatuslikke investeerimisprojekte käsitlevate suuniste punkti 3 ja 2007. aasta regionaalabi suuniste punkti 49 kohaselt on ulatuslik investeerimisprojekt alginvesteering, mille abikõlblikud kulud on suuremad kui 50 miljonit eurot. Nagu on märgitud Verne investeerimislepingu preambulis, eeldavad Verne ja investorid, et projekti investeeringute võimalik tase võib ületada 675 miljonit USA dollarit. Nagu eespool seoses Becromali projektiga arutati, kohaldatakse ulatuslikke investeerimisprojekte käsitlevaid suuniseid ainult teatavate ulatuslike investeerimisprojektide suhtes. Islandi ametiasutused ei ole esitanud järelevalveametile teavet Verne projekti abi osakaalu ega abikõlblike kulude kohta. Samuti ei ole nad esitanud mingit teavet ulatuslikke investeerimisprojekte käsitlevates suunistes sätestatud üksikasjaliku kontrollimise kohustuse tingimuste kohta, millele on osutatud 2007. aasta regionaalabi suuniste punkti 57 alapunktides a ja b (st et abisaaja arvele langeb üle 25 % asjaomaste toodete läbimüügist asjaomasel turul ja et projektiga saavutatud tootmisvõimsus on üle 5 % asjaomase turu suurusest). Järelevalveameti arvamuse kohaselt ei viita miski sellele, et Verne projekt ületaks 2007. aasta suuniste punktis 57 kehtestatud künniseid.

| (167) | Seepärast teeb järelevalveamet järelduse, et ulatuslikke investeerimisprojekte käsitlevates suunistes sätestatud süvahindamine ei ole Verne investeerimislepingu suhtes kohaldatav. |
| --- | --- |

(167)

Seepärast teeb järelevalveamet järelduse, et ulatuslikke investeerimisprojekte käsitlevates suunistes sätestatud süvahindamine ei ole Verne investeerimislepingu suhtes kohaldatav.

5.1.3.   Ergutav mõju

Ergutav mõju

| (168) | Nagu on märgitud põhjenduses 153, oli projekti raames tööd alustatud juba 2008. aasta veebruaris, kui Verne ostis Islandi riigilt viis hoonet. Järgnevalt renoveeris Verne 2008. ja 2009. aastal kaks suurt laohoonet (hooned 868 ja 869), mis moodustasid osa algselt kavandatud mitmehoonelisest kompleksist (62). Kuna kõnealuste (Verne andmekeskuse loomisega otseselt seotud) hoonete omandamist ja renoveerimist käsitatakse alginvesteeringuna, tuleb projekti raames töö alustamise kuupäevaks pidada asjaomaste hoonete ostmise kuupäeva (63). Järelevalveametile ei ole esitatud mingit teavet, mille tõttu ta saa pidada võimalikuks, et Islandi ametiasutused olid enne töö alustamist võtnud kohustuse projekti jaoks abi anda. Vastupidi, tegelikult on Islandi ametiasutused nüüd kinnitanud, et nad ei sõlminud enne 27. septembril 2011. sõlmitud Verne investeerimislepingut Vernega mingit kokkulepet stiimulite andmise kohta. Islandi ametiasutuse sõnul 2009. aastal investeerimislepingu koostamist üksnes alustati, kuid seda ei allkirjastatud, ning seega ei toonud see kaasa mingit õigusmõju. Islandi ametiasutuste väitel ei viidata Verne investeerimislepingus mingile varasemale investeerimislepingule põhjusel, et Vernega ei olnud varasemat investeerimislepingut allkirjastatud. |
| --- | --- |

(168)

Nagu on märgitud põhjenduses 153, oli projekti raames tööd alustatud juba 2008. aasta veebruaris, kui Verne ostis Islandi riigilt viis hoonet. Järgnevalt renoveeris Verne 2008. ja 2009. aastal kaks suurt laohoonet (hooned 868 ja 869), mis moodustasid osa algselt kavandatud mitmehoonelisest kompleksist (62). Kuna kõnealuste (Verne andmekeskuse loomisega otseselt seotud) hoonete omandamist ja renoveerimist käsitatakse alginvesteeringuna, tuleb projekti raames töö alustamise kuupäevaks pidada asjaomaste hoonete ostmise kuupäeva (63). Järelevalveametile ei ole esitatud mingit teavet, mille tõttu ta saa pidada võimalikuks, et Islandi ametiasutused olid enne töö alustamist võtnud kohustuse projekti jaoks abi anda. Vastupidi, tegelikult on Islandi ametiasutused nüüd kinnitanud, et nad ei sõlminud enne 27. septembril 2011. sõlmitud Verne investeerimislepingut Vernega mingit kokkulepet stiimulite andmise kohta. Islandi ametiasutuse sõnul 2009. aastal investeerimislepingu koostamist üksnes alustati, kuid seda ei allkirjastatud, ning seega ei toonud see kaasa mingit õigusmõju. Islandi ametiasutuste väitel ei viidata Verne investeerimislepingus mingile varasemale investeerimislepingule põhjusel, et Vernega ei olnud varasemat investeerimislepingut allkirjastatud.

62

63

| (169) | Menetluse algatamise otsuse põhjendustes 131–134 väljendas järelevalveamet kahtlust selle kohta, kas Verne investeerimisleping vastab 2007. aasta regionaalabi suunistes kehtestatud ergutava mõju tingimusele. Oma vastuses menetluse algatamise otsusele väitsid Islandi ametiasutused, et ilma investeerimislepinguta oleks projektist finantskriisi tõttu loobutud (64). Lisaks leiavad nad, et järelevalveamet peaks järgima lähenemisviisi, mida oma mitmes otsuses on kasutanud Euroopa Komisjon, nimelt mitte esitada vastuväiteid finantseerimisasutustele antava toetuse kohta, mille puhul ei nõuta kokkusobivuse eeltingimusena ergutavat mõju. |
| --- | --- |

(169)

Menetluse algatamise otsuse põhjendustes 131–134 väljendas järelevalveamet kahtlust selle kohta, kas Verne investeerimisleping vastab 2007. aasta regionaalabi suunistes kehtestatud ergutava mõju tingimusele. Oma vastuses menetluse algatamise otsusele väitsid Islandi ametiasutused, et ilma investeerimislepinguta oleks projektist finantskriisi tõttu loobutud (64). Lisaks leiavad nad, et järelevalveamet peaks järgima lähenemisviisi, mida oma mitmes otsuses on kasutanud Euroopa Komisjon, nimelt mitte esitada vastuväiteid finantseerimisasutustele antava toetuse kohta, mille puhul ei nõuta kokkusobivuse eeltingimusena ergutavat mõju.

64

| (170) | Järelevalveamet ei saa selle mõttekäiguga nõustuda. Komisjoni otsuste tegemise praktika finantskriisi kontekstis oli seotud üksnes finantssektorile antava abiga ning selle õigusliku alusena kasutati peamiselt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti b (mis on samaväärne EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punktiga b). Sellistel juhtudel anti abi mõne liikmesriigi majanduses kui tervikus esineva tõsise häire kõrvaldamiseks. Üldkohus on korduvalt märkinud, et seda sätet tuleb kohaldada piiratult (65). Järelevalveamet on seisukohal, et 2007. aasta regionaalabi suuniste alusel ettevõtjatele antava riigiabiga ei saa tõmmata mingeid paralleele, sest viimase eesmärk on konkreetse geograafiliselt piiritletud ala arendamine ja ergutav mõju on peamine kokkusobivuse hindamise põhimõte. Sellest tulenevalt ei saa järelevalveamet käesoleval juhul järgida lähenemisviisi, mida komisjon kasutas finantskriisi tingimustes finantseerimisasutustele antud riigiabi puhul. |
| --- | --- |

(170)

Järelevalveamet ei saa selle mõttekäiguga nõustuda. Komisjoni otsuste tegemise praktika finantskriisi kontekstis oli seotud üksnes finantssektorile antava abiga ning selle õigusliku alusena kasutati peamiselt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkti b (mis on samaväärne EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punktiga b). Sellistel juhtudel anti abi mõne liikmesriigi majanduses kui tervikus esineva tõsise häire kõrvaldamiseks. Üldkohus on korduvalt märkinud, et seda sätet tuleb kohaldada piiratult (65). Järelevalveamet on seisukohal, et 2007. aasta regionaalabi suuniste alusel ettevõtjatele antava riigiabiga ei saa tõmmata mingeid paralleele, sest viimase eesmärk on konkreetse geograafiliselt piiritletud ala arendamine ja ergutav mõju on peamine kokkusobivuse hindamise põhimõte. Sellest tulenevalt ei saa järelevalveamet käesoleval juhul järgida lähenemisviisi, mida komisjon kasutas finantskriisi tingimustes finantseerimisasutustele antud riigiabi puhul.

65

| (171) | Peale selle ei esitanud Islandi ametiasutused mingit teavet, mis oleks põhjendanud abi vajalikkust projekti lõpuleviimise jaoks. Kui projekti ei oleks ilma abita lõpule viidud, nagu Islandi ametiasutused väidavad, oleksid nad pidanud esitama teavet ja tegema analüüsi, mis võimaldaksid järelevalveametil seda väidet kontrollida. Kõnealuses analüüsis tuleks muu hulgas arvesse võtta projekti kasumlikkust abi andmise korral ja ilma selleta, tundlikkuse analüüse ja üksikasjalikke andmeid selle kohta, kuidas finantskriis investeerimisotsust mõjutas. |
| --- | --- |

(171)

Peale selle ei esitanud Islandi ametiasutused mingit teavet, mis oleks põhjendanud abi vajalikkust projekti lõpuleviimise jaoks. Kui projekti ei oleks ilma abita lõpule viidud, nagu Islandi ametiasutused väidavad, oleksid nad pidanud esitama teavet ja tegema analüüsi, mis võimaldaksid järelevalveametil seda väidet kontrollida. Kõnealuses analüüsis tuleks muu hulgas arvesse võtta projekti kasumlikkust abi andmise korral ja ilma selleta, tundlikkuse analüüse ja üksikasjalikke andmeid selle kohta, kuidas finantskriis investeerimisotsust mõjutas.

| (172) | Samuti ei ole Islandi ametiasutused tõendanud, et esineb asjaolusid, mis tagaksid, et kuigi projekti raames alustati tööd enne abi andmist, on ergutava mõju kriteerium sellele vaatamata täidetud (66). |
| --- | --- |

(172)

Samuti ei ole Islandi ametiasutused tõendanud, et esineb asjaolusid, mis tagaksid, et kuigi projekti raames alustati tööd enne abi andmist, on ergutava mõju kriteerium sellele vaatamata täidetud (66).

66

| (173) | Eespool kirjeldatut arvesse võttes teeb järelevalveamet järelduse, et ergutava mõju tingimus ei ole Verne investeerimislepingu puhul täidetud. |
| --- | --- |

(173)

Eespool kirjeldatut arvesse võttes teeb järelevalveamet järelduse, et ergutava mõju tingimus ei ole Verne investeerimislepingu puhul täidetud.

| (174) | See järeldus üksi on piisav otsustamaks, et Verne investeerimisleping ei ole EMP lepinguga kokkusobiv selle lepingu artikli 61 lõike 3 punkti c ja 2007. aasta regionaalabi suuniste alusel. |
| --- | --- |

(174)

See järeldus üksi on piisav otsustamaks, et Verne investeerimisleping ei ole EMP lepinguga kokkusobiv selle lepingu artikli 61 lõike 3 punkti c ja 2007. aasta regionaalabi suuniste alusel.

| (175) | Siiski uurib järelevalveamet terviklikkuse tagamiseks ka lepingu erisätteid ja hindab nende vastavust 2007. aasta regionaalabi suunistes sätestatud tingimustele. |
| --- | --- |

(175)

Siiski uurib järelevalveamet terviklikkuse tagamiseks ka lepingu erisätteid ja hindab nende vastavust 2007. aasta regionaalabi suunistes sätestatud tingimustele.

5.1.4.   Investeerimiskulud ja abi ülemmäär

Investeerimiskulud ja abi ülemmäär

| (176) | Selleks et Verne investeerimislepingu alusel võimaldatud maksumeetmeid saaks iseloomustada investeerimisabina:






  — | peavad need olema seotud konkreetse projekti elluviimisega; |
| --- | --- | --- |

(176)

Selleks et Verne investeerimislepingu alusel võimaldatud maksumeetmeid saaks iseloomustada investeerimisabina:

—

peavad need olema seotud konkreetse projekti elluviimisega;

| — | peab nende aluseks olema piirkonnas investeeritud summa; |
| --- | --- |

—

peab nende aluseks olema piirkonnas investeeritud summa;

| — | peab olema võimalik abi kvantifitseerida; |
| --- | --- |

—

peab olema võimalik abi kvantifitseerida;

| — | peab olema kehtestatud ülemmäär, mida väljendatakse protsendimäärana piirkonda investeeritud summast (67). |
| --- | --- |

—

peab olema kehtestatud ülemmäär, mida väljendatakse protsendimäärana piirkonda investeeritud summast (67).

