# Euroopan unionin L 109/2016

| | ISSN 1977-0812 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 109 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 59. vuosikerta26. huhtikuu 2016 |

ISSN 1977-0812

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 109

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

59. vuosikerta26. huhtikuu 2016

---

| Sisältö | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ASETUKSET |
| | * | Komission asetus (EU) 2016/646, annettu 20 päivänä huhtikuuta 2016, asetuksen (EY) N:o 692/2008 muuttamisesta kevyiden henkilö- ja hyötyajoneuvojen päästöjen (Euro 6) osalta (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2016/647, annettu 25 päivänä huhtikuuta 2016, tiettyihin ISIL (Da'esh) ja al-Qaida -järjestöjä lähellä oleviin henkilöihin ja yhteisöihin kohdistuvista erityisistä rajoittavista toimenpiteistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 881/2002 muuttamisesta 245. kerran | 23 |
| | | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2016/648, annettu 25 päivänä huhtikuuta 2016, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi | 25 |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | * | Komission päätös (EU) 2016/649, annettu 15 päivänä tammikuuta 2016, Alankomaiden toteuttamasta toimenpiteestä SA.24123 (12/C) (ex 11/NN) Väitetty Leidschendam-Voorburgin kunnan suorittama maan myynti alle markkinahinnan
  (tiedoksiannettu numerolla C(2016) 85)

   (
  1
  ) | 27 |
| | * | Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2016/650, annettu 25 päivänä huhtikuuta 2016, hyväksyttyjen allekirjoituksen ja leiman luontivälineiden tietoturva-arviointia koskevien standardien vahvistamisesta sähköisestä tunnistamisesta ja sähköisiin transaktioihin liittyvistä luottamuspalveluista sisämarkkinoilla annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 910/2014 30 artiklan 3 kohdan ja 39 artiklan 2 kohdan mukaisesti (
  1
  ) | 40 |

Sisältö

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

ASETUKSET

*

Komission asetus (EU) 2016/646, annettu 20 päivänä huhtikuuta 2016, asetuksen (EY) N:o 692/2008 muuttamisesta kevyiden henkilö- ja hyötyajoneuvojen päästöjen (Euro 6) osalta (
  1
  )

1

1

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2016/647, annettu 25 päivänä huhtikuuta 2016, tiettyihin ISIL (Da'esh) ja al-Qaida -järjestöjä lähellä oleviin henkilöihin ja yhteisöihin kohdistuvista erityisistä rajoittavista toimenpiteistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 881/2002 muuttamisesta 245. kerran

23

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2016/648, annettu 25 päivänä huhtikuuta 2016, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

25

PÄÄTÖKSET

*

Komission päätös (EU) 2016/649, annettu 15 päivänä tammikuuta 2016, Alankomaiden toteuttamasta toimenpiteestä SA.24123 (12/C) (ex 11/NN) Väitetty Leidschendam-Voorburgin kunnan suorittama maan myynti alle markkinahinnan
  (tiedoksiannettu numerolla C(2016) 85)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla C(2016) 85)

1

27

*

Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2016/650, annettu 25 päivänä huhtikuuta 2016, hyväksyttyjen allekirjoituksen ja leiman luontivälineiden tietoturva-arviointia koskevien standardien vahvistamisesta sähköisestä tunnistamisesta ja sähköisiin transaktioihin liittyvistä luottamuspalveluista sisämarkkinoilla annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 910/2014 30 artiklan 3 kohdan ja 39 artiklan 2 kohdan mukaisesti (
  1
  )

1

40

| | | Oikaisuja |
| --- | --- | --- |
| | * | Oikaisu komission asetukseen (EU) 2016/71, annettu 26 päivänä tammikuuta 2016, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 396/2005 liitteiden II, III ja V muuttamisesta siltä osin kuin on kyse 1-metyylisyklopropeenin, flonikamidin, flutriafolin, indolyylietikkahapon, indolyylivoihapon, petoksamidin, pirimikarbin, protiokonatsolin ja teflubentsuronin jäämien enimmäismääristä tietyissä tuotteissa tai niiden pinnalla ( EUVL L 20, 27.1.2016 ) | 43 |
| | * | Oikaisu komission asetukseen (EU) N:o 56/2013, annettu 16 päivänä tammikuuta 2013, tiettyjen tarttuvien spongiformisten enkefalopatioiden ehkäisyä, valvontaa ja hävittämistä koskevista säännöistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 999/2001 liitteiden I ja IV muuttamisesta ( EUVL L 21, 24.1.2013 ) | 56 |

Oikaisuja

*

Oikaisu komission asetukseen (EU) 2016/71, annettu 26 päivänä tammikuuta 2016, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 396/2005 liitteiden II, III ja V muuttamisesta siltä osin kuin on kyse 1-metyylisyklopropeenin, flonikamidin, flutriafolin, indolyylietikkahapon, indolyylivoihapon, petoksamidin, pirimikarbin, protiokonatsolin ja teflubentsuronin jäämien enimmäismääristä tietyissä tuotteissa tai niiden pinnalla ( EUVL L 20, 27.1.2016 )

( EUVL L 20, 27.1.2016 )

43

*

Oikaisu komission asetukseen (EU) N:o 56/2013, annettu 16 päivänä tammikuuta 2013, tiettyjen tarttuvien spongiformisten enkefalopatioiden ehkäisyä, valvontaa ja hävittämistä koskevista säännöistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 999/2001 liitteiden I ja IV muuttamisesta ( EUVL L 21, 24.1.2013 )

( EUVL L 21, 24.1.2013 )

56

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

ASETUKSET

| 26.4.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 109/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 109/1

---

KOMISSION ASETUS (EU) 2016/646,

annettu 20 päivänä huhtikuuta 2016,

asetuksen (EY) N:o 692/2008 muuttamisesta kevyiden henkilö- ja hyötyajoneuvojen päästöjen (Euro 6) osalta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon moottoriajoneuvojen tyyppihyväksynnästä kevyiden henkilö- ja hyötyajoneuvojen päästöjen (Euro 5 ja Euro 6) osalta ja ajoneuvojen korjaamiseen ja huoltamiseen tarvittavien tietojen saatavuudesta 20 päivänä kesäkuuta 2007 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 715/2007 (1) ja erityisesti sen 5 artiklan 3 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetus (EY) N:o 715/2007 on yksi Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2007/46/EY (2) vahvistettua tyyppihyväksyntämenettelyä koskevista erillissäädöksistä. |
| --- | --- |

(1)

Asetus (EY) N:o 715/2007 on yksi Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2007/46/EY (2) vahvistettua tyyppihyväksyntämenettelyä koskevista erillissäädöksistä.

| (2) | Asetuksessa (EY) N:o 715/2007 vaaditaan, että uusien kevyiden ajoneuvojen on noudatettava tiettyjä päästörajoja, ja asetetaan lisävaatimuksia tiedonsaannille. Kyseisen asetuksen täytäntöön panemiseksi tarvittavat tekniset erityisvaatimukset vahvistettiin komission asetuksella (EY) N:o 692/2008 (3). |
| --- | --- |

(2)

Asetuksessa (EY) N:o 715/2007 vaaditaan, että uusien kevyiden ajoneuvojen on noudatettava tiettyjä päästörajoja, ja asetetaan lisävaatimuksia tiedonsaannille. Kyseisen asetuksen täytäntöön panemiseksi tarvittavat tekniset erityisvaatimukset vahvistettiin komission asetuksella (EY) N:o 692/2008 (3).

| (3) | Komissio on tehnyt asetuksessa (EY) N:o 692/2008 vahvistetuista tyyppihyväksyntään sovellettavista menettelyistä, testeistä ja vaatimuksista seikkaperäisen analyysin omien tutkimustensa ja ulkoisten tietojen perusteella ja havainnut, että Euro 5- tai Euro 6 -vaatimusten mukaisten ajoneuvojen ajamisesta tieliikenteessä todellisuudessa syntyvät päästöt ylittävät merkittävästi ne päästöt, jotka on mitattu säännösten mukaisen uuden eurooppalaisen ajosyklin (NEDC) mukaisesti, etenkin dieselajoneuvojen typen oksidien päästöjen osalta. |
| --- | --- |

(3)

Komissio on tehnyt asetuksessa (EY) N:o 692/2008 vahvistetuista tyyppihyväksyntään sovellettavista menettelyistä, testeistä ja vaatimuksista seikkaperäisen analyysin omien tutkimustensa ja ulkoisten tietojen perusteella ja havainnut, että Euro 5- tai Euro 6 -vaatimusten mukaisten ajoneuvojen ajamisesta tieliikenteessä todellisuudessa syntyvät päästöt ylittävät merkittävästi ne päästöt, jotka on mitattu säännösten mukaisen uuden eurooppalaisen ajosyklin (NEDC) mukaisesti, etenkin dieselajoneuvojen typen oksidien päästöjen osalta.

| (4) | Moottoriajoneuvojen tyyppihyväksynnässä käytettäviä päästövaatimuksia on tiukennettu vaiheittain merkittävästi Euro-standardien käyttöönoton ja myöhemmän tarkistamisen myötä. Vaikka ajoneuvojen päästöt ovat yleisesti ottaen selvästi vähentyneet säänneltyjen eri epäpuhtauksien osalta, dieselmoottorien typen oksidien päästöjen kohdalla näin ei ole käynyt; tämä koskee etenkin kevyitä hyötyajoneuvoja. Tilanteen korjaamiseksi tarvitaan sen vuoksi toimia. |
| --- | --- |

(4)

Moottoriajoneuvojen tyyppihyväksynnässä käytettäviä päästövaatimuksia on tiukennettu vaiheittain merkittävästi Euro-standardien käyttöönoton ja myöhemmän tarkistamisen myötä. Vaikka ajoneuvojen päästöt ovat yleisesti ottaen selvästi vähentyneet säänneltyjen eri epäpuhtauksien osalta, dieselmoottorien typen oksidien päästöjen kohdalla näin ei ole käynyt; tämä koskee etenkin kevyitä hyötyajoneuvoja. Tilanteen korjaamiseksi tarvitaan sen vuoksi toimia.

| (5) | Asetuksen (EY) N:o 715/2007 3 artiklan 10 kohdassa määritellyt ”estolaitteet”, joilla vähennetään päästöjenrajoituksen tasoa, ovat kiellettyjä. Viimeaikaiset tapahtumat ovat tuoneet esiin tarpeen vahvistaa täytäntöönpanon valvontaa tältä osin. Sen vuoksi on aiheellista vaatia, että valmistajan tyyppihyväksynnän aikana soveltamaa päästöjenrajoitusstrategiaa valvotaan nykyistä paremmin noudattaen periaatteita, joita jo sovelletaan raskaisiin hyötyajoneuvoihin Euro VI -asetuksen (EY) N:o 595/2009 ja sen täytäntöönpanotoimenpiteiden nojalla. |
| --- | --- |

(5)

Asetuksen (EY) N:o 715/2007 3 artiklan 10 kohdassa määritellyt ”estolaitteet”, joilla vähennetään päästöjenrajoituksen tasoa, ovat kiellettyjä. Viimeaikaiset tapahtumat ovat tuoneet esiin tarpeen vahvistaa täytäntöönpanon valvontaa tältä osin. Sen vuoksi on aiheellista vaatia, että valmistajan tyyppihyväksynnän aikana soveltamaa päästöjenrajoitusstrategiaa valvotaan nykyistä paremmin noudattaen periaatteita, joita jo sovelletaan raskaisiin hyötyajoneuvoihin Euro VI -asetuksen (EY) N:o 595/2009 ja sen täytäntöönpanotoimenpiteiden nojalla.

| (6) | Puuttumalla dieselajoneuvojen typen oksidien päästöihin liittyvään ongelmaan pitäisi osaltaan pystyä pienentämään nykyisiä suurina pysyneitä ilman NO2-pitoisuuksia, jotka aiheuttavat merkittävää huolta ihmisten terveyden kannalta. |
| --- | --- |

(6)

Puuttumalla dieselajoneuvojen typen oksidien päästöihin liittyvään ongelmaan pitäisi osaltaan pystyä pienentämään nykyisiä suurina pysyneitä ilman NO2-pitoisuuksia, jotka aiheuttavat merkittävää huolta ihmisten terveyden kannalta.

| (7) | Komissio perusti tammikuussa 2011 kaikkia asianomaisia sidosryhmiä edustavan työryhmän, jonka tehtävänä oli kehittää todellisissa ajo-olosuhteissa syntyvien päästöjen (RDE) testausmenettely, joka vastaa paremmin ajossa mitattuja päästöjä. Sitä varten on seikkaperäisten teknisten keskustelujen jälkeen noudatettu asetuksessa (EY) N:o 715/2007 ehdotettua vaihtoehtoa eli kannettavien päästöjenmittausjärjestelmien (PEMS) käyttöä ja päästöjen enimmäisarvojen (NTE) käyttöä. |
| --- | --- |

(7)

Komissio perusti tammikuussa 2011 kaikkia asianomaisia sidosryhmiä edustavan työryhmän, jonka tehtävänä oli kehittää todellisissa ajo-olosuhteissa syntyvien päästöjen (RDE) testausmenettely, joka vastaa paremmin ajossa mitattuja päästöjä. Sitä varten on seikkaperäisten teknisten keskustelujen jälkeen noudatettu asetuksessa (EY) N:o 715/2007 ehdotettua vaihtoehtoa eli kannettavien päästöjenmittausjärjestelmien (PEMS) käyttöä ja päästöjen enimmäisarvojen (NTE) käyttöä.

| (8) | RDE-testausmenettelyt olisi CARS 2020 -prosessissa (4) sidosryhmien kanssa sovitun mukaisesti otettava käyttöön kahdessa vaiheessa: ensimmäisessä eli siirtymävaiheessa testausmenetelmiä olisi sovellettava pelkästään seurantaa varten, ja myöhemmin niitä sovellettaisiin yhdessä sitovien määrällisten RDE-vaatimusten kanssa kaikkien uusien tyyppihyväksyntien ja uusien ajoneuvojen osalta. |
| --- | --- |

(8)

RDE-testausmenettelyt olisi CARS 2020 -prosessissa (4) sidosryhmien kanssa sovitun mukaisesti otettava käyttöön kahdessa vaiheessa: ensimmäisessä eli siirtymävaiheessa testausmenetelmiä olisi sovellettava pelkästään seurantaa varten, ja myöhemmin niitä sovellettaisiin yhdessä sitovien määrällisten RDE-vaatimusten kanssa kaikkien uusien tyyppihyväksyntien ja uusien ajoneuvojen osalta.

| (9) | RDE-testausmenetelmät otettiin käyttöön komission asetuksella (EU) 2016/427 (5). Nyt on tarpeen vahvistaa määrälliset RDE-vaatimukset, joilla rajoitetaan pakokaasupäästöjä kaikissa tavanomaisissa käyttöolosuhteissa asetuksessa (EY) N:o 715/2007 vahvistettujen päästörajojen mukaisesti. Tätä varten olisi otettava huomioon mittausmenettelyihin liittyvät tilastolliset ja tekniset epävarmuustekijät. |
| --- | --- |

(9)

RDE-testausmenetelmät otettiin käyttöön komission asetuksella (EU) 2016/427 (5). Nyt on tarpeen vahvistaa määrälliset RDE-vaatimukset, joilla rajoitetaan pakokaasupäästöjä kaikissa tavanomaisissa käyttöolosuhteissa asetuksessa (EY) N:o 715/2007 vahvistettujen päästörajojen mukaisesti. Tätä varten olisi otettava huomioon mittausmenettelyihin liittyvät tilastolliset ja tekniset epävarmuustekijät.

| (10) | Jotta valmistajat voisivat asteittain mukautua RDE-sääntöihin, lopulliset määrälliset RDE-vaatimukset olisi otettava käyttöön kahdessa perättäisessä vaiheessa. Ensimmäisessä vaiheessa, jota alettaisiin soveltaa neljän vuoden kuluttua päivämääristä, jolloin Euro 6 -päästörajat tulevat pakollisiksi, olisi sovellettava vaatimustenmukaisuuden tunnuslukua 2,1. Toisen vaiheen olisi seurattava yksi vuosi ja neljä kuukautta ensimmäisen vaiheen jälkeen, ja silloin olisi edellytettävä asetuksessa (EY) N:o 715/2007 vahvistetun typen oksidien päästörajan 80 mg/km täysimääräistä noudattamista soveltaen lisäksi marginaalia, jolla otetaan huomioon myös kannettavien päästöjenmittausjärjestelmien (PEMS) soveltamiseen liittyvät mittausepävarmuudet. |
| --- | --- |

(10)

Jotta valmistajat voisivat asteittain mukautua RDE-sääntöihin, lopulliset määrälliset RDE-vaatimukset olisi otettava käyttöön kahdessa perättäisessä vaiheessa. Ensimmäisessä vaiheessa, jota alettaisiin soveltaa neljän vuoden kuluttua päivämääristä, jolloin Euro 6 -päästörajat tulevat pakollisiksi, olisi sovellettava vaatimustenmukaisuuden tunnuslukua 2,1. Toisen vaiheen olisi seurattava yksi vuosi ja neljä kuukautta ensimmäisen vaiheen jälkeen, ja silloin olisi edellytettävä asetuksessa (EY) N:o 715/2007 vahvistetun typen oksidien päästörajan 80 mg/km täysimääräistä noudattamista soveltaen lisäksi marginaalia, jolla otetaan huomioon myös kannettavien päästöjenmittausjärjestelmien (PEMS) soveltamiseen liittyvät mittausepävarmuudet.

| (11) | On tärkeää, että RDE-testaus voi kattaa kaikki mahdolliset ajotilanteet, mutta samalla olisi vältettävä se, että testattavia ajoneuvoja ajettaisiin vääristyneesti eli siten, että pyritään hyväksyttyyn tai hylättyyn testiin äärimmäisillä ajotavoilla ajoneuvon teknisen suorituskyvyn asemesta. Tällaisten tilanteiden varalta otetaan sen vuoksi käyttöön RDE-testaukseen sovellettavia täydentäviä rajaehtoja. |
| --- | --- |

(11)

On tärkeää, että RDE-testaus voi kattaa kaikki mahdolliset ajotilanteet, mutta samalla olisi vältettävä se, että testattavia ajoneuvoja ajettaisiin vääristyneesti eli siten, että pyritään hyväksyttyyn tai hylättyyn testiin äärimmäisillä ajotavoilla ajoneuvon teknisen suorituskyvyn asemesta. Tällaisten tilanteiden varalta otetaan sen vuoksi käyttöön RDE-testaukseen sovellettavia täydentäviä rajaehtoja.

| (12) | Yksittäisellä PEMS-ajomatkalla kohdatut ajo-olosuhteet ovat jo luonteeltaan sellaisia, etteivät ne välttämättä täysin vastaa ”ajoneuvon tavanomaisia käyttöolosuhteita”. Päästöjenrajoituksen vaativuus voi ajomatkoilla sen vuoksi vaihdella. Tämän vuoksi ja mittausmenetelmien tilastollisten ja teknisten epävarmuustekijöiden huomioon ottamiseksi voidaan myöhemmin harkita, että yksittäisiin PEMS-ajomatkoihin sovellettavissa NTE-päästörajoissa otettaisiin huomioon näiden ajomatkojen ominaisuudet, joita kuvattaisiin tietyillä mitattavissa olevilla parametreilla, jotka liittyisivät esimerkiksi ajodynamiikkaan tai työkuormaan. Jos tätä periaatetta sovelletaan, sen ei pitäisi heikentää ympäristövaikutuksia eikä RDE-testausmenettelyjen tehokkuutta, mikä olisi osoitettava vertaisarvioidulla tieteellisellä tutkimuksella. Lisäksi kun arvioidaan päästöjenrajoituksen vaativuutta PEMS-ajomatkan aikana, huomioon olisi otettava vain sellaiset parametrit, jotka voidaan perustella objektiivisilla tieteellisillä syillä eikä vain moottorin, pilaantumista rajoittavan laitteen tai päästöjenrajoitusjärjestelmien kalibrointiin liittyvillä syillä. |
| --- | --- |

(12)

Yksittäisellä PEMS-ajomatkalla kohdatut ajo-olosuhteet ovat jo luonteeltaan sellaisia, etteivät ne välttämättä täysin vastaa ”ajoneuvon tavanomaisia käyttöolosuhteita”. Päästöjenrajoituksen vaativuus voi ajomatkoilla sen vuoksi vaihdella. Tämän vuoksi ja mittausmenetelmien tilastollisten ja teknisten epävarmuustekijöiden huomioon ottamiseksi voidaan myöhemmin harkita, että yksittäisiin PEMS-ajomatkoihin sovellettavissa NTE-päästörajoissa otettaisiin huomioon näiden ajomatkojen ominaisuudet, joita kuvattaisiin tietyillä mitattavissa olevilla parametreilla, jotka liittyisivät esimerkiksi ajodynamiikkaan tai työkuormaan. Jos tätä periaatetta sovelletaan, sen ei pitäisi heikentää ympäristövaikutuksia eikä RDE-testausmenettelyjen tehokkuutta, mikä olisi osoitettava vertaisarvioidulla tieteellisellä tutkimuksella. Lisäksi kun arvioidaan päästöjenrajoituksen vaativuutta PEMS-ajomatkan aikana, huomioon olisi otettava vain sellaiset parametrit, jotka voidaan perustella objektiivisilla tieteellisillä syillä eikä vain moottorin, pilaantumista rajoittavan laitteen tai päästöjenrajoitusjärjestelmien kalibrointiin liittyvillä syillä.

| (13) | Kun vielä otetaan huomioon tarve vähentää typen oksidien päästöjä kaupunkiolosuhteissa, on pikaisesti harkittava RDE-testin kaupunki-, maantie- ja moottoritieosuuksien suhteellisen painotuksen muuttamista, jotta voidaan varmistaa, että käytännössä voi toteutua pieni vaatimustenmukaisuuden tunnusluku, jolla luodaan kolmanteen RDE-pakettiin uusi ajodynamiikkaan liittyvä reunaehto, jonka ylittyessä on sovellettava laajempia olosuhteita vaiheen 1 käyttöönottopäivämääristä lähtien. |
| --- | --- |

(13)

Kun vielä otetaan huomioon tarve vähentää typen oksidien päästöjä kaupunkiolosuhteissa, on pikaisesti harkittava RDE-testin kaupunki-, maantie- ja moottoritieosuuksien suhteellisen painotuksen muuttamista, jotta voidaan varmistaa, että käytännössä voi toteutua pieni vaatimustenmukaisuuden tunnusluku, jolla luodaan kolmanteen RDE-pakettiin uusi ajodynamiikkaan liittyvä reunaehto, jonka ylittyessä on sovellettava laajempia olosuhteita vaiheen 1 käyttöönottopäivämääristä lähtien.

| (14) | Komissio seuraa RDE-testausmenettelyihin sovellettavia säännöksiä ja mukauttaa niitä uuden ajoneuvotekniikan huomioon ottamiseksi ja niiden vaikuttavuuden varmistamiseksi. Lisäksi komissio tarkastelee vuosittain lopullisen vaatimustenmukaisuuden tunnusluvun tarkoituksenmukaista tasoa tekniikan kehityksen valossa. Komissio tarkastelee uudelleen erityisesti asetuksen (EY) N:o 692/2008 liitteen III A lisäyksissä 5 ja 6 vahvistettuja kahta vaihtoehtoista PEMS-päästötietojen arviointimenetelmää tarkoituksena kehittää yksi ainoa menetelmä. |
| --- | --- |

(14)

Komissio seuraa RDE-testausmenettelyihin sovellettavia säännöksiä ja mukauttaa niitä uuden ajoneuvotekniikan huomioon ottamiseksi ja niiden vaikuttavuuden varmistamiseksi. Lisäksi komissio tarkastelee vuosittain lopullisen vaatimustenmukaisuuden tunnusluvun tarkoituksenmukaista tasoa tekniikan kehityksen valossa. Komissio tarkastelee uudelleen erityisesti asetuksen (EY) N:o 692/2008 liitteen III A lisäyksissä 5 ja 6 vahvistettuja kahta vaihtoehtoista PEMS-päästötietojen arviointimenetelmää tarkoituksena kehittää yksi ainoa menetelmä.

| (15) | Sen vuoksi asetusta (EY) N:o 692/2008 olisi muutettava. |
| --- | --- |

(15)

Sen vuoksi asetusta (EY) N:o 692/2008 olisi muutettava.

| (16) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat teknisen komitean – moottoriajoneuvot lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(16)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat teknisen komitean – moottoriajoneuvot lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan asetus (EY) N:o 692/2008 seuraavasti:

| 1) | Lisätään 2 artiklaan 43 ja 44 alakohta seuraavasti:






  ”43. | ’peruspäästöstrategialla’ päästöstrategiaa, joka on aktivoituneena moottorin koko pyörintänopeus- ja kuormitusalueella, ellei lisäpäästöstrategia ole aktiivisena; |
| --- | --- | --- |

1)

Lisätään 2 artiklaan 43 ja 44 alakohta seuraavasti:

”43.

’peruspäästöstrategialla’ päästöstrategiaa, joka on aktivoituneena moottorin koko pyörintänopeus- ja kuormitusalueella, ellei lisäpäästöstrategia ole aktiivisena;

| 44. | ’lisäpäästöstrategialla’ päästöstrategiaa, joka aktivoituu ja korvaa peruspäästöstrategian tai muuttaa sitä tiettyä tarkoitusta varten erityisten ympäristö- tai käyttöolosuhteiden vuoksi ja joka on toiminnassa vain tällaisten olosuhteiden kestoajan.” |
| --- | --- |

44.

’lisäpäästöstrategialla’ päästöstrategiaa, joka aktivoituu ja korvaa peruspäästöstrategian tai muuttaa sitä tiettyä tarkoitusta varten erityisten ympäristö- tai käyttöolosuhteiden vuoksi ja joka on toiminnassa vain tällaisten olosuhteiden kestoajan.”

| 2) | Korvataan 3 artiklan 10 kohdan kolmas alakohta seuraavasti:

  ”Kunnes asetuksen (EY) N:o 715/2007 10 artiklan 4 kohdassa annetuista päivämääristä on kulunut kolme vuotta ja 10 artiklan 5 kohdassa annetuista päivämääristä neljä vuotta, sovelletaan seuraavia säännöksiä:” |
| --- | --- |

2)

Korvataan 3 artiklan 10 kohdan kolmas alakohta seuraavasti:

”Kunnes asetuksen (EY) N:o 715/2007 10 artiklan 4 kohdassa annetuista päivämääristä on kulunut kolme vuotta ja 10 artiklan 5 kohdassa annetuista päivämääristä neljä vuotta, sovelletaan seuraavia säännöksiä:”

| 3) | Korvataan 3 artiklan 10 kohdan a alakohta seuraavasti:

  ”Liitteessä III A olevan 2.1 kohdan vaatimuksia ei sovelleta.” |
| --- | --- |

3)

Korvataan 3 artiklan 10 kohdan a alakohta seuraavasti:

”Liitteessä III A olevan 2.1 kohdan vaatimuksia ei sovelleta.”

| 4) | Lisätään 5 artiklaan 11 ja 12 kohta seuraavasti:






  ”11. | Valmistajan on toimitettava myös laaja asiakirjapaketti, joka sisältää seuraavat tiedot:






  a) | tiedot kaikkien lisä- ja peruspäästöstrategioiden toiminnasta, kuvaus parametreista, joita lisäpäästöstrategiat muuttavat, ja lisäpäästöstrategian toiminnan reunaehdoista, sekä tiedot lisä- tai peruspäästöstrategiasta, joka on todennäköisesti toiminnassa tässä asetuksessa vahvistetuissa testausmenettelyissä; |
| --- | --- | --- | --- |

4)

Lisätään 5 artiklaan 11 ja 12 kohta seuraavasti:

”11.

Valmistajan on toimitettava myös laaja asiakirjapaketti, joka sisältää seuraavat tiedot:

a)

tiedot kaikkien lisä- ja peruspäästöstrategioiden toiminnasta, kuvaus parametreista, joita lisäpäästöstrategiat muuttavat, ja lisäpäästöstrategian toiminnan reunaehdoista, sekä tiedot lisä- tai peruspäästöstrategiasta, joka on todennäköisesti toiminnassa tässä asetuksessa vahvistetuissa testausmenettelyissä;

| b) | kuvaus polttoainejärjestelmän ohjauslogiikasta, ajoitusmenetelmistä sekä kytkentäpisteistä kaikilla käyttötavoilla. |
| --- | --- |

b)

kuvaus polttoainejärjestelmän ohjauslogiikasta, ajoitusmenetelmistä sekä kytkentäpisteistä kaikilla käyttötavoilla.

| 12. | Edellä 11 kohdassa tarkoitettu laaja asiakirjapaketti on pidettävä ehdottoman luottamuksellisena. Sen voi säilyttää hyväksyntäviranomainen tai hyväksyntäviranomaisen suostumuksella valmistaja. Jos asiakirjapaketin säilyttää valmistaja, hyväksyntäviranomaisen on identifioitava ja päivättävä asiakirjapaketti vastaanotettuaan ja hyväksyttyään sen. Asiakirjapaketti on annettava hyväksyntäviranomaisen tarkastettavaksi hyväksynnän yhteydessä tai milloin tahansa hyväksynnän voimassaoloaikana.” |
| --- | --- |

12.

Edellä 11 kohdassa tarkoitettu laaja asiakirjapaketti on pidettävä ehdottoman luottamuksellisena. Sen voi säilyttää hyväksyntäviranomainen tai hyväksyntäviranomaisen suostumuksella valmistaja. Jos asiakirjapaketin säilyttää valmistaja, hyväksyntäviranomaisen on identifioitava ja päivättävä asiakirjapaketti vastaanotettuaan ja hyväksyttyään sen. Asiakirjapaketti on annettava hyväksyntäviranomaisen tarkastettavaksi hyväksynnän yhteydessä tai milloin tahansa hyväksynnän voimassaoloaikana.”

| 5) | Muutetaan liitteen I lisäys 6 tämän asetuksen liitteen I mukaisesti. |
| --- | --- |

5)

Muutetaan liitteen I lisäys 6 tämän asetuksen liitteen I mukaisesti.

| 6) | Muutetaan liite III A tämän asetuksen liitteen II mukaisesti. |
| --- | --- |

6)

Muutetaan liite III A tämän asetuksen liitteen II mukaisesti.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 20 päivänä huhtikuuta 2016.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  EUVL L 171, 29.6.2007, s. 1.

1

(2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2007/46/EY, annettu 5 päivänä syyskuuta 2007, puitteiden luomisesta moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen sekä tällaisiin ajoneuvoihin tarkoitettujen järjestelmien, osien ja erillisten teknisten yksiköiden hyväksymiselle (Puitedirektiivi) (EUVL L 263, 9.10.2007, s. 1).

2

(3)  Komission asetus (EY) N:o 692/2008, annettu 18 päivänä heinäkuuta 2008, moottoriajoneuvojen tyyppihyväksynnästä kevyiden henkilö- ja hyötyajoneuvojen päästöjen (Euro 5 ja Euro 6) osalta ja ajoneuvojen korjaamiseen ja huoltamiseen tarvittavien tietojen saatavuudesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 715/2007 täytäntöönpanosta ja muuttamisesta (EUVL L 199, 28.7.2008, s. 1).

3

(4)  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle CARS 2020: Kilpailukykyistä ja kestävää eurooppalaista autoteollisuutta koskeva toimintasuunnitelma (COM(2012) 636 final).

4

(5)  Komission asetus (EU) 2016/427, annettu 10 päivänä maaliskuuta 2016, asetuksen (EY) N:o 692/2008 muuttamisesta kevyiden henkilö- ja hyötyajoneuvojen päästöjen (Euro 6) osalta (EUVL L 82, 31.3.2016, s. 1).

5

---

LIITE I

Muutetaan asetuksen (EY) N:o 692/2008 liitteen I lisäyksessä 6 oleva taulukko 1 seuraavasti:

| 1) | Korvataan rivit ZD, ZE ja ZF seuraavasti:












  ”ZD | Euro 6c | Euro 6–2 | M, N1 alaluokka I | PI, CI | | 1.9.2018 | 31.8.2019 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ZE | Euro 6c | Euro 6–2 | N1 alaluokka II | PI, CI | | 1.9.2019 | 31.8.2020 |
| ZF | Euro 6c | Euro 6–2 | N1 alaluokka III, N2 | PI, CI | | 1.9.2019 | 31.8.2020” |

1)

Korvataan rivit ZD, ZE ja ZF seuraavasti:

”ZD

Euro 6c

Euro 6–2

M, N1 alaluokka I

PI, CI

1.9.2018

31.8.2019

ZE

Euro 6c

Euro 6–2

N1 alaluokka II

PI, CI

1.9.2019

31.8.2020

ZF

Euro 6c

Euro 6–2

N1 alaluokka III, N2

PI, CI

1.9.2019

31.8.2020”

| 2) | Lisätään rivin ZF jälkeen seuraavat rivit:












  ”ZG | Euro 6d-TEMP | Euro 6–2 | M, N1 alaluokka I | PI, CI | 1.9.2017 | 1.9.2019 | 31.12.2020 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ZH | Euro 6d-TEMP | Euro 6–2 | N1 alaluokka II | PI, CI | 1.9.2018 | 1.9.2020 | 31.12.2021 |
| ZI | Euro 6d-TEMP | Euro 6–2 | N1 alaluokka III, N2 | PI, CI | 1.9.2018 | 1.9.2020 | 31.12.2021 |
| ZJ | Euro 6d | Euro 6–2 | M, N1 alaluokka I | PI, CI | 1.1.2020 | 1.1.2021 | |
| ZK | Euro 6d | Euro 6–2 | N1 alaluokka II | PI, CI | 1.1.2021 | 1.1.2022 | |
| PLN | Euro 6d | Euro 6–2 | N1 alaluokka III, N2 | PI, CI | 1.1.2021 | 1.1.2022” | |

2)

Lisätään rivin ZF jälkeen seuraavat rivit:

”ZG

Euro 6d-TEMP

Euro 6–2

M, N1 alaluokka I

PI, CI

1.9.2017

1.9.2019

31.12.2020

ZH

Euro 6d-TEMP

Euro 6–2

N1 alaluokka II

PI, CI

1.9.2018

1.9.2020

31.12.2021

ZI

Euro 6d-TEMP

Euro 6–2

N1 alaluokka III, N2

PI, CI

1.9.2018

1.9.2020

31.12.2021

ZJ

Euro 6d

Euro 6–2

M, N1 alaluokka I

PI, CI

1.1.2020

1.1.2021

ZK

Euro 6d

Euro 6–2

N1 alaluokka II

PI, CI

1.1.2021

1.1.2022

PLN

Euro 6d

Euro 6–2

N1 alaluokka III, N2

PI, CI

1.1.2021

1.1.2022”

| 3) | Lisätään taulukon selityksiin Euro 6b -päästöstandardia koskevan kohdan jälkeen seuraavat kohdat:

  ”Euro 6c –päästöstandardi= täydet Euro 6 -päästövaatimukset ilman määrällisiä RDE-vaatimuksia, ts. Euro 6b -päästöstandardi ja lopulliset hiukkasmäärän standardit kipinäsytytysmoottorilla varustettuja ajoneuvoja varten ja vertailupolttoaineen E10 ja B7 käyttö (jos sovellettavissa) arvioituina säännösten mukaisella laboratoriotestisyklillä, RDE-testaus pelkästään seurantaa varten (NTE-päästörajoja ei sovelleta);”

  ”Euro 6d-TEMP –päästöstandardi= täydet Euro 6 -päästövaatimukset, ts. Euro 6b -päästöstandardi ja lopulliset hiukkasmäärän standardit kipinäsytytysmoottorilla varustettuja ajoneuvoja varten ja vertailupolttoaineen E10 ja B7 käyttö (jos sovellettavissa) arvioituina säännösten mukaisella laboratoriotestisyklillä sekä RDE-testaus väliaikaisten vaatimustenmukaisuuden tunnuslukujen suhteen”. |
| --- | --- |

3)

Lisätään taulukon selityksiin Euro 6b -päästöstandardia koskevan kohdan jälkeen seuraavat kohdat:

”Euro 6c –päästöstandardi= täydet Euro 6 -päästövaatimukset ilman määrällisiä RDE-vaatimuksia, ts. Euro 6b -päästöstandardi ja lopulliset hiukkasmäärän standardit kipinäsytytysmoottorilla varustettuja ajoneuvoja varten ja vertailupolttoaineen E10 ja B7 käyttö (jos sovellettavissa) arvioituina säännösten mukaisella laboratoriotestisyklillä, RDE-testaus pelkästään seurantaa varten (NTE-päästörajoja ei sovelleta);”

”Euro 6d-TEMP –päästöstandardi= täydet Euro 6 -päästövaatimukset, ts. Euro 6b -päästöstandardi ja lopulliset hiukkasmäärän standardit kipinäsytytysmoottorilla varustettuja ajoneuvoja varten ja vertailupolttoaineen E10 ja B7 käyttö (jos sovellettavissa) arvioituina säännösten mukaisella laboratoriotestisyklillä sekä RDE-testaus väliaikaisten vaatimustenmukaisuuden tunnuslukujen suhteen”.

| 4) | Korvataan taulukon selityksissä oleva Euro 6c -päästöstandardia koskeva kohta seuraavasti:

  ”Euro 6d –päästöstandardi= täydet Euro 6 -päästövaatimukset, ts. Euro 6b -päästöstandardi ja lopulliset hiukkasmäärän standardit kipinäsytytysmoottorilla varustettuja ajoneuvoja varten ja vertailupolttoaineen E10 ja B7 käyttö (jos sovellettavissa) arvioituina säännösten mukaisella laboratoriotestisyklillä sekä RDE-testaus lopullisten vaatimustenmukaisuuden tunnuslukujen suhteen”. |
| --- | --- |

4)

Korvataan taulukon selityksissä oleva Euro 6c -päästöstandardia koskeva kohta seuraavasti:

”Euro 6d –päästöstandardi= täydet Euro 6 -päästövaatimukset, ts. Euro 6b -päästöstandardi ja lopulliset hiukkasmäärän standardit kipinäsytytysmoottorilla varustettuja ajoneuvoja varten ja vertailupolttoaineen E10 ja B7 käyttö (jos sovellettavissa) arvioituina säännösten mukaisella laboratoriotestisyklillä sekä RDE-testaus lopullisten vaatimustenmukaisuuden tunnuslukujen suhteen”.

