# Uradni list L 76/2009

| | ISSN 1725-5155 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 76 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5224. marec 2009 |

ISSN 1725-5155

Uradni list

Evropske unije

L 76

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5224. marec 2009

---

| Vsebina | | I   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 243/2009 z dne 23. marca 2009 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 1 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 244/2009 z dne 18. marca 2009 o izvajanju Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2005/32/ES v zvezi z zahtevami za okoljsko primerno zasnovo neusmerjenih svetil v gospodinjstvu (
  1
  ) | 3 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 245/2009 z dne 18. marca 2009 o izvajanju Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2005/32/ES v zvezi z zahtevami za okoljsko primerno zasnovo fluorescenčnih sijalk brez vdelanih predstikalnih naprav, visokointenzivnostnih sijalk in predstikalnih naprav in svetilk za delovanje teh sijalk ter o razveljavitvi Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2000/55/ES (
  1
  ) | 17 |

Vsebina

I   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna

Stran

UREDBE

Uredba Komisije (ES) št. 243/2009 z dne 23. marca 2009 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

1

*

Uredba Komisije (ES) št. 244/2009 z dne 18. marca 2009 o izvajanju Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2005/32/ES v zvezi z zahtevami za okoljsko primerno zasnovo neusmerjenih svetil v gospodinjstvu (
  1
  )

1

3

*

Uredba Komisije (ES) št. 245/2009 z dne 18. marca 2009 o izvajanju Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2005/32/ES v zvezi z zahtevami za okoljsko primerno zasnovo fluorescenčnih sijalk brez vdelanih predstikalnih naprav, visokointenzivnostnih sijalk in predstikalnih naprav in svetilk za delovanje teh sijalk ter o razveljavitvi Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2000/55/ES (
  1
  )

1

17

| | | III   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo EU |
| --- | --- | --- |
| | | AKTI, SPREJETI V SKLADU Z NASLOVOM V POGODBE EU |
| | | 2009/288/SZVP |
| | * | Sklep Atalanta/1/2009 Političnega in varnostnega odbora z dne 17. marca 2009 o imenovanju poveljnika sil Evropske unije v vojaški operaciji Evropske unije kot prispevku k odvračanju, preprečevanju in zatiranju piratstva in oboroženih ropov pred somalsko obalo (Atalanta) | 45 |

III   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo EU

AKTI, SPREJETI V SKLADU Z NASLOVOM V POGODBE EU

2009/288/SZVP

*

Sklep Atalanta/1/2009 Političnega in varnostnega odbora z dne 17. marca 2009 o imenovanju poveljnika sil Evropske unije v vojaški operaciji Evropske unije kot prispevku k odvračanju, preprečevanju in zatiranju piratstva in oboroženih ropov pred somalsko obalo (Atalanta)

45

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna

UREDBE

| 24.3.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 76/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 76/1

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 243/2009

z dne 23. marca 2009

o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1580/2007 z dne 21. decembra 2007 o določitvi izvedbenih pravil za uredbe Sveta (ES) št. 2200/96, (ES) št. 2201/96 in (ES) št. 1182/2007 v sektorju sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 138(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

Uredba (ES) št. 1580/2007 ob uporabi rezultatov večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, v skladu s katerimi Komisija določi pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XV k tej uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Pavšalne uvozne vrednosti iz člena 138 Uredbe (ES) št. 1580/2007 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 24. marca 2009.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 23. marca 2009

Za Komisijo

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 350, 31.12.2007, str. 1.

2

---

PRILOGA

Pavšalne uvozne vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka tretjih držav (1) | Pavšalna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | IL | 82,5 |
| JO | 64,0 |
| MA | 70,2 |
| TN | 134,4 |
| TR | 93,0 |
| ZZ | 88,8 |
| 0707 00 05 | MA | 69,5 |
| TR | 132,1 |
| ZZ | 100,8 |
| 0709 90 70 | MA | 63,8 |
| TR | 120,0 |
| ZZ | 91,9 |
| 0709 90 80 | EG | 66,1 |
| ZZ | 66,1 |
| 0805 10 20 | EG | 45,2 |
| IL | 60,1 |
| MA | 50,2 |
| TN | 50,3 |
| TR | 66,2 |
| ZZ | 54,4 |
| 0805 50 10 | TR | 55,7 |
| ZZ | 55,7 |
| 0808 10 80 | AR | 89,3 |
| BR | 65,3 |
| CA | 110,4 |
| CL | 76,9 |
| CN | 73,8 |
| MK | 21,2 |
| US | 112,9 |
| UY | 68,9 |
| ZA | 74,1 |
| ZZ | 77,0 |
| 0808 20 50 | AR | 76,0 |
| CL | 108,3 |
| CN | 66,7 |
| ZA | 90,9 |
| ZZ | 85,5 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka tretjih držav (1)

Pavšalna uvozna vrednost

0702 00 00

IL

82,5

JO

64,0

MA

70,2

TN

134,4

TR

93,0

ZZ

88,8

0707 00 05

MA

69,5

TR

132,1

ZZ

100,8

0709 90 70

MA

63,8

TR

120,0

ZZ

91,9

0709 90 80

EG

66,1

ZZ

66,1

0805 10 20

EG

45,2

IL

60,1

MA

50,2

TN

50,3

TR

66,2

ZZ

54,4

0805 50 10

TR

55,7

ZZ

55,7

0808 10 80

AR

89,3

BR

65,3

CA

110,4

CL

76,9

CN

73,8

MK

21,2

US

112,9

UY

68,9

ZA

74,1

ZZ

77,0

0808 20 50

AR

76,0

CL

108,3

CN

66,7

ZA

90,9

ZZ

85,5

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (ES) št. 1833/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---

| 24.3.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 76/3 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 76/3

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 244/2009

z dne 18. marca 2009

o izvajanju Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2005/32/ES v zvezi z zahtevami za okoljsko primerno zasnovo neusmerjenih svetil v gospodinjstvu

(Besedilo velja za EGP)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2005/32/ES z dne 6. julija 2005 o vzpostavitvi okvira za določanje zahtev za okoljsko primerno zasnovo izdelkov, ki rabijo energijo, in o spremembi Direktive Sveta 92/42/EGS ter direktiv 96/57/ES in 2000/55/ES Evropskega parlamenta in Sveta (1), ter zlasti člena 15(1) Direktive,

po posvetovanju s Posvetovalnim forumom za okoljsko primerno zasnovo,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Na podlagi Direktive 2005/32/ES Komisija določi zahteve za okoljsko primerno zasnovo tistih izdelkov, ki rabijo energijo, ki se prodajajo in s katerimi se trguje v velikih količinah, imajo precejšnji okoljski vpliv in pomenijo pomembno možnost za izboljšanje vpliva na okolje brez pretiranih stroškov. |
| --- | --- |

(1)

Na podlagi Direktive 2005/32/ES Komisija določi zahteve za okoljsko primerno zasnovo tistih izdelkov, ki rabijo energijo, ki se prodajajo in s katerimi se trguje v velikih količinah, imajo precejšnji okoljski vpliv in pomenijo pomembno možnost za izboljšanje vpliva na okolje brez pretiranih stroškov.

| (2) | V prvi alinei člena 16(2) Direktive 2005/32/ES je določeno, da Komisija v skladu s postopkom iz člena 19(3) in merili iz člena 15(2) ter po posvetu s Posvetovalnim forumom o okoljsko primerni zasnovi po potrebi sprejme izvedbeni ukrep za razsvetljavo v gospodinjstvu. |
| --- | --- |

(2)

V prvi alinei člena 16(2) Direktive 2005/32/ES je določeno, da Komisija v skladu s postopkom iz člena 19(3) in merili iz člena 15(2) ter po posvetu s Posvetovalnim forumom o okoljsko primerni zasnovi po potrebi sprejme izvedbeni ukrep za razsvetljavo v gospodinjstvu.

| (3) | Komisija je izvedla pripravljalno študijo, v kateri je analizirala tehnične, okoljske in ekonomske vidike svetilnih naprav, ki se običajno uporabljajo v gospodinjstvu. Študija je bila pripravljena skupaj z interesnimi skupinami in zainteresiranimi stranmi iz Skupnosti in tretjih držav, rezultati pa so na voljo javnosti na spletišču Komisije EUROPA. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je izvedla pripravljalno študijo, v kateri je analizirala tehnične, okoljske in ekonomske vidike svetilnih naprav, ki se običajno uporabljajo v gospodinjstvu. Študija je bila pripravljena skupaj z interesnimi skupinami in zainteresiranimi stranmi iz Skupnosti in tretjih držav, rezultati pa so na voljo javnosti na spletišču Komisije EUROPA.

| (4) | Obvezne zahteve za okoljsko primerno zasnovo se uporabljajo za izdelke, ki se dajejo na trg Skupnosti, ne glede na to, kje se namestijo ali uporabljajo, zato take zahteve ne smejo biti odvisne od vrste uporabe izdelka (npr. za gospodinjsko razsvetljavo). |
| --- | --- |

(4)

Obvezne zahteve za okoljsko primerno zasnovo se uporabljajo za izdelke, ki se dajejo na trg Skupnosti, ne glede na to, kje se namestijo ali uporabljajo, zato take zahteve ne smejo biti odvisne od vrste uporabe izdelka (npr. za gospodinjsko razsvetljavo).

| (5) | Izdelki, za katere velja ta uredba, so namenjeni predvsem za popolno ali delno razsvetljavo prostorov v gospodinjstvu z nadomeščanjem ali dopolnjevanjem naravne svetlobe z umetno svetlobo, da se poveča vidljivost v prostoru. Za svetila za posebne namene, namenjena zlasti drugim vrstam uporabe (kot so prometni signali, razsvetljava terarijev ali gospodinjski aparati), kar je jasno označeno na priloženih podatkih o izdelku, zahteve za okoljsko primerno zasnovo iz te uredbe ne veljajo. |
| --- | --- |

(5)

Izdelki, za katere velja ta uredba, so namenjeni predvsem za popolno ali delno razsvetljavo prostorov v gospodinjstvu z nadomeščanjem ali dopolnjevanjem naravne svetlobe z umetno svetlobo, da se poveča vidljivost v prostoru. Za svetila za posebne namene, namenjena zlasti drugim vrstam uporabe (kot so prometni signali, razsvetljava terarijev ali gospodinjski aparati), kar je jasno označeno na priloženih podatkih o izdelku, zahteve za okoljsko primerno zasnovo iz te uredbe ne veljajo.

| (6) | Za nove tehnologije na trgu, kot so svetleče diode, pa ta uredba velja. |
| --- | --- |

(6)

Za nove tehnologije na trgu, kot so svetleče diode, pa ta uredba velja.

| (7) | Okoljski vidiki zadevnih izdelkov, ki so v tej uredbi opredeljeni kot pomembni, so poraba energije v obdobju uporabe ter vsebnost in emisije živega srebra. |
| --- | --- |

(7)

Okoljski vidiki zadevnih izdelkov, ki so v tej uredbi opredeljeni kot pomembni, so poraba energije v obdobju uporabe ter vsebnost in emisije živega srebra.

| (8) | Letna poraba električne energije pri izdelkih, za katere velja ta uredba, je bila leta 2007 v Skupnosti ocenjena na 112 TWh, kar ustreza 45 Mt emisij CO2. Ta poraba naj bi se leta 2020 brez uvedbe posebnih ukrepov predvidoma povečala na 135 TWh. Pripravljalne študije so pokazale, da se lahko poraba električne energije pri izdelkih, za katere velja ta uredba, bistveno zmanjša. |
| --- | --- |

(8)

Letna poraba električne energije pri izdelkih, za katere velja ta uredba, je bila leta 2007 v Skupnosti ocenjena na 112 TWh, kar ustreza 45 Mt emisij CO2. Ta poraba naj bi se leta 2020 brez uvedbe posebnih ukrepov predvidoma povečala na 135 TWh. Pripravljalne študije so pokazale, da se lahko poraba električne energije pri izdelkih, za katere velja ta uredba, bistveno zmanjša.

| (9) | Emisije živega srebra v različnih fazah življenjskih ciklusov svetil, vključno z emisijami pri proizvodnji električne energije v obdobju uporabe ter emisijami iz 80 % kompaktnih fluorescenčnih sijalk z vsebnostjo živega srebra, ki ob koncu življenjskega ciklusa predvidoma ne bodo reciklirane, so bile glede na obstoječo zalogo svetil v letu 2007 ocenjene na 2,9 tone. Brez posebnih ukrepov bodo emisije živega srebra iz obstoječe zaloge svetil leta 2020 predvidoma narasle na 3,1 tone, čeprav je že bilo dokazano, da se lahko znatno zmanjšajo.
  Čeprav se vsebnost živega srebra v kompaktnih fluorescenčnih sijalkah obravnava kot pomemben okoljski vidik, jo je primerno urejati z Direktivo 2002/95/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. januarja 2003 o omejevanju uporabe nekaterih nevarnih snovi v električni in elektronski opremi (2).
  Z določitvijo zahtev za energijsko učinkovitost svetil iz te uredbe se bodo zmanjšale skupne emisije živega srebra. |
| --- | --- |

(9)

Emisije živega srebra v različnih fazah življenjskih ciklusov svetil, vključno z emisijami pri proizvodnji električne energije v obdobju uporabe ter emisijami iz 80 % kompaktnih fluorescenčnih sijalk z vsebnostjo živega srebra, ki ob koncu življenjskega ciklusa predvidoma ne bodo reciklirane, so bile glede na obstoječo zalogo svetil v letu 2007 ocenjene na 2,9 tone. Brez posebnih ukrepov bodo emisije živega srebra iz obstoječe zaloge svetil leta 2020 predvidoma narasle na 3,1 tone, čeprav je že bilo dokazano, da se lahko znatno zmanjšajo.

Čeprav se vsebnost živega srebra v kompaktnih fluorescenčnih sijalkah obravnava kot pomemben okoljski vidik, jo je primerno urejati z Direktivo 2002/95/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. januarja 2003 o omejevanju uporabe nekaterih nevarnih snovi v električni in elektronski opremi (2).

Z določitvijo zahtev za energijsko učinkovitost svetil iz te uredbe se bodo zmanjšale skupne emisije živega srebra.

| (10) | Člen 10(1)(d) Direktive 2002/96/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. januarja 2003 o odpadni električni in elektronski opremi (3) je treba v celoti izvajati, da se čim bolj zmanjša morebitno tveganje za okolje in zdravje ljudi v primeru naključnega razbitja kompaktnih fluorescenčnih sijalk ali ob koncu njihovega življenjskega ciklusa. |
| --- | --- |

(10)

Člen 10(1)(d) Direktive 2002/96/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. januarja 2003 o odpadni električni in elektronski opremi (3) je treba v celoti izvajati, da se čim bolj zmanjša morebitno tveganje za okolje in zdravje ljudi v primeru naključnega razbitja kompaktnih fluorescenčnih sijalk ali ob koncu njihovega življenjskega ciklusa.

| (11) | Manjšo porabo električne energije pri izdelkih, za katere velja ta uredba, je treba doseči z uporabo obstoječih nelastniških stroškovno učinkovitih tehnologij, s čimer se znižajo skupni stroški nabave in uporabe opreme. |
| --- | --- |

(11)

Manjšo porabo električne energije pri izdelkih, za katere velja ta uredba, je treba doseči z uporabo obstoječih nelastniških stroškovno učinkovitih tehnologij, s čimer se znižajo skupni stroški nabave in uporabe opreme.

| (12) | Zahteve za okoljsko primerno zasnovo izdelkov, za katere velja ta uredba, morajo biti namenjene izboljšanju njihove okoljske učinkovitosti ter prispevati k delovanju notranjega trga in cilju Skupnosti, da do leta 2020 zmanjša porabo energije za 20 % v primerjavi s predvideno porabo energije v navedenem letu, če ne bi bili izvedeni nikakršni ukrepi. |
| --- | --- |

(12)

Zahteve za okoljsko primerno zasnovo izdelkov, za katere velja ta uredba, morajo biti namenjene izboljšanju njihove okoljske učinkovitosti ter prispevati k delovanju notranjega trga in cilju Skupnosti, da do leta 2020 zmanjša porabo energije za 20 % v primerjavi s predvideno porabo energije v navedenem letu, če ne bi bili izvedeni nikakršni ukrepi.

| (13) | Ta uredba mora povečati uveljavitev energijsko učinkovitih izdelkov iz te uredbe na trgu, kar bo v primerjavi s predvideno porabo energije v leto 2020, če v tem letu ne bi bil izveden nikakršen ukrep za okoljsko primerno zasnovo, predvidoma prihranilo 39 TWh energije. |
| --- | --- |

(13)

Ta uredba mora povečati uveljavitev energijsko učinkovitih izdelkov iz te uredbe na trgu, kar bo v primerjavi s predvideno porabo energije v leto 2020, če v tem letu ne bi bil izveden nikakršen ukrep za okoljsko primerno zasnovo, predvidoma prihranilo 39 TWh energije.

| (14) | Zahteve za okoljsko primerno zasnovo ne smejo vplivati na uporabnost z vidika uporabnika in tudi ne smejo negativno vplivati na zdravje, varnost ali okolje. Zlasti pa morajo prednosti, ki jih prinaša manjša poraba električne energije v obdobju uporabe, preseči morebitne dodatne vplive na okolje v fazi proizvodnje izdelkov iz te uredbe. |
| --- | --- |

(14)

Zahteve za okoljsko primerno zasnovo ne smejo vplivati na uporabnost z vidika uporabnika in tudi ne smejo negativno vplivati na zdravje, varnost ali okolje. Zlasti pa morajo prednosti, ki jih prinaša manjša poraba električne energije v obdobju uporabe, preseči morebitne dodatne vplive na okolje v fazi proizvodnje izdelkov iz te uredbe.

| (15) | Postopni začetek veljavnosti zahtev za okoljsko primerno zasnovo mora proizvajalcem dati na voljo dovolj časa, da po potrebi preoblikujejo izdelke iz te uredbe. Časovni okvir posameznih faz je treba določiti tako, da se izognemo negativnim vplivom na delovanje opreme, prisotne na trgu, ter da se upoštevajo vplivi na stroške za končne uporabnike in proizvajalce, zlasti za mala in srednje velika podjetja, ter da se hkrati zagotovi, da se cilji iz te uredbe dosežejo pravočasno. |
| --- | --- |

(15)

Postopni začetek veljavnosti zahtev za okoljsko primerno zasnovo mora proizvajalcem dati na voljo dovolj časa, da po potrebi preoblikujejo izdelke iz te uredbe. Časovni okvir posameznih faz je treba določiti tako, da se izognemo negativnim vplivom na delovanje opreme, prisotne na trgu, ter da se upoštevajo vplivi na stroške za končne uporabnike in proizvajalce, zlasti za mala in srednje velika podjetja, ter da se hkrati zagotovi, da se cilji iz te uredbe dosežejo pravočasno.

| (16) | Meritve ustreznih parametrov za izdelke je treba izvajati ob upoštevanju splošno priznanih najsodobnejših merilnih metod; proizvajalci lahko uporabijo harmonizirane standarde, določene v skladu s členom 10 Direktive 2005/32/ES takoj, ko so na voljo in objavljeni v Uradnem listu Evropske unije. |
| --- | --- |

(16)

Meritve ustreznih parametrov za izdelke je treba izvajati ob upoštevanju splošno priznanih najsodobnejših merilnih metod; proizvajalci lahko uporabijo harmonizirane standarde, določene v skladu s členom 10 Direktive 2005/32/ES takoj, ko so na voljo in objavljeni v Uradnem listu Evropske unije.

| (17) | V skladu s členom 8 Direktive 2005/32/ES mora ta uredba določiti veljavne postopke ocenjevanja skladnosti. |
| --- | --- |

(17)

V skladu s členom 8 Direktive 2005/32/ES mora ta uredba določiti veljavne postopke ocenjevanja skladnosti.

| (18) | Za lažje preverjanje skladnosti morajo proizvajalci v tehnični dokumentaciji iz prilog V in VI k Direktivi 2005/32/ES navesti podatke, ki se nanašajo na zahteve iz te uredbe. |
| --- | --- |

(18)

Za lažje preverjanje skladnosti morajo proizvajalci v tehnični dokumentaciji iz prilog V in VI k Direktivi 2005/32/ES navesti podatke, ki se nanašajo na zahteve iz te uredbe.

| (19) | Poleg pravno zavezujočih zahtev mora določitev okvirnih meril uspešnosti za najboljše dostopne tehnologije za izdelke iz te uredbe prispevati k zagotavljanju splošnega in preprostega dostopa do podatkov. To lahko dodatno olajša vključevanje najboljših načrtovalskih tehnologij za izboljšanje okoljske učinkovitosti v življenjskem ciklusu izdelkov iz te uredbe. |
| --- | --- |

(19)

Poleg pravno zavezujočih zahtev mora določitev okvirnih meril uspešnosti za najboljše dostopne tehnologije za izdelke iz te uredbe prispevati k zagotavljanju splošnega in preprostega dostopa do podatkov. To lahko dodatno olajša vključevanje najboljših načrtovalskih tehnologij za izboljšanje okoljske učinkovitosti v življenjskem ciklusu izdelkov iz te uredbe.

| (20) | Pri pregledu tega ukrepa je treba zlasti preveriti razvoj prodaje svetil za posebne namene, da se ta svetila ne bi uporabljala za splošno razsvetljavo, preveriti razvoj novih tehnologij, kot so LED, in preveriti izvedljivost uvedbe zahtev za energijsko učinkovitost na ravni razreda „A“, kot je določen v Direktivi 98/11/ES z dne 27. januarja 1998 o izvajanju Direktive Sveta 92/75/EGS v zvezi z energijskim označevanjem gospodinjskih svetilk (4). |
| --- | --- |

(20)

Pri pregledu tega ukrepa je treba zlasti preveriti razvoj prodaje svetil za posebne namene, da se ta svetila ne bi uporabljala za splošno razsvetljavo, preveriti razvoj novih tehnologij, kot so LED, in preveriti izvedljivost uvedbe zahtev za energijsko učinkovitost na ravni razreda „A“, kot je določen v Direktivi 98/11/ES z dne 27. januarja 1998 o izvajanju Direktive Sveta 92/75/EGS v zvezi z energijskim označevanjem gospodinjskih svetilk (4).

| (21) | V skladu z zahtevami iz tega ukrepa lahko halogenska svetila z okovoma G9 in R7s v omejenem obdobju še vedno ostanejo na trgu, ker je treba omogočiti vzdrževanje obstoječe zaloge svetil in se izogniti neupravičenim stroškom porabnikov, poleg tega pa tudi dati proizvajalcem na voljo dovolj časa, da razvijejo svetila, namenjena bolj učinkovitim tehnologijam razsvetljave. |
| --- | --- |

(21)

V skladu z zahtevami iz tega ukrepa lahko halogenska svetila z okovoma G9 in R7s v omejenem obdobju še vedno ostanejo na trgu, ker je treba omogočiti vzdrževanje obstoječe zaloge svetil in se izogniti neupravičenim stroškom porabnikov, poleg tega pa tudi dati proizvajalcem na voljo dovolj časa, da razvijejo svetila, namenjena bolj učinkovitim tehnologijam razsvetljave.

| (22) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega v skladu s členom 19(1) Direktive 2005/32/ES – |
| --- | --- |

(22)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega v skladu s členom 19(1) Direktive 2005/32/ES –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Vsebina in področje uporabe

Ta uredba določa zahteve za dajanje na trg neusmerjenih gospodinjskih svetil, tudi če se tržijo za negospodinjsko uporabo ali so vdelana v druge izdelke. Prav tako ta uredba določa zahteve glede podatkov o svetilih za posebne namene.

Zahteve iz te uredbe ne veljajo za spodaj našteta gospodinjska svetila in svetila za posebne namene:

| (a) | svetila, ki imajo naslednje koordinate kromatičnosti x in y:






  — | x < 0,200 ali x > 0,600 |
| --- | --- | --- |

(a)

svetila, ki imajo naslednje koordinate kromatičnosti x in y:

—

x < 0,200 ali x > 0,600

| — | y < – 2,3172 x2 + 2,3653 x – 0,2800 ali
  y > – 2,3172 x2 + 2,3653 x – 0,1000; |
| --- | --- |

—

y < – 2,3172 x2 + 2,3653 x – 0,2800 ali

y > – 2,3172 x2 + 2,3653 x – 0,1000;

| (b) | usmerjena svetila; |
| --- | --- |

(b)

usmerjena svetila;

| (c) | svetila s svetlobnim tokom pod 60 lumnov ali nad 12 000 lumnov; |
| --- | --- |

(c)

svetila s svetlobnim tokom pod 60 lumnov ali nad 12 000 lumnov;

| (d) | svetila z:






  — | najmanj 6 % celotnega sevanja v območju 250–780 nm med 250 in 400 nm, |
| --- | --- | --- |

(d)

svetila z:

—

najmanj 6 % celotnega sevanja v območju 250–780 nm med 250 in 400 nm,

| — | vrhom sevanja v območju 315–400 nm (UVA) ali 280–315 nm (UVB); |
| --- | --- |

—

vrhom sevanja v območju 315–400 nm (UVA) ali 280–315 nm (UVB);

| (e) | fluorescenčne sijalke brez vdelanih predstikalnih naprav; |
| --- | --- |

(e)

fluorescenčne sijalke brez vdelanih predstikalnih naprav;

| (f) | visokointenzivnostne sijalke; |
| --- | --- |

(f)

visokointenzivnostne sijalke;

| (g) | žarnice z vznožki E14/E27/B22/B15 in napetostjo, enako ali manjšo od 60 voltov, ki nimajo integriranega transformatorja, v fazah 1–5 v skladu s členom 3. |
| --- | --- |

(g)

žarnice z vznožki E14/E27/B22/B15 in napetostjo, enako ali manjšo od 60 voltov, ki nimajo integriranega transformatorja, v fazah 1–5 v skladu s členom 3.

Člen 2

Opredelitev pojmov

V tej uredbi se uporabljajo opredelitve pojmov iz Direktive 2005/32/ES. Uporabljajo se tudi naslednje opredelitve pojmov:

| 1. | „razsvetljava prostorov v gospodinjstvu“ pomeni popolno ali delno razsvetljavo prostorov v gospodinjstvu z nadomeščanjem ali dopolnjevanjem naravne svetlobe z umetno svetlobo, da se poveča vidljivost v prostoru; |
| --- | --- |

1.

„razsvetljava prostorov v gospodinjstvu“ pomeni popolno ali delno razsvetljavo prostorov v gospodinjstvu z nadomeščanjem ali dopolnjevanjem naravne svetlobe z umetno svetlobo, da se poveča vidljivost v prostoru;

| 2. | „svetilo“ pomeni vir, namenjen proizvajanju običajno vidnega optičnega sevanja, vključno z vsakim dodatnim delom, potrebnim za vklop, napajanje ali stabilno delovanje svetila ali oddajanju, filtriranju ali pretvarjanju optičnega sevanja, če teh delov ni mogoče odstraniti, ne da bi se trajno poškodovala enota; |
| --- | --- |

2.

