# Jurnalul Oficial L 204/2009

| | ISSN 1830-3625
  doi:10.3000/18303625.L_2009.204.ron |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 204 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 526 august 2009 |

ISSN 1830-3625

doi:10.3000/18303625.L_2009.204.ron

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 204

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 526 august 2009

---

| Cuprins | | I   Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare este obligatorie | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAMENTE |
| | | Regulamentul (CE) nr. 706/2009 al Comisiei din 5 august 2009 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume | 1 |
| | * | Regulamentul (CE) nr. 707/2009 al Comisiei din 5 august 2009 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 184/2005 al Parlamentului European și al Consiliului privind statisticile comunitare ale balanței de plăți, ale comerțului internațional cu servicii și ale investițiilor străine directe, cu privire la actualizarea cerințelor referitoare la date | 3 |
| | * | Regulamentul (CE) nr. 708/2009 al Comisiei din 5 august 2009 de derogare de la Regulamentul (CEE) nr. 1915/83 în ceea ce privește perioada de înaintare a fișelor exploatației pentru exercițiul contabil 2008 prin agenția de legătură din Italia | 11 |
| | * | Regulamentul (CE) nr. 709/2009 al Comisiei din 5 august 2009 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 43/2009 al Consiliului în ceea ce privește limitele de captură pentru merluciul norvegian în zonele ICES IIIa și în apele comunitare din zonele ICES IIa și IV | 12 |
| | * | Regulamentul (CE) nr. 710/2009 al Comisiei din 5 august 2009 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 889/2008 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 834/2007 al Consiliului în ceea ce privește stabilirea de norme detaliate privind producția ecologică de animale de acvacultură și de alge marine | 15 |
| | * | Regulamentul (CE) nr. 711/2009 al Comisiei din 4 august 2009 de interzicere a pescuitului de merlucius alb în apele comunitare și în apele care nu se află sub suveranitatea sau jurisdicția unor țări terțe din zonele VIII și IX de către navele care arborează pavilionul Portugaliei | 35 |
| | | Regulamentul (CE) nr. 712/2009 al Comisiei din 5 august 2009 de modificare a prețurilor reprezentative și a valorilor taxelor suplimentare de import pentru anumite produse din sectorul zahărului, stabilite prin Regulamentul (CE) nr. 945/2008 pentru anul de comercializare 2008/2009 | 37 |

Cuprins

I   Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare este obligatorie

Pagina

REGULAMENTE

Regulamentul (CE) nr. 706/2009 al Comisiei din 5 august 2009 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

1

*

Regulamentul (CE) nr. 707/2009 al Comisiei din 5 august 2009 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 184/2005 al Parlamentului European și al Consiliului privind statisticile comunitare ale balanței de plăți, ale comerțului internațional cu servicii și ale investițiilor străine directe, cu privire la actualizarea cerințelor referitoare la date

3

*

Regulamentul (CE) nr. 708/2009 al Comisiei din 5 august 2009 de derogare de la Regulamentul (CEE) nr. 1915/83 în ceea ce privește perioada de înaintare a fișelor exploatației pentru exercițiul contabil 2008 prin agenția de legătură din Italia

11

*

Regulamentul (CE) nr. 709/2009 al Comisiei din 5 august 2009 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 43/2009 al Consiliului în ceea ce privește limitele de captură pentru merluciul norvegian în zonele ICES IIIa și în apele comunitare din zonele ICES IIa și IV

12

*

Regulamentul (CE) nr. 710/2009 al Comisiei din 5 august 2009 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 889/2008 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 834/2007 al Consiliului în ceea ce privește stabilirea de norme detaliate privind producția ecologică de animale de acvacultură și de alge marine

15

*

Regulamentul (CE) nr. 711/2009 al Comisiei din 4 august 2009 de interzicere a pescuitului de merlucius alb în apele comunitare și în apele care nu se află sub suveranitatea sau jurisdicția unor țări terțe din zonele VIII și IX de către navele care arborează pavilionul Portugaliei

35

Regulamentul (CE) nr. 712/2009 al Comisiei din 5 august 2009 de modificare a prețurilor reprezentative și a valorilor taxelor suplimentare de import pentru anumite produse din sectorul zahărului, stabilite prin Regulamentul (CE) nr. 945/2008 pentru anul de comercializare 2008/2009

37

| | | II   Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare nu este obligatorie |
| --- | --- | --- |
| | | DECIZII |
| | | Comisie |
| | | 2009/600/CE |
| | * | Decizia Comisiei din 5 august 2009 de modificare a Deciziei 2003/467/CE în ceea ce privește declararea anumitor state membre și regiuni ale acestora ca fiind oficial indemne de bruceloza bovină
  [notificată cu numărul C(2009) 6086]

   (
  1
  ) | 39 |
| | | 2009/601/CE |
| | * | Decizia Comisiei din 5 august 2009 de modificare a anexei I la Decizia 2004/233/CE în ceea ce privește mențiunile referitoare la Germania din lista laboratoarelor autorizate să controleze eficacitatea vaccinării antirabice a anumitor carnivore domestice
  [notificată cu numărul C(2009) 6105]

   (
  1
  ) | 43 |

II   Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare nu este obligatorie

DECIZII

Comisie

2009/600/CE

*

Decizia Comisiei din 5 august 2009 de modificare a Deciziei 2003/467/CE în ceea ce privește declararea anumitor state membre și regiuni ale acestora ca fiind oficial indemne de bruceloza bovină
  [notificată cu numărul C(2009) 6086]

   (
  1
  )

[notificată cu numărul C(2009) 6086]

1

39

2009/601/CE

*

Decizia Comisiei din 5 august 2009 de modificare a anexei I la Decizia 2004/233/CE în ceea ce privește mențiunile referitoare la Germania din lista laboratoarelor autorizate să controleze eficacitatea vaccinării antirabice a anumitor carnivore domestice
  [notificată cu numărul C(2009) 6105]

   (
  1
  )

[notificată cu numărul C(2009) 6105]

1

43

| | | Rectificări |
| --- | --- | --- |
| | * | Rectificare la Regulamentul (CE) nr. 649/2009 al Comisiei din 23 iulie 2009 de adaptare a anumitor cote de pescuit pentru 2009 în contextul gestionării interanuale a cotelor de pescuit (JO L 192, 24.7.2009) | 44 |

Rectificări

*

Rectificare la Regulamentul (CE) nr. 649/2009 al Comisiei din 23 iulie 2009 de adaptare a anumitor cote de pescuit pentru 2009 în contextul gestionării interanuale a cotelor de pescuit (JO L 192, 24.7.2009)

JO L 192, 24.7.2009

44

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE

1

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

I Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare este obligatorie

REGULAMENTE

| 6.8.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 204/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 204/1

---

REGULAMENTUL (CE) NR. 706/2009 AL COMISIEI

din 5 august 2009

de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului din 22 octombrie 2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole (Regulamentul unic OCP) (1),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1580/2007 al Comisiei din 21 decembrie 2007 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentelor (CE) nr. 2200/96, (CE) nr. 2201/96 și (CE) nr. 1182/2007 ale Consiliului în sectorul fructelor și legumelor (2), în special articolul 138 alineatul (1),

întrucât:

Regulamentul (CE) nr. 1580/2007 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din Runda Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a valorilor forfetare de import din țări terțe pentru produsele și perioadele menționate în partea A din anexa XV la regulamentul respectiv,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Valorile forfetare de import prevăzute la articolul 138 din Regulamentul (CE) nr. 1580/2007 se stabilesc în anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la 6 august 2009.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 5 august 2009.

Pentru Comisie

Jean-Luc DEMARTY

Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

---

(1)  JO L 299, 16.11.2007, p. 1.

1

(2)  JO L 350, 31.12.2007, p. 1.

2

---

ANEXĂ

Valorile forfetare de import pentru determinarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Cod NC | Codul țărilor terțe (1) | Valoare forfetară de import |
| 0702 00 00 | MK | 29,6 |
| XS | 22,4 |
| ZZ | 26,0 |
| 0707 00 05 | MK | 23,0 |
| TR | 111,0 |
| ZZ | 67,0 |
| 0709 90 70 | TR | 105,5 |
| ZZ | 105,5 |
| 0805 50 10 | AR | 65,3 |
| UY | 64,9 |
| ZA | 66,2 |
| ZZ | 65,5 |
| 0806 10 10 | EG | 154,0 |
| MA | 134,3 |
| TR | 148,9 |
| ZA | 127,3 |
| ZZ | 141,1 |
| 0808 10 80 | AR | 109,4 |
| BR | 62,0 |
| CL | 83,4 |
| CN | 96,2 |
| NZ | 92,0 |
| US | 93,5 |
| ZA | 80,8 |
| ZZ | 88,2 |
| 0808 20 50 | AR | 79,7 |
| AU | 112,1 |
| CL | 74,1 |
| TR | 143,1 |
| ZA | 88,5 |
| ZZ | 99,5 |
| 0809 20 95 | TR | 309,1 |
| US | 368,0 |
| ZZ | 338,6 |
| 0809 30 | TR | 141,9 |
| ZZ | 141,9 |
| 0809 40 05 | BA | 39,5 |
| IL | 142,4 |
| ZZ | 91,0 |

(EUR/100 kg)

Cod NC

Codul țărilor terțe (1)

Valoare forfetară de import

0702 00 00

MK

29,6

XS

22,4

ZZ

26,0

0707 00 05

MK

23,0

TR

111,0

ZZ

67,0

0709 90 70

TR

105,5

ZZ

105,5

0805 50 10

AR

65,3

UY

64,9

ZA

66,2

ZZ

65,5

0806 10 10

EG

154,0

MA

134,3

TR

148,9

ZA

127,3

ZZ

141,1

0808 10 80

AR

109,4

BR

62,0

CL

83,4

CN

96,2

NZ

92,0

US

93,5

ZA

80,8

ZZ

88,2

0808 20 50

AR

79,7

AU

112,1

CL

74,1

TR

143,1

ZA

88,5

ZZ

99,5

0809 20 95

TR

309,1

US

368,0

ZZ

338,6

0809 30

TR

141,9

ZZ

141,9

0809 40 05

BA

39,5

IL

142,4

ZZ

91,0

---

(1)  Nomenclatorul țărilor, astfel cum este stabilit prin Regulamentul (CE) nr. 1833/2006 al Comisiei (JO L 354, 14.12.2006, p. 19). Codul „ZZ” reprezintă „alte origini”.

---

| 6.8.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 204/3 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 204/3

---

REGULAMENTUL (CE) NR. 707/2009 AL COMISIEI

din 5 august 2009

de modificare a Regulamentului (CE) nr. 184/2005 al Parlamentului European și al Consiliului privind statisticile comunitare ale balanței de plăți, ale comerțului internațional cu servicii și ale investițiilor străine directe, cu privire la actualizarea cerințelor referitoare la date

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 184/2005 al Parlamentului European și al Consiliului din 12 ianuarie 2005 privind statisticile comunitare ale balanței de plăți, ale comerțului internațional cu servicii și ale investițiilor străine directe (1), în special articolul 10,

întrucât:

| (1) | Regulamentul (CE) nr. 184/2005 stabilește un cadru comun pentru realizarea sistematică a statisticilor comunitare privind balanța de plăți, comerțul internațional cu servicii și investițiile străine directe. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (CE) nr. 184/2005 stabilește un cadru comun pentru realizarea sistematică a statisticilor comunitare privind balanța de plăți, comerțul internațional cu servicii și investițiile străine directe.

| (2) | Din cauza evoluțiilor economice și tehnice din domeniul balanței de plăți, este necesară actualizarea periodică a cerințelor referitoare la date și adaptarea nivelului de detaliere prevăzut în Regulamentul (CE) nr. 184/2005. |
| --- | --- |

(2)

Din cauza evoluțiilor economice și tehnice din domeniul balanței de plăți, este necesară actualizarea periodică a cerințelor referitoare la date și adaptarea nivelului de detaliere prevăzut în Regulamentul (CE) nr. 184/2005.

| (3) | Adoptarea Regulamentului (CE) nr. 1161/2005 al Parlamentului European și al Consiliului din 6 iulie 2005 privind întocmirea conturilor nefinanciare trimestriale pe sector instituțional (2) a creat nevoia de statistici suplimentare referitoare la balanța de plăți. |
| --- | --- |

(3)

Adoptarea Regulamentului (CE) nr. 1161/2005 al Parlamentului European și al Consiliului din 6 iulie 2005 privind întocmirea conturilor nefinanciare trimestriale pe sector instituțional (2) a creat nevoia de statistici suplimentare referitoare la balanța de plăți.

| (4) | Pentru a îmbunătăți acuratețea agregatelor pentru venituri și cont curent la nivel comunitar, pentru a asigura coerența între metoda de agregare pentru veniturile din investițiile de portofoliu (cont curent) și fluxurile din investițiile de portofoliu (cont financiar) și pentru a asigura coerența dintre calculele Comisiei Europene (Eurostat) și cele ale Băncii Centrale Europene (BCE), este necesară introducerea unor modificări ale cerințelor referitoare la date din tabelul 1 „Euroindicatorii balanței de plăți” și tabelul 2 „Statisticile trimestriale ale balanței de plăți” din anexa I la Regulamentul (CE) nr. 184/2005. |
| --- | --- |

(4)

Pentru a îmbunătăți acuratețea agregatelor pentru venituri și cont curent la nivel comunitar, pentru a asigura coerența între metoda de agregare pentru veniturile din investițiile de portofoliu (cont curent) și fluxurile din investițiile de portofoliu (cont financiar) și pentru a asigura coerența dintre calculele Comisiei Europene (Eurostat) și cele ale Băncii Centrale Europene (BCE), este necesară introducerea unor modificări ale cerințelor referitoare la date din tabelul 1 „Euroindicatorii balanței de plăți” și tabelul 2 „Statisticile trimestriale ale balanței de plăți” din anexa I la Regulamentul (CE) nr. 184/2005.

| (5) | Aderarea României și a Bulgariei la Uniunea Europeană, precum și adoptarea monedei euro de către Slovenia, Cipru, Malta și Slovacia necesită modificări corespunzătoare ale tabelului 6 „Nivelurile defalcării geografice” din anexa I la Regulamentul (CE) nr. 184/2005. |
| --- | --- |

(5)

Aderarea României și a Bulgariei la Uniunea Europeană, precum și adoptarea monedei euro de către Slovenia, Cipru, Malta și Slovacia necesită modificări corespunzătoare ale tabelului 6 „Nivelurile defalcării geografice” din anexa I la Regulamentul (CE) nr. 184/2005.

| (6) | Ca urmare a adoptării Regulamentului (CE) nr. 1893/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 decembrie 2006 de stabilire a Nomenclatorului statistic al activităților economice NACE a doua revizuire și de modificare a Regulamentului (CEE) nr. 3037/90 al Consiliului, precum și a anumitor regulamente CE privind domenii statistice specifice (3), este necesară adaptarea nivelurilor de detaliere pe activități din tabelul 7 „Nivelurile defalcării pe activități” din anexa I la Regulamentul (CE) nr. 184/2005. |
| --- | --- |

(6)

Ca urmare a adoptării Regulamentului (CE) nr. 1893/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 decembrie 2006 de stabilire a Nomenclatorului statistic al activităților economice NACE a doua revizuire și de modificare a Regulamentului (CEE) nr. 3037/90 al Consiliului, precum și a anumitor regulamente CE privind domenii statistice specifice (3), este necesară adaptarea nivelurilor de detaliere pe activități din tabelul 7 „Nivelurile defalcării pe activități” din anexa I la Regulamentul (CE) nr. 184/2005.

| (7) | Măsurile prevăzute de prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului pentru balanța de plăți instituit prin Regulamentul (CE) nr. 184/2005, |
| --- | --- |

(7)

Măsurile prevăzute de prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului pentru balanța de plăți instituit prin Regulamentul (CE) nr. 184/2005,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Anexa I la Regulamentul (CE) nr. 184/2005 se modifică în conformitate cu anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 5 august 2009.

Pentru Comisie

Joaquín ALMUNIA

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 35, 8.2.2005, p. 23.

1

(2)  JO L 191, 22.7.2005, p. 22.

2

(3)  JO L 393, 30.12.2006, p. 1.

3

---

ANEXĂ

Anexa I la Regulamentul (CE) nr. 184/2005 se modifică după cum urmează:

| 1. | Începând cu prima perioadă de referință din 2009, punctul 1 se înlocuiește cu următorul text:
  „1.   Euroindicatorii balanței de plăți









  BOP EUR
  Euroindicatori | Termen: t + 2 luni (1)

  Periodicitate: trimestrială
  Prima perioadă de referință: primul trimestru din 2009 |
| --- | --- | --- |
| Credit | Debit | Net |
| Cont curent |
| Mărfuri | Extra-UE | Extra-UE | Extra-UE |
| Servicii | Extra-UE | Extra-UE | Extra-UE |
| Venit |
| — | Remunerarea lucrătorilor salariați |

1.

Începând cu prima perioadă de referință din 2009, punctul 1 se înlocuiește cu următorul text:

„1.   Euroindicatorii balanței de plăți

BOP EUR

Euroindicatori

Termen: t + 2 luni (1)

Periodicitate: trimestrială

Prima perioadă de referință: primul trimestru din 2009

Credit

Debit

Net

Cont curent

Mărfuri

Extra-UE

Extra-UE

Extra-UE

Servicii

Extra-UE

Extra-UE

Extra-UE

Venit

—

Remunerarea lucrătorilor salariați

Extra-UE

Extra-UE

Extra-UE

Venituri din investiții

| — | Investiții directe |
| --- | --- |

—

Investiții directe

Extra-UE

Extra-UE

Extra-UE

| — | Investiții de portofoliu |
| --- | --- |

—

Investiții de portofoliu

Extra-UE

Internațional

| — | Alte investiții |
| --- | --- |

—

Alte investiții

Extra-UE

Extra-UE

Extra-UE

Transferuri curente

Extra-UE

Extra-UE

Extra-UE

| 2. | Începând cu prima perioadă de referință din 2009, punctul 2 se înlocuiește cu următorul text:
  „2.   Statisticile trimestriale ale balanței de plăți









  BOP Q
  Date trimestriale | Termen: t + 3 luni
  Periodicitate: trimestrială
  Prima perioadă de referință: primul trimestru din 2009 |
| --- | --- | --- |
| Credit | Debit | Net |
| I. | Cont curent |

2.

Începând cu prima perioadă de referință din 2009, punctul 2 se înlocuiește cu următorul text:

„2.   Statisticile trimestriale ale balanței de plăți

BOP Q

Date trimestriale

Termen: t + 3 luni

Periodicitate: trimestrială

Prima perioadă de referință: primul trimestru din 2009

Credit

Debit

Net

I.

Internațional

Internațional

Internațional

Mărfuri

Nivelul 1

Nivelul 1

Nivelul 1

Servicii

Nivelul 1

Nivelul 1

Nivelul 1

Transporturi

Nivelul 1

Nivelul 1

Nivelul 1

Turism

Nivelul 1

Nivelul 1

Nivelul 1

Servicii de comunicații

Nivelul 1

Nivelul 1

Nivelul 1

Servicii de construcții

Nivelul 1

Nivelul 1

Nivelul 1

Servicii de asigurări

Nivelul 1

Nivelul 1

Nivelul 1

Servicii financiare

Nivelul 1

Nivelul 1

Nivelul 1

Servicii informatice și de informații

Nivelul 1

Nivelul 1

Nivelul 1

Redevențe și drepturi de licență

Nivelul 1

Nivelul 1

Nivelul 1

Alte servicii pentru întreprinderi

Nivelul 1

Nivelul 1

Nivelul 1

Servicii personale, culturale și recreative

Nivelul 1

Nivelul 1

Nivelul 1

Servicii furnizate sau primite de administrațiile publice, neincluse în altă parte

Nivelul 1

Nivelul 1

Nivelul 1

Venit

Internațional

Internațional

Internațional

Remunerarea lucrătorilor salariați

Nivelul 1

Nivelul 1

Nivelul 1

Venituri din investiții

Internațional

Internațional

Internațional

| — | Investiții directe |
| --- | --- |

—

Investiții directe

Nivelul 1

Nivelul 1

Nivelul 1

Venituri din titluri comerciale

(2)

(2)

(2)

Dividende și profituri distribuite

(2)

(2)

(2)

Câștiguri reinvestite și profituri nedistribuite

(2)

(2)

(2)

Venituri din titluri de creanță (dobânzi)

(2)

(2)

(2)

| — | Investiții de portofoliu |
| --- | --- |

—

Investiții de portofoliu

Nivelul 1

Internațional

Venituri din titluri comerciale

(2)

Internațional

Venituri din titluri de creanță (dobânzi)

(2)

Internațional

| — | Alte investiții |
| --- | --- |

—

Alte investiții

Nivelul 1

Nivelul 1

Nivelul 1

Dobânzi conform MBP5 (neajustate pentru SIFIM)

(2)

(2)

(2)

Venituri atribuite asiguraților

(2)

(2)

(2)

Alte categorii

(2)

(2)

(2)

Post memo – venituri

Venituri din dobânzi – dobânzi conform SNA93 (ajustate pentru SIFIM)

(2)

Internațional

Valoarea SIFIM

(2)

(2)

(2)

Venituri din investiții – dobânzi conform BPM5 (neajustate pentru SIFIM)

(2)

Internațional

Venituri din investiții – altele decât dobânzile

(2)

Internațional

Transferuri curente

Nivelul 1

Nivelul 1

Nivelul 1

Administrații publice

(2)

(2)

(2)

Impozite pe produse

(2)

(2)

(2)

Alte impozite pe producție

(2)

(2)

(2)

Subvenții pe produse

(2)

(2)

(2)

Alte subvenții pe producție

(2)

(2)

(2)

Impozite pe venit, patrimoniu etc.

(2)

(2)

(2)

Contribuții sociale

(2)

(2)

(2)

Prestații sociale, altele decât transferurile sociale în natură

(2)

(2)

(2)

Alte transferuri curente ale administrațiilor publice, neincluse în altă parte

(2)

(2)

(2)

Alte sectoare

(2)

(2)

(2)

Remizele lucrătorilor

(2)

(2)

(2)

Alte transferuri private

(2)

(2)

(2)

Impozite pe produse

(2)

(2)

(2)

Alte impozite pe producție

(2)

(2)

(2)

Subvenții pe produse

(2)

(2)

(2)

Alte subvenții pe producție

(2)

(2)

(2)

Impozite pe venit, patrimoniu etc.

(2)

(2)

(2)

Contribuții sociale

(2)

(2)

(2)

Prestații sociale, altele decât transferurile sociale în natură

(2)

(2)

(2)

Prime nete de asigurare generală

(2)

(2)

(2)

Indemnizații de asigurare generală

(2)

(2)

(2)

Alte transferuri curente din alte sectoare, neincluse în altă parte

(2)

(2)

(2)

Ajustare pentru variația participației nete a gospodăriilor la rezervele fondurilor de pensii

(2)

(2)

(2)

| II. | Cont de capital |
| --- | --- |

II.

Nivelul 1

Nivelul 1

Nivelul 1

Transferuri de capital

(2)

(2)

(2)

Impozite pe capital

(2)

(2)

(2)

Subvenții pentru investiții și alte transferuri de capital

(2)

(2)

(2)

Achiziții/cesiuni de active nefinanciare neproduse

(2)

(2)

(2)

Active nete

Pasive nete

Net

| III. | Cont financiar |
| --- | --- |

III.

Investiții directe

Nivelul 1

În străinătate

Nivelul 1

| — | Capital social |
| --- | --- |

—

Capital social

Nivelul 1

| — | Profituri reinvestite |
| --- | --- |

—

Profituri reinvestite

Nivelul 1

| — | Alte tranzacții |
| --- | --- |

—

Alte tranzacții

Nivelul 1

În economia raportoare

Nivelul 1

| — | Capital social |
| --- | --- |

—

Capital social

Nivelul 1

| — | Profituri reinvestite |
| --- | --- |

—

Profituri reinvestite

Nivelul 1

| — | Alte tranzacții |
| --- | --- |

—

Alte tranzacții

Nivelul 1

Investiții de portofoliu

Nivelul 1

Internațional

Produse financiare derivate

Internațional

Alte investiții

Nivelul 1

Nivelul 1

Nivelul 1

Active ale rezervei oficiale

Internațional

| IV. | Erori și omisiuni nete |
| --- | --- |

IV.