---

LIITE II

Muutetaan asetuksen (EY) N:o 692/2008 liite III A seuraavasti:

| 1) | Korvataan 2.1 kohta seuraavasti:
  ”2.1   Päästöjen enimmäisarvot
  Asetuksen (EY) N:o 715/2007 mukaisesti tyyppihyväksytyn ajoneuvon tavanomaisen käyttöiän aikana sen päästöt, jotka on määritetty tässä liitteessä vahvistettujen vaatimusten mukaisesti ja jotka syntyvät missä tahansa mahdollisessa tämän liitteen mukaisesti suoritetussa RDE-testissä, eivät saa ylittää seuraavia enimmäisarvoja (NTE-arvoja):

  NTEpollutant = CFpollutant × TF (p1, ..., pn) × EURO-6
  jossa EURO-6 on asetuksen (EY) N:o 715/2007 liitteen I taulukossa 2 vahvistettu sovellettava Euro 6 -päästöraja.”; |
| --- | --- |

1)

Korvataan 2.1 kohta seuraavasti:

”2.1   Päästöjen enimmäisarvot

Asetuksen (EY) N:o 715/2007 mukaisesti tyyppihyväksytyn ajoneuvon tavanomaisen käyttöiän aikana sen päästöt, jotka on määritetty tässä liitteessä vahvistettujen vaatimusten mukaisesti ja jotka syntyvät missä tahansa mahdollisessa tämän liitteen mukaisesti suoritetussa RDE-testissä, eivät saa ylittää seuraavia enimmäisarvoja (NTE-arvoja):

NTEpollutant = CFpollutant × TF (p1, ..., pn) × EURO-6

jossa EURO-6 on asetuksen (EY) N:o 715/2007 liitteen I taulukossa 2 vahvistettu sovellettava Euro 6 -päästöraja.”;

| 2) | Lisätään 2.1.1, 2.1.2 ja 2.1.3 kohta seuraavasti:
  ”2.1.1   Lopulliset vaatimustenmukaisuuden tunnusluvut
  Epäpuhtauden vaatimustenmukaisuuden tunnusluku CFpollutant
  määritetään seuraavasti:










  Epäpuhtaus | Typen oksidien massa (NOx) | Hiukkasmäärä (PN) | Hiilimonoksidin (CO) massa (1) | Kaikkien hiilivetyjen (THC) massa | Hiilivetyjen ja typen oksidien yhteenlaskettu massa (THC + NOx) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| CFpollutant | 1 + margin, margin = 0,5 | Vahvistetaan myöhemmin. | — | — | — |

2)

Lisätään 2.1.1, 2.1.2 ja 2.1.3 kohta seuraavasti:

”2.1.1   Lopulliset vaatimustenmukaisuuden tunnusluvut

Epäpuhtauden vaatimustenmukaisuuden tunnusluku CFpollutant
  määritetään seuraavasti:

Epäpuhtaus

Typen oksidien massa (NOx)

Hiukkasmäärä (PN)

Hiilimonoksidin (CO) massa (1)

Kaikkien hiilivetyjen (THC) massa

Hiilivetyjen ja typen oksidien yhteenlaskettu massa (THC + NOx)

CFpollutant

1 + margin, margin = 0,5

Vahvistetaan myöhemmin.

—

—

—

Tässä ”
  margin
  ” on parametri, jolla otetaan huomioon PEMS-laitteiden myötä syntyvät uudet mittausepävarmuudet. Sitä tarkastellaan vuosittain uudelleen ja tarkistetaan, kun PEMS-menettelyn laatu paranee tai tekniikka kehittyy.

2.1.2   Väliaikaiset vaatimustenmukaisuuden tunnusluvut

Poiketen siitä, mitä 2.1.1 kohdassa säädetään, voidaan viiden vuoden ja neljän kuukauden ajan asetuksen (EY) N:o 715/2007 10 artiklan 4 ja 5 kohdassa annetuista päivämääristä ja valmistajan pyynnöstä soveltaa seuraavia väliaikaisia vaatimustenmukaisuuden tunnuslukuja:

| Epäpuhtaus | Typen oksidien massa (NOx) | Hiukkasmäärä (PN) | Hiilimonoksidin (CO) massa (2) | Kaikkien hiilivetyjen (THC) massa | Hiilivetyjen ja typen oksidien yhteenlaskettu massa (THC + NOx) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| CFpollutant | 2,1 | Vahvistetaan myöhemmin. | — | — | — |

Epäpuhtaus

Typen oksidien massa (NOx)

Hiukkasmäärä (PN)

Hiilimonoksidin (CO) massa (2)

Kaikkien hiilivetyjen (THC) massa

Hiilivetyjen ja typen oksidien yhteenlaskettu massa (THC + NOx)

CFpollutant

2,1

Vahvistetaan myöhemmin.

—

—

—

Väliaikaisten vaatimustenmukaisuuden tunnuslukujen soveltaminen on kirjattava ajoneuvon vaatimustenmukaisuustodistukseen.

2.1.3   Siirtofunktiot

Edellä 2.1 kohdassa tarkoitetun siirtofunktion TF(p1, ..., pn) arvo asetetaan arvoon 1 parametrien pi (i = 1, ..., n) koko alueelle.

Jos siirtofunktiota TF(p1, ..., pn) muutetaan, se on tehtävä tavalla, joka ei heikennä ympäristövaikutuksia ja RDE-testausmenettelyjen tehokkuutta. Erityisesti on noudatettava seuraavaa ehtoa:

∫ TF (p1,..., pn) * Q (p1,..., pn) dp = ∫ Q (p1,..., pn) dp

jossa:

| — | dp edustaa integraalia parametrien pi (i = 1,...,n) koko alueen yli |
| --- | --- |

—

dp edustaa integraalia parametrien pi (i = 1,...,n) koko alueen yli

| — | Q(p1,..., pn), on parametreja pi (i = 1,...,n) todellisissa ajosuhteissa vastaavan tapahtuman todennäköisyystiheys.” |
| --- | --- |

—

Q(p1,..., pn), on parametreja pi (i = 1,...,n) todellisissa ajosuhteissa vastaavan tapahtuman todennäköisyystiheys.”

| 3) | Lisätään 3.1.0 kohta seuraavasti:






  ”3.1.0 | Edellä 2.1 kohdassa vahvistettujen vaatimusten on täytyttävä kaupunkiajo-osuudella ja koko PEMS-ajomatkalla. Valmistajan valinnan mukaan on vähintään yhden seuraavien kahden kohdan ehdoista täytyttävä:






  3.1.0.1 | Mgas,d,t
  ≤ NTEpollutant
  ja Mgas,d,u
  ≤ NTEpollutant, määritelmät tämän liitteen 2.1 kohdassa ja lisäyksessä 5 olevissa 6.1 ja 6.3 kohdassa, gas = pollutant. |
| --- | --- | --- | --- |

3)

Lisätään 3.1.0 kohta seuraavasti:

”3.1.0

3.1.0.1

Mgas,d,t
  ≤ NTEpollutant
  ja Mgas,d,u
  ≤ NTEpollutant, määritelmät tämän liitteen 2.1 kohdassa ja lisäyksessä 5 olevissa 6.1 ja 6.3 kohdassa, gas = pollutant.

| 3.1.0.2 | Mw,gas,d
  ≤ NTEpollutant
  ja Mw,gas,d,U
  ≤ NTEpollutant
  määritelmät tämän liitteen 2.1 kohdassa ja lisäyksessä 6 olevassa 3.9 kohdassa, gas = pollutant.” |
| --- | --- |

3.1.0.2

Mw,gas,d
  ≤ NTEpollutant
  ja Mw,gas,d,U
  ≤ NTEpollutant
  määritelmät tämän liitteen 2.1 kohdassa ja lisäyksessä 6 olevassa 3.9 kohdassa, gas = pollutant.”

| 4) | Poistetaan 5.3 kohta. |
| --- | --- |

4)

Poistetaan 5.3 kohta.

| 5) | Korvataan 5.4 kohta seuraavasti:
  ”5.4.   Dynaamiset olosuhteet
  Dynaamisiin olosuhteisiin luetaan tien pystykaltevuuden, vastatuulen ja ajodynamiikan (kiihdytykset, hidastukset) sekä apujärjestelmien vaikutukset testiajoneuvon energiankulutukseen ja päästöihin. Dynaamisten olosuhteiden normaalisuus on todennettava testin loppuun saattamisen jälkeen käyttämällä kirjattuja PEMS-tietoja. Todentaminen on tehtävä kahdessa vaiheessa:






  5.4.1 | Ajodynamiikan yleinen liiallisuus tai riittämättömyys ajomatkan aikana on tarkastettava tämän liitteen lisäyksessä 7 a kuvatuilla menetelmillä. |
| --- | --- | --- |

5)

Korvataan 5.4 kohta seuraavasti:

”5.4.   Dynaamiset olosuhteet

Dynaamisiin olosuhteisiin luetaan tien pystykaltevuuden, vastatuulen ja ajodynamiikan (kiihdytykset, hidastukset) sekä apujärjestelmien vaikutukset testiajoneuvon energiankulutukseen ja päästöihin. Dynaamisten olosuhteiden normaalisuus on todennettava testin loppuun saattamisen jälkeen käyttämällä kirjattuja PEMS-tietoja. Todentaminen on tehtävä kahdessa vaiheessa:

5.4.1

Ajodynamiikan yleinen liiallisuus tai riittämättömyys ajomatkan aikana on tarkastettava tämän liitteen lisäyksessä 7 a kuvatuilla menetelmillä.

| 5.4.2 | Jos ajomatkaa pidetään 5.4.1 kohdan mukaisten todennusten perusteella pätevänä, on sovellettava tämän liitteen lisäyksissä 5 ja 6 vahvistettuja dynaamisten olosuhteiden normaalisuuden todentamismenetelmiä. Kussakin menetelmässä asetetaan dynaamisille olosuhteille vertailuarvo, sen ympärillä olevat vaihtelualueet sekä vähimmäiskattavuusvaatimukset, joiden täyttyessä testin katsotaan olevan pätevä.” |
| --- | --- |

5.4.2

Jos ajomatkaa pidetään 5.4.1 kohdan mukaisten todennusten perusteella pätevänä, on sovellettava tämän liitteen lisäyksissä 5 ja 6 vahvistettuja dynaamisten olosuhteiden normaalisuuden todentamismenetelmiä. Kussakin menetelmässä asetetaan dynaamisille olosuhteille vertailuarvo, sen ympärillä olevat vaihtelualueet sekä vähimmäiskattavuusvaatimukset, joiden täyttyessä testin katsotaan olevan pätevä.”

| 6) | Korvataan 6.8 kohta seuraavasti:






  ”6.8 | Kaupunkiajo-osuudella keskinopeuden (pysähdykset mukaan luettuina) olisi oltava 15–40 km/h. Pysähdysten eli jaksojen, jolloin ajoneuvon nopeus on alle 1 km/h, osuuden kaupunkiosuuden kestosta on oltava 6–30 prosenttia. Kaupunkiosuudella on oltava useita vähintään 10 sekunnin mittaisia pysähdyksiä. Jos pysähdys kestää yli 180 sekuntia, tällaista kohtuuttoman pitkää pysähdystä seuraavien 180 sekunnin aikaiset päästöt on jätettävä pois arvioinnista.” |
| --- | --- | --- |

6)

Korvataan 6.8 kohta seuraavasti:

”6.8

| 7) | Lisätään 6.11 kohtaan virke seuraavasti:

  ”Lisäksi suhteellisen kumulatiivisen positiivisen korkeusmuutoksen on oltava alle 1 200 m / 100 km lisäyksen 7 b mukaisesti määritettynä.” |
| --- | --- |

7)

Lisätään 6.11 kohtaan virke seuraavasti:

”Lisäksi suhteellisen kumulatiivisen positiivisen korkeusmuutoksen on oltava alle 1 200 m / 100 km lisäyksen 7 b mukaisesti määritettynä.”

| 8) | Korvataan 9.5 kohta seuraavasti:






  ”9.5. | Jos ympäristöolosuhteet muuttuvat joksikin ajaksi 5.2 kohdan mukaisesti laajemmiksi, kyseiseltä jaksolta lisäyksen 4 mukaisesti lasketut päästöt on jaettava arvolla 1,6 ennen kuin arvioidaan, ovatko ne tämän liitteen vaatimusten mukaiset.” |
| --- | --- | --- |

8)

Korvataan 9.5 kohta seuraavasti:

”9.5.

| 9) | Muutetaan lisäys 1 seuraavasti:






  a) | Lisätään 3.4.6 kohtaan virke seuraavasti:

  ”Ajoneuvon ohjaamon ulkopuolisten PEMS-järjestelmän komponenttien kiinnittimien ja asennusosien turvallisuuteen liittyvän valaistuksen virranlähteenä voidaan käyttää ajoneuvon akkua.” |
| --- | --- | --- |

9)

Muutetaan lisäys 1 seuraavasti:

a)

Lisätään 3.4.6 kohtaan virke seuraavasti:

”Ajoneuvon ohjaamon ulkopuolisten PEMS-järjestelmän komponenttien kiinnittimien ja asennusosien turvallisuuteen liittyvän valaistuksen virranlähteenä voidaan käyttää ajoneuvon akkua.”

| b) | Lisätään 4.5 kohtaan virke seuraavasti:

  ”Analysaattorin poikkeaman minimoimiseksi on hyvä tehdä analysaattorien nolla- ja vertailukaasukalibroinnit ympäristön lämpötilassa, joka vastaa mahdollisimman tarkasti lämpötilaa, jossa testauslaitteet ovat RDE-ajomatkan aikana.” |
| --- | --- |

b)

Lisätään 4.5 kohtaan virke seuraavasti:

”Analysaattorin poikkeaman minimoimiseksi on hyvä tehdä analysaattorien nolla- ja vertailukaasukalibroinnit ympäristön lämpötilassa, joka vastaa mahdollisimman tarkasti lämpötilaa, jossa testauslaitteet ovat RDE-ajomatkan aikana.”

| 10) | Korvataan lisäyksessä 2 olevan 8 kohdan taulukon 4 alaviite 2 seuraavasti:






  ”(2) | Tämä yleinen vaatimus koskee vain nopeusanturia. Jos sellaisten parametrien kuin kiihtyvyyden, nopeuden ja positiivisen kiihtyvyyden tulon tai suhteellisen positiivisen kiihtyvyyden (RPA) määrittämisessä käytetään ajoneuvon nopeutta, nopeussignaalin tarkkuuden on oltava 0,1 prosenttia nopeuden ollessa yli 3 km/h ja näytteenottotaajuuden 1 Hz. Tarkkuusvaatimus voidaan täyttää käyttämällä pyörän pyörimisnopeusanturin signaalia.” |
| --- | --- | --- |

10)

Korvataan lisäyksessä 2 olevan 8 kohdan taulukon 4 alaviite 2 seuraavasti:

”(2)

| 11) | Poistetaan lisäyksessä 6 olevasta 2 kohdasta seuraava määritelmä:






  ”ai | Todellinen kiihtyvyys aika-askeleessa i, jos muuta ei määritetty yhtälössä:



  , [m/s2]”. |
| --- | --- | --- |

11)

Poistetaan lisäyksessä 6 olevasta 2 kohdasta seuraava määritelmä:

”ai

Todellinen kiihtyvyys aika-askeleessa i, jos muuta ei määritetty yhtälössä:

Formula
  , [m/s2]”.

| 12) | Lisätään lisäyksessä 6 olevaan 2 kohtaan seuraavat määritelmät:





  ” | pakokaasun kaasukomponentin painotettu keskimääräinen päästöarvo osaotoksessa, jonka muodostavat kaikki sekunnit i, joissa vi < 60 km/h, g/s |
| --- | --- | --- |
| Mw,gas,d,U | pakokaasun kaasukomponentin painotetut ajomatkakohtaiset päästöarvot osaotoksessa, jonka muodostavat kaikki sekunnit i, joissa vi < 60 km/h, g/km |
| | ajoneuvon keskinopeus pyöräteholuokassa j, km/h” |

12)

Lisätään lisäyksessä 6 olevaan 2 kohtaan seuraavat määritelmät:

Formula

pakokaasun kaasukomponentin painotettu keskimääräinen päästöarvo osaotoksessa, jonka muodostavat kaikki sekunnit i, joissa vi < 60 km/h, g/s

Mw,gas,d,U

pakokaasun kaasukomponentin painotetut ajomatkakohtaiset päästöarvot osaotoksessa, jonka muodostavat kaikki sekunnit i, joissa vi < 60 km/h, g/km

Formula

ajoneuvon keskinopeus pyöräteholuokassa j, km/h”

| 13) | Korvataan lisäyksessä 6 olevan 3.1 kohdan ensimmäinen kappale seuraavasti:

  ”Todellinen pyöräteho Pr,i on kokonaisteho, joka tarvitaan ilmanvastuksen, vierintävastuksen ja tien pystykaltevuuden voittamiseen ja ajoneuvon pitkittäissuuntaisen inertian ja pyörien rotaatioinertian aikaansaamiseen.” |
| --- | --- |

13)

Korvataan lisäyksessä 6 olevan 3.1 kohdan ensimmäinen kappale seuraavasti:

”Todellinen pyöräteho Pr,i on kokonaisteho, joka tarvitaan ilmanvastuksen, vierintävastuksen ja tien pystykaltevuuden voittamiseen ja ajoneuvon pitkittäissuuntaisen inertian ja pyörien rotaatioinertian aikaansaamiseen.”

| 14) | Korvataan lisäyksessä 6 oleva 3.2 kohta seuraavasti:
  ”3.2   Liikkuvien keskiarvojen luokitus kaupunki-, maantie- ja moottoritieosuuksiin

  Standardoitu tehofrekvenssi määritetään kaupunkiajon ja koko ajomatkan osalta (ks. 3.4 kohta), ja päästöistä tehdään erillinen arviointi koko ajomatkan ja kaupunkiosuuden osalta. Sen jälkeen 3.3 kohdan mukaisesti lasketut 3 sekunnin liikkuvat keskiarvot jaetaan kaupunkiolosuhteisiin ja muihin kuin kaupunkiolosuhteisiin todellisen sekunnin i nopeussignaalin (vi) mukaisesti siten kuin taulukossa 1-1 esitetään.

  Taulukko 1-1


  Nopeusalueet testitietojen jakamiseksi kaupunki-, maantie- ja moottoritieolosuhteisiin power binning -menetelmässä | Kaupunkiajo | Maantieajo | Moottoritieajo |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| vi [km/h] | ≤ 60 | > 60 mutta ≤ 90 | > 90” |

14)

Korvataan lisäyksessä 6 oleva 3.2 kohta seuraavasti:

”3.2   Liikkuvien keskiarvojen luokitus kaupunki-, maantie- ja moottoritieosuuksiin

Standardoitu tehofrekvenssi määritetään kaupunkiajon ja koko ajomatkan osalta (ks. 3.4 kohta), ja päästöistä tehdään erillinen arviointi koko ajomatkan ja kaupunkiosuuden osalta. Sen jälkeen 3.3 kohdan mukaisesti lasketut 3 sekunnin liikkuvat keskiarvot jaetaan kaupunkiolosuhteisiin ja muihin kuin kaupunkiolosuhteisiin todellisen sekunnin i nopeussignaalin (vi) mukaisesti siten kuin taulukossa 1-1 esitetään.

Taulukko 1-1

Nopeusalueet testitietojen jakamiseksi kaupunki-, maantie- ja moottoritieolosuhteisiin power binning -menetelmässä

Kaupunkiajo

Maantieajo

Moottoritieajo

vi [km/h]

≤ 60

> 60 mutta ≤ 90

> 90”

| 15) | Korvataan lisäyksessä 6 oleva 3.9 kohta seuraavasti:
  ”3.9   Painotettujen ajomatkakohtaisten päästöarvojen laskenta

  Testin aikana syntyvät aikaan perustuvat päästöjen painotetut keskiarvot muunnetaan ajomatkakohtaisiksi päästöarvoiksi kerran kaupunkiajon tietosarjan ja kerran koko tietosarjan osalta seuraavasti: | Koko ajomatka: |
| --- | --- | --- |

15)

Korvataan lisäyksessä 6 oleva 3.9 kohta seuraavasti:

”3.9   Painotettujen ajomatkakohtaisten päästöarvojen laskenta

Testin aikana syntyvät aikaan perustuvat päästöjen painotetut keskiarvot muunnetaan ajomatkakohtaisiksi päästöarvoiksi kerran kaupunkiajon tietosarjan ja kerran koko tietosarjan osalta seuraavasti:

Koko ajomatka:
  Formula

| | Kaupunkiosuus: |
| --- | --- |

Kaupunkiosuus:
  Formula

Näiden kaavojen avulla lasketaan seuraaville epäpuhtauksille painotetut keskiarvot koko ajomatkan ja sen kaupunkiosuuden osalta:

| Mw,NOx,d | painotettu NOx-testitulos [mg/km] |
| --- | --- |
| Mw,NOx,d,U | painotettu NOx-testitulos [mg/km] |
| Mw,CO,d | painotettu CO-testitulos [mg/km] |
| Mw,CO,d,U | painotettu CO-testitulos [mg/km]” |

Mw,NOx,d

painotettu NOx-testitulos [mg/km]

Mw,NOx,d,U

painotettu NOx-testitulos [mg/km]

Mw,CO,d

painotettu CO-testitulos [mg/km]

Mw,CO,d,U

painotettu CO-testitulos [mg/km]”

| 16) | Lisätään lisäykset 7 a ja 7 b seuraavasti:


  ”Lisäys 7 a

  Koko ajomatkan dynaamisten olosuhteiden todentaminen

  1.   JOHDANTO
  Tässä lisäyksessä kuvaillaan laskentamenetelmät, joilla todennetaan koko ajomatkan dynaamiset olosuhteet, jotta voidaan määrittää ajodynamiikan yleinen liiallisuus tai puuttuminen kaupunki-, maantie- ja moottoritieajossa.
  2.   SYMBOLIT






  RPA | Suhteellinen positiivinen kiihtyvyys |
| --- | --- | --- |
| ”kiihtyvyyden resoluutio ares
  ”: | vähimmäiskiihtyvyys > 0 mittayksikkönä m/s2 |
| T4253H: | yhdistetyn datan tasain |
| ”positiivinen kiihtyvyys apos
  ” | kiihtyvyys [m/s2] suurempi kuin 0,1 m/s2 |

16)

Lisätään lisäykset 7 a ja 7 b seuraavasti:

”Lisäys 7 a

Koko ajomatkan dynaamisten olosuhteiden todentaminen

1.   JOHDANTO

Tässä lisäyksessä kuvaillaan laskentamenetelmät, joilla todennetaan koko ajomatkan dynaamiset olosuhteet, jotta voidaan määrittää ajodynamiikan yleinen liiallisuus tai puuttuminen kaupunki-, maantie- ja moottoritieajossa.

2.   SYMBOLIT

RPA

Suhteellinen positiivinen kiihtyvyys

”kiihtyvyyden resoluutio ares
  ”:

vähimmäiskiihtyvyys > 0 mittayksikkönä m/s2

T4253H:

yhdistetyn datan tasain

”positiivinen kiihtyvyys apos
  ”

kiihtyvyys [m/s2] suurempi kuin 0,1 m/s2

Indeksi (i) tarkoittaa aika-askelta

Indeksi (j) tarkoittaa positiivisen kiihtyvyyden tiedostoja

Indeksi (k) tarkoittaa luokkaa (t = yhteensä, u = kaupunkiajo, r = maantieajo, m = moottoritieajo)

| Δ | – | muutos |
| --- | --- | --- |
| > | – | suurempi kuin |
| ≥ | – | suurempi tai yhtä suuri kuin |
| % | – | prosenttia |
| < | – | pienempi kuin |
| ≤ | – | pienempi tai yhtä suuri kuin |
| a | – | kiihtyvyys [m/s2] |
| ai | – | kiihtyvyys aika-askeleessa i [m/s2] |
| apos | – | positiivinen kiihtyvyys suurempi kuin 0,1 m/s2 [m/s2] |
| apos,i,k | – | positiivinen kiihtyvyys suurempi kuin 0,1 m/s2 aika-askeleessa i ottaen huomioon kaupunki-, maantie- ja moottoritieosuudet [m/s2] |
| ares | – | kiihtyvyyden resoluutio [m/s2] |
| di | – | matka aika-askeleessa i [m] |
| di,k | – | matka aika-askeleessa i ottaen huomioon kaupunki-, maantie- ja moottoritieosuudet [m] |
| Mk | – | otosten lukumäärä kaupunki-, maantie- ja moottoritieosuuksilla, kun positiivinen kiihtyvyys on suurempi kuin 0,1 m/s2 |
| Nk | – | otosten kokonaismäärä kaupunki-, maantie- ja moottoritieosuuksilla ja koko ajomatkalla |
| RPAk | – | suhteellinen positiivinen kiihtyvyys kaupunki-, maantie- ja moottoritieosuuksilla [m/s2 tai kWs/(kg × km)] |
| tk | – | kaupunki-, maantie- ja moottoritieosuuksien ja koko ajomatkan kesto [s] |
| v | – | ajoneuvon nopeus [km/h] |
| vi | – | ajoneuvon todellinen nopeus aika-askeleessa i [km/h] |
| vi,k | – | ajoneuvon todellinen nopeus aika-askeleessa i ottaen huomioon kaupunki-, maantie- ja moottoritieosuudet [km/h] |
| (v · a)i | – | ajoneuvon todellinen nopeus kiihtyvyyttä kohti aika-askeleessa i [m2/s3 tai W/kg] |
| (v · apos)j,k | – | ajoneuvon todellinen nopeus arvoa 0,1 m/s2 suurempaa positiivista kiihtyvyyttä kohti aika-askeleessa j ottaen huomioon kaupunki-, maantie- ja moottoritieosuudet [m2/s3 tai W/kg] |
| (v · apos)k
  _[95] | – | ajoneuvon todellisen nopeuden ja arvoa 0,1 m/s2 suuremman positiivisen kiihtyvyyden tulon 95. persentiili ottaen huomioon kaupunki-, maantie- ja moottoritieosuudet [m2/s3 tai W/kg] |
| | – | ajoneuvon keskimääräinen nopeus kaupunki-, maantie- ja moottoritieosuuksilla [km/h] |

Δ

–

muutos

>

–

suurempi kuin

≥

–

suurempi tai yhtä suuri kuin

%

–

prosenttia

<

–

pienempi kuin

≤

–

pienempi tai yhtä suuri kuin

a

–

kiihtyvyys [m/s2]

ai

–

kiihtyvyys aika-askeleessa i [m/s2]

apos

–

positiivinen kiihtyvyys suurempi kuin 0,1 m/s2 [m/s2]

apos,i,k

–

positiivinen kiihtyvyys suurempi kuin 0,1 m/s2 aika-askeleessa i ottaen huomioon kaupunki-, maantie- ja moottoritieosuudet [m/s2]

ares

–

kiihtyvyyden resoluutio [m/s2]

di

–

matka aika-askeleessa i [m]

di,k

–

matka aika-askeleessa i ottaen huomioon kaupunki-, maantie- ja moottoritieosuudet [m]

Mk

–

otosten lukumäärä kaupunki-, maantie- ja moottoritieosuuksilla, kun positiivinen kiihtyvyys on suurempi kuin 0,1 m/s2

Nk

–

otosten kokonaismäärä kaupunki-, maantie- ja moottoritieosuuksilla ja koko ajomatkalla

RPAk

–

suhteellinen positiivinen kiihtyvyys kaupunki-, maantie- ja moottoritieosuuksilla [m/s2 tai kWs/(kg × km)]

tk

–

kaupunki-, maantie- ja moottoritieosuuksien ja koko ajomatkan kesto [s]

v

–

ajoneuvon nopeus [km/h]

vi

–

ajoneuvon todellinen nopeus aika-askeleessa i [km/h]

vi,k

–

ajoneuvon todellinen nopeus aika-askeleessa i ottaen huomioon kaupunki-, maantie- ja moottoritieosuudet [km/h]

(v · a)i

–

ajoneuvon todellinen nopeus kiihtyvyyttä kohti aika-askeleessa i [m2/s3 tai W/kg]

(v · apos)j,k

–

ajoneuvon todellinen nopeus arvoa 0,1 m/s2 suurempaa positiivista kiihtyvyyttä kohti aika-askeleessa j ottaen huomioon kaupunki-, maantie- ja moottoritieosuudet [m2/s3 tai W/kg]

(v · apos)k
  _[95]

–

ajoneuvon todellisen nopeuden ja arvoa 0,1 m/s2 suuremman positiivisen kiihtyvyyden tulon 95. persentiili ottaen huomioon kaupunki-, maantie- ja moottoritieosuudet [m2/s3 tai W/kg]

Formula

–

ajoneuvon keskimääräinen nopeus kaupunki-, maantie- ja moottoritieosuuksilla [km/h]

3.   AJOMATKAA KOSKEVAT INDIKAATTORIT

3.1   Laskelmat

3.1.1   Tietojen esikäsittely

Dynaamiset parametrit, kuten kiihtyvyys, v · apos
  tai RPA, määritetään nopeussignaalilla, jonka tarkkuus on 0,1 prosenttia nopeuden ollessa yli 3 km/h, ja näytteenottotaajuuden ollessa 1 Hz. Tarkkuusvaatimus täyttyy yleisesti pyörän (pyörimis)nopeussignaaleilla.

Nopeuskäyrä on tarkastettava virheellisten tai epäuskottavien osuuksien varalta. Ajoneuvon nopeuskäyrää kuvaavat tällaisilla osuuksilla askelet, hypyt, portaittaisuus tai puuttuvat arvot. Lyhyet virheelliset jaksot on korjattava esimerkiksi interpoloimalla data tai vertaamalla sekundaariseen nopeussignaaliin. Virheellisiä jaksoja sisältävät lyhyet ajomatkat voidaan vaihtoehtoisesti jättää pois seuraavaksi tehtävästä tietojen analysoinnista. Seuraavaksi asetetaan kiihtyvyysarvot nousevaan järjestykseen, jotta voidaan määrittää kiihtyvyyden resoluutio ares
  = (kiihtyvyyden vähimmäisarvo > 0).

Jos ares
  ≤ 0,01 m/s2, ajoneuvon nopeuden mittaus on riittävän tarkka.

Jos 0,01 < ares ≤ rmax m/s2, tiedot tasoitetaan T4253-Hanning-suodattimella.

Jos ares > rmax m/s2, ajomatka on mitätön.

T4253-Hanning-suodatin suorittaa seuraavat laskelmat: Tasain aloittaa käyttämällä jatkuvaa mediaania 4, joka keskitetään jatkuvalla mediaanilla 2. Arvot tasoitetaan sen jälkeen uudelleen käyttämällä jatkuvaa mediaania 5, jatkuvaa mediaania 3 ja Hanning-suodatusta (liukuvat painotetut keskiarvot). Lasketaan jäännökset vähentämällä tasoitettu sarja alkuperäisestä sarjasta. Toistetaan koko prosessi lasketuilla jäännöksillä. Lasketaan lopuksi tasoitetut jäännökset vähentämällä prosessissa ensimmäisellä kerralla saadut tasoitetut arvot.

Täsmällinen nopeuskäyrä toimii perustana 3.1.2 kohdassa kuvatuille lisälaskelmille ja jaottelulle (binning)

3.1.2   Laskenta parametreille matka, kiihtyvyys ja v · a

Tehdään seuraavat laskelmat koko aikaperusteiselle nopeuskäyrälle (1 Hz:n resoluutio) sekunnista 1 sekuntiin tt
  (viimeinen sekunti).

Lasketaan matkan lisäys otosta kohti seuraavasti:

di
  = vi
  /3,6, i = 1 –
  Nt

jossa

| di on matka aika-askeleessa i [m] |
| --- |

di on matka aika-askeleessa i [m]

| v
  i on ajoneuvon todellinen nopeus aika-askeleessa i [km/h] |
| --- |

v
  i on ajoneuvon todellinen nopeus aika-askeleessa i [km/h]

| N
  t on otosten kokonaismäärä. |
| --- |

N
  t on otosten kokonaismäärä.

Lasketaan kiihtyvyys seuraavasti:

ai
  = (v

  i + 1 – v

  i – 1)/(2 · 3,6), i = 1 –
  Nt

jossa

ai
  on kiihtyvyys aika-askeleessa i [m/s2]. Jos i = 1: vi – 1 = 0, jos i = Nt
  : vi + 1 = 0.

Lasketaan ajoneuvon nopeuden ja kiihtyvyyden tulo seuraavasti:

(v · a)i
  = vi
  · ai
  /3,6, i = 1 –
  Nt

jossa

(v · a)i
  on ajoneuvon todellisen nopeuden ja kiihtyvyyden tulo aika-askeleessa i [m2/s3 tai W/kg]

3.1.3   Tulosten jaottelu (binning)

Kun arvot ai
  ja (v · a)i
  on laskettu, asetetaan arvot vi
  , di
  , ai
  ja (v · a)i
  nousevaan järjestykseen ajoneuvon nopeuden mukaan.

Kaikki tiedostot, joissa vi
  ≤ 60 km/h, kuuluvat nopeusluokkaan ”kaupunkiajo”, kaikki tiedostot, joissa 60 km/h < vi
  ≤ 90 km/h, kuuluvat nopeusluokkaan ”maantieajo”, ja kaikki tiedostot, joissa vi
  > 90 km/h kuuluvat nopeusluokkaan ”moottoritieajo”.

Tiedostojen, joissa kiihtyvyysarvo on ai
  > 0,1 m/s2, määrän on oltava suurempi tai yhtä suuri kuin 150 kaikissa nopeusluokissa.

Lasketaan kussakin nopeusluokassa ajoneuvon keskimääräinen nopeus
  Formula
  seuraavasti:

Formula
  , i = 1 –
  Nk,k = u,r,m

jossa

Nk
  on otosten kokonaismäärä kaupunki-, maantie- ja moottoritieosuuksilla.

3.1.4   Arvon v · apos_[95] laskeminen nopeusluokittain

Lasketaan arvojen v · apos
  95. persentiili seuraavasti:

Asetetaan arvot (v · a)
  i,k
  kussakin nopeusluokassa nousevaan järjestykseen kaikille tiedostoille, joissa ai,k ≥ 0,1 m/s2
  , ja määritetään näiden otosten kokonaismäärä Mk
  .

Asetetaan persentiiliarvot arvoille (v · apos
  )
  j,k
  , joissa ai,k ≥ 0,1 m/s2
  , seuraavasti:

Pienin arvo v · apos
  saa persentiilin 1/Mk
  , toiseksi pienin persentiilin 2/Mk
  , kolmanneksi pienin persentiilin 3/Mk
  ja suurin persentiilin Mk
  /Mk = 100 %.

(v · apos
  )
  k
  _[95] on arvo (v · apos
  )
  j,k
  , jossa j/Mk
  = 95 %. Jos j/Mk
  = 95 % ei toteudu, lasketaan arvo (v · apos
  )
  k
  _[95] lineaarisella interpoloinnilla perättäisistä otoksista j ja j+1, jolloin j/Mk
  < 95 % ja (j + 1)/Mk
  > 95 %.

Lasketaan suhteellinen positiivinen kiihtyvyys nopeusluokittain seuraavasti:

RPAk
  = Σ
  j
  (Δt · (v · apos
  )
  j,k
  )/Σ
  idi,k
  , j = 1 –
  Mk,i = 1 –
  Nk,k = u,r,m

jossa

RPAk on suhteellinen positiivinen kiihtyvyys kaupunki-, maantie- ja moottoritieosuuksilla [m/s2 tai kWs/(kg*km)]

| Δt | aikaero 1 sekunti |
| --- | --- |
| Mk | otosten määrä kaupunki-, maantie- ja moottoritieosuuksilla, kun kiihtyvyys on positiivinen |
| Nk | otosten kokonaismäärä kaupunki-, maantie- ja moottoritieosuuksilla. |

Δt

aikaero 1 sekunti

Mk

otosten määrä kaupunki-, maantie- ja moottoritieosuuksilla, kun kiihtyvyys on positiivinen

Nk

otosten kokonaismäärä kaupunki-, maantie- ja moottoritieosuuksilla.

4.   AJOMATKAN PÄTEVYYDEN TODENTAMINEN

4.1.1   Arvon v*apos_[95] todentaminen nopeusluokittain (v [km/h])

Jos
  Formula

ja

Formula

toteutuu, ajomatka on pätemätön.

Jos
  Formula
  ja
  Formula
  toteutuu, ajomatka on pätemätön.

4.1.2   RPA:n todentaminen nopeusluokittain

Jos
  Formula
  ja
  Formula
  toteutuu, ajomatka on pätemätön.

