# Euroopan unionin L 152/2016

| | ISSN 1977-0812 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 152 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 59. vuosikerta9. kesäkuu 2016 |

ISSN 1977-0812

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 152

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

59. vuosikerta9. kesäkuu 2016

---

| Sisältö | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ASETUKSET |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2016/895, annettu 8 päivänä kesäkuuta 2016, asetuksen (EY) N:o 1290/2008 muuttamisesta maitohappobakteereista Lactobacillus rhamnosus (CNCM-I-3698) ja Lactobacillus farciminis (CNCM-I-3699) tehdyn valmisteen hyväksynnän haltijan nimen osalta (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2016/896, annettu 8 päivänä kesäkuuta 2016, rautanatriumtartraattien hyväksymisestä kaikkien eläinlajien rehun lisäaineena (
  1
  ) | 3 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2016/897, annettu 8 päivänä kesäkuuta 2016, Bacillus subtilis (C-3102) (DSM 15544) -organismia sisältävän valmisteen hyväksymisestä munivien kanojen ja akvaariokalojen rehun lisäaineena (hyväksynnän haltija Asahi Calpis Wellness Co. Ltd.) ja asetusten (EY) N:o 1444/2006, (EU) N:o 333/2010 ja (EU) N:o 184/2011 muuttamisesta hyväksynnän haltijan osalta (
  1
  ) | 7 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2016/898, annettu 8 päivänä kesäkuuta 2016, Bacillus licheniformis (ATCC 53757) -organismia ja sen proteaasia E.C.3.4.21.19) sisältävän valmisteen hyväksymisestä broilerien, kananuorikoiden ja lihan- ja munantuotantoa varten kasvatettavien toissijaisten siipikarjalajien sekä koristetarkoituksessa pidettävien lintujen rehun lisäaineena (hyväksynnän haltija Novus Europe SA / N.V.) (
  1
  ) | 11 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2016/899, annettu 8 päivänä kesäkuuta 2016, Trichoderma reesein (ATCC SD-6528) tuottaman 6-fytaasin hyväksymisestä kaikkien siipikarjalajien ja kaikkien siansukuisten eläinten (imeviä porsaita lukuun ottamatta) rehun lisäaineena (hyväksynnän haltija Danisco (UK) Ltd) (
  1
  ) | 15 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2016/900, annettu 8 päivänä kesäkuuta 2016, bentsoehapon hyväksymisestä emakoiden rehun lisäaineena (hyväksynnän haltija DSM Nutritional Product Sp. z o. o.) (
  1
  ) | 18 |
| | | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2016/901, annettu 8 päivänä kesäkuuta 2016, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi | 21 |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | * | Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2016/902, annettu 30 päivänä toukokuuta 2016, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2010/75/EU mukaisista kemian alan jätevesien ja jätekaasujen yhdenmukaisten käsittely- ja hallintajärjestelmien parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa (BAT) koskevista päätelmistä
  (tiedoksiannettu numerolla C(2016) 3127)

   (
  1
  ) | 23 |
| | * | Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2016/903, annettu 8 päivänä kesäkuuta 2016, permetriinillä kyllästetystä hevosten elinpiirissä esiintyvien hyönteisten torjuntaan tarkoitetusta loimesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 528/2012 3 artiklan 3 kohdan nojalla (
  1
  ) | 43 |
| | * | Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2016/904, annettu 8 päivänä kesäkuuta 2016, käsien desinfiointiin käytettävistä 2-propanolia sisältävistä valmisteista Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 528/2012 3 artiklan 3 kohdan mukaisesti (
  1
  ) | 45 |

Sisältö

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

ASETUKSET

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2016/895, annettu 8 päivänä kesäkuuta 2016, asetuksen (EY) N:o 1290/2008 muuttamisesta maitohappobakteereista Lactobacillus rhamnosus (CNCM-I-3698) ja Lactobacillus farciminis (CNCM-I-3699) tehdyn valmisteen hyväksynnän haltijan nimen osalta (
  1
  )

Lactobacillus rhamnosus

Lactobacillus farciminis

1

1

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2016/896, annettu 8 päivänä kesäkuuta 2016, rautanatriumtartraattien hyväksymisestä kaikkien eläinlajien rehun lisäaineena (
  1
  )

1

3

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2016/897, annettu 8 päivänä kesäkuuta 2016, Bacillus subtilis (C-3102) (DSM 15544) -organismia sisältävän valmisteen hyväksymisestä munivien kanojen ja akvaariokalojen rehun lisäaineena (hyväksynnän haltija Asahi Calpis Wellness Co. Ltd.) ja asetusten (EY) N:o 1444/2006, (EU) N:o 333/2010 ja (EU) N:o 184/2011 muuttamisesta hyväksynnän haltijan osalta (
  1
  )

Bacillus subtilis

1

7

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2016/898, annettu 8 päivänä kesäkuuta 2016, Bacillus licheniformis (ATCC 53757) -organismia ja sen proteaasia E.C.3.4.21.19) sisältävän valmisteen hyväksymisestä broilerien, kananuorikoiden ja lihan- ja munantuotantoa varten kasvatettavien toissijaisten siipikarjalajien sekä koristetarkoituksessa pidettävien lintujen rehun lisäaineena (hyväksynnän haltija Novus Europe SA / N.V.) (
  1
  )

Bacillus licheniformis

1

11

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2016/899, annettu 8 päivänä kesäkuuta 2016, Trichoderma reesein (ATCC SD-6528) tuottaman 6-fytaasin hyväksymisestä kaikkien siipikarjalajien ja kaikkien siansukuisten eläinten (imeviä porsaita lukuun ottamatta) rehun lisäaineena (hyväksynnän haltija Danisco (UK) Ltd) (
  1
  )

Trichoderma reesei

1

15

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2016/900, annettu 8 päivänä kesäkuuta 2016, bentsoehapon hyväksymisestä emakoiden rehun lisäaineena (hyväksynnän haltija DSM Nutritional Product Sp. z o. o.) (
  1
  )

1

18

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2016/901, annettu 8 päivänä kesäkuuta 2016, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

21

PÄÄTÖKSET

*

Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2016/902, annettu 30 päivänä toukokuuta 2016, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2010/75/EU mukaisista kemian alan jätevesien ja jätekaasujen yhdenmukaisten käsittely- ja hallintajärjestelmien parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa (BAT) koskevista päätelmistä
  (tiedoksiannettu numerolla C(2016) 3127)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla C(2016) 3127)

1

23

*

Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2016/903, annettu 8 päivänä kesäkuuta 2016, permetriinillä kyllästetystä hevosten elinpiirissä esiintyvien hyönteisten torjuntaan tarkoitetusta loimesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 528/2012 3 artiklan 3 kohdan nojalla (
  1
  )

1

43

*

Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2016/904, annettu 8 päivänä kesäkuuta 2016, käsien desinfiointiin käytettävistä 2-propanolia sisältävistä valmisteista Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 528/2012 3 artiklan 3 kohdan mukaisesti (
  1
  )

1

45

| | | III   Muut säädökset |
| --- | --- | --- |
| | | EUROOPAN TALOUSALUE |
| | * | EFTAn valvontaviranomaisen päätös N:o 110/15/KOL, annettu 8 päivänä huhtikuuta 2015, Innovation Norwayn Finnfjord AS:lle myöntämän 16 miljoonan Norjan kruunun lisätuen toteamisesta yhteismarkkinoille soveltumattomaksi (Norja) [2016/905] | 47 |
| | * | EFTAn valvontaviranomaisen päätös N:o 357/15/KOL, annettu 23 päivänä syyskuuta 2015, Sandefjord Fotball AS:lle myönnettyä valtiontukea koskevan muodollisen tutkintamenettelyn lopettamisesta (Norja) [2016/906] | 59 |

III   Muut säädökset

EUROOPAN TALOUSALUE

*

EFTAn valvontaviranomaisen päätös N:o 110/15/KOL, annettu 8 päivänä huhtikuuta 2015, Innovation Norwayn Finnfjord AS:lle myöntämän 16 miljoonan Norjan kruunun lisätuen toteamisesta yhteismarkkinoille soveltumattomaksi (Norja) [2016/905]

47

*

EFTAn valvontaviranomaisen päätös N:o 357/15/KOL, annettu 23 päivänä syyskuuta 2015, Sandefjord Fotball AS:lle myönnettyä valtiontukea koskevan muodollisen tutkintamenettelyn lopettamisesta (Norja) [2016/906]

59

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

ASETUKSET

| 9.6.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 152/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 152/1

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2016/895,

annettu 8 päivänä kesäkuuta 2016,

asetuksen (EY) N:o 1290/2008 muuttamisesta maitohappobakteereista Lactobacillus rhamnosus (CNCM-I-3698) ja Lactobacillus farciminis (CNCM-I-3699) tehdyn valmisteen hyväksynnän haltijan nimen osalta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon eläinten ruokinnassa käytettävistä lisäaineista 22 päivänä syyskuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1831/2003 (1) ja erityisesti sen 13 artiklan 3 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Danisco (UK) Ltd on jättänyt hakemuksen asetuksen (EY) N:o 1831/2003 13 artiklan 3 kohdan mukaisesti ja esittänyt hyväksynnän haltijan nimen muuttamista siltä osin kuin on kyse maitohappobakteereista Lactobacillus rhamnosus (CNCM-I-3698) ja Lactobacillus farciminis (CNCM-I-3699) tehdyn valmisteen hyväksymisestä rehun lisäaineena annetusta komission asetuksesta (EY) N:o 1290/2008 (2). |
| --- | --- |

(1)

Danisco (UK) Ltd on jättänyt hakemuksen asetuksen (EY) N:o 1831/2003 13 artiklan 3 kohdan mukaisesti ja esittänyt hyväksynnän haltijan nimen muuttamista siltä osin kuin on kyse maitohappobakteereista Lactobacillus rhamnosus (CNCM-I-3698) ja Lactobacillus farciminis (CNCM-I-3699) tehdyn valmisteen hyväksymisestä rehun lisäaineena annetusta komission asetuksesta (EY) N:o 1290/2008 (2).

| (2) | Hakija väittää, että Danisco (UK) Ltd on 12 päivästä marraskuuta 2015 alkaen siirtänyt maitohappobakteereista Lactobacillus rhamnosus (CNCM-I-3698) ja Lactobacillus farciminis (CNCM-I-3699) tehdyn valmisteen markkinoille saattamista koskevat oikeudet yritykselle STI Biotechnologie. |
| --- | --- |

(2)

Hakija väittää, että Danisco (UK) Ltd on 12 päivästä marraskuuta 2015 alkaen siirtänyt maitohappobakteereista Lactobacillus rhamnosus (CNCM-I-3698) ja Lactobacillus farciminis (CNCM-I-3699) tehdyn valmisteen markkinoille saattamista koskevat oikeudet yritykselle STI Biotechnologie.

| (3) | Ehdotetut hyväksynnän ehtojen muutokset ovat luonteeltaan puhtaasti hallinnollisia eivätkä edellytä kyseessä olevan lisäaineen uutta arviointia. Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaiselle on ilmoitettu hakemuksesta. |
| --- | --- |

(3)

Ehdotetut hyväksynnän ehtojen muutokset ovat luonteeltaan puhtaasti hallinnollisia eivätkä edellytä kyseessä olevan lisäaineen uutta arviointia. Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaiselle on ilmoitettu hakemuksesta.

| (4) | Jotta kyseistä rehun lisäainetta voidaan saattaa markkinoille yrityksen STI Biotechnologie nimellä, on tarpeen muuttaa hyväksynnän ehtoja. |
| --- | --- |

(4)

Jotta kyseistä rehun lisäainetta voidaan saattaa markkinoille yrityksen STI Biotechnologie nimellä, on tarpeen muuttaa hyväksynnän ehtoja.

| (5) | Sen vuoksi asetusta (EY) N:o 1290/2008 olisi muutettava. |
| --- | --- |

(5)

Sen vuoksi asetusta (EY) N:o 1290/2008 olisi muutettava.

| (6) | Koska tällä asetuksella asetukseen (EY) N:o 1290/2008 tehdyt muutokset eivät edellytä kyseisen muutoksen välitöntä soveltamista turvallisuuteen liittyvistä syistä, on aiheellista säätää siirtymäkaudesta, jonka aikana lisäaineen nykyiset varastot sekä kyseistä lisäainetta sisältävät esiseokset ja rehuseokset voidaan käyttää loppuun. |
| --- | --- |

(6)

Koska tällä asetuksella asetukseen (EY) N:o 1290/2008 tehdyt muutokset eivät edellytä kyseisen muutoksen välitöntä soveltamista turvallisuuteen liittyvistä syistä, on aiheellista säätää siirtymäkaudesta, jonka aikana lisäaineen nykyiset varastot sekä kyseistä lisäainetta sisältävät esiseokset ja rehuseokset voidaan käyttää loppuun.

| (7) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(7)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Korvataan asetuksen (EY) N:o 1290/2008 liitteessä olevassa toisessa sarakkeessa ilmaisu ”Danisco (UK) Ltd.” ilmaisulla ”STI Biotechnologie”.

2 artikla

Ennen tämän asetuksen voimaantuloa sovellettavien säännösten mukaisia kyseisen lisäaineen varastoja ja sitä sisältäviä esiseoksia ja rehuseoksia voidaan edelleen saattaa markkinoille ja käyttää niiden loppumiseen saakka.

3 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 8 päivänä kesäkuuta 2016.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  EUVL L 268, 18.10.2003, s. 29.

1

(2)  Komission asetus (EY) N:o 1290/2008, annettu 18 päivänä joulukuuta 2008, maitohappobakteereista Lactobacillus rhamnosus (CNCM-I-3698) ja Lactobacillus farciminis (CNCM-I-3699) tehdyn valmisteen hyväksymisestä rehun lisäaineena (EUVL L 340, 19.12.2008, s. 20).

2

Lactobacillus rhamnosus

Lactobacillus farciminis

---

| 9.6.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 152/3 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 152/3

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2016/896,

annettu 8 päivänä kesäkuuta 2016,

rautanatriumtartraattien hyväksymisestä kaikkien eläinlajien rehun lisäaineena

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon eläinten ruokinnassa käytettävistä lisäaineista 22 päivänä syyskuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1831/2003 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksessa (EY) N:o 1831/2003 säädetään eläinten ruokinnassa käytettävien lisäaineiden hyväksymisestä ja vahvistetaan perusteet ja menettelyt hyväksynnän myöntämiselle. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksessa (EY) N:o 1831/2003 säädetään eläinten ruokinnassa käytettävien lisäaineiden hyväksymisestä ja vahvistetaan perusteet ja menettelyt hyväksynnän myöntämiselle.

| (2) | Rautanatriumtartraattien hyväksyntää koskeva hakemus on tehty asetuksen (EY) N:o 1831/2003 7 artiklan mukaisesti. Hakemuksen mukana toimitettiin asetuksen (EY) N:o 1831/2003 7 artiklan 3 kohdan mukaisesti vaadittavat tiedot ja asiakirjat. |
| --- | --- |

(2)

Rautanatriumtartraattien hyväksyntää koskeva hakemus on tehty asetuksen (EY) N:o 1831/2003 7 artiklan mukaisesti. Hakemuksen mukana toimitettiin asetuksen (EY) N:o 1831/2003 7 artiklan 3 kohdan mukaisesti vaadittavat tiedot ja asiakirjat.

| (3) | Hakemus koskee rautanatriumtartraattien hyväksymistä kaikkien eläinlajien rehun lisäaineena, joka luokitellaan lisäaineluokkaan ”teknologiset lisäaineet”. |
| --- | --- |

(3)

Hakemus koskee rautanatriumtartraattien hyväksymistä kaikkien eläinlajien rehun lisäaineena, joka luokitellaan lisäaineluokkaan ”teknologiset lisäaineet”.

| (4) | Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen, jäljempänä ’elintarviketurvallisuusviranomainen’, totesi 30 päivänä huhtikuuta 2015 antamassaan lausunnossa (2), että asianomaiset valmisteet eivät ehdotetuissa käyttöolosuhteissa vaikuta haitallisesti eläinten tai ihmisten terveyteen eivätkä ympäristöön. Elintarviketurvallisuusviranomainen totesi myös, että valmisteet saattavat osoittautua tehokkaiksi paakkuuntumisenestoaineiksi suolassa. Elintarviketurvallisuusviranomaisen mukaan erityiset markkinoille saattamisen jälkeistä seurantaa koskevat vaatimukset eivät ole tarpeen. Elintarviketurvallisuusviranomainen myös vahvisti asetuksella (EY) N:o 1831/2003 perustetun vertailulaboratorion toimittaman raportin analyysimenetelmistä, joilla rehun lisäaine määritetään rehusta. |
| --- | --- |

(4)

Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen, jäljempänä ’elintarviketurvallisuusviranomainen’, totesi 30 päivänä huhtikuuta 2015 antamassaan lausunnossa (2), että asianomaiset valmisteet eivät ehdotetuissa käyttöolosuhteissa vaikuta haitallisesti eläinten tai ihmisten terveyteen eivätkä ympäristöön. Elintarviketurvallisuusviranomainen totesi myös, että valmisteet saattavat osoittautua tehokkaiksi paakkuuntumisenestoaineiksi suolassa. Elintarviketurvallisuusviranomaisen mukaan erityiset markkinoille saattamisen jälkeistä seurantaa koskevat vaatimukset eivät ole tarpeen. Elintarviketurvallisuusviranomainen myös vahvisti asetuksella (EY) N:o 1831/2003 perustetun vertailulaboratorion toimittaman raportin analyysimenetelmistä, joilla rehun lisäaine määritetään rehusta.

| (5) | Rautanatriumtartraattien arviointi osoittaa, että asetuksen (EY) N:o 1831/2003 5 artiklassa säädetyt hyväksymisen edellytykset täyttyvät. Sen vuoksi kyseisen valmisteen käyttö tämän asetuksen liitteessä esitetyllä tavalla olisi hyväksyttävä. |
| --- | --- |

(5)

Rautanatriumtartraattien arviointi osoittaa, että asetuksen (EY) N:o 1831/2003 5 artiklassa säädetyt hyväksymisen edellytykset täyttyvät. Sen vuoksi kyseisen valmisteen käyttö tämän asetuksen liitteessä esitetyllä tavalla olisi hyväksyttävä.

| (6) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(6)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Hyväksytään lisäaineluokkaan ”teknologiset lisäaineet” ja funktionaaliseen ryhmään ”paakkuuntumisenestoaineet” kuuluva, liitteessä tarkoitettu valmiste eläinten rehussa käytettävänä lisäaineena kyseisessä liitteessä vahvistetuin edellytyksin.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 8 päivänä kesäkuuta 2016.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  EUVL L 268, 18.10.2003, s. 29.

1

(2)  EFSA Journal (2015); 13(5):4114.

2

---

LIITE

| Lisäaineen tunnistenumero | Lisäaine | Koostumus, kemiallinen kaava, kuvaus, analyysimenetelmät | Eläinlaji tai -ryhmä | Enimmäisikä | Vähimmäispitoisuus | Enimmäispitoisuus | Muut määräykset | Hyväksynnän voimassaolo päättyy |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| mg tehoainetta/kg NaCl |
| Teknologiset lisäaineet: paakkuuntumisenestoaineet |
| 1i534 | Rautanatriumtartraatit | Lisäaineen koostumus:

  Vesiliuos, jossa on natriumtartraattien ja rauta(III)kloridin kompleksoinnista saatuja tuotteita ≤ 35 painoprosenttia

  Tehoaineen kuvaus:

  D(+)-, L(-)- ja meso-2,3-dihydroksibutaanidihapon ja rauta(III):n kompleksoinnista saatu tuote | Suhde: rauta: meso-tartraatti 1:1 |

Lisäaineen tunnistenumero

Lisäaine

Koostumus, kemiallinen kaava, kuvaus, analyysimenetelmät

Eläinlaji tai -ryhmä

Enimmäisikä

Vähimmäispitoisuus

Enimmäispitoisuus

Muut määräykset

Hyväksynnän voimassaolo päättyy

mg tehoainetta/kg NaCl

Teknologiset lisäaineet: paakkuuntumisenestoaineet

1i534

Rautanatriumtartraatit

Lisäaineen koostumus:

Vesiliuos, jossa on natriumtartraattien ja rauta(III)kloridin kompleksoinnista saatuja tuotteita ≤ 35 painoprosenttia

Tehoaineen kuvaus:

D(+)-, L(-)- ja meso-2,3-dihydroksibutaanidihapon ja rauta(III):n kompleksoinnista saatu tuote

Suhde: rauta: meso-tartraatti 1:1

| | Suhde: rauta: tartraatti-isomeerien summa 1:1,5 |
| --- | --- |

Suhde: rauta: tartraatti-isomeerien summa 1:1,5

CAS-numero: 1280193-05-9

Fe(OH)2C4H4O6Na

| | Kloridi: ≤ 25 % |
| --- | --- |

Kloridi: ≤ 25 %

| | Oksalaatit: ≤ 1,5 %, oksaalihappona ilmaistuna |
| --- | --- |

Oksalaatit: ≤ 1,5 %, oksaalihappona ilmaistuna

| | Rauta: ≥ 8 % rauta(III) |
| --- | --- |

Rauta: ≥ 8 % rauta(III)

Analyysimenetelmä
   (1)

Meso-tartraatin ja D(-), L(+)-tartraattien määrittäminen rehun lisäaineessa:

| — | korkean erotuskyvyn nestekromatografia refraktioindeksidetektorilla (HPLC-RI); |
| --- | --- |

—

korkean erotuskyvyn nestekromatografia refraktioindeksidetektorilla (HPLC-RI);

Raudan kokonaismäärän määrittäminen rehun lisäaineesta:

| — | induktiivisesti kytkettyyn plasmaan perustuva atomiemissiospektrometria (ICP-AES) EN – 15510; tai |
| --- | --- |

—

induktiivisesti kytkettyyn plasmaan perustuva atomiemissiospektrometria (ICP-AES) EN – 15510; tai

| — | induktiivisesti kytkettyyn plasmaan perustuva atomiemissiospektrometria (ICP-AES) painehajotuksen jälkeen – EN 15621; tai |
| --- | --- |

—

induktiivisesti kytkettyyn plasmaan perustuva atomiemissiospektrometria (ICP-AES) painehajotuksen jälkeen – EN 15621; tai

| — | induktiivisesti kytkettyyn plasmaan perustuva atomiemissiospektrometria (ICP-AES) EN – 11885; tai |
| --- | --- |

—

induktiivisesti kytkettyyn plasmaan perustuva atomiemissiospektrometria (ICP-AES) EN – 11885; tai

| — | atomiabsorptiospektrometria AAS (EN ISO 6869); tai |
| --- | --- |

—

atomiabsorptiospektrometria AAS (EN ISO 6869); tai

| — | atomiabsorptiospektrometria (AAS) – komission asetus (EY) N:o 152/2009 (2); sekä |
| --- | --- |

—

atomiabsorptiospektrometria (AAS) – komission asetus (EY) N:o 152/2009 (2); sekä

Natriumin kokonaismäärän määrittäminen rehun lisäaineesta:

| — | induktiivisesti kytkettyyn plasmaan perustuva atomiemissiospektrometria (ICP-AES) EN – 15510; tai |
| --- | --- |

—

induktiivisesti kytkettyyn plasmaan perustuva atomiemissiospektrometria (ICP-AES) EN – 15510; tai

| — | induktiivisesti kytkettyyn plasmaan perustuva atomiemissiospektrometria (ICP-AES) painehajotuksen jälkeen – EN 15621; tai |
| --- | --- |

—

induktiivisesti kytkettyyn plasmaan perustuva atomiemissiospektrometria (ICP-AES) painehajotuksen jälkeen – EN 15621; tai

| — | induktiivisesti kytkettyyn plasmaan perustuva atomiemissiospektrometria (ICP-AES) EN – 11885; tai |
| --- | --- |

—

induktiivisesti kytkettyyn plasmaan perustuva atomiemissiospektrometria (ICP-AES) EN – 11885; tai

| — | atomiabsorptiospektrometria AAS (EN ISO 6869); sekä |
| --- | --- |

—

atomiabsorptiospektrometria AAS (EN ISO 6869); sekä

Kloridin kokonaismäärän määrittäminen rehun lisäaineesta:

| — | titrimetria – asetus (EY) N:o 152/2009 tai ISO 6495. |
| --- | --- |

—

titrimetria – asetus (EY) N:o 152/2009 tai ISO 6495.

Kaikki eläinlajit

—

—

—

| 1. | Lisäainetta käytetään ainoastaan natriumkloridissa (NaCl) |
| --- | --- |

1.

Lisäainetta käytetään ainoastaan natriumkloridissa (NaCl)

| 2. | Suositeltava vähimmäisannostus: 26 mg rautanatriumtartraatteja/kg NaCl (vastaa 3 mg rautaa/kg NaCl) |
| --- | --- |

2.

Suositeltava vähimmäisannostus: 26 mg rautanatriumtartraatteja/kg NaCl (vastaa 3 mg rautaa/kg NaCl)

| 3. | Suositeltava enimmäisannostus: 106 mg rautanatriumtartraatteja/kg NaCl |
| --- | --- |

3.

Suositeltava enimmäisannostus: 106 mg rautanatriumtartraatteja/kg NaCl

29. kesäkuuta 2026

---

(1)  Analyysimenetelmiä koskevia yksityiskohtaisia tietoja on saatavissa seuraavasta vertailulaboratorion osoitteesta: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports.

(2)  Komission asetus (EY) N:o 152/2009, annettu 27 päivänä tammikuuta 2009, näytteenotto- ja määritysmenetelmistä rehujen virallista valvontaa varten (EUVL L 54, 26.2.2009, s. 1).

---

| 9.6.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 152/7 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 152/7

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2016/897,

annettu 8 päivänä kesäkuuta 2016,

Bacillus subtilis (C-3102) (DSM 15544) -organismia sisältävän valmisteen hyväksymisestä munivien kanojen ja akvaariokalojen rehun lisäaineena (hyväksynnän haltija Asahi Calpis Wellness Co. Ltd.) ja asetusten (EY) N:o 1444/2006, (EU) N:o 333/2010 ja (EU) N:o 184/2011 muuttamisesta hyväksynnän haltijan osalta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon eläinten ruokinnassa käytettävistä lisäaineista 22 päivänä syyskuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1831/2003 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 2 kohdan ja 13 artiklan 3 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksessa (EY) N:o 1831/2003 säädetään eläinten ruokinnassa käytettävien lisäaineiden hyväksymisestä ja vahvistetaan perusteet ja menettelyt hyväksynnän myöntämiselle. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksessa (EY) N:o 1831/2003 säädetään eläinten ruokinnassa käytettävien lisäaineiden hyväksymisestä ja vahvistetaan perusteet ja menettelyt hyväksynnän myöntämiselle.

| (2) | Bacillus subtilis (C-3102) -valmisteen hyväksymistä koskevat hakemukset on tehty asetuksen (EY) N:o 1831/2003 7 artiklan mukaisesti. Hakemusten mukana toimitettiin asetuksen (EY) N:o 1831/2003 7 artiklan 3 kohdan mukaisesti vaadittavat tiedot ja asiakirjat. |
| --- | --- |

(2)

Bacillus subtilis (C-3102) -valmisteen hyväksymistä koskevat hakemukset on tehty asetuksen (EY) N:o 1831/2003 7 artiklan mukaisesti. Hakemusten mukana toimitettiin asetuksen (EY) N:o 1831/2003 7 artiklan 3 kohdan mukaisesti vaadittavat tiedot ja asiakirjat.

| (3) | Hakemukset koskevat Bacillus subtilis (C-3102) -valmisteen hyväksymistä kaikkien munivien lintujen ja akvaariokalojen rehun lisäaineena, joka luokiteltaisiin lisäaineluokkaan ”eläintuotantoon vaikuttavat lisäaineet”. |
| --- | --- |

(3)

Hakemukset koskevat Bacillus subtilis (C-3102) -valmisteen hyväksymistä kaikkien munivien lintujen ja akvaariokalojen rehun lisäaineena, joka luokiteltaisiin lisäaineluokkaan ”eläintuotantoon vaikuttavat lisäaineet”.

| (4) | Kyseinen valmiste on jo hyväksytty rehun lisäaineena broilerien ruokinnassa komission asetuksella (EY) N:o 1444/2006 (2), porsaiden ruokinnassa komission asetuksella (EU) N:o 333/2010 (3) ja kananuorikoiden, kalkkunoiden, toissijaisten lintulajien ja muiden koristetarkoituksiin käytettävien lintujen ja riistalintujen ruokinnassa komission asetuksella (EU) N:o 184/2011 (4). |
| --- | --- |

(4)

Kyseinen valmiste on jo hyväksytty rehun lisäaineena broilerien ruokinnassa komission asetuksella (EY) N:o 1444/2006 (2), porsaiden ruokinnassa komission asetuksella (EU) N:o 333/2010 (3) ja kananuorikoiden, kalkkunoiden, toissijaisten lintulajien ja muiden koristetarkoituksiin käytettävien lintujen ja riistalintujen ruokinnassa komission asetuksella (EU) N:o 184/2011 (4).

| (5) | Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen, jäljempänä ’elintarviketurvallisuusviranomainen’, totesi 28 päivänä syyskuuta 2015 (5) ja 11 päivänä marraskuuta 2015 (6) antamissaan lausunnoissa, että Bacillus subtilis (C-3102) -valmiste ei ehdotetuissa käyttöolosuhteissa vaikuta haitallisesti eläinten tai ihmisten terveyteen eikä ympäristöön. Se totesi, että ehdotetuissa käyttöolosuhteissa lisäaine voi mahdollisesti vähentää tehokkaasti rehun määrää munantuotannon massayksikköä kohti koko munintakauden. Elintarviketurvallisuusviranomainen totesi myös, että lisäaineella voidaan mahdollisesti parantaa akvaariokalojen kasvua ja rehun hyväksikäyttöä. Elintarviketurvallisuusviranomaisen mukaan erityiset markkinoille saattamisen jälkeistä seurantaa koskevat vaatimukset eivät ole tarpeen. Elintarviketurvallisuusviranomainen vahvisti myös asetuksella (EY) N:o 1831/2003 perustetun vertailulaboratorion toimittaman raportin analyysimenetelmästä, jolla rehun lisäaine määritellään rehusta. |
| --- | --- |

(5)

Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen, jäljempänä ’elintarviketurvallisuusviranomainen’, totesi 28 päivänä syyskuuta 2015 (5) ja 11 päivänä marraskuuta 2015 (6) antamissaan lausunnoissa, että Bacillus subtilis (C-3102) -valmiste ei ehdotetuissa käyttöolosuhteissa vaikuta haitallisesti eläinten tai ihmisten terveyteen eikä ympäristöön. Se totesi, että ehdotetuissa käyttöolosuhteissa lisäaine voi mahdollisesti vähentää tehokkaasti rehun määrää munantuotannon massayksikköä kohti koko munintakauden. Elintarviketurvallisuusviranomainen totesi myös, että lisäaineella voidaan mahdollisesti parantaa akvaariokalojen kasvua ja rehun hyväksikäyttöä. Elintarviketurvallisuusviranomaisen mukaan erityiset markkinoille saattamisen jälkeistä seurantaa koskevat vaatimukset eivät ole tarpeen. Elintarviketurvallisuusviranomainen vahvisti myös asetuksella (EY) N:o 1831/2003 perustetun vertailulaboratorion toimittaman raportin analyysimenetelmästä, jolla rehun lisäaine määritellään rehusta.

| (6) | Bacillus subtilis (C-3102) -valmisteen arviointi osoittaa, että asetuksen (EY) N:o 1831/2003 5 artiklassa säädetyt hyväksynnän edellytykset täyttyvät. Sen vuoksi kyseisen valmisteen käyttö tämän asetuksen liitteessä esitetyllä tavalla olisi hyväksyttävä. |
| --- | --- |

(6)

Bacillus subtilis (C-3102) -valmisteen arviointi osoittaa, että asetuksen (EY) N:o 1831/2003 5 artiklassa säädetyt hyväksynnän edellytykset täyttyvät. Sen vuoksi kyseisen valmisteen käyttö tämän asetuksen liitteessä esitetyllä tavalla olisi hyväksyttävä.

| (7) | Lisäksi hakija on tehnyt hakemuksen asetuksen (EY) N:o 1831/2003 13 artiklan 3 kohdan mukaisesti ja esittänyt asetuksissa (EY) N:o 1444/2006, (EU) N:o 333/2010 ja (EU) N:o 184/2011 mainittujen hyväksynnän haltijan ja sen EU:ssa toimivan edustajan nimien muuttamista. Hakija väittää, että se on 1 päivästä tammikuuta 2016 muuttanut nimensä ”Calpis Co. Ltd.” muotoon ”Asahi Calpis Wellness Co. Ltd.” Sen EU:ssa toimivan edustajan nimi oli aiemmin ”Calpis Co. Ltd Europe Representative Office” ja on nyt muuttunut muotoon ”Asahi Calpis Wellness Co. Ltd Europe Representative Office”. Hakija on esittänyt pyyntöään tukevat olennaiset tiedot. |
| --- | --- |

(7)

Lisäksi hakija on tehnyt hakemuksen asetuksen (EY) N:o 1831/2003 13 artiklan 3 kohdan mukaisesti ja esittänyt asetuksissa (EY) N:o 1444/2006, (EU) N:o 333/2010 ja (EU) N:o 184/2011 mainittujen hyväksynnän haltijan ja sen EU:ssa toimivan edustajan nimien muuttamista. Hakija väittää, että se on 1 päivästä tammikuuta 2016 muuttanut nimensä ”Calpis Co. Ltd.” muotoon ”Asahi Calpis Wellness Co. Ltd.” Sen EU:ssa toimivan edustajan nimi oli aiemmin ”Calpis Co. Ltd Europe Representative Office” ja on nyt muuttunut muotoon ”Asahi Calpis Wellness Co. Ltd Europe Representative Office”. Hakija on esittänyt pyyntöään tukevat olennaiset tiedot.

| (8) | On tarpeen muuttaa hyväksyntien edellytyksiä, jotta Asahi Calpis Wellness Co. Ltd voi käyttää markkinoille saattamista koskevia oikeuksiaan. |
| --- | --- |

(8)

On tarpeen muuttaa hyväksyntien edellytyksiä, jotta Asahi Calpis Wellness Co. Ltd voi käyttää markkinoille saattamista koskevia oikeuksiaan.

| (9) | Sen vuoksi asetuksia (EY) N:o 1444/2006, (EU) N:o 333/2010 ja (EU) N:o 184/2011 olisi muutettava. |
| --- | --- |

(9)

Sen vuoksi asetuksia (EY) N:o 1444/2006, (EU) N:o 333/2010 ja (EU) N:o 184/2011 olisi muutettava.

| (10) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(10)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Hyväksytään lisäaineluokkaan ”eläintuotantoon vaikuttavat lisäaineet” ja funktionaaliseen ryhmään ”suolistoflooran stabiloimiseen tarkoitetut aineet” kuuluva, liitteessä kuvattu valmiste eläinten ruokinnassa käytettävänä lisäaineena kyseisessä liitteessä vahvistetuin edellytyksin.

2 artikla

Korvataan asetuksen (EY) N:o 1444/2006 liitteessä olevassa toisessa sarakkeessa olevassa Hyväksynnän haltijan nimi -kohdassa ilmaisu ”Calpis Co., Ltd represented in the Community by Orffa International Holding BV” ilmaisulla ”Asahi Calpis Wellness Co. Ltd., jota edustaa Euroopan unionissa Asahi Calpis Wellness Co. Ltd Europe Representative Office”.

3 artikla

Muutetaan asetus (EU) N:o 333/2010 seuraavasti:

| a) | Korvataan otsikossa ilmaisu ”hyväksynnän haltija Calpis Co. Ltd Japan, jota edustaa Euroopan unionissa Calpis Co. Ltd Europe Representative Office” ilmaisulla ”hyväksynnän haltija Asahi Calpis Wellness Co. Ltd., jota edustaa Euroopan unionissa Asahi Calpis Wellness Co. Ltd Europe Representative Office”; |
| --- | --- |

a)

Korvataan otsikossa ilmaisu ”hyväksynnän haltija Calpis Co. Ltd Japan, jota edustaa Euroopan unionissa Calpis Co. Ltd Europe Representative Office” ilmaisulla ”hyväksynnän haltija Asahi Calpis Wellness Co. Ltd., jota edustaa Euroopan unionissa Asahi Calpis Wellness Co. Ltd Europe Representative Office”;

| b) | Korvataan liitteessä olevassa toisessa sarakkeessa olevassa Hyväksynnän haltijan nimi -kohdassa ilmaisu ”Calpis Co. Ltd Japan, jota edustaa Euroopan unionissa Calpis Co. Ltd Europe Representative Office” ilmaisulla ”Asahi Calpis Wellness Co. Ltd., jota edustaa Euroopan unionissa Asahi Calpis Wellness Co. Ltd Europe Representative Office”. |
| --- | --- |

b)

Korvataan liitteessä olevassa toisessa sarakkeessa olevassa Hyväksynnän haltijan nimi -kohdassa ilmaisu ”Calpis Co. Ltd Japan, jota edustaa Euroopan unionissa Calpis Co. Ltd Europe Representative Office” ilmaisulla ”Asahi Calpis Wellness Co. Ltd., jota edustaa Euroopan unionissa Asahi Calpis Wellness Co. Ltd Europe Representative Office”.

4 artikla

Muutetaan asetus (EU) N:o 184/2011 seuraavasti:

| a) | Korvataan otsikossa ilmaisu ”hyväksynnän haltija Calpis Co. Ltd Japan, jota edustaa Calpis Co. Ltd Europe Representative Office” ilmaisulla ”hyväksynnän haltija Asahi Calpis Wellness Co. Ltd., jota edustaa Euroopan unionissa Asahi Calpis Wellness Co. Ltd Europe Representative Office”; |
| --- | --- |

a)

Korvataan otsikossa ilmaisu ”hyväksynnän haltija Calpis Co. Ltd Japan, jota edustaa Calpis Co. Ltd Europe Representative Office” ilmaisulla ”hyväksynnän haltija Asahi Calpis Wellness Co. Ltd., jota edustaa Euroopan unionissa Asahi Calpis Wellness Co. Ltd Europe Representative Office”;

| b) | Korvataan liitteessä olevassa toisessa sarakkeessa olevassa Hyväksynnän haltijan nimi -kohdassa ilmaisu ”Calpis Co. Ltd Japan, jota edustaa Calpis Co. Ltd Europe Representative Office, Ranska” ilmaisulla ”Asahi Calpis Wellness Co. Ltd., jota edustaa Euroopan unionissa Asahi Calpis Wellness Co. Ltd Europe Representative Office”. |
| --- | --- |

b)

Korvataan liitteessä olevassa toisessa sarakkeessa olevassa Hyväksynnän haltijan nimi -kohdassa ilmaisu ”Calpis Co. Ltd Japan, jota edustaa Calpis Co. Ltd Europe Representative Office, Ranska” ilmaisulla ”Asahi Calpis Wellness Co. Ltd., jota edustaa Euroopan unionissa Asahi Calpis Wellness Co. Ltd Europe Representative Office”.

5 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 8 päivänä kesäkuuta 2016.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  EUVL L 268, 18.10.2003, s. 29.

1

(2)  Komission asetus (EY) N:o 1444/2006, annettu 29 päivänä syyskuuta 2006, Bacillus subtilis C-3102:n (Calsporin) hyväksymisestä rehun lisäaineena (EUVL L 271, 30.9.2006, s. 19).

2

Bacillus subtilis

(3)  Komission asetus (EU) N:o 333/2010, annettu 22 päivänä huhtikuuta 2010, Bacillus subtilis C-3102 (DSM 15544) -valmisteen uuden käyttötavan hyväksymisestä vieroitettujen porsaiden rehun lisäaineena (hyväksynnän haltija Calpis Co. Ltd Japan, jota edustaa Euroopan unionissa Calpis Co. Ltd Europe Representative Office) (EUVL L 102, 23.4.2010, s. 19).

3

Bacillus subtilis

(4)  Komission asetus (EU) N:o 184/2011, annettu 25 päivänä helmikuuta 2011, Bacillus subtilis C-3102 (DSM 15544) -valmisteen hyväksymisestä kananuorikoiden, kalkkunoiden, toissijaisten lintulajien ja muiden koristetarkoituksiin käytettävien lintujen ja riistalintujen rehun lisäaineena (hyväksynnän haltija Calpis Co. Ltd Japan, jota edustaa Calpis Co. Ltd Europe Representative Office) (EUVL L 53, 26.2.2011, s. 33).

4

Bacillus subtilis

(5)  EFSA Journal (2015); 13(9):4231.

5

(6)  EFSA Journal (2015); 13(11): 4274.

6

---

LIITE

| Lisäaineen tunnistenumero | Hyväksynnän haltijan nimi | Lisäaine | Koostumus, kemiallinen kaava, kuvaus, analyysimenetelmä | Eläinlaji tai -ryhmä | Enimmäisikä | Vähimmäispitoisuus | Enimmäispitoisuus | Muut määräykset | Hyväksynnän voimassaolo päättyy |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| PMY/kg täysrehua, jonka kosteuspitoisuus on 12 % |
| Luokka: eläintuotantoon vaikuttavat lisäaineet. Funktionaalinen ryhmä: suolistoflooran stabiloimiseen tarkoitetut aineet. |
| 4b1820 | Asahi Calpis Wellness Co. Ltd., jota edustaa Euroopan unionissa Asahi Calpis Wellness Co. Ltd Europe Representative Office | Bacillus subtilis C-3102 (DSM 15544) | Lisäaineen koostumus:


  Bacillus subtilis C-3102 (DSM 15544), vähintään 1,0 × 1010 PMY/g

  Tehoaineen ominaispiirteiden kuvaus:


  Bacillus subtilis C-3102:n (DSM 15544) elinkykyisiä itiöitä (PMY)

  Analyysimenetelmä
   (1):
  Lukumäärän määrittäminen: pintaviljely tryptoni-soija-agarilla kaikissa kohdematriiseissa (EN 15784:2009)
  Tunnistaminen: pulssikenttäelektroforeesigenotyypityksellä (PFGE) | Munivat kanat | — | 3 × 108 | — | 1. | Lisäaineen, esiseoksen ja rehuseoksen käyttöohjeissa on mainittava varastointilämpötila ja -aika sekä stabiilisuus rehua rakeistettaessa |

Lisäaineen tunnistenumero

Hyväksynnän haltijan nimi

Lisäaine

Koostumus, kemiallinen kaava, kuvaus, analyysimenetelmä

Eläinlaji tai -ryhmä

Enimmäisikä

Vähimmäispitoisuus

Enimmäispitoisuus

Muut määräykset

Hyväksynnän voimassaolo päättyy

PMY/kg täysrehua, jonka kosteuspitoisuus on 12 %

Luokka: eläintuotantoon vaikuttavat lisäaineet. Funktionaalinen ryhmä: suolistoflooran stabiloimiseen tarkoitetut aineet.

4b1820

Asahi Calpis Wellness Co. Ltd., jota edustaa Euroopan unionissa Asahi Calpis Wellness Co. Ltd Europe Representative Office

Bacillus subtilis C-3102 (DSM 15544)

Lisäaineen koostumus:

Bacillus subtilis C-3102 (DSM 15544), vähintään 1,0 × 1010 PMY/g

Tehoaineen ominaispiirteiden kuvaus:

Bacillus subtilis C-3102:n (DSM 15544) elinkykyisiä itiöitä (PMY)

Analyysimenetelmä
   (1):

Lukumäärän määrittäminen: pintaviljely tryptoni-soija-agarilla kaikissa kohdematriiseissa (EN 15784:2009)

Tunnistaminen: pulssikenttäelektroforeesigenotyypityksellä (PFGE)

Munivat kanat

—

3 × 108

—

1.

Lisäaineen, esiseoksen ja rehuseoksen käyttöohjeissa on mainittava varastointilämpötila ja -aika sekä stabiilisuus rehua rakeistettaessa

| 2. | Lisäaineen ja esiseoksen käyttäjille on rehualalla vahvistettava turvalliset työtavat ja asianmukaiset järjestelyt hengitysteitse tai iho- ja silmäkosketuksesta aiheutuvasta altistuksesta johtuvien riskien varalta Jos hengitysteitse tai iho- ja silmäkosketuksesta aiheutuvaa altistusta ei voida edellä tarkoitetuilla järjestelyillä vähentää hyväksyttävälle tasolle, lisäainetta ja esiseosta käsiteltäessä on käytettävä asianmukaisia henkilönsuojaimia. |
| --- | --- |

2.

Lisäaineen ja esiseoksen käyttäjille on rehualalla vahvistettava turvalliset työtavat ja asianmukaiset järjestelyt hengitysteitse tai iho- ja silmäkosketuksesta aiheutuvasta altistuksesta johtuvien riskien varalta Jos hengitysteitse tai iho- ja silmäkosketuksesta aiheutuvaa altistusta ei voida edellä tarkoitetuilla järjestelyillä vähentää hyväksyttävälle tasolle, lisäainetta ja esiseosta käsiteltäessä on käytettävä asianmukaisia henkilönsuojaimia.

29. kesäkuuta 2026

Akvaariokalat

1 × 1010

---

(1)  Analyysimenetelmiä koskevia yksityiskohtaisia tietoja on saatavissa seuraavasta vertailulaboratorion osoitteesta: www.irmm.jrc.ec.europa.eu/crl-feed-additives.

---

| 9.6.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 152/11 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 152/11

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2016/898,

annettu 8 päivänä kesäkuuta 2016,

Bacillus licheniformis (ATCC 53757) -organismia ja sen proteaasia E.C.3.4.21.19) sisältävän valmisteen hyväksymisestä broilerien, kananuorikoiden ja lihan- ja munantuotantoa varten kasvatettavien toissijaisten siipikarjalajien sekä koristetarkoituksessa pidettävien lintujen rehun lisäaineena (hyväksynnän haltija Novus Europe SA / N.V.)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon eläinten ruokinnassa käytettävistä lisäaineista 22 päivänä syyskuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1831/2003 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksessa (EY) N:o 1831/2003 säädetään eläinten ruokinnassa käytettävien lisäaineiden hyväksymisestä ja vahvistetaan perusteet ja menettelyt hyväksynnän myöntämiselle. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksessa (EY) N:o 1831/2003 säädetään eläinten ruokinnassa käytettävien lisäaineiden hyväksymisestä ja vahvistetaan perusteet ja menettelyt hyväksynnän myöntämiselle.

| (2) | Bacillus licheniformis (ATCC 53757) -organismia ja sen proteaasia (E.C.3.4.21.19) sisältävän valmisteen hyväksymistä varten on jätetty hakemus asetuksen (EY) N:o 1831/2003 7 artiklan mukaisesti. Hakemuksen mukana on toimitettu asetuksen (EY) N:o 1831/2003 7 artiklan 3 kohdan mukaisesti vaadittavat tiedot ja asiakirjat. |
| --- | --- |

(2)

Bacillus licheniformis (ATCC 53757) -organismia ja sen proteaasia (E.C.3.4.21.19) sisältävän valmisteen hyväksymistä varten on jätetty hakemus asetuksen (EY) N:o 1831/2003 7 artiklan mukaisesti. Hakemuksen mukana on toimitettu asetuksen (EY) N:o 1831/2003 7 artiklan 3 kohdan mukaisesti vaadittavat tiedot ja asiakirjat.

| (3) | Hakemus koskee Bacillus licheniformis (ATCC 53757) -organismin ja sen proteaasia (E.C. 3.4.21.19) sisältävän valmisteen hyväksymistä broilerien, kananuorikoiden ja lihan- ja munantuotantoa varten kasvatettavien toissijaisten siipikarjalajien sekä koristetarkoituksessa pidettävien lintujen rehun lisäaineena, joka luokitellaan lisäaineluokkaan ”eläintuotantoon vaikuttavat lisäaineet”. |
| --- | --- |

(3)

Hakemus koskee Bacillus licheniformis (ATCC 53757) -organismin ja sen proteaasia (E.C. 3.4.21.19) sisältävän valmisteen hyväksymistä broilerien, kananuorikoiden ja lihan- ja munantuotantoa varten kasvatettavien toissijaisten siipikarjalajien sekä koristetarkoituksessa pidettävien lintujen rehun lisäaineena, joka luokitellaan lisäaineluokkaan ”eläintuotantoon vaikuttavat lisäaineet”.

| (4) | Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen, jäljempänä ’elintarviketurvallisuusviranomainen’, totesi 11 päivänä maaliskuuta 2015 antamassaan lausunnossa (2), että Bacillus licheniformis (ATCC 53757) -organismin ja sen proteaasia (E.C. 3.4.21.19) sisältävän valmisteen käyttö ehdotettujen käyttöedellytysten mukaisesti ei vaikuta haitallisesti eläinten terveyteen, ihmisten terveyteen tai ympäristöön ja että sen käytöllä voidaan suositellulla annoksella mahdollisesti parantaa rehun hyötysuhdetta broilerien osalta mutta ainoastaan vähäproteiinisen ruokavalion yhteydessä. Katsotaan myös, että tämä päätelmä voidaan ulottaa koskemaan kananuorikoita ja lihan- ja munantuotantoa varten kasvatettavia toissijaisia siipikarjalajeja sekä koristetarkoituksessa pidettäviä lintuja. Elintarviketurvallisuusviranomaisen mukaan erityiset markkinoille saattamisen jälkeistä seurantaa koskevat vaatimukset eivät ole tarpeen. Elintarviketurvallisuusviranomainen vahvisti myös asetuksella (EY) N:o 1831/2003 perustetun vertailulaboratorion toimittaman raportin analyysimenetelmästä, jolla rehun lisäaine määritetään rehusta. |
| --- | --- |

(4)

Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen, jäljempänä ’elintarviketurvallisuusviranomainen’, totesi 11 päivänä maaliskuuta 2015 antamassaan lausunnossa (2), että Bacillus licheniformis (ATCC 53757) -organismin ja sen proteaasia (E.C. 3.4.21.19) sisältävän valmisteen käyttö ehdotettujen käyttöedellytysten mukaisesti ei vaikuta haitallisesti eläinten terveyteen, ihmisten terveyteen tai ympäristöön ja että sen käytöllä voidaan suositellulla annoksella mahdollisesti parantaa rehun hyötysuhdetta broilerien osalta mutta ainoastaan vähäproteiinisen ruokavalion yhteydessä. Katsotaan myös, että tämä päätelmä voidaan ulottaa koskemaan kananuorikoita ja lihan- ja munantuotantoa varten kasvatettavia toissijaisia siipikarjalajeja sekä koristetarkoituksessa pidettäviä lintuja. Elintarviketurvallisuusviranomaisen mukaan erityiset markkinoille saattamisen jälkeistä seurantaa koskevat vaatimukset eivät ole tarpeen. Elintarviketurvallisuusviranomainen vahvisti myös asetuksella (EY) N:o 1831/2003 perustetun vertailulaboratorion toimittaman raportin analyysimenetelmästä, jolla rehun lisäaine määritetään rehusta.

| (5) | Bacillus licheniformis (ATCC 53757) -organismia ja sen proteaasia (E.C.3.4.21.19) sisältävän valmisteen arviointi osoittaa, että asetuksen (EY) N:o 1831/2003 5 artiklassa säädetyt hyväksynnän edellytykset täyttyvät. Sen vuoksi kyseisen valmisteen käyttö tämän asetuksen liitteessä esitetyllä tavalla olisi hyväksyttävä. |
| --- | --- |

(5)

Bacillus licheniformis (ATCC 53757) -organismia ja sen proteaasia (E.C.3.4.21.19) sisältävän valmisteen arviointi osoittaa, että asetuksen (EY) N:o 1831/2003 5 artiklassa säädetyt hyväksynnän edellytykset täyttyvät. Sen vuoksi kyseisen valmisteen käyttö tämän asetuksen liitteessä esitetyllä tavalla olisi hyväksyttävä.

| (6) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(6)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Hyväksytään lisäaineluokkaan ”eläintuotantoon vaikuttavat lisäaineet” ja funktionaaliseen ryhmään ”muut eläintuotantoon vaikuttavat lisäaineet” kuuluva, liitteessä tarkoitettu valmiste eläinten ruokinnassa käytettävänä lisäaineena kyseisessä liitteessä vahvistetuin edellytyksin.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 8 päivänä kesäkuuta 2016.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  EUVL L 268, 18.10.2003, s. 29.

1

(2)  EFSA Journal 2015;13(3):4055.

2

---

LIITE

| Lisäaineen tunnistenumero | Hyväksynnän haltijan nimi | Lisäaine | Koostumus, kemiallinen kaava, kuvaus, analyysimenetelmä | Eläinlaji tai -ryhmä | Enimmäisikä | Vähimmäispitoisuus | Enimmäispitoisuus | Muut määräykset | Hyväksynnän voimassaolo päättyy |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| PMY/tehoaineyksiköt/kg täysrehua, jonka kosteuspitoisuus on 12 % |
| Luokka: eläintuotantoon vaikuttavat lisäaineet. Funktionaalinen ryhmä: muut eläintuotantoon vaikuttavat lisäaineet (eläinjalostukseen liittyvän tuotannon parantaminen). |
| 4d12 | Novus Europe SA / N.V. | Bacillus licheniformis ATCC 53757 ja sen proteaasi EC 3.4.21.19 | Lisäaineen koostumus


  Bacillus licheniformis (ATCC 53757) -organismista ja sen proteaasista EC 3.4.21.19 koostuva valmiste, joka sisältää vähintään:






  — | Bacillus licheniformis (ATCC 53757):
  1 × 109 PMY/g lisäainetta |

Lisäaineen tunnistenumero

Hyväksynnän haltijan nimi

Lisäaine

Koostumus, kemiallinen kaava, kuvaus, analyysimenetelmä

Eläinlaji tai -ryhmä

Enimmäisikä

Vähimmäispitoisuus

Enimmäispitoisuus

Muut määräykset

Hyväksynnän voimassaolo päättyy

PMY/tehoaineyksiköt/kg täysrehua, jonka kosteuspitoisuus on 12 %

Luokka: eläintuotantoon vaikuttavat lisäaineet. Funktionaalinen ryhmä: muut eläintuotantoon vaikuttavat lisäaineet (eläinjalostukseen liittyvän tuotannon parantaminen).