Internațional

| 3. | Punctul 6 se modifică după cum urmează:






  (a) | în tabel, coloana „Nivelul 1” se modifică după cum urmează:






  (i) | poziția „D3 UE-25 (Intra-UE-25)” se înlocuiește cu poziția „V1 UE-27 (Intra-UE-27)”; |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Punctul 6 se modifică după cum urmează:

(a)

în tabel, coloana „Nivelul 1” se modifică după cum urmează:

(i)

poziția „D3 UE-25 (Intra-UE-25)” se înlocuiește cu poziția „V1 UE-27 (Intra-UE-27)”;

| (ii) | poziția „D5 Extra-UE-25” se înlocuiește cu poziția „V2 Extra-UE-27”; |
| --- | --- |

(ii)

poziția „D5 Extra-UE-25” se înlocuiește cu poziția „V2 Extra-UE-27”;

| (iii) | poziția „Z8 Extra-UE-25 nealocate” se înlocuiește cu poziția „Z8 Extra-UE-27 nealocate”; |
| --- | --- |

(iii)

poziția „Z8 Extra-UE-25 nealocate” se înlocuiește cu poziția „Z8 Extra-UE-27 nealocate”;

| (b) | în tabel, coloana „Nivelul 2” se modifică după cum urmează:






  (i) | poziția „D3 UE-25 (Intra-UE-25)” se înlocuiește cu poziția „V1 UE-27 (Intra-UE-27)”; |
| --- | --- | --- |

(b)

în tabel, coloana „Nivelul 2” se modifică după cum urmează:

(i)

poziția „D3 UE-25 (Intra-UE-25)” se înlocuiește cu poziția „V1 UE-27 (Intra-UE-27)”;

| (ii) | poziția „D5 Extra-UE-25” se înlocuiește cu poziția „V2 Extra-UE-27”; |
| --- | --- |

(ii)

poziția „D5 Extra-UE-25” se înlocuiește cu poziția „V2 Extra-UE-27”;

| (iii) | poziția „BG Bulgaria” se elimină; |
| --- | --- |

(iii)

poziția „BG Bulgaria” se elimină;

| (iv) | poziția „RO România” se elimină; |
| --- | --- |

(iv)

poziția „RO România” se elimină;

| (v) | poziția „Z8 Extra-UE-25 nealocate” se înlocuiește cu poziția „Z8 Extra-UE-27 nealocate”; |
| --- | --- |

(v)

poziția „Z8 Extra-UE-25 nealocate” se înlocuiește cu poziția „Z8 Extra-UE-27 nealocate”;

| (c) | în tabel, coloana „Nivelul 3” se modifică după cum urmează:






  (i) | poziția „CS Serbia și Muntenegru” se elimină; |
| --- | --- | --- |

(c)

în tabel, coloana „Nivelul 3” se modifică după cum urmează:

(i)

poziția „CS Serbia și Muntenegru” se elimină;

| (ii) | poziția „ME Muntenegru” se introduce după poziția „MD Republica Moldova”; |
| --- | --- |

(ii)

poziția „ME Muntenegru” se introduce după poziția „MD Republica Moldova”;

| (iii) | poziția „RS Serbia” se introduce după poziția „QA Qatar”. |
| --- | --- |

(iii)

poziția „RS Serbia” se introduce după poziția „QA Qatar”.

| 4. | Începând cu transmiterea anuală din 2011, punctul 7 se înlocuiește cu următorul text:
  „7.   Nivelurile detalierii pe activități








  Nivelul 1 | Nivelul 2 | NACE rev. 2 |
| --- | --- | --- | --- |
| | AGRICULTURĂ, SILVICULTURĂ ȘI PESCUIT | Secțiunea A |
| INDUSTRII EXTRACTIVE | INDUSTRII EXTRACTIVE | Secțiunea B |
| | Extracția țițeiului, a gazelor naturale și servicii de sprijinire a industriei extractive | Diviziunile 06, 09 |
| INDUSTRIA PRELUCRĂTOARE | INDUSTRIA PRELUCRĂTOARE | Secțiunea C |
| | Produse alimentare, băuturi și produse din tutun | Diviziunile 10, 11, 12 |
| | TOTAL produse textile și activități de prelucrare a lemnului | Diviziunile 13, 14, 16, 17, 18 |
| | Industria textilă și a confecțiilor | Diviziunile 13, 14 |
| | Prelucrarea lemnului, industria hârtiei, tipărire și reproducere | Diviziunile 16, 17, 18 |
| Rafinare, industria chimică, farmaceutică, a cauciucului și a maselor plastice | TOTAL rafinare, industria chimică, farmaceutică, a cauciucului și a maselor plastice | Diviziunile 19, 20, 21, 22 |
| | Cocs și produse din petrol rafinat | Diviziunea 19 |
| | Industria chimică | Diviziunea 20 |
| | Industria cauciucului și a maselor plastice | Diviziunea 22 |
| | TOTAL metalurgie și fabricarea de mașini și echipamente | Diviziunile 24, 25, 26, 28 |
| | Metale de bază și produse metalice fabricate | Diviziunile 24, 25 |
| Fabricarea de computere, electronice și optice | Fabricarea de computere, electronice și optice | Diviziunea 26 |
| | Mașini și utilaje neincluse în altă parte | Diviziunea 28 |
| Industria automobilistică și fabricarea altor echipamente de transport | TOTAL vehicule și alte echipamente de transport | Diviziunile 29, 30 |
| | Autovehicule, remorci și semiremorci | Diviziunea 29 |
| | Alte echipamente de transport | Diviziunea 30 |
| | TOTAL alte industrii prelucrătoare | Diviziunile 15, 23, 27, 31, 32, 33 |
| FURNIZAREA ENERGIEI ELECTRICE, A GAZELOR NATURALE, A ABURULUI ȘI A AERULUI CONDIȚIONAT | FURNIZAREA ENERGIEI ELECTRICE, A GAZELOR NATURALE, A ABURULUI ȘI A AERULUI CONDIȚIONAT | Secțiunea D |
| DISTRIBUȚIA APEI; LUCRĂRI DE CANALIZARE, ACTIVITĂȚI DE GESTIONARE A DEȘEURILOR ȘI DE DEPOLUARE | DISTRIBUȚIA APEI; LUCRĂRI DE CANALIZARE, ACTIVITĂȚI DE GESTIONARE A DEȘEURILOR ȘI DE DEPOLUARE | Secțiunea E |
| | Captarea, tratarea și distribuția apei | Diviziunea 36 |
| | Lucrări de canalizare, activități de gestionare a deșeurilor și de depoluare | Diviziunile 37, 38, 39 |
| CONSTRUCȚII | CONSTRUCȚII | Secțiunea F |
| TOTAL SERVICII | TOTAL SERVICII | Secțiunile G, H, I, J, K, L, M, N O, P, Q, R, S, T, U |
| COMERȚUL CU RIDICATA ȘI CU AMĂNUNTUL; REPARAREA AUTOVEHICULELOR ȘI A MOTOCICLETELOR | COMERȚUL CU RIDICATA ȘI CU AMĂNUNTUL; REPARAREA AUTOVEHICULELOR ȘI A MOTOCICLETELOR | Secțiunea G |
| | Comerțul cu ridicata și cu amănuntul și repararea autovehiculelor și a motocicletelor | Diviziunea 45 |
| | Comerțul cu ridicata, cu excepția autovehiculelor și a motocicletelor | Diviziunea 46 |
| | Comerțul cu amănuntul, cu excepția autovehiculelor și a motocicletelor | Diviziunea 47 |
| TRANSPORTURI ȘI DEPOZITARE | TRANSPORTURI ȘI DEPOZITARE | Secțiunea H |
| | TOTAL transporturi și depozitare | Diviziunile 49, 50, 51, 52 |
| | Transporturi terestre și transporturi prin conducte | Diviziunea 49 |
| | Transporturi pe apă | Diviziunea 50 |
| | Transporturi aeriene | Diviziunea 51 |
| | Antrepozitare și activități auxiliare de transport | Diviziunea 52 |
| | Activități de poștă și curierat | Diviziunea 53 |
| SERVICII DE CAZARE ȘI ALIMENTAȚIE PUBLICĂ | SERVICII DE CAZARE ȘI ALIMENTAȚIE PUBLICĂ | Secțiunea I |
| INFORMARE ȘI COMUNICAȚII | INFORMARE ȘI COMUNICAȚII | Secțiunea J |
| | Producția de filme artistice, de programe video și de televiziune, alte activități recreative | Diviziunile 59, 60 |
| | Telecomunicații | Diviziunea 61 |
| | Alte activități de informare și comunicare | Diviziunile 58, 62, 63 |
| ACTIVITĂȚI FINANCIARE ȘI DE ASIGURĂRI | ACTIVITĂȚI FINANCIARE ȘI DE ASIGURĂRI | Secțiunea K |
| | Intermediere financiară, cu excepția asigurărilor și a fondurilor de pensii | Diviziunea 64 |
| | Activități ale holdingurilor | Grupa 64.2 |
| | Asigurări, reasigurări și fonduri de pensii, cu excepția asigurărilor sociale obligatorii | Diviziunea 65 |
| | Alte activități financiare | Diviziunea 66 |
| | ACTIVITĂȚI IMOBILIARE | Secțiunea L |
| ACTIVITĂȚI SPECIALIZATE, ȘTIINȚIFICE ȘI TEHNICE | ACTIVITĂȚI SPECIALIZATE, ȘTIINȚIFICE ȘI TEHNICE | Secțiunea M |
| | Activități juridice și de contabilitate | Diviziunea 69 |
| | Activități juridice | Grupa 69.1 |
| | Activități de contabilitate, de ținere a evidențelor contabile și de audit; consultanță fiscală | Grupa 69.2 |
| | Activități din cadrul sediilor sociale; activități de consultanță managerială | Diviziunea 70 |
| | Activități din cadrul sediilor sociale | Grupa 70.1 |
| | Activități de consultanță managerială | Grupa 70.2 |
| | Activități de arhitectură și inginerie; testare și analiză tehnică | Diviziunea 71 |
| Cercetare și dezvoltare științifică | Cercetare și dezvoltare științifică | Diviziunea 72 |
| | Publicitate și cercetare de piață | Diviziunea 73 |
| | Publicitate | Grupa 73.1 |
| | Cercetare a pieței și sondare a opiniei publice | Grupa 73.2 |
| | Alte activități specializate, științifice și tehnice, activități veterinare | Diviziunile 74, 75 |
| | ACTIVITĂȚI ADMINISTRATIVE ȘI ALE SERVICIILOR DE ASISTENȚĂ | Secțiunea N |
| | Activități de închiriere și leasing | Diviziunea 77 |
| | Alte activități administrative și ale serviciilor de asistență | Diviziunile 78, 79, 80, 81, 82 |
| | EDUCAȚIE | Secțiunea P |
| | ACTIVITĂȚI PRIVIND SĂNĂTATEA UMANĂ ȘI ASISTENȚA SOCIALĂ | Secțiunea Q |
| ARTE, DIVERTISMENT ȘI ACTIVITĂȚI RECREATIVE | ARTE, DIVERTISMENT ȘI ACTIVITĂȚI RECREATIVE | Secțiunea R |
| | Activități creative, artistice și de divertisment | Diviziunea 90 |
| | Activități ale bibliotecilor, arhivelor, muzeelor și alte activități culturale | Diviziunea 91 |
| | Activități sportive și alte activități recreative; jocuri de noroc și pariuri | Diviziunile 92, 93 |
| | ALTE ACTIVITĂȚI DE SERVICII | Secțiunea S |
| | Activități ale organizațiilor asociative | Diviziunea 94 |
| | Repararea computerelor și a bunurilor personale și de uz casnic, alte activități de servicii personale | Diviziunile 95, 96 |
| | Nealocate | |
| | Achiziții private și vânzări de bunuri imobiliare” | |

4.

Începând cu transmiterea anuală din 2011, punctul 7 se înlocuiește cu următorul text:

„7.   Nivelurile detalierii pe activități

Nivelul 1

Nivelul 2

NACE rev. 2

AGRICULTURĂ, SILVICULTURĂ ȘI PESCUIT

Secțiunea A

INDUSTRII EXTRACTIVE

INDUSTRII EXTRACTIVE

Secțiunea B

Extracția țițeiului, a gazelor naturale și servicii de sprijinire a industriei extractive

Diviziunile 06, 09

INDUSTRIA PRELUCRĂTOARE

INDUSTRIA PRELUCRĂTOARE

Secțiunea C

Produse alimentare, băuturi și produse din tutun

Diviziunile 10, 11, 12

TOTAL produse textile și activități de prelucrare a lemnului

Diviziunile 13, 14, 16, 17, 18

Industria textilă și a confecțiilor

Diviziunile 13, 14

Prelucrarea lemnului, industria hârtiei, tipărire și reproducere

Diviziunile 16, 17, 18

Rafinare, industria chimică, farmaceutică, a cauciucului și a maselor plastice

TOTAL rafinare, industria chimică, farmaceutică, a cauciucului și a maselor plastice

Diviziunile 19, 20, 21, 22

Cocs și produse din petrol rafinat

Diviziunea 19

Industria chimică

Diviziunea 20

Industria cauciucului și a maselor plastice

Diviziunea 22

TOTAL metalurgie și fabricarea de mașini și echipamente

Diviziunile 24, 25, 26, 28

Metale de bază și produse metalice fabricate

Diviziunile 24, 25

Fabricarea de computere, electronice și optice

Fabricarea de computere, electronice și optice

Diviziunea 26

Mașini și utilaje neincluse în altă parte

Diviziunea 28

Industria automobilistică și fabricarea altor echipamente de transport

TOTAL vehicule și alte echipamente de transport

Diviziunile 29, 30

Autovehicule, remorci și semiremorci

Diviziunea 29

Alte echipamente de transport

Diviziunea 30

TOTAL alte industrii prelucrătoare

Diviziunile 15, 23, 27, 31, 32, 33

FURNIZAREA ENERGIEI ELECTRICE, A GAZELOR NATURALE, A ABURULUI ȘI A AERULUI CONDIȚIONAT

FURNIZAREA ENERGIEI ELECTRICE, A GAZELOR NATURALE, A ABURULUI ȘI A AERULUI CONDIȚIONAT

Secțiunea D

DISTRIBUȚIA APEI; LUCRĂRI DE CANALIZARE, ACTIVITĂȚI DE GESTIONARE A DEȘEURILOR ȘI DE DEPOLUARE

DISTRIBUȚIA APEI; LUCRĂRI DE CANALIZARE, ACTIVITĂȚI DE GESTIONARE A DEȘEURILOR ȘI DE DEPOLUARE

Secțiunea E

Captarea, tratarea și distribuția apei

Diviziunea 36

Lucrări de canalizare, activități de gestionare a deșeurilor și de depoluare

Diviziunile 37, 38, 39

CONSTRUCȚII

CONSTRUCȚII

Secțiunea F

TOTAL SERVICII

TOTAL SERVICII

Secțiunile G, H, I, J, K, L, M, N O, P, Q, R, S, T, U

COMERȚUL CU RIDICATA ȘI CU AMĂNUNTUL; REPARAREA AUTOVEHICULELOR ȘI A MOTOCICLETELOR

COMERȚUL CU RIDICATA ȘI CU AMĂNUNTUL; REPARAREA AUTOVEHICULELOR ȘI A MOTOCICLETELOR

Secțiunea G

Comerțul cu ridicata și cu amănuntul și repararea autovehiculelor și a motocicletelor

Diviziunea 45

Comerțul cu ridicata, cu excepția autovehiculelor și a motocicletelor

Diviziunea 46

Comerțul cu amănuntul, cu excepția autovehiculelor și a motocicletelor

Diviziunea 47

TRANSPORTURI ȘI DEPOZITARE

TRANSPORTURI ȘI DEPOZITARE

Secțiunea H

TOTAL transporturi și depozitare

Diviziunile 49, 50, 51, 52

Transporturi terestre și transporturi prin conducte

Diviziunea 49

Transporturi pe apă

Diviziunea 50

Transporturi aeriene

Diviziunea 51

Antrepozitare și activități auxiliare de transport

Diviziunea 52

Activități de poștă și curierat

Diviziunea 53

SERVICII DE CAZARE ȘI ALIMENTAȚIE PUBLICĂ

SERVICII DE CAZARE ȘI ALIMENTAȚIE PUBLICĂ

Secțiunea I

INFORMARE ȘI COMUNICAȚII

INFORMARE ȘI COMUNICAȚII

Secțiunea J

Producția de filme artistice, de programe video și de televiziune, alte activități recreative

Diviziunile 59, 60

Telecomunicații

Diviziunea 61

Alte activități de informare și comunicare

Diviziunile 58, 62, 63

ACTIVITĂȚI FINANCIARE ȘI DE ASIGURĂRI

ACTIVITĂȚI FINANCIARE ȘI DE ASIGURĂRI

Secțiunea K

Intermediere financiară, cu excepția asigurărilor și a fondurilor de pensii

Diviziunea 64

Activități ale holdingurilor

Grupa 64.2

Asigurări, reasigurări și fonduri de pensii, cu excepția asigurărilor sociale obligatorii

Diviziunea 65

Alte activități financiare

Diviziunea 66

ACTIVITĂȚI IMOBILIARE

Secțiunea L

ACTIVITĂȚI SPECIALIZATE, ȘTIINȚIFICE ȘI TEHNICE

ACTIVITĂȚI SPECIALIZATE, ȘTIINȚIFICE ȘI TEHNICE

Secțiunea M

Activități juridice și de contabilitate

Diviziunea 69

Activități juridice

Grupa 69.1

Activități de contabilitate, de ținere a evidențelor contabile și de audit; consultanță fiscală

Grupa 69.2

Activități din cadrul sediilor sociale; activități de consultanță managerială

Diviziunea 70

Activități din cadrul sediilor sociale

Grupa 70.1

Activități de consultanță managerială

Grupa 70.2

Activități de arhitectură și inginerie; testare și analiză tehnică

Diviziunea 71

Cercetare și dezvoltare științifică

Cercetare și dezvoltare științifică

Diviziunea 72

Publicitate și cercetare de piață

Diviziunea 73

Publicitate

Grupa 73.1

Cercetare a pieței și sondare a opiniei publice

Grupa 73.2

Alte activități specializate, științifice și tehnice, activități veterinare

Diviziunile 74, 75

ACTIVITĂȚI ADMINISTRATIVE ȘI ALE SERVICIILOR DE ASISTENȚĂ

Secțiunea N

Activități de închiriere și leasing

Diviziunea 77

Alte activități administrative și ale serviciilor de asistență

Diviziunile 78, 79, 80, 81, 82

EDUCAȚIE

Secțiunea P

ACTIVITĂȚI PRIVIND SĂNĂTATEA UMANĂ ȘI ASISTENȚA SOCIALĂ

Secțiunea Q

ARTE, DIVERTISMENT ȘI ACTIVITĂȚI RECREATIVE

ARTE, DIVERTISMENT ȘI ACTIVITĂȚI RECREATIVE

Secțiunea R

Activități creative, artistice și de divertisment

Diviziunea 90

Activități ale bibliotecilor, arhivelor, muzeelor și alte activități culturale

Diviziunea 91

Activități sportive și alte activități recreative; jocuri de noroc și pariuri

Diviziunile 92, 93

ALTE ACTIVITĂȚI DE SERVICII

Secțiunea S

Activități ale organizațiilor asociative

Diviziunea 94

Repararea computerelor și a bunurilor personale și de uz casnic, alte activități de servicii personale

Diviziunile 95, 96

Nealocate

Achiziții private și vânzări de bunuri imobiliare”

---

(1)

| t | = | perioada de referință (an sau trimestru).” |
| --- | --- | --- |

t

=

perioada de referință (an sau trimestru).”

(2)  Internațional, Intra-UE, Extra-UE, În interiorul zonei euro, În afara zonei euro, Instituții UE.”

---

| 6.8.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 204/11 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 204/11

---

REGULAMENTUL (CE) NR. 708/2009 AL COMISIEI

din 5 august 2009

de derogare de la Regulamentul (CEE) nr. 1915/83 în ceea ce privește perioada de înaintare a fișelor exploatației pentru exercițiul contabil 2008 prin agenția de legătură din Italia

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul nr. 79/65/CEE al Consiliului din 15 iunie 1965 de creare a unei rețele de colectare de date contabile agricole privind veniturile și activitatea economică a exploatațiilor agricole în Comunitatea Economică Europeană (1), în special articolul 6 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | În conformitate cu articolul 3 al treilea paragraf din Regulamentul (CEE) nr. 1915/83 al Comisiei din 13 iulie 1983 privind anumite norme de aplicare referitoare la evidența contabilă în scopul stabilirii veniturilor exploatațiilor agricole (2), începând cu exercițiul contabil 2005 agenția de legătură va înainta Comisiei toate fișele exploatației în termen de maximum 12 luni de la încheierea exercițiului contabil respectiv. |
| --- | --- |

(1)

În conformitate cu articolul 3 al treilea paragraf din Regulamentul (CEE) nr. 1915/83 al Comisiei din 13 iulie 1983 privind anumite norme de aplicare referitoare la evidența contabilă în scopul stabilirii veniturilor exploatațiilor agricole (2), începând cu exercițiul contabil 2005 agenția de legătură va înainta Comisiei toate fișele exploatației în termen de maximum 12 luni de la încheierea exercițiului contabil respectiv.

| (2) | Este necesar, ca măsură excepțională pentru exercițiul contabil 2008, să se acorde Italiei o perioadă mai lungă pentru prezentarea datelor, pentru a permite acestui stat membru să încheie procesul de înnoire a sistemului informatic utilizat la prelucrarea datelor contabile culese în scopul stabilirii veniturilor exploatațiilor agricole. |
| --- | --- |

(2)

Este necesar, ca măsură excepțională pentru exercițiul contabil 2008, să se acorde Italiei o perioadă mai lungă pentru prezentarea datelor, pentru a permite acestui stat membru să încheie procesul de înnoire a sistemului informatic utilizat la prelucrarea datelor contabile culese în scopul stabilirii veniturilor exploatațiilor agricole.

| (3) | Măsurile prevăzute de prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului comunitar pentru rețeaua de date contabile agricole, |
| --- | --- |

(3)

Măsurile prevăzute de prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului comunitar pentru rețeaua de date contabile agricole,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Prin derogare de la articolul 3 al treilea paragraf din Regulamentul (CEE) nr. 1915/83, pentru exercițiul contabil 2008, agenția de legătură din Italia înaintează Comisiei fișele exploatației în termen de maximum 15 luni de la încheierea exercițiului contabil respectiv.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în a șaptea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 5 august 2009.

Pentru Comisie

Mariann FISCHER BOEL

Membru al Comisiei

---

(1)  JO 109, 23.6.1965, p. 1859/65.

1

(2)  JO L 190, 14.7.1983, p. 25.

2

---

| 6.8.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 204/12 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 204/12

---

REGULAMENTUL (CE) NR. 709/2009 AL COMISIEI

din 5 august 2009

de modificare a Regulamentului (CE) nr. 43/2009 al Consiliului în ceea ce privește limitele de captură pentru merluciul norvegian în zonele ICES IIIa și în apele comunitare din zonele ICES IIa și IV

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 43/2009 al Consiliului din 16 ianuarie 2009 de stabilire, pentru 2009, a posibilităților de pescuit și a condițiilor conexe pentru anumite stocuri de pește și grupe de stocuri de pește, aplicabile în apele comunitare și, pentru navele comunitare, în apele în care sunt necesare limitări ale capturilor (1), în special articolul 5 alineatul (5),

întrucât:

| (1) | Limitele provizorii de captură pentru stocul de merluciu norvegian în zona ICES IIIa și în apele comunitare din zonele ICES IIa și IV sunt stabilite în anexa IA la Regulamentul (CE) nr. 43/2009. |
| --- | --- |

(1)

Limitele provizorii de captură pentru stocul de merluciu norvegian în zona ICES IIIa și în apele comunitare din zonele ICES IIa și IV sunt stabilite în anexa IA la Regulamentul (CE) nr. 43/2009.

| (2) | În temeiul articolului 5 alineatul (5) din regulamentul menționat, Comisia poate revizui aceste limite de captură pe baza informațiilor științifice colectate în prima jumătate a anului 2009. |
| --- | --- |

(2)

În temeiul articolului 5 alineatul (5) din regulamentul menționat, Comisia poate revizui aceste limite de captură pe baza informațiilor științifice colectate în prima jumătate a anului 2009.

| (3) | Ținând seama de informațiile colectate în prima jumătate a anului 2009, trebuie fixate limitele finale de captură pentru merluciul norvegian în zonele respective. |
| --- | --- |

(3)

Ținând seama de informațiile colectate în prima jumătate a anului 2009, trebuie fixate limitele finale de captură pentru merluciul norvegian în zonele respective.

| (4) | Conform avizului Comitetului științific, tehnic și economic pentru pescuit, în 2009, capturile de până la 157 000 de tone în zona ICES IIIa și în apele comunitare din zonele ICES IIa și IV ar corespunde unei mortalități prin pescuit de 0,6 și ar putea menține stocul respectiv peste limitele de precauție. |
| --- | --- |

(4)

Conform avizului Comitetului științific, tehnic și economic pentru pescuit, în 2009, capturile de până la 157 000 de tone în zona ICES IIIa și în apele comunitare din zonele ICES IIa și IV ar corespunde unei mortalități prin pescuit de 0,6 și ar putea menține stocul respectiv peste limitele de precauție.

| (5) | Merluciul norvegian reprezintă un stoc din Marea Nordului exploatat împreună cu Norvegia, dar pe care cele două părți nu îl administrează în comun la ora actuală. Măsurile prevăzute de prezentul regulament trebuie să fie conforme cu consultările purtate cu Norvegia, în temeiul prevederilor din procesul-verbal convenit al concluziilor consultărilor privind pescuitul dintre Comunitatea Europeană și Norvegia de la 10 decembrie 2008. |
| --- | --- |

(5)

Merluciul norvegian reprezintă un stoc din Marea Nordului exploatat împreună cu Norvegia, dar pe care cele două părți nu îl administrează în comun la ora actuală. Măsurile prevăzute de prezentul regulament trebuie să fie conforme cu consultările purtate cu Norvegia, în temeiul prevederilor din procesul-verbal convenit al concluziilor consultărilor privind pescuitul dintre Comunitatea Europeană și Norvegia de la 10 decembrie 2008.

| (6) | Prin urmare, se impune ca partea care îi revine Comunității din capturile totale admisibile (TAC) de merluciu norvegian în zona ICES IIIa și în apele comunitare din zonele ICES IIa și IV să se stabilească la 75 % din 157 000 de tone. |
| --- | --- |

(6)

Prin urmare, se impune ca partea care îi revine Comunității din capturile totale admisibile (TAC) de merluciu norvegian în zona ICES IIIa și în apele comunitare din zonele ICES IIa și IV să se stabilească la 75 % din 157 000 de tone.

| (7) | În temeiul articolului 5 alineatul (7) din Regulamentul (CE) nr. 43/2009, limitele de captură pentru stocul de merlan din zona ICES IIIa, pentru stocul de merlan din zona ICES IV și din apele comunitare din zona ICES IIa, pentru stocul de eglefin din zona ICES IIIa și din apele comunitare din zonele ICES IIIb, IIIc și IIId, precum și pentru stocul de eglefin din zona ICES IV și din apele comunitare din zona ICES IIa pot fi revizuite de Comisie ca urmare a revizuirii limitelor de captură pentru stocul de merluciu norvegian, pentru a se lua în considerare capturile secundare industriale din aceste stocuri în cadrul pescuitului de merluciu norvegian. Totuși, această revizuire ar avea drept rezultat diminuarea cantităților de eglefin și de merlan debarcate în vederea consumului uman și o creștere a cantităților debarcate în scopuri industriale. Prin urmare, este preferabil ca limitele de captură pentru aceste stocuri să rămână neschimbate și să înceteze pescuitul de merluciu norvegian de îndată ce sunt atinse nivelurile capturilor secundare de eglefin și de merlan care corespund estimărilor actuale. |
| --- | --- |

(7)

În temeiul articolului 5 alineatul (7) din Regulamentul (CE) nr. 43/2009, limitele de captură pentru stocul de merlan din zona ICES IIIa, pentru stocul de merlan din zona ICES IV și din apele comunitare din zona ICES IIa, pentru stocul de eglefin din zona ICES IIIa și din apele comunitare din zonele ICES IIIb, IIIc și IIId, precum și pentru stocul de eglefin din zona ICES IV și din apele comunitare din zona ICES IIa pot fi revizuite de Comisie ca urmare a revizuirii limitelor de captură pentru stocul de merluciu norvegian, pentru a se lua în considerare capturile secundare industriale din aceste stocuri în cadrul pescuitului de merluciu norvegian. Totuși, această revizuire ar avea drept rezultat diminuarea cantităților de eglefin și de merlan debarcate în vederea consumului uman și o creștere a cantităților debarcate în scopuri industriale. Prin urmare, este preferabil ca limitele de captură pentru aceste stocuri să rămână neschimbate și să înceteze pescuitul de merluciu norvegian de îndată ce sunt atinse nivelurile capturilor secundare de eglefin și de merlan care corespund estimărilor actuale.

| (8) | Limitele de captură pentru stocurile de merlan și eglefin din zona ICES IIIa și din apele comunitare din zonele ICES IIIb, IIIc și IIId ar trebui să rămână neschimbate pentru restul anului 2009 și din cauza pescuitului limitat de merluciu norvegian în aceste zone, precum și a absenței unor noi estimări în ceea ce privește capturile secundare de eglefin și merlan aferente altor activități de pescuit industrial desfășurate în respectivele zone. |
| --- | --- |

(8)

Limitele de captură pentru stocurile de merlan și eglefin din zona ICES IIIa și din apele comunitare din zonele ICES IIIb, IIIc și IIId ar trebui să rămână neschimbate pentru restul anului 2009 și din cauza pescuitului limitat de merluciu norvegian în aceste zone, precum și a absenței unor noi estimări în ceea ce privește capturile secundare de eglefin și merlan aferente altor activități de pescuit industrial desfășurate în respectivele zone.

| (9) | Merluciul norvegian este o specie cu durată scurtă de viață. În consecință, se recomandă implementarea noilor niveluri ale limitelor de captură în cel mai scurt timp posibil, pentru a se asigura continuarea desfășurării activităților de pescuit. |
| --- | --- |

(9)

Merluciul norvegian este o specie cu durată scurtă de viață. În consecință, se recomandă implementarea noilor niveluri ale limitelor de captură în cel mai scurt timp posibil, pentru a se asigura continuarea desfășurării activităților de pescuit.

| (10) | Prin urmare, anexa IA la Regulamentul (CE) nr. 43/2009 trebuie modificată în consecință. |
| --- | --- |

(10)

Prin urmare, anexa IA la Regulamentul (CE) nr. 43/2009 trebuie modificată în consecință.

| (11) | Măsurile prevăzute de prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului pentru pescuit și acvacultură, |
| --- | --- |

(11)

Măsurile prevăzute de prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului pentru pescuit și acvacultură,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Anexa IA la Regulamentul (CE) nr. 43/2009 se modifică în conformitate cu anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 5 august 2009.