Jos
  Formula
  ja RPAk
  < 0,025 toteutuu, ajomatka on pätemätön.

”Lisäys 7 b

Menettely ajomatkan kumulatiivisen positiivisen korkeuseron määrittämiseksi

1.   JOHDANTO

Tässä lisäyksessä kuvaillaan menettely, jolla määritetään RDE-ajomatkan kumulatiivinen positiivinen korkeusero.

2.   SYMBOLIT

| d(0) | – | matka ajomatkan alussa [m] |
| --- | --- | --- |
| d | – | kuljettu matka tarkasteltavassa reittipisteessä [m] |
| d0 | – | kuljettu matka mittaukseen välittömästi ennen vastaavaa reittipistettä d [m] |
| d1 | – | kuljettu matka mittaukseen välittömästi vastaavan reittipisteen d jälkeen [m] |
| da | – | vertailureittipiste kohdassa d(0) [m] |
| de | – | kuljettu matka viimeisessä tarkasteltavassa reittipisteessä [m] |
| di | – | hetkellinen matka [m] |
| dtot | – | kokonaistestimatka [m] |
| h(0) | – | ajoneuvon sijaintikorkeus merenpinnasta ajomatkan alussa tietojen laatuun liittyvän tarkastelun ja periaatteellisen todentamisen jälkeen [m merenpinnan yläpuolella] |
| h(t) | – | ajoneuvon sijaintikorkeus merenpinnasta pisteessä t tietojen laatuun liittyvän tarkastelun ja periaatteellisen todentamisen jälkeen [m merenpinnan yläpuolella] |
| h(d) | – | ajoneuvon sijaintikorkeus merenpinnasta reittipisteessä d [m merenpinnan yläpuolella] |
| h(t-1) | – | ajoneuvon sijaintikorkeus merenpinnasta pisteessä t-1 tietojen laatuun liittyvän tarkastelun ja periaatteellisen todentamisen jälkeen [m merenpinnan yläpuolella] |
| hcorr(0) | – | korjattu sijaintikorkeus merenpinnasta välittömästi ennen vastaavaa reittipistettä d [m merenpinnan yläpuolella] |
| hcorr(1) | – | korjattu sijaintikorkeus merenpinnasta välittömästi vastaavan reittipisteen d jälkeen [m merenpinnan yläpuolella] |
| hcorr(t) | – | korjattu ajoneuvon hetkellinen sijaintikorkeus merenpinnasta pisteessä t [m merenpinnan yläpuolella] |
| hcorr(t-1) | – | korjattu ajoneuvon hetkellinen sijaintikorkeus merenpinnasta pisteessä t-1 [m merenpinnan yläpuolella] |
| hGPS,
  i | – | GPS:llä mitattu ajoneuvon hetkellinen sijaintikorkeus merenpinnasta [m merenpinnan yläpuolella] |
| hGPS(t) | – | GPS:llä mitattu ajoneuvon sijaintikorkeus merenpinnasta pisteessä t [m merenpinnan yläpuolella] |
| hint(d) | – | interpoloitu sijaintikorkeus merenpinnasta tarkasteltavassa reittipisteessä d [m merenpinnan yläpuolella] |
| hint,sm,1(d) | – | tasoitettu interpoloitu sijaintikorkeus merenpinnasta ensimmäisen tasoituksen jälkeen tarkasteltavassa reittipisteessä d [m merenpinnan yläpuolella] |
| hmap(t) | – | topografiseen karttaan perustuva ajoneuvon sijaintikorkeus merenpinnasta pisteessä t [m merenpinnan yläpuolella] |
| Hz | – | hertsiä |
| km/h | – | kilometriä tunnissa |
| m | – | metriä |
| roadgrade,1(d) | – | tasoitettu tien pystykaltevuusarvo tarkasteltavassa reittipisteessä d ensimmäisen tasoituksen jälkeen [m/m] |
| roadgrade,2(d) | – | tasoitettu tien pystykaltevuusarvo tarkasteltavassa reittipisteessä d toisen tasoituksen jälkeen [m/m] |
| sin | – | trigonometrinen sinifunktio |
| t | – | testin alusta kulunut aika [s] |
| t0 | – | kulunut aika mittauskohdassa välittömästi ennen vastaavaa reittipistettä d [s] |
| vi | – | ajoneuvon hetkellinen nopeus [km/h] |
| v(t) | – | ajoneuvon nopeus kohdassa t [km/h] |

d(0)

–

matka ajomatkan alussa [m]

d

–

kuljettu matka tarkasteltavassa reittipisteessä [m]

d0

–

kuljettu matka mittaukseen välittömästi ennen vastaavaa reittipistettä d [m]

d1

–

kuljettu matka mittaukseen välittömästi vastaavan reittipisteen d jälkeen [m]

da

–

vertailureittipiste kohdassa d(0) [m]

de

–

kuljettu matka viimeisessä tarkasteltavassa reittipisteessä [m]

di

–

hetkellinen matka [m]

dtot

–

kokonaistestimatka [m]

h(0)

–

ajoneuvon sijaintikorkeus merenpinnasta ajomatkan alussa tietojen laatuun liittyvän tarkastelun ja periaatteellisen todentamisen jälkeen [m merenpinnan yläpuolella]

h(t)

–

ajoneuvon sijaintikorkeus merenpinnasta pisteessä t tietojen laatuun liittyvän tarkastelun ja periaatteellisen todentamisen jälkeen [m merenpinnan yläpuolella]

h(d)

–

ajoneuvon sijaintikorkeus merenpinnasta reittipisteessä d [m merenpinnan yläpuolella]

h(t-1)

–

ajoneuvon sijaintikorkeus merenpinnasta pisteessä t-1 tietojen laatuun liittyvän tarkastelun ja periaatteellisen todentamisen jälkeen [m merenpinnan yläpuolella]

hcorr(0)

–

korjattu sijaintikorkeus merenpinnasta välittömästi ennen vastaavaa reittipistettä d [m merenpinnan yläpuolella]

hcorr(1)

–

korjattu sijaintikorkeus merenpinnasta välittömästi vastaavan reittipisteen d jälkeen [m merenpinnan yläpuolella]

hcorr(t)

–

korjattu ajoneuvon hetkellinen sijaintikorkeus merenpinnasta pisteessä t [m merenpinnan yläpuolella]

hcorr(t-1)

–

korjattu ajoneuvon hetkellinen sijaintikorkeus merenpinnasta pisteessä t-1 [m merenpinnan yläpuolella]

hGPS,
  i

–

GPS:llä mitattu ajoneuvon hetkellinen sijaintikorkeus merenpinnasta [m merenpinnan yläpuolella]

hGPS(t)

–

GPS:llä mitattu ajoneuvon sijaintikorkeus merenpinnasta pisteessä t [m merenpinnan yläpuolella]

hint(d)

–

interpoloitu sijaintikorkeus merenpinnasta tarkasteltavassa reittipisteessä d [m merenpinnan yläpuolella]

hint,sm,1(d)

–

tasoitettu interpoloitu sijaintikorkeus merenpinnasta ensimmäisen tasoituksen jälkeen tarkasteltavassa reittipisteessä d [m merenpinnan yläpuolella]

hmap(t)

–

topografiseen karttaan perustuva ajoneuvon sijaintikorkeus merenpinnasta pisteessä t [m merenpinnan yläpuolella]

Hz

–

hertsiä

km/h

–

kilometriä tunnissa

m

–

metriä

roadgrade,1(d)

–

tasoitettu tien pystykaltevuusarvo tarkasteltavassa reittipisteessä d ensimmäisen tasoituksen jälkeen [m/m]

roadgrade,2(d)

–

tasoitettu tien pystykaltevuusarvo tarkasteltavassa reittipisteessä d toisen tasoituksen jälkeen [m/m]

sin

–

trigonometrinen sinifunktio

t

–

testin alusta kulunut aika [s]

t0

–

kulunut aika mittauskohdassa välittömästi ennen vastaavaa reittipistettä d [s]

vi

–

ajoneuvon hetkellinen nopeus [km/h]

v(t)

–

ajoneuvon nopeus kohdassa t [km/h]

3.   YLEISET VAATIMUKSET

RDE-ajomatkan kumulatiivinen positiivinen korkeusero määritetään kolmen parametrin perusteella: ajoneuvon hetkellinen sijaintikorkeus merenpinnasta hGPS,i
  [m merenpinnan yläpuolella] mitattuna GPS:llä, ajoneuvon hetkellinen nopeus v
  i [km/h] kirjattuna taajuudella 1 Hz ja vastaava aika t [s] testin alusta mitattuna.

4.   KUMULATIIVISEN POSITIIVISEN KORKEUSERON LASKEMINEN

4.1   Yleistä

RDE-ajomatkan kumulatiivinen positiivinen korkeusero lasketaan kolmivaiheisesti: i) tehdään tietojen laatuun liittyvä seulonta ja periaatteellinen todentaminen, ii) korjataan tieto ajoneuvon hetkellisestä sijaintikorkeudesta merenpinnasta ja iii) lasketaan kumulatiivinen positiivinen korkeusero.

4.2   Tietojen laatuun liittyvä seulonta ja periaatteellinen todentaminen

Tarkastetaan ajoneuvon hetkellistä nopeutta koskevien tietojen täydellisyys. Puuttuvien tietojen tapauksessa voidaan suorittaa korjaus, jos puutteet ovat lisäyksessä 4 olevassa 7 kohdassa vahvistettujen vaatimusten rajoissa. Muussa tapauksessa testitulokset mitätöidään. Tarkastetaan hetkellistä sijaintikorkeutta merenpinnasta koskevien tietojen täydellisyys. Täydennetään tietoaukot interpoloimalla. Tarkistetaan interpoloitujen tietojen oikeellisuus topografisen kartan avulla. Interpoloidut tiedot on suositeltavaa korjata, jos seuraava ehto toteutuu:

|hGPS(t) – hmap(t)| > 40 m

Korjataan korkeustiedot, jotta seuraava ehto toteutuu:

h(t) = hmap(t)

jossa

| h(t) | – | ajoneuvon sijaintikorkeus merenpinnasta pisteessä t tietojen laatuun liittyvän tarkastelun ja periaatteellisen todentamisen jälkeen [m merenpinnan yläpuolella] |
| --- | --- | --- |
| hGPS(t) | – | GPS:llä mitattu ajoneuvon sijaintikorkeus merenpinnasta pisteessä t [m merenpinnan yläpuolella] |
| hmap(t) | – | topografiseen karttaan perustuva ajoneuvon sijaintikorkeus merenpinnasta pisteessä t [m merenpinnan yläpuolella] |

h(t)

–

ajoneuvon sijaintikorkeus merenpinnasta pisteessä t tietojen laatuun liittyvän tarkastelun ja periaatteellisen todentamisen jälkeen [m merenpinnan yläpuolella]

hGPS(t)

–

GPS:llä mitattu ajoneuvon sijaintikorkeus merenpinnasta pisteessä t [m merenpinnan yläpuolella]

hmap(t)

–

topografiseen karttaan perustuva ajoneuvon sijaintikorkeus merenpinnasta pisteessä t [m merenpinnan yläpuolella]

4.3   Ajoneuvon hetkellistä sijaintikorkeutta merenpinnasta koskevien tietojen korjaaminen

Määritetään sijaintikorkeus merenpinnasta h(0) matkan alussa kohdassa d(0) GPS:llä, ja tarkistetaan sen oikeellisuus topografisen kartan tietojen perusteella. Poikkeama saa olla enintään 40 m. Korjataan hetkellistä sijaintikorkeutta merenpinnasta koskevat tiedot h(t), jos seuraava ehto toteutuu:

|h(t) – h(t – 1)| > (v(t)/3,6 * sin45°)

Korjataan korkeustiedot, jotta seuraava ehto toteutuu:

hcorr(t) = hcorr
  (t-1)

jossa

| h(t) | – | ajoneuvon sijaintikorkeus merenpinnasta pisteessä t tietojen laatuun liittyvän tarkastelun ja periaatteellisen todentamisen jälkeen [m merenpinnan yläpuolella] |
| --- | --- | --- |
| h(t-1) | – | ajoneuvon sijaintikorkeus merenpinnasta pisteessä t-1 tietojen laatuun liittyvän tarkastelun ja periaatteellisen todentamisen jälkeen [m merenpinnan yläpuolella] |
| v(t) | – | ajoneuvon nopeus kohdassa t [km/h] |
| hcorr(t) | – | korjattu ajoneuvon hetkellinen sijaintikorkeus merenpinnasta pisteessä t [m merenpinnan yläpuolella] |
| hcorr(t-1) | – | korjattu ajoneuvon hetkellinen sijaintikorkeus merenpinnasta pisteessä t-1 [m merenpinnan yläpuolella] |

h(t)

–

ajoneuvon sijaintikorkeus merenpinnasta pisteessä t tietojen laatuun liittyvän tarkastelun ja periaatteellisen todentamisen jälkeen [m merenpinnan yläpuolella]

h(t-1)

–

ajoneuvon sijaintikorkeus merenpinnasta pisteessä t-1 tietojen laatuun liittyvän tarkastelun ja periaatteellisen todentamisen jälkeen [m merenpinnan yläpuolella]

v(t)

–

ajoneuvon nopeus kohdassa t [km/h]

hcorr(t)

–

korjattu ajoneuvon hetkellinen sijaintikorkeus merenpinnasta pisteessä t [m merenpinnan yläpuolella]

hcorr(t-1)

–

korjattu ajoneuvon hetkellinen sijaintikorkeus merenpinnasta pisteessä t-1 [m merenpinnan yläpuolella]

Kun korjaus on saatu päätökseen, laaditaan pätevä korkeustiedosto. Tätä tiedostoa käytetään kumulatiivisen positiivisen korkeuseron laskemiseen 4.4 kohdassa kuvatusti.

4.4   Kumulatiivisen positiivisen korkeuseron lopullinen laskeminen

4.4.1   Yhtenäisen spatiaalisen resoluution vahvistaminen

Määritetään ajomatkalla ajettu kokonaismatka dtot
  [m] hetkellisten matkojen d
  i summana. Määritetään hetkellinen matka d
  i seuraavasti:

Formula

jossa

| di | – | hetkellinen matka [m] |
| --- | --- | --- |
| vi | – | ajoneuvon hetkellinen nopeus [km/h] |

di

–

hetkellinen matka [m]

vi

–

ajoneuvon hetkellinen nopeus [km/h]

Lasketaan kumulatiivinen korkeusero 1 m:n spatiaalisella resoluutiolla saaduista tiedoista aloittaen ensimmäisestä, ajomatkan alussa d(0) tehdystä mittauksesta. Resoluutiolla 1 m saadut tietopisteet eli reittipisteet määrittävät ominaisuudet ovat matka-arvo d (esim. 0, 1, 2, 3 m ...) ja sitä vastaava korkeus merenpinnasta h(d) [m merenpinnan yläpuolella].

Lasketaan kunkin tarkasteltavan reittipisteen d sijaintikorkeus merenpinnasta interpoloimalla hetkellisestä korkeudesta merenpinnasta hcorr(t) seuraavasti:

Formula

jossa

| hint(d) | – | interpoloitu sijaintikorkeus merenpinnasta tarkasteltavassa reittipisteessä d [m merenpinnan yläpuolella] |
| --- | --- | --- |
| hcorr(0) | – | korjattu sijaintikorkeus merenpinnasta välittömästi ennen vastaavaa reittipistettä d [m merenpinnan yläpuolella] |
| hcorr(1) | – | korjattu sijaintikorkeus merenpinnasta välittömästi vastaavan reittipisteen d jälkeen [m merenpinnan yläpuolella] |
| d | – | kuljettu matka tarkasteltavassa reittipisteessä d [m] |
| d0 | – | kuljettu matka mittaukseen välittömästi ennen vastaavaa reittipistettä d [m] |
| d1 | – | kuljettu matka mittaukseen välittömästi vastaavan reittipisteen d jälkeen [m] |

hint(d)

–

interpoloitu sijaintikorkeus merenpinnasta tarkasteltavassa reittipisteessä d [m merenpinnan yläpuolella]

hcorr(0)

–

korjattu sijaintikorkeus merenpinnasta välittömästi ennen vastaavaa reittipistettä d [m merenpinnan yläpuolella]

hcorr(1)

–

korjattu sijaintikorkeus merenpinnasta välittömästi vastaavan reittipisteen d jälkeen [m merenpinnan yläpuolella]

d

–

kuljettu matka tarkasteltavassa reittipisteessä d [m]

d0

–

kuljettu matka mittaukseen välittömästi ennen vastaavaa reittipistettä d [m]

d1

–

kuljettu matka mittaukseen välittömästi vastaavan reittipisteen d jälkeen [m]

4.4.2   Tietojen lisätasoitus

Tasoitetaan kullekin tarkasteltavalle reittipisteelle saatu korkeus merenpinnasta -tieto kaksivaiheisella menettelyllä, jossa d
  a on ensimmäinen ja d
  e toinen piste (kuva 1). Tehdään ensimmäinen tasoitus seuraavasti:

Formula

  jos d ≤ 200 m

Formula

  jos 200 m < d < (de
  – 200 m)

Formula

  jos d ≥ (de
  – 200 m)

h

  int,sm,1(d) = h

  int,sm,1(d – 1 m) + road

  grade,1(d), d = da
  - 1 to de

h

  int,sm,1(da
  ) = hint
  (da
  ) + road

  grade,1(da
  )

jossa

| roadgrade,1(d) | – | tasoitettu tien pystykaltevuusarvo tarkasteltavassa reittipisteessä ensimmäisen tasoituksen jälkeen [m/m] |
| --- | --- | --- |
| hint(d) | – | interpoloitu sijaintikorkeus merenpinnasta tarkasteltavassa reittipisteessä d [m merenpinnan yläpuolella] |
| hint,sm,1(d) | – | tasoitettu interpoloitu sijaintikorkeus merenpinnasta ensimmäisen tasoituksen jälkeen tarkasteltavassa reittipisteessä d [m merenpinnan yläpuolella] |
| d | – | kuljettu matka tarkasteltavassa reittipisteessä [m] |
| da | – | vertailureittipiste, kun matka on 0 metriä [m] |
| de | – | kuljettu matka viimeisessä tarkasteltavassa reittipisteessä [m] |

roadgrade,1(d)

–

tasoitettu tien pystykaltevuusarvo tarkasteltavassa reittipisteessä ensimmäisen tasoituksen jälkeen [m/m]

hint(d)

–

interpoloitu sijaintikorkeus merenpinnasta tarkasteltavassa reittipisteessä d [m merenpinnan yläpuolella]

hint,sm,1(d)

–

tasoitettu interpoloitu sijaintikorkeus merenpinnasta ensimmäisen tasoituksen jälkeen tarkasteltavassa reittipisteessä d [m merenpinnan yläpuolella]

d

–

kuljettu matka tarkasteltavassa reittipisteessä [m]

da

–

vertailureittipiste, kun matka on 0 metriä [m]

de

–

kuljettu matka viimeisessä tarkasteltavassa reittipisteessä [m]

Tehdään toinen tasoitus seuraavasti:

Formula

  jos d ≤ 200 m

Formula

  jos 200 m < d < (de
  – 200 m)

Formula

  jos d ≥ (de
  – 200 m)

jossa

| roadgrade,2(d) | – | tasoitettu tien pystykaltevuusarvo tarkasteltavassa reittipisteessä toisen tasoituksen jälkeen [m/m] |
| --- | --- | --- |
| hint,sm,1(d) | – | tasoitettu interpoloitu sijaintikorkeus merenpinnasta ensimmäisen tasoituksen jälkeen tarkasteltavassa reittipisteessä d [m merenpinnan yläpuolella] |
| d | – | kuljettu matka tarkasteltavassa reittipisteessä [m] |
| da | – | vertailureittipiste, kun matka on 0 metriä [m] |
| de | – | kuljettu matka viimeisessä tarkasteltavassa reittipisteessä [m] |

roadgrade,2(d)

–

tasoitettu tien pystykaltevuusarvo tarkasteltavassa reittipisteessä toisen tasoituksen jälkeen [m/m]

hint,sm,1(d)

–

tasoitettu interpoloitu sijaintikorkeus merenpinnasta ensimmäisen tasoituksen jälkeen tarkasteltavassa reittipisteessä d [m merenpinnan yläpuolella]

d

–

kuljettu matka tarkasteltavassa reittipisteessä [m]

da

–

vertailureittipiste, kun matka on 0 metriä [m]

de

–

kuljettu matka viimeisessä tarkasteltavassa reittipisteessä [m]

Kuva 1

Menettely interpoloitujen korkeussignaalien tasoittamiseksi

hint (d – 200m)

tai

hint,sm,1 (d – 200m)

hint

tai

hint,sm,1

[m merenpinnan yläpuolella]

roadgrade,1 (d)

tai

roadgrade,2 (d)

hint (d)

tai

hint,sm,1 (d)

hint (d + 200m)

tai

hint,sm,1 (d + 200m)

d [m]

4.4.3   Lopullisen tuloksen laskeminen

Lasketaan ajomatkan positiivinen kumulatiivinen korkeusero integroimalla kaikki positiiviset interpoloidut ja tasoitetut tien pystykaltevuusarvot roadgrade,2(d). Tulos on hyvä normalisoida testin kokonaismatkalla d
  tot ja ilmaista metreinä kumulatiivista korkeuseroa sataa kilometriä kohti.

5.   NUMEERINEN ESIMERKKI

Taulukoissa 1 ja 2 esitetään vaiheet, joilla lasketaan positiivinen korkeusero käyttäen perustana PEMS-järjestelmän kanssa tehdyn maantietestin aikana kirjattuja tietoja. Selkeyden vuoksi tässä esitetään vain otos, jossa arvot ovat 800 m ja 160 s.

5.1   Tietojen laatuun liittyvä seulonta ja periaatteellinen todentaminen

Tietojen laatuun liittyvä seulonta ja periaatteellinen todentaminen on kaksivaiheinen. Ensin tarkastetaan ajoneuvon nopeutta koskevien tietojen täydellisyys. Tässä otoksessa ei ole ajoneuvon nopeuteen liittyviä tietoaukkoja (ks. taulukko 1). Seuraavaksi tarkastetaan sijaintikorkeus merenpinnasta -tietojen täydellisyys. Otoksessa puuttuvat sekunteihin 2 ja 3 liittyvät korkeustiedot. Täydennetään aukot interpoloimalla GPS-signaali. Lisäksi todennetaan GPS:n korkeustiedot topografisen kartan avulla. Todennus sisältää korkeusarvon h(0) matkan alussa. Korjataan sekunteihin 112–114 liittyvät korkeustiedot topografisen kartan perusteella, jotta seuraava ehto toteutuu:

hGPS(t) – hmap(t) < – 40 m

Tietojen todennuksen tuloksena saadaan viidennen sarakkeen tiedot h(t).

5.2   Ajoneuvon hetkellistä sijaintikorkeutta merenpinnasta koskevien tietojen korjaaminen

Seuraavassa vaiheessa korjataan sekuntien 1–4, 111–112 ja 159–160 korkeustiedot h(t) käyttämällä sekuntien 0,110 ja 158 korkeusarvoja, koska seuraavaa ehtoa sovelletaan:

|h(t) – h(t – 1)| > (v(t)/3,6 * sin45°)

Tietojen korjauksen tuloksena saadaan kuudennen sarakkeen tiedot hcorr(t). Korkeustietojen varmentamisen ja korjaamisen vaikutukset kuvataan kuvassa 2.

5.3   Kumulatiivisen positiivisen korkeuseron laskeminen

5.3.1   Yhtenäisen spatiaalisen resoluution vahvistaminen

Lasketaan hetkellinen matka di
  jakamalla ajoneuvon hetkellinen nopeus (km/h) tekijällä 3,6 (taulukon 1 sarake 7). Laskemalla korkeustiedot uudelleen 1 m:n yhtenäisen spatiaalisen resoluution saamiseksi saadaan reittipisteet d (taulukon 2 sarake 1) ja niitä vastaavat korkeusarvot hint(d) (taulukon 2 sarake 7). Lasketaan kunkin reittipisteen d sijaintikorkeus merenpinnasta interpoloimalla mitatusta hetkellisestä korkeudesta merenpinnasta hcorr
  seuraavasti:

Formula

Formula

5.3.2   Tietojen lisätasoitus

Taulukossa 2 ensimmäinen reittipiste d
  a = 0 m ja viimeinen reittipiste d
  e = 799 m. Tasoitetaan kunkin tarkasteltavan reittipisteen sijaintikorkeus merenpinnasta -tieto kaksivaiheisella menettelyllä. Ensimmäinen tasoitus:

Formula

valittu tasoituksen osoittamiseksi,kun d ≤ 200 m

Formula

valittu tasoituksen osoittamiseksi,kun 200 m < d < (599 m)

Formula

valittu tasoituksen osoittamiseksi,kun d ≥ (599 m)

Lasketaan tasoitettu ja interpoloitu korkeusarvo seuraavasti:

h

  int,sm,1(0) = hint
  (0) + road

  grade,1(0) = 120,3 + 0,0033 ≈ 120,3033 m

h

  int,sm,1(799) = h

  int,sm,1(798) + road

  grade,1(799) = 121,2550 – 0,0220 = 121,2330 m

Toinen tasoitus:

Formula

valittu tasoituksen osoittamiseksi,kun d ≤ 200 m

Formula

valittu tasoituksen osoittamiseksi,kun 200m < d < (599)

Formula

valittu tasoituksen osoittamiseksi,kun d ≥ (599 m)

5.3.3   Lopullisen tuloksen laskeminen

Lasketaan ajomatkan positiivinen kumulatiivinen korkeusero integroimalla kaikki positiiviset interpoloidut ja tasoitetut tien pystykaltevuusarvot roadgrade,2(d). Tässä esimerkissä ajomatkan kokonaispituus oli dtot = 139,7 km ja kaikki positiiviset ja tasoitetut tien pystykaltevuusarvot 516 m. Positiiviseksi kumulatiiviseksi korkeuseroksi saatiin näin 516 × 100/139,7 = 370 m/100 km.

Taulukko 1

Ajoneuvon hetkellistä sijaintikorkeutta merenpinnasta koskevien tietojen korjaaminen

| Aika t [s] | v(t)


  [km/h] | hGPS(t)


  [m] | hmap(t)


  [m] | h(t)


  [m] | hcorr(t)


  [m] | di



  [m] | Kumul. d


  [m] |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 0 | 0,00 | 122,7 | 129,0 | 122,7 | 122,7 | 0,0 | 0,0 |
| 1 | 0,00 | 122,8 | 129,0 | 122,8 | 122,7 | 0,0 | 0,0 |
| 2 | 0,00 | - | 129,1 | 123,6 | 122,7 | 0,0 | 0,0 |
| 3 | 0,00 | - | 129,2 | 124,3 | 122,7 | 0,0 | 0,0 |
| 4 | 0,00 | 125,1 | 129,0 | 125,1 | 122,7 | 0,0 | 0,0 |
| ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... |
| 18 | 0,00 | 120,2 | 129,4 | 120,2 | 120,2 | 0,0 | 0,0 |
| 19 | 0,32 | 120,2 | 129,4 | 120,2 | 120,2 | 0,1 | 0,1 |
| ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... |
| 37 | 24,31 | 120,9 | 132,7 | 120,9 | 120,9 | 6,8 | 117,9 |
| 38 | 28,18 | 121,2 | 133,0 | 121,2 | 121,2 | 7,8 | 125,7 |
| ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... |
| 46 | 13,52 | 121,4 | 131,9 | 121,4 | 121,4 | 3,8 | 193,4 |
| 47 | 38,48 | 120,7 | 131,5 | 120,7 | 120,7 | 10,7 | 204,1 |
| ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... |
| 56 | 42,67 | 119,8 | 125,2 | 119,8 | 119,8 | 11,9 | 308,4 |
| 57 | 41,70 | 119,7 | 124,8 | 119,7 | 119,7 | 11,6 | 320,0 |
| ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... |
| 110 | 10,95 | 125,2 | 132,2 | 125,2 | 125,2 | 3,0 | 509,0 |
| 111 | 11,75 | 100,8 | 132,3 | 100,8 | 125,2 | 3,3 | 512,2 |
| 112 | 13,52 | 0,0 | 132,4 | 132,4 | 125,2 | 3,8 | 516,0 |
| 113 | 14,01 | 0,0 | 132,5 | 132,5 | 132,5 | 3.9 | 519,9 |
| 114 | 13,36 | 24,30 | 132,6 | 132,6 | 132,6 | 3,7 | 523,6 |
| ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | |
| 149 | 39,93 | 123,6 | 129,6 | 123,6 | 123,6 | 11,1 | 719,2 |
| 150 | 39,61 | 123,4 | 129,5 | 123,4 | 123,4 | 11,0 | 730,2 |
| ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | |
| 157 | 14,81 | 121,3 | 126,1 | 121,3 | 121,3 | 4,1 | 792,1 |
| 158 | 14,19 | 121,2 | 126,2 | 121,2 | 121,2 | 3.9 | 796,1 |
| 159 | 10,00 | 128,5 | 126,1 | 128,5 | 121,2 | 2,8 | 798,8 |
| 160 | 4,10 | 130,6 | 126,0 | 130,6 | 121,2 | 1,2 | 800,0 |
| - tarkoittaa tietoaukkoja. |

Aika t [s]

v(t)

[km/h]

hGPS(t)

[m]

hmap(t)

[m]

h(t)

[m]

hcorr(t)

[m]

di

[m]

Kumul. d

[m]

0

0,00

122,7

129,0

122,7

122,7

0,0

0,0

1

0,00

122,8

129,0

122,8

122,7

0,0

0,0

2

0,00

-

129,1

123,6

122,7

0,0

0,0

3

0,00

-

129,2

124,3

122,7

0,0

0,0

4

0,00

125,1

129,0

125,1

122,7

0,0

0,0

...

...

...

...

...

...

...

...

18

0,00

120,2

129,4

120,2

120,2

0,0

0,0

19

0,32

120,2

129,4

120,2

120,2

0,1

0,1

...

...

...

...

...

...

...

...

37

24,31

120,9

132,7

120,9

120,9

6,8

117,9

38

28,18

121,2

133,0

121,2

121,2

7,8

125,7

...

...

...

...

...

...

...

...

46

13,52

121,4

131,9

121,4

121,4

3,8

193,4

47

38,48

120,7

131,5

120,7

120,7

10,7

204,1

...

...

...

...

...

...

...

...

56

42,67

119,8

125,2

119,8

119,8

11,9

308,4

57

41,70

119,7

124,8

119,7

119,7

11,6

320,0

...

...

...

...

...

...

...

...

110

10,95

125,2

132,2

125,2

125,2

3,0

509,0

111

11,75

100,8

132,3

100,8

125,2

3,3

512,2

112

13,52

0,0

132,4

132,4

125,2

3,8

516,0

113

14,01

0,0

132,5

132,5

132,5

3.9

519,9

114

13,36

24,30

132,6

132,6

132,6

3,7

523,6

...

...

...

...

...

...

...

149

39,93

123,6

129,6

123,6

123,6

11,1

719,2

150

39,61

123,4

129,5

123,4

123,4

11,0

730,2

...

...

...

...

...

...

...

157

14,81

121,3

126,1

121,3

121,3

4,1

792,1

158

14,19

121,2

126,2

121,2

121,2

3.9

796,1

159

10,00

128,5

126,1

128,5

121,2

2,8

798,8

160

4,10

130,6

126,0

130,6

121,2

1,2

800,0

- tarkoittaa tietoaukkoja.

Taulukko 2

Tien kaltevuusarvon laskeminen

| d
  [m] | t0



  [s] | d0



  [m] | d1



  [m] | h0



  [m] | h1



  [m] | hint(d)


  [m] | roadgrade,1(d)


  [m/m] | hint,sm,1(d)


  [m] | roadgrade,2(d)


  [m/m] |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 0 | 18 | 0,0 | 0,1 | 120,3 | 120,4 | 120,3 | 0,0035 | 120,3 | – 0,0015 |
| ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... |
| 120 | 37 | 117,9 | 125,7 | 120,9 | 121,2 | 121,0 | – 0,0019 | 120,2 | 0,0035 |
| ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... |
| 200 | 46 | 193,4 | 204,1 | 121,4 | 120,7 | 121,0 | – 0,0040 | 120,0 | 0,0051 |
| ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... |
| 320 | 56 | 308,4 | 320,0 | 119,8 | 119,7 | 119,7 | 0,0288 | 121,4 | 0,0088 |
| ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... |
| 520 | 113 | 519,9 | 523,6 | 132,5 | 132,6 | 132,5 | 0,0097 | 123,7 | 0,0037 |
| ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... |
| 720 | 149 | 719,2 | 730,2 | 123,6 | 123,4 | 123,6 | – 0,0405 | 122,9 | – 0,0086 |
| ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... |
| 798 | 158 | 796,1 | 798,8 | 121,2 | 121,2 | 121,2 | – 0,0219 | 121,3 | – 0,0151 |
| 799 | 159 | 798,8 | 800,0 | 121,2 | 121,2 | 121,2 | – 0,0220 | 121,3 | – 0,0152 |

d

[m]

t0

[s]

d0

[m]

d1

[m]

h0

[m]

h1

[m]

hint(d)

[m]

roadgrade,1(d)

[m/m]

hint,sm,1(d)

[m]

roadgrade,2(d)

[m/m]

0

18

0,0

0,1

120,3

120,4

120,3

0,0035

120,3

– 0,0015

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

120

37

117,9

125,7

120,9

121,2

121,0

– 0,0019

120,2

0,0035

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

200

46

193,4

204,1

121,4

120,7

121,0

– 0,0040

120,0

0,0051

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

320

56

308,4

320,0

119,8

119,7

119,7

0,0288

121,4

0,0088

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

520

113

519,9

523,6

132,5

132,6

132,5

0,0097

123,7

0,0037

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

720

149

719,2

730,2

123,6

123,4

123,6

– 0,0405

122,9

– 0,0086

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

798

158

796,1

798,8

121,2

121,2

121,2

– 0,0219

121,3

– 0,0151

799

159

798,8

800,0

121,2

121,2

121,2

– 0,0220

121,3

– 0,0152

Kuva 2

Tietojen todentamisen ja korjaamisen vaikutus – GPS:llä mitattu korkeusprofiili hGPS(t), topografisesta kartasta saatu korkeusprofiili hmap(t), tietojen laatuun liittyvän seulonnan ja periaatteellisen todentamisen jälkeen saatu korkeusprofiili h(t) sekä taulukossa 1 lueteltujen tietojen korjaaminen hcorr(t)

Korkeus [m merenpinnan yläpuolella]

hmap(t)

hcorr(t)

h(t)

hGPS(t)

Aika [s]

Kuva 3

Vertailu: korjattu korkeusprofiili hcorr(t) sekä tasoitettu ja interpoloitu korkeus hint,sm,1

Korkeus [m merenpinnan yläpuolella]

hint,sm,1

hcorr(t)

Aika [s]

Taulukko 2

Positiivisen korkeuseron laskeminen

| d
  [m] | t0



  [s] | d0



  [m] | d1



  [m] | h0



  [m] | h1



  [m] | hint(d)


  [m] | roadgrade,1(d)


  [m/m] | hint,sm,1(d)


  [m] | roadgrade,2(d)


  [m/m] |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 0 | 18 | 0,0 | 0,1 | 120,3 | 120,4 | 120,3 | 0,0035 | 120,3 | – 0,0015 |
| ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... |
| 120 | 37 | 117,9 | 125,7 | 120,9 | 121,2 | 121,0 | – 0,0019 | 120,2 | 0,0035 |
| ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... |
| 200 | 46 | 193,4 | 204,1 | 121,4 | 120,7 | 121,0 | – 0,0040 | 120,0 | 0,0051 |
| ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... |
| 320 | 56 | 308,4 | 320,0 | 119,8 | 119,7 | 119,7 | 0,0288 | 121,4 | 0,0088 |
| ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... |
| 520 | 113 | 519,9 | 523,6 | 132,5 | 132,6 | 132,5 | 0,0097 | 123,7 | 0,0037 |
| ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... |
| 720 | 149 | 719,2 | 730,2 | 123,6 | 123,4 | 123,6 | – 0,0405 | 122,9 | – 0,0086 |
| ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... |
| 798 | 158 | 796,1 | 798,8 | 121,2 | 121,2 | 121,2 | – 0,0219 | 121,3 | – 0,0151 |
| 799 | 159 | 798,8 | 800,0 | 121,2 | 121,2 | 121,2 | – 0,0220 | 121,3 | – 0,0152 |

d

[m]

t0

[s]

d0

[m]

d1

[m]

h0

[m]

h1

[m]

hint(d)

[m]

roadgrade,1(d)

[m/m]

hint,sm,1(d)

[m]

roadgrade,2(d)

[m/m]

0

18

0,0

0,1

120,3

120,4

120,3

0,0035

120,3

– 0,0015

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

120

37

117,9

125,7

120,9

121,2

121,0

– 0,0019

120,2

0,0035

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

200

46

193,4

204,1

121,4

120,7

121,0

– 0,0040

120,0

0,0051

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

320

56

308,4

320,0

119,8

119,7

119,7

0,0288

121,4

0,0088

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

520

113

519,9

523,6

132,5

132,6

132,5

0,0097

123,7

0,0037

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

720

149

719,2

730,2

123,6

123,4

123,6

– 0,0405

122,9

– 0,0086

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

798

158

796,1

798,8

121,2

121,2

121,2

– 0,0219

121,3

– 0,0151

799

159

798,8

800,0

121,2

121,2

121,2

– 0,0220

121,3

– 0,0152

---

(1)  CO-päästöt on mitattava ja kirjattava RDE-testeissä.