4d12

Novus Europe SA / N.V.

Bacillus licheniformis ATCC 53757 ja sen proteaasi EC 3.4.21.19

Lisäaineen koostumus

Bacillus licheniformis (ATCC 53757) -organismista ja sen proteaasista EC 3.4.21.19 koostuva valmiste, joka sisältää vähintään:

—

Bacillus licheniformis (ATCC 53757):

1 × 109 PMY/g lisäainetta

| — | proteaasi 6 × 105 U/g lisäainetta (1)

  kiinteänä |
| --- | --- |

—

proteaasi 6 × 105 U/g lisäainetta (1)

kiinteänä

Tehoaineen kuvaus

Bacillus licheniformis ATCC 53757:n ja sen proteaasin EC 3.4.21.19 elinkykyisiä itiöitä

Analyysimenetelmä
   (2)

Bacillus licheniformis ATCC 53757:n tunnistaminen ja lukumäärän määrittäminen rehun lisäaineessa, esiseoksissa ja rehuissa:

| — | Tunnistaminen: pulssikenttägeelielektroforeesi (PFGE) |
| --- | --- |

—

Tunnistaminen: pulssikenttägeelielektroforeesi (PFGE)

| — | Lukumäärän määrittäminen: pintaviljely tryptoni-soija-agarilla – EN 15784 |
| --- | --- |

—

Lukumäärän määrittäminen: pintaviljely tryptoni-soija-agarilla – EN 15784

Proteaasin määrän määrittäminen rehun lisäaineesta, esiseoksista ja rehusta:

| — | Kolorimetrinen menetelmä, jolla mitataan para-nitroaniliinin (pNA) vapautumista proteaasientsyymireaktion avulla Suc-Ala-Ala-Pro-Phe-pNA -substraatista 37 °C:ssa. |
| --- | --- |

—

Kolorimetrinen menetelmä, jolla mitataan para-nitroaniliinin (pNA) vapautumista proteaasientsyymireaktion avulla Suc-Ala-Ala-Pro-Phe-pNA -substraatista 37 °C:ssa.

Broilerit ja kananuorikot

Lihan- ja munantuotantoa varten kasvatettavat toissijaiset siipikarjalajit

Koristetarkoituksessa pidettävät linnut

—

5 × 108 PMY

Bacillus licheniformis

3 × 105 U proteaasi

—

| 1. | Lisäaineen ja esiseoksen käyttöohjeissa on mainittava varastointilämpötila ja -aika sekä stabiilisuus rehua rakeistettaessa. |
| --- | --- |

1.

Lisäaineen ja esiseoksen käyttöohjeissa on mainittava varastointilämpötila ja -aika sekä stabiilisuus rehua rakeistettaessa.

| 2. | Suositeltu vähimmäisannos 500 mg lisäainetta/kg täysrehua |
| --- | --- |

2.

Suositeltu vähimmäisannos 500 mg lisäainetta/kg täysrehua

| 3. | Lisäaineen ja esiseoksen käyttäjille on rehualalla vahvistettava turvalliset työtavat ja asianmukaiset järjestelyt hengitysteitse tai iho- ja silmäkosketuksesta aiheutuvasta altistuksesta johtuvien riskien varalta. Jos hengitysteitse tai iho- ja silmäkosketuksesta aiheutuvaa altistusta ei voida edellä tarkoitetuilla järjestelyillä vähentää hyväksyttävälle tasolle, lisäainetta ja esiseosta käsiteltäessä on käytettävä asianmukaisia henkilönsuojaimia. |
| --- | --- |

3.

Lisäaineen ja esiseoksen käyttäjille on rehualalla vahvistettava turvalliset työtavat ja asianmukaiset järjestelyt hengitysteitse tai iho- ja silmäkosketuksesta aiheutuvasta altistuksesta johtuvien riskien varalta. Jos hengitysteitse tai iho- ja silmäkosketuksesta aiheutuvaa altistusta ei voida edellä tarkoitetuilla järjestelyillä vähentää hyväksyttävälle tasolle, lisäainetta ja esiseosta käsiteltäessä on käytettävä asianmukaisia henkilönsuojaimia.

| 4. | Käyttö sallittu seuraavia sallittuja kokkidiostaatteja sisältävässä rehussa: diklatsuriili, nikarbatsiini, dekokinaatti, semduramisiininatrium, lasalosidinatrium, monensiininatrium, robenidiinihydrokloridi, maduramisiiniammonium, narasiini tai salinomysiininatrium |
| --- | --- |

4.

Käyttö sallittu seuraavia sallittuja kokkidiostaatteja sisältävässä rehussa: diklatsuriili, nikarbatsiini, dekokinaatti, semduramisiininatrium, lasalosidinatrium, monensiininatrium, robenidiinihydrokloridi, maduramisiiniammonium, narasiini tai salinomysiininatrium

| 5. | Suositellaan käytettäväksi rehussa siten, että proteiinipitoisuutta on vähennetty. |
| --- | --- |

5.

Suositellaan käytettäväksi rehussa siten, että proteiinipitoisuutta on vähennetty.

29. kesäkuuta 2026

---

(1)  1 U on proteaasimäärä, joka vapauttaa sukkinyyli-Ala-Ala-Pro-Phe-pNA (C30H36N6O9) -substraatista 1 mikromoolin para-nitroaniliinia (pNA) minuutissa (pH 8,0 ja lämpötila 37 °C).

(2)  Analyysimenetelmiä koskevia yksityiskohtaisia tietoja on saatavissa seuraavasta vertailulaboratorion osoitteesta: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports

---

| 9.6.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 152/15 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 152/15

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2016/899,

annettu 8 päivänä kesäkuuta 2016,

Trichoderma reesein (ATCC SD-6528) tuottaman 6-fytaasin hyväksymisestä kaikkien siipikarjalajien ja kaikkien siansukuisten eläinten (imeviä porsaita lukuun ottamatta) rehun lisäaineena (hyväksynnän haltija Danisco (UK) Ltd)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon eläinten ruokinnassa käytettävistä lisäaineista 22 päivänä syyskuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1831/2003 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksessa (EY) N:o 1831/2003 säädetään eläinten ruokinnassa käytettävien lisäaineiden hyväksymisestä ja vahvistetaan perusteet ja menettelyt hyväksynnän myöntämiselle. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksessa (EY) N:o 1831/2003 säädetään eläinten ruokinnassa käytettävien lisäaineiden hyväksymisestä ja vahvistetaan perusteet ja menettelyt hyväksynnän myöntämiselle.

| (2) | Trichoderma reesein (ATCC SD-6528) tuottaman 6-fytaasivalmisteen hyväksymistä varten on tehty hakemus asetuksen (EY) N:o 1831/2003 7 artiklan mukaisesti. Hakemuksen mukana on toimitettu asetuksen (EY) N:o 1831/2003 7 artiklan 3 kohdan mukaisesti vaadittavat tiedot ja asiakirjat. |
| --- | --- |

(2)

Trichoderma reesein (ATCC SD-6528) tuottaman 6-fytaasivalmisteen hyväksymistä varten on tehty hakemus asetuksen (EY) N:o 1831/2003 7 artiklan mukaisesti. Hakemuksen mukana on toimitettu asetuksen (EY) N:o 1831/2003 7 artiklan 3 kohdan mukaisesti vaadittavat tiedot ja asiakirjat.

| (3) | Hakemus koskee Trichoderma reesein (ATCC SD-6528) tuottaman 6-fytaasivalmisteen hyväksymistä lisäaineluokkaan ”eläintuotantoon vaikuttavat lisäaineet” luokiteltavana siipikarjan ja sikojen rehun lisäaineena. |
| --- | --- |

(3)

Hakemus koskee Trichoderma reesein (ATCC SD-6528) tuottaman 6-fytaasivalmisteen hyväksymistä lisäaineluokkaan ”eläintuotantoon vaikuttavat lisäaineet” luokiteltavana siipikarjan ja sikojen rehun lisäaineena.

| (4) | Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen, jäljempänä ’elintarviketurvallisuusviranomainen’, totesi 22 päivänä lokakuuta 2015 antamassaan lausunnossa (2), että Trichoderma reesein (ATCC SD-6528) tuottama 6-fytaasi ei ehdotetuissa käyttöolosuhteissa vaikuta haitallisesti eläinten tai ihmisten terveyteen eikä ympäristöön, ja että sen käyttö suositeltuna annoksena parantaa myös tehokkaasti fosforin hyväksikäyttöä broilereilla, lihakalkkunoilla, munivilla kanoilla, vieroitetuilla porsailla, lihasioilla ja emakoilla. Elintarviketurvallisuusviranomainen totesi myös, että kyseiset päätelmät voidaan ekstrapoloida toissijaisiin siipikarjalajeihin ja toissijaisiin siansukuisiin eläimiin. Elintarviketurvallisuusviranomaisen mukaan erityiset markkinoille saattamisen jälkeistä seurantaa koskevat vaatimukset eivät ole tarpeen. Elintarviketurvallisuusviranomainen vahvisti myös asetuksella (EY) N:o 1831/2003 perustetun vertailulaboratorion toimittaman raportin analyysimenetelmästä, jolla rehun lisäaine määritetään rehusta. |
| --- | --- |

(4)

Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen, jäljempänä ’elintarviketurvallisuusviranomainen’, totesi 22 päivänä lokakuuta 2015 antamassaan lausunnossa (2), että Trichoderma reesein (ATCC SD-6528) tuottama 6-fytaasi ei ehdotetuissa käyttöolosuhteissa vaikuta haitallisesti eläinten tai ihmisten terveyteen eikä ympäristöön, ja että sen käyttö suositeltuna annoksena parantaa myös tehokkaasti fosforin hyväksikäyttöä broilereilla, lihakalkkunoilla, munivilla kanoilla, vieroitetuilla porsailla, lihasioilla ja emakoilla. Elintarviketurvallisuusviranomainen totesi myös, että kyseiset päätelmät voidaan ekstrapoloida toissijaisiin siipikarjalajeihin ja toissijaisiin siansukuisiin eläimiin. Elintarviketurvallisuusviranomaisen mukaan erityiset markkinoille saattamisen jälkeistä seurantaa koskevat vaatimukset eivät ole tarpeen. Elintarviketurvallisuusviranomainen vahvisti myös asetuksella (EY) N:o 1831/2003 perustetun vertailulaboratorion toimittaman raportin analyysimenetelmästä, jolla rehun lisäaine määritetään rehusta.

| (5) | Trichoderma reesein (ATCC SD-6528) tuottaman 6-fytaasin arviointi osoittaa, että asetuksen (EY) N:o 1831/2003 5 artiklassa säädetyt hyväksyntäedellytykset täyttyvät. Sen vuoksi kyseisen valmisteen käyttö tämän asetuksen liitteessä esitetyllä tavalla olisi hyväksyttävä. |
| --- | --- |

(5)

Trichoderma reesein (ATCC SD-6528) tuottaman 6-fytaasin arviointi osoittaa, että asetuksen (EY) N:o 1831/2003 5 artiklassa säädetyt hyväksyntäedellytykset täyttyvät. Sen vuoksi kyseisen valmisteen käyttö tämän asetuksen liitteessä esitetyllä tavalla olisi hyväksyttävä.

| (6) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(6)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Hyväksytään lisäaineluokkaan ”eläintuotantoon vaikuttavat lisäaineet” ja funktionaaliseen ryhmään ”ruuansulatusta edistävät aineet” kuuluva liitteessä tarkoitettu valmiste eläinten ruokinnassa käytettävänä lisäaineena kyseisessä liitteessä vahvistetuin edellytyksin.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 8 päivänä kesäkuuta 2016.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  EUVL L 268, 18.10.2003, s. 29.

1

(2)  EFSA Journal (2015); 13(11):4275.

2

---

LIITE

| Lisäaineen tunnistenumero | Hyväksynnän haltijan nimi | Lisäaine | Koostumus, kemiallinen kaava, kuvaus, analyysimenetelmä | Eläinlaji tai-ryhmä | Enimmäisikä | Vähimmäispitoisuus | Enimmäispitoisuus | Muut määräykset | Hyväksynnän voimassaolo päättyy |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tehoaineyksikköjä / kg täysrehua, jonka kosteuspitoisuus on 12 % |
| Luokka: Eläintuotantoon vaikuttavat lisäaineet. Funktionaalinen ryhmä: ruuansulatusta edistävät aineet |
| 4a24 | Danisco (UK) Ltd | 6-fytaasi EC 3.1.3.26 | Lisäaineen koostumus:


  Trichoderma reesei (ATCC SD-6528) -organismin tuottama 6-fytaasivalmiste, jonka vähimmäisaktiivisuus on 15 000 U (1) /g.
  Nesteenä

  Tehoaineen kuvaus:


  Trichoderma reesei -organismin (ATCC SD-6528) tuottama 6-fytaasi (EC 3.1.3.26)

  Analyysimenetelmä
   (2)

  6-fytaasin aktiivisuuden määrittäminen rehun lisäaineesta:






  — | kolorimetrinen menetelmä, joka perustuu fytaasin fytaatissa aiheuttamaan entsymaattiseen reaktioon. |

Lisäaineen tunnistenumero

Hyväksynnän haltijan nimi

Lisäaine

Koostumus, kemiallinen kaava, kuvaus, analyysimenetelmä

Eläinlaji tai-ryhmä

Enimmäisikä

Vähimmäispitoisuus

Enimmäispitoisuus

Muut määräykset

Hyväksynnän voimassaolo päättyy

Tehoaineyksikköjä / kg täysrehua, jonka kosteuspitoisuus on 12 %

Luokka: Eläintuotantoon vaikuttavat lisäaineet. Funktionaalinen ryhmä: ruuansulatusta edistävät aineet

4a24

Danisco (UK) Ltd

6-fytaasi EC 3.1.3.26

Lisäaineen koostumus:

Trichoderma reesei (ATCC SD-6528) -organismin tuottama 6-fytaasivalmiste, jonka vähimmäisaktiivisuus on 15 000 U (1) /g.

Nesteenä

Tehoaineen kuvaus:

Trichoderma reesei -organismin (ATCC SD-6528) tuottama 6-fytaasi (EC 3.1.3.26)

Analyysimenetelmä
   (2)

6-fytaasin aktiivisuuden määrittäminen rehun lisäaineesta:

—

kolorimetrinen menetelmä, joka perustuu fytaasin fytaatissa aiheuttamaan entsymaattiseen reaktioon.

6-fytaasin aktiivisuuden määrittäminen esiseoksista ja rehuista:

| — | kolorimetrinen menetelmä, joka perustuu fytaasin fytaatissa aiheuttamaan entsymaattiseen reaktioon EN ISO 30024. |
| --- | --- |

—

kolorimetrinen menetelmä, joka perustuu fytaasin fytaatissa aiheuttamaan entsymaattiseen reaktioon EN ISO 30024.

Kaikki siipikarjalajit

Kaikki siansukuiset eläimet (imeviä porsaita lukuun ottamatta)

—

250 U

—

| 1. | Lisäaineen ja esiseoksen käyttöohjeissa on mainittava varastointia koskevat edellytykset sekä stabiilisuus rehua rakeistettaessa. |
| --- | --- |

1.

Lisäaineen ja esiseoksen käyttöohjeissa on mainittava varastointia koskevat edellytykset sekä stabiilisuus rehua rakeistettaessa.

| 2. | Suositeltava enimmäisannostus: 2 000 U/kg rehua. |
| --- | --- |

2.

Suositeltava enimmäisannostus: 2 000 U/kg rehua.

| 3. | Rehualalla toimivien lisäaineen ja esiseosten käyttäjien on noudatettava asianmukaisia työtapoja ja järjestelyjä, jotta voidaan ottaa huomioon vaaratilanteet siinä tapauksessa, että käyttäjä altistuu aineelle hengitysteitse taikka iho- tai silmäkosketuksen kautta. Jos altistumista hengitysteitse taikka iho- tai silmäkosketuksen kautta ei voida näiden järjestelyjen ja toimenpiteiden avulla vähentää hyväksyttävälle tasolle, lisäainetta ja esiseoksia käytettäessä on käytettävä asianmukaisia henkilönsuojaimia. |
| --- | --- |

3.

Rehualalla toimivien lisäaineen ja esiseosten käyttäjien on noudatettava asianmukaisia työtapoja ja järjestelyjä, jotta voidaan ottaa huomioon vaaratilanteet siinä tapauksessa, että käyttäjä altistuu aineelle hengitysteitse taikka iho- tai silmäkosketuksen kautta. Jos altistumista hengitysteitse taikka iho- tai silmäkosketuksen kautta ei voida näiden järjestelyjen ja toimenpiteiden avulla vähentää hyväksyttävälle tasolle, lisäainetta ja esiseoksia käytettäessä on käytettävä asianmukaisia henkilönsuojaimia.

29. kesäkuuta 2026

---

(1)  1 U on entsyymimäärä, joka vapauttaa natriumfytaattisubstraatista 1 mikromoolin epäorgaanista fosfaattia minuutissa (pH 5,5 ja lämpötila 37 °C).

(2)  Analyysimenetelmiä koskevia yksityiskohtaisia tietoja on saatavissa seuraavasta vertailulaboratorion osoitteesta: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports

---

| 9.6.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 152/18 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 152/18

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2016/900,

annettu 8 päivänä kesäkuuta 2016,

bentsoehapon hyväksymisestä emakoiden rehun lisäaineena (hyväksynnän haltija DSM Nutritional Product Sp. z o. o.)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon eläinten ruokinnassa käytettävistä lisäaineista 22 päivänä syyskuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1831/2003 (1) ja erityisesti sen 9 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksessa (EY) N:o 1831/2003 säädetään eläinten ruokinnassa käytettävien lisäaineiden hyväksymisestä ja vahvistetaan perusteet ja menettelyt hyväksynnän myöntämiselle. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksessa (EY) N:o 1831/2003 säädetään eläinten ruokinnassa käytettävien lisäaineiden hyväksymisestä ja vahvistetaan perusteet ja menettelyt hyväksynnän myöntämiselle.

| (2) | Asetuksen (EY) N:o 1831/2003 7 artiklan mukaisesti on jätetty bentsoehapon hyväksyntää koskeva hakemus. Hakemuksen mukana on toimitettu asetuksen (EY) N:o 1831/2003 7 artiklan 3 kohdan mukaisesti vaadittavat tiedot ja asiakirjat. |
| --- | --- |

(2)

Asetuksen (EY) N:o 1831/2003 7 artiklan mukaisesti on jätetty bentsoehapon hyväksyntää koskeva hakemus. Hakemuksen mukana on toimitettu asetuksen (EY) N:o 1831/2003 7 artiklan 3 kohdan mukaisesti vaadittavat tiedot ja asiakirjat.

| (3) | Hakemus koskee bentsoehapon hyväksymistä lisäaineluokkaan ”eläintuotantoon vaikuttavat lisäaineet” luokiteltavana emakoiden rehun lisäaineena. |
| --- | --- |

(3)

Hakemus koskee bentsoehapon hyväksymistä lisäaineluokkaan ”eläintuotantoon vaikuttavat lisäaineet” luokiteltavana emakoiden rehun lisäaineena.

| (4) | Kyseinen lisäaine hyväksyttiin jo vieroitettujen porsaiden rehun lisäaineena komission asetuksella (EY) N:o 1730/2006 (2) ja lihasikojen rehun lisäaineena komission asetuksella (EY) N:o 1138/2007 (3). |
| --- | --- |

(4)

Kyseinen lisäaine hyväksyttiin jo vieroitettujen porsaiden rehun lisäaineena komission asetuksella (EY) N:o 1730/2006 (2) ja lihasikojen rehun lisäaineena komission asetuksella (EY) N:o 1138/2007 (3).

| (5) | Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen, jäljempänä ’elintarviketurvallisuusviranomainen’, totesi 14 päivänä kesäkuuta 2012 (4) ja 16 päivänä kesäkuuta 2015 (5) antamissaan lausunnoissa, että bentsoehappo ei ehdotetuissa käyttöolosuhteissa vaikuta haitallisesti eläinten tai ihmisten terveyteen eikä ympäristöön ja että sen avulla voidaan saada aikaan virtsan pH-arvon hienoinen aleneminen emakoilla. Elintarviketurvallisuusviranomaisen mukaan erityiset markkinoille saattamisen jälkeistä seurantaa koskevat vaatimukset eivät ole tarpeen. Elintarviketurvallisuusviranomainen vahvisti myös asetuksella (EY) N:o 1831/2003 perustetun vertailulaboratorion toimittaman raportin analyysimenetelmästä, jolla rehun lisäaine määritetään rehusta. |
| --- | --- |

(5)

Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen, jäljempänä ’elintarviketurvallisuusviranomainen’, totesi 14 päivänä kesäkuuta 2012 (4) ja 16 päivänä kesäkuuta 2015 (5) antamissaan lausunnoissa, että bentsoehappo ei ehdotetuissa käyttöolosuhteissa vaikuta haitallisesti eläinten tai ihmisten terveyteen eikä ympäristöön ja että sen avulla voidaan saada aikaan virtsan pH-arvon hienoinen aleneminen emakoilla. Elintarviketurvallisuusviranomaisen mukaan erityiset markkinoille saattamisen jälkeistä seurantaa koskevat vaatimukset eivät ole tarpeen. Elintarviketurvallisuusviranomainen vahvisti myös asetuksella (EY) N:o 1831/2003 perustetun vertailulaboratorion toimittaman raportin analyysimenetelmästä, jolla rehun lisäaine määritetään rehusta.

| (6) | Bentsoehapon arviointi osoittaa, että asetuksen (EY) N:o 1831/2003 5 artiklassa säädetyt hyväksymisen edellytykset täyttyvät. Sen vuoksi kyseisen valmisteen käyttö tämän asetuksen liitteessä esitetyllä tavalla olisi hyväksyttävä. |
| --- | --- |

(6)

Bentsoehapon arviointi osoittaa, että asetuksen (EY) N:o 1831/2003 5 artiklassa säädetyt hyväksymisen edellytykset täyttyvät. Sen vuoksi kyseisen valmisteen käyttö tämän asetuksen liitteessä esitetyllä tavalla olisi hyväksyttävä.

| (7) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(7)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Hyväksytään lisäaineluokkaan ’eläintuotantoon vaikuttavat lisäaineet’ ja funktionaaliseen ryhmään ’muut eläintuotantoon vaikuttavat lisäaineet’ kuuluva liitteessä tarkoitettu aine eläinten ruokinnassa käytettävänä lisäaineena kyseisessä liitteessä vahvistetuin edellytyksin.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 8 päivänä kesäkuuta 2016.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  EUVL L 268, 18.10.2003, s. 29.

1

(2)  Komission asetus (EY) N:o 1730/2006, annettu 23 päivänä marraskuuta 2006, bentsoehapon (VevoVitall) hyväksymisestä rehun lisäaineena (EUVL L 325, 24.11.2006, s. 9).

2

(3)  Komission asetus (EY) N:o 1138/2007, annettu 1 päivänä lokakuuta 2007, bentsoehapon (VevoVitall) uuden käyttötavan hyväksymisestä rehun lisäaineena (EUVL L 256, 2.10.2007, s. 8).

3

(4)  EFSA Journal 2012;10(7):2775.

4

(5)  EFSA Journal 2015;13(7):4157.

5

---

LIITE

| Lisäaineen tunnistenumero | Hyväksynnän haltijan nimi | Lisäaine | Koostumus, kemiallinen kaava, kuvaus, analyysimenetelmä | Eläinlaji tai -ryhmä | Enimmäisikä | Vähimmäispitoisuus | Enimmäispitoisuus | Muut säännökset | Hyväksynnän voimassaolo päättyy |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| mg/kg täysrehua, jonka kosteuspitoisuus on 12 % |
| Luokka: eläintuotantoon vaikuttavat lisäaineet. Funktionaalinen ryhmä: muut eläintuotantoon vaikuttavat lisäaineet (virtsan pH-arvon alentaminen). |
| 4d210 | DSM Nutritional Products Sp. z o. o. | Bentsoehappo | Lisäaineen koostumus

  bentsoehappo (≥ 99,9 %)

  Tehoaineen ominaispiirteiden kuvaus:

  Bentseenikarboksyylihappo, fenyylikarboksyylihappo,
  C7H6O2

  CAS-numero: 65-85-0
  Epäpuhtauksien enimmäismäärä: | Ftaalihappo: ≤ 100 mg/kg |

Lisäaineen tunnistenumero

Hyväksynnän haltijan nimi

Lisäaine

Koostumus, kemiallinen kaava, kuvaus, analyysimenetelmä

Eläinlaji tai -ryhmä

Enimmäisikä

Vähimmäispitoisuus

Enimmäispitoisuus

Muut säännökset

Hyväksynnän voimassaolo päättyy

mg/kg täysrehua, jonka kosteuspitoisuus on 12 %

Luokka: eläintuotantoon vaikuttavat lisäaineet. Funktionaalinen ryhmä: muut eläintuotantoon vaikuttavat lisäaineet (virtsan pH-arvon alentaminen).

4d210

DSM Nutritional Products Sp. z o. o.

Bentsoehappo

Lisäaineen koostumus

bentsoehappo (≥ 99,9 %)

Tehoaineen ominaispiirteiden kuvaus:

Bentseenikarboksyylihappo, fenyylikarboksyylihappo,

C7H6O2

CAS-numero: 65-85-0

Epäpuhtauksien enimmäismäärä:

Ftaalihappo: ≤ 100 mg/kg

| | Bifenyyli: ≤ 100 mg/kg |
| --- | --- |

Bifenyyli: ≤ 100 mg/kg

Analyysimenetelmä
   (1)

Bentsoehapon kokonaismäärän määrittäminen rehun lisäaineesta:

| — | titraus natriumhydroksidilla (European Pharmacopoeia monograph 0066) |
| --- | --- |

—

titraus natriumhydroksidilla (European Pharmacopoeia monograph 0066)

Bentsoehapon kokonaismäärän määrittäminen esiseoksista ja rehuista:

| — | käänteisfaasinestekromatografia yhdessä UV-detektion kanssa (RP-HPLC/UV) -menetelmä standardin ISO 9231:2008 pohjalta. |
| --- | --- |

—

käänteisfaasinestekromatografia yhdessä UV-detektion kanssa (RP-HPLC/UV) -menetelmä standardin ISO 9231:2008 pohjalta.

Emakot

—

5 000

10 000

| 1. | Täydennysrehun osalta käyttöohjeissa on oltava seuraavat maininnat:
  ”Bentsoehappoa sisältävää täydennysrehua ei saa sellaisenaan syöttää emakoille. Emakoille tarkoitettu täydennysrehu on sekoitettava huolellisesti päiväannoksen muiden rehuaineiden kanssa”. |
| --- | --- |

1.

Täydennysrehun osalta käyttöohjeissa on oltava seuraavat maininnat:

”Bentsoehappoa sisältävää täydennysrehua ei saa sellaisenaan syöttää emakoille. Emakoille tarkoitettu täydennysrehu on sekoitettava huolellisesti päiväannoksen muiden rehuaineiden kanssa”.

| 2. | Rehualalla toimivien lisäaineen ja esiseosten käyttäjien on noudatettava asianmukaisia työtapoja ja järjestelyjä, jotta voidaan ottaa huomioon vaaratilanteet siinä tapauksessa, että käyttäjä altistuu aineelle hengitysteitse taikka iho- tai silmäkosketuksen kautta. Jos altistumista hengitysteitse taikka iho- tai silmäkosketuksen kautta ei voida näiden järjestelyjen ja toimenpiteiden avulla vähentää hyväksyttävälle tasolle, lisäainetta ja esiseoksia käytettäessä on käytettävä asianmukaisia henkilönsuojaimia. |
| --- | --- |

2.

Rehualalla toimivien lisäaineen ja esiseosten käyttäjien on noudatettava asianmukaisia työtapoja ja järjestelyjä, jotta voidaan ottaa huomioon vaaratilanteet siinä tapauksessa, että käyttäjä altistuu aineelle hengitysteitse taikka iho- tai silmäkosketuksen kautta. Jos altistumista hengitysteitse taikka iho- tai silmäkosketuksen kautta ei voida näiden järjestelyjen ja toimenpiteiden avulla vähentää hyväksyttävälle tasolle, lisäainetta ja esiseoksia käytettäessä on käytettävä asianmukaisia henkilönsuojaimia.

29. kesäkuuta 2026

---

(1)  Analyysimenetelmiä koskevia yksityiskohtaisia tietoja on saatavissa seuraavasta vertailulaboratorion osoitteesta: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports.

---

| 9.6.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 152/21 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 152/21

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2016/901,

annettu 8 päivänä kesäkuuta 2016,

kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maataloustuotteiden yhteisestä markkinajärjestelystä ja neuvoston asetusten (ETY) N:o 992/72, (ETY) N:o 234/79, (EY) N:o 1037/2001 ja (EY) N:o 1234/2007 kumoamisesta 17 päivänä joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 (1),

ottaa huomioon neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä hedelmä- ja vihannesalan sekä hedelmä- ja vihannesjalostealan osalta 7 päivänä kesäkuuta 2011 annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 (2) ja erityisesti sen 136 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 543/2011 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten soveltamiseksi perusteista, joiden mukaan komissio vahvistaa kolmansista maista tapahtuvan tuonnin kiinteät arvot mainitun asetuksen liitteessä XVI olevassa A osassa luetelluille tuotteille ja ajanjaksoille. |
| --- | --- |

(1)

Täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 543/2011 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten soveltamiseksi perusteista, joiden mukaan komissio vahvistaa kolmansista maista tapahtuvan tuonnin kiinteät arvot mainitun asetuksen liitteessä XVI olevassa A osassa luetelluille tuotteille ja ajanjaksoille.

| (2) | Kiinteä tuontiarvo lasketaan joka työpäivä täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklan 1 kohdan mukaisesti ottaen huomioon päivittäin vaihtuvat tiedot. Sen vuoksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, |
| --- | --- |

(2)

Kiinteä tuontiarvo lasketaan joka työpäivä täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklan 1 kohdan mukaisesti ottaen huomioon päivittäin vaihtuvat tiedot. Sen vuoksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklassa tarkoitetut kiinteät tuontiarvot vahvistetaan tämän asetuksen liitteessä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 8 päivänä kesäkuuta 2016.

Komission puolesta,

puheenjohtajan nimissä

Jerzy PLEWA

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  
  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  
  EUVL L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

LIITE

Kiinteät tuontiarvot tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-koodi | Kolmansien maiden koodi (1) | Kiinteä tuontiarvo |
| 0702 00 00 | IL | 259,4 |
| MA | 121,6 |
| ZZ | 190,5 |
| 0709 93 10 | TR | 144,6 |
| ZZ | 144,6 |
| 0805 50 10 | AR | 167,7 |
| IL | 134,0 |
| MA | 106,8 |
| TR | 134,1 |
| ZA | 170,5 |
| ZZ | 142,6 |
| 0808 10 80 | AR | 117,7 |
| BR | 110,1 |
| CL | 121,3 |
| CN | 110,9 |
| NZ | 153,2 |
| PE | 111,0 |
| US | 146,5 |
| UY | 107,2 |
| ZA | 122,1 |
| ZZ | 122,2 |
| 0809 10 00 | TR | 279,0 |
| ZZ | 279,0 |
| 0809 29 00 | TR | 529,8 |
| US | 721,3 |
| ZZ | 625,6 |

(EUR/100 kg)

CN-koodi

Kolmansien maiden koodi (1)

Kiinteä tuontiarvo

0702 00 00

IL

259,4

MA

121,6

ZZ

190,5

0709 93 10

TR

144,6

ZZ

144,6

0805 50 10

AR

167,7

IL

134,0

MA

106,8

TR

134,1

ZA

170,5

ZZ

142,6

0808 10 80

AR

117,7

BR

110,1

CL

121,3

CN

110,9

NZ

153,2

PE

111,0

US

146,5

UY

107,2

ZA

122,1

ZZ

122,2

0809 10 00

TR

279,0

ZZ

279,0

0809 29 00

TR

529,8

US

721,3

ZZ

625,6

---

(1)  Kolmansien maiden kanssa käytävää ulkomaankauppaa koskevista yhteisön tilastoista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 471/2009 täytäntöönpanosta maa- ja alueluokituksen ajan tasalle saattamisen osalta 27 päivänä marraskuuta 2012 annetussa komission asetuksessa (EU) N:o 1106/2012 (EUVL L 328, 28.11.2012, s. 7) vahvistettu maanimikkeistö. Koodi ”ZZ” tarkoittaa ”muuta alkuperää”.

---

PÄÄTÖKSET

| 9.6.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 152/23 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 152/23

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS (EU) 2016/902,

annettu 30 päivänä toukokuuta 2016,

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2010/75/EU mukaisista kemian alan jätevesien ja jätekaasujen yhdenmukaisten käsittely- ja hallintajärjestelmien parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa (BAT) koskevista päätelmistä

(tiedoksiannettu numerolla C(2016) 3127)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon teollisuuden päästöistä (yhtenäistetty ympäristön pilaantumisen ehkäiseminen ja vähentäminen) 24 päivänä marraskuuta 2010 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2010/75/EU (1) ja erityisesti sen 13 artiklan 5 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa (BAT) koskevia päätelmiä käytetään lähtökohtana määritettäessä direktiivin 2010/75/EU II luvun soveltamisalaan kuuluvia laitoksia koskevia lupaehtoja. Toimivaltaisen viranomaisen on vahvistettava päästöjen raja-arvot, joilla varmistetaan, etteivät päästöt normaalien toimintaolosuhteiden vallitessa ylitä parhaaseen käytettävissä olevaan tekniikkaan liittyviä päästötasoja, jotka on vahvistettu BAT-päätelmissä. |
| --- | --- |

(1)

Parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa (BAT) koskevia päätelmiä käytetään lähtökohtana määritettäessä direktiivin 2010/75/EU II luvun soveltamisalaan kuuluvia laitoksia koskevia lupaehtoja. Toimivaltaisen viranomaisen on vahvistettava päästöjen raja-arvot, joilla varmistetaan, etteivät päästöt normaalien toimintaolosuhteiden vallitessa ylitä parhaaseen käytettävissä olevaan tekniikkaan liittyviä päästötasoja, jotka on vahvistettu BAT-päätelmissä.

| (2) | Jäsenvaltioiden edustajista, asianomaisesta teollisuudesta sekä ympäristösuojelua edistävistä kansalaisjärjestöistä koostuva foorumi, joka perustettiin 16 päivänä toukokuuta 2011 (2) tehdyllä komission päätöksellä, antoi 24 päivänä syyskuuta 2014 komissiolle lausuntonsa BAT-vertailuasiakirjan ehdotetusta sisällöstä. Lausunto on julkisesti saatavilla. |
| --- | --- |

(2)

Jäsenvaltioiden edustajista, asianomaisesta teollisuudesta sekä ympäristösuojelua edistävistä kansalaisjärjestöistä koostuva foorumi, joka perustettiin 16 päivänä toukokuuta 2011 (2) tehdyllä komission päätöksellä, antoi 24 päivänä syyskuuta 2014 komissiolle lausuntonsa BAT-vertailuasiakirjan ehdotetusta sisällöstä. Lausunto on julkisesti saatavilla.

| (3) | Tämän päätöksen liitteessä vahvistetut BAT-päätelmät ovat BAT-vertailuasiakirjan tärkein osa. |
| --- | --- |

(3)

Tämän päätöksen liitteessä vahvistetut BAT-päätelmät ovat BAT-vertailuasiakirjan tärkein osa.

| (4) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat direktiivin 2010/75/EU 75 artiklan 1 kohdalla perustetun komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(4)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat direktiivin 2010/75/EU 75 artiklan 1 kohdalla perustetun komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Hyväksytään liitteessä esitettävät parasta käytettävissä olevaa tekniikka (BAT) koskevat päätelmät kemian alan jätevesien ja jätekaasujen yhdenmukaista käsittelyä ja hallintaa varten.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä 30 päivänä toukokuuta 2016.

Komission puolesta

Karmenu VELLA

Komission jäsen

---

(1)  
  EUVL L 334, 17.12.2010, s. 17.

1

(2)  
  EUVL C 146, 17.5.2011, s. 3.

2

---

LIITE

KEMIAN ALAN JÄTEVESIEN JA JÄTEKAASUJEN YHDENMUKAISTEN KÄSITTELY- JA HALLINTAJÄRJESTELMIEN PARASTA KÄYTETTÄVISSÄ OLEVAA TEKNIIKKAA (BAT) KOSKEVAT PÄÄTELMÄT

SOVELTAMISALA

Nämä BAT-päätelmät koskevat seuraavaa direktiivin 2010/75/EU liitteessä I olevassa 4 kohdassa ja 6.11 kohdassa täsmennettyä toimintaa:

| — | 4 jakso: Kemianteollisuus; |
| --- | --- |

—

4 jakso: Kemianteollisuus;

| — | 6.11 jakso: Erillisessä laitoksessa käsiteltävä jätevesi, joka ei kuulu neuvoston direktiivin 91/271/ETY soveltamisalaan ja jonka on päästänyt direktiivin 2010/75/EU liitteessä I olevan 4 jakson soveltamisalaan kuuluvia toimintoja harjoittava laitos. |
| --- | --- |

—

6.11 jakso: Erillisessä laitoksessa käsiteltävä jätevesi, joka ei kuulu neuvoston direktiivin 91/271/ETY soveltamisalaan ja jonka on päästänyt direktiivin 2010/75/EU liitteessä I olevan 4 jakson soveltamisalaan kuuluvia toimintoja harjoittava laitos.

Näiden BAT-päätelmien soveltamisalaan kuuluu myös eri alkuperää olevien jätevesien yhdistetty käsittely, jos pääasiallinen epäpuhtauskuorma on peräisin direktiivin 2010/75/EU liitteessä I olevan 4 jakson soveltamisalaan kuuluvista toiminnoista.

Nämä BAT-päätelmät koskevat erityisesti seuraavia asioita:

| — | ympäristöasioiden hallintajärjestelmät; |
| --- | --- |

—

ympäristöasioiden hallintajärjestelmät;

| — | vedensäästö; |
| --- | --- |

—

vedensäästö;

| — | jätevesihuolto sekä jätevesien keräys ja käsittely; |
| --- | --- |

—

jätevesihuolto sekä jätevesien keräys ja käsittely;

| — | jätehuolto; |
| --- | --- |

—

jätehuolto;

| — | jätevesilietteen käsittely lukuun ottamatta sen polttamista; |
| --- | --- |

—

jätevesilietteen käsittely lukuun ottamatta sen polttamista;

| — | jätekaasuhuolto sekä jätekaasujen keräys ja käsittely; |
| --- | --- |

—

jätekaasuhuolto sekä jätekaasujen keräys ja käsittely;

| — | soihdutus; |
| --- | --- |

—

soihdutus;

| — | haihtuvien orgaanisten yhdisteiden hajapäästöt ilmaan; |
| --- | --- |

—

haihtuvien orgaanisten yhdisteiden hajapäästöt ilmaan;

| — | hajupäästöt; |
| --- | --- |

—

hajupäästöt;

| — | melupäästöt. |
| --- | --- |

—

melupäästöt.

Näiden BAT-päätelmien kattamien toimintojen kannalta muita merkityksellisiä päätelmiä ja vertailuasiakirjoja ovat seuraavat:

| — | Kloorialkalin valmistus (Production of Chlor-alkali (CAK)); |
| --- | --- |

—

Kloorialkalin valmistus (Production of Chlor-alkali (CAK));

| — | Epäorgaanisten peruskemikaalien – ammoniumin, happojen ja lannoitteiden – laajamittainen valmistus (Manufacture of Large Volume Inorganic Chemicals – Ammonia, Acids and Fertilisers (LVIC–AAF)); |
| --- | --- |

—

Epäorgaanisten peruskemikaalien – ammoniumin, happojen ja lannoitteiden – laajamittainen valmistus (Manufacture of Large Volume Inorganic Chemicals – Ammonia, Acids and Fertilisers (LVIC–AAF));

| — | Epäorgaanisten peruskemikaalien – kiinteiden ja muiden – laajamittainen valmistus (Manufacture of Large Volume Inorganic Chemicals – Solids and Others Industry (LVIC–S)); |
| --- | --- |

—

Epäorgaanisten peruskemikaalien – kiinteiden ja muiden – laajamittainen valmistus (Manufacture of Large Volume Inorganic Chemicals – Solids and Others Industry (LVIC–S));

| — | Epäorgaanisten hienokemikaalien valmistus (Production of Speciality Inorganic Chemicals (SIC)); |
| --- | --- |

—

Epäorgaanisten hienokemikaalien valmistus (Production of Speciality Inorganic Chemicals (SIC));

| — | Orgaanisten peruskemikaalien laajamittainen valmistus (Large Volume Organic Chemical Industry (LVOC)); |
| --- | --- |

—

Orgaanisten peruskemikaalien laajamittainen valmistus (Large Volume Organic Chemical Industry (LVOC));

| — | Orgaanisten hienokemikaalien valmistus (Manufacture of Organic Fine Chemicals (OFC)); |
| --- | --- |

—

Orgaanisten hienokemikaalien valmistus (Manufacture of Organic Fine Chemicals (OFC));

| — | Polymeerien tuotanto (Production of Polymers (POL)); |
| --- | --- |

—

Polymeerien tuotanto (Production of Polymers (POL));

| — | Varastoinnin päästöt (Emissions from Storage (EFS)); |
| --- | --- |

—

Varastoinnin päästöt (Emissions from Storage (EFS));

| — | Energiatehokkuus (Energy Efficiency (ENE)); |
| --- | --- |

—

Energiatehokkuus (Energy Efficiency (ENE));

| — | Teollisuuden päästöjä koskevan direktiivin soveltamisalaan kuuluvista laitoksista peräisin olevien ilma- ja vesipäästöjen tarkkailu (Monitoring of Emissions to Air and Water from IED installations (ROM)); |
| --- | --- |

—

Teollisuuden päästöjä koskevan direktiivin soveltamisalaan kuuluvista laitoksista peräisin olevien ilma- ja vesipäästöjen tarkkailu (Monitoring of Emissions to Air and Water from IED installations (ROM));

| — | Teollisuuden jäähdytysjärjestelmät (Industrial Cooling Systems (ICS)); |
| --- | --- |

—

Teollisuuden jäähdytysjärjestelmät (Industrial Cooling Systems (ICS));

| — | Suuret polttolaitokset (Large Combustion Plants (LCP)); |
| --- | --- |

—

Suuret polttolaitokset (Large Combustion Plants (LCP));

| — | Jätteenpoltto (Waste Incineration (WI)); |
| --- | --- |

—

Jätteenpoltto (Waste Incineration (WI));

| — | Jätteenkäsittelyteollisuus (Waste Treatments Industries (WT)); |
| --- | --- |

—

Jätteenkäsittelyteollisuus (Waste Treatments Industries (WT));

| — | Taloudelliset vaikutukset ja kokonaisympäristövaikutukset (Economics and Cross-media Effects (ECM)). |
| --- | --- |

—

Taloudelliset vaikutukset ja kokonaisympäristövaikutukset (Economics and Cross-media Effects (ECM)).

YLEISIÄ NÄKÖKOHTIA

Parhaat käytettävissä olevat tekniikat

Näissä BAT-päätelmissä luetellut ja kuvaillut tekniikat eivät ole määrääviä eivätkä tyhjentäviä. Voidaan käyttää myös muita tekniikoita, joilla varmistetaan vähintään sama ympäristönsuojelun taso.

Ellei toisin mainita, BAT-päätelmiä sovelletaan yleisesti.

BAT-päästötasot

Näissä BAT-päätelmissä esitetyt vesipäästöjä koskevien parhaiden käytettävissä olevien tekniikoiden mukaiset päästötasot (BAT-päästötasot, BAT-AEL) perustuvat pitoisuusarvoihin (veteen päässeiden aineiden massa veden tilavuutta kohden), jotka ilmaistaan käyttäen yksikköä μg/l tai mg/l.

Ellei muuta ole mainittu, nämä BAT-päästötasot perustuvat yhden vuoden aikana otettujen näytteiden keskiarvoon, mikä tarkoittaa virtausten mukaan painotettua keskiarvoa kaikista 24 tunnin ajalta otetuista virtaukseen suhteutetuista kokoomanäytteistä, jotka on otettu yhden vuoden aikana asiaankuuluvalle muuttujalle asetetun vähimmäistiheyden mukaisesti ja tavanomaisissa toimintaolosuhteissa. Aikaan suhteutettua näytettä voidaan käyttää, jos virtauksen on osoitettu olevan riittävän vakaa.

Muuttujan (cw
  ) virtausten mukaan painotettu vuotuinen keskimääräinen pitoisuus lasketaan seuraavalla kaavalla.

Formula

jossa

| n | = | mittausten lukumäärä; |
| --- | --- | --- |
| ci | = | muuttujan keskimääräinen pitoisuus i. aikajakson aikana; |
| qi | = | keskimääräinen virtausmäärä i. aikajakson aikana. |

n

=

mittausten lukumäärä;

ci

=

muuttujan keskimääräinen pitoisuus i. aikajakson aikana;

qi

=

keskimääräinen virtausmäärä i. aikajakson aikana.

Suodatustehokkuudet

Kun kyseessä on orgaanisen hiilen kokonaismäärä (TOC), kemiallinen hapenkulutus (COD), typen kokonaismäärä (TN) ja epäorgaanisen typen kokonaismäärä (Ninorg), perustuu näissä BAT-päätelmissä (ks. taulukko 1 ja 2) tarkoitettavan keskimääräisen suodatustehokkuuden laskeminen kuormaan ja siihen sisältyy sekä jäteveden esikäsittely (BAT 10 c) että loppukäsittely (BAT 10 d).

MÄÄRITELMÄT

Näissä BAT-päätelmissä sovelletaan seuraavia määritelmiä:

| Käsite | Määritelmä |
| --- | --- |
| Uusi laitos | Näiden BAT-päätelmien julkaisemisen jälkeen tehdasalueelle ensimmäisen kerran luvitettu laitoksen osa tai kokonaan näiden BAT-päätelmien julkaisemisen jälkeen korvattu laitoksen osa. |
| Olemassa oleva laitos | Muu kuin uusi laitos. |
| Biokemiallinen hapenkulutus (BOD5) | Se hapen määrä, joka tarvitaan orgaanisen aineen biokemialliseksi hapettumiseksi hiilidioksidiksi viidessä päivässä. BOD on biohajoavien orgaanisten yhdisteiden massapitoisuuden indikaattori. |
| Kemiallinen hapenkulutus (COD) | Se hapen määrä, joka tarvitaan orgaanisen aineen hapettumiseksi kokonaan hiilidioksidiksi. COD on orgaanisten yhdisteiden massapitoisuuden indikaattori. |
| Orgaanisen hiilen kokonaismäärä (TOC) | Orgaanisen hiilen kokonaismäärä, ilmaistuna C:nä, sisältää kaikki orgaaniset yhdisteet. |
| Kiintoaineen kokonaispitoisuus (TSS) | Kaiken suspendoituneen kuiva-aineen massapitoisuus mitattuna suodattamalla lasikuitusuodattimien ja punnituksen avulla. |
| Typen kokonaismäärä (TN) | Typen kokonaismäärä, ilmaistuna N:nä, sisältää vapaan ammoniakin ja ammoniumin (NH4+-N), nitriitit (NO2–N) ja nitraatit (NO3–N) sekä orgaaniset typpiyhdisteet. |
| Epäorgaanisen typen kokonaismäärä (Ninorg) | Epäorgaanisen typen kokonaismäärä, ilmaistuna N:nä, sisältää vapaan ammoniakin ja ammoniumin (NH4–N), nitriitit (NO2–N) ja nitraatit (NO3–N). |
| Fosforin kokonaismäärä (P) | Fosforin kokonaismäärä, ilmaistuna P:nä, sisältää kaikki epäorgaaniset ja orgaaniset fosforiyhdisteet, liuenneina tai hiukkasiin kiinnittyneinä. |
| Adsorboituvat orgaanisesti sitoutuneet halogeenit (AOX) | Adsorboituvat orgaanisesti sitoutuneet halogeenit (AOX), ilmaistuna Cl:nä, sisältävät adsorboituvan orgaanisesti sitoutuneen kloorin, bromin ja jodin. |
| Kromi (Cr) | Kromi, ilmaistuna Cr:nä, sisältää kaikki epäorgaaniset ja orgaaniset kromiyhdisteet, liuenneina tai hiukkasiin kiinnittyneinä. |
| Kupari (Cu) | Kupari, ilmaistuna Cu:na, sisältää kaikki epäorgaaniset ja orgaaniset kupariyhdisteet, liuenneina tai hiukkasiin kiinnittyneinä. |
| Nikkeli (Ni) | Nikkeli, ilmaistuna Ni:nä, sisältää kaikki epäorgaaniset ja orgaaniset nikkeliyhdisteet, liuenneina tai hiukkasiin kiinnittyneinä. |
| Sinkki (Zn) | Sinkki, ilmaistuna Zn:nä, sisältää kaikki epäorgaaniset ja orgaaniset nikkeliyhdisteet, liuenneina tai hiukkasiin kiinnittyneinä. |
| Haihtuvat orgaaniset yhdisteet VOC | Direktiivin 2010/75/EU 3 artiklan 45 kohdan mukaisesti määritellyt haihtuvat orgaaniset yhdisteet. |
| VOC-yhdisteiden hajapäästöt | VOC-hajapäästöt, jotka voivat johtua hajakuormituslähteistä (esim. säiliöt) tai pistelähteistä (esim. putkien laipat). |
| VOC-yhdisteiden haihtumapäästöt | VOC-yhdisteiden hajapäästöt pistekuormituslähteistä |
| Soihdutus | Korkeassa lämpötilassa tapahtuva hapetus teollisuustoiminnoista aiheutuvien jätekaasujen palavien yhdisteiden polttamiseksi soihduttamalla. Soihdutusta käytetään pääasiassa syttyvän kaasun polttamiseksi pois turvallisuussyistä tai muissa kuin tavanomaisissa toimintaolosuhteissa. |

Käsite

Määritelmä

Uusi laitos

Näiden BAT-päätelmien julkaisemisen jälkeen tehdasalueelle ensimmäisen kerran luvitettu laitoksen osa tai kokonaan näiden BAT-päätelmien julkaisemisen jälkeen korvattu laitoksen osa.

Olemassa oleva laitos

Muu kuin uusi laitos.

Biokemiallinen hapenkulutus (BOD5)

Se hapen määrä, joka tarvitaan orgaanisen aineen biokemialliseksi hapettumiseksi hiilidioksidiksi viidessä päivässä. BOD on biohajoavien orgaanisten yhdisteiden massapitoisuuden indikaattori.

Kemiallinen hapenkulutus (COD)

Se hapen määrä, joka tarvitaan orgaanisen aineen hapettumiseksi kokonaan hiilidioksidiksi. COD on orgaanisten yhdisteiden massapitoisuuden indikaattori.

Orgaanisen hiilen kokonaismäärä (TOC)

Orgaanisen hiilen kokonaismäärä, ilmaistuna C:nä, sisältää kaikki orgaaniset yhdisteet.

Kiintoaineen kokonaispitoisuus (TSS)

Kaiken suspendoituneen kuiva-aineen massapitoisuus mitattuna suodattamalla lasikuitusuodattimien ja punnituksen avulla.

Typen kokonaismäärä (TN)

Typen kokonaismäärä, ilmaistuna N:nä, sisältää vapaan ammoniakin ja ammoniumin (NH4+-N), nitriitit (NO2–N) ja nitraatit (NO3–N) sekä orgaaniset typpiyhdisteet.

Epäorgaanisen typen kokonaismäärä (Ninorg)

Epäorgaanisen typen kokonaismäärä, ilmaistuna N:nä, sisältää vapaan ammoniakin ja ammoniumin (NH4–N), nitriitit (NO2–N) ja nitraatit (NO3–N).

Fosforin kokonaismäärä (P)

Fosforin kokonaismäärä, ilmaistuna P:nä, sisältää kaikki epäorgaaniset ja orgaaniset fosforiyhdisteet, liuenneina tai hiukkasiin kiinnittyneinä.

Adsorboituvat orgaanisesti sitoutuneet halogeenit (AOX)

Adsorboituvat orgaanisesti sitoutuneet halogeenit (AOX), ilmaistuna Cl:nä, sisältävät adsorboituvan orgaanisesti sitoutuneen kloorin, bromin ja jodin.

Kromi (Cr)

Kromi, ilmaistuna Cr:nä, sisältää kaikki epäorgaaniset ja orgaaniset kromiyhdisteet, liuenneina tai hiukkasiin kiinnittyneinä.

Kupari (Cu)

Kupari, ilmaistuna Cu:na, sisältää kaikki epäorgaaniset ja orgaaniset kupariyhdisteet, liuenneina tai hiukkasiin kiinnittyneinä.

Nikkeli (Ni)

Nikkeli, ilmaistuna Ni:nä, sisältää kaikki epäorgaaniset ja orgaaniset nikkeliyhdisteet, liuenneina tai hiukkasiin kiinnittyneinä.

Sinkki (Zn)

Sinkki, ilmaistuna Zn:nä, sisältää kaikki epäorgaaniset ja orgaaniset nikkeliyhdisteet, liuenneina tai hiukkasiin kiinnittyneinä.

Haihtuvat orgaaniset yhdisteet VOC

Direktiivin 2010/75/EU 3 artiklan 45 kohdan mukaisesti määritellyt haihtuvat orgaaniset yhdisteet.

VOC-yhdisteiden hajapäästöt

VOC-hajapäästöt, jotka voivat johtua hajakuormituslähteistä (esim. säiliöt) tai pistelähteistä (esim. putkien laipat).