67

| (177) | Verne investeerimislepingus on investeerimiskulude kogusummaks fikseeritud ligikaudu 675 miljonit USA dollarit. Menetluse algatamise otsuses tegi järelevalveamet esialgse otsuse, et lepingus puudus selge seos investeerimiskulude ja abi vahel. Abikõlblikud kulud ei olnud konkreetselt kindlaks määratud, abi ei olnud kvantifitseeritud ja abi ülemmäära ei olnud täpsustatud. Islandi ametiasutused ei ole esitanud mingit teavet nende esialgsete järelduste ümberlükkamiseks. Kõnealuste elementide puudumine Verne investeerimislepingus on vastuolus 2007. aasta regionaalabi suuniste sätetega. |
| --- | --- |

(177)

Verne investeerimislepingus on investeerimiskulude kogusummaks fikseeritud ligikaudu 675 miljonit USA dollarit. Menetluse algatamise otsuses tegi järelevalveamet esialgse otsuse, et lepingus puudus selge seos investeerimiskulude ja abi vahel. Abikõlblikud kulud ei olnud konkreetselt kindlaks määratud, abi ei olnud kvantifitseeritud ja abi ülemmäära ei olnud täpsustatud. Islandi ametiasutused ei ole esitanud mingit teavet nende esialgsete järelduste ümberlükkamiseks. Kõnealuste elementide puudumine Verne investeerimislepingus on vastuolus 2007. aasta regionaalabi suuniste sätetega.

| (178) | Nagu on juba märgitud eespool põhjenduses 44, väitsid Islandi ametiasutused, et asutus Invest in Iceland koostas enne mis tahes lepingu sõlmimist iga projekti kulude-tulude analüüsi ning stiimulite komitee hindas projektide vastavust õigusaktis nr 99/2010 ja stiimuleid käsitlevas määruses sätestatud abikõlblikkuse kriteeriumidele. |
| --- | --- |

(178)

Nagu on juba märgitud eespool põhjenduses 44, väitsid Islandi ametiasutused, et asutus Invest in Iceland koostas enne mis tahes lepingu sõlmimist iga projekti kulude-tulude analüüsi ning stiimulite komitee hindas projektide vastavust õigusaktis nr 99/2010 ja stiimuleid käsitlevas määruses sätestatud abikõlblikkuse kriteeriumidele.

| (179) | 2007. aasta regionaalabi suunistes on sätestatud järgmine: „[...] investeerimiseks ettenähtud regionaalabi arvutatakse alginvesteeringu projektist tulenevate kas materiaalsetele või immateriaalsetele investeeringutele tehtud kulutuste või investeerimisprojekti poolt vahetult loodud töökohtade (prognoositavate) palgakulude alusel [...]. Abi osatähtsus määratakse kindlaks suhtena võrdlushinda” (68). |
| --- | --- |

(179)

2007. aasta regionaalabi suunistes on sätestatud järgmine: „[...] investeerimiseks ettenähtud regionaalabi arvutatakse alginvesteeringu projektist tulenevate kas materiaalsetele või immateriaalsetele investeeringutele tehtud kulutuste või investeerimisprojekti poolt vahetult loodud töökohtade (prognoositavate) palgakulude alusel [...]. Abi osatähtsus määratakse kindlaks suhtena võrdlushinda” (68).

68

| (180) | Selleks et järelevalveamet saaks hinnata abimeetme kokkusobivust vastavalt 2007. aasta regionaalabi suunistele, peab abi ülemmäär olema selgelt täpsustatud, viidates konkreetsetele abikõlblikele investeerimiskuludele. Asjaolu, et Islandi ametiasutused on loonud kava kohaste projektide abikõlblikkuse järelkontrolli mehhanismi, ei ole järelevalveameti poolse kokkusobivuse hindamise seisukohast oluline, sest selline mehhanism ei taga, et abi osakaal toetuste brutoekvivalendina diskonteeritakse selle väärtuseni ja seda väljendatakse abikõlblike kulude diskonteeritud väärtuse osakaaluna, samuti ei taga see seda, et Verne investeerimislepingus kavandatud abikõlblikud kulud on seotud materiaalsesse varasse tehtud investeerimiskuludega, nagu on ette nähtud 2007. aasta regionaalabi suunistega (69). |
| --- | --- |

(180)

Selleks et järelevalveamet saaks hinnata abimeetme kokkusobivust vastavalt 2007. aasta regionaalabi suunistele, peab abi ülemmäär olema selgelt täpsustatud, viidates konkreetsetele abikõlblikele investeerimiskuludele. Asjaolu, et Islandi ametiasutused on loonud kava kohaste projektide abikõlblikkuse järelkontrolli mehhanismi, ei ole järelevalveameti poolse kokkusobivuse hindamise seisukohast oluline, sest selline mehhanism ei taga, et abi osakaal toetuste brutoekvivalendina diskonteeritakse selle väärtuseni ja seda väljendatakse abikõlblike kulude diskonteeritud väärtuse osakaaluna, samuti ei taga see seda, et Verne investeerimislepingus kavandatud abikõlblikud kulud on seotud materiaalsesse varasse tehtud investeerimiskuludega, nagu on ette nähtud 2007. aasta regionaalabi suunistega (69).

69

| (181) | Eespool kirjeldatut arvesse võttes teeb järelevalveamet järelduse, et Verne investeerimisleping ei ole kooskõlas 2007. aasta regionaalabi suunistes sätestatud tingimustega, sest i) lepingus ei ole täpsustatud abikõlblikke kulusid, mida investeering oleks pidanud kajastama; ii) abi ei ole nõuetekohaselt kvantifitseeritud ja iii) puudub projektiks saadud abi osakaalu arvutamise meetod. |
| --- | --- |

(181)

Eespool kirjeldatut arvesse võttes teeb järelevalveamet järelduse, et Verne investeerimisleping ei ole kooskõlas 2007. aasta regionaalabi suunistes sätestatud tingimustega, sest i) lepingus ei ole täpsustatud abikõlblikke kulusid, mida investeering oleks pidanud kajastama; ii) abi ei ole nõuetekohaselt kvantifitseeritud ja iii) puudub projektiks saadud abi osakaalu arvutamise meetod.

5.1.5.   Täiendav abi kava muutmise korral

Täiendav abi kava muutmise korral

| (182) | Verne investeerimislepingu artikli 23 lõikes 7 on sätestatud Islandi ametiasutuste tingimusteta kohustus anda juhul, kui kava edasised muudatused osutuvad kasulikumateks, abisaajale täiendavat abi sellise projekti jaoks, millele oli kava alusel juba abi antud. |
| --- | --- |

(182)

Verne investeerimislepingu artikli 23 lõikes 7 on sätestatud Islandi ametiasutuste tingimusteta kohustus anda juhul, kui kava edasised muudatused osutuvad kasulikumateks, abisaajale täiendavat abi sellise projekti jaoks, millele oli kava alusel juba abi antud.

| (183) | Selle sättega tagatakse abisaajale õigus saada rohkem abi kui järelevalveameti heakskiidetud kava alusel esialgselt anti. Sellest tulenevalt jääb selline abi kava raamest välja. |
| --- | --- |

(183)

Selle sättega tagatakse abisaajale õigus saada rohkem abi kui järelevalveameti heakskiidetud kava alusel esialgselt anti. Sellest tulenevalt jääb selline abi kava raamest välja.

| (184) | Järelevalveamet teeb järelduse, et eespool antud sätte alusel antud mis tahes abi tuleks liigitada tegevusabiks, sest see ei ole seotud alginvesteeringuga. Selline tegevusabi on EMP lepinguga kokkusobimatu. Eelkõige ei antud abi eelnevalt määratletud abikõlblike kulutuste jaoks, nagu on ette nähtud 2007. aasta regionaalabi suuniste punktiga 66. |
| --- | --- |

(184)

Järelevalveamet teeb järelduse, et eespool antud sätte alusel antud mis tahes abi tuleks liigitada tegevusabiks, sest see ei ole seotud alginvesteeringuga. Selline tegevusabi on EMP lepinguga kokkusobimatu. Eelkõige ei antud abi eelnevalt määratletud abikõlblike kulutuste jaoks, nagu on ette nähtud 2007. aasta regionaalabi suuniste punktiga 66.

5.1.6.   Järeldus Verne investeerimislepingu kohta

Järeldus Verne investeerimislepingu kohta

| (185) | Eespool kirjeldatu põhjal teeb järelevalveamet järelduse, et Verne investeerimislepingu alusel antud mis tahes abi on uus erakorraline riigiabi, mis ei ole EMP lepinguga kokkusobiv kõnealuse lepingu artikli 61 lõike 3 punkti c alusel. |
| --- | --- |

(185)

Eespool kirjeldatu põhjal teeb järelevalveamet järelduse, et Verne investeerimislepingu alusel antud mis tahes abi on uus erakorraline riigiabi, mis ei ole EMP lepinguga kokkusobiv kõnealuse lepingu artikli 61 lõike 3 punkti c alusel.

5.2.   
  Kísilfélagiði investeerimisleping

Kísilfélagiði investeerimisleping

5.2.1.   Täiendava määrusega tehtud muudatuste mõju

Täiendava määrusega tehtud muudatuste mõju

| (186) | Kísilfélagiði investeerimisleping käsitleb Reykjanesbæri omavalitsusüksuses Helguvíkis ränitehase ehitamist kahes või enamas etapis. |
| --- | --- |

(186)

Kísilfélagiði investeerimisleping käsitleb Reykjanesbæri omavalitsusüksuses Helguvíkis ränitehase ehitamist kahes või enamas etapis.

| (187) | Menetluse algatamise otsuses asus järelevalveamet esialgsele seisukohale, et Kísilfélagiði investeerimislepingus viidatakse varasemale lepingule, mille samad pooled sõlmisid sama projekti kohta 29. mail 2009 (70). Nagu Kísilfélagiði investeerimislepingu preambulis on selgelt osutatud, „[...] käsitati 29. mail 2009 sõlmitud investeerimislepingut esimese sammuna poolte vahel terviklikuma investeerimislepingu sõlmimise suunas” ning „[s]eepärast on käesolev investeerimisleping varasema, 29. mai 2009. aasta investeerimislepingu järelleping” (71). |
| --- | --- |

(187)

Menetluse algatamise otsuses asus järelevalveamet esialgsele seisukohale, et Kísilfélagiði investeerimislepingus viidatakse varasemale lepingule, mille samad pooled sõlmisid sama projekti kohta 29. mail 2009 (70). Nagu Kísilfélagiði investeerimislepingu preambulis on selgelt osutatud, „[...] käsitati 29. mail 2009 sõlmitud investeerimislepingut esimese sammuna poolte vahel terviklikuma investeerimislepingu sõlmimise suunas” ning „[s]eepärast on käesolev investeerimisleping varasema, 29. mai 2009. aasta investeerimislepingu järelleping” (71).

70

71

| (188) | Peale selle on 29. mai 2009. aasta lepingu artikli 2 lõikes 2 täpsustatud, et „[t]erviklik leping sisaldab sätteid, mis käsitlevad muu hulgas põhivara amortisatsiooni ja mahakandmist ning muid raamatupidamisstandardeid, vabastust riigilõivudest, ettevõtja, Tomahawki ja investorite maksumäära ja üldist maksustamist, impordi- ja eksporditollimakse, aktsiisimakse jne”. Lisaks on selle artikli 1 lõikes 1 (f.1) sätestatud, et „[k]äesoleva investeerimislepingu ja järgneva tervikliku investeerimislepingu tähtaeg on vähemalt 20 aastat alates täitmisest [...]. Käesolev investeerimisleping asendatakse tervikliku investeerimislepinguga ja seepärast lõpeb see siis, kui terviklik investeerimisleping muutub õiguslikult siduvaks [...]”. |
| --- | --- |

(188)

Peale selle on 29. mai 2009. aasta lepingu artikli 2 lõikes 2 täpsustatud, et „[t]erviklik leping sisaldab sätteid, mis käsitlevad muu hulgas põhivara amortisatsiooni ja mahakandmist ning muid raamatupidamisstandardeid, vabastust riigilõivudest, ettevõtja, Tomahawki ja investorite maksumäära ja üldist maksustamist, impordi- ja eksporditollimakse, aktsiisimakse jne”. Lisaks on selle artikli 1 lõikes 1 (f.1) sätestatud, et „[k]äesoleva investeerimislepingu ja järgneva tervikliku investeerimislepingu tähtaeg on vähemalt 20 aastat alates täitmisest [...]. Käesolev investeerimisleping asendatakse tervikliku investeerimislepinguga ja seepärast lõpeb see siis, kui terviklik investeerimisleping muutub õiguslikult siduvaks [...]”.

| (189) | Islandi ametiasutused on märkinud, et täiendava määrusega kavas tehtud muudatused olid suunatud Becromali investeerimislepingule ja et kava alusel ei antud toetust ühelegi muule enne kava jõustumist algatatud projektile. |
| --- | --- |

(189)

Islandi ametiasutused on märkinud, et täiendava määrusega kavas tehtud muudatused olid suunatud Becromali investeerimislepingule ja et kava alusel ei antud toetust ühelegi muule enne kava jõustumist algatatud projektile.

| (190) | Kuigi Kísilfélagið oli sõlminud Islandi ametiasutustega lepingu enne kava jõustumist, ei olnud selleks ajaks, mil Kísilfélagiði investeerimisleping kava alusel sõlmiti, 2009. aasta projektiga ette nähtud tööd veel alustatud. Arvestades, et ergutava mõju kriteerium on täidetud, oleks projektil seepärast olnud õigus saada kava kohaseid stiimuleid, sõltumata täiendava määrusega kehtestatud muudatustest. Peale selle ei toonud täiendava määrusega stiimuleid käsitleva määruse artiklites 8 ja 20 tehtud muudatused Kísilfélagiðile mingit kasu. |
| --- | --- |

(190)

Kuigi Kísilfélagið oli sõlminud Islandi ametiasutustega lepingu enne kava jõustumist, ei olnud selleks ajaks, mil Kísilfélagiði investeerimisleping kava alusel sõlmiti, 2009. aasta projektiga ette nähtud tööd veel alustatud. Arvestades, et ergutava mõju kriteerium on täidetud, oleks projektil seepärast olnud õigus saada kava kohaseid stiimuleid, sõltumata täiendava määrusega kehtestatud muudatustest. Peale selle ei toonud täiendava määrusega stiimuleid käsitleva määruse artiklites 8 ja 20 tehtud muudatused Kísilfélagiðile mingit kasu.

| (191) | Sellest tulenevalt teeb järelevalveamet järelduse, et täiendava määrusega kehtestatud muudatused ei mõjutanud Kísilfélagiði investeerimislepingut. |
| --- | --- |

(191)

Sellest tulenevalt teeb järelevalveamet järelduse, et täiendava määrusega kehtestatud muudatused ei mõjutanud Kísilfélagiði investeerimislepingut.