1

(2)  CO-päästöt on mitattava ja kirjattava RDE-testeissä.

2

---

| 26.4.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 109/23 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 109/23

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2016/647,

annettu 25 päivänä huhtikuuta 2016,

tiettyihin ISIL (Da'esh) ja al-Qaida -järjestöjä lähellä oleviin henkilöihin ja yhteisöihin kohdistuvista erityisistä rajoittavista toimenpiteistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 881/2002 muuttamisesta 245. kerran

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon tiettyihin ISIL (Da'esh) ja al-Qaida -järjestöjä lähellä oleviin henkilöihin ja yhteisöihin kohdistuvista erityisistä rajoittavista toimenpiteistä 27 päivänä toukokuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 881/2002 (1) ja erityisesti sen 7 artiklan 1 kohdan a alakohdan sekä 7 a artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (EY) N:o 881/2002 liitteessä I luetellaan ne henkilöt, ryhmät ja yhteisöt, joita asetuksessa säädetty varojen ja taloudellisten resurssien jäädyttäminen koskee. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (EY) N:o 881/2002 liitteessä I luetellaan ne henkilöt, ryhmät ja yhteisöt, joita asetuksessa säädetty varojen ja taloudellisten resurssien jäädyttäminen koskee.

| (2) | Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvoston pakotekomitea päätti 20 päivänä huhtikuuta 2016 lisätä viisi luonnollista henkilöä luetteloon niistä henkilöistä, ryhmistä ja yhteisöistä, joita varojen ja muiden taloudellisten resurssien jäädyttäminen koskee. Sen vuoksi asetuksen (EY) N:o 881/2002 liite I olisi päivitettävä. |
| --- | --- |

(2)

Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvoston pakotekomitea päätti 20 päivänä huhtikuuta 2016 lisätä viisi luonnollista henkilöä luetteloon niistä henkilöistä, ryhmistä ja yhteisöistä, joita varojen ja muiden taloudellisten resurssien jäädyttäminen koskee. Sen vuoksi asetuksen (EY) N:o 881/2002 liite I olisi päivitettävä.

| (3) | Jotta tässä asetuksessa säädetyillä toimenpiteillä olisi tavoiteltu vaikutus, asetuksen olisi tultava voimaan välittömästi, |
| --- | --- |

(3)

Jotta tässä asetuksessa säädetyillä toimenpiteillä olisi tavoiteltu vaikutus, asetuksen olisi tultava voimaan välittömästi,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan asetuksen (EY) N:o 881/2002 liite I tämän asetuksen liitteen mukaisesti.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 25 päivänä huhtikuuta 2016.

Komission puolesta,

puheenjohtajan nimissä

Ulkopolitiikan välineiden hallinnon päällikkö

---

(1)  
  EYVL L 139, 29.5.2002, s. 9.

1

---

LIITE

Lisätään asetuksen (EY) N:o 881/2002 liitteessä I olevaan luonnollisten henkilöiden luetteloon seuraavat kohdat:

| a) | ”Turki Mubarak Abdullah Ahmad Al-Binali (alias a) Turki Mubarak Abdullah Al Binali, b) Turki Mubarak al-Binali c) Turki al-Benali, d) Turki al-Binali, e) Abu Human Bakr ibn Abd al-Aziz al-Athari, f) Abu Bakr al-Athari, g) Abu Hazm al-Salafi h) Abu Hudhayfa al-Bahrayni, i) Abu Khuzayma al-Mudari, j) Abu Sufyan al-Sulami, k) Abu Dergham, l) Abu Human al-Athari). Syntynyt 3.9.1984 Al Muharraqissa, Bahrainissa. Bahrainin kansalainen (kansalaisuus peruutettu tammikuussa 2015). Passin nro: a) Bahrainin passi nro 2231616, myönnetty 2.1.2013, voimassaolo päättyy 2.1.2023, b) edellinen Bahrainin passi nro 1272611, myönnetty 1.4.2003, c) 840901356 (kansallinen henkilötunnus). 7 d artiklan 2 kohdan i alakohdassa tarkoitettu nimeämispäivä: 20.4.2016.” |
| --- | --- |

a)

”Turki Mubarak Abdullah Ahmad Al-Binali (alias a) Turki Mubarak Abdullah Al Binali, b) Turki Mubarak al-Binali c) Turki al-Benali, d) Turki al-Binali, e) Abu Human Bakr ibn Abd al-Aziz al-Athari, f) Abu Bakr al-Athari, g) Abu Hazm al-Salafi h) Abu Hudhayfa al-Bahrayni, i) Abu Khuzayma al-Mudari, j) Abu Sufyan al-Sulami, k) Abu Dergham, l) Abu Human al-Athari). Syntynyt 3.9.1984 Al Muharraqissa, Bahrainissa. Bahrainin kansalainen (kansalaisuus peruutettu tammikuussa 2015). Passin nro: a) Bahrainin passi nro 2231616, myönnetty 2.1.2013, voimassaolo päättyy 2.1.2023, b) edellinen Bahrainin passi nro 1272611, myönnetty 1.4.2003, c) 840901356 (kansallinen henkilötunnus). 7 d artiklan 2 kohdan i alakohdassa tarkoitettu nimeämispäivä: 20.4.2016.”

| b) | ”Faysal Ahmad Bin Ali Al-Zahrani (alias a) Faisal Ahmed Ali Alzahrani, b) Abu Sarah al-Saudi c) Abu Sara Zahrani). Syntynyt 19.1.1986. Saudi-Arabian kansalainen. Osoite: Syyrian arabitasavalta Passin nro: a) K142736 (Saudi-Arabian passi, myönnetty 14.7.2011 Al-Khafjissa, Saudi-Arabiassa), b) G579315 (Saudi-Arabian passi). 7 d artiklan 2 kohdan i alakohdassa tarkoitettu nimeämispäivä: 20.4.2016.” |
| --- | --- |

b)

”Faysal Ahmad Bin Ali Al-Zahrani (alias a) Faisal Ahmed Ali Alzahrani, b) Abu Sarah al-Saudi c) Abu Sara Zahrani). Syntynyt 19.1.1986. Saudi-Arabian kansalainen. Osoite: Syyrian arabitasavalta Passin nro: a) K142736 (Saudi-Arabian passi, myönnetty 14.7.2011 Al-Khafjissa, Saudi-Arabiassa), b) G579315 (Saudi-Arabian passi). 7 d artiklan 2 kohdan i alakohdassa tarkoitettu nimeämispäivä: 20.4.2016.”

| c) | ”Tuah Febriwansyah (alias a) Tuah Febriwansyah bin Arif Hasrudin, b) Tuwah Febriwansah c) Muhammad Fachri d) Muhammad Fachria e) Muhammad Fachry). Syntynyt 18.2.1968 Jakartassa, Indonesiassa. Indonesian kansalainen. Osoite: Jalan Baru LUK, No.1, RT 05/07, Kelurahan Bhakti Jaya, Setu Sub-district, Pamulang District, Tangerang Selatan, Banten Province, Indonesia. Indonesian henkilöllisyystodistuksen numero 09.5004.180268.0074. 7 d artiklan 2 kohdan i alakohdassa tarkoitettu nimeämispäivä: 20.4.2016.” |
| --- | --- |

c)

”Tuah Febriwansyah (alias a) Tuah Febriwansyah bin Arif Hasrudin, b) Tuwah Febriwansah c) Muhammad Fachri d) Muhammad Fachria e) Muhammad Fachry). Syntynyt 18.2.1968 Jakartassa, Indonesiassa. Indonesian kansalainen. Osoite: Jalan Baru LUK, No.1, RT 05/07, Kelurahan Bhakti Jaya, Setu Sub-district, Pamulang District, Tangerang Selatan, Banten Province, Indonesia. Indonesian henkilöllisyystodistuksen numero 09.5004.180268.0074. 7 d artiklan 2 kohdan i alakohdassa tarkoitettu nimeämispäivä: 20.4.2016.”

| d) | ”Husayn Juaythini (alias a) Hussein Mohammed Hussein Aljeithni, b) Husayn Muhammad al-Juaythini c) Husayn Muhammad Husayn al-Juaythini d) Husayn Muhamad Husayn al-Juaythini e) Husayn Muhammad Husayn Juaythini f) Abu Muath al-Juaitni). Syntynyt 3.5.1977 Nuseiratin pakolaisleirillä, Gazassa, palestiinalaisalueilla. Palestiinan kansalainen. Osoite: Gaza, palestiinalaisalueet. Passin nro: 0363464 (palestiinalaishallinnon myöntämä). 7 d artiklan 2 kohdan i alakohdassa tarkoitettu nimeämispäivä: 20.4.2016.” |
| --- | --- |

d)

”Husayn Juaythini (alias a) Hussein Mohammed Hussein Aljeithni, b) Husayn Muhammad al-Juaythini c) Husayn Muhammad Husayn al-Juaythini d) Husayn Muhamad Husayn al-Juaythini e) Husayn Muhammad Husayn Juaythini f) Abu Muath al-Juaitni). Syntynyt 3.5.1977 Nuseiratin pakolaisleirillä, Gazassa, palestiinalaisalueilla. Palestiinan kansalainen. Osoite: Gaza, palestiinalaisalueet. Passin nro: 0363464 (palestiinalaishallinnon myöntämä). 7 d artiklan 2 kohdan i alakohdassa tarkoitettu nimeämispäivä: 20.4.2016.”

| e) | ”Muhammad Sholeh Ibrahim (alias a) Mohammad Sholeh Ibrahim, b) Muhammad Sholeh Ibrohim c) Muhammad Soleh Ibrahim d) Sholeh Ibrahim e) Muh Sholeh Ibrahim). Syntynyt syyskuussa 1958 Demakissa, Indonesiassa. Indonesian kansalainen. 7 d artiklan 2 kohdan i alakohdassa tarkoitettu nimeämispäivä: 20.4.2016.” |
| --- | --- |

e)

”Muhammad Sholeh Ibrahim (alias a) Mohammad Sholeh Ibrahim, b) Muhammad Sholeh Ibrohim c) Muhammad Soleh Ibrahim d) Sholeh Ibrahim e) Muh Sholeh Ibrahim). Syntynyt syyskuussa 1958 Demakissa, Indonesiassa. Indonesian kansalainen. 7 d artiklan 2 kohdan i alakohdassa tarkoitettu nimeämispäivä: 20.4.2016.”

---

| 26.4.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 109/25 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 109/25

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2016/648,

annettu 25 päivänä huhtikuuta 2016,

kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maataloustuotteiden yhteisestä markkinajärjestelystä ja neuvoston asetusten (ETY) N:o 992/72, (ETY) N:o 234/79, (EY) N:o 1037/2001 ja (EY) N:o 1234/2007 kumoamisesta 17 päivänä joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 (1),

ottaa huomioon neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä hedelmä- ja vihannesalan sekä hedelmä- ja vihannesjalostealan osalta 7 päivänä kesäkuuta 2011 annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 (2) ja erityisesti sen 136 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 543/2011 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten soveltamiseksi perusteista, joiden mukaan komissio vahvistaa kolmansista maista tapahtuvan tuonnin kiinteät arvot mainitun asetuksen liitteessä XVI olevassa A osassa luetelluille tuotteille ja ajanjaksoille. |
| --- | --- |

(1)

Täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 543/2011 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten soveltamiseksi perusteista, joiden mukaan komissio vahvistaa kolmansista maista tapahtuvan tuonnin kiinteät arvot mainitun asetuksen liitteessä XVI olevassa A osassa luetelluille tuotteille ja ajanjaksoille.

| (2) | Kiinteä tuontiarvo lasketaan joka työpäivä täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklan 1 kohdan mukaisesti ottaen huomioon päivittäin vaihtuvat tiedot. Sen vuoksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, |
| --- | --- |

(2)

Kiinteä tuontiarvo lasketaan joka työpäivä täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklan 1 kohdan mukaisesti ottaen huomioon päivittäin vaihtuvat tiedot. Sen vuoksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklassa tarkoitetut kiinteät tuontiarvot vahvistetaan tämän asetuksen liitteessä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 25 päivänä huhtikuuta 2016.

Komission puolesta,

puheenjohtajan nimissä

Jerzy PLEWA

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  
  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  
  EUVL L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

LIITE

Kiinteät tuontiarvot tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-koodi | Kolmansien maiden koodi (1) | Kiinteä tuontiarvo |
| 0702 00 00 | IL | 267,4 |
| MA | 81,7 |
| ZZ | 174,6 |
| 0707 00 05 | MA | 81,5 |
| TR | 118,9 |
| ZZ | 100,2 |
| 0709 93 10 | MA | 99,6 |
| TR | 132,6 |
| ZZ | 116,1 |
| 0805 10 20 | AR | 115,8 |
| EG | 46,4 |
| IL | 79,9 |
| MA | 51,7 |
| TR | 40,9 |
| ZZ | 66,9 |
| 0805 50 10 | MA | 132,7 |
| ZZ | 132,7 |
| 0808 10 80 | AR | 88,6 |
| BR | 100,6 |
| CL | 101,7 |
| CN | 90,8 |
| NZ | 151,9 |
| US | 177,1 |
| ZA | 102,3 |
| ZZ | 116,1 |
| 0808 30 90 | AR | 104,9 |
| CL | 132,0 |
| CN | 76,7 |
| ZA | 112,2 |
| ZZ | 106,5 |

(EUR/100 kg)

CN-koodi

Kolmansien maiden koodi (1)

Kiinteä tuontiarvo

0702 00 00

IL

267,4

MA

81,7

ZZ

174,6

0707 00 05

MA

81,5

TR

118,9

ZZ

100,2

0709 93 10

MA

99,6

TR

132,6

ZZ

116,1

0805 10 20

AR

115,8

EG

46,4

IL

79,9

MA

51,7

TR

40,9

ZZ

66,9

0805 50 10

MA

132,7

ZZ

132,7

0808 10 80

AR

88,6

BR

100,6

CL

101,7

CN

90,8

NZ

151,9

US

177,1

ZA

102,3

ZZ

116,1

0808 30 90

AR

104,9

CL

132,0

CN

76,7

ZA

112,2

ZZ

106,5

---

(1)  Kolmansien maiden kanssa käytävää ulkomaankauppaa koskevista yhteisön tilastoista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 471/2009 täytäntöönpanosta maa- ja alueluokituksen ajan tasalle saattamisen osalta 27 päivänä marraskuuta 2012 annetussa komission asetuksessa (EU) N:o 1106/2012 (EUVL L 328, 28.11.2012, s. 7) vahvistettu maanimikkeistö. Koodi ”ZZ” tarkoittaa ”muuta alkuperää”.

---

PÄÄTÖKSET

| 26.4.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 109/27 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 109/27

---

KOMISSION PÄÄTÖS (EU) 2016/649,

annettu 15 päivänä tammikuuta 2016,

Alankomaiden toteuttamasta toimenpiteestä SA.24123 (12/C) (ex 11/NN) Väitetty Leidschendam-Voorburgin kunnan suorittama maan myynti alle markkinahinnan

(tiedoksiannettu numerolla C(2016) 85)

(Ainoastaan hollanninkielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 108 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,

ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

on mainittujen artiklojen mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa (1) ja ottaa huomioon nämä huomautukset,

sekä katsoo seuraavaa:

1.   MENETTELY

MENETTELY

| (1) | Stichting Behoud Damplein Leidschendam -säätiö, jäljempänä s’äätiö’, joka perustettiin vuonna 2006 puolustamaan Leidschendamissa (Leidschendam-Voorburgin kunta, Alankomaat) sijaitsevan Dampleinin asukkaiden etuja, teki 10 päivänä syyskuuta 2007 päivätyllä kirjeellä komissiolle kantelun, joka koski väitettyä valtiontuen myöntämistä Leidschendam-Voorburgin kunnan yhteistyössä eräiden yksityisten osapuolten kanssa käynnistämän kiinteistöhankkeen yhteydessä. |
| --- | --- |

(1)

Stichting Behoud Damplein Leidschendam -säätiö, jäljempänä s’äätiö’, joka perustettiin vuonna 2006 puolustamaan Leidschendamissa (Leidschendam-Voorburgin kunta, Alankomaat) sijaitsevan Dampleinin asukkaiden etuja, teki 10 päivänä syyskuuta 2007 päivätyllä kirjeellä komissiolle kantelun, joka koski väitettyä valtiontuen myöntämistä Leidschendam-Voorburgin kunnan yhteistyössä eräiden yksityisten osapuolten kanssa käynnistämän kiinteistöhankkeen yhteydessä.

| (2) | Komissio välitti 12 päivänä lokakuuta 2007 päivätyllä kirjeellä kantelun Alankomaiden viranomaisille ja pyysi niitä vastaamaan joukkoon kysymyksiä. Alankomaiden viranomaiset vastasivat 7 päivänä joulukuuta 2007 päivätyllä kirjeellä. Komissio pyysi Alankomaiden viranomaisilta lisätietoja 25 päivänä huhtikuuta 2008, 12 päivänä syyskuuta 2008, 14 päivänä elokuuta 2009, 12 päivänä helmikuuta 2010 ja 2 päivänä elokuuta 2011 päivätyillä kirjeillä. Alankomaiden viranomaiset vastasivat näihin pyyntöihin 30 päivänä toukokuuta 2008, 7 päivänä marraskuuta 2008, 30 päivänä lokakuuta 2009, 12 päivänä huhtikuuta 2010, 29 päivänä syyskuuta 2011 ja 3 päivänä lokakuuta 2011 päivätyillä kirjeillä. Komission yksiköiden ja Alankomaiden viranomaisten välillä järjestettiin 12 päivänä maaliskuuta 2010 tapaaminen, jonka johdosta komissiolle toimitettiin lisätietoja 30 päivänä elokuuta 2010 päivätyllä kirjeellä. |
| --- | --- |

(2)

Komissio välitti 12 päivänä lokakuuta 2007 päivätyllä kirjeellä kantelun Alankomaiden viranomaisille ja pyysi niitä vastaamaan joukkoon kysymyksiä. Alankomaiden viranomaiset vastasivat 7 päivänä joulukuuta 2007 päivätyllä kirjeellä. Komissio pyysi Alankomaiden viranomaisilta lisätietoja 25 päivänä huhtikuuta 2008, 12 päivänä syyskuuta 2008, 14 päivänä elokuuta 2009, 12 päivänä helmikuuta 2010 ja 2 päivänä elokuuta 2011 päivätyillä kirjeillä. Alankomaiden viranomaiset vastasivat näihin pyyntöihin 30 päivänä toukokuuta 2008, 7 päivänä marraskuuta 2008, 30 päivänä lokakuuta 2009, 12 päivänä huhtikuuta 2010, 29 päivänä syyskuuta 2011 ja 3 päivänä lokakuuta 2011 päivätyillä kirjeillä. Komission yksiköiden ja Alankomaiden viranomaisten välillä järjestettiin 12 päivänä maaliskuuta 2010 tapaaminen, jonka johdosta komissiolle toimitettiin lisätietoja 30 päivänä elokuuta 2010 päivätyllä kirjeellä.

| (3) | Komissio ilmoitti Alankomaille 26 päivänä tammikuuta 2012 päivätyllä kirjeellä päätöksestään aloittaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 108 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn kiinteistöhankkeen yhteydessä toteutetusta toimenpiteestä. Komission päätös menettelyn aloittamisesta, jäljempänä ’menettelyn aloittamista koskeva päätös’ on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä (2). Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä komissio kehotti asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksensa komission tekemästä toimenpiteen alustavasta arvioinnista. |
| --- | --- |

(3)

Komissio ilmoitti Alankomaille 26 päivänä tammikuuta 2012 päivätyllä kirjeellä päätöksestään aloittaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 108 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn kiinteistöhankkeen yhteydessä toteutetusta toimenpiteestä. Komission päätös menettelyn aloittamisesta, jäljempänä ’menettelyn aloittamista koskeva päätös’ on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä (2). Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä komissio kehotti asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksensa komission tekemästä toimenpiteen alustavasta arvioinnista.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

2

| (4) | Alankomaiden viranomaiset toimittivat menettelyn aloittamista koskevaa päätöstä koskevat huomautuksensa 18 päivänä huhtikuuta 2012 päivätyllä kirjeellä saatuaan kahdesti pidennystä huomautusten esittämisen määräajalle ja tavattuaan komission yksiköitä 12 päivänä maaliskuuta 2012 kokouksessa, jossa oli läsnä toimenpiteen edunsaaja. |
| --- | --- |

(4)

Alankomaiden viranomaiset toimittivat menettelyn aloittamista koskevaa päätöstä koskevat huomautuksensa 18 päivänä huhtikuuta 2012 päivätyllä kirjeellä saatuaan kahdesti pidennystä huomautusten esittämisen määräajalle ja tavattuaan komission yksiköitä 12 päivänä maaliskuuta 2012 kokouksessa, jossa oli läsnä toimenpiteen edunsaaja.

| (5) | Säätiö toimitti komissiolle huomautuksensa menettelyn aloittamista koskevasta päätöksestä 16 päivänä huhtikuuta 2012 päivätyllä kirjeellä. Näiden huomautusten ei-luottamuksellinen versio toimitettiin Alankomaiden viranomaisille 16 päivänä toukokuuta 2012. Alankomaiden viranomaiset toimittivat kantansa säätiön huomautuksiin 14 päivänä kesäkuuta 2012 päivätyllä kirjeellä. |
| --- | --- |

(5)

Säätiö toimitti komissiolle huomautuksensa menettelyn aloittamista koskevasta päätöksestä 16 päivänä huhtikuuta 2012 päivätyllä kirjeellä. Näiden huomautusten ei-luottamuksellinen versio toimitettiin Alankomaiden viranomaisille 16 päivänä toukokuuta 2012. Alankomaiden viranomaiset toimittivat kantansa säätiön huomautuksiin 14 päivänä kesäkuuta 2012 päivätyllä kirjeellä.

| (6) | Komissio teki 23 päivänä tammikuuta 2013 lopullisen päätöksen, jonka mukaan kiistanalainen kiinteistöhanke pitää sisällään SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. |
| --- | --- |

(6)

Komissio teki 23 päivänä tammikuuta 2013 lopullisen päätöksen, jonka mukaan kiistanalainen kiinteistöhanke pitää sisällään SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

| (7) | Alankomaat, Leidschendam-Voorburgin kunta ja edunsaaja Schouten & de Jong Projectontwikkeling BV ovat hakeneet muutosta 23 päivänä tammikuuta 2013 annettuun päätökseen. Unionin yleinen tuomioistuin julisti kyseisen päätöksen mitättömäksi 30 päivänä kesäkuuta 2015 antamassaan tuomiossa (3). Tästä komission piti tarkastella toimenpidettä uudelleen ja antaa uusi päätös kiistanalaisesta kiinteistöhankkeesta. |
| --- | --- |

(7)

Alankomaat, Leidschendam-Voorburgin kunta ja edunsaaja Schouten & de Jong Projectontwikkeling BV ovat hakeneet muutosta 23 päivänä tammikuuta 2013 annettuun päätökseen. Unionin yleinen tuomioistuin julisti kyseisen päätöksen mitättömäksi 30 päivänä kesäkuuta 2015 antamassaan tuomiossa (3). Tästä komission piti tarkastella toimenpidettä uudelleen ja antaa uusi päätös kiistanalaisesta kiinteistöhankkeesta.

3

2.   TOIMENPITEIDEN KUVAUS

TOIMENPITEIDEN KUVAUS

2.1   ASIANOMAISET OSAPUOLET

| (8) | Leidschendam-Voorburgin kunta, jäljempänä ’kunta’, sijaitsee Alankomaissa Zuid-Hollandin maakunnassa lähellä Haagia. |
| --- | --- |

(8)

Leidschendam-Voorburgin kunta, jäljempänä ’kunta’, sijaitsee Alankomaissa Zuid-Hollandin maakunnassa lähellä Haagia.

| (9) | Schouten & De Jong Projectontwikkeling BV, jäljempänä ’Schouten de Jong’, ja Bouwfonds Ontwikkeling BV, jäljempänä ’Bouwfonds’, perustivat kiistanalaista kiinteistöhanketta varten yhteenliittymän Schouten-de Jong Bouwfonds, jäljempänä ’SJB’ (4), joka ei ole Alankomaiden lainsäädännön mukaan oikeushenkilö. |
| --- | --- |

(9)

Schouten & De Jong Projectontwikkeling BV, jäljempänä ’Schouten de Jong’, ja Bouwfonds Ontwikkeling BV, jäljempänä ’Bouwfonds’, perustivat kiistanalaista kiinteistöhanketta varten yhteenliittymän Schouten-de Jong Bouwfonds, jäljempänä ’SJB’ (4), joka ei ole Alankomaiden lainsäädännön mukaan oikeushenkilö.

4

| (10) | Voorburgiin Alankomaihin sijoittautunut Schouten de Jong toimii kiinteistökehityksen alalla Alankomaissa, varsinkin Leidschendamin alueella. Sen liikevaihto oli 60 miljoonaa euroa vuonna 2011. |
| --- | --- |

(10)

Voorburgiin Alankomaihin sijoittautunut Schouten de Jong toimii kiinteistökehityksen alalla Alankomaissa, varsinkin Leidschendamin alueella. Sen liikevaihto oli 60 miljoonaa euroa vuonna 2011.

| (11) | Delftiin Alankomaihin sijoittautunut Bouwfonds on Rabo Vastgoedin tytäryhtiö. Se on Alankomaiden suurin kiinteistökehittäjä ja yksi kolmesta suurimmasta toimijasta Euroopan kiinteistömarkkinoilla. Bouwfonds toimii pääasiassa Alankomaissa, Saksassa ja Ranskassa. Sen liikevaihto oli 1,6 miljardia euroa vuonna 2011. |
| --- | --- |

(11)

Delftiin Alankomaihin sijoittautunut Bouwfonds on Rabo Vastgoedin tytäryhtiö. Se on Alankomaiden suurin kiinteistökehittäjä ja yksi kolmesta suurimmasta toimijasta Euroopan kiinteistömarkkinoilla. Bouwfonds toimii pääasiassa Alankomaissa, Saksassa ja Ranskassa. Sen liikevaihto oli 1,6 miljardia euroa vuonna 2011.

| (12) | Kiistanalaisen kiinteistöhankkeen maankäyttövaihetta varten kunta ja SJB solmivat julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuden avoimen yhtiön muodossa, jäljempänä ’PPP’. PPP:n kumpikin osapuoli vastasi 50 prosentista hankkeen maankäyttövaiheeseen liittyvistä kustannuksista ja riskeistä. PPP:n päätökset tehtiin yksimielisesti. Alankomaiden viranomaisten toimittamien tietojen mukaan Schouten de Jong ja Bouwfonds vastaavat yhteisvastuullisesti siitä, että SJB täyttää PPP-sopimuksen mukaiset velvoitteensa (5). |
| --- | --- |

(12)

Kiistanalaisen kiinteistöhankkeen maankäyttövaihetta varten kunta ja SJB solmivat julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuden avoimen yhtiön muodossa, jäljempänä ’PPP’. PPP:n kumpikin osapuoli vastasi 50 prosentista hankkeen maankäyttövaiheeseen liittyvistä kustannuksista ja riskeistä. PPP:n päätökset tehtiin yksimielisesti. Alankomaiden viranomaisten toimittamien tietojen mukaan Schouten de Jong ja Bouwfonds vastaavat yhteisvastuullisesti siitä, että SJB täyttää PPP-sopimuksen mukaiset velvoitteensa (5).

5

2.2   KIINTEISTÖHANKE

| (13) | Kunnanvaltuusto hyväksyi 6 päivänä huhtikuuta 2004 Damcentrumin maankäyttöä koskevan yleissuunnitelman ja Damcentrumin yleissuunnitelman, joissa vahvistettiin puitesopimus Leidschendamin keskustan elvyttämiseksi, jäljempänä ’Leidschendamin keskustahanke’ (6). Leidschendamin keskustahanke koskee noin 20,7 hehtaarin suuruista aluetta, ja siinä puretaan noin 280 lähinnä yhteiskunnan tukemaa asuntoa, uudistetaan julkisia tiloja ja infrastruktuuria (viemäröinti, katupäällystys, valaistus jne.) ja rakennetaan noin 600 uutta asuinyksikköä – sekä yhteiskunnan tukemia että vapaiden markkinoiden asuntoja – ja noin 3 000 neliömetriä liiketilaa sekä kaksitasoinen maanalainen pysäköintihalli. Lisäksi yksi koulu siirretään ja kunnostetaan. Leidschendamin keskustahanke jaettiin useisiin alahankkeisiin, joista yksi oli Dampleiniä koskeva kiinteistöhanke, jäljempänä ’Damplein-hanke’. |
| --- | --- |

(13)

Kunnanvaltuusto hyväksyi 6 päivänä huhtikuuta 2004 Damcentrumin maankäyttöä koskevan yleissuunnitelman ja Damcentrumin yleissuunnitelman, joissa vahvistettiin puitesopimus Leidschendamin keskustan elvyttämiseksi, jäljempänä ’Leidschendamin keskustahanke’ (6). Leidschendamin keskustahanke koskee noin 20,7 hehtaarin suuruista aluetta, ja siinä puretaan noin 280 lähinnä yhteiskunnan tukemaa asuntoa, uudistetaan julkisia tiloja ja infrastruktuuria (viemäröinti, katupäällystys, valaistus jne.) ja rakennetaan noin 600 uutta asuinyksikköä – sekä yhteiskunnan tukemia että vapaiden markkinoiden asuntoja – ja noin 3 000 neliömetriä liiketilaa sekä kaksitasoinen maanalainen pysäköintihalli. Lisäksi yksi koulu siirretään ja kunnostetaan. Leidschendamin keskustahanke jaettiin useisiin alahankkeisiin, joista yksi oli Dampleiniä koskeva kiinteistöhanke, jäljempänä ’Damplein-hanke’.

6

2.2.1   Rakennusvaihe

Rakennusvaihe

| (14) | Leidschendamin keskustahankkeen pohjalta kunta teki 9 päivänä syyskuuta 2004 yhteistyösopimuksen eräiden yksityisten rakennuttajien, mukaan lukien SJB, kanssa, jäljempänä ’vuoden 2004 yhteistyösopimus’. Vuoden 2004 yhteistyösopimuksen mukaan yksityiset rakennuttajat rakentavat ja myyvät Leidschendamin keskustahankkeesta niille osoitetun osan omaan lukuun ja riskit itse kantaen. |
| --- | --- |

(14)

Leidschendamin keskustahankkeen pohjalta kunta teki 9 päivänä syyskuuta 2004 yhteistyösopimuksen eräiden yksityisten rakennuttajien, mukaan lukien SJB, kanssa, jäljempänä ’vuoden 2004 yhteistyösopimus’. Vuoden 2004 yhteistyösopimuksen mukaan yksityiset rakennuttajat rakentavat ja myyvät Leidschendamin keskustahankkeesta niille osoitetun osan omaan lukuun ja riskit itse kantaen.

| (15) | Vuoden 2004 yhteistyösopimuksen mukaan rakennustyöt aloitetaan heti, kun tontti on rakennuskelpoinen (ks. johdanto-osan (23) kappale) ja vaaditut rakennusluvat on myönnetty. Vapaiden markkinoiden asuntojen osalta yksityiset rakennuttajat saivat kuitenkin lykätä rakentamista, kunnes 70 prosenttia asianomaisen osa-alueen asunnoista, mahdollisesti yhdessä yhteiskunnan tukemien asuntojen kanssa, oli myyty ennakkoon (vuoden 2004 yhteistyösopimuksen 7 §:n 5 momentti, jäljempänä ’70 prosentin lauseke’). Tällainen 70 prosentin lauseke on yleinen Alankomaissa tehtävissä rakennussopimuksissa. Sillä pyritään rajoittamaan rakennuttajien riskiä siitä, että niiden rakentamat kiinteistöt eivät mene kaupaksi. Sopimukseen ei kuitenkaan sisälly mahdollisuutta lykätä liiketilojen ja maanalaisen pysäköintihallin rakentamista. |
| --- | --- |

(15)

Vuoden 2004 yhteistyösopimuksen mukaan rakennustyöt aloitetaan heti, kun tontti on rakennuskelpoinen (ks. johdanto-osan (23) kappale) ja vaaditut rakennusluvat on myönnetty. Vapaiden markkinoiden asuntojen osalta yksityiset rakennuttajat saivat kuitenkin lykätä rakentamista, kunnes 70 prosenttia asianomaisen osa-alueen asunnoista, mahdollisesti yhdessä yhteiskunnan tukemien asuntojen kanssa, oli myyty ennakkoon (vuoden 2004 yhteistyösopimuksen 7 §:n 5 momentti, jäljempänä ’70 prosentin lauseke’). Tällainen 70 prosentin lauseke on yleinen Alankomaissa tehtävissä rakennussopimuksissa. Sillä pyritään rajoittamaan rakennuttajien riskiä siitä, että niiden rakentamat kiinteistöt eivät mene kaupaksi. Sopimukseen ei kuitenkaan sisälly mahdollisuutta lykätä liiketilojen ja maanalaisen pysäköintihallin rakentamista.

| (16) | Sekä vuoden 2004 yhteistyösopimuksen että 22 päivänä marraskuuta 2004 tehdyn toisen hankesopimuksen, jäljempänä ’SJB-hankesopimus’, mukaan SJB rakentaisi yhteensä 242 asuinyksikköä. Niistä 74 (7) oli alun perin tarkoitus rakentaa Dampleinille. Lisäksi SJB rakentaisi Dampleinille noin 2 400 neliömetriä liiketilaa ja maanalaisen pysäköintihallin, jossa olisi yksityisen osan (75 pysäköintipaikkaa) lisäksi julkinen osa (225 pysäköintipaikkaa). Sekä liiketila että asuinyksiköt rakennettaisiin maanalaisen pysäköintihallin yläpuolelle. |
| --- | --- |

(16)

Sekä vuoden 2004 yhteistyösopimuksen että 22 päivänä marraskuuta 2004 tehdyn toisen hankesopimuksen, jäljempänä ’SJB-hankesopimus’, mukaan SJB rakentaisi yhteensä 242 asuinyksikköä. Niistä 74 (7) oli alun perin tarkoitus rakentaa Dampleinille. Lisäksi SJB rakentaisi Dampleinille noin 2 400 neliömetriä liiketilaa ja maanalaisen pysäköintihallin, jossa olisi yksityisen osan (75 pysäköintipaikkaa) lisäksi julkinen osa (225 pysäköintipaikkaa). Sekä liiketila että asuinyksiköt rakennettaisiin maanalaisen pysäköintihallin yläpuolelle.

7

| (17) | Kuten Alankomaiden viranomaiset kirjeissään huomauttavat, kunta ei osallistunut hankkeen rakennusvaiheeseen eikä vastannut asuinyksikköjen ja liiketilan myyntiin liittyvistä riskeistä. Mahdolliset myyntivoitot menisivät suoraan yksityisille rakennuttajille. Hankkeen rakennusvaihe on erotettava niin kutsutusta maankäyttövaiheesta, johon kunta osallistui SJB:n kanssa PPP:n välityksellä ja jonka riskeistä se kantoi 50 prosenttia (ks. johdanto-osan (19) kappale). |
| --- | --- |

(17)

Kuten Alankomaiden viranomaiset kirjeissään huomauttavat, kunta ei osallistunut hankkeen rakennusvaiheeseen eikä vastannut asuinyksikköjen ja liiketilan myyntiin liittyvistä riskeistä. Mahdolliset myyntivoitot menisivät suoraan yksityisille rakennuttajille. Hankkeen rakennusvaihe on erotettava niin kutsutusta maankäyttövaiheesta, johon kunta osallistui SJB:n kanssa PPP:n välityksellä ja jonka riskeistä se kantoi 50 prosenttia (ks. johdanto-osan (19) kappale).

2.2.2   Maankäyttövaihe

Maankäyttövaihe

| (18) | Ennen kuin rakennustyöt kiinteistöhankkeen kussakin osassa voitiin aloittaa, maa oli ostettava, julkinen infrastruktuuri kunnostettava ja tontti muokattava rakennuskelpoiseksi. Koska maankäyttövaiheen odotettiin aiheuttavan suuria kustannuksia (jotka tuolloin arvioitiin noin 30 miljoonaksi euroksi) ja sisältävän huomattavia riskejä, kunta päätti perustaa SJB:n kanssa PPP:n töiden toteuttamista varten (8). Kunta ja SJB allekirjoittivat tätä varten 22 päivänä marraskuuta 2004 maankäyttö-/PPP-sopimuksen, jäljempänä ’GREX-sopimus’. |
| --- | --- |

(18)

Ennen kuin rakennustyöt kiinteistöhankkeen kussakin osassa voitiin aloittaa, maa oli ostettava, julkinen infrastruktuuri kunnostettava ja tontti muokattava rakennuskelpoiseksi. Koska maankäyttövaiheen odotettiin aiheuttavan suuria kustannuksia (jotka tuolloin arvioitiin noin 30 miljoonaksi euroksi) ja sisältävän huomattavia riskejä, kunta päätti perustaa SJB:n kanssa PPP:n töiden toteuttamista varten (8). Kunta ja SJB allekirjoittivat tätä varten 22 päivänä marraskuuta 2004 maankäyttö-/PPP-sopimuksen, jäljempänä ’GREX-sopimus’.