Pentru Comisie

Joe BORG

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 22, 26.1.2009, p. 1.

1

---

ANEXĂ

În anexa IA la Regulamentul (CE) nr. 43/2009, rubrica privind stocul de merluciu norvegian din zona ICES IIIa și din apele comunitare din zonele ICES IIa și IV se înlocuiește cu următorul text:

| „Specia | : | Merluciu norvegian

  Trisopterus esmarki |
| --- | --- | --- |

„Specia

:

Merluciu norvegian

Trisopterus esmarki

| Zona | : | IIIa; apele comunitare din zonele IIa și IV
  NOP/2A3A4. |
| --- | --- | --- |

Zona

:

IIIa; apele comunitare din zonele IIa și IV

NOP/2A3A4.

Danemarca

116 642 (1)

TAC analitică.

Nu se aplică articolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 847/96.

Nu se aplică articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 847/96.

Se aplică articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 847/96.

Germania

22 (1)
   (2)

Țările de Jos

86 (1)
   (2)

CE

116 750

Norvegia

1 000 (3)

TAC

Nu se aplică

---

(1)  Cota poate fi pescuită doar în condițiile în care capturile secundare de merlan din zona ICES IIIa, din zona ICES IV și din apele comunitare din zona ICES IIa, de eglefin din zona ICES IIIa și din apele comunitare din zonele ICES IIIb, IIIc și IIId, precum și din zona ICES IV și din apele comunitare din zona ICES IIa rămân sub nivelul estimărilor capturilor secundare industriale care figurează în notele de subsol ale tabelelor cu limitele de captură pentru stocurile respective.

1

(2)  Cota poate fi pescuită numai în apele comunitare din zonele ICES IIa, IIIa și IV.

2

(3)  Această cotă poate fi pescuită numai în zonele ICES IV și VIa la nord de 56°30′ N.”

3

---

| 6.8.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 204/15 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 204/15

---

REGULAMENTUL (CE) NR. 710/2009 AL COMISIEI

din 5 august 2009

de modificare a Regulamentului (CE) nr. 889/2008 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 834/2007 al Consiliului în ceea ce privește stabilirea de norme detaliate privind producția ecologică de animale de acvacultură și de alge marine

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 834/2007 al Consiliului din 28 iunie 2007 privind producția ecologică și etichetarea produselor ecologice, precum și de abrogare a Regulamentului (CEE) nr. 2092/91 (1), în special articolul 11, articolul 13 alineatul (3), articolul 15 alineatul (2), articolul 16 alineatul (1) și alineatul (3) literele (a) și (c), articolul 17 alineatul (2), articolul 18 alineatul (5), articolul 19 alineatul (3) paragraful al doilea, articolul 22 alineatul (1), articolul 28 alineatul (6), articolul 38 literele (a), (b), (c) și articolul 40,

întrucât:

| (1) | Regulamentul (CE) nr. 834/2007, în special Titlul III stabilește cerințe de bază în ceea ce privește producția de animale de acvacultură și de alge marine. Este necesar să se prevadă norme detaliate pentru aplicarea acestor cerințe, prin modificarea Regulamentului (CE) nr. 889/2008 al Comisiei (2), care stabilește norme detaliate de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 834/2007. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (CE) nr. 834/2007, în special Titlul III stabilește cerințe de bază în ceea ce privește producția de animale de acvacultură și de alge marine. Este necesar să se prevadă norme detaliate pentru aplicarea acestor cerințe, prin modificarea Regulamentului (CE) nr. 889/2008 al Comisiei (2), care stabilește norme detaliate de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 834/2007.

| (2) | Comunicarea Comisiei către Consiliu și Parlamentul European privind o strategie pentru dezvoltarea durabilă a acvaculturii europene (3) prezintă o perspectivă a dezvoltării acestui sector pe o perioadă de zece ani capabilă să asigure activități stabile în zonele rurale și de coastă oferind soluții alternative pentru domeniul pescuitului în ceea ce privește produsele și ocuparea forței de muncă. Comunicarea a pus în evidență potențialul producției acvicole ecologice și necesitatea elaborării unor norme și criterii. |
| --- | --- |

(2)

Comunicarea Comisiei către Consiliu și Parlamentul European privind o strategie pentru dezvoltarea durabilă a acvaculturii europene (3) prezintă o perspectivă a dezvoltării acestui sector pe o perioadă de zece ani capabilă să asigure activități stabile în zonele rurale și de coastă oferind soluții alternative pentru domeniul pescuitului în ceea ce privește produsele și ocuparea forței de muncă. Comunicarea a pus în evidență potențialul producției acvicole ecologice și necesitatea elaborării unor norme și criterii.

| (3) | Pentru a asigura o înțelegere coerentă, este necesară completarea și corectarea definițiilor prevăzute la articolul 2 din Regulamentul (CE) nr. 889/2008 pentru a se evita ambiguitățile și pentru a garanta aplicarea uniformă a normelor privind producția ecologică de animale de acvacultură și de alge marine. |
| --- | --- |

(3)

Pentru a asigura o înțelegere coerentă, este necesară completarea și corectarea definițiilor prevăzute la articolul 2 din Regulamentul (CE) nr. 889/2008 pentru a se evita ambiguitățile și pentru a garanta aplicarea uniformă a normelor privind producția ecologică de animale de acvacultură și de alge marine.

| (4) | Zona acvatică de creștere a algelor marine ecologice și a animalelor de acvacultură ecologice este extrem de importantă pentru obținerea de produse sigure și de înaltă calitate cu impact minim asupra mediului acvatic. Legislația comunitară privind calitatea apelor și contaminanții din alimente, și anume Directiva 2000/60/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 octombrie 2000 de stabilire a unui cadru de politică comunitară în domeniul apei (4), Directiva 2008/56/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 17 iunie 2008 de instituire a unui cadru de acțiune comunitară în domeniul politicii privind mediul marin (Directiva-cadru „Strategia pentru mediul marin”) (5), Regulamentul (CE) nr. 1881/2006 al Comisiei din 19 decembrie 2006 de stabilire a nivelurilor maxime pentru anumiți contaminanți din produsele alimentare (6), precum și Regulamentele (CE) nr. 852/2004 (7), (CE) nr. 853/2004 (8) și (CE) nr. 854/2004 ale Parlamentului European și ale Consiliului (9) prevăd obiective de mediu pentru apă și asigură calitatea foarte bună a alimentelor. Este, prin urmare, necesar să se elaboreze un plan de gestionare durabilă pentru producția de alge marine și de animale de acvacultură care să prevadă măsuri specifice, de exemplu reducerea deșeurilor. |
| --- | --- |

(4)

Zona acvatică de creștere a algelor marine ecologice și a animalelor de acvacultură ecologice este extrem de importantă pentru obținerea de produse sigure și de înaltă calitate cu impact minim asupra mediului acvatic. Legislația comunitară privind calitatea apelor și contaminanții din alimente, și anume Directiva 2000/60/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 octombrie 2000 de stabilire a unui cadru de politică comunitară în domeniul apei (4), Directiva 2008/56/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 17 iunie 2008 de instituire a unui cadru de acțiune comunitară în domeniul politicii privind mediul marin (Directiva-cadru „Strategia pentru mediul marin”) (5), Regulamentul (CE) nr. 1881/2006 al Comisiei din 19 decembrie 2006 de stabilire a nivelurilor maxime pentru anumiți contaminanți din produsele alimentare (6), precum și Regulamentele (CE) nr. 852/2004 (7), (CE) nr. 853/2004 (8) și (CE) nr. 854/2004 ale Parlamentului European și ale Consiliului (9) prevăd obiective de mediu pentru apă și asigură calitatea foarte bună a alimentelor. Este, prin urmare, necesar să se elaboreze un plan de gestionare durabilă pentru producția de alge marine și de animale de acvacultură care să prevadă măsuri specifice, de exemplu reducerea deșeurilor.

| (5) | Directiva 85/337/CEE a Consiliului din 27 iunie 1985 privind evaluarea efectelor anumitor proiecte publice și private asupra mediului (10), Directiva 92/43/CEE a Consiliului din 21 mai 1992 privind conservarea habitatelor naturale și a speciilor de faună și floră sălbatică (11) și Directiva 79/409/CEE a Consiliului din 2 aprilie 1979 privind conservarea păsărilor sălbatice (12) trebuie să asigure interacțiunea corectă cu mediul înconjurător ținând seama de impactul acestor activități asupra obiectivelor de mediu privind apa stabilite în conformitate cu Directivele 2000/60/CE și 2008/56/CE. Este necesar să se prevadă elaborarea unei evaluări de mediu privind adaptarea optimă la mediul înconjurător și atenuarea posibilelor efecte negative. Trebuie avut în vedere că astfel de evaluări trebuie să garanteze faptul că producția ecologică de alge marine și animale de acvacultură, o activitate relativ nouă comparativ cu agricultura ecologică, este nu doar acceptabilă din punct de vedere ecologic, ci este, în raport cu alte opțiuni, preponderent coerentă cu interesele publice în sens mai larg, adecvată și sustenabilă din punctul de vedere al mediului. |
| --- | --- |

(5)

Directiva 85/337/CEE a Consiliului din 27 iunie 1985 privind evaluarea efectelor anumitor proiecte publice și private asupra mediului (10), Directiva 92/43/CEE a Consiliului din 21 mai 1992 privind conservarea habitatelor naturale și a speciilor de faună și floră sălbatică (11) și Directiva 79/409/CEE a Consiliului din 2 aprilie 1979 privind conservarea păsărilor sălbatice (12) trebuie să asigure interacțiunea corectă cu mediul înconjurător ținând seama de impactul acestor activități asupra obiectivelor de mediu privind apa stabilite în conformitate cu Directivele 2000/60/CE și 2008/56/CE. Este necesar să se prevadă elaborarea unei evaluări de mediu privind adaptarea optimă la mediul înconjurător și atenuarea posibilelor efecte negative. Trebuie avut în vedere că astfel de evaluări trebuie să garanteze faptul că producția ecologică de alge marine și animale de acvacultură, o activitate relativ nouă comparativ cu agricultura ecologică, este nu doar acceptabilă din punct de vedere ecologic, ci este, în raport cu alte opțiuni, preponderent coerentă cu interesele publice în sens mai larg, adecvată și sustenabilă din punctul de vedere al mediului.

| (6) | Având în vedere că apa este un mediu specific solubil, este necesar ca unitățile de producție ecologică să fie separate corespunzător de unitățile de producție acvicolă neecologică; trebuie stabilite măsuri corespunzătoare în vederea acestei separări. Dată fiind diversitatea situațiilor din Comunitate în ceea ce privește atât mediile de apă dulce, cât și cele marine, este preferabil ca distanțele de separare adecvate să fie stabilite la nivelul statelor membre, acestea fiind cele mai în măsură să gestioneze acest aspect, având în vedere caracterul eterogen al mediilor acvatice. |
| --- | --- |

(6)

Având în vedere că apa este un mediu specific solubil, este necesar ca unitățile de producție ecologică să fie separate corespunzător de unitățile de producție acvicolă neecologică; trebuie stabilite măsuri corespunzătoare în vederea acestei separări. Dată fiind diversitatea situațiilor din Comunitate în ceea ce privește atât mediile de apă dulce, cât și cele marine, este preferabil ca distanțele de separare adecvate să fie stabilite la nivelul statelor membre, acestea fiind cele mai în măsură să gestioneze acest aspect, având în vedere caracterul eterogen al mediilor acvatice.

| (7) | Cultivarea algelor marine poate avea un efect benefic în anumite privințe, de exemplu eliminarea nutrienților și poate facilita policultura. Este necesar să se evite practicarea recoltelor foarte intensive în cazul fondurilor de alge marine sălbatice pentru a permite regenerarea acestora și pentru ca producția să nu aibă un impact semnificativ asupra stării mediului acvatic. |
| --- | --- |

(7)

Cultivarea algelor marine poate avea un efect benefic în anumite privințe, de exemplu eliminarea nutrienților și poate facilita policultura. Este necesar să se evite practicarea recoltelor foarte intensive în cazul fondurilor de alge marine sălbatice pentru a permite regenerarea acestora și pentru ca producția să nu aibă un impact semnificativ asupra stării mediului acvatic.

| (8) | Statele membre se confruntă cu deficite în creștere în ceea ce privește aprovizionarea cu culturi probiotice ecologice. În același timp, importurile de furaje proteice ecologice sunt insuficiente pentru a face față cererii. Suprafața totală de cultivare a culturilor probiotice ecologice nu este îndeajuns de mare pentru a satisface cererea de proteine ecologice; prin urmare, este necesar să se autorizeze, cu anumite condiții, utilizarea ca hrană a furajelor proteice provenind de pe parcele aflate în primul an de conversie. |
| --- | --- |

(8)

Statele membre se confruntă cu deficite în creștere în ceea ce privește aprovizionarea cu culturi probiotice ecologice. În același timp, importurile de furaje proteice ecologice sunt insuficiente pentru a face față cererii. Suprafața totală de cultivare a culturilor probiotice ecologice nu este îndeajuns de mare pentru a satisface cererea de proteine ecologice; prin urmare, este necesar să se autorizeze, cu anumite condiții, utilizarea ca hrană a furajelor proteice provenind de pe parcele aflate în primul an de conversie.

| (9) | Având în vedere că producția ecologică de animale de acvacultură se află într-o etapă de început, nu sunt disponibile suficiente cantități de genitori de origine ecologică. Este necesar să se prevadă introducerea, în anumite condiții, de genitori și de exemplare tinere neecologice. |
| --- | --- |

(9)

Având în vedere că producția ecologică de animale de acvacultură se află într-o etapă de început, nu sunt disponibile suficiente cantități de genitori de origine ecologică. Este necesar să se prevadă introducerea, în anumite condiții, de genitori și de exemplare tinere neecologice.

| (10) | Producția ecologică de animale de acvacultură trebuie să garanteze că sunt satisfăcute nevoile specifice ale animalelor în funcție de specie. În acest sens, practicile de creștere a animalelor, sistemele de gestionare și sistemele de bazine trebuie să satisfacă necesitățile privind calitatea vieții animalelor. Este necesar să se elaboreze dispoziții privind instalarea sub apă a unor cuști și țarcuri din plasă corespunzătoare, precum și privind sistemele de creștere pe uscat. Pentru a reduce la minimum prezența dăunătorilor și a paraziților și din motive legate de sănătatea și calitatea optimă a vieții animalelor, trebuie stabilite niveluri maxime de densitate a efectivelor. Având în vedere varietatea mare de specii cu nevoi specifice, este necesar să se prevadă dispoziții precise în acest sens. |
| --- | --- |

(10)

Producția ecologică de animale de acvacultură trebuie să garanteze că sunt satisfăcute nevoile specifice ale animalelor în funcție de specie. În acest sens, practicile de creștere a animalelor, sistemele de gestionare și sistemele de bazine trebuie să satisfacă necesitățile privind calitatea vieții animalelor. Este necesar să se elaboreze dispoziții privind instalarea sub apă a unor cuști și țarcuri din plasă corespunzătoare, precum și privind sistemele de creștere pe uscat. Pentru a reduce la minimum prezența dăunătorilor și a paraziților și din motive legate de sănătatea și calitatea optimă a vieții animalelor, trebuie stabilite niveluri maxime de densitate a efectivelor. Având în vedere varietatea mare de specii cu nevoi specifice, este necesar să se prevadă dispoziții precise în acest sens.

| (11) | Evoluția tehnică din ultima vreme a dus la utilizarea mereu mai extinsă a sistemelor închise de recirculare în producția de animale de acvacultură; aceste sisteme depind de aporturi externe și au un consum mare de energie, dar permit reducerea deversărilor de deșeuri și previn evadarea animalelor. În conformitate cu principiul după care producția ecologică trebuie să fie cât mai apropiată de natură, nu trebuie să fie permisă utilizarea unor astfel de sisteme pentru producția ecologică până când vor fi disponibile mai multe informații în acest sens. În mod excepțional, trebuie să se permită utilizarea acestora numai pentru instalații de reproducere artificială și de incubare și pentru pepiniere. |
| --- | --- |

(11)

Evoluția tehnică din ultima vreme a dus la utilizarea mereu mai extinsă a sistemelor închise de recirculare în producția de animale de acvacultură; aceste sisteme depind de aporturi externe și au un consum mare de energie, dar permit reducerea deversărilor de deșeuri și previn evadarea animalelor. În conformitate cu principiul după care producția ecologică trebuie să fie cât mai apropiată de natură, nu trebuie să fie permisă utilizarea unor astfel de sisteme pentru producția ecologică până când vor fi disponibile mai multe informații în acest sens. În mod excepțional, trebuie să se permită utilizarea acestora numai pentru instalații de reproducere artificială și de incubare și pentru pepiniere.

| (12) | Principiile generale de producție ecologică, prevăzute la articolele 4 și 5 din Regulamentul (CE) nr. 834/2007, se bazează pe proiectarea și gestionarea adecvată a proceselor biologice, pe baza unor sisteme ecologice care utilizează resurse naturale interne sistemului, prin metode care recurg, în particular, la practici de acvacultură ce respectă principiului exploatării durabile a resurselor piscicole. La aceleași articole se stabilește, de asemenea, principiul conform căruia biodiversitatea ecosistemelor naturale acvatice trebuie menținută în producția acvicolă. Aceste principii se bazează de altfel pe evaluarea riscurilor și pe utilizarea de măsuri de precauție și prevenție, atunci când este cazul. În acest scop, este necesar să se precizeze că stimularea artificială a reproducerii animalelor de acvacultură cu ajutorul hormonilor și al derivaților hormonali este incompatibilă cu noțiunea de producție ecologică și cu modul în care consumatorii percep produsele de acvacultură ecologice, precum și că nu trebuie folosite astfel de substanțe în acvacultura ecologică. |
| --- | --- |

(12)

Principiile generale de producție ecologică, prevăzute la articolele 4 și 5 din Regulamentul (CE) nr. 834/2007, se bazează pe proiectarea și gestionarea adecvată a proceselor biologice, pe baza unor sisteme ecologice care utilizează resurse naturale interne sistemului, prin metode care recurg, în particular, la practici de acvacultură ce respectă principiului exploatării durabile a resurselor piscicole. La aceleași articole se stabilește, de asemenea, principiul conform căruia biodiversitatea ecosistemelor naturale acvatice trebuie menținută în producția acvicolă. Aceste principii se bazează de altfel pe evaluarea riscurilor și pe utilizarea de măsuri de precauție și prevenție, atunci când este cazul. În acest scop, este necesar să se precizeze că stimularea artificială a reproducerii animalelor de acvacultură cu ajutorul hormonilor și al derivaților hormonali este incompatibilă cu noțiunea de producție ecologică și cu modul în care consumatorii percep produsele de acvacultură ecologice, precum și că nu trebuie folosite astfel de substanțe în acvacultura ecologică.

| (13) | Hrana pentru animalele de acvacultură trebuie să satisfacă nevoile nutriționale ale acestora și să respecte cerința sanitară stabilită de Regulamentul (CE) nr. 999/2001 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 mai 2001 de stabilire a unor reglementări pentru prevenirea, controlul și eradicarea anumitor forme transmisibile de encefalopatie spongiformă (13), în conformitate cu care nu se folosesc ca hrană pentru o anumită specie de animale alimente provenind de la aceeași specie. Este prin urmare necesar să se stabilească dispoziții specifice pentru animalele de acvacultură carnivore și necarnivore. |
| --- | --- |

(13)

Hrana pentru animalele de acvacultură trebuie să satisfacă nevoile nutriționale ale acestora și să respecte cerința sanitară stabilită de Regulamentul (CE) nr. 999/2001 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 mai 2001 de stabilire a unor reglementări pentru prevenirea, controlul și eradicarea anumitor forme transmisibile de encefalopatie spongiformă (13), în conformitate cu care nu se folosesc ca hrană pentru o anumită specie de animale alimente provenind de la aceeași specie. Este prin urmare necesar să se stabilească dispoziții specifice pentru animalele de acvacultură carnivore și necarnivore.

| (14) | Materiile prime utilizate în alimentația peștilor și crustaceelor carnivore ecologice trebuie să provină, de preferință, din exploatarea durabilă a resurselor piscicole, astfel cum se prevede la articolul 5 litera (o) din Regulamentul (CE) nr. 834/2007 și conform definiției de la articolul 3 litera (e) din Regulamentul (CE) nr. 2371/2002 al Consiliului din 20 decembrie 2002 privind conservarea și exploatarea durabilă a resurselor piscicole în conformitate cu politica comună în domeniul pescuitului (14) sau din alimente ecologice provenind din surse de acvacultură ecologică. Având în vedere că acvacultura ecologică și exploatarea durabilă a resurselor piscicole se află într-o etapă de început, pot apărea penurii de alimente ecologice sau de alimente obținute ca urmare a exploatării durabile a resurselor piscicole; este necesar să se elaboreze dispoziții privind utilizarea alimentelor neecologice, pe baza Regulamentului (CE) nr. 1774/2002 al Parlamentului European și al Consiliului (15), care stabilește normele sanitare privind materiile prime provenind din pești care pot fi utilizate în acvacultură și prevede interzicerea hrănirii unei specii de pești de crescătorie cu anumite produse provenind din pești de crescătorie din aceeași specie. |
| --- | --- |

(14)

Materiile prime utilizate în alimentația peștilor și crustaceelor carnivore ecologice trebuie să provină, de preferință, din exploatarea durabilă a resurselor piscicole, astfel cum se prevede la articolul 5 litera (o) din Regulamentul (CE) nr. 834/2007 și conform definiției de la articolul 3 litera (e) din Regulamentul (CE) nr. 2371/2002 al Consiliului din 20 decembrie 2002 privind conservarea și exploatarea durabilă a resurselor piscicole în conformitate cu politica comună în domeniul pescuitului (14) sau din alimente ecologice provenind din surse de acvacultură ecologică. Având în vedere că acvacultura ecologică și exploatarea durabilă a resurselor piscicole se află într-o etapă de început, pot apărea penurii de alimente ecologice sau de alimente obținute ca urmare a exploatării durabile a resurselor piscicole; este necesar să se elaboreze dispoziții privind utilizarea alimentelor neecologice, pe baza Regulamentului (CE) nr. 1774/2002 al Parlamentului European și al Consiliului (15), care stabilește normele sanitare privind materiile prime provenind din pești care pot fi utilizate în acvacultură și prevede interzicerea hrănirii unei specii de pești de crescătorie cu anumite produse provenind din pești de crescătorie din aceeași specie.

| (15) | În scopul producției ecologice de animale de acvacultură și de alge marine, se permite, în condiții bine definite, utilizarea anumitor materii prime pentru alimente neecologice, a anumitor aditivi alimentari și auxiliari tehnologici. Noile substanțe de acest tip trebuie autorizate în conformitate cu articolul 16 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 834/2007. Pe baza recomandărilor unui grup ad hoc de experți (16) privind „Hrana pentru pești și produsele de curățat în acvacultura ecologică”, care a ajuns la concluzia că substanțele enumerate deja în anexele V și VI la Regulamentul (CE) nr. 889/2008 și autorizate pentru producția ecologică de animale trebuie autorizate și pentru acvacultura ecologică, și având în vedere că anumite substanțe sunt esențiale pentru anumite specii de pești, astfel de substanțe trebuie să fie adăugate în anexa VI la regulamentul respectiv. |
| --- | --- |