5.2.2.   Ergutav mõju

Ergutav mõju

| (192) | Järelevalveamet märgib, et nagu Islandi ametiasutused kinnitasid, ei ole töö projekti raames veel alanud. Peale selle ei ole selge, kas see kunagi algab. Järelevalveamet ei ole teadlik sellest, et Kísilfélagiði projekti raames oleks ehitus alanud või et seadmete tellimiseks oleks võetud kindlaid kohustusi. Seepärast ei antud mingit abi enne seda, kui abisaaja oli projektiga tööd alustanud. |
| --- | --- |

(192)

Järelevalveamet märgib, et nagu Islandi ametiasutused kinnitasid, ei ole töö projekti raames veel alanud. Peale selle ei ole selge, kas see kunagi algab. Järelevalveamet ei ole teadlik sellest, et Kísilfélagiði projekti raames oleks ehitus alanud või et seadmete tellimiseks oleks võetud kindlaid kohustusi. Seepärast ei antud mingit abi enne seda, kui abisaaja oli projektiga tööd alustanud.

| (193) | Sellest tulenevalt teeb järelevalveamet järelduse, et Kísilfélagiði investeerimislepingu puhul on kava ergutava mõju tingimus täidetud. |
| --- | --- |

(193)

Sellest tulenevalt teeb järelevalveamet järelduse, et Kísilfélagiði investeerimislepingu puhul on kava ergutava mõju tingimus täidetud.

5.2.3.   Investeerimiskulud ja abi ülemmäär

Investeerimiskulud ja abi ülemmäär

| (194) | Kuigi Kísilfélagiði investeerimisleping vastab kava ergutava mõju tingimusele, nõustuvad Islandi ametiasutused järelevalveameti esialgse järeldusega, mille kohaselt Kísilfélagiði investeerimislepinguga anti täiendavaid stiimuleid, mis jäid väljapoole heakskiidetud kava raame (72). |
| --- | --- |

(194)

Kuigi Kísilfélagiði investeerimisleping vastab kava ergutava mõju tingimusele, nõustuvad Islandi ametiasutused järelevalveameti esialgse järeldusega, mille kohaselt Kísilfélagiði investeerimislepinguga anti täiendavaid stiimuleid, mis jäid väljapoole heakskiidetud kava raame (72).

72

| (195) | Kísilfélagiði investeerimislepinguga nähti ette ränimetalli tootmise tehase ehitamine kolme aasta jooksul kahes või enamas etapis. Lepingus ei ole sätestatud tehase ehitamise algus- ega lõpukuupäeva, samuti ei ole selles täpsustatud kõnealuse ehituse jaoks vajalikke samme. Lisaks ei viidata lepingus abikõlblikele investeerimiskuludele ega täpsustata abi osakaalu ja abi ülemmäära. Lähtudes mutatis mutandis eespool põhjendustes 176–181 Verne investeerimislepingu puhul esitatud arutluskäigust, leiab järelevalveamet, et kõnealused elemendid mõjutavad Kísilfélagiði investeerimislepingu kui terviku kokkusobivuse hindamist ning selle tulemusel peaks neid hindama lepingu eristamatu osana. |
| --- | --- |

(195)

Kísilfélagiði investeerimislepinguga nähti ette ränimetalli tootmise tehase ehitamine kolme aasta jooksul kahes või enamas etapis. Lepingus ei ole sätestatud tehase ehitamise algus- ega lõpukuupäeva, samuti ei ole selles täpsustatud kõnealuse ehituse jaoks vajalikke samme. Lisaks ei viidata lepingus abikõlblikele investeerimiskuludele ega täpsustata abi osakaalu ja abi ülemmäära. Lähtudes mutatis mutandis eespool põhjendustes 176–181 Verne investeerimislepingu puhul esitatud arutluskäigust, leiab järelevalveamet, et kõnealused elemendid mõjutavad Kísilfélagiði investeerimislepingu kui terviku kokkusobivuse hindamist ning selle tulemusel peaks neid hindama lepingu eristamatu osana.

mutatis mutandis

| (196) | Eespool kirjeldatut arvesse võttes teeb järelevalveamet järelduse, et Kísilfélagiði investeerimisleping ei vasta täielikult 2007. aasta regionaalabi suunistes sätestatud tingimustele, sest i) lepingus ei ole täpsustatud abikõlblikke kulusid, mida investeering oleks pidanud kajastama; ii) abi ei ole nõuetekohaselt kvantifitseeritud ja iii) puudub projektiks saadud abi osakaalu arvutamise meetod. |
| --- | --- |

(196)

Eespool kirjeldatut arvesse võttes teeb järelevalveamet järelduse, et Kísilfélagiði investeerimisleping ei vasta täielikult 2007. aasta regionaalabi suunistes sätestatud tingimustele, sest i) lepingus ei ole täpsustatud abikõlblikke kulusid, mida investeering oleks pidanud kajastama; ii) abi ei ole nõuetekohaselt kvantifitseeritud ja iii) puudub projektiks saadud abi osakaalu arvutamise meetod.

| (197) | Seetõttu tuleb Kísilfélagiði investeerimislepingut käsitada uue erakorralise abina, mis jääb väljapoole heakskiidetud kava raame. |
| --- | --- |

(197)

Seetõttu tuleb Kísilfélagiði investeerimislepingut käsitada uue erakorralise abina, mis jääb väljapoole heakskiidetud kava raame.

5.2.4.   Täiendav abi kava muutmise korral

Täiendav abi kava muutmise korral

| (198) | Kísilfélagiði investeerimislepingu artikli 22 lõikes 8 on sätestatud Islandi ametiasutuste tingimusteta kohustus anda juhul, kui kava edasised muudatused osutuvad kasulikumateks, abisaajale täiendavat abi sellise projekti jaoks, millele oli kava alusel juba abi antud. |
| --- | --- |

(198)

Kísilfélagiði investeerimislepingu artikli 22 lõikes 8 on sätestatud Islandi ametiasutuste tingimusteta kohustus anda juhul, kui kava edasised muudatused osutuvad kasulikumateks, abisaajale täiendavat abi sellise projekti jaoks, millele oli kava alusel juba abi antud.

| (199) | Selle sättega tagatakse abisaajale õigus saada rohkem abi kui järelevalveameti heakskiidetud kava alusel esialgselt anti. Sellest tulenevalt jääb selline abi kava raamest välja. Islandi ametiasutused on kinnitanud, et nad nõustuvad järelevalveameti seisukohaga, et kava selline kohaldamine ei ole kooskõlas heakskiidetud kavaga. Seepärast kohustusid nad selle sätte lepingust välja jätma. Sellest hoolimata ei teavitanud Islandi ametiasutused järelevalveametit kõnealusest erakorralisest meetmest, nagu nad protokolli nr 3 I osa artikli 1 lõike 3 kohaselt oleksid pidanud tegema. |
| --- | --- |

(199)

Selle sättega tagatakse abisaajale õigus saada rohkem abi kui järelevalveameti heakskiidetud kava alusel esialgselt anti. Sellest tulenevalt jääb selline abi kava raamest välja. Islandi ametiasutused on kinnitanud, et nad nõustuvad järelevalveameti seisukohaga, et kava selline kohaldamine ei ole kooskõlas heakskiidetud kavaga. Seepärast kohustusid nad selle sätte lepingust välja jätma. Sellest hoolimata ei teavitanud Islandi ametiasutused järelevalveametit kõnealusest erakorralisest meetmest, nagu nad protokolli nr 3 I osa artikli 1 lõike 3 kohaselt oleksid pidanud tegema.

| (200) | Järelevalveamet leiab, et eespool antud sätte alusel antud mis tahes abi tuleks liigitada tegevusabiks, sest see ei ole seotud alginvesteeringuga. Esmapilgul on selline tegevusabi EMP lepinguga kokkusobimatu ning järelevalveametile ei ole esitatud mingeid andmeid ega argumente põhjuste kohta, miks see võiks siiski kokkusobiv olla. Eelkõige ei võetud meetmeid seoses eelnevalt määratletud abikõlblike kulutustega, nagu on ette nähtud 2007. aasta regionaalabi suuniste punktiga 66. |
| --- | --- |

(200)

Järelevalveamet leiab, et eespool antud sätte alusel antud mis tahes abi tuleks liigitada tegevusabiks, sest see ei ole seotud alginvesteeringuga. Esmapilgul on selline tegevusabi EMP lepinguga kokkusobimatu ning järelevalveametile ei ole esitatud mingeid andmeid ega argumente põhjuste kohta, miks see võiks siiski kokkusobiv olla. Eelkõige ei võetud meetmeid seoses eelnevalt määratletud abikõlblike kulutustega, nagu on ette nähtud 2007. aasta regionaalabi suuniste punktiga 66.

5.2.5.   Järeldus Kísilfélagiði investeerimislepingu kohta

Järeldus Kísilfélagiði investeerimislepingu kohta

| (201) | Eespool kirjeldatu põhjal teeb järelevalveamet järelduse, et Kísilfélagiði investeerimisleping vastab 2007. aasta regionaalabi suunistes sätestatud ergutava mõju tingimusele ja seepärast oli Kísilfélagiðil õigus kava alusel abi saada. |
| --- | --- |

(201)

Eespool kirjeldatu põhjal teeb järelevalveamet järelduse, et Kísilfélagiði investeerimisleping vastab 2007. aasta regionaalabi suunistes sätestatud ergutava mõju tingimusele ja seepärast oli Kísilfélagiðil õigus kava alusel abi saada.

| (202) | Lisaks teeb järelevalveamet aga järelduse, et Kísilfélagiði investeerimisleping ei vasta 2007. aasta regionaalabi suunistes sätestatud tingimustele, sest selles ei viidata ei abikõlblikele investeerimiskuludele ega abi osakaalule ja abi ülemmäärale. Seega leiab järelevalveamet, et Kísilfélagiði investeerimislepingu alusel antud abi näol on tegemist kokkusobimatu riigiabiga EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punkti c alusel. |
| --- | --- |

(202)

Lisaks teeb järelevalveamet aga järelduse, et Kísilfélagiði investeerimisleping ei vasta 2007. aasta regionaalabi suunistes sätestatud tingimustele, sest selles ei viidata ei abikõlblikele investeerimiskuludele ega abi osakaalule ja abi ülemmäärale. Seega leiab järelevalveamet, et Kísilfélagiði investeerimislepingu alusel antud abi näol on tegemist kokkusobimatu riigiabiga EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punkti c alusel.

5.3.   
  Thorsili investeerimisleping

Thorsili investeerimisleping

5.3.1.   Erakorraline abimeede

Erakorraline abimeede

| (203) | Järelevalveametile kättesaadava teabe kohaselt ei ole Thorsili investeerimisleping seotud ühegi muu varasema investeerimislepinguga. |
| --- | --- |

(203)

Järelevalveametile kättesaadava teabe kohaselt ei ole Thorsili investeerimisleping seotud ühegi muu varasema investeerimislepinguga.

| (204) | Sellest hoolimata väljendas järelevalveamet menetluse algatamise otsuses kahtlust, et Thorsili investeerimislepingu artikli 15 lõikega 3 nähti ette heakskiidetud kava raamest välja jääva abi andmine (73). |
| --- | --- |

(204)

Sellest hoolimata väljendas järelevalveamet menetluse algatamise otsuses kahtlust, et Thorsili investeerimislepingu artikli 15 lõikega 3 nähti ette heakskiidetud kava raamest välja jääva abi andmine (73).

73

| (205) | Nagu on märgitud eespool põhjendustes 33–34, nõustuvad Islandi ametiasutused järelevalveameti esialgse järeldusega, et lepinguga nähti ette kavaga lubatust rohkem stiimuleid. |
| --- | --- |

(205)

Nagu on märgitud eespool põhjendustes 33–34, nõustuvad Islandi ametiasutused järelevalveameti esialgse järeldusega, et lepinguga nähti ette kavaga lubatust rohkem stiimuleid.

| (206) | Kuna leping on juba jõustunud, ei saa järelevalveamet igal juhul välistada võimalust, et abi anti väljaspool heakskiidetud kava. Seega hindab järelevalveamet Thorsili investeerimislepingu artikli 15 lõikega 3 ette nähtud täiendavaid stiimuleid kui erakorralist abi. |
| --- | --- |

(206)

Kuna leping on juba jõustunud, ei saa järelevalveamet igal juhul välistada võimalust, et abi anti väljaspool heakskiidetud kava. Seega hindab järelevalveamet Thorsili investeerimislepingu artikli 15 lõikega 3 ette nähtud täiendavaid stiimuleid kui erakorralist abi.

5.3.2.   Ergutav mõju

Ergutav mõju

| (207) | Thorsili investeerimisleping allkirjastati 30. detsembril 2010. Leping käsitleb Ölfusi omavalitsusüksusesse ehitatavat ränimetalli tootmise tehast, mille aastane tootmisvõimsus on 50 000 tonni. |
| --- | --- |

(207)

Thorsili investeerimisleping allkirjastati 30. detsembril 2010. Leping käsitleb Ölfusi omavalitsusüksusesse ehitatavat ränimetalli tootmise tehast, mille aastane tootmisvõimsus on 50 000 tonni.

| (208) | Islandi ametiasutuste sõnul pidi tehas tööd alustama 2014. aasta oktoobris. Tehase ehitamine ei ole aga siiani alanud ja ei ole kindel, kas projekt viiakse ellu. Seepärast on selge, et mingit abi ei antud enne, kui abisaaja oli projektiga tööd alustanud. Sellest tulenevalt teeb järelevalveamet järelduse, et Thorsili investeerimislepingu puhul on ergutava mõju tingimus täidetud. |
| --- | --- |

(208)

Islandi ametiasutuste sõnul pidi tehas tööd alustama 2014. aasta oktoobris. Tehase ehitamine ei ole aga siiani alanud ja ei ole kindel, kas projekt viiakse ellu. Seepärast on selge, et mingit abi ei antud enne, kui abisaaja oli projektiga tööd alustanud. Sellest tulenevalt teeb järelevalveamet järelduse, et Thorsili investeerimislepingu puhul on ergutava mõju tingimus täidetud.