8

| (19) | Vastineeksi osallistumiselleen hankkeen maankäyttövaiheeseen SJB saisi osan PPP:n tuloista ja aiemmin kunnalle osoitettujen tonttien rakennusoikeudet (9). GREX-sopimuksen mukaan sekä kunta että SJB maksaisivat PPP:lle suoraan maankäyttötöiden toteutuksesta (10). GREX-sopimuksessa määrättiin lisäksi, että kunta ja SJB vastaisivat kumpikin 50 prosentista maankäyttövaiheen kustannuksista ja riskeistä (GREX-sopimuksen 4 §:n 1 momentti) ja että maankäytön lopulliset tulot/tappiot jaettaisiin vuoden 2004 yhteistyösopimuksessa vahvistettujen sääntöjen mukaisesti (14 §:n 3 momentti). Määräyksen mukaan maankäyttövaiheen lopussa enintään 1 miljoonan euron negatiivinen tai positiivinen tulos jaettaisiin tasan kunnan ja SJB:n kesken, kun taas 1 miljoonan euron ylittävä osuus positiivisesta tuloksesta jaettaisiin kunnan, SJB:n ja muiden kiinteistöhankkeen rakennusvaiheeseen osallistuvien yksityisten osapuolten kesken (vuoden 2004 yhteistyösopimuksen 10 §:n 9 momentti). |
| --- | --- |

(19)

Vastineeksi osallistumiselleen hankkeen maankäyttövaiheeseen SJB saisi osan PPP:n tuloista ja aiemmin kunnalle osoitettujen tonttien rakennusoikeudet (9). GREX-sopimuksen mukaan sekä kunta että SJB maksaisivat PPP:lle suoraan maankäyttötöiden toteutuksesta (10). GREX-sopimuksessa määrättiin lisäksi, että kunta ja SJB vastaisivat kumpikin 50 prosentista maankäyttövaiheen kustannuksista ja riskeistä (GREX-sopimuksen 4 §:n 1 momentti) ja että maankäytön lopulliset tulot/tappiot jaettaisiin vuoden 2004 yhteistyösopimuksessa vahvistettujen sääntöjen mukaisesti (14 §:n 3 momentti). Määräyksen mukaan maankäyttövaiheen lopussa enintään 1 miljoonan euron negatiivinen tai positiivinen tulos jaettaisiin tasan kunnan ja SJB:n kesken, kun taas 1 miljoonan euron ylittävä osuus positiivisesta tuloksesta jaettaisiin kunnan, SJB:n ja muiden kiinteistöhankkeen rakennusvaiheeseen osallistuvien yksityisten osapuolten kesken (vuoden 2004 yhteistyösopimuksen 10 §:n 9 momentti).

9

10

| (20) | Maankäyttövaiheeseen kuului paitsi tontin saattaminen rakennuskelpoiseksi myös maanalaisen pysäköintihallin julkisen osan rakentaminen, väliaikainen käyttö ja jälleenmyynti sekä koulun rakentaminen (GREX-sopimuksen 4 §). Tätä varten PPP ja SJB sopivat, että SJB rakentaisi maanalaisen pysäköintihallin julkisen osan, jonka katsottiin olevan kiinteästi yhteydessä pysäköintihallin yksityiseen osaan (GREX-sopimuksen 9 §), ja SJB saisi tätä varten enintään noin 4,6 miljoonaa euroa (hintataso 1.1.2003) PPP:ltä (SJB-hankesopimuksen 6 §). Pysäköintihallin yksityisen osan rakentamisen SJB rahoittaisi itse. PPP aikoi myydä koko pysäköintihallin kolmannelle osapuolelle, ja myyntitulojen oli tarkoitus tulla PPP:lle, joka jakaisi ne kunnan ja SJB:n kesken. |
| --- | --- |

(20)

Maankäyttövaiheeseen kuului paitsi tontin saattaminen rakennuskelpoiseksi myös maanalaisen pysäköintihallin julkisen osan rakentaminen, väliaikainen käyttö ja jälleenmyynti sekä koulun rakentaminen (GREX-sopimuksen 4 §). Tätä varten PPP ja SJB sopivat, että SJB rakentaisi maanalaisen pysäköintihallin julkisen osan, jonka katsottiin olevan kiinteästi yhteydessä pysäköintihallin yksityiseen osaan (GREX-sopimuksen 9 §), ja SJB saisi tätä varten enintään noin 4,6 miljoonaa euroa (hintataso 1.1.2003) PPP:ltä (SJB-hankesopimuksen 6 §). Pysäköintihallin yksityisen osan rakentamisen SJB rahoittaisi itse. PPP aikoi myydä koko pysäköintihallin kolmannelle osapuolelle, ja myyntitulojen oli tarkoitus tulla PPP:lle, joka jakaisi ne kunnan ja SJB:n kesken.

| (21) | PPP maksaisi myös 50 prosenttia toiseen Leidschendamin keskustahankkeen osaan kuuluvan koulun rakentamiskustannuksista. Lopuista 50 prosentista vastaisi suoraan kunta (GREX-sopimuksen 8 §). |
| --- | --- |

(21)

PPP maksaisi myös 50 prosenttia toiseen Leidschendamin keskustahankkeen osaan kuuluvan koulun rakentamiskustannuksista. Lopuista 50 prosentista vastaisi suoraan kunta (GREX-sopimuksen 8 §).

| (22) | Kuten johdanto-osan (18)–(21) kappaleesta käy ilmi, hankkeen maankäyttövaiheen kustannukset muodostuivat pääasiassa tontin hankintakustannuksista, koska se ei ollut vielä tuolloin kunnan omistuksessa, sen rakennuskelpoiseksi muokkaamisesta aiheutuvista kustannuksista, maanalaisen pysäköintihallin julkisen osan kustannuksista ja 50 prosentista koulun rakennuskustannuksista. |
| --- | --- |

(22)

Kuten johdanto-osan (18)–(21) kappaleesta käy ilmi, hankkeen maankäyttövaiheen kustannukset muodostuivat pääasiassa tontin hankintakustannuksista, koska se ei ollut vielä tuolloin kunnan omistuksessa, sen rakennuskelpoiseksi muokkaamisesta aiheutuvista kustannuksista, maanalaisen pysäköintihallin julkisen osan kustannuksista ja 50 prosentista koulun rakennuskustannuksista.

| (23) | Maankäyttövaiheessa PPP tuottaisi tuloja ensisijaisesti myymällä tontin yksityisille rakennuttajille, SJB mukaan lukien, tehtyään sen ensin rakennuskelpoiseksi. Kunkin rakennuttajan piti ostaa sille osoitettu osa tontista rakentaakseen sille asuntoja ja liiketilaa. Tonttihinnat vahvistettiin vuoden 2004 yhteistyösopimuksen 10 §:ssä ja liitteessä 3A. Vuoden 2004 yhteistyösopimuksessa todetaan nimenomaisesti, että hinnat ovat vähimmäishintoja, joita voidaan korottaa, jos lattiapinta-alaa rakennetaan suunniteltua enemmän. Hinnat perustuvat 11 päivänä maaliskuuta 2003 päivättyyn riippumattoman asiantuntijan arviointiraporttiin, jossa niitä pidettiin markkinaehtoisina. Tonttihinta oli maksettava heti, kun asianomainen yksityinen rakennuttaja sai vaaditun rakennusluvan, ja maksu oli suoritettava viimeistään tontin omistusoikeuden siirron yhteydessä (vuoden 2004 yhteistyösopimuksen 10 §:n 5 momentti). |
| --- | --- |

(23)

Maankäyttövaiheessa PPP tuottaisi tuloja ensisijaisesti myymällä tontin yksityisille rakennuttajille, SJB mukaan lukien, tehtyään sen ensin rakennuskelpoiseksi. Kunkin rakennuttajan piti ostaa sille osoitettu osa tontista rakentaakseen sille asuntoja ja liiketilaa. Tonttihinnat vahvistettiin vuoden 2004 yhteistyösopimuksen 10 §:ssä ja liitteessä 3A. Vuoden 2004 yhteistyösopimuksessa todetaan nimenomaisesti, että hinnat ovat vähimmäishintoja, joita voidaan korottaa, jos lattiapinta-alaa rakennetaan suunniteltua enemmän. Hinnat perustuvat 11 päivänä maaliskuuta 2003 päivättyyn riippumattoman asiantuntijan arviointiraporttiin, jossa niitä pidettiin markkinaehtoisina. Tonttihinta oli maksettava heti, kun asianomainen yksityinen rakennuttaja sai vaaditun rakennusluvan, ja maksu oli suoritettava viimeistään tontin omistusoikeuden siirron yhteydessä (vuoden 2004 yhteistyösopimuksen 10 §:n 5 momentti).

| (24) | PPP:n SJB:lle koko Leidschendamin keskustahankketta varten myymän tontin hinta määritettiin vähintään 18,5 miljoonaksi euroksi (hintataso 1.1.2003). PPP:n SJB:lle Dampleinillä myymän tontin hinnaksi määritettiin vähintään 7,2 miljoonaa euroa (hintataso 1.1.2003), ja se indeksoitiin vuosittain 2,5 prosentilla maksuun asti. |
| --- | --- |

(24)

PPP:n SJB:lle koko Leidschendamin keskustahankketta varten myymän tontin hinta määritettiin vähintään 18,5 miljoonaksi euroksi (hintataso 1.1.2003). PPP:n SJB:lle Dampleinillä myymän tontin hinnaksi määritettiin vähintään 7,2 miljoonaa euroa (hintataso 1.1.2003), ja se indeksoitiin vuosittain 2,5 prosentilla maksuun asti.

| (25) | PPP:n oli määrä hankkia lisätuloja perimällä kultakin yksityiseltä rakennuttajalta vuoden 2004 yhteistyösopimuksen 10 §:n 3 momentin nojalla maankäyttömaksu ja laatumaksu (11). Ne laskettiin sen perusteella, kuinka monta asuinyksikköä kunkin yksityisen rakennuttajan oli määrä rakentaa, ja niitä voitiin korottaa tai laskea tosiasiallisesti rakennettujen yksikköjen määrän mukaan. Maksut oli maksettava viimeistään 1 päivänä heinäkuuta 2004 yhtenä eränä kaikista asianomaisen yksityisen rakennuttajan Leidschendamin keskustahankkeessa rakentamista asuinyksiköistä. |
| --- | --- |

(25)

PPP:n oli määrä hankkia lisätuloja perimällä kultakin yksityiseltä rakennuttajalta vuoden 2004 yhteistyösopimuksen 10 §:n 3 momentin nojalla maankäyttömaksu ja laatumaksu (11). Ne laskettiin sen perusteella, kuinka monta asuinyksikköä kunkin yksityisen rakennuttajan oli määrä rakentaa, ja niitä voitiin korottaa tai laskea tosiasiallisesti rakennettujen yksikköjen määrän mukaan. Maksut oli maksettava viimeistään 1 päivänä heinäkuuta 2004 yhtenä eränä kaikista asianomaisen yksityisen rakennuttajan Leidschendamin keskustahankkeessa rakentamista asuinyksiköistä.

11

| (26) | Kaikkien niiden asuinyksikköjen, jotka SJB aikoi rakentaa Leidschendamin keskustaan, maankäyttömaksuksi määritettiin yhteensä noin 1,1 miljoonaa euroa ja laatumaksuksi noin 0,9 miljoonaa euroa (hintataso 1.1.2003), ja ne indeksoitiin vuosittain 2,5 prosentilla maksun suorittamiseen asti. Lopullinen maankäyttö- ja laatumaksu määräytyisi tosiasiallisesti rakennettujen asuinyksikköjen määrän perusteella. |
| --- | --- |

(26)

Kaikkien niiden asuinyksikköjen, jotka SJB aikoi rakentaa Leidschendamin keskustaan, maankäyttömaksuksi määritettiin yhteensä noin 1,1 miljoonaa euroa ja laatumaksuksi noin 0,9 miljoonaa euroa (hintataso 1.1.2003), ja ne indeksoitiin vuosittain 2,5 prosentilla maksun suorittamiseen asti. Lopullinen maankäyttö- ja laatumaksu määräytyisi tosiasiallisesti rakennettujen asuinyksikköjen määrän perusteella.

| (27) | Vuoden 2004 yhteistyösopimuksen 6 §:n 6 momentissa (12) määrätään, että jos rakennuslupia ei myönnetä suunnitellussa aikataulussa, osapuolten on sovittava uusista järjestelyistä muun muassa tonttihinnan laskemisen ja erääntymispäivien suhteen kyseisen sopimuksen ja kahdenvälisten sopimusten sisällöstä mahdollisimman vähän poiketen. |
| --- | --- |

(27)

Vuoden 2004 yhteistyösopimuksen 6 §:n 6 momentissa (12) määrätään, että jos rakennuslupia ei myönnetä suunnitellussa aikataulussa, osapuolten on sovittava uusista järjestelyistä muun muassa tonttihinnan laskemisen ja erääntymispäivien suhteen kyseisen sopimuksen ja kahdenvälisten sopimusten sisällöstä mahdollisimman vähän poiketen.

12

| (28) | Vuoden 2004 yhteistyösopimuksen 16 §:ssä määrätään lisäksi, että kyseinen sopimus tai kahdenväliset sopimukset voidaan peruuttaa osittain tai kokonaan vain erikseen määritellyissä tilanteissa. Yksi tällainen tilanne on siviiliprosessilain 6 niteen 258 §:ssä tarkoitetut ennakoimattomat olosuhteet (een onvoorziene omstandigheid): jos jokin osapuoli on tällöin sitä mieltä, etteivät toiset osapuolet voi olettaa tämän jatkavan sopimuksen täytäntöönpanoa sellaisenaan, osapuolten on neuvoteltava kaikkien hyväksyttävissä olevista ehdoista. |
| --- | --- |

(28)

Vuoden 2004 yhteistyösopimuksen 16 §:ssä määrätään lisäksi, että kyseinen sopimus tai kahdenväliset sopimukset voidaan peruuttaa osittain tai kokonaan vain erikseen määritellyissä tilanteissa. Yksi tällainen tilanne on siviiliprosessilain 6 niteen 258 §:ssä tarkoitetut ennakoimattomat olosuhteet (een onvoorziene omstandigheid): jos jokin osapuoli on tällöin sitä mieltä, etteivät toiset osapuolet voi olettaa tämän jatkavan sopimuksen täytäntöönpanoa sellaisenaan, osapuolten on neuvoteltava kaikkien hyväksyttävissä olevista ehdoista.

een onvoorziene omstandigheid

| (29) | Vuoden 2004 yhteistyösopimuksen 18 §:n mukaan kyseistä sopimusta tai kahdenvälisiä sopimuksia koskevat mahdolliset riidat on mahdollisuuksien mukaan ratkaistava osapuolten välisin neuvotteluin. Jos siinä ei onnistuta, riita on vietävä välimiesmenettelyyn, johon sovelletaan Rotterdamissa sijaitsevan sovitteluelimen (Nederlandse Arbitrage Instituut) sääntöjä. Sovittelu tapahtuu Haagissa. |
| --- | --- |

(29)

Vuoden 2004 yhteistyösopimuksen 18 §:n mukaan kyseistä sopimusta tai kahdenvälisiä sopimuksia koskevat mahdolliset riidat on mahdollisuuksien mukaan ratkaistava osapuolten välisin neuvotteluin. Jos siinä ei onnistuta, riita on vietävä välimiesmenettelyyn, johon sovelletaan Rotterdamissa sijaitsevan sovitteluelimen (Nederlandse Arbitrage Instituut) sääntöjä. Sovittelu tapahtuu Haagissa.

2.3   TAANNEHTIVA HINNANALENNUS JA MAKSUISTA LUOPUMINEN

| (30) | Maaliskuussa 2004 laaditun aikataulun mukaan rakennustöiden Dampleinillä oli alun perin määrä alkaa marraskuussa 2005. Eräiden kansallisten oikeudenkäyntien takia SJB:n tarvitsemat rakennusluvat myönnettiin kuitenkin vasta marraskuussa 2008. |
| --- | --- |

(30)

Maaliskuussa 2004 laaditun aikataulun mukaan rakennustöiden Dampleinillä oli alun perin määrä alkaa marraskuussa 2005. Eräiden kansallisten oikeudenkäyntien takia SJB:n tarvitsemat rakennusluvat myönnettiin kuitenkin vasta marraskuussa 2008.

| (31) | SJB aloitti asuinyksikköjen ennakkomyynnin helmikuussa 2007, mutta onnistui siinä ilmenneiden vaikeuksien takia myymään ennakkoon vain 20 suunnitelluista 67 asuinyksiköstä. Rakennuslupien viivästymisen vuoksi ennakkomyyntisopimukset mitätöityivät syyskuussa 2008, mistä syystä yhtäkään niistä asunnoista, jotka SJB:n oli määrä rakentaa Dampleinille, ei ollut myyty ennakolta saman vuoden marraskuussa, jolloin SJB vihdoin sai luvat rakennustöiden aloittamiseen. Tällä välin oli puhjennut finanssikriisi, jonka vaikutukset tuntuivat Alankomaiden kiinteistömarkkinoilla. |
| --- | --- |

(31)

SJB aloitti asuinyksikköjen ennakkomyynnin helmikuussa 2007, mutta onnistui siinä ilmenneiden vaikeuksien takia myymään ennakkoon vain 20 suunnitelluista 67 asuinyksiköstä. Rakennuslupien viivästymisen vuoksi ennakkomyyntisopimukset mitätöityivät syyskuussa 2008, mistä syystä yhtäkään niistä asunnoista, jotka SJB:n oli määrä rakentaa Dampleinille, ei ollut myyty ennakolta saman vuoden marraskuussa, jolloin SJB vihdoin sai luvat rakennustöiden aloittamiseen. Tällä välin oli puhjennut finanssikriisi, jonka vaikutukset tuntuivat Alankomaiden kiinteistömarkkinoilla.

| (32) | Tässä tilanteessa SJB ilmoitti kunnalle, ettei rakennustöitä aloiteta. SJB vetosi vuoden 2004 yhteistyösopimuksen määräykseen, jonka mukaan asuinyksikköjen rakentamista voi lykätä, jos vähemmän kuin 70 prosenttia niistä on myyty. |
| --- | --- |

(32)

Tässä tilanteessa SJB ilmoitti kunnalle, ettei rakennustöitä aloiteta. SJB vetosi vuoden 2004 yhteistyösopimuksen määräykseen, jonka mukaan asuinyksikköjen rakentamista voi lykätä, jos vähemmän kuin 70 prosenttia niistä on myyty.

| (33) | SJB viittasi tässä yhteydessä vuoden 2004 yhteistyösopimuksen ehtoihin, tarkemmin ottaen 6 §:n 6 momenttiin, jossa määrätään mahdollisuudesta sopia uusista järjestelyistä tonttihinnan laskemisen ja erääntymispäivien osalta, jos rakennuslupia ei myönnetä suunnitellussa aikataulussa. Koska rakennusluvat myönnettiin vasta kolme vuotta suunniteltua ajankohtaa myöhemmin, SJB katsoi, ettei sitä voida velvoittaa panemaan yhteistyösopimus täytäntöön sellaisenaan. Tässä tilanteessa osapuolet päättivät tarkistaa alkuperäisiä järjestelyjä. |
| --- | --- |

(33)

SJB viittasi tässä yhteydessä vuoden 2004 yhteistyösopimuksen ehtoihin, tarkemmin ottaen 6 §:n 6 momenttiin, jossa määrätään mahdollisuudesta sopia uusista järjestelyistä tonttihinnan laskemisen ja erääntymispäivien osalta, jos rakennuslupia ei myönnetä suunnitellussa aikataulussa. Koska rakennusluvat myönnettiin vasta kolme vuotta suunniteltua ajankohtaa myöhemmin, SJB katsoi, ettei sitä voida velvoittaa panemaan yhteistyösopimus täytäntöön sellaisenaan. Tässä tilanteessa osapuolet päättivät tarkistaa alkuperäisiä järjestelyjä.

| (34) | Syksyllä 2008 SBJ teki PPP:lle ehdotuksen, jonka mukaan se maksaisi Dampleinin tontista 4 miljoonaa euroa alun perin sovittujen 7,2 miljoonan euron sijaan (hintataso 1.1.2003) ja aloittaisi rakennustyöt huhtikuussa 2009 riippumatta siitä, kuinka monta asuinyksikköä on myyty ennakkoon. Vastineeksi tästä hinnanalennuksesta SJB oli valmis luopumaan oikeudestaan vedota vuoden 2004 yhteistyösopimukseen sisältyvään 70 prosentin lausekkeeseen sekä korvauksesta vahingosta, joka sille oli aiheutunut rakennuslupien viivästymisestä kolmella vuodella. SJB ehdotti lisäksi yhteyden ottamista sijoittajaan, joka sitoutuisi ostamaan myymättä jääneet asunnot. Alankomaiden viranomaisten mukaan tämä johti siihen, että hinta oli alhaisempi kuin jos asunnot olisi myyty suoraan yksityisille. |
| --- | --- |

(34)

Syksyllä 2008 SBJ teki PPP:lle ehdotuksen, jonka mukaan se maksaisi Dampleinin tontista 4 miljoonaa euroa alun perin sovittujen 7,2 miljoonan euron sijaan (hintataso 1.1.2003) ja aloittaisi rakennustyöt huhtikuussa 2009 riippumatta siitä, kuinka monta asuinyksikköä on myyty ennakkoon. Vastineeksi tästä hinnanalennuksesta SJB oli valmis luopumaan oikeudestaan vedota vuoden 2004 yhteistyösopimukseen sisältyvään 70 prosentin lausekkeeseen sekä korvauksesta vahingosta, joka sille oli aiheutunut rakennuslupien viivästymisestä kolmella vuodella. SJB ehdotti lisäksi yhteyden ottamista sijoittajaan, joka sitoutuisi ostamaan myymättä jääneet asunnot. Alankomaiden viranomaisten mukaan tämä johti siihen, että hinta oli alhaisempi kuin jos asunnot olisi myyty suoraan yksityisille.

| (35) | PPP ja SJB tekivät hinnanalennuksesta 18 päivänä joulukuuta 2008 periaatepäätöksen, mutta ennen asian esittämistä kunnanvaltuuston hyväksyttäväksi kunta pyysi riippumatonta asiantuntijaa arvioimaan, oliko SJB:n laskema hinta markkinaehtoinen. Asiantuntija esitti 11 päivänä helmikuuta 2009 päivätyssä raportissa päätelminään, että 4 miljoonan euron hintaa (hintataso 1.1.2010) voitiin jäännösarvomenetelmän perusteella pitää markkinaehtoisena hintana Dampleinin tontista vuonna 2010, ottaen huomioon, että SJB sitoutui myymään myymättä jääneet asunnot sijoittajalle ja suostui laskemaan alkuperäistä voitto- ja riskimarginaaliaan 5 prosentista 2 prosenttiin. Raportissa ei otettu huomioon maankäyttö- ja laatumaksujen alentamista. |
| --- | --- |

(35)

PPP ja SJB tekivät hinnanalennuksesta 18 päivänä joulukuuta 2008 periaatepäätöksen, mutta ennen asian esittämistä kunnanvaltuuston hyväksyttäväksi kunta pyysi riippumatonta asiantuntijaa arvioimaan, oliko SJB:n laskema hinta markkinaehtoinen. Asiantuntija esitti 11 päivänä helmikuuta 2009 päivätyssä raportissa päätelminään, että 4 miljoonan euron hintaa (hintataso 1.1.2010) voitiin jäännösarvomenetelmän perusteella pitää markkinaehtoisena hintana Dampleinin tontista vuonna 2010, ottaen huomioon, että SJB sitoutui myymään myymättä jääneet asunnot sijoittajalle ja suostui laskemaan alkuperäistä voitto- ja riskimarginaaliaan 5 prosentista 2 prosenttiin. Raportissa ei otettu huomioon maankäyttö- ja laatumaksujen alentamista.

| (36) | Raportin perusteella ja koska kunta Alankomaiden viranomaisten mukaan pelkäsi uusia viivästyksiä ja piti yleisen edun mukaisena, että rakennusvaihe alkaisi mahdollisimman pian, kunnanvaltuusto päätti 10 päivänä maaliskuuta 2009 pitämässään kokouksessa, että PPP suostuu alentamaan Dampleinillä sijaitsevan tontin hintaa ja muita maksuja, joista alun perin sovittiin SJB:n kanssa vuonna 2004. Kunnan 18 päivänä helmikuuta 2009 tekemässä ehdotuksessa, joka lähetettiin kunnanvaltuuston jäsenille, puhutaan tonttihinnan ja maankäyttö- ja laatumaksujen alentamisesta. Ehdotuksen mukaan alennus tekisi kannattavuusrajalle budjetoidusta maankäyttövaiheesta tappiollisen. Ehdotuksessa kuntaa pyydetään varautumaan maksamaan 50 prosenttia tappioista. Ehdotuksessa todettiin myös, että finanssikriisin vuoksi SJB ei pystynyt hankkimaan Dampleinin kehittämiseksi tarvittavaa rahoitusta. |
| --- | --- |

(36)

Raportin perusteella ja koska kunta Alankomaiden viranomaisten mukaan pelkäsi uusia viivästyksiä ja piti yleisen edun mukaisena, että rakennusvaihe alkaisi mahdollisimman pian, kunnanvaltuusto päätti 10 päivänä maaliskuuta 2009 pitämässään kokouksessa, että PPP suostuu alentamaan Dampleinillä sijaitsevan tontin hintaa ja muita maksuja, joista alun perin sovittiin SJB:n kanssa vuonna 2004. Kunnan 18 päivänä helmikuuta 2009 tekemässä ehdotuksessa, joka lähetettiin kunnanvaltuuston jäsenille, puhutaan tonttihinnan ja maankäyttö- ja laatumaksujen alentamisesta. Ehdotuksen mukaan alennus tekisi kannattavuusrajalle budjetoidusta maankäyttövaiheesta tappiollisen. Ehdotuksessa kuntaa pyydetään varautumaan maksamaan 50 prosenttia tappioista. Ehdotuksessa todettiin myös, että finanssikriisin vuoksi SJB ei pystynyt hankkimaan Dampleinin kehittämiseksi tarvittavaa rahoitusta.

| (37) | Hinnanalennus vahvistettiin kunnan, PPP:n ja SJB:n välillä 1 päivänä maaliskuuta 2010 tehdyllä sopimuksella, jäljempänä ’lisäsopimus’. Sillä muutettiin vuoden 2004 yhteistyösopimusta, SJB-hankesopimusta ja GREX-sopimusta. Lisäsopimuksen 2 §:n 1 momentin 2 kohdan ensimmäisen alakohdan i alakohdassa määrätään, että toisin kuin vuoden 2004 yhteistyösopimuksessa oli sovittu, SJB:lle myytävän Dampleinin tontin hinta on 4 miljoonaa euroa. Lisäsopimuksen 2 §:n 1 momentin 2 kohdan ensimmäisen alakohdan ii alakohdassa määrätään, että aiemmin sovittuja maankäyttö- ja laatumaksuja ei peritä. Ensimmäisessä alakohdassa (13) ei viitata nimenomaisesti Dampleinin tonttiin. |
| --- | --- |

(37)

Hinnanalennus vahvistettiin kunnan, PPP:n ja SJB:n välillä 1 päivänä maaliskuuta 2010 tehdyllä sopimuksella, jäljempänä ’lisäsopimus’. Sillä muutettiin vuoden 2004 yhteistyösopimusta, SJB-hankesopimusta ja GREX-sopimusta. Lisäsopimuksen 2 §:n 1 momentin 2 kohdan ensimmäisen alakohdan i alakohdassa määrätään, että toisin kuin vuoden 2004 yhteistyösopimuksessa oli sovittu, SJB:lle myytävän Dampleinin tontin hinta on 4 miljoonaa euroa. Lisäsopimuksen 2 §:n 1 momentin 2 kohdan ensimmäisen alakohdan ii alakohdassa määrätään, että aiemmin sovittuja maankäyttö- ja laatumaksuja ei peritä. Ensimmäisessä alakohdassa (13) ei viitata nimenomaisesti Dampleinin tonttiin.

13

| (38) | Lisäsopimuksessa todetaan myös, että SJB aloitti rakennustyöt Dampleinillä 7 päivänä heinäkuuta 2009 ja että sen oli toteutettava ne keskeytyksettä. Rakennustyöt oli saatava päätökseen joulukuussa 2011. Jos työt valmistuisivat myöhässä, SJB:n olisi maksettava takaisin osa alennetusta hinnasta. Tontin luovutus tapahtuisi viimeistään vuoden 2010 maaliskuun puolivälissä, ja maksu suoritettaisiin viimeistään luovutuspäivänä. |
| --- | --- |

(38)

Lisäsopimuksessa todetaan myös, että SJB aloitti rakennustyöt Dampleinillä 7 päivänä heinäkuuta 2009 ja että sen oli toteutettava ne keskeytyksettä. Rakennustyöt oli saatava päätökseen joulukuussa 2011. Jos työt valmistuisivat myöhässä, SJB:n olisi maksettava takaisin osa alennetusta hinnasta. Tontin luovutus tapahtuisi viimeistään vuoden 2010 maaliskuun puolivälissä, ja maksu suoritettaisiin viimeistään luovutuspäivänä.

| (39) | Lisäksi PPP ja SJB tekivät 13 päivänä heinäkuuta 2009 uuden sopimuksen maanalaisen pysäköintihallin julkisesta osasta (14). Sen mukaan SJB aloittaisi julkisen osan rakennustyöt vuoden 2009 toisella neljänneksellä ja saattaisi ne päätökseen sovitussa määräajassa. PPP maksaisi SJB:lle 5,4 miljoonaa euroa (hintataso 1.4.2009) pysäköintihallin julkisen osan rakentamisesta (15). Summa pysyisi kiinteänä pysäköintihallin luovuttamiseen asti eikä sitä indeksoitaisi. |
| --- | --- |

(39)

Lisäksi PPP ja SJB tekivät 13 päivänä heinäkuuta 2009 uuden sopimuksen maanalaisen pysäköintihallin julkisesta osasta (14). Sen mukaan SJB aloittaisi julkisen osan rakennustyöt vuoden 2009 toisella neljänneksellä ja saattaisi ne päätökseen sovitussa määräajassa. PPP maksaisi SJB:lle 5,4 miljoonaa euroa (hintataso 1.4.2009) pysäköintihallin julkisen osan rakentamisesta (15). Summa pysyisi kiinteänä pysäköintihallin luovuttamiseen asti eikä sitä indeksoitaisi.

14

15

| (40) | SJB ja yhteen vuoden 2004 yhteistyösopimuksen allekirjoittaneeseen rakennuttajaan etuyhteydessä oleva yritys Wooninvest Projecten BV allekirjoittivat 15 päivänä tammikuuta 2010 osto-/urakkasopimuksen 43 asuinyksiköstä, jotka Wooninvest vuokraisi yksityishenkilöille. Osapuolet sopivat, että jos SJB löytäisi yksityisen ostajan osalle näistä asuinyksiköistä ennen 29 päivää tammikuuta 2010, kyseisiä asuinyksiköitä ei myytäisi Wooninvestille. Sopimuksessa määrättiin myös, että SJB voi 29 päivän tammikuuta 2010 ja asuntojen Wooninvestille luovuttamisen välisenä aikana ostaa takaisin Wooninvestille myydyt asunnot samoin ehdoin, joilla ne oli myyty Wooninvestille. Lisäksi se maksaisi korvausta Wooninvestille aiheutuneista kuluista ja 6 prosentin vuotuisen koron Wooninvestin SJB:lle suorittaman maksun päivämäärän ja sen päivämäärän väliseltä ajalta, jona Wooninvest luovuttaa asunnot takaisin SJB:lle (24 §). |
| --- | --- |

(40)

SJB ja yhteen vuoden 2004 yhteistyösopimuksen allekirjoittaneeseen rakennuttajaan etuyhteydessä oleva yritys Wooninvest Projecten BV allekirjoittivat 15 päivänä tammikuuta 2010 osto-/urakkasopimuksen 43 asuinyksiköstä, jotka Wooninvest vuokraisi yksityishenkilöille. Osapuolet sopivat, että jos SJB löytäisi yksityisen ostajan osalle näistä asuinyksiköistä ennen 29 päivää tammikuuta 2010, kyseisiä asuinyksiköitä ei myytäisi Wooninvestille. Sopimuksessa määrättiin myös, että SJB voi 29 päivän tammikuuta 2010 ja asuntojen Wooninvestille luovuttamisen välisenä aikana ostaa takaisin Wooninvestille myydyt asunnot samoin ehdoin, joilla ne oli myyty Wooninvestille. Lisäksi se maksaisi korvausta Wooninvestille aiheutuneista kuluista ja 6 prosentin vuotuisen koron Wooninvestin SJB:lle suorittaman maksun päivämäärän ja sen päivämäärän väliseltä ajalta, jona Wooninvest luovuttaa asunnot takaisin SJB:lle (24 §).

3.   MENETTELYN ALOITTAMISTA KOSKEVA PÄÄTÖS

MENETTELYN ALOITTAMISTA KOSKEVA PÄÄTÖS

| (41) | Komissio aloitti menettelyn aloittamista koskevalla päätöksellä SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun muodollisen tutkintamenettelyn PPP:n jälkikäteen toteuttamasta tonttihinnan alennuksesta ja maankäyttö- ja laatumaksuista luopumisesta SJB:n hyväksi, jäljempänä ’kiistanalaiset toimenpiteet’, koska toimenpiteet saattoivat olla SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea ja komissio epäili niiden soveltuvuutta sisämarkkinoille. |
| --- | --- |

(41)

Komissio aloitti menettelyn aloittamista koskevalla päätöksellä SEUT-sopimuksen 108 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun muodollisen tutkintamenettelyn PPP:n jälkikäteen toteuttamasta tonttihinnan alennuksesta ja maankäyttö- ja laatumaksuista luopumisesta SJB:n hyväksi, jäljempänä ’kiistanalaiset toimenpiteet’, koska toimenpiteet saattoivat olla SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea ja komissio epäili niiden soveltuvuutta sisämarkkinoille.

| (42) | Komissio piti epätodennäköisenä, että yksityinen myyjä olisi kunnan tilannetta vastaavassa tilanteessa suostunut samaan hinnanalennukseen ja maksuista luopumiseen, kuten markkinataloussijoittajaperiaate edellyttää. Alentamalla SJB:lle myymänsä tontin hintaa jälkikäteen PPP – ja siten kunta – päätti kantaa asuntomarkkinoiden taantumasta aiheutuvan riskin. Tällainen toiminta on ristiriidassa Alankomaiden viranomaisten antaman ilmoituksen kanssa, jonka mukaan hankkeen rakennusvaiheen riskeistä ja kustannuksista vastasivat kokonaisuudessaan yksityiset rakennuttajat, SJB mukaan lukien. Koska PPP ei tontin myyjänä osallistunut taloudellisesti hankkeen tähän vaiheeseen, ei ole syytä olettaa, että yksityinen myyjä suostuisi kunnan tilannetta vastaavassa tilanteessa alentamaan tontista sovittua myyntihintaa jälkikäteen, koska ostajalla oli vaikeuksia myydä tontille suunnitellut asuinyksiköt. Myöskään maankäyttö- ja laatumaksuista luopuminen ei näyttäisi olevan markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaista, sillä on epätodennäköistä, että yksityinen sijoittaja luopuisi jälkikäteen kustannustensa osittaiseksi kattamiseksi sovitusta maksusta ilman mitään vastasuoritusta. |
| --- | --- |

(42)

Komissio piti epätodennäköisenä, että yksityinen myyjä olisi kunnan tilannetta vastaavassa tilanteessa suostunut samaan hinnanalennukseen ja maksuista luopumiseen, kuten markkinataloussijoittajaperiaate edellyttää. Alentamalla SJB:lle myymänsä tontin hintaa jälkikäteen PPP – ja siten kunta – päätti kantaa asuntomarkkinoiden taantumasta aiheutuvan riskin. Tällainen toiminta on ristiriidassa Alankomaiden viranomaisten antaman ilmoituksen kanssa, jonka mukaan hankkeen rakennusvaiheen riskeistä ja kustannuksista vastasivat kokonaisuudessaan yksityiset rakennuttajat, SJB mukaan lukien. Koska PPP ei tontin myyjänä osallistunut taloudellisesti hankkeen tähän vaiheeseen, ei ole syytä olettaa, että yksityinen myyjä suostuisi kunnan tilannetta vastaavassa tilanteessa alentamaan tontista sovittua myyntihintaa jälkikäteen, koska ostajalla oli vaikeuksia myydä tontille suunnitellut asuinyksiköt. Myöskään maankäyttö- ja laatumaksuista luopuminen ei näyttäisi olevan markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaista, sillä on epätodennäköistä, että yksityinen sijoittaja luopuisi jälkikäteen kustannustensa osittaiseksi kattamiseksi sovitusta maksusta ilman mitään vastasuoritusta.

| (43) | Komissio ilmaisi epäilyksensä myös sen suhteen, voivatko kiistanalaiset toimenpiteet kuulua minkään SEUT-sopimuksen 107 artiklassa tarkoitetun poikkeuksen soveltamisalaan. |
| --- | --- |

(43)

Komissio ilmaisi epäilyksensä myös sen suhteen, voivatko kiistanalaiset toimenpiteet kuulua minkään SEUT-sopimuksen 107 artiklassa tarkoitetun poikkeuksen soveltamisalaan.