(15)

În scopul producției ecologice de animale de acvacultură și de alge marine, se permite, în condiții bine definite, utilizarea anumitor materii prime pentru alimente neecologice, a anumitor aditivi alimentari și auxiliari tehnologici. Noile substanțe de acest tip trebuie autorizate în conformitate cu articolul 16 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 834/2007. Pe baza recomandărilor unui grup ad hoc de experți (16) privind „Hrana pentru pești și produsele de curățat în acvacultura ecologică”, care a ajuns la concluzia că substanțele enumerate deja în anexele V și VI la Regulamentul (CE) nr. 889/2008 și autorizate pentru producția ecologică de animale trebuie autorizate și pentru acvacultura ecologică, și având în vedere că anumite substanțe sunt esențiale pentru anumite specii de pești, astfel de substanțe trebuie să fie adăugate în anexa VI la regulamentul respectiv.

| (16) | Cultura de moluște bivalve cu hrănire prin filtrare poate avea efecte benefice asupra calității apelor de coastă ca urmare a eliminării nutrienților, putând de asemenea facilita policultura. Este necesar să se prevadă norme specifice pentru moluște ținând seama de faptul că, în aceste culturi, nu este necesară administrarea suplimentară de alimente și că astfel efectele acesteia asupra mediului înconjurător ar putea fi mai puțin importante decât în cazul altor ramuri ale acvaculturii. |
| --- | --- |

(16)

Cultura de moluște bivalve cu hrănire prin filtrare poate avea efecte benefice asupra calității apelor de coastă ca urmare a eliminării nutrienților, putând de asemenea facilita policultura. Este necesar să se prevadă norme specifice pentru moluște ținând seama de faptul că, în aceste culturi, nu este necesară administrarea suplimentară de alimente și că astfel efectele acesteia asupra mediului înconjurător ar putea fi mai puțin importante decât în cazul altor ramuri ale acvaculturii.

| (17) | Gestionarea sănătății animalelor trebuie să se bazeze în principal pe prevenirea bolilor. În cazul tratamentului veterinar, măsurile prevăzute în prezentul regulament nu trebuie să aducă atingere cerințelor Directivei 2006/88/CE a Consiliului din 24 octombrie 2006 privind cerințele de sănătate animală pentru animale și produse de acvacultură și privind prevenirea și controlul anumitor boli la animalele de acvacultură (17). Anumite substanțe pentru curățarea, pentru tratarea împotriva depunerilor organice și pentru dezinfectarea echipamentului și instalațiilor de producție trebuie permise în anumite condiții bine definite. Utilizarea substanțelor dezinfectante în prezența animalelor vii necesită precauții și măsuri speciale pentru a garanta că aplicarea acestora nu este nocivă. Astfel de substanțe trebuie autorizate în conformitate cu articolul 16 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 834/2007 Pe baza recomandărilor unui grup ad hoc de experți, asemenea substanțe trebuie enumerate în anexă. |
| --- | --- |

(17)

Gestionarea sănătății animalelor trebuie să se bazeze în principal pe prevenirea bolilor. În cazul tratamentului veterinar, măsurile prevăzute în prezentul regulament nu trebuie să aducă atingere cerințelor Directivei 2006/88/CE a Consiliului din 24 octombrie 2006 privind cerințele de sănătate animală pentru animale și produse de acvacultură și privind prevenirea și controlul anumitor boli la animalele de acvacultură (17). Anumite substanțe pentru curățarea, pentru tratarea împotriva depunerilor organice și pentru dezinfectarea echipamentului și instalațiilor de producție trebuie permise în anumite condiții bine definite. Utilizarea substanțelor dezinfectante în prezența animalelor vii necesită precauții și măsuri speciale pentru a garanta că aplicarea acestora nu este nocivă. Astfel de substanțe trebuie autorizate în conformitate cu articolul 16 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 834/2007 Pe baza recomandărilor unui grup ad hoc de experți, asemenea substanțe trebuie enumerate în anexă.

| (18) | Este necesar să se prevadă norme specifice pentru tratamentul veterinar care să clasifice diferitele tipuri de tratament și să limiteze frecvența de utilizare a tratamentelor alopatice. |
| --- | --- |

(18)

Este necesar să se prevadă norme specifice pentru tratamentul veterinar care să clasifice diferitele tipuri de tratament și să limiteze frecvența de utilizare a tratamentelor alopatice.

| (19) | Este necesară luarea unor măsuri de precauție în timpul manipulării și transportului peștilor vii pentru a respecta necesitățile fiziologice ale acestora. |
| --- | --- |

(19)

Este necesară luarea unor măsuri de precauție în timpul manipulării și transportului peștilor vii pentru a respecta necesitățile fiziologice ale acestora.

| (20) | Conversia la metodele de producție ecologică necesită o anumită perioadă de adaptare a tuturor mijloacelor la metoda ecologică. În funcție de sistemele de producție anterioare, este necesar să se stabilească perioade specifice de conversie. |
| --- | --- |

(20)

Conversia la metodele de producție ecologică necesită o anumită perioadă de adaptare a tuturor mijloacelor la metoda ecologică. În funcție de sistemele de producție anterioare, este necesar să se stabilească perioade specifice de conversie.

| (21) | S-a constatat că anumite anexe la Regulamentul (CE) nr. 889/2007 conțin greșeli; este necesar să se prevadă dispoziții pentru corectarea acestora. |
| --- | --- |

(21)

S-a constatat că anumite anexe la Regulamentul (CE) nr. 889/2007 conțin greșeli; este necesar să se prevadă dispoziții pentru corectarea acestora.

| (22) | Este necesar să se prevadă dispoziții privind cerințe specifice pentru control care să țină seama de specificitățile acvaculturii. |
| --- | --- |

(22)

Este necesar să se prevadă dispoziții privind cerințe specifice pentru control care să țină seama de specificitățile acvaculturii.

| (23) | Pentru a facilita trecerea la noile norme comunitare a exploatațiilor care sunt deja implicate în producția ecologică respectând standarde private sau naționale, trebuie stabilite anumite măsuri tranzitorii. |
| --- | --- |

(23)

Pentru a facilita trecerea la noile norme comunitare a exploatațiilor care sunt deja implicate în producția ecologică respectând standarde private sau naționale, trebuie stabilite anumite măsuri tranzitorii.

| (24) | Acvacultura ecologică este un domeniu relativ nou al producției ecologice, în comparație cu agricultura ecologică, sector în care există o experiență îndelungată la nivelul exploatațiilor. În condițiile creșterii interesului consumatorilor pentru produsele obținute din acvacultura ecologică, este de așteptat ca și numărul unităților de acvacultură care trec la producția ecologică să continue să crească. Aceasta va duce rapid la acumularea experienței și a cunoștințelor tehnice. În plus, este de așteptat ca activitățile de cercetare planificate să aibă ca rezultat dobândirea unor cunoștințe noi, în special cu privire la sistemele de reținere, la necesitatea de a utiliza ingrediente neecologice pentru hrana animalelor sau la densitatea efectivelor pentru anumite specii. Este necesar ca noile cunoștințe și evoluții tehnice, care pot duce la îmbunătățiri în domeniul acvaculturii ecologice, să se reflecte în normele de producție. Este necesar așadar să se introducă dispoziții pentru revizuirea legislației actuale și modificarea ei, dacă este cazul. |
| --- | --- |

(24)

Acvacultura ecologică este un domeniu relativ nou al producției ecologice, în comparație cu agricultura ecologică, sector în care există o experiență îndelungată la nivelul exploatațiilor. În condițiile creșterii interesului consumatorilor pentru produsele obținute din acvacultura ecologică, este de așteptat ca și numărul unităților de acvacultură care trec la producția ecologică să continue să crească. Aceasta va duce rapid la acumularea experienței și a cunoștințelor tehnice. În plus, este de așteptat ca activitățile de cercetare planificate să aibă ca rezultat dobândirea unor cunoștințe noi, în special cu privire la sistemele de reținere, la necesitatea de a utiliza ingrediente neecologice pentru hrana animalelor sau la densitatea efectivelor pentru anumite specii. Este necesar ca noile cunoștințe și evoluții tehnice, care pot duce la îmbunătățiri în domeniul acvaculturii ecologice, să se reflecte în normele de producție. Este necesar așadar să se introducă dispoziții pentru revizuirea legislației actuale și modificarea ei, dacă este cazul.

| (25) | Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 889/2008 trebuie modificat în consecință. |
| --- | --- |

(25)

Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 889/2008 trebuie modificat în consecință.

| (26) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului de reglementare pentru producția ecologică, |
| --- | --- |

(26)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului de reglementare pentru producția ecologică,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Regulamentul (CE) nr. 889/2008 se modifică după cum urmează:

| 1. | La articolul 1, alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:
  „(2)   Prezentul regulament nu se aplică:






  (a) | speciilor de animale altele decât cele prevăzute la articolul 7; precum și |
| --- | --- | --- |

1.

La articolul 1, alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:

„(2)   Prezentul regulament nu se aplică:

(a)

speciilor de animale altele decât cele prevăzute la articolul 7; precum și

| (b) | animalelor de acvacultură altele decât cele menționate la articolul 25a. |
| --- | --- |

(b)

animalelor de acvacultură altele decât cele menționate la articolul 25a.

Cu toate acestea, titlul II, titlul III și titlul IV se aplică, mutatis mutandis, unor astfel de produse până la stabilirea unor norme de producție detaliate pentru produsele respective pe baza Regulamentului (CE) nr. 834/2007.”

| 2. | Articolul 2 se modifică după cum urmează:






  (a) | litera (f) se înlocuiește cu următorul text:
  „(f)   «unitate de producție»: toate activele utilizate pentru un sector de producție cum ar fi localurile de producție, parcelele de teren, pășunile, suprafețele în aer liber, clădirile pentru animale, iazurile piscicole, sistemele de reținere pentru alge marine sau pentru animale de acvacultură, concesiunile la țărm sau pe fundul mărilor și oceanelor, localurile pentru depozitarea recoltelor, produselor vegetale, produselor din alge marine, produselor animaliere, materiilor prime și a altor inputuri pertinente pentru acest sector de producție specific;” |
| --- | --- | --- |

2.

Articolul 2 se modifică după cum urmează:

(a)

litera (f) se înlocuiește cu următorul text:

„(f)   «unitate de producție»: toate activele utilizate pentru un sector de producție cum ar fi localurile de producție, parcelele de teren, pășunile, suprafețele în aer liber, clădirile pentru animale, iazurile piscicole, sistemele de reținere pentru alge marine sau pentru animale de acvacultură, concesiunile la țărm sau pe fundul mărilor și oceanelor, localurile pentru depozitarea recoltelor, produselor vegetale, produselor din alge marine, produselor animaliere, materiilor prime și a altor inputuri pertinente pentru acest sector de producție specific;”

| (b) | după litera (i) se introduc următoarele litere:
  „(j)   «instalație pentru acvacultură cu sistem închis de recirculare»: o instalație în care acvacultura se realizează în cadrul unui mediu închis pe uscat sau pe o navă implicând recircularea apei și depinzând de un input permanent de energie din exterior în vederea creării unui mediu stabil pentru animalele de acvacultură;
  (k)   «energie din surse regenerabile»: surse de energie regenerabile non-fosile: energie eoliană, solară, geotermală, a valurilor, maremotrică, hidroelectrică, gaz de fermentare a deșeurilor, gaz provenit din instalațiile de epurare a apelor uzate și biogaz;
  (l)   «instalație de reproducere artificială și de incubare»: loc de reproducere, de incubare și de creștere în cursul primelor stadii de viață ale animalelor de acvacultură, în special pești și moluște;
  (m)   «pepinieră»: loc unde se aplică un sistem intermediar de creștere a animalelor, între stadiul de incubare și stadiul de îngrășare. Stadiul de pepinieră se încheie în prima treime a ciclului de producție, cu excepția speciilor de salmonide care trec printr-un proces complex de maturizare în timpul migrației din apă dulce în apă sărată (în engleză: smoltification);
  (n)   «poluare»: în cadrul acvaculturii și al producției de alge marine, introducerea în mediul acvatic, în mod direct sau indirect, a unor substanțe sau a energiei, astfel cum sunt definite acestea în Directiva 2008/56/CE a Parlamentului European și a Consiliului (18) și în Directiva 2000/60/CE a Parlamentului European și a Consiliului (19), în apele în cazul cărora se aplică fiecare dintre aceste directive;
  (o)   «policultură»: în cadrul acvaculturii și al producției de alge marine, creșterea a două sau mai multe specii, în general de niveluri trofice diferite, în aceeași unitate de cultură;
  (p)   «ciclu de producție»: în cadrul producției de animale de acvacultură și de alge marine, ciclul de viață al unui animal de acvacultură sau al unei alge marine de la stadiul incipient de viață până la recoltare;
  (q)   «specii crescute la nivel local»: în cadrul producției de animale de acvacultură și de alge marine, acele specii care nu sunt nici specii exotice nici specii absente la nivel local, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 708/2007 (20) al Consiliului; Speciile enumerate în anexa IV la Regulamentul (CE) nr. 708/2007 pot fi considerate specii crescute la nivel local;
  (r)   «densitatea efectivelor»: în contextul acvaculturii, greutatea în viu a animalelor pe metru cub de apă în orice moment în timpul fazei de îngrășare, iar, în cazul peștilor plați și al creveților, greutatea pe metru pătrat de suprafață. |
| --- | --- |

(b)

după litera (i) se introduc următoarele litere:

„(j)   «instalație pentru acvacultură cu sistem închis de recirculare»: o instalație în care acvacultura se realizează în cadrul unui mediu închis pe uscat sau pe o navă implicând recircularea apei și depinzând de un input permanent de energie din exterior în vederea creării unui mediu stabil pentru animalele de acvacultură;

(k)   «energie din surse regenerabile»: surse de energie regenerabile non-fosile: energie eoliană, solară, geotermală, a valurilor, maremotrică, hidroelectrică, gaz de fermentare a deșeurilor, gaz provenit din instalațiile de epurare a apelor uzate și biogaz;

(l)   «instalație de reproducere artificială și de incubare»: loc de reproducere, de incubare și de creștere în cursul primelor stadii de viață ale animalelor de acvacultură, în special pești și moluște;

(m)   «pepinieră»: loc unde se aplică un sistem intermediar de creștere a animalelor, între stadiul de incubare și stadiul de îngrășare. Stadiul de pepinieră se încheie în prima treime a ciclului de producție, cu excepția speciilor de salmonide care trec printr-un proces complex de maturizare în timpul migrației din apă dulce în apă sărată (în engleză: smoltification);

(n)   «poluare»: în cadrul acvaculturii și al producției de alge marine, introducerea în mediul acvatic, în mod direct sau indirect, a unor substanțe sau a energiei, astfel cum sunt definite acestea în Directiva 2008/56/CE a Parlamentului European și a Consiliului (18) și în Directiva 2000/60/CE a Parlamentului European și a Consiliului (19), în apele în cazul cărora se aplică fiecare dintre aceste directive;

(o)   «policultură»: în cadrul acvaculturii și al producției de alge marine, creșterea a două sau mai multe specii, în general de niveluri trofice diferite, în aceeași unitate de cultură;

(p)   «ciclu de producție»: în cadrul producției de animale de acvacultură și de alge marine, ciclul de viață al unui animal de acvacultură sau al unei alge marine de la stadiul incipient de viață până la recoltare;

(q)   «specii crescute la nivel local»: în cadrul producției de animale de acvacultură și de alge marine, acele specii care nu sunt nici specii exotice nici specii absente la nivel local, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 708/2007 (20) al Consiliului; Speciile enumerate în anexa IV la Regulamentul (CE) nr. 708/2007 pot fi considerate specii crescute la nivel local;

(r)   «densitatea efectivelor»: în contextul acvaculturii, greutatea în viu a animalelor pe metru cub de apă în orice moment în timpul fazei de îngrășare, iar, în cazul peștilor plați și al creveților, greutatea pe metru pătrat de suprafață.

| 3. | La titlul II se introduce următorul capitol 1a:
  „CAPITOLUL 1a



  Producția de alge marine


  Articolul 6a
  Domeniul de aplicare
  Prezentul capitol stabilește norme detaliate de producție pentru recoltarea și cultura de alge marine și se aplică, mutatis mutandis, producției de orice alge marine pluricelulare sau de fitoplancton și microalge destinate utilizării ca hrană pentru animalele de acvacultură.
  Articolul 6b
  Adecvarea mediului acvatic și planul de gestionare durabilă
  (1)   Activitățile trebuie să se desfășoare în zone în care nu există risc de contaminare cu produse sau substanțe neautorizate pentru producția ecologică sau cu poluanți care pot compromite caracterul ecologic al produselor.
  (2)   Este necesar ca unitățile de producție ecologică să fie separate în mod corespunzător de unitățile de producție neecologică. Astfel de măsuri de separare au la bază situația naturală, sisteme separate de distribuire a apei, distanțele, mareele, situarea în amonte și în aval a unității de producție ecologică. Autoritățile statelor membre pot desemna locuri sau zone pe care le consideră inadecvate pentru acvacultura ecologică sau pentru recoltarea de alge marine și, de asemenea, pot stabili distanțe minime de separare între unitățile de producție ecologică și unitățile de producție neecologică.
  Atunci când se stabilesc distanțe minime de separare, statele membre furnizează aceste informații operatorilor, altor state membre și Comisiei.
  (3)   În cazul tuturor activităților noi pentru care se solicită recunoașterea ca producție ecologică și care produc mai mult de 20 de tone pe an de produse acvicole, este necesară o evaluare de mediu adaptată la unitatea de producție pentru a se stabili condițiile existente în unitatea de producție și în imediata apropiere a acesteia, precum și posibilele efecte ale funcționării acesteia. Operatorul în cauză pune la dispoziția organismului de control sau a autorității de control evaluarea de mediu. Conținutul evaluării de mediu se bazează pe Anexa IV la directiva 85/337/CEE a Consiliului (21). În cazul în care unitatea a făcut deja obiectul unei evaluări echivalente se permite utilizarea acesteia în acest scop.
  (4)   Operatorul prezintă un plan de gestionare durabilă adaptat la unitatea de producție pentru acvacultură și recoltarea de alge marine.
  Planul se actualizează în fiecare an și prezintă în detaliu efectele ecologice ale activităților, monitorizarea ecologică care urmează să fie efectuată și enumeră, totodată, măsurile care trebuie luate în vederea reducerii efectelor negative asupra mediului înconjurător acvatic și terestru, inclusiv, acolo unde este cazul, cantitatea de nutrienți evacuată în mediu pe ciclu de producție sau pe an. Planul înregistrează date privind controlul și reparațiile echipamentului tehnic.
  (5)   Operatorii din sectorul acvaculturii și al culturii de alge marine utilizează de preferință surse de energie regenerabilă și reciclează materialele; de asemenea, elaborează, ca parte a planului de gestionare durabilă, un calendar de reducere a cantității de deșeuri care urmează să fie aplicat de la intrarea în activitate. În măsura posibilului, utilizarea căldurii reziduale se limitează la energia provenind din surse regenerabile.
  (6)   Pentru recolta de alge marine se realizează o singură estimare inițială a biomasei.
  Articolul 6c
  Recoltarea durabilă de alge marine sălbatice
  (1)   În unitatea de producție sau în localurile acesteia se păstrează documentele justificative care permit operatorului să identifice, iar organismului de control sau autorității de control să verifice dacă persoanele care au efectuat recoltarea au furnizat numai alge marine sălbatice, produse în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 834/2007.
  (2)   Recoltarea se realizează astfel încât cantitățile de alge recoltate să nu afecteze în mod semnificativ stabilitatea mediului acvatic înconjurător. Se vor lua măsuri pentru a garanta că algele marine se pot regenera, de exemplu măsuri privind tehnicile de recoltare, dimensiunile minime, vârsta, ciclurile de reproducere sau mărimea algelor marine care rămân.
  (3)   În cazul în care algele marine sunt recoltate dintr-o zonă utilizată în indiviziune sau dintr-o zonă comună, trebuie să existe documente care să dovedească că toată recolta este în conformitate cu prezentul regulament.
  (4)   În conformitate cu articolul 73b alineatul (2) literele (b) și (c), aceste documente trebuie să conțină dovezi privind gestionarea durabilă și absența unor efecte pe termen lung asupra zonelor de recoltare.
  Articolul 6d
  Cultivarea algelor marine
  (1)   Cultura de alge marine în larg utilizează numai nutrienți care există în mod natural în mediu sau care provin din unități de producție ecologică de animale de acvacultură situate de preferință în apropiere ca parte a unui sistem de policultură.
  (2)   În cazul instalațiilor de pe uscat unde sunt folosite surse externe de nutrienți, nivelurile de nutrienți din apa de deversare trebuie să fie aceleași sau inferioare față de nivelul nutrienților din apa care intră în instalație. Sunt utilizați numai nutrienții de origine vegetală sau minerală enumerați în anexa I.
  (3)   Se înregistrează densitatea culturii sau intensitatea operațională, acestea menținând integritatea mediului acvatic; se asigură astfel respectarea cantității maxime de alge marine care poate fi cultivată fără să apară efecte negative asupra mediului înconjurător.
  (4)   Corzile și alte echipamente utilizate pentru creșterea algelor marine se reutilizează sau se reciclează atunci când este posibil.
  Articolul 6e
  Măsurile împotriva depunerilor organice și curățarea echipamentului și a instalațiilor de producție
  (1)   Depunerile de organisme se îndepărtează numai prin mijloace fizice sau manual și, după caz, se aruncă în mare la distanță mare față de fermă.
  (2)   Curățarea echipamentului și a instalațiilor de producție se realizează prin mijloace fizice sau mecanice. În cazul în care aceasta nu se realizează în mod satisfăcător astfel, este permisă numai utilizarea substanțelor enumerate în anexa VII secțiunea 2. |
| --- | --- |

3.

La titlul II se introduce următorul capitol 1a:

„CAPITOLUL 1a

Producția de alge marine

Articolul 6a

Domeniul de aplicare

Prezentul capitol stabilește norme detaliate de producție pentru recoltarea și cultura de alge marine și se aplică, mutatis mutandis, producției de orice alge marine pluricelulare sau de fitoplancton și microalge destinate utilizării ca hrană pentru animalele de acvacultură.

Articolul 6b

Adecvarea mediului acvatic și planul de gestionare durabilă

(1)   Activitățile trebuie să se desfășoare în zone în care nu există risc de contaminare cu produse sau substanțe neautorizate pentru producția ecologică sau cu poluanți care pot compromite caracterul ecologic al produselor.

(2)   Este necesar ca unitățile de producție ecologică să fie separate în mod corespunzător de unitățile de producție neecologică. Astfel de măsuri de separare au la bază situația naturală, sisteme separate de distribuire a apei, distanțele, mareele, situarea în amonte și în aval a unității de producție ecologică. Autoritățile statelor membre pot desemna locuri sau zone pe care le consideră inadecvate pentru acvacultura ecologică sau pentru recoltarea de alge marine și, de asemenea, pot stabili distanțe minime de separare între unitățile de producție ecologică și unitățile de producție neecologică.

Atunci când se stabilesc distanțe minime de separare, statele membre furnizează aceste informații operatorilor, altor state membre și Comisiei.

(3)   În cazul tuturor activităților noi pentru care se solicită recunoașterea ca producție ecologică și care produc mai mult de 20 de tone pe an de produse acvicole, este necesară o evaluare de mediu adaptată la unitatea de producție pentru a se stabili condițiile existente în unitatea de producție și în imediata apropiere a acesteia, precum și posibilele efecte ale funcționării acesteia. Operatorul în cauză pune la dispoziția organismului de control sau a autorității de control evaluarea de mediu. Conținutul evaluării de mediu se bazează pe Anexa IV la directiva 85/337/CEE a Consiliului (21). În cazul în care unitatea a făcut deja obiectul unei evaluări echivalente se permite utilizarea acesteia în acest scop.

(4)   Operatorul prezintă un plan de gestionare durabilă adaptat la unitatea de producție pentru acvacultură și recoltarea de alge marine.

Planul se actualizează în fiecare an și prezintă în detaliu efectele ecologice ale activităților, monitorizarea ecologică care urmează să fie efectuată și enumeră, totodată, măsurile care trebuie luate în vederea reducerii efectelor negative asupra mediului înconjurător acvatic și terestru, inclusiv, acolo unde este cazul, cantitatea de nutrienți evacuată în mediu pe ciclu de producție sau pe an. Planul înregistrează date privind controlul și reparațiile echipamentului tehnic.

(5)   Operatorii din sectorul acvaculturii și al culturii de alge marine utilizează de preferință surse de energie regenerabilă și reciclează materialele; de asemenea, elaborează, ca parte a planului de gestionare durabilă, un calendar de reducere a cantității de deșeuri care urmează să fie aplicat de la intrarea în activitate. În măsura posibilului, utilizarea căldurii reziduale se limitează la energia provenind din surse regenerabile.

(6)   Pentru recolta de alge marine se realizează o singură estimare inițială a biomasei.

Articolul 6c

Recoltarea durabilă de alge marine sălbatice

(1)   În unitatea de producție sau în localurile acesteia se păstrează documentele justificative care permit operatorului să identifice, iar organismului de control sau autorității de control să verifice dacă persoanele care au efectuat recoltarea au furnizat numai alge marine sălbatice, produse în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 834/2007.

(2)   Recoltarea se realizează astfel încât cantitățile de alge recoltate să nu afecteze în mod semnificativ stabilitatea mediului acvatic înconjurător. Se vor lua măsuri pentru a garanta că algele marine se pot regenera, de exemplu măsuri privind tehnicile de recoltare, dimensiunile minime, vârsta, ciclurile de reproducere sau mărimea algelor marine care rămân.

(3)   În cazul în care algele marine sunt recoltate dintr-o zonă utilizată în indiviziune sau dintr-o zonă comună, trebuie să existe documente care să dovedească că toată recolta este în conformitate cu prezentul regulament.