5.3.3.   Investeerimiskulud ja abi ülemmäär

Investeerimiskulud ja abi ülemmäär

| (209) | Thorsili investeerimislepinguga nähti ette Ölfusi omavalitsusüksuses ränimetalli tootmise tehase ehitamine, mis pidi alustama tootmist 1. oktoobril 2014. Lepingus ei ole aga sätestatud tehase ehitamise algus- ega lõpukuupäeva, samuti ei ole selles täpsustatud kõnealuse ehituse jaoks vajalikke samme. Lisaks ei viidata lepingus abikõlblikele investeerimiskuludele või investeeringu kogukuludele ega täpsustata abi osakaalu või abi ülemmäära. |
| --- | --- |

(209)

Thorsili investeerimislepinguga nähti ette Ölfusi omavalitsusüksuses ränimetalli tootmise tehase ehitamine, mis pidi alustama tootmist 1. oktoobril 2014. Lepingus ei ole aga sätestatud tehase ehitamise algus- ega lõpukuupäeva, samuti ei ole selles täpsustatud kõnealuse ehituse jaoks vajalikke samme. Lisaks ei viidata lepingus abikõlblikele investeerimiskuludele või investeeringu kogukuludele ega täpsustata abi osakaalu või abi ülemmäära.

| (210) | Lähtudes mutatis mutandis eespool põhjendustes 176–181 Verne investeerimislepingu puhul esitatud arutluskäigust, leiab järelevalveamet, et kõnealused elemendid mõjutavad Thorsili investeerimislepingu kui terviku kokkusobivuse hindamist ning seetõttu peaks neid hindama lepingu eristamatu osana. |
| --- | --- |

(210)

Lähtudes mutatis mutandis eespool põhjendustes 176–181 Verne investeerimislepingu puhul esitatud arutluskäigust, leiab järelevalveamet, et kõnealused elemendid mõjutavad Thorsili investeerimislepingu kui terviku kokkusobivuse hindamist ning seetõttu peaks neid hindama lepingu eristamatu osana.

mutatis mutandis

| (211) | Eespool kirjeldatut arvesse võttes teeb järelevalveamet järelduse, et Thorsili investeerimisleping ei vasta täielikult 2007. aasta regionaalabi suunistes sätestatud tingimustele, sest i) lepingus ei ole täpsustatud abikõlblikke kulusid, mida investeering oleks pidanud kajastama; ii) abi ei ole nõuetekohaselt kvantifitseeritud ja iii) puudub projektiks saadud abi osakaalu arvutamise meetod. |
| --- | --- |

(211)

Eespool kirjeldatut arvesse võttes teeb järelevalveamet järelduse, et Thorsili investeerimisleping ei vasta täielikult 2007. aasta regionaalabi suunistes sätestatud tingimustele, sest i) lepingus ei ole täpsustatud abikõlblikke kulusid, mida investeering oleks pidanud kajastama; ii) abi ei ole nõuetekohaselt kvantifitseeritud ja iii) puudub projektiks saadud abi osakaalu arvutamise meetod.

| (212) | Seetõttu tuleb Thorsili investeerimislepingut käsitada uue erakorralise abina, mis jääb heakskiidetud kava raamest välja. |
| --- | --- |

(212)

Seetõttu tuleb Thorsili investeerimislepingut käsitada uue erakorralise abina, mis jääb heakskiidetud kava raamest välja.

5.3.4.   Maksuvabastuste kestuse pikendamise võimalus

Maksuvabastuste kestuse pikendamise võimalus

| (213) | Thorsili investeerimislepingu artikli 15 lõikes 3 sätestatakse võimalus pikendada heakskiidetud kavaga ette nähtud abiperioodi maksimaalset kestust. Järelevalveametit ei teavitatud sellest täiendavast erakorralisest stimuleerivast meetmest, nagu oleks pidanud tegema protokolli nr 3 I osa artikli 1 lõike 3 alusel. |
| --- | --- |

(213)

Thorsili investeerimislepingu artikli 15 lõikes 3 sätestatakse võimalus pikendada heakskiidetud kavaga ette nähtud abiperioodi maksimaalset kestust. Järelevalveametit ei teavitatud sellest täiendavast erakorralisest stimuleerivast meetmest, nagu oleks pidanud tegema protokolli nr 3 I osa artikli 1 lõike 3 alusel.

| (214) | Abiperioodi pikendamise võimalus ei ole seotud alginvesteeringuga, selle asemel vähendab see kulusid, mida Thorsil oleks pidanud kandma oma igapäevase äritegevuse käigus. Seetõttu kujutab see endast tegevusabi. Esmapilgul on selline tegevusabi EMP lepinguga kokkusobimatu ning järelevalveametile ei ole esitatud mingeid andmeid ega argumente põhjuste kohta, miks see võiks siiski kokkusobiv olla. Eelkõige ei ole võetud meetmed seotud eelnevalt määratletud abikõlblike kulutustega, nagu on ette nähtud 2007. aasta regionaalabi suuniste punktiga 66. |
| --- | --- |

(214)

Abiperioodi pikendamise võimalus ei ole seotud alginvesteeringuga, selle asemel vähendab see kulusid, mida Thorsil oleks pidanud kandma oma igapäevase äritegevuse käigus. Seetõttu kujutab see endast tegevusabi. Esmapilgul on selline tegevusabi EMP lepinguga kokkusobimatu ning järelevalveametile ei ole esitatud mingeid andmeid ega argumente põhjuste kohta, miks see võiks siiski kokkusobiv olla. Eelkõige ei ole võetud meetmed seotud eelnevalt määratletud abikõlblike kulutustega, nagu on ette nähtud 2007. aasta regionaalabi suuniste punktiga 66.

5.3.5.   Järeldus Thorsili investeerimislepingu kohta

Järeldus Thorsili investeerimislepingu kohta

| (215) | Eespool kirjeldatu põhjal teeb järelevalveamet järelduse, et Thorsili investeerimisleping vastab 2007. aasta regionaalabi suunistes sätestatud ergutava mõju tingimusele ja seepärast oli Thorsilil õigus kava alusel abi saada. |
| --- | --- |

(215)

Eespool kirjeldatu põhjal teeb järelevalveamet järelduse, et Thorsili investeerimisleping vastab 2007. aasta regionaalabi suunistes sätestatud ergutava mõju tingimusele ja seepärast oli Thorsilil õigus kava alusel abi saada.

| (216) | Lisaks teeb järelevalveamet järelduse, et Thorsili investeerimisleping ei vasta 2007. aasta regionaalabi suunistes sätestatud tingimustele, sest selles ei viidata ei abikõlblikele investeerimiskuludele ega abi osakaalule ja abi ülemmäärale. Seega leiab järelevalveamet, et Thorsili investeerimislepingu alusel antud abi näol on tegemist kokkusobimatu riigiabiga EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punkti c alusel. |
| --- | --- |

(216)

Lisaks teeb järelevalveamet järelduse, et Thorsili investeerimisleping ei vasta 2007. aasta regionaalabi suunistes sätestatud tingimustele, sest selles ei viidata ei abikõlblikele investeerimiskuludele ega abi osakaalule ja abi ülemmäärale. Seega leiab järelevalveamet, et Thorsili investeerimislepingu alusel antud abi näol on tegemist kokkusobimatu riigiabiga EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punkti c alusel.

5.4.   
  GMR Endurvinnslani investeerimisleping

GMR Endurvinnslani investeerimisleping

5.4.1.   Erakorraline meede

Erakorraline meede

| (217) | Järelevalveametile kättesaadava teabe kohaselt ei ole GMR Endurvinnslani investeerimisleping seotud ühegi muu varasema investeerimislepinguga. |
| --- | --- |

(217)

Järelevalveametile kättesaadava teabe kohaselt ei ole GMR Endurvinnslani investeerimisleping seotud ühegi muu varasema investeerimislepinguga.

| (218) | Sellest hoolimata väljendas järelevalveamet menetluse algatamise otsuses kahtlust, et GMR Endurvinnslani investeerimislepingu artikli 22 lõikega 7 nähti ette heakskiidetud kava raamest välja jääva abi andmine (74) |
| --- | --- |

(218)

Sellest hoolimata väljendas järelevalveamet menetluse algatamise otsuses kahtlust, et GMR Endurvinnslani investeerimislepingu artikli 22 lõikega 7 nähti ette heakskiidetud kava raamest välja jääva abi andmine (74)

74

| (219) | Nagu on märgitud eespool põhjendustes 33–34, nõustuvad Islandi ametiasutused järelevalveameti esialgse järeldusega, et lepinguga nähti ette kavaga lubatust rohkem stiimuleid. |
| --- | --- |

(219)

Nagu on märgitud eespool põhjendustes 33–34, nõustuvad Islandi ametiasutused järelevalveameti esialgse järeldusega, et lepinguga nähti ette kavaga lubatust rohkem stiimuleid.

| (220) | Kuna leping on juba jõustunud, ei saa järelevalveamet igal juhul välistada võimalust, et abi anti väljaspool heakskiidetud kava. Seega hindab järelevalveamet lepingu artikli 22 lõikega 7 ette nähtud täiendavaid stiimuleid kui erakorralist abi. |
| --- | --- |

(220)

Kuna leping on juba jõustunud, ei saa järelevalveamet igal juhul välistada võimalust, et abi anti väljaspool heakskiidetud kava. Seega hindab järelevalveamet lepingu artikli 22 lõikega 7 ette nähtud täiendavaid stiimuleid kui erakorralist abi.

5.4.2.   Ergutav mõju

Ergutav mõju

| (221) | 7. mail 2012 sõlmisid Islandi ametiasutused GMR Endurvinnslaniga lepingu maksuvabastuste andmise kohta seoses ümbertöötlemistehase ehitamisega Hvalfjarðarsveiti omavalitsusüksuses Grundartangis. Lepingus on täpsustatud, et GMR kavatses alustada tootmist 2012. aasta lõpus ja tehase täies ulatuses kasutusele võtta 2014. aastal. |
| --- | --- |

(221)

7. mail 2012 sõlmisid Islandi ametiasutused GMR Endurvinnslaniga lepingu maksuvabastuste andmise kohta seoses ümbertöötlemistehase ehitamisega Hvalfjarðarsveiti omavalitsusüksuses Grundartangis. Lepingus on täpsustatud, et GMR kavatses alustada tootmist 2012. aasta lõpus ja tehase täies ulatuses kasutusele võtta 2014. aastal.

| (222) | Nagu Islandi ametiasutused kinnitasid, ei antud abi enne, kui abisaaja oli projektiga tööd alustanud. |
| --- | --- |

(222)

Nagu Islandi ametiasutused kinnitasid, ei antud abi enne, kui abisaaja oli projektiga tööd alustanud.

| (223) | Sellest tulenevalt teeb järelevalveamet järelduse, et GMR Endurvinnslani investeerimislepingu puhul on ergutava mõju tingimus täidetud. |
| --- | --- |

(223)

Sellest tulenevalt teeb järelevalveamet järelduse, et GMR Endurvinnslani investeerimislepingu puhul on ergutava mõju tingimus täidetud.

| (224) | Sellest hoolimata peab järelevalveamet kontrollima, kas teatavad lepingu elemendid vastavad 2007. aasta regionaalabi suunistes sätestatud kriteeriumidele. |
| --- | --- |

(224)

Sellest hoolimata peab järelevalveamet kontrollima, kas teatavad lepingu elemendid vastavad 2007. aasta regionaalabi suunistes sätestatud kriteeriumidele.

5.4.3.   Investeerimiskulud ja abi ülemmäär

Investeerimiskulud ja abi ülemmäär

| (225) | Lepingus ei viidata abikõlblikele investeerimiskuludele ega täpsustata abi osakaalu või abi ülemmäära. |
| --- | --- |

(225)

Lepingus ei viidata abikõlblikele investeerimiskuludele ega täpsustata abi osakaalu või abi ülemmäära.

| (226) | Lähtudes mutatis mutandis eespool põhjendustes 176–181 Verne investeerimislepingu puhul esitatud arutluskäigust, leiab järelevalveamet, et kõnealused elemendid mõjutavad GMR Endurvinnslani investeerimislepingu kui terviku kokkusobivuse hindamist ning selle tulemusel peaks neid hindama lepingu eristamatu osana. |
| --- | --- |

(226)

Lähtudes mutatis mutandis eespool põhjendustes 176–181 Verne investeerimislepingu puhul esitatud arutluskäigust, leiab järelevalveamet, et kõnealused elemendid mõjutavad GMR Endurvinnslani investeerimislepingu kui terviku kokkusobivuse hindamist ning selle tulemusel peaks neid hindama lepingu eristamatu osana.

mutatis mutandis

| (227) | Eespool kirjeldatut arvesse võttes teeb järelevalveamet järelduse, et GMR Endurvinnslani investeerimisleping ei vasta täielikult 2007. aasta regionaalabi suunistes sätestatud tingimustele, sest i) lepingus ei ole täpsustatud abikõlblikke kulusid, mida investeering oleks pidanud kajastama; ii) abi ei ole nõuetekohaselt kvantifitseeritud ja iii) puudub projektiks saadud abi osakaalu arvutamise meetod. |
| --- | --- |

(227)

Eespool kirjeldatut arvesse võttes teeb järelevalveamet järelduse, et GMR Endurvinnslani investeerimisleping ei vasta täielikult 2007. aasta regionaalabi suunistes sätestatud tingimustele, sest i) lepingus ei ole täpsustatud abikõlblikke kulusid, mida investeering oleks pidanud kajastama; ii) abi ei ole nõuetekohaselt kvantifitseeritud ja iii) puudub projektiks saadud abi osakaalu arvutamise meetod.

| (228) | Seetõttu tuleb GMR Endurvinnslani investeerimislepingut käsitada uue erakorralise abina, mis jääb heakskiidetud kava raamest välja. |
| --- | --- |

(228)

Seetõttu tuleb GMR Endurvinnslani investeerimislepingut käsitada uue erakorralise abina, mis jääb heakskiidetud kava raamest välja.