4.   ALANKOMAIDEN HUOMAUTUKSET

ALANKOMAIDEN HUOMAUTUKSET

| (44) | Alankomaiden viranomaiset toimittivat huomautuksensa menettelyn aloittamista koskevasta komission päätöksestä 18 päivänä huhtikuuta 2012 päivätyllä kirjeellä. |
| --- | --- |

(44)

Alankomaiden viranomaiset toimittivat huomautuksensa menettelyn aloittamista koskevasta komission päätöksestä 18 päivänä huhtikuuta 2012 päivätyllä kirjeellä.

4.1   TOSISEIKKOJA KOSKEVAT HUOMAUTUKSET

| (45) | Alankomaiden viranomaiset huomauttavat, että toisin kuin lisäsopimuksen 2 §:n 1 momentin 2 kohdan sanamuodosta saattoi ymmärtää, kunta ei ollut luopunut täysimääräisesti vuoden 2004 yhteistyösopimuksessa alun perin sovituista maankäyttö- ja laatumaksuista vaan ainoastaan niistä maksuista, jotka SJB:n piti maksaa Dampleinille rakennettavista asuinyksiköistä. Alankomaiden viranomaisten mukaan nämä maksut olivat yhteensä 551 544 euroa (hintataso 1.1.2003; kokonaisarvo 719 400 euroa 1.1.2010). Alankomaiden viranomaiset perustelivat kantansa viittaamalla yhtäältä kunnan 18 päivänä helmikuuta 2009 kunnanvaltuustolle lähettämään ehdotukseen ja toisaalta vuoden 2004 yhteistyösopimukseen liitettyyn rakennusohjelmaan, jossa Dampleinin maankäyttö- ja laatumaksuksi vahvistetaan 551 554 euroa. |
| --- | --- |

(45)

Alankomaiden viranomaiset huomauttavat, että toisin kuin lisäsopimuksen 2 §:n 1 momentin 2 kohdan sanamuodosta saattoi ymmärtää, kunta ei ollut luopunut täysimääräisesti vuoden 2004 yhteistyösopimuksessa alun perin sovituista maankäyttö- ja laatumaksuista vaan ainoastaan niistä maksuista, jotka SJB:n piti maksaa Dampleinille rakennettavista asuinyksiköistä. Alankomaiden viranomaisten mukaan nämä maksut olivat yhteensä 551 544 euroa (hintataso 1.1.2003; kokonaisarvo 719 400 euroa 1.1.2010). Alankomaiden viranomaiset perustelivat kantansa viittaamalla yhtäältä kunnan 18 päivänä helmikuuta 2009 kunnanvaltuustolle lähettämään ehdotukseen ja toisaalta vuoden 2004 yhteistyösopimukseen liitettyyn rakennusohjelmaan, jossa Dampleinin maankäyttö- ja laatumaksuksi vahvistetaan 551 554 euroa.

| (46) | Lisäksi Alankomaiden viranomaiset ilmoittivat komissiolle, että PPP:ssä keskusteltiin SJB:lle myönnettävästä hinnanalennuksesta jo vuosina 2006 ja 2008. Vuonna 2006 PPP oli ilmeisesti päättänyt alentaa tonttihintaa liiketilan osalta, koska liiketilaa voitiin rakentaa alun perin suunniteltua vähemmän, kun taas vuonna 2008 PPP oli ilmeisesti päättänyt myöntää SJB:lle korvausta rakennusluvan viivästymisestä. Näiden alennusten myöntämisen ehtona oli se, että SJB saisi rakennusluvan viimeistään 1 päivänä lokakuuta 2008. Koska näin ei tapahtunut, osapuolet päättivät neuvotella alennuksesta uudelleen. Alankomaiden viranomaisten mukaan Dampleinin tonttihinnan alennus ja perimättä jätetyt maksut lasketaan taulukossa 1 esitetyllä tavalla.

  Taulukko 1


  Alankomaiden viranomaisten ehdotus hinnanalennuksen ja perimättä jätettyjen maksujen laskemiseksi







  Hinnanalennus/Damplein | Hinnat 1.1.2010 |
| --- | --- | --- |
| Tonttihinta | 8 622 480 |
| Maankäyttö- ja laatumaksu | 719 400 |
| Tontti ja maksut yhteensä | 9 341 880 |
| Vuosina 2006 ja 2008 sovitut alennukset | – 1 734 245 |
| Alennettu hinta | 7 607 635 |
| Hinta lisäsopimuksessa (maaliskuu 2010) | – 4 000 000 |
| Alennus yhteensä | 3 607 635 |

(46)

Lisäksi Alankomaiden viranomaiset ilmoittivat komissiolle, että PPP:ssä keskusteltiin SJB:lle myönnettävästä hinnanalennuksesta jo vuosina 2006 ja 2008. Vuonna 2006 PPP oli ilmeisesti päättänyt alentaa tonttihintaa liiketilan osalta, koska liiketilaa voitiin rakentaa alun perin suunniteltua vähemmän, kun taas vuonna 2008 PPP oli ilmeisesti päättänyt myöntää SJB:lle korvausta rakennusluvan viivästymisestä. Näiden alennusten myöntämisen ehtona oli se, että SJB saisi rakennusluvan viimeistään 1 päivänä lokakuuta 2008. Koska näin ei tapahtunut, osapuolet päättivät neuvotella alennuksesta uudelleen. Alankomaiden viranomaisten mukaan Dampleinin tonttihinnan alennus ja perimättä jätetyt maksut lasketaan taulukossa 1 esitetyllä tavalla.

Taulukko 1

Taulukko 1

Alankomaiden viranomaisten ehdotus hinnanalennuksen ja perimättä jätettyjen maksujen laskemiseksi

Alankomaiden viranomaisten ehdotus hinnanalennuksen ja perimättä jätettyjen maksujen laskemiseksi

Hinnanalennus/Damplein

Hinnat 1.1.2010

Tonttihinta

8 622 480

Maankäyttö- ja laatumaksu

719 400

Tontti ja maksut yhteensä

9 341 880

Vuosina 2006 ja 2008 sovitut alennukset

– 1 734 245

Alennettu hinta

7 607 635

Hinta lisäsopimuksessa (maaliskuu 2010)

– 4 000 000

Alennus yhteensä

Alennus yhteensä

3 607 635

3 607 635

4.2   VALTIONTUEN OLEMASSAOLOA KOSKEVAT HUOMAUTUKSET

| (47) | Alankomaiden viranomaisten mukaan kiistanalaiset toimenpiteet eivät ole SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Alankomaiden viranomaiset katsovat pohjimmiltaan, ettei SJB saanut kiistanalaisten toimenpiteiden ansiosta sellaista etua, jota se ei olisi saanut tavanomaisissa markkinaolosuhteissa. |
| --- | --- |

(47)

Alankomaiden viranomaisten mukaan kiistanalaiset toimenpiteet eivät ole SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Alankomaiden viranomaiset katsovat pohjimmiltaan, ettei SJB saanut kiistanalaisten toimenpiteiden ansiosta sellaista etua, jota se ei olisi saanut tavanomaisissa markkinaolosuhteissa.

| (48) | Alankomaiden viranomaiset katsovat sen sijaan, että kunta toimi markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaisesti, koska Damplein-hankkeen toteuttamatta jääminen olisi vaikuttanut koko Leidschendamin keskustahankkeeseen ja aiheuttanut välitöntä ja välillistä vahinkoa kunnalle. |
| --- | --- |

(48)

Alankomaiden viranomaiset katsovat sen sijaan, että kunta toimi markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaisesti, koska Damplein-hankkeen toteuttamatta jääminen olisi vaikuttanut koko Leidschendamin keskustahankkeeseen ja aiheuttanut välitöntä ja välillistä vahinkoa kunnalle.

| (49) | Välittömien vahinkojen laskemiseksi kunta oletti ensinnäkin, että ilman lisäsopimusta SJB:ltä kestäisi kriisiolosuhteissa vähintään kaksi vuotta myydä 70 prosenttia asuinyksiköistä ja aloittaa rakennustyöt. Kunta arvioi kahden vuoden lisäviivästymisen PPP:lle aiheuttaman välittömän vahingon 2,85 miljoonaksi euroksi, josta 50 prosenttia tulisi kunnan vastattavaksi. Lisäksi se laski, että kunnalle aiheutuisi 50 000 euron ylimääräiset suorat kustannukset pelkästään huonokuntoisen alueen kunnossapidosta (ks. taulukko 2).

  Taulukko 2


  Alankomaiden viranomaisten laskemat välittömät vahingot








  Välittömät vahingot 2 vuoden ajan | PPP | Kunta (50 %) |
| --- | --- | --- | --- |
| Luottojärjestelyn korot (5 %, jäljellä oleva määrä 1.1.2009: 17 milj. euroa) | 1 800 000 | 900 000 |
| Väliaikaiset järjestelyt: aidotus, liikennemerkit ja kunnossapito | 60 000 | 30 000 |
| Järjestelyistä aiheutuva kustannusten nousu (2,5 %:n indeksikorotus) | 385 000 | 192 500 |
| Hanketoimistosta aiheutuvat ylimääräiset kustannukset (esim. taloushallinto ja vakuutukset) | 600 000 | 300 000 |
| Kunnossapito rappeutuvalla alueella | | 50 000 |
| Yhteensä | 2 845 000 | 1 472 500 |

(49)

Välittömien vahinkojen laskemiseksi kunta oletti ensinnäkin, että ilman lisäsopimusta SJB:ltä kestäisi kriisiolosuhteissa vähintään kaksi vuotta myydä 70 prosenttia asuinyksiköistä ja aloittaa rakennustyöt. Kunta arvioi kahden vuoden lisäviivästymisen PPP:lle aiheuttaman välittömän vahingon 2,85 miljoonaksi euroksi, josta 50 prosenttia tulisi kunnan vastattavaksi. Lisäksi se laski, että kunnalle aiheutuisi 50 000 euron ylimääräiset suorat kustannukset pelkästään huonokuntoisen alueen kunnossapidosta (ks. taulukko 2).

Taulukko 2

Taulukko 2

Alankomaiden viranomaisten laskemat välittömät vahingot

Alankomaiden viranomaisten laskemat välittömät vahingot

Välittömät vahingot 2 vuoden ajan

PPP

Kunta (50 %)

Luottojärjestelyn korot (5 %, jäljellä oleva määrä 1.1.2009: 17 milj. euroa)

1 800 000

900 000

Väliaikaiset järjestelyt: aidotus, liikennemerkit ja kunnossapito

60 000

30 000

Järjestelyistä aiheutuva kustannusten nousu (2,5 %:n indeksikorotus)

385 000

192 500

Hanketoimistosta aiheutuvat ylimääräiset kustannukset (esim. taloushallinto ja vakuutukset)

600 000

300 000

Kunnossapito rappeutuvalla alueella

50 000

Yhteensä

Yhteensä

2 845 000

2 845 000

1 472 500

1 472 500

| (50) | Lisäksi Alankomaiden viranomaiset väittävät, että kunta olisi kärsinyt viivästymisestä välillistä vahinkoa, joka aiheutuu julkisten tilojen edelleen rapistumisesta, asukkaiden ja kiinteistöjen tulevien ostajien luottamuksen menetyksestä alueeseen, myymälöiden käyttötarkoituksen muuttamisen aiheuttamista kustannuksista, yritysten vahingonkorvausvaateista, kunnossapitokustannuksista ja muiden alahankkeiden suunnitelmien muuttamisesta. Tällainen viivästys voisi myös merkitä ostosmahdollisuuksien kokoon kuivumista kehitettävällä alueella, vaikka juuri ne lisäävät koko alueen elinkelpoisuutta. Jo ennen hankkeen alkua noin 23 prosenttia liikkeistä oli tyhjillään, ja vuoteen 2010 mennessä 27 prosenttia liikkeistä oli lopettanut toimintansa. Ilman elvytystoimenpiteitä koko alue taantuisi entisestään. |
| --- | --- |

(50)

Lisäksi Alankomaiden viranomaiset väittävät, että kunta olisi kärsinyt viivästymisestä välillistä vahinkoa, joka aiheutuu julkisten tilojen edelleen rapistumisesta, asukkaiden ja kiinteistöjen tulevien ostajien luottamuksen menetyksestä alueeseen, myymälöiden käyttötarkoituksen muuttamisen aiheuttamista kustannuksista, yritysten vahingonkorvausvaateista, kunnossapitokustannuksista ja muiden alahankkeiden suunnitelmien muuttamisesta. Tällainen viivästys voisi myös merkitä ostosmahdollisuuksien kokoon kuivumista kehitettävällä alueella, vaikka juuri ne lisäävät koko alueen elinkelpoisuutta. Jo ennen hankkeen alkua noin 23 prosenttia liikkeistä oli tyhjillään, ja vuoteen 2010 mennessä 27 prosenttia liikkeistä oli lopettanut toimintansa. Ilman elvytystoimenpiteitä koko alue taantuisi entisestään.

| (51) | Näin ollen Alankomaiden viranomaiset katsovat, että kunta toimi markkinataloudessa toimivan yksityisen sijoittajan tavoin ottamalla huomioon taloudelliset ennusteet ja yrittämällä oman etunsa mukaisesti rajoittaa hankkeen lisäviivästymisestä aiheutuvia välittömiä ja välillisiä vahinkoja. Samalla se sai takeet siitä, että rakennustyöt Dampleinillä suoritettaisiin. |
| --- | --- |

(51)

Näin ollen Alankomaiden viranomaiset katsovat, että kunta toimi markkinataloudessa toimivan yksityisen sijoittajan tavoin ottamalla huomioon taloudelliset ennusteet ja yrittämällä oman etunsa mukaisesti rajoittaa hankkeen lisäviivästymisestä aiheutuvia välittömiä ja välillisiä vahinkoja. Samalla se sai takeet siitä, että rakennustyöt Dampleinillä suoritettaisiin.

| (52) | Lisäksi Alankomaiden viranomaiset toteavat, että kunta oli toiminut yksityisen sijoittajan tavoin myöntämällä kiistanalaiset toimenpiteet vastineena SJB:n suostumukselle luopua oikeudestaan vedota 70 prosentin lausekkeeseen. Se, että SJB ei enää voinut vedota 70 prosentin lausekkeeseen, vaikutti tontin arvon alkuperäisessä arvioinnissa vuonna 2003 tehtyihin olettamuksiin ja vuoden 2004 yhteistyösopimuksessa sovittuun hintaan. Alankomaiden viranomaisten mukaan tontin myyntihinnan alennus ja maksujen perimättä jättäminen olivat hinta, joka kunnan oli maksettava, jotta SJB suostui luopumaan oikeudestaan vedota 70 prosentin lausekkeeseen. Ilman lisäsopimusta SJB ei olisi aloittanut Dampleinin rakennustöitä. |
| --- | --- |

(52)

Lisäksi Alankomaiden viranomaiset toteavat, että kunta oli toiminut yksityisen sijoittajan tavoin myöntämällä kiistanalaiset toimenpiteet vastineena SJB:n suostumukselle luopua oikeudestaan vedota 70 prosentin lausekkeeseen. Se, että SJB ei enää voinut vedota 70 prosentin lausekkeeseen, vaikutti tontin arvon alkuperäisessä arvioinnissa vuonna 2003 tehtyihin olettamuksiin ja vuoden 2004 yhteistyösopimuksessa sovittuun hintaan. Alankomaiden viranomaisten mukaan tontin myyntihinnan alennus ja maksujen perimättä jättäminen olivat hinta, joka kunnan oli maksettava, jotta SJB suostui luopumaan oikeudestaan vedota 70 prosentin lausekkeeseen. Ilman lisäsopimusta SJB ei olisi aloittanut Dampleinin rakennustöitä.

4.3   VALTIONTUEN SISÄMARKKINOILLE SOVELTUVUUTTA KOSKEVAT HUOMAUTUKSET

| (53) | Vaikka komissio katsoisikin, että kiistanalaiset toimenpiteet ovat valtiontukea, Alankomaiden viranomaisten mukaan se soveltuu siitä huolimatta sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla. |
| --- | --- |

(53)

Vaikka komissio katsoisikin, että kiistanalaiset toimenpiteet ovat valtiontukea, Alankomaiden viranomaisten mukaan se soveltuu siitä huolimatta sisämarkkinoille SEUT-sopimuksen 107 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla.

4.3.1   Yleinen etu

Yleinen etu

| (54) | Alankomaiden viranomaisten mukaan hankkeen toteuttaminen oli kunnan yleisen edun mukaista. Koska suuri osa Dampleinin tontista oli joutomaata ja alue oli rapistumassa, kunta katsoi, että rakennustöiden aloittaminen oli tärkeää paitsi Dampleinin myös koko Leidschendamin keskustan kehittämiseksi. Varsinkin maanalaisen pysäköintihallin rakentamisen viivästyminen olisi voinut vaarantaa muiden alahankkeiden toteutumisen. |
| --- | --- |

(54)

Alankomaiden viranomaisten mukaan hankkeen toteuttaminen oli kunnan yleisen edun mukaista. Koska suuri osa Dampleinin tontista oli joutomaata ja alue oli rapistumassa, kunta katsoi, että rakennustöiden aloittaminen oli tärkeää paitsi Dampleinin myös koko Leidschendamin keskustan kehittämiseksi. Varsinkin maanalaisen pysäköintihallin rakentamisen viivästyminen olisi voinut vaarantaa muiden alahankkeiden toteutumisen.

4.3.2   Yhteisen edun mukainen tavoite

Yhteisen edun mukainen tavoite

| (55) | Alankomaiden viranomaisten mukaan Leidschendamin keskustan elvyttäminen edistää SEUT-sopimuksen 3 ja 174 artiklassa asetetun taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden tavoitteen saavuttamista. Keskustan uudistamisessa hyödynnetään tehokkaasti uusien asuntojen, liiketilojen ja maanalaisten pysäköintitilojen rakentamiseen Leidschendamissa käytettävissä olevaa niukkaa tilaa, ja julkisen infrastruktuurin parantaminen lisää koko keskustan yhteenkuuluvuutta. |
| --- | --- |

(55)

Alankomaiden viranomaisten mukaan Leidschendamin keskustan elvyttäminen edistää SEUT-sopimuksen 3 ja 174 artiklassa asetetun taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden tavoitteen saavuttamista. Keskustan uudistamisessa hyödynnetään tehokkaasti uusien asuntojen, liiketilojen ja maanalaisten pysäköintitilojen rakentamiseen Leidschendamissa käytettävissä olevaa niukkaa tilaa, ja julkisen infrastruktuurin parantaminen lisää koko keskustan yhteenkuuluvuutta.

4.3.3   Lisäsopimuksen tarkoituksenmukaisuus

Lisäsopimuksen tarkoituksenmukaisuus

| (56) | Alankomaiden viranomaisten mukaan SJB:tä ei voitu vuoden 2004 yhteistyösopimukseen sisältyvän 70 prosentin lausekkeen vuoksi velvoittaa aloittamaan rakennustöitä Dampleinillä. SJB:n saadessa rakennusluvan Alankomaiden kiinteistömarkkinoilla vallitsti luottokriisi, mistä syystä oli entistä epätodennäköisempää, että SJB saisi nopeasti myytyä ennakkoon 70 prosenttia vapaiden markkinoiden asunnoista. Vuoden 2004 yhteistyösopimusta päätettiin tarkistaa, koska kunnan kannalta oli erittäin tärkeää saada rakennustyöt Dampleinillä käyntiin. Kunnan näkökulmasta lisäsopimus oli tarkoituksenmukainen ja tarpeellinen, jotta sen tavoite Dampleinin uudistamiseksi toteutuisi. |
| --- | --- |

(56)

Alankomaiden viranomaisten mukaan SJB:tä ei voitu vuoden 2004 yhteistyösopimukseen sisältyvän 70 prosentin lausekkeen vuoksi velvoittaa aloittamaan rakennustöitä Dampleinillä. SJB:n saadessa rakennusluvan Alankomaiden kiinteistömarkkinoilla vallitsti luottokriisi, mistä syystä oli entistä epätodennäköisempää, että SJB saisi nopeasti myytyä ennakkoon 70 prosenttia vapaiden markkinoiden asunnoista. Vuoden 2004 yhteistyösopimusta päätettiin tarkistaa, koska kunnan kannalta oli erittäin tärkeää saada rakennustyöt Dampleinillä käyntiin. Kunnan näkökulmasta lisäsopimus oli tarkoituksenmukainen ja tarpeellinen, jotta sen tavoite Dampleinin uudistamiseksi toteutuisi.

4.3.4   Oikeasuhteisuus

Oikeasuhteisuus

| (57) | Jotta rakennustyöt saataisiin käyntiin välittömästi, SJB:n oli luovuttava oikeudestaan vedota 70 prosentin lausekkeeseen ja aloitettava rakennustyöt silläkin uhalla, ettei asuntoja saataisi myydyksi. Tästä syystä SJB teki uuden laskelman aiemmin sovitusta hinnasta. Riippumaton asiantuntija tarkisti laskelman ja piti sovittua hintaa markkinaehtoisena. |
| --- | --- |

(57)

Jotta rakennustyöt saataisiin käyntiin välittömästi, SJB:n oli luovuttava oikeudestaan vedota 70 prosentin lausekkeeseen ja aloitettava rakennustyöt silläkin uhalla, ettei asuntoja saataisi myydyksi. Tästä syystä SJB teki uuden laskelman aiemmin sovitusta hinnasta. Riippumaton asiantuntija tarkisti laskelman ja piti sovittua hintaa markkinaehtoisena.

| (58) | Alankomaiden viranomaisten mukaan se, että riippumaton asiantuntija katsoi hinnan olevan markkinaehtoinen, on osoitus siitä, että hinnan alennus oli oikeasuhteinen. Tämä merkitsisi myös sitä, ettei SJB:lle ole annettu liian suuria korvauksia. Hinnanalennus oli hinta, joka kunnan oli maksettava, jotta SJB suostui luopumaan oikeudestaan vedota 70 prosentin lausekkeeseen. Ilman lisäsopimusta SJB ei olisi aloittanut Dampleinin rakennustöitä. |
| --- | --- |

(58)

Alankomaiden viranomaisten mukaan se, että riippumaton asiantuntija katsoi hinnan olevan markkinaehtoinen, on osoitus siitä, että hinnan alennus oli oikeasuhteinen. Tämä merkitsisi myös sitä, ettei SJB:lle ole annettu liian suuria korvauksia. Hinnanalennus oli hinta, joka kunnan oli maksettava, jotta SJB suostui luopumaan oikeudestaan vedota 70 prosentin lausekkeeseen. Ilman lisäsopimusta SJB ei olisi aloittanut Dampleinin rakennustöitä.

| (59) | Lisäksi osallistumalla PPP:hen SJB vastaa itse 50 prosentista maankäytön riskeistä ja kustannuksista ja rahoittaa siten osaltaan myyntihinnan sovittua alennusta. Maankäyttövaiheen kannattavuusrajan saavuttamiseksi päätettiin, että SJB maksaisi PPP:lle 2,6 miljoonaa euroa (Damcentrumin maankäyttöä koskevan yleissuunnitelman 5.2.1 kohta), ja koska PPP:n osuus koulusta aiheutuvista kustannuksista oli 50 prosenttia, 25 prosenttia niistä lankesi SJB:n maksettavaksi (0,7 miljoonaa euroa). |
| --- | --- |

(59)

Lisäksi osallistumalla PPP:hen SJB vastaa itse 50 prosentista maankäytön riskeistä ja kustannuksista ja rahoittaa siten osaltaan myyntihinnan sovittua alennusta. Maankäyttövaiheen kannattavuusrajan saavuttamiseksi päätettiin, että SJB maksaisi PPP:lle 2,6 miljoonaa euroa (Damcentrumin maankäyttöä koskevan yleissuunnitelman 5.2.1 kohta), ja koska PPP:n osuus koulusta aiheutuvista kustannuksista oli 50 prosenttia, 25 prosenttia niistä lankesi SJB:n maksettavaksi (0,7 miljoonaa euroa).

4.3.5   Kilpailun vääristyminen

Kilpailun vääristyminen

| (60) | Alankomaiden viranomaisten mukaan jälkikäteen toteutettu hinnanalennus koskee 67:ää asuinyksikköä ja 14:ää liikehuoneistoa, jotka on tarkoitus myydä riippumattoman asiantuntijan markkinaehtoisiksi arvioimin hinnoin. Näin ollen kilpailun vääristyminen olisi hyvin paikallista eikä kumoaisi hankkeen loppuun saattamisen myönteisiä vaikutuksia. |
| --- | --- |

(60)

Alankomaiden viranomaisten mukaan jälkikäteen toteutettu hinnanalennus koskee 67:ää asuinyksikköä ja 14:ää liikehuoneistoa, jotka on tarkoitus myydä riippumattoman asiantuntijan markkinaehtoisiksi arvioimin hinnoin. Näin ollen kilpailun vääristyminen olisi hyvin paikallista eikä kumoaisi hankkeen loppuun saattamisen myönteisiä vaikutuksia.

5.   KOLMANSIEN OSAPUOLTEN HUOMAUTUKSET

KOLMANSIEN OSAPUOLTEN HUOMAUTUKSET

| (61) | Vain säätiö toimitti huomautuksia vastauksena menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen. Säätiö suhtautuu myönteisesti menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen, mutta katsoo, että siinä kuvatut kiistanalaiset toimenpiteet ovat osa paljon laajempaa tukioperaatiota, ja viittaa kanteluunsa ja lisähuomautuksiin. Erityisesti se viittaa väitettyyn tontin luovuttamiseen ilmaiseksi kunnalta PPP:lle. |
| --- | --- |

(61)

Vain säätiö toimitti huomautuksia vastauksena menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen. Säätiö suhtautuu myönteisesti menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen, mutta katsoo, että siinä kuvatut kiistanalaiset toimenpiteet ovat osa paljon laajempaa tukioperaatiota, ja viittaa kanteluunsa ja lisähuomautuksiin. Erityisesti se viittaa väitettyyn tontin luovuttamiseen ilmaiseksi kunnalta PPP:lle.

| (62) | Säätiön mukaan hankkeen viivästyminen ei johdu kansallisista oikeudenkäynneistä eikä finanssikriisi viivästyttänyt Dampleinin asuntojen myyntiä. Säätiön mukaan markkinoilla ei ollut kysyntää Dampleinille kaavailluille asunnoille edes hankkeen alkaessa vuonna 2004. |
| --- | --- |

(62)

Säätiön mukaan hankkeen viivästyminen ei johdu kansallisista oikeudenkäynneistä eikä finanssikriisi viivästyttänyt Dampleinin asuntojen myyntiä. Säätiön mukaan markkinoilla ei ollut kysyntää Dampleinille kaavailluille asunnoille edes hankkeen alkaessa vuonna 2004.

| (63) | Säätiön mukaan tontin arvosta ei tehty riippumattoman asiantuntijan arviota vuonna 2003 eikä vuonna 2009. |
| --- | --- |

(63)

Säätiön mukaan tontin arvosta ei tehty riippumattoman asiantuntijan arviota vuonna 2003 eikä vuonna 2009.

6.   ALANKOMAIDEN VIRANOMAISTEN HUOMAUTUKSET KOLMANSIEN OSAPUOLTEN HUOMAUTUKSISTA

ALANKOMAIDEN VIRANOMAISTEN HUOMAUTUKSET KOLMANSIEN OSAPUOLTEN HUOMAUTUKSISTA

| (64) | Alankomaiden viranomaiset katsovat, että kunta oli järjestänyt hankkeen avoimesti ja että järjestelyt on kuvattu 6 päivänä huhtikuuta 2004 hyväksytyssä Damcentrumin yleissuunnitelmassa. Vain taloudellisesti arkaluonteiset sopimukset tai niiden osat on pidetty luottamuksellisina. |
| --- | --- |

(64)

Alankomaiden viranomaiset katsovat, että kunta oli järjestänyt hankkeen avoimesti ja että järjestelyt on kuvattu 6 päivänä huhtikuuta 2004 hyväksytyssä Damcentrumin yleissuunnitelmassa. Vain taloudellisesti arkaluonteiset sopimukset tai niiden osat on pidetty luottamuksellisina.

| (65) | Kunta selitti, että tontin ilmainen luovutus PPP:lle ei kuulu menettelyn aloittamista koskevan päätöksen soveltamisalaan, ja viittasi tässä yhteydessä komissiolle vuonna 2009 toimittamiinsa huomautuksiin, joiden mukaan luovutus ei tapahtunut ilmaiseksi, koska PPP toimitti sen vastineeksi palveluja. Aiemmissa huomautuksissaan kunta viittaa siihen, että PPP:n suorittamien töiden olisi normaalisti pitänyt tapahtua kunnan kustannuksella. |
| --- | --- |

(65)

Kunta selitti, että tontin ilmainen luovutus PPP:lle ei kuulu menettelyn aloittamista koskevan päätöksen soveltamisalaan, ja viittasi tässä yhteydessä komissiolle vuonna 2009 toimittamiinsa huomautuksiin, joiden mukaan luovutus ei tapahtunut ilmaiseksi, koska PPP toimitti sen vastineeksi palveluja. Aiemmissa huomautuksissaan kunta viittaa siihen, että PPP:n suorittamien töiden olisi normaalisti pitänyt tapahtua kunnan kustannuksella.

| (66) | Alankomaiden viranomaisten mukaan sekä säätiön käynnistämät useat oikeudelliset menettelyt, jotka toivat hankkeelle runsaasti kielteistä julkisuutta, että luottokriisi vaikuttivat kielteisesti Dampleinin asuntojen myyntiin. Kun myynti aloitettiin vuonna 2007, asunnoista kuitenkin myytiin lähes kolmasosa. Nämä myyntisopimukset mitätöitiin myöhemmin, koska vaadittujen rakennuslupien saanti viivästyi. Näin ollen voidaan päätellä, että kyseisille asunnoille oli kysyntää hankkeen alkaessa. |
| --- | --- |

(66)

Alankomaiden viranomaisten mukaan sekä säätiön käynnistämät useat oikeudelliset menettelyt, jotka toivat hankkeelle runsaasti kielteistä julkisuutta, että luottokriisi vaikuttivat kielteisesti Dampleinin asuntojen myyntiin. Kun myynti aloitettiin vuonna 2007, asunnoista kuitenkin myytiin lähes kolmasosa. Nämä myyntisopimukset mitätöitiin myöhemmin, koska vaadittujen rakennuslupien saanti viivästyi. Näin ollen voidaan päätellä, että kyseisille asunnoille oli kysyntää hankkeen alkaessa.

| (67) | Lisäksi Alankomaiden viranomaiset huomauttavat, että riippumattomat asiantuntijat olivat kunnan valitsemia ja että alhainen tonttihinta ei ollut kunnan edun mukainen. |
| --- | --- |

(67)

Lisäksi Alankomaiden viranomaiset huomauttavat, että riippumattomat asiantuntijat olivat kunnan valitsemia ja että alhainen tonttihinta ei ollut kunnan edun mukainen.

7.   KIISTANALAISTEN TOIMENPITEIDEN ARVIOINTI

KIISTANALAISTEN TOIMENPITEIDEN ARVIOINTI

7.1   ONKO KYSE SEUT-SOPIMUKSEN 107 ARTIKLAN 1 KOHDASSA TARKOITETUSTA VALTIONTUESTA?

| (68) | SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaan ”jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan”. |
| --- | --- |

(68)

SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdan mukaan ”jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu sisämarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan”.

| (69) | Ensinnäkään ei kyseenalaisteta sitä, etteivätkö SJB ja kumppanuusjärjestelyn jäsenet Schouten de Jong ja Bouwfonds olisi kyseisessä artiklassa tarkoitettuja yrityksiä, koska ne harjoittavat taloudellista toimintaa tarjoamalla tavaroita ja palveluita markkinoilla, kuten menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä todetaan. |
| --- | --- |

(69)

Ensinnäkään ei kyseenalaisteta sitä, etteivätkö SJB ja kumppanuusjärjestelyn jäsenet Schouten de Jong ja Bouwfonds olisi kyseisessä artiklassa tarkoitettuja yrityksiä, koska ne harjoittavat taloudellista toimintaa tarjoamalla tavaroita ja palveluita markkinoilla, kuten menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä todetaan.

| (70) | Toiseksi kiistanalaiset toimenpiteet myönsi PPP, mikä tarkoittaa, että niihin tarvittiin 50 prosentin osuuden PPP:stä omistavan kunnan suostumus. Koska PPP:n päätökset tehdään yksimielisesti ja koska kyseisiin toimenpiteisiin ei olisi voitu suostua ilman kunnanvaltuuston nimenomaista hyväksyntää, PPP:n päätös kiistanalaisten toimenpiteiden myöntämisestä voidaan katsoa valtion tekemäksi. Jos kunta ei olisi suostunut kiistanalaisiin toimenpiteisiin, sen PPP:hen osallistumisesta johtuva taloudellinen riski olisi ollut vastaavasti pienempi. Tästä seuraa, että hinnanalennus ja maksuista luopuminen PPP:n suostumuksella merkitsevät valtion varojen menetystä (16). |
| --- | --- |

(70)

Toiseksi kiistanalaiset toimenpiteet myönsi PPP, mikä tarkoittaa, että niihin tarvittiin 50 prosentin osuuden PPP:stä omistavan kunnan suostumus. Koska PPP:n päätökset tehdään yksimielisesti ja koska kyseisiin toimenpiteisiin ei olisi voitu suostua ilman kunnanvaltuuston nimenomaista hyväksyntää, PPP:n päätös kiistanalaisten toimenpiteiden myöntämisestä voidaan katsoa valtion tekemäksi. Jos kunta ei olisi suostunut kiistanalaisiin toimenpiteisiin, sen PPP:hen osallistumisesta johtuva taloudellinen riski olisi ollut vastaavasti pienempi. Tästä seuraa, että hinnanalennus ja maksuista luopuminen PPP:n suostumuksella merkitsevät valtion varojen menetystä (16).

16

| (71) | Kolmanneksi toimenpiteitä on pidettävä valikoivina, koska ne hyödyttävät vain SJB:tä ja viime kädessä kumppanuusjärjestelyn jäseninä olevia Schouten de Jongia ja Bouwfondsia. |
| --- | --- |

(71)

Kolmanneksi toimenpiteitä on pidettävä valikoivina, koska ne hyödyttävät vain SJB:tä ja viime kädessä kumppanuusjärjestelyn jäseninä olevia Schouten de Jongia ja Bouwfondsia.

| (72) | Alankomaiden viranomaiset ovat kuitenkin kyseenalaistaneet sen, että suostumalla SJB:lle myydyn tontin alun perin sovitun myyntihinnan alentamiseen ja luopumalla maksuista kunta on myöntänyt SJB:lle taloudellisen edun, jota se ei olisi saanut tavanomaisissa markkinaolosuhteissa. |
| --- | --- |

(72)

Alankomaiden viranomaiset ovat kuitenkin kyseenalaistaneet sen, että suostumalla SJB:lle myydyn tontin alun perin sovitun myyntihinnan alentamiseen ja luopumalla maksuista kunta on myöntänyt SJB:lle taloudellisen edun, jota se ei olisi saanut tavanomaisissa markkinaolosuhteissa.

| (73) | Johdanto-osan 74–83 kappaleessa esitetyistä syistä komissio on tässä asiassa samaa mieltä Alankomaiden viranomaisten kanssa ottaen huomioon tapauksen erityisolosuhteet ja kiistanalaisten toimenpiteiden asiayhteyden eli kunnan oikeudellisen aseman, joka perustuu vuoden 2004 yhteistyösopimukseen ja useisiin kahdenvälisiin sopimuksiin SJB:n kanssa. |
| --- | --- |

(73)

Johdanto-osan 74–83 kappaleessa esitetyistä syistä komissio on tässä asiassa samaa mieltä Alankomaiden viranomaisten kanssa ottaen huomioon tapauksen erityisolosuhteet ja kiistanalaisten toimenpiteiden asiayhteyden eli kunnan oikeudellisen aseman, joka perustuu vuoden 2004 yhteistyösopimukseen ja useisiin kahdenvälisiin sopimuksiin SJB:n kanssa.

7.1.1   Edun olemassaolo

Edun olemassaolo

| (74) | Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan viranomaisen tai julkisen yrityksen liiketoimista ei aiheudu liiketoimen toiselle osapuolelle etua – eivätkäkä ne näin ollen ole tukea – edellyttäen, että ne toteutetaan tavanomaisissa markkinaolosuhteissa (17). Sen arvioimiseksi, onko liiketoimi tapahtunut tavanomaisissa markkinaolosuhteissa, on verrattava viranomaisen tai julkisen yrityksen toimintaa vastaavien yksityisten talouden toimijoiden toimintaan tavanomaisissa markkinaolosuhteissa, jotta voidaan määrittää, onko viranomaisen tai julkisen yrityksen liiketoimista aiheutunut etua liiketoimen toiselle osapuolelle. Tätä kutsutaan markkinataloustoimijatestiksi. |
| --- | --- |

(74)

Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan viranomaisen tai julkisen yrityksen liiketoimista ei aiheudu liiketoimen toiselle osapuolelle etua – eivätkäkä ne näin ollen ole tukea – edellyttäen, että ne toteutetaan tavanomaisissa markkinaolosuhteissa (17). Sen arvioimiseksi, onko liiketoimi tapahtunut tavanomaisissa markkinaolosuhteissa, on verrattava viranomaisen tai julkisen yrityksen toimintaa vastaavien yksityisten talouden toimijoiden toimintaan tavanomaisissa markkinaolosuhteissa, jotta voidaan määrittää, onko viranomaisen tai julkisen yrityksen liiketoimista aiheutunut etua liiketoimen toiselle osapuolelle. Tätä kutsutaan markkinataloustoimijatestiksi.