„svetilo“ pomeni vir, namenjen proizvajanju običajno vidnega optičnega sevanja, vključno z vsakim dodatnim delom, potrebnim za vklop, napajanje ali stabilno delovanje svetila ali oddajanju, filtriranju ali pretvarjanju optičnega sevanja, če teh delov ni mogoče odstraniti, ne da bi se trajno poškodovala enota;

| 3. | „gospodinjsko svetilo“ pomeni svetilo, namenjeno razsvetljavi prostorov v gospodinjstvu; ta izraz ne vključuje svetil za posebne namene; |
| --- | --- |

3.

„gospodinjsko svetilo“ pomeni svetilo, namenjeno razsvetljavi prostorov v gospodinjstvu; ta izraz ne vključuje svetil za posebne namene;

| 4. | „svetilo za posebne namene“ pomeni svetilo, ki glede na svoje tehnične parametre ni namenjeno razsvetljavi prostorov v gospodinjstvu ali ki glede na sorodne podatke o izdelku ni primerno za razsvetljavo prostorov v gospodinjstvu; |
| --- | --- |

4.

„svetilo za posebne namene“ pomeni svetilo, ki glede na svoje tehnične parametre ni namenjeno razsvetljavi prostorov v gospodinjstvu ali ki glede na sorodne podatke o izdelku ni primerno za razsvetljavo prostorov v gospodinjstvu;

| 5. | „usmerjeno svetilo“ pomeni svetilo, ki najmanj 80 % izhodne svetlobe oddaja v prostorskem kotu π sr (kar ustreza stožcu s kotom 120°); |
| --- | --- |

5.

„usmerjeno svetilo“ pomeni svetilo, ki najmanj 80 % izhodne svetlobe oddaja v prostorskem kotu π sr (kar ustreza stožcu s kotom 120°);

| 6. | „neusmerjeno svetilo“ pomeni svetilo, ki ni usmerjeno svetilo; |
| --- | --- |

6.

„neusmerjeno svetilo“ pomeni svetilo, ki ni usmerjeno svetilo;

| 7. | „žarnica“ pomeni svetilo, v katerem svetlobo proizvaja nitki podoben prevodnik, ki se pri pretoku električnega toka segreje do razbeljenosti. Žarnica lahko ali pa ne vsebuje plinov, ki vplivajo na nastajanje razbeljenosti; |
| --- | --- |

7.

„žarnica“ pomeni svetilo, v katerem svetlobo proizvaja nitki podoben prevodnik, ki se pri pretoku električnega toka segreje do razbeljenosti. Žarnica lahko ali pa ne vsebuje plinov, ki vplivajo na nastajanje razbeljenosti;

| 8. | „žarnica“ pomeni svetilo z žarilno nitko, v katerem nitka žari v stekleni hruški z izsesanim zrakom ali pa je obkrožena z inertnim plinom; |
| --- | --- |

8.

„žarnica“ pomeni svetilo z žarilno nitko, v katerem nitka žari v stekleni hruški z izsesanim zrakom ali pa je obkrožena z inertnim plinom;

| 9. | „volframska/halogenska žarnica“ pomeni žarnico, v kateri je žarilna nitka iz volframa, ki jo obdaja plin s halogeni ali halogenskimi spojinami. Volframske/halogenske žarnice se dobavljajo z vdelanim napajalnikom ali brez njega; |
| --- | --- |

9.

„volframska/halogenska žarnica“ pomeni žarnico, v kateri je žarilna nitka iz volframa, ki jo obdaja plin s halogeni ali halogenskimi spojinami. Volframske/halogenske žarnice se dobavljajo z vdelanim napajalnikom ali brez njega;

| 10. | „sijalka“ pomeni svetilo, ki posredno ali neposredno proizvaja svetlobo z električno razelektritvijo v plinu, kovinski pari, zmesi plinov ali hlapov; |
| --- | --- |

10.

„sijalka“ pomeni svetilo, ki posredno ali neposredno proizvaja svetlobo z električno razelektritvijo v plinu, kovinski pari, zmesi plinov ali hlapov;

| 11. | „fluorescenčna sijalka“ pomeni nizkotlačno živosrebrno sijalko, v kateri večino svetlobe oddajajo ena ali več plasti fosforja, ki jih vzbuja ultravijolično sevanje pri razelektritvi; Fluorescenčne sijalke se lahko dobavijo z vdelanimi predstikalnimi napravami ali brez njih; |
| --- | --- |

11.

„fluorescenčna sijalka“ pomeni nizkotlačno živosrebrno sijalko, v kateri večino svetlobe oddajajo ena ali več plasti fosforja, ki jih vzbuja ultravijolično sevanje pri razelektritvi; Fluorescenčne sijalke se lahko dobavijo z vdelanimi predstikalnimi napravami ali brez njih;

| 12. | „predstikalna naprava“ pomeni napravo, ki je namenjena omejevanju toka svetil na zahtevano vrednost, ko je priključena med virom napajanja in eno ali več sijalkami. Vključuje lahko tudi sredstva za spremembo napajalne napetosti, zatemnitev svetila, izboljšanje faktorja moči in sredstvo za zagotavljanje potrebnih pogojev za zagon svetila, in sicer samostojno ali skupaj z vžigno napravo. Lahko je vdelana v svetilo ali pa je zunaj njega; |
| --- | --- |

12.

„predstikalna naprava“ pomeni napravo, ki je namenjena omejevanju toka svetil na zahtevano vrednost, ko je priključena med virom napajanja in eno ali več sijalkami. Vključuje lahko tudi sredstva za spremembo napajalne napetosti, zatemnitev svetila, izboljšanje faktorja moči in sredstvo za zagotavljanje potrebnih pogojev za zagon svetila, in sicer samostojno ali skupaj z vžigno napravo. Lahko je vdelana v svetilo ali pa je zunaj njega;

| 13. | „napajalnik“ pomeni napravo, ki je namenjena pretvarjanju prejete moči izmeničnega toka iz vhodnega vira omrežnega napajanja v enosmerni tok ali v drugo vrsto izmeničnega toka; |
| --- | --- |

13.

„napajalnik“ pomeni napravo, ki je namenjena pretvarjanju prejete moči izmeničnega toka iz vhodnega vira omrežnega napajanja v enosmerni tok ali v drugo vrsto izmeničnega toka;

| 14. | „kompaktna fluorescenčna sijalka“ pomeni enoto, ki je ni mogoče razgraditi, ne da bi se pri tem trajno poškodovala, ima vznožek in vključuje fluorescenčno sijalko ter ostale dodatne dele, potrebne za vklop in stabilno delovanje sijalke; |
| --- | --- |

14.

„kompaktna fluorescenčna sijalka“ pomeni enoto, ki je ni mogoče razgraditi, ne da bi se pri tem trajno poškodovala, ima vznožek in vključuje fluorescenčno sijalko ter ostale dodatne dele, potrebne za vklop in stabilno delovanje sijalke;

| 15. | „fluorescenčna sijalka brez vdelanih predstikalnih naprav“ pomeni fluorescenčno sijalko z enim ali dvema vznožkoma brez vdelane predstikalne naprave; |
| --- | --- |

15.

„fluorescenčna sijalka brez vdelanih predstikalnih naprav“ pomeni fluorescenčno sijalko z enim ali dvema vznožkoma brez vdelane predstikalne naprave;

| 16. | „visokointenzivnostna sijalka“ pomeni električno sijalko, v kateri se svetlobni oblok stabilizira s temperaturo zidu, obremenitev zidu balona pa je več kot 3 W na kvadratni centimeter; |
| --- | --- |

16.

„visokointenzivnostna sijalka“ pomeni električno sijalko, v kateri se svetlobni oblok stabilizira s temperaturo zidu, obremenitev zidu balona pa je več kot 3 W na kvadratni centimeter;

| 17. | „svetleča dioda“ ali „LED“ pomeni trdno telo, ki vključuje pn-spoj in ob prevajanju električnega toka optično seva; |
| --- | --- |

17.

„svetleča dioda“ ali „LED“ pomeni trdno telo, ki vključuje pn-spoj in ob prevajanju električnega toka optično seva;

| 18. | „svetilo LED“ pomeni svetilo, ki vsebuje eno ali več LED; |
| --- | --- |

18.

„svetilo LED“ pomeni svetilo, ki vsebuje eno ali več LED;

Za namene prilog II do IV se uporabljajo tudi opredelitve pojmov iz Priloge I.

Člen 3

Zahteve za okoljsko primerno zasnovo

1.   Za neusmerjena svetila, ki se uporabljajo v gospodinjstvu, veljajo zahteve za okoljsko primerno zasnovo, določene v Prilogi II.

Vsaka zahteva za okoljsko primerno zasnovo se uporablja v skladu z nadaljnjimi fazami:

| | Faza 1: 1. september 2009 |
| --- | --- |

Faza 1: 1. september 2009

| | Faza 2: 1. september 2010 |
| --- | --- |

Faza 2: 1. september 2010

| | Faza 3: 1. september 2011 |
| --- | --- |

Faza 3: 1. september 2011

| | Faza 4: 1. september 2012 |
| --- | --- |

Faza 4: 1. september 2012

| | Faza 5: 1. september 2013 |
| --- | --- |

Faza 5: 1. september 2013

| | Faza 6: 1. september 2016 |
| --- | --- |

Faza 6: 1. september 2016

Če ni določeno drugače ali če se zahteva ne nadomesti, velja zahteva naprej skupaj s pozneje uvedenimi zahtevami.

2.   Od 1. septembra 2009:

Za svetila za posebne namene se navedejo jasno in vidno na embalaži ter na vseh oblikah podatkov o izdelku, ki spremljajo svetilo ob dajanju v promet, naslednji podatki:

| (a) | njihov predviden namen in |
| --- | --- |

(a)

njihov predviden namen in

| (b) | da niso primerne za razsvetljavo prostorov v gospodinjstvu. |
| --- | --- |

(b)

da niso primerne za razsvetljavo prostorov v gospodinjstvu.

Tehnična dokumentacija, namenjena ocenjevanju skladnosti v skladu s členom 8 Direktive 2005/32/ES, mora vsebovati morebitne tehnične parametre, ki določajo poseben namen svetil, označen na embalaži.

Člen 4

Ocenjevanje skladnosti

1.   Postopek ocenjevanja skladnosti iz člena 8 Direktive 2005/32/ES je notranji nadzor snovanja iz Priloge IV k navedeni direktivi ali sistem upravljanja iz Priloge V k Direktivi 2005/32/ES.

2.   Za ocenjevanje skladnosti v skladu s členom 8 Direktive 2005/32/ES tehnična dokumentacija vključuje izvod podatkov o izdelku v skladu z delom 3 Priloge II.

Člen 5

Postopek preverjanja za namene tržnega nadzora

Pri izvajanju kontrole tržnega nadzora iz člena 3(2) Direktive 2005/32/ES organi držav članic izvajajo postopek preverjanja za zahteve iz Priloge III te uredbe za zahteve iz Priloge II te uredbe.

Člen 6

Okvirna merila uspešnosti

Okvirna merila uspešnosti za najučinkovitejše izdelke in tehnologije, dostopne na trgu v času sprejetja te uredbe, so določena v Prilogi IV.

Člen 7

Pregled

Najpozneje pet let po začetku veljavnosti te uredbe jo Komisija pregleda, pri čemer upošteva tehnološki napredek, rezultate pregleda pa predstavi Posvetovalnemu forumu.

Člen 8

Začetek veljavnosti

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 18. marca 2009

Za Komisijo

Andris PIEBALGS

Član Komisije

---

(1)  UL L 191, 22.7.2005, str. 29.

1

(2)  UL L 37, 13.2.2003, str. 19.

2

(3)  UL L 37, 13.2.2003, str. 24.

3

(4)  UL L 71, 10.3.1998, str. 1.

4

---

PRILOGA I

Zajeti tehnični parametri in opredelitve za namene prilog II do IV

1.   TEHNIČNI PARAMETRI ZA ZAHTEVE ZA OKOLJSKO PRIMERNO ZASNOVO

Zaradi skladnosti in preverjanja skladnosti z zahtevami iz te uredbe, se spodnji parametri določijo z zanesljivimi, točnimi in ponovljivimi merilnimi postopki, ki upoštevajo splošno priznane najsodobnejše merilne metode.

| (a) | „Izkoristek svetila“ (ηlamp), ki je količnik oddajanega svetlobnega toka (Ф) in moči, ki jo porabi svetilo (Plamp): ηlamp = Ф / Plamp(enota: lm/W). Moč, ki se izgubi zaradi neintegrirane pomožne opreme, npr. predstikalnih naprav, transformatorjev ali napajalnikov, ni vključena v moč, ki jo porabi svetilo; |
| --- | --- |

(a)

„Izkoristek svetila“ (ηlamp), ki je količnik oddajanega svetlobnega toka (Ф) in moči, ki jo porabi svetilo (Plamp): ηlamp = Ф / Plamp(enota: lm/W). Moč, ki se izgubi zaradi neintegrirane pomožne opreme, npr. predstikalnih naprav, transformatorjev ali napajalnikov, ni vključena v moč, ki jo porabi svetilo;

| (b) | „faktor vzdrževanja svetilnosti svetila“ (LLMF), ki je razmerje med svetlobnim tokom, ki ga odda svetilo v določenem času svoje življenjske dobe, in začetnim (100 ur) svetlobnim tokom; |
| --- | --- |

(b)

„faktor vzdrževanja svetilnosti svetila“ (LLMF), ki je razmerje med svetlobnim tokom, ki ga odda svetilo v določenem času svoje življenjske dobe, in začetnim (100 ur) svetlobnim tokom;

| (c) | „preživetveni faktor svetila“ (LSF), ki pomeni določen del skupnega števila svetil, ki še delujejo v danem trenutku pod določenimi pogoji in pri določeni preklopni frekvenci; |
| --- | --- |

(c)

„preživetveni faktor svetila“ (LSF), ki pomeni določen del skupnega števila svetil, ki še delujejo v danem trenutku pod določenimi pogoji in pri določeni preklopni frekvenci;

| (d) | „življenjska doba svetila“, ki je obdobje časa delovanja, po katerem del skupnega števila svetil, ki še vedno delujejo, ustreza preživetvenemu faktorju svetila pod določenimi pogoji in pri določeni preklopni frekvenci; |
| --- | --- |

(d)

„življenjska doba svetila“, ki je obdobje časa delovanja, po katerem del skupnega števila svetil, ki še vedno delujejo, ustreza preživetvenemu faktorju svetila pod določenimi pogoji in pri določeni preklopni frekvenci;

| (e) | „kromatičnost“, ki je lastnost barvnega dražljaja, ki ga skupaj opredeljujejo njegove kromatične koordinate ali dominantna oziroma komplementarna valovna dolžina in čistost; |
| --- | --- |

(e)

„kromatičnost“, ki je lastnost barvnega dražljaja, ki ga skupaj opredeljujejo njegove kromatične koordinate ali dominantna oziroma komplementarna valovna dolžina in čistost;

| (f) | „svetlobni tok“ (Φ), ki je količina, izvedena iz sevalnega toka (moč sevanja) z vrednotenjem sevanja glede na spektralno občutljivost človeškega očesa, izmerjena po 100 urah delovanja svetila; |
| --- | --- |

(f)

„svetlobni tok“ (Φ), ki je količina, izvedena iz sevalnega toka (moč sevanja) z vrednotenjem sevanja glede na spektralno občutljivost človeškega očesa, izmerjena po 100 urah delovanja svetila;

| (g) | „korelirana barvna temperatura“ (Tc [K]), ki je temperatura Planckovega sevala (črnega telesa), katerega zaznana barva je najbolj podobna danemu dražljaju pri enaki svetlobi in pod določenimi pogoji opazovanja; |
| --- | --- |

(g)

„korelirana barvna temperatura“ (Tc [K]), ki je temperatura Planckovega sevala (črnega telesa), katerega zaznana barva je najbolj podobna danemu dražljaju pri enaki svetlobi in pod določenimi pogoji opazovanja;

| (h) | „barvna reprodukcija“ (Ra), ki je učinek svetila na barvni videz predmetov z zavestno ali podzavestno primerjavo z njihovim barvnim videzom pod referenčnim svetilom; |
| --- | --- |

(h)

„barvna reprodukcija“ (Ra), ki je učinek svetila na barvni videz predmetov z zavestno ali podzavestno primerjavo z njihovim barvnim videzom pod referenčnim svetilom;

| (i) | „specifična efektivna moč ultravijoličnega sevanja“, ki je efektivna moč ultravijoličnega sevanja svetila, izmerjena v skladu s spektralnimi korekcijskimi faktorji in glede na njegov svetlobni tok (enota: mW/klm); |
| --- | --- |

(i)

„specifična efektivna moč ultravijoličnega sevanja“, ki je efektivna moč ultravijoličnega sevanja svetila, izmerjena v skladu s spektralnimi korekcijskimi faktorji in glede na njegov svetlobni tok (enota: mW/klm);

| (j) | „čas zagona svetila“, čas, ki je potreben po vklopu napajalne napetosti, da svetilo začne popolnoma delovati in ostane prižgano; |
| --- | --- |

(j)

„čas zagona svetila“, čas, ki je potreben po vklopu napajalne napetosti, da svetilo začne popolnoma delovati in ostane prižgano;

| (k) | „čas ogrevanja svetila“, ki je čas, potreben, da svetilo po vklopu prične oddajati določen delež svojega stabiliziranega svetlobnega toka; |
| --- | --- |

(k)

„čas ogrevanja svetila“, ki je čas, potreben, da svetilo po vklopu prične oddajati določen delež svojega stabiliziranega svetlobnega toka;

| (l) | „faktor moči“, ki je razmerje med absolutno vrednostjo aktivne moči in navidezne moči pri rednih pogojih; |
| --- | --- |

(l)

„faktor moči“, ki je razmerje med absolutno vrednostjo aktivne moči in navidezne moči pri rednih pogojih;

| (m) | „svetilnost“, ki je količina svetlobe na enoto vidne svetleče površine, ki jo oddaja določeno območje v danem prostorskem kotu ali se odbija od njega (enota: cd/m2); |
| --- | --- |

(m)

„svetilnost“, ki je količina svetlobe na enoto vidne svetleče površine, ki jo oddaja določeno območje v danem prostorskem kotu ali se odbija od njega (enota: cd/m2);

| (n) | „vsebnost živega srebra v svetilu“, ki je živo srebro v svetilu ter se meri v skladu s Prilogo k Odločbi Komisije 2002/747/ES (1). |
| --- | --- |

(n)

„vsebnost živega srebra v svetilu“, ki je živo srebro v svetilu ter se meri v skladu s Prilogo k Odločbi Komisije 2002/747/ES (1).

2.   OPREDELITEV POJMOV

| (a) | „Predvidena vrednost“ je količinska vrednost, ki se uporablja za namene specifikacije in se določi za določen sklop pogojev delovanja izdelka. Če ni drugače navedeno, so vse zahteve določene v predvidenih vrednostih; |
| --- | --- |

(a)

„Predvidena vrednost“ je količinska vrednost, ki se uporablja za namene specifikacije in se določi za določen sklop pogojev delovanja izdelka. Če ni drugače navedeno, so vse zahteve določene v predvidenih vrednostih;

| (b) | „nominalna vrednost“ je količinska vrednost za določanje in prepoznavanje izdelka; |
| --- | --- |

(b)

„nominalna vrednost“ je količinska vrednost za določanje in prepoznavanje izdelka;

| (c) | „drugi ovoj svetila“ je drugi zunanji ovoj svetila, ki ni potreben za proizvodnjo svetlobe, to je npr. zunanja obloga, ki v primeru zloma svetila prepreči izpuste živega srebra in stekla v okolje, ki ščiti pred ultravijoličnim sevanjem ali je namenjen razprševanju svetlobe; |
| --- | --- |

(c)

„drugi ovoj svetila“ je drugi zunanji ovoj svetila, ki ni potreben za proizvodnjo svetlobe, to je npr. zunanja obloga, ki v primeru zloma svetila prepreči izpuste živega srebra in stekla v okolje, ki ščiti pred ultravijoličnim sevanjem ali je namenjen razprševanju svetlobe;

| (d) | „prozorno svetilo“ je svetilo (sem ne spadajo kompaktne fluorescenčne sijalke) s svetilnostjo nad 25 000 cd/m2 za svetila s svetlobnim tokom pod 2 000 lm in nad 100 000 cd/m2 za svetila z večjim svetlobnim tokom, ki so opremljena le s prozornimi ovoji, skozi katere se jasno vidijo žarilna nitka, svetleča dioda ali razelektritvena cevka, ki proizvajajo svetlobo; |
| --- | --- |

(d)

„prozorno svetilo“ je svetilo (sem ne spadajo kompaktne fluorescenčne sijalke) s svetilnostjo nad 25 000 cd/m2 za svetila s svetlobnim tokom pod 2 000 lm in nad 100 000 cd/m2 za svetila z večjim svetlobnim tokom, ki so opremljena le s prozornimi ovoji, skozi katere se jasno vidijo žarilna nitka, svetleča dioda ali razelektritvena cevka, ki proizvajajo svetlobo;

| (e) | „neprozorno svetilo“ je svetilo, ki ne ustreza specifikacijam iz točke (d), vključno s kompaktnimi fluorescenčnimi sijalkami; |
| --- | --- |

(e)

„neprozorno svetilo“ je svetilo, ki ne ustreza specifikacijam iz točke (d), vključno s kompaktnimi fluorescenčnimi sijalkami;

| (f) | „cikel vklapljanja in izklapljanja“ je zaporedje vklapljanja in izklapljanja svetila v določenih intervalih; |
| --- | --- |

(f)

„cikel vklapljanja in izklapljanja“ je zaporedje vklapljanja in izklapljanja svetila v določenih intervalih;

| (g) | „prezgodnje prenehanje delovanja“ nastopi, ko svetilo doseže konec življenjskega cikla po obdobju delovanja, ki je krajše od ocenjene življenjske dobe, navedene v tehnični dokumentaciji; |
| --- | --- |

(g)

„prezgodnje prenehanje delovanja“ nastopi, ko svetilo doseže konec življenjskega cikla po obdobju delovanja, ki je krajše od ocenjene življenjske dobe, navedene v tehnični dokumentaciji;

| (h) | „vznožek“ pomeni del svetila, ki prek okova svetila omogoča povezavo za oskrbo z elektriko in je večinoma namenjen tudi pritrditvi svetila v okov; |
| --- | --- |

(h)

„vznožek“ pomeni del svetila, ki prek okova svetila omogoča povezavo za oskrbo z elektriko in je večinoma namenjen tudi pritrditvi svetila v okov;

| (i) | „okov svetila“ pomeni pripravo, s katero pritrdimo svetilo, običajno tako, da vanj privijemo njegov vznožek, s čimer to omogoča tudi povezavo za oskrbo z elektriko. |
| --- | --- |

(i)

„okov svetila“ pomeni pripravo, s katero pritrdimo svetilo, običajno tako, da vanj privijemo njegov vznožek, s čimer to omogoča tudi povezavo za oskrbo z elektriko.

---

(1)  UL L 242, 10.9.2002, str. 44.

---

PRILOGA II

Zahteve za okoljsko primerno zasnovo neusmerjenih svetil v gospodinjstvu

1.   ZAHTEVE ZA IZKORISTEK SVETIL

Žarnice z vznožki S14, S15 ali S19 so izvzete iz zahtev za izkoristek za faze 1 do 4, kot je opredeljeno v členu 3 te uredbe, pri čemer to ne velja za fazi 5 in 6.

Največja omejena moč (Pmax) za dani svetlobni tok (Φ) je navedena v preglednici 1.

Izjeme k tem zahtevam so naštete v preglednici 2, pri čemer so korekcijski faktorji, ki veljajo za največjo omejeno moč, našteti v preglednici 3.

Preglednica 1

| Začetek uporabe | Največja omejena moč (Pmax) za dani svetlobni tok (Φ) (W) |
| --- | --- |
| Prozorna svetila | Neprozorna svetila |
| faze 1 do 5 | 0,8 * (0,88√Ф+0,049Ф) | 0,24√Ф+0,0103Ф |
| faza 6 | 0,6 * (0,88√Ф+0,049Ф) | 0,24√Ф+0,0103Ф |

Začetek uporabe

Največja omejena moč (Pmax) za dani svetlobni tok (Φ) (W)

Prozorna svetila

Neprozorna svetila

faze 1 do 5

0,8 * (0,88√Ф+0,049Ф)

0,24√Ф+0,0103Ф

faza 6

0,6 * (0,88√Ф+0,049Ф)

0,24√Ф+0,0103Ф

Preglednica 2

Izjeme

| Področje uporabe izjeme | Največja omejena moč (W) |
| --- | --- |
| prozorna svetila 60 lm ≤ Φ ≤ 950 lm v fazi 1 | Pmax = 1,1 * (0,88√Ф+0,049Ф) |
| prozorna svetila 60 lm ≤ Φ ≤ 725 lm v fazi 2 | Pmax = 1,1 * (0,88√Ф+0,049Ф) |
| prozorna svetila 60 lm ≤ Φ ≤ 450 lm v fazi 3 | Pmax = 1,1 * (0,88√Ф+0,049Ф) |
| prozorna svetila z vznožkoma G9 ali R7s v fazi 6 | Pmax = 0,8 * (0,88√Ф+0,049Ф) |

Področje uporabe izjeme

Največja omejena moč (W)

prozorna svetila 60 lm ≤ Φ ≤ 950 lm v fazi 1

Pmax = 1,1 * (0,88√Ф+0,049Ф)

prozorna svetila 60 lm ≤ Φ ≤ 725 lm v fazi 2

Pmax = 1,1 * (0,88√Ф+0,049Ф)

prozorna svetila 60 lm ≤ Φ ≤ 450 lm v fazi 3

Pmax = 1,1 * (0,88√Ф+0,049Ф)

prozorna svetila z vznožkoma G9 ali R7s v fazi 6

Pmax = 0,8 * (0,88√Ф+0,049Ф)

Korekcijski faktorji v preglednici 3 se po potrebi seštevajo in veljajo tudi za izdelke, ki so vključeni v izjeme preglednice 2.