5.4.4.   Täiendav abi kava muutmise korral

Täiendav abi kava muutmise korral

| (229) | GMR Endurvinnslani investeerimislepingu artikli 22 lõige 7 sisaldab Kísilfélagiði investeerimislepinguga (vt põhjendused 198–200) identset klauslit tingimusteta õiguse kohta taotleda kava laiendamise korral rohkem abi. |
| --- | --- |

(229)

GMR Endurvinnslani investeerimislepingu artikli 22 lõige 7 sisaldab Kísilfélagiði investeerimislepinguga (vt põhjendused 198–200) identset klauslit tingimusteta õiguse kohta taotleda kava laiendamise korral rohkem abi.

| (230) | Nagu on märgitud eespool põhjenduses 199, tagatakse abisaajale selle sättega õigus saada rohkem abi kui kava alusel esialgselt anti. Sellest tulenevalt jääb selline abi kava raamest välja. Islandi ametiasutused on kinnitanud, et nad nõustuvad järelevalveameti seisukohaga, et kava selline kohaldamine ei ole kooskõlas heakskiidetud kavaga, ning seepärast kohustusid nad selle sätte lepingust välja jätma. Sellest hoolimata ei teavitanud Islandi ametiasutused järelevalveametit kõnealusest erakorralisest meetmest, nagu nad protokolli nr 3 I osa artikli 1 lõike 3 kohaselt oleksid pidanud tegema. |
| --- | --- |

(230)

Nagu on märgitud eespool põhjenduses 199, tagatakse abisaajale selle sättega õigus saada rohkem abi kui kava alusel esialgselt anti. Sellest tulenevalt jääb selline abi kava raamest välja. Islandi ametiasutused on kinnitanud, et nad nõustuvad järelevalveameti seisukohaga, et kava selline kohaldamine ei ole kooskõlas heakskiidetud kavaga, ning seepärast kohustusid nad selle sätte lepingust välja jätma. Sellest hoolimata ei teavitanud Islandi ametiasutused järelevalveametit kõnealusest erakorralisest meetmest, nagu nad protokolli nr 3 I osa artikli 1 lõike 3 kohaselt oleksid pidanud tegema.

| (231) | Järelevalveamet leiab, et eespool antud sätte alusel antud mis tahes abi tuleks liigitada tegevusabiks, sest see ei ole seotud alginvesteeringuga. Esmapilgul on selline tegevusabi EMP lepinguga kokkusobimatu ning järelevalveametile ei ole esitatud mingeid andmeid ega argumente põhjuste kohta, miks see võiks siiski kokkusobiv olla. Eelkõige ei ole antud abi seotud eelnevalt määratletud abikõlblike kulutustega, nagu on ette nähtud 2007. aasta regionaalabi suuniste punktiga 66. |
| --- | --- |

(231)

Järelevalveamet leiab, et eespool antud sätte alusel antud mis tahes abi tuleks liigitada tegevusabiks, sest see ei ole seotud alginvesteeringuga. Esmapilgul on selline tegevusabi EMP lepinguga kokkusobimatu ning järelevalveametile ei ole esitatud mingeid andmeid ega argumente põhjuste kohta, miks see võiks siiski kokkusobiv olla. Eelkõige ei ole antud abi seotud eelnevalt määratletud abikõlblike kulutustega, nagu on ette nähtud 2007. aasta regionaalabi suuniste punktiga 66.

5.4.5.   Järeldus GMR Endurvinnslani investeerimislepingu kohta

Järeldus GMR Endurvinnslani investeerimislepingu kohta

| (232) | Eespool kirjeldatu põhjal teeb järelevalveamet järelduse, et GMR Endurvinnslani investeerimisleping vastab 2007. aasta regionaalabi suunistes sätestatud ergutava mõju tingimusele ja seepärast oli GMR Endurvinnslanil õigus kava alusel abi saada. |
| --- | --- |

(232)

Eespool kirjeldatu põhjal teeb järelevalveamet järelduse, et GMR Endurvinnslani investeerimisleping vastab 2007. aasta regionaalabi suunistes sätestatud ergutava mõju tingimusele ja seepärast oli GMR Endurvinnslanil õigus kava alusel abi saada.

| (233) | Lisaks teeb järelevalveamet järelduse, et GMR Endurvinnslani investeerimisleping ei vasta 2007. aasta regionaalabi suunistes sätestatud tingimustele, sest selles ei viidata ei abikõlblikele investeerimiskuludele ega abi osakaalule ja abi ülemmäärale. Seega leiab järelevalveamet, et GMR Endurvinnslani investeerimislepingu alusel antud abi näol on tegemist kokkusobimatu riigiabiga EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punkti c alusel. |
| --- | --- |

(233)

Lisaks teeb järelevalveamet järelduse, et GMR Endurvinnslani investeerimisleping ei vasta 2007. aasta regionaalabi suunistes sätestatud tingimustele, sest selles ei viidata ei abikõlblikele investeerimiskuludele ega abi osakaalule ja abi ülemmäärale. Seega leiab järelevalveamet, et GMR Endurvinnslani investeerimislepingu alusel antud abi näol on tegemist kokkusobimatu riigiabiga EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punkti c alusel.

5.5.   
  Järeldus

Järeldus

| (234) | Eespool kirjeldatut arvesse võttes teeb järelevalveamet järelduse, et Verne investeerimisleping tervikuna sõlmiti väljaspool järelevalveameti heakskiidetud kava sätteid ja seega kujutab see endast erakorralist meedet. Hindamine näitas, et Verne investeerimislepinguga nähakse ette abi, mis ei ole EMP lepinguga selle artikli 61 lõike 3 punkti c alusel kokkusobiv. |
| --- | --- |

(234)

Eespool kirjeldatut arvesse võttes teeb järelevalveamet järelduse, et Verne investeerimisleping tervikuna sõlmiti väljaspool järelevalveameti heakskiidetud kava sätteid ja seega kujutab see endast erakorralist meedet. Hindamine näitas, et Verne investeerimislepinguga nähakse ette abi, mis ei ole EMP lepinguga selle artikli 61 lõike 3 punkti c alusel kokkusobiv.

| (235) | Peale selle täidavad Thorsili, Kísilfélagiði ja GMR Endurvinnslani projektid küll ergutava mõju kriteeriumi ja on kava alusel abikõlblikud, kuid vastavad lepingud, mida samuti hinnati erakorraliste meetmetena, ei ole kooskõlas 2007. aasta regionaalabi suunistega, sest neis ei ole osutatud ei abikõlblikele investeerimiskuludele ega abi osakaalule või abi ülemmäärale, millega kõnealused kulud peaksid kooskõlas olema. Ühtlasi sisaldavad need lepingud teatavaid lisasätteid, millega nähakse ette abi andmine väljaspool heakskiidetud kava. Seepärast teeb järelevalveamet järelduse, et tervikuna kujutavad kõnealused lepingud endast kokkusobimatut riigiabi artikli 61 lõike 3 punkti c alusel. |
| --- | --- |

(235)

Peale selle täidavad Thorsili, Kísilfélagiði ja GMR Endurvinnslani projektid küll ergutava mõju kriteeriumi ja on kava alusel abikõlblikud, kuid vastavad lepingud, mida samuti hinnati erakorraliste meetmetena, ei ole kooskõlas 2007. aasta regionaalabi suunistega, sest neis ei ole osutatud ei abikõlblikele investeerimiskuludele ega abi osakaalule või abi ülemmäärale, millega kõnealused kulud peaksid kooskõlas olema. Ühtlasi sisaldavad need lepingud teatavaid lisasätteid, millega nähakse ette abi andmine väljaspool heakskiidetud kava. Seepärast teeb järelevalveamet järelduse, et tervikuna kujutavad kõnealused lepingud endast kokkusobimatut riigiabi artikli 61 lõike 3 punkti c alusel.

6.   MENETLUSNÕUDED

| (236) | Protokolli nr 3 I osa artikli 1 lõikes 3 on sätestatud, et „EFTA järelevalveametit tuleb teavitada kõikidest plaanidest abi määramise või muutmise kohta piisavalt aegsasti, et ta võiks avaldada oma arvamuse. Asjaomane riik ei tohi oma kavandatud meedet jõustada enne lõpliku otsuse tegemist”. |
| --- | --- |

(236)

Protokolli nr 3 I osa artikli 1 lõikes 3 on sätestatud, et „EFTA järelevalveametit tuleb teavitada kõikidest plaanidest abi määramise või muutmise kohta piisavalt aegsasti, et ta võiks avaldada oma arvamuse. Asjaomane riik ei tohi oma kavandatud meedet jõustada enne lõpliku otsuse tegemist”.

| (237) | Islandi ametiasutused ei teatanud täiendava määrusega kavas tehtud muudatustest, mis võimaldasid anda abi projektidele, millega oli tööd alustatud enne kava jõustumist. Peale selle ei teavitanud Islandi ametiasutused järelevalveametit Verne, Thorsili, Kísilfélagiði ja GMR Endurvinnslani investeerimislepingutest, sest nende arvamuse kohaselt jäid kõnealused investeerimislepingud kava raamesse. Võttes aga arvesse järelevalveameti järeldust põhjenduses 235, mille kohaselt tervikuna jäävad need investeerimislepingud väljapoole heakskiidetud kava raame, oleks tulnud järelevalveametit asjaomastest lepingutest teavitada, et neid oleks saanud hinnata erakorraliste meetmetena. |
| --- | --- |

(237)

Islandi ametiasutused ei teatanud täiendava määrusega kavas tehtud muudatustest, mis võimaldasid anda abi projektidele, millega oli tööd alustatud enne kava jõustumist. Peale selle ei teavitanud Islandi ametiasutused järelevalveametit Verne, Thorsili, Kísilfélagiði ja GMR Endurvinnslani investeerimislepingutest, sest nende arvamuse kohaselt jäid kõnealused investeerimislepingud kava raamesse. Võttes aga arvesse järelevalveameti järeldust põhjenduses 235, mille kohaselt tervikuna jäävad need investeerimislepingud väljapoole heakskiidetud kava raame, oleks tulnud järelevalveametit asjaomastest lepingutest teavitada, et neid oleks saanud hinnata erakorraliste meetmetena.

| (238) | Kuna kava muudatuste näol oli tegemist kavast eristatava riigiabiga ning Verne, Thorsili, Kísilfélagiði ja GMR Endurvinnslani investeerimislepingute näol oli tegemist väljapoole heakskiidetud kava jääva riigiabiga, olid 2007. aasta regionaalabi suunistes sätestatud eraldi teatamiskohustused nende suhtes põhimõtteliselt kehtivad. |
| --- | --- |

(238)

Kuna kava muudatuste näol oli tegemist kavast eristatava riigiabiga ning Verne, Thorsili, Kísilfélagiði ja GMR Endurvinnslani investeerimislepingute näol oli tegemist väljapoole heakskiidetud kava jääva riigiabiga, olid 2007. aasta regionaalabi suunistes sätestatud eraldi teatamiskohustused nende suhtes põhimõtteliselt kehtivad.

| (239) | Seepärast teeb järelevalveamet järelduse, et Islandi ametiasutused ei täitnud oma kohustusi kooskõlas EMP lepingu protokolli nr 3 I osa artikli 1 lõikega 3. |
| --- | --- |

(239)

Seepärast teeb järelevalveamet järelduse, et Islandi ametiasutused ei täitnud oma kohustusi kooskõlas EMP lepingu protokolli nr 3 I osa artikli 1 lõikega 3.

7.   ÕIGUSPÄRANE OOTUS JA ÕIGUSKINDLUS

| (240) | Abisaajad võivad kasutada ebaseaduslikult antud riigiabi tagasinõude vaidlustamiseks õiguspärase ootuse ja õiguskindluse õiguslikke aluspõhimõtteid. Kuid need põhimõtted kehtivad vaid erakorraliste asjaolude puhul ja ettevõtja ei saa tavaliselt toetuda õiguspärasele ootusele, et abi on seaduslik, v.a juhul, kui see on antud kooskõlas järelevalveameti (või Euroopa Komisjoni) abist teavitamise menetlusega (75). Seda põhimõtet on kinnitanud Euroopa Kohus: „Sellises olukorras nagu põhikohtuasjas ei saa erandliku asjaolu esinemisega nõustuda ka õiguskindluse põhimõtte seisukohast, kuna Euroopa Kohus on otsustanud, et juhul kui komisjon ei ole teinud heakskiitvat otsust [...], ei ole abi saajal kindlust kavandatud abi seaduslikkuse osas, nii et ta ei saa viidata ei õiguspärase ootuse kaitse ega õiguskindluse põhimõtetele” (76). |
| --- | --- |

(240)

Abisaajad võivad kasutada ebaseaduslikult antud riigiabi tagasinõude vaidlustamiseks õiguspärase ootuse ja õiguskindluse õiguslikke aluspõhimõtteid. Kuid need põhimõtted kehtivad vaid erakorraliste asjaolude puhul ja ettevõtja ei saa tavaliselt toetuda õiguspärasele ootusele, et abi on seaduslik, v.a juhul, kui see on antud kooskõlas järelevalveameti (või Euroopa Komisjoni) abist teavitamise menetlusega (75). Seda põhimõtet on kinnitanud Euroopa Kohus: „Sellises olukorras nagu põhikohtuasjas ei saa erandliku asjaolu esinemisega nõustuda ka õiguskindluse põhimõtte seisukohast, kuna Euroopa Kohus on otsustanud, et juhul kui komisjon ei ole teinud heakskiitvat otsust [...], ei ole abi saajal kindlust kavandatud abi seaduslikkuse osas, nii et ta ei saa viidata ei õiguspärase ootuse kaitse ega õiguskindluse põhimõtetele” (76).

75

76

| (241) | Euroopa Kohus on sedastanud, et põhimõtteliselt saab abi lubatavuse osas tekkinud õiguspärasele ootusele tugineda üksnes siis, kui see abi on antud protokolli nr 3 I osa artikli 1 lõikega 3 ette nähtud menetlust järgides (77), märkides, et hoolas ettevõtja peaks üldjuhul suutma kindlaks teha, kas seda menetlust on järgitud (78). |
| --- | --- |

(241)

Euroopa Kohus on sedastanud, et põhimõtteliselt saab abi lubatavuse osas tekkinud õiguspärasele ootusele tugineda üksnes siis, kui see abi on antud protokolli nr 3 I osa artikli 1 lõikega 3 ette nähtud menetlust järgides (77), märkides, et hoolas ettevõtja peaks üldjuhul suutma kindlaks teha, kas seda menetlust on järgitud (78).

77

78

| (242) | Teatamata jätmise tõttu ebaseadusliku abi saaja võib ainult erakorralistel asjaoludel tugineda abi tagastamise vaidlustamiseks õiguspärasele ootusele, et abi on õiguspärane (79). Euroopa Kohus on kinnitanud, et üksus võib tugineda õiguspärase ootuse kaitse põhimõttele juhul, kui Euroopa Liidu institutsioon on tekitanud põhjendatud lootusi (80). |
| --- | --- |

(242)

Teatamata jätmise tõttu ebaseadusliku abi saaja võib ainult erakorralistel asjaoludel tugineda abi tagastamise vaidlustamiseks õiguspärasele ootusele, et abi on õiguspärane (79). Euroopa Kohus on kinnitanud, et üksus võib tugineda õiguspärase ootuse kaitse põhimõttele juhul, kui Euroopa Liidu institutsioon on tekitanud põhjendatud lootusi (80).