17

| (75) | Sen määrittämiseksi, oliko kunta myöntänyt SJB:lle taloudellisen edun suostumalla SJB:lle myydyn tontin alun perin sovitun myyntihinnan alentamiseen ja luopumalla maksuista, on selvitettävä, läpäisikö kunta markkinataloustoimijatestin, eli olisiko yksityinen myyjä vastaavassa tilanteessa suostunut samaan hinnanalennukseen ja maksuista luopumiseen. Näin voidaan sulkea pois kiistanalaisisista toimenpiteistä mahdollisesti aiheutunut etu. |
| --- | --- |

(75)

Sen määrittämiseksi, oliko kunta myöntänyt SJB:lle taloudellisen edun suostumalla SJB:lle myydyn tontin alun perin sovitun myyntihinnan alentamiseen ja luopumalla maksuista, on selvitettävä, läpäisikö kunta markkinataloustoimijatestin, eli olisiko yksityinen myyjä vastaavassa tilanteessa suostunut samaan hinnanalennukseen ja maksuista luopumiseen. Näin voidaan sulkea pois kiistanalaisisista toimenpiteistä mahdollisesti aiheutunut etu.

| (76) | Tässä yhteydessä on otettava huomioon kaikki kiistanalaisten toimenpiteiden merkitykselliset seikat ja asiayhteys (18) eli kunnan ja SJB:n oikeudellinen asema, joka perustuu vuoden 2004 yhteistyösopimukseen ja eri kahdenvälisiin sopimuksiin, sekä hankkeen, joka oli osa laajempaa kiinteistöalan hanketta, mutkikkuus. |
| --- | --- |

(76)

Tässä yhteydessä on otettava huomioon kaikki kiistanalaisten toimenpiteiden merkitykselliset seikat ja asiayhteys (18) eli kunnan ja SJB:n oikeudellinen asema, joka perustuu vuoden 2004 yhteistyösopimukseen ja eri kahdenvälisiin sopimuksiin, sekä hankkeen, joka oli osa laajempaa kiinteistöalan hanketta, mutkikkuus.

18

| (77) | Alankomaiden viranomaiset katsovat, että kunta on toiminut markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaisesti, koska Damplein-hankkeen toteuttamatta jättäminen olisi vaikuttanut koko Leidschendamin keskustahankkeeseen ja aiheuttanut kunnalle vahinkoa. Tässä yhteydessä Alankomaiden viranomaiset esittävät seuraavat väitteet: ensinnäkin oli kunnan taloudellisten ja sosiaalisten etujen kannalta erittäin tärkeää saada rakennustyöt Dampleinillä käyntiin mahdollisimman nopeasti, koska ylimääräiset viivästykset olisivat aiheuttaneet kunnalle välitöntä ja välillistä vahinkoa, ja vahinko olisi ollut suurempi kuin kunnalle kiistanalaisiin toimenpiteisiin suostumisesta aiheutuvat kustannukset. Tämän taloudellisen edun takia kunta päätti tarkistaa SJB:n kanssa tekemänsä sopimukset. Toiseksi Alankomaiden viranomaiset väittävät, että kunta oli toiminut yksityisen sijoittajan tavoin hyväksymällä SJB:n sitoumuksen luopua oikeudestaan vedota 70 prosentin lausekkeeseen vastineena kiistanalaisille toimenpiteille. |
| --- | --- |

(77)

Alankomaiden viranomaiset katsovat, että kunta on toiminut markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaisesti, koska Damplein-hankkeen toteuttamatta jättäminen olisi vaikuttanut koko Leidschendamin keskustahankkeeseen ja aiheuttanut kunnalle vahinkoa. Tässä yhteydessä Alankomaiden viranomaiset esittävät seuraavat väitteet: ensinnäkin oli kunnan taloudellisten ja sosiaalisten etujen kannalta erittäin tärkeää saada rakennustyöt Dampleinillä käyntiin mahdollisimman nopeasti, koska ylimääräiset viivästykset olisivat aiheuttaneet kunnalle välitöntä ja välillistä vahinkoa, ja vahinko olisi ollut suurempi kuin kunnalle kiistanalaisiin toimenpiteisiin suostumisesta aiheutuvat kustannukset. Tämän taloudellisen edun takia kunta päätti tarkistaa SJB:n kanssa tekemänsä sopimukset. Toiseksi Alankomaiden viranomaiset väittävät, että kunta oli toiminut yksityisen sijoittajan tavoin hyväksymällä SJB:n sitoumuksen luopua oikeudestaan vedota 70 prosentin lausekkeeseen vastineena kiistanalaisille toimenpiteille.

| (78) | Komissio toteaa tältä osin seuraavaa: kuten johdanto-osan 30 kappaleessa todetaan, asiassa ei kiistetä sitä, että Dampleinin rakennustyöt, joiden oli alun perin määrä alkaa marraskuussa 2005, viivästyivät, koska vaaditut rakennusluvat myönnettiin useiden kansallisten oikeudenkäyntien seurauksena vasta marraskuussa 2008. Tästä syystä SJB ei ollut valmis panemaan vuoden 2004 yhteistyösopimusta täytäntöön alun perin sovitussa muodossa vaan pyysi kuntaa tarkistamaan alkuperäisiä järjestelyjä. |
| --- | --- |

(78)

Komissio toteaa tältä osin seuraavaa: kuten johdanto-osan 30 kappaleessa todetaan, asiassa ei kiistetä sitä, että Dampleinin rakennustyöt, joiden oli alun perin määrä alkaa marraskuussa 2005, viivästyivät, koska vaaditut rakennusluvat myönnettiin useiden kansallisten oikeudenkäyntien seurauksena vasta marraskuussa 2008. Tästä syystä SJB ei ollut valmis panemaan vuoden 2004 yhteistyösopimusta täytäntöön alun perin sovitussa muodossa vaan pyysi kuntaa tarkistamaan alkuperäisiä järjestelyjä.

| (79) | Vuoden 2004 yhteistyösopimuksesta seurasi, että osapuolten piti rakennuslupien viivästymisen takia tarkistaa vuonna 2004 sovittuja järjestelyjä. Vuoden 2004 yhteistyösopimuksen 6 §:n 6 momentin mukaan osapuolten on sovittava uusista järjestelyistä alun perin sovitun tonttihinnan ja erääntymispäivien osalta, jos rakennuslupia ei myönnetä suunnitellussa aikataulussa. Saman sopimuksen 16 §:ssä määrätään lisäksi, että sopimus voidaan peruuttaa osittain tai kokonaan vain erikseen määritellyissä tilanteissa. Yksi tällainen tilanne on siviiliprosessilain 6 niteen 258 §:ssä tarkoitetut ennakoimattomat olosuhteet (een onvoorziene omstandigheid): jos jokin osapuoli on tällöin sitä mieltä, etteivät toiset osapuolet voi olettaa tämän jatkavan sopimuksen täytäntöönpanoa sellaisenaan, osapuolten on neuvoteltava kaikkien hyväksyttävissä olevista ehdoista. Vuoden 2004 yhteistyösopimuksen 18 §:n mukaan osapuolten on ratkaistava riidat sovussa keskenään tai välimiesmenettelyssä. |
| --- | --- |

(79)

Vuoden 2004 yhteistyösopimuksesta seurasi, että osapuolten piti rakennuslupien viivästymisen takia tarkistaa vuonna 2004 sovittuja järjestelyjä. Vuoden 2004 yhteistyösopimuksen 6 §:n 6 momentin mukaan osapuolten on sovittava uusista järjestelyistä alun perin sovitun tonttihinnan ja erääntymispäivien osalta, jos rakennuslupia ei myönnetä suunnitellussa aikataulussa. Saman sopimuksen 16 §:ssä määrätään lisäksi, että sopimus voidaan peruuttaa osittain tai kokonaan vain erikseen määritellyissä tilanteissa. Yksi tällainen tilanne on siviiliprosessilain 6 niteen 258 §:ssä tarkoitetut ennakoimattomat olosuhteet (een onvoorziene omstandigheid): jos jokin osapuoli on tällöin sitä mieltä, etteivät toiset osapuolet voi olettaa tämän jatkavan sopimuksen täytäntöönpanoa sellaisenaan, osapuolten on neuvoteltava kaikkien hyväksyttävissä olevista ehdoista. Vuoden 2004 yhteistyösopimuksen 18 §:n mukaan osapuolten on ratkaistava riidat sovussa keskenään tai välimiesmenettelyssä.

een onvoorziene omstandigheid

| (80) | Osapuolten oli kyseisen pykälän määräysten nojalla tarkoitus jatkaa yhteistyötään ja rajoittaaa sen mahdollinen keskeyttäminen tilanteisiin, joissa asioista ei päästä sopimukseen tai joissa osapuolet laiminlöivät velvoitteensa niin, ettei uudelleenneuvottelu tullut kyseeseen. Edellä sanotun perusteella on muistettava myös se, että hanke oli mutkikas ja muodostui useasta toisiinsa kytköksissä olevasta alahankkeesta ja että laajemmassa kiinteistöhankkeessa oli mukana useita vuoden 2004 yhteistyösopimuksen osapuolia. |
| --- | --- |

(80)

Osapuolten oli kyseisen pykälän määräysten nojalla tarkoitus jatkaa yhteistyötään ja rajoittaaa sen mahdollinen keskeyttäminen tilanteisiin, joissa asioista ei päästä sopimukseen tai joissa osapuolet laiminlöivät velvoitteensa niin, ettei uudelleenneuvottelu tullut kyseeseen. Edellä sanotun perusteella on muistettava myös se, että hanke oli mutkikas ja muodostui useasta toisiinsa kytköksissä olevasta alahankkeesta ja että laajemmassa kiinteistöhankkeessa oli mukana useita vuoden 2004 yhteistyösopimuksen osapuolia.

| (81) | Kunta osallistui yksinomaan kiinteistöhankkeen maankäyttövaiheeseen, kun taas hankkeen rakennusvaiheen riskeistä ja kustannuksista vastasivat asianomaiset yksityiset rakennuttajat, SJB mukaan lukien. Vuonna 2008, jolloin SJB ilmoitti kunnalle, ettei se ollut valmis aloittamaan rakennustöitä, hanke oli kuitenkin edelleen maankäyttövaiheessa. Kyseisessä vaiheessa kunta oli taloudellisesti osallisena hankkeessa, koska se vastasti 50 prosentista hankkeen kustannuksista ja riskeistä. Hankkeen maankäyttövaiheen kustannuksiin sisältyivät tontin rakennuskelpoiseksi saattamisesta aiheutuvat kustannukset, maanalaisen pysäköintihallin julkisen osan kustannukset ja 50 prosenttia koulun rakennuskustannuksista. Oli kunnan taloudellisen edun mukaista, että maankäyttövaiheen työt suoritettiin ripeästi, jotta tontti voitiin luovuttaa ja sen myyntihinta maksettua vuoden 2004 yhteistyösopimuksen 10 §:n 5 momentin mukaisesti. Nämä erityisolosuhteet huomioon ottaen komissio hyväksyy sen, että vaikka kunnan huomautukset hankkeen täytäntöönpanoon osallistuvana viranomaisena eivät ole merkityksellisiä markkinataloustoimijatestin kannalta, vastaavassa sopimusoikeudellisessa ja taloudellisessa asemassa oleva yksityinen talouden toimija olisi yrittänyt sopia uudesta hinnasta sopimuksen välittömän purkamisen ja tarjouskilpailun järjestämisen sijaan, koska sopimus pysäköintihallin rakentamisesta oli jo myönnetty SJB:lle. Komissio panee tässä yhteydessä merkille myös sen, että uusien neuvottelujen aikaan vallitsi jo finanssikriisi, jonka vaikutus Alankomaiden kiinteistömarkkinoihin oli poikkeuksellisen voimakas. |
| --- | --- |

(81)

Kunta osallistui yksinomaan kiinteistöhankkeen maankäyttövaiheeseen, kun taas hankkeen rakennusvaiheen riskeistä ja kustannuksista vastasivat asianomaiset yksityiset rakennuttajat, SJB mukaan lukien. Vuonna 2008, jolloin SJB ilmoitti kunnalle, ettei se ollut valmis aloittamaan rakennustöitä, hanke oli kuitenkin edelleen maankäyttövaiheessa. Kyseisessä vaiheessa kunta oli taloudellisesti osallisena hankkeessa, koska se vastasti 50 prosentista hankkeen kustannuksista ja riskeistä. Hankkeen maankäyttövaiheen kustannuksiin sisältyivät tontin rakennuskelpoiseksi saattamisesta aiheutuvat kustannukset, maanalaisen pysäköintihallin julkisen osan kustannukset ja 50 prosenttia koulun rakennuskustannuksista. Oli kunnan taloudellisen edun mukaista, että maankäyttövaiheen työt suoritettiin ripeästi, jotta tontti voitiin luovuttaa ja sen myyntihinta maksettua vuoden 2004 yhteistyösopimuksen 10 §:n 5 momentin mukaisesti. Nämä erityisolosuhteet huomioon ottaen komissio hyväksyy sen, että vaikka kunnan huomautukset hankkeen täytäntöönpanoon osallistuvana viranomaisena eivät ole merkityksellisiä markkinataloustoimijatestin kannalta, vastaavassa sopimusoikeudellisessa ja taloudellisessa asemassa oleva yksityinen talouden toimija olisi yrittänyt sopia uudesta hinnasta sopimuksen välittömän purkamisen ja tarjouskilpailun järjestämisen sijaan, koska sopimus pysäköintihallin rakentamisesta oli jo myönnetty SJB:lle. Komissio panee tässä yhteydessä merkille myös sen, että uusien neuvottelujen aikaan vallitsi jo finanssikriisi, jonka vaikutus Alankomaiden kiinteistömarkkinoihin oli poikkeuksellisen voimakas.

| (82) | Osapuolten väliset uudet neuvottelut johtivat vuoden 2008 syksyllä siihen, että SJB ehdotti PPP:lle maksavansa 4 miljoonaa euroa tontista. Ehdotuksen mukaan SJB aloittaisi rakennustyöt huhtikuussa 2009 riippumatta siitä, onko asunnot myyty ennakkoon. SJB oli lisäksi valmis luopumaan oikeudestaan vedota vuoden 2004 yhteistyösopimukseen sisältyvään 70 prosentin lausekkeeseen. SJB:n osallisuus PPP:ssä tarkoitti myös sitä, että se vastaisi puolesta myyntihinnan alennuksesta. |
| --- | --- |

(82)

Osapuolten väliset uudet neuvottelut johtivat vuoden 2008 syksyllä siihen, että SJB ehdotti PPP:lle maksavansa 4 miljoonaa euroa tontista. Ehdotuksen mukaan SJB aloittaisi rakennustyöt huhtikuussa 2009 riippumatta siitä, onko asunnot myyty ennakkoon. SJB oli lisäksi valmis luopumaan oikeudestaan vedota vuoden 2004 yhteistyösopimukseen sisältyvään 70 prosentin lausekkeeseen. SJB:n osallisuus PPP:ssä tarkoitti myös sitä, että se vastaisi puolesta myyntihinnan alennuksesta.

| (83) | Kunnan nimittämä riippumaton asiantuntija (Fakton) päättelee 11 päivänä helmikuuta 2009 päivätyssä raportissaan, että tontin uudeksi hinnaksi sovittua 4 miljoonan euron summaa (hintataso 1.1.2010) voidaan pitää asianomaisen tontin osalta markkinaehtoisena SJB:n muut sitoumukset huomioon ottaen. |
| --- | --- |

(83)

Kunnan nimittämä riippumaton asiantuntija (Fakton) päättelee 11 päivänä helmikuuta 2009 päivätyssä raportissaan, että tontin uudeksi hinnaksi sovittua 4 miljoonan euron summaa (hintataso 1.1.2010) voidaan pitää asianomaisen tontin osalta markkinaehtoisena SJB:n muut sitoumukset huomioon ottaen.

| (84) | Komissiolla ei ole syytä olettaa, etteikö kunta olisi vallinneissa olosuhteissa 4 miljoonan euron hintaan suostuessaan toiminut tavanomaisissa markkinaolosuhteissa. |
| --- | --- |

(84)

Komissiolla ei ole syytä olettaa, etteikö kunta olisi vallinneissa olosuhteissa 4 miljoonan euron hintaan suostuessaan toiminut tavanomaisissa markkinaolosuhteissa.

| (85) | Edellä sanotun perusteella komissio katsoo, että kunnan, PPP:n ja SJB:n välisessä lisälopimuksessa sovittu tonttihinnan alentaminen ja maankäyttö- ja laatumaksusta luopuminen eivät ole SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, |
| --- | --- |

(85)

Edellä sanotun perusteella komissio katsoo, että kunnan, PPP:n ja SJB:n välisessä lisälopimuksessa sovittu tonttihinnan alentaminen ja maankäyttö- ja laatumaksusta luopuminen eivät ole SEUT-sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Leidschendam-Voorburgin kunnan 1 päivänä maaliskuuta 2010 sopima tontin myyntihinnan alentaminen ja maankäyttö- ja laatumaksuista luopuminen Schouten & De Jong Projectontwikkeling BV:n ja Bouwfonds Ontwikkeling BV:n muodostaman Schouten-de Jong Bouwfonds -yhteisyrityksen hyväksi ei ole Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu Alankomaiden kuningaskunnalle.

Tehty Brysselissä 15 päivänä tammikuuta 2016.

Komission puolesta

Margrethe VESTAGER

Komission jäsen

---

(1)  
  EUVL C 86, 23.3.2012, s. 12.

1

(2)  Ks. alaviite 1.

2

(3)  Unionin yleisen tuomioistuimen tuomio 30.6.2015, Alankomaiden kuningaskunta (T-186/13), Gemeente Leidschendam-Voorburg (T-190/13) ja Bouwfonds Ontwikkeling BV ja Schouten & De Jong Projectontwikkeling BV (T-193/13) v. komissio, yhdistetyt asiat T-186/13, T-190/13 ja T-193/13, ECLI:EU:T:2015:447.

3

(4)  Näin ollen tässä päätöksessä jatkossa esiintyvät viittaukset SJB:hen on katsottava myös viittauksiksi Schouten de Jongiin ja Bouwfondsiin.

4

(5)  
  22.11.2004 tehdyn maankäyttö-/PPP-sopimuksen 4 §:n 1 momentissa määrätään asiasta näin: ”Gemeente en SJB vormen met ingang van de datum van ondertekening van deze overeenkomst een VOF. Als zodanig dragen zij met ingang van die datum gezamenlijk op basis van separaat te sluiten project-gronduitgifteovereenkomsten, in goed overleg, zorg voor de uitvoering van de grondexploitatie. De daaraan verbonden kosten en risico's komen voor 50 % voor rekening van SJB en voor 50 % van de Gemeente. Schouten en Bouwfonds zijn ieder hoofdelijk aansprakelijk voor de nakoming door SJB van haar verplichtingen ingevolge deze Overeenkomst (de Sok en de projectovereenkomst).”

5

(6)  Hanketta kutsuttiin aluksi Damin keskustahankkeeksi, mutta vuonna 2005 nimi muutetiin Leidschendamin keskustahankkeeksi. Tässä päätöksessä kiinteistöhankkeesta käytetään nimitystä Leidschendamin keskushanke.

6

(7)  Lopullisissa Dampleiniä koskevissa suunnitelmissa SJB:n oli tarkoitus rakentaa vain 67 asuntoa.

7

(8)  Tätä varten ei järjestetty julkista hankintamenettelyä. Tämä päätös ei vaikuta komission mahdollisiin analyyseihin hankkeeseen liittyvistä hankintamenettelyä koskevista näkökohdista.

8

(9)  
  10.2.2004 hyväksytyn Damcentrumin maankäyttöä koskevan yleissuunnitelman 5.1.2 kohta.

9

(10)  
  10.2.2004 hyväksytyn Damcentrumin maankäyttöä koskevan yleissuunnitelman mukaan kunta maksaisi 7,3 miljoonaa euroa ja SJB 2,6 miljoonaa euroa.

10

(11)  Asiakirjan Exploitatieverordening Gemeente Leidschendam-Voorburg 2009 mukaan kunta voi pyytää yksityisiä osapuolia osallistumaan infrastruktuuritöiden kustannuksiin. Tätä varten vuoden 2004 yhteistyösopimuksessa määrättiin, että yksityisten osapuolten on maksettava tonttihinnan lisäksi maankäyttömaksu, ja koska kunta oli päättänyt käyttää korkealaatuisia tuotteita julkisten tilojen kehittämisessä, myös laatumaksu.

11

Exploitatieverordening Gemeente Leidschendam-Voorburg 2009

(12)  Vuoden 2004 yhteistyösopimuksen 6 §:n 6 momentti: ”Indien de vereiste bouwvergunningen als gevolg van niet aan de aanvragende partij toe te rekenen planologische belemmeringen niet binnen de terzake in het ATS voorzien[e] termijn verkregen worden, zullen Partijen dienaangaande – daaronder begrepen aangaande grondprijsberekening en grondprijsbetaaldata – nadere afspraken met elkaar maken die zo dicht mogelijk blijven bij de inhoud van deze SOK, respectievelijk de Bilaterale overeenkomsten.”

12

(13)  Lisäsopimuksen 2 §:n 1 momentin 2 kohdan ensimmäisessä alakohdassa määrätään seuraavaa: ”In afwijking van het bepaalde in een of meer van de in de considerans genoemde overeenkomsten (i) wordt de koopsom van het Verkochte, welke koper bij levering verschuldigd is aan Verkoper, onder de in deze overeenkomst opgenomen voorwaarden nader bepaald op € 4 000 000,- (zegge: vier miljoen euro) exclusief btw kosten Koper vermeerderd met 5 % rente vanaf 1 januari 2010, (ii) zijn de oorspronkelijk overeengekomen grex en kwaliteitsbijdragen niet verschuldigd, (iii) wordt de grond bouwrijp geleverd. De koopsom is gebaseerd op prijspeil 1 januari 2010 en is niet verrekenbaar.”

13

(14)  Uudessa sopimuksessa puhutaan 208 pysäköintipaikasta, mikä on vähemmän kuin alun perin suunnitellut 225 paikkaa.

14

(15)  Tämä vastaa aiemmin sovittua 4,6:tta miljoonaa euroa (hintataso 1.1.2003) indeksoituna 2,5 prosentilla 1.1.2010 asti.

15

(16)  Tämä vahvistetaan alaviitteessä 3 mainitussa unionin yleisen tuomioistuimen 30.6.2015 antamassa tuomiossa, 62–72 kohta.

16

(17)  Yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 11.7.1996, SFEI ym. v. Ranskan postilaitos ym., C-39/94, ECLI:EU:C:1996:285, 60 ja 61 kohta.

17

(18)  Unionin yleisen tuomioistuimen tuomio 13.12.2011, Konsum Nord v. komissio, T-244/08, ECLI:EU:T:2011:732, 57 kohta, ja siinä siteerattu oikeuskäytäntö.

18

---

| 26.4.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 109/40 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 109/40

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS (EU) 2016/650,

annettu 25 päivänä huhtikuuta 2016,

hyväksyttyjen allekirjoituksen ja leiman luontivälineiden tietoturva-arviointia koskevien standardien vahvistamisesta sähköisestä tunnistamisesta ja sähköisiin transaktioihin liittyvistä luottamuspalveluista sisämarkkinoilla annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 910/2014 30 artiklan 3 kohdan ja 39 artiklan 2 kohdan mukaisesti

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon sähköisestä tunnistamisesta ja sähköisiin transaktioihin liittyvistä luottamuspalveluista sisämarkkinoilla ja direktiivin 1999/93/EY kumoamisesta 23 päivänä heinäkuuta 2014 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 910/2014 (1) ja erityisesti sen 30 artiklan 3 kohdan ja 39 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (EU) N:o 910/2014 liitteessä II vahvistetaan hyväksyttyjä sähköisen allekirjoituksen luontivälineitä ja hyväksyttyjä sähköisen leiman luontivälineitä koskevat vaatimukset. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (EU) N:o 910/2014 liitteessä II vahvistetaan hyväksyttyjä sähköisen allekirjoituksen luontivälineitä ja hyväksyttyjä sähköisen leiman luontivälineitä koskevat vaatimukset.

| (2) | Standardointialalla toimivaltaisten organisaatioiden tehtävänä on laatia tekniset eritelmät, jotka ovat tarpeen tuotteiden tuotannon ja markkinoille saattamisen kannalta ja joissa otetaan huomioon teknologian nykyinen kehitysvaihe. |
| --- | --- |

(2)

Standardointialalla toimivaltaisten organisaatioiden tehtävänä on laatia tekniset eritelmät, jotka ovat tarpeen tuotteiden tuotannon ja markkinoille saattamisen kannalta ja joissa otetaan huomioon teknologian nykyinen kehitysvaihe.

| (3) | ISO/IEC (Kansainvälinen standardisoimisjärjestö / Sähköalan kansainvälinen standardisointijärjestö) vahvistaa tietoturvallisuutta koskevat yleiset käsitteet ja periaatteet ja määrittelee yleisen arviointimallin, jota käytetään perustana tietotekniikkatuotteiden turvaominaisuuksien arvioinnissa. |
| --- | --- |

(3)

ISO/IEC (Kansainvälinen standardisoimisjärjestö / Sähköalan kansainvälinen standardisointijärjestö) vahvistaa tietoturvallisuutta koskevat yleiset käsitteet ja periaatteet ja määrittelee yleisen arviointimallin, jota käytetään perustana tietotekniikkatuotteiden turvaominaisuuksien arvioinnissa.

| (4) | Euroopan standardointikomitea (CEN) on laatinut komission antaman standardointitoimeksiannon M/460 nojalla hyväksyttyjä sähköisen allekirjoituksen ja leiman luontivälineitä koskevat standardit, joiden mukaan sähköisen allekirjoituksen luontitiedot tai sähköisen leiman luontitiedot pidetään käyttäjän kokonaan muttei välttämättä yksinomaisesti hallinnoimassa ympäristössä. Näiden standardien katsotaan soveltuvan sen arviointiin, ovatko tällaiset välineet asetuksen (EU) N:o 910/2014 liitteessä II vahvistettujen asiaa koskevien vaatimusten mukaisia. |
| --- | --- |

(4)

Euroopan standardointikomitea (CEN) on laatinut komission antaman standardointitoimeksiannon M/460 nojalla hyväksyttyjä sähköisen allekirjoituksen ja leiman luontivälineitä koskevat standardit, joiden mukaan sähköisen allekirjoituksen luontitiedot tai sähköisen leiman luontitiedot pidetään käyttäjän kokonaan muttei välttämättä yksinomaisesti hallinnoimassa ympäristössä. Näiden standardien katsotaan soveltuvan sen arviointiin, ovatko tällaiset välineet asetuksen (EU) N:o 910/2014 liitteessä II vahvistettujen asiaa koskevien vaatimusten mukaisia.

| (5) | Asetuksen (EU) N:o 910/2014 liitteen II mukaan ainoastaan hyväksytty luottamuspalvelun tarjoaja voi hallinnoida sähköisen allekirjoituksen luontitietoja allekirjoittajan puolesta. Tietoturvavaatimukset ja niiden sertifiointieritelmät ovat erilaiset, kun tuote on fyysisesti allekirjoittajan hallussa ja kun hyväksytty luottamuspalvelun tarjoaja toimii allekirjoittajan puolesta. Jotta voitaisiin ottaa huomioon molemmat tilanteet sekä suosia tiettyihin tarpeisiin soveltuvien tuotteiden ja arviointistandardien kehittämistä ajan mittaan, tämän päätöksen liitteessä olisi lueteltava standardit, jotka kattavat molemmat tilanteet. |
| --- | --- |

(5)

Asetuksen (EU) N:o 910/2014 liitteen II mukaan ainoastaan hyväksytty luottamuspalvelun tarjoaja voi hallinnoida sähköisen allekirjoituksen luontitietoja allekirjoittajan puolesta. Tietoturvavaatimukset ja niiden sertifiointieritelmät ovat erilaiset, kun tuote on fyysisesti allekirjoittajan hallussa ja kun hyväksytty luottamuspalvelun tarjoaja toimii allekirjoittajan puolesta. Jotta voitaisiin ottaa huomioon molemmat tilanteet sekä suosia tiettyihin tarpeisiin soveltuvien tuotteiden ja arviointistandardien kehittämistä ajan mittaan, tämän päätöksen liitteessä olisi lueteltava standardit, jotka kattavat molemmat tilanteet.

| (6) | Tämän komission päätöksen hyväksymisajankohtana useat luottamuspalvelujen tarjoajat tarjoavat jo ratkaisuja sähköisen allekirjoituksen luontitietojen hallinnointiin asiakkaidensa puolesta. Tuotteiden sertifioinnit rajoittuvat tällä hetkellä turvalaitemoduuleihin, jotka sertifioidaan eri standardien perusteella, mutta joita ei vielä sertifioida hyväksyttyjä allekirjoituksen ja leiman luontivälineitä koskevien vaatimusten perusteella. Standardin EN 419 211 (jota sovelletaan sähköisiin allekirjoituksiin, jotka on luotu käyttäjän kokonaan muttei välttämättä yksinomaisesti hallinnoimassa ympäristössä) kaltaisia julkaistuja standardeja ei ole kuitenkaan vielä olemassa etäpalveluna tarjottaville sertifioiduille tuotteille, joiden markkinat ovat yhtä merkittävät. Koska tällaisiin tarkoituksiin mahdollisesti soveltuvia standardeja ollaan parhaillaan laatimassa, komissio täydentää tätä päätöstä, kunhan nämä standardit ovat saatavilla ja niiden on arvioitu olevan asetuksen (EU) N:o 910/2014 liitteessä II vahvistettujen vaatimusten mukaisia. Näiden standardien luettelon vahvistamiseen saakka tällaisten tuotteiden vaatimustenmukaisuuden arviointiin voidaan käyttää vaihtoehtoista prosessia asetuksen (EU) N:o 910/2014 30 artiklan 3 kohdan b alakohdassa säädetyin ehdoin. |
| --- | --- |

(6)

Tämän komission päätöksen hyväksymisajankohtana useat luottamuspalvelujen tarjoajat tarjoavat jo ratkaisuja sähköisen allekirjoituksen luontitietojen hallinnointiin asiakkaidensa puolesta. Tuotteiden sertifioinnit rajoittuvat tällä hetkellä turvalaitemoduuleihin, jotka sertifioidaan eri standardien perusteella, mutta joita ei vielä sertifioida hyväksyttyjä allekirjoituksen ja leiman luontivälineitä koskevien vaatimusten perusteella. Standardin EN 419 211 (jota sovelletaan sähköisiin allekirjoituksiin, jotka on luotu käyttäjän kokonaan muttei välttämättä yksinomaisesti hallinnoimassa ympäristössä) kaltaisia julkaistuja standardeja ei ole kuitenkaan vielä olemassa etäpalveluna tarjottaville sertifioiduille tuotteille, joiden markkinat ovat yhtä merkittävät. Koska tällaisiin tarkoituksiin mahdollisesti soveltuvia standardeja ollaan parhaillaan laatimassa, komissio täydentää tätä päätöstä, kunhan nämä standardit ovat saatavilla ja niiden on arvioitu olevan asetuksen (EU) N:o 910/2014 liitteessä II vahvistettujen vaatimusten mukaisia. Näiden standardien luettelon vahvistamiseen saakka tällaisten tuotteiden vaatimustenmukaisuuden arviointiin voidaan käyttää vaihtoehtoista prosessia asetuksen (EU) N:o 910/2014 30 artiklan 3 kohdan b alakohdassa säädetyin ehdoin.

| (7) | Liitteessä mainitaan standardi EN 419 211, joka koostuu useista osista (osat 1–6), jotka kattavat erilaisia tilanteita. Standardin EN 419 211 osissa 5 ja 6 määritellään hyväksyttyjen allekirjoituksen luontivälineiden ympäristöön liittyviä laajennuksia, kuten tiedonvaihto luotettujen allekirjoituksen luontisovellusten kanssa. Tuotteiden valmistajat voivat vapaasti soveltaa näitä laajennuksia. Asetuksen (EU) N:o 910/2014 johdanto-osan 56 kappaleen mukaan mainitun asetuksen 30 ja 39 artiklan nojalla tehtyjen sertifiointien soveltamisala rajoittuu allekirjoituksen luontitietojen suojaamiseen, ja allekirjoituksen luontisovellukset jätetään sertifioinnin soveltamisalan ulkopuolelle. |
| --- | --- |

(7)

Liitteessä mainitaan standardi EN 419 211, joka koostuu useista osista (osat 1–6), jotka kattavat erilaisia tilanteita. Standardin EN 419 211 osissa 5 ja 6 määritellään hyväksyttyjen allekirjoituksen luontivälineiden ympäristöön liittyviä laajennuksia, kuten tiedonvaihto luotettujen allekirjoituksen luontisovellusten kanssa. Tuotteiden valmistajat voivat vapaasti soveltaa näitä laajennuksia. Asetuksen (EU) N:o 910/2014 johdanto-osan 56 kappaleen mukaan mainitun asetuksen 30 ja 39 artiklan nojalla tehtyjen sertifiointien soveltamisala rajoittuu allekirjoituksen luontitietojen suojaamiseen, ja allekirjoituksen luontisovellukset jätetään sertifioinnin soveltamisalan ulkopuolelle.

| (8) | Sen varmistamiseksi, että hyväksytyllä allekirjoituksen tai leiman luontivälineellä luodut sähköiset allekirjoitukset tai leimat on luotettavasti suojattu väärentämiseltä, kuten asetuksen (EU) N:o 910/2014 liitteessä II edellytetään, soveltuvat salausalgoritmit, avaimen pituudet ja hajautusfunktiot ovat sertifioidun tuotteen turvallisuuden välttämätön edellytys. Koska tätä näkökohtaa ei ole yhdenmukaistettu Euroopan tasolla, jäsenvaltioiden olisi yhteistyössä sovittava sähköisten allekirjoitusten ja leimojen alalla käytettävistä salausalgoritmeista, avaimen pituuksista ja hajautusfunktioista. |
| --- | --- |

(8)

Sen varmistamiseksi, että hyväksytyllä allekirjoituksen tai leiman luontivälineellä luodut sähköiset allekirjoitukset tai leimat on luotettavasti suojattu väärentämiseltä, kuten asetuksen (EU) N:o 910/2014 liitteessä II edellytetään, soveltuvat salausalgoritmit, avaimen pituudet ja hajautusfunktiot ovat sertifioidun tuotteen turvallisuuden välttämätön edellytys. Koska tätä näkökohtaa ei ole yhdenmukaistettu Euroopan tasolla, jäsenvaltioiden olisi yhteistyössä sovittava sähköisten allekirjoitusten ja leimojen alalla käytettävistä salausalgoritmeista, avaimen pituuksista ja hajautusfunktioista.

| (9) | Tämän päätöksen hyväksymisen myötä komission päätös 2003/511/EY (2) vanhentuu. Se olisi sen vuoksi kumottava. |
| --- | --- |

(9)

Tämän päätöksen hyväksymisen myötä komission päätös 2003/511/EY (2) vanhentuu. Se olisi sen vuoksi kumottava.

| (10) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat asetuksen (EU) N:o 910/2014 48 artiklassa tarkoitetun komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(10)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat asetuksen (EU) N:o 910/2014 48 artiklassa tarkoitetun komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

1.   Tämän päätöksen liitteessä luetellaan tietoteknisten tuotteiden tietoturva-arviointia koskevat standardit, joita sovelletaan hyväksyttyjen sähköisen allekirjoituksen luontivälineiden tai hyväksyttyjen sähköisen leiman luontivälineiden sertifiointiin asetuksen (EU) N:o 910/2014 30 artiklan 3 kohdan a alakohdan tai 39 artiklan 2 kohdan mukaisesti, kun sähköisen allekirjoituksen luontitiedot tai sähköisen leiman luontitiedot pidetään käyttäjän kokonaan muttei välttämättä yksinomaisesti hallinnoimassa ympäristössä.

2.   Siihen saakka, kunnes komissio vahvistaa luettelon tietoteknisten tuotteiden tietoturva-arviointia koskevista standardeista, joita sovelletaan hyväksyttyjen sähköisen allekirjoituksen luontivälineiden tai hyväksyttyjen sähköisen leiman luontivälineiden sertifiointiin, kun hyväksytty luottamuspalvelun tarjoaja hallinnoi sähköisen allekirjoituksen luontitietoja tai sähköisen leiman luontitietoja allekirjoittajan tai leiman luojan puolesta, tällaisten tuotteiden sertifiointi perustuu prosessiin, jossa käytetään 30 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukaisesti 30 artiklan 3 kohdan a alakohdassa vaadittujen tasojen kanssa vertailukelpoisia tietoturvatasoja ja josta asetuksen (EU) N:o 910/2014 30 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu julkinen tai yksityinen taho on ilmoittanut komissiolle.

2 artikla

Kumotaan päätös 2003/511/EY.

3 artikla

Tämä päätös tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tehty Brysselissä 25 päivänä huhtikuuta 2016.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  EUVL L 257, 28.8.2014, s. 73.

1

(2)  Komission päätös 2003/511/EY, tehty 14 päivänä heinäkuuta 2003, sähköisiin allekirjoituksiin liittyviä tuotteita koskevien yleisesti tunnustettujen standardien viitenumeroiden julkaisemisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 1999/93/EY mukaisesti (EUVL L 175, 15.7.2003, s. 45).