(4)   În conformitate cu articolul 73b alineatul (2) literele (b) și (c), aceste documente trebuie să conțină dovezi privind gestionarea durabilă și absența unor efecte pe termen lung asupra zonelor de recoltare.

Articolul 6d

Cultivarea algelor marine

(1)   Cultura de alge marine în larg utilizează numai nutrienți care există în mod natural în mediu sau care provin din unități de producție ecologică de animale de acvacultură situate de preferință în apropiere ca parte a unui sistem de policultură.

(2)   În cazul instalațiilor de pe uscat unde sunt folosite surse externe de nutrienți, nivelurile de nutrienți din apa de deversare trebuie să fie aceleași sau inferioare față de nivelul nutrienților din apa care intră în instalație. Sunt utilizați numai nutrienții de origine vegetală sau minerală enumerați în anexa I.

(3)   Se înregistrează densitatea culturii sau intensitatea operațională, acestea menținând integritatea mediului acvatic; se asigură astfel respectarea cantității maxime de alge marine care poate fi cultivată fără să apară efecte negative asupra mediului înconjurător.

(4)   Corzile și alte echipamente utilizate pentru creșterea algelor marine se reutilizează sau se reciclează atunci când este posibil.

Articolul 6e

Măsurile împotriva depunerilor organice și curățarea echipamentului și a instalațiilor de producție

(1)   Depunerile de organisme se îndepărtează numai prin mijloace fizice sau manual și, după caz, se aruncă în mare la distanță mare față de fermă.

(2)   Curățarea echipamentului și a instalațiilor de producție se realizează prin mijloace fizice sau mecanice. În cazul în care aceasta nu se realizează în mod satisfăcător astfel, este permisă numai utilizarea substanțelor enumerate în anexa VII secțiunea 2.

| 4. | La articolul 21, alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:
  „(2)   Până la 20 % din cantitatea medie totală de hrană oferită animalelor poate proveni din păscutul sau recoltarea pășunilor permanente sau a parcelelor cu furaje perene sau culturi probiotice însămânțate în conformitate cu gestionarea ecologică a terenurilor în primul an de conversie, cu condiția să facă parte din exploatația în sine și să nu fi făcut parte dintr-o unitate de producție ecologică a exploatației în cauză în ultimii cinci ani. În cazul în care se utilizează atât furaje în conversie, cât și furaje de pe parcele aflate în primul an de conversie, procentul total combinat al unor astfel de furaje nu depășește procentele maxime stabilite la alineatul (1).” |
| --- | --- |

4.

La articolul 21, alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:

„(2)   Până la 20 % din cantitatea medie totală de hrană oferită animalelor poate proveni din păscutul sau recoltarea pășunilor permanente sau a parcelelor cu furaje perene sau culturi probiotice însămânțate în conformitate cu gestionarea ecologică a terenurilor în primul an de conversie, cu condiția să facă parte din exploatația în sine și să nu fi făcut parte dintr-o unitate de producție ecologică a exploatației în cauză în ultimii cinci ani. În cazul în care se utilizează atât furaje în conversie, cât și furaje de pe parcele aflate în primul an de conversie, procentul total combinat al unor astfel de furaje nu depășește procentele maxime stabilite la alineatul (1).”

| 5. | La titlul II se introduce următorul capitol 2a:
  „CAPITOLUL 2a



  Producția de animale de acvacultură



  Secțiunea 1



  Norme generale


  Articolul 25a
  Domeniul de aplicare
  Prezentul capitol stabilește norme detaliate privind speciile de pești, crustacee, echinoderme și moluște menționate în anexa XIIIa.
  și se aplică, mutatis mutandis, zooplanctonului, microcrustaceelor, rotiferelor, viermilor și altor animale acvatice utilizate ca hrană pentru animale.
  Articolul 25b
  Adecvarea mediului acvatic și planul de gestionare durabilă
  (1)   Dispozițiile articolului 6b alineatele (1)-(5) se aplică prezentului capitol.
  (2)   În planul de gestionare durabilă se vor înregistra măsurile defensive și preventive luate împotriva animalelor de pradă în conformitate cu Directiva 92/43/CEE a Consiliului (22) și cu reglementările naționale
  (3)   Trebuie să existe o coordonare verificabilă cu operatorii economici învecinați în ceea ce privește elaborarea planurilor de gestiune ale acestora, după caz.
  (4)   Pentru producția de animale de acvacultură în iazuri piscicole, în cisterne sau canale (sisteme raceway), fermele sunt echipate cu straturi de filtrare naturală, bazine de decantare, filtre biologice sau filtre mecanice pentru colectarea deșeurilor de nutrienți sau utilizează alge marine și/sau animale (bivalve și alge) care contribuie la ameliorarea calității efluenților. Monitorizarea efluenților se realizează la intervale regulate, după caz.
  Articolul 25c
  Producția simultană de animale de acvacultură ecologice și neecologice
  (1)   Autoritatea competentă poate permite, în cazul instalațiilor de reproducere artificială și de incubare și al pepinierelor, să se crească în aceeași exploatație efective tinere, atât ecologice cât și neecologice, cu condiția ca unitățile să fie separate distinct din punct de vedere fizic și să existe un sistem de distribuire separată a apei.
  (2)   În stadiul de îngrășare al producției, autoritatea competentă poate permite existența în aceeași exploatație a unor unități de producție, ecologică și neecologică, de animale de acvacultură, cu condiția respectării articolului 6b alineatul (2) din prezentul regulament și atunci când sunt implicate diferite faze de producție și diferite perioade de manipulare a animalelor de acvacultură.
  (3)   Operatorii păstrează documente justificative privind aplicarea dispozițiilor prezentului articol.

  Secțiunea 2



  Originea animalelor de acvacultură


  Articolul 25d
  Originea animalelor de acvacultură ecologice
  (1)   Se utilizează speciile crescute la nivel local, iar reproducerile au drept scop să furnizeze soiuri care sunt mai adaptate la condițiile de creștere, sănătoase și apte să valorifice bine resursele alimentare. Organismelor de control sau autorităților de control trebuie să li se pună la dispoziție documente justificative privind originea și tratamentul acestora.
  (2)   Sunt selecționate speciile care pot fi crescute fără a crea prejudicii semnificative efectivelor de animale sălbatice.
  Articolul 25e
  Originea și gestionarea animalelor de acvacultură neecologice
  (1)   În scopuri de reproducere sau pentru a ameliora rezerva genetică, precum și atunci când nu sunt disponibile animale de acvacultură ecologice, pot fi introduse în exploatație animale sălbatice capturate sau animale de acvacultură neecologice. Astfel de animale se țin în sistem de gestiune ecologică pentru o perioadă de cel puțin trei luni înainte de a putea fi utilizate în scopuri de reproducere.
  (2)   În scopuri de îngrășare și atunci când nu sunt disponibile animale de acvacultură tinere ecologice se permite introducerea în exploatație a unor animale de acvacultură tinere neecologice. Cel puțin ultimele două treimi din durata ciclului de producție sunt monitorizate în conformitate cu sistemul de gestiune ecologică.
  (3)   Procentul maxim de animale de acvacultură tinere neecologice introduse în crescătorie este de: 80 % până la 31 decembrie 2011, 50 % până la 31 decembrie 2013 și 0 % până la 31 decembrie 2015.
  (4)   În scopul îngrășării recoltarea de efective de animale de acvacultură tinere se restrânge în special la următoarele cazuri:






  (a) | afluxul natural de exemplare tinere și de larve de pește sau de crustacee la umplerea iazurilor, a sistemelor de reținere și a țarcurilor; |
| --- | --- | --- |

5.

La titlul II se introduce următorul capitol 2a:

„CAPITOLUL 2a

Producția de animale de acvacultură

Secțiunea 1

Norme generale

Articolul 25a

Domeniul de aplicare

Prezentul capitol stabilește norme detaliate privind speciile de pești, crustacee, echinoderme și moluște menționate în anexa XIIIa.

și se aplică, mutatis mutandis, zooplanctonului, microcrustaceelor, rotiferelor, viermilor și altor animale acvatice utilizate ca hrană pentru animale.

Articolul 25b

Adecvarea mediului acvatic și planul de gestionare durabilă

(1)   Dispozițiile articolului 6b alineatele (1)-(5) se aplică prezentului capitol.

(2)   În planul de gestionare durabilă se vor înregistra măsurile defensive și preventive luate împotriva animalelor de pradă în conformitate cu Directiva 92/43/CEE a Consiliului (22) și cu reglementările naționale

(3)   Trebuie să existe o coordonare verificabilă cu operatorii economici învecinați în ceea ce privește elaborarea planurilor de gestiune ale acestora, după caz.

(4)   Pentru producția de animale de acvacultură în iazuri piscicole, în cisterne sau canale (sisteme raceway), fermele sunt echipate cu straturi de filtrare naturală, bazine de decantare, filtre biologice sau filtre mecanice pentru colectarea deșeurilor de nutrienți sau utilizează alge marine și/sau animale (bivalve și alge) care contribuie la ameliorarea calității efluenților. Monitorizarea efluenților se realizează la intervale regulate, după caz.

Articolul 25c

Producția simultană de animale de acvacultură ecologice și neecologice

(1)   Autoritatea competentă poate permite, în cazul instalațiilor de reproducere artificială și de incubare și al pepinierelor, să se crească în aceeași exploatație efective tinere, atât ecologice cât și neecologice, cu condiția ca unitățile să fie separate distinct din punct de vedere fizic și să existe un sistem de distribuire separată a apei.

(2)   În stadiul de îngrășare al producției, autoritatea competentă poate permite existența în aceeași exploatație a unor unități de producție, ecologică și neecologică, de animale de acvacultură, cu condiția respectării articolului 6b alineatul (2) din prezentul regulament și atunci când sunt implicate diferite faze de producție și diferite perioade de manipulare a animalelor de acvacultură.

(3)   Operatorii păstrează documente justificative privind aplicarea dispozițiilor prezentului articol.

Secțiunea 2

Originea animalelor de acvacultură

Articolul 25d

Originea animalelor de acvacultură ecologice

(1)   Se utilizează speciile crescute la nivel local, iar reproducerile au drept scop să furnizeze soiuri care sunt mai adaptate la condițiile de creștere, sănătoase și apte să valorifice bine resursele alimentare. Organismelor de control sau autorităților de control trebuie să li se pună la dispoziție documente justificative privind originea și tratamentul acestora.

(2)   Sunt selecționate speciile care pot fi crescute fără a crea prejudicii semnificative efectivelor de animale sălbatice.

Articolul 25e

Originea și gestionarea animalelor de acvacultură neecologice

(1)   În scopuri de reproducere sau pentru a ameliora rezerva genetică, precum și atunci când nu sunt disponibile animale de acvacultură ecologice, pot fi introduse în exploatație animale sălbatice capturate sau animale de acvacultură neecologice. Astfel de animale se țin în sistem de gestiune ecologică pentru o perioadă de cel puțin trei luni înainte de a putea fi utilizate în scopuri de reproducere.

(2)   În scopuri de îngrășare și atunci când nu sunt disponibile animale de acvacultură tinere ecologice se permite introducerea în exploatație a unor animale de acvacultură tinere neecologice. Cel puțin ultimele două treimi din durata ciclului de producție sunt monitorizate în conformitate cu sistemul de gestiune ecologică.

(3)   Procentul maxim de animale de acvacultură tinere neecologice introduse în crescătorie este de: 80 % până la 31 decembrie 2011, 50 % până la 31 decembrie 2013 și 0 % până la 31 decembrie 2015.

(4)   În scopul îngrășării recoltarea de efective de animale de acvacultură tinere se restrânge în special la următoarele cazuri:

(a)

afluxul natural de exemplare tinere și de larve de pește sau de crustacee la umplerea iazurilor, a sistemelor de reținere și a țarcurilor;

| (b) | puietul de anghilă europeană, cu condiția să existe un plan aprobat privind sistemul de gestionare pentru anghilă în exploatația respectivă și atât timp cât reproducerea artificială a anghilei nu este realizabilă. |
| --- | --- |

(b)

puietul de anghilă europeană, cu condiția să existe un plan aprobat privind sistemul de gestionare pentru anghilă în exploatația respectivă și atât timp cât reproducerea artificială a anghilei nu este realizabilă.

Secțiunea 3

Practici de creștere a animalelor de acvacultură

Articolul 25f

Norme generale de creștere a animalelor de acvacultură

(1)   Mediul în care cresc animalele de acvacultură este conceput, în conformitate cu nevoile specifice speciei, astfel încât:

| (a) | animalele de acvacultură au spațiu suficient pentru calitatea vieții lor; |
| --- | --- |

(a)

animalele de acvacultură au spațiu suficient pentru calitatea vieții lor;

| (b) | animalele de acvacultură sunt ținute în apă de calitate bună cu suficient oxigen; |
| --- | --- |

(b)

animalele de acvacultură sunt ținute în apă de calitate bună cu suficient oxigen;

| (c) | animalele de acvacultură sunt ținute în condiții de temperatură și de lumină conforme cu cerințele pentru specia respectivă și ținând seama de situarea geografică; |
| --- | --- |

(c)

animalele de acvacultură sunt ținute în condiții de temperatură și de lumină conforme cu cerințele pentru specia respectivă și ținând seama de situarea geografică;

| (d) | în cazul peștilor de apă dulce, fundul apei reproduce cât mai aproape posibil condițiile naturale; |
| --- | --- |

(d)

în cazul peștilor de apă dulce, fundul apei reproduce cât mai aproape posibil condițiile naturale;

| (e) | în cazul crapilor, fundul apei este format din pământ natural. |
| --- | --- |

(e)

în cazul crapilor, fundul apei este format din pământ natural.

(2)   În anexa XIIIa se stabilește densitatea efectivelor în funcție de specii sau de grupuri de specii. În urma unei analize a efectelor densității efectivelor asupra calității vieții peștilor de crescătorie, este necesar să se monitorizeze starea de sănătate a peștilor (de exemplu, leziuni ale înotătoarei caudale, alte leziuni, rata de creștere, comportamentul și starea generală de sănătate) și calitatea apei.

(3)   Sistemele de reținere acvatică sunt proiectate și construite astfel încât debitul de apă și parametrii fizico-chimici să asigure sănătatea și calitatea vieții animalelor și să satisfacă nevoile de comportament ale acestora.

(4)   Sistemele de reținere sunt concepute, situate și utilizate astfel încât să se reducă la minimum riscul de evadare.

(5)   În cazul în care peștii sau crustaceele evadează, sunt necesare măsuri adecvate pentru reducerea impactului asupra ecosistemului local, inclusiv, acolo unde este cazul, recapturarea animalelor; Este necesar să existe documente justificative în acest sens.

Articolul 25g

Norme specifice privind sistemele acvatice de reținere

(1)   Se interzic instalațiile cu sistem închis de recirculare pentru producția de animale de acvacultură, cu excepția instalațiilor de reproducere artificială și de incubare și a pepinierelor sau în cazul producției de specii utilizate la prepararea hranei ecologice pentru animale.

(2)   Unitățile de creștere pe uscat trebuie să întrunească următoarele condiții:

| (a) | în cazul sistemelor cu flux continuu de apă, este necesar să se poată monitoriza și controla debitului și calitatea apei la intrarea fluxului în sistem, precum și la ieșire. |
| --- | --- |

(a)

în cazul sistemelor cu flux continuu de apă, este necesar să se poată monitoriza și controla debitului și calitatea apei la intrarea fluxului în sistem, precum și la ieșire.

| (b) | cinci procente cel puțin din perimetru („interfața uscat-apă”) trebuie să conțină vegetație naturală. |
| --- | --- |

(b)

cinci procente cel puțin din perimetru („interfața uscat-apă”) trebuie să conțină vegetație naturală.

(3)   Este necesar ca sistemele de reținere:

| (a) | să fie situate acolo unde debitul, adâncimea apei și viteza schimburilor de masă de apă sunt de natură să reducă la minimum impactul asupra fundului mării și asupra corpului de apă înconjurător; |
| --- | --- |

(a)

să fie situate acolo unde debitul, adâncimea apei și viteza schimburilor de masă de apă sunt de natură să reducă la minimum impactul asupra fundului mării și asupra corpului de apă înconjurător;

| (b) | să fie constituit din cuști a căror proiectare, construcție și întreținere sunt corespunzătoare sub aspectul expunerii lor la mediul de operare. |
| --- | --- |

(b)

să fie constituit din cuști a căror proiectare, construcție și întreținere sunt corespunzătoare sub aspectul expunerii lor la mediul de operare.

(4)   Încălzirea sau răcirea artificială a apei este permisă numai în instalații de reproducere artificială și de incubare și în pepiniere. Se poate utiliza apa naturală de foraj pentru încălzirea sau răcirea apei în toate etapele producției.

Articolul 25h

Gestionarea animalelor de acvacultură

(1)   Manipularea animalelor de acvacultură se reduce la minimum și se realizează cu cea mai mare grijă, utilizând echipamentul corespunzător și recurgând la protocoalele de evitare a stresului și a vătămării fizice cauzate de procedurile de manipulare. Genitorii se manipulează într-un mod care să reducă la minimum vătămarea fizică și stresul și, după caz, sub anestezie. Se limitează la minimum operațiunile de calibrare, acestea efectuându-se numai în măsura în care sunt necesare pentru a asigura calitatea vieții peștilor.

(2)   În cazul utilizării luminii artificiale se aplică următoarele restricții:

| (a) | prelungirea perioadei de lumină naturală nu depășește o limită care respectă nevoile etologice, condițiile geografice și starea generală de sănătate a animalelor din exploatație; această limită maximă nu depășește 16 ore pe zi, cu excepția cazului în care lumina este utilizată în scopul reproducerii animalelor; |
| --- | --- |

(a)

prelungirea perioadei de lumină naturală nu depășește o limită care respectă nevoile etologice, condițiile geografice și starea generală de sănătate a animalelor din exploatație; această limită maximă nu depășește 16 ore pe zi, cu excepția cazului în care lumina este utilizată în scopul reproducerii animalelor;

| (b) | este necesar să se evite modificări bruște în ceea ce privește intensitatea luminii în momentul trecerii la întuneric prin utilizarea unor variatoare de lumină sau a unei iluminări de fond. |
| --- | --- |

(b)

este necesar să se evite modificări bruște în ceea ce privește intensitatea luminii în momentul trecerii la întuneric prin utilizarea unor variatoare de lumină sau a unei iluminări de fond.

(3)   Se permite ventilarea pentru a asigura calitatea vieții și sănătatea animalelor, cu condiția ca aeratoarele mecanice să fie alimentate de preferință de la surse de energie regenerabile.

Toate aceste utilizări trebuie înregistrate în registrul privind producția acvicolă.

(4)   Utilizarea oxigenului este permisă numai pentru necesități legate de sănătatea animalelor și în perioade critice de producție sau de transport, în următoarele cazuri:

| (a) | cazuri excepționale de creștere a temperaturii, scădere a presiunii atmosferice sau poluare accidentală, |
| --- | --- |

(a)

cazuri excepționale de creștere a temperaturii, scădere a presiunii atmosferice sau poluare accidentală,

| (b) | proceduri ocazionale de gestionare a efectivelor, cum sunt prelevarea de eșantioane și sortarea, |
| --- | --- |

(b)

proceduri ocazionale de gestionare a efectivelor, cum sunt prelevarea de eșantioane și sortarea,

| (c) | pentru a asigura supraviețuirea efectivelor din fermă. |
| --- | --- |

(c)

pentru a asigura supraviețuirea efectivelor din fermă.

Este necesar să existe documente justificative în acest sens.

(5)   În ceea ce privește tehnicile de sacrificare, acestea trebuie să permită ca peștii să fie aduși imediat în stare de inconștiență și insensibili la durere. Pentru alegerea celor mai bune metode de sacrificare trebuie să se țină seama de dimensiunile animalelor în momentul recoltării, de specii și de centrele de producție.

Secțiunea 4

Reproducerea animalelor

Articolul 25i

Interzicerea hormonilor

Se interzice utilizarea hormonilor și a derivaților hormonali.

Secțiunea 5

Hrana pentru pești, crustacee și echinoderme

Articolul 25j

Norme generale privind alimentele

Regimurile alimentare trebuie concepute având în vedere următoarele priorități:

| (a) | sănătatea animalelor; |
| --- | --- |

(a)

sănătatea animalelor;

| (b) | produse de înaltă calitate, inclusiv în ceea ce privește compoziția nutrițională care asigură calitatea înaltă a produsului final pentru consum; |
| --- | --- |

(b)

produse de înaltă calitate, inclusiv în ceea ce privește compoziția nutrițională care asigură calitatea înaltă a produsului final pentru consum;

| (c) | impact redus asupra mediului înconjurător. |
| --- | --- |

(c)

impact redus asupra mediului înconjurător.

Articolul 25k

Norme specifice privind alimentele pentru animale de acvacultură carnivore

(1)   Hrana pentru animalele de acvacultură carnivore se procură ținându-se seama de următoarele priorități:

| (a) | alimente ecologice de origine acvicolă; |
| --- | --- |

(a)

alimente ecologice de origine acvicolă;

| (b) | făină și ulei de pește obținute din subproduse provenind din acvacultura ecologică; |
| --- | --- |

(b)

făină și ulei de pește obținute din subproduse provenind din acvacultura ecologică;

| (c) | făină și ulei de pește, precum și ingrediente pe bază de pește derivate din subproduse provenind de la pești capturați deja pentru consumul uman ca urmare a exploatării durabile a resurselor piscicole; |
| --- | --- |

(c)

făină și ulei de pește, precum și ingrediente pe bază de pește derivate din subproduse provenind de la pești capturați deja pentru consumul uman ca urmare a exploatării durabile a resurselor piscicole;

| (d) | materii prime ecologice de origine vegetală și animală enumerate în anexa V în conformitate cu restricțiile prevăzute în aceeași anexă. |
| --- | --- |

(d)

materii prime ecologice de origine vegetală și animală enumerate în anexa V în conformitate cu restricțiile prevăzute în aceeași anexă.

(2)   În cazul în care nu este disponibilă hrana menționată la alineatul (1) pot fi utilizate, pentru o perioadă de tranziție până la 31 decembrie 2014, făină și ulei de pește obținute din subproduse provenind din acvacultura neecologică sau din subproduse provenind de la pești capturați pentru consumul uman. Aceste materii prime nu trebuie să depășească 30 % din rația zilnică.

(3)   Rația de hrană poate conține în proporție de maximum 60 % produse vegetale ecologice.

(4)   Astaxantina provenind în principal din surse ecologice, cum ar fi carapacele de crustacee ecologice, se poate utiliza în rația alimentară pentru somon și păstrăv în limita necesităților fiziologice ale acestora. În cazul în care nu sunt disponibile surse ecologice, pot fi utilizate surse naturale de astaxantină (precum drojdia Phaffia).

Articolul 25l

Norme specifice privind alimentele pentru anumite animale de acvacultură

(1)   Animalele de acvacultură menționate în secțiunile 6, 7 și 9 din anexa XIIIa trebuie hrănite cu hrană care se găsește în mod natural în iazuri și lacuri.

(2)   În cazul în care nu sunt disponibile cantități suficiente de resurse pentru alimentarea naturală menționate la alineatul (1), se pot utiliza alimente ecologice de origine vegetală, obținute de preferință din plante cultivate tot în ferma respectivă, sau alge marine. Operatorii păstrează documente justificative privind necesitatea de a utiliza hrană suplimentară.

(3)   În cazul suplimentării hranei naturale conform alineatului (2), rațiile pentru speciile menționate în secțiunea 7 și pentru Pangasius spp., menționat în secțiunea 9, pot cuprinde maximum 10 % făină sau ulei de pește obținut din exploatarea durabilă a resurselor piscicole.

Articolul 25m

Produse și substanțe prevăzute la articolul 15 alineatul (1) litera (d) punctul (iii) din Regulamentul (CE) nr. 834/2007

(1)   În acvacultura ecologică pot fi utilizate numai materiile prime pentru hrana animalelor, de origine animală și minerală, enumerate în anexa V.

(2)   Aditivii pentru hrana animalelor, anumite produse utilizate în alimentația animală și auxiliarii tehnologici pot fi utilizați numai în cazul în care sunt enumerați în anexa VI și sunt respectate restricțiile stabilite în aceeași anexă.

Secțiunea 6

Norme specifice pentru moluște

Articolul 25n

Zona de creștere

(1)   Creșterea moluștelor bivalve poate fi realizată în aceeași zonă de apă ca și creșterea ecologică a peștilor și a algelor marine într-un sistem de policultură documentat în planul de gestionare durabilă. Moluștele bivalve pot fi crescute de asemenea în policultură împreună cu moluște gasteropode, de exemplu litorina.

(2)   Producția de moluște bivalve ecologice trebuie să se realizeze în zone delimitate de stâlpi, de geamanduri sau alte mijloace evidente de marcare; după caz, zonele de producție trebuie delimitate cu ajutorul sacilor din plasă, al cuștilor sau al altor mijloace artificiale.

(3)   Fermele de conchiliocultură ecologică trebuie să reducă la minimum riscurile privind speciile protejate. În cazul în care se utilizează plase împotriva animalelor de pradă, acestea trebuie să fie astfel concepute încât să nu producă vătămări păsărilor scufundătoare.

Articolul 25o

Fonduri de aprovizionare cu material de reproducere

(1)   În condițiile în care nu se aduc prejudicii semnificative mediului înconjurător și în cazul în care acest lucru este permis de legislația locală, pentru moluștele bivalve se poate utiliza material de reproducere sălbatic din afara unității de producție cu condiția ca acesta să provină din:

| (a) | straturi de populații care nu vor rezista probabil pe timpul iernii sau care reprezintă un excedent față de necesități sau |
| --- | --- |

(a)

straturi de populații care nu vor rezista probabil pe timpul iernii sau care reprezintă un excedent față de necesități sau

| (b) | straturi naturale de material de reproducere pentru moluște aflate pe colectori. |
| --- | --- |

(b)

straturi naturale de material de reproducere pentru moluște aflate pe colectori.

Este necesar să se păstreze documente privind modul, locul și perioada în care a fost colectat materialul de reproducere sălbatic pentru a asigura trasabilitatea până la zona de colectare.