79

80

| (243) | Islandi ametiasutuste sõnul andsid järelevalveameti ametnikud 27. mail 2011 Brüsselis toimunud kohtumisel Islandi ametiasutustele ja Vernele n-ö rohelise tule, et sõlmida läbivaadatud leping, mis võimaldaks Vernel kavast kasu saada. Kuigi Islandi ametiasutused tunnistavad, et ELi kohtute praktika kohaselt ei anna järelevalveameti või tema üksikute töötajate seda liiki avaldus alust kohtusse pöördumiseks, palusid nad järelevalveametil eespool nimetatud kohtumisel toimunut nõuetekohaselt arvesse võtta ja teha sellest tulenevalt järeldus, et Verne investeerimislepingu kokkusobivus on kindlaks tehtud. |
| --- | --- |

(243)

Islandi ametiasutuste sõnul andsid järelevalveameti ametnikud 27. mail 2011 Brüsselis toimunud kohtumisel Islandi ametiasutustele ja Vernele n-ö rohelise tule, et sõlmida läbivaadatud leping, mis võimaldaks Vernel kavast kasu saada. Kuigi Islandi ametiasutused tunnistavad, et ELi kohtute praktika kohaselt ei anna järelevalveameti või tema üksikute töötajate seda liiki avaldus alust kohtusse pöördumiseks, palusid nad järelevalveametil eespool nimetatud kohtumisel toimunut nõuetekohaselt arvesse võtta ja teha sellest tulenevalt järeldus, et Verne investeerimislepingu kokkusobivus on kindlaks tehtud.

| (244) | Järelevalveamet nõustub Islandi ametiasutustega selles, et järelevalveameti ametniku mitteametlikul kohtumisel esitatud avaldustele ei saa tugineda kui argumendile, et abi on kokkusobiv, ning et need ei loo abisaajatele õiguspärast ootust. Riigiabi EMP lepinguga kokkusobivuse hindamisel on järelevalveametil ainupädevus. Seni, kuni järelevalveamet ei ole teatava meetme kohta lõplikku otsust vastu võtnud, ei ole asjaomast meedet EMP lepingus sisalduvate riigiabi eeskirjadega kokkusobivaks tunnistatud. Järelevalveamet ei ole seni teinud mingit otsust, millega Vernele regionaalabi andmine heaks kiidetakse. |
| --- | --- |

(244)

Järelevalveamet nõustub Islandi ametiasutustega selles, et järelevalveameti ametniku mitteametlikul kohtumisel esitatud avaldustele ei saa tugineda kui argumendile, et abi on kokkusobiv, ning et need ei loo abisaajatele õiguspärast ootust. Riigiabi EMP lepinguga kokkusobivuse hindamisel on järelevalveametil ainupädevus. Seni, kuni järelevalveamet ei ole teatava meetme kohta lõplikku otsust vastu võtnud, ei ole asjaomast meedet EMP lepingus sisalduvate riigiabi eeskirjadega kokkusobivaks tunnistatud. Järelevalveamet ei ole seni teinud mingit otsust, millega Vernele regionaalabi andmine heaks kiidetakse.

| (245) | Peale selle lükkab järelevalveamet tagasi Islandi ametiasutuste väite, et ta andis Vernele heakskiidetud kava alusel regionaalabi saamiseks n-ö rohelise tule. Järelevalveamet ei ole oma kirjavahetuses Islandi ametiasutustega kordagi viidanud, et Verne projekt võiks olla kõlblik regionaalabi saamiseks. Vastupidi, järelevalveamet on alates 2010. aastast, mil Verne projekti käsitlevad teatamiseelsed arutelud aset leidsid, ergutava mõju kriteeriumi täitmise kohta kahtlust väljendanud. 31. märtsi 2010. aasta kirjas väljendas järelevalveamet kahtlust seoses sellega, kas Islandi ametiasutused on tõendanud mitmesuguste 2009. aasta investeerimislepingus kavandatud maksu- ja lõivusoodustuste tegelikku ergutavat mõju. Samuti selgitas järelevalveamet, et Islandi ametiasutused ei ole esitanud dokumente, mis näitaksid, et nad oleksid enne projekti raames töö alustamist väljastanud kinnituse projektile abi andmise kohta, ja et nende esitatud teave osutas töö alustamisele mõnda aega enne seda, kui arutelud investeerimislepingu üle abisaaja ning Islandi ametiasutuste vahel algasid. Nagu on märgitud eespool põhjenduses 153, tühistasid Islandi ametiasutused hiljem 2009. aasta lepingu ja sõlmisid Vernega 27. septembril 2011 uue lepingu, et projekt kavaga hõlmata. Järelevalveametit ei teavitatud Verne investeerimislepingust ja sellest tulenevalt ei kuulutatud seda EMP lepingus sisalduvate riigiabi eeskirjadega kokkusobivaks. |
| --- | --- |

(245)

Peale selle lükkab järelevalveamet tagasi Islandi ametiasutuste väite, et ta andis Vernele heakskiidetud kava alusel regionaalabi saamiseks n-ö rohelise tule. Järelevalveamet ei ole oma kirjavahetuses Islandi ametiasutustega kordagi viidanud, et Verne projekt võiks olla kõlblik regionaalabi saamiseks. Vastupidi, järelevalveamet on alates 2010. aastast, mil Verne projekti käsitlevad teatamiseelsed arutelud aset leidsid, ergutava mõju kriteeriumi täitmise kohta kahtlust väljendanud. 31. märtsi 2010. aasta kirjas väljendas järelevalveamet kahtlust seoses sellega, kas Islandi ametiasutused on tõendanud mitmesuguste 2009. aasta investeerimislepingus kavandatud maksu- ja lõivusoodustuste tegelikku ergutavat mõju. Samuti selgitas järelevalveamet, et Islandi ametiasutused ei ole esitanud dokumente, mis näitaksid, et nad oleksid enne projekti raames töö alustamist väljastanud kinnituse projektile abi andmise kohta, ja et nende esitatud teave osutas töö alustamisele mõnda aega enne seda, kui arutelud investeerimislepingu üle abisaaja ning Islandi ametiasutuste vahel algasid. Nagu on märgitud eespool põhjenduses 153, tühistasid Islandi ametiasutused hiljem 2009. aasta lepingu ja sõlmisid Vernega 27. septembril 2011 uue lepingu, et projekt kavaga hõlmata. Järelevalveametit ei teavitatud Verne investeerimislepingust ja sellest tulenevalt ei kuulutatud seda EMP lepingus sisalduvate riigiabi eeskirjadega kokkusobivaks.

| (246) | Seepärast ei saa järelevalveamet nõustuda, et õiguskindluse või õiguspärase ootusega seotud argumendid võiksid käesoleval juhul kehtida, võttes arvesse eelkõige Euroopa Kohtu kohtupraktikat ning EMP lepingu artikli 61 ja ELi toimimise lepingu artikli 107 laiaulatuslikku kohaldatavust. |
| --- | --- |

(246)

Seepärast ei saa järelevalveamet nõustuda, et õiguskindluse või õiguspärase ootusega seotud argumendid võiksid käesoleval juhul kehtida, võttes arvesse eelkõige Euroopa Kohtu kohtupraktikat ning EMP lepingu artikli 61 ja ELi toimimise lepingu artikli 107 laiaulatuslikku kohaldatavust.

8.   TAGASINÕUDMINE

| (247) | Abi, mille andmisest ei ole järelevalveametit teavitatud, kujutab endast ebaseaduslikku abi protokolli nr 3 artikli 1 punkti f tähenduses. Protokolli nr 3 II osa artikli 14 kohaselt peab järelevalveamet tegema otsuse, et ebaseaduslik abi, mis ei ole EMP lepingus sisalduvate riigiabi eeskirjadega kokkusobiv, tuleb abisaajatelt tagasi nõuda, välja arvatud juhul, kui see oleks vastuolus õiguse üldpõhimõtetega. Islandi ametiasutused ja abi saajad ei esitanud mingeid argumente, mis õigustaksid üldist kõrvalekaldumist õiguse üldpõhimõttest. |
| --- | --- |

(247)

Abi, mille andmisest ei ole järelevalveametit teavitatud, kujutab endast ebaseaduslikku abi protokolli nr 3 artikli 1 punkti f tähenduses. Protokolli nr 3 II osa artikli 14 kohaselt peab järelevalveamet tegema otsuse, et ebaseaduslik abi, mis ei ole EMP lepingus sisalduvate riigiabi eeskirjadega kokkusobiv, tuleb abisaajatelt tagasi nõuda, välja arvatud juhul, kui see oleks vastuolus õiguse üldpõhimõtetega. Islandi ametiasutused ja abi saajad ei esitanud mingeid argumente, mis õigustaksid üldist kõrvalekaldumist õiguse üldpõhimõttest.

| (248) | Riigi kohustus kokkusobimatu abi tühistada on kavandatud eesmärgiga taastada varasem olukord (81). Abi tagasimaksmisega loobuvad abisaajad eelisest, mis neil turukonkurentide ees oli, ja olukord enne abi maksmist taastatakse sel määral, mil see on võimalik (82). |
| --- | --- |

(248)

Riigi kohustus kokkusobimatu abi tühistada on kavandatud eesmärgiga taastada varasem olukord (81). Abi tagasimaksmisega loobuvad abisaajad eelisest, mis neil turukonkurentide ees oli, ja olukord enne abi maksmist taastatakse sel määral, mil see on võimalik (82).

81

82

| (249) | Loata antud riigiabi tagasinõudmine peaks sisaldama liitintressi kooskõlas protokolli nr 3 II osa artikli 14 lõikega 2 ning järelevalveameti 14. juuli 2004. aasta otsuse nr 195/04/COL (83) artiklitega 9 ja 11. |
| --- | --- |

(249)

Loata antud riigiabi tagasinõudmine peaks sisaldama liitintressi kooskõlas protokolli nr 3 II osa artikli 14 lõikega 2 ning järelevalveameti 14. juuli 2004. aasta otsuse nr 195/04/COL (83) artiklitega 9 ja 11.

83

| (250) | Islandi ametiasutused on seni esitanud vaid piiratud teavet täiendava määruse ja investeerimislepingute alusel antud abi summa kohta. Peale selle ei ole nad esitanud piisavat teavet kuupäevade kohta, mil abi abisaajate käsutuses oli. Seepärast ei ole järelevalveametil praegu võimalik kindlaks teha tegelikke summasid, mis tuleb abisaajatelt tagasi nõuda. |
| --- | --- |

(250)

Islandi ametiasutused on seni esitanud vaid piiratud teavet täiendava määruse ja investeerimislepingute alusel antud abi summa kohta. Peale selle ei ole nad esitanud piisavat teavet kuupäevade kohta, mil abi abisaajate käsutuses oli. Seepärast ei ole järelevalveametil praegu võimalik kindlaks teha tegelikke summasid, mis tuleb abisaajatelt tagasi nõuda.

| (251) | Islandi ametiasutused peavad edastama järelevalveametile asjakohase aruande oma edusammude kohta abi tagasinõudmisel ning selgelt täpsustama tegelikud meetmed, mida on abi viivitamatuks ja tõhusaks tagasinõudmiseks võetud. Peale selle peavad Islandi ametiasutused kahe kuu jooksul alates käesoleva otsuse teatavakstegemisest esitama dokumendid, mis tõendavad, et ebaseadusliku ja kokkusobimatu abi tagasinõudmine selle saajatelt toimub (nt ringkirjad, väljastatud tagasinõudekorraldused jne). |
| --- | --- |

(251)

Islandi ametiasutused peavad edastama järelevalveametile asjakohase aruande oma edusammude kohta abi tagasinõudmisel ning selgelt täpsustama tegelikud meetmed, mida on abi viivitamatuks ja tõhusaks tagasinõudmiseks võetud. Peale selle peavad Islandi ametiasutused kahe kuu jooksul alates käesoleva otsuse teatavakstegemisest esitama dokumendid, mis tõendavad, et ebaseadusliku ja kokkusobimatu abi tagasinõudmine selle saajatelt toimub (nt ringkirjad, väljastatud tagasinõudekorraldused jne).

9.   JÄRELDUS

| (252) | Järelevalveamet järeldab, et Islandi ametiasutused on ebaseaduslikult rakendanud täiendava määruse (ja selle tagajärjel Becromali investeerimislepingu) alusel antud abi, rikkudes sellega protokolli nr 3 I osa artikli 1 lõiget 3. Kõnealune antud riigiabi ei ole kokkusobiv EMP lepinguga ja see nõutakse tagasi sel määral, mil see välja maksti. |
| --- | --- |

(252)

Järelevalveamet järeldab, et Islandi ametiasutused on ebaseaduslikult rakendanud täiendava määruse (ja selle tagajärjel Becromali investeerimislepingu) alusel antud abi, rikkudes sellega protokolli nr 3 I osa artikli 1 lõiget 3. Kõnealune antud riigiabi ei ole kokkusobiv EMP lepinguga ja see nõutakse tagasi sel määral, mil see välja maksti.

| (253) | Järelevalveamet järeldab, et Islandi ametiasutused on ebaseaduslikult rakendanud Verne investeerimislepingu alusel antud erakorralist riigiabi, rikkudes sellega protokolli nr 3 I osa artikli 1 lõiget 3. Kõnealune riigiabi ei ole kokkusobiv EMP lepinguga ja see nõutakse tagasi sel määral, mil see välja maksti. |
| --- | --- |

(253)

Järelevalveamet järeldab, et Islandi ametiasutused on ebaseaduslikult rakendanud Verne investeerimislepingu alusel antud erakorralist riigiabi, rikkudes sellega protokolli nr 3 I osa artikli 1 lõiget 3. Kõnealune riigiabi ei ole kokkusobiv EMP lepinguga ja see nõutakse tagasi sel määral, mil see välja maksti.