2

---

LIITE

LUETTELO 1 ARTIKLAN 1 KOHDASSA TARKOITETUISTA STANDARDEISTA

| — | ISO/IEC 15408 – Information technology – Security techniques – Evaluation criteria for IT security, osat 1–3 seuraavasti:






  — | ISO/IEC 15408–1:2009 – Information technology – Security techniques – Evaluation criteria for IT security – Part 1. ISO, 2009. |
| --- | --- | --- |

—

ISO/IEC 15408 – Information technology – Security techniques – Evaluation criteria for IT security, osat 1–3 seuraavasti:

—

ISO/IEC 15408–1:2009 – Information technology – Security techniques – Evaluation criteria for IT security – Part 1. ISO, 2009.

| — | ISO/IEC 15408–2:2008 – Information technology – Security techniques – Evaluation criteria for IT security – Part 2. ISO, 2008. |
| --- | --- |

—

ISO/IEC 15408–2:2008 – Information technology – Security techniques – Evaluation criteria for IT security – Part 2. ISO, 2008.

| — | ISO/IEC 15408–3:2008 – Information technology – Security techniques – Evaluation criteria for IT security – Part 3. ISO, 2008 |
| --- | --- |

—

ISO/IEC 15408–3:2008 – Information technology – Security techniques – Evaluation criteria for IT security – Part 3. ISO, 2008

ja

| — | ISO/IEC 18045:2008 – Information technology – Security techniques – Methodology for IT security evaluation
  ja |
| --- | --- |

—

ISO/IEC 18045:2008 – Information technology – Security techniques – Methodology for IT security evaluation

ja

| — | EN 419 211 – Protection profiles for secure signature creation device, osat 1–6 – tarpeen mukaan – seuraavasti:






  — | EN 419211–1:2014 – Protection profiles for secure signature creation device – Part 1: Overview |
| --- | --- | --- |

—

EN 419 211 – Protection profiles for secure signature creation device, osat 1–6 – tarpeen mukaan – seuraavasti:

—

EN 419211–1:2014 – Protection profiles for secure signature creation device – Part 1: Overview

| — | EN 419211–2:2013 – Protection profiles for secure signature creation device – Part 2: Device with key generation |
| --- | --- |

—

EN 419211–2:2013 – Protection profiles for secure signature creation device – Part 2: Device with key generation

| — | EN 419211–3:2013 – Protection profiles for secure signature creation device – Part 3: Device with key import |
| --- | --- |

—

EN 419211–3:2013 – Protection profiles for secure signature creation device – Part 3: Device with key import

| — | EN 419211–4:2013 – Protection profiles for secure signature creation device – Part 4: Extension for device with key generation and trusted channel to certificate generation application |
| --- | --- |

—

EN 419211–4:2013 – Protection profiles for secure signature creation device – Part 4: Extension for device with key generation and trusted channel to certificate generation application

| — | EN 419211–5:2013 – Protection profiles for secure signature creation device – Part 5: Extension for device with key generation and trusted channel to signature creation application |
| --- | --- |

—

EN 419211–5:2013 – Protection profiles for secure signature creation device – Part 5: Extension for device with key generation and trusted channel to signature creation application

| — | EN 419211–6:2014 – Protection profiles for secure signature creation device – Part 6: Extension for device with key import and trusted channel to signature creation application |
| --- | --- |

—

EN 419211–6:2014 – Protection profiles for secure signature creation device – Part 6: Extension for device with key import and trusted channel to signature creation application

---

Oikaisuja

| 26.4.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 109/43 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 109/43

---

Oikaisu komission asetukseen (EU) 2016/71, annettu 26 päivänä tammikuuta 2016, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 396/2005 liitteiden II, III ja V muuttamisesta siltä osin kuin on kyse 1-metyylisyklopropeenin, flonikamidin, flutriafolin, indolyylietikkahapon, indolyylivoihapon, petoksamidin, pirimikarbin, protiokonatsolin ja teflubentsuronin jäämien enimmäismääristä tietyissä tuotteissa tai niiden pinnalla

(
  Euroopan unionin virallinen lehti L 20, 27. tammikuuta 2016
  )

Sivulla 17, liitteessä olevassa 1b kohdassa, taulukon teksti korvataan seuraavalla tekstillä:

”Torjunta-ainejäämät ja jäämien enimmäismäärät (mg/kg)

| Koodinumero | Ryhmät ja esimerkkejä yksittäisistä tuotteista, joihin jäämien enimmäismääriä sovelletaan (a) | Flonikamidi: flonikamidin, TFNA:n ja TFNG:n summa ilmaistuna flonikamidina (R) | Flutriafoli | Pirimikarbi (R) | Protiokonatsoli: protiokonatsolidestio (isomeerien summa) (F) | Teflubentsuroni (F) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) | (5) | (6) | (7) |
| 0100000 | TUOREET TAI JÄÄDYTETYT HEDELMÄT; PÄHKINÄT | | | | | |
| 0110000 | Sitrushedelmät | 0,15 (+) | 0,01 (*) | 3 | 0,01 (*) | 0,01 (*) |
| 0110010 | Greipit | | | | | |
| 0110020 | Appelsiinit | | | | | |
| 0110030 | Sitruunat | | | | | |
| 0110040 | Limetit | | | | | |
| 0110050 | Mandariinit | | | | | |
| 0110990 | Muut | | | | | |
| 0120000 | Pähkinät | 0,06 (*) | 0,02 (*) | 0,02 (*) | 0,02 (*) | 0,02 (*) |
| 0120010 | Mantelit | | | | | |
| 0120020 | Parapähkinät | | | | | |
| 0120030 | Cashewpähkinät | | | | | |
| 0120040 | Kastanjat | | | | | |
| 0120050 | Kookospähkinät | | | | | |
| 0120060 | Hasselpähkinät | | | | | |
| 0120070 | Makadamiat | | | | | |
| 0120080 | Pekaanipähkinät | | | | | |
| 0120090 | Pinjansiemenet | | | | | |
| 0120100 | Pistaasipähkinät | | | | | |
| 0120110 | Jalopähkinät | | | | | |
| 0120990 | Muut | | | | | |
| 0130000 | Siemenhedelmät | 0,3 | 0,4 (+) | | 0,01 (*) | 1 |
| 0130010 | Omenat | | | 0,5 (+) | | (+) |
| 0130020 | Päärynät | | | 0,5 (+) | | |
| 0130030 | Kvittenit | | | 1,5 (+) | | |
| 0130040 | Mispelit | | | 1 | | |
| 0130050 | Japaninmispelit/lokvatit/nisperot | | | 1 | | |
| 0130990 | Muut | | | 0,01 (*) | | |
| 0140000 | Kivihedelmät | | | | 0,01 (*) | |
| 0140010 | Aprikoosit | 0,03 (*) | 0,01 (*) | 3 | | 0,01 (*) |
| 0140020 | Kirsikat | 0,4 (+) | 1 | 5 (+) | | 0,01 (*) |
| 0140030 | Persikat | 0,4 | 0,6 | 1,5 (+) | | 0,01 (*) |
| 0140040 | Luumut | 0,3 (+) | 0,4 | 3 | | 0,1 (*) |
| 0140990 | Muut | 0,03 (*) | 0,01 (*) | 0,01 (*) | | 0,01 (*) |
| 0150000 | Marjat ja pienet hedelmät | 0,03 (*) | | | | 0,01 (*) |
| 0151000 | a) | Viinirypäleet |

Koodinumero

Ryhmät ja esimerkkejä yksittäisistä tuotteista, joihin jäämien enimmäismääriä sovelletaan (a)

Flonikamidi: flonikamidin, TFNA:n ja TFNG:n summa ilmaistuna flonikamidina (R)

Flutriafoli

Pirimikarbi (R)

Protiokonatsoli: protiokonatsolidestio (isomeerien summa) (F)

Teflubentsuroni (F)

(1)

(2)

(3)

(4)

(5)

(6)

(7)

0100000

TUOREET TAI JÄÄDYTETYT HEDELMÄT; PÄHKINÄT

0110000

Sitrushedelmät

0,15 (+)

0,01 (*)

3

0,01 (*)

0,01 (*)

0110010

Greipit

0110020

Appelsiinit

0110030

Sitruunat

0110040

Limetit

0110050

Mandariinit

0110990

Muut

0120000

Pähkinät

0,06 (*)

0,02 (*)

0,02 (*)

0,02 (*)

0,02 (*)

0120010

Mantelit

0120020

Parapähkinät

0120030

Cashewpähkinät

0120040

Kastanjat

0120050

Kookospähkinät

0120060

Hasselpähkinät

0120070

Makadamiat

0120080

Pekaanipähkinät

0120090

Pinjansiemenet

0120100

Pistaasipähkinät

0120110

Jalopähkinät

0120990

Muut

0130000

Siemenhedelmät

0,3

0,4 (+)

0,01 (*)

1

0130010

Omenat

0,5 (+)

(+)

0130020

Päärynät

0,5 (+)

0130030

Kvittenit

1,5 (+)

0130040

Mispelit

1

0130050

Japaninmispelit/lokvatit/nisperot

1

0130990

Muut

0,01 (*)

0140000

Kivihedelmät

0,01 (*)

0140010

Aprikoosit

0,03 (*)

0,01 (*)

3

0,01 (*)

0140020

Kirsikat

0,4 (+)

1

5 (+)

0,01 (*)

0140030

Persikat

0,4

0,6

1,5 (+)

0,01 (*)

0140040

Luumut

0,3 (+)

0,4

3

0,1 (*)

0140990

Muut

0,03 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0150000

Marjat ja pienet hedelmät

0,03 (*)

0,01 (*)

0151000

a)

0,01 (*)

0,01 (*)

0151010

Viinirypäleet (syötäviksi tarkoitetut)

0,8

0151020

Viinirypäleet (viinin valmistukseen tarkoitetut)

1,5 (+)

0152000

| b) | Mansikat |
| --- | --- |

b)

0,5 (+)

1,5

0,01 (*)

0153000

| c) | Vadelmat ja vatukat |
| --- | --- |

c)

0,01 (*)

4 (+)

0,01 (*)

0153010

Karhunvatukat

0153020

Sinivatukat

0153030

Vadelmat (punaiset ja keltaiset)

0153990

Muut

0154000

| d) | Muut marjat ja pienet hedelmät |
| --- | --- |

d)

0,01 (*)

1

0154010

Pensasmustikat

0,01 (*)

0154020

Karpalot

0,15

0154030

Herukat (puna-, musta- ja valkoherukat)

0,01 (*)

0154040

Karviaiset (vihreät, punaiset ja keltaiset)

0,01 (*)

0154050

Ruusunmarjat

0,01 (*)

0154060

Mulperinmarjat (valkoiset ja mustat)

0,01 (*)

0154070

Etelänorapihlajan hedelmät

0,01 (*)

0154080

Mustaseljan marjat

0,01 (*)

0154990

Muut

0,01 (*)

0160000

Sekalaiset hedelmät

0,03 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0161000

| a) | Syötäväkuoriset |
| --- | --- |

a)

0,01 (*)

0161010

Taatelit

0161020

Viikunat

0161030

Syötäviksi tarkoitetut oliivit

0161040

Kumkvatit

0161050

Karambolat

0161060

Kakit/persimonit/sharonit

0161070

Jambolaanit/jaavanluumut

0161990

Muut

0162000

| b) | Paksukuoriset, pienet |
| --- | --- |

b)

0,01 (*)

0162010

Kiivit (vihreät, punaiset, keltaiset)

0162020

Litsit

0162030

Passiot/maracujat

0162040

Kaktusviikunat

0162050

Tähtiomenat

0162060

Amerikanpersimonit

0162990

Muut

0163000

| c) | Paksukuoriset, suuret |
| --- | --- |

c)

0163010

Avokadot

0,01 (*)

0163020

Banaanit

0,3

0163030

Mangot

0,01 (*)

0163040

Papaijat

0,01 (*)

0163050

Granaattiomenat

0,01 (*)

0163060

Suomuannoonat (kirimoijat)

0,01 (*)

0163070

Guavat

0,01 (*)

0163080

Ananakset

0,01 (*)

0163090

Leipäpuun hedelmät

0,01 (*)

0163100

Duriot

0,01 (*)

0163110

Oka-annoonat (guanabanat)

0,01 (*)

0163990

Muut

0,01 (*)

0200000

TUOREET TAI JÄÄDYTETYT VIHANNEKSET

0210000

Juurekset ja juurimukulat

0,05

0211000

| a) | Perunat |
| --- | --- |

a)

0,09

0,01 (*)

0,02 (*)

0,05

0212000

| b) | Trooppiset juurekset ja juurimukulat |
| --- | --- |

b)

0,03 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0212010

Kassavan/maniokin juuret

0212020

Bataatit

0212030

Jamssit

0212040

Nuolijuuret/arrowjuuret

0212990

Muut

0213000

| c) | Muut juurekset ja juurimukulat paitsi sokerijuurikkaat |
| --- | --- |

c)

0,03 (*)

0,01 (*)

0213010

Punajuuret

0,06 (+)

0,1 (+)

0213020

Porkkanat

0,01 (*)

0,1 (+)

0213030

Mukulasellerit/juurisellerit

0,01 (*)

0,01 (*)

0213040

Piparjuuret

0,01 (*)

0,1 (+)

0213050

Maa-artisokat

0,01 (*)

0,01 (*)

0213060

Palsternakat

0,01 (*)

0,1 (+)

0213070

Juuripersiljat

0,01 (*)

0,1 (+)

0213080

Retiisit ja retikat

0,01 (*)

0,01 (*)

0213090

Kaurajuuret

0,01 (*)

0,1 (+)

0213100

Lantut

0,01 (*)

0,1 (+)

0213110

Nauriit

0,01 (*)

0,1 (+)

0213990

Muut

0,01 (*)

0,01 (*)

0220000

Sipulikasvit

0,03 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0220010

Valkosipulit

0,1

0,01 (*)

0220020

Sipulit

0,1

0,05 (+)

0220030

Salottisipulit

0,01 (*)

0,05 (+)

0220040

Varhaissipulit/vihersipulit ja pillisipulit

0,01 (*)

0,01 (*)

0220990

Muut

0,01 (*)

0,01 (*)

0230000

Hedelmävihannekset

0231000

| a) | Solanaceae-heimo |
| --- | --- |

a)

0,5

0,01 (*)

1,5

0231010

Tomaatit

0,5 (+)

0,6 (+)

(+)

0231020

Paprikat

0,3

1

0231030

Munakoisot

0,5 (+)

0,01 (*)

0231040

Okrat

0,03 (*)

0,01 (*)

0231990

Muut

0,03 (*)

0,01 (*)

0232000

| b) | Syötäväkuoriset, Cucurbitaceae-heimo |
| --- | --- |

b)

0,5

0,01 (*)

1

0,01 (*)

0232010

Kurkut

0,5

0232020

Coctailkurkut (cornichon)

1,5

0232030

Kesäkurpitsat

(+)

0,5

0232990

Muut

0,5

0233000

| c) | Paksukuoriset, Cucurbitaceae-heimo |
| --- | --- |

c)

0,4 (+)

0,01 (*)

0,01 (*)

0233010

Melonit

0,2 (+)

0,4 (+)

0233020

Kurpitsat

0,01 (*)

1

0233030

Vesimelonit

0,2 (+)

0,5 (+)

0233990

Muut

0,01 (*)

0,01 (*)

0234000

| d) | Sokerimaissit |
| --- | --- |

d)

0,03 (*)

0,01 (*)

0,05

0,02

0,01 (*)

0239000

| e) | Muut hedelmävihannekset |
| --- | --- |

e)

0,03 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0240000

Kaalikasvit (lukuun ottamatta juuria ja versoja)

0,01 (*)

0241000

| a) | Kukinnon muodostavat kaalit |
| --- | --- |

a)

0,03 (*)

0,5

0,05 (+)

0,01 (*)

0241010

Brokkoli/parsakaali

0241020

Kukkakaali

0241990

Muut

0242000

| b) | Kerivät kaalit |
| --- | --- |

b)

0242010

Ruusukaali/brysselinkaali

0,6

0,6 (+)

0,1 (+)

0,5 (+)

0242020

Keräkaalit eli kupukaalit

0,03 (*)

0,5

0,09 (+)

0,2 (+)

0242990

Muut

0,03 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0243000

| c) | Lehtikaalit |
| --- | --- |

c)

0,03 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0243010

Kiinankaali/salaattikiinankaali/pe-tsai

0,5

0243020

Lehtikaali

0,3 (+)

0243990

Muut

0,01 (*)

0244000

| d) | Kyssäkaalit |
| --- | --- |

d)

0,03 (*)

0,5

0,01 (*)

0,01 (*)

0250000

Lehtivihannekset, yrtit ja syötävät kukat

0251000

| a) | Salaatit ja salaattikasvit |
| --- | --- |

a)

0,03 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0251010

Vuonankaali

15

0251020

Lehtisalaatti

1,5

0251030

Leveälehtiset siloendiivit

1 (+)

0251040

Krassit, idut ja versot

15

0251050

Krassikanankaali

15

0251060

Sinappikaali/rucola

15

0251070

Lehtisinappi

15

0251080

Versot (myös kaalilajien)

15

0251990

Muut

0,01 (*)

0252000

| b) | Pinaatit ja vastaavanlaiset lehdet |
| --- | --- |

b)

0,03 (*)

0,01 (*)

0,06

0,01 (*)

0,01 (*)

0252010

Pinaatti

0252020

Vihannesportulakka

(+)

0252030

Juurikas/ruotimangoldi

(+)

0252990

Muut

0253000

| c) | Viininlehdet ja vastaavat lajit |
| --- | --- |

c)

0,03 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0254000

| d) | Vesikrassi |
| --- | --- |

d)

0,03 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0255000

| e) | Salaattisikuri |
| --- | --- |

e)

0,03 (*)

0,01 (*)

0,05 (+)

0,01 (*)

0,01 (*)

0256000

| f) | Yrtit ja syötävät kukat |
| --- | --- |

f)

0,06 (*)

0,02 (*)

0,02 (*)

0,02 (*)

0256010

Kirveli

0,8

0256020

Ruohosipuli

0,8

0256030

Yrttiselleri

3

0256040

Persilja

3

0256050

Salvia

0,8

0256060

Rosmariini

0,8

0256070

Timjami

0,8

0256080

Basilika ja syötävät kukat

0,8

0256090

Laakerinlehti

0,8

0256100

Rakuuna

0,8

0256990

Muut

0,02 (*)

0260000

Palkovihannekset

0,01 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0260010

Tarhapavut (silpimättömät)

0,03 (*)

1,5 (+)

0260020

Tarhapavut (silvityt)

0,03 (*)

0,7

0260030

Herneet (silpimättömät)

0,03 (*)

1,5 (+)

0260040

Herneet (silvityt)

0,7

0,7

0260050

Linssit

0,03 (*)

0,7

0260990

Muut

0,03 (*)

0,01 (*)

0270000

Varsivihannekset

0,03 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0270010

Parsa

0,01 (*)

0,01 (*)

0270020

Kardoni eli ruotiartisokka

0,2 (+)

0,01 (*)

0270030

Varsiselleri/lehtiselleri

0,15 (+)

0,01 (*)

0270040

Salaattifenkoli

2

0,01 (*)

0270050

Latva-artisokka

5

0,01 (*)

0270060

Purjo

0,01 (*)

0,06 (+)

0270070

Raparperi

2

0,01 (*)

0270080

Bambunversot

0,01 (*)

0,01 (*)

0270090

Palmunsydämet

0,01 (*)

0,01 (*)

0270990

Muut

0,01 (*)

0,01 (*)

0280000

Sienet, sammalet ja jäkälät

0,03 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0280010

Viljellyt sienet

0280020

Luonnonvaraiset sienet

0280990

Sammalet ja jäkälät

0290000

Levät ja prokaryootit

0,03 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0300000

KUIVATUT PALKOKASVIT

0,03 (*)

0,01 (*)

0,2

0,01 (*)

0300010

Tarhapavut

0,05 (+)

0300020

Linssit

1 (+)

0300030

Herneet

1 (+)

0300040

Lupiinit/lupiinin pavut

1 (+)

0300990

Muut

0,01 (*)

0400000

ÖLJYSIEMENET JA ÖLJYSIEMENKASVIT

0,02 (*)

0401000

Öljysiemenet

0401010

Pellavansiemenet

0,06 (*)

0,02 (*)

0,05 (+)

0,09 (+)

0401020

Maapähkinät

0,06 (*)

0,15

0,02 (*)

0,02 (*) (+)

0401030

Unikonsiemenet

0,06 (*)

0,02 (*)

0,05

0,09 (+)

0401040

Seesaminsiemenet

0,06 (*)

0,02 (*)

0,02 (*)

0,02 (*)

0401050

Auringonkukansiemenet

0,06 (*)

0,02 (*)

0,1

0,02 (*)

0401060

Rapsinsiemenet

0,06 (*)

0,5

0,05 (+)

0,15 (+)

0401070

Soijapavut

0,06 (*)

0,4

0,02 (*)

0,2

0401080

Sinapinsiemenet

0,06 (*)

0,5

0,05 (+)

0,09 (+)

0401090

Puuvillansiemenet

0,2

0,02 (*)

0,02 (*)

0,02 (*)

0401100

Kurpitsansiemenet

0,06 (*)

0,02 (*)

0,02 (*)

0,02 (*)

0401110

Värisaflorinsiemenet

0,06 (*)

0,02 (*)

0,02 (*)

0,02 (*)

0401120

Kurkkuyrtinsiemenet

0,06 (*)

0,02 (*)

0,1 (+)

0,02 (*)

0401130

Ruistankionsiemenet

0,06 (*)

0,5

0,05

0,04 (+)

0401140

Hampunsiemenet

0,06 (*)

0,02 (*)

0,02 (*)

0,02 (*)

0401150

Risiininsiemenet

0,06 (*)

0,02 (*)

0,02 (*)

0,02 (*)

0401990

Muut

0,06 (*)

0,02 (*)

0,02 (*)

0,02 (*)

0402000

Öljysiemenkasvit

0,06 (*)

0,02 (*)

0,02 (*)

0,02 (*)

0402010

Öljyoliivit

0402020

Öljypalmun siemenet

0402030

Öljypalmun hedelmät

0402040

Kapokki

0402990

Muut

0500000

VILJAT

0,05

0,01 (*)

0500010

Ohra

0,4

0,15

0,2 (+)

0500020

Tattari ja muut valeviljat

0,03 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0500030

Maissi

0,03 (*)

0,01 (*)

0,1

0500040

Viljahirssi

0,03 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0500050

Kaura

0,4

0,01 (*)

0,05 (+)

0500060

Riisi

0,03 (*)

1,5 (+)

0,01 (*)

0500070

Ruis

2 (+)

0,15

0,05 (+)

0500080

Kirjodurra

0,03 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0500090

Vehnä

2 (+)

0,15

0,1 (+)

0500990

Muut

0,03 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0600000

TEET, KAHVI, YRTTIUUTEJUOMAT, KAAKAO JA JOHANNEKSENLEIPÄ

0,1 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0610000

Teet

0,05 (*)

0,05 (*)

0620000

Kahvipavut

0,15

0,05 (*)

0630000

Yrttiteet

0,05 (*)

0631000

| a) | kukista |
| --- | --- |

a)

10 (+)

0631010

Kamomilla

0631020

Hibiskus

0631030

Ruusu

0631040

Jasmiini

0631050

Lehmus

0631990

Muut

0632000

| b) | lehdistä ja yrteistä |
| --- | --- |

b)

10 (+)

0632010

Mansikka

0632020

Rooibos

0632030

Mate

0632990

Muut

0633000

| c) | juurista |
| --- | --- |

c)

0,05 (*)

0633010

Valeriaana/rohtovirmajuuri

0633020

Ginseng

0633990

Muut

0639000

| d) | muista kasvinosista |
| --- | --- |

d)

0,05 (*)

0640000

Kaakaopavut

0,05 (*)

0,05 (*)

0650000

Johanneksenleipä

0,05 (*)

0,05 (*)

0700000

HUMALA

3 (+)

0,05 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0800000

MAUSTEET

0810000

Siemenet, mausteena käytetyt

0,1 (*)

0,05 (*)

5

0,05 (*)

0,05 (*)

0810010

Anis

0810020

Mustakumina

0810030

Selleri

0810040

Korianteri

0810050

Kumina

0810060

Tilli

0810070

Fenkoli

0810080

Sarviapila

0810090

Muskottipähkinä

0810990

Muut

0820000

Hedelmät, mausteena käytetyt

0,1 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0820010

Maustepippuri

0820020

Limopuun marjat

0820030

Kumina

0820040

Kardemumma

0820050

Katajanmarja

0820060

Pippuri (musta-, viher- ja valkopippuri)

0820070

Vanilja

0820080

Tamarindi

0820990

Muut

0830000

Kuoret, mausteena käytetyt

0,1 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0830010

Kaneli

0830990

Muut

0840000

Juuret ja juurakot, mausteena käytetyt

0840010

Lakritsi

0,1 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0840020

Inkivääri

0,1 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0840030

Kurkuma

0,1 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0840040

Piparjuuri

(+)

(+)

(+)

(+)

(+)

0840990

Muut

0,1 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0850000

Nuput/silmut, mausteena käytetyt

0,1 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0850010

Mausteneilikka

0850020

Kapris

0850990

Muut

0860000

Luotit, mausteena käytetyt

0,1 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0860010

Maustesahrami

0860990

Muut

0870000

Siemenvaipat, mausteena käytetyt

0,1 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0870010

Muskotti

0870990

Muut

0900000

SOKERIKASVIT

0,03 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0900010

Sokerijuurikas

0,06

0900020

Sokeriruoko

0,01 (*)

0900030

Juurisikuri

0,01 (*)

0900990

Muut

0,01 (*)

1000000

MAAELÄINPERÄISET TUOTTEET

(+)

1010000

Kudokset

0,05

1011000

| a) | Siat |
| --- | --- |

a)

0,05 (+)

1011010

Lihas

0,02 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

1011020

Rasvakudos

0,02 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

1011030

Maksa

0,03

0,1 (+)

0,5 (+)

1011040

Munuaiset

0,03

0,01 (*)

0,5 (+)

1011050

Muut syötävät osat (muut kuin maksa ja munuaiset)

0,03

0,01 (*)

0,5 (+)

1011990

Muut

0,03

0,01 (*)

0,5 (+)

1012000

| b) | Naudat |
| --- | --- |

b)

0,05 (+)

1012010

Lihas

0,03

0,01 (*)

0,01 (*)

1012020

Rasvakudos

0,02 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

1012030

Maksa

0,04

0,3 (+)

0,5 (+)

1012040

Munuaiset

0,04

0,01 (*)

0,5 (+)

1012050

Muut syötävät osat (muut kuin maksa ja munuaiset)

0,04

0,01 (*)

0,5 (+)

1012990

Muut

0,04

0,01 (*)

0,5 (+)

1013000

| c) | Lampaat |
| --- | --- |

c)

0,05 (+)

1013010

Lihas

0,03

0,01 (*)

0,01 (*)

1013020

Rasvakudos

0,02 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

1013030

Maksa

0,04

0,3 (+)

0,5 (+)

1013040

Munuaiset

0,04

0,01 (*)

0,5 (+)

1013050

Muut syötävät osat (muut kuin maksa ja munuaiset)

0,04

0,01 (*)

0,5 (+)

1013990

Muut

0,04

0,01 (*)

0,5 (+)

1014000

| d) | Vuohet |
| --- | --- |

d)

0,05 (+)

1014010

Lihas

0,03

0,01 (*)

0,01 (*)

1014020

Rasvakudos

0,02 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

1014030

Maksa

0,04

0,3 (+)

0,5 (+)

1014040

Munuaiset

0,04

0,01 (*)

0,5 (+)

1014050

Muut syötävät osat (muut kuin maksa ja munuaiset)

0,04

0,01 (*)

0,5 (+)

1014990

Muut

0,04

0,01 (*)

0,5 (+)

1015000

| e) | Hevoseläimet |
| --- | --- |

e)

0,05 (+)

1015010

Lihas

0,03

0,01 (*)

0,01 (*)

1015020

Rasvakudos

0,02 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

1015030

Maksa

0,04

0,3 (+)

0,5 (+)

1015040

Munuaiset

0,04

0,01 (*)

0,5 (+)

1015050

Muut syötävät osat (muut kuin maksa ja munuaiset)

0,04

0,01 (*)

0,5 (+)

1015990

Muut

0,04

0,01 (*)

0,5 (+)

1016000

| f) | Siipikarja |
| --- | --- |

f)

0,01 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

1016010

Lihas

0,03

1016020

Rasvakudos

0,03

1016030

Maksa

0,03

1016040

Munuaiset

0,02 (*)

1016050

Muut syötävät osat (muut kuin maksa ja munuaiset)

0,03

1016990

Muut

0,03

1017000

| g) | Muut tuotantoeläimet |
| --- | --- |

g)

0,05 (+)

1017010

Lihas

0,03

0,01 (*)

0,01 (*)

1017020

Rasvakudos

0,02 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

1017030

Maksa

0,04

0,3 (+)

0,5 (+)

1017040

Munuaiset

0,04

0,01 (*)

0,5 (+)

1017050

Muut syötävät osat (muut kuin maksa ja munuaiset)

0,04

0,01 (*)

0,5 (+)

1017990

Muut

0,04

0,01 (*)

0,5 (+)

1020000

Maito

0,02 (*)

0,01 (*)

0,05 (+)

0,01 (*) (+)

0,05

1020010

Nautaeläimet

1020020

Lampaat

1020030

Vuohet

1020040

Hevoset

1020990

Muut

1030000

Linnunmunat

0,04

0,01 (*)

0,01 (*)

0,01 (*)

0,05

1030010

Kanat

1030020

Ankat

1030030

Hanhet

1030040

Viiriäiset

1030990

Muut

1040000

Hunaja ja muut mehiläistuotteet

0,05 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

0,05 (*)

1050000

Sammakkoeläimet ja matelijat

0,02 (*)

0,01 (*)

0,05

0,01 (*)

0,05

1060000

Selkärangattomat maaeläimet

0,02 (*)

0,01 (*)

0,05

0,01 (*)

0,05

1070000

Luonnonvaraiset selkärankaiset maaeläimet

0,02 (*)

0,01 (*)

0,05

0,01 (*)

0,05”

---

| 26.4.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 109/56 |
| --- | --- | --- | --- |

26.4.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 109/56

---

Oikaisu komission asetukseen (EU) N:o 56/2013, annettu 16 päivänä tammikuuta 2013, tiettyjen tarttuvien spongiformisten enkefalopatioiden ehkäisyä, valvontaa ja hävittämistä koskevista säännöistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 999/2001 liitteiden I ja IV muuttamisesta

(
  Euroopan unionin virallinen lehti L 21, 24. tammikuuta 2013
  )

Sivulla 8, liitteessä olevassa 2 kohdassa olevassa liitteessä IV olevan III luvun B jakson 1 kohdassa:

on:

”Muiden tuotantoeläinten kuin märehtijöiden ruokkimiseen tarkoitetut rehuseokset, jotka sisältävät seuraavia rehuaineita, on tuotettava laitoksissa, jotka eivät tuota märehtijöille tarkoitettuja rehuseoksia ja jotka toimivaltainen viranomainen on hyväksynyt:”

pitää olla:

”Muiden tuotantoeläinten kuin märehtijöiden ruokkimiseen tarkoitetut rehuseokset, jotka sisältävät seuraavia rehuaineita, on tuotettava laitoksissa, jotka eivät tuota märehtijöille tarkoitettuja rehuseoksia ja joilla on toimivaltaisen viranomaisen antama lupa:”

Sivulla 8, liitteessä olevassa 2 kohdassa olevassa liitteessä IV olevan III luvun B jakson 2 kohdassa:

on:

”Poiketen siitä, mitä 1 kohdassa säädetään, toimivaltainen viranomainen voi hyväksyä märehtijöille tarkoitettujen rehuseosten tuotannon laitoksissa, joissa tuotetaan myös muille tuotantoeläimille kuin märehtijöille tarkoitettuja rehuseoksia, jotka sisältävät kyseisessä kohdassa lueteltuja tuotteita, laitoksen tarkastuksen jälkeen, jos seuraavat edellytykset täyttyvät:”

pitää olla:

”Poiketen siitä, mitä 1 kohdassa säädetään, toimivaltainen viranomainen voi antaa luvan märehtijöille tarkoitettujen rehuseosten tuotantoon laitoksissa, joissa tuotetaan myös muille tuotantoeläimille kuin märehtijöille tarkoitettuja rehuseoksia, jotka sisältävät kyseisessä kohdassa lueteltuja tuotteita, laitoksen tarkastuksen jälkeen, jos seuraavat edellytykset täyttyvät:”

Sivulla 11, liitteessä olevassa 2 kohdassa olevassa liitteessä IV olevan IV luvun C jakson c alakohdan toisessa alakohdassa:

on:

”Tästä erityisedellytyksestä poiketen toimivaltainen viranomainen voi hyväksyä muiden tuotantoeläinten kuin märehtijöiden rehussa käytettäväksi tarkoitettujen verituotteiden valmistuksen jalostuslaitoksissa, joissa käsitellään märehtijöiden verta.”

pitää olla:

”Tästä erityisedellytyksestä poiketen toimivaltainen viranomainen voi antaa luvan muiden tuotantoeläinten kuin märehtijöiden rehussa käytettäväksi tarkoitettujen verituotteiden valmistukseen jalostuslaitoksissa, joissa käsitellään märehtijöiden verta.”

Sivulla 12, liitteessä olevassa 2 kohdassa olevassa liitteessä IV olevan IV luvun D jakson d alakohdan ensimmäisessä alakohdassa:

on:

”Tässä jaksossa tarkoitettua käsiteltyä eläinvalkuaista sisältäviä rehuseoksia on tuotettava laitoksissa, jotka toimivaltainen viranomainen on hyväksynyt tätä tarkoitusta varten ja joissa tuotetaan yksinomaisesti rehua vesiviljelyeläimille.”

pitää olla:

”Tässä jaksossa tarkoitettua käsiteltyä eläinvalkuaista sisältäviä rehuseoksia on tuotettava laitoksissa, joille toimivaltainen viranomainen on antanut luvan tätä tarkoitusta varten ja joissa tuotetaan yksinomaisesti rehua vesiviljelyeläimille.”

Sivulla 12, liitteessä olevassa 2 kohdassa olevassa liitteessä IV olevan IV luvun D jakson d alakohdan i alakohdassa:

on:

”toimivaltainen viranomainen voi hyväksyä rehuseosten tuotannon vesiviljelyeläimille laitoksissa, joissa tuotetaan myös muille tuotantoeläimille, turkiseläimiä lukuun ottamatta, tarkoitettuja rehuseoksia, paikan päällä tehtävän tarkastuksen jälkeen, jos seuraavat edellytykset täyttyvät:”

pitää olla:

”toimivaltainen viranomainen voi antaa luvan vesiviljelyeläimille tarkoitettujen rehuseosten tuotantoon laitoksissa, joissa tuotetaan myös muille tuotantoeläimille, turkiseläimiä lukuun ottamatta, tarkoitettuja rehuseoksia, paikan päällä tehtävän tarkastuksen jälkeen, jos seuraavat edellytykset täyttyvät:”

Sivulla 13, liitteessä olevassa 2 kohdassa olevassa liitteessä IV olevan IV luvun E jakson c alakohdan ensimmäisessä alakohdassa:

on:

”Kalajauhoa sisältävät maidonkorvikkeet, jotka on tarkoitettu märehtijöihin kuuluville vieroittamattomille tuotantoeläimille, on tuotettava laitoksessa, joka ei tuota muita rehuseoksia märehtijöille ja jonka toimivaltainen viranomainen on hyväksynyt tätä tarkoitusta varten.”

pitää olla:

”Kalajauhoa sisältävät maidonkorvikkeet, jotka on tarkoitettu märehtijöihin kuuluville vieroittamattomille tuotantoeläimille, on tuotettava laitoksissa, jotka eivät tuota muita rehuseoksia märehtijöille ja joille toimivaltainen viranomainen on antanut luvan tätä tarkoitusta varten.”

Sivulla 14, liitteessä olevassa 2 kohdassa olevassa liitteessä IV olevan V luvun A jakson b alakohdassa:

on:

”hyväksytyt jalostuslaitokset, jotka tuottavat verituotteita IV luvun C jakson c alakohdan mukaisesti;”

pitää olla:

”luvan saaneet jalostuslaitokset, jotka tuottavat verituotteita IV luvun C jakson c alakohdan mukaisesti;”

Sivulla 14, liitteessä olevassa 2 kohdassa olevassa liitteessä IV olevan V luvun A jakson d alakohdassa:

on:

”hyväksytyt jalostuslaitokset, jotka tuottavat muista kuin märehtijöistä saatua käsiteltyä eläinvalkuaista ja toimivat IV luvun D jakson c alakohdan mukaisesti;”

pitää olla:

”luvan saaneet jalostuslaitokset, jotka tuottavat muista kuin märehtijöistä saatua käsiteltyä eläinvalkuaista ja toimivat IV luvun D jakson c alakohdan mukaisesti;”

Sivulla 14, liitteessä olevassa 2 kohdassa olevassa liitteessä IV olevan V luvun A jakson e alakohdassa:

on:

”hyväksytyt laitokset, joita tarkoitetaan III luvun B jaksossa, IV luvun D jakson d alakohdassa ja IV luvun E jakson c alakohdassa;”

pitää olla:

”luvan saaneet laitokset, joita tarkoitetaan III luvun B jaksossa, IV luvun D jakson d alakohdassa ja IV luvun E jakson c alakohdassa;”

---