Preglednica 3

Korekcijski faktorji

| Področje uporabe popravka | Največja omejena moč (W) |
| --- | --- |
| žarnica z žarilno nitko, ki potrebuje zunanje napajanje | Pmax/1,06 |
| sijalka z vznožkom GX53 | Pmax/0,75 |
| neprozorno svetilo z indeksom barvne reprodukcije ≥ 90 in P ≤ 0,5 * (0,88 √Ф + 0,049 Ф) | Pmax/0,85 |
| sijalka z indeksom barvne reprodukcije ≥ 90 in Tc ≥ 5 000 K | Pmax/0,76 |
| neprozorno svetilo z drugim ovojem in P ≤ 0,5 * (0,88 √Ф + 0,049 Ф) | Pmax/0,95 |
| svetilo LED, ki potrebuje zunanje napajanje | Pmax/1,1 |

Področje uporabe popravka

Največja omejena moč (W)

žarnica z žarilno nitko, ki potrebuje zunanje napajanje

Pmax/1,06

sijalka z vznožkom GX53

Pmax/0,75

neprozorno svetilo z indeksom barvne reprodukcije ≥ 90 in P ≤ 0,5 * (0,88 √Ф + 0,049 Ф)

Pmax/0,85

sijalka z indeksom barvne reprodukcije ≥ 90 in Tc ≥ 5 000 K

Pmax/0,76

neprozorno svetilo z drugim ovojem in P ≤ 0,5 * (0,88 √Ф + 0,049 Ф)

Pmax/0,95

svetilo LED, ki potrebuje zunanje napajanje

Pmax/1,1

2.   ZAHTEVE ZA DELOVANJE SVETIL

Zahteve za delovanje svetil so določene v preglednici 4 za kompaktne fluorescenčne sijalke in v preglednici 5 za vsa svetila razen kompaktnih fluorescenčnih sijalk in svetil LED.

Kadar je ocenjena življenjska doba svetila daljša od 2 000 h, zahteve faze 1 za parametre „predvidena življenjska doba svetila“, „preživetveni faktor svetil“ in „vzdrževanje svetilnosti“ iz preglednic 4 in 5 veljajo le od faze 2.

Za preskušanje, kolikokrat se lahko svetilo vklopi in izklopi, preden preneha delovati, je cikel vklapljanja in izklapljanja sestavljen iz obdobij, v katerih je svetilo eno minuto vklopljeno in tri minute izklopljeno, drugi preskusni pogoji pa so določeni v skladu s Prilogo III. Za preskušanje življenjske dobe svetil, preživetvenega faktorja svetil, vzdrževanja svetilnosti in prezgodnjega prenehanja delovanja se uporablja standardni cikel vklapljanja in izklapljanja v skladu s Prilogo III.

Preglednica 4

Zahteve za delovanje kompaktnih fluorescenčnih sijalk

| Parameter delovanja | Faza 1 | Faza 5 |
| --- | --- | --- |
| preživetveni faktor svetila pri 6 000 h | ≥ 0,50 | ≥ 0,70 |
| vzdrževanje svetilnosti | pri 2 000 h: ≥ 85 % (≥ 80 % za svetila z drugim ovojem svetila) | pri 2 000 h: ≥ 88 % (≥ 83 % za svetila z drugim ovojem svetila)
  pri 6 000 h: ≥ 70 % |
| število ciklov vklapljanja in izklapljanja pred prenehanjem delovanja | ≥ polovica življenjske dobe svetila, izražena v urah
  ≥ 10 000, če je čas zagona svetila > 0,3 s | ≥ življenjska doba svetila, izražena v urah
  ≥ 30 000, če je čas zagona svetila > 0,3 s |
| čas zagona | < 2,0 s | < 1,5 s, če P < 10 W
  < 1,0 s, če P ≥ 10 W |
| čas ogrevanja svetila do 60 % Φ | < 60 s
  ali < 120 s za svetila, ki vsebujejo živo srebro v amalgamski obliki | < 40 s
  ali < 100 s za svetila, ki vsebujejo živo srebro v amalgamski obliki |
| stopnja prezgodnje odpovedi | ≤ 2,0 % po 200 h | ≤ 2,0 % po 400 h |
| sevanje UVA in UVB | ≤ 2,0 mW/klm | ≤ 2,0 mW/klm |
| sevanje UVC | ≤ 0,01 mW/klm | ≤ 0,01 mW/klm |
| faktor moči svetila | ≥ 0,50 če P < 25 W
  ≥ 0,90 če P ≥ 25 W | ≥ 0,55 če P < 25 W
  ≥ 0,90 če P ≥ 25 W |
| barvna reprodukcija (Ra) | ≥ 80 | ≥ 80 |

Parameter delovanja

Faza 1

Faza 5

preživetveni faktor svetila pri 6 000 h

≥ 0,50

≥ 0,70

vzdrževanje svetilnosti

pri 2 000 h: ≥ 85 % (≥ 80 % za svetila z drugim ovojem svetila)

pri 2 000 h: ≥ 88 % (≥ 83 % za svetila z drugim ovojem svetila)

pri 6 000 h: ≥ 70 %

število ciklov vklapljanja in izklapljanja pred prenehanjem delovanja

≥ polovica življenjske dobe svetila, izražena v urah

≥ 10 000, če je čas zagona svetila > 0,3 s

≥ življenjska doba svetila, izražena v urah

≥ 30 000, če je čas zagona svetila > 0,3 s

čas zagona

< 2,0 s

< 1,5 s, če P < 10 W

< 1,0 s, če P ≥ 10 W

čas ogrevanja svetila do 60 % Φ

< 60 s

ali < 120 s za svetila, ki vsebujejo živo srebro v amalgamski obliki

< 40 s

ali < 100 s za svetila, ki vsebujejo živo srebro v amalgamski obliki

stopnja prezgodnje odpovedi

≤ 2,0 % po 200 h

≤ 2,0 % po 400 h

sevanje UVA in UVB

≤ 2,0 mW/klm

≤ 2,0 mW/klm

sevanje UVC

≤ 0,01 mW/klm

≤ 0,01 mW/klm

faktor moči svetila

≥ 0,50 če P < 25 W

≥ 0,90 če P ≥ 25 W

≥ 0,55 če P < 25 W

≥ 0,90 če P ≥ 25 W

barvna reprodukcija (Ra)

≥ 80

≥ 80

Preglednica 5

Zahteve za delovanje vseh svetil razen kompaktnih fluorescenčnih sijalk in svetil LED

| Parameter delovanja | Faza 1 | Faza 5 |
| --- | --- | --- |
| ocenjena življenjska doba svetila | ≥ 1 000 h | ≥ 2 000 h |
| vzdrževanje svetilnosti | ≥ 85 % pri 75 % ocenjene povprečne življenjske dobe | ≥ 85 % pri 75 % ocenjene povprečne življenjske dobe |
| število ciklov vklapljanja in izklapljanja | ≥ štirikratna ocenjena doba delovanja svetila, izražena v urah | ≥ štirikratna ocenjena doba delovanja svetila, izražena v urah |
| čas zagona | < 0,2 s | < 0,2 s |
| čas ogrevanja svetila do 60 % Φ | ≤ 1,0 s | ≤ 1,0 s |
| stopnja prezgodnje odpovedi | ≤ 5,0 % po 100 h | ≤ 5,0 % po 200 h |
| sevanje UVA in UVB | ≤ 2,0 mW/klm | ≤ 2,0 mW/klm |
| sevanje UVC | ≤ 0,01 mW/klm | ≤ 0,01 mW/klm |
| faktor moči svetila | ≥ 0,95 | ≥ 0,95 |

Parameter delovanja

Faza 1

Faza 5

ocenjena življenjska doba svetila

≥ 1 000 h

≥ 2 000 h

vzdrževanje svetilnosti

≥ 85 % pri 75 % ocenjene povprečne življenjske dobe

≥ 85 % pri 75 % ocenjene povprečne življenjske dobe

število ciklov vklapljanja in izklapljanja

≥ štirikratna ocenjena doba delovanja svetila, izražena v urah

≥ štirikratna ocenjena doba delovanja svetila, izražena v urah

čas zagona

< 0,2 s

< 0,2 s

čas ogrevanja svetila do 60 % Φ

≤ 1,0 s

≤ 1,0 s

stopnja prezgodnje odpovedi

≤ 5,0 % po 100 h

≤ 5,0 % po 200 h

sevanje UVA in UVB

≤ 2,0 mW/klm

≤ 2,0 mW/klm

sevanje UVC

≤ 0,01 mW/klm

≤ 0,01 mW/klm

faktor moči svetila

≥ 0,95

≥ 0,95

3.   ZAHTEVE ZA NAVAJANJE PODATKOV O SVETILIH

Za neusmerjena svetila v gospodinjstvu se od faze 2 dalje navedejo naslednji podatki, razen če ni določeno drugače.

3.1.   Podatki, ki morajo biti pred nakupom vidno prikazani za končne uporabnike na embalaži in na prosto dostopnih spletiščih

Podatkov ni treba navajati z dobesednim besedilom iz spodnjega seznama. Namesto z besedilom so lahko prikazani z grafi, številkami ali simboli.

Te zahteve po podatkih ne veljajo za žarnice, ki ne izpolnjujejo zahtev za izkoristek za fazo 4.

| (a) | Ko je nazivna moč svetila navedena zunaj energijske oznake v skladu z Direktivo 98/11/ES, se tudi nazivni svetlobni tok svetila navede ločeno s pisavo, ki je vsaj dvakrat večja od navedbe nazivne moči svetila zunaj oznake; |
| --- | --- |

(a)

Ko je nazivna moč svetila navedena zunaj energijske oznake v skladu z Direktivo 98/11/ES, se tudi nazivni svetlobni tok svetila navede ločeno s pisavo, ki je vsaj dvakrat večja od navedbe nazivne moči svetila zunaj oznake;

| (b) | nazivna življenjska doba svetila v urah (ne presega ocenjene življenjske dobe); |
| --- | --- |

(b)

nazivna življenjska doba svetila v urah (ne presega ocenjene življenjske dobe);

| (c) | število ciklov vklapljanja in izklapljanja pred prezgodnjim prenehanjem delovanja svetila; |
| --- | --- |

(c)

število ciklov vklapljanja in izklapljanja pred prezgodnjim prenehanjem delovanja svetila;

| (d) | barvna temperatura (izražena tudi kot vrednost v kelvinih); |
| --- | --- |

(d)

barvna temperatura (izražena tudi kot vrednost v kelvinih);

| (e) | čas ogrevanja do 60 % polne svetilnosti (lahko se označi kot „takojšnja polna svetilnost“, če traja manj kot 1 sekundo); |
| --- | --- |

(e)

čas ogrevanja do 60 % polne svetilnosti (lahko se označi kot „takojšnja polna svetilnost“, če traja manj kot 1 sekundo);

| (f) | opozorilo, če svetila ni mogoče zatemniti ali se lahko zatemni le s posebnimi senčniki; |
| --- | --- |

(f)

opozorilo, če svetila ni mogoče zatemniti ali se lahko zatemni le s posebnimi senčniki;

| (g) | če je svetilo namenjeno optimalni uporabi v nestandardnih razmerah (kot je temperatura okolja Ta ≠ 25 °C), se navedejo podatki o teh razmerah; |
| --- | --- |

(g)

če je svetilo namenjeno optimalni uporabi v nestandardnih razmerah (kot je temperatura okolja Ta ≠ 25 °C), se navedejo podatki o teh razmerah;

| (h) | mere svetila v milimetrih (dolžina in premer); |
| --- | --- |

(h)

mere svetila v milimetrih (dolžina in premer);

| (i) | če je na embalaži navedena enakovrednost z žarnico, navedena enakovredna moč žarnice (zaokrožena na 1 W) ustreza svetlobnemu toku svetila v embalaži iz preglednice 6.
  Vmesne vrednosti svetlobnega toka in navedene moči žarnice (zaokrožene na 1 W) se izračunajo z linearno interpolacijo med dvema sosednjima vrednostma.
  Preglednica 6








  Ocenjeni svetlobni tok svetila
  Φ [lm] | Navedena enakovredna moč žarnice fluorescenčne sijalke z vznožkom |
| --- | --- | --- |
| Fluorescenčne sijalke z vznožkom | Halogenska svetila | LED in ostala svetila | [W] |
| 125 | 119 | 136 | 15 |
| 229 | 217 | 249 | 25 |
| 432 | 410 | 470 | 40 |
| 741 | 702 | 806 | 60 |
| 970 | 920 | 1 055 | 75 |
| 1 398 | 1 326 | 1 521 | 100 |
| 2 253 | 2 137 | 2 452 | 150 |
| 3 172 | 3 009 | 3 452 | 200 |

(i)

če je na embalaži navedena enakovrednost z žarnico, navedena enakovredna moč žarnice (zaokrožena na 1 W) ustreza svetlobnemu toku svetila v embalaži iz preglednice 6.

Vmesne vrednosti svetlobnega toka in navedene moči žarnice (zaokrožene na 1 W) se izračunajo z linearno interpolacijo med dvema sosednjima vrednostma.

Preglednica 6

Ocenjeni svetlobni tok svetila

Φ [lm]

Navedena enakovredna moč žarnice fluorescenčne sijalke z vznožkom

Fluorescenčne sijalke z vznožkom

Halogenska svetila

LED in ostala svetila

[W]

125

119

136

15

229

217

249

25

432

410

470

40

741

702

806

60

970

920

1 055

75

1 398

1 326

1 521

100

2 253

2 137

2 452

150

3 172

3 009

3 452

200

| (j) | Izraz „energijsko varčna svetila“ ali katera koli podobna promocijska izjava o izkoristku svetila, ki je povezana z izdelkom, se lahko uporabi le, če svetilo izpolnjuje zahteve za izkoristek, ki se uporabljajo za neprozorna svetila v fazi 1 v skladu s preglednicami 1, 2 in 3. |
| --- | --- |

(j)

Izraz „energijsko varčna svetila“ ali katera koli podobna promocijska izjava o izkoristku svetila, ki je povezana z izdelkom, se lahko uporabi le, če svetilo izpolnjuje zahteve za izkoristek, ki se uporabljajo za neprozorna svetila v fazi 1 v skladu s preglednicami 1, 2 in 3.

Če svetilo vsebuje živo srebro:

| (k) | vsebnost živega srebra v svetilu v X,X mg; |
| --- | --- |

(k)

vsebnost živega srebra v svetilu v X,X mg;

| (l) | navedbo naslova spletišča, kjer je mogoče prebrati navodila za odstranitev ostankov svetila, če se svetilo po nesreči razbije. |
| --- | --- |

(l)

navedbo naslova spletišča, kjer je mogoče prebrati navodila za odstranitev ostankov svetila, če se svetilo po nesreči razbije.

3.2.   Podatki, ki morajo biti javnosti na voljo na prosto dostopnih spletiščih

Naslednji podatki se navedejo vsaj kot vrednosti.

| (a) | Podatki, opredeljeni v točki 3.1; |
| --- | --- |

(a)

Podatki, opredeljeni v točki 3.1;

| (b) | omejena moč (natančnost 0,1 W); |
| --- | --- |

(b)

omejena moč (natančnost 0,1 W);

| (c) | ocenjeni svetlobni tok; |
| --- | --- |

(c)

ocenjeni svetlobni tok;

| (d) | ocenjena življenjska doba svetila; |
| --- | --- |

(d)

ocenjena življenjska doba svetila;

| (e) | faktor moči svetila; |
| --- | --- |

(e)

faktor moči svetila;

| (f) | faktor vzdrževanja svetilnosti na koncu nazivne življenjske dobe; |
| --- | --- |

(f)

faktor vzdrževanja svetilnosti na koncu nazivne življenjske dobe;

| (g) | čas zagona (v X,X sekundah); |
| --- | --- |

(g)

čas zagona (v X,X sekundah);

| (h) | barvna reprodukcija. |
| --- | --- |

(h)

barvna reprodukcija.

Če svetilo vsebuje živo srebro:

| (i) | navodila za odstranitev ostankov svetila, če se svetilo po nesreči razbije; |
| --- | --- |

(i)

navodila za odstranitev ostankov svetila, če se svetilo po nesreči razbije;

| (j) | priporočila za odstranitev svetila ob koncu njegove življenjske dobe. |
| --- | --- |

(j)

priporočila za odstranitev svetila ob koncu njegove življenjske dobe.

---

PRILOGA III

Postopek preverjanja pri tržnem nadzoru

Organi države članice preskusijo serijo vsaj dvajsetih naključno izbranih svetil istega modela in proizvajalca.

Serija se v posameznem primeru šteje za skladno z določbami iz Priloge II k tej uredbi, če povprečni rezultati serije ne odstopajo od meje, praga ali navedenih vrednosti za več kot 10 %.

V nasprotnem primeru se model šteje za neustreznega.

Za preverjanje skladnosti z zahtevami uporabijo organi držav članic točne in zanesljive merilne metode, ki zagotavljajo ponovljive rezultate, in sicer:

| — | kadar so na voljo, se uporabljajo harmonizirani standardi, katerih sklicne številke so bile v ta namen objavljene v Uradnem listu Evropske unije v skladu s členoma 9 in 10 Direktive 2005/32/ES, |
| --- | --- |

—

kadar so na voljo, se uporabljajo harmonizirani standardi, katerih sklicne številke so bile v ta namen objavljene v Uradnem listu Evropske unije v skladu s členoma 9 in 10 Direktive 2005/32/ES,

| — | sicer se uporabljajo metode, opredeljene v naslednjih dokumentih:








  Merjeni parameter | Organizacija (1) | Referenca | Naslov |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| vsebnost živega srebra v svetilih | Evropska komisija | Odločba 2002/747/ES (Priloga) | Odločba Komisije 2002/747/ES z dne 9. septembra 2002 o določitvi spremenjenih okoljskih meril za podelitev znaka za okolje Skupnosti žarnicam in o spremembi Odločbe 1999/568/ES |
| svetlobni izkoristek | Cenelec | EN 50285:1999 | Energijska učinkovitost električnih svetil za uporabo v gospodinjstvih – merilne metode |
| vznožki svetil | Cenelec | EN 60061:1993
  vse spremembe do A40:2008 | Vznožki in okovi svetil skupaj s kalibri za kontrolo medsebojne zamenljivosti in varnosti – 1. del: Vznožki svetil |
| življenjska doba svetila | Cenelec | EN 60064:1995
  spremembe
  A2:2003
  A3:2006
  A4:2007
  A11:2007 | Žarnice za uporabo v stanovanjih in podobnih splošnih primerih razsvetljave – zahteve za učinkovitost |
| Cenelec | EN 60357:2003
  sprememba
  A1:2008 | Volframske halogenske žarnice (ne za vozila) – specifikacije za učinkovitost |
| Cenelec | EN 60969:1993
  spremembe
  A1:1993
  A2:2000 | Svetila za splošno razsvetljavo z vgrajeno predstikalno napravo – zahteve za učinkovitost |
| čas zagona / ogrevanja svetila | Cenelec | EN 60969:1993
  spremembe
  A1:1993
  A2:2000 | Svetila za splošno razsvetljavo z vgrajeno predstikalno napravo – zahteve za učinkovitost |
| faktor moči | Cenelec | EN 61000-3-2:2006 | Elektromagnetna združljivost (EMC) – 3. del: Meje; Razdelek 2: Omejitve za oddajanje harmonskih tokov (vhodni tok opreme ≤ 16 A na fazo) |
| specifična efektivna moč UV sevanja | Cenelec | EN 62471:2008 | Fotobiološka varnost svetil in sistemov svetil |
| barvna reprodukcija | Mednarodna komisija za osvetlitev | CIE 13.3:1995 | Metoda merjenja in določanja lastnosti barvne reprodukcije svetlobnih virov |
| kromatičnost
  korelirana barvna temperatura (Tc [K]) | Mednarodna komisija za osvetlitev | CIE 15:2004 | Kolorimetrija |
| svetilnost | Mednarodna komisija za osvetlitev | CIE 18.2:1983 | Osnova fizikalne fotometrije |
| svetlobni tok | Mednarodna komisija za osvetlitev | CIE 84:1989 | Merjenje svetlobnega toka |
| vzdrževanje svetilnosti svetil (LLMF) | Mednarodna komisija za osvetlitev | CIE 97:2005 | Vzdrževanje električnih sistemov za razsvetljavo v notranjih prostorih |
| preživetveni faktor svetil |

—

sicer se uporabljajo metode, opredeljene v naslednjih dokumentih:

Merjeni parameter

Organizacija (1)

Referenca

Naslov

vsebnost živega srebra v svetilih

Evropska komisija

Odločba 2002/747/ES (Priloga)

Odločba Komisije 2002/747/ES z dne 9. septembra 2002 o določitvi spremenjenih okoljskih meril za podelitev znaka za okolje Skupnosti žarnicam in o spremembi Odločbe 1999/568/ES

svetlobni izkoristek

Cenelec

EN 50285:1999

Energijska učinkovitost električnih svetil za uporabo v gospodinjstvih – merilne metode

vznožki svetil

Cenelec

EN 60061:1993

vse spremembe do A40:2008

Vznožki in okovi svetil skupaj s kalibri za kontrolo medsebojne zamenljivosti in varnosti – 1. del: Vznožki svetil

življenjska doba svetila

Cenelec

EN 60064:1995

spremembe

A2:2003

A3:2006

A4:2007

A11:2007

Žarnice za uporabo v stanovanjih in podobnih splošnih primerih razsvetljave – zahteve za učinkovitost

Cenelec

EN 60357:2003

sprememba

A1:2008

Volframske halogenske žarnice (ne za vozila) – specifikacije za učinkovitost

Cenelec

EN 60969:1993

spremembe

A1:1993

A2:2000

Svetila za splošno razsvetljavo z vgrajeno predstikalno napravo – zahteve za učinkovitost

čas zagona / ogrevanja svetila

Cenelec

EN 60969:1993

spremembe

A1:1993

A2:2000

Svetila za splošno razsvetljavo z vgrajeno predstikalno napravo – zahteve za učinkovitost

faktor moči

Cenelec

EN 61000-3-2:2006

Elektromagnetna združljivost (EMC) – 3. del: Meje; Razdelek 2: Omejitve za oddajanje harmonskih tokov (vhodni tok opreme ≤ 16 A na fazo)

specifična efektivna moč UV sevanja

Cenelec

EN 62471:2008

Fotobiološka varnost svetil in sistemov svetil

barvna reprodukcija

Mednarodna komisija za osvetlitev

CIE 13.3:1995

Metoda merjenja in določanja lastnosti barvne reprodukcije svetlobnih virov

kromatičnost

korelirana barvna temperatura (Tc [K])

Mednarodna komisija za osvetlitev

CIE 15:2004

Kolorimetrija

svetilnost

Mednarodna komisija za osvetlitev

CIE 18.2:1983

Osnova fizikalne fotometrije

svetlobni tok

Mednarodna komisija za osvetlitev

CIE 84:1989

Merjenje svetlobnega toka

vzdrževanje svetilnosti svetil (LLMF)

Mednarodna komisija za osvetlitev

CIE 97:2005

Vzdrževanje električnih sistemov za razsvetljavo v notranjih prostorih

preživetveni faktor svetil

---

(1)  Cenelec: Rue de Stassart/De Stassartstraat 35, B-1050 Bruselj, telefon: (32-2) 519 68 71, telefaks: (32-2) 519 69 19 (http://www.cenelec.org).

Mednarodna komisija za osvetlitev: CIE Central Bureau Kegelgasse 27, A-1030 Dunaj, Avstrija, telefon: (43-1) 71 43 18 70, telefaks: (43-1) 714 31 87 18 (http://www.cie.co.at/).

---

PRILOGA IV

Okvirna merila uspešnosti za neusmerjena svetila v gospodinjstvu

(informativno)

Ob sprejetju te uredbe so bile značilnosti najboljše dostopne tehnologije na trgu za zadevne izdelke naslednje:

| 1. | IZKORISTEK SVETILA
  Najvišji ugotovljeni izkoristek je znašal 69 lm/W. |
| --- | --- |

1.

IZKORISTEK SVETILA

Najvišji ugotovljeni izkoristek je znašal 69 lm/W.

| 2. | DELOVANJE SVETILA
  Preglednica 7






  Parameter delovanja | Kompaktne fluorescenčne sijalke |
| --- | --- | --- |
| ocenjena življenjska doba svetila | 20 000 h |
| vzdrževanje svetilnosti | 90 % pri ocenjeni življenjski dobi svetila |
| število ciklov vklapljanja in izklapljanja | 1 000 000 |
| čas zagona | < 0,1 s |
| čas ogrevanja svetila do 80 % Φ | 15 s ali 4 s za posebna kombinirana kompaktna fluorescenčna/halogenska svetila |
| faktor moči svetila | 0,95 |

2.

DELOVANJE SVETILA

Preglednica 7

Parameter delovanja

Kompaktne fluorescenčne sijalke

ocenjena življenjska doba svetila

20 000 h

vzdrževanje svetilnosti

90 % pri ocenjeni življenjski dobi svetila

število ciklov vklapljanja in izklapljanja

1 000 000

čas zagona

< 0,1 s

čas ogrevanja svetila do 80 % Φ

15 s ali 4 s za posebna kombinirana kompaktna fluorescenčna/halogenska svetila

faktor moči svetila

0,95

| 3. | VSEBNOST ŽIVEGA SREBRA V SVETILIH
  Pri energijsko učinkovitih kompaktnih fluorescenčnih sijalkah znaša najnižja vsebnost živega srebra največ 1,23 mg živega srebra. |
| --- | --- |

3.

VSEBNOST ŽIVEGA SREBRA V SVETILIH

Pri energijsko učinkovitih kompaktnih fluorescenčnih sijalkah znaša najnižja vsebnost živega srebra največ 1,23 mg živega srebra.