| (254) | Seoses Kísilfélagiði, Thorsili ja GMR Endurvinnslani investeerimislepingutega leiab järelevalveamet, et kuigi kolm projekti vastavad ergutava mõju kriteeriumile ja on kava alusel abikõlblikud, ei ole lepingud kooskõlas 2007. aasta regionaalabi suunistes sätestatud tingimustega, sest neis ei ole osutatud ei abikõlblikele investeerimiskuludele ega abi osakaalule ja abi ülemmäärale, ning seega käsitatakse neid uue erakorralise riigiabina, mis on EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punkti c ja 2007. aasta regionaalabi suuniste kohaselt kokkusobimatu. Peale selle sisaldavad kõnealused lepingud teatavaid sätteid, nimelt Kísilfélagiði investeerimislepingu artikli 22 lõige 8, Thorsili investeerimislepingu artikli 15 lõige 3 ja GMR Endurvinnslani investeerimislepingu artikli 22 lõige 7, millega nähakse ette abi andmine väljaspool heakskiidetud kava. Ühtlasi nähakse nende sätetega ette abi, mis ei ole EMP lepinguga kokkusobiv selle lepingu artikli 61 lõike 3 punkti c ja 2007. aasta regionaalabi suuniste kohaselt. Kõnealuste lepingute alusel antud mis tahes erakorraline abi nõutakse tagasi sel määral, mil see välja maksti. |
| --- | --- |

(254)

Seoses Kísilfélagiði, Thorsili ja GMR Endurvinnslani investeerimislepingutega leiab järelevalveamet, et kuigi kolm projekti vastavad ergutava mõju kriteeriumile ja on kava alusel abikõlblikud, ei ole lepingud kooskõlas 2007. aasta regionaalabi suunistes sätestatud tingimustega, sest neis ei ole osutatud ei abikõlblikele investeerimiskuludele ega abi osakaalule ja abi ülemmäärale, ning seega käsitatakse neid uue erakorralise riigiabina, mis on EMP lepingu artikli 61 lõike 3 punkti c ja 2007. aasta regionaalabi suuniste kohaselt kokkusobimatu. Peale selle sisaldavad kõnealused lepingud teatavaid sätteid, nimelt Kísilfélagiði investeerimislepingu artikli 22 lõige 8, Thorsili investeerimislepingu artikli 15 lõige 3 ja GMR Endurvinnslani investeerimislepingu artikli 22 lõige 7, millega nähakse ette abi andmine väljaspool heakskiidetud kava. Ühtlasi nähakse nende sätetega ette abi, mis ei ole EMP lepinguga kokkusobiv selle lepingu artikli 61 lõike 3 punkti c ja 2007. aasta regionaalabi suuniste kohaselt. Kõnealuste lepingute alusel antud mis tahes erakorraline abi nõutakse tagasi sel määral, mil see välja maksti.

| (255) | Lõpuks märgitakse, et Islandi ametiasutuste väljapakutud meetmed, mida on kirjeldatud põhjendustes 52 ja 53, ei võimalda järelevalveametil käesoleval juhul kõnealuse abi kokkusobimatust välistada, |
| --- | --- |

(255)

Lõpuks märgitakse, et Islandi ametiasutuste väljapakutud meetmed, mida on kirjeldatud põhjendustes 52 ja 53, ei võimalda järelevalveametil käesoleval juhul kõnealuse abi kokkusobimatust välistada,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Lõpetatakse ametlik uurimismenetlus seoses Islandi investeerimissoodustuste kava ja selle muudatustega, millest Islandi ametiasutused teatasid.

Lõpetatakse ametlik uurimismenetlus seoses Marmeti investeerimislepinguga.

Artikkel 2

Täiendava määruse näol on tegemist riigiabiga, mis on kokkusobimatu EMP lepinguga selle artikli 61 lõike 3 tähenduses.

Artikkel 3

Becromali investeerimislepingu näol on tegemist riigiabiga, mis on kokkusobimatu EMP lepinguga selle artikli 61 lõike 3 tähenduses.

Artikkel 4

Verne investeerimislepingu näol on tegemist erakorralise riigiabiga, mis on kokkusobimatu EMP lepinguga selle artikli 61 lõike 3 tähenduses.

Artikkel 5

Kísilfélagiði, Thorsili ja GMR Endurvinnslani investeerimislepingud ei vasta otsusega nr 390/10/COL heakskiidetud kavas kehtestatud tingimustele, sest neis ei ole viidatud ei abikõlblikele investeerimiskuludele ega abi osakaalule ja abi ülemmäärale.

Kísilfélagiði, Thorsili ja GMR Endurvinnslani investeerimislepingute näol on tegemist erakorralise riigiabiga, mis on kokkusobimatu EMP lepinguga selle artikli 61 lõike 3 tähenduses.

Artikkel 6

Islandi ametiasutused võtavad kõik vajalikud meetmed, et nõuda abisaajatelt tagasi artiklites 3, 4 ja 5 viidatud abi, mis neile ebaseaduslikult kättesaadavaks tehti.

Tagasimakstavatelt summadelt tuleb tasuda liitintressi alates kuupäevast, mil need anti abisaajate käsutusse, kuni tegeliku tagasimaksmise kuupäevani.

Artikkel 7

Abi nõutakse tagasi viivitamatult ja tõhusalt kooskõlas riiklikus õiguses sätestatud menetlustega.

Islandi ametiasutused peavad tagama, et abi nõutakse tagasi nelja kuu jooksul alates käesoleva otsuse teatavakstegemisest.

Islandi ametiasutused tühistavad kõik artiklites 3–5 viidatud abi võimalikud väljamaksmata jäänud maksed alates käesoleva otsuse teatavakstegemise kuupäevast.

Artikkel 8

Island esitab kahe kuu jooksul alates käesoleva otsuse teatavakstegemisest järelevalveametile järgmise teabe:

| a) | abisaajatelt tagasinõutava abi kogusumma (põhisumma ja intressid); |
| --- | --- |

a)

abisaajatelt tagasinõutava abi kogusumma (põhisumma ja intressid);

| b) | kuupäevad, mil tagasinõutavad summad abisaajate käsutusse anti; |
| --- | --- |

b)

kuupäevad, mil tagasinõutavad summad abisaajate käsutusse anti;

| c) | üksikasjalik aruanne tehtud edusammudest ja käesoleva otsuse täitmiseks juba võetud meetmetest; |
| --- | --- |

c)

üksikasjalik aruanne tehtud edusammudest ja käesoleva otsuse täitmiseks juba võetud meetmetest;

| d) | dokumendid, mis tõendavad, et ebaseadusliku ja kokkusobimatu abi tagasinõudmine selle saajatelt toimub (nt ringkirjad, väljastatud tagasinõudekorraldused jne). |
| --- | --- |

d)

dokumendid, mis tõendavad, et ebaseadusliku ja kokkusobimatu abi tagasinõudmine selle saajatelt toimub (nt ringkirjad, väljastatud tagasinõudekorraldused jne).

Artikkel 9

Käesolev otsus on adresseeritud Islandile.

Artikkel 10

Ainult otsuse ingliskeelne tekst on autentne.

Brüssel, 8. oktoober 2014

EFTA järelevalveameti nimel

eesistuja

Oda Helen SLETNES

kolleegiumi liige

Helga JÓNSDÓTTIR

---

(1)  Järelevalveameti 30. aprilli 2013. aasta otsus algatada ametlik uurimismenetlus seoses investeerimissoodustuste kavaga ja teatavate investeerimislepingutega (ELT C 237, 15.8.2013, lk 4, ja EMP kaasanne nr 45, 15.8.2013, lk 1).

1

(2)  Kättesaadav aadressil http://www.eftasurv.int/media/state-aid/390-10-COL.pdf.

2

(3)  Kooskõlas õigusakti nr 99/2010 artikli 21 lõikega 4 on investeerimislepingud avalikult kättesaadavad; alates 4. märtsist 2013 on need inglise ja islandi keeles kättesaadavad aadressil http://stjornartidindi.is/AdvertList.aspx?ID=7F3926F3-992D-4211-903D-D4F28F1DC87A&view=2&value=ddc9274e-1111-44ac-9d52-5ffa832684fc.

3

(4)  Kättesaadav aadressil www.eftasurv.int.

4

(5)  Vt jaotis I.5 allpool.

5

(6)  Vt põhjendused 14–15.

6

(7)  Järelevalveameti tõlge; alla on joonitud täiendava määrusega lisatud tekst:

7

„Artikkel 3. Abi andmise tingimused

Hinnates õigusakti nr 99/2010 alusel seda, kas anda uutele investeerimisprojektidele abi, peavad olema täidetud järgmised kumulatiivsed kriteeriumid: [...]

| c. | kavandatud investeerimisprojekt ei ole alanud enne lepingu sõlmimist kooskõlas artikliga 20 või kooskõlas enne õigusakti jõustumist sõlmitud konkreetse investeerimislepinguga ning on tõendatud, et abi andmine on eeltingimus projekti elluviimiseks Islandil.” |
| --- | --- |

c.

kavandatud investeerimisprojekt ei ole alanud enne lepingu sõlmimist kooskõlas artikliga 20 või kooskõlas enne õigusakti jõustumist sõlmitud konkreetse investeerimislepinguga ning on tõendatud, et abi andmine on eeltingimus projekti elluviimiseks Islandil.”

(8)  Järelevalveameti tõlge; alla on joonitud täiendava määrusega lisatud tekst:

8

„Artikkel 8. Maksude ja mis tahes muude lõivudega seotud abi

Õigusakti nr 99/2010 kohast regionaalabi võib anda kõnealuse investeerimisprojektiga seotud maksude või muude riigilõivude vähendamise kaudu.

Alginvesteeringute tegemiseks asutatud äriühingule, mis täidab õigusaktis nr 99/2010 ja käesolevas määruses kehtestatud kumulatiivsed kriteeriumid, võimaldatakse järgmised maksuvabastused.

| 1. | Artiklis 3 täpsustatud ajavahemikul ei ületa asjaomase äriühingu tulumaksu määr artikli 20 kohase investeerimislepingu või enne õigusakti jõustumist konkreetse investeerimislepingu sõlmimise ajal kehtivat tulumaksumäära.” |
| --- | --- |

1.

Artiklis 3 täpsustatud ajavahemikul ei ületa asjaomase äriühingu tulumaksu määr artikli 20 kohase investeerimislepingu või enne õigusakti jõustumist konkreetse investeerimislepingu sõlmimise ajal kehtivat tulumaksumäära.”

(9)  Järelevalveameti tõlge; alla on joonitud täiendava määrusega lisatud tekst:

9

„Artikkel 20. Abi andmist käsitlev leping

Kui taotleja nõustub ministri ettepanekuga sõlmida abi käsitlev leping, allkirjastavad taotleja ning riiklike ametiasutuste ja vajaduse korral kohalike ametiasutuste nimel minister investeerimisprojektile abi andmist käsitleva lepingu.

Esimese lõigu kohase abi andmist käsitleva lepingu kestus ei ületa 13 aastat alates allkirjastamise kuupäevast, võttes arvesse konkreetset investeerimislepingut, kui projekti kohta peaks olema selline leping varem sõlmitud. Õigusakti nr 99/2010 artikli 9 alusel antud abi kohaldatakse kümme aastat, mida arvutatakse alates kuupäevast, mil tekib asjakohane maksukohustus või kohustus maksta asjakohaseid lõive õigusakti nr 99/2010 artikli 9 lõike 2 alusel, aga mitte kauem kui 13 aastat alates abi andmist käsitleva lepingu sõlmimisest, võttes arvesse konkreetset investeerimislepingut, kui projekti kohta peaks olema selline leping varem sõlmitud. Lepingus sätestatakse kogu hinnangulise riigiabi nüüdispuhasväärtus, mida investeerimislepingu kehtivusaja jooksul antakse. Õigusakti nr 99/2010 alusel sõlmitud investeerimisleping avaldatakse ametliku väljaande B jaos.”

(10)  Vt põhjendused 42–46.

10

(11)  Vt põhjendus 50.

11

(12)  Vt jaotis 4.2.1.

12

(13)  Vt põhjendused 59–70.

13

(14)  Vt põhjendused 72–83.

14

(15)  Vt punkt 85.

15

(16)  Vt põhjendused 160–163.

16

(17)  Invest in Iceland on valitsusasutus, mis jagab välisinvestoritele teavet investeerimisvõimaluste ja ettevõtluskeskkonna kohta Islandil. Samuti kogub Invest in Iceland andmeid Islandi ettevõtluskeskkonna kohta, korraldab kohapealseid külastusi ja kohtumisi potentsiaalsete investoritega, teeb lobitööd välisinvestorite jaoks paremate tingimuste saavutamiseks ning mõjutab seadusandlikku kogu. Invest in Iceland asutati õigusaktiga nr 38/2010 (Islandi reklaamimist käsitlev õigusakt). Lisateave on kättesaadav internetis aadressil http://www.invest.is/.

17

(18)  Vt Kísilfélagiði investeerimislepingu artikli 22 lõige 5, Thorsili investeerimislepingu artikli 21 lõige 5, GMR Endurvinnslani investeerimislepingu artikli 22 lõige 5 ja Marmeti investeerimislepingu artikli 20 lõige 5.

18

(19)  Kättesaadav aadressil http://www.eftasurv.int/media/state-aid-guidelines/Part-III----Criteria-for-an-In-depth-Assessment-of-Regional-Aid-to-Large-Investment-Projects.pdf.

19

(20)  Otsus kohtuasjas T-162/06: Kronoply, EKL 2009, lk II-1, punkt 101.

20

(21)  Otsus liidetud kohtuasjades C-630/11 P kuni 633/11 P: HGA Srl, ECLI:EU:C:2013:387.

21

HGA Srl

(22)  Tsitaat Becromali esitatud teabest:„Seega ei tähista maa ostmine ja/või tehase ehitamine tingimata investeerimisotsuse tegemise algust, sest sellist investeeringut on lihtne igal ajal müüa. Konkreetset liiki tehase jaoks spetsiaalselt kavandatud seadmete tellimine seevastu tähendab tööde algust” (lk 10).

22

(23)  Becromali projekti on lähemalt kirjeldatud allpool jaotises II.4.

23

(24)  EMP lepingu kohaldamisalasse kuuluvaid tooteid ja järelevalveameti pädevust riigiabi valdkonnas on täiendavalt analüüsitud EFTA järelevalveameti otsuses 176/05/COL väidetava riigiabi kohta kalandussektorile, mis on elektrooniliselt kättesaadav aadressil http://www.eftasurv.int/?1=1&showLinkID=10276&1=1.

24

(25)  Otsus kohtuasjas 248/84: Saksamaa vs. komisjon, EKL 1987, lk 4013, punkt 17.

25

vs.