VOC-yhdisteiden haihtumapäästöt

VOC-yhdisteiden hajapäästöt pistekuormituslähteistä

Soihdutus

Korkeassa lämpötilassa tapahtuva hapetus teollisuustoiminnoista aiheutuvien jätekaasujen palavien yhdisteiden polttamiseksi soihduttamalla. Soihdutusta käytetään pääasiassa syttyvän kaasun polttamiseksi pois turvallisuussyistä tai muissa kuin tavanomaisissa toimintaolosuhteissa.

1.   Ympäristönhallintajärjestelmät

| BAT 1. | Yleisen ympäristönsuojelun tason parantamiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on laatia ympäristöjärjestelmä (EMS) ja noudattaa sitä. Ympäristöjärjestelmään kuuluvat seuraavat osatekijät:






  i) | johdon, myös ylemmän johdon, sitoutuminen; |
| --- | --- | --- |

BAT 1.

i)

johdon, myös ylemmän johdon, sitoutuminen;

| ii) | ympäristöpolitiikka, johon sisältyy laitoksen jatkuva kehittäminen johdon toimesta; |
| --- | --- |

ii)

ympäristöpolitiikka, johon sisältyy laitoksen jatkuva kehittäminen johdon toimesta;

| iii) | tarvittavien menettelyjen, tavoitteiden ja päämäärien suunnittelu ja vahvistaminen sekä rahoituksen ja investointien suunnittelu; |
| --- | --- |

iii)

tarvittavien menettelyjen, tavoitteiden ja päämäärien suunnittelu ja vahvistaminen sekä rahoituksen ja investointien suunnittelu;

| iv) | menettelyjen täytäntöönpano kiinnittämällä erityistä huomiota seuraaviin seikkoihin:






  a) | rakenne ja vastuut; |
| --- | --- | --- |

iv)

menettelyjen täytäntöönpano kiinnittämällä erityistä huomiota seuraaviin seikkoihin:

a)

rakenne ja vastuut;

| b) | rekrytointi, koulutus, tietoisuus ja pätevyys; |
| --- | --- |

b)

rekrytointi, koulutus, tietoisuus ja pätevyys;

| c) | viestintä; |
| --- | --- |

c)

viestintä;

| d) | työntekijöiden osallistuminen; |
| --- | --- |

d)

työntekijöiden osallistuminen;

| e) | dokumentointi; |
| --- | --- |

e)

dokumentointi;

| f) | tehokas prosessinvalvonta; |
| --- | --- |

f)

tehokas prosessinvalvonta;

| g) | huolto-ohjelmat; |
| --- | --- |

g)

huolto-ohjelmat;

| h) | valmiudet ja reagointi hätätilanteissa; |
| --- | --- |

h)

valmiudet ja reagointi hätätilanteissa;

| i) | ympäristölainsäädännön noudattamisen varmistaminen; |
| --- | --- |

i)

ympäristölainsäädännön noudattamisen varmistaminen;

| v) | toiminnan seuraaminen ja korjaavien toimenpiteiden toteuttaminen kiinnittäen erityistä huomiota seuraaviin:






  a) | seuranta ja mittaukset (ks. myös teollisuuden päästöjä koskevan direktiivin soveltamisalaan kuuluvista laitoksista peräisin olevien ilma- ja vesipäästöjen tarkkailua koskeva vertailuasiakirja (Reference Report on Monitoring of emissions to Air and Water from IED installations – ROM)); |
| --- | --- | --- |

v)

toiminnan seuraaminen ja korjaavien toimenpiteiden toteuttaminen kiinnittäen erityistä huomiota seuraaviin:

a)

seuranta ja mittaukset (ks. myös teollisuuden päästöjä koskevan direktiivin soveltamisalaan kuuluvista laitoksista peräisin olevien ilma- ja vesipäästöjen tarkkailua koskeva vertailuasiakirja (Reference Report on Monitoring of emissions to Air and Water from IED installations – ROM));

| b) | korjaavat ja ennalta ehkäisevät toimet; |
| --- | --- |

b)

korjaavat ja ennalta ehkäisevät toimet;

| c) | tietojen säilyttäminen; |
| --- | --- |

c)

tietojen säilyttäminen;

| d) | (mahdollisuuksien mukaan) riippumaton sisäinen tai ulkoinen tarkastus sen todentamiseksi, onko EMS suunniteltujen järjestelyjen mukainen ja onko sen toteutus ja ylläpito asianmukaista; |
| --- | --- |

d)

(mahdollisuuksien mukaan) riippumaton sisäinen tai ulkoinen tarkastus sen todentamiseksi, onko EMS suunniteltujen järjestelyjen mukainen ja onko sen toteutus ja ylläpito asianmukaista;

| vi) | johdon hoitama ympäristöjärjestelmän ja sen jatkuvan soveltuvuuden, asianmukaisuuden ja tehokkuuden tarkastelu; |
| --- | --- |

vi)

johdon hoitama ympäristöjärjestelmän ja sen jatkuvan soveltuvuuden, asianmukaisuuden ja tehokkuuden tarkastelu;

| vii) | puhtaampien tekniikoiden kehityksen seuraaminen; |
| --- | --- |

vii)

puhtaampien tekniikoiden kehityksen seuraaminen;

| viii) | laitoksen mahdollisen käytöstä poiston ympäristövaikutusten tarkastelu suunniteltaessa uutta laitosta ja koko sen elinkaaren ajan; |
| --- | --- |

viii)

laitoksen mahdollisen käytöstä poiston ympäristövaikutusten tarkastelu suunniteltaessa uutta laitosta ja koko sen elinkaaren ajan;

| ix) | alakohtaisen vertailuanalyysin säännöllinen soveltaminen; |
| --- | --- |

ix)

alakohtaisen vertailuanalyysin säännöllinen soveltaminen;

| x) | jätehuoltosuunnitelma (katso BAT 13). |
| --- | --- |

x)

jätehuoltosuunnitelma (katso BAT 13).

Erityisesti kemian alan toiminnoissa parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on sisällyttää ympäristöjärjestelmään seuraavat:

| xi) | monen toimijan laitoksissa/tehdasalueilla sopimus, jossa määritellään eri toimijoiden tehtävät, vastuut ja kunkin laitoksen toiminnanharjoittajan toimintamenettelyjen koordinointi eri toimijoiden välisen yhteistyön tehostamiseksi; |
| --- | --- |

xi)

monen toimijan laitoksissa/tehdasalueilla sopimus, jossa määritellään eri toimijoiden tehtävät, vastuut ja kunkin laitoksen toiminnanharjoittajan toimintamenettelyjen koordinointi eri toimijoiden välisen yhteistyön tehostamiseksi;

| xii) | jätevesi- ja jätekaasuvirtoja koskevat inventaariot (ks. BAT 2). |
| --- | --- |

xii)

jätevesi- ja jätekaasuvirtoja koskevat inventaariot (ks. BAT 2).

Joissakin tapauksissa seuraavat toiminnot kuuluvat ympäristöjärjestelmään:

| xiii) | hajunhallintasuunnitelma (katso BAT 20); |
| --- | --- |

xiii)

hajunhallintasuunnitelma (katso BAT 20);

| xiv) | melunhallintasuunnitelma (katso BAT 22). |
| --- | --- |

xiv)

melunhallintasuunnitelma (katso BAT 22).

Soveltaminen

Ympäristöjärjestelmän soveltamisala (esim. tietojen yksityiskohtaisuuden taso) ja luonne (esim. standardoitu tai standardoimaton) ovat yleensä sidoksissa laitoksen toiminnan laatuun, laajuuteen ja monimutkaisuuteen sekä sen mahdollisten ympäristövaikutusten laajuuteen.

| BAT 2. | Veteen ja ilmaan joutuvien päästöjen vähentämisen ja veden käytön vähentämisen helpottamiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on laatia ja ylläpitää osana ympäristöjärjestelmää (ks. BAT 1) jätevesi- ja jätekaasuvirtoja koskevaa inventaariota, johon sisältyvät kaikki seuraavat tekijät:






  i) | kemiallisia tuotantoprosesseja koskevat tiedot, mukaan lukien:






  a) | kemiallisten reaktioiden reaktioyhtälöt, josta käyvät ilmi myös sivutuotteet; |
| --- | --- | --- | --- |

BAT 2.

i)

kemiallisia tuotantoprosesseja koskevat tiedot, mukaan lukien:

a)

kemiallisten reaktioiden reaktioyhtälöt, josta käyvät ilmi myös sivutuotteet;

| b) | yksinkertaistetut prosessien vuokaaviot, joista käy ilmi päästöjen lähde; |
| --- | --- |

b)

yksinkertaistetut prosessien vuokaaviot, joista käy ilmi päästöjen lähde;

| c) | prosessin sisäisten tekniikoiden kuvaukset sekä kuvaukset jäteveden ja jätekaasujen käsittelystä niiden lähteellä, mukaan lukien käsittelyn taso; |
| --- | --- |

c)

prosessin sisäisten tekniikoiden kuvaukset sekä kuvaukset jäteveden ja jätekaasujen käsittelystä niiden lähteellä, mukaan lukien käsittelyn taso;

| ii) | mahdollisimman kattavat tiedot jätevesivirtojen ominaispiirteistä, joita ovat






  a) | virtaaman keskimääräiset arvot ja vaihtelu, pH, lämpötila ja johtokyky; |
| --- | --- | --- |

ii)

mahdollisimman kattavat tiedot jätevesivirtojen ominaispiirteistä, joita ovat

a)

virtaaman keskimääräiset arvot ja vaihtelu, pH, lämpötila ja johtokyky;

| b) | asiaan liittyvien epäpuhtauksien/muuttujien keskimääräiset pitoisuudet ja kuormitusarvo sekä vaihtelu (esimerkiksi COD/TOC, typpiyhdiste, fosfori, metallit, suolat, erityiset orgaaniset yhdisteet); |
| --- | --- |

b)

asiaan liittyvien epäpuhtauksien/muuttujien keskimääräiset pitoisuudet ja kuormitusarvo sekä vaihtelu (esimerkiksi COD/TOC, typpiyhdiste, fosfori, metallit, suolat, erityiset orgaaniset yhdisteet);

| c) | biologista hajoamista koskevat tiedot (esimerkiksi BOD, BOD/COD-suhde, Zahn-Wellens-testi, biologisen estymisen mahdollisuus (esimerkiksi nitrifikaatio)); |
| --- | --- |

c)

biologista hajoamista koskevat tiedot (esimerkiksi BOD, BOD/COD-suhde, Zahn-Wellens-testi, biologisen estymisen mahdollisuus (esimerkiksi nitrifikaatio));

| iii) | mahdollisimman kattavat tiedot jätekaasuvirtojen ominaispiirteistä, joita ovat muun muassa:






  a) | virtaaman ja lämpötilan keskimääräiset arvot ja vaihtelu; |
| --- | --- | --- |

iii)

mahdollisimman kattavat tiedot jätekaasuvirtojen ominaispiirteistä, joita ovat muun muassa:

a)

virtaaman ja lämpötilan keskimääräiset arvot ja vaihtelu;

| b) | relevanttien epäpuhtauksien/muuttujien keskimääräiset pitoisuudet ja kuormitusarvo sekä vaihtelu (esimerkiksi VOC, CO, NOX, SOX, kloori ja vetykloridi); |
| --- | --- |

b)

relevanttien epäpuhtauksien/muuttujien keskimääräiset pitoisuudet ja kuormitusarvo sekä vaihtelu (esimerkiksi VOC, CO, NOX, SOX, kloori ja vetykloridi);

| c) | syttyvyys, alemmat ja ylemmät räjähdysrajat, reaktiivisuus; |
| --- | --- |

c)

syttyvyys, alemmat ja ylemmät räjähdysrajat, reaktiivisuus;

| d) | muut sellaiset aineet, jotka voivat vaikuttaa jätekaasun käsittelyjärjestelmän tai laitoksen turvallisuuteen (esimerkiksi happi, typpi, vesihöyry tai pöly). |
| --- | --- |

d)

muut sellaiset aineet, jotka voivat vaikuttaa jätekaasun käsittelyjärjestelmän tai laitoksen turvallisuuteen (esimerkiksi happi, typpi, vesihöyry tai pöly).

2.   Seuranta

| BAT 3. | Jätevesivirtoja koskevassa inventaariossa yksilöityjen merkityksellisten jätevesivirtojen (ks. BAT 2) osalta parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on seurata keskeisiä prosessimuuttujia (mukaan lukien jätevesivirtojen jatkuva seuranta, pH ja lämpötila) keskeisissä prosessin osissa (esimerkiksi esikäsittelyn ja loppukäsittelyn tulovedet). |
| --- | --- |

BAT 3.

| BAT 4. | Parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on seurata vesipäästöjä EN-standardien mukaisesti vähintään seuraavassa annetun vähimmäisseurantatiheyden mukaisesti. Jos EN-standardeja ei ole käytettävissä, parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää ISO-standardeja, kansallisia tai muita kansainvälisiä standardeja, joilla varmistetaan toimitettavien tietojen vastaava tieteellinen laatu. |
| --- | --- |

BAT 4.

| Aine/muuttuja | Standardi(t) | Seurantatiheys vähintään (1)
   (2) |
| --- | --- | --- |
| Orgaanisen hiilen kokonaismäärä (TOC) (3) | EN 1484 | Päivittäin |
| Kemiallinen hapenkulutus (COD) (3) | EN-standardia ei ole saatavilla |
| Kiintoaineen kokonaispitoisuus (TSS) | EN 872 |
| Typen kokonaismäärä (TN) (4) | EN 12260 |
| Epäorgaanisen typen kokonaismäärä (Ninorg) (4) | Eri EN-standardeja saatavilla |
| Fosforin kokonaismäärä (TP) | Eri EN-standardeja saatavilla |
| Adsorboituvat orgaanisesti sitoutuneet halogeenit (AOX) | EN ISO 9562 | Kuukausittain |
| Metallit | Cr | Eri EN-standardeja saatavilla |
| Cu |
| Ni |
| Pb |
| Zn |
| Muut metallit, jos tarpeen |
| Myrkyllisyys (5) | Mäti (Danio rerio) | EN ISO 15088 | Päätetään riskinarvioinnin perusteella alustavan arvioinnin jälkeen |
| Vesikirppu (Daphnia magna Straus) | EN ISO 6341 |
| Itsevalaiseva bakteeri (Vibrio fischeri) | EN ISO 11348–1, EN ISO 11348–2 tai EN ISO 11348–3 |
| Limaska (Lemna minor) | EN ISO 20079 |
| Levät | EN ISO 8692, EN ISO 10253 tai EN ISO 10710 |

Aine/muuttuja

Standardi(t)

Seurantatiheys vähintään (1)
   (2)

Orgaanisen hiilen kokonaismäärä (TOC) (3)

EN 1484

Päivittäin

Kemiallinen hapenkulutus (COD) (3)

EN-standardia ei ole saatavilla

Kiintoaineen kokonaispitoisuus (TSS)

EN 872

Typen kokonaismäärä (TN) (4)

EN 12260

Epäorgaanisen typen kokonaismäärä (Ninorg) (4)

Eri EN-standardeja saatavilla

Fosforin kokonaismäärä (TP)

Eri EN-standardeja saatavilla

Adsorboituvat orgaanisesti sitoutuneet halogeenit (AOX)

EN ISO 9562

Kuukausittain

Metallit

Cr

Eri EN-standardeja saatavilla

Cu

Ni

Pb

Zn

Muut metallit, jos tarpeen

Myrkyllisyys (5)

Mäti (Danio rerio)

EN ISO 15088

Päätetään riskinarvioinnin perusteella alustavan arvioinnin jälkeen

Vesikirppu (Daphnia magna Straus)

EN ISO 6341

Itsevalaiseva bakteeri (Vibrio fischeri)

EN ISO 11348–1, EN ISO 11348–2 tai EN ISO 11348–3

Limaska (Lemna minor)

EN ISO 20079

Levät

EN ISO 8692, EN ISO 10253 tai EN ISO 10710

| BAT 5. | Parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on seurata määräajoin VOC-yhdisteiden hajapäästöjä ilmaan relevanteista lähteistä käyttäen tekniikkojen I–III asianmukaista yhdistelmää, tai jos käsitellään suuria määriä VOC-yhdisteitä, kaikkia tekniikkoja I–III.






  I. | haistelumenetelmät (esimerkiksi EN 15446:n mukaiset siirrettävät välineet) sekä keskeisten laitteiden korrelaatiokäyrät; |
| --- | --- | --- |

BAT 5.

I.

haistelumenetelmät (esimerkiksi EN 15446:n mukaiset siirrettävät välineet) sekä keskeisten laitteiden korrelaatiokäyrät;

| II. | optiset kaasun kuvantamistekniikat: |
| --- | --- |

II.

optiset kaasun kuvantamistekniikat:

| III. | jatkuvia päästöjä koskevat laskelmat, jotka perustuvat määräajoin (esim. joka toinen vuosi) mittauksilla validoitaviin päästökertoimiin. |
| --- | --- |

III.

jatkuvia päästöjä koskevat laskelmat, jotka perustuvat määräajoin (esim. joka toinen vuosi) mittauksilla validoitaviin päästökertoimiin.

Jos käsitellään suuria määriä VOC-yhdisteitä, laitosalueen päästöjen kartoitus ja määrällinen mittaaminen määräaikaisilla tarkkailujaksoilla, joissa käytetään optiseen absorptioon perustuvia tekniikoita, kuten DIAL-menetelmä (differential absorption light detection and ranging) ja SOF-menetelmä (solar occultation flux), on hyödyllinen menetelmä täydentämään tekniikkoja I–III.

Kuvaus

Ks. 6.2 kohta.

| BAT 6. | Parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on seurata määräajoin relevanttien lähteiden hajupäästöjä EN-standardien mukaisesti. |
| --- | --- |

BAT 6.

Kuvaus

Päästöjä voidaan seurata dynaamisella hajututkimuksella standardin EN 13725 mukaisesti. Päästöjen seurantaa voidaan täydentää hajulle altistumisen mittaamisella tai arvioinnilla tai hajun vaikutuksen arvioinnilla.

Soveltaminen

Soveltaminen rajataan tapauksiin, joissa voidaan odottaa aiheutuvan hajuhaittoja tai niitä on todettu aiheutuvan.

3.   Päästöt veteen

3.1   Veden käyttö ja jäteveden syntyminen

| BAT 7. | Veden käytön ja jäteveden syntymisen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on vähentää jäteveden ja/tai epäpuhtauksien määrää veden uudelleenkäytön lisäämiseksi tuotantoprosessissa ja raaka-aineiden talteenottamiseksi ja uudelleen käyttämiseksi. |
| --- | --- |

BAT 7.

3.2   Jäteveden keräys ja erotus

| BAT 8. | Jotta voitaisiin välttää pilaantumattoman puhtaan veden pilaantuminen ja vähentää veteen joutuvia päästöjä, parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on erottaa pilaantumattomat vesivirrat sellaisista jätevesivirroista, jotka edellyttävät käsittelyä. |
| --- | --- |

BAT 8.

Soveltaminen

Pilaantumattoman sadeveden erottamista ei voida soveltaa, jos käytössä on jo jäteveden keräilyjärjestelmä.

| BAT 9. | Veteen joutuvien häiriötilantanteista aiheutuvien päästöjen estämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on perustaa laitokseen riskinarvioinnin perusteella asianmukainen puskurikapasiteetti muissa kuin tavanomaisissa toimintaolosuhteissa syntyvän jäteveden varastoimiseksi (ottaen huomioon esimerkiksi epäpuhtauden luonne, lisäkäsittelyn vaikutukset ja vastaanottava ympäristö) ja toteuttaa asianmukaiset lisätoimet (esimerkiksi valvonta, käsittely ja uudelleenkäyttö). |
| --- | --- |

BAT 9.

Soveltaminen

Pilaantuneen sadeveden väliaikainen varastointi edellyttää erottelua, jota ei ehkä voida soveltaa, jos käytössä on jo jäteveden keräilyjärjestelmä.

3.3   Jäteveden käsittely

| BAT 10. | Veteen joutuvien päästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhdennettyä jätevesihuolto- ja jäteveden käsittelystrategiaa, johon sisältyy asianmukainen yhdistelmä tekniikoita jäljempänä esitettävässä tärkeysjärjestyksessä. |
| --- | --- |

BAT 10.

| | Menetelmä | Kuvaus |
| --- | --- | --- |
| a) | Prosessin sisäiset tekniikat (6) | Tekniikat, joilla estetään tai vähennetään veden epäpuhtauksien muodostumista. |
| b) | Epäpuhtauksien talteenotto lähteellä (6) | Tekniikat, joilla torjutaan epäpuhtauksia tai otetaan ne talteen ennen niiden pääsyä jäteveden keräysjärjestelmään |
| c) | Jäteveden esikäsittely (6)
   (7) | Tekniikat epäpuhtauksien torjumiseksi ennen lopullista jäteveden käsittelyä. Esikäsittely voidaan suorittaa lähteellä tai yhdistetyissä virroissa. |
| d) | Jäteveden loppukäsittely (8) | Jäteveden loppukäsittely esimerkiksi käyttämällä alustavaa ja primäärikäsittelyä, biologista käsittelyä, typen poistoa, fosforin poistoa ja/tai lopuksi suoritettavaa kiinteiden aineiden poistoa ennen jäteveden laskemista vastaanottavaan vesistöön. |

Menetelmä

Kuvaus

a)

Prosessin sisäiset tekniikat (6)

Tekniikat, joilla estetään tai vähennetään veden epäpuhtauksien muodostumista.

b)

Epäpuhtauksien talteenotto lähteellä (6)

Tekniikat, joilla torjutaan epäpuhtauksia tai otetaan ne talteen ennen niiden pääsyä jäteveden keräysjärjestelmään

c)

Jäteveden esikäsittely (6)
   (7)

Tekniikat epäpuhtauksien torjumiseksi ennen lopullista jäteveden käsittelyä. Esikäsittely voidaan suorittaa lähteellä tai yhdistetyissä virroissa.

d)

Jäteveden loppukäsittely (8)

Jäteveden loppukäsittely esimerkiksi käyttämällä alustavaa ja primäärikäsittelyä, biologista käsittelyä, typen poistoa, fosforin poistoa ja/tai lopuksi suoritettavaa kiinteiden aineiden poistoa ennen jäteveden laskemista vastaanottavaan vesistöön.

Kuvaus

Yhdennetty jätevesihuolto- ja jäteveden käsittelystrategia perustuu jätevesivirtojen inventaarioon (ks. BAT 2)

BAT-tekniikoiden mukaiset päästötasot (BAT-AEL): Ks. kohta 3.4.

| BAT 11. | Veteen joutuvien päästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on esikäsitellä sellainen epäpuhtauksia sisältävä jätevesi, jota ei voida käsitellä riittävästi asianmukaisilla tekniikoilla jäteveden loppukäsittelyssä. |
| --- | --- |

BAT 11.

Kuvaus

Jäteveden esikäsittely suoritetaan osana yhdennettyä jätevesihuolto- ja jätevedenkäsittelystrategiaa (ks. BAT 10) ja yleensä on tarpeen:

| — | suojata jäteveden loppukäsittelylaitosta (esimerkiksi biologisen käsittelylaitoksen suojaaminen estäviltä tai myrkyllisiltä yhdisteiltä); |
| --- | --- |

—

suojata jäteveden loppukäsittelylaitosta (esimerkiksi biologisen käsittelylaitoksen suojaaminen estäviltä tai myrkyllisiltä yhdisteiltä);

| — | poistaa sellaiset yhdisteet, joiden vähentäminen ei ole riittävää loppukäsittelyn aikana (esimerkiksi myrkylliset yhdisteet, heikosti tai ei ollenkaan biohajoavat orgaaniset yhdisteet, joita esiintyy suurina pitoisuuksia, tai metallit biologisen käsittelyn aikana); |
| --- | --- |

—

poistaa sellaiset yhdisteet, joiden vähentäminen ei ole riittävää loppukäsittelyn aikana (esimerkiksi myrkylliset yhdisteet, heikosti tai ei ollenkaan biohajoavat orgaaniset yhdisteet, joita esiintyy suurina pitoisuuksia, tai metallit biologisen käsittelyn aikana);

| — | poistaa sellaiset yhdisteet, jotka muussa tapauksessa joutuisivat ilmaan keräysjärjestelmästä tai lopullisen käsittelyn aikana (esimerkiksi haihtuvat halogenoidut orgaaniset yhdisteet, bentseeni); |
| --- | --- |

—

poistaa sellaiset yhdisteet, jotka muussa tapauksessa joutuisivat ilmaan keräysjärjestelmästä tai lopullisen käsittelyn aikana (esimerkiksi haihtuvat halogenoidut orgaaniset yhdisteet, bentseeni);

| — | poistaa sellaiset yhdisteet, joilla on muita kielteisiä vaikutuksia (esimerkiksi laitteiden ruostuminen; ei-toivotut reaktiot muiden aineiden kanssa; jätevesilietteen pilaantuminen). |
| --- | --- |

—

poistaa sellaiset yhdisteet, joilla on muita kielteisiä vaikutuksia (esimerkiksi laitteiden ruostuminen; ei-toivotut reaktiot muiden aineiden kanssa; jätevesilietteen pilaantuminen).

Yleisesti ottaen esikäsittely suoritetaan niin lähellä lähdettä kuin mahdollista laimentumisen, erityisesti metallien laimentumisen, välttämiseksi. Joissakin tapauksissa tietyt ominaispiirteet omaavat jätevesivirrat voidaan erotella ja kerätä erityistä yhdistettyä esikäsittelyä varten.

| BAT 12. | Veteen joutuvien päästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää jätevesien loppukäsittelytekniikoiden asianmukaista yhdistelmää. |
| --- | --- |

BAT 12.

Kuvaus

Jäteveden loppukäsittely suoritetaan osana yhdennettyä jätevesihuolto- ja jätevedenkäsittelystrategiaa (ks. BAT 10).

Asianmukaisiin jätevesien loppukäsittelytekniikoihin kuuluvat epäpuhtaudesta riippuen:

| | Tekniikka (9) | Tyypilliset torjuttavat epäpuhtaudet | Soveltaminen |
| --- | --- | --- | --- |
| Alustava ja primäärikäsittely |
| a) | Tasaus | Kaikki epäpuhtaudet | Sovelletaan yleisesti. |
| b) | Neutralisaatio | Hapot, alkalit |
| c) | Fyysinen erottelu, esimerkiksi seuloilla, sihdeillä, hiekan erottimilla, rasvan erottimilla tai primäärilaskeutusaltailla | Suspendoitunut kiinteä aine, öljy/rasva |
| Biologinen käsittely (sekundäärinen käsittely), esimerkiksi |
| d) | Aktiivilieteprosessi | Biologisesti hajoavat orgaaniset yhdisteet | Sovelletaan yleisesti. |
| e) | Membraanireaktori |
| Typen poisto |
| f) | Nitrifikaatio/denitrifikaatio | Typen kokonaismäärä, ammonium | Nitrifikaatiota ei voida soveltaa, jos kloridipitoisuus on suuri (noin 10 g/l) ja jos kloridipitoisuuden alentaminen ennen nitrifikaatiota ei ole perusteltua ympäristöhyötyjen kannalta.
  Ei voida soveltaa, jos biologinen käsittely ei sisälly loppukäsittelyyn. |
| Fosforin poisto |
| g) | Kemiallinen saostus | Fosfori | Sovelletaan yleisesti. |
| Viimeinen kiinteiden aineiden poisto |
| h) | Koagulaatio ja saostaminen | Suspendoitunut kiinteä aine | Sovelletaan yleisesti. |
| i) | Selkeytys |
| j) | Suodatus (esimerkiksi hiekkasuodatus, mikrosuodatus, ultrasuodatus) |
| k) | Flotaatio |

Tekniikka (9)

Tyypilliset torjuttavat epäpuhtaudet

Soveltaminen

Alustava ja primäärikäsittely

a)

Tasaus

Kaikki epäpuhtaudet

Sovelletaan yleisesti.

b)

Neutralisaatio

Hapot, alkalit

c)

Fyysinen erottelu, esimerkiksi seuloilla, sihdeillä, hiekan erottimilla, rasvan erottimilla tai primäärilaskeutusaltailla

Suspendoitunut kiinteä aine, öljy/rasva

Biologinen käsittely (sekundäärinen käsittely), esimerkiksi

d)

Aktiivilieteprosessi

Biologisesti hajoavat orgaaniset yhdisteet

Sovelletaan yleisesti.

e)

Membraanireaktori

Typen poisto

f)

Nitrifikaatio/denitrifikaatio

Typen kokonaismäärä, ammonium

Nitrifikaatiota ei voida soveltaa, jos kloridipitoisuus on suuri (noin 10 g/l) ja jos kloridipitoisuuden alentaminen ennen nitrifikaatiota ei ole perusteltua ympäristöhyötyjen kannalta.

Ei voida soveltaa, jos biologinen käsittely ei sisälly loppukäsittelyyn.

Fosforin poisto

g)

Kemiallinen saostus

Fosfori

Sovelletaan yleisesti.

Viimeinen kiinteiden aineiden poisto

h)

Koagulaatio ja saostaminen

Suspendoitunut kiinteä aine

Sovelletaan yleisesti.

i)

Selkeytys

j)

Suodatus (esimerkiksi hiekkasuodatus, mikrosuodatus, ultrasuodatus)

k)

Flotaatio

3.4   BAT-tekniikoiden mukaiset vesipäästöjen päästötasot

Veteen joutuvien päästöjen BAT-tekniikoiden mukaiset päästötasot (BAT-AEL) annetaan taulukoissa 1, 2 ja 3 ja niitä sovelletaan suoriin päästöihin, jotka joutuvat vastaanottavaan vesistöön seuraavista lähteistä:

| i) | direktiivin 2010/75/EU liitteessä I olevassa 4 kohdassa yksilöidyt toiminnot; |
| --- | --- |

i)

direktiivin 2010/75/EU liitteessä I olevassa 4 kohdassa yksilöidyt toiminnot;

| ii) | erillisinä laitoksina toimivat jätevedenkäsittelylaitokset, jotka kuuluvat direktiivin 2010/75/EU liitteessä I olevan 6.11 kohdan soveltamisalaan, edellyttäen, että pääasiallinen epäpuhtauskuorma on peräisin mainitun direktiivin liitteessä I olevassa 4 kohdassa yksilöidyistä toiminnoista; |
| --- | --- |

ii)

erillisinä laitoksina toimivat jätevedenkäsittelylaitokset, jotka kuuluvat direktiivin 2010/75/EU liitteessä I olevan 6.11 kohdan soveltamisalaan, edellyttäen, että pääasiallinen epäpuhtauskuorma on peräisin mainitun direktiivin liitteessä I olevassa 4 kohdassa yksilöidyistä toiminnoista;

| iii) | eri alkuperää olevien jätevesien yhdistetty käsittely, jos pääasiallinen epäpuhtauskuorma on peräisin direktiivin 2010/75/EU liitteessä I olevan 4 jakson soveltamisalaan kuuluvista toiminnoista. |
| --- | --- |

iii)

eri alkuperää olevien jätevesien yhdistetty käsittely, jos pääasiallinen epäpuhtauskuorma on peräisin direktiivin 2010/75/EU liitteessä I olevan 4 jakson soveltamisalaan kuuluvista toiminnoista.

BAT-päästötasoja sovelletaan pisteessä, jossa päästö poistuu laitoksesta.

Taulukko 1

BAT-AEL-päästötasot vastaanottavaan vesistöön johdettaville suorille TOC-, COD- ja TSS-päästöille

| Muuttuja | BAT-AEL-arvo
  (vuosikeskiarvo) | Olosuhteet |
| --- | --- | --- |
| Orgaanisen hiilen kokonaismäärä (TOC) (10)
   (11) | 10–33 mg/l (12)
   (13)
   (14)
   (15) | BAT-AEL-päästötasoja sovelletaan, jos päästöt ovat suuremmat kuin 3,3 t/v. |
| Kemiallinen hapenkulutus (COD) (10)
   (11) | 30–100 mg/l (12)
   (13)
   (14)
   (15) | BAT-AEL-päästötasoja sovelletaan, jos päästöt ovat suuremmat kuin 10 t/v. |
| Kiintoaineen kokonaispitoisuus (TSS) | 5,0–35 mg/l (16)
   (17) | BAT-AEL-päästötasoja sovelletaan, jos päästöt ovat suuremmat kuin 3,5 t/v. |

Muuttuja

BAT-AEL-arvo

(vuosikeskiarvo)

Olosuhteet

Orgaanisen hiilen kokonaismäärä (TOC) (10)
   (11)

10–33 mg/l (12)
   (13)
   (14)
   (15)

BAT-AEL-päästötasoja sovelletaan, jos päästöt ovat suuremmat kuin 3,3 t/v.

Kemiallinen hapenkulutus (COD) (10)
   (11)

30–100 mg/l (12)
   (13)
   (14)
   (15)

BAT-AEL-päästötasoja sovelletaan, jos päästöt ovat suuremmat kuin 10 t/v.

Kiintoaineen kokonaispitoisuus (TSS)

5,0–35 mg/l (16)
   (17)

BAT-AEL-päästötasoja sovelletaan, jos päästöt ovat suuremmat kuin 3,5 t/v.

Taulukko 2

BAT-AEL-päästötasot vastaanottavaan vesistöön joutuville suorille ravinnepäästöille

| Muuttuja | BAT-AEL-arvo
  (vuosikeskiarvo) | Olosuhteet |
| --- | --- | --- |
| Typen kokonaismäärä (TN) (18) | 5,0–25 mg/l (19)
   (20) | BAT-AEL-päästötasoja sovelletaan, jos päästöt ovat suuremmat kuin 2,5 t/v. |
| Epäorgaanisen typen kokonaismäärä (Ninorg) (18) | 5,0–20 mg/l (19)
   (20) | BAT-AEL-päästötasoja sovelletaan, jos päästöt ovat suuremmat kuin 2,0 t/v. |
| Fosforin kokonaismäärä (TP) | 0,50–3,0 mg/l (21) | BAT-AEL-päästötasoja sovelletaan, jos päästöt ovat suuremmat kuin 300 kg/v. |

Muuttuja

BAT-AEL-arvo

(vuosikeskiarvo)

Olosuhteet

Typen kokonaismäärä (TN) (18)

5,0–25 mg/l (19)
   (20)

BAT-AEL-päästötasoja sovelletaan, jos päästöt ovat suuremmat kuin 2,5 t/v.

Epäorgaanisen typen kokonaismäärä (Ninorg) (18)

5,0–20 mg/l (19)
   (20)

BAT-AEL-päästötasoja sovelletaan, jos päästöt ovat suuremmat kuin 2,0 t/v.

Fosforin kokonaismäärä (TP)

0,50–3,0 mg/l (21)

BAT-AEL-päästötasoja sovelletaan, jos päästöt ovat suuremmat kuin 300 kg/v.

Taulukko 3

BAT-AEL-päästötasot vastaanottavaan vesistöön joutuville suorille AOX- ja metallipäästöille

| Muuttuja | BAT-AEL-arvo
  (vuosikeskiarvo) | Olosuhteet |
| --- | --- | --- |
| Adsorboituvat orgaanisesti sitoutuneet halogeenit (AOX) | 0,20–1,0 mg/l (22)
   (23) | BAT-AEL-päästötasoja sovelletaan, jos päästöt ovat suuremmat kuin 100 kg/v. |
| Kromi (ilmaistuna Cr:nä) | 5,0–25 μg/l (24)
   (25)
   (26)
   (27) | BAT-AEL-päästötasoja sovelletaan, jos päästöt ovat suuremmat kuin 2,5 kg/v. |
| Kupari (ilmaistuna Cu:na) | 5,0–50 μg/l (24)
   (25)
   (26)
   (28) | BAT-AEL-päästötasoja sovelletaan, jos päästöt ovat suuremmat kuin 5,0 kg/v. |
| Nikkeli (ilmaistuna Ni:nä) | 5,0–50 μg/l (24)
   (25)
   (26) | BAT-AEL-päästötasoja sovelletaan, jos päästöt ovat suuremmat kuin 5,0 kg/v. |
| Sinkki (ilmaistuna Zn:nä) | 20–300 μg/l (24)
   (25)
   (26)
   (29) | BAT-AEL-päästötasoja sovelletaan, jos päästöt ovat suuremmat kuin 30 kg/v. |

Muuttuja

BAT-AEL-arvo

(vuosikeskiarvo)

Olosuhteet

Adsorboituvat orgaanisesti sitoutuneet halogeenit (AOX)

0,20–1,0 mg/l (22)
   (23)

BAT-AEL-päästötasoja sovelletaan, jos päästöt ovat suuremmat kuin 100 kg/v.

Kromi (ilmaistuna Cr:nä)

5,0–25 μg/l (24)
   (25)
   (26)
   (27)

BAT-AEL-päästötasoja sovelletaan, jos päästöt ovat suuremmat kuin 2,5 kg/v.

Kupari (ilmaistuna Cu:na)

5,0–50 μg/l (24)
   (25)
   (26)
   (28)

BAT-AEL-päästötasoja sovelletaan, jos päästöt ovat suuremmat kuin 5,0 kg/v.

Nikkeli (ilmaistuna Ni:nä)

5,0–50 μg/l (24)
   (25)
   (26)

BAT-AEL-päästötasoja sovelletaan, jos päästöt ovat suuremmat kuin 5,0 kg/v.

Sinkki (ilmaistuna Zn:nä)

20–300 μg/l (24)
   (25)
   (26)
   (29)

BAT-AEL-päästötasoja sovelletaan, jos päästöt ovat suuremmat kuin 30 kg/v.

Tähän liittyvä tarkkailu on kohdassa BAT 4.

4.   Jätteet

| BAT 13. | Loppukäsittelyyn lähetettävän jätteen syntymisen ehkäisemiseksi, tai jos se ei ole mahdollista, jätteen määrän vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on laatia ja toteuttaa osana ympäristöjärjestelmää (katso BAT 1) jätehuoltosuunnitelma, jolla varmistetaan, että jätteen – tärkeysjärjestyksessä – syntyä ehkäistään tai sitä valmistellaan uudelleenkäyttöä varten, kierrätetään tai otetaan muuten talteen. |
| --- | --- |

BAT 13.

| BAT 14. | Lisäkäsittelyä tai loppukäsittelyä edellyttävän jätevesilietteen määrän ja sen mahdollisten ympäristövaikutusten vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää jotain jäljempänä mainituista tekniikoista tai niiden yhdistelmää. |
| --- | --- |

BAT 14.

| | Menetelmä | Kuvaus | Soveltaminen |
| --- | --- | --- | --- |
| a) | Vakiointi | Kemiallinen vakiointi (eli koaguloivien ja/tai saostavien aineiden lisääminen) tai lämpövakiointi (eli lämmittäminen) lietteen sakeutuksen/vedenpoiston aikana vallitsevien olosuhteiden parantamiseksi. | Ei sovelleta epäorgaaniseen lietteeseen. Vakioinnin tarve riippuu lietteen ominaisuuksista sekä sakeutuksessa/vedenpoistossa käytetyistä laitteista. |
| b) | Sakeutus /vedenpoisto | Sakeuttaminen voidaan suorittaa selkeyttämällä, linkoamalla, flotaatiolla, vajottamalla tai kiertorummuilla. Vedenpoisto voidaan suorittaa suotonauhapuristimilla tai levysuodatinpuristimilla. | Sovelletaan yleisesti. |
| c) | Stabilointi | Lietteen stabilointiin sisältyy kemiallinen käsittely, lämpökäsittely sekä aerobinen tai anaerobinen mädättäminen. | Ei sovelleta epäorgaaniseen lietteeseen. Ei sovelleta lyhyen aikavälin käsittelyyn ennen loppukäsittelyä. |
| d) | Kuivaaminen | Liete kuivataan suoralla tai epäsuoralla kontaktilla lämpölähteeseen. | Ei sovelleta tapauksiin, joissa jätelämpöä ei ole käytettävissä tai sitä ei voi käyttää. |

Menetelmä

Kuvaus

Soveltaminen

a)

Vakiointi

Kemiallinen vakiointi (eli koaguloivien ja/tai saostavien aineiden lisääminen) tai lämpövakiointi (eli lämmittäminen) lietteen sakeutuksen/vedenpoiston aikana vallitsevien olosuhteiden parantamiseksi.

Ei sovelleta epäorgaaniseen lietteeseen. Vakioinnin tarve riippuu lietteen ominaisuuksista sekä sakeutuksessa/vedenpoistossa käytetyistä laitteista.

b)

Sakeutus /vedenpoisto

Sakeuttaminen voidaan suorittaa selkeyttämällä, linkoamalla, flotaatiolla, vajottamalla tai kiertorummuilla. Vedenpoisto voidaan suorittaa suotonauhapuristimilla tai levysuodatinpuristimilla.

Sovelletaan yleisesti.

c)

Stabilointi

Lietteen stabilointiin sisältyy kemiallinen käsittely, lämpökäsittely sekä aerobinen tai anaerobinen mädättäminen.

Ei sovelleta epäorgaaniseen lietteeseen. Ei sovelleta lyhyen aikavälin käsittelyyn ennen loppukäsittelyä.

d)

Kuivaaminen

Liete kuivataan suoralla tai epäsuoralla kontaktilla lämpölähteeseen.

Ei sovelleta tapauksiin, joissa jätelämpöä ei ole käytettävissä tai sitä ei voi käyttää.

5.   Päästöt ilmaan

5.1   Jätekaasun keräys

| BAT 15. | Yhdisteiden talteenoton helpottamiseksi ja ilmaan joutuvien päästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on koteloida päästölähteet ja käsitellä päästöt mahdollisuuksien mukaan. |
| --- | --- |

BAT 15.

Soveltaminen

Tämän sovellettavuutta saattavat rajoittaa toimivuuteen (laitteisiin pääsy), turvallisuuteen (sellaisen pitoisuuksien välttäminen, jotka ovat lähellä alempaa räjähdysrajaa) ja terveyteen (jos toiminnanharjoittajan on päästävä suljettuun tilaan) liittyvät näkökohdat.

5.2   Jätekaasun käsittely

| BAT 16. | Ilmaan joutuvien päästöjen vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhdennettyä jätekaasuhuolto- ja jätekaasun käsittelystrategiaa, johon sisältyy prosessin sisäisiä tekniikoita ja jätekaasun käsittelytekniikoita. |
| --- | --- |

BAT 16.

Kuvaus

Yhdennetty jätekaasuhuolto- ja jätekaasun käsittelystrategia perustuu jätekaasuvirtojen inventaarioon (ks. BAT 2) ja siinä annetaan etusija prosessiin kuuluville tekniikoille.

5.3   Soihdutus

| BAT 17. | Soihduista ilmaan johdettavien päästöjen ehkäisemiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää soihdutusta vain turvallisuussyistä tai epätavanomaisissa toiminta-olosuhteissa (esim. käynnistys ja pysäytys) käyttämällä yhtä tai molempia jäljempänä mainituista tekniikoista. |
| --- | --- |

BAT 17.

| | Menetelmä | Kuvaus | Soveltaminen |
| --- | --- | --- | --- |
| a) | Laitoksen asianmukainen suunnittelu | Tämä edellyttää riittävän kapasiteetin omaavan kaasuntalteenottojärjestelmän sekä erittäin tiiviiden paineventtiileiden käyttöä. | Sovelletaan yleisesti uusiin laitoksiin. Olemassa oleviin laitoksiin voidaan jälkiasentaa kaasun talteenottojärjestelmä. |
| b) | Laitoksen hallinta | Tähän sisältyy polttokaasujärjestelmän tasapainottaminen ja edistyneen prosessinhallinnan käyttö. | Sovelletaan yleisesti. |

Menetelmä

Kuvaus

Soveltaminen

a)

Laitoksen asianmukainen suunnittelu

Tämä edellyttää riittävän kapasiteetin omaavan kaasuntalteenottojärjestelmän sekä erittäin tiiviiden paineventtiileiden käyttöä.

Sovelletaan yleisesti uusiin laitoksiin. Olemassa oleviin laitoksiin voidaan jälkiasentaa kaasun talteenottojärjestelmä.

b)

Laitoksen hallinta

Tähän sisältyy polttokaasujärjestelmän tasapainottaminen ja edistyneen prosessinhallinnan käyttö.

Sovelletaan yleisesti.

| BAT 18. | Soihduista ilmaan johdettavien päästöjen vähentämiseksi, kun soihdutusta ei voida välttää, parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä tai molempia seuraavassa esitettyjä menetelmiä. |
| --- | --- |

BAT 18.

| | Menetelmä | Kuvaus | Soveltaminen |
| --- | --- | --- | --- |
| a) | Soihdutuslaitteiden oikea suunnittelu | Muun muassa korkeuden, paineen, höyry-, ilma- tai kaasuavusteisuuden, soihdunkärkien tyypin (joko suljettu tai suojattu) optimointi savuttoman ja luotettavan toiminnan mahdollistamiseksi ja ylimääräisten kaasujen tehokkaan polttamisen varmistamiseksi. | Sovelletaan uusiin soihtuihin. Sovellettavuus saattaa olla rajoitettua olemassa olevissa laitoksissa, koska kunnossapidolle on rajallisesti aikaa huoltopysäytyksissä. |
| b) | Seuranta ja tallentaminen osana soihdutuksen hallintaa | Soihdutukseen johdettavan kaasun jatkuva seuranta, kaasun virtauksen mittaaminen ja muiden muuttujien (esimerkiksi koostumus, lämpösisältö, avustussuhde, nopeus, poistettavan kaasun virtausnopeus, epäpuhtauspäästöt, kuten NOx, CO2, hiilivedyt ja melu) arvioiminen. Soihdutustapahtumasta tallennetaan yleensä arvioitu tai mitattu soihdutuskaasun koostumus, arvioitu tai mitattu soihdutuskaasun määrä ja toiminnon pituus. Tallentamisen avulla voidaan kvantifioida päästöt ja mahdollisesti estää tulevat soihdutustapahtumat. | Sovelletaan yleisesti. |

Menetelmä

Kuvaus

Soveltaminen

a)

Soihdutuslaitteiden oikea suunnittelu

Muun muassa korkeuden, paineen, höyry-, ilma- tai kaasuavusteisuuden, soihdunkärkien tyypin (joko suljettu tai suojattu) optimointi savuttoman ja luotettavan toiminnan mahdollistamiseksi ja ylimääräisten kaasujen tehokkaan polttamisen varmistamiseksi.

Sovelletaan uusiin soihtuihin. Sovellettavuus saattaa olla rajoitettua olemassa olevissa laitoksissa, koska kunnossapidolle on rajallisesti aikaa huoltopysäytyksissä.

b)

Seuranta ja tallentaminen osana soihdutuksen hallintaa

Soihdutukseen johdettavan kaasun jatkuva seuranta, kaasun virtauksen mittaaminen ja muiden muuttujien (esimerkiksi koostumus, lämpösisältö, avustussuhde, nopeus, poistettavan kaasun virtausnopeus, epäpuhtauspäästöt, kuten NOx, CO2, hiilivedyt ja melu) arvioiminen. Soihdutustapahtumasta tallennetaan yleensä arvioitu tai mitattu soihdutuskaasun koostumus, arvioitu tai mitattu soihdutuskaasun määrä ja toiminnon pituus. Tallentamisen avulla voidaan kvantifioida päästöt ja mahdollisesti estää tulevat soihdutustapahtumat.

Sovelletaan yleisesti.

5.4   VOC-yhdisteiden hajapäästöt

| BAT 19. | Ilmaan pääsevien VOC-yhdisteiden hajapäästöjen ehkäisemiseksi tai, jos se ei ole mahdollista, vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on soveltaa jäljempänä mainittujen tekniikoiden yhdistelmää. |
| --- | --- |

BAT 19.

| | Menetelmä | Soveltaminen |
| --- | --- | --- |
| Laitoksen suunnitteluun liittyvät menetelmät |
| a) | Mahdollisten päästölähteiden määrän rajoittaminen | Olemassa olevien laitosten toiminnalliset vaatimukset saattavat rajoittaa sovellettavuutta. |
| b) | Luontaisten prosessinsuojausominaisuuksien maksimointi |
| c) | Erittäin tiiviiden laitteiden valinta (ks. kuvaus kohdassa 6.2). |
| d) | Huoltotoimintojen helpottaminen varmistamalla mahdollisesti vuotavien laitteiden saavutettavuus |
| Laitoksen/laitteen rakentamiseen, kokoamiseen ja käyttöönottoon liittyvät menetelmät |
| e) | Sen varmistaminen, että laitoksen/laitteen rakentamisessa ja kokoamisessa käytetään tarkkaan määriteltyjä ja kattavia menetelmiä. Tähän sisältyy laippaliitoksen rakenteeseen suunnitellun tiivistepaineen käyttö (ks. kuvaus kohdassa 6.2) | Sovelletaan yleisesti. |
| f) | Sen varmistaminen, että laitoksen/laitteen käyttöönotto- ja käytöstäpoistomenettelyt ovat yksityiskohtaisia ja suunnitteluvaatimusten mukaisia |
| Laitoksen toimintaan liittyvät menetelmät |
| g) | Varmistetaan laitteiden hyvä huolto ja nopea korvaaminen | Sovelletaan yleisesti. |
| h) | Riskiperusteisen vuotojen tunnistus- ja korjausohjelman (LDAR) käyttäminen (ks. kuvaus kohdassa 6.2) |
| i) | Siinä määrin kuin on järkevää, VOC-yhdisteiden hajapäästöjen ehkäiseminen, niiden kerääminen lähteellä ja käsittely |

Menetelmä

Soveltaminen

Laitoksen suunnitteluun liittyvät menetelmät

a)

Mahdollisten päästölähteiden määrän rajoittaminen

Olemassa olevien laitosten toiminnalliset vaatimukset saattavat rajoittaa sovellettavuutta.

b)

Luontaisten prosessinsuojausominaisuuksien maksimointi

c)

Erittäin tiiviiden laitteiden valinta (ks. kuvaus kohdassa 6.2).

d)

Huoltotoimintojen helpottaminen varmistamalla mahdollisesti vuotavien laitteiden saavutettavuus

Laitoksen/laitteen rakentamiseen, kokoamiseen ja käyttöönottoon liittyvät menetelmät

e)

Sen varmistaminen, että laitoksen/laitteen rakentamisessa ja kokoamisessa käytetään tarkkaan määriteltyjä ja kattavia menetelmiä. Tähän sisältyy laippaliitoksen rakenteeseen suunnitellun tiivistepaineen käyttö (ks. kuvaus kohdassa 6.2)

Sovelletaan yleisesti.

f)

Sen varmistaminen, että laitoksen/laitteen käyttöönotto- ja käytöstäpoistomenettelyt ovat yksityiskohtaisia ja suunnitteluvaatimusten mukaisia

Laitoksen toimintaan liittyvät menetelmät

g)

Varmistetaan laitteiden hyvä huolto ja nopea korvaaminen

Sovelletaan yleisesti.

h)

Riskiperusteisen vuotojen tunnistus- ja korjausohjelman (LDAR) käyttäminen (ks. kuvaus kohdassa 6.2)

i)

Siinä määrin kuin on järkevää, VOC-yhdisteiden hajapäästöjen ehkäiseminen, niiden kerääminen lähteellä ja käsittely

Tähän liittyvä tarkkailu on kohdassa BAT 5.

5.5   Hajupäästöt

| BAT 20. | Hajupäästöjen estämiseksi tai, jos se ei ole mahdollista, niiden vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on tehdä, ottaa käyttöön ja tarkistaa säännöllisesti osana ympäristöjärjestelmää (katso BAT 1) hajunhallintasuunnitelma, joka sisältää seuraavat osat:






  i) | asianmukaiset toimet ja aikataulut sisältävä käytäntö; |
| --- | --- | --- |

BAT 20.

i)

asianmukaiset toimet ja aikataulut sisältävä käytäntö;

| ii) | hajunvalvonnan suorittamiskäytäntö; |
| --- | --- |

ii)

hajunvalvonnan suorittamiskäytäntö;

| iii) | havaittuihin hajutapahtumiin vastaamista koskeva käytäntö; |
| --- | --- |

iii)

havaittuihin hajutapahtumiin vastaamista koskeva käytäntö;

| iv) | hajujen ehkäisy- ja vähentämisohjelma, jonka tarkoituksena on määrittää lähde (lähteet); mitata/arvioida hajulle altistuminen; luonnehtia lähteiden vaikutukset; panna täytäntöön päästöjen estämistä ja/tai vähentämistä koskevia toimenpiteitä. |
| --- | --- |

iv)

hajujen ehkäisy- ja vähentämisohjelma, jonka tarkoituksena on määrittää lähde (lähteet); mitata/arvioida hajulle altistuminen; luonnehtia lähteiden vaikutukset; panna täytäntöön päästöjen estämistä ja/tai vähentämistä koskevia toimenpiteitä.

Tähän liittyvä tarkkailu on kohdassa BAT 6.

Soveltaminen

Soveltaminen rajataan tapauksiin, joissa voidaan odottaa aiheutuvan hajuhaittoja ja niitä on todettu aiheutuvan.

| BAT 21. | Jäteveden keräämisestä ja käsittelystä sekä lietteen käsittelystä aiheutuvien hajupäästöjen estämiseksi tai, jos se ei ole mahdollista, vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on käyttää yhtä seuraavista menetelmistä tai niiden yhdistelmää: |
| --- | --- |

BAT 21.

| | Menetelmä | Kuvaus | Soveltaminen |
| --- | --- | --- | --- |
| a) | Viipymäajan minimointi | Jäteveden ja lietteen viipymäajan minimointi keräys- ja varastointijärjestelmissä erityisesti anaerobisissa olosuhteissa. | Tätä voidaan mahdollisesti soveltaa vain rajallisesti olemassa oleviin keräys- ja varastointijärjestelmiin. |
| b) | Kemiallinen käsittely | Kemikaalien käyttö hajuyhdisteiden tuhoamiseksi tai vähentämiseksi (esimerkiksi rikkivedyn hapetus tai saostus). | Sovelletaan yleisesti. |
| c) | Aerobisen käsittelyn optimointi | Tähän voi sisältyä:






  i) | happipitoisuuden valvonta; |

Menetelmä

Kuvaus

Soveltaminen

a)

Viipymäajan minimointi

Jäteveden ja lietteen viipymäajan minimointi keräys- ja varastointijärjestelmissä erityisesti anaerobisissa olosuhteissa.