---

| 24.3.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 76/17 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 76/17

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 245/2009

z dne 18. marca 2009

o izvajanju Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2005/32/ES v zvezi z zahtevami za okoljsko primerno zasnovo fluorescenčnih sijalk brez vdelanih predstikalnih naprav, visokointenzivnostnih sijalk in predstikalnih naprav in svetilk za delovanje teh sijalk ter o razveljavitvi Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2000/55/ES

(Besedilo velja za EGP)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2005/32/ES z dne 6. julija 2005 o vzpostavitvi okvira za določanje zahtev za okoljsko primerno zasnovo izdelkov, ki rabijo energijo, in o spremembi Direktive Sveta 92/42/EGS ter direktiv 96/57/ES in 2000/55/ES Evropskega parlamenta in Sveta (1), zlasti člena 15(1) Direktive,

po posvetovanju s Posvetovalnim forumom za okoljsko primerno zasnovo,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Na podlagi Direktive 2005/32/ES Komisija določi zahteve za okoljsko primerno zasnovo tistih izdelkov, ki rabijo energijo, se prodajajo in s katerimi se trguje v velikih količinah, imajo pomemben okoljski vpliv in predstavljajo pomembno možnost za izboljšanje vpliva na okolje brez pretiranih stroškov. |
| --- | --- |

(1)

Na podlagi Direktive 2005/32/ES Komisija določi zahteve za okoljsko primerno zasnovo tistih izdelkov, ki rabijo energijo, se prodajajo in s katerimi se trguje v velikih količinah, imajo pomemben okoljski vpliv in predstavljajo pomembno možnost za izboljšanje vpliva na okolje brez pretiranih stroškov.

| (2) | V drugi alinei člena 16(2) Direktive 2005/32/ES je določeno, da Komisija v skladu s postopkom iz člena 19(3) in merili iz člena 15(2) ter po posvetu s Posvetovalnim forumom za okoljsko primerno zasnovo po potrebi sprejme izvedbeni ukrep za svetilne naprave terciarnega sektorja. |
| --- | --- |

(2)

V drugi alinei člena 16(2) Direktive 2005/32/ES je določeno, da Komisija v skladu s postopkom iz člena 19(3) in merili iz člena 15(2) ter po posvetu s Posvetovalnim forumom za okoljsko primerno zasnovo po potrebi sprejme izvedbeni ukrep za svetilne naprave terciarnega sektorja.

| (3) | Komisija je opravila dve pripravljalni študiji, s katerima je analizirala tehnične, okoljske in gospodarske vidike svetilnih naprav, ki se običajno uporabljajo v terciarnem sektorju (pisarniška in javna ulična razsvetljava). Študije so bile pripravljene skupaj z interesnimi skupinami in zainteresiranimi iz Skupnosti in tretjih držav, rezultati pa so dostopni javnosti na spletni strani Evropske komisije EUROPA. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je opravila dve pripravljalni študiji, s katerima je analizirala tehnične, okoljske in gospodarske vidike svetilnih naprav, ki se običajno uporabljajo v terciarnem sektorju (pisarniška in javna ulična razsvetljava). Študije so bile pripravljene skupaj z interesnimi skupinami in zainteresiranimi iz Skupnosti in tretjih držav, rezultati pa so dostopni javnosti na spletni strani Evropske komisije EUROPA.

| (4) | Obvezne zahteve za okoljsko primerno zasnovo veljajo za izdelke na trgu, ne glede na to, kje so vgrajeni, zato te zahteve ne smejo biti odvisne od področja uporabe izdelka (npr. pisarniška ali javna ulična razsvetljava). Zato morajo biti v tej uredbi obravnavani posebni izdelki, kot so fluorescenčne sijalke brez vdelanih predstikalnih naprav, visokointenzivnostne sijalke ter predstikalne naprave in svetilke za delovanje teh sijalk. Okvirne referenčne vrednosti lahko uporabnikom olajšajo izbiro najboljše dostopne tehnologije za določeno področje uporabe (npr. pisarniška ali javna ulična razsvetljava). |
| --- | --- |

(4)

Obvezne zahteve za okoljsko primerno zasnovo veljajo za izdelke na trgu, ne glede na to, kje so vgrajeni, zato te zahteve ne smejo biti odvisne od področja uporabe izdelka (npr. pisarniška ali javna ulična razsvetljava). Zato morajo biti v tej uredbi obravnavani posebni izdelki, kot so fluorescenčne sijalke brez vdelanih predstikalnih naprav, visokointenzivnostne sijalke ter predstikalne naprave in svetilke za delovanje teh sijalk. Okvirne referenčne vrednosti lahko uporabnikom olajšajo izbiro najboljše dostopne tehnologije za določeno področje uporabe (npr. pisarniška ali javna ulična razsvetljava).

| (5) | Izdelki, za katere velja ta uredba, so namenjeni predvsem za splošno razsvetljavo, kar pomeni, da prispevajo k zagotavljanju umetne svetlobe namesto naravne za potrebe običajnega človeškega vida. Za sijalke za posebne namene (npr. sijalke v računalniških zaslonih, fotokopirnih strojih, solarijih, za razsvetljavo terarijev in druge podobne uporabe) ta uredba ne velja. |
| --- | --- |

(5)

Izdelki, za katere velja ta uredba, so namenjeni predvsem za splošno razsvetljavo, kar pomeni, da prispevajo k zagotavljanju umetne svetlobe namesto naravne za potrebe običajnega človeškega vida. Za sijalke za posebne namene (npr. sijalke v računalniških zaslonih, fotokopirnih strojih, solarijih, za razsvetljavo terarijev in druge podobne uporabe) ta uredba ne velja.

| (6) | Zajeta okoljska vidika izdelkov, ki rabijo energijo, določena kot pomembna za namene te uredbe, sta:






  (a) | energija v obdobju uporabe; |
| --- | --- | --- |

(6)

Zajeta okoljska vidika izdelkov, ki rabijo energijo, določena kot pomembna za namene te uredbe, sta:

(a)

energija v obdobju uporabe;

| (b) | vsebnost živega srebra v sijalkah. |
| --- | --- |

(b)

vsebnost živega srebra v sijalkah.

| (7) | Letna poraba električne energije izdelkov, ki so predmet te uredbe, je bila leta 2005 v Skupnosti ocenjena na 200 TWh, kar ustreza 80 Mt emisij CO2. Po predvidevanjih naj bi poraba brez uvajanja posebnih ukrepov leta 2020 dosegla 260 TWh. Pripravljalne študije so pokazale, da se lahko poraba električne energije izdelkov iz te uredbe bistveno zmanjša. |
| --- | --- |

(7)

Letna poraba električne energije izdelkov, ki so predmet te uredbe, je bila leta 2005 v Skupnosti ocenjena na 200 TWh, kar ustreza 80 Mt emisij CO2. Po predvidevanjih naj bi poraba brez uvajanja posebnih ukrepov leta 2020 dosegla 260 TWh. Pripravljalne študije so pokazale, da se lahko poraba električne energije izdelkov iz te uredbe bistveno zmanjša.

| (8) | Leta 2005 je bila vsebnost živega srebra sijalk v uporabi ocenjena na 12,6 tone. Brez posebnih ukrepov bo vsebnost živega srebra sijalk v uporabi leta 2020 predvidoma narasla na 18,6 tone, čeprav je že bilo dokazano, da se lahko znatno zmanjša. |
| --- | --- |

(8)

Leta 2005 je bila vsebnost živega srebra sijalk v uporabi ocenjena na 12,6 tone. Brez posebnih ukrepov bo vsebnost živega srebra sijalk v uporabi leta 2020 predvidoma narasla na 18,6 tone, čeprav je že bilo dokazano, da se lahko znatno zmanjša.

| (9) | Ker ni mednarodno priznanih znanstvenih metod za merjenje vplivov tako imenovanega „svetlobnega onesnaževanja“ na okolje, njegovega obsega ni bilo mogoče oceniti. Kljub temu pa se priznava, da lahko ukrepi, sprejeti za povečanje svetlobnega izkoristka terciarne opreme za razsvetljavo, pozitivno vplivajo na „svetlobno onesnaževanje“. |
| --- | --- |

(9)

Ker ni mednarodno priznanih znanstvenih metod za merjenje vplivov tako imenovanega „svetlobnega onesnaževanja“ na okolje, njegovega obsega ni bilo mogoče oceniti. Kljub temu pa se priznava, da lahko ukrepi, sprejeti za povečanje svetlobnega izkoristka terciarne opreme za razsvetljavo, pozitivno vplivajo na „svetlobno onesnaževanje“.

| (10) | Manjšo porabo električne energije izdelkov, ki so predmet te uredbe, bi morali doseči z uporabo obstoječih nelastniških stroškovno učinkovitih tehnologij, ki pripomorejo k znižanju skupnih stroškov nabave in delovanja opreme. |
| --- | --- |

(10)

Manjšo porabo električne energije izdelkov, ki so predmet te uredbe, bi morali doseči z uporabo obstoječih nelastniških stroškovno učinkovitih tehnologij, ki pripomorejo k znižanju skupnih stroškov nabave in delovanja opreme.

| (11) | Zahteve za okoljsko primerno zasnovo izdelkov, ki so predmet te uredbe, morajo biti namenjene izboljšanju njihove okoljske učinkovitosti in prispevati k delovanju notranjega trga in cilju Skupnosti, da do leta 2020 zmanjša porabo energije za 20 %. |
| --- | --- |

(11)

Zahteve za okoljsko primerno zasnovo izdelkov, ki so predmet te uredbe, morajo biti namenjene izboljšanju njihove okoljske učinkovitosti in prispevati k delovanju notranjega trga in cilju Skupnosti, da do leta 2020 zmanjša porabo energije za 20 %.

| (12) | Ta uredba mora povečati uveljavitev tistih tehnologij na trgu, ki omogočajo izboljšano energijsko učinkovitost izdelkov iz te uredbe, kar v primerjavi s scenarijem, ki ne vključuje sprememb, pomeni predvidene prihranke energije v višini 38 TWh leta 2020. |
| --- | --- |

(12)

Ta uredba mora povečati uveljavitev tistih tehnologij na trgu, ki omogočajo izboljšano energijsko učinkovitost izdelkov iz te uredbe, kar v primerjavi s scenarijem, ki ne vključuje sprememb, pomeni predvidene prihranke energije v višini 38 TWh leta 2020.

| (13) | Zahteve za energijsko učinkovitost sijalk iz te uredbe bodo pomenile zmanjšanje skupne vsebnosti živega srebra v teh sijalkah. |
| --- | --- |

(13)

Zahteve za energijsko učinkovitost sijalk iz te uredbe bodo pomenile zmanjšanje skupne vsebnosti živega srebra v teh sijalkah.

| (14) | Zahteve za okoljsko primerno zasnovo ne smejo negativno vplivati na delovanje teh izdelkov, kot tudi ne na zdravje, varnost ali okolje. Zlasti pa morajo prednosti, ki jih prinaša manjša poraba električne energije v obdobju uporabe, preseči morebitne dodatne vplive na okolje v fazi proizvodnje izdelkov iz te uredbe. |
| --- | --- |

(14)

Zahteve za okoljsko primerno zasnovo ne smejo negativno vplivati na delovanje teh izdelkov, kot tudi ne na zdravje, varnost ali okolje. Zlasti pa morajo prednosti, ki jih prinaša manjša poraba električne energije v obdobju uporabe, preseči morebitne dodatne vplive na okolje v fazi proizvodnje izdelkov iz te uredbe.

| (15) | Postopni začetek veljavnosti zahtev za okoljsko primerno zasnovo mora proizvajalcem zagotoviti dovolj časa, da po potrebi preoblikujejo izdelke iz te uredbe. Časovni okvir posameznih faz je treba določiti tako, da se izognemo negativnim vplivom na delovanje opreme, prisotne na trgu, ter da se upoštevajo vplivi na stroške za končne uporabnike in proizvajalce, zlasti za mala in srednje velika podjetja, ter da se hkrati zagotovi, da se cilji iz te uredbe dosežejo pravočasno. Pri pregledu v skladu s členom 8 je treba tudi preveriti, ali se zahteve za učinkovitost predstikalnih naprav za visokointenzivnostne sijalke iz oddelka 2.1.C Priloge III lahko izpolnijo osem let po začetku veljavnosti te uredbe. |
| --- | --- |

(15)

Postopni začetek veljavnosti zahtev za okoljsko primerno zasnovo mora proizvajalcem zagotoviti dovolj časa, da po potrebi preoblikujejo izdelke iz te uredbe. Časovni okvir posameznih faz je treba določiti tako, da se izognemo negativnim vplivom na delovanje opreme, prisotne na trgu, ter da se upoštevajo vplivi na stroške za končne uporabnike in proizvajalce, zlasti za mala in srednje velika podjetja, ter da se hkrati zagotovi, da se cilji iz te uredbe dosežejo pravočasno. Pri pregledu v skladu s členom 8 je treba tudi preveriti, ali se zahteve za učinkovitost predstikalnih naprav za visokointenzivnostne sijalke iz oddelka 2.1.C Priloge III lahko izpolnijo osem let po začetku veljavnosti te uredbe.

| (16) | Odstranitev nadomestnih sijalk s trga mora potekati ob upoštevanju vplivov, ki jih bo ta imela na končne uporabnike. Države članice lahko za svetlobne naprave uvedejo strožje zahteve. |
| --- | --- |

(16)

Odstranitev nadomestnih sijalk s trga mora potekati ob upoštevanju vplivov, ki jih bo ta imela na končne uporabnike. Države članice lahko za svetlobne naprave uvedejo strožje zahteve.

| (17) | Meritve ustreznih parametrov za izdelke je treba izvajati ob upoštevanju splošno priznanih merilnih metod; proizvajalci lahko uporabijo harmonizirane standarde, določene v skladu s členom 10 Direktive 2005/32/ES. |
| --- | --- |

(17)

Meritve ustreznih parametrov za izdelke je treba izvajati ob upoštevanju splošno priznanih merilnih metod; proizvajalci lahko uporabijo harmonizirane standarde, določene v skladu s členom 10 Direktive 2005/32/ES.

| (18) | V skladu s členom 8 Direktive 2005/32/ES mora ta uredba določiti, da sta uporabljena postopka ocenjevanja skladnosti notranji nadzor snovanja iz Priloge IV k Direktivi 2005/32/ES in sistem upravljanja za ocenjevanje skladnosti iz Priloge V k Direktivi 2005/32/ES. |
| --- | --- |

(18)

V skladu s členom 8 Direktive 2005/32/ES mora ta uredba določiti, da sta uporabljena postopka ocenjevanja skladnosti notranji nadzor snovanja iz Priloge IV k Direktivi 2005/32/ES in sistem upravljanja za ocenjevanje skladnosti iz Priloge V k Direktivi 2005/32/ES.

| (19) | Za lažje preverjanje skladnosti morajo proizvajalci v tehnični dokumentaciji iz prilog V in VI k Direktivi 2005/32/ES navesti podatke, če se ti nanašajo na zahteve iz te uredbe. |
| --- | --- |

(19)

Za lažje preverjanje skladnosti morajo proizvajalci v tehnični dokumentaciji iz prilog V in VI k Direktivi 2005/32/ES navesti podatke, če se ti nanašajo na zahteve iz te uredbe.

| (20) | Poleg pravno zavezujočih zahtev morajo okvirna merila uspešnosti za najboljše dostopne tehnologije za izdelke iz te uredbe prispevati k zagotavljanju splošnega in preprostega dostopa do podatkov. To je še posebej koristno za mala in srednje velika ter zelo majhna podjetja, saj dodatno olajša vključevanje najboljših načrtovalskih tehnologij za izboljšanje okoljske učinkovitosti v življenjskem ciklusu izdelkov iz te uredbe. |
| --- | --- |

(20)

Poleg pravno zavezujočih zahtev morajo okvirna merila uspešnosti za najboljše dostopne tehnologije za izdelke iz te uredbe prispevati k zagotavljanju splošnega in preprostega dostopa do podatkov. To je še posebej koristno za mala in srednje velika ter zelo majhna podjetja, saj dodatno olajša vključevanje najboljših načrtovalskih tehnologij za izboljšanje okoljske učinkovitosti v življenjskem ciklusu izdelkov iz te uredbe.

| (21) | Čeprav je vsebnost živega srebra v fluorescenčnih sijalkah in visokointenzivnostnih sijalkah pomemben okoljski vidik, jo je primerno urejati v okviru Direktive 2002/95/ES Evropskega parlamenta in Sveta (2), ki zajema tudi vrste sijalk, izvzete iz te uredbe. |
| --- | --- |

(21)

Čeprav je vsebnost živega srebra v fluorescenčnih sijalkah in visokointenzivnostnih sijalkah pomemben okoljski vidik, jo je primerno urejati v okviru Direktive 2002/95/ES Evropskega parlamenta in Sveta (2), ki zajema tudi vrste sijalk, izvzete iz te uredbe.

| (22) | Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2000/55/ES z dne 18. septembra 2000 o zahtevah za energijsko učinkovitost predstikalnih naprav za fluorescenčne sijalke (3) je izvedbeni ukrep Direktive 2005/32/ES in zaradi dolge življenjske dobe svetilk in magnetnih predstikalnih naprav trajno vpliva na predstikalne naprave v uporabi. Vendar pa je možnosti za izboljšave več, zato bi bile primerne zahtevnejše minimalne zahteve za energijsko učinkovitost v primerjavi z Direktivo 2000/55/ES. Zato je treba Direktivo 2000/55/ES nadomestiti s to uredbo. |
| --- | --- |

(22)

Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2000/55/ES z dne 18. septembra 2000 o zahtevah za energijsko učinkovitost predstikalnih naprav za fluorescenčne sijalke (3) je izvedbeni ukrep Direktive 2005/32/ES in zaradi dolge življenjske dobe svetilk in magnetnih predstikalnih naprav trajno vpliva na predstikalne naprave v uporabi. Vendar pa je možnosti za izboljšave več, zato bi bile primerne zahtevnejše minimalne zahteve za energijsko učinkovitost v primerjavi z Direktivo 2000/55/ES. Zato je treba Direktivo 2000/55/ES nadomestiti s to uredbo.

| (23) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega na podlagi člena 19(1) Direktive 2005/32/ES – |
| --- | --- |

(23)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega na podlagi člena 19(1) Direktive 2005/32/ES –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Vsebina in področje uporabe

V tej uredbi so določene zahteve za dajanje na trg fluorescenčnih sijalk brez vdelanih predstikalnih naprav, visokointenzivnostnih sijalk ter predstikalnih naprav in svetilk za delovanje teh sijalk, kot so opredeljene v členu 2, tudi če so vdelane v druge izdelke, ki rabijo energijo, z okoljsko primerno zasnovo.

V tej uredbi so določena tudi okvirna merila uspešnosti za izdelke, namenjene za pisarniško in javno ulično razsvetljavo.

Izdelki, našteti v Prilogi I, so izvzeti iz zahtev, določenih v tej uredbi.

Člen 2

Opredelitve pojmov

Za namene te uredbe se uporabljajo opredelitve pojmov iz Direktive 2005/32/ES. Poleg tega se uporabljajo tudi naslednje opredelitve pojmov:

| 1. | „splošna razsvetljava“ pomeni v osnovi enotno razsvetljavo območja brez upoštevanja posebnih lokalnih zahtev; |
| --- | --- |

1.

„splošna razsvetljava“ pomeni v osnovi enotno razsvetljavo območja brez upoštevanja posebnih lokalnih zahtev;

| 2. | „pisarniška razsvetljava“ pomeni fiksno razsvetljavo za pisarniško delo, ki omogoča učinkovito in natančno opravljanje vizualnih del in nalog; |
| --- | --- |

2.

„pisarniška razsvetljava“ pomeni fiksno razsvetljavo za pisarniško delo, ki omogoča učinkovito in natančno opravljanje vizualnih del in nalog;

| 3. | „javna ulična razsvetljava“ pomeni fiksno razsvetljavo, namenjeno zagotavljanju dobre vidljivosti uporabnikom zunanjih javnih prometnih površin med temnim delom dneva za vzdrževanje prometne varnosti, prometnega toka in (javne) varnosti ljudi; |
| --- | --- |

3.

„javna ulična razsvetljava“ pomeni fiksno razsvetljavo, namenjeno zagotavljanju dobre vidljivosti uporabnikom zunanjih javnih prometnih površin med temnim delom dneva za vzdrževanje prometne varnosti, prometnega toka in (javne) varnosti ljudi;

| 4. | „sijalka“ pomeni svetilo, ki posredno ali neposredno proizvaja svetlobo z električno razelektritvijo v plinu, kovinski pari, mešanici plinov ali hlapov; |
| --- | --- |

4.

„sijalka“ pomeni svetilo, ki posredno ali neposredno proizvaja svetlobo z električno razelektritvijo v plinu, kovinski pari, mešanici plinov ali hlapov;

| 5. | „predstikalna naprava“ pomeni napravo, ki je namenjena zlasti omejevanju toka sijalke na zahtevano vrednost, ko je priključena med virom napajanja in eno ali več sijalkami. Predstikalna naprava lahko zajema tudi sredstva za spremembo napajalne napetosti, zatemnitev sijalke, izboljšanje faktorja moči in sredstvo za zagotavljanje potrebnih pogojev za zagon sijalke, bodisi samostojno ali skupaj z vžigno napravo; |
| --- | --- |

5.

„predstikalna naprava“ pomeni napravo, ki je namenjena zlasti omejevanju toka sijalke na zahtevano vrednost, ko je priključena med virom napajanja in eno ali več sijalkami. Predstikalna naprava lahko zajema tudi sredstva za spremembo napajalne napetosti, zatemnitev sijalke, izboljšanje faktorja moči in sredstvo za zagotavljanje potrebnih pogojev za zagon sijalke, bodisi samostojno ali skupaj z vžigno napravo;

| 6. | „svetilka“ pomeni aparat, ki oddaja, filtrira ali pretvarja svetlobo, ki prihaja iz enega ali več svetlobnih virov, in vključuje vse dele, potrebne za podporo, pritrditev in zaščito svetlobnih virov in ki po potrebi obsega pomožno opremo s sredstvi za povezavo te opreme z virom električnega napajanja, ne pa tudi samih svetlobnih virov; |
| --- | --- |

6.

„svetilka“ pomeni aparat, ki oddaja, filtrira ali pretvarja svetlobo, ki prihaja iz enega ali več svetlobnih virov, in vključuje vse dele, potrebne za podporo, pritrditev in zaščito svetlobnih virov in ki po potrebi obsega pomožno opremo s sredstvi za povezavo te opreme z virom električnega napajanja, ne pa tudi samih svetlobnih virov;

| 7. | „fluorescenčne sijalke“ pomenijo nizkotlačne živosrebrne sijalke, v katerih večino svetlobe oddajajo ena ali več plasti fosforja, ki jih vzbuja ultravijolično sevanje pri razelektritvi; |
| --- | --- |

7.

„fluorescenčne sijalke“ pomenijo nizkotlačne živosrebrne sijalke, v katerih večino svetlobe oddajajo ena ali več plasti fosforja, ki jih vzbuja ultravijolično sevanje pri razelektritvi;

| 8. | „fluorescenčne sijalke brez vdelanih predstikalnih naprav“ pomenijo fluorescenčne sijalke z enim ali dvema vznožkoma brez vdelane predstikalne naprave; |
| --- | --- |

8.

„fluorescenčne sijalke brez vdelanih predstikalnih naprav“ pomenijo fluorescenčne sijalke z enim ali dvema vznožkoma brez vdelane predstikalne naprave;

| 9. | „visokointenzivnostne sijalke“ pomenijo električne sijalke, v katerih se svetlobni oblok stabilizira s temperaturo zidu, obremenitev zidu balona pa je več kot 3 W na kvadratni centimeter. |
| --- | --- |

9.

„visokointenzivnostne sijalke“ pomenijo električne sijalke, v katerih se svetlobni oblok stabilizira s temperaturo zidu, obremenitev zidu balona pa je več kot 3 W na kvadratni centimeter.

Za namene prilog I in III do VII se uporabljajo tudi opredelitve pojmov, določene v Prilogi II.

Člen 3

Zahteve za okoljsko primerno zasnovo

Zahteve za okoljsko primerno zasnovo fluorescenčnih sijalk brez vdelanih predstikalnih naprav, visokointenzivnostnih sijalk ter predstikalnih naprav in svetilk, ki omogočajo delovanje teh sijalk, so opredeljene v Prilogi III.

Člen 4

Ocenjevanje skladnosti

Postopek ocenjevanja skladnosti iz člena 8 Direktive 2005/32/ES je notranji nadzor snovanja iz Priloge IV k Direktivi 2005/32/ES ali sistem upravljanja iz Priloge V k Direktivi 2005/32/ES.

Za namene ocenjevanja skladnosti v skladu s členom 8 Direktive 2005/32/ES tehnična dokumentacija vsebuje izvod podatkov o izdelku v skladu z deli 1.3, 2.2 in 3.2 Priloge III.

Člen 5

Postopek preverjanja za namene tržnega nadzora

Nadzor se izvaja v skladu s postopkom preverjanja iz Priloge IV.

Člen 6

Okvirna merila uspešnosti

Okvirna merila uspešnosti za najučinkovitejše izdelke in tehnologije, trenutno dostopne na trgu, so določena:

| (a) | v Prilogi V za fluorescenčne sijalke brez vdelanih predstikalnih naprav, visokointenzivnostne sijalke ter predstikalne naprave in svetilke, ki omogočajo delovanje teh sijalk; |
| --- | --- |

(a)

v Prilogi V za fluorescenčne sijalke brez vdelanih predstikalnih naprav, visokointenzivnostne sijalke ter predstikalne naprave in svetilke, ki omogočajo delovanje teh sijalk;

| (b) | v prilogah VI in VII za izdelke, namenjene uporabi v pisarniški ali javni ulični razsvetljavi. |
| --- | --- |

(b)

v prilogah VI in VII za izdelke, namenjene uporabi v pisarniški ali javni ulični razsvetljavi.

Člen 7

Razveljavitev

Direktiva 2000/55/ES se razveljavi leto dni po začetku veljavnosti te uredbe.

Člen 8

Pregled

Najpozneje pet let po začetku veljavnosti te uredbe jo Komisija pregleda, pri čemer upošteva tehnološki napredek.

Člen 9

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Zahteve, določene v Prilogi III, začnejo veljati, kot je določeno v časovnem načrtu iz Priloge.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 18. marca 2009

Za Komisijo

Andris PIEBALGS

Član Komisije

---

(1)  UL L 191, 22.7.2005, str. 29.

1

(2)  UL L 37, 13.2.2003, str. 19.

2

(3)  UL L 279, 1.11.2000, str. 33.

3

---

PRILOGA I

Splošne izjeme

| 1. | Določbe te uredbe ne veljajo za naslednje sijalke:






  (a) | sijalke, ki niso viri bele svetlobe, kot so opredeljeni v Prilogi II; ta izjema ne velja za visokotlačne natrijeve sijalke; |
| --- | --- | --- |

1.