Cu toate acestea, în unitățile de producție ecologice se poate introduce material de reproducere provenind de la instalațiile de reproducere artificială și de incubare pentru moluște bivalve neecologice, respectându-se următoarele procente maxime: 80 % până la 31 decembrie 2011, 50 % până la 31 decembrie 2013 și 0 % până la 31 decembrie 2015.

(2)   În cazul stridiei japoneze (Crassostrea gigas), se preferă efectivele care sunt crescute în mod selectiv pentru a se evita reproducerea în afara crescătoriei.

Articolul 25p

Gestionare

(1)   În procesul de producție trebuie să se utilizeze o densitate a efectivelor care nu depășește densitatea utilizată local în conchiliocultura neecologică. Operațiunile de sortare, de rărire și ajustările densității efectivelor se efectuează în funcție de biomasă și în vederea asigurării calității vieții animalelor și a calității superioare a produselor.

(2)   Depunerile organice de organisme se îndepărtează prin mijloace fizice sau manual și, dacă este cazul, se aruncă în mare la distanță mare față de ferma de conchiliocultură. O dată pe ciclu de producție, moluștele pot fi tratate cu o soluție de var pentru a combate depunerile de organisme concurente.

Articolul 25q

Norme privind cultura

(1)   Cultura de midii pe corzi și alte metode enumerate în secțiunea 8 din anexa XIIIa pot fi eligibile pentru producția ecologică.

(2)   Cultura de moluște pe fundul apei este permisă numai în cazurile în care nu se produc, în locurile de colectare și de creștere, efecte negative semnificative asupra mediului înconjurător. Operatorul demonstrează că impactul asupra mediului înconjurător este redus la minimum realizând un studiu și un raport privind zona de cultură pe care trebuie să le prezinte organismului de control sau autorității de control. Raportul se adaugă, ca un capitol separat, la planul de gestionare durabilă.

Articolul 25r

Norme specifice privind cultura stridiilor

Este permisă cultura de midii în saci, pe suporți stabili. Aceștia sau orice alte structuri în care sunt așezate stridiile se dispun astfel încât să se evite formarea unei bariere compacte de-a lungul țărmului. Pentru optimizarea producției, efectivele de stridii se poziționează cu atenție pe fundul apei în funcție de maree. Producția întrunește criteriile enumerate în anexa XIIIa secțiunea 8.

Secțiunea 7

Prevenirea bolilor și tratamentul veterinar

Articolul 25s

Norme generale privind prevenirea bolilor

(1)   În conformitate cu articolul 9 din Directiva 2006/88/CE, planul de gestionare a sănătății animale prezintă în detaliu practicile privind biosecuritatea și prevenirea bolilor și conține un acord scris privind consilierea pe probleme de sănătate, adaptată la unitatea de producție respectivă, încheiat cu servicii calificate în domeniul sănătății animalelor de acvacultură care efectuează o vizită la fermă o dată pe an cel puțin și din doi în doi ani cel puțin în cazul moluștelor bivalve.

(2)   Structurile de adăpostire a animalelor, echipamentul și ustensilele trebuie curățate și dezinfectate corespunzător. Se utilizează numai produsele enumerate în secțiunile 2.1 și 2.2 din anexa VII.

(3)   În privința vidului sanitar:

| (a) | autoritatea competentă stabilește dacă este necesară o perioadă de vid sanitar și durata adecvată a acesteia care trebuie respectată și documentată după fiecare ciclu de producție în sisteme de reținere în circuit deschis amplasate în larg. Vidul sanitar este de asemenea recomandat pentru alte metode de producție care utilizează cisterne, iazuri piscicole și cuști; |
| --- | --- |

(a)

autoritatea competentă stabilește dacă este necesară o perioadă de vid sanitar și durata adecvată a acesteia care trebuie respectată și documentată după fiecare ciclu de producție în sisteme de reținere în circuit deschis amplasate în larg. Vidul sanitar este de asemenea recomandat pentru alte metode de producție care utilizează cisterne, iazuri piscicole și cuști;

| (b) | vidul sanitar nu este obligatoriu în cazul culturilor de moluște bivalve; |
| --- | --- |

(b)

vidul sanitar nu este obligatoriu în cazul culturilor de moluște bivalve;

| (c) | pe perioada vidului sanitar, cuștile sau alte structuri utilizate pentru producția de animale de acvacultură sunt golite, dezinfectate și rămân goale până a fi din nou utilizate. |
| --- | --- |

(c)

pe perioada vidului sanitar, cuștile sau alte structuri utilizate pentru producția de animale de acvacultură sunt golite, dezinfectate și rămân goale până a fi din nou utilizate.

(4)   După caz, hrana pentru pești neconsumată, excrementele și animalele moarte trebuie îndepărtate imediat pentru a se evita riscul unor prejudicii semnificative pentru mediul înconjurător în ceea ce privește calitatea apei, pentru a se reduce la minimum riscurile apariției bolilor și pentru a evita apariția insectelor sau a rozătoarelor.

(5)   Lumina ultravioletă și ozonul se pot utiliza numai în instalațiile de reproducere artificială și de incubare și în pepiniere.

(6)   Pentru controlul biologic al ectoparaziților se utilizează de preferință peștii curățători.

Articolul 25t

Tratamentele veterinare

(1)   Atunci când apare o problemă de sănătate cu toate că s-au luat măsuri pentru a garanta sănătatea animală în conformitate cu articolul 15 alineatul (1) litera (f) punctul (i) din Regulamentul (CE) nr. 834/2007, pot fi utilizate tratamente sanitare, de preferință în următoarea ordine:

| (a) | substanțe de origine vegetală, animală sau minerală, în diluție homeopatică; |
| --- | --- |

(a)

substanțe de origine vegetală, animală sau minerală, în diluție homeopatică;

| (b) | plante și extracte de plante care nu au efect anestezic și |
| --- | --- |

(b)

plante și extracte de plante care nu au efect anestezic și

| (c) | substanțe cum sunt: oligoelementele, metalele, imunostimulentele naturale sau probioticele autorizate. |
| --- | --- |

(c)

substanțe cum sunt: oligoelementele, metalele, imunostimulentele naturale sau probioticele autorizate.

(2)   Utilizarea tratamentelor alopatice este limitată la două ședințe de tratament pe an, cu excepția vaccinărilor și a programelor obligatorii de eradicare. Cu toate acestea, în cazul unui ciclu de producție mai scurt de un an, se limitează tratamentul alopatic la o singură ședință pe an. În cazul depășirii limitelor prevăzute pentru tratamentele alopatice, animalele de acvacultură în cauză nu pot fi vândute ca produse ecologice.

(3)   Utilizarea tratamentelor antiparazitare, fără a include sistemele de control obligatoriu realizate de statele membre, se limitează la două ședințe de tratament pe an sau la o singură ședință de tratament pe an în cazul în care ciclul de producție este mai scurt de 18 luni.

(4)   Perioada de așteptare între tratamentele alopatice și tratamentele antiparazitare administrate în conformitate cu alineatul (3), inclusiv tratamentele efectuate în cadrul programelor obligatorii de combatere și eradicare, trebuie să fie dublă față de perioada legală de așteptare prevăzută la articolul 11 din Directiva 2001/82/CE sau de 48 de ore în cazul în care această perioadă nu este specificată.

(5)   În cazul în care se utilizează produse medicale de uz veterinar, organismul de control sau autoritatea de control trebuie informate în legătură cu utilizarea acestora înainte de comercializarea animalelor respective ca animale ecologice. Efectivele tratate trebuie să poată fi identificate cu precizie.

| 6. | La titlul II capitolul 3 se introduce următorul articol 29a după articolul 29:
  „Articolul 29a
  Dispoziții specifice privind algele marine
  (1)   În cazul în care produsul final este constituit din alge marine proaspete, pentru spălarea algelor marine proaspăt recoltate se utilizează apă de mare.
  În cazul în care produsul final este deshidratat, pentru spălare se poate utiliza și apa potabilă. Se poate utiliza sarea pentru a elimina umezeala.
  (2)   Este interzisă utilizarea, pentru uscare, a flăcărilor care vin în contact direct cu algele marine. În cazul în care sunt utilizate corzi sau alte echipamente în procesul de uscare, acestea nu trebuie să fi făcut obiectul unor tratamente împotriva depunerilor organice și nici să fie contaminate cu substanțe de curățare sau de dezinfecție, cu excepția cazului în care se utilizează un produs prevăzut în acest scop în anexa VII.” |
| --- | --- |

6.

La titlul II capitolul 3 se introduce următorul articol 29a după articolul 29:

„Articolul 29a

Dispoziții specifice privind algele marine

(1)   În cazul în care produsul final este constituit din alge marine proaspete, pentru spălarea algelor marine proaspăt recoltate se utilizează apă de mare.

În cazul în care produsul final este deshidratat, pentru spălare se poate utiliza și apa potabilă. Se poate utiliza sarea pentru a elimina umezeala.

(2)   Este interzisă utilizarea, pentru uscare, a flăcărilor care vin în contact direct cu algele marine. În cazul în care sunt utilizate corzi sau alte echipamente în procesul de uscare, acestea nu trebuie să fi făcut obiectul unor tratamente împotriva depunerilor organice și nici să fie contaminate cu substanțe de curățare sau de dezinfecție, cu excepția cazului în care se utilizează un produs prevăzut în acest scop în anexa VII.”

| 7. | La titlul II capitolul 4 se introduce următorul articol 32a:
  „Articolul 32a
  Transportul peștilor vii
  (1)   Peștii vii trebuie transportați în cisterne corespunzătoare și în apă curată care satisface nevoile fiziologice ale acestora în ceea ce privește temperatura și concentrația de oxigen.
  (2)   În cazul peștilor și al produselor pescărești ecologice, înainte de transport cisternele trebuie curățate, dezinfectate și clătite cu atenție.
  (3)   Se iau măsuri pentru a reduce stresul. În timpul transportului, densitatea nu trebuie să atingă nivelul la care se consideră că pot apărea prejudicii pentru specia respectivă.
  (4)   Este necesar să existe documente justificative pentru alineatele (1) - (3).” |
| --- | --- |

7.

La titlul II capitolul 4 se introduce următorul articol 32a:

„Articolul 32a

Transportul peștilor vii

(1)   Peștii vii trebuie transportați în cisterne corespunzătoare și în apă curată care satisface nevoile fiziologice ale acestora în ceea ce privește temperatura și concentrația de oxigen.

(2)   În cazul peștilor și al produselor pescărești ecologice, înainte de transport cisternele trebuie curățate, dezinfectate și clătite cu atenție.

(3)   Se iau măsuri pentru a reduce stresul. În timpul transportului, densitatea nu trebuie să atingă nivelul la care se consideră că pot apărea prejudicii pentru specia respectivă.

(4)   Este necesar să existe documente justificative pentru alineatele (1) - (3).”

| 8. | La articolul 35, alineatele (2) și (3) se înlocuiesc cu următorul text:
  „(2)   În unitățile destinate producției ecologice vegetale, de alge marine, animaliere și de animale de acvacultură, este interzisă depozitarea altor inputuri decât cele autorizate în temeiul prezentului regulament.
  (3)   Depozitarea medicamentelor veterinare alopatice și a antibioticelor este autorizată în exploatații cu condiția să fi fost prescrise de un medic veterinar în cadrul tratamentelor prevăzute la articolul 14 alineatul (1) litera (e) punctul (ii) sau la articolul 15 alineatul (1) litera (f) punctul (ii) din Regulamentul (CE) nr. 834/2007, să fie depozitate într-o locație supravegheată și să fie înscrise în registrul animalelor prevăzut la articolul 76 din prezentul regulament sau, dacă este cazul, în registrul producției acvicole prevăzut la articolul 79b din prezentul regulament.” |
| --- | --- |

8.

La articolul 35, alineatele (2) și (3) se înlocuiesc cu următorul text:

„(2)   În unitățile destinate producției ecologice vegetale, de alge marine, animaliere și de animale de acvacultură, este interzisă depozitarea altor inputuri decât cele autorizate în temeiul prezentului regulament.

(3)   Depozitarea medicamentelor veterinare alopatice și a antibioticelor este autorizată în exploatații cu condiția să fi fost prescrise de un medic veterinar în cadrul tratamentelor prevăzute la articolul 14 alineatul (1) litera (e) punctul (ii) sau la articolul 15 alineatul (1) litera (f) punctul (ii) din Regulamentul (CE) nr. 834/2007, să fie depozitate într-o locație supravegheată și să fie înscrise în registrul animalelor prevăzut la articolul 76 din prezentul regulament sau, dacă este cazul, în registrul producției acvicole prevăzut la articolul 79b din prezentul regulament.”

| 9. | La titlul II capitolul 5 se introduce următorul articol 36a:
  „Articolul 36a
  Alge marine
  (1)   Perioada de conversie pentru o unitate de recoltare a algelor marine este de șase luni.
  (2)   Perioada de conversie pentru o unitate de cultură a algelor marine nu depășește șase luni sau un ciclu de producție complet.” |
| --- | --- |

9.

La titlul II capitolul 5 se introduce următorul articol 36a:

„Articolul 36a

Alge marine

(1)   Perioada de conversie pentru o unitate de recoltare a algelor marine este de șase luni.

(2)   Perioada de conversie pentru o unitate de cultură a algelor marine nu depășește șase luni sau un ciclu de producție complet.”

| 10. | La titlul II capitolul 5 se introduce următorul articol 38a după articolul 38:
  „Articolul 38a
  Producția de animale de acvacultură
  (1)   Următoarele perioade de conversie pentru unitățile de producție acvicolă se aplică în cazul tipurilor de instalații de acvacultură enumerate mai jos, fiind incluse animalele de acvacultură existente:






  (a) | pentru instalațiile care nu pot fi drenate, curățate și dezinfectate, o perioadă de conversie de 24 de luni; |
| --- | --- | --- |

10.

La titlul II capitolul 5 se introduce următorul articol 38a după articolul 38:

„Articolul 38a

Producția de animale de acvacultură

(1)   Următoarele perioade de conversie pentru unitățile de producție acvicolă se aplică în cazul tipurilor de instalații de acvacultură enumerate mai jos, fiind incluse animalele de acvacultură existente:

(a)

pentru instalațiile care nu pot fi drenate, curățate și dezinfectate, o perioadă de conversie de 24 de luni;

| (b) | pentru instalațiile care au fost drenate sau care au făcut obiectul unui vid sanitar, o perioadă de conversie de 12 luni; |
| --- | --- |

(b)

pentru instalațiile care au fost drenate sau care au făcut obiectul unui vid sanitar, o perioadă de conversie de 12 luni;

| (c) | pentru instalațiile care au fost drenate, curățate și dezinfectate, o perioadă de conversie de șase luni; |
| --- | --- |

(c)

pentru instalațiile care au fost drenate, curățate și dezinfectate, o perioadă de conversie de șase luni;

| (d) | pentru instalațiile cu apă în circuit deschis, inclusiv cele pentru creșterea moluștelor bivalve, o perioadă de conversie de trei luni. |
| --- | --- |

(d)

pentru instalațiile cu apă în circuit deschis, inclusiv cele pentru creșterea moluștelor bivalve, o perioadă de conversie de trei luni.

(2)   Autoritatea competentă poate decide să includă retroactiv în perioada de conversie orice perioadă anterioară pentru care există documente justificative arătând că instalațiile nu au făcut obiectul unor tratări cu produse neautorizate pentru producția ecologică și nu au intrat în contact cu astfel de produse.”

| 11. | Titlul articolului 43 se înlocuiește cu următorul text:

  „Utilizarea de hrană neecologică de origine vegetală sau animală pentru animale”; |
| --- | --- |

11.

Titlul articolului 43 se înlocuiește cu următorul text:

„Utilizarea de hrană neecologică de origine vegetală sau animală pentru animale”;

| 12. | La articolul 59, primul paragraf se înlocuiește cu următorul text:
  „Prezentul capitol nu se aplică în cazul hranei pentru animalele de casă și al hranei pentru animale cu blană.” |
| --- | --- |

12.

La articolul 59, primul paragraf se înlocuiește cu următorul text:

„Prezentul capitol nu se aplică în cazul hranei pentru animalele de casă și al hranei pentru animale cu blană.”

| 13. | La articolul 60 alineatul (1), litera (a) se înlocuiește cu următorul text:






  „(a) | hrana procesată pentru animale să respecte dispozițiile Regulamentului (CE) nr. 834/2007 și, în special, ale articolului 14 alineatul (1) litera (d) punctele (iv) și (v), în cazul producției animaliere, sau ale articolului 15 alineatul (1) litera (d), în cazul producției animaliere de acvacultură, și ale articolului 18;” |
| --- | --- | --- |

13.

La articolul 60 alineatul (1), litera (a) se înlocuiește cu următorul text:

„(a)

hrana procesată pentru animale să respecte dispozițiile Regulamentului (CE) nr. 834/2007 și, în special, ale articolului 14 alineatul (1) litera (d) punctele (iv) și (v), în cazul producției animaliere, sau ale articolului 15 alineatul (1) litera (d), în cazul producției animaliere de acvacultură, și ale articolului 18;”

| 14. | La titlul IV se introduce următorul capitol 2a:
  „CAPITOLUL 2a



  Cerințe specifice de control care se aplică algelor marine


  Articolul 73a
  Modalități de control care se aplică algelor marine
  Atunci când se aplică pentru prima dată sistemul de control destinat în mod specific algelor marine, descrierea completă a unității prevăzută la articolul 63 alineatul (1) litera (a) include:






  (a) | o descriere completă a instalațiilor aflate pe mare și pe uscat; |
| --- | --- | --- |

14.

La titlul IV se introduce următorul capitol 2a:

„CAPITOLUL 2a

Cerințe specifice de control care se aplică algelor marine

Articolul 73a

Modalități de control care se aplică algelor marine

Atunci când se aplică pentru prima dată sistemul de control destinat în mod specific algelor marine, descrierea completă a unității prevăzută la articolul 63 alineatul (1) litera (a) include:

(a)

o descriere completă a instalațiilor aflate pe mare și pe uscat;

| (b) | evaluarea de mediu menționată la articolul 6b alineatul (3), după caz; |
| --- | --- |

(b)

evaluarea de mediu menționată la articolul 6b alineatul (3), după caz;

| (c) | planul de gestionare durabilă menționat la articolul 6b alineatul (4), după caz; |
| --- | --- |

(c)

planul de gestionare durabilă menționat la articolul 6b alineatul (4), după caz;

| (d) | în cazul algelor marine sălbatice, se elaborează o descriere completă și o hartă a zonelor de colectare de la țărm și din larg, precum și a zonelor de pe uscat unde au loc activități după colectare. |
| --- | --- |

(d)

în cazul algelor marine sălbatice, se elaborează o descriere completă și o hartă a zonelor de colectare de la țărm și din larg, precum și a zonelor de pe uscat unde au loc activități după colectare.

Articolul 73b

Înregistrările privind producția de alge marine

(1)   Înregistrările privind producția de alge marine se compilează de către operatorul sub forma unui registru și se păstrează la dispoziția autorităților sau a organismelor de control în orice moment la localurile exploatației. Acest registru conține cel puțin următoarele informații:

| (a) | lista speciilor, data și cantitățile recoltate; |
| --- | --- |

(a)

lista speciilor, data și cantitățile recoltate;

| (b) | data aplicării, tipul și cantitatea de fertilizator utilizată. |
| --- | --- |

(b)

data aplicării, tipul și cantitatea de fertilizator utilizată.

(2)   În cazul colectării de alge marine sălbatice, registrul conține de asemenea:

| (a) | istoricul activității de recoltare pentru fiecare specie pentru fiecare loc de recoltare; |
| --- | --- |

(a)

istoricul activității de recoltare pentru fiecare specie pentru fiecare loc de recoltare;

| (b) | situația estimativă a recoltei (în volum) pe anotimp; |
| --- | --- |

(b)

situația estimativă a recoltei (în volum) pe anotimp;

| (c) | surse de poluare posibilă în cazul fiecărui loc de recoltare; |
| --- | --- |

(c)

surse de poluare posibilă în cazul fiecărui loc de recoltare;

| (d) | randamentul anual durabil pentru fiecare loc de recoltare.” |
| --- | --- |

(d)

randamentul anual durabil pentru fiecare loc de recoltare.”

| 15. | La titlul IV se introduce următorul capitol 3a:
  „CAPITOLUL 3a



  Cerințe specifice de control în cazul producției de animale de acvacultură


  Articolul 79a
  Modalități de control care se aplică producției de animale de acvacultură
  La implementarea inițială a sistemului de control destinat în mod specific producției de animale de acvacultură, descrierea completă a unității prevăzută la articolul 63 alineatul (1) litera (a) include:






  (a) | o descriere completă a instalațiilor aflate pe mare și pe uscat; |
| --- | --- | --- |

15.

La titlul IV se introduce următorul capitol 3a:

„CAPITOLUL 3a

Cerințe specifice de control în cazul producției de animale de acvacultură

Articolul 79a

Modalități de control care se aplică producției de animale de acvacultură

La implementarea inițială a sistemului de control destinat în mod specific producției de animale de acvacultură, descrierea completă a unității prevăzută la articolul 63 alineatul (1) litera (a) include:

(a)

o descriere completă a instalațiilor aflate pe mare și pe uscat;

| (b) | evaluarea de mediu menționată la articolul 6b alineatul (3), după caz; |
| --- | --- |

(b)

evaluarea de mediu menționată la articolul 6b alineatul (3), după caz;

| (c) | planul de gestionare durabilă menționat la articolul 6b alineatul (4), după caz; |
| --- | --- |

(c)

planul de gestionare durabilă menționat la articolul 6b alineatul (4), după caz;

| (d) | în cazul moluștelor, un rezumat al capitolului special din planul de gestionare durabilă în conformitate cu articolul 25q alineatul (2). |
| --- | --- |

(d)

în cazul moluștelor, un rezumat al capitolului special din planul de gestionare durabilă în conformitate cu articolul 25q alineatul (2).

Articolul 79b

Registrul producției de animale de acvacultură

Operatorul oferă următoarele informații sub forma unui registru care se actualizează continuu și se păstrează la dispoziția autorităților sau organismelor de control în orice moment la localurile exploatației:

| (a) | originea, data sosirii și perioada de conversie a animalelor care sosesc la exploatație; |
| --- | --- |

(a)

originea, data sosirii și perioada de conversie a animalelor care sosesc la exploatație;

| (b) | numărul de loturi, vârsta efectivelor, greutatea și destinația animalelor care părăsesc exploatația; |
| --- | --- |

(b)

numărul de loturi, vârsta efectivelor, greutatea și destinația animalelor care părăsesc exploatația;

| (c) | înregistrări privind peștii evadați; |
| --- | --- |

(c)

înregistrări privind peștii evadați;

| (d) | pentru pești, tipul și cantitatea de hrană și, în cazul crapilor și speciilor înrudite, un document justificativ privind utilizarea de hrană suplimentară; |
| --- | --- |

(d)

pentru pești, tipul și cantitatea de hrană și, în cazul crapilor și speciilor înrudite, un document justificativ privind utilizarea de hrană suplimentară;

| (e) | tratamentele veterinare, cu detalii privind scopul, data de administrare a acestora, metoda de administrare, tipul produsului și perioada de așteptare; |
| --- | --- |

(e)

tratamentele veterinare, cu detalii privind scopul, data de administrare a acestora, metoda de administrare, tipul produsului și perioada de așteptare;

| (f) | măsurile de prevenire a bolilor, cu detalii privind vidul sanitar, curățarea și tratarea apei. |
| --- | --- |

(f)

măsurile de prevenire a bolilor, cu detalii privind vidul sanitar, curățarea și tratarea apei.

Articolul 79c

Inspecțiile de control specifice în cazul moluștelor bivalve

În cazul producției de moluște bivalve inspecțiile au loc înainte și în timpul perioadei de producție maximă de biomasă.

Articolul 79d

Mai multe unități de producție gestionate de către același operator

În cazul în care un operator economic gestionează mai multe unități de producție, astfel cum este prevăzut la articolul 25c, unitățile care produc animale de acvacultură neecologice fac obiectul sistemului de control stabilit la capitolul 1 și la prezentul capitol.”

| 16. | Titlul capitolului 4 din titlul IV se înlocuiește cu următorul text: |
| --- | --- |

16.

Titlul capitolului 4 din titlul IV se înlocuiește cu următorul text:

| 17. | Titlul capitolului 5 din titlul IV se înlocuiește cu următorul text: |
| --- | --- |

17.

Titlul capitolului 5 din titlul IV se înlocuiește cu următorul text:

| 18. | La articolul 93 alineatul (2), se adaugă următoarele litere:






  „(e) | numărul de unități de producție de animale de acvacultură ecologică, |
| --- | --- | --- |

18.

La articolul 93 alineatul (2), se adaugă următoarele litere:

„(e)

numărul de unități de producție de animale de acvacultură ecologică,

| (f) | volumul producției ecologice de animale de acvacultură, |
| --- | --- |

(f)

volumul producției ecologice de animale de acvacultură,

| (g) | opțional, numărul de unități de producție ecologică de alge marine și volumul producției ecologice de alge marine.” |
| --- | --- |

(g)

opțional, numărul de unități de producție ecologică de alge marine și volumul producției ecologice de alge marine.”

| 19. | La articolul 95, alineatul (6) se înlocuiește cu următorul text:
  „(6)   În sensul articolului 12 alineatul (1) litera (j) din Regulamentul (CE) nr. 834/2007 și până la includerea unor substanțe specifice în conformitate cu articolul 16 alineatul (1) litera (f) din regulamentul menționat, nu se pot utiliza decât produsele autorizate de autoritatea competentă.” |
| --- | --- |

19.

La articolul 95, alineatul (6) se înlocuiește cu următorul text:

„(6)   În sensul articolului 12 alineatul (1) litera (j) din Regulamentul (CE) nr. 834/2007 și până la includerea unor substanțe specifice în conformitate cu articolul 16 alineatul (1) litera (f) din regulamentul menționat, nu se pot utiliza decât produsele autorizate de autoritatea competentă.”

| 20. | La articolul 95 se introduce următorul alineat:
  „(11)   Autoritatea competentă poate autoriza, pentru o perioadă care expiră la 1 iulie 2013, unitățile de producție de animale de acvacultură și de alge marine care sunt înființate și produc în conformitate cu normele ecologice acceptate la nivel național înainte de intrarea în vigoare a prezentului regulament, în vederea păstrării statutului ecologic al acestora concomitent cu adaptarea la normele prezentului regulament, cu condiția să nu existe niciun caz de poluare nedorită a apelor cu substanțe care nu sunt permise în cazul producției ecologice. Operatorii care beneficiază de această măsură comunică autorității competente care sunt instalațiile, iazurile piscicole, cuștile sau loturile de alge marine vizate.” |
| --- | --- |

20.