Tätä voidaan mahdollisesti soveltaa vain rajallisesti olemassa oleviin keräys- ja varastointijärjestelmiin.

b)

Kemiallinen käsittely

Kemikaalien käyttö hajuyhdisteiden tuhoamiseksi tai vähentämiseksi (esimerkiksi rikkivedyn hapetus tai saostus).

Sovelletaan yleisesti.

c)

Aerobisen käsittelyn optimointi

Tähän voi sisältyä:

i)

happipitoisuuden valvonta;

| ii) | ilmastusjärjestelmän säännöllinen huolto; |
| --- | --- |

ii)

ilmastusjärjestelmän säännöllinen huolto;

| iii) | puhtaan hapen käyttö; |
| --- | --- |

iii)

puhtaan hapen käyttö;

| iv) | tankkeihin kertyvän kuonan poisto. |
| --- | --- |

iv)

tankkeihin kertyvän kuonan poisto.

Sovelletaan yleisesti.

d)

Kotelointi

Jäteveden ja lietteen keräys- ja käsittelylaitosten peittäminen tai kotelointi hajukaasujen keräämiseksi lisäkäsittelyä varten.

Sovelletaan yleisesti.

e)

Piipunpääkäsittely

Tähän voi sisältyä:

| i) | biologinen käsittely; |
| --- | --- |

i)

biologinen käsittely;

| ii) | lämpöhapetus. |
| --- | --- |

ii)

lämpöhapetus.

Biologista käsittelyä sovelletaan vain yhdisteisiin, jotka liukenevat helposti veteen ja jotka ovat helposti biologisesti poistettavissa.

5.6   Melupäästöt

| BAT 22. | Melupäästöjen estämiseksi tai, jos se ei ole mahdollista, niiden vähentämiseksi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on laatia ja panna täytäntöön osana ympäristöjärjestelmää melunhallintasuunnitelma (katso BAT 1), joka sisältää seuraavat osat:






  i) | asianmukaiset toimet ja aikataulut sisältävä käytäntö; |
| --- | --- | --- |

BAT 22.

i)

asianmukaiset toimet ja aikataulut sisältävä käytäntö;

| ii) | melunvalvonnan suorittamiskäytäntö; |
| --- | --- |

ii)

melunvalvonnan suorittamiskäytäntö;

| iii) | havaittuihin melutapahtumiin vastaamista koskeva käytäntö; |
| --- | --- |

iii)

havaittuihin melutapahtumiin vastaamista koskeva käytäntö;

| iv) | melun estämistä ja vähentämistä koskeva ohjelma, jolla pyritään yksilöimään lähde/lähteet, mittaamaan/arvioimaan melualtistus, luonnehtimaan lähteiden vaikutukset ja panemaan täytäntöön melun estämistä ja/tai vähentämistä koskevia toimenpiteitä. |
| --- | --- |

iv)

melun estämistä ja vähentämistä koskeva ohjelma, jolla pyritään yksilöimään lähde/lähteet, mittaamaan/arvioimaan melualtistus, luonnehtimaan lähteiden vaikutukset ja panemaan täytäntöön melun estämistä ja/tai vähentämistä koskevia toimenpiteitä.

Soveltaminen

Soveltaminen rajataan tapauksiin, joissa voidaan odottaa aiheutuvan meluhaittoja ja niitä on todettu aiheutuvan.

| BAT 23. | Melun ehkäisemiseksi tai, jos se ei ole mahdollista, vähentämiseksi, parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa on soveltaa yhtä seuraavista menetelmistä tai niiden yhdistelmää. |
| --- | --- |

BAT 23.

| | Menetelmä | Kuvaus | Soveltaminen |
| --- | --- | --- | --- |
| a) | Laitteiden ja rakennusten asianmukainen sijainti | Lähteen ja häiriintyvän kohteen välimatkan kasvattaminen ja rakennusten käyttäminen melusuojina. | Olemassa olevissa laitoksissa laitteiden uudelleensijoittelua saattavat rajoittaa tilanpuute tai kohtuuttomat kustannukset. |
| b) | Toiminnalliset toimenpiteet | Tämä pitää sisällään seuraavaa:






  i) | laitteiden tehostetut tarkastukset ja kunnossapito; |

Menetelmä

Kuvaus

Soveltaminen

a)

Laitteiden ja rakennusten asianmukainen sijainti

Lähteen ja häiriintyvän kohteen välimatkan kasvattaminen ja rakennusten käyttäminen melusuojina.

Olemassa olevissa laitoksissa laitteiden uudelleensijoittelua saattavat rajoittaa tilanpuute tai kohtuuttomat kustannukset.

b)

Toiminnalliset toimenpiteet

Tämä pitää sisällään seuraavaa:

i)

laitteiden tehostetut tarkastukset ja kunnossapito;

| ii) | suljettujen tilojen ovien ja ikkunoiden sulkeminen, jos mahdollista; |
| --- | --- |

ii)

suljettujen tilojen ovien ja ikkunoiden sulkeminen, jos mahdollista;

| iii) | laitteiden käytön antaminen kokeneen henkilökunnan tehtäväksi; |
| --- | --- |

iii)

laitteiden käytön antaminen kokeneen henkilökunnan tehtäväksi;

| iv) | meluisten toimintojen välttäminen yöaikaan, jos mahdollista; |
| --- | --- |

iv)

meluisten toimintojen välttäminen yöaikaan, jos mahdollista;

| v) | meluntorjunnan ottaminen huomioon kunnossapitotöissä. |
| --- | --- |

v)

meluntorjunnan ottaminen huomioon kunnossapitotöissä.

Sovelletaan yleisesti.

c)

Vähän melua aiheuttavat laitteet

Näihin kuuluvat vähän melua aiheuttava kompressorit, pumput ja soihdut.

Sovelletaan vain uusiin tai korvattuihin laitteisiin.

d)

Meluntorjuntalaitteet

Näihin kuuluvat:

| i) | melun vähentäjät; |
| --- | --- |

i)

melun vähentäjät;

| ii) | laitteiden eristäminen; |
| --- | --- |

ii)

laitteiden eristäminen;

| iii) | melua aiheuttavien laitteiden kotelointi; |
| --- | --- |

iii)

melua aiheuttavien laitteiden kotelointi;

| iv) | rakennusten äänieristäminen. |
| --- | --- |

iv)

rakennusten äänieristäminen.

Sovellettavuutta voivat rajoittaa tilavaatimukset (olemassa olevissa laitoksissa) sekä terveys- ja turvallisuusasiat.

e)

Melunvaimennus

Esteiden asettelu aiheuttajien ja häiriintyvän kohteen väliin (esimerkiksi meluntorjuntaseinät, penkereet ja rakennukset).

Sovelletaan vain olemassa oleviin laitoksiin; koska tämän tekniikan käytön pitäisi olla tarpeetonta uusien laitosten suunnittelun ansiosta. Olemassa olevissa laitoksissa esteiden asettelua saattaa rajoittaa tilanpuute.

6.   Tekniikoiden kuvaus

6.1   Jäteveden käsittely

| Menetelmä | Kuvaus |
| --- | --- |
| Aktiitvilieteprosessi | Liuenneiden orgaanisten aineiden biologinen hapetus mikro-organismien metabolismin avulla. Hapekkaissa olosuhteissa (happi lisätty ilmana tai happena) orgaaniset ainesosat mineralisoituvat hiilidioksidiksi ja vedeksi tai ne muuntuvat muiksi metaboliiteiksi ja biomassaksi (aktiiviliete). Mikro-organismit säilyvät jätevedessä suspensiossa ja koko seos ilmastuu mekaanisesti. Aktiivilieteseos lähetetään erotuslaitokseen, josta liete kierrätetään ilmastusaltaaseen. |
| Nitrifikaatio/denitrifikaatio | Kaksivaiheinen prosessi, joka yleensä liitetään jäteveden biologisiin käsittelylaitoksiin. Ensimmäinen vaihe on aerobinen nitrifikaatio, jossa mikro-organismit hapetettavat ammoniumin (NH4
  +) välituotteeksi eli nitriitiksi (NO2
  –), joka hapettuu edelleen nitraatiksi (NO3
  –). Sen jälkeen on hapeton denitrifikaatiovaihe, jossa mikro-organismit redusoivat nitraatin kemiallisesti typpikaasuksi. |
| Kemiallinen saostus | Liuenneet epäpuhtaudet muunnetaan liukenemattomaksi yhdisteeksi lisäämällä kemiallisia saostusaineita. Näin muodostunut kiinteä sakka erotellaan myöhemmin selkeyttämällä, ilmaflotaatiolla tai suodattamalla. Tarpeen mukaan erottelun jälkeen voidaan tehdä vielä mikrosuodatus tai ultrasuodatus. Moniarvoisia metalli-ioneja (esimerkiksi kalsium, alumiini, rauta) käytetään fosforin saostuksessa. |
| Koagulaatio ja saostaminen | Koagulaatiota ja saostamista käytetään erottamaan suspendoituneet kiinteät aineet jätevedestä, ja se tehdään usein peräkkäisissä vaiheissa. Koagulaatio tehdään lisäämällä koaguloivia aineita, joiden varaus on vastakkainen kuin suspendoituneiden kiinteiden aineiden. Saostaminen tehdään lisäämällä polymeerejä siten, että mikroflokkihiukkasten törmäykset saavat ne yhdistymään ja tuottamaan suurempia flokkeja. |
| Tasaus | Virtausten ja epäpuhtauskuormien tasapainottaminen lopullisen jätevesikäsittelyyn tulevan jäteveden osalta käyttäen puskurisäiliöitä. Tasaus voidaan hajauttaa tai suorittaa käyttämällä muita hallintatekniikoita. |
| Suodatus | Kiinteiden aineiden erottelu jätevedestä siirtämällä jätevesi huokoisen materiaalin lävitse (esimerkiksi hiekkasuodatus, mikrosuodatus tai ultrasuodatus). |
| Flotaatio | Kiinteiden tai nestemäisten hiukkasten erottelu jätevedestä kiinnittämällä ne pieniin kaasukupliin (yleensä ilmakupliin). Kelluvat hiukkaset kerääntyvät veden pinnalle ja ne kootaan laahaimilla. |
| Membraanireaktori | Aktiivilietekäsittelyn ja mebraanisuodatuksen yhdistelmä. Käytetään kahta muunnelmaa: a) ulkoinen kierrätyskierto aktiivilietealtaan ja membraanimodulin välillä; ja b) membraanimodulin upottaminen ilmastettuun aktiivilietealtaaseen, jossa päästöt suodatetaan onton kuituvälisenän lävitse, jolloin biomassa jää altaaseen (tämä muunnelma tarvitsee vähemmän energiaa ja laitosten koko voi olla pienempi. |
| Neutralisaatio | Jäteveden pH:n mukauttaminen neutraaliksi (noin pH 7) lisäämällä kemikaaleja. Natriumhydroksidia (NaOH) tai kalsiumhydroksidia (Ca(OH)2) käytetään yleensä pH:n nostamiseen, kun taas rikkihappoa (H2SO4), suolahappoa (HCl) tai hiilidioksidia (CO2) käytetään yleensä pH:n alentamiseen. Neutralisoinnin aikana tietyt aineet voivat saostua. |
| Selkeytys | Suspendoituneiden hiukkasten ja suspendoituneen materiaalin erottaminen painovoimaan perustuvalla selkeyttämisellä. |

Menetelmä

Kuvaus

Aktiitvilieteprosessi

Liuenneiden orgaanisten aineiden biologinen hapetus mikro-organismien metabolismin avulla. Hapekkaissa olosuhteissa (happi lisätty ilmana tai happena) orgaaniset ainesosat mineralisoituvat hiilidioksidiksi ja vedeksi tai ne muuntuvat muiksi metaboliiteiksi ja biomassaksi (aktiiviliete). Mikro-organismit säilyvät jätevedessä suspensiossa ja koko seos ilmastuu mekaanisesti. Aktiivilieteseos lähetetään erotuslaitokseen, josta liete kierrätetään ilmastusaltaaseen.

Nitrifikaatio/denitrifikaatio

Kaksivaiheinen prosessi, joka yleensä liitetään jäteveden biologisiin käsittelylaitoksiin. Ensimmäinen vaihe on aerobinen nitrifikaatio, jossa mikro-organismit hapetettavat ammoniumin (NH4
  +) välituotteeksi eli nitriitiksi (NO2
  –), joka hapettuu edelleen nitraatiksi (NO3
  –). Sen jälkeen on hapeton denitrifikaatiovaihe, jossa mikro-organismit redusoivat nitraatin kemiallisesti typpikaasuksi.

Kemiallinen saostus

Liuenneet epäpuhtaudet muunnetaan liukenemattomaksi yhdisteeksi lisäämällä kemiallisia saostusaineita. Näin muodostunut kiinteä sakka erotellaan myöhemmin selkeyttämällä, ilmaflotaatiolla tai suodattamalla. Tarpeen mukaan erottelun jälkeen voidaan tehdä vielä mikrosuodatus tai ultrasuodatus. Moniarvoisia metalli-ioneja (esimerkiksi kalsium, alumiini, rauta) käytetään fosforin saostuksessa.

Koagulaatio ja saostaminen

Koagulaatiota ja saostamista käytetään erottamaan suspendoituneet kiinteät aineet jätevedestä, ja se tehdään usein peräkkäisissä vaiheissa. Koagulaatio tehdään lisäämällä koaguloivia aineita, joiden varaus on vastakkainen kuin suspendoituneiden kiinteiden aineiden. Saostaminen tehdään lisäämällä polymeerejä siten, että mikroflokkihiukkasten törmäykset saavat ne yhdistymään ja tuottamaan suurempia flokkeja.

Tasaus

Virtausten ja epäpuhtauskuormien tasapainottaminen lopullisen jätevesikäsittelyyn tulevan jäteveden osalta käyttäen puskurisäiliöitä. Tasaus voidaan hajauttaa tai suorittaa käyttämällä muita hallintatekniikoita.

Suodatus

Kiinteiden aineiden erottelu jätevedestä siirtämällä jätevesi huokoisen materiaalin lävitse (esimerkiksi hiekkasuodatus, mikrosuodatus tai ultrasuodatus).

Flotaatio

Kiinteiden tai nestemäisten hiukkasten erottelu jätevedestä kiinnittämällä ne pieniin kaasukupliin (yleensä ilmakupliin). Kelluvat hiukkaset kerääntyvät veden pinnalle ja ne kootaan laahaimilla.

Membraanireaktori

Aktiivilietekäsittelyn ja mebraanisuodatuksen yhdistelmä. Käytetään kahta muunnelmaa: a) ulkoinen kierrätyskierto aktiivilietealtaan ja membraanimodulin välillä; ja b) membraanimodulin upottaminen ilmastettuun aktiivilietealtaaseen, jossa päästöt suodatetaan onton kuituvälisenän lävitse, jolloin biomassa jää altaaseen (tämä muunnelma tarvitsee vähemmän energiaa ja laitosten koko voi olla pienempi.

Neutralisaatio

Jäteveden pH:n mukauttaminen neutraaliksi (noin pH 7) lisäämällä kemikaaleja. Natriumhydroksidia (NaOH) tai kalsiumhydroksidia (Ca(OH)2) käytetään yleensä pH:n nostamiseen, kun taas rikkihappoa (H2SO4), suolahappoa (HCl) tai hiilidioksidia (CO2) käytetään yleensä pH:n alentamiseen. Neutralisoinnin aikana tietyt aineet voivat saostua.

Selkeytys

Suspendoituneiden hiukkasten ja suspendoituneen materiaalin erottaminen painovoimaan perustuvalla selkeyttämisellä.

6.2   VOC-yhdisteiden hajapäästöt

| Menetelmä | Kuvaus |
| --- | --- |
| Erittäin tiiviit laitteet | Erittäin tiiviitä laitteita ovat muun muassa






  — | venttiilit, joissa on kaksinkertaiset pakkatiivisteet; |

Menetelmä

Kuvaus

Erittäin tiiviit laitteet

Erittäin tiiviitä laitteita ovat muun muassa

—

venttiilit, joissa on kaksinkertaiset pakkatiivisteet;

| — | magneettikäyttöiset pumput/kompressorit/sekoittimet; |
| --- | --- |

—

magneettikäyttöiset pumput/kompressorit/sekoittimet;

| — | pumput/kompressorit/sekoittimet, joissa on mekaaniset tiivisteet pakkatiivisteiden sijasta; |
| --- | --- |

—

pumput/kompressorit/sekoittimet, joissa on mekaaniset tiivisteet pakkatiivisteiden sijasta;

| — | erittäin tiiviit tiivisterenkaat (kuten punostiivisteet, kaksoismuhviliitokset) kriittisiin sovelluksiin; |
| --- | --- |

—

erittäin tiiviit tiivisterenkaat (kuten punostiivisteet, kaksoismuhviliitokset) kriittisiin sovelluksiin;

| — | korroosionkestävät laitteet. |
| --- | --- |

—

korroosionkestävät laitteet.

Vuotojen tunnistus- ja korjausohjelma (LDAR)

Järjestelmällinen toimintatapa VOC-yhdisteiden hajapäästöjen vähentämiseksi tunnistamalla ja sitten korjaamalla tai vaihtamalla vuotavat komponentit. Tällä hetkellä vuotojen tunnistamiseen on käytettävissä haistelumenetelmä (joka on kuvailtu standardissa EN 15446) ja optisia kaasun kuvantamismenetelmiä.

Haistelumenetelmä: Ensimmäinen vaihe on tunnistus, jossa käytetään käsikäyttöistä VOC-analysaattoria, joka mittaa laitteen läheisyydessä olevan pitoisuuden (esim. liekki-ionisaation tai valoionisaation avulla). Toisessa vaiheessa komponentti säkitetään, jotta voidaan suorittaa suora mittaus päästön lähteellä. Joskus tämä toinen vaihe korvataan matemaattisilla korrelaatiokäyrillä, jotka perustuvat samanlaisista komponenteista aiemmin tehdyistä lukuisista mittauksista saatuihin tilastollisiin tuloksiin.

Optiset kaasun kuvantamistekniikat: Optisessa kuvantamisessa käytetään pieniä ja kevyitä käsikäyttöisiä kameroita, jotka mahdollistavat kaasuvuotojen tosiaikaisen visualisoinnin, jolloin vuodot näkyvät ”savuna” videotallentimessa yhdessä kyseisen komponentin tavallisen kuvan kanssa. Näin merkittävät VOC-vuodot voidaan paikantaa helposti ja nopeasti. Aktiiviset järjestelmät tuottavat kuvan takaisin sironneen infrapuna-alueen laservalon avulla, joka heijastetaan komponenttiin ja sen ympäristöön. Passiiviset järjestelmät perustuvat laitteiston ja sen ympäristön luonnolliseen infrapunasäteilyyn.

Lämpöhapetus

Palavien kaasujen ja hajuaineiden hapettaminen jätekaasuvirrassa kuumentamalla epäpuhtausseoksia ilmalla tai hapella itsesyttymislämpötilaa korkeampaan lämpötilaan polttokammiossa ja olosuhteiden ylläpitäminen korkeassa lämpötilassa niin pitkään, että kaasut palavat hiilidioksidiksi ja vedeksi. Lämpöhapetusta kutsutaan myös ”poltoksi”, ”lämpöpoltoksi” tai ”hapettavaksi palamiseksi”.

Tähän sisältyy laippaliitoksen rakenteeseen suunnitellun kiristysmomentin käyttö

Tämä pitää sisällään seuraavaa:

| i) | sertifioidun korkealaatuisen tiivisterenkaan käyttö (esimerkiksi EN 13555 mukaisesti); |
| --- | --- |

i)

sertifioidun korkealaatuisen tiivisterenkaan käyttö (esimerkiksi EN 13555 mukaisesti);

| ii) | suurimman mahdollisen pultinkuormituksen laskeminen (esimerkiksi EN 1591-1 mukaisesti); |
| --- | --- |

ii)

suurimman mahdollisen pultinkuormituksen laskeminen (esimerkiksi EN 1591-1 mukaisesti);

| iii) | vaatimukset täyttävän laipan kokoamislaitteen saaminen; |
| --- | --- |

iii)

vaatimukset täyttävän laipan kokoamislaitteen saaminen;

| iv) | pultin kiristystä valvoo pätevä asentaja. |
| --- | --- |

iv)

pultin kiristystä valvoo pätevä asentaja.

VOC-yhdisteiden hajapäästöjen tarkkailu

Haistelumenettelyä ja optista kaasun kuvantamistekniikkaa kuvataan vuotojen tunnistus- ja korjausohjelman yhteydessä.

Laitoksen päästöjen täysimittainen kartoitus ja määrällinen mittaaminen voidaan toteuttaa täydentävien menetelmien, kuten SOF-menetelmän (solar occultation flux) ja DIAL-menetelmän (differential absorption light detection and ranging) asianmukaisella yhdistelmällä. Näitä tuloksia voidaan käyttää kehityssuuntausten arvioimiseen, ristiintarkastukseen ja käynnissä olevan LDAR-ohjelman päivittämiseen/validointiin.

SOF-menetelmä (solar occultation flux): Menetelmä perustuu tiettyä maantieteellistä reittiä kohtisuoraan tuulen suuntaan nähden ja VOC-höyryjen läpi kulkevan laajakaistaisen infrapunavalon tai ultraviolettivalon/näkyvän auringonvalon spektrin tallentamiseen ja spektrometriseen Fourier-muunnosanalyysiin.

Differentiaaliseen absorptioon perustuva LIDAR-tutka (DIAL): DIAL on laserpohjainen tekniikka, jossa käytetään differentiaaliseen absorptioon perustuvaa LIDAR-tutkaa (light detection and ranging), joka on radioaaltoihin perustuvan ääntä käyttävän RADAR-tutkan optinen vastine. Tekniikka perustuu lasersädepulssien takaisinsirontaan ilmakehässä olevista aerosoleista ja teleskoopilla kerättävän palaavan valon spektriominaisuuksien analysointiin.

---

(1)  Tarkkailutiheyttä voidaan mukauttaa, jos tietosarja osoittaa selvästi riittävää vakautta.

(2)  Keräyspiste sijaitsee paikassa, jossa päästöt siirtyvät laitoksen ulkopuolelle.

(3)  TOC:n seuranta ja COD:n seuranta ovat vaihtoehtoisia. Orgaanisen kokonaishiilen tarkkailu on parempi vaihtoehto, koska siinä ei käytetä hyvin myrkyllisiä yhdisteitä.

(4)  TN-seuranta ja Ninorg -seuranta ovat vaihtoehtoisia.

(5)  Näiden menetelmien asianmukaista yhdistelmää voidaan käyttää.

(6)  Näitä tekniikoita kuvaillaan ja määritellään tarkemmin muissa kemian teollisuutta koskevissa BAT-päätelmissä.

(7)  Ks. BAT 11.

(8)  Ks. BAT 12.

(9)  Tekniikat kuvataan osassa 6.1.

(10)  BAT-AEL-arvoja ei sovelleta biokemialliseen hapenkulutukseen (BOD). Biologisen jäteveden puhdistamon päästöjen ohjeellinen vuotuinen keskimääräinen BOD5-taso on yleensä ≤ 20 mg/l.

(11)  Sovelletaan joko TOC:n tai COD:n BAT-AEL-tasoa. Orgaaninen kokonaishiili on parempi vaihtoehto, koska sen seurannassa ei käytetä hyvin myrkyllisiä yhdisteitä.

(12)  Vaihteluvälin alaraja voidaan yleensä saavuttaa, jos vain muutamat sivujätevesivirrat sisältävät orgaanisia yhdisteitä ja/tai jos jätevesi sisältää pääasiassa helposti biologisesti hajoavia orgaanisia yhdisteitä.

(13)  Vaihteluvälin yläraja voi olla TOC:n osalta jopa 100 mg/l tai COD:n osalta 300 mg/l vuotuisina keskiarvoina, jos molemmat seuraavista olosuhteista täyttyvät:

—   Olosuhde A: Vähentämistehokkuus ≥ 90 % vuotuisena keskiarvona (mukaan lukien sekä esikäsittely että loppukäsittely).

—   Olosuhde B: Jos käytetään biologista käsittelyä, on vähintään yhden seuraavista perusteista täytyttävä:

| — | Käytetään matalakuormitteista biologisen käsittelyn vaihetta (eli ≤ 0,25 kg COD/kg lietteen orgaanisessa kuiva-aineessa). Tämä tarkoittaa, että lietteen BOD5-taso on ≤ 20 mg/l. |
| --- | --- |

—

Käytetään matalakuormitteista biologisen käsittelyn vaihetta (eli ≤ 0,25 kg COD/kg lietteen orgaanisessa kuiva-aineessa). Tämä tarkoittaa, että lietteen BOD5-taso on ≤ 20 mg/l.

| — | Käytetään nitrifikaatiota. |
| --- | --- |

—

Käytetään nitrifikaatiota.

(14)  Vaihteluvälin ylärajaa ei sovelleta, jolleivät kaikki seuraavat olosuhteet täyty:

—   Olosuhde A: Vähentämistehokkuus ≥ 95 % vuotuisena keskiarvona (mukaan lukien sekä esikäsittely että loppukäsittely).

—   Olosuhde B: Sama kuin olosuhde B:n alaviitteessä (4).

—   Olosuhde C: Loppukäsittelyn tulovedessä on seuraavat ominaispiirteet: TOC > 2 g/l (tai COD > 6 g/l) vuotuisena keskiarvona ja vaikeasti käsiteltävien orgaanisten yhdisteiden suuri osuus.

(15)  Vaihteluvälin ylärajaa ei sovelleta, jos pääasiallinen epäpuhtauskuormitus on peräisin metyyliselluloosan valmistuksesta.

(16)  Vaihteluvälin yläraja saavutetaan yleensä suodatuksella (esim. hiekkasuodatus, mikrosuodatus, ultrasuodatus, membraanireaktori), kun taas yläraja saavutetaan yleensä käyttämällä vain selkeytystä.

(17)  Tätä BAT-AEL-tasoa ei sovelleta, jos pääasiallinen epäpuhtauskuorma on peräisin soodan valmistuksesta Solvay-prosessilla tai titaanidioksidin valmistuksesta.

(18)  Sovelletaan joko typen kokonaismäärän BAT-AEL-tasoa tai epäorgaanisen typen BAT-AEL-tasoa.

(19)  TN:n ja Ninorg:in BAT-AEL-tasoja ei sovelleta laitoksiin, joissa ei ole biologista jäteveden käsittelyä. Vaihteluvälin alaraja saavutetaan yleensä, kun biologisen jätevedenpuhdistamon tuloveden typpitasot ovat alhaiset ja/tai kun nitrifikaatio/denitrifikaatio voidaan suorittaa optimaalisissa olosuhteissa.

(20)  Vaihteluvälin yläraja voi olla korkeampi ja enintään 40 mg/l TN:n osalta tai 35 mg/l Ninorg:n osalta vuotuisina keskiarvoina, jos vähentämistehokkuus on ≥ 70 % vuotuisena keskiarvona (sisältäen sekä esikäsittelyn että loppukäsittelyn).

(21)  Vaihteluvälin alaraja saavutetaan yleensä, kun fosforia lisätään biologisen jätevedenpuhdistamon asianmukaisen toiminnan varmistamiseksi tai kun fosfori on pääasiassa peräisin lämmitys- tai jäähdytysjärjestelmistä. Vaihteluvälin yläraja saavutetaan yleensä, kun laitoksessa tuotetaan fosforia sisältäviä yhdisteitä.

(22)  Vaihteluvälin alaraja saavutetaan yleensä, kun laitoksessa käytetään tai tuotetaan vain vähän halogenoituja orgaanisia yhdisteitä.

(23)  Tätä BAT-AEL-tasoa ei ehkä voida soveltaa, jos pääasiallinen epäpuhtauskuorma on peräisin jodioitujen röntgenvarjoaineiden tuotannosta niiden suurten vaikeasti käsiteltävien kuormien vuoksi. Tätä BAT-AEL-tasoa ei voida soveltaa, jos pääasiallinen epäpuhtauskuorma on peräisin propyleenioksidin tai epikloorihydriinin tuotannosta kloorihydriiniprosessissa suurten kuormien vuoksi.

(24)  Vaihteluvälin alaraja saavutetaan yleensä, kun laitoksessa käytetään tai tuotetaan vain vähän metalliyhdisteitä.

(25)  Tätä BAT-AEL-tasoa ei ehkä voida soveltaa epäorgaanisiin päästöihin, jos pääasiallinen epäpuhtauskuorma on peräisin epäorgaanisten raskasmetalliyhdisteiden tuotannosta.

(26)  Tätä BAT-AEL-tasoa ei ehkä voida soveltaa, jos pääasiallinen epäpuhtauskuorma on peräisin suurien, metalleista saastuneiden (esimerkiksi Solvay-prosessista peräisin oleva sooda, titaanidioksidi) kiinteiden epäorgaanisten raaka-ainemäärien prosessoinnista.

(27)  Tätä BAT-AEL-tasoa ei ehkä voida soveltaa, jos pääasiallinen epäpuhtauskuorma on peräisin orgaanisten kromiyhdisteiden tuotannosta.

(28)  Tätä BAT-AEL-tasoa ei ehkä voida soveltaa, jos pääasiallinen epäpuhtauskuorma on peräisin orgaanisten kupariyhdisteiden tuotannosta tai vinyylikloridimonomeerien /etyleenidikloridin tuotannosta oksikloorausprosessissa.

(29)  Tätä BAT-AEL-tasoa ei ehkä voida soveltaa, jos pääasiallinen epäpuhtauskuorma on peräisin viskoosikuitujen tuotannosta.

---

| 9.6.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 152/43 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 152/43

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS (EU) 2016/903,

annettu 8 päivänä kesäkuuta 2016,

permetriinillä kyllästetystä hevosten elinpiirissä esiintyvien hyönteisten torjuntaan tarkoitetusta loimesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 528/2012 3 artiklan 3 kohdan nojalla

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon biosidivalmisteiden asettamisesta saataville markkinoilla ja niiden käytöstä 22 päivänä toukokuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 528/2012 (1), ja erityisesti sen 3 artiklan 3 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Irlanti pyysi 21 päivänä syyskuuta 2015 komissiota päättämään asetuksen (EU) N:o 528/2012 3 artiklan 3 kohdan nojalla, onko markkinoille saatettava hyönteisten (paarmojen ja pistokärpästen) torjuntaan tarkoitettu loimi biosidivalmiste tai käsitelty esine tai ei kumpikaan. |
| --- | --- |

(1)

Irlanti pyysi 21 päivänä syyskuuta 2015 komissiota päättämään asetuksen (EU) N:o 528/2012 3 artiklan 3 kohdan nojalla, onko markkinoille saatettava hyönteisten (paarmojen ja pistokärpästen) torjuntaan tarkoitettu loimi biosidivalmiste tai käsitelty esine tai ei kumpikaan.

| (2) | Irlannin toimittamien tietojen mukaan loimi koostuu kahdesta erillisestä kangaskerroksesta, joista ulompi on kyllästetty permetriinillä ja sisempi kyllästämätön kerros suojaa hevosen ihoa suoralta kosketukselta kyllästettyyn kankaaseen. Permetriinin käytön on ilmoitettu parantavan loimen hevoselle antamaa fyysistä suojaa hyönteisiä vastaan, sillä hyönteinen kuolee laskeuduttuaan loimen ulkopinnalle. |
| --- | --- |

(2)

Irlannin toimittamien tietojen mukaan loimi koostuu kahdesta erillisestä kangaskerroksesta, joista ulompi on kyllästetty permetriinillä ja sisempi kyllästämätön kerros suojaa hevosen ihoa suoralta kosketukselta kyllästettyyn kankaaseen. Permetriinin käytön on ilmoitettu parantavan loimen hevoselle antamaa fyysistä suojaa hyönteisiä vastaan, sillä hyönteinen kuolee laskeuduttuaan loimen ulkopinnalle.

| (3) | Loimen on tarkoitus suojata hyönteisiltä, jotka vastaavat asetuksen (EU) N:o 528/2012 3 artiklan 1 kohdan g alakohdassa esitettyä haitallisen eliön määritelmää, koska niillä voi olla haitallinen vaikutus eläimiin tai ihmisiin. |
| --- | --- |

(3)

Loimen on tarkoitus suojata hyönteisiltä, jotka vastaavat asetuksen (EU) N:o 528/2012 3 artiklan 1 kohdan g alakohdassa esitettyä haitallisen eliön määritelmää, koska niillä voi olla haitallinen vaikutus eläimiin tai ihmisiin.

| (4) | Saman asetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdassa säädetään, että haitallisen eliön tuhoaminen, torjuminen, haitattomaksi tekeminen, vaikutusten estäminen tai muunlainen rajoittaminen on biosidinä toimimista. |
| --- | --- |

(4)

Saman asetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdassa säädetään, että haitallisen eliön tuhoaminen, torjuminen, haitattomaksi tekeminen, vaikutusten estäminen tai muunlainen rajoittaminen on biosidinä toimimista.

| (5) | Loimi täyttää asetuksen (EU) N:o 528/2012 3 artiklan 2 kohdan c alakohdassa säädetyn esineen määritelmän, koska sillä on erityinen muoto, pinta tai rakenne, joka määrittää sen käyttötarkoitusta enemmän kuin sen kemiallinen koostumus. |
| --- | --- |

(5)

Loimi täyttää asetuksen (EU) N:o 528/2012 3 artiklan 2 kohdan c alakohdassa säädetyn esineen määritelmän, koska sillä on erityinen muoto, pinta tai rakenne, joka määrittää sen käyttötarkoitusta enemmän kuin sen kemiallinen koostumus.

| (6) | Loimi täyttää asetuksen (EU) N:o 528/2012 3 artiklan 1 kohdan l alakohdassa säädetyn käsitellyn esineen määritelmän, koska siihen on tarkoituksellisesti sisällytetty permetriiniä hevosten elinpiirissä esiintyvien hyönteisten torjuntaa varten. |
| --- | --- |

(6)

Loimi täyttää asetuksen (EU) N:o 528/2012 3 artiklan 1 kohdan l alakohdassa säädetyn käsitellyn esineen määritelmän, koska siihen on tarkoituksellisesti sisällytetty permetriiniä hevosten elinpiirissä esiintyvien hyönteisten torjuntaa varten.

| (7) | Sen vuoksi on välttämätöntä vahvistaa, onko unionin ohjeiden (2) mukaan loimen ensisijaisena tarkoituksena toimia biosidina vai ei, jotta voidaan määritellä, onko loimi käsitelty esine vai biosidivalmiste. |
| --- | --- |

(7)

Sen vuoksi on välttämätöntä vahvistaa, onko unionin ohjeiden (2) mukaan loimen ensisijaisena tarkoituksena toimia biosidina vai ei, jotta voidaan määritellä, onko loimi käsitelty esine vai biosidivalmiste.

| (8) | Koska i) hevosen elinpiirissä esiintyvät hyönteiset eivät ole loimelle vahingollisia; ii) permetriinipitoisuus loimessa on verrattavissa biosidivalmisteiden pitoisuuksiin ja se on korkeampi kuin pitoisuus, jota käytetään keratiinia syövien tekstiilituholaisten torjuntaan (3); iii) permetriinin toimintatapa loimessa on samanlainen kuin biosidivalmisteen; iv) loimen tuotetiedoissa loimen toimimiselle hyönteisiä karkottavana biosidina asetetaan ensisijainen merkitys ja painoarvo ennen sen muita tehtäviä (erityisesti sen tarjoama suoja kylmää ja UV-säteitä vastaan), loimen ensisijaisena tarkoituksena voidaan näin ollen pitää toimimista biosidina ja sen voidaan katsoa vastaavan asetuksen (EU) N:o 528/2012 3 artiklan 1 kohdan a alakohdassa esitettyä biosidivalmisteen määritelmää. |
| --- | --- |

(8)

Koska i) hevosen elinpiirissä esiintyvät hyönteiset eivät ole loimelle vahingollisia; ii) permetriinipitoisuus loimessa on verrattavissa biosidivalmisteiden pitoisuuksiin ja se on korkeampi kuin pitoisuus, jota käytetään keratiinia syövien tekstiilituholaisten torjuntaan (3); iii) permetriinin toimintatapa loimessa on samanlainen kuin biosidivalmisteen; iv) loimen tuotetiedoissa loimen toimimiselle hyönteisiä karkottavana biosidina asetetaan ensisijainen merkitys ja painoarvo ennen sen muita tehtäviä (erityisesti sen tarjoama suoja kylmää ja UV-säteitä vastaan), loimen ensisijaisena tarkoituksena voidaan näin ollen pitää toimimista biosidina ja sen voidaan katsoa vastaavan asetuksen (EU) N:o 528/2012 3 artiklan 1 kohdan a alakohdassa esitettyä biosidivalmisteen määritelmää.

| (9) | Asetuksen (EU) N:o 528/2012 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti on tärkeää selvittää, voiko loimi kuulua Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/82/EY (4) soveltamisalaan, jos se vastaa kyseisen direktiivin 1 artiklan 2 kohdassa esitettyä eläinlääkkeen määritelmää. |
| --- | --- |

(9)

Asetuksen (EU) N:o 528/2012 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti on tärkeää selvittää, voiko loimi kuulua Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/82/EY (4) soveltamisalaan, jos se vastaa kyseisen direktiivin 1 artiklan 2 kohdassa esitettyä eläinlääkkeen määritelmää.

| (10) | Koska loimea ei ole tarkoitettu käytettäväksi hyönteismyrkkynä eikä sitä käytetä elintoimintojen palauttamiseksi, korjaamiseksi tai muuttamiseksi farmakologisen, immunologisen tai metabolisen vaikutuksen avulla taikka sairauden syyn selvittämiseksi hevosilla ja sen ei ole ilmoitettu olevan tarkoitettu hevosen sairauden hoitoon tai ehkäisyyn vaan hevosta mahdollisesti häiritsevien hyönteisten karkottamiseen, loimi ei täytä direktiivin 2001/82/EY 1 artiklan 2 kohdassa esitettyä eläinlääkkeen määritelmää, joten se kuuluu asetuksen (EU) N:o 528/2012 soveltamisalaan. |
| --- | --- |

(10)

Koska loimea ei ole tarkoitettu käytettäväksi hyönteismyrkkynä eikä sitä käytetä elintoimintojen palauttamiseksi, korjaamiseksi tai muuttamiseksi farmakologisen, immunologisen tai metabolisen vaikutuksen avulla taikka sairauden syyn selvittämiseksi hevosilla ja sen ei ole ilmoitettu olevan tarkoitettu hevosen sairauden hoitoon tai ehkäisyyn vaan hevosta mahdollisesti häiritsevien hyönteisten karkottamiseen, loimi ei täytä direktiivin 2001/82/EY 1 artiklan 2 kohdassa esitettyä eläinlääkkeen määritelmää, joten se kuuluu asetuksen (EU) N:o 528/2012 soveltamisalaan.

| (11) | Asetuksen (EU) N:o 528/2012 liitteessä V määritelty valmisteryhmä 18 sisältää valmisteet, joita käytetään niveljalkaisten (esimerkiksi hyönteisten, hämähäkkieläinten ja äyriäisten) torjuntaan muilla keinoin kuin karkottamalla tai houkuttamalla, joten loimen on katsottava kuuluvan valmisteryhmään 18. Koska permetriini ei ole arvioitavana eikä sitä ole hyväksytty käytettäväksi biosidivalmisteiden valmisteryhmässä 19 (5), ei voida esittää väitettä, että loimi toimisi karkotteena. |
| --- | --- |

(11)

Asetuksen (EU) N:o 528/2012 liitteessä V määritelty valmisteryhmä 18 sisältää valmisteet, joita käytetään niveljalkaisten (esimerkiksi hyönteisten, hämähäkkieläinten ja äyriäisten) torjuntaan muilla keinoin kuin karkottamalla tai houkuttamalla, joten loimen on katsottava kuuluvan valmisteryhmään 18. Koska permetriini ei ole arvioitavana eikä sitä ole hyväksytty käytettäväksi biosidivalmisteiden valmisteryhmässä 19 (5), ei voida esittää väitettä, että loimi toimisi karkotteena.

| (12) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän biosidivalmistekomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(12)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän biosidivalmistekomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Permetriinillä kyllästetty hevosten elinpiirissä esiintyvien hyönteisten torjuntaan muilla keinoin kuin karkottamalla tai houkuttamalla tarkoitettu loimi katsotaan asetuksen (EU) N:o 528/2012 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaiseksi biosidivalmisteeksi, ja se kuuluu kyseisen asetuksen liitteessä V määriteltyyn valmisteryhmään 18.

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tehty Brysselissä 8 päivänä kesäkuuta 2016.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  EUVL L 167, 27.6.2012, s. 1.

1

(2)  Käsiteltyjä esineitä koskevien ohjeiden usein kysytyt kysymykset (kysymys 11) ovat saatavilla osoitteessa https://circabc.europa.eu/w/browse/d7363efd-d8fb-43e6-8036-5bcc5e87bf22

2

(3)  Assessment report of the evaluation of the active substance permethrin for product-type 18 (kohta 2.1.2.1. Field of use envisaged/Function and organism(s) to be controlled) saatavilla verkkosivulla http://dissemination.echa.europa.eu/Biocides/ActiveSubstances/1342-18/1342-18_Assessment_Report.pdf.

3

(4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2001/82/EY, annettu 6 päivänä marraskuuta 2001, eläinlääkkeitä koskevista yhteisön säännöistä (EYVL L 311, 28.11.2001, s. 1).

4

(5)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1090/2014, annettu 16 päivänä lokakuuta 2014, permetriinin hyväksymisestä vanhana tehoaineena käytettäväksi biosidivalmisteissa valmisteryhmissä 8 ja 18 (EUVL L 299, 17.10.2014, s. 10).

5

---

| 9.6.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 152/45 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 152/45

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS (EU) 2016/904,

annettu 8 päivänä kesäkuuta 2016,

käsien desinfiointiin käytettävistä 2-propanolia sisältävistä valmisteista Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 528/2012 3 artiklan 3 kohdan mukaisesti

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon biosidivalmisteiden asettamisesta saataville markkinoilla ja niiden käytöstä 22 päivänä toukokuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 528/2012 (1) ja erityisesti sen 3 artiklan 3 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (EU) N:o 528/2012 41 artiklassa tarkoitetun unionin lupaa koskevan menettelyn mukaisen hakemuksen yhteydessä Saksa pyysi 3 päivänä joulukuuta 2015 komissiota päättämään kyseisen asetuksen 3 artiklan 3 kohdan nojalla, ovatko ryhmän muodostavat käyttövalmiit 2-propanolia sisältävät valmisteet, jäljempänä ’tarkasteltavat valmisteet’, jotka on saatettu markkinoille käytettäviksi käsien desinfiointiin, mukaan luettuna tässä tapauksessa käsien desinfiointi leikkausten yhteydessä, ja jotka on tarkoitus hyväksyä kyseisen asetuksen 3 artiklan 1 kohdan s alakohdassa määriteltynä biosidivalmisteperheenä, biosidivalmisteita. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (EU) N:o 528/2012 41 artiklassa tarkoitetun unionin lupaa koskevan menettelyn mukaisen hakemuksen yhteydessä Saksa pyysi 3 päivänä joulukuuta 2015 komissiota päättämään kyseisen asetuksen 3 artiklan 3 kohdan nojalla, ovatko ryhmän muodostavat käyttövalmiit 2-propanolia sisältävät valmisteet, jäljempänä ’tarkasteltavat valmisteet’, jotka on saatettu markkinoille käytettäviksi käsien desinfiointiin, mukaan luettuna tässä tapauksessa käsien desinfiointi leikkausten yhteydessä, ja jotka on tarkoitus hyväksyä kyseisen asetuksen 3 artiklan 1 kohdan s alakohdassa määriteltynä biosidivalmisteperheenä, biosidivalmisteita.

| (2) | Saksa katsoi, että tarkasteltavat valmisteet ovat Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/83/EY (2) mukaisesti lääkkeitä sillä perusteella, että kyseisten valmisteiden aiotuista käyttötarkoituksista käy ilmi, että niillä on tarkoitus ehkäistä tauteja ihmisissä, koska niitä voidaan käyttää tiloissa ja tilanteissa, joissa desinfiointia suositellaan lääketieteellisesti. Saksan mukaan näin on erityisesti silloin, kun terveydenhuollon ammattihenkilöt käyttävät kyseisiä valmisteita leikkausta edeltävissä hoitotoimenpiteissä ehkäistäkseen riskin mikro-organismien siirtymisestä leikkaushaavaan. |
| --- | --- |

(2)

Saksa katsoi, että tarkasteltavat valmisteet ovat Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/83/EY (2) mukaisesti lääkkeitä sillä perusteella, että kyseisten valmisteiden aiotuista käyttötarkoituksista käy ilmi, että niillä on tarkoitus ehkäistä tauteja ihmisissä, koska niitä voidaan käyttää tiloissa ja tilanteissa, joissa desinfiointia suositellaan lääketieteellisesti. Saksan mukaan näin on erityisesti silloin, kun terveydenhuollon ammattihenkilöt käyttävät kyseisiä valmisteita leikkausta edeltävissä hoitotoimenpiteissä ehkäistäkseen riskin mikro-organismien siirtymisestä leikkaushaavaan.

| (3) | Tarkasteltavilla valmisteilla on tarkoitus torjua erinäisiä bakteereja, viruksia ja sieniä, jotka vastaavat asetuksen (EU) N:o 528/2012 3 artiklan 1 kohdan g alakohdassa esitettyä ”haitallisen eliön” määritelmää, koska niillä voi olla haitallinen vaikutus ihmisiin. |
| --- | --- |

(3)

Tarkasteltavilla valmisteilla on tarkoitus torjua erinäisiä bakteereja, viruksia ja sieniä, jotka vastaavat asetuksen (EU) N:o 528/2012 3 artiklan 1 kohdan g alakohdassa esitettyä ”haitallisen eliön” määritelmää, koska niillä voi olla haitallinen vaikutus ihmisiin.

| (4) | Koska minkä tahansa haitallisen eliön tuhoaminen, torjuminen, haitattomaksi tekeminen, vaikutusten estäminen tai muunlainen rajoittaminen on biosidina toimimista, kyseiset valmisteet vastaavat kyseisen asetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdassa esitettyä biosidivalmisteen määritelmää. |
| --- | --- |

(4)

Koska minkä tahansa haitallisen eliön tuhoaminen, torjuminen, haitattomaksi tekeminen, vaikutusten estäminen tai muunlainen rajoittaminen on biosidina toimimista, kyseiset valmisteet vastaavat kyseisen asetuksen 3 artiklan 1 kohdan a alakohdassa esitettyä biosidivalmisteen määritelmää.

| (5) | Asetuksen (EU) N:o 528/2012 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti on tärkeää selvittää, voivatko valmisteet kuulua direktiivin 2001/83/EY soveltamisalaan, jos ne vastaavat kyseisen direktiivin 1 artiklan 2 kohdassa esitettyä lääkkeen määritelmää. |
| --- | --- |

(5)

Asetuksen (EU) N:o 528/2012 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti on tärkeää selvittää, voivatko valmisteet kuulua direktiivin 2001/83/EY soveltamisalaan, jos ne vastaavat kyseisen direktiivin 1 artiklan 2 kohdassa esitettyä lääkkeen määritelmää.

| (6) | Jos valmisteet on tarkoitettu ainoastaan pienentämään mikro-organismien määrää käsissä ja siihen liittyvää riskiä mikro-organismien siirtymisestä mahdollisesti kontaminoituneista käsistä eikä niitä käytetä elintoimintojen palauttamiseksi, korjaamiseksi tai muuttamiseksi farmakologisen, immunologisen tai metabolisen vaikutuksen avulla eikä ihmisen sairauden syyn selvittämiseksi eikä niiden ole ilmoitettu olevan tarkoitettu ihmisen sairauden hoitoon tai ehkäisyyn, valmisteet eivät vastaa direktiivin 2001/83/EY 1 artiklan 2 kohdassa esitettyä lääkkeen määritelmää vaan kuuluvat sen vuoksi asetuksen (EU) N:o 528/2012 soveltamisalaan. |
| --- | --- |

(6)

Jos valmisteet on tarkoitettu ainoastaan pienentämään mikro-organismien määrää käsissä ja siihen liittyvää riskiä mikro-organismien siirtymisestä mahdollisesti kontaminoituneista käsistä eikä niitä käytetä elintoimintojen palauttamiseksi, korjaamiseksi tai muuttamiseksi farmakologisen, immunologisen tai metabolisen vaikutuksen avulla eikä ihmisen sairauden syyn selvittämiseksi eikä niiden ole ilmoitettu olevan tarkoitettu ihmisen sairauden hoitoon tai ehkäisyyn, valmisteet eivät vastaa direktiivin 2001/83/EY 1 artiklan 2 kohdassa esitettyä lääkkeen määritelmää vaan kuuluvat sen vuoksi asetuksen (EU) N:o 528/2012 soveltamisalaan.

| (7) | Asetuksen (EU) N:o 528/2012 liitteessä V määritelty valmisteryhmä 1 sisältää ihmisten hygienian hoitoon käytettävät valmisteet, joita käytetään ihmisen iholle tai päänahalle tai kosketuksissa ihmisen ihoon tai päänahkaan ensisijaisena tarkoituksena ihon tai päänahan desinfiointi, joten tarkasteltavat valmisteet kuuluvat valmisteryhmään 1. |
| --- | --- |

(7)

Asetuksen (EU) N:o 528/2012 liitteessä V määritelty valmisteryhmä 1 sisältää ihmisten hygienian hoitoon käytettävät valmisteet, joita käytetään ihmisen iholle tai päänahalle tai kosketuksissa ihmisen ihoon tai päänahkaan ensisijaisena tarkoituksena ihon tai päänahan desinfiointi, joten tarkasteltavat valmisteet kuuluvat valmisteryhmään 1.

| (8) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän biosidivalmistekomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(8)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän biosidivalmistekomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Käsien desinfiointiin, mukaan luettuna tässä tapauksessa käsien desinfiointi leikkausten yhteydessä, mikro-organismien siirtymisen riskin lieventämiseksi tarkoitettuja 2-propanolia sisältäviä valmisteita on pidettävä asetuksen (EU) N:o 528/2012 3 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti biosidivalmisteina, ja niiden on katsottava kuuluvan kyseisen asetuksen liitteessä V määriteltyyn valmisteryhmään 1.

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tehty Brysselissä 8 päivänä kesäkuuta 2016.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  EUVL L 167, 27.6.2012, s. 1.

1

(2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2001/83/EY, annettu 6 päivänä marraskuuta 2001, ihmisille tarkoitettuja lääkkeitä koskevista yhteisön säännöistä (EYVL L 311, 28.11.2001, s. 67).

2

---

III Muut säädökset

EUROOPAN TALOUSALUE

| 9.6.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 152/47 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 152/47

---

EFTAn VALVONTAVIRANOMAISEN PÄÄTÖS

N:o 110/15/KOL,

annettu 8 päivänä huhtikuuta 2015,

Innovation Norwayn Finnfjord AS:lle myöntämän 16 miljoonan Norjan kruunun lisätuen toteamisesta yhteismarkkinoille soveltumattomaksi (Norja) [2016/905]

(ei-luottamuksellinen versio)
   (*1)

EFTAN VALVONTAVIRANOMAINEN, JÄLJEMPÄNÄ ’VALVONTAVIRANOMAINEN’, joka

ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’ETA-sopimus’, ja erityisesti sen 61 artiklan ja pöytäkirjan 26,

ottaa huomioon EFTAn jäsenvaltioiden välisen, valvontaviranomaisen ja tuomioistuimen perustamista koskevan sopimuksen, jäljempänä ’valvontaviranomaisesta ja tuomioistuimesta tehty sopimus’, ja erityisesti sen 24 artiklan,

ottaa huomioon valvontaviranomaisesta ja tuomioistuimesta tehdyn sopimuksen pöytäkirjan 3, jäljempänä ’pöytäkirja 3’, ja erityisesti sen II osan 7 artiklan 5 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

I   TOSISEIKAT

TOSISEIKAT

1.   Menettely

Menettely

| (1) | Vuonna 2011 Finnfjord AS:lle, jäljempänä ’Finnfjord’, myönnettiin 175 miljoonaa Norjan kruunua valtiontukea energiarahasto-ohjelmasta (ks. jäljempänä) energian talteenottojärjestelmän rakentamiseksi yrityksen ferropiin tuotantolaitokselle. Tuen myöntäminen hyväksyttiin valvontaviranomaisen päätöksellä N:o 39/11/KOL (1). |
| --- | --- |

(1)

Vuonna 2011 Finnfjord AS:lle, jäljempänä ’Finnfjord’, myönnettiin 175 miljoonaa Norjan kruunua valtiontukea energiarahasto-ohjelmasta (ks. jäljempänä) energian talteenottojärjestelmän rakentamiseksi yrityksen ferropiin tuotantolaitokselle. Tuen myöntäminen hyväksyttiin valvontaviranomaisen päätöksellä N:o 39/11/KOL (1).

1

| (2) | Marraskuussa 2012 alkaneen ilmoitusta edeltävän yhteydenpitovaiheen jälkeen Norjan viranomaiset ilmoittivat 26 päivänä kesäkuuta 2013 päivätyllä kirjeellä Innovation Norwayn, jäljempänä ’IN’, Finnfjordille myöntämästä lisätuesta pöytäkirjassa 3 olevan I osan 1 artiklan 3 kohdan mukaisesti (2). Tämä päätös koskee edellä mainittua toimenpidettä. |
| --- | --- |

(2)

Marraskuussa 2012 alkaneen ilmoitusta edeltävän yhteydenpitovaiheen jälkeen Norjan viranomaiset ilmoittivat 26 päivänä kesäkuuta 2013 päivätyllä kirjeellä Innovation Norwayn, jäljempänä ’IN’, Finnfjordille myöntämästä lisätuesta pöytäkirjassa 3 olevan I osan 1 artiklan 3 kohdan mukaisesti (2). Tämä päätös koskee edellä mainittua toimenpidettä.