Določbe te uredbe ne veljajo za naslednje sijalke:

(a)

sijalke, ki niso viri bele svetlobe, kot so opredeljeni v Prilogi II; ta izjema ne velja za visokotlačne natrijeve sijalke;

| (b) | sijalke, ki niso viri usmerjene svetlobe, kot so opredeljeni v Prilogi II; |
| --- | --- |

(b)

sijalke, ki niso viri usmerjene svetlobe, kot so opredeljeni v Prilogi II;

| (c) | sijalke, namenjene za drugačno uporabo, kot je splošna razsvetljava, ter sijalke, vgrajene v druge izdelke, ki nimajo funkcije splošne razsvetljave; |
| --- | --- |

(c)

sijalke, namenjene za drugačno uporabo, kot je splošna razsvetljava, ter sijalke, vgrajene v druge izdelke, ki nimajo funkcije splošne razsvetljave;

| (d) | sijalke z:






  — | najmanj 6 % celotnega sevanja v območju 250–780 nm med 250–400 nm, |
| --- | --- | --- |

(d)

sijalke z:

—

najmanj 6 % celotnega sevanja v območju 250–780 nm med 250–400 nm,

| — | najmanj 11 % celotnega sevanja v območju 250–780 nm med 630–780 nm, |
| --- | --- |

—

najmanj 11 % celotnega sevanja v območju 250–780 nm med 630–780 nm,

| — | najmanj 5 % celotnega sevanja v območju 250–780 nm med 640–700 nm in |
| --- | --- |

—

najmanj 5 % celotnega sevanja v območju 250–780 nm med 640–700 nm in

| — | z vrhom sevanja med 315–400 nm (UVA) ali 280–315 nm (UVB); |
| --- | --- |

—

z vrhom sevanja med 315–400 nm (UVA) ali 280–315 nm (UVB);

| (e) | fluorescenčne sijalke z dvema vznožkoma, ki imajo:






  — | premer največ 7 mm (T2), |
| --- | --- | --- |

(e)

fluorescenčne sijalke z dvema vznožkoma, ki imajo:

—

premer največ 7 mm (T2),

| — | premer 16 mm (T5) in moč P ≤ 13 W ali P > 80 W, |
| --- | --- |

—

premer 16 mm (T5) in moč P ≤ 13 W ali P > 80 W,

| — | premer 38 mm (T12), srednji dvojni vznožek G-13, mejno vrednost filtra za kompenzacijo barvne nasičenosti (cc) +/–5 m (+ magenta, – zelena). CIE koordinate x=0,330 y=0,335 in x=0,415 y=0,377 ter |
| --- | --- |

—

premer 38 mm (T12), srednji dvojni vznožek G-13, mejno vrednost filtra za kompenzacijo barvne nasičenosti (cc) +/–5 m (+ magenta, – zelena). CIE koordinate x=0,330 y=0,335 in x=0,415 y=0,377 ter

| — | premer 38 mm (T12) in so opremljene z zunanjim vžigalnim trakom; |
| --- | --- |

—

premer 38 mm (T12) in so opremljene z zunanjim vžigalnim trakom;

| (f) | fluorescenčne sijalke z enim vznožkom, ki imajo premer 16 mm (T5), 4 kontaktni nosilec sijalke 2G11, Tc = 3 200 K s koordinatami kromatičnosti x=0,415 y=0,377 in Tc = 5 500 K s koordinatami kromatičnosti x=0,330 y=0,335; |
| --- | --- |

(f)

fluorescenčne sijalke z enim vznožkom, ki imajo premer 16 mm (T5), 4 kontaktni nosilec sijalke 2G11, Tc = 3 200 K s koordinatami kromatičnosti x=0,415 y=0,377 in Tc = 5 500 K s koordinatami kromatičnosti x=0,330 y=0,335;

| (g) | visokointenzivnostne sijalke s Tc > 7 000 K; |
| --- | --- |

(g)

visokointenzivnostne sijalke s Tc > 7 000 K;

| (h) | visokointenzivnostne sijalke s specifičnim UV izkoristkom > 2 mW/klm in |
| --- | --- |

(h)

visokointenzivnostne sijalke s specifičnim UV izkoristkom > 2 mW/klm in

| (i) | visokointenzivnostne sijalke brez vznožka E27, E40, PGZ12. |
| --- | --- |

(i)

visokointenzivnostne sijalke brez vznožka E27, E40, PGZ12.

| 2. | Izvzete so naslednje svetilke:






  (a) | svetilke za zasilno razsvetljavo in svetilke na znakih v sili v smislu Direktive 2006/95/ES Evropskega parlamenta in Sveta (1); |
| --- | --- | --- |

2.

Izvzete so naslednje svetilke:

(a)

svetilke za zasilno razsvetljavo in svetilke na znakih v sili v smislu Direktive 2006/95/ES Evropskega parlamenta in Sveta (1);

| (b) | svetilke, zajete v Direktivi Evropskega parlamenta in Sveta 94/9/ES (2), Direktivi 1999/92/ES Evropskega parlamenta in Sveta (3), Direktivi 2006/42/ES Evropskega parlamenta in Sveta (4), Direktivi Sveta 93/42/EGS (5), Direktivi Sveta 88/378/EGS (6), ter svetilke, vgrajene v opremo, ki je zajeta v teh zahtevah. |
| --- | --- |

(b)

svetilke, zajete v Direktivi Evropskega parlamenta in Sveta 94/9/ES (2), Direktivi 1999/92/ES Evropskega parlamenta in Sveta (3), Direktivi 2006/42/ES Evropskega parlamenta in Sveta (4), Direktivi Sveta 93/42/EGS (5), Direktivi Sveta 88/378/EGS (6), ter svetilke, vgrajene v opremo, ki je zajeta v teh zahtevah.

---

(1)  Direktiva 2006/95/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 o uskladitvi zakonodaje držav članic v zvezi z električno opremo, konstruirano za uporabo znotraj določenih napetostnih mej (kodificirana različica) (UL L 374, 27.12.2006, str. 10).

(2)  Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 94/9/ES z dne 23. marca 1994 o približevanju zakonodaje držav članic v zvezi z opremo in zaščitnimi sistemi, namenjenimi za uporabo v potencialno eksplozivnih atmosferah (UL L 100, 19.4.1994, str. 1).

(3)  Direktiva 1999/92/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 1999 o minimalnih zahtevah za izboljšanje varnosti in varstva zdravja delavcev, ki so lahko ogroženi zaradi eksplozivnega ozračja (UL L 23, 28.1.2000, str. 57).

(4)  Direktiva 2006/42/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. maja 2006 o strojih in spremembah Direktive 95/16/ES (preoblikovano) (UL L 157, 9.6.2006, str. 24).

(5)  Direktiva Sveta 93/42/EGS z dne 14. junija 1993 o medicinskih pripomočkih (UL L 169, 12.7.1993, str. 1).

(6)  Direktiva Sveta 88/378/EGS z dne 3. maja 1988 o približevanju zakonodaje držav članic v zvezi z varnostjo igrač (UL L 187, 16.7.1988, str. 1).

---

PRILOGA II

Zajeti tehnični parametri in opredelitve za namene prilog I in III do VII

1.   Tehnični parametri za zahteve za okoljsko primerno zasnovo

Zaradi skladnosti in preverjanja skladnosti z zahtevami iz te uredbe, se spodnji parametri določijo z zanesljivimi, točnimi in ponovljivimi merilnimi postopki, ki upoštevajo splošno priznane merilne metode.

| (a) | „svetlobni izkoristek vira“, „izkoristek svetlobnega vira“ ali „izkoristek sijalke“ (ηvir), kar pomeni količnik oddajanega svetlobnega toka (Ф) in moči, ki jo porabi vir (Pvir). ηvir = Ф / Pvir. Enota: lm/W. Moč, ki se izgubi zaradi pomožne opreme, npr. na predstikalnih napravah, ni vključena v moč, ki jo porabi vir; |
| --- | --- |

(a)

„svetlobni izkoristek vira“, „izkoristek svetlobnega vira“ ali „izkoristek sijalke“ (ηvir), kar pomeni količnik oddajanega svetlobnega toka (Ф) in moči, ki jo porabi vir (Pvir). ηvir = Ф / Pvir. Enota: lm/W. Moč, ki se izgubi zaradi pomožne opreme, npr. na predstikalnih napravah, ni vključena v moč, ki jo porabi vir;

| (b) | „faktor pojemanja svetlobnega toka sijalk“ (LLMF), kar pomeni razmerje med svetlobnim tokom, ki ga odda sijalka v določenem času svoje življenjske dobe, in začetnim svetlobnim tokom; |
| --- | --- |

(b)

„faktor pojemanja svetlobnega toka sijalk“ (LLMF), kar pomeni razmerje med svetlobnim tokom, ki ga odda sijalka v določenem času svoje življenjske dobe, in začetnim svetlobnim tokom;

| (c) | „preživetveni faktor sijalk“ (LSF), kar pomeni tisti del skupnega števila sijalk, ki še delujejo v določenem času pod določenimi pogoji in pri določeni preklopni frekvenci; |
| --- | --- |

(c)

„preživetveni faktor sijalk“ (LSF), kar pomeni tisti del skupnega števila sijalk, ki še delujejo v določenem času pod določenimi pogoji in pri določeni preklopni frekvenci;

| (d) | „učinkovitost predstikalnih naprav“ (ηballast), kar pomeni razmerje med močjo sijalk (izhodna moč predstikalne naprave) in vhodno močjo krogotoka sijalka-predstikalna naprava z izključenimi možnimi senzorji, mrežnimi povezavami in drugimi pomožnimi bremeni; |
| --- | --- |

(d)

„učinkovitost predstikalnih naprav“ (ηballast), kar pomeni razmerje med močjo sijalk (izhodna moč predstikalne naprave) in vhodno močjo krogotoka sijalka-predstikalna naprava z izključenimi možnimi senzorji, mrežnimi povezavami in drugimi pomožnimi bremeni;

| (e) | „kromatičnost“, kar pomeni lastnost barvnega dražljaja, ki ga skupaj opredeljujejo njegove kromatične koordinate ali dominantna oziroma komplementarna valovna dolžina in čistost; |
| --- | --- |

(e)

„kromatičnost“, kar pomeni lastnost barvnega dražljaja, ki ga skupaj opredeljujejo njegove kromatične koordinate ali dominantna oziroma komplementarna valovna dolžina in čistost;

| (f) | „svetlobni tok“, kar pomeni količino, izvedeno iz sevalnega toka z vrednotenjem sevanja glede na spektralno občutljivost človeškega očesa; |
| --- | --- |

(f)

„svetlobni tok“, kar pomeni količino, izvedeno iz sevalnega toka z vrednotenjem sevanja glede na spektralno občutljivost človeškega očesa;

| (g) | „korelirana barvna temperatura“ (Tc [K]), kar pomeni temperaturo absolutnega črnega telesa, katerega zaznana barva je najbolj podobna danemu dražljaju pri enaki svetlobi in pod določenimi pogoji opazovanja; |
| --- | --- |

(g)

„korelirana barvna temperatura“ (Tc [K]), kar pomeni temperaturo absolutnega črnega telesa, katerega zaznana barva je najbolj podobna danemu dražljaju pri enaki svetlobi in pod določenimi pogoji opazovanja;

| (h) | „barvno odražanje“ (Ra), kar pomeni učinek svetila na barvni izgled predmetov z zavestno ali podzavestno primerjavo z njihovim barvnim videzom pod referenčnim svetilom; |
| --- | --- |

(h)

„barvno odražanje“ (Ra), kar pomeni učinek svetila na barvni izgled predmetov z zavestno ali podzavestno primerjavo z njihovim barvnim videzom pod referenčnim svetilom;

| (i) | „specifična efektivna moč UV sevanja“, kar pomeni efektivno moč UV sevanja sijalke glede na njen svetlobni tok (enota: mW/klm); |
| --- | --- |

(i)

„specifična efektivna moč UV sevanja“, kar pomeni efektivno moč UV sevanja sijalke glede na njen svetlobni tok (enota: mW/klm);

| (j) | „stopnja zaščite pred vdorom“, kar pomeni kodirni sistem za označevanje stopnje zaščite z zaporo pred vdorom prahu, trdnih delcev in vlage ter za navajanje dodatnih podatkov v zvezi s takšno zaščito. |
| --- | --- |

(j)

„stopnja zaščite pred vdorom“, kar pomeni kodirni sistem za označevanje stopnje zaščite z zaporo pred vdorom prahu, trdnih delcev in vlage ter za navajanje dodatnih podatkov v zvezi s takšno zaščito.

2.   Tehnični parametri za okvirna merila uspešnosti

| (a) | „Vsebnost živega srebra v sijalki“, kar pomeni količino živega srebra v sijalki; |
| --- | --- |

(a)

„Vsebnost živega srebra v sijalki“, kar pomeni količino živega srebra v sijalki;

| (b) | „faktor pojemanja svetilk“ (LMF), kar pomeni razmerje med obratovalnim izkoristkom sijalke v določenem času in začetnim obratovalnim izkoristkom sijalke; |
| --- | --- |

(b)

„faktor pojemanja svetilk“ (LMF), kar pomeni razmerje med obratovalnim izkoristkom sijalke v določenem času in začetnim obratovalnim izkoristkom sijalke;

| (c) | „izkoristek razsvetljave“ (UF) naprave za referenčno površino, kar pomeni razmerje med svetlobnim tokom, ki ga prejme referenčna površina, in vsoto posameznih celotnih tokov sijalk v napravi. |
| --- | --- |

(c)

„izkoristek razsvetljave“ (UF) naprave za referenčno površino, kar pomeni razmerje med svetlobnim tokom, ki ga prejme referenčna površina, in vsoto posameznih celotnih tokov sijalk v napravi.

3.   Opredelitve

| (a) | „Usmerjeni vir svetlobe“ (DLS) pomeni vire svetlobe, ki imajo najmanj 80 % izhodne svetlobe v prostorskem kotu π sr (kar ustreza stožcu s kotom 120°); |
| --- | --- |

(a)

„Usmerjeni vir svetlobe“ (DLS) pomeni vire svetlobe, ki imajo najmanj 80 % izhodne svetlobe v prostorskem kotu π sr (kar ustreza stožcu s kotom 120°);

| (b) | „vir bele svetlobe“ pomeni vir svetlobe s kromatičnimi koordinatami, ki izpolnjujejo naslednje zahteve:






  — | 0,270 < x < 0,530 |
| --- | --- | --- |

(b)

„vir bele svetlobe“ pomeni vir svetlobe s kromatičnimi koordinatami, ki izpolnjujejo naslednje zahteve:

—

0,270 < x < 0,530

| — | –2,3172 x2 + 2,3653 x –0,2199 < y < –2,3172 x2 + 2,3653 x –0,1595 |
| --- | --- |

—

–2,3172 x2 + 2,3653 x –0,2199 < y < –2,3172 x2 + 2,3653 x –0,1595

| (c) | „predvidena vrednost“ pomeni količinsko vrednost lastnosti izdelka za pogoje delovanja, ki so določeni v tej uredbi ali veljavnih standardih. Če ni drugače navedeno, so vse mejne vrednosti parametrov izdelka izražene v predvidenih vrednostih; |
| --- | --- |

(c)

„predvidena vrednost“ pomeni količinsko vrednost lastnosti izdelka za pogoje delovanja, ki so določeni v tej uredbi ali veljavnih standardih. Če ni drugače navedeno, so vse mejne vrednosti parametrov izdelka izražene v predvidenih vrednostih;

| (d) | „nominalna vrednost“ pomeni približno količinsko vrednost za določanje ali prepoznavanje izdelka; |
| --- | --- |

(d)

„nominalna vrednost“ pomeni približno količinsko vrednost za določanje ali prepoznavanje izdelka;

| (e) | „svetlobno onesnaževanje“ pomeni vsoto vseh škodljivih vplivov umetne svetlobe na okolje, vključno z vplivom odvečne svetlobe; |
| --- | --- |

(e)

„svetlobno onesnaževanje“ pomeni vsoto vseh škodljivih vplivov umetne svetlobe na okolje, vključno z vplivom odvečne svetlobe;

| (f) | „odvečna svetloba“ pomeni tisti del svetlobe, ki jo oddaja svetlobna naprava, ki ne služi namenu, za katerega je bila naprava izdelana. Zajema:






  — | svetlobo, ki neustrezno pada iz območja, ki bi moralo biti osvetljeno, |
| --- | --- | --- |

(f)

„odvečna svetloba“ pomeni tisti del svetlobe, ki jo oddaja svetlobna naprava, ki ne služi namenu, za katerega je bila naprava izdelana. Zajema:

—

svetlobo, ki neustrezno pada iz območja, ki bi moralo biti osvetljeno,

| — | razpršeno svetlobo v okolici svetlobne naprave, |
| --- | --- |

—

razpršeno svetlobo v okolici svetlobne naprave,

| — | nebesni sij, kar je osvetljevanje nočnega neba zaradi neposrednega in posrednega odseva sevanja (vidnega in nevidnega), razsipanega od sestavnih delov atmosfere (molekul plina, aerosolov in delcev) v smeri opazovanja; |
| --- | --- |

—

nebesni sij, kar je osvetljevanje nočnega neba zaradi neposrednega in posrednega odseva sevanja (vidnega in nevidnega), razsipanega od sestavnih delov atmosfere (molekul plina, aerosolov in delcev) v smeri opazovanja;

| (g) | „izkoristek vznožka in predstikalne naprave“ (EBb) pomeni razmerje med predvideno močjo sijalke (Plamp) in izkoristkom predstikalne naprave.
  Za predstikalne naprave za fluorescenčne sijalke z enim in sijalke z dvema vznožkoma se EBbFL izračuna, kot sledi: | kadar je Plamp ≤ 5 W: EBbFL = 0,71 |
| --- | --- | --- |

(g)

„izkoristek vznožka in predstikalne naprave“ (EBb) pomeni razmerje med predvideno močjo sijalke (Plamp) in izkoristkom predstikalne naprave.

Za predstikalne naprave za fluorescenčne sijalke z enim in sijalke z dvema vznožkoma se EBbFL izračuna, kot sledi:

kadar je Plamp ≤ 5 W: EBbFL = 0,71

| | kadar je 5 W < Plamp < 100 W: EBbFL = Plamp/(2*sqrt(Plamp/36)+38/36*Plamp+1) |
| --- | --- |

kadar je 5 W < Plamp < 100 W: EBbFL = Plamp/(2*sqrt(Plamp/36)+38/36*Plamp+1)

| | kadar je Plamp ≥ 100 W: EBbFL = 0,91 |
| --- | --- |

kadar je Plamp ≥ 100 W: EBbFL = 0,91

| (h) | „drugi ovoj sijalke“ pomeni drugi zunanji ovoj sijalke, ki ni potreben za proizvodnjo svetlobe, npr. zunanja obloga, ki v primeru zloma sijalke prepreči izpust živega srebra in stekla v okolje. Razelektritvena cevka visokointenzivnostne sijalke se ne šteje kot ovoj sijalke; |
| --- | --- |

(h)

„drugi ovoj sijalke“ pomeni drugi zunanji ovoj sijalke, ki ni potreben za proizvodnjo svetlobe, npr. zunanja obloga, ki v primeru zloma sijalke prepreči izpust živega srebra in stekla v okolje. Razelektritvena cevka visokointenzivnostne sijalke se ne šteje kot ovoj sijalke;

| (i) | „krmilna naprava za nadzor svetlobnega vira“ pomeni enega ali več sestavnih delov med napajanjem in enim ali več svetlobnimi viri, ki so lahko namenjeni spremembi napajalne napetosti, omejevanju toka sijalke na zahtevano vrednost, zagotavljanju začetne napetosti in toka predgretja, preprečevanju hladnega zagona, popravku faktorja moči ali zmanjšanju radijskih motenj. Predstikalne naprave, halogenski pretvorniki in transformatorji ter gonilniki LED diod so primeri krmilnih naprav za nadzor svetlobnega vira; |
| --- | --- |

(i)

„krmilna naprava za nadzor svetlobnega vira“ pomeni enega ali več sestavnih delov med napajanjem in enim ali več svetlobnimi viri, ki so lahko namenjeni spremembi napajalne napetosti, omejevanju toka sijalke na zahtevano vrednost, zagotavljanju začetne napetosti in toka predgretja, preprečevanju hladnega zagona, popravku faktorja moči ali zmanjšanju radijskih motenj. Predstikalne naprave, halogenski pretvorniki in transformatorji ter gonilniki LED diod so primeri krmilnih naprav za nadzor svetlobnega vira;

| (j) | „visokotlačna živosrebrna sijalka“ pomeni visokointenzivnostno sijalko, v kateri večji del svetlobe posredno ali neposredno nastane s sevanjem živega srebra pri parcialnem tlaku, ki presega 100 kilopaskalov; |
| --- | --- |

(j)

„visokotlačna živosrebrna sijalka“ pomeni visokointenzivnostno sijalko, v kateri večji del svetlobe posredno ali neposredno nastane s sevanjem živega srebra pri parcialnem tlaku, ki presega 100 kilopaskalov;

| (k) | „visokotlačna natrijeva sijalka“ pomeni visokointenzivnostno sijalko, v kateri večji del svetlobe posredno ali neposredno nastane s sevanjem natrija pri parcialnem tlaku okrog 10 kilopaskalov; |
| --- | --- |

(k)

„visokotlačna natrijeva sijalka“ pomeni visokointenzivnostno sijalko, v kateri večji del svetlobe posredno ali neposredno nastane s sevanjem natrija pri parcialnem tlaku okrog 10 kilopaskalov;

| (l) | „metalhalogenidna sijalka“ pomeni visokointenzivnostno sijalko, v kateri svetloba nastane s sevanjem mešanice kovinske pare, kovinskih halidov in produktov disociacije kovinskih halidov; |
| --- | --- |

(l)

„metalhalogenidna sijalka“ pomeni visokointenzivnostno sijalko, v kateri svetloba nastane s sevanjem mešanice kovinske pare, kovinskih halidov in produktov disociacije kovinskih halidov;

| (m) | „elektronska ali visokofrekvenčna predstikalna naprava“ pomeni iz omrežja napajani inverter, vključno z elementi za stabilizacijo vžiga in delovanja ene ali več cevnih fluorescenčnih sijalk, običajno pri visokih frekvencah; |
| --- | --- |

(m)

„elektronska ali visokofrekvenčna predstikalna naprava“ pomeni iz omrežja napajani inverter, vključno z elementi za stabilizacijo vžiga in delovanja ene ali več cevnih fluorescenčnih sijalk, običajno pri visokih frekvencah;

| (n) | „prozorna sijalka“ pomeni visokointenzivnostno sijalko s prosojnim zunanjim plaščem ali zunanjo cevjo, v kateri je razelektritvena cevka jasno vidna (npr. prozorna steklena sijalka). |
| --- | --- |

(n)

„prozorna sijalka“ pomeni visokointenzivnostno sijalko s prosojnim zunanjim plaščem ali zunanjo cevjo, v kateri je razelektritvena cevka jasno vidna (npr. prozorna steklena sijalka).

---

PRILOGA III

Zahteve za okoljsko primerno zasnovo fluorescenčnih in visokointenzivnostnih sijalk ter predstikalnih naprav in svetilk, ki omogočajo delovanje teh sijalk

Pri vsaki zahtevi za okoljsko primerno zasnovo je spodaj opredeljen čas začetka njene veljavnosti. Če ni določeno drugače ali če se zahteva ne nadomesti, velja zahteva naprej skupaj s pozneje uvedenimi zahtevami.

1.   ZAHTEVE ZA FLUORESCENČNE SIJALKE BREZ VDELANIH PREDSTIKALNIH NAPRAV IN VISOKOINTENZIVNOSTNE SIJALKE

1.1   Zahteve za učinkovitost sijalk

A.   Zahteve za prvo fazo

Leto dni po začetku veljavnosti te uredbe:

Fluorescenčne sijalke z dvema vznožkoma premera 16 in 26 mm (sijalke T5 in T8) morajo imeti pri 25 °C vsaj predvidene svetlobne izkoristke iz preglednice 1.

Če je nazivna moč drugačna od vrednosti, navedene v preglednici 1, morajo sijalke doseči svetlobni izkoristek, ki je najbližji navedeni vatni moči, razen sijalk T8 nad 50W, ki morajo doseči svetlobni izkoristek 83 lm/W. Če se nazivna moč sijalke enako razlikuje od dveh najbližjih vrednosti moči v preglednici, se prilagodi najvišjemu od obeh izkoristkov. Če je nazivna moč večja od najvišje moči v preglednici, mora doseči učinkovitost najvišje moči.

Preglednica 1

Predvideni svetlobni izkoristek za sijalke T8 in T5

| T8 (26 mm Ø) | T5 (16 mm Ø)
  Visoka učinkovitost | T5 (16 mm Ø)
  Visoka zmogljivost |
| --- | --- | --- |
| Nazivna moč (W) | Predvideni svetlobni izkoristek (lm/W), začetna vrednost 100 h | Nazivna moč (W) | Predvideni svetlobni izkoristek (lm/W), začetna vrednost 100 h | Nazivna moč (W) | Predvideni svetlobni izkoristek (lm/W), začetna vrednost 100 h |
| 15 | 63 | 14 | 86 | 24 | 73 |
| 18 | 75 | 21 | 90 | 39 | 79 |
| 25 | 76 | 28 | 93 | 49 | 88 |
| 30 | 80 | 35 | 94 | 54 | 82 |
| 36 | 93 | | 80 | 77 |
| 38 | 87 | |
| 58 | 90 |
| 70 | 89 |

T8 (26 mm Ø)

T5 (16 mm Ø)

Visoka učinkovitost

T5 (16 mm Ø)

Visoka zmogljivost

Nazivna moč (W)

Predvideni svetlobni izkoristek (lm/W), začetna vrednost 100 h

Nazivna moč (W)

Predvideni svetlobni izkoristek (lm/W), začetna vrednost 100 h

Nazivna moč (W)

Predvideni svetlobni izkoristek (lm/W), začetna vrednost 100 h

15

63

14

86

24

73

18

75

21

90

39

79

25

76

28

93

49

88

30

80

35

94

54

82

36

93

80

77

38

87

58

90

70

89

Fluorescenčne sijalke z enim vznožkom morajo imeti pri 25 °C naslednjo predvideno svetlobno učinkovitost.

Če je nazivna moč ali oblika sijalke drugačna od moči in oblik, navedenih v preglednicah 2 do 5, morajo sijalke doseči svetlobni izkoristek, ki je najbližji navedeni moči in obliki. Če se nazivna moč enako razlikuje od dveh najbližjih vrednosti moči v preglednici, se prilagodi višjemu od obeh izkoristkov. Če je nazivna moč večja od najvišje moči v preglednici, mora doseči učinkovitost najvišje moči.