La articolul 95 se introduce următorul alineat:

„(11)   Autoritatea competentă poate autoriza, pentru o perioadă care expiră la 1 iulie 2013, unitățile de producție de animale de acvacultură și de alge marine care sunt înființate și produc în conformitate cu normele ecologice acceptate la nivel național înainte de intrarea în vigoare a prezentului regulament, în vederea păstrării statutului ecologic al acestora concomitent cu adaptarea la normele prezentului regulament, cu condiția să nu existe niciun caz de poluare nedorită a apelor cu substanțe care nu sunt permise în cazul producției ecologice. Operatorii care beneficiază de această măsură comunică autorității competente care sunt instalațiile, iazurile piscicole, cuștile sau loturile de alge marine vizate.”

| 21. | Anexele se modifică în conformitate cu anexa la prezentul regulament. |
| --- | --- |

21.

Anexele se modifică în conformitate cu anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în a treia zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Se aplică de la 1 iulie 2010, cu următoarele excepții:

| (a) | articolul (1) punctul 4 se aplică de la data intrării în vigoare a prezentului regulament; |
| --- | --- |

(a)

articolul (1) punctul 4 se aplică de la data intrării în vigoare a prezentului regulament;

| (b) | măsurile corective prevăzute la articolul 1 punctul 19 și la punctul 1 literele (b) și (c) din anexă se aplică de la data intrării în vigoare a Regulamentului (CE) nr. 889/2008. |
| --- | --- |

(b)

măsurile corective prevăzute la articolul 1 punctul 19 și la punctul 1 literele (b) și (c) din anexă se aplică de la data intrării în vigoare a Regulamentului (CE) nr. 889/2008.

Prezentul regulament poate fi revizuit pe baza propunerilor pertinente din partea statelor membre, însoțite de o justificare corespunzătoare, în vederea modificării prezentului regulament de la data de 1 iulie 2013.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 5 august 2009.

Pentru Comisie

Mariann FISCHER BOEL

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 189, 20.7.2007, p. 1.

1

(2)  JO L 250, 18.9.2008, p. 1.

2

(3)  COM(2002) 511, 19.9.2002.

3

(4)  JO L 327, 22.12.2000, p. 1.

4

(5)  JO L 164, 25.6.2008, p. 19.

5

(6)  JO L 364, 20.12.2006, p. 5.

6

(7)  JO L 139, 30.4.2004, p. 1.

7

(8)  JO L 139, 30.4.2004, p. 55.

8

(9)  JO L 139, 30.4.2004, p. 206.

9

(10)  JO L 175, 5.7.1985, p. 40.

10

(11)  JO L 206, 22.7.1992, p. 7.

11

(12)  JO L 103, 25.4.1979, p. 1.

12

(13)  JO L 147, 31.5.2001, p. 1.

13

(14)  JO L 358, 31.12.2002, p. 59.

14

(15)  JO L 273, 10.10.2002, p. 1.

15

(16)  Recomandări ale unui grup ad hoc de experți privind „Alimente pentru pești și produse de curățat în producția ecologică de animale de acvacultură și de alge marine”, 20.11.2008, www.organic-farming.europa.eu

16

ad hoc

(17)  JO L 328, 24.11.2006, p. 14.

17

(18)  JO L 164, 25.6.2008, p. 19.

18

(19)  JO L 327, 22.12.2000, p. 1.

19

(20)  JO L 168, 28.6.2007, p. 1.”

20

(21)  JO L 175, 5.7.1985, p. 40.”

21

(22)  JO L 206, 22.7.1992, p. 7.”

22

---

ANEXĂ

Anexele la Regulamentul (CE) nr. 889/2008 se modifică după cum urmează:

| 1. | Anexa I se modifică după cum urmează:






  (a) | titlul se înlocuiește cu următorul text:

  „Îngrășăminte, amendamente pentru sol și nutrienți prevăzuți la articolul 3 alineatul (1) și la articolul 6d alineatul (2)”; |
| --- | --- | --- |

1.

Anexa I se modifică după cum urmează:

(a)

titlul se înlocuiește cu următorul text:

„Îngrășăminte, amendamente pentru sol și nutrienți prevăzuți la articolul 3 alineatul (1) și la articolul 6d alineatul (2)”;

| (b) | capul de tabel și primul rând al acestuia se înlocuiesc cu următorul text:







  „Autorizație | Denumire
  Produse compuse sau produse care conțin numai materiale enumerate în continuare | Descriere, cerințe privind compoziția, condiții de utilizare |
| --- | --- | --- | --- |
| A | Gunoi de grajd | Produse care conțin un amestec de excremente animale și materie vegetală (așternut pentru animale)
  Proveniența din ferme industriale interzisă” |

(b)

capul de tabel și primul rând al acestuia se înlocuiesc cu următorul text:

„Autorizație

Denumire

Produse compuse sau produse care conțin numai materiale enumerate în continuare

Descriere, cerințe privind compoziția, condiții de utilizare

A

Gunoi de grajd

Produse care conțin un amestec de excremente animale și materie vegetală (așternut pentru animale)

Proveniența din ferme industriale interzisă”

| (c) | la rândul 11 din tabel, ultima căsuță se înlocuiește cu următorul text:
  „blană: Concentrația maximă în mg/kg de materie uscată de crom (VI): 0”. |
| --- | --- |

(c)

la rândul 11 din tabel, ultima căsuță se înlocuiește cu următorul text:

„blană: Concentrația maximă în mg/kg de materie uscată de crom (VI): 0”.

| 2. | Anexa III se modifică după cum urmează:
  la secțiunea 1 se inserează un al patrulea rând subiacent în rândul 6 cu privire la porcii pentru îngrășare:







  „Peste 110 kg | 1,5 | 1,2” |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Anexa III se modifică după cum urmează:

la secțiunea 1 se inserează un al patrulea rând subiacent în rândul 6 cu privire la porcii pentru îngrășare:

„Peste 110 kg

1,5

1,2”

| 3. | Anexa V se modifică după cum urmează:






  (a) | titlul se înlocuiește cu următorul text:

  „Materii prime pentru hrana animalelor prevăzute la articolul 22 alineatele (1), (2) și (3), la articolul 25k alineatul (1) litera (d) și la articolul 25m alineatul (1)”; |
| --- | --- | --- |

3.

Anexa V se modifică după cum urmează:

(a)

titlul se înlocuiește cu următorul text:

„Materii prime pentru hrana animalelor prevăzute la articolul 22 alineatele (1), (2) și (3), la articolul 25k alineatul (1) litera (d) și la articolul 25m alineatul (1)”;

| (b) | la secțiunea 2.2, textul de la liniuța a patra se înlocuiește cu următorul text:






  „— | Produse hidrolizate și proteolizate obținute prin acțiune enzimatică, sub formă solubilă sau insolubilă, numai pentru animalele de acvacultură și pentru animalele tinere.”; |
| --- | --- | --- |

(b)

la secțiunea 2.2, textul de la liniuța a patra se înlocuiește cu următorul text:

„—

Produse hidrolizate și proteolizate obținute prin acțiune enzimatică, sub formă solubilă sau insolubilă, numai pentru animalele de acvacultură și pentru animalele tinere.”;

| (c) | la secțiunea 2.2, se adaugă următoarea liniuță:






  „— | Hrană obținută din crustacee”. |
| --- | --- | --- |

(c)

la secțiunea 2.2, se adaugă următoarea liniuță:

„—

Hrană obținută din crustacee”.

| 4. | Anexa VI se modifică după cum urmează:






  (a) | titlul se înlocuiește cu următorul text:

  „Aditivi pentru hrana animalelor și anumite substanțe utilizate în alimentația animalelor prevăzute la articolul 22 alineatul (4) și la articolul 25m alineatul (2)”; |
| --- | --- | --- |

4.

Anexa VI se modifică după cum urmează:

(a)

titlul se înlocuiește cu următorul text:

„Aditivi pentru hrana animalelor și anumite substanțe utilizate în alimentația animalelor prevăzute la articolul 22 alineatul (4) și la articolul 25m alineatul (2)”;

| (b) | la secțiunea 1.1 litera (a), textul de la liniuța a doua se înlocuiește cu următorul text:






  „— | vitamine de sinteză identice cu vitaminele naturale pentru animale monogastrice și animale de acvacultură”; |
| --- | --- | --- |

(b)

la secțiunea 1.1 litera (a), textul de la liniuța a doua se înlocuiește cu următorul text:

„—

vitamine de sinteză identice cu vitaminele naturale pentru animale monogastrice și animale de acvacultură”;

| (c) | Secțiunea 1.3 se modifică după cum urmează:






  (i) | litera (b) se înlocuiește cu următorul text:
  „(b)   Substanțe antioxidante







  E306 | — | Extrase de origine naturală bogate în tocoferol folosite ca antioxidanți |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(c)

Secțiunea 1.3 se modifică după cum urmează:

(i)

litera (b) se înlocuiește cu următorul text:

„(b)   Substanțe antioxidante

E306

—

Extrase de origine naturală bogate în tocoferol folosite ca antioxidanți

| — | Substanțe naturale antioxidante (utilizare limitată la hrana pentru animalele de acvacultură)”; |
| --- | --- |

—

Substanțe naturale antioxidante (utilizare limitată la hrana pentru animalele de acvacultură)”;

| (ii) | după litera (d) se inserează următoarea literă:
  „(e)   emulsificatori și stabilizatori;

  lecitină de origine ecologică (utilizare limitată la hrana pentru animalele de acvacultură)”. |
| --- | --- |

(ii)

după litera (d) se inserează următoarea literă:

„(e)   emulsificatori și stabilizatori;

lecitină de origine ecologică (utilizare limitată la hrana pentru animalele de acvacultură)”.

| 5. | Anexa VII se înlocuiește cu următorul text:

  „ANEXA VII

  Produse pentru curățare și dezinfecție







  1. | Produse pentru curățarea și dezinfectarea clădirilor și instalațiilor utilizate pentru producția animalieră menționate la articolul 23 alineatul (4):






  — | săpun de potasiu și de sodiu; |
| --- | --- | --- | --- |

5.

Anexa VII se înlocuiește cu următorul text:

„ANEXA VII

Produse pentru curățare și dezinfecție

1.

Produse pentru curățarea și dezinfectarea clădirilor și instalațiilor utilizate pentru producția animalieră menționate la articolul 23 alineatul (4):

—

săpun de potasiu și de sodiu;

| — | apă și vapori; |
| --- | --- |

—

apă și vapori;

| — | lapte de var; |
| --- | --- |

—

lapte de var;

| — | var; |
| --- | --- |

—

var;

| — | var caustic; |
| --- | --- |

—

var caustic;

| — | hipoclorit de sodiu (de exemplu, sub formă de clor lichid); |
| --- | --- |

—

hipoclorit de sodiu (de exemplu, sub formă de clor lichid);

| — | sodă caustică; |
| --- | --- |

—

sodă caustică;

| — | potasă caustică; |
| --- | --- |

—

potasă caustică;

| — | peroxid de hidrogen; |
| --- | --- |

—

peroxid de hidrogen;

| — | esențe naturale din plante; |
| --- | --- |

—

esențe naturale din plante;

| — | Acid citric, acid peracetic, acid formic, acid lactic, acid oxalic și acid acetic; |
| --- | --- |

—

Acid citric, acid peracetic, acid formic, acid lactic, acid oxalic și acid acetic;

| — | alcool; |
| --- | --- |

—

alcool;

| — | acid azotic (utilaje pentru produse lactate); |
| --- | --- |

—

acid azotic (utilaje pentru produse lactate);

| — | acid fosforic (utilaje pentru produse lactate); |
| --- | --- |

—

acid fosforic (utilaje pentru produse lactate);

| — | formaldehidă; |
| --- | --- |

—

formaldehidă;

| — | agenți de curățare și de dezinfecție pentru ugere și instalații de muls; |
| --- | --- |

—

agenți de curățare și de dezinfecție pentru ugere și instalații de muls;

| — | carbonat de sodiu. |
| --- | --- |

—

carbonat de sodiu.

| 2. | Produse pentru curățare și dezinfecție utilizate pentru producția de animale de acvacultură și de alge marine, menționate la articolul 6e alineatul (2), la articolul 25s alineatul (2) și la articolul 29a. |
| --- | --- |

2.

Produse pentru curățare și dezinfecție utilizate pentru producția de animale de acvacultură și de alge marine, menționate la articolul 6e alineatul (2), la articolul 25s alineatul (2) și la articolul 29a.

| 2.1. | Substanțe pentru curățarea și dezinfecția echipamentului și instalațiilor, în absența animalelor de acvacultură:






  — | ozon; |
| --- | --- | --- |

2.1.

Substanțe pentru curățarea și dezinfecția echipamentului și instalațiilor, în absența animalelor de acvacultură:

—

ozon;

| — | clorură de sodiu; |
| --- | --- |

—

clorură de sodiu;

| — | hipoclorit de sodiu; |
| --- | --- |

—

hipoclorit de sodiu;

| — | hipoclorit de calciu; |
| --- | --- |

—

hipoclorit de calciu;

| — | var (CaO, oxid de calciu); |
| --- | --- |

—

var (CaO, oxid de calciu);

| — | sodă caustică; |
| --- | --- |

—

sodă caustică;

| — | alcool; |
| --- | --- |

—

alcool;

| — | peroxid de hidrogen; |
| --- | --- |

—

peroxid de hidrogen;

| — | acizi organici (acid acetic, acid lactic, acid citric); |
| --- | --- |

—

acizi organici (acid acetic, acid lactic, acid citric);

| — | acid humic; |
| --- | --- |

—

acid humic;

| — | acizi peroxiacetici; |
| --- | --- |

—

acizi peroxiacetici;

| — | iodofori; |
| --- | --- |

—

iodofori;

| — | sulfat de cupru numai până la 31 decembrie 2015; |
| --- | --- |

—

sulfat de cupru numai până la 31 decembrie 2015;

| — | permanganat de potasiu; |
| --- | --- |

—

permanganat de potasiu;

| — | acid peracetic și acid peroctanoic; |
| --- | --- |

—

acid peracetic și acid peroctanoic;

| — | turte din semințe de ceai făcute din semințe naturale de camelii (utilizare limitată la producția de creveți). |
| --- | --- |

—

turte din semințe de ceai făcute din semințe naturale de camelii (utilizare limitată la producția de creveți).

| 2.2. | Listă restrânsă de substanțe utilizate în prezența animalelor de acvacultură:






  — | piatră de var (carbonat de calciu) pentru reglarea pH-ului; |
| --- | --- | --- |

2.2.

Listă restrânsă de substanțe utilizate în prezența animalelor de acvacultură:

—

piatră de var (carbonat de calciu) pentru reglarea pH-ului;

| — | dolomit pentru corectarea pH-ului (utilizare limitată la producția de creveți)”. |
| --- | --- |

—

dolomit pentru corectarea pH-ului (utilizare limitată la producția de creveți)”.

| 6. | La anexa VIII secțiunea A, tabelul se modifică după cum urmează:






  (a) | după rândul al patrulea se introduce următorul rând:










  „B | E-223 | Metabisulfit de sodiu | | X | Crustacee (2)” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

6.

La anexa VIII secțiunea A, tabelul se modifică după cum urmează:

(a)

după rândul al patrulea se introduce următorul rând:

„B

E-223

Metabisulfit de sodiu

X

Crustacee (2)”

2

| (b) | după rândul al paisprezecelea se introduce următorul rând:










  „B | E-330 | Acid citric | | X | Crustacee și moluște (2)” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

(b)

după rândul al paisprezecelea se introduce următorul rând:

„B

E-330

Acid citric

X

Crustacee și moluște (2)”

2

| 7. | Anexa XII se înlocuiește cu următorul text:

  „ANEXA XII

  Model de document justificativ pentru operatorul economic în conformitate cu articolul 29 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 834/2007 menționat la articolul 68 din prezentul regulament |
| --- | --- |

7.

Anexa XII se înlocuiește cu următorul text:

„ANEXA XII

Model de document justificativ pentru operatorul economic în conformitate cu articolul 29 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 834/2007 menționat la articolul 68 din prezentul regulament

Image

| 8. | Se introduce următoarea anexă XIIIa după anexa XIII:

  „ANEXA XIIIa

  Secțiunea 1

  Producția ecologică de salmonide în apă dulce:
  păstrăv brun (Salmo trutta) – păstrăv curcubeu (Oncorhynchus mykiss) – fântânel (Salvelinus fontinalis) – somon (Salmo salar) – păstrăv arctic (Salvelinus alpinus.) – lipan (Thymallus thymallus) – păstrăvul de lac din America de Nord (sau păstrăv gri) (Salvelinus namaycush) – lostriță (Hucho hucho).






  Sistemul de producție | Sistemele de îngrășare din fermă trebuie alimentate din sisteme în circuit deschis. Debitul apei trebuie să asigure o saturație minimă cu oxigen de 60 % pentru efectivele de animale și trebuie să asigure confortul acestora și eliminarea efluenților rezultați în urma activităților de creștere a animalelor. |
| --- | --- | --- |
| Densitatea maximă a efectivelor de pești | Specii de salmonide care nu sunt enumerate în continuare 15 kg/m3

  Somon 20 kg/m3

  Păstrăv brun și păstrăv curcubeu 25 kg/m3

  Păstrăv arctic 20 kg/m3 |

8.

Se introduce următoarea anexă XIIIa după anexa XIII:

„ANEXA XIIIa

Secțiunea 1

Producția ecologică de salmonide în apă dulce:

păstrăv brun (Salmo trutta) – păstrăv curcubeu (Oncorhynchus mykiss) – fântânel (Salvelinus fontinalis) – somon (Salmo salar) – păstrăv arctic (Salvelinus alpinus.) – lipan (Thymallus thymallus) – păstrăvul de lac din America de Nord (sau păstrăv gri) (Salvelinus namaycush) – lostriță (Hucho hucho).

Sistemul de producție

Sistemele de îngrășare din fermă trebuie alimentate din sisteme în circuit deschis. Debitul apei trebuie să asigure o saturație minimă cu oxigen de 60 % pentru efectivele de animale și trebuie să asigure confortul acestora și eliminarea efluenților rezultați în urma activităților de creștere a animalelor.

Densitatea maximă a efectivelor de pești

Specii de salmonide care nu sunt enumerate în continuare 15 kg/m3

Somon 20 kg/m3

Păstrăv brun și păstrăv curcubeu 25 kg/m3

Păstrăv arctic 20 kg/m3

Secțiunea 2

Producția ecologică de salmonide în apă de mare:

somon (Salmo salar), păstrăv brun (Salmo trutta) – păstrăv curcubeu (Oncorhynchus mykiss).

| Densitatea maximă a efectivelor de pești | 10 kg/m3 în țarcuri din plasă |
| --- | --- |

Densitatea maximă a efectivelor de pești

10 kg/m3 în țarcuri din plasă

Secțiunea 3

Producția ecologică de cod (Gadus morhua) și de alți pești din familia Gadidae, de lavrac (Dicentrarchus labrax), de doradă (Sparus aurata), de (Argyrosomus regius), de calcan (Psetta maxima [= Scopthalmus maximux]), de pagrus pagrus (Pagrus pagrus [=Sparus pagrus]), de (Sciaenops ocellatus) și de alți pești din familia Sparidae, precum și de diferite specii de siganus (Siganus spp).

| Sistemul de producție | În sisteme acvatice de reținere cu circuit deschis (țarcuri din plasă/cuști) cu viteze minime ale curenților marini pentru calitatea optimă a vieții peștilor sau în structuri deschise pe uscat. |
| --- | --- |
| Densitatea maximă a efectivelor de pești | Pentru pești, alții decât calcan: 15 kg/m3

  Pentru calcan: 25 kg/m2 |

Sistemul de producție

În sisteme acvatice de reținere cu circuit deschis (țarcuri din plasă/cuști) cu viteze minime ale curenților marini pentru calitatea optimă a vieții peștilor sau în structuri deschise pe uscat.

Densitatea maximă a efectivelor de pești

Pentru pești, alții decât calcan: 15 kg/m3

Pentru calcan: 25 kg/m2

Secțiunea 4

Producția ecologică de lavrac, de doradă, de pește din specia Argyrosomus regius, de barbuni (Liza, Mugil) și de anghilă (Anguilla spp) în iazuri formate pe uscat din zone cu maree și lagune de coastă.

| Sistemul de reținere | Saline maritime tradiționale transformate în unități de producție acvicolă și iazuri similare formate pe uscat în zonele cu maree. |
| --- | --- |
| Sistemul de producție | Apa trebuie schimbată într-un mod adecvat pentru a asigura bunăstarea speciilor.
  Cel puțin 50 % din diguri trebuie să fie acoperite cu vegetație.
  Se utilizează obligatoriu bazine de epurare în zonele umede. |
| Densitatea maximă a efectivelor de pești | 4 kg/m3 |

Sistemul de reținere

Saline maritime tradiționale transformate în unități de producție acvicolă și iazuri similare formate pe uscat în zonele cu maree.

Sistemul de producție

Apa trebuie schimbată într-un mod adecvat pentru a asigura bunăstarea speciilor.

Cel puțin 50 % din diguri trebuie să fie acoperite cu vegetație.

Se utilizează obligatoriu bazine de epurare în zonele umede.

Densitatea maximă a efectivelor de pești

4 kg/m3

Secțiunea 5

Producția ecologică de sturion în ape dulci

Speciile în cauză: Familia Acipenser

| Sistemul de producție | Debitul de apă din fiecare unitate de creștere trebuie să fie suficient pentru a asigura calitatea vieții animalelor.
  Calitatea apei de deversare trebuie să fie similară cu a apei care intră în unitatea de producție. |
| --- | --- |
| Densitatea maximă a efectivelor de pești | 30 kg/m3 |

Sistemul de producție

Debitul de apă din fiecare unitate de creștere trebuie să fie suficient pentru a asigura calitatea vieții animalelor.

Calitatea apei de deversare trebuie să fie similară cu a apei care intră în unitatea de producție.

Densitatea maximă a efectivelor de pești

30 kg/m3

Secțiunea 6

Producția ecologică de pește în apele interioare

Speciile în cauză: familia crapului (Cyprinidae) și alte specii înrudite în contextul policulturii, inclusiv biban, știucă nordică, lup-de-mare de Atlantic, pește din familia Coregonide, sturion.

| Sistemul de producție | În iazuri piscicole în care sunt periodic drenate complet și în lacuri. Lacurile trebuie să fie destinate exclusiv producției ecologice, această cerință referindu-se și la culturile în zone uscate.
  Zona de captură din unitatea piscicolă trebui să fie dotată cu o aducție de apă curată și trebuie să aibă dimensiuni care să permită calitatea optimă a vieții peștilor. După captură, peștii trebuie să fie depozitați în apă curată.
  Utilizarea îngrășămintelor ecologice și minerale în cazul iazurilor și lacurilor respectă cerințele din anexa I la Regulamentul (CE) nr. 889/2008 prin aplicarea de maximum 20 kg de azot la hectar.
  Sunt interzise tratamentele care implică utilizarea de substanțe chimice sintetice pentru combaterea plantelor hidrofite și a vegetației din apă.
  Se mențin zone cu vegetație naturală în jurul unităților de apă interioară ca zone tampon față de zonele exterioare de uscat care nu sunt implicate în operațiunile de creștere a animalelor în conformitate cu normele privind acvacultura ecologică.
  Pentru stadiul de îngrășare se utilizează «policultura» cu condiția respectării criteriilor stabilite în prezentele specificații pentru celelalte specii de pești care trăiesc în lacuri. |
| --- | --- |
| Randamentul fermei | Producția totală de specii este limitată la 1 500 kg de pește la hectar per an. |

Sistemul de producție

În iazuri piscicole în care sunt periodic drenate complet și în lacuri. Lacurile trebuie să fie destinate exclusiv producției ecologice, această cerință referindu-se și la culturile în zone uscate.

Zona de captură din unitatea piscicolă trebui să fie dotată cu o aducție de apă curată și trebuie să aibă dimensiuni care să permită calitatea optimă a vieții peștilor. După captură, peștii trebuie să fie depozitați în apă curată.

Utilizarea îngrășămintelor ecologice și minerale în cazul iazurilor și lacurilor respectă cerințele din anexa I la Regulamentul (CE) nr. 889/2008 prin aplicarea de maximum 20 kg de azot la hectar.

Sunt interzise tratamentele care implică utilizarea de substanțe chimice sintetice pentru combaterea plantelor hidrofite și a vegetației din apă.

Se mențin zone cu vegetație naturală în jurul unităților de apă interioară ca zone tampon față de zonele exterioare de uscat care nu sunt implicate în operațiunile de creștere a animalelor în conformitate cu normele privind acvacultura ecologică.

Pentru stadiul de îngrășare se utilizează «policultura» cu condiția respectării criteriilor stabilite în prezentele specificații pentru celelalte specii de pești care trăiesc în lacuri.

Randamentul fermei

Producția totală de specii este limitată la 1 500 kg de pește la hectar per an.