2

| (3) | Valvontaviranomainen pyysi Norjan viranomaisilta lisätietoja 5 päivänä heinäkuuta 2013 päivätyllä kirjeellä (3). Norjan viranomaiset vastasivat 19 päivänä elokuuta 2013 päivätyllä kirjeellä (4). Valvontaviranomainen pyysi lisätietoja 28 päivänä elokuuta 2013 päivätyllä kirjeellä (5). Norjan viranomaiset vastasivat 18 päivänä syyskuuta 2013 päivätyllä kirjeellä (6). Valvontaviranomainen ilmoitti 13 päivänä marraskuuta 2013 päivätyllä kirjeellä (7), että se oli tehnyt päätöksen N:o 445/13/KOL ilmoitetun toimenpiteen muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta. |
| --- | --- |

(3)

Valvontaviranomainen pyysi Norjan viranomaisilta lisätietoja 5 päivänä heinäkuuta 2013 päivätyllä kirjeellä (3). Norjan viranomaiset vastasivat 19 päivänä elokuuta 2013 päivätyllä kirjeellä (4). Valvontaviranomainen pyysi lisätietoja 28 päivänä elokuuta 2013 päivätyllä kirjeellä (5). Norjan viranomaiset vastasivat 18 päivänä syyskuuta 2013 päivätyllä kirjeellä (6). Valvontaviranomainen ilmoitti 13 päivänä marraskuuta 2013 päivätyllä kirjeellä (7), että se oli tehnyt päätöksen N:o 445/13/KOL ilmoitetun toimenpiteen muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta.

3

4

5

6

7

| (4) | Norjan viranomaiset esittivät päätöstä koskevat huomautuksensa sähköpostitse 21 päivänä helmikuuta 2014 (8). Norjan viranomaisten ja Finnfjordin kanssa käytyjen luottamuksellisia tietoja koskevien pitkien keskustelujen jälkeen päätös julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä ja sen ETA-täydennysosassa (9)10 päivänä huhtikuuta 2014. Finnfjord oli ainoa kolmas osapuoli, joka jätti huomautuksia (10). Huomautukset välitettiin Norjan viranomaisille 13 päivänä toukokuuta 2014 päivätyllä kirjeellä (11). Norjan viranomaiset esittivät huomautuksia kolmannen osapuolen huomautuksiin 6 päivänä kesäkuuta 2014 päivätyllä kirjeellä (12). Finnfjord toimitti lisähuomautuksia sähköpostitse 25 päivänä syyskuuta 2014 (13). Valvontaviranomainen pyysi Finnfjordilta lisätietoja sähköpostitse 8 päivänä lokakuuta 2014 (14). Finnfjord vastasi sähköpostitse 24 ja 27 päivänä lokakuuta 2014 (15). Lisähuomautukset ja lisätieto välitettiin Norjan viranomaisille 27 päivänä lokakuuta 2014 päivätyllä kirjeellä (16). Norjan viranomaiset vastasivat 12 päivänä marraskuuta 2014 päivätyllä kirjeellä (17). Marraskuun 2014 ja tammikuun 2015 välisenä aikana valvontaviranomainen oli sähköpostitse ja puhelimitse epävirallisesti yhteydessä Norjan viranomaisiin ja Finnfjordiin. |
| --- | --- |

(4)

Norjan viranomaiset esittivät päätöstä koskevat huomautuksensa sähköpostitse 21 päivänä helmikuuta 2014 (8). Norjan viranomaisten ja Finnfjordin kanssa käytyjen luottamuksellisia tietoja koskevien pitkien keskustelujen jälkeen päätös julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä ja sen ETA-täydennysosassa (9)10 päivänä huhtikuuta 2014. Finnfjord oli ainoa kolmas osapuoli, joka jätti huomautuksia (10). Huomautukset välitettiin Norjan viranomaisille 13 päivänä toukokuuta 2014 päivätyllä kirjeellä (11). Norjan viranomaiset esittivät huomautuksia kolmannen osapuolen huomautuksiin 6 päivänä kesäkuuta 2014 päivätyllä kirjeellä (12). Finnfjord toimitti lisähuomautuksia sähköpostitse 25 päivänä syyskuuta 2014 (13). Valvontaviranomainen pyysi Finnfjordilta lisätietoja sähköpostitse 8 päivänä lokakuuta 2014 (14). Finnfjord vastasi sähköpostitse 24 ja 27 päivänä lokakuuta 2014 (15). Lisähuomautukset ja lisätieto välitettiin Norjan viranomaisille 27 päivänä lokakuuta 2014 päivätyllä kirjeellä (16). Norjan viranomaiset vastasivat 12 päivänä marraskuuta 2014 päivätyllä kirjeellä (17). Marraskuun 2014 ja tammikuun 2015 välisenä aikana valvontaviranomainen oli sähköpostitse ja puhelimitse epävirallisesti yhteydessä Norjan viranomaisiin ja Finnfjordiin.

8

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

9

10

11

12

13

14

15

16

17

2.   Ilmoitettu toimenpide – 16 miljoonan Norjan kruunun avustus

Ilmoitettu toimenpide – 16 miljoonan Norjan kruunun avustus

| (5) | Ilmoitettu toimenpide on 16 miljoonan Norjan kruunun suora avustus IN:ltä Finnfjordille. Sen tarkoitus on kattaa osa hankkeen kustannusten noususta [680–720] miljoonasta Norjan kruunusta [noin 800] miljoonaan Norjan kruunuun. |
| --- | --- |

(5)

Ilmoitettu toimenpide on 16 miljoonan Norjan kruunun suora avustus IN:ltä Finnfjordille. Sen tarkoitus on kattaa osa hankkeen kustannusten noususta [680–720] miljoonasta Norjan kruunusta [noin 800] miljoonaan Norjan kruunuun.

| (6) | IN ilmoitti Finnfjordille päätöksestään myöntää ilmoitettu avustus 10 päivänä joulukuuta 2012 päivätyllä kirjeellä. |
| --- | --- |

(6)

IN ilmoitti Finnfjordille päätöksestään myöntää ilmoitettu avustus 10 päivänä joulukuuta 2012 päivätyllä kirjeellä.

3.   Lainat IN:ltä ja SNN:ltä

Lainat IN:ltä ja SNN:ltä

| (7) | IN on selventänyt, että Finnfjord tarvitsi [80–95] miljoonan Norjan kruunun lisärahoituksen saattaakseen energian talteenottohankkeen päätökseen. Myönnetyt 16 miljoonaa Norjan kruunua kattoivat siten ainoastaan osan kustannusten noususta. |
| --- | --- |

(7)

IN on selventänyt, että Finnfjord tarvitsi [80–95] miljoonan Norjan kruunun lisärahoituksen saattaakseen energian talteenottohankkeen päätökseen. Myönnetyt 16 miljoonaa Norjan kruunua kattoivat siten ainoastaan osan kustannusten noususta.

| (8) | IN myönsi Finnfjordille 18 miljoonan Norjan kruunun lainan samaan aikaan 16 miljoonan Norjan kruunun suoran avustuksen kanssa. Tuohon aikaan Finnfjord oli lainannut IN:ltä jo 100 miljoonaa Norjan kruunua samaa hanketta varten. Näistä lainoista ei ole ilmoitettu valvontaviranomaiselle. IN katsoo, että ne on myönnetty markkinaehdoin, eivätkä ne sen vuoksi ole ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdan tarkoittamaa valtiontukea. |
| --- | --- |

(8)

IN myönsi Finnfjordille 18 miljoonan Norjan kruunun lainan samaan aikaan 16 miljoonan Norjan kruunun suoran avustuksen kanssa. Tuohon aikaan Finnfjord oli lainannut IN:ltä jo 100 miljoonaa Norjan kruunua samaa hanketta varten. Näistä lainoista ei ole ilmoitettu valvontaviranomaiselle. IN katsoo, että ne on myönnetty markkinaehdoin, eivätkä ne sen vuoksi ole ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdan tarkoittamaa valtiontukea.

| (9) | Samaan aikaan kun Finnfjord sai IN:ltä 18 miljoonan Norjan kruunun lainan, se sai myös [45–60] miljoonan Norjan kruunun lainan Sparebank 1 Nord-Norge -rahoituslaitokselta, jäljempänä ’SNN’. SNN:n Finnfjordille hankkeen yhteydessä myöntämät lainat olivat yhteensä [300–325] miljoonaa Norjan kruunua. |
| --- | --- |

(9)

Samaan aikaan kun Finnfjord sai IN:ltä 18 miljoonan Norjan kruunun lainan, se sai myös [45–60] miljoonan Norjan kruunun lainan Sparebank 1 Nord-Norge -rahoituslaitokselta, jäljempänä ’SNN’. SNN:n Finnfjordille hankkeen yhteydessä myöntämät lainat olivat yhteensä [300–325] miljoonaa Norjan kruunua.

| (10) | Yhteensä nämä 16 miljoonan Norjan kruunun suora avustus sekä 18 miljoonan ja [45–60] miljoonan Norjan kruunun lainat kattoivat [80–95] miljoonan Norjan kruunun kustannusten nousun. |
| --- | --- |

(10)

Yhteensä nämä 16 miljoonan Norjan kruunun suora avustus sekä 18 miljoonan ja [45–60] miljoonan Norjan kruunun lainat kattoivat [80–95] miljoonan Norjan kruunun kustannusten nousun.

4.   Innovation Norway, jäljempänä ’IN’

Innovation Norway, jäljempänä ’IN’

| (11) | IN on julkisyhteisö, joka on perustettu sitä koskevalla lailla (18). Sen omistavat Norjan valtio paikallishallinto- ja aluekehitysministeriön kautta (51 prosenttia) ja kaikki 19 Norjan lääninviranomaista (49 prosenttia). IN rahoitetaan julkisista varoista. |
| --- | --- |

(11)

IN on julkisyhteisö, joka on perustettu sitä koskevalla lailla (18). Sen omistavat Norjan valtio paikallishallinto- ja aluekehitysministeriön kautta (51 prosenttia) ja kaikki 19 Norjan lääninviranomaista (49 prosenttia). IN rahoitetaan julkisista varoista.

18

5.   Enova SF, jäljempänä ’Enova’

Enova SF, jäljempänä ’Enova’

| (12) | Enova SF, jäljempänä ’Enova’, on Norjan valtion öljy- ja energiaministeriön kautta kokonaan omistama yritys (19). Enova on vastuussa energiarahasto-ohjelman hallinnoinnista. Energiarahasto-ohjelma on ympäristönsuojelun tukemiseen tarkoitettu valtiontukiohjelma, joka on hyväksytty valvontaviranomaisen päätöksellä N:o 125/06/KOL (20) ja N:o 248/11/KOL (21). Enova rahoitetaan julkisista varoista. |
| --- | --- |

(12)

Enova SF, jäljempänä ’Enova’, on Norjan valtion öljy- ja energiaministeriön kautta kokonaan omistama yritys (19). Enova on vastuussa energiarahasto-ohjelman hallinnoinnista. Energiarahasto-ohjelma on ympäristönsuojelun tukemiseen tarkoitettu valtiontukiohjelma, joka on hyväksytty valvontaviranomaisen päätöksellä N:o 125/06/KOL (20) ja N:o 248/11/KOL (21). Enova rahoitetaan julkisista varoista.

19

20

21

| (13) | Osana energiarahasto-ohjelmaa Enova järjestää tukikilpailuja, joissa parhaiten menestyvillä hankkeilla on paras energiatulos Norjan kruunua kohden (22). |
| --- | --- |

(13)

Osana energiarahasto-ohjelmaa Enova järjestää tukikilpailuja, joissa parhaiten menestyvillä hankkeilla on paras energiatulos Norjan kruunua kohden (22).

22

6.   Energian talteenottohankkeen valmistuminen ja Enovan myöntämän tuen viimeisen erän maksaminen

Energian talteenottohankkeen valmistuminen ja Enovan myöntämän tuen viimeisen erän maksaminen

| (14) | Enova maksaa viimeisen 20 prosenttia yksittäisestä tukitoimenpiteestä vasta, kun se on hyväksynyt lopullisen hankekertomuksen (23). Finnfjordin lehdistötiedotteen (24) mukaan energian talteenottojärjestelmä oli käytössä 30 päivänä lokakuuta 2012. Enova hyväksyi Finnfjordin loppukertomuksen 22 päivänä marraskuuta 2012. Enova maksoi viimeisen 35 miljoonan Norjan kruunun tukierän (20 prosenttia tuen kokonaismäärästä, joka oli 175 miljoonaa Norjan kruunua) 23 päivänä marraskuuta 2012. |
| --- | --- |

(14)

Enova maksaa viimeisen 20 prosenttia yksittäisestä tukitoimenpiteestä vasta, kun se on hyväksynyt lopullisen hankekertomuksen (23). Finnfjordin lehdistötiedotteen (24) mukaan energian talteenottojärjestelmä oli käytössä 30 päivänä lokakuuta 2012. Enova hyväksyi Finnfjordin loppukertomuksen 22 päivänä marraskuuta 2012. Enova maksoi viimeisen 35 miljoonan Norjan kruunun tukierän (20 prosenttia tuen kokonaismäärästä, joka oli 175 miljoonaa Norjan kruunua) 23 päivänä marraskuuta 2012.

23

24

7.   Tuensaaja – Finnfjord AS, jäljempänä ’Finnfjord’

Tuensaaja – Finnfjord AS, jäljempänä ’Finnfjord’

| (15) | Finnfjord on perheyritys ja osakeyhtiö. Tuen kohteena oleva tuotantolaitos sijaitsee Finnsnesissä, Tromssan läänissä, joka on Norjan toiseksi pohjoisin lääni. |
| --- | --- |

(15)

Finnfjord on perheyritys ja osakeyhtiö. Tuen kohteena oleva tuotantolaitos sijaitsee Finnsnesissä, Tromssan läänissä, joka on Norjan toiseksi pohjoisin lääni.

8.   Kustannusten kasvu

Kustannusten kasvu

| (16) | Ilmoituksessa, joka johti 9 päivänä helmikuuta 2011 annettuun valvontaviranomaisen päätökseen N:o 39/11/KOL Enovan Finnfjordille myöntämään 175 miljoonan Norjan kruunun tuen hyväksymisestä energian talteenottohankkeen budjetiksi arvioitiin 511,66 miljoonaa Norjan kruunua. Tuki myönnettiin jäähdytysjärjestelmän korvaamiseen energian talteenottoyksiköllä. Tavoitteena oli tuottaa vuosittain 224 gigawattituntia sähköä ja kerätä 125 gigawattituntia (GWh) prosessihöyryä. Arvioitu vuotuinen energiantuotanto oli täten 349 GWh. |
| --- | --- |

(16)

Ilmoituksessa, joka johti 9 päivänä helmikuuta 2011 annettuun valvontaviranomaisen päätökseen N:o 39/11/KOL Enovan Finnfjordille myöntämään 175 miljoonan Norjan kruunun tuen hyväksymisestä energian talteenottohankkeen budjetiksi arvioitiin 511,66 miljoonaa Norjan kruunua. Tuki myönnettiin jäähdytysjärjestelmän korvaamiseen energian talteenottoyksiköllä. Tavoitteena oli tuottaa vuosittain 224 gigawattituntia sähköä ja kerätä 125 gigawattituntia (GWh) prosessihöyryä. Arvioitu vuotuinen energiantuotanto oli täten 349 GWh.

| (17) | Käsiteltävänä olevan ilmoituksen mukaan talousarvio oli helmikuuhun 2011 mennessä kasvanut 190 miljoonaa Norjan kruunua 511,66 miljoonasta Norjan kruunusta 700 miljoonaan Norjan kruunuun. Tästä merkittävästä kasvusta huolimatta Finnfjordin hallitus päätti 7 päivänä helmikuuta 2011 jatkaa hanketta. Finnfjord ei tuolloin hakenut lisää tukea. Ilmoitettua tukea ei ole myöskään tarkoitettu kattamaan kustannusten nousua, joka johti 700 miljoonan Norjan kruunun arvioon. |
| --- | --- |

(17)

Käsiteltävänä olevan ilmoituksen mukaan talousarvio oli helmikuuhun 2011 mennessä kasvanut 190 miljoonaa Norjan kruunua 511,66 miljoonasta Norjan kruunusta 700 miljoonaan Norjan kruunuun. Tästä merkittävästä kasvusta huolimatta Finnfjordin hallitus päätti 7 päivänä helmikuuta 2011 jatkaa hanketta. Finnfjord ei tuolloin hakenut lisää tukea. Ilmoitettua tukea ei ole myöskään tarkoitettu kattamaan kustannusten nousua, joka johti 700 miljoonan Norjan kruunun arvioon.

| (18) | Kustannusten nousu johtui suurelta osin Finnfjordin päätöksestä keskittyä pelkästään sähkön tuottamiseen höyryn avulla (sen sijaan, että kerättäisiin prosessihöyryä) hankkimalla voimakkaampi höyryturbiini. Turbiini tilattiin 7 päivänä tammikuuta 2011. Oikeudellisesti sitova sopimus turbiinista tehtiin 23 päivänä helmikuuta 2011. Finnfjord ilmoitti Enovalle 16 päivänä helmikuuta 2011 päivätyllä kirjeellä, että se oli tilannut tehokkaamman turbiinin, joka tuottaa vuosittain 344,5 gigawattituntia sähköenergiaa. Tämä suurempi sähköenergian tuotanto oli siten lähes sama kuin arvioitu 349 gigawattitunnin kokonaistuotanto sähköä ja höyryä. Tämän perusteella Finnfjord pyysi, että höyryn tuotanto jätetään pois tuetusta hankkeesta. Enova hyväksyi hankkeen muuttamisen 17 päivänä helmikuuta 2011 päivätyllä kirjeellä. |
| --- | --- |

(18)

Kustannusten nousu johtui suurelta osin Finnfjordin päätöksestä keskittyä pelkästään sähkön tuottamiseen höyryn avulla (sen sijaan, että kerättäisiin prosessihöyryä) hankkimalla voimakkaampi höyryturbiini. Turbiini tilattiin 7 päivänä tammikuuta 2011. Oikeudellisesti sitova sopimus turbiinista tehtiin 23 päivänä helmikuuta 2011. Finnfjord ilmoitti Enovalle 16 päivänä helmikuuta 2011 päivätyllä kirjeellä, että se oli tilannut tehokkaamman turbiinin, joka tuottaa vuosittain 344,5 gigawattituntia sähköenergiaa. Tämä suurempi sähköenergian tuotanto oli siten lähes sama kuin arvioitu 349 gigawattitunnin kokonaistuotanto sähköä ja höyryä. Tämän perusteella Finnfjord pyysi, että höyryn tuotanto jätetään pois tuetusta hankkeesta. Enova hyväksyi hankkeen muuttamisen 17 päivänä helmikuuta 2011 päivätyllä kirjeellä.

| (19) | Koko hankkeen ajan Finnfjord toimitti Enovalle raportteja hankkeen edistymisestä. Finnfjord viittasi 30 päivänä huhtikuuta 2012 päivätyssä kertomuksessaan edelleen kasvaviin kustannuksiin, jotka liittyivät turbiinirakennukseen, höyry- ja kondenssiputkiin sekä ojiin. Lisäkustannukset olivat yhteensä noin 5 miljoonaa Norjan kruunua. Finnfjord pyrki edelleen pitämään hankkeen kokonaiskustannukset alkuperäisen arvion, 700 miljoonan Norjan kruunun, alapuolella. |
| --- | --- |

(19)

Koko hankkeen ajan Finnfjord toimitti Enovalle raportteja hankkeen edistymisestä. Finnfjord viittasi 30 päivänä huhtikuuta 2012 päivätyssä kertomuksessaan edelleen kasvaviin kustannuksiin, jotka liittyivät turbiinirakennukseen, höyry- ja kondenssiputkiin sekä ojiin. Lisäkustannukset olivat yhteensä noin 5 miljoonaa Norjan kruunua. Finnfjord pyrki edelleen pitämään hankkeen kokonaiskustannukset alkuperäisen arvion, 700 miljoonan Norjan kruunun, alapuolella.

| (20) | Edistymistä käsittelevässä kertomuksessaan, joka on päivätty 29 päivänä kesäkuuta 2012, kokonaiskustannusarvio pysyi 700 miljoonassa Norjan kruunussa. Tuolloin kuitenkin arvioitiin, että hankkeesta aiheutuisi lisäksi [5–10] miljoonan Norjan kruunun lisäkustannukset. Kustannusten noususta keskusteltiin Finnfjordin hallituksen kokouksessa 19 päivänä kesäkuuta 2012. Norjan viranomaiset eivät ole selvittäneet, miksi kokonaiskustannusten kasvu [10–15] Norjan kruunulla ([...]) ei johtanut 700 miljoonan Norjan kruunun kokonaiskustannusarvion oikaisuun 29 päivänä kesäkuuta 2012 päivätyssä edistymiskertomuksessa. |
| --- | --- |

(20)

Edistymistä käsittelevässä kertomuksessaan, joka on päivätty 29 päivänä kesäkuuta 2012, kokonaiskustannusarvio pysyi 700 miljoonassa Norjan kruunussa. Tuolloin kuitenkin arvioitiin, että hankkeesta aiheutuisi lisäksi [5–10] miljoonan Norjan kruunun lisäkustannukset. Kustannusten noususta keskusteltiin Finnfjordin hallituksen kokouksessa 19 päivänä kesäkuuta 2012. Norjan viranomaiset eivät ole selvittäneet, miksi kokonaiskustannusten kasvu [10–15] Norjan kruunulla ([...]) ei johtanut 700 miljoonan Norjan kruunun kokonaiskustannusarvion oikaisuun 29 päivänä kesäkuuta 2012 päivätyssä edistymiskertomuksessa.

| (21) | Norjan viranomaiset ovat kertoneet, että Finnfjord kävi jossakin vaiheessa keväällä 2012 epävirallisia keskusteluja Enovan kanssa saadakseen lisätukea hankkeen kustannusten nousun kattamiseksi. Epävirallisen yhteydenpidon jälkeen Finnfjord jätti 5 päivänä heinäkuuta 2012 virallisen lisätukianomuksen Enovalle. Tuolloin Finnfjord oli tarkistanut hankkeen kokonaiskustannukset ja arvioinut niiden suuruudeksi [730–760] miljoonaa Norjan kruunua. |
| --- | --- |

(21)

Norjan viranomaiset ovat kertoneet, että Finnfjord kävi jossakin vaiheessa keväällä 2012 epävirallisia keskusteluja Enovan kanssa saadakseen lisätukea hankkeen kustannusten nousun kattamiseksi. Epävirallisen yhteydenpidon jälkeen Finnfjord jätti 5 päivänä heinäkuuta 2012 virallisen lisätukianomuksen Enovalle. Tuolloin Finnfjord oli tarkistanut hankkeen kokonaiskustannukset ja arvioinut niiden suuruudeksi [730–760] miljoonaa Norjan kruunua.

| (22) | Valvontaviranomaiselle toimitetut tiedot osoittavat, että saatuaan 31 heinäkuuta 2012 valmiiksi tarkistetun talousarvion Finnfjordin oli todettava, että hankkeesta aiheutuisi lisäkustannuksia ja että kokonaiskustannusarvio olisi [740–800] miljoonaa Norjan kruunua. Lisäkustannukset aiheutuivat muutoksista olemassa oleviin koneisiin, kolmeen olemassa olevaan uuniin ja savuhormeihin sekä turbiini- ja muissa rakennuksissa tehdyistä asennustöistä, ennakoitua pitemmistä tuotantovajeista sekä töiden ja asennustöiden viimeistelyistä. Finnfjord pyysi lisätukea Enovalta varmistaakseen, että hanke täyttäisi sisäiset kannattavuusvaatimukset. Finnfjord selvitti syitä kustannusten nousuun 12 päivänä syyskuuta 2012 päivätyssä edistymiskertomuksessa. |
| --- | --- |

(22)

Valvontaviranomaiselle toimitetut tiedot osoittavat, että saatuaan 31 heinäkuuta 2012 valmiiksi tarkistetun talousarvion Finnfjordin oli todettava, että hankkeesta aiheutuisi lisäkustannuksia ja että kokonaiskustannusarvio olisi [740–800] miljoonaa Norjan kruunua. Lisäkustannukset aiheutuivat muutoksista olemassa oleviin koneisiin, kolmeen olemassa olevaan uuniin ja savuhormeihin sekä turbiini- ja muissa rakennuksissa tehdyistä asennustöistä, ennakoitua pitemmistä tuotantovajeista sekä töiden ja asennustöiden viimeistelyistä. Finnfjord pyysi lisätukea Enovalta varmistaakseen, että hanke täyttäisi sisäiset kannattavuusvaatimukset. Finnfjord selvitti syitä kustannusten nousuun 12 päivänä syyskuuta 2012 päivätyssä edistymiskertomuksessa.

| (23) | Elokuun 2012 alussa Finnfjord keskusteli Enovan kanssa epävirallisesti mahdollisuudesta lykätä kolmatta uunia ja luokitella se erilliseksi hankkeeksi, jotta yritys voisi hakea lisää tukea Enovalta sillä perusteella, että kyseessä on uusi hanke. |
| --- | --- |

(23)

Elokuun 2012 alussa Finnfjord keskusteli Enovan kanssa epävirallisesti mahdollisuudesta lykätä kolmatta uunia ja luokitella se erilliseksi hankkeeksi, jotta yritys voisi hakea lisää tukea Enovalta sillä perusteella, että kyseessä on uusi hanke.

| (24) | Enova hylkäsi tukihakemuksen 20 päivänä elokuuta 2012 päivätyllä kirjeellä. |
| --- | --- |

(24)

Enova hylkäsi tukihakemuksen 20 päivänä elokuuta 2012 päivätyllä kirjeellä.

| (25) | Kun Finnfjordin hallitus kokoontui 25 päivänä syyskuuta 2012, kokonaiskustannusarvio oli asetettu [noin 800] miljoonaan Norjan kruunuun. Tässä kokouksessa Finnfjordin hallitus tarkasteli seuraavia kolmea vaihtoehtoista menettelytapaa:






  i) | Hankkeen loppuunsaattaminen rahoittamalla kustannusten nousu yhtiön kassavirrasta. |
| --- | --- | --- |

(25)

Kun Finnfjordin hallitus kokoontui 25 päivänä syyskuuta 2012, kokonaiskustannusarvio oli asetettu [noin 800] miljoonaan Norjan kruunuun. Tässä kokouksessa Finnfjordin hallitus tarkasteli seuraavia kolmea vaihtoehtoista menettelytapaa:

i)

Hankkeen loppuunsaattaminen rahoittamalla kustannusten nousu yhtiön kassavirrasta.

| ii) | Kolmannen uunin töiden lykkääminen, sen luokitteleminen erilliseksi hankkeeksi ja lisätuen anominen Enovalta. |
| --- | --- |

ii)

Kolmannen uunin töiden lykkääminen, sen luokitteleminen erilliseksi hankkeeksi ja lisätuen anominen Enovalta.

| iii) | [80–95] miljoonan Norjan kruunun lisärahoituksen saaminen Enovalta (tuki), SNN:ltä (laina) ja IN:ltä (laina ja tuki) hankkeen loppuunsaattamiseksi. |
| --- | --- |

iii)

[80–95] miljoonan Norjan kruunun lisärahoituksen saaminen Enovalta (tuki), SNN:ltä (laina) ja IN:ltä (laina ja tuki) hankkeen loppuunsaattamiseksi.

| (26) | Johtokunta päätti toimia kolmannen vaihtoehdon mukaisesti. |
| --- | --- |

(26)

Johtokunta päätti toimia kolmannen vaihtoehdon mukaisesti.

| (27) | IN on toimittanut valvontaviranomaiselle otteen hallituksen kokouksen pöytäkirjasta koskien kolmatta menettelytapaa. Lisäavun pyytämisestä Enovalta ja IN:ltä otteessa mainitaan seuraavaa:

  ”
  Mahdolliset avustukset/lainat Enovalta ja [IN:ltä] käytetään suoraan [SNN:ltä] saadun maksuvalmiuslainan lyhentämiseen
  ”
   (25). |
| --- | --- |

(27)

IN on toimittanut valvontaviranomaiselle otteen hallituksen kokouksen pöytäkirjasta koskien kolmatta menettelytapaa. Lisäavun pyytämisestä Enovalta ja IN:ltä otteessa mainitaan seuraavaa:

”
  Mahdolliset avustukset/lainat Enovalta ja [IN:ltä] käytetään suoraan [SNN:ltä] saadun maksuvalmiuslainan lyhentämiseen
  ”
   (25).

Mahdolliset avustukset/lainat Enovalta ja

käytetään suoraan

saadun maksuvalmiuslainan lyhentämiseen

25

| (28) | IN:n mukaan hallitus tuli siihen tulokseen, että ensimmäinen menettelytapa tarkoittaisi käytännössä sitä, että hanke rahoitettaisiin Finnfjordin velkojien kustannuksella, mikä ei olisi oikeudellisesti suositeltavaa, eikä se olisi pitkällä aikavälillä kestävä ratkaisu. Lisäksi IN:n mukaan hallitus ei pitänyt toista vaihtoehtoa toteuttamiskelpoisena menettelytapana, koska se katsoi, että kolmannen uunin töiden lykkääminen olisi kohtuuttoman kallista. |
| --- | --- |

(28)

IN:n mukaan hallitus tuli siihen tulokseen, että ensimmäinen menettelytapa tarkoittaisi käytännössä sitä, että hanke rahoitettaisiin Finnfjordin velkojien kustannuksella, mikä ei olisi oikeudellisesti suositeltavaa, eikä se olisi pitkällä aikavälillä kestävä ratkaisu. Lisäksi IN:n mukaan hallitus ei pitänyt toista vaihtoehtoa toteuttamiskelpoisena menettelytapana, koska se katsoi, että kolmannen uunin töiden lykkääminen olisi kohtuuttoman kallista.

| (29) | Vastauksissaan valvontaviranomaisen päätökseen aloittaa muodollinen tutkintamenettely Norjan viranomaiset selvensivät, että lopulliset kokonaiskustannukset olivat [noin 800] miljoonaa Norjan kruunua. Norjan viranomaiset eivät ole täsmentäneet, milloin tämä on lopullisesti vahvistettu. |
| --- | --- |

(29)

Vastauksissaan valvontaviranomaisen päätökseen aloittaa muodollinen tutkintamenettely Norjan viranomaiset selvensivät, että lopulliset kokonaiskustannukset olivat [noin 800] miljoonaa Norjan kruunua. Norjan viranomaiset eivät ole täsmentäneet, milloin tämä on lopullisesti vahvistettu.

9.   Yleiskatsaus kustannusten nousuun

Yleiskatsaus kustannusten nousuun

| Päivämäärä, tapahtuma | Alustava talousarvio, miljoonaa Norjan kruunua |
| --- | --- |
| Alkuperäinen talousarvio sellaisena kuin se on kuvattu 9.2.2011 tehdyssä päätöksessä N:o 39/11/KOL | 511,66 |
| 7. helmikuuta 2011, Finnfjordin hallituksen kokous | [680–720] |
| 5.7.2012, Finnfjord pyytää Enovalta lisätukea | [730–760] |
| 31.7.2012, Finnfjordin tarkistettu talousarvio | [740–790] |
| 25.9.2012, Finnfjordin hallituksen kokous | [740–790] |
| Lopulliset kustannukset yhteensä | [noin 800] |

Päivämäärä, tapahtuma

Alustava talousarvio, miljoonaa Norjan kruunua

Alkuperäinen talousarvio sellaisena kuin se on kuvattu 9.2.2011 tehdyssä päätöksessä N:o 39/11/KOL

511,66

7. helmikuuta 2011, Finnfjordin hallituksen kokous

[680–720]

5.7.2012, Finnfjord pyytää Enovalta lisätukea

[730–760]

31.7.2012, Finnfjordin tarkistettu talousarvio

[740–790]

25.9.2012, Finnfjordin hallituksen kokous

[740–790]

Lopulliset kustannukset yhteensä

[noin 800]

10.   IN:n tuen myöntäminen ja [80–95] miljoonan Norjan kruunun tukipaketti

IN:n tuen myöntäminen ja [80–95] miljoonan Norjan kruunun tukipaketti

| (30) | Finnfjord aloitti 28 päivänä elokuuta 2012 epävirallisen keskustelun IN:n ja SNN:n kanssa saadakseen [80–95] miljoonan Norjan kruunun lisärahoituksen hankkeen loppuunsaattamiseksi. |
| --- | --- |

(30)

Finnfjord aloitti 28 päivänä elokuuta 2012 epävirallisen keskustelun IN:n ja SNN:n kanssa saadakseen [80–95] miljoonan Norjan kruunun lisärahoituksen hankkeen loppuunsaattamiseksi.

| (31) | Finnfjord haki virallisesti lisälainaa SNN:ltä 1 päivänä lokakuuta 2012 päivätyllä kirjeellä. Finnfjord haki uusia lainoja ja avustuksia IN:ltä 11 päivänä lokakuuta 2012 määrittelemättä tarkkaa tukisummaa. |
| --- | --- |

(31)

Finnfjord haki virallisesti lisälainaa SNN:ltä 1 päivänä lokakuuta 2012 päivätyllä kirjeellä. Finnfjord haki uusia lainoja ja avustuksia IN:ltä 11 päivänä lokakuuta 2012 määrittelemättä tarkkaa tukisummaa.

| (32) | Näyttää siltä, että SNN on ennen lokakuun 2012 puoliväliä tarjonnut Finnfjordille [80–95] Norjan kruunun lainaa. SNN tarjouksen ehtona oli kuitenkin vakuus, joka olisi vaikuttanut kielteisesti IN:n olemassa olevan lainan vakuuteen (26). IN ei hyväksynyt tätä ratkaisua. Finnfjord, SNN ja IN neuvottelivat sen sijaan seuraavan [80–95] miljoonan Norjan kruunun rahoituspaketin:






  i) | 16 miljoonaan Norjan kruunun tuki IN:ltä. |
| --- | --- | --- |

(32)

Näyttää siltä, että SNN on ennen lokakuun 2012 puoliväliä tarjonnut Finnfjordille [80–95] Norjan kruunun lainaa. SNN tarjouksen ehtona oli kuitenkin vakuus, joka olisi vaikuttanut kielteisesti IN:n olemassa olevan lainan vakuuteen (26). IN ei hyväksynyt tätä ratkaisua. Finnfjord, SNN ja IN neuvottelivat sen sijaan seuraavan [80–95] miljoonan Norjan kruunun rahoituspaketin:

26

i)

16 miljoonaan Norjan kruunun tuki IN:ltä.

| ii) | Lyhytaikainen 18 miljoonan Norjan kruunun laina IN:ltä [5–9] prosentin korolla (muutettavissa IN:n riskilainapolitiikan mukaisesti), vakuudellinen samoin ehdoin kuin IN:n aikaisemmin myöntämä 100 miljoonan Norjan kruunun laina. |
| --- | --- |

ii)

Lyhytaikainen 18 miljoonan Norjan kruunun laina IN:ltä [5–9] prosentin korolla (muutettavissa IN:n riskilainapolitiikan mukaisesti), vakuudellinen samoin ehdoin kuin IN:n aikaisemmin myöntämä 100 miljoonan Norjan kruunun laina.

| iii) | Lyhytaikainen [45–60] miljoonan Norjan kruunun laina SNN:ltä [...] kuukauden NIBOR-korolla (27) + [300–600] korkopistettä, vakuudellinen samoin ehdoin kuin SNN:n aiemmin myöntämä [300–325] miljoonan Norjan kruunun laina. |
| --- | --- |

iii)

Lyhytaikainen [45–60] miljoonan Norjan kruunun laina SNN:ltä [...] kuukauden NIBOR-korolla (27) + [300–600] korkopistettä, vakuudellinen samoin ehdoin kuin SNN:n aiemmin myöntämä [300–325] miljoonan Norjan kruunun laina.

27

| (33) | Finnfjord virallisti ja hyväksyi [80–95] miljoonan Norjan kruunun rahoituspaketin täydentävällä koordinointisopimuksella, jonka SNN, IN ja Finnfjord allekirjoittivat 12 päivänä joulukuuta 2012. Tämä sopimus, jonka tavoitteena on säännellä näiden osapuolen välistä suhdetta, kattoi 12 päivänä joulukuuta 2012 tehdyn SNN:n ja Finnfjordin välisen lainasopimuksen sekä 10 päivänä joulukuuta 2012 tehdyn IN:n ja Finnfjordin välisen lainasopimuksen. |
| --- | --- |

(33)

Finnfjord virallisti ja hyväksyi [80–95] miljoonan Norjan kruunun rahoituspaketin täydentävällä koordinointisopimuksella, jonka SNN, IN ja Finnfjord allekirjoittivat 12 päivänä joulukuuta 2012. Tämä sopimus, jonka tavoitteena on säännellä näiden osapuolen välistä suhdetta, kattoi 12 päivänä joulukuuta 2012 tehdyn SNN:n ja Finnfjordin välisen lainasopimuksen sekä 10 päivänä joulukuuta 2012 tehdyn IN:n ja Finnfjordin välisen lainasopimuksen.

| (34) | IN:n ja SNN:n lainat on jo maksettu, mutta 16 miljoonan Norjan kruunun tuki Finnfjordille maksetaan vasta, kun valvontaviranomainen sen hyväksyy. |
| --- | --- |

(34)

IN:n ja SNN:n lainat on jo maksettu, mutta 16 miljoonan Norjan kruunun tuki Finnfjordille maksetaan vasta, kun valvontaviranomainen sen hyväksyy.

11.   Huomautukset

Huomautukset

11.1   
  Norjan viranomaisten huomautukset vastauksena muodollisen tutkintamenettelyn aloittamiseen

Norjan viranomaisten huomautukset vastauksena muodollisen tutkintamenettelyn aloittamiseen

| (35) | IN korostaa, että kun se päätti ehdollisesti myöntää 16 miljoonan Norjan kruunun avustuksen, se ei harkinnut rahan lainaamista Finnfjordille, koska yrityksellä ei ollut riittäviä vakuuksia kattamaan uusia luottoja [80–95] miljoonaan Norjan kruunuun asti. |
| --- | --- |

(35)

IN korostaa, että kun se päätti ehdollisesti myöntää 16 miljoonan Norjan kruunun avustuksen, se ei harkinnut rahan lainaamista Finnfjordille, koska yrityksellä ei ollut riittäviä vakuuksia kattamaan uusia luottoja [80–95] miljoonaan Norjan kruunuun asti.

| (36) | Siihen, miksi Finnfjord ei hakenut lisää tukea Enovalta helmikuussa 2011, IN toteaa, että Enova yksipuolisesti alensi 200 miljoonan Norjan kruunun summaa ja korosti, että 175 miljoonan Norjan kruunun tuki edusti poikkeuksellisen korkeaa tuki-intensiteettiä ja että minkään muun hankkeen ei voitu odottaa saavan vastaavaa tukea. Finnfjord katsoi näin ollen, että lisätukihakemukset hylättäisiin. Yritys kuitenkin muutti lähestymistapaansa, kun se sai tietää Enovan päätöksestä myöntää 350 miljoonaa Norjan kruunua lähes identtiselle Elkem AS:n hankkeelle (28). |
| --- | --- |

(36)

Siihen, miksi Finnfjord ei hakenut lisää tukea Enovalta helmikuussa 2011, IN toteaa, että Enova yksipuolisesti alensi 200 miljoonan Norjan kruunun summaa ja korosti, että 175 miljoonan Norjan kruunun tuki edusti poikkeuksellisen korkeaa tuki-intensiteettiä ja että minkään muun hankkeen ei voitu odottaa saavan vastaavaa tukea. Finnfjord katsoi näin ollen, että lisätukihakemukset hylättäisiin. Yritys kuitenkin muutti lähestymistapaansa, kun se sai tietää Enovan päätöksestä myöntää 350 miljoonaa Norjan kruunua lähes identtiselle Elkem AS:n hankkeelle (28).

28

| (37) | IN on toimittanut tarkistetun laskelman, jossa otetaan huomioon valvontaviranomaisen muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä esittämät huomautukset. Kun otetaan huomioon hankkeen lopulliset kustannukset [noin 800] miljoonaa Norjan kruunua, hankkeen elinkaari 15 vuotta ja sähköntuotannon tarkistettu asteittainen kasvu ensimmäisten kolmen vuoden aikana 344,5 GWh:n vuosittaiseen enimmäiskapasiteettiin, tuottoaste olisi Enovan mallilla laskettuna ilman 16 miljoonan Norjan kruunun tukea [noin 9] prosenttia. Tuen kanssa tuotto olisi [noin 11] prosenttia. IN katsoo näin ollen, että hanke ei ole kannattava, sillä Finnfjordin yleinen sijoituspolitiikka edellyttää, että tuottoasteen on oltava on noin [10–20] prosenttia tämänkaltaisissa, yrityksen ydinliiketoiminnan ulkopuolisissa investoinneissa. |
| --- | --- |

(37)

IN on toimittanut tarkistetun laskelman, jossa otetaan huomioon valvontaviranomaisen muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä esittämät huomautukset. Kun otetaan huomioon hankkeen lopulliset kustannukset [noin 800] miljoonaa Norjan kruunua, hankkeen elinkaari 15 vuotta ja sähköntuotannon tarkistettu asteittainen kasvu ensimmäisten kolmen vuoden aikana 344,5 GWh:n vuosittaiseen enimmäiskapasiteettiin, tuottoaste olisi Enovan mallilla laskettuna ilman 16 miljoonan Norjan kruunun tukea [noin 9] prosenttia. Tuen kanssa tuotto olisi [noin 11] prosenttia. IN katsoo näin ollen, että hanke ei ole kannattava, sillä Finnfjordin yleinen sijoituspolitiikka edellyttää, että tuottoasteen on oltava on noin [10–20] prosenttia tämänkaltaisissa, yrityksen ydinliiketoiminnan ulkopuolisissa investoinneissa.

| (38) | IN painottaa, että Finnfjord teki päätöksensä jatkaa hanketta sen omien sisäisten laskelmien perusteella, jotka eroavat edellä esitetytyistä laskelmista (Enovan malli). IN toteaa, että se ei ole saanut Finnfjordin sisäisiä laskelmia. IN huomauttaa, että IN:n ja Enovan näennäisesti ristiriitaiset näkemykset todennäköisesti johtuvat eroista Enovan ja IN:n sisäisissä säännöissä ja käytänteissä. |
| --- | --- |

(38)

IN painottaa, että Finnfjord teki päätöksensä jatkaa hanketta sen omien sisäisten laskelmien perusteella, jotka eroavat edellä esitetytyistä laskelmista (Enovan malli). IN toteaa, että se ei ole saanut Finnfjordin sisäisiä laskelmia. IN huomauttaa, että IN:n ja Enovan näennäisesti ristiriitaiset näkemykset todennäköisesti johtuvat eroista Enovan ja IN:n sisäisissä säännöissä ja käytänteissä.

11.2   
  Finnfjordin kolmannen osapuolen huomautukset vastauksena muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevan päätöksen julkistamiseen

Finnfjordin kolmannen osapuolen huomautukset vastauksena muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevan päätöksen julkistamiseen

| (39) | Finnfjordin mielestä valvontaviranomaisen päätös on ilmeisen ristiriitainen, sillä valvontaviranomainen ei suoralta kädeltä sulje pois sitä, että tuella voisi olla kannustava vaikutus, mutta tuo samalla esiin kysymyksen siitä, onko Finnfjord harkinnut hankkeen lopettamista, hankkeen pienentämistä tai sen pysäyttämistä. Finnfjord korostaa, että vaikka sen hallitus pyrki aina 25 päivänä syyskuuta 2012 pidettyyn hallituksen kokoukseen saakka saattamaan hankeen loppuun, tätä ei voida pitää osoituksena halusta tai kyvystä toteuttaa hanke hinnalla millä hyvänsä. Yrityksen mukaan valvontaviranomaisen saatavilla olevat tiedot ja luvut osoittavat selvästi, että Finnfjord ei pysty saattamaan hanketta päätökseen ilman lisärahoitusta. Finnfjord ei voinut tarjota muita vakuuksia, eikä se näin ollen voinut saada lisää lainarahoitusta. Finnfjord ei näin ollen hyväksy valvontaviranomaisen alustavaa näkemystä, jonka mukaan tuki olisi tervetullut mutta ei välttämätön osa rahoituspakettia. |
| --- | --- |

(39)

Finnfjordin mielestä valvontaviranomaisen päätös on ilmeisen ristiriitainen, sillä valvontaviranomainen ei suoralta kädeltä sulje pois sitä, että tuella voisi olla kannustava vaikutus, mutta tuo samalla esiin kysymyksen siitä, onko Finnfjord harkinnut hankkeen lopettamista, hankkeen pienentämistä tai sen pysäyttämistä. Finnfjord korostaa, että vaikka sen hallitus pyrki aina 25 päivänä syyskuuta 2012 pidettyyn hallituksen kokoukseen saakka saattamaan hankeen loppuun, tätä ei voida pitää osoituksena halusta tai kyvystä toteuttaa hanke hinnalla millä hyvänsä. Yrityksen mukaan valvontaviranomaisen saatavilla olevat tiedot ja luvut osoittavat selvästi, että Finnfjord ei pysty saattamaan hanketta päätökseen ilman lisärahoitusta. Finnfjord ei voinut tarjota muita vakuuksia, eikä se näin ollen voinut saada lisää lainarahoitusta. Finnfjord ei näin ollen hyväksy valvontaviranomaisen alustavaa näkemystä, jonka mukaan tuki olisi tervetullut mutta ei välttämätön osa rahoituspakettia.

| (40) | Kuten IN, myös Finnfjord painottaa, että Enovan tuen laskeminen 200 miljoonasta Norjan kruunusta 175 miljoonaan Norjan kruunuun oli Enovan hallituksen yksipuolinen toimintapoliittinen päätös. Finnfjord viittaa useisiin epäjohdonmukaisuuksina pitämiinsä seikkoihin Enovan lausunnoissa lisätuen kannustavasta vaikutuksesta ja korostaa, että Enovan ja IN:n näennäisesti ristiriitaisilla näkemyksillä lisätuen kannustavasta vaikutuksesta ei ole merkitystä, koska Enovan politiikka on rajoittavampaa kuin valtiontuesta ympäristönsuojelulle annetuissa suuntaviivoissa, jäljempänä ’ympäristötuen suuntaviivat’ (29), sallitaan. |
| --- | --- |

(40)

Kuten IN, myös Finnfjord painottaa, että Enovan tuen laskeminen 200 miljoonasta Norjan kruunusta 175 miljoonaan Norjan kruunuun oli Enovan hallituksen yksipuolinen toimintapoliittinen päätös. Finnfjord viittaa useisiin epäjohdonmukaisuuksina pitämiinsä seikkoihin Enovan lausunnoissa lisätuen kannustavasta vaikutuksesta ja korostaa, että Enovan ja IN:n näennäisesti ristiriitaisilla näkemyksillä lisätuen kannustavasta vaikutuksesta ei ole merkitystä, koska Enovan politiikka on rajoittavampaa kuin valtiontuesta ympäristönsuojelulle annetuissa suuntaviivoissa, jäljempänä ’ympäristötuen suuntaviivat’ (29), sallitaan.

29

| (41) | Kun arvioidaan, onko valtiontuki tarkoituksenmukainen väline, Finnfjord vaikuttaa hylkäävän ajatuksen, että tämä arviointi olisi tehtävä tarkasteltavana olevaan tapaukseen liittyvien seikkojen perusteella, ja sen sijaan viittaa päätökseen N:o 39/11/KOL, jossa valvontaviranomainen katsoi, että alkuperäinen 175 miljoonan Norjan kruunun tuki oli asianmukainen väline, jolla voitiin edistää investointeja hankkeeseen ennen sen toteutusta. |
| --- | --- |

(41)

Kun arvioidaan, onko valtiontuki tarkoituksenmukainen väline, Finnfjord vaikuttaa hylkäävän ajatuksen, että tämä arviointi olisi tehtävä tarkasteltavana olevaan tapaukseen liittyvien seikkojen perusteella, ja sen sijaan viittaa päätökseen N:o 39/11/KOL, jossa valvontaviranomainen katsoi, että alkuperäinen 175 miljoonan Norjan kruunun tuki oli asianmukainen väline, jolla voitiin edistää investointeja hankkeeseen ennen sen toteutusta.

| (42) | Oikeasuhteisuuden osalta yritys korostaa, että hankkeesta on tullut lähes kaksi kertaa niin kallis kuin alun perin arvioitiin. Tuottoaste 12,35 prosenttia oli Finnfjordin edellyttämän kannattavuuden alatasolla. Tarkistetun tuottoasteen, [noin 9] prosenttia ilman 16 miljoonan Norjan kruunun tukea, katsotaan olevan huomattavasti pienempi kuin Finnfjord olisi hyväksynyt ”jos se olisi voinut toimia omasta vapaasta tahdostaan”. Myös [noin 11] prosentin tuottoastetta, joka saataisiin, jos 16 miljoonan Norjan kruunun tuki myönnetään, pidetään melko vaatimattomana. Finnfjord viittaa tuen myöntämiseen kohtuullisena taakanjakona IN:n ja SNN:n välillä ja korostaa, että hankkeen lainapääoma on lisääntynyt huomattavasti. Maksukyvyttömyysriskin kantaa yritys yksin. Siten Finnfjordin mukaan tuki ei johda liiallisiin korvauksiin. |
| --- | --- |

(42)

Oikeasuhteisuuden osalta yritys korostaa, että hankkeesta on tullut lähes kaksi kertaa niin kallis kuin alun perin arvioitiin. Tuottoaste 12,35 prosenttia oli Finnfjordin edellyttämän kannattavuuden alatasolla. Tarkistetun tuottoasteen, [noin 9] prosenttia ilman 16 miljoonan Norjan kruunun tukea, katsotaan olevan huomattavasti pienempi kuin Finnfjord olisi hyväksynyt ”jos se olisi voinut toimia omasta vapaasta tahdostaan”. Myös [noin 11] prosentin tuottoastetta, joka saataisiin, jos 16 miljoonan Norjan kruunun tuki myönnetään, pidetään melko vaatimattomana. Finnfjord viittaa tuen myöntämiseen kohtuullisena taakanjakona IN:n ja SNN:n välillä ja korostaa, että hankkeen lainapääoma on lisääntynyt huomattavasti. Maksukyvyttömyysriskin kantaa yritys yksin. Siten Finnfjordin mukaan tuki ei johda liiallisiin korvauksiin.

| (43) | Finnfjord on sitä mieltä, että lisätuki IN:ltä ei haittaa energiarahasto-ohjelmaan kuuluvaa kilpailumekanismia. Finnfjord korostaa, että energiarahasto-ohjelman kilpailumekanismi ainoastaan ehkäisee vähiten tehokkaita hankkeita saamasta tukea, kun haettavat määrät ovat suuremmat kuin ohjelman talousarvio. Yhtiö pyytää valvontaviranomaista tarkastelemaan, voiko energiarahasto-ohjelman kilpailumekanismin ensisijaisuus haitata Norjan viranomaisten oikeutta järjestää julkisten varojensa hallinnointi. Tässä yhteydessä Finnfjord ilmoittaa, että se epäilee, onko valvontaviranomaisella tuen kasautumista koskevien sääntöjen lisäksi pätevää oikeudellista perustaa varmistaa, että yksittäisten tukien myöntäminen ei ole ristiriidassa tukiohjelman toiminnan kanssa. Finnfjord selittää, että ilmoitettu tuki jaetaan avoimella ja läpinäkyvällä tavalla. |
| --- | --- |

(43)

Finnfjord on sitä mieltä, että lisätuki IN:ltä ei haittaa energiarahasto-ohjelmaan kuuluvaa kilpailumekanismia. Finnfjord korostaa, että energiarahasto-ohjelman kilpailumekanismi ainoastaan ehkäisee vähiten tehokkaita hankkeita saamasta tukea, kun haettavat määrät ovat suuremmat kuin ohjelman talousarvio. Yhtiö pyytää valvontaviranomaista tarkastelemaan, voiko energiarahasto-ohjelman kilpailumekanismin ensisijaisuus haitata Norjan viranomaisten oikeutta järjestää julkisten varojensa hallinnointi. Tässä yhteydessä Finnfjord ilmoittaa, että se epäilee, onko valvontaviranomaisella tuen kasautumista koskevien sääntöjen lisäksi pätevää oikeudellista perustaa varmistaa, että yksittäisten tukien myöntäminen ei ole ristiriidassa tukiohjelman toiminnan kanssa. Finnfjord selittää, että ilmoitettu tuki jaetaan avoimella ja läpinäkyvällä tavalla.

11.3   
  Lisää kolmannen osapuolen huomautuksia Finnfjordilta

Lisää kolmannen osapuolen huomautuksia Finnfjordilta

| (44) | Muodollisen tutkintamenettelyn aikana valvontaviranomainen vastaanotti lisää kolmannen osapuolen huomautuksia, joissa Finnfjord selventää, miksi sen maksukyvyttömyys vuoden 2012 syksyllä olisi johtanut hankkeen lakkauttamiseen ilman lisärahoituspakettia, jonka yritys sai IN:n avustuksen myöntämisen ansiosta. Finnfjord viittaa valvontaviranomaisen päätökseen Helguvíkin alumiinisulaton tapauksessa (30) perustellakseen, miksi Finnfjordille myönnetyllä tuella oli kannustava vaikutus. |
| --- | --- |

(44)

Muodollisen tutkintamenettelyn aikana valvontaviranomainen vastaanotti lisää kolmannen osapuolen huomautuksia, joissa Finnfjord selventää, miksi sen maksukyvyttömyys vuoden 2012 syksyllä olisi johtanut hankkeen lakkauttamiseen ilman lisärahoituspakettia, jonka yritys sai IN:n avustuksen myöntämisen ansiosta. Finnfjord viittaa valvontaviranomaisen päätökseen Helguvíkin alumiinisulaton tapauksessa (30) perustellakseen, miksi Finnfjordille myönnetyllä tuella oli kannustava vaikutus.