Preglednica 2

Najnižji predvideni svetlobni izkoristki za fluorescenčne sijalke z enim vznožkom, ki delujejo z elektromagnetsko in elektronsko predkrmilno napravo

| Majhna, enojna vzporedna cev, vznožek G23 (2 kontakta) ali 2G7 (4 kontakti) | Dvojni vzporedni cevi, vznožek G24d (2 kontakta) ali G24q (4 kontakti) | Trojne vzporedne cevi, vznožek GX24d (2 kontakta) ali GX24q (4 kontakti) |
| --- | --- | --- |
| Nazivna moč (W) | Predvideni svetlobni izkoristek (lm/W), začetna vrednost 100 h | Nazivna moč (W) | Predvideni svetlobni izkoristek (lm/W), začetna vrednost 100 h | Nazivna moč (W) | Predvideni svetlobni izkoristek (lm/W), začetna vrednost 100 h |
| 5 | 50 | 10 | 60 | 13 | 69 |
| 7 | 57 | 13 | 69 | 18 | 67 |
| 9 | 67 | 18 | 67 | 26 | 66 |
| 11 | 82 | 26 | 66 | 32 | 75 |
| | 42 | 76 |
| 57 | 75 |
| 70 | 74 |

Majhna, enojna vzporedna cev, vznožek G23 (2 kontakta) ali 2G7 (4 kontakti)

Image
  Image

Dvojni vzporedni cevi, vznožek G24d (2 kontakta) ali G24q (4 kontakti)

Image
  Image

Trojne vzporedne cevi, vznožek GX24d (2 kontakta) ali GX24q (4 kontakti)

Image
  Image

Nazivna moč (W)

Predvideni svetlobni izkoristek (lm/W), začetna vrednost 100 h

Nazivna moč (W)

Predvideni svetlobni izkoristek (lm/W), začetna vrednost 100 h

Nazivna moč (W)

Predvideni svetlobni izkoristek (lm/W), začetna vrednost 100 h

5

50

10

60

13

69

7

57

13

69

18

67

9

67

18

67

26

66

11

82

26

66

32

75

42

76

57

75

70

74

Preglednica 3

Najnižji predvideni svetlobni izkoristki za fluorescenčne sijalke z enim vznožkom, ki delujejo z elektronsko predkrmilno napravo

| Štiri vzporedne cevi, vznožek GX24q (4 kontakti) | Dolga, enojna vzporedna cev, vznožek 2G11 (4 kontakti) | 4 noge v isti ravnini, vznožek 2G10 (4 kontakti) |
| --- | --- | --- |
| Nazivna moč
  (W) | Predvideni svetlobni izkoristek (lm/W), začetna vrednost 100 h | Nazivna moč
  (W) | Predvideni svetlobni izkoristek (lm/W), začetna vrednost 100 h | Nazivna moč
  (W) | Predvideni svetlobni izkoristek (lm/W), začetna vrednost 100 h |
| 57 | 75 | 18 | 67 | 18 | 61 |
| 70 | 74 | 24 | 75 | 24 | 71 |
| | 34 | 82 | 36 | 78 |
| 36 | 81 | |
| 40 | 83 |
| 55 | 82 |
| 80 | 75 |

Štiri vzporedne cevi, vznožek GX24q (4 kontakti)

Image

Dolga, enojna vzporedna cev, vznožek 2G11 (4 kontakti)

Image
  Image

4 noge v isti ravnini, vznožek 2G10 (4 kontakti)

Image

Nazivna moč

(W)

Predvideni svetlobni izkoristek (lm/W), začetna vrednost 100 h

Nazivna moč

(W)

Predvideni svetlobni izkoristek (lm/W), začetna vrednost 100 h

Nazivna moč

(W)

Predvideni svetlobni izkoristek (lm/W), začetna vrednost 100 h

57

75

18

67

18

61

70

74

24

75

24

71

34

82

36

78

36

81

40

83

55

82

80

75

Preglednica 4

Najnižji predvideni svetlobni izkoristki za fluorescenčne sijalke z enim vznožkom, ki so kvadratne oblike ali imajo (zelo) veliko svetilnost

| Enojna ploščata cev, vznožek GR8 (2 kontakta), GR10q (4 kontakti) ali GRY10q3 (4 kontakti) | Štiri ali tri vzporedne cevi T5, vznožek 2G8 (4 kontakti) |
| --- | --- |
| Nazivna moč (W) | Predvideni svetlobni izkoristek (lm/W), začetna vrednost 100 h | Nazivna moč (W) | Predvideni svetlobni izkoristek (lm/W), začetna vrednost 100 h |
| 10 | 65 | 60 | 67 |
| 16 | 66 | 82 | 75 |
| 21 | 64 | 85 | 71 |
| 28 | 73 | 120 | 75 |
| 38 | 71 | |
| 55 | 71 |

Enojna ploščata cev, vznožek GR8 (2 kontakta), GR10q (4 kontakti) ali GRY10q3 (4 kontakti)

Image

Štiri ali tri vzporedne cevi T5, vznožek 2G8 (4 kontakti)

Image

Nazivna moč (W)

Predvideni svetlobni izkoristek (lm/W), začetna vrednost 100 h

Nazivna moč (W)

Predvideni svetlobni izkoristek (lm/W), začetna vrednost 100 h

10

65

60

67

16

66

82

75

21

64

85

71

28

73

120

75

38

71

55

71

Preglednica 5

Najnižji predvideni svetlobni izkoristki za okrogle sijalke T9 in T5

| Okrogla cev T9, premer cevi 29 mm z okovom G10q | Okrogla cev T5, premer 16 mm z okovom 2GX13 |
| --- | --- |
| Nazivna moč (W) | Predvideni svetlobni izkoristek (lm/W), začetna vrednost 100 h | Nazivna moč (W) | Predvideni svetlobni izkoristek (lm/W), začetna vrednost 100 h |
| 22 | 52 | 22 | 77 |
| 32 | 64 | 40 | 78 |
| 40 | 70 | 55 | 75 |
| 60 | 60 | 60 | 80 |

Okrogla cev T9, premer cevi 29 mm z okovom G10q

Image

Okrogla cev T5, premer 16 mm z okovom 2GX13

Image

Nazivna moč (W)

Predvideni svetlobni izkoristek (lm/W), začetna vrednost 100 h

Nazivna moč (W)

Predvideni svetlobni izkoristek (lm/W), začetna vrednost 100 h

22

52

22

77

32

64

40

78

40

70

55

75

60

60

60

80

Popravki veljajo za fluorescenčne sijalke z enim in dvema vznožkoma.

V naslednjih primerih je zahtevani svetlobni izkoristek pri 25 °C lahko nižji kot v zgornjih preglednicah:

Preglednica 6

Odbitki odstotkov za najnižje predvidene svetlobne izkoristke za fluorescenčne sijalke z visoko barvno temperaturo, visokim barvnim odražanjem in/ali drugim ovojem

| Parameter sijalke | Dovoljeni odbitki svetlobnih izkoristkov pri 25 °C |
| --- | --- |
| Tc ≥ 5 000 K | –10 % |
| 95 > Ra > 90 | –20 % |
| Ra > 95 | –30 % |
| Drugi ovoj sijalke | –10 % |

Parameter sijalke

Dovoljeni odbitki svetlobnih izkoristkov pri 25 °C

Tc ≥ 5 000 K

–10 %

95 > Ra > 90

–20 %

Ra > 95

–30 %

Drugi ovoj sijalke

–10 %

Navedeni odbitki se seštevajo

Tudi fluorescenčne sijalke z enim in dvema vznožkoma, katerih optimalna temperatura ni 25 °C, morajo pri svoji optimalni temperaturi izpolnjevati zahteve za svetlobni izkoristek iz zgornjih preglednic.

B.   Zahteve za drugo fazo

Tri leta po začetku veljavnosti te uredbe veljajo za fluorescenčne sijalke brez vdelanih predstikalnih naprav in za visokointenzivnostne sijalke naslednje zahteve za izkoristek:

Fluorescenčne sijalke z dvema vznožkoma

Zahteve, ki veljajo v prvi fazi samo za fluorescenčne sijalke z dvema vznožkoma premera 26 mm (T8), veljajo za vse fluorescenčne sijalke z dvema vznožkoma s premerom, ki je drugačen od premerov, zajetih v prvi fazi.

Te sijalke morajo doseči minimalen izkoristek sijalke T8, ki je najbližji njihovi nazivni moči. Če je nazivna moč večja od najvišje moči v preglednici, mora doseči učinkovitost najvišje moči.

Popravki, opredeljeni za prvo fazo (preglednica 6), veljajo še naprej.

Visokointenzivnostne sijalke

Sijalke, ki imajo Tc ≥ 5 000 K ali so opremljene z drugim ovojem, morajo izpolniti vsaj 90 % veljavnih zahtev za izkoristek sijalke iz preglednic 7, 8 in 9.

Visokotlačne natrijeve sijalke z Ra ≤ 60 morajo imeti vsaj predvidene svetlobne izkoristke, navedene v preglednici 7:

Preglednica 7

Predvideni najnižji svetlobni izkoristki za visokotlačne natrijeve sijalke

| Nazivna moč sijalke [W] | Predvideni izkoristek sijalke [lm/W] – prozorne sijalke | Predvideni izkoristek sijalke [lm/W] – neprozorne sijalke |
| --- | --- | --- |
| W ≤ 45 | ≥ 60 | ≥ 60 |
| 45 < W ≤ 55 | ≥ 80 | ≥ 70 |
| 55 < W ≤ 75 | ≥ 90 | ≥ 80 |
| 75 < W ≤ 105 | ≥ 100 | ≥ 95 |
| 105 < W ≤ 155 | ≥ 110 | ≥ 105 |
| 155 < W ≤ 255 | ≥ 125 | ≥ 115 |
| 255 < W ≤ 605 | ≥ 135 | ≥ 130 |

Nazivna moč sijalke [W]

Predvideni izkoristek sijalke [lm/W] – prozorne sijalke

Predvideni izkoristek sijalke [lm/W] – neprozorne sijalke

W ≤ 45

≥ 60

≥ 60

45 < W ≤ 55

≥ 80

≥ 70

55 < W ≤ 75

≥ 90

≥ 80

75 < W ≤ 105

≥ 100

≥ 95

105 < W ≤ 155

≥ 110

≥ 105

155 < W ≤ 255

≥ 125

≥ 115

255 < W ≤ 605

≥ 135

≥ 130

Zahteve iz preglednice 7 za nadomestne visokotlačne natrijeve sijalke, namenjene za delovanje na kontrolnih napravah za visokotlačne živosrebrne sijalke, se začnejo uporabljati šele šest let po začetku veljavnosti te uredbe.

Metalhalogenidne sijalke z Ra ≤ 80 in visokotlačne natrijeve sijalke z Ra > 60 morajo imeti vsaj predvidene svetlobne izkoristke, navedene v preglednici 8:

Preglednica 8

Predvideni najnižji svetlobni izkoristki za metalhalogenidne sijalke

| Nazivna moč sijalke [W] | Predvideni izkoristek sijalke [lm/W] – prozorne sijalke | Predvideni izkoristek sijalke [lm/W] – neprozorne sijalke |
| --- | --- | --- |
| W ≤ 55 | ≥ 60 | ≥ 60 |
| 55 < W ≤ 75 | ≥ 75 | ≥ 70 |
| 75 < W ≤ 105 | ≥ 80 | ≥ 75 |
| 105 < W ≤ 155 | ≥ 80 | ≥ 75 |
| 155 < W ≤ 255 | ≥ 80 | ≥ 75 |
| 255 < W ≤ 405 | ≥ 85 | ≥ 75 |

Nazivna moč sijalke [W]

Predvideni izkoristek sijalke [lm/W] – prozorne sijalke

Predvideni izkoristek sijalke [lm/W] – neprozorne sijalke

W ≤ 55

≥ 60

≥ 60

55 < W ≤ 75

≥ 75

≥ 70

75 < W ≤ 105

≥ 80

≥ 75

105 < W ≤ 155

≥ 80

≥ 75

155 < W ≤ 255

≥ 80

≥ 75

255 < W ≤ 405

≥ 85

≥ 75

Šest let po začetku veljavnosti te uredbe morajo imeti ostale visokointenzivnostne sijalke vsaj predvidene svetlobne izkoristke, navedene v preglednici 9:

Preglednica 9

Predvideni najnižji svetlobni izkoristki za ostale visokointenzivnostne sijalke

| Nazivna moč sijalke [W] | Predvideni svetlobni izkoristek [lm/W] |
| --- | --- |
| W ≤ 40 | 50 |
| 40 < W ≤ 50 | 55 |
| 50 < W ≤ 70 | 65 |
| 70 < W ≤ 125 | 70 |
| 125 < W | 75 |

Nazivna moč sijalke [W]

Predvideni svetlobni izkoristek [lm/W]

W ≤ 40

50

40 < W ≤ 50

55

50 < W ≤ 70

65

70 < W ≤ 125

70

125 < W

75

C.   Zahteve za tretjo fazo

Osem let po začetku veljavnosti te uredbe:

Fluorescenčne sijalke brez vdelanih predstikalnih naprav so narejene tako, da delujejo s predstikalnimi napravami vsaj razreda A2 svetlobne učinkovitosti iz Priloge III.2.2.

Metalhalogenidne sijalke morajo imeti vsaj predvidene svetlobne izkoristke, navedene v preglednici 10:

Preglednica 10

Predvideni najnižji svetlobni izkoristek za metalhalogenidne sijalke (tretja faza)

| Nazivna moč sijalke [W] | Predvideni izkoristek sijalke [lm/W] – prozorne sijalke | Predvideni izkoristek sijalke [lm/W] – neprozorne sijalke |
| --- | --- | --- |
| W ≤ 55 | ≥ 70 | ≥ 65 |
| 55 < W ≤ 75 | ≥ 80 | ≥ 75 |
| 75 < W ≤ 105 | ≥ 85 | ≥ 80 |
| 105 < W ≤ 155 | ≥ 85 | ≥ 80 |
| 155 < W ≤ 255 | ≥ 85 | ≥ 80 |
| 255 < W ≤ 405 | ≥ 90 | ≥ 85 |

Nazivna moč sijalke [W]

Predvideni izkoristek sijalke [lm/W] – prozorne sijalke

Predvideni izkoristek sijalke [lm/W] – neprozorne sijalke

W ≤ 55

≥ 70

≥ 65

55 < W ≤ 75

≥ 80

≥ 75

75 < W ≤ 105

≥ 85

≥ 80

105 < W ≤ 155

≥ 85

≥ 80

155 < W ≤ 255

≥ 85

≥ 80

255 < W ≤ 405

≥ 90

≥ 85

Sijalke, ki imajo Tc ≥ 5 000 K ali so opremljene z drugim ovojem, morajo izpolniti vsaj 90 % veljavnih zahtev za izkoristek sijalke.

1.2   Zahteve za učinkovitost sijalk

A.   Zahteve za prvo fazo

Leto dni po začetku veljavnosti te uredbe:

Fluorescenčne sijalke brez vdelanih predstikalnih naprav, za katere veljajo zahteve iz Priloge III.1.1.A, morajo imeti indeks barvnega odražanja (Ra) vsaj 80.

B.   Zahteve za drugo fazo

Tri leta po začetku veljavnosti te uredbe:

Fluorescenčne sijalke brez vdelanih predstikalnih naprav morajo imeti indeks barvnega odražanja (Ra) vsaj 80 in vsaj faktorje pojemanja svetlobnega toka, navedene v preglednici 11:

Preglednica 11

Faktor pojemanja svetlobnega toka za fluorescenčne sijalke z enim ali dvema vznožkoma (druga faza)

| Faktor pojemanja svetlobnega toka | Ure delovanja |
| --- | --- |
| Vrste sijalk | 2 000 | 4 000 | 8 000 | 16 000 |
| Fluorescenčne sijalke z dvema vznožkoma, ki delujejo z nizkofrekvenčnimi predstikalnimi napravami | 0,95 | 0,92 | 0,90 | — |
| Fluorescenčne sijalke z dvema vznožkoma, ki delujejo z visokofrekvenčnimi predstikalnimi napravami s toplim zagonom | 0,97 | 0,95 | 0,92 | 0,90 |
| Fluorescenčne sijalke z enim vznožkom, ki delujejo z nizkofrekvenčnimi predstikalnimi napravami | 0,95 | 0,90 | 0,80 | — |
| Fluorescenčne sijalke z enim vznožkom, ki delujejo z visokofrekvenčnimi predstikalnimi napravami s toplim zagonom | 0,97 | 0,90 | 0,80 | — |

Faktor pojemanja svetlobnega toka

Ure delovanja

Vrste sijalk

2 000

4 000

8 000

16 000

Fluorescenčne sijalke z dvema vznožkoma, ki delujejo z nizkofrekvenčnimi predstikalnimi napravami

0,95

0,92

0,90

—

Fluorescenčne sijalke z dvema vznožkoma, ki delujejo z visokofrekvenčnimi predstikalnimi napravami s toplim zagonom

0,97

0,95

0,92

0,90

Fluorescenčne sijalke z enim vznožkom, ki delujejo z nizkofrekvenčnimi predstikalnimi napravami

0,95

0,90

0,80

—

Fluorescenčne sijalke z enim vznožkom, ki delujejo z visokofrekvenčnimi predstikalnimi napravami s toplim zagonom

0,97

0,90

0,80

—

Fluorescenčne sijalke brez vdelanih predstikalnih naprav morajo imeti vsaj preživetvene faktorje, navedene v preglednici 12:

Preglednica 12

Preživetveni faktor fluorescenčnih sijalk z enim ali dvema vznožkoma (druga faza)

| Preživetveni faktor sijalk | Ure delovanja |
| --- | --- |
| Vrste sijalk | 2 000 | 4 000 | 8 000 | 16 000 |
| Fluorescenčne sijalke z dvema vznožkoma, ki delujejo z nizkofrekvenčnimi predstikalnimi napravami | 0,99 | 0,97 | 0,90 | — |
| Fluorescenčne sijalke z dvema vznožkoma, ki delujejo z visokofrekvenčnimi predstikalnimi napravami s toplim zagonom | 0,99 | 0,97 | 0,92 | 0,90 |
| Fluorescenčne sijalke z enim vznožkom, ki delujejo z nizkofrekvenčnimi predstikalnimi napravami | 0,95 | 0,92 | 0,50 | — |
| Fluorescenčne sijalke z enim vznožkom, ki delujejo z visokofrekvenčnimi predstikalnimi napravami s toplim zagonom | 0,95 | 0,90 | 0,87 | — |

Preživetveni faktor sijalk

Ure delovanja

Vrste sijalk

2 000

4 000

8 000

16 000

Fluorescenčne sijalke z dvema vznožkoma, ki delujejo z nizkofrekvenčnimi predstikalnimi napravami

0,99

0,97

0,90

—

Fluorescenčne sijalke z dvema vznožkoma, ki delujejo z visokofrekvenčnimi predstikalnimi napravami s toplim zagonom

0,99

0,97

0,92

0,90

Fluorescenčne sijalke z enim vznožkom, ki delujejo z nizkofrekvenčnimi predstikalnimi napravami

0,95

0,92

0,50

—

Fluorescenčne sijalke z enim vznožkom, ki delujejo z visokofrekvenčnimi predstikalnimi napravami s toplim zagonom

0,95

0,90

0,87

—

Visokotlačne natrijeve sijalke morajo imeti vsaj faktorje pojemanja svetlobnega toka in preživetvene faktorje, navedene v preglednici 13:

Preglednica 13

Faktorji pojemanja svetlobnega toka in preživetveni faktorji za visokotlačne natrijeve sijalke (druga faza)

| Ure delovanja | Faktor pojemanja svetlobnega toka | Preživetveni faktor sijalk |
| --- | --- | --- |
| 12 000 (P ≤ 75 W) | > 0,80 | > 0,90 |
| 16 000 (P > 75 W) | > 0,85 | > 0,90 |

Ure delovanja

Faktor pojemanja svetlobnega toka

Preživetveni faktor sijalk

12 000 (P ≤ 75 W)

> 0,80

> 0,90

16 000 (P > 75 W)

> 0,85

> 0,90

C.   Zahteve za tretjo fazo

Osem let po začetku veljavnosti te uredbe:

Metalhalogenidne sijalke morajo imeti vsaj faktorje pojemanja svetlobnega toka in preživetvene faktorje, navedene v preglednici 14:

Preglednica 14

Faktorji pojemanja svetlobnega toka in preživetveni faktorji za visokotlačne natrijeve sijalke (tretja faza)

| Ure delovanja | Faktor pojemanja svetlobnega toka | Preživetveni faktor sijalk |
| --- | --- | --- |
| 12 000 | > 0,80 | > 0,80 |

Ure delovanja

Faktor pojemanja svetlobnega toka

Preživetveni faktor sijalk

12 000

> 0,80

> 0,80

1.3   Zahteve za navajanje podatkov o sijalkah

Leto dni po začetku veljavnosti te uredbe morajo proizvajalci na brezplačnih spletnih straneh in na druge načine, ki se jim zdijo primerni, navesti vsaj spodnje podatke, in sicer za vsako od svojih fluorescenčnih sijalk brez vdelanih predstikalnih naprav in za vsako od visokointenzivnostnih sijalk. V tehnični dokumentaciji, namenjeni za ocenjevanje skladnosti v skladu s členom 8 Direktive 2005/32/ES, morajo navesti tudi naslednje podatke:

| (a) | nazivna in predvidena moč sijalke; |
| --- | --- |

(a)

nazivna in predvidena moč sijalke;

| (b) | nazivni in predvideni svetlobni tok sijalke; |
| --- | --- |

(b)

nazivni in predvideni svetlobni tok sijalke;

| (c) | predvideni izkoristek sijalke pri 100 h v standardnih razmerah (25 °C, za sijalke T5 pri 35 °C). Za fluorescenčne sijalke, ki delujejo pri 50 Hz (omrežna frekvenca) (kjer je primerno) kot tudi pri visokih frekvencah (> 50 Hz) (kjer je primerno), pri čemer je predvideni svetlobni tok v vseh primerih enak, za delovanje pri visokih frekvencah se označi kalibracijski tok testnih pogojev in/ali predvidena napetost HF generatorja z uporom. Jasno je treba določiti, da moč, ki se izgubi zaradi pomožne opreme, npr. na predstikalnih napravah, ni vključena v energijo, ki jo porabi vir; |
| --- | --- |

(c)

predvideni izkoristek sijalke pri 100 h v standardnih razmerah (25 °C, za sijalke T5 pri 35 °C). Za fluorescenčne sijalke, ki delujejo pri 50 Hz (omrežna frekvenca) (kjer je primerno) kot tudi pri visokih frekvencah (> 50 Hz) (kjer je primerno), pri čemer je predvideni svetlobni tok v vseh primerih enak, za delovanje pri visokih frekvencah se označi kalibracijski tok testnih pogojev in/ali predvidena napetost HF generatorja z uporom. Jasno je treba določiti, da moč, ki se izgubi zaradi pomožne opreme, npr. na predstikalnih napravah, ni vključena v energijo, ki jo porabi vir;

| (d) | predvideni faktor pojemanja svetlobnega toka pri 2 000 h, 4 000 h, 6 000 h, 8 000 h, 12 000 h, 16 000 h in 20 000 h (do 8 000 h samo za nove sijalke na trgu, kjer podatki še niso dostopni), pri čemer je treba pri sijalkah, pri katerih je možno tako delovanje pri 50 Hz kot tudi visokofrekvenčno delovanje, navesti tudi način delovanja, uporabljen pri testiranju; |
| --- | --- |

(d)

predvideni faktor pojemanja svetlobnega toka pri 2 000 h, 4 000 h, 6 000 h, 8 000 h, 12 000 h, 16 000 h in 20 000 h (do 8 000 h samo za nove sijalke na trgu, kjer podatki še niso dostopni), pri čemer je treba pri sijalkah, pri katerih je možno tako delovanje pri 50 Hz kot tudi visokofrekvenčno delovanje, navesti tudi način delovanja, uporabljen pri testiranju;

| (e) | predvideni preživetveni faktor sijalke pri 2 000 h, 4 000 h, 6 000 h, 8 000 h, 12 000 h, 16 000 h in 20 000 h (do 8 000 h samo za nove sijalke na trgu, kjer podatki še niso dostopni), pri čemer je treba pri sijalkah, pri katerih je možno tako delovanje pri 50 Hz kot tudi visokofrekvenčno delovanje, navesti tudi način delovanja, uporabljen pri testiranju; |
| --- | --- |

(e)

predvideni preživetveni faktor sijalke pri 2 000 h, 4 000 h, 6 000 h, 8 000 h, 12 000 h, 16 000 h in 20 000 h (do 8 000 h samo za nove sijalke na trgu, kjer podatki še niso dostopni), pri čemer je treba pri sijalkah, pri katerih je možno tako delovanje pri 50 Hz kot tudi visokofrekvenčno delovanje, navesti tudi način delovanja, uporabljen pri testiranju;

| (f) | predvidena vsebnost živega srebra v X,X mg; |
| --- | --- |

(f)

predvidena vsebnost živega srebra v X,X mg;

| (g) | indeks barvnega odražanja (Ra) sijalke; |
| --- | --- |

(g)

indeks barvnega odražanja (Ra) sijalke;

| (h) | barvna temperatura sijalke; |
| --- | --- |

(h)

barvna temperatura sijalke;

| (i) | temperatura okolja, pri kateri naj bi sijalka oddajala svoj največji svetlobni tok. Če sijalka pri temperaturi okolja 25 °C ne izpolni vsaj 90 % ustreznih zahtev za svetlobni izkoristek iz Priloge III.1.1 (100 % za sijalke T5), je treba navesti, da sijalka ni ustrezna za uporabo v notranjih prostorih pri standardni sobni temperaturi. |
| --- | --- |

(i)

temperatura okolja, pri kateri naj bi sijalka oddajala svoj največji svetlobni tok. Če sijalka pri temperaturi okolja 25 °C ne izpolni vsaj 90 % ustreznih zahtev za svetlobni izkoristek iz Priloge III.1.1 (100 % za sijalke T5), je treba navesti, da sijalka ni ustrezna za uporabo v notranjih prostorih pri standardni sobni temperaturi.

2.   ZAHTEVE ZA PREDSTIKALNE NAPRAVE ZA FLUORESCENČNE SIJALKE BREZ VDELANIH PREDSTIKALNIH NAPRAV IN PREDSTIKALNE NAPRAVE ZA VISOKOINTENZIVNOSTNE SIJALKE

2.1   Zahteve za energijsko učinkovitost predstikalnih naprav

Predstikalne naprave velike moči morajo izpolnjevati spodaj opredeljene zahteve glede na posamezno moč, pri kateri delujejo.

A.   Zahteve za prvo fazo

Leto dni po začetku veljavnosti te uredbe:

| | Najnižji razred indeksa energijske učinkovitosti za predstikalne naprave iz preglednice 17 v Prilogi III.2.2 je razred B2, za predstikalne naprave iz preglednice 18 razred A3 ter za predstikalne naprave z možnostjo zatemnjevanja, ki so zajete v preglednici 19, razred A1. |
| --- | --- |

Najnižji razred indeksa energijske učinkovitosti za predstikalne naprave iz preglednice 17 v Prilogi III.2.2 je razred B2, za predstikalne naprave iz preglednice 18 razred A3 ter za predstikalne naprave z možnostjo zatemnjevanja, ki so zajete v preglednici 19, razred A1.

| | Pri nastavljeni zatemnitvi, ki ustreza 25 % svetilnosti delujoče sijalke, prejeta moč (Pin) tokokroga sijalka-predstikalna naprava ne sme presegati:
  Pin < 50 % * PLrated/ηballast

  pri čemer je PLrated predvidena moč sijalke in hballast najnižja meja energijske učinkovitosti posameznega razreda EEI. |
| --- | --- |

Pri nastavljeni zatemnitvi, ki ustreza 25 % svetilnosti delujoče sijalke, prejeta moč (Pin) tokokroga sijalka-predstikalna naprava ne sme presegati:

Pin < 50 % * PLrated/ηballast

pri čemer je PLrated predvidena moč sijalke in hballast najnižja meja energijske učinkovitosti posameznega razreda EEI.

| | Energija, ki jo porabijo predstikalne naprave fluorescenčnih sijalk, ne sme presegati 1,0 W, kadar delujoče sijalke pri normalnih pogojih delovanja ne oddajajo svetlobe in kadar so druge morebitne priključene komponente (mrežne povezave, senzorji itd.) izključene. Če se jih ne da izključiti, se njihova moč izmeri in odšteje od rezultata. |
| --- | --- |

Energija, ki jo porabijo predstikalne naprave fluorescenčnih sijalk, ne sme presegati 1,0 W, kadar delujoče sijalke pri normalnih pogojih delovanja ne oddajajo svetlobe in kadar so druge morebitne priključene komponente (mrežne povezave, senzorji itd.) izključene. Če se jih ne da izključiti, se njihova moč izmeri in odšteje od rezultata.