(26)  Vt järelevalveameti äriühingute maksustamise suunised, punkt 3.

26

(27)  Riigi poolt maa müümine ja rentimine alla turuväärtuse oli üks kavaga ette nähtud abimeede; vt otsuse nr 390/10/COL jaotised I.2.5.2.6 ja I.2.5.3.

27

(28)  Vt eelkõige otsus kohtuasjas C-143/99: Adria-Wien Pipeline ja Wietersdorfer & Peggauer Zementwerke, EKL 2001, lk I-8365, punkt 38; kohtuasjas C-501/00: Hispaania vs. komisjon, EKL 2004, lk I-6717, punkt 90, ja kohtuasjas C-66/02: Itaalia vs. komisjon, EKL 2005, lk I-10901, punkt 77.

28

vs.

vs.

(29)  Vt sellega seoses otsus kohtuasjas C-387/92: Banco Exterior de España, EKL 1994, lk I-877, punkt 14, ja kohtuasjas C-222/04: Cassa di Risparmio di Firenze ja teised, EKL 2006, lk I-289, punkt 132.

29

(30)  Otsus kohtuasjas Cassa di Risparmio di Firenze, punkt 140.

30

(31)  Sealsamas, punkt 141.

31

(32)  Vt http://www.mbl.is/vidskipti/frettir/2012/03/31/ny_verksmidja_opnud_i_byrjun_naesta_ars/.

32

(33)  Otsus liidetud kohtuasjades T-195/01 ja T-207/01: Government of Gibraltar vs. komisjon, EKL 2002, lk II-2309, punkt 111.

33

vs.

(34)  Kättesaadavad aadressil http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/.

34

(35)  Vt otsus kohtuasjas T-189/03: ASM Brescia vs. komisjon, EKL 2009, lk II-1831, punkt 106, ja kohtuasjas T-151/11: Telefónica de España ja Telefónica Móviles España vs. komisjon [kohtulahendite kogumikus veel avaldamata], punkt 64.

35

vs.

vs.

(36)  Jaotis I. 2.13.

36

(37)  Jaotis II.3.6.

37

(38)  Punktis 30 on täpsustatud: „Oluline on tagada, et regionaalabil oleks tegelik stimuleeriv toime selliste investeeringute teostamisele, mida abi andmiseta abisaavas piirkonnas ei tehtaks. Seetõttu antakse abi ainult nende abikavade korral, mille puhul abisaaja on esitanud abitaotluse ja kava haldamise eest vastutav asutus on seejärel kirjalikult kinnitanud, et üksikasjaliku kontrollimise tulemusel on tuvastatud projekti vastavus abikavaga kehtestatud kõlblikkuse tingimustele enne projekti kallal töö alustamist”.

38

(39)  Vt menetluse algatamise otsuse punktid 93–95.

39

(40)  Juhtum C 8/2009, Fri-El Acerra S.r.l. (Itaalia), punkt 40. Vt ka Euroopa Komisjoni 15. septembri 2010. aasta otsus 2011/110/EL riigiabi C 8/09 (ex N 357/08) kohta, mida Itaalia kavatseb anda ettevõtjale Fri-El Acerra Srl (ELT L 46, 19.2.2011, lk 28) ja järelevalveameti otsus nr 418/10/COL algatada ametlik uurimismenetlus seoses Verne andmekeskuse ehitamiseks antud regionaalabiga, jaotis II.3.1.

40

(41)  Vt otsus kohtuasjas T-162/06: Kronoply, EKL 2009, lk II-1, punkt 81:
  „Nagu on märgitud otsuse põhjenduses 30, kohaldatakse suuniste punktis 4.2 esitatud tingimust selleks, et kontrollida ergutava mõju olemasolu, ilma et investeeringut lükataks põhjendamatult edasi kontrolliga, mis toimub abisaaja investeerimisotsuse kõigi majanduslike aspektide täieliku analüüsi abil ning võib osutuda väga keeruliseks ja/või aeganõudvaks. Viimati nimetatud probleem selgitab, miks abitaotluse kronoloogilise varemuse lihtne tuvastamine investeerimisprojekti käivitamise suhtes võimaldab Euroopa Komisjoni sõnul eeldada ergutava mõju olemasolu”
  .

41

„Nagu on märgitud otsuse põhjenduses 30, kohaldatakse suuniste punktis 4.2 esitatud tingimust selleks, et kontrollida ergutava mõju olemasolu, ilma et investeeringut lükataks põhjendamatult edasi kontrolliga, mis toimub abisaaja investeerimisotsuse kõigi majanduslike aspektide täieliku analüüsi abil ning võib osutuda väga keeruliseks ja/või aeganõudvaks. Viimati nimetatud probleem selgitab, miks abitaotluse kronoloogilise varemuse lihtne tuvastamine investeerimisprojekti käivitamise suhtes võimaldab Euroopa Komisjoni sõnul eeldada ergutava mõju olemasolu”

(42)  Sealsamas, punkt 80: „Tuleb märkida, et see säte [1998. aasta regionaalabi suuniste punkti 4.2 kolmas lõik] seondub kronoloogilist laadi asjaoluga ning viitab seega ratione temporis analüüsile, mis on igati sobiv ergutava mõju hindamiseks. Hinnata tuleb nimelt seoses asjaomase ettevõtja otsusega investeerida, mis tähistab selle dünaamilise protsessi algust, mida kujutab endast tingimata selline ettevõtlusinvesteering, nagu tegi hageja”.

42

(43)  Otsus liidetud kohtuasjades C-630/11 P kuni C-633/11 P: HGA srl vs. komisjon, ECLI:EU:C:2013:387.

43

vs.

(44)  Vt Becromali 30. septembri 2013. aasta kiri, lk 10.

44

(45)  Otsus kohtuasjas HGA vs. komisjon, punktid 106–107.

45

vs.

(46)  Otsus kohtuasjas C-390/06: Nuova Agricast, EKL 2008, lk I-2577, punkt 69.

46

(47)  Punkt 6.

47

(48)  Otsus kohtuasjas T-551/10: Fri-El Acerra vs. komisjon, ECLI:EU:T:2013:430, punkt 67.

48

vs.

(49)  Vt nt http://www.loftorka.is/frettirloftorku/nr/74674/ ja http://vikudagur.is/vikudagur/nordlenskar-frettir/2008/01/11/nytt-hus-fyrir-aflthynnuverksmidju-krossanesi.

49

(50)  Vt http://www.capacent.is/frettir/nr/612.

50

(51)  Vt nt http://www.rafeyri.is/en/news/167-substation-for-becromal.

51

(52)  Otsus nr 390/10/COL, jaotis I.2.13.

52

(53)  Otsus kohtuasjas T-394/08: Regione autonoma della Sardegna ja teised vs. komisjon, EKL 2011, lk II-6255, punkt 226.

53

vs.

(54)  
  3. novembri 2010. aasta otsusega nr 418/10/COL algatas järelevalveamet ametliku uurimismenetluse seoses riigi ning ettevõtjate Verne Real Estate ehf. ja Verne Holdings Ltd. vahel 23. oktoobril 2009 sõlmitud investeerimislepinguga andmekeskuse projekti kohta Reykjanesbæri omavalitsusüksuses. Teatis võeti hiljem tagasi. Kättesaadav aadressil http://www.eftasurv.int/media/decisions/418-10-COL.pdf. Vt ka menetluse algatamise otsuse punktid 131–139.

54

(55)  Kõnealust investeerimislepingut ametlikult ei sõlmitud ja selle jõustumise tingimuseks olid parlamendi luba, Verne juhatuste heakskiit ja järelevalveameti positiivne otsus.

55

(56)  Mõlema lepingu preambulis on sätestatud järgmine: „VÕTTES ARVESSE, et investorid ja Verne on astunud esialgsed sammud, et rajada Islandile andmekeskuse kompleks, mis koosneb neljast eraldi hoonest, sisustusest elektri-, mehaanika- ja IT-seadmetest ning täiendavatest administratiivsetest ja elektrivarustusega seotud tugiehitistest ning mida kasutatakse peamiselt omamaiste klientide teenindamiseks (edaspidi „andmekeskus”) [...]”.

56

(57)  Punkt 49.

57

(58)  Joonealune märkus 47.

58

(59)  Vt Islandi ametiasutuste 8. juuli 2013. aasta kiri, lk 15.

59

(60)  Sealsamas.

60

(61)  Vt ka menetluse algatamise otsuse punktid 131–134.

61

(62)  Islandi ametiasutuste esitatud teabe kohaselt oli kuni 2008. aasta oktoobrini toimunud lammutus-, inseneri-, projekteerimis- ja projektijuhtimistööde ning muude ehitusplatsi ettevalmistamise tööde kogumaksumus 8,1 miljonit USA dollarit, millele lisandus veel 10 miljonit USA dollarit ajavahemikul 2008. aasta novembrist kuni 2009. aasta detsembrini toimunud töödeks, sealhulgas füüsiliseks ehitustegevuseks ning elektri- ja mehaaniliste seadmete ostmiseks.

62

(63)  Vt sellega seoses otsus 2011/110/EL, põhjendus 79.

63

(64)  Konkreetselt väitsid Islandi ametiasutused järgmist: i) Verne kapitalikulud vähenesid 8,5 miljonilt USA dollarilt 2009. aastal 1,54 miljoni dollarini 2010. aastal; ii) ettevõtja tegevuse jätkamise nimel oli koondatud töötajaid; iii) algse projekti alusel välja pakutud investeerimisetapid olid 2009. aasta detsembri seisuga aegunud ja oleksid nõudnud olulist uuendamist; iv) ainuke Verne jaoks alates 2009. aastast kättesaadav uus välisinvestor on The Wellcome Trust, kes ei nõustunud andmekeskuse projekti uut kapitali investeerima ilma Islandi riigi selge kohustuseta abi anda, ja v) välismaised otseinvesteeringud ei olnud usaldusväärsed.

64

(65)  Otsus kohtuasjas T-132/96: Sachsen-VW vs. komisjon, EKL 1999, lk II-3663, punkt 167.

65

vs.

(66)  Otsus kohtuasjas T-394/08: Regione autonoma della Sardegna ja teised vs. komisjon, EKL 2011, lk II-6255, punkt 226.

66

vs.

(67)  Vt otsus nr 390/10/COL, jaotis II.3.3.

67

(68)  Punktid 28 ja 33.

68

(69)  Punktid 33 ja 39.

69

(70)  Vt punktid 118–130.

70

(71)  Preambuli jaotised N ja O.

71

(72)  Nagu on täheldatud eespool põhjendustes 33–34.

72

(73)  Jaotis 4.3.5.

73

(74)  Vt menetluse algatamise otsuse jaotis 4.3.6.

74

(75)  Otsus kohtuasjas C-5/89: komisjon vs. Saksamaa, EKL 1990, lk I-3437, punkt 14; kohtuasjas C-169/95: komisjon vs. Hispaania, EKL 1997, lk I-135, punkt 51; kohtuasjas C-24/95: Land Rheinland-Pfalz vs. Alcan Deutschland GmbH, EKL 1997, lk I-1591, punkt 25.

75

vs.

vs.

vs.

(76)  Otsus kohtuasjas C-1/09: Centre d'Exportation du Livre Français (CELF), Ministre de la Culture et de la Communication vs. Société Internationale de Diffusion et d'Édition, EKL 2010, lk I-2099, punkt 53. Vt ka otsus kohtuasjas C-91/01: Itaalia vs. komisjon, EKL 2004, lk I-4355, punktid 66 ja 67.

76

vs.

vs.

(77)  Otsus kohtuasjas C-5/89: komisjon vs. Saksamaa, EKL 1990, lk I-3437, punkt 14; liidetud kohtuasjades C-183/02 P ja C-187/02 P Demesa ja Territorio Histórico de Álava vs. komisjon, EKL 2004, lk I-10609, punkt 51.

77

vs.

vs.

(78)  Otsus kohtuasjas C-5/89: komisjon vs. Saksamaa, EKL 1990, lk I-3437, punkt 14; kohtuasjas C-169/95: Hispaania vs. komisjon, EKL 1997, lk I-135, punkt 51.

78

vs.

vs.

(79)  Otsus liidetud kohtuasjades C-183/02 P ja C-187/02 P: Demesa ja Territorio Histórico de Álava vs. komisjon, EKL 2004, lk I-10609, punkt 51.

79

vs.

(80)  Otsus kohtuasjas T-290/97: Mehibas Dordstelaan vs. komisjon, EKL 2000, lk II-15, ning kohtuasjades C-182/03 ja C-217/03: Belgia ja Forum 187 ASBL vs. komisjon, EKL 2006, lk I-05479, punkt 147.

80

vs.

vs.

(81)  Otsus liidetud kohtuasjades C-278/92, C-279/92 ja C-280/92: Hispaania vs. komisjon, EKL 1994, lk I-04103, punkt 75.

81

vs.

(82)  Vt otsus liidetud kohtuasjades E-17/10 ja E-6/11: Liechtensteini Vürstiriik ja VTM Fundmanagement vs. EFTA järelevalveamet, EFTA kohtu lahendid 2012, lk 117, punktid 141–142.

82

vs.

(83)  Muudetud EFTA järelevalveameti otsusega nr 789/08/COL, 17. detsember 2008, millega muudetakse EFTA järelevalveameti nõukogu otsust nr 195/04/COL EFTA riikide vahelist järelevalveameti ja kohtu asutamist käsitleva lepingu protokolli nr 3 II osa artikli 27 kohaste rakendussätete kohta seoses riigiabist teatamise standardvormidega (ELT L 340, 22.12.2010, lk 1, ja EMP kaasanne nr 72, 22.12.2010, lk 1).

83

---

Parandused

| 10.3.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 63/44 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 63/44

---

Nõukogu 21. detsembri 1989. aasta direktiivi 89/665/EMÜ (riiklike tarne- ja ehitustöölepingute sõlmimise läbivaatamise korra kohaldamisega seotud õigus- ja haldusnormide kooskõlastamise kohta) parandus

(
  Euroopa Ühenduste Teataja L 395, 30. detsember 1989
  )

(Eestikeelne eriväljaanne, peatükk 06, köide 001, lk 246–248)

Leheküljel 35 artiklis 5

asendatakse

„Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud meetmed enne 1. detsembrit 1991.”

järgmisega:

„Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud meetmed enne 21. detsembrit 1991.”

---