30

| (45) | Yritys esittää SNN:n, Finnfjordin kirjanpitäjän ja hallituksen puheenjohtajan lausunnot osoittaakseen tuen välttämättömyyden. Yritys esittää lisäksi hallituksen laskentataulukon, jossa on ajantasainen (IN:n todentama) laskelma hankkeen nettonykyarvosta ja jonka mukaan hankkeen tuottoaste olisi tuen kanssa [lievästi negatiivinen] prosenttia. Finnfjord viittaa valvontaviranomaisen ja komission käytäntöön (31) innovatiivisten hankkeiden odottamattomiin kustannuksiin liittyen. Näissä tuen määrää ei ole ilmaistu kiinteänä summana vaan prosenttiosuutena tulevista kokonaiskustannuksista, jotka eivät vielä ole tiedossa. Näissä tapauksissa tuki katsottiin valtiontukisääntöjen mukaiseksi. |
| --- | --- |

(45)

Yritys esittää SNN:n, Finnfjordin kirjanpitäjän ja hallituksen puheenjohtajan lausunnot osoittaakseen tuen välttämättömyyden. Yritys esittää lisäksi hallituksen laskentataulukon, jossa on ajantasainen (IN:n todentama) laskelma hankkeen nettonykyarvosta ja jonka mukaan hankkeen tuottoaste olisi tuen kanssa [lievästi negatiivinen] prosenttia. Finnfjord viittaa valvontaviranomaisen ja komission käytäntöön (31) innovatiivisten hankkeiden odottamattomiin kustannuksiin liittyen. Näissä tuen määrää ei ole ilmaistu kiinteänä summana vaan prosenttiosuutena tulevista kokonaiskustannuksista, jotka eivät vielä ole tiedossa. Näissä tapauksissa tuki katsottiin valtiontukisääntöjen mukaiseksi.

31

| (46) | Valvontaviranomaisen pyynnöstä Finnfjord toimitti jälkikäteen jäljennökset sekä 14 kesäkuuta 2011 että 12 joulukuuta 2012 tehdyistä SNN:n, IN:n ja Finnfjordin välisistä kahdesta rahoitussopimuksesta sekä asiakirjoista, jotka liittyvät vakuuksien puuttumiseen. |
| --- | --- |

(46)

Valvontaviranomaisen pyynnöstä Finnfjord toimitti jälkikäteen jäljennökset sekä 14 kesäkuuta 2011 että 12 joulukuuta 2012 tehdyistä SNN:n, IN:n ja Finnfjordin välisistä kahdesta rahoitussopimuksesta sekä asiakirjoista, jotka liittyvät vakuuksien puuttumiseen.

11.4   
  Norjan viranomaisten huomautukset kolmannen osapuolen esittämistä huomautuksista

Norjan viranomaisten huomautukset kolmannen osapuolen esittämistä huomautuksista

| (47) | Norjan viranomaiset ovat toimittaneet huomautuksia Finnfjordin huomautuksista. Norjan viranomaiset ovat samaa mieltä Finnfjordin kanssa ja ovat selventäneet joitakin pienehköjä seikkoja, jotka koskevat ehdotetun 16 miljoonan Norjan kruunun avustuksen rahoituslähdettä. Koska asianomaisista lähteistä maksetaan varoja yhdenmukaisesti, nämä selvennykset eivät ole osoittautuneet olennaisiksi valvontaviranomaisen suorittamassa ilmoitettujen toimenpiteiden arvioinnissa. |
| --- | --- |

(47)

Norjan viranomaiset ovat toimittaneet huomautuksia Finnfjordin huomautuksista. Norjan viranomaiset ovat samaa mieltä Finnfjordin kanssa ja ovat selventäneet joitakin pienehköjä seikkoja, jotka koskevat ehdotetun 16 miljoonan Norjan kruunun avustuksen rahoituslähdettä. Koska asianomaisista lähteistä maksetaan varoja yhdenmukaisesti, nämä selvennykset eivät ole osoittautuneet olennaisiksi valvontaviranomaisen suorittamassa ilmoitettujen toimenpiteiden arvioinnissa.

II   ARVIOINTI

ARVIOINTI

1.   Valtiontuen olemassaolo

Valtiontuen olemassaolo

| (48) | ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohta kuuluu seuraavasti:

  ”Jollei tässä sopimuksessa toisin määrätä, EY:n jäsenvaltion tai EFTA-valtion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu tämän sopimuksen toimintaan, siltä osin kuin se vaikuttaa sopimuspuolten väliseen kauppaan.” |
| --- | --- |

(48)

ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohta kuuluu seuraavasti:

”Jollei tässä sopimuksessa toisin määrätä, EY:n jäsenvaltion tai EFTA-valtion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu tämän sopimuksen toimintaan, siltä osin kuin se vaikuttaa sopimuspuolten väliseen kauppaan.”

| (49) | Tämä tarkoittaa, että toimenpide katsotaan ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuksi valtiontueksi, jos seuraavat edellytykset täyttyvät kumulatiivisesti: i) toimenpide on valtion myöntämää tukea tai myönnetään valtion varoista; ii) se tuo tuensaajalle taloudellista etua; iii) se vaikuttaa sopimuspuolten väliseen kauppaan ja on omiaan vääristämään kilpailua. |
| --- | --- |

(49)

Tämä tarkoittaa, että toimenpide katsotaan ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuksi valtiontueksi, jos seuraavat edellytykset täyttyvät kumulatiivisesti: i) toimenpide on valtion myöntämää tukea tai myönnetään valtion varoista; ii) se tuo tuensaajalle taloudellista etua; iii) se vaikuttaa sopimuspuolten väliseen kauppaan ja on omiaan vääristämään kilpailua.

| (50) | Toimenpiteen on oltava valtion myöntämä tai valtion varoista myönnetty. Tässä yhteydessä on muistettava, että IN on julkisyhteisö. Sen avustukset rahoittaa Norjan valtio. Näin ollen ilmoitettu toimenpide on rahoitettu valtion varoista ja siirrettävissä Finnfjordille valtion hallinnassa olevan julkisyhteisön valvonnassa. Näin ollen valvontaviranomainen katsoo, että valtion varoja on käytetty. |
| --- | --- |

(50)

Toimenpiteen on oltava valtion myöntämä tai valtion varoista myönnetty. Tässä yhteydessä on muistettava, että IN on julkisyhteisö. Sen avustukset rahoittaa Norjan valtio. Näin ollen ilmoitettu toimenpide on rahoitettu valtion varoista ja siirrettävissä Finnfjordille valtion hallinnassa olevan julkisyhteisön valvonnassa. Näin ollen valvontaviranomainen katsoo, että valtion varoja on käytetty.

| (51) | Ollakseen valtiontukea ilmoitetusta toimenpiteestä on koiduttava Finnfjordille etuja, jotka vapauttavat sen maksuista, jotka sen yleensä olisi maksettava omasta talousarviostaan. Toimenpiteen on lisäksi oltava valikoiva toimenpide, joka suosii ”jotakin yritystä tai tuotannonalaa”. Kyseessä oleva 16 miljoonan Norjan kruunun suora avustus edustaa käteisvaroja, joita Finnfjord ei olisi saanut tavanomaisessa liiketoiminnassa. Ehdotettu avustus on tarkoitettu yksinomaan Finnfjordille. Sen vuoksi valvontaviranomainen päättelee, että tämä suora avustus tarjoaa valikoivaa taloudellista etua Finnfjordille. |
| --- | --- |

(51)

Ollakseen valtiontukea ilmoitetusta toimenpiteestä on koiduttava Finnfjordille etuja, jotka vapauttavat sen maksuista, jotka sen yleensä olisi maksettava omasta talousarviostaan. Toimenpiteen on lisäksi oltava valikoiva toimenpide, joka suosii ”jotakin yritystä tai tuotannonalaa”. Kyseessä oleva 16 miljoonan Norjan kruunun suora avustus edustaa käteisvaroja, joita Finnfjord ei olisi saanut tavanomaisessa liiketoiminnassa. Ehdotettu avustus on tarkoitettu yksinomaan Finnfjordille. Sen vuoksi valvontaviranomainen päättelee, että tämä suora avustus tarjoaa valikoivaa taloudellista etua Finnfjordille.

jotakin yritystä tai tuotannonalaa

| (52) | Toimenpiteen on oltava omiaan vääristämään kilpailua ja vaikuttamaan ETA-sopimuksen osapuolten väliseen kauppaan, jotta sitä pidetään ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdan tarkoittamana valtiontukena. Vakiintuneen oikeuskäytännön perusteella pelkästään se, että toimenpide vahvistaa yrityksen asemaa muihin kilpaileviin yrityksiin verrattuna ETA-alueen sisäisessä kaupassa on riittävä peruste päätellä, että toimenpide on omiaan vaikuttamaan sopimuspuolten väliseen kauppaan ja vääristämään kilpailua muissa ETA-valtioissa sijaitsevien yritysten kesken (32). Finnfjord tuottaa ferropiitä sekä mikrokvartsia, joita se myy Euroopan markkinoilla (33). Siten valvontaviranomainen päättelee, että tuki vaikuttaa ETA-sopimuksen sopimuspuolten väliseen kauppaan ja vääristää kilpailua ETA-alueella, sillä tuensaaja toimii alalla, jolla sopimuspuolet käyvät kauppaa. |
| --- | --- |

(52)

Toimenpiteen on oltava omiaan vääristämään kilpailua ja vaikuttamaan ETA-sopimuksen osapuolten väliseen kauppaan, jotta sitä pidetään ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdan tarkoittamana valtiontukena. Vakiintuneen oikeuskäytännön perusteella pelkästään se, että toimenpide vahvistaa yrityksen asemaa muihin kilpaileviin yrityksiin verrattuna ETA-alueen sisäisessä kaupassa on riittävä peruste päätellä, että toimenpide on omiaan vaikuttamaan sopimuspuolten väliseen kauppaan ja vääristämään kilpailua muissa ETA-valtioissa sijaitsevien yritysten kesken (32). Finnfjord tuottaa ferropiitä sekä mikrokvartsia, joita se myy Euroopan markkinoilla (33). Siten valvontaviranomainen päättelee, että tuki vaikuttaa ETA-sopimuksen sopimuspuolten väliseen kauppaan ja vääristää kilpailua ETA-alueella, sillä tuensaaja toimii alalla, jolla sopimuspuolet käyvät kauppaa.

32

33

| (53) | Edellä esitetyn perusteella valvontaviranomainen katsoo, että ilmoitettu toimenpide, 16 miljoonan Norjan kruunun suora avustus IN:ltä Finnfjordille, on ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. |
| --- | --- |

(53)

Edellä esitetyn perusteella valvontaviranomainen katsoo, että ilmoitettu toimenpide, 16 miljoonan Norjan kruunun suora avustus IN:ltä Finnfjordille, on ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

2.   Menettelyä koskevat vaatimukset

Menettelyä koskevat vaatimukset

| (54) | Pöytäkirjassa 3 olevan I osan 1 artiklan 3 kohdan mukaan ”EFTAn valvontaviranomaiselle on annettava tieto tuen myöntämistä tai muuttamista koskevasta suunnitelmasta niin ajoissa, että se voi esittää huomautuksensa (...). Valtio, jota asia koskee, ei saa toteuttaa ehdottamiaan toimenpiteitä ennen kuin menettelyssä on annettu lopullinen päätös.” |
| --- | --- |

(54)

Pöytäkirjassa 3 olevan I osan 1 artiklan 3 kohdan mukaan ”EFTAn valvontaviranomaiselle on annettava tieto tuen myöntämistä tai muuttamista koskevasta suunnitelmasta niin ajoissa, että se voi esittää huomautuksensa (...). Valtio, jota asia koskee, ei saa toteuttaa ehdottamiaan toimenpiteitä ennen kuin menettelyssä on annettu lopullinen päätös.”

| (55) | Norjan viranomaiset ilmoittivat 16 miljoonan Norjan kruunun tukitoimenpiteestä 26 päivänä kesäkuuta 2013 päivätyllä kirjeellä. Tuki on myönnetty ehdollisesti siten, että se edellyttää valvontaviranomaisen hyväksyntää ja sitä ei näin ollen ole maksettu. |
| --- | --- |

(55)

Norjan viranomaiset ilmoittivat 16 miljoonan Norjan kruunun tukitoimenpiteestä 26 päivänä kesäkuuta 2013 päivätyllä kirjeellä. Tuki on myönnetty ehdollisesti siten, että se edellyttää valvontaviranomaisen hyväksyntää ja sitä ei näin ollen ole maksettu.

| (56) | Saatujen tietojen perusteella näyttää siltä, että tuki on myönnetty sellaisen tukiohjelman perusteella, josta ei ole ilmoitettu valvontaviranomaiselle, koska Norjan viranomaiset katsoivat sen kuuluvan tuolloin sovelletun yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen, jäljempänä ’ryhmäpoikkeusasetus’ (34), soveltamisalaan. Avustukset Enovalta ja IN:ltä ovat investointitukea samalle yritykselle ja samalle investointihankkeelle. Norjan viranomaiset totesivat sen vuoksi, että Finnfjordille osoitettu tuki oli ilmoitettava erikseen, sillä yhdessä Enovan myöntämän tuen kanssa se ylittää kynnysarvon, joka edellyttää yksittäisiltä tuilta ilmoitusta valvontaviranomaiselle (35). |
| --- | --- |

(56)

Saatujen tietojen perusteella näyttää siltä, että tuki on myönnetty sellaisen tukiohjelman perusteella, josta ei ole ilmoitettu valvontaviranomaiselle, koska Norjan viranomaiset katsoivat sen kuuluvan tuolloin sovelletun yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen, jäljempänä ’ryhmäpoikkeusasetus’ (34), soveltamisalaan. Avustukset Enovalta ja IN:ltä ovat investointitukea samalle yritykselle ja samalle investointihankkeelle. Norjan viranomaiset totesivat sen vuoksi, että Finnfjordille osoitettu tuki oli ilmoitettava erikseen, sillä yhdessä Enovan myöntämän tuen kanssa se ylittää kynnysarvon, joka edellyttää yksittäisiltä tuilta ilmoitusta valvontaviranomaiselle (35).

34

35

| (57) | Edellä esitetyn perusteella valvontaviranomainen katsoo, että Norjan viranomaiset ovat noudattaneet pöytäkirjassa 3 olevan I osan 1 artiklan 3 kohdasta johtuvia velvoitteitaan. |
| --- | --- |

(57)

Edellä esitetyn perusteella valvontaviranomainen katsoo, että Norjan viranomaiset ovat noudattaneet pöytäkirjassa 3 olevan I osan 1 artiklan 3 kohdasta johtuvia velvoitteitaan.

3.   Tuen soveltuvuus ETA-markkinoille – oikeusperusta

Tuen soveltuvuus ETA-markkinoille – oikeusperusta

| (58) | IN toteaa, että Finnfjordille myönnetty tuki on ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaista ympäristönsuojeluun tarkoitettua tukea. IN korostaa, että tuki ei ole pelastamistukea. |
| --- | --- |

(58)

IN toteaa, että Finnfjordille myönnetty tuki on ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaista ympäristönsuojeluun tarkoitettua tukea. IN korostaa, että tuki ei ole pelastamistukea.

| (59) | ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaan ETA-sopimuksen toimintaan soveltuvana voidaan pitää ”tukea tietyn taloudellisen toiminnan tai tietyn talousalueen kehityksen edistämiseksi”, jos tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä ja kilpailua Euroopan talousalueella yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla. |
| --- | --- |

(59)

ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaan ETA-sopimuksen toimintaan soveltuvana voidaan pitää ”tukea tietyn taloudellisen toiminnan tai tietyn talousalueen kehityksen edistämiseksi”, jos tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä ja kilpailua Euroopan talousalueella yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla.

| (60) | Valvontaviranomainen hyväksyi päätöksellä N:o 39/11/COL alkuperäisen tuen energiarahasto-ohjelmasta Finnfjordin energian talteenottohankkeelle sen jälkeen, kun tuesta oli laadittu yksityiskohtainen arvio valtiontuesta ympäristönsuojelulle annettujen suuntaviivojen 5 luvun mukaisesti. Valvontaviranomainen totesi, että ilmoitettu tuki Enovalta edisti ympäristönsuojelua kannustamalla Finnfjordia toteuttamaan energian säästämiseksi tarkoitetun toimenpiteen, jota se ei olisi toteuttanut ilman tukea. |
| --- | --- |

(60)

Valvontaviranomainen hyväksyi päätöksellä N:o 39/11/COL alkuperäisen tuen energiarahasto-ohjelmasta Finnfjordin energian talteenottohankkeelle sen jälkeen, kun tuesta oli laadittu yksityiskohtainen arvio valtiontuesta ympäristönsuojelulle annettujen suuntaviivojen 5 luvun mukaisesti. Valvontaviranomainen totesi, että ilmoitettu tuki Enovalta edisti ympäristönsuojelua kannustamalla Finnfjordia toteuttamaan energian säästämiseksi tarkoitetun toimenpiteen, jota se ei olisi toteuttanut ilman tukea.

| (61) | Aloitettuaan muodollisen tutkintamenettelyn valvontaviranomainen hyväksyi 16 päivänä heinäkuuta 2014 uudet suuntaviivat valtiontuesta ympäristönsuojelulle ja energia-alalle vuosina 2014–2020 (36). Niillä korvattiin ympäristönsuojeluun annettavia valtiontukia koskevat suuntaviivat (37). Valvontaviranomainen soveltaa valtiontuesta ympäristönsuojelulle ja energia-alalle annettuja suuntaviivoja niiden hyväksymispäivästä lukien (38) myös niihin yksittäisiin tukiin, joista on ilmoitettu ennen kyseisten suuntaviivojen hyväksymistä, kun asiaa koskeva päätös tehdään suuntaviivojen hyväksymisen jälkeen (39). |
| --- | --- |

(61)

Aloitettuaan muodollisen tutkintamenettelyn valvontaviranomainen hyväksyi 16 päivänä heinäkuuta 2014 uudet suuntaviivat valtiontuesta ympäristönsuojelulle ja energia-alalle vuosina 2014–2020 (36). Niillä korvattiin ympäristönsuojeluun annettavia valtiontukia koskevat suuntaviivat (37). Valvontaviranomainen soveltaa valtiontuesta ympäristönsuojelulle ja energia-alalle annettuja suuntaviivoja niiden hyväksymispäivästä lukien (38) myös niihin yksittäisiin tukiin, joista on ilmoitettu ennen kyseisten suuntaviivojen hyväksymistä, kun asiaa koskeva päätös tehdään suuntaviivojen hyväksymisen jälkeen (39).

36

37

38

39

| (62) | Valvontaviranomainen on hyväksynyt Enovan myöntämän tuen energian säästötoimenpiteenä. Valtiontuesta ympäristönsuojelulle ja energia-alalle annetuissa suuntaviivoissa ei ole energiansäästöä käsittelevää lukua, vaan sen sijaan siihen on sisällytetty luku energiatehokkuudesta (40). Valvontaviranomainen arvioi ilmoitetun tuen soveltuvuuden valtiontuesta ympäristönsuojelulle ja energia-alalle annettujen suuntaviivojen energiatehokkuutta koskevan luvun perusteella. |
| --- | --- |

(62)

Valvontaviranomainen on hyväksynyt Enovan myöntämän tuen energian säästötoimenpiteenä. Valtiontuesta ympäristönsuojelulle ja energia-alalle annetuissa suuntaviivoissa ei ole energiansäästöä käsittelevää lukua, vaan sen sijaan siihen on sisällytetty luku energiatehokkuudesta (40). Valvontaviranomainen arvioi ilmoitetun tuen soveltuvuuden valtiontuesta ympäristönsuojelulle ja energia-alalle annettujen suuntaviivojen energiatehokkuutta koskevan luvun perusteella.

40

| (63) | Valvontaviranomainen toteaa, että sen arvio ilmoitetun toimenpiteen soveltuvuudesta käsiteltävänä olevassa tapauksessa ei olisi ollut oleellisesti erilainen, vaikka se olisi soveltanut aiempia suuntaviivoja. Tämän osoittamiseksi seuraavassa viitataan sekä valtiontuesta ympäristönsuojelulle ja energia-alalle annettuihin suuntaviivoihin että ympäristönsuojeluun annettavia valtiontukia koskeviin suuntaviivoihin. |
| --- | --- |

(63)

Valvontaviranomainen toteaa, että sen arvio ilmoitetun toimenpiteen soveltuvuudesta käsiteltävänä olevassa tapauksessa ei olisi ollut oleellisesti erilainen, vaikka se olisi soveltanut aiempia suuntaviivoja. Tämän osoittamiseksi seuraavassa viitataan sekä valtiontuesta ympäristönsuojelulle ja energia-alalle annettuihin suuntaviivoihin että ympäristönsuojeluun annettavia valtiontukia koskeviin suuntaviivoihin.

4.   Muodollisen tutkintamenettelyn laajuus

Muodollisen tutkintamenettelyn laajuus

| (64) | Päätöksessä muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta ja ilmoitetun toimenpiteen arvioinnissa tuolloin sovellettujen suuntaviivojen mukaisesti valvontaviranomainen korosti, että koska se oli jo arvioinut Enovan Finnfjordin energian talteenottohankkeelle myöntämän tuen soveltuvuuden, sillä ei ollut epäilystä siitä, että kyseinen alkuperäiseen tukeen verrattuna suhteellisen pieni lisätuki oli suunnattu markkinoiden toimintapuutteeseen. Lisäksi olettaen, että tuella olisi kannustava vaikutus ja se olisi välttämätön, valvontaviranomaisella ei ollut epäilyksiä siitä, että kilpailun vääristyminen ja kauppaan kohdistuva vaikutus olisivat rajallisia siten, että tuen kokonaisvaikutus on myönteinen. Näitä kysymyksiä ei tämän vuoksi käsitellä seuraavassa. |
| --- | --- |

(64)

Päätöksessä muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta ja ilmoitetun toimenpiteen arvioinnissa tuolloin sovellettujen suuntaviivojen mukaisesti valvontaviranomainen korosti, että koska se oli jo arvioinut Enovan Finnfjordin energian talteenottohankkeelle myöntämän tuen soveltuvuuden, sillä ei ollut epäilystä siitä, että kyseinen alkuperäiseen tukeen verrattuna suhteellisen pieni lisätuki oli suunnattu markkinoiden toimintapuutteeseen. Lisäksi olettaen, että tuella olisi kannustava vaikutus ja se olisi välttämätön, valvontaviranomaisella ei ollut epäilyksiä siitä, että kilpailun vääristyminen ja kauppaan kohdistuva vaikutus olisivat rajallisia siten, että tuen kokonaisvaikutus on myönteinen. Näitä kysymyksiä ei tämän vuoksi käsitellä seuraavassa.

| (65) | Seuraavassa arvioidaan sitä, onko ilmoitetulla tuella kannustava vaikutus ja onko se välttämätön. |
| --- | --- |

(65)

Seuraavassa arvioidaan sitä, onko ilmoitetulla tuella kannustava vaikutus ja onko se välttämätön.

5.   ETA-markkinoille soveltuvuuden arviointi

ETA-markkinoille soveltuvuuden arviointi

5.1   
  Tuella ei ole kannustavaa vaikutusta eikä se ole välttämätön

Tuella ei ole kannustavaa vaikutusta eikä se ole välttämätön

| (66) | Valtiontuesta ympäristönsuojelulle ja energia-alalle annettujen suuntaviivojen mukaan (41) tuki voi soveltua ETA-sopimuksen toimintaan vain, jos sillä on kannustava vaikutus. Keskeinen tekijä arvioitaessa tuen soveltuvuutta on selvittää, onko ilmoitettu tuki välttämätön ja todellinen kannustin investoinneille, joita ei tehtäisi ilman tukea. On varmistettava, onko tuki tarpeen tuensaajan kannustamiseksi kyseisen investoinnin tekemiseen, eli muuttaako tuki todellisuudessa tuensaajan käyttäytymistä siten, että ympäristönsuojelun taso paranee (42). |
| --- | --- |

(66)

Valtiontuesta ympäristönsuojelulle ja energia-alalle annettujen suuntaviivojen mukaan (41) tuki voi soveltua ETA-sopimuksen toimintaan vain, jos sillä on kannustava vaikutus. Keskeinen tekijä arvioitaessa tuen soveltuvuutta on selvittää, onko ilmoitettu tuki välttämätön ja todellinen kannustin investoinneille, joita ei tehtäisi ilman tukea. On varmistettava, onko tuki tarpeen tuensaajan kannustamiseksi kyseisen investoinnin tekemiseen, eli muuttaako tuki todellisuudessa tuensaajan käyttäytymistä siten, että ympäristönsuojelun taso paranee (42).

41

42

| (67) | Valvontaviranomainen pitää yleissääntönä, että kannustavaa vaikutusta ei ole, jos hanke on aloitettu ennen kuin tuensaaja on esittänyt tukihakemuksen (43). Koska käsillä oleva tapaus liittyy lisätukeen jo aloitetun hankkeen lisäkulujen kattamiseksi, valvontaviranomainen ei voi tukeutua olettamaan sellaisten tukihakemusten kannustavasta vaikutuksesta, jotka on esitetty jo ennen töiden aloittamista. Finnfjord aloitti helmikuussa 2011 700 miljoonan Norjan kruunun hankkeen 175 miljoonan Norjan kruunun tuen myöntämisen perusteella. |
| --- | --- |

(67)

Valvontaviranomainen pitää yleissääntönä, että kannustavaa vaikutusta ei ole, jos hanke on aloitettu ennen kuin tuensaaja on esittänyt tukihakemuksen (43). Koska käsillä oleva tapaus liittyy lisätukeen jo aloitetun hankkeen lisäkulujen kattamiseksi, valvontaviranomainen ei voi tukeutua olettamaan sellaisten tukihakemusten kannustavasta vaikutuksesta, jotka on esitetty jo ennen töiden aloittamista. Finnfjord aloitti helmikuussa 2011 700 miljoonan Norjan kruunun hankkeen 175 miljoonan Norjan kruunun tuen myöntämisen perusteella.

43

| (68) | Valvontaviranomainen ei kuitenkaan sulje pois tuen kannustavan vaikutuksen mahdollisuutta jo aloitetussa hankkeessa, jos tuen myöntäminen varmistaa kiistattomasti sellaisten hankkeiden loppuun saattamisen, jotka muuten olisivat jääneet kesken, tai jos se edistää ympäristönsuojelua, joka muuten olisi jäänyt toteutumatta (44). Arvioitaessa kannustavaa vaikutusta tässä valossa on tarkasteltava myös vastakkaista tilannetta eli on tarkasti arvioitava, miten yritys toimisi ilman tukea. |
| --- | --- |

(68)

Valvontaviranomainen ei kuitenkaan sulje pois tuen kannustavan vaikutuksen mahdollisuutta jo aloitetussa hankkeessa, jos tuen myöntäminen varmistaa kiistattomasti sellaisten hankkeiden loppuun saattamisen, jotka muuten olisivat jääneet kesken, tai jos se edistää ympäristönsuojelua, joka muuten olisi jäänyt toteutumatta (44). Arvioitaessa kannustavaa vaikutusta tässä valossa on tarkasteltava myös vastakkaista tilannetta eli on tarkasti arvioitava, miten yritys toimisi ilman tukea.

44

| (69) | Yritys suoritti hankkeen loppuun lokakuussa 2012 ilman, että tukea oli maksettu. Toimitettujen tietojen ja todisteiden perusteella valvontaviranomainen ei katso, että Finnfjord realistisesti harkitsi hankkeen lopettamista tai sen supistamista tai toteuttamisen keskeyttämistä helmikuun 2011 ja hankkeen lokakuussa 2012 tapahtuneen päätökseen saattamisen välisenä aikana. Tarkemmin sanottuna ja viitaten 25 päivänä syyskuuta 2012 pidetyn hallituksen kokouksen päätelmiin vaikuttaa siltä, että yritys ei kohtuuttomien kustannusten vuoksi harkinnut tosissaan hankkeen toteuttamisen lopettamista tai lykkäämistä kokonaan tai osittain eikä myöskään sen supistamista. Hallituksen 25 päivänä syyskuuta 2012 pitämän kokouksen pöytäkirjasta käy ilmi, että Finnfjord aikoi hakea lisää lainarahoitusta SNN:ltä ja lisätukea Enovalta ja IN:ltä ja että mahdollinen tuki käytettäisiin suoraan SNN:ltä haettavan lainan määrän pienentämiseen. |
| --- | --- |

(69)

Yritys suoritti hankkeen loppuun lokakuussa 2012 ilman, että tukea oli maksettu. Toimitettujen tietojen ja todisteiden perusteella valvontaviranomainen ei katso, että Finnfjord realistisesti harkitsi hankkeen lopettamista tai sen supistamista tai toteuttamisen keskeyttämistä helmikuun 2011 ja hankkeen lokakuussa 2012 tapahtuneen päätökseen saattamisen välisenä aikana. Tarkemmin sanottuna ja viitaten 25 päivänä syyskuuta 2012 pidetyn hallituksen kokouksen päätelmiin vaikuttaa siltä, että yritys ei kohtuuttomien kustannusten vuoksi harkinnut tosissaan hankkeen toteuttamisen lopettamista tai lykkäämistä kokonaan tai osittain eikä myöskään sen supistamista. Hallituksen 25 päivänä syyskuuta 2012 pitämän kokouksen pöytäkirjasta käy ilmi, että Finnfjord aikoi hakea lisää lainarahoitusta SNN:ltä ja lisätukea Enovalta ja IN:ltä ja että mahdollinen tuki käytettäisiin suoraan SNN:ltä haettavan lainan määrän pienentämiseen.

| (70) | Tätä päätelmää eittämättä tukevat yrityksen esittämät huomautukset, jotka koskivat valvontaviranomaisen päätöstä aloittaa muodollinen tutkintamenettely. Yritys viittaa [80–95] miljoonan Norjan kruunun lisärahoituksen tarpeeseen ja näyttää toteavan, että se oli tilanteessa, jossa se harkitsi hankkeesta luopumista. Tämä on kuitenkin ristiriidassa yrityksen muiden lausumien kanssa, joissa viitataan ”vapaaseen tahtoon” (ks. edellä johdanto-osan 42 kappale) ja ennen kaikkea sen kanssa, että Finnfjord saattoi hankkeen päätökseen ilman, että tukea oli maksettu. |
| --- | --- |

(70)

Tätä päätelmää eittämättä tukevat yrityksen esittämät huomautukset, jotka koskivat valvontaviranomaisen päätöstä aloittaa muodollinen tutkintamenettely. Yritys viittaa [80–95] miljoonan Norjan kruunun lisärahoituksen tarpeeseen ja näyttää toteavan, että se oli tilanteessa, jossa se harkitsi hankkeesta luopumista. Tämä on kuitenkin ristiriidassa yrityksen muiden lausumien kanssa, joissa viitataan ”vapaaseen tahtoon” (ks. edellä johdanto-osan 42 kappale) ja ennen kaikkea sen kanssa, että Finnfjord saattoi hankkeen päätökseen ilman, että tukea oli maksettu.

| (71) | Jos yritys itse katsoi, että ainoa vaihtoehto oli jatkaa hanketta, kyseinen tuki ei ollut yritykselle kannustin, koska yritys saattaisi hankkeen päätöksen tuen kanssa tai ilman sitä. Toisin sanoen vaihtoehtoinen skenaario on, että Finnfjord viimeistelee hankkeen ilman viivästyksiä ja sitä supistamatta myös ilman tukea. |
| --- | --- |

(71)

Jos yritys itse katsoi, että ainoa vaihtoehto oli jatkaa hanketta, kyseinen tuki ei ollut yritykselle kannustin, koska yritys saattaisi hankkeen päätöksen tuen kanssa tai ilman sitä. Toisin sanoen vaihtoehtoinen skenaario on, että Finnfjord viimeistelee hankkeen ilman viivästyksiä ja sitä supistamatta myös ilman tukea.

| (72) | Valvontaviranomainen ei ole vakuuttunut siitä, että kyseinen tuki oli kannustin [80–95] miljoonan Norjan kruunun rahoituspaketille ja välttämätön erityisesti [45–60] miljoonan Norjan kruunun lainaan SNN:ltä. Vaikka SNN:n lainan ehtona on 16 miljoonan Norjan kruunun tuki IN:ltä, sekä SNN:n että IN:n myöntämät varat maksettiin ennen valvontaviranomaiselta saatua ennakkohyväksyntää lisätukeen. Tämä osoittaa, että myönnetyt lainat ovat riippumattomia kyseisestä tuesta. Velkoja, joka asettaa tuen tosiasiallisen maksamisen edellytykseksi lisärahoitukselle, olisi odottanut valvontaviranomaisen hyväksyntää ennen lisälainapääoman maksamista, mikäli tämä on edellytys rahoituspaketin olemassaololle. Valvontaviranomaiselle toimitetuista tiedoista ei myöskään käy ilmi, että Finnfjordin pitäisi välittömästi maksaa lainat takaisin, mikäli valvontaviranomainen ei hyväksy tukea. |
| --- | --- |

(72)

Valvontaviranomainen ei ole vakuuttunut siitä, että kyseinen tuki oli kannustin [80–95] miljoonan Norjan kruunun rahoituspaketille ja välttämätön erityisesti [45–60] miljoonan Norjan kruunun lainaan SNN:ltä. Vaikka SNN:n lainan ehtona on 16 miljoonan Norjan kruunun tuki IN:ltä, sekä SNN:n että IN:n myöntämät varat maksettiin ennen valvontaviranomaiselta saatua ennakkohyväksyntää lisätukeen. Tämä osoittaa, että myönnetyt lainat ovat riippumattomia kyseisestä tuesta. Velkoja, joka asettaa tuen tosiasiallisen maksamisen edellytykseksi lisärahoitukselle, olisi odottanut valvontaviranomaisen hyväksyntää ennen lisälainapääoman maksamista, mikäli tämä on edellytys rahoituspaketin olemassaololle. Valvontaviranomaiselle toimitetuista tiedoista ei myöskään käy ilmi, että Finnfjordin pitäisi välittömästi maksaa lainat takaisin, mikäli valvontaviranomainen ei hyväksy tukea.

| (73) | Jotta tuki soveltuisi ETA-sopimuksen toimintaan, sen on oltava välttämätön. Tuella ei voida kattaa yritykselle toiminnasta joka tapauksessa aiheutuvia kustannuksia eikä sillä voida kompensoida taloudellisesta toiminnasta johtuvaa tavanomaista liiketoimintariskiä (45). Tuki, joka myönnetään sellaisista ennakoimattomista ulkoisista tekijöistä johtuvia lisäkustannuksia varten, joiden ei voida katsoa olevan osa kyseiseen liiketoimintaan kuuluvaa tavanomaista liiketoimintariskiä, voidaan kuitenkin katsoa ETA-sopimuksen toimintaan sopivaksi (46). |
| --- | --- |

(73)

Jotta tuki soveltuisi ETA-sopimuksen toimintaan, sen on oltava välttämätön. Tuella ei voida kattaa yritykselle toiminnasta joka tapauksessa aiheutuvia kustannuksia eikä sillä voida kompensoida taloudellisesta toiminnasta johtuvaa tavanomaista liiketoimintariskiä (45). Tuki, joka myönnetään sellaisista ennakoimattomista ulkoisista tekijöistä johtuvia lisäkustannuksia varten, joiden ei voida katsoa olevan osa kyseiseen liiketoimintaan kuuluvaa tavanomaista liiketoimintariskiä, voidaan kuitenkin katsoa ETA-sopimuksen toimintaan sopivaksi (46).

45

46

| (74) | Valvontaviranomainen toteaa, että Finnfjord päätti helmikuussa 2011 jatkaa hanketta hakematta lisätukea, vaikka kustannukset olivat nousseet 511,66 miljoonasta Norjan kruunusta 700 miljoonaan Norjan kruunuun. Näin ollen tämän tutkimuksen kannalta merkityksellisiä ovat ne noin [80–95] Norjan kruunun lisäkustannukset, jotka nostivat hankkeen kokonaiskustannukset [noin 700] miljoonasta Norjan kruunusta [noin 800] miljoonaan Norjan kruunuun. Tämä tarkoittaa noin [...] prosentin kasvua kokonaiskustannuksiin. |
| --- | --- |

(74)

Valvontaviranomainen toteaa, että Finnfjord päätti helmikuussa 2011 jatkaa hanketta hakematta lisätukea, vaikka kustannukset olivat nousseet 511,66 miljoonasta Norjan kruunusta 700 miljoonaan Norjan kruunuun. Näin ollen tämän tutkimuksen kannalta merkityksellisiä ovat ne noin [80–95] Norjan kruunun lisäkustannukset, jotka nostivat hankkeen kokonaiskustannukset [noin 700] miljoonasta Norjan kruunusta [noin 800] miljoonaan Norjan kruunuun. Tämä tarkoittaa noin [...] prosentin kasvua kokonaiskustannuksiin.

| (75) | Toimitettujen tietojen perusteella ja kuten edellä johdanto-osan 22 kappaleessa selostetaan, kustannusten nousu johtuu muutoksista olemassa oleviin koneisiin, kolmeen olemassa olevaan uuniin ja savuhormeihin sekä turbiini- ja muissa rakennuksissa tehdyistä asennustöistä, ennakoitua pitemmistä tuotantovajeista sekä töiden ja asennustöiden viimeistelyistä. Nämä ovat kustannuksia, jotka yrityksen olisi otettava huomioon suunniteltaessa tämän tyyppisiä hankkeita, ja ne edustavat tavanomaista liiketoimintariskiä kyseisessä liiketoiminnassa. Niitä ei voida pitää ulkoisista tekijöistä johtuvina eivätkä ne ole luonteeltaan ennakoimattomia. Tarkasteltavana oleva tapaus voidaan sen vuoksi erottaa Helguvíkin alumiinisulaton tapauksesta (47), johon Finnfjord viittaa. Mainitussa tapauksessa tuensaajalla oli vaikeuksia saada rahoitusta Islannin vuoden 2008 poikkeuksellisen talouskriisin aikana, mikä voidaan luokitella ennakoimattomaksi ulkoiseksi tekijäksi. Edellä esitetyn perusteella valvontaviranomainen katsoo, että Norjan viranomaisten ehdotuksessa tukitoimenpiteeksi on kyse siitä, että Finnfjordille korvataan sen aloittaman hankkeen tavanomaiseen liiketoimintariskiin liittyviä kustannuksia. |
| --- | --- |

(75)

Toimitettujen tietojen perusteella ja kuten edellä johdanto-osan 22 kappaleessa selostetaan, kustannusten nousu johtuu muutoksista olemassa oleviin koneisiin, kolmeen olemassa olevaan uuniin ja savuhormeihin sekä turbiini- ja muissa rakennuksissa tehdyistä asennustöistä, ennakoitua pitemmistä tuotantovajeista sekä töiden ja asennustöiden viimeistelyistä. Nämä ovat kustannuksia, jotka yrityksen olisi otettava huomioon suunniteltaessa tämän tyyppisiä hankkeita, ja ne edustavat tavanomaista liiketoimintariskiä kyseisessä liiketoiminnassa. Niitä ei voida pitää ulkoisista tekijöistä johtuvina eivätkä ne ole luonteeltaan ennakoimattomia. Tarkasteltavana oleva tapaus voidaan sen vuoksi erottaa Helguvíkin alumiinisulaton tapauksesta (47), johon Finnfjord viittaa. Mainitussa tapauksessa tuensaajalla oli vaikeuksia saada rahoitusta Islannin vuoden 2008 poikkeuksellisen talouskriisin aikana, mikä voidaan luokitella ennakoimattomaksi ulkoiseksi tekijäksi. Edellä esitetyn perusteella valvontaviranomainen katsoo, että Norjan viranomaisten ehdotuksessa tukitoimenpiteeksi on kyse siitä, että Finnfjordille korvataan sen aloittaman hankkeen tavanomaiseen liiketoimintariskiin liittyviä kustannuksia.

Helguvíkin alumiinisulaton

47

| (76) | Valvontaviranomainen myöntää, että sen arvio olisi mahdollisesti ollut erilainen, jos Norjan viranomaiset olisivat kahden erillisen kiinteämääräisen tuen (ensimmäinen Enovalta ja toinen myöhemmin IN:ltä) sijaan myöntäneet tuen, joka olisi kattanut tietyn prosenttiosuuden hankkeen tukikelpoisista kustannuksista. Tämä pitäisi erityisesti paikkansa tilanteessa, jossa ennakoimattomat lisäkustannukset ovat merkittävät ja ne liittyvät siihen, että projekti on innovatiivinen ja siihen liittyvät kustannukset ovat siksi luonteeltaan vaikeasti arvioitavissa. Näillä näkökohdilla ei kuitenkaan ole valvontaviranomaisen tarkasteltavana olevassa tapauksessa merkitystä. |
| --- | --- |

(76)

Valvontaviranomainen myöntää, että sen arvio olisi mahdollisesti ollut erilainen, jos Norjan viranomaiset olisivat kahden erillisen kiinteämääräisen tuen (ensimmäinen Enovalta ja toinen myöhemmin IN:ltä) sijaan myöntäneet tuen, joka olisi kattanut tietyn prosenttiosuuden hankkeen tukikelpoisista kustannuksista. Tämä pitäisi erityisesti paikkansa tilanteessa, jossa ennakoimattomat lisäkustannukset ovat merkittävät ja ne liittyvät siihen, että projekti on innovatiivinen ja siihen liittyvät kustannukset ovat siksi luonteeltaan vaikeasti arvioitavissa. Näillä näkökohdilla ei kuitenkaan ole valvontaviranomaisen tarkasteltavana olevassa tapauksessa merkitystä.

| (77) | Valvontaviranomainen painottaa, että todistusvelvollisuus siitä, että ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdan määräyksistä poikkeamisen edellytykset täyttyvät (48), on Norjan viranomaisilla. Norjan viranomaisten (ja Finnfjordin) esittämät tosiseikat ja väitteet eivät ole vakuuttaneet valvontaviranomaista siitä, että ilmoitetulla tuella IN:ltä on kannustava vaikutus tai että se on välttämätön. |
| --- | --- |

(77)

Valvontaviranomainen painottaa, että todistusvelvollisuus siitä, että ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdan määräyksistä poikkeamisen edellytykset täyttyvät (48), on Norjan viranomaisilla. Norjan viranomaisten (ja Finnfjordin) esittämät tosiseikat ja väitteet eivät ole vakuuttaneet valvontaviranomaista siitä, että ilmoitetulla tuella IN:ltä on kannustava vaikutus tai että se on välttämätön.

48

| (78) | Edellä esitetyn perusteella valvontaviranomainen päättelee, ettei ilmoitetulla tuella IN:ltä Finnfjordille ole riittävää kannustavaa vaikutusta ja että se ei ole välttämätön. Koska pelkästään näistä syistä tuki ei sovellu ETA-sopimuksen toimintaan, valvontaviranomainen ei arvioi tuen tarkoituksenmukaisuutta ja oikeasuhteisuutta. |
| --- | --- |

(78)

Edellä esitetyn perusteella valvontaviranomainen päättelee, ettei ilmoitetulla tuella IN:ltä Finnfjordille ole riittävää kannustavaa vaikutusta ja että se ei ole välttämätön. Koska pelkästään näistä syistä tuki ei sovellu ETA-sopimuksen toimintaan, valvontaviranomainen ei arvioi tuen tarkoituksenmukaisuutta ja oikeasuhteisuutta.

6.   Päätelmä – tuki ei sovellu ETA-sopimuksen toimintaan

Päätelmä – tuki ei sovellu ETA-sopimuksen toimintaan

| (79) | Norjan viranomaisten toimittamien tietojen perusteella valvontaviranomainen katsoo, että ehdotettu 16 miljoonan Norjan kruunun raha-avustus IN:ltä Finnfjordille on ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. |
| --- | --- |

(79)

Norjan viranomaisten toimittamien tietojen perusteella valvontaviranomainen katsoo, että ehdotettu 16 miljoonan Norjan kruunun raha-avustus IN:ltä Finnfjordille on ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

| (80) | Valvontaviranomainen on päätellyt, että tuki ei sovellu ETA-sopimuksen toimintaan. Tämän vuoksi Norjan viranomaiset eivät saa panna sitä maksuun. |
| --- | --- |

(80)

Valvontaviranomainen on päätellyt, että tuki ei sovellu ETA-sopimuksen toimintaan. Tämän vuoksi Norjan viranomaiset eivät saa panna sitä maksuun.

| (81) | Valvontaviranomainen kehottaa Norjan viranomaisia toimittamaan välittömästi Finnfjordille jäljennöksen tästä päätöksestä, |
| --- | --- |

(81)

Valvontaviranomainen kehottaa Norjan viranomaisia toimittamaan välittömästi Finnfjordille jäljennöksen tästä päätöksestä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

1.   Norjan viranomaisten 26 päivänä kesäkuuta 2013 ilmoittama 16 miljoonan Norjan kruunun suora avustus Finnfjordille ei sovellu ETA-sopimuksen toimintaan.

2.   Tukea ei sen vuoksi saa maksaa.

3.   Muodollinen tutkintamenettely päätetään.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu Norjan kuningaskunnalle.

3 artikla

Ainoastaan päätöksen englanninkielinen teksti on todistusvoimainen.

Tehty Brysselissä 8 päivänä huhtikuuta 2015.

EFTAn valvontaviranomaisen puolesta

Oda Helen SLETNES

Puheenjohtaja

Helga JÓNSDÓTTIR

Kollegion jäsen

---

(*1)  Tässä päätöksen ei-luottamuksellisessa versiossa salassapitovelvollisuuden piiriin kuuluva tieto on poistettu. Jos tietoja on poistettu, tämä on merkitty hakasulkein [...]. Tarvittaessa on ilmoitettu poistettujen lukujen vaihteluväli.

*1

(1)  
  EUVL C 278, 22.9.2011, s. 6, ja ETA-täydennysosa N:o 51, 22.9.2011, s. 1.

1

(2)  Tapahtumat N:o 676810, 676812, 676814–676816, 676819, 676822, 676823, 676825–676827, 676829 ja 676832–676834.

2

(3)  Tapahtuma N:o 677212.

3

(4)  Tapahtumat N:o 680603–680605 ja 680866–680868.

4

(5)  Tapahtuma N:o 681073.

5

(6)  Tapahtumat N:o 683806, 683807, 683809, 683810, 683813, 683814, 683817 ja 683819.

6

(7)  Tapahtuma N:o 686086.

7

(8)  Tapahtuma N:o 700230.

8

(9)  
  EUVL C 108, 10.4.2014, s. 2, ja ETA-täydennysosa N:o 22, 10.4.2014, s. 19.

9

(10)  Finnfjordilta saatu päiväämätön kirje, jonka valvontaviranomainen kirjasi saapuneeksi 16. huhtikuuta 2014 (tapahtuma N:o 705906).

10

(11)  Tapahtuma N:o 708022.

11

(12)  Tapahtuma N:o 710453.

12

(13)  Tapahtumat N:o 723413–723421 ja 723424.

13

(14)  Tapahtuma N:o 725001.

14

(15)  Tapahtumat N:o 726975–726980 ja 726985.

15

(16)  Tapahtuma N:o 726981.

16

(17)  Tapahtuma N:o 729928.

17

(18)  LOV 2003-12-19–130 Lov om Innovasjon Norge.

18

(19)  Norjaksi: Statsforetak. Enova toimii valtion yrityksistä 30 päivänä elokuuta 1991 annetun lain nro 71 mukaisesti.

19

(20)  EFTAn valvontaviranomaisen päätös N:o 125/06/KOL, tehty 3 päivänä toukokuuta 2006, Norjan energiarahastosta (Norja) EUVL L 189, 17.7.2008, s. 36, ja ETA-täydennysosa N:o 43, 17.7.2008, s. 1.

20

(21)  
  EUVL C 314, 27.10.2011, s. 4, ja ETA-täydennysosa N:o 58, 27.10.2011, s. 2.

21

(22)  Kilpailua energiarahasto-ohjelman alaisuudessa myönnettävästä tuesta on kuvattu valvontaviranomaisen päätöksen N:o 248/11/KOL (mainittu edellä), 27–36 kohdassa.

22

(23)  Ks. valvontaviranomaisen päätös N:o 248/11/KOL (mainittu edellä), 37 kohta.

23

(24)  Saatavilla Finnfjordin verkkosivustolla: http://www.finnfjord.no/weve_got_the_power

24

(25)  Norjan viranomaisten 18 päivänä syyskuuta 2013 päivätty kirje (tapahtuma nro 683806). Norjankielinen alkuteksti: ”Eventuelle tilskudd/lån fra Enova og Innovasjon Norge, vil gå til direkte reduksjon av omsøkte likviditetslån.”

25

(26)  IN:n mukaan: ”Kun Finnfjord [...] haki [80–95] miljoonan Norjan kruunun suuruista rahoitusta, [SNN] oli jo hyväksynyt samansuuruisen lainan, mutta vakuuden ehdot olivat sellaiset, että [IN] ei voinut niitä hyväksyä.” IN:n 18 päivänä syyskuuta 2013 päivätty kirje valvontaviranomaiselle, s. 12.

26

(27)  Norwegian Inter Bank Offered Rate.

27

(28)  Tämä tuki hyväksyttiin valvontaviranomaisen päätöksellä N:o 304/13/KOL (EUVL C 330, 14.11.2013, s. 7, ja ETA-täydennysosa N:o 63, 14.11.2013, s. 5).

28

(29)  
  EUVL L 144, 10.6.2010, s. 1, ja ETA-täydennysosa N:o 29, 10.6.2010, s. 1.

29

(30)  Päätös N:o 344/09/KOL Helguvíkin alumiinisulatto (EUVL C 294, 3.12.2009, s. 17, ja ETA-täydennysosa N:o 64, 3.12.2009, s. 10).

30

(31)  Esimerkiksi valvontaviranomaisen päätös N:o 503/08/KOL, Test Centre Mongstad (EUVL C 297, 20.11.2008, s. 11, ja ETA-täydennysosa N:o 69, 20.11.2008, s. 2) ja komission päätös asiassa N 117/2007 Sanierung des Betriebsgeländes der ”Neuen Maxhütte Stahlwerke GmbH” durch ”57 Profi-Start GmbH 2003” (EUVL C 275, 16.11.2007, s. 2).

31

(32)  Asia E-6/98, Norja v. EFTAn valvontaviranomainen, EFTAn oikeustapauskokoelma 1999, s. 76, 59 kohta; Asia C-730/79 Philip Morris v. komissio, EU:C:1980:209, kohta 11, jossa todetaan, että ”Kun valtion taloudellinen tuki vahvistaa yrityksen asemaa jäsenvaltioiden välisessä kaupassa muihin, kilpaileviin yrityksiin verrattuna, tuen on katsottava vaikuttavan jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.”

32

(33)  Kuten valvontaviranomaisen päätöksessä N:o 39/11/KOL (mainittu edellä) on kuvattu.

33

(34)  Tiettyjen tukimuotojen toteamisesta yhteismarkkinoille soveltuviksi perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan mukaisesti 6 päivänä elokuuta 2008 annettu komission asetus (EY) N:o 800/2008 (yleinen ryhmäpoikkeusasetus) (EUVL L 214, 9.8.2008, s. 3), sellaisena kuin se on sisällytetty ETA-sopimuksen liitteessä XV olevaan 1j kohtaan.

34

Ks. tuolloin sovelletun ryhmäpoikkeusasetuksen 6 artiklan 1 kohdan b alakohta yhdessä 7 artiklan 1 kohdan kanssa.

6 artiklan 1 kohdan b alakohta kuuluu seuraavasti: ”Tätä asetusta ei sovelleta joko tapauskohtaisesti tai ohjelman perusteella myönnettyyn yksittäiseen tukeen, jonka bruttoavustusekvivalentti ylittää seuraavat kynnysarvot: (...) b) ympäristönsuojeluun myönnettävä investointituki: 7,5 miljoonaa euroa kutakin yritystä ja kutakin investointihanketta kohden;”.

(35)  7 artiklan 1 kohta kuuluu seuraavasti: ”Määritettäessä, noudatetaanko 6 artiklassa säädettyjä erillistä ilmoitusta koskevia kynnysarvoja ja II luvussa säädettyjä tuki-intensiteetin enimmäismääriä, on otettava huomioon tuettuun toimintaan tai hankkeeseen myönnettävän julkisen tuen kokonaismäärä riippumatta siitä, rahoitetaanko tuki paikallisista, alueellisista, kansallisista vai yhteisön myöntämistä varoista.”

35

(36)  Ei vielä julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä tai sen ETA-täydennysosassa, mutta saatavilla valvontaviranomaisen verkkosivuilla: http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/

36

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

(37)  Valtiontuesta ympäristönsuojelulle ja energia-alalle annettujen suuntaviivojen 237 kohta.

37

(38)  Valtiontuesta ympäristönsuojelulle ja energia-alalle annettujen suuntaviivojen 237 kohta.

38

(39)  Valtiontuesta ympäristönsuojelulle ja energia-alalle annettujen suuntaviivojen 238 kohta. Valvontaviranomainen toteaa, että se soveltaa ympäristönsuojeluun annettavia valtiontukia koskevia suuntaviivoja hyväksyttyihin tukiohjelmiin silloin kun se tekee päätöksen sen jälkeen, kun uusia suuntaviivoja on alettu soveltaa. Tässä tapauksessa valvontaviranomainen kuitenkin katsoo, että ilmoitettua tukea ei ole myönnetty valvontaviranomaisen hyväksymästä tukiohjelmasta.