B.   Zahteve za drugo fazo

Tri leta po začetku veljavnosti tega izvedbenega ukrepa:

Predstikalne naprave za visokointenzivnostne sijalke morajo imeti učinkovitosti, navedene v preglednici 15:

Preglednica 15

Najnižja učinkovitost predstikalnih naprav za visokointenzivnostne sijalke (druga faza)

| Nazivna moč sijalke (P)
  W | Najnižja učinkovitost predstikalne naprave (ηballast)
  % |
| --- | --- |
| P ≤ 30 | 65 |
| 30 < P ≤ 75 | 75 |
| 75 < P ≤ 105 | 80 |
| 105 < P ≤ 405 | 85 |
| P > 405 | 90 |

Nazivna moč sijalke (P)

W

Najnižja učinkovitost predstikalne naprave (ηballast)

%

P ≤ 30

65

30 < P ≤ 75

75

75 < P ≤ 105

80

105 < P ≤ 405

85

P > 405

90

Poraba energije predstikalnih naprav, ki se uporabljajo s fluorescenčnimi sijalkami brez vdelanih predstikalnih naprav, ne sme presegati 0,5 W, kadar delujoče sijalke pri normalnih pogojih delovanja ne oddajajo svetlobe. Ta zahteva velja za predstikalne naprave, kadar so morebitne priključene komponente (mrežne povezave, senzorji itd.) izključene. Če se jih ne da izključiti, se njihova moč izmeri in odšteje od rezultata.

C.   Zahteve za tretjo fazo

Osem let po začetku veljavnosti te uredbe:

| | Predstikalne naprave za fluorescenčne sijalke brez vdelanih predstikalnih naprav morajo imeti naslednjo učinkovitost:
  ηballast ≥ EBbFL

  pri čemer je EBbFL opredeljen v Prilogi II.3.g. |
| --- | --- |

Predstikalne naprave za fluorescenčne sijalke brez vdelanih predstikalnih naprav morajo imeti naslednjo učinkovitost:

ηballast ≥ EBbFL

pri čemer je EBbFL opredeljen v Prilogi II.3.g.

| | Predstikalne naprave za visokointenzivnostne sijalke morajo imeti učinkovitosti, navedene v preglednici 16.
  Preglednica 16
  Najnižja učinkovitost predstikalnih naprav za visokointenzivnostne sijalke (tretja faza)






  Nazivna moč sijalke (P)
  W | Najnižja učinkovitost predstikalne naprave (ηballast)
  % |
| --- | --- | --- |
| P ≤ 30 | 78 |
| 30 < P ≤ 75 | 85 |
| 75 < P ≤ 105 | 87 |
| 105 < P ≤ 405 | 90 |
| P > 405 | 92 |

Predstikalne naprave za visokointenzivnostne sijalke morajo imeti učinkovitosti, navedene v preglednici 16.

Preglednica 16

Najnižja učinkovitost predstikalnih naprav za visokointenzivnostne sijalke (tretja faza)

Nazivna moč sijalke (P)

W

Najnižja učinkovitost predstikalne naprave (ηballast)

%

P ≤ 30

78

30 < P ≤ 75

85

75 < P ≤ 105

87

105 < P ≤ 405

90

P > 405

92

2.2   Zahteve v zvezi z navajanjem podatkov o predstikalnih napravah

Proizvajalci predstikalnih naprav morajo na brezplačnih spletnih straneh in na druge načine, ki se jim zdijo primerni za posamezen model predstikalnih naprav, navesti vsaj naslednje podatke. Te podatke morajo na predstikalnih napravah navesti jasno in trajno. Navesti jih morajo tudi v tehnični dokumentaciji, namenjeni za ocenjevanje skladnosti v skladu s členom 8 Direktive 2005/32/ES

A.   Zahteve za prvo fazo

Leto dni po začetku veljavnosti te uredbe:

Pri predstikalnih napravah za fluorescenčne sijalke je treba navesti razred indeksa energijske učinkovitosti (EEI), kot je opredeljen spodaj.

„Indeks energijske učinkovitosti“ (EEI) pomeni sistem razvrščanja predstikalnih naprav za fluorescenčne sijalke brez vdelanih predstikalnih naprav v razrede glede na mejne vrednosti učinkovitosti. Razredi za predstikalne naprave brez možnosti zatemnjevanja so (v padajočem vrstnem redu po učinkovitosti) A2 BAT, A2, A3, B1, B2, za predstikalne naprave z možnostjo zatemnjevanja pa A1 BAT in A1.

Preglednica 17 vsebuje razrede EEI za predstikalne naprave, ki so namenjene za delovanje sijalk iz preglednice ali drugih sijalk, ki so zasnovane tako, da jih upravlja enaka predstikalna naprava kot sijalke iz preglednice (kar pomeni, da so podatki referenčne predstikalne naprave enaki).

Preglednica 17

Indeks energijske učinkovitosti predstikalnih naprav brez možnosti zatemnjevanja za fluorescenčne sijalke

| PODATKI O SIJALKI | UČINKOVITOST PREDSTIKALNE NAPRAVE (Psvetilka/Pvhod) |
| --- | --- |
| Brez zatemnjevanja |
| Vrste sijalk | Nazivna moč | KODA ILCOS | Predvidena/tipična moč (W) | A2 BAT | A2 | A3 | B1 | B2 |
| 50 Hz | HF |
| W | W | W | | | | | |
| T8 | 15 | FD-15-E-G13-26/450 | 15 | 13,5 | 87,8 % | 84,4 % | 75,0 % | 67,9 % | 62,0 % |
| T8 | 18 | FD-18-E-G13-26/600 | 18 | 16 | 87,7 % | 84,2 % | 76,2 % | 71,3 % | 65,8 % |
| T8 | 30 | FD-30-E-G13-26/900 | 30 | 24 | 82,1 % | 77,4 % | 72,7 % | 79,2 % | 75,0 % |
| T8 | 36 | FD-36-E-G13-26/1200 | 36 | 32 | 91,4 % | 88,9 % | 84,2 % | 83,4 % | 79,5 % |
| T8 | 38 | FD-38-E-G13-26/1050 | 38,5 | 32 | 87,7 % | 84,2 % | 80,0 % | 84,1 % | 80,4 % |
| T8 | 58 | FD-58-E-G13-26/1500 | 58 | 50 | 93,0 % | 90,9 % | 84,7 % | 86,1 % | 82,2 % |
| T8 | 70 | FD-70-E-G13-26/1800 | 69,5 | 60 | 90,9 % | 88,2 % | 83,3 % | 86,3 % | 83,1 % |
| TC-L | 18 | FSD-18-E-2G11 | 18 | 16 | 87,7 % | 84,2 % | 76,2 % | 71,3 % | 65,8 % |
| TC-L | 24 | FSD-24-E-2G11 | 24 | 22 | 90,7 % | 88,0 % | 81,5 % | 76,0 % | 71,3 % |
| TC-L | 36 | FSD-36-E-2G11 | 36 | 32 | 91,4 % | 88,9 % | 84,2 % | 83,4 % | 79,5 % |
| TCF | 18 | FSS-18-E-2G10 | 18 | 16 | 87,7 % | 84,2 % | 76,2 % | 71,3 % | 65,8 % |
| TCF | 24 | FSS-24-E-2G10 | 24 | 22 | 90,7 % | 88,0 % | 81,5 % | 76,0 % | 71,3 % |
| TCF | 36 | FSS-36-E-2G10 | 36 | 32 | 91,4 % | 88,9 % | 84,2 % | 83,4 % | 79,5 % |
| TC-D / DE | 10 | FSQ-10-E-G24q=1
  FSQ-10-I-G24d=1 | 10 | 9,5 | 89,4 % | 86,4 % | 73,1 % | 67,9 % | 59,4 % |
| TC-D / DE | 13 | FSQ-13-E-G24q=1
  FSQ-13-I-G24d=1 | 13 | 12,5 | 91,7 % | 89,3 % | 78,1 % | 72,6 % | 65,0 % |
| TC-D / DE | 18 | FSQ-18-E-G24q=2
  FSQ-18-I-G24d=2 | 18 | 16,5 | 89,8 % | 86,8 % | 78,6 % | 71,3 % | 65,8 % |
| TC-D / DE | 26 | FSQ-26-E-G24q=1
  FSQ-26-I-G24d=1 | 26 | 24 | 91,4 % | 88,9 % | 82,8 % | 77,2 % | 72,6 % |
| TC-T / TE | 13 | FSM-13-E-GX24q=1
  FSM-13-I-GX24d=1 | 13 | 12,5 | 91,7 % | 89,3 % | 78,1 % | 72,6 % | 65,0 % |
| TC-T / TE | 18 | FSM-18-E-GX24q=2
  FSM-18-I-GX24d=2 | 18 | 16,5 | 89,8 % | 86,8 % | 78,6 % | 71,3 % | 65,8 % |
| TC-T / TC-TE | 26 | FSM-26-E-GX24q=3
  FSM-26-I-GX24d=3 | 26,5 | 24 | 91,4 % | 88,9 % | 82,8 % | 77,5 % | 73,0 % |
| TC-DD / DDE | 10 | FSS-10-E-GR10q
  FSS-10-L/P/H-GR10q | 10,5 | 9,5 | 86,4 % | 82,6 % | 70,4 % | 68,8 % | 60,5 % |
| TC-DD / DDE | 16 | FSS-16-E-GR10q
  FSS-16-I-GR10q
  FSS-10-L/P/H-GR10q | 16 | 15 | 87,0 % | 83,3 % | 75,0 % | 72,4 % | 66,1 % |
| TC-DD / DDE | 21 | FSS-21-E-GR10q
  FSS-21-I-GR10q
  FSS-21-L/P/H-GR10q | 21 | 19 | 89,4 % | 86,4 % | 79,2 % | 73,9 % | 68,8 % |
| TC-DD / DDE | 28 | FSS-28-E-GR10q
  FSS-28-I-GR10q
  FSS-28-L/P/H-GR10q | 28 | 26 | 89,7 % | 86,7 % | 81,3 % | 78,2 % | 73,9 % |
| TC-DD / DDE | 38 | FSS-38-E-GR10q
  FSS-38-L/P/H-GR10q | 38,5 | 36 | 92,3 % | 90,0 % | 85,7 % | 84,1 % | 80,4 % |
| TC | 5 | FSD-5-I-G23
  FSD-5-E-2G7 | 5,4 | 5 | 72,7 % | 66,7 % | 58,8 % | 49,3 % | 41,4 % |
| TC | 7 | FSD-7-I-G23
  FSD-7-E-2G7 | 7,1 | 6,5 | 77,6 % | 72,2 % | 65,0 % | 55,7 % | 47,8 % |
| TC | 9 | FSD-9-I-G23
  FSD-9-E-2G7 | 8,7 | 8 | 78,0 % | 72,7 % | 66,7 % | 60,3 % | 52,6 % |
| TC | 11 | FSD-11-I-G23
  FSD-11-E-2G7 | 11,8 | 11 | 83,0 % | 78,6 % | 73,3 % | 66,7 % | 59,6 % |
| T5 | 4 | FD-4-E-G5-16/150 | 4,5 | 3,6 | 64,9 % | 58,1 % | 50,0 % | 45,0 % | 37,2 % |
| T5 | 6 | FD-6-E-G5-16/225 | 6 | 5,4 | 71,3 % | 65,1 % | 58,1 % | 51,8 % | 43,8 % |
| T5 | 8 | FD-8-E-G5-16/300 | 7,1 | 7,5 | 69,9 % | 63,6 % | 58,6 % | 48,9 % | 42,7 % |
| T5 | 13 | FD-13-E-G5-16/525 | 13 | 12,8 | 84,2 % | 80,0 % | 75,3 % | 72,6 % | 65,0 % |
| T9-C | 22 | FSC-22-E-G10q-29/200 | 22 | 19 | 89,4 % | 86,4 % | 79,2 % | 74,6 % | 69,7 % |
| T9-C | 32 | FSC-32-E-G10q-29/300 | 32 | 30 | 88,9 % | 85,7 % | 81,1 % | 80,0 % | 76,0 % |
| T9-C | 40 | FSC-40-E-G10q-29/400 | 40 | 32 | 89,5 % | 86,5 % | 82,1 % | 82,6 % | 79,2 % |
| T2 | 6 | FDH-6-L/P-W4.3x8.5d-7/220 | | 5 | 72,7 % | 66,7 % | 58,8 % | | |
| T2 | 8 | FDH-8-L/P-W4.3x8.5d-7/320 | | 7,8 | 76,5 % | 70,9 % | 65,0 % | | |
| T2 | 11 | FDH-11-L/P-W4.3x8.5d-7/420 | | 10,8 | 81,8 % | 77,1 % | 72,0 % | | |
| T2 | 13 | FDH-13-L/P-W4.3x8.5d-7/520 | | 13,3 | 84,7 % | 80,6 % | 76,0 % | | |
| T2 | 21 | FDH-21-L/P-W4.3x8.5d-7/ | | 21 | 88,9 % | 85,7 % | 79,2 % | | |
| T2 | 23 | FDH-23-L/P-W4.3x8.5d-7/ | | 23 | 89,8 % | 86,8 % | 80,7 % | | |
| T5-E | 14 | FDH-14-G5-L/P-16/550 | | 13,7 | 84,7 % | 80,6 % | 72,1 % | | |
| T5-E | 21 | FDH-21-G5-L/P-16/850 | | 20,7 | 89,3 % | 86,3 % | 79,6 % | | |
| T5-E | 24 | FDH-24-G5-L/P-16/550 | | 22,5 | 89,6 % | 86,5 % | 80,4 % | | |
| T5-E | 28 | FDH-28-G5-L/P-16/1150 | | 27,8 | 89,8 % | 86,9 % | 81,8 % | | |
| T5-E | 35 | FDH-35-G5-L/P-16/1450 | | 34,7 | 91,5 % | 89,0 % | 82,6 % | | |
| T5-E | 39 | FDH-39-G5-L/P-16/850 | | 38 | 91,0 % | 88,4 % | 82,6 % | | |
| T5-E | 49 | FDH-49-G5-L/P-16/1450 | | 49,3 | 91,6 % | 89,2 % | 84,6 % | | |
| T5-E | 54 | FDH-54-G5-L/P-16/1150 | | 53,8 | 92,0 % | 89,7 % | 85,4 % | | |
| T5-E | 80 | FDH-80-G5-L/P-16/1150 | | 80 | 93,0 % | 90,9 % | 87,0 % | | |
| T5-E | 95 | FDH-95-G5-L/P-16/1150 | | 95 | 92,7 % | 90,5 % | 84,1 % | | |
| T5-E | 120 | FDH-120-G5-L/P-16/1450 | | 120 | 92,5 % | 90,2 % | 84,5 % | | |
| T5-C | 22 | FSCH-22-L/P-2GX13-16/225 | | 22,3 | 88,1 % | 84,8 % | 78,8 % | | |
| T5-C | 40 | FSCH-40-L/P-2GX13-16/300 | | 39,9 | 91,4 % | 88,9 % | 83,3 % | | |
| T5-C | 55 | FSCH-55-L/P-2GX13-16/300 | | 55 | 92,4 % | 90,2 % | 84,6 % | | |
| T5-C | 60 | FSCH-60-L/P-2GX13-16/375 | | 60 | 93,0 % | 90,9 % | 85,7 % | | |
| TC-LE | 40 | FSDH-40-L/P-2G11 | | 40 | 91,4 % | 88,9 % | 83,3 % | | |
| TC-LE | 55 | FSDH-55-L/P-2G11 | | 55 | 92,4 % | 90,2 % | 84,6 % | | |
| TC-LE | 80 | FSDH-80-L/P-2G11 | | 80 | 93,0 % | 90,9 % | 87,0 % | | |
| TC-TE | 32 | FSMH-32-L/P-2GX24q=3 | | 32 | 91,4 % | 88,9 % | 82,1 % | | |
| TC-TE | 42 | FSMH-42-L/P-2GX24q=4 | | 43 | 93,5 % | 91,5 % | 86,0 % | | |
| TC-TE | 57 | FSM6H-57-L/P-2GX24q=5
  FSM8H-57-L/P-2GX24q=5 | | 56 | 91,4 % | 88,9 % | 83,6 % | | |
| TC-TE | 70 | FSM6H-70-L/P-2GX24q=6
  FSM8H-70-L/P-2GX24q=6 | | 70 | 93,0 % | 90,9 % | 85,4 % | | |
| TC-TE | 60 | FSM6H-60-L/P-2G8=1 | | 63 | 92,3 % | 90,0 % | 84,0 % | | |
| TC-TE | 62 | FSM8H-62-L/P-2G8=2 | | 62 | 92,2 % | 89,9 % | 83,8 % | | |
| TC-TE | 82 | FSM8H-82-L/P-2G8=2 | | 82 | 92,4 % | 90,1 % | 83,7 % | | |
| TC-TE | 85 | FSM6H-85-L/P-2G8=1 | | 87 | 92,8 % | 90,6 % | 84,5 % | | |
| TC-TE | 120 | FSM6H-120-L/P-2G8=1
  FSM8H-120-L/P-2G8=1 | | 122 | 92,6 % | 90,4 % | 84,7 % | | |
| TC-DD | 55 | FSSH-55-L/P-GR10q | | 55 | 92,4 % | 90,2 % | 84,6 % | | |

PODATKI O SIJALKI

UČINKOVITOST PREDSTIKALNE NAPRAVE (Psvetilka/Pvhod)

Brez zatemnjevanja

Vrste sijalk

Nazivna moč

KODA ILCOS

Predvidena/tipična moč (W)

A2 BAT

A2

A3

B1

B2

50 Hz

HF

W

W

W

T8

15

FD-15-E-G13-26/450

15

13,5

87,8 %

84,4 %

75,0 %

67,9 %

62,0 %

T8

18

FD-18-E-G13-26/600

18

16

87,7 %

84,2 %

76,2 %

71,3 %

65,8 %

T8

30

FD-30-E-G13-26/900

30

24

82,1 %

77,4 %

72,7 %

79,2 %

75,0 %

T8

36

FD-36-E-G13-26/1200

36

32

91,4 %

88,9 %

84,2 %

83,4 %

79,5 %

T8

38

FD-38-E-G13-26/1050

38,5

32

87,7 %

84,2 %

80,0 %

84,1 %

80,4 %

T8

58

FD-58-E-G13-26/1500

58

50

93,0 %

90,9 %

84,7 %

86,1 %

82,2 %

T8

70

FD-70-E-G13-26/1800

69,5

60

90,9 %

88,2 %

83,3 %

86,3 %

83,1 %

TC-L

18

FSD-18-E-2G11

18

16

87,7 %

84,2 %

76,2 %

71,3 %

65,8 %

TC-L

24

FSD-24-E-2G11

24

22

90,7 %

88,0 %

81,5 %

76,0 %

71,3 %

TC-L

36

FSD-36-E-2G11

36

32

91,4 %

88,9 %

84,2 %

83,4 %

79,5 %

TCF

18

FSS-18-E-2G10

18

16

87,7 %

84,2 %

76,2 %

71,3 %

65,8 %

TCF

24

FSS-24-E-2G10

24

22

90,7 %

88,0 %

81,5 %

76,0 %

71,3 %

TCF

36

FSS-36-E-2G10

36

32

91,4 %

88,9 %

84,2 %

83,4 %

79,5 %

TC-D / DE

10

FSQ-10-E-G24q=1

FSQ-10-I-G24d=1

10

9,5

89,4 %

86,4 %

73,1 %

67,9 %

59,4 %

TC-D / DE

13

FSQ-13-E-G24q=1

FSQ-13-I-G24d=1

13

12,5

91,7 %

89,3 %

78,1 %

72,6 %

65,0 %

TC-D / DE

18

FSQ-18-E-G24q=2

FSQ-18-I-G24d=2

18

16,5

89,8 %

86,8 %

78,6 %

71,3 %

65,8 %

TC-D / DE

26

FSQ-26-E-G24q=1

FSQ-26-I-G24d=1

26

24

91,4 %

88,9 %

82,8 %

77,2 %

72,6 %

TC-T / TE

13

FSM-13-E-GX24q=1

FSM-13-I-GX24d=1

13

12,5

91,7 %

89,3 %

78,1 %

72,6 %

65,0 %

TC-T / TE

18

FSM-18-E-GX24q=2

FSM-18-I-GX24d=2

18

16,5

89,8 %

86,8 %

78,6 %

71,3 %

65,8 %

TC-T / TC-TE

26

FSM-26-E-GX24q=3

FSM-26-I-GX24d=3

26,5

24

91,4 %

88,9 %

82,8 %

77,5 %

73,0 %

TC-DD / DDE

10

FSS-10-E-GR10q

FSS-10-L/P/H-GR10q

10,5

9,5

86,4 %

82,6 %

70,4 %

68,8 %

60,5 %

TC-DD / DDE

16

FSS-16-E-GR10q

FSS-16-I-GR10q

FSS-10-L/P/H-GR10q

16

15

87,0 %

83,3 %

75,0 %

72,4 %

66,1 %

TC-DD / DDE

21

FSS-21-E-GR10q

FSS-21-I-GR10q

FSS-21-L/P/H-GR10q

21

19

89,4 %

86,4 %

79,2 %

73,9 %

68,8 %

TC-DD / DDE

28

FSS-28-E-GR10q

FSS-28-I-GR10q

FSS-28-L/P/H-GR10q

28

26

89,7 %

86,7 %

81,3 %

78,2 %

73,9 %

TC-DD / DDE

38

FSS-38-E-GR10q

FSS-38-L/P/H-GR10q

38,5

36

92,3 %

90,0 %

85,7 %

84,1 %

80,4 %

TC

5

FSD-5-I-G23

FSD-5-E-2G7

5,4

5

72,7 %

66,7 %

58,8 %

49,3 %

41,4 %

TC

7

FSD-7-I-G23

FSD-7-E-2G7

7,1

6,5

77,6 %

72,2 %

65,0 %

55,7 %

47,8 %

TC

9

FSD-9-I-G23

FSD-9-E-2G7

8,7

8

78,0 %

72,7 %

66,7 %

60,3 %

52,6 %

TC

11

FSD-11-I-G23

FSD-11-E-2G7

11,8

11

83,0 %

78,6 %

73,3 %

66,7 %

59,6 %

T5

4

FD-4-E-G5-16/150

4,5

3,6

64,9 %

58,1 %

50,0 %

45,0 %

37,2 %

T5

6

FD-6-E-G5-16/225

6

5,4

71,3 %

65,1 %

58,1 %

51,8 %

43,8 %

T5

8

FD-8-E-G5-16/300

7,1

7,5

69,9 %

63,6 %

58,6 %

48,9 %

42,7 %

T5

13

FD-13-E-G5-16/525

13

12,8

84,2 %

80,0 %

75,3 %

72,6 %

65,0 %

T9-C

22

FSC-22-E-G10q-29/200

22

19

89,4 %

86,4 %

79,2 %

74,6 %

69,7 %

T9-C

32

FSC-32-E-G10q-29/300

32

30

88,9 %

85,7 %

81,1 %

80,0 %

76,0 %

T9-C

40

FSC-40-E-G10q-29/400

40

32

89,5 %

86,5 %

82,1 %

82,6 %

79,2 %

T2

6

FDH-6-L/P-W4.3x8.5d-7/220

5

72,7 %

66,7 %

58,8 %

T2

8

FDH-8-L/P-W4.3x8.5d-7/320

7,8

76,5 %

70,9 %

65,0 %

T2

11

FDH-11-L/P-W4.3x8.5d-7/420

10,8

81,8 %

77,1 %

72,0 %

T2

13

FDH-13-L/P-W4.3x8.5d-7/520

13,3

84,7 %

80,6 %

76,0 %

T2

21

FDH-21-L/P-W4.3x8.5d-7/

21

88,9 %

85,7 %

79,2 %

T2

23

FDH-23-L/P-W4.3x8.5d-7/

23

89,8 %

86,8 %

80,7 %

T5-E

14

FDH-14-G5-L/P-16/550

13,7

84,7 %

80,6 %

72,1 %

T5-E

21

FDH-21-G5-L/P-16/850

20,7

89,3 %

86,3 %

79,6 %

T5-E

24

FDH-24-G5-L/P-16/550

22,5

89,6 %

86,5 %

80,4 %

T5-E

28

FDH-28-G5-L/P-16/1150

27,8

89,8 %

86,9 %

81,8 %

T5-E

35

FDH-35-G5-L/P-16/1450

34,7

91,5 %

89,0 %

82,6 %

T5-E

39

FDH-39-G5-L/P-16/850

38

91,0 %

88,4 %

82,6 %

T5-E

49

FDH-49-G5-L/P-16/1450

49,3

91,6 %

89,2 %

84,6 %

T5-E

54

FDH-54-G5-L/P-16/1150

53,8

92,0 %

89,7 %

85,4 %

T5-E

80

FDH-80-G5-L/P-16/1150

80

93,0 %

90,9 %

87,0 %

T5-E

95

FDH-95-G5-L/P-16/1150

95

92,7 %

90,5 %

84,1 %

T5-E

120

FDH-120-G5-L/P-16/1450

120

92,5 %

90,2 %

84,5 %

T5-C

22

FSCH-22-L/P-2GX13-16/225

22,3

88,1 %

84,8 %

78,8 %

T5-C

40

FSCH-40-L/P-2GX13-16/300

39,9

91,4 %

88,9 %

83,3 %

T5-C

55

FSCH-55-L/P-2GX13-16/300

55

92,4 %

90,2 %

84,6 %

T5-C

60

FSCH-60-L/P-2GX13-16/375

60

93,0 %

90,9 %

85,7 %

TC-LE

40

FSDH-40-L/P-2G11

40

91,4 %

88,9 %

83,3 %

TC-LE

55

FSDH-55-L/P-2G11

55

92,4 %

90,2 %

84,6 %

TC-LE

80

FSDH-80-L/P-2G11

80

93,0 %

90,9 %

87,0 %

TC-TE

32

FSMH-32-L/P-2GX24q=3

32

91,4 %

88,9 %

82,1 %

TC-TE

42

FSMH-42-L/P-2GX24q=4

43

93,5 %

91,5 %

86,0 %

TC-TE

57

FSM6H-57-L/P-2GX24q=5

FSM8H-57-L/P-2GX24q=5

56

91,4 %

88,9 %

83,6 %

TC-TE

70

FSM6H-70-L/P-2GX24q=6

FSM8H-70-L/P-2GX24q=6

70

93,0 %

90,9 %

85,4 %

TC-TE

60

FSM6H-60-L/P-2G8=1

63

92,3 %

90,0 %

84,0 %

TC-TE

62

FSM8H-62-L/P-2G8=2

62

92,2 %

89,9 %

83,8 %

TC-TE

82

FSM8H-82-L/P-2G8=2

82

92,4 %

90,1 %

83,7 %

TC-TE

85

FSM6H-85-L/P-2G8=1

87

92,8 %

90,6 %

84,5 %

TC-TE

120

FSM6H-120-L/P-2G8=1

FSM8H-120-L/P-2G8=1

122

92,6 %

90,4 %

84,7 %

TC-DD

55

FSSH-55-L/P-GR10q

55

92,4 %

90,2 %

84,6 %

Poleg tega se predstikalnim napravam brez možnosti zatemnjevanja, ki niso vključene v preglednico 17, glede na njihovo učinkovitost pripiše EEI, opredeljen v preglednici 18:

Preglednica 18

Indeks energijske učinkovitosti predstikalnih naprav brez možnosti zatemnjevanja za fluorescenčne sijalke, ki niso navedene v preglednici 17

| ηballast | Indeks energijske učinkovitosti |
| --- | --- |
| ≥ 0,94 * EBbFL | A3 |
| ≥ EBbFL | A2 |
| ≥ 1-0,75*(1-EBbFL) | A2 BAT |

ηballast

Indeks energijske učinkovitosti

≥ 0,94 * EBbFL

A3

≥ EBbFL

A2

≥ 1-0,75*(1-EBbFL)

A2 BAT

pri čemer je EBbFL opredeljen v Prilogi II.3.g.