Secțiunea 7

Producția ecologică de creveți din specia Peneide și de creveți de apă dulce (Macrobrachium sp.)

| Stabilirea unităților de producție | Unitățile de producție trebuie să fie stabilite în zone argiloase sterile pentru a se reduce la minimum impactul asupra mediului înconjurător în urma construirii iazului. Iazurile trebuie construite cu argilă naturală prezentă la locul unde se stabilește unitatea de producție. Nu este permisă distrugerea mangrovelor. |
| --- | --- |
| Timpul de conversie | Șase luni pentru fiecare iaz, ceea ce corespunde duratei normale de viață a creveților de crescătorie. |
| Originea genitorilor | După trei ani de la începerea activității, cel puțin o jumătate din genitori trebuie să fie animale crescute în unitatea respectivă. Restul efectivelor este constituit din genitori sălbatici care trăiesc în libertate, care nu sunt afectați de agenți patogeni și care provin din exploatarea durabilă a resurselor piscicole. Este obligatoriu controlul obligatoriu al exemplarelor din prima și din a doua generație de genitori înainte de fi introducerea în fermă. |
| Ablația pedunculului ocular | Este interzisă. |
| Densitatea maximă a efectivelor din crescătorie și limite de producție | Inseminarea: maximum 22 post-larvae/m2

  Biomasa maximă la un moment dat: 240 g/m2 |

Stabilirea unităților de producție

Unitățile de producție trebuie să fie stabilite în zone argiloase sterile pentru a se reduce la minimum impactul asupra mediului înconjurător în urma construirii iazului. Iazurile trebuie construite cu argilă naturală prezentă la locul unde se stabilește unitatea de producție. Nu este permisă distrugerea mangrovelor.

Timpul de conversie

Șase luni pentru fiecare iaz, ceea ce corespunde duratei normale de viață a creveților de crescătorie.

Originea genitorilor

După trei ani de la începerea activității, cel puțin o jumătate din genitori trebuie să fie animale crescute în unitatea respectivă. Restul efectivelor este constituit din genitori sălbatici care trăiesc în libertate, care nu sunt afectați de agenți patogeni și care provin din exploatarea durabilă a resurselor piscicole. Este obligatoriu controlul obligatoriu al exemplarelor din prima și din a doua generație de genitori înainte de fi introducerea în fermă.

Ablația pedunculului ocular

Este interzisă.

Densitatea maximă a efectivelor din crescătorie și limite de producție

Inseminarea: maximum 22 post-larvae/m2

Biomasa maximă la un moment dat: 240 g/m2

Secțiunea 8

Moluște și echinoderme

| Sisteme de producție | Cultură în masa apei, cultură pe plute, cultură pe fundul apei, saci și alte structuri din plasă, cuști, platouri, locuri îngrădite pentru creșterea scoicilor și alte sisteme de reținere.
  Pentru cultura midiilor pe plute numărul de corzi scufundate nu trebuie să fie mai mare de una pe metru pătrat în zona de suprafață. Lungimea maximă a corzilor scufundate nu trebuie să depășească 20 de metri. Este interzisă destrămarea corzilor în timpul ciclului de producție, însă subdivizarea lor este autorizată în faza inițială, cu condiția să nu determine creșterea densității efectivului. |
| --- | --- |

Sisteme de producție

Cultură în masa apei, cultură pe plute, cultură pe fundul apei, saci și alte structuri din plasă, cuști, platouri, locuri îngrădite pentru creșterea scoicilor și alte sisteme de reținere.

Pentru cultura midiilor pe plute numărul de corzi scufundate nu trebuie să fie mai mare de una pe metru pătrat în zona de suprafață. Lungimea maximă a corzilor scufundate nu trebuie să depășească 20 de metri. Este interzisă destrămarea corzilor în timpul ciclului de producție, însă subdivizarea lor este autorizată în faza inițială, cu condiția să nu determine creșterea densității efectivului.

Secțiunea 9

Pești tropicali de apă dulce: chanos (Chanos chanos), tilapia (Oreochromis sp.), Pangasius sp.

| Sisteme de producție | Iazuri și cuști din plasă |
| --- | --- |
| Densitatea maximă a efectivelor de pești | Pangasius: 10 kg/m3

  Oreochromis: 20 kg/m3 |

Sisteme de producție

Iazuri și cuști din plasă

Densitatea maximă a efectivelor de pești

Pangasius: 10 kg/m3

Oreochromis: 20 kg/m3

Secțiunea 10

Alte specii de animale de acvacultură: niciuna.”

---

| 6.8.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 204/35 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 204/35

---

REGULAMENTUL (CE) NR. 711/2009 AL COMISIEI

din 4 august 2009

de interzicere a pescuitului de merlucius alb în apele comunitare și în apele care nu se află sub suveranitatea sau jurisdicția unor țări terțe din zonele VIII și IX de către navele care arborează pavilionul Portugaliei

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 2371/2002 al Consiliului din 20 decembrie 2002 privind conservarea și exploatarea durabilă a resurselor piscicole în conformitate cu politica comună în domeniul pescuitului (1), în special articolul 26 alineatul (4),

având în vedere Regulamentul (CEE) nr. 2847/93 al Consiliului din 12 octombrie 1993 de instituire a unui sistem de control aplicabil politicii comune din domeniul pescuitului (2), în special articolul 21 alineatul (3),

întrucât:

| (1) | Regulamentul (CE) nr. 1359/2008 al Consiliului din 28 noiembrie 2008 de stabilire, pentru 2009 și 2010, a posibilităților de pescuit pentru navele comunitare în ceea ce privește anumite stocuri de pești de adâncime (3) stabilește cotele pentru 2009 și 2010. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (CE) nr. 1359/2008 al Consiliului din 28 noiembrie 2008 de stabilire, pentru 2009 și 2010, a posibilităților de pescuit pentru navele comunitare în ceea ce privește anumite stocuri de pești de adâncime (3) stabilește cotele pentru 2009 și 2010.

| (2) | Conform informațiilor primite de Comisie, capturile din stocul menționat în anexa la prezentul regulament efectuate de nave care arborează pavilionul statului membru menționat în aceeași anexă sau care sunt înmatriculate în respectivul stat membru au epuizat cota alocată pentru 2009. |
| --- | --- |

(2)

Conform informațiilor primite de Comisie, capturile din stocul menționat în anexa la prezentul regulament efectuate de nave care arborează pavilionul statului membru menționat în aceeași anexă sau care sunt înmatriculate în respectivul stat membru au epuizat cota alocată pentru 2009.

| (3) | Prin urmare, este necesară interzicerea pescuitului din acest stoc, precum și a păstrării la bord, a transbordării și a debarcării peștelui din acest stoc, |
| --- | --- |

(3)

Prin urmare, este necesară interzicerea pescuitului din acest stoc, precum și a păstrării la bord, a transbordării și a debarcării peștelui din acest stoc,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Epuizarea cotei

Cota de pescuit alocată pentru 2009 statului membru menționat în anexa la prezentul regulament pentru stocul indicat în aceeași anexă se consideră epuizată de la data stabilită în respectiva anexă.

Articolul 2

Interdicții

Pescuitul din stocul menționat în anexa la prezentul regulament, realizat de nave care arborează pavilionul statului membru menționat sau care sunt înmatriculate în respectivul stat membru, se interzice începând cu data stabilită în anexă. După această dată se interzic, de asemenea, păstrarea la bord, transbordarea sau debarcarea peștelui din stocul respectiv capturat de către navele în cauză.

Articolul 3

Intrarea în vigoare

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării sale în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 4 august 2009.

Pentru Comisie

Fokion FOTIADIS

Director general pentru afaceri maritime și pescuit

---

(1)  JO L 358, 31.12.2002, p. 59.

1

(2)  JO L 261, 20.10.1993, p. 1.

2

(3)  JO L 352, 31.12.2008, p. 1.

3

---

ANEXĂ

| Nr. | 1/DSS |
| --- | --- |
| Stat membru | PRT |
| Stoc | GFB/89- |
| Specie | Merlucius alb (Phycis blennoides) |
| Zonă | Apele comunitare și apele care nu se află sub suveranitatea sau jurisdicția unor țări terțe din zonele VIII și IX |
| Dată | 15 iulie 2009 |

Nr.

1/DSS

Stat membru

PRT

Stoc

GFB/89-

Specie

Merlucius alb (Phycis blennoides)

Zonă

Apele comunitare și apele care nu se află sub suveranitatea sau jurisdicția unor țări terțe din zonele VIII și IX

Dată

15 iulie 2009

---

| 6.8.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 204/37 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 204/37

---

REGULAMENTUL (CE) NR. 712/2009 AL COMISIEI

din 5 august 2009

de modificare a prețurilor reprezentative și a valorilor taxelor suplimentare de import pentru anumite produse din sectorul zahărului, stabilite prin Regulamentul (CE) nr. 945/2008 pentru anul de comercializare 2008/2009

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului din 22 octombrie 2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole („Regulamentul unic OCP”) (1),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 951/2006 al Comisiei din 30 iunie 2006 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 318/2006 al Consiliului în ceea ce privește schimburile cu țările terțe în sectorul zahărului (2), în special articolul 36 alineatul (2) al doilea paragraf a doua teză,

întrucât:

| (1) | Valorile prețurilor reprezentative și ale taxelor suplimentare aplicabile la importul de zahăr alb, de zahăr brut și de anumite siropuri pentru anul de comercializare 2008/2009 s-au stabilit prin Regulamentul (CE) nr. 945/2008 al Comisiei (3). Aceste prețuri și taxe au fost modificate ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 685/2009 al Comisiei (4). |
| --- | --- |

(1)

Valorile prețurilor reprezentative și ale taxelor suplimentare aplicabile la importul de zahăr alb, de zahăr brut și de anumite siropuri pentru anul de comercializare 2008/2009 s-au stabilit prin Regulamentul (CE) nr. 945/2008 al Comisiei (3). Aceste prețuri și taxe au fost modificate ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 685/2009 al Comisiei (4).

| (2) | Având în vedere datele de care dispune în prezent Comisia, se impune modificarea valorilor respective, în conformitate cu normele și procedurile prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 951/2006, |
| --- | --- |

(2)

Având în vedere datele de care dispune în prezent Comisia, se impune modificarea valorilor respective, în conformitate cu normele și procedurile prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 951/2006,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Prețurile reprezentative și taxele suplimentare aplicabile la importul produselor menționate la articolul 36 din Regulamentul (CE) nr. 951/2006, stabilite de Regulamentul (CE) nr. 945/2008 pentru anul de comercializare 2008/2009, se modifică și figurează în anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la 6 august 2009.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 5 august 2009.

Pentru Comisie

Jean-Luc DEMARTY

Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

---

(1)  JO L 299, 16.11.2007, p. 1.

1

(2)  JO L 178, 1.7.2006, p. 24.

2

(3)  JO L 258, 26.9.2008, p. 56.

3

(4)  JO L 197, 29.7.2009, р. 65.

4

---

ANEXĂ

Valori modificate ale prețurilor reprezentative și ale taxelor suplimentare de import pentru zahărul alb, zahărul brut și produsele înscrise la codul NC 1702 90 95 aplicabile începând cu 6 august 2009

| (EUR) |
| --- |
| Codul NC | Valoarea prețului reprezentativ la 100 kg net din produsul în cauză | Valoarea taxei suplimentare la 100 kg net din produsul în cauză |
| 1701 11 10 (1) | 32,58 | 1,51 |
| 1701 11 90 (1) | 32,58 | 5,24 |
| 1701 12 10 (1) | 32,58 | 1,38 |
| 1701 12 90 (1) | 32,58 | 4,83 |
| 1701 91 00 (2) | 35,60 | 7,43 |
| 1701 99 10 (2) | 35,60 | 3,66 |
| 1701 99 90 (2) | 35,60 | 3,66 |
| 1702 90 95 (3) | 0,36 | 0,31 |

(EUR)

Codul NC

Valoarea prețului reprezentativ la 100 kg net din produsul în cauză

Valoarea taxei suplimentare la 100 kg net din produsul în cauză

1701 11 10 (1)

32,58

1,51

1701 11 90 (1)

32,58

5,24

1701 12 10 (1)

32,58

1,38

1701 12 90 (1)

32,58

4,83

1701 91 00 (2)

35,60

7,43

1701 99 10 (2)

35,60

3,66

1701 99 90 (2)

35,60

3,66

1702 90 95 (3)

0,36

0,31

---

(1)  Stabilire pentru calitatea standard, astfel cum este definită la punctul III din anexa IV la Regulamentul (CE) nr. 1234/2007.

(2)  Stabilire pentru calitatea standard, astfel cum este definită la punctul II din anexa IV la Regulamentul (CE) nr. 1234/2007.

(3)  Stabilire la 1 % de conținut de zaharoză.

---

II Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare nu este obligatorie

DECIZII

Comisie

| 6.8.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 204/39 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 204/39

---

DECIZIA COMISIEI

din 5 august 2009

de modificare a Deciziei 2003/467/CE în ceea ce privește declararea anumitor state membre și regiuni ale acestora ca fiind oficial indemne de bruceloza bovină

[notificată cu numărul C(2009) 6086]

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2009/600/CE)

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Directiva 64/432/CEE a Consiliului din 26 iunie 1964 privind problemele de inspecție veterinară care afectează schimburile intracomunitare cu bovine și porcine (1), în special anexa A punctul II.7,

întrucât:

| (1) | Directiva 64/432/CEE prevede că un stat membru sau o parte a unui stat membru poate fi declarată oficial indemnă de bruceloză bovină în ceea ce privește cirezile de bovine, sub rezerva respectării anumitor condiții prevăzute de directiva menționată anterior. |
| --- | --- |

(1)

Directiva 64/432/CEE prevede că un stat membru sau o parte a unui stat membru poate fi declarată oficial indemnă de bruceloză bovină în ceea ce privește cirezile de bovine, sub rezerva respectării anumitor condiții prevăzute de directiva menționată anterior.

| (2) | Listele statelor membre și ale regiunilor acestora declarate ca fiind indemne de bruceloza bovină sunt menționate în Decizia 2003/467/CE a Comisiei din 23 iunie 2003 de stabilire a statutului oficial de indemne de tuberculoză, bruceloză și leucoză enzootică bovină pentru efectivele de bovine din anumite state membre și regiuni din state membre (2). |
| --- | --- |

(2)

Listele statelor membre și ale regiunilor acestora declarate ca fiind indemne de bruceloza bovină sunt menționate în Decizia 2003/467/CE a Comisiei din 23 iunie 2003 de stabilire a statutului oficial de indemne de tuberculoză, bruceloză și leucoză enzootică bovină pentru efectivele de bovine din anumite state membre și regiuni din state membre (2).

| (3) | Irlanda și Polonia au prezentat Comisiei documente care atestă respectarea condițiilor adecvate prevăzute în Directiva 64/432/CEE în ceea ce privește întregul lor teritoriu pentru ca aceste state membre să poată fi considerate state membre oficial indemne de bruceloză bovină. |
| --- | --- |

(3)

Irlanda și Polonia au prezentat Comisiei documente care atestă respectarea condițiilor adecvate prevăzute în Directiva 64/432/CEE în ceea ce privește întregul lor teritoriu pentru ca aceste state membre să poată fi considerate state membre oficial indemne de bruceloză bovină.

| (4) | După evaluarea documentelor prezentate de Irlanda și Polonia, întregul teritoriu al acestor state membre ar trebui recunoscut ca fiind oficial indemn de bruceloză bovină. |
| --- | --- |

(4)

După evaluarea documentelor prezentate de Irlanda și Polonia, întregul teritoriu al acestor state membre ar trebui recunoscut ca fiind oficial indemn de bruceloză bovină.

| (5) | Portugalia a prezentat Comisiei documente care atestă respectarea condițiilor adecvate prevăzute în Directiva 64/432/CEE în ceea ce privește insulele Faial și Santa Maria din regiunea autonomă Azore pentru ca aceste insule să poată fi considerate regiuni ale Portugaliei oficial indemne de bruceloză bovină. |
| --- | --- |

(5)

Portugalia a prezentat Comisiei documente care atestă respectarea condițiilor adecvate prevăzute în Directiva 64/432/CEE în ceea ce privește insulele Faial și Santa Maria din regiunea autonomă Azore pentru ca aceste insule să poată fi considerate regiuni ale Portugaliei oficial indemne de bruceloză bovină.

| (6) | În plus, Spania a prezentat Comisiei documente care atestă respectarea condițiilor adecvate prevăzute în Directiva 64/432/CEE în ceea ce privește provinciile Santa Cruz de Tenerife și Las Palmas din Spania pentru ca aceste provincii să poată fi considerate regiuni ale Spaniei oficial indemne de bruceloză bovină. |
| --- | --- |

(6)

În plus, Spania a prezentat Comisiei documente care atestă respectarea condițiilor adecvate prevăzute în Directiva 64/432/CEE în ceea ce privește provinciile Santa Cruz de Tenerife și Las Palmas din Spania pentru ca aceste provincii să poată fi considerate regiuni ale Spaniei oficial indemne de bruceloză bovină.

| (7) | După evaluarea documentelor prezentate de Portugalia și Spania, insulele și provinciile în cauză ar trebui recunoscute ca fiind regiuni oficial indemne de bruceloză bovină ale acestor state membre. |
| --- | --- |

(7)

După evaluarea documentelor prezentate de Portugalia și Spania, insulele și provinciile în cauză ar trebui recunoscute ca fiind regiuni oficial indemne de bruceloză bovină ale acestor state membre.

| (8) | Prin urmare, Decizia 2003/467/CE ar trebui modificată în consecință. |
| --- | --- |

(8)

Prin urmare, Decizia 2003/467/CE ar trebui modificată în consecință.

| (9) | Măsurile prevăzute de prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală, |
| --- | --- |

(9)

Măsurile prevăzute de prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Anexa II la Decizia 2003/467/CE se modifică în conformitate cu anexa la prezenta decizie.

Articolul 2

Prezenta decizie se adresează statelor membre.

Adoptată la Bruxelles, 5 august 2009.

Pentru Comisie

Androulla VASSILIOU

Membru al Comisiei

---

(1)  JO 121, 29.7.1964, p. 1977/64.

1

(2)  JO L 156, 25.6.2003, p. 74.

2

---

ANEXĂ

Anexa II la Decizia 2003/467/CE se înlocuiește cu următoarea anexă:

„ANEXA II

CAPITOLUL 1

State membre oficial indemne de bruceloză

| Codul ISO | Stat membru |
| --- | --- |
| BE | Belgia |
| CZ | Republica Cehă |
| DK | Danemarca |
| DE | Germania |
| IE | Irlanda |
| FR | Franța |
| LU | Luxemburg |
| NL | Țările de Jos |
| AT | Austria |
| PL | Polonia |
| SI | Slovenia |
| SK | Slovacia |
| FI | Finlanda |
| SE | Suedia |

Codul ISO

Stat membru

BE

Belgia

CZ

Republica Cehă

DK

Danemarca

DE

Germania

IE

Irlanda

FR

Franța

LU

Luxemburg

NL

Țările de Jos

AT

Austria

PL

Polonia

SI

Slovenia

SK

Slovacia

FI

Finlanda

SE

Suedia

CAPITOLUL 2

Regiuni din state membre oficial indemne de bruceloză

În Italia:

| — | Regiunea Abruzzo: Provincia Pescara; |
| --- | --- |

—

Regiunea Abruzzo: Provincia Pescara;

| — | Regiunea Emilia-Romagna: provinciile Bologna, Ferrare, Forlì-Cesena, Modena, Parma, Piacenza, Ravenna, Reggio Emilia, Rimini; |
| --- | --- |

—

Regiunea Emilia-Romagna: provinciile Bologna, Ferrare, Forlì-Cesena, Modena, Parma, Piacenza, Ravenna, Reggio Emilia, Rimini;

| — | Regiunea Friuli-Veneția Giulia; |
| --- | --- |

—

Regiunea Friuli-Veneția Giulia;

| — | Regiunea Lazio: Provincia Rieti; |
| --- | --- |

—

Regiunea Lazio: Provincia Rieti;

| — | Regiunea Liguria: Provinciile Imperia, Savona; |
| --- | --- |

—

Regiunea Liguria: Provinciile Imperia, Savona;

| — | Regiunea Lombardia: Provinciile Bergamo, Brescia, Como, Cremona, Lecco, Lodi, Mantova, Milano, Pavia, Sondrio și Varese; |
| --- | --- |

—

Regiunea Lombardia: Provinciile Bergamo, Brescia, Como, Cremona, Lecco, Lodi, Mantova, Milano, Pavia, Sondrio și Varese;

| — | Regiunea Marche; |
| --- | --- |

—

Regiunea Marche;

| — | Regiunea Piemonte; |
| --- | --- |

—

Regiunea Piemonte;

| — | Regiunea Puglia: Provincia Brindisi; |
| --- | --- |

—

Regiunea Puglia: Provincia Brindisi;

| — | Regiunea Sardinia: Provinciile Cagliari, Nuoro, Oristana, Sassari; |
| --- | --- |

—

Regiunea Sardinia: Provinciile Cagliari, Nuoro, Oristana, Sassari;

| — | Regiunea Toscana; |
| --- | --- |

—

Regiunea Toscana;

| — | Regiunea Trentino-Alto Adige: Provinciile Bolzano, Trento; |
| --- | --- |

—

Regiunea Trentino-Alto Adige: Provinciile Bolzano, Trento;

| — | Regiunea Umbria: Provinciile Perugia și Terni; |
| --- | --- |

—

Regiunea Umbria: Provinciile Perugia și Terni;

| — | Regiunea Veneto. |
| --- | --- |

—

Regiunea Veneto.

În Portugalia:

| — | Regiunea autonomă Azore: Insulele Corvo, Faial, Flores, Graciosa, Pico, Santa Maria. |
| --- | --- |

—

Regiunea autonomă Azore: Insulele Corvo, Faial, Flores, Graciosa, Pico, Santa Maria.

În Spania:

| — | Provincia Santa Cruz de Tenerife; |
| --- | --- |

—

Provincia Santa Cruz de Tenerife;

| — | Provincia Las Palmas. |
| --- | --- |

—

Provincia Las Palmas.

În Regatul Unit:

| — | Marea Britanie: Anglia, Scoția, Țara Galilor.” |
| --- | --- |

—

Marea Britanie: Anglia, Scoția, Țara Galilor.”

---

| 6.8.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 204/43 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 204/43

---

DECIZIA COMISIEI

din 5 august 2009

de modificare a anexei I la Decizia 2004/233/CE în ceea ce privește mențiunile referitoare la Germania din lista laboratoarelor autorizate să controleze eficacitatea vaccinării antirabice a anumitor carnivore domestice

[notificată cu numărul C(2009) 6105]

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2009/601/CE)

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Decizia 2000/258/CE a Consiliului din 20 martie 2000 privind desemnarea unui institut specific responsabil cu stabilirea criteriilor necesare pentru standardizarea testelor serologice de control al eficacității vaccinurilor antirabice (1), în special articolul 3,

întrucât:

| (1) | Decizia 2000/258/CE desemnează laboratorul „Agence française de sécurité sanitaire des aliments de Nancy” (AFSSA, Nancy, Franța) ca fiind instituția specifică responsabilă cu stabilirea criteriilor necesare standardizării testelor serologice de monitorizare a eficacității vaccinurilor antirabice. |
| --- | --- |

(1)

Decizia 2000/258/CE desemnează laboratorul „Agence française de sécurité sanitaire des aliments de Nancy” (AFSSA, Nancy, Franța) ca fiind instituția specifică responsabilă cu stabilirea criteriilor necesare standardizării testelor serologice de monitorizare a eficacității vaccinurilor antirabice.

| (2) | Decizia respectivă prevede, de asemenea, ca laboratorul AFSSA din Nancy să transmită Comisiei lista laboratoarelor comunitare care urmează să fie autorizate să efectueze testele serologice respective. În consecință, laboratorul AFSSA din Nancy aplică procedura consacrată de evaluare a performanțelor de testare, în vederea evaluării laboratoarelor înainte de autorizarea acestora de a efectua testele serologice. |
| --- | --- |

(2)

Decizia respectivă prevede, de asemenea, ca laboratorul AFSSA din Nancy să transmită Comisiei lista laboratoarelor comunitare care urmează să fie autorizate să efectueze testele serologice respective. În consecință, laboratorul AFSSA din Nancy aplică procedura consacrată de evaluare a performanțelor de testare, în vederea evaluării laboratoarelor înainte de autorizarea acestora de a efectua testele serologice.

| (3) | Decizia 2004/233/CE a Comisiei din 4 martie 2004 de autorizare a unor laboratoare pentru controlul eficacității vaccinării împotriva turbării la unele carnivore domestice (2) cuprinde o listă cu laboratoare autorizate în statele membre, pe baza rezultatelor evaluării performanțelor de testare comunicate de laboratorul AFSSA din Nancy. |
| --- | --- |

(3)

Decizia 2004/233/CE a Comisiei din 4 martie 2004 de autorizare a unor laboratoare pentru controlul eficacității vaccinării împotriva turbării la unele carnivore domestice (2) cuprinde o listă cu laboratoare autorizate în statele membre, pe baza rezultatelor evaluării performanțelor de testare comunicate de laboratorul AFSSA din Nancy.

| (4) | Germania a solicitat ca un laborator să fie eliminat de pe lista laboratoarelor autorizate prezentă în anexa I Decizia 2004/233/CE, în ceea ce privește mențiunile pentru statul membru respectiv. |
| --- | --- |

(4)

Germania a solicitat ca un laborator să fie eliminat de pe lista laboratoarelor autorizate prezentă în anexa I Decizia 2004/233/CE, în ceea ce privește mențiunile pentru statul membru respectiv.

| (5) | Prin urmare, anexa I la Decizia 2004/233/CE ar trebui modificată în consecință. |
| --- | --- |

(5)

Prin urmare, anexa I la Decizia 2004/233/CE ar trebui modificată în consecință.

| (6) | Măsurile prevăzute de prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală, |
| --- | --- |

(6)

Măsurile prevăzute de prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

În anexa I la Decizia 2004/233/CE, punctul 3 pentru Germania se elimină.

Articolul 2

Prezenta decizia se adresează statelor membre.

Adoptată la Bruxelles, 5 august 2009.

Pentru Comisie

Androulla VASSILIOU

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 79, 30.3.2000, p. 40.

1

(2)  JO L 71, 10.3.2004, p. 30.

2

---

Rectificări

| 6.8.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 204/44 |
| --- | --- | --- | --- |

6.8.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 204/44

---

Rectificare la Regulamentul (CE) nr. 649/2009 al Comisiei din 23 iulie 2009 de adaptare a anumitor cote de pescuit pentru 2009 în contextul gestionării interanuale a cotelor de pescuit

(
  Jurnalul Oficial al Uniunii Europene L 192 din 24 iulie 2009
  )

La pagina 22, în anexă, rândul ESP, ALF/3X14 – Specii de baryx, coloana „Cota revizuită 2009”:

în loc de:

„74”,

se va citi:

„76”.

---