39

hyväksyttyihin

(40)  Valtiontuesta ympäristönsuojelulle ja energia-alalle annettujen suuntaviivojen 14 kohdan 2 alakohdassa ’energiatehokkuudella’ tarkoitetaan säästetyn energian määrää, joka määritetään mittaamalla ja/tai arvioimalla kulutus ennen energiatehokkuutta parantavan toimenpiteen toteuttamista ja sen jälkeen siten, että energiankulutukseen vaikuttavat ulkoiset olosuhteet vakioidaan.

40

(41)  Valtiontuesta ympäristönsuojelulle ja energia-alalle annettujen suuntaviivojen 139 ja 44 kohta. Ks. myös ympäristönsuojeluun annettavia valtiontukia koskevien suuntaviivojen 171–173 kohta sekä sen 27–29 kohta.

41

(42)  Valtiontuesta ympäristönsuojelulle ja energia-alalle annettujen suuntaviivojen 44 kohta. Ks. myös ympäristönsuojeluun annettavia valtiontukia koskevien suuntaviivojen 142 kohta.

42

(43)  Valtiontuesta ympäristönsuojelulle ja energia-alalle annettujen suuntaviivojen 45 kohta. Ks. myös ympäristönsuojeluun annettavia valtiontukia koskevien suuntaviivojen 143 kohta.

43

(44)  Asia T-162/06, Kronoply v. komissio, EU:T:2009:2, 85 kohta. Muutoksenhakumenettelyssä vahvistettu tuomio, asia C-117/09 P, Kronoply v. komissio, EU:C:2010:370.

44

(45)  Valtiontuesta ympäristönsuojelulle ja energia-alalle annettujen suuntaviivojen 44 kohta.

45

(46)  Asia T-162/06, Kronoply v. komissio, EU:T:2009:2, 88 kohta.

46

(47)  Ks. alaviite 46.

47

(48)  Asia C-106/09 P, komissio v. Government of Gibraltar ja Yhdistynyt kuningaskunta, EU:C:2011:732, 147 kohta. Asia C-372/97, Italia v. komissio, EU:C:2004:234, 81 kohta. C-364/90, Italia v. komissio, EU:C:1993:157, 20 kohta. Asia T-68/03, Olympiaki Aeroporia Ypiresies AE v. komissio, EU:T:2007:253, 34 kohta.

48

---

| 9.6.2016 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 152/59 |
| --- | --- | --- | --- |

9.6.2016

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 152/59

---

EFTAn VALVONTAVIRANOMAISEN PÄÄTÖS

N:o 357/15/KOL,

annettu 23 päivänä syyskuuta 2015,

Sandefjord Fotball AS:lle myönnettyä valtiontukea koskevan muodollisen tutkintamenettelyn lopettamisesta (Norja) [2016/906]

EFTAN VALVONTAVIRANOMAINEN, JÄLJEMPÄNÄ ’VALVONTAVIRANOMAINEN’, joka

ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’ETA-sopimus’, ja erityisesti sen 61 artiklan ja pöytäkirjan 26,

ottaa huomioon EFTAn jäsenvaltioiden välisen, valvontaviranomaisen ja tuomioistuimen perustamista koskevan sopimuksen, jäljempänä ’valvonta- ja tuomioistuinsopimus’, ja erityisesti sen 24 artiklan,

ottaa huomioon valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjan 3, jäljempänä ’pöytäkirja 3’, ja erityisesti sen II osan 7 artiklan 3 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

I   TAUSTATIEDOT

TAUSTATIEDOT

1   Menettely

Menettely

| (1) | Saamiensa kantelujen ja markkinatietojen perusteella valvontaviranomainen ilmoitti Norjan viranomaisille 31 päivänä lokakuuta 2013 väitteistä, joiden mukaan Sandefjordin uuden jalkapallostadionin rahoitukseen liittyi valtiontukea (asiakirja nro 686574). Samalla valvontaviranomainen pyysi Norjan viranomaisilta tietoja väitetystä tukitoimenpiteestä. Tiedot toimitettiin 29 päivänä marraskuuta 2013 (asiakirjat nro 691773 ja 691774). |
| --- | --- |

(1)

Saamiensa kantelujen ja markkinatietojen perusteella valvontaviranomainen ilmoitti Norjan viranomaisille 31 päivänä lokakuuta 2013 väitteistä, joiden mukaan Sandefjordin uuden jalkapallostadionin rahoitukseen liittyi valtiontukea (asiakirja nro 686574). Samalla valvontaviranomainen pyysi Norjan viranomaisilta tietoja väitetystä tukitoimenpiteestä. Tiedot toimitettiin 29 päivänä marraskuuta 2013 (asiakirjat nro 691773 ja 691774).

| (2) | Valvontaviranomainen pyysi 16 päivänä tammikuuta 2014 Norjan viranomaisilta lisätietoja (asiakirja nro 694963), jotka toimitettiin 14 päivänä helmikuuta 2014 (asiakirja nro 699518). |
| --- | --- |

(2)

Valvontaviranomainen pyysi 16 päivänä tammikuuta 2014 Norjan viranomaisilta lisätietoja (asiakirja nro 694963), jotka toimitettiin 14 päivänä helmikuuta 2014 (asiakirja nro 699518).

| (3) | Käytettävissä olleiden tietojen perusteella valvontaviranomainen antoi 22 päivänä lokakuuta 2014 päätöksen N:o 444/14/KOL muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta Sandefjord Fotball AS:lle myönnetystä tuesta ja pyysi Norjan viranomaisia esittämään asiasta huomautuksia. Päätös julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä15 päivänä tammikuuta 2015 ja siinä kehotettiin kolmansia osapuolia esittämään huomautuksensa kuukauden kuluessa ilmoituksen julkaisemisesta. |
| --- | --- |

(3)

Käytettävissä olleiden tietojen perusteella valvontaviranomainen antoi 22 päivänä lokakuuta 2014 päätöksen N:o 444/14/KOL muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta Sandefjord Fotball AS:lle myönnetystä tuesta ja pyysi Norjan viranomaisia esittämään asiasta huomautuksia. Päätös julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä15 päivänä tammikuuta 2015 ja siinä kehotettiin kolmansia osapuolia esittämään huomautuksensa kuukauden kuluessa ilmoituksen julkaisemisesta.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

| (4) | Norjan viranomaisille myönnettiin huomautusten esittämiselle lisäaikaa 23 päivään joulukuuta 2014 saakka, ja he esittivät huomautuksensa kyseisenä päivänä (asiakirjat nro 733899–733901). Valvontaviranomainen ei saanut lisähuomautuksia. |
| --- | --- |

(4)

Norjan viranomaisille myönnettiin huomautusten esittämiselle lisäaikaa 23 päivään joulukuuta 2014 saakka, ja he esittivät huomautuksensa kyseisenä päivänä (asiakirjat nro 733899–733901). Valvontaviranomainen ei saanut lisähuomautuksia.

2.   Tuensaaja – Sandefjord Fotball AS

Tuensaaja – Sandefjord Fotball AS

| (5) | Sandefjord Fotball Club on yhdistys, joka perustettiin vuonna 1998 Sandefjordin alueen kahden suurimman jalkapalloseuran Sandefjord Ballklubbin ja IL Runarin välisellä yhteistyösopimuksella. Yhteistyön tavoitteena oli luoda Sandefjordiin ammattilaisjalkapallojoukkue, jolla olisi mahdollisuus päästä Norjan ylimpään divisioonaan. |
| --- | --- |

(5)

Sandefjord Fotball Club on yhdistys, joka perustettiin vuonna 1998 Sandefjordin alueen kahden suurimman jalkapalloseuran Sandefjord Ballklubbin ja IL Runarin välisellä yhteistyösopimuksella. Yhteistyön tavoitteena oli luoda Sandefjordiin ammattilaisjalkapallojoukkue, jolla olisi mahdollisuus päästä Norjan ylimpään divisioonaan.

| (6) | Sandefjord Fotball AS, joka on muodoltaan julkinen osakeyhtiö, pitää yllä ammattilaisjoukkuetta (1). Sandefjord Fotball -seuran ja Sandefjord Fotball AS:n välinen yhteistyö perustuu Norjan jalkapalloliiton asettamiin vaatimuksiin. Seura pitää yllä myös amatööri- ja juniorijoukkuetta. Lisäksi se ohjaa kesäisin jalkapallokursseja ja järjestää nuorille amatööripelaajille alueellisia jalkapallokilpailuja. |
| --- | --- |

(6)

Sandefjord Fotball AS, joka on muodoltaan julkinen osakeyhtiö, pitää yllä ammattilaisjoukkuetta (1). Sandefjord Fotball -seuran ja Sandefjord Fotball AS:n välinen yhteistyö perustuu Norjan jalkapalloliiton asettamiin vaatimuksiin. Seura pitää yllä myös amatööri- ja juniorijoukkuetta. Lisäksi se ohjaa kesäisin jalkapallokursseja ja järjestää nuorille amatööripelaajille alueellisia jalkapallokilpailuja.

1

3.   Toimenpiteen kuvaus

Toimenpiteen kuvaus

3.1   
  Tausta

Tausta

| (7) | Vuoteen 2007 asti Sandefjord Fotballin ammattilaisjoukkue käytti harjoittelua ja otteluita varten kunnan omistamaa Bugårdsparkenin stadionia. Stadion ei kuitenkaan täyttänyt Norjan jalkapalloliiton asettamia vaatimuksia korkeimmassa divisioonassa pelaaville seuroille. Stadionin parantamiseen tarvittavien kustannusten arvioitiin olevan noin 40 miljoonaa Norjan kruunua, jota Sandefjordin kunta ei ollut halukas investoimaan. |
| --- | --- |

(7)

Vuoteen 2007 asti Sandefjord Fotballin ammattilaisjoukkue käytti harjoittelua ja otteluita varten kunnan omistamaa Bugårdsparkenin stadionia. Stadion ei kuitenkaan täyttänyt Norjan jalkapalloliiton asettamia vaatimuksia korkeimmassa divisioonassa pelaaville seuroille. Stadionin parantamiseen tarvittavien kustannusten arvioitiin olevan noin 40 miljoonaa Norjan kruunua, jota Sandefjordin kunta ei ollut halukas investoimaan.

3.2   
  Uuden stadionin rakennustyöt

Uuden stadionin rakennustyöt

| (8) | Vuonna 2005 Sandefjordin kunta ja Sandefjord Fotball AS neuvottelivat uuden stadionin rakennusmahdollisuudesta. Kunta päätti tarjota tarvittavan maa-alueen, ja Sandefjord Fotball AS suostui stadionin rahoitukseen sekä ylläpitoon. |
| --- | --- |

(8)

Vuonna 2005 Sandefjordin kunta ja Sandefjord Fotball AS neuvottelivat uuden stadionin rakennusmahdollisuudesta. Kunta päätti tarjota tarvittavan maa-alueen, ja Sandefjord Fotball AS suostui stadionin rahoitukseen sekä ylläpitoon.

| (9) | Kunta oli hankkinut Pindslen alueella useita tontteja yhteensä noin 3,7 miljoonan Norjan kruunun hintaan. Tontit oli tuolloin kaavoitettu viljelyalueiksi. Kunnan 6 päivänä syyskuuta 2005 antamassa hankinnan hyväksyvässä päätöksessä maa-alueet kaavoitettiin uudelleen yrityskäyttöä ja stadionin rakentamista varten. Uudessa maankäyttösuunnitelmassa maa-alue jaettiin kahteen osaan: tontti 152/96 kaavoitettiin sekä stadionin että yritysten käyttöön, ja tontti 152/97 yrityskäyttöön. Molemmat tontit siirrettiin 28 päivänä marraskuuta 2006 päivätyllä sopimuksella Sandefjord Fotball AS:n kahdelle kokonaan omistamalle tytäryhtiölle: tontti 152/96 siirrettiin Sandefjord Fotball Stadion AS:lle ja tontti 152/97 Sandefjord Fotball Næring AS:lle. |
| --- | --- |

(9)

Kunta oli hankkinut Pindslen alueella useita tontteja yhteensä noin 3,7 miljoonan Norjan kruunun hintaan. Tontit oli tuolloin kaavoitettu viljelyalueiksi. Kunnan 6 päivänä syyskuuta 2005 antamassa hankinnan hyväksyvässä päätöksessä maa-alueet kaavoitettiin uudelleen yrityskäyttöä ja stadionin rakentamista varten. Uudessa maankäyttösuunnitelmassa maa-alue jaettiin kahteen osaan: tontti 152/96 kaavoitettiin sekä stadionin että yritysten käyttöön, ja tontti 152/97 yrityskäyttöön. Molemmat tontit siirrettiin 28 päivänä marraskuuta 2006 päivätyllä sopimuksella Sandefjord Fotball AS:n kahdelle kokonaan omistamalle tytäryhtiölle: tontti 152/96 siirrettiin Sandefjord Fotball Stadion AS:lle ja tontti 152/97 Sandefjord Fotball Næring AS:lle.

| (10) | Sopimuksen mukaan Sandefjord Fotball AS oli vastuussa stadionin rakentamiseen tarvittavan rahoituksen järjestämisestä. Hankkeen rakennuskustannukset olivat arviolta 110 miljoonaa Norjan kruunua. Sandefjord Fotball AS pystyisi käyttämään hankkeeseen 70 miljoonaa Norjan kruunua muun muassa omista varoistaan ja ulkopuolisten sijoittajien varoista sekä nimioikeuksien myynnistä saatavista tuloista. Jäljelle jäävää 40 miljoonaa Norjan kruunua varten seura ottaisi lainaa. Sandefjord Fotball AS:n osuus koostuisi osittain yrityskäyttöön kaavoitetun tontin (tontti 152/97) myymisestä Pindsle Property AS:lle. |
| --- | --- |

(10)

Sopimuksen mukaan Sandefjord Fotball AS oli vastuussa stadionin rakentamiseen tarvittavan rahoituksen järjestämisestä. Hankkeen rakennuskustannukset olivat arviolta 110 miljoonaa Norjan kruunua. Sandefjord Fotball AS pystyisi käyttämään hankkeeseen 70 miljoonaa Norjan kruunua muun muassa omista varoistaan ja ulkopuolisten sijoittajien varoista sekä nimioikeuksien myynnistä saatavista tuloista. Jäljelle jäävää 40 miljoonaa Norjan kruunua varten seura ottaisi lainaa. Sandefjord Fotball AS:n osuus koostuisi osittain yrityskäyttöön kaavoitetun tontin (tontti 152/97) myymisestä Pindsle Property AS:lle.

| (11) | Stadionin rakentamisen lisäksi sopimus sisälsi useita muita velvoitteita. Sandefjord Fotball AS sopi toteuttavansa tietyöt stadionin alueella ja kattavansa entisen stadionin toiminnan lopettamisesta aiheutuvat kulut, kuten korjaustyöt. |
| --- | --- |

(11)

Stadionin rakentamisen lisäksi sopimus sisälsi useita muita velvoitteita. Sandefjord Fotball AS sopi toteuttavansa tietyöt stadionin alueella ja kattavansa entisen stadionin toiminnan lopettamisesta aiheutuvat kulut, kuten korjaustyöt.

| (12) | Pian sopimuksen allekirjoittamisen jälkeen Pindsle Property AS osti tontin 152/97 omistaneen Sandefjord Fotball Næring AS:n osakkeet 40 miljoonalla Norjan kruunulla. Yhtiön arvoa ei määritetty ennen myyntiä. |
| --- | --- |

(12)

Pian sopimuksen allekirjoittamisen jälkeen Pindsle Property AS osti tontin 152/97 omistaneen Sandefjord Fotball Næring AS:n osakkeet 40 miljoonalla Norjan kruunulla. Yhtiön arvoa ei määritetty ennen myyntiä.

| (13) | Uusi stadion valmistui heinäkuussa 2007, ja rakentamisen kokonaiskustannukset olivat 110 miljoonaa Norjan kruunua (2). Jalkapallokentän ja katsomon lisäksi stadioniin kuuluu muita tiloja, kuten yleisurheilukenttä, kuntosali ja kokoushuoneita. Tiloja annetaan maksutta muiden, enimmäkseen amatööriurheiluseurojen, käyttöön. |
| --- | --- |

(13)

Uusi stadion valmistui heinäkuussa 2007, ja rakentamisen kokonaiskustannukset olivat 110 miljoonaa Norjan kruunua (2). Jalkapallokentän ja katsomon lisäksi stadioniin kuuluu muita tiloja, kuten yleisurheilukenttä, kuntosali ja kokoushuoneita. Tiloja annetaan maksutta muiden, enimmäkseen amatööriurheiluseurojen, käyttöön.

2

3.3   
  Stadionin myynti myöhemmin

Stadionin myynti myöhemmin

| (14) | Vuonna 2009 Sandefjord Fotball AS joutui taloudellisiin vaikeuksiin. Seura päätti hankkia lisävaroja myymällä Sandefjord Fotball Stadion AS:n, joka omisti stadionin ja sen naapurikiinteistöt tontilla 152/96, Pindsle Property AS:lle. Tällä kertaa kolmannen osapuolen tekemä yritysarviointi oli Norjan lain mukaan tarpeen, sillä useat henkilöt olivat johtokuntien jäseniä ja osakkaita sekä kyseisessä yrityksessä että Pindsle Property AS:ssa. |
| --- | --- |

(14)

Vuonna 2009 Sandefjord Fotball AS joutui taloudellisiin vaikeuksiin. Seura päätti hankkia lisävaroja myymällä Sandefjord Fotball Stadion AS:n, joka omisti stadionin ja sen naapurikiinteistöt tontilla 152/96, Pindsle Property AS:lle. Tällä kertaa kolmannen osapuolen tekemä yritysarviointi oli Norjan lain mukaan tarpeen, sillä useat henkilöt olivat johtokuntien jäseniä ja osakkaita sekä kyseisessä yrityksessä että Pindsle Property AS:ssa.

| (15) | Sandefjord Fotball Stadion AS:n arvo oli 6 päivänä huhtikuuta 2009 tehdyn asiantuntija-arvion mukaan 14–16 miljoonaa Norjan kruunua. Yritys myytiin 15 miljoonalla Norjan kruunulla 9 päivänä kesäkuuta 2009. |
| --- | --- |

(15)

Sandefjord Fotball Stadion AS:n arvo oli 6 päivänä huhtikuuta 2009 tehdyn asiantuntija-arvion mukaan 14–16 miljoonaa Norjan kruunua. Yritys myytiin 15 miljoonalla Norjan kruunulla 9 päivänä kesäkuuta 2009.

4.   Menettelyn aloittamista koskeva päätös

Menettelyn aloittamista koskeva päätös

| (16) | Valvontaviranomainen teki 22 päivänä lokakuuta 2014 päätöksen N:o 444/14/KOL muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta Sandefjord Fotball AS:lle myönnetystä valtiontuesta. |
| --- | --- |

(16)

Valvontaviranomainen teki 22 päivänä lokakuuta 2014 päätöksen N:o 444/14/KOL muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta Sandefjord Fotball AS:lle myönnetystä valtiontuesta.

| (17) | Valvontaviranomainen teki päätöksessään alustavan päätelmän, jonka mukaan maa-alueiden siirto Sandefjord Fotball AS:lle oli ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Valvontaviranomainen katsoi, että siirto toteutettiin alle markkina-arvon sekä tontin 152/96 (kaavoitettu sekä stadionin että yritysten käyttöön) että tontin 152/97 (kaavoitettu yrityskäyttöön) osalta. |
| --- | --- |

(17)

Valvontaviranomainen teki päätöksessään alustavan päätelmän, jonka mukaan maa-alueiden siirto Sandefjord Fotball AS:lle oli ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Valvontaviranomainen katsoi, että siirto toteutettiin alle markkina-arvon sekä tontin 152/96 (kaavoitettu sekä stadionin että yritysten käyttöön) että tontin 152/97 (kaavoitettu yrityskäyttöön) osalta.

| (18) | Koska Norjan viranomaiset eivät olleet esittäneet huomautuksia tuen soveltuvuudesta, valvontaviranomainen epäili, voidaanko toimenpide katsoa ETA-sopimuksen toimintaan soveltuvaksi. |
| --- | --- |

(18)

Koska Norjan viranomaiset eivät olleet esittäneet huomautuksia tuen soveltuvuudesta, valvontaviranomainen epäili, voidaanko toimenpide katsoa ETA-sopimuksen toimintaan soveltuvaksi.

5.   Norjan viranomaisten huomautukset

Norjan viranomaisten huomautukset

| (19) | Norjan viranomaiset esittivät huomautuksia menettelyn aloittamista koskevasta päätöksestä 23 päivänä joulukuuta 2014 päivätyssä kirjeessä (asiakirjat nro 733899–733901). |
| --- | --- |

(19)

Norjan viranomaiset esittivät huomautuksia menettelyn aloittamista koskevasta päätöksestä 23 päivänä joulukuuta 2014 päivätyssä kirjeessä (asiakirjat nro 733899–733901).

5.1   
  Liiketoimeen ei sisälly valtiontukea

Liiketoimeen ei sisälly valtiontukea

| (20) | Kommenteissaan Norjan viranomaiset esittävät, että maan luovutus Sandefjordin kunnalta Sandefjord Fotball AS:lle ei ollut valtiontukea, sillä siitä ei koitunut etua väitetylle tuensaajalle. |
| --- | --- |

(20)

Kommenteissaan Norjan viranomaiset esittävät, että maan luovutus Sandefjordin kunnalta Sandefjord Fotball AS:lle ei ollut valtiontukea, sillä siitä ei koitunut etua väitetylle tuensaajalle.

| (21) | Norjan viranomaiset katsovat erityisesti, että kyseisen maa-alueen markkina-arvo oli liiketoimen aikana negatiivinen, ja he ovat toimittaneet väitteen tueksi 5 päivänä helmikuuta 2014 päivätyn asiantuntija-arvion. Tärkein syy maa-alueen väitettyyn negatiiviseen arvoon on se, että maa-alueiden luovutusta sekä kaavoitussääntöjä koskevien ehtojen mukaan Sandefjord Fotball AS oli velvollinen rakentamaan jalkapallostadionin osana sopimusta, ja että stadionin rakentamiskustannukset ylittivät maa-alueen arvon. |
| --- | --- |

(21)

Norjan viranomaiset katsovat erityisesti, että kyseisen maa-alueen markkina-arvo oli liiketoimen aikana negatiivinen, ja he ovat toimittaneet väitteen tueksi 5 päivänä helmikuuta 2014 päivätyn asiantuntija-arvion. Tärkein syy maa-alueen väitettyyn negatiiviseen arvoon on se, että maa-alueiden luovutusta sekä kaavoitussääntöjä koskevien ehtojen mukaan Sandefjord Fotball AS oli velvollinen rakentamaan jalkapallostadionin osana sopimusta, ja että stadionin rakentamiskustannukset ylittivät maa-alueen arvon.

| (22) | Norjan viranomaisten mukaan velvollisuus rakentaa stadion voitaisiin asianmukaisesti määrätä ”erityisenä velvoitteena” julkisten viranomaisten tekemiin maa-alueita ja rakennuksia koskeviin kauppoihin sisältyviä valtiontukia koskevien valvontaviranomaisen suuntaviivojen V osan 2.2 kohdan c alakohdan mukaisesti (”maa-alueiden myyntiä koskevat suuntaviivat”) (3). |
| --- | --- |

(22)

Norjan viranomaisten mukaan velvollisuus rakentaa stadion voitaisiin asianmukaisesti määrätä ”erityisenä velvoitteena” julkisten viranomaisten tekemiin maa-alueita ja rakennuksia koskeviin kauppoihin sisältyviä valtiontukia koskevien valvontaviranomaisen suuntaviivojen V osan 2.2 kohdan c alakohdan mukaisesti (”maa-alueiden myyntiä koskevat suuntaviivat”) (3).

3

5.2   
  Tuen määrä olisi hyvin vähäinen

Tuen määrä olisi hyvin vähäinen

| (23) | Väitetyn valtiontuen määrän osalta Norjan viranomaiset väittävät, että jos valvontaviranomainen katsoisi kyseessä olevan maa-alueen markkina-arvon olleen liiketoimen aikana positiivinen, olisi tämä arvo hyvin vähäinen. |
| --- | --- |

(23)

Väitetyn valtiontuen määrän osalta Norjan viranomaiset väittävät, että jos valvontaviranomainen katsoisi kyseessä olevan maa-alueen markkina-arvon olleen liiketoimen aikana positiivinen, olisi tämä arvo hyvin vähäinen.

| (24) | Norjan viranomaiset toteavat, että maatalousmaalla on erityinen asema Norjassa. Alueelliset maatalousvirastot valvovat tiukasti maatalousmaan myyntiä ja/tai maankäytön muutosta. Kyseisen maa-alueen osalta toimivaltainen maatalousvirasto hyväksyi kaavoitusehdotuksen ainoastaan siksi, että tavoitteena oli stadionin rakentaminen, mikä oli yleisen edun mukaista. Rakennuttajan ei olisi ollut mahdollista hankkia maa-aluetta puhtaasti yrityskäyttöä varten. Sen vuoksi markkinataloussijoittajaa koskevaa periaatetta ei voida soveltaa maa-alueen siirtoon. Sen sijaan Norjan viranomaiset katsovat, että markkina-arvon olisi perustuttava vain maatalousmaan hintaan, sillä maatalouskäyttö olisi ollut maa-alueen ainoa realistinen vaihtoehtoinen käyttötarkoitus. |
| --- | --- |

(24)

Norjan viranomaiset toteavat, että maatalousmaalla on erityinen asema Norjassa. Alueelliset maatalousvirastot valvovat tiukasti maatalousmaan myyntiä ja/tai maankäytön muutosta. Kyseisen maa-alueen osalta toimivaltainen maatalousvirasto hyväksyi kaavoitusehdotuksen ainoastaan siksi, että tavoitteena oli stadionin rakentaminen, mikä oli yleisen edun mukaista. Rakennuttajan ei olisi ollut mahdollista hankkia maa-aluetta puhtaasti yrityskäyttöä varten. Sen vuoksi markkinataloussijoittajaa koskevaa periaatetta ei voida soveltaa maa-alueen siirtoon. Sen sijaan Norjan viranomaiset katsovat, että markkina-arvon olisi perustuttava vain maatalousmaan hintaan, sillä maatalouskäyttö olisi ollut maa-alueen ainoa realistinen vaihtoehtoinen käyttötarkoitus.

| (25) | Yrityskäyttöön kaavoitetun maa-alueen arvon osalta (tontti 152/97) Norjan viranomaiset väittävät, että Pindsle Property AS maksoi yli markkinahinnan ostaessaan Sandefjord Fotball Næring AS:n 40 miljoonalla Norjan kruunulla. Väitteen tueksi Norjan viranomaiset viittaavat arvonmääritysraporttiin (asiakirjan nro 699518 liite 11), jossa tontilla 152/97 todettiin olevan 15 miljoonan Norjan kruunun markkina-arvo (4). Arvonmääritys perustuu Pindslen alueen keskimääräiseen yrityskäyttöön kaavoitetun maa-alueen hintaan liiketoimen ajankohtana. |
| --- | --- |

(25)

Yrityskäyttöön kaavoitetun maa-alueen arvon osalta (tontti 152/97) Norjan viranomaiset väittävät, että Pindsle Property AS maksoi yli markkinahinnan ostaessaan Sandefjord Fotball Næring AS:n 40 miljoonalla Norjan kruunulla. Väitteen tueksi Norjan viranomaiset viittaavat arvonmääritysraporttiin (asiakirjan nro 699518 liite 11), jossa tontilla 152/97 todettiin olevan 15 miljoonan Norjan kruunun markkina-arvo (4). Arvonmääritys perustuu Pindslen alueen keskimääräiseen yrityskäyttöön kaavoitetun maa-alueen hintaan liiketoimen ajankohtana.

4

| (26) | Lisäksi Norjan viranomaiset toteavat, että tuen määrää laskettaessa on joka tapauksessa tehtävä tiettyjä vähennyksiä. Nämä vähennykset johtuvat tietyistä velvoitteista, joita Sandefjord Fotball AS:llä oli kuntaa kohtaan 28 päivänä marraskuuta 2006 päivätyn sopimuksen nojalla: i) 2,6 miljoonaa Norjan kruunua vanhan stadionin kunnostamiseen; ii) 400 000 Norjan kruunua vanhan stadionin valonheittimien vaihtamiseen; iii) 1,5 miljoonaa Norjan kruunua yleisten kävelyteiden rakentamiseen ja iv) 5 miljoonaa kruunua liikenneympyrän ja suojatien rakentamiseen. Näin ollen sopimuksen mukaan Sandefjord Fotball AS:lle aiheutuneet kustannukset palvelujen tarjoamisesta kunnalle olivat yhteensä 9,5 miljoonaa Norjan kruunua (arvio sopimuksen tekohetkellä) (5). |
| --- | --- |

(26)

Lisäksi Norjan viranomaiset toteavat, että tuen määrää laskettaessa on joka tapauksessa tehtävä tiettyjä vähennyksiä. Nämä vähennykset johtuvat tietyistä velvoitteista, joita Sandefjord Fotball AS:llä oli kuntaa kohtaan 28 päivänä marraskuuta 2006 päivätyn sopimuksen nojalla: i) 2,6 miljoonaa Norjan kruunua vanhan stadionin kunnostamiseen; ii) 400 000 Norjan kruunua vanhan stadionin valonheittimien vaihtamiseen; iii) 1,5 miljoonaa Norjan kruunua yleisten kävelyteiden rakentamiseen ja iv) 5 miljoonaa kruunua liikenneympyrän ja suojatien rakentamiseen. Näin ollen sopimuksen mukaan Sandefjord Fotball AS:lle aiheutuneet kustannukset palvelujen tarjoamisesta kunnalle olivat yhteensä 9,5 miljoonaa Norjan kruunua (arvio sopimuksen tekohetkellä) (5).

5

5.3   
  Mahdollinen valtiontuki olisi todettava ETA-sopimuksen toimintaan soveltuvaksi

Mahdollinen valtiontuki olisi todettava ETA-sopimuksen toimintaan soveltuvaksi

| (27) | Norjan viranomaiset toteavat, että jos valvontaviranomainen katsoo kyseiseen liiketoimeen liittyvän valtiontukea, tällainen tuki olisi todettava ETA-sopimuksen toimintaan soveltuvaksi ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla. |
| --- | --- |

(27)

Norjan viranomaiset toteavat, että jos valvontaviranomainen katsoo kyseiseen liiketoimeen liittyvän valtiontukea, tällainen tuki olisi todettava ETA-sopimuksen toimintaan soveltuvaksi ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla.

| (28) | Norjan viranomaiset korostavat urheilun edistämisen, mukaan lukien urheiluinfrastruktuurin rakentamisen, olevan yhteisen edun mukainen tavoite. Viranomaisten mukaan kyseisessä tapauksessa valtiontuki on myös välttämätöntä ja tarkoituksenmukaista, sillä |
| --- | --- |

(28)

Norjan viranomaiset korostavat urheilun edistämisen, mukaan lukien urheiluinfrastruktuurin rakentamisen, olevan yhteisen edun mukainen tavoite. Viranomaisten mukaan kyseisessä tapauksessa valtiontuki on myös välttämätöntä ja tarkoituksenmukaista, sillä

| (29) | Sandefjordiin tarvittiin uusi stadion. He viittaavat silloisen kunnan omistaman stadionin korkeaan käyttöasteeseen. Sandefjord Fotball ja muut joukkueet käyttivät stadionia kyseisenä ajankohtana. Nykyaikaisempaa stadionia tarvittiin myös täyttämään Norjan jalkapalloliiton toimilupavaatimukset, jotta Sandefjord Fotballin ammattilaisjoukkue – joka oli siihen asti toiminut väliaikaisen poikkeuksen nojalla – saisi jatkaa pelaamista Norjan korkeimmassa liigassa. |
| --- | --- |

(29)

Sandefjordiin tarvittiin uusi stadion. He viittaavat silloisen kunnan omistaman stadionin korkeaan käyttöasteeseen. Sandefjord Fotball ja muut joukkueet käyttivät stadionia kyseisenä ajankohtana. Nykyaikaisempaa stadionia tarvittiin myös täyttämään Norjan jalkapalloliiton toimilupavaatimukset, jotta Sandefjord Fotballin ammattilaisjoukkue – joka oli siihen asti toiminut väliaikaisen poikkeuksen nojalla – saisi jatkaa pelaamista Norjan korkeimmassa liigassa.

| (30) | Sandefjordin kunta tutki mahdollisuutta parantaa nykyistä stadionia, mikä ei kuitenkaan olisi ratkaissut kapasiteetin puutetta. Sen sijaan uuden stadionin rakentaminen ratkaisisi sekä kapasiteettiin että toimilupaan liittyvät ongelmat ja loisi lisäksi uuden jalkapallokentän koko Vestfoldin lääniä varten. Kuten alla olevasta taulukosta käy ilmi, uutta stadionia käyttävät useat eri seurat. Lisäksi vanha kunnan stadion on kunnostettu (rahoittajana Sandefjord Fotball AS) ja sitä käyttävät nykyisin paikalliset yleisurheilu- ja jalkapalloseurat, koulut sekä suuri yleisö. Stadionilla on täysi käyttöaste, mikä osoittaa, että Sandefjordissa oli tarve uudelle stadionille ja että valtiontuki sitä varten oli tarkoituksenmukaista. Sitä paitsi olemassa olleen stadionin parantaminen olisi edellyttänyt kunnalta noin 40 miljoonan Norjan kruunun investointia, eikä sen olisi ollut mahdollista houkutella yksityistä rahoitusta. |
| --- | --- |

(30)

Sandefjordin kunta tutki mahdollisuutta parantaa nykyistä stadionia, mikä ei kuitenkaan olisi ratkaissut kapasiteetin puutetta. Sen sijaan uuden stadionin rakentaminen ratkaisisi sekä kapasiteettiin että toimilupaan liittyvät ongelmat ja loisi lisäksi uuden jalkapallokentän koko Vestfoldin lääniä varten. Kuten alla olevasta taulukosta käy ilmi, uutta stadionia käyttävät useat eri seurat. Lisäksi vanha kunnan stadion on kunnostettu (rahoittajana Sandefjord Fotball AS) ja sitä käyttävät nykyisin paikalliset yleisurheilu- ja jalkapalloseurat, koulut sekä suuri yleisö. Stadionilla on täysi käyttöaste, mikä osoittaa, että Sandefjordissa oli tarve uudelle stadionille ja että valtiontuki sitä varten oli tarkoituksenmukaista. Sitä paitsi olemassa olleen stadionin parantaminen olisi edellyttänyt kunnalta noin 40 miljoonan Norjan kruunun investointia, eikä sen olisi ollut mahdollista houkutella yksityistä rahoitusta.

| (31) | Mahdollinen tuki olisi Norjan viranomaisten mukaan myös oikeasuhteista. Ensiksikin he korostavat, että suurimman osan uuden stadionin investointikustannuksista kattoi Sandefjord Fotball AS, joka osallistui korkeimmalla mahdollisella summalla käyttämällä omia varojaan ja ottamalla pankkilainaa rakennuskustannuksia varten. Oman rahoituksen osuus varmisti sen, että tuen määrä voitiin rajata välttämättömimpään. |
| --- | --- |

(31)

Mahdollinen tuki olisi Norjan viranomaisten mukaan myös oikeasuhteista. Ensiksikin he korostavat, että suurimman osan uuden stadionin investointikustannuksista kattoi Sandefjord Fotball AS, joka osallistui korkeimmalla mahdollisella summalla käyttämällä omia varojaan ja ottamalla pankkilainaa rakennuskustannuksia varten. Oman rahoituksen osuus varmisti sen, että tuen määrä voitiin rajata välttämättömimpään.

| (32) | Norjan viranomaiset korostavat myös sitä, että stadionin rakentaminen on mahdollistanut muun kuin kaupallisen sosiaalisen ja amatööriurheilutoiminnan. Vanha kunnan stadion on tällä hetkellä täysin amatööriurheilun käytettävissä. Tämän lisäksi uudella stadionilla harjoitetaan amatööriurheilua ja sosiaalista toimintaa sekä järjestetään koulutapahtumia. |
| --- | --- |

(32)

Norjan viranomaiset korostavat myös sitä, että stadionin rakentaminen on mahdollistanut muun kuin kaupallisen sosiaalisen ja amatööriurheilutoiminnan. Vanha kunnan stadion on tällä hetkellä täysin amatööriurheilun käytettävissä. Tämän lisäksi uudella stadionilla harjoitetaan amatööriurheilua ja sosiaalista toimintaa sekä järjestetään koulutapahtumia.

| (33) | Tämän seikan havainnollistamiseksi Norjan viranomaiset ovat toimittaneet alla olevan taulukon, jossa esitetään arvioitu yhteenveto vuotuisesta stadionin käytöstä vuosina 2007–2014:








  Seura | Toiminta | Tuntia vuodessa | Vuokra |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Sandefjord Fotballin ammattilaisjoukkue | 20 ottelua (huhti-lokakuu/marraskuu) 100 t.
  Harjoittelua huhti-lokakuussa/marraskuussa 2 t × 5 × 16 = 160 t (6). | 260 | Kyllä |
| Sandefjord Fotballin juniori- ja rekrytointijoukkueet | Harjoittelua ja otteluja touko-syyskuussa. | 60 | Kyllä |
| Yhteistyöseurat | Harjoittelua ja otteluja touko-syyskuussa. | 30 | Ei |
| Yhteistyöseurat | Tilojen käyttö kursseja ja kokouksia, juhlia, valmentaja- ja managerifoorumia sekä luentoja varten. | 30 | Ei |
| Sandar IL (urheiluseura) | Sandar-Cupin 14–19-vuotiaiden loppupelit, mukaan lukien avajaisseremonia ja pukuhuoneiden käyttö. | 25 | Ei |
| Vestfold Fotballkrets (läänin jalkapalloyhdistys) | Sandefjordin ja muiden läänin 14–16-vuotiaiden pelaajajoukkueiden kokoontumiset, mukaan lukien harjoitukset ja ottelut, kurssit ja valmentajien koulutus | 30 | Ei |
| Sandefjord Fotball Bredde (lasten ja nuorten urheilu), amatööriurheilijoiden turnaukset | Seuran hallinto käyttää tiloja kursseja ja kokouksia varten. Jalkapallokursseja kesäisin, syksyisin ja pääsiäisloman aikaan 6–12-vuotiaille jalkapallokentällä. Amatööriurheilijoiden turnaukset, ”yrityscupit”. | 90 | Ei |

(33)

Tämän seikan havainnollistamiseksi Norjan viranomaiset ovat toimittaneet alla olevan taulukon, jossa esitetään arvioitu yhteenveto vuotuisesta stadionin käytöstä vuosina 2007–2014:

Seura

Toiminta

Tuntia vuodessa

Vuokra

Sandefjord Fotballin ammattilaisjoukkue

20 ottelua (huhti-lokakuu/marraskuu) 100 t.

Harjoittelua huhti-lokakuussa/marraskuussa 2 t × 5 × 16 = 160 t (6).

6

260

Kyllä

Sandefjord Fotballin juniori- ja rekrytointijoukkueet

Harjoittelua ja otteluja touko-syyskuussa.

60

Kyllä

Yhteistyöseurat

Harjoittelua ja otteluja touko-syyskuussa.

30

Ei

Yhteistyöseurat

Tilojen käyttö kursseja ja kokouksia, juhlia, valmentaja- ja managerifoorumia sekä luentoja varten.

30

Ei

Sandar IL (urheiluseura)

Sandar-Cupin 14–19-vuotiaiden loppupelit, mukaan lukien avajaisseremonia ja pukuhuoneiden käyttö.

25

Ei

Vestfold Fotballkrets (läänin jalkapalloyhdistys)

Sandefjordin ja muiden läänin 14–16-vuotiaiden pelaajajoukkueiden kokoontumiset, mukaan lukien harjoitukset ja ottelut, kurssit ja valmentajien koulutus

30

Ei

Sandefjord Fotball Bredde (lasten ja nuorten urheilu), amatööriurheilijoiden turnaukset

Seuran hallinto käyttää tiloja kursseja ja kokouksia varten. Jalkapallokursseja kesäisin, syksyisin ja pääsiäisloman aikaan 6–12-vuotiaille jalkapallokentällä. Amatööriurheilijoiden turnaukset, ”yrityscupit”.

90

Ei

| (34) | Yllä lueteltujen lisäksi lähialueen koulut ja useat urheiluseurat käyttävät yleisurheilukenttää arkipäivisin. Koulut järjestävät stadionilla myös toimintapäiviä. |
| --- | --- |

(34)

Yllä lueteltujen lisäksi lähialueen koulut ja useat urheiluseurat käyttävät yleisurheilukenttää arkipäivisin. Koulut järjestävät stadionilla myös toimintapäiviä.

| (35) | Stadionia käytetään siis yli 50 prosenttia ajasta muuhun kuin ammattimaiseen toimintaan. Stadionin muun kuin ammattimaisen käytön lisäämistä rajoittaa pääasiassa luonnonnurmen kestävyyskyky (7). Ammattilaisjoukkueella on etuoikeus käyttää stadionia, sillä jalkapallokenttä on varattu sen kotipelejä varten. Lisäksi ammattilaisjoukkueella on etusija käyttää jalkapallokenttää harjoitteluun. Sisätiloja, kuten pukuhuoneita ja toimistotiloja, voivat käyttää kaikki tahot vuoden ympäri. |
| --- | --- |

(35)

Stadionia käytetään siis yli 50 prosenttia ajasta muuhun kuin ammattimaiseen toimintaan. Stadionin muun kuin ammattimaisen käytön lisäämistä rajoittaa pääasiassa luonnonnurmen kestävyyskyky (7). Ammattilaisjoukkueella on etuoikeus käyttää stadionia, sillä jalkapallokenttä on varattu sen kotipelejä varten. Lisäksi ammattilaisjoukkueella on etusija käyttää jalkapallokenttää harjoitteluun. Sisätiloja, kuten pukuhuoneita ja toimistotiloja, voivat käyttää kaikki tahot vuoden ympäri.

7

| (36) | Kuten edellä olevasta taulukosta ilmenee, useimmat muut kuin ammattimaiset käyttäjät eivät joudu maksamaan vuokraa stadionin käytöstä. Sitä vastoin ammattilaisjoukkue maksaa stadionin käytöstä vuosittain kolme miljoonaa Norjan kruunua ja lisäksi 20 prosenttia lipputuloista. Norjan viranomaisten mukaan tämä määrä vastaa markkinoiden mukaista vuokraa. Vastaavat joukkueet maksavat 2 000–5 000 Norjan kruunun tuntivuokraa, mikä vuosittaisena yhteissummana on alle kolme miljoonaa Norjan kruunua. Tämän vuoksi Norjan viranomaiset katsovat, että Sandefjord Fotballin ammattilaisjoukkueen stadionin käytöstä maksama vuokra ei anna sille etua kilpailijoihin nähden. |
| --- | --- |

(36)

Kuten edellä olevasta taulukosta ilmenee, useimmat muut kuin ammattimaiset käyttäjät eivät joudu maksamaan vuokraa stadionin käytöstä. Sitä vastoin ammattilaisjoukkue maksaa stadionin käytöstä vuosittain kolme miljoonaa Norjan kruunua ja lisäksi 20 prosenttia lipputuloista. Norjan viranomaisten mukaan tämä määrä vastaa markkinoiden mukaista vuokraa. Vastaavat joukkueet maksavat 2 000–5 000 Norjan kruunun tuntivuokraa, mikä vuosittaisena yhteissummana on alle kolme miljoonaa Norjan kruunua. Tämän vuoksi Norjan viranomaiset katsovat, että Sandefjord Fotballin ammattilaisjoukkueen stadionin käytöstä maksama vuokra ei anna sille etua kilpailijoihin nähden.

| (37) | Norjan viranomaiset korostavat, että tukitoimenpiteen mahdollinen vaikutus kauppaan ja kilpailuun on hyvin vähäistä seuran paikallisen luonteen takia. Kotiottelujen lippuja myydään pääasiassa paikallisille sekä vierailevien norjalaisjoukkueiden kannattajille. Ottelupäivien kioskimyynnin tulot vaihtelevat vuosittain 600 000:n ja miljoonan Norjan kruunun välillä. Tuotemyynnin markkinat rajoittuvat pääosin Vestfoldin läänissä asuviin kannattajiin. Seurojen välillä ei ole kilpailua näiden tuotteiden osalta. Areenan nimi on myyty Komplett.no-yritykselle, joka on Sandefjordista käsin toimiva elektroniikan verkkokauppa. Areenalla mainostavat pelkästään paikalliset yritykset. |
| --- | --- |

(37)

Norjan viranomaiset korostavat, että tukitoimenpiteen mahdollinen vaikutus kauppaan ja kilpailuun on hyvin vähäistä seuran paikallisen luonteen takia. Kotiottelujen lippuja myydään pääasiassa paikallisille sekä vierailevien norjalaisjoukkueiden kannattajille. Ottelupäivien kioskimyynnin tulot vaihtelevat vuosittain 600 000:n ja miljoonan Norjan kruunun välillä. Tuotemyynnin markkinat rajoittuvat pääosin Vestfoldin läänissä asuviin kannattajiin. Seurojen välillä ei ole kilpailua näiden tuotteiden osalta. Areenan nimi on myyty Komplett.no-yritykselle, joka on Sandefjordista käsin toimiva elektroniikan verkkokauppa. Areenalla mainostavat pelkästään paikalliset yritykset.

| (38) | Pelaajamarkkinoillakin toimenpiteen vaikutukset kauppaan ja kilpailuun ovat vähäiset. Sandefjord Fotball AS käy pelaajakauppaa hyvin vähäisessä määrin ja ainoastaan muiden norjalaisten seurojen kanssa. Esimerkiksi vuosina 2011–2013 pelaajakauppa on johtanut ainoastaan 1,35 miljoonan Norjan kruunun tuloihin ja 860 000 Norjan kruunun menoihin. |
| --- | --- |

(38)

Pelaajamarkkinoillakin toimenpiteen vaikutukset kauppaan ja kilpailuun ovat vähäiset. Sandefjord Fotball AS käy pelaajakauppaa hyvin vähäisessä määrin ja ainoastaan muiden norjalaisten seurojen kanssa. Esimerkiksi vuosina 2011–2013 pelaajakauppa on johtanut ainoastaan 1,35 miljoonan Norjan kruunun tuloihin ja 860 000 Norjan kruunun menoihin.

| (39) | Televisiointioikeuksien osalta Norjan viranomaiset toteavat, että niitä hallinnoi keskitetysti Norjan jalkapalloliitto. Seuran saama osuus tuotoista riippuu sen sijoituksesta kahdessa korkeimmassa Norjan liigassa. Televisiointioikeuksilla ei ole sanottavaa vaikutusta kauppaan ja kilpailuun, sillä Norjan jalkapalloliigaan ei ole juurikaan kiinnostusta Norjan ulkopuolella. |
| --- | --- |

(39)

Televisiointioikeuksien osalta Norjan viranomaiset toteavat, että niitä hallinnoi keskitetysti Norjan jalkapalloliitto. Seuran saama osuus tuotoista riippuu sen sijoituksesta kahdessa korkeimmassa Norjan liigassa. Televisiointioikeuksilla ei ole sanottavaa vaikutusta kauppaan ja kilpailuun, sillä Norjan jalkapalloliigaan ei ole juurikaan kiinnostusta Norjan ulkopuolella.

II   ARVIOINTI

ARVIOINTI

1.   Valtiontuen olemassaolo

Valtiontuen olemassaolo

| (40) | ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohta kuuluu seuraavasti: ”Jollei tässä sopimuksessa toisin määrätä, EY:n jäsenvaltion tai EFTA-valtion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu tämän sopimuksen toimintaan, siltä osin kuin se vaikuttaa sopimuspuolten väliseen kauppaan.” |
| --- | --- |

(40)

ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohta kuuluu seuraavasti: ”Jollei tässä sopimuksessa toisin määrätä, EY:n jäsenvaltion tai EFTA-valtion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu tämän sopimuksen toimintaan, siltä osin kuin se vaikuttaa sopimuspuolten väliseen kauppaan.”

| (41) | Tämä tarkoittaa, että toimenpide katsotaan ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuksi valtiontueksi, jos seuraavat edellytykset täyttyvät kumulatiivisesti: toimenpide on valtion myöntämä tai valtion varoista myönnetty, se antaa valikoivaa taloudellista etua yritykselle, ja se voi vaikuttaa sopimuspuolten väliseen kauppaan ja saattaa vääristää kilpailua. |
| --- | --- |

(41)

Tämä tarkoittaa, että toimenpide katsotaan ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuksi valtiontueksi, jos seuraavat edellytykset täyttyvät kumulatiivisesti: toimenpide on valtion myöntämä tai valtion varoista myönnetty, se antaa valikoivaa taloudellista etua yritykselle, ja se voi vaikuttaa sopimuspuolten väliseen kauppaan ja saattaa vääristää kilpailua.

1.1   
  Valtion varat

Valtion varat

| (42) | Jotta toimenpide olisi valtiontukea, sen on oltava valtion myöntämä tai valtion varoista myönnetty. Valtion käsite ei tarkoita ainoastaan keskushallintoa, vaan valtionhallinnon kaikkia tasoja (kunnat mukaan lukien) ja julkisia yrityksiä (8). |
| --- | --- |

(42)

Jotta toimenpide olisi valtiontukea, sen on oltava valtion myöntämä tai valtion varoista myönnetty. Valtion käsite ei tarkoita ainoastaan keskushallintoa, vaan valtionhallinnon kaikkia tasoja (kunnat mukaan lukien) ja julkisia yrityksiä (8).

8

| (43) | Sandefjordin kunta osti kyseessä olevan maa-alueen ja siirsi sen sitten Sandefjord Fotball AS:n kahdelle tytäryhtiölle. Sen vuoksi valvontaviranomainen päättelee, että maa-alueen siirtoon liittyy valtion varoja. |
| --- | --- |

(43)

Sandefjordin kunta osti kyseessä olevan maa-alueen ja siirsi sen sitten Sandefjord Fotball AS:n kahdelle tytäryhtiölle. Sen vuoksi valvontaviranomainen päättelee, että maa-alueen siirtoon liittyy valtion varoja.

1.2   
  Yritys

Yritys

| (44) | Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan yrityksiä ovat kaikki taloudellista toimintaa harjoittavat yksiköt riippumatta niiden oikeudellisesta muodosta tai rahoitustavasta (9). Taloudellista toimintaa on kaikki toiminta, jossa tavaroita tai palveluja tarjotaan tietyillä markkinoilla (10). |
| --- | --- |

(44)

Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan yrityksiä ovat kaikki taloudellista toimintaa harjoittavat yksiköt riippumatta niiden oikeudellisesta muodosta tai rahoitustavasta (9). Taloudellista toimintaa on kaikki toiminta, jossa tavaroita tai palveluja tarjotaan tietyillä markkinoilla (10).

9

10

| (45) | Sandefjord Fotball AS on ammattimainen jalkapalloseura, ja se on järjestetty yksityisen yrityksen tavoin. Seura toimii aktiivisesti useilla markkinoilla, joihin kuuluvat pelaajien siirtomarkkinoiden lisäksi myös lipunmyynti, televisiointioikeudet, fanituotteet ja sponsorointi. |
| --- | --- |

(45)

Sandefjord Fotball AS on ammattimainen jalkapalloseura, ja se on järjestetty yksityisen yrityksen tavoin. Seura toimii aktiivisesti useilla markkinoilla, joihin kuuluvat pelaajien siirtomarkkinoiden lisäksi myös lipunmyynti, televisiointioikeudet, fanituotteet ja sponsorointi.

| (46) | Näin ollen valvontaviranomainen päättelee, että Sandefjord Fotball AS on ETA-sopimuksen 61 artiklassa tarkoitettu yritys. |
| --- | --- |

(46)

Näin ollen valvontaviranomainen päättelee, että Sandefjord Fotball AS on ETA-sopimuksen 61 artiklassa tarkoitettu yritys.

1.3   
  Taloudellinen etu

Taloudellinen etu

| (47) | Maa-alueen siirto yritykselle voi antaa tälle taloudellista etua, erityisesti jos siirto tapahtuu alle markkinahinnan. |
| --- | --- |

(47)

Maa-alueen siirto yritykselle voi antaa tälle taloudellista etua, erityisesti jos siirto tapahtuu alle markkinahinnan.

| (48) | Valtion varoja siirtävä liiketoimi ei ole valtiontukea, mikäli se tehdään tavallisten markkinaehtojen mukaisesti eikä se anna yritykselle etua (11). Tätä kutsutaan markkinataloustoimijatestiksi. |
| --- | --- |

(48)

Valtion varoja siirtävä liiketoimi ei ole valtiontukea, mikäli se tehdään tavallisten markkinaehtojen mukaisesti eikä se anna yritykselle etua (11). Tätä kutsutaan markkinataloustoimijatestiksi.

11

1.3.1   Tontin 152/96 siirto

Tontin 152/96 siirto

| (49) | Tontti 152/96 oli kaavoitettu jalkapallostadionin rakentamista ja yrityskäyttöä varten ajankohtana, jolloin se siirrettiin Sandefjord Fotball AS:lle. Rakennusluvan saamiseksi tontille on siis rakennettava ainakin stadion. Koska stadionin rakennuskustannukset ylittivät maa-alueen mahdollisen arvon, Norjan viranomaisten mukaan tontin 152/96 markkinahinta oli nolla, ellei jopa negatiivinen. |
| --- | --- |

(49)

Tontti 152/96 oli kaavoitettu jalkapallostadionin rakentamista ja yrityskäyttöä varten ajankohtana, jolloin se siirrettiin Sandefjord Fotball AS:lle. Rakennusluvan saamiseksi tontille on siis rakennettava ainakin stadion. Koska stadionin rakennuskustannukset ylittivät maa-alueen mahdollisen arvon, Norjan viranomaisten mukaan tontin 152/96 markkinahinta oli nolla, ellei jopa negatiivinen.

| (50) | Valvontaviranomainen toteaa, että kaavoitusvelvoitteet voivat vaikuttaa maa-alueen hintaan. Velvollisuus rakentaa jalkapallostadion ei kuitenkaan voi laskea markkinahintaa nollaan etenkään kun liiketoimella pyritään auttamaan jalkapalloseuraa rakentamaan uusi stadion (12). |
| --- | --- |

(50)

Valvontaviranomainen toteaa, että kaavoitusvelvoitteet voivat vaikuttaa maa-alueen hintaan. Velvollisuus rakentaa jalkapallostadion ei kuitenkaan voi laskea markkinahintaa nollaan etenkään kun liiketoimella pyritään auttamaan jalkapalloseuraa rakentamaan uusi stadion (12).