Ob tem se predstikalnim napravam za fluorescenčne sijalke z možnostjo zatemnjevanja dodelijo še razredi EEI glede na razred, opredeljen v preglednici 19, v katerega spada predstikalna naprava, kadar deluje s 100 % svetilnostjo.

Preglednica 19

Indeks energijske učinkovitosti predstikalnih naprav z možnostjo zatemnjevanja za fluorescenčne sijalke

| Upoštevani razred pri 100-odstotni svetilnosti | Indeks energijske učinkovitosti predstikalnih naprav z možnostjo zatemnjevanja |
| --- | --- |
| A3 | A1 |
| A2 | A1 BAT |

Upoštevani razred pri 100-odstotni svetilnosti

Indeks energijske učinkovitosti predstikalnih naprav z možnostjo zatemnjevanja

A3

A1

A2

A1 BAT

Predstikalne naprave za velike moči se razvrstijo glede na njihovo učinkovitost v najnižjo (najslabšo) učinkovitost ali pa se za vsako delujočo sijalko označi ustrezen razred.

B.   Zahteve za drugo fazo

Tri leta po začetku veljavnosti te uredbe:

Za predstikalne naprave za visokointenzivnostne sijalke se označi učinkovitost predstikalne naprave, kot je določeno v Prilogi II.1.d.

3.   ZAHTEVE ZA SVETILKE ZA FLUORESCENČNE SIJALKE BREZ VDELANIH PREDSTIKALNIH NAPRAV IN SVETILKE ZA VISOKOINTENZIVNOSTNE SIJALKE

3.1   Zahteve za energijsko učinkovitost predstikalnih naprav

A.   Zahteve za prvo fazo

Leto dni po začetku veljavnosti te uredbe:

Poraba energije pri svetilkah za fluorescenčne sijalke brez vdelanih predstikalnih naprav ne sme presegati skupne porabe energije vgrajenih predstikalnih naprav, kadar sijalke, s katerimi običajno delujejo, ne oddajajo svetlobe, če so ostale morebitne povezane komponente (omrežne povezave, senzorji itn.) izklopljene. Če se jih ne da izključiti, se njihova moč izmeri in odšteje od rezultata.

B.   Zahteve za drugo fazo

Tri leta po začetku veljavnosti te uredbe:

| | Svetilke za fluorescenčne sijalke brez vdelanih predstikalnih naprav in visokointenzivnostne sijalke so združljive s predstikalnimi napravami, ki ustrezajo zahtevam tretje faze, razen svetilk, katerih stopnja zaščite pred vdorom snovi je vsaj IP4X. |
| --- | --- |

Svetilke za fluorescenčne sijalke brez vdelanih predstikalnih naprav in visokointenzivnostne sijalke so združljive s predstikalnimi napravami, ki ustrezajo zahtevam tretje faze, razen svetilk, katerih stopnja zaščite pred vdorom snovi je vsaj IP4X.

| | Poraba energije pri svetilkah za visokointenzivnostne sijalke ne sme presegati skupne porabe energije vgrajenih predstikalnih naprav, kadar sijalke, s katerimi običajno delujejo, ne oddajajo svetlobe, če so ostale morebitne povezane komponente (omrežne povezave, senzorji itn.) izklopljene. Če se jih ne da izključiti, se njihova moč izmeri in odšteje od rezultata. |
| --- | --- |

Poraba energije pri svetilkah za visokointenzivnostne sijalke ne sme presegati skupne porabe energije vgrajenih predstikalnih naprav, kadar sijalke, s katerimi običajno delujejo, ne oddajajo svetlobe, če so ostale morebitne povezane komponente (omrežne povezave, senzorji itn.) izklopljene. Če se jih ne da izključiti, se njihova moč izmeri in odšteje od rezultata.

C.   Zahteve za tretjo fazo

Osem let po začetku veljavnosti te uredbe:

Vse svetilke za fluorescenčne sijalke brez vdelanih predstikalnih naprav in visokointenzivnostne sijalke so združljive s predstikalnimi napravami, ki ustrezajo zahtevam za tretjo fazo.

3.2   Zahteve v zvezi z navajanjem podatkov o svetilkah

A.   Zahteve za prvo fazo

18 mesecev po začetku veljavnosti te uredbe:

Proizvajalci svetilk morajo za fluorescenčne sijalke brez vdelanih predstikalnih naprav s skupnim svetlobnim tokom nad 2 000 lumnov na brezplačnih spletnih straneh in na druge načine, ki se jim zdijo primerni za posamezen model svetilk, navesti vsaj spodnje podatke. Navesti jih morajo tudi v tehnični dokumentaciji, namenjeni za ocenjevanje skladnosti v skladu s členom 8 Direktive 2005/32/ES:

| (a) | podatke o učinkovitosti predstikalne naprave na podlagi Priloge III.2.2 v skladu s podatki proizvajalca predstikalnih naprav, če je svetilka dana na trg skupaj s predstikalno napravo; |
| --- | --- |

(a)

podatke o učinkovitosti predstikalne naprave na podlagi Priloge III.2.2 v skladu s podatki proizvajalca predstikalnih naprav, če je svetilka dana na trg skupaj s predstikalno napravo;

| (b) | izkoristek sijalke (lm/W) v skladu s podatki proizvajalca sijalk, če je svetilka dana na trg skupaj s sijalko; |
| --- | --- |

(b)

izkoristek sijalke (lm/W) v skladu s podatki proizvajalca sijalk, če je svetilka dana na trg skupaj s sijalko;

| (c) | če predstikalna naprava ali sijalka nista dani na trg skupaj s svetilko, je treba na tistih vrstah sijalk ali predstikalnih napravah, ki so združljive s svetilko, navesti reference iz proizvajalčevih katalogov (npr. ILCOS koda za sijalke); |
| --- | --- |

(c)

če predstikalna naprava ali sijalka nista dani na trg skupaj s svetilko, je treba na tistih vrstah sijalk ali predstikalnih napravah, ki so združljive s svetilko, navesti reference iz proizvajalčevih katalogov (npr. ILCOS koda za sijalke);

| (d) | navodila za vzdrževanje, kako čim bolj ohraniti prvotno kakovost svetilke skozi vso njeno življenjsko dobo; |
| --- | --- |

(d)

navodila za vzdrževanje, kako čim bolj ohraniti prvotno kakovost svetilke skozi vso njeno življenjsko dobo;

| (e) | navodila za razstavljanje. |
| --- | --- |

(e)

navodila za razstavljanje.

B.   Zahteve za drugo fazo

Tri leta po začetku veljavnosti te uredbe:

Zahteve za navajanje podatkov iz prve faze veljajo tudi za svetilke za visokointenzivnostne sijalke s skupnim svetlobnim tokom nad 2 000 lumnov. Poleg tega je treba na svetilkah za visokointenzivnostne sijalke navesti, da so namenjene za prozorne in/ali motne sijalke v smislu Priloge II.

---

PRILOGA IV

Postopek preverjanja za namene tržnega nadzora

Med opravljanjem tržnega nadzora iz člena 3(2) Direktive 2005/32/ES organi države članice uporabijo naslednji postopek preverjanja za zahteve iz Priloge III.

Za sijalke:

Organi države članice preskusijo serijo vsaj dvajsetih naključno izbranih sijalk istega modela in proizvajalca.

Serija se v posameznem primeru šteje za skladno z določbami iz dela 1 Priloge III k tej uredbi, če povprečni rezultati serije od meje, praga ali navedenih vrednosti ne odstopajo za več kot 10 %.

V nasprotnem primeru se model šteje za neustreznega.

Za predstikalne naprave in svetilke:

Organi države članice preskusijo eno samo enoto.

Model se v posameznem primeru šteje za skladnega z določbami iz delov 2 in 3 Priloge III k tej uredbi, če rezultati ne presegajo mejnih vrednosti.

V nasprotnem primeru se testirajo še tri enote. Model se šteje za skladnega s to uredbo, če povprečje rezultatov zadnjih treh preskusov ne presega mejnih vrednosti.

V nasprotnem primeru se model šteje za neustreznega.

---

PRILOGA V

Okvirna merila uspešnosti za fluorescenčne in visokointenzivnostne sijalke

(kot obvestilo)

V času sprejetja te uredbe je bila najboljša dostopna tehnologija na trgu za zadevne izdelke opredeljena na naslednji način.

1.   Izkoristek in življenjska doba sijalke

Za fluorescenčne sijalke z enim in fluorescenčne sijalke z dvema vznožkoma so okvirna merila uspešnosti najboljše vrednosti iz preglednic, navedenih v delih 1.1 in 1.2 Priloge III.

Za visokointenzivnostne sijalke:

Metalhalogenidne sijalke (prozorne in motne):

Preglednica 20

Okvirni predvideni izkoristki in učinkovitosti metalhalogenidnih sijalk (merilo uspešnosti)

| | Ra ≥ 80 | 80 > Ra ≥ 60 |
| --- | --- | --- |
| Nazivna moč sijalke [W] | Predvideni izkoristek sijalke [lm/W] | Predvideni izkoristek sijalke [lm/W] |
| W ≤ 55 | ≥ 80 | ≥ 95 |
| 55 < W ≤ 75 | ≥ 90 | ≥ 113 |
| 75 < W ≤ 105 | ≥ 90 | ≥ 116 |
| 105 < W ≤ 155 | ≥ 98 | ≥ 117 |
| 155 < W ≤ 255 | ≥ 105 | |
| 255 < W ≤ 405 | ≥ 105 | |

Ra ≥ 80

80 > Ra ≥ 60

Nazivna moč sijalke [W]

Predvideni izkoristek sijalke [lm/W]

Predvideni izkoristek sijalke [lm/W]

W ≤ 55

≥ 80

≥ 95

55 < W ≤ 75

≥ 90

≥ 113

75 < W ≤ 105

≥ 90

≥ 116

105 < W ≤ 155

≥ 98

≥ 117

155 < W ≤ 255

≥ 105

255 < W ≤ 405

≥ 105

| Ure delovanja | Faktor pojemanja svetlobnega toka | Preživetveni faktor sijalk |
| --- | --- | --- |
| 12 000 | > 0,80 | > 0,80 |

Ure delovanja

Faktor pojemanja svetlobnega toka

Preživetveni faktor sijalk

12 000

> 0,80

> 0,80

Visokotlačne natrijeve sijalke (prozorne in motne):

Preglednica 21

Okvirni predvideni izkoristki in učinkovitosti za visokotlačne natrijeve sijalke (merilo uspešnosti)

| Nazivna moč sijalke [W] | Predvideni izkoristek sijalke [lm/W] |
| --- | --- |
| W ≤ 55 | ≥ 88 |
| 55 < W ≤ 75 | ≥ 91 |
| 75 < W ≤ 105 | ≥ 107 |
| 105 < W ≤ 155 | ≥ 110 |
| 155 < W ≤ 255 | ≥ 128 |
| 255 < W ≤ 405 | ≥ 138 |

Nazivna moč sijalke [W]

Predvideni izkoristek sijalke [lm/W]

W ≤ 55

≥ 88

55 < W ≤ 75

≥ 91

75 < W ≤ 105

≥ 107

105 < W ≤ 155

≥ 110

155 < W ≤ 255

≥ 128

255 < W ≤ 405

≥ 138

| Ure delovanja | Faktor pojemanja svetlobnega toka | Preživetveni faktor sijalk |
| --- | --- | --- |
| 16 000 | > 0,94 | > 0,92 |

Ure delovanja

Faktor pojemanja svetlobnega toka

Preživetveni faktor sijalk

16 000

> 0,94

> 0,92

2.   Vsebnost živega srebra v sijalkah

Pri energijsko učinkovitih fluorescenčnih sijalk znaša najnižja vsebnost živega srebra največ 1,4 mg živega srebra, pri energijsko učinkovitih visokointenzivnostnih sijalkah z najnižjo vsebnostjo živega srebra pa največ 12 mg živega srebra.

3.   Učinkovitost predstikalnih naprav

Za področja uporabe, kjer je zatemnjevanje koristno, so merila uspešnosti naslednja:

Predstikalne naprave za fluorescenčne sijalke z indeksom energijske učinkovitosti A1 BAT, ki jih je mogoče stopenjsko zatemniti na 10 % izhodne svetlobe.

Predstikalne naprave za visokointenzivnostne sijalke, ki jih je mogoče stopenjsko zatemniti na 40 % moči sijalke z učinkovitostjo predstikalne naprave 0,9 (najboljši znani rezultat, dejanske možnosti zatemnitve so lahko odvisne od vrste HID sijalk, ki se uporabljajo s predstikalno napravo).

4.   Podatki o svetilkah

Proizvajalci morajo na brezplačnih spletnih straneh in na druge načine, ki se jim zdijo primerni za referenčne svetilke, poleg določb iz Priloge III.3.2 navesti naslednje podatke o izdelkih:

CEN kodo pretoka za sijalko ali celotno fotometrično dokumentacijo.

---

PRILOGA VI

Okvirna merila uspešnosti za izdelke, predvidene za pisarniško razsvetljavo

(kot obvestilo)

V času sprejetja te uredbe je bila najboljša dostopna tehnologija na trgu za zadevne izdelke opredeljena na naslednji način:

1.   MERILA USPEŠNOSTI ZA SIJALKE

1.1.   Učinkovitost sijalk

Sijalke imajo izkoristek kot v Prilogi V.

Te sijalke imajo faktorje pojemanja svetlobnega toka (LLMF) in preživetvene faktorje (LSF), navedene v preglednici 22:

Preglednica 22

Okvirni faktorji pojemanja svetlobnega toka in preživetveni faktorji za sijalke za pisarniško razsvetljavo(merilo uspešnosti)

| Ure delovanja | 2 000 | 4 000 | 8 000 | 16 000 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| LLMF | 0,97 | 0,93 | 0,90 | 0,90 |
| LSF | 0,99 | 0,99 | 0,98 | 0,93 |

Ure delovanja

2 000

4 000

8 000

16 000

LLMF

0,97

0,93

0,90

0,90

LSF

0,99

0,99

0,98

0,93

Te sijalke je mogoče zatemniti na 10 % ali manj njihove svetilnosti.

1.2.   Podatki o sijalkah

Proizvajalci morajo na brezplačnih spletnih straneh in na druge načine, ki se jim zdijo primerni za sijalke, navesti naslednje podatke:

podatke, ki jih je treba navesti v skladu s Prilogo III.1.3.

2.   MERILA USPEŠNOSTI ZA KRMILNE NAPRAVE ZA NADZOR SVETLOBNEGA VIRA

2.1.   Učinkovitost krmilnih naprav za nadzor svetlobnega vira

Predstikalne naprave za fluorescenčne sijalke imajo v skladu s Prilogo III.2.2 indeks energijske učinkovitosti vsaj A1 (BAT) in jih je mogoče zatemniti.

Predstikalne naprave za visokointenzivnostne sijalke imajo učinkovitost 88 % (≤ 100 W moči sijalke) oziroma 90 % in jih je mogoče zatemniti, če je vsota moči sijalk, ki delujejo na isti predstikalni napravi, nad 50 W.

Vsaka druga vrsta krmilnih naprav za nadzor svetlobnega vira ima izkoristek 88 % (≤ 100 W vhodne moči) oziroma 90 %, kadar se merijo v skladu z veljavnimi merilnimi standardi in jih je mogoče zatemniti, če je skupna vhodna moč večja od 55 Watt.

2.2.   Podatki o krmilnih napravah za nadzor svetlobnega vira

Proizvajalci morajo na brezplačnih spletnih straneh in na druge načine, ki se jim zdijo primerni za krmilne naprave za nadzor svetlobnega vira, navesti naslednje podatke:

podatke o učinkovitosti predstikalne naprave ali ustrezne vrste krmilne naprave za nadzor svetlobnega vira.

3.   MERILA USPEŠNOSTI ZA SVETILKE

3.1.   Učinkovitost svetilk

Pri normalnih stopnjah onesnaženosti pisarne s štiriletnim ciklom čiščenja imajo svetilke faktor pojemanja LMF > 0,95.

V primeru svetilk za fluorescenčne ali HID sijalke so združljive z vsaj eno vrsto sijalke, ki ustreza merilom uspešnosti iz Priloge V.

Poleg tega so te svetilke združljive s krmilnimi napravami za nadzor svetlobnega vira, ki imajo naslednje lastnosti:

| — | zaznavanje prisotnosti, |
| --- | --- |

—

zaznavanje prisotnosti,

| — | samodejno zatemnjevanje (ob dnevni svetlobi in/ali spremembah odsevnosti), |
| --- | --- |

—

samodejno zatemnjevanje (ob dnevni svetlobi in/ali spremembah odsevnosti),

| — | zatemnjevanje pri spremembah zahtev za osvetljevanje (med delovnim dnem, v daljšem obdobju ali zaradi sprememb v delovanju), |
| --- | --- |

—

zatemnjevanje pri spremembah zahtev za osvetljevanje (med delovnim dnem, v daljšem obdobju ali zaradi sprememb v delovanju),

| — | zatemnjevanje, da se nadomesti: svetlobno onesnaževanje, spremembe v svetilnosti med življenjsko dobo sijalke in spremembe izkoristka sijalke ob zamenjavi sijalke. |
| --- | --- |

—

zatemnjevanje, da se nadomesti: svetlobno onesnaževanje, spremembe v svetilnosti med življenjsko dobo sijalke in spremembe izkoristka sijalke ob zamenjavi sijalke.

Združljivost se lahko zagotovi tudi tako, da se v svetilke vgradijo ustrezne komponente.

Združljivost ali lastnosti vgrajenih komponent je treba navesti v dokumentaciji za svetilko.

3.2.   Podatki o svetilkah

Proizvajalci morajo na brezplačnih spletnih straneh in na druge načine, ki se jim zdijo primerni za posamezen model svetilk, navesti naslednje podatke:

podatke, ki jih je treba navesti v skladu s Prilogo III.3.2 in Prilogo V.

Poleg tega se za vse svetilke, razen za svetilke z golimi sijalkami in brez optike, navedejo podatki o veljavnem faktorju pojemanja svetilk (LMF), v podobni preglednici pa navodila za čiščenje, če je čiščenje v štirih letih potrebno:

Preglednica 23

Okvirni faktor pojemanja svetilk (merilo uspešnosti)

| Vrednosti LMF |
| --- |
| Okolje | Intervali čiščenja v letih |
| 1,0 | 1,5 | 2,0 | 2,5 | 3,0 | 3,5 | 4,0 |
| Zelo čisto | | | | | | | |
| Čisto | | | | | | | |
| Normalno (po potrebi) | | | | | | | |
| Umazano (po potrebi) | | | | | | | |

Vrednosti LMF

Okolje

Intervali čiščenja v letih

1,0

1,5

2,0

2,5

3,0

3,5

4,0

Zelo čisto

Čisto

Normalno (po potrebi)

Umazano (po potrebi)

Preglednica vsebuje opozorilo o omejitvi odgovornosti, v katerem je navedeno, da preglednica vsebuje samo okvirne vrednosti, ki ne odražajo nujno dosegljivih vrednosti pojemanja v določeni napravi.

Za svetilke za usmerjene vire svetlobe, kot so reflektorske ali LED svetilke, se navedejo samo ustrezni podatki, npr. LLMF × LMF namesto samo LMF.

---

PRILOGA VII

Okvirna merila uspešnosti za izdelke, predvidene za javno ulično razsvetljavo

(kot obvestilo)

V času sprejetja te uredbe je bila najboljša dostopna tehnologija na trgu za zadevne izdelke opredeljena, kot sledi.

1.   MERILA USPEŠNOSTI ZA SIJALKE

1.1.   Učinkovitost sijalk

Sijalke imajo izkoristek kot v Prilogi V.

Te sijalke imajo faktorje pojemanja svetlobnega toka (LLMF) in preživetvene faktorje (LSF), navedene v preglednici 24:

Preglednica 24

Okvirni faktor pojemanja svetlobnega toka in preživetveni faktor za sijalke za ulično razsvetljavo (merilo uspešnosti)

| Ure delovanja | 2 000 | 4 000 | 8 000 | 16 000 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| LLMF | 0,98 | 0,97 | 0,95 | 0,92 |
| LSF | 0,99 | 0,98 | 0,95 | 0,92 |

Ure delovanja

2 000

4 000

8 000

16 000

LLMF

0,98

0,97

0,95

0,92

LSF

0,99

0,98

0,95

0,92

Poleg tega imajo te sijalke možnost zatemnjevanja na vsaj 50 % njihove polne svetilnosti, kadar je predvidena svetilnost sijalke nad 9 000 lumnov.

1.2.   Podatki o sijalkah

Proizvajalci morajo na brezplačnih spletnih straneh in na druge načine, ki se jim zdijo primerni za sijalke, navesti naslednje podatke:

podatke, ki jih je treba navesti v skladu s Prilogo III.1.3.

2.   MERILA USPEŠNOSTI ZA KRMILNE NAPRAVE ZA NADZOR SVETLOBNEGA VIRA

2.1.   Učinkovitost krmilnih naprav za nadzor svetlobnega vira

Predstikalne naprave za fluorescenčne sijalke imajo skladno s Prilogo III.2.2 indeks energijske učinkovitosti vsaj A1 (BAT) in možnost zatemnjevanja.

Predstikalne naprave za visokointenzivnostne sijalke imajo pri merjenju v skladu s Prilogo II učinkovitost nad 87 % (≤ 100 W moči sijalke) oziroma nad 89 % ter možnost zatemnjevanja, če je vsota moči sijalk, ki delujejo na isti predstikalni napravi, enaka ali višja kot 55 W.

Vsaka druga vrsta krmilnih naprav za nadzor svetlobnega vira ima pri merjenju v skladu z veljavnimi standardi učinkovitost nad 87 % (≤ 100 W vhodne moči) oziroma 89 % in možnost zatemnjevanja za sijalke s skupno vhodno močjo, ki je enaka ali večja od 55 W.

2.2.   Podatki o krmilnih napravah za nadzor svetlobnega vira

Proizvajalci morajo na brezplačnih spletnih straneh in na druge načine, ki se jim zdijo primerni za krmilne naprave za nadzor svetlobnega vira, navesti naslednje podatke:

podatke o učinkovitosti predstikalne naprave ali ustrezne vrste krmilne naprave za nadzor svetlobnega vira.

3.   MERILA USPEŠNOSTI ZA SVETILKE

3.1.   Učinkovitost svetilk

Svetilke imajo optične sisteme z naslednjo stopnjo zaščite pred vdorom snovi:

| — | IP65 za cestne razrede ME1 do ME6 ter MEW1 do MEW6 |
| --- | --- |

—

IP65 za cestne razrede ME1 do ME6 ter MEW1 do MEW6

| — | IP5x za cestne razrede CE0 do CE5, S1 do S6, ES, EV in A |
| --- | --- |

—

IP5x za cestne razrede CE0 do CE5, S1 do S6, ES, EV in A

Delež svetlobe, ki jo optimalno nameščena svetilka oddaja nad obzorje, je treba omejiti na:

Preglednica 25

Okvirni najvišji zgornji odstotek svetilnosti (ULOR) glede na cestne razrede za svetilke za cestno razsvetljavo (merilo uspešnosti)

| Cestni razredi ME1 do ME6 in MEW1 do MEW6, vse svetilnosti | 3 % |
| --- | --- |
| Cestni razredi CE0 do CE5, S1 do S6, ES, EV in A | |
| — | 12 000 lm ≤ vir svetlobe |

Cestni razredi ME1 do ME6 in MEW1 do MEW6, vse svetilnosti

3 %

Cestni razredi CE0 do CE5, S1 do S6, ES, EV in A

—

12 000 lm ≤ vir svetlobe

5 %

| — | 8 500 lm ≤ vir svetlobe < 12 000 lm |
| --- | --- |

—

8 500 lm ≤ vir svetlobe < 12 000 lm

10 %

| — | 3 300 lm ≤ vir svetlobe < 8 500 lm |
| --- | --- |

—

3 300 lm ≤ vir svetlobe < 8 500 lm

15 %

| — | vir svetlobe < 3 300 lm |
| --- | --- |

—

vir svetlobe < 3 300 lm

20 %

Na območjih, kjer je svetlobno onesnaženje zaskrbljujoče, največji delež svetlobe, ki se oddaja čez obzorje, ne presega 1 %, neodvisno od vseh cestnih razredov in svetilnosti.

Svetilke so narejene tako, da čim bolj preprečujejo oddajanje odvečne svetlobe. Vseeno pa izboljšave svetilk, namenjene zmanjšanju oddajanja odvečne svetlobe, ne smejo zmanjševati celotne energijske učinkovitosti naprave, za katero je zasnovana.

Pri svetilkah za fluorescenčne ali visokointenzivnostne sijalke so združljive z vsaj eno vrsto sijalk, ki ustreza merilom uspešnosti iz Priloge V.

Svetilke so združljive z napravami, opremljenimi z ustreznimi sistemi za zatemnjevanje in krmiljenje, ki upoštevajo razpoložljivost dnevne svetlobe, prometne in vremenske razmere, ter nadoknadijo razlike, ki v daljšem časovnem obdobju nastanejo pri odsevanju, kot tudi začetno dimenzioniranje naprav zaradi faktorja pojemanja svetlobnega toka.

3.2.   Podatki o svetilkah

Proizvajalci morajo na brezplačnih spletnih straneh in na druge načine, ki se jim zdijo primerni za ustrezen model, navesti naslednje podatke:

| (a) | podatke, ki jih je treba navesti v skladu s Prilogo III.3.2 in Prilogo V; |
| --- | --- |

(a)

podatke, ki jih je treba navesti v skladu s Prilogo III.3.2 in Prilogo V;

| (b) | vrednosti faktorja izkoristka za standardne cestne razmere v preglednicah za opredeljene cestne razrede. Preglednica vsebuje energijsko najučinkovitejše vrednosti faktorja izkoristkov za različne širine cestišča, različne višine drogov, največje razdalje med drogovi, previs in naklon svetilke, kot je ustrezno za