12

| (51) | Tämän lisäksi valvontaviranomainen viittaa maa-alueiden myyntiä koskevien suuntaviivojensa 2.2 kohdan d alakohtaan, jossa todetaan, että markkina-arvoa ei pääsääntöisesti pidä vahvistaa hankintakustannuksia (13) alhaisemmaksi ainakaan kolmeen vuoteen oston jälkeen, paitsi jos riippumaton arvioija on selvästi havainnut yleisen markkinahintojen laskun kyseisillä kiinteistömarkkinoilla. Tarkasteltavana olevassa tapauksessa Sandefjordin kunta hankki 3,7 miljoonalla Norjan kruunulla maa-alueen, joka myöhemmin jaettiin tontteihin 152/96 ja 152/97. Valvontaviranomainen toteaa, että maa-alueen siirto Sandefjord Fotball AS:lle tehtiin kunnalle maa-alueesta aiheutuneita hankintamenoja alhaisemmalla hinnalla. |
| --- | --- |

(51)

Tämän lisäksi valvontaviranomainen viittaa maa-alueiden myyntiä koskevien suuntaviivojensa 2.2 kohdan d alakohtaan, jossa todetaan, että markkina-arvoa ei pääsääntöisesti pidä vahvistaa hankintakustannuksia (13) alhaisemmaksi ainakaan kolmeen vuoteen oston jälkeen, paitsi jos riippumaton arvioija on selvästi havainnut yleisen markkinahintojen laskun kyseisillä kiinteistömarkkinoilla. Tarkasteltavana olevassa tapauksessa Sandefjordin kunta hankki 3,7 miljoonalla Norjan kruunulla maa-alueen, joka myöhemmin jaettiin tontteihin 152/96 ja 152/97. Valvontaviranomainen toteaa, että maa-alueen siirto Sandefjord Fotball AS:lle tehtiin kunnalle maa-alueesta aiheutuneita hankintamenoja alhaisemmalla hinnalla.

13

| (52) | Edellä esitetyn perusteella valvontaviranomainen päättelee, että tontin 152/96 siirrosta aiheutui taloudellista etua Sandefjord Fotball AS:lle. |
| --- | --- |

(52)

Edellä esitetyn perusteella valvontaviranomainen päättelee, että tontin 152/96 siirrosta aiheutui taloudellista etua Sandefjord Fotball AS:lle.

1.3.2   Tontin 152/97 siirto

Tontin 152/97 siirto

| (53) | Tontti 152/97 oli kaavoitettu yrityskäyttöön ajankohtana, jolloin se siirrettiin Sandefjord Fotball AS:lle. Norjan viranomaisten mukaan tontin 152/97 siirtoa arvioitaessa olisi otettava huomioon 28. marraskuuta 2006 tehty sopimus, joka velvoittaa jalkapalloseuran rakentamaan maa-alueelle stadionin. Kun otetaan huomioon, että stadionin arvioidut rakennuskustannukset ylittivät maa-alueen arvon, siirrosta ei voinut aiheutua taloudellista hyötyä. |
| --- | --- |

(53)

Tontti 152/97 oli kaavoitettu yrityskäyttöön ajankohtana, jolloin se siirrettiin Sandefjord Fotball AS:lle. Norjan viranomaisten mukaan tontin 152/97 siirtoa arvioitaessa olisi otettava huomioon 28. marraskuuta 2006 tehty sopimus, joka velvoittaa jalkapalloseuran rakentamaan maa-alueelle stadionin. Kun otetaan huomioon, että stadionin arvioidut rakennuskustannukset ylittivät maa-alueen arvon, siirrosta ei voinut aiheutua taloudellista hyötyä.

| (54) | Valvontaviranomainen toteaa, että tontti 152/97 kaavoitettiin yrityskäyttöön. Kaavoitussääntöjen mukaan kyseiselle tontille ei siis ole olemassa velvoitteita rakentaa stadion. Sandefjord Fotball AS:lle tehdyn siirron ajankohtana voimassa ollut maa-alueen kaavoitussuunnitelma maatalousmaaksi ei myöskään asettanut sitovia rajoituksia. Ainoastaan 28. marraskuuta 2006 tehdyssä sopimuksessa Sandefjord Fotball AS velvoitetaan järjestämään ja rahoittamaan stadionin rakentaminen. Se on ainoa oikeudellinen väline, jonka mukaan tontti 152/97 myytäisiin rakennustöiden osittaista rahoittamista varten. |
| --- | --- |

(54)

Valvontaviranomainen toteaa, että tontti 152/97 kaavoitettiin yrityskäyttöön. Kaavoitussääntöjen mukaan kyseiselle tontille ei siis ole olemassa velvoitteita rakentaa stadion. Sandefjord Fotball AS:lle tehdyn siirron ajankohtana voimassa ollut maa-alueen kaavoitussuunnitelma maatalousmaaksi ei myöskään asettanut sitovia rajoituksia. Ainoastaan 28. marraskuuta 2006 tehdyssä sopimuksessa Sandefjord Fotball AS velvoitetaan järjestämään ja rahoittamaan stadionin rakentaminen. Se on ainoa oikeudellinen väline, jonka mukaan tontti 152/97 myytäisiin rakennustöiden osittaista rahoittamista varten.

| (55) | Markkinataloustoimija ei olisi valvontaviranomaisen mukaan asettanut kyseisenkaltaisia ehtoja stadionin rakentamiselle tai rahoitukselle. Näin ollen valvontaviranomainen ei voi hyväksyä väitettä, jonka mukaan tontin 152/97 siirron ja Sandefjord Fotball AS:n välinen sopimussuhde ja stadionin rakentaminen olisi otettava huomioon taloudellisen edun arvioinnissa. |
| --- | --- |

(55)

Markkinataloustoimija ei olisi valvontaviranomaisen mukaan asettanut kyseisenkaltaisia ehtoja stadionin rakentamiselle tai rahoitukselle. Näin ollen valvontaviranomainen ei voi hyväksyä väitettä, jonka mukaan tontin 152/97 siirron ja Sandefjord Fotball AS:n välinen sopimussuhde ja stadionin rakentaminen olisi otettava huomioon taloudellisen edun arvioinnissa.

| (56) | Valvontaviranomainen panee myös merkille, että pian siirron jälkeen Sandefjord Fotball AS myi Sandefjord Fotball Næring AS:n, tontin 152/97 omistaneen yhtiön, osakkeet Pindsle Property AS:lle 40 miljoonalla Norjan kruunulla. Myynti osoittaa, että kyseisellä maa-alueella oli taloudellista arvoa. |
| --- | --- |

(56)

Valvontaviranomainen panee myös merkille, että pian siirron jälkeen Sandefjord Fotball AS myi Sandefjord Fotball Næring AS:n, tontin 152/97 omistaneen yhtiön, osakkeet Pindsle Property AS:lle 40 miljoonalla Norjan kruunulla. Myynti osoittaa, että kyseisellä maa-alueella oli taloudellista arvoa.

| (57) | Edellä esitetyn perusteella valvontaviranomainen päättelee, että tontin 152/97 siirrosta aiheutui taloudellista etua Sandefjord Fotball AS:lle. |
| --- | --- |

(57)

Edellä esitetyn perusteella valvontaviranomainen päättelee, että tontin 152/97 siirrosta aiheutui taloudellista etua Sandefjord Fotball AS:lle.

1.4   
  Tuen valikoivuus

Tuen valikoivuus

| (58) | Väitetty valtiontuki johtuu Sandefjordin kunnan ja Sandefjord Fotball AS:n välisestä liiketoimesta. Liiketoimessa on kyse ETA-sopimuksen 61 artiklassa tarkoitetusta valikoivasta toimenpiteestä siinä mielessä, että se koskee vain yhtä tiettyä yritystä. |
| --- | --- |

(58)

Väitetty valtiontuki johtuu Sandefjordin kunnan ja Sandefjord Fotball AS:n välisestä liiketoimesta. Liiketoimessa on kyse ETA-sopimuksen 61 artiklassa tarkoitetusta valikoivasta toimenpiteestä siinä mielessä, että se koskee vain yhtä tiettyä yritystä.

1.5   
  Kilpailun vääristyminen ja vaikutus sopimuspuolten väliseen kauppaan

Kilpailun vääristyminen ja vaikutus sopimuspuolten väliseen kauppaan

| (59) | Kauppaan kohdistuvaa vaikutusta ja kilpailun vääristymistä koskevan oikeuskäytännön mukaan valvontaviranomaisen ”ei [...] pidä selvittää, että nämä tuet todella vaikuttavat [...] kauppaan ja että kilpailu tosiaankin vääristyy, vaan [valvontaviranomaisen] on ainoastaan tutkittava, ovatko nämä tuet omiaan vaikuttamaan [...] kauppaan ja vääristämään kilpailua” (14). |
| --- | --- |

(59)

Kauppaan kohdistuvaa vaikutusta ja kilpailun vääristymistä koskevan oikeuskäytännön mukaan valvontaviranomaisen ”ei [...] pidä selvittää, että nämä tuet todella vaikuttavat [...] kauppaan ja että kilpailu tosiaankin vääristyy, vaan [valvontaviranomaisen] on ainoastaan tutkittava, ovatko nämä tuet omiaan vaikuttamaan [...] kauppaan ja vääristämään kilpailua” (14).

14

| (60) | Pelkästään se, että toimenpide vahvistaa yrityksen asemaa muihin kilpaileviin yrityksiin verrattuna ETA-alueen sisäisessä kaupassa, on riittävä peruste päätellä, että toimenpide on omiaan vääristämään kilpailua ja vaikuttamaan ETA-sopimuksen sopimuspuolten väliseen kauppaan (15). |
| --- | --- |

(60)

Pelkästään se, että toimenpide vahvistaa yrityksen asemaa muihin kilpaileviin yrityksiin verrattuna ETA-alueen sisäisessä kaupassa, on riittävä peruste päätellä, että toimenpide on omiaan vääristämään kilpailua ja vaikuttamaan ETA-sopimuksen sopimuspuolten väliseen kauppaan (15).

15

| (61) | Vuonna 2006 Sandefjord Fotballin ammattilaisjoukkue pelasi Norjan korkeimmassa divisioonassa ja sillä oli mahdollisuus päästä Euroopan mestaruussarjaan. Jalkapallo-otteluihin osallistumisen lisäksi ammattimaiset jalkapalloseurat harjoittavat liiketoimintaa useilla markkinoilla, joita ovat muun muassa pelaajien siirtomarkkinat, mainostaminen, sponsorointi, tuotemyynti ja mediaoikeudet. Ammattimaiselle jalkapalloseuralle myönnettävä tuki vahvistaa siis suurella todennäköisyydellä sen asemaa kyseisillä markkinoilla, joista useimmat voivat kattaa useita ETA-alueen maita. Pelaajien siirtomarkkinoiden osalta Sandefjord Fotball AS oli kyseisenä ajankohtana – ja on edelleen – aktiivinen siirtomarkkinoilla ja saattaa hankkia pelaajia myös muista ETA-alueen maista. |
| --- | --- |

(61)

Vuonna 2006 Sandefjord Fotballin ammattilaisjoukkue pelasi Norjan korkeimmassa divisioonassa ja sillä oli mahdollisuus päästä Euroopan mestaruussarjaan. Jalkapallo-otteluihin osallistumisen lisäksi ammattimaiset jalkapalloseurat harjoittavat liiketoimintaa useilla markkinoilla, joita ovat muun muassa pelaajien siirtomarkkinat, mainostaminen, sponsorointi, tuotemyynti ja mediaoikeudet. Ammattimaiselle jalkapalloseuralle myönnettävä tuki vahvistaa siis suurella todennäköisyydellä sen asemaa kyseisillä markkinoilla, joista useimmat voivat kattaa useita ETA-alueen maita. Pelaajien siirtomarkkinoiden osalta Sandefjord Fotball AS oli kyseisenä ajankohtana – ja on edelleen – aktiivinen siirtomarkkinoilla ja saattaa hankkia pelaajia myös muista ETA-alueen maista.

| (62) | Valvontaviranomainen katsoo näin ollen, että toimenpide on omiaan vääristämään kilpailua ja vaikuttamaan ETA-sopimuksen sopimuspuolten väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

(62)

Valvontaviranomainen katsoo näin ollen, että toimenpide on omiaan vääristämään kilpailua ja vaikuttamaan ETA-sopimuksen sopimuspuolten väliseen kauppaan.

1.6   
  Päätelmä tuen olemassaolosta

Päätelmä tuen olemassaolosta

| (63) | Edellä esitetyn perusteella valvontaviranomainen katsoo, että toimenpide on ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. |
| --- | --- |

(63)

Edellä esitetyn perusteella valvontaviranomainen katsoo, että toimenpide on ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

1.7   
  Tuen määrä

Tuen määrä

| (64) | Tontin 152/96 osalta valvontaviranomainen myöntää, että kaavoitusvelvoite, joka edellyttää stadionin rakentamista, vähentää maa-alueen markkina-arvoa (16). Kuten edellä johdanto-osan (50) kappaleessa todettiin, markkinahintaa ei ole kuitenkaan perusteltua arvioida nollaksi tässä tapauksessa. Valvontaviranomaisen maa-alueita koskevia kauppoja koskevien suuntaviivojen 2.2 kohdan d alakohdan perusteella Sandefjordin kunnan olisi pitänyt myydä maa-alue vähintään sellaiseen hintaan, joka olisi kattanut kunnan hankintakustannukset. Tämän perusteella valvontaviranomainen katsoo kyseistä tonttia koskevan tuen määrän olevan 1,9 miljoonaa Norjan kruunua (17). |
| --- | --- |

(64)

Tontin 152/96 osalta valvontaviranomainen myöntää, että kaavoitusvelvoite, joka edellyttää stadionin rakentamista, vähentää maa-alueen markkina-arvoa (16). Kuten edellä johdanto-osan (50) kappaleessa todettiin, markkinahintaa ei ole kuitenkaan perusteltua arvioida nollaksi tässä tapauksessa. Valvontaviranomaisen maa-alueita koskevia kauppoja koskevien suuntaviivojen 2.2 kohdan d alakohdan perusteella Sandefjordin kunnan olisi pitänyt myydä maa-alue vähintään sellaiseen hintaan, joka olisi kattanut kunnan hankintakustannukset. Tämän perusteella valvontaviranomainen katsoo kyseistä tonttia koskevan tuen määrän olevan 1,9 miljoonaa Norjan kruunua (17).

16

17

| (65) | Tontin 152/97 osalta valvontaviranomainen toteaa, että Sandefjord Fotball AS myi Sandefjord Fotball Næring AS:n, tontin 152/97 omistaneen yrityksen, osakkeet Pindsle Property AS:lle 40 miljoonalla Norjan kruunulla. Pindsle Property AS on yksityisyritys, eikä se kuulunut kaupantekohetkellä samaan konserniin Sandefjord Fotball AS:n kanssa. Kauppa tehtiin siis kahden riippumattoman yrityksen välillä (18). Valvontaviranomainen ei ole saanut vakuuttavia todisteita siitä, etteikö liiketoimi olisi tapahtunut markkinahintaan. Näin ollen valvontaviranomainen katsoo, että tämä edustaa parasta saatavissa olevaa tietoa tontin 152/97 markkina-arvosta. |
| --- | --- |

(65)

Tontin 152/97 osalta valvontaviranomainen toteaa, että Sandefjord Fotball AS myi Sandefjord Fotball Næring AS:n, tontin 152/97 omistaneen yrityksen, osakkeet Pindsle Property AS:lle 40 miljoonalla Norjan kruunulla. Pindsle Property AS on yksityisyritys, eikä se kuulunut kaupantekohetkellä samaan konserniin Sandefjord Fotball AS:n kanssa. Kauppa tehtiin siis kahden riippumattoman yrityksen välillä (18). Valvontaviranomainen ei ole saanut vakuuttavia todisteita siitä, etteikö liiketoimi olisi tapahtunut markkinahintaan. Näin ollen valvontaviranomainen katsoo, että tämä edustaa parasta saatavissa olevaa tietoa tontin 152/97 markkina-arvosta.

18

| (66) | Edellä esitetyn perusteella valvontaviranomainen päättelee, että Sandefjord Fotball AS:lle siirretyn maa-alueen markkina-arvo oli kaupantekohetkellä yhteensä 41,9 miljoonaa Norjan kruunua. Sandefjord Fotball AS otti kuitenkin 28 päivänä marraskuuta 2006 päivätyn sopimuksen mukaan itselleen rakentamisvelvoitteita Sandefjordin kunnan puolesta. Kuten edellä johdanto-osan 26 kappaleessa todetaan, näiden velvoitteiden arvioidut kokonaiskustannukset olivat sopimuksen tekohetkellä 9,5 miljoonaa Norjan kruunua. Norjan viranomaiset ovat selvittäneet, että ilman sopimusta kunnan olisi pitänyt suorittaa kyseiset rakennustyöt. Valvontaviranomainen katsoo, että sopimuksen tekohetkellä ennakoidut velvoitteista aiheutuvat kokonaiskustannukset pitäisi vähentää tuen määrästä. |
| --- | --- |

(66)

Edellä esitetyn perusteella valvontaviranomainen päättelee, että Sandefjord Fotball AS:lle siirretyn maa-alueen markkina-arvo oli kaupantekohetkellä yhteensä 41,9 miljoonaa Norjan kruunua. Sandefjord Fotball AS otti kuitenkin 28 päivänä marraskuuta 2006 päivätyn sopimuksen mukaan itselleen rakentamisvelvoitteita Sandefjordin kunnan puolesta. Kuten edellä johdanto-osan 26 kappaleessa todetaan, näiden velvoitteiden arvioidut kokonaiskustannukset olivat sopimuksen tekohetkellä 9,5 miljoonaa Norjan kruunua. Norjan viranomaiset ovat selvittäneet, että ilman sopimusta kunnan olisi pitänyt suorittaa kyseiset rakennustyöt. Valvontaviranomainen katsoo, että sopimuksen tekohetkellä ennakoidut velvoitteista aiheutuvat kokonaiskustannukset pitäisi vähentää tuen määrästä.

| (67) | Näin ollen valvontaviranomainen päättelee, että Sandefjord Fotball AS:lle myönnetyn tuen kokonaismäärä oli 32,4 miljoonaa Norjan kruunua. |
| --- | --- |

(67)

Näin ollen valvontaviranomainen päättelee, että Sandefjord Fotball AS:lle myönnetyn tuen kokonaismäärä oli 32,4 miljoonaa Norjan kruunua.

2.   Menettelyvaatimukset

Menettelyvaatimukset

| (68) | Pöytäkirjassa 3 olevan I osan 1 artiklan 3 kohdan mukaan EFTAn valvontaviranomaiselle on annettava tieto tuen myöntämistä tai muuttamista koskevasta suunnitelmasta niin ajoissa, että se voi esittää huomautuksensa. Valtio, jota asia koskee, ei saa toteuttaa ehdottamiaan toimenpiteitä ennen kuin menettelyssä on annettu lopullinen päätös. |
| --- | --- |

(68)

Pöytäkirjassa 3 olevan I osan 1 artiklan 3 kohdan mukaan EFTAn valvontaviranomaiselle on annettava tieto tuen myöntämistä tai muuttamista koskevasta suunnitelmasta niin ajoissa, että se voi esittää huomautuksensa. Valtio, jota asia koskee, ei saa toteuttaa ehdottamiaan toimenpiteitä ennen kuin menettelyssä on annettu lopullinen päätös.

| (69) | Kyseessä olevan maa-alueen siirrosta ei ilmoitettu etukäteen valvontaviranomaiselle. Näin ollen valvontaviranomainen katsoo, etteivät Norjan viranomaiset ole noudattaneet pöytäkirjassa 3 olevan I osan 1 artiklan 3 kohdan mukaisia velvollisuuksiaan. |
| --- | --- |

(69)

Kyseessä olevan maa-alueen siirrosta ei ilmoitettu etukäteen valvontaviranomaiselle. Näin ollen valvontaviranomainen katsoo, etteivät Norjan viranomaiset ole noudattaneet pöytäkirjassa 3 olevan I osan 1 artiklan 3 kohdan mukaisia velvollisuuksiaan.

3.   Soveltuvuus ETA-sopimuksen toimintaan

Soveltuvuus ETA-sopimuksen toimintaan

| (70) | ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaan ETA-sopimuksen toimintaan soveltuvana voidaan pitää tukea tietyn taloudellisen toiminnan tai tiettyjen talousalueiden kehityksen edistämiseen, jos tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla. |
| --- | --- |

(70)

ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaan ETA-sopimuksen toimintaan soveltuvana voidaan pitää tukea tietyn taloudellisen toiminnan tai tiettyjen talousalueiden kehityksen edistämiseen, jos tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla.

| (71) | Valvontaviranomainen toteaa, ettei se ole vielä antanut urheiluinfrastruktuurin rakentamiseksi myönnettävää valtiontukea koskevia suuntaviivoja. Tarkasteltavana oleva toimenpide on sen vuoksi arvioitava suoraan ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla. |
| --- | --- |

(71)

Valvontaviranomainen toteaa, ettei se ole vielä antanut urheiluinfrastruktuurin rakentamiseksi myönnettävää valtiontukea koskevia suuntaviivoja. Tarkasteltavana oleva toimenpide on sen vuoksi arvioitava suoraan ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla.

| (72) | Tuen myöntämishetkellä noudatetun käytännön mukaisesti valvontaviranomaisen arviointi perustuu seuraaviin kysymyksiin:






  — | Onko tukitoimenpiteen tavoitteet määritelty selvästi, ja ovatko ne yhteisen edun mukaisia? |
| --- | --- | --- |

(72)

Tuen myöntämishetkellä noudatetun käytännön mukaisesti valvontaviranomaisen arviointi perustuu seuraaviin kysymyksiin:

—

Onko tukitoimenpiteen tavoitteet määritelty selvästi, ja ovatko ne yhteisen edun mukaisia?

| — | Onko tuki suunniteltu siten, että se mahdollistaa yhteisen edun mukaisen tavoitteen saavuttamisen, ts. mahdollistaako ehdotettu tuki markkinoiden toimintapuutteen poistamisen tai muun tavoitteen saavuttamisen? Erityisesti:






  — | Onko valtiontuki tarkoituksenmukainen väline? |
| --- | --- | --- |

—

Onko tuki suunniteltu siten, että se mahdollistaa yhteisen edun mukaisen tavoitteen saavuttamisen, ts. mahdollistaako ehdotettu tuki markkinoiden toimintapuutteen poistamisen tai muun tavoitteen saavuttamisen? Erityisesti:

—

Onko valtiontuki tarkoituksenmukainen väline?

| — | Onko sillä kannustava vaikutus, eli muuttaako tuki yritysten toimintatapaa? |
| --- | --- |

—

Onko sillä kannustava vaikutus, eli muuttaako tuki yritysten toimintatapaa?

| — | Onko tuki oikeasuhteinen, eli voitaisiinko sama toimintatapojen muutos saada aikaan vähäisemmällä tuella? |
| --- | --- |

—

Onko tuki oikeasuhteinen, eli voitaisiinko sama toimintatapojen muutos saada aikaan vähäisemmällä tuella?

| — | Onko tuen kilpailua vääristävä ja kauppaan kohdistuva vaikutus rajallinen, niin että sen yleisvaikutus on myönteinen? |
| --- | --- |

—

Onko tuen kilpailua vääristävä ja kauppaan kohdistuva vaikutus rajallinen, niin että sen yleisvaikutus on myönteinen?

| (73) | Edellä mainittuja kysymyksiä käsitellään seuraavissa kohdissa. |
| --- | --- |

(73)

Edellä mainittuja kysymyksiä käsitellään seuraavissa kohdissa.

3.1   
  Yhteisen edun mukainen tavoite

Yhteisen edun mukainen tavoite

| (74) | Valvontaviranomainen toteaa aluksi, että urheilun edistämistä ei mainita suoraan ETA-sopimuksessa yhteisen edun mukaisena tavoitteena. Urheilun edistämisen voidaan kuitenkin katsoa olevan osa koulutuksen, nuorisotoiminnan sekä sosiaalipolitiikan edistämistä. Tiiviimpi yhteistyö näillä aloilla on ETA:n päämäärä, joka vahvistetaan ETA-sopimuksen 1 ja 78 artiklassa. Tiiviimpää yhteistyötä koskevat yksityiskohtaiset säännöt määritellään tarkemmin ETA-sopimuksen pöytäkirjassa 31, joka koskee yhteistyötä muilla kuin neljän vapauden alaan kuuluvilla erityisalueilla. Kyseisen pöytäkirjan 4 artiklan otsikko on ”Koulutus, nuoriso ja urheilu”, ja siinä mainitaan muun muassa sopimuspuolten osallistuminen Euroopan liikuntakasvatuksen teemavuoteen 2004. Tämä osoittaa urheilun edistämisen ja ETA-sopimuksessa määriteltyjen tavoitteiden välisen läheisen yhteyden. |
| --- | --- |

(74)

Valvontaviranomainen toteaa aluksi, että urheilun edistämistä ei mainita suoraan ETA-sopimuksessa yhteisen edun mukaisena tavoitteena. Urheilun edistämisen voidaan kuitenkin katsoa olevan osa koulutuksen, nuorisotoiminnan sekä sosiaalipolitiikan edistämistä. Tiiviimpi yhteistyö näillä aloilla on ETA:n päämäärä, joka vahvistetaan ETA-sopimuksen 1 ja 78 artiklassa. Tiiviimpää yhteistyötä koskevat yksityiskohtaiset säännöt määritellään tarkemmin ETA-sopimuksen pöytäkirjassa 31, joka koskee yhteistyötä muilla kuin neljän vapauden alaan kuuluvilla erityisalueilla. Kyseisen pöytäkirjan 4 artiklan otsikko on ”Koulutus, nuoriso ja urheilu”, ja siinä mainitaan muun muassa sopimuspuolten osallistuminen Euroopan liikuntakasvatuksen teemavuoteen 2004. Tämä osoittaa urheilun edistämisen ja ETA-sopimuksessa määriteltyjen tavoitteiden välisen läheisen yhteyden.

| (75) | Kyseinen tulkinta on yhdenmukainen Euroopan komission (jäljempänä ”komissio”) lähestymistavan kanssa. Euroopan unionissa urheilun edistäminen mainitaan erityisesti SEUT-sopimuksen 165 artiklassa, joka otettiin käyttöön Lissabonin sopimuksella. Jo ennen Lissabonin sopimusta komissio kuitenkin tunnusti, että vapaaehtoistoiminnan varaan perustuvalla urheilulla on erityisasema eurooppalaisessa yhteiskunnassa niin terveyden, koulutuksen, sosiaalisen integraation kuin kulttuurinkin kannalta. Lissabonin sopimuksen voimaantulon jälkeen urheilun edistämisen on tunnustettu myötävaikuttavan merkittävästi myös Eurooppa 2020 -strategian yleisiin tavoitteisiin. Urheilun edistäminen parantaa työllistettävyyttä ja liikkuvuutta erityisesti sellaisten toimien kautta, jotka edistävät sosiaalista osallisuutta urheilussa ja koulutuksessa sekä niiden kautta. |
| --- | --- |

(75)

Kyseinen tulkinta on yhdenmukainen Euroopan komission (jäljempänä ”komissio”) lähestymistavan kanssa. Euroopan unionissa urheilun edistäminen mainitaan erityisesti SEUT-sopimuksen 165 artiklassa, joka otettiin käyttöön Lissabonin sopimuksella. Jo ennen Lissabonin sopimusta komissio kuitenkin tunnusti, että vapaaehtoistoiminnan varaan perustuvalla urheilulla on erityisasema eurooppalaisessa yhteiskunnassa niin terveyden, koulutuksen, sosiaalisen integraation kuin kulttuurinkin kannalta. Lissabonin sopimuksen voimaantulon jälkeen urheilun edistämisen on tunnustettu myötävaikuttavan merkittävästi myös Eurooppa 2020 -strategian yleisiin tavoitteisiin. Urheilun edistäminen parantaa työllistettävyyttä ja liikkuvuutta erityisesti sellaisten toimien kautta, jotka edistävät sosiaalista osallisuutta urheilussa ja koulutuksessa sekä niiden kautta.

| (76) | Edellä esitetyn perusteella valvontaviranomainen päättelee, että koulutuksen ja nuorisotoimen edistäminen urheilun avulla on yhteisen edun mukainen tavoite. Valvontaviranomainen toteaa myös, että urheiluinfrastruktuurin rahoitukseen voidaan soveltaa myös yleistä ryhmäpoikkeusasetusta, mikäli tietyt ehdot täyttyvät. Tämä on lisäosoitus siitä, että urheilun edistäminen, mukaan lukien urheiluinfrastruktuurin rakentaminen, on yhteisen edun mukainen tavoite. |
| --- | --- |

(76)

Edellä esitetyn perusteella valvontaviranomainen päättelee, että koulutuksen ja nuorisotoimen edistäminen urheilun avulla on yhteisen edun mukainen tavoite. Valvontaviranomainen toteaa myös, että urheiluinfrastruktuurin rahoitukseen voidaan soveltaa myös yleistä ryhmäpoikkeusasetusta, mikäli tietyt ehdot täyttyvät. Tämä on lisäosoitus siitä, että urheilun edistäminen, mukaan lukien urheiluinfrastruktuurin rakentaminen, on yhteisen edun mukainen tavoite.

3.2   
  Välineen tarkoituksenmukaisuus

Välineen tarkoituksenmukaisuus

| (77) | Jotta voidaan arvioida, onko valtiontuki tehokasta yhteisen edun mukaisen tavoitteen saavuttamiseksi, valvontaviranomaisen on ensin määriteltävä ratkaistavana oleva ongelma. Valtiontuki olisi kohdennettava tilanteisiin, joissa tuella saadaan aikaan sellainen merkittävä parannus, johon ei päästä markkinoiden omin toimin. Lisäksi ehdotetun tukitoimenpiteen on oltava tarkoituksenmukainen väline kyseessä olevan yhteisen edun mukaisen tavoitteen saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

(77)

Jotta voidaan arvioida, onko valtiontuki tehokasta yhteisen edun mukaisen tavoitteen saavuttamiseksi, valvontaviranomaisen on ensin määriteltävä ratkaistavana oleva ongelma. Valtiontuki olisi kohdennettava tilanteisiin, joissa tuella saadaan aikaan sellainen merkittävä parannus, johon ei päästä markkinoiden omin toimin. Lisäksi ehdotetun tukitoimenpiteen on oltava tarkoituksenmukainen väline kyseessä olevan yhteisen edun mukaisen tavoitteen saavuttamiseksi.

| (78) | Norjassa on tunnustettu markkinoiden toimintapuute jalkapallostadionien tarjonnassa. Tämä näkyy kaupallisten investointien puuttumisena jalkapallostadioneihin, joiden toiminta on tappiollista, sillä niiden myyntitulot eivät riitä kattamaan investointikustannuksia (19). |
| --- | --- |

(78)

Norjassa on tunnustettu markkinoiden toimintapuute jalkapallostadionien tarjonnassa. Tämä näkyy kaupallisten investointien puuttumisena jalkapallostadioneihin, joiden toiminta on tappiollista, sillä niiden myyntitulot eivät riitä kattamaan investointikustannuksia (19).

19

| (79) | Norjan viranomaiset ovat lisäksi osoittaneet todellisen tarpeen uudelle jalkapallostadionille Sandefjordin kunnassa. Tästä ovat osoituksena vanhan kunnan stadionin kapasiteettiongelmat toimenpiteen aikaan ja se, että vanha stadion ei enää täyttänyt Norjan jalkapalloyhdistyksen lupavaatimuksia. Kun otetaan lopulta myös huomioon stadionin kannattamaton infrastruktuuri, oli valtiontuki tarpeen investoinnin toteuttamiseksi. |
| --- | --- |

(79)

Norjan viranomaiset ovat lisäksi osoittaneet todellisen tarpeen uudelle jalkapallostadionille Sandefjordin kunnassa. Tästä ovat osoituksena vanhan kunnan stadionin kapasiteettiongelmat toimenpiteen aikaan ja se, että vanha stadion ei enää täyttänyt Norjan jalkapalloyhdistyksen lupavaatimuksia. Kun otetaan lopulta myös huomioon stadionin kannattamaton infrastruktuuri, oli valtiontuki tarpeen investoinnin toteuttamiseksi.

| (80) | Nämä tekijät huomioon ottaen valvontaviranomainen katsoo, että valtiontuki oli tarkoituksenmukainen väline. |
| --- | --- |

(80)

Nämä tekijät huomioon ottaen valvontaviranomainen katsoo, että valtiontuki oli tarkoituksenmukainen väline.

3.3   
  Kannustava vaikutus

Kannustava vaikutus

| (81) | Valvontaviranomainen voi katsoa valtiontuen ETA-sopimuksen toimintaan soveltuvaksi vain, jos sillä on kannustava vaikutus. Kannustavasta vaikutuksesta on kyse, kun tuki saa tuensaajan muuttamaan toimintatapaansa määritellyn yhteisen edun mukaisen tavoitteen saavuttamisen edistämiseksi, mikä ei olisi mahdollista ilman tukea. |
| --- | --- |

(81)

Valvontaviranomainen voi katsoa valtiontuen ETA-sopimuksen toimintaan soveltuvaksi vain, jos sillä on kannustava vaikutus. Kannustavasta vaikutuksesta on kyse, kun tuki saa tuensaajan muuttamaan toimintatapaansa määritellyn yhteisen edun mukaisen tavoitteen saavuttamisen edistämiseksi, mikä ei olisi mahdollista ilman tukea.

| (82) | Valvontaviranomainen toteaa ensinnäkin, että stadionin rakentaminen ei ollut alkanut ennen kyseessä olevan maa-alueen siirtoa. |
| --- | --- |

(82)

Valvontaviranomainen toteaa ensinnäkin, että stadionin rakentaminen ei ollut alkanut ennen kyseessä olevan maa-alueen siirtoa.

| (83) | Lisäksi Norjan viranomaisten toimittamat tiedot osoittavat, että Sandefjord Fotball AS ei olisi voinut rahoittaa stadionin rakentamista ilman valtiontukea, koska sillä ei ollut omia varoja eikä mahdollisuutta saada riittävästi lainaa vajeen kattamiseksi. Seuran oma rahoitusosuus stadionin rakentamiseen oli jo mahdollisuuksien rajoilla (20). |
| --- | --- |

(83)

Lisäksi Norjan viranomaisten toimittamat tiedot osoittavat, että Sandefjord Fotball AS ei olisi voinut rahoittaa stadionin rakentamista ilman valtiontukea, koska sillä ei ollut omia varoja eikä mahdollisuutta saada riittävästi lainaa vajeen kattamiseksi. Seuran oma rahoitusosuus stadionin rakentamiseen oli jo mahdollisuuksien rajoilla (20).

20

| (84) | Edellä esitetyn perusteella valvontaviranomainen päättelee, että tukitoimenpiteellä oli kannustava vaikutus. |
| --- | --- |

(84)

Edellä esitetyn perusteella valvontaviranomainen päättelee, että tukitoimenpiteellä oli kannustava vaikutus.

3.4   
  Oikeasuhteisuus

Oikeasuhteisuus

| (85) | Valtiontuki katsotaan oikeasuhteiseksi, jos tuen määrä on rajattu vähimmäismäärään, mikä on tarpeen määritellyn yhteisen edun mukaisen tavoitteen saavuttamiseksi. Valvontaviranomainen arvioi tavallisesti oikeasuhteisuutta tukikelpoisten kustannusten ja tuen enimmäisintensiteetin perusteella. |
| --- | --- |

(85)

Valtiontuki katsotaan oikeasuhteiseksi, jos tuen määrä on rajattu vähimmäismäärään, mikä on tarpeen määritellyn yhteisen edun mukaisen tavoitteen saavuttamiseksi. Valvontaviranomainen arvioi tavallisesti oikeasuhteisuutta tukikelpoisten kustannusten ja tuen enimmäisintensiteetin perusteella.

| (86) | Kuten edellä johdanto-osan 67 kappaleessa mainitaan, Sandefjord Fotball AS:lle myönnetyn tuen määrä on yhteensä 32,4 miljoonaa Norjan kruunua. Tuen intensiteetin arvioimiseksi tämä luku on suhteutettava tukikelpoisiin investointikustannuksiin. Valvontaviranomainen katsoo, että Sandefjordin kunnan puolesta Sandefjord Fotball AS:lle aiheutuneet kulut, jotka on vähennetty tuen määrästä (ks. edellä johdanto-osan 66 kappale), eivät voi kuulua tukikelpoisiin kustannuksiin. Kokonaisinvestointikustannuksista, jotka ovat 110 miljoonaa Norjan kruunua, on siksi vähennettävä 9,5 miljoonaa Norjan kruunua. Tukikelpoiset investointikustannukset ovat näin ollen 100,5 miljoonaa Norjan kruunua, ja sitä vastaava tuen intensiteetti on 32 prosenttia. Valvontaviranomainen toteaa, että tämä tuki-intensiteetti on melko alhainen, ja että loput investoinnista rahoitti tuensaaja, eli Sandefjord Fotball AS. |
| --- | --- |

(86)

Kuten edellä johdanto-osan 67 kappaleessa mainitaan, Sandefjord Fotball AS:lle myönnetyn tuen määrä on yhteensä 32,4 miljoonaa Norjan kruunua. Tuen intensiteetin arvioimiseksi tämä luku on suhteutettava tukikelpoisiin investointikustannuksiin. Valvontaviranomainen katsoo, että Sandefjordin kunnan puolesta Sandefjord Fotball AS:lle aiheutuneet kulut, jotka on vähennetty tuen määrästä (ks. edellä johdanto-osan 66 kappale), eivät voi kuulua tukikelpoisiin kustannuksiin. Kokonaisinvestointikustannuksista, jotka ovat 110 miljoonaa Norjan kruunua, on siksi vähennettävä 9,5 miljoonaa Norjan kruunua. Tukikelpoiset investointikustannukset ovat näin ollen 100,5 miljoonaa Norjan kruunua, ja sitä vastaava tuen intensiteetti on 32 prosenttia. Valvontaviranomainen toteaa, että tämä tuki-intensiteetti on melko alhainen, ja että loput investoinnista rahoitti tuensaaja, eli Sandefjord Fotball AS.

| (87) | Tuki-intensiteettiä arvioitaessa on kuitenkin otettava huomioon myös stadionin infrastruktuurista aiheutuvat sosiaaliset hyödyt. Kuten edellä I.5.3 jaksossa esitettiin, stadionia käyttävät useat muut kuin ammattimaiset käyttäjät, kuten amatööriurheilujoukkueet ja koulut. Kaiken kaikkiaan stadionin kokonaiskäytöstä yli 50 prosenttia on muuta kuin taloudellista käyttöä. |
| --- | --- |

(87)

Tuki-intensiteettiä arvioitaessa on kuitenkin otettava huomioon myös stadionin infrastruktuurista aiheutuvat sosiaaliset hyödyt. Kuten edellä I.5.3 jaksossa esitettiin, stadionia käyttävät useat muut kuin ammattimaiset käyttäjät, kuten amatööriurheilujoukkueet ja koulut. Kaiken kaikkiaan stadionin kokonaiskäytöstä yli 50 prosenttia on muuta kuin taloudellista käyttöä.

| (88) | Lisäksi valvontaviranomainen toteaa, että stadionin infrastruktuuri on tietyssä määrin monimuotoista, sillä siihen kuuluu jalkapallostadionin lisäksi yleisurheilukenttä, kuntosali ja useita muunlaisia sisätiloja. Nämä lisäävät mahdollisuuksia käyttää stadionia muihin kuin taloudellisiin tarkoituksiin. Lopuksi valvontaviranomainen panee merkille, että ammattilaisjoukkue maksaa stadionin käytöstä markkinoiden mukaista vuokraa (ks. myös II.3.5 jakso jäljempänä), kun taas amatööriseurat ja muut ei-kaupalliset käyttäjät saavat käyttää stadionia ilmaiseksi. Tämä korostaa entisestään stadionin mahdollistamaa yhteiskunnallista hyötyä. |
| --- | --- |

(88)

Lisäksi valvontaviranomainen toteaa, että stadionin infrastruktuuri on tietyssä määrin monimuotoista, sillä siihen kuuluu jalkapallostadionin lisäksi yleisurheilukenttä, kuntosali ja useita muunlaisia sisätiloja. Nämä lisäävät mahdollisuuksia käyttää stadionia muihin kuin taloudellisiin tarkoituksiin. Lopuksi valvontaviranomainen panee merkille, että ammattilaisjoukkue maksaa stadionin käytöstä markkinoiden mukaista vuokraa (ks. myös II.3.5 jakso jäljempänä), kun taas amatööriseurat ja muut ei-kaupalliset käyttäjät saavat käyttää stadionia ilmaiseksi. Tämä korostaa entisestään stadionin mahdollistamaa yhteiskunnallista hyötyä.

| (89) | Edellä esitetyn perusteella valvontaviranomainen päättelee, että tukitoimenpide on oikeasuhteinen. |
| --- | --- |

(89)

Edellä esitetyn perusteella valvontaviranomainen päättelee, että tukitoimenpide on oikeasuhteinen.

3.5   
  Kilpailu ja kauppa eivät vääristy kohtuuttomasti

Kilpailu ja kauppa eivät vääristy kohtuuttomasti

| (90) | Jotta tuki soveltuisi ETA-sopimuksen toimintaan, tukitoimenpiteen kielteisten vaikutusten, jotka ilmenevät kilpailun vääristymisenä ja vaikutuksena sopimuspuolten väliseen kauppaan, on oltava rajalliset, ja yhteisen edun mukaisen tavoitteen saavuttamista edistävien myönteisten vaikutusten on oltava niitä suuremmat. |
| --- | --- |

(90)

Jotta tuki soveltuisi ETA-sopimuksen toimintaan, tukitoimenpiteen kielteisten vaikutusten, jotka ilmenevät kilpailun vääristymisenä ja vaikutuksena sopimuspuolten väliseen kauppaan, on oltava rajalliset, ja yhteisen edun mukaisen tavoitteen saavuttamista edistävien myönteisten vaikutusten on oltava niitä suuremmat.

| (91) | Heti aluksi valvontaviranomainen toteaa, että käsiteltävänä olevalla valtiontuella rahoitettu stadion toimii pääasiassa paikallisesti ja alueellisesti. Infrastruktuurin tarkoituksena ei ole houkutella kansainvälisiä tapahtumia, eikä sitä ole tarkoitettu kaupallisten käyttäjien laajamittaiseen käyttöön Sandefjord Fotballin ammattilaisjoukkuetta lukuun ottamatta. |
| --- | --- |

(91)

Heti aluksi valvontaviranomainen toteaa, että käsiteltävänä olevalla valtiontuella rahoitettu stadion toimii pääasiassa paikallisesti ja alueellisesti. Infrastruktuurin tarkoituksena ei ole houkutella kansainvälisiä tapahtumia, eikä sitä ole tarkoitettu kaupallisten käyttäjien laajamittaiseen käyttöön Sandefjord Fotballin ammattilaisjoukkuetta lukuun ottamatta.

| (92) | Ammattilaisjoukkue maksaa vuokraa stadionin käytöstä. Nykyisen vuokrasopimuksen ehdot perustuvat stadionin yksityisten omistajien kanssa käytyihin neuvotteluihin. Näin ollen voidaan olettaa, että vuokra on markkinaehtojen mukainen. Vahvistuksena tälle on myös Norjan viranomaisten toimittama vertailu muiden seurojen maksamiin normaaleihin stadionvuokriin (ks. edellä johdanto-osan 36 kappale). |
| --- | --- |

(92)

Ammattilaisjoukkue maksaa vuokraa stadionin käytöstä. Nykyisen vuokrasopimuksen ehdot perustuvat stadionin yksityisten omistajien kanssa käytyihin neuvotteluihin. Näin ollen voidaan olettaa, että vuokra on markkinaehtojen mukainen. Vahvistuksena tälle on myös Norjan viranomaisten toimittama vertailu muiden seurojen maksamiin normaaleihin stadionvuokriin (ks. edellä johdanto-osan 36 kappale).

| (93) | Valvontaviranomainen toteaa myös, että tuen intensiteetti on alhainen, ja Sandefjord Fotball AS:n osuus investointikustannuksista vähentää edelleen kilpailun vääristymisen riskiä. |
| --- | --- |

(93)

Valvontaviranomainen toteaa myös, että tuen intensiteetti on alhainen, ja Sandefjord Fotball AS:n osuus investointikustannuksista vähentää edelleen kilpailun vääristymisen riskiä.

| (94) | Sandefjord Fotball AS:n harjoittamalla taloudellisella toiminnalla on lopuksi seuran paikallisen luonteen vuoksi vain hyvin vähäinen vaikutus ETA-alueen kauppaan ja kilpailuun. Seuran harjoittama lipunmyynti, tuotemyynti, sponsorointi ja mainonta ovat ensisijaisesti paikallisyhteisölle ja Vestfoldin kunnalle suunnattuja. Seuran toiminta pelaajamarkkinoilla on myös hyvin vähäistä ja keskittyy Norjaan. Sandefjord Fotball AS:llä ei lisäksi ole suoraa vaikutusmahdollisuutta kaupallisiin televisiointioikeuksiin, joita Norjan jalkapalloliitto hallinnoi keskitetysti, ja oikeuksista saatavat tuotot ovat joka tapauksessa hyvin vähäiset. |
| --- | --- |

(94)

Sandefjord Fotball AS:n harjoittamalla taloudellisella toiminnalla on lopuksi seuran paikallisen luonteen vuoksi vain hyvin vähäinen vaikutus ETA-alueen kauppaan ja kilpailuun. Seuran harjoittama lipunmyynti, tuotemyynti, sponsorointi ja mainonta ovat ensisijaisesti paikallisyhteisölle ja Vestfoldin kunnalle suunnattuja. Seuran toiminta pelaajamarkkinoilla on myös hyvin vähäistä ja keskittyy Norjaan. Sandefjord Fotball AS:llä ei lisäksi ole suoraa vaikutusmahdollisuutta kaupallisiin televisiointioikeuksiin, joita Norjan jalkapalloliitto hallinnoi keskitetysti, ja oikeuksista saatavat tuotot ovat joka tapauksessa hyvin vähäiset.

| (95) | Näin ollen valvontaviranomainen päättelee, että tukitoimenpiteen aiheuttama kilpailun ja kaupan vääristyminen on hyvin vähäistä. |
| --- | --- |

(95)

Näin ollen valvontaviranomainen päättelee, että tukitoimenpiteen aiheuttama kilpailun ja kaupan vääristyminen on hyvin vähäistä.

3.6   
  Tasapainotesti ja päätelmä

Tasapainotesti ja päätelmä

| (96) | Edellä esitetyn arvioinnin perusteella valvontaviranomainen on vertaillut ilmoitetun toimenpiteen positiivisia ja negatiivisia vaikutuksia. Valvontaviranomainen päättelee, että tukitoimenpiteen aiheuttamat vääristymät eivät muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla. |
| --- | --- |

(96)

Edellä esitetyn arvioinnin perusteella valvontaviranomainen on vertaillut ilmoitetun toimenpiteen positiivisia ja negatiivisia vaikutuksia. Valvontaviranomainen päättelee, että tukitoimenpiteen aiheuttamat vääristymät eivät muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla.

4.   Päätelmät

Päätelmät

| (97) | Norjan viranomaisten toimittamien tietojen perusteella valvontaviranomainen katsoo, että maa-alueen siirto on ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Valvontaviranomainen on päätellyt, että tuki soveltuu ETA-sopimuksen toimintaan, |
| --- | --- |

(97)

Norjan viranomaisten toimittamien tietojen perusteella valvontaviranomainen katsoo, että maa-alueen siirto on ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Valvontaviranomainen on päätellyt, että tuki soveltuu ETA-sopimuksen toimintaan,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Sandefjord Fotball AS:lle myönnetty valtiontuki soveltuu ETA-sopimuksen toimintaan sen 61 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu Norjan kuningaskunnalle.

3 artikla

Ainoastaan päätöksen englanninkielinen teksti on todistusvoimainen.

Tehty Brysselissä 23 päivänä syyskuuta 2015.

EFTAn valvontaviranomaisen puolesta

Sven Erik SVEDMAN

Presidentti

Helga JÓNSDÓTTIR

Kollegion jäsen

---

(1)  Lisätietoja tuensaajasta on päätöksessä N:o 444/14/KOL.

1

(2)  Norjan viranomaiset ovat vahvistaneet, että alkuinvestoinnin suuruus oli 110 miljoonaa Norjan kruunua. Seura kuitenkin investoi sen jälkeen vielä 17 miljoonaa Norjan kruunua kiinteään kalustoon ja tarvikkeisiin, ja tätä varten tehty työ oli muodoltaan seuran jäsenten suorittamaa talkootyötä (”dugnadsarbeid”).

2

(3)  Julkisten viranomaisten tekemiin maa-alueita ja rakennuksia koskeviin kauppoihin sisältyviä valtiontukia koskevat valvontaviranomaisen suuntaviivat, annettu 17 päivänä marraskuuta 1999. Saatavilla seuraavassa osoitteessa: http://www.eftasurv.int/state-aid/legal-framework/state-aid-guidelines/.

3

(4)  Arvonmääritysraportissa arvioidaan tonttien 152/96 ja 152/97 yhteenlasketuksi arvoksi 31 miljoonaa Norjan kruunua. Jakamalla tämä arvio suhteessa tonttien pinta-aloihin saadaan tontin 152/97 arvoksi 15 miljoonaa Norjan kruunua.

4

(5)  Lopulliset kustannukset olivat 12 miljoonaa Norjan kruunua, joista ylimenevät kustannukset kattoi Pindsle Property AS.

5

(6)  Talvella ammattilaisjoukkue harjoittelee keinonurmella, mutta käyttää stadionin pukuhuoneita ja muita sisätiloja.

6

(7)  Suunnitelmissa on laittaa kentälle keinoruoho, mikä mahdollistaisi suuremman käyttöasteen.

7

(8)  Jäsenvaltioiden ja julkisten yritysten välisten taloudellisten suhteiden avoimuudesta sekä tiettyjen yritysten taloudellisen toiminnan avoimuudesta 16 päivänä annetun komission direktiivin 2006/111/EY 2 artikla (EUVL L 318, 17.11.2006, s. 17), joka sisällytettiin ETA-sopimuksen XV liitteessä olevaan 1a kohtaan.

8

(9)  Tuomio asiassa C-41/90 Höfner ja Elser v. Macroton, EU:C:1991:161, 21–22 kohta; tuomio yhdistetyissä asioissa C-180/98–C-184/98 Pavlov ym., EU:C:2000:428; ja tuomio asiassa E-5/07 Private Barnehagers Landsforbund v. EFTAn valvontaviranomainen EFTAn oikeustapauskokoelma 2008, s. 61, 78 kohta.

9

(10)  Tuomio asiassa C-222/04 Ministero dell'Economica e delle Finanze v. Cassa di Risparmio di Firenze SpA, EU:C:2006:8, 108 kohta.

10

(11)  Tuomio asiassa C-39/94 SFEI ym., EU:C:1996:285, 60–61 kohta.

11

(12)  Tässä yhteydessä valvontaviranomainen viittaa myös maa-alueiden myyntiä koskevien suuntaviivojensa 2.2 kohdan c alakohtaan, jossa todetaan, että arvioitaessa velvoitteita, joiden täyttäminen olisi ainakin osittain yrityksen oman edun mukaista, on tämä seikka otettava huomioon.

12

(13)  Toisin sanoen kyseiselle julkiselle viranomaiselle aiheutuneet hankintamenot.

13

(14)  Tuomio asiassa C-372/97 Italia v. komissio, EU:C:2004:234, 44 kohta.

14

(15)  Tuomio asiassa C-730/79 Philip Morris Holland BV v. Komissio, EU:C:1980:209, 11–12 kohta; tuomio yhdistetyissä asioissa E-5/04, E-6/04, E-7/04 Fesil ASA ja Finnfjord Smelteverk AS v. EFTAn valvontaviranomainen, EFTAn oikeustapauskokoelma 2005, s. 117, 94 kohta, sekä tuomio yhdistetyissä asioissa C-197/11 ja C-203/11 Libert ym., EU:C:2013:288, 76–78 kohta.

15

(16)  Ks. myös päätös N:o 225/15/KOL, annettu 10 päivänä kesäkuuta 2015, olla vastustamatta tukea, joka sisältyy maa-alueen luovutukseen Vålerenga Fotballille, johdanto-osan 31 kappale.

16

(17)  Sandefjordin kunta hankki 3,7 miljoonalla Norjan kruunulla maa-alueen, joka jaettiin myöhemmin tontteihin 152/96 ja 152/97. Jaettaessa kyseinen summa tonttien pinta-alan mukaan saadaan tontin 152/96 arvoksi 1,9 miljoonaa Norjan kruunua.

17

(18)  Tästä on osoituksena myös se, ettei tontin arvosta ole tehty riippumatonta asiantuntija-arviota, jota vaaditaan Norjan yhtiöoikeuden mukaan samaan konserniin kuuluvien yritysten välillä tapahtuvissa liiketoimissa.

18

(19)  Ks. myös päätös N:o 225/15/KOL, annettu 10 päivänä kesäkuuta 2015, olla vastustamatta tukea, joka sisältyy maa-alueen luovutukseen Vålerenga Fotballille, johdanto-osan 65 kappale.

19

(20)  Ks. erityisesti asiakirja nro 699518, s. 29.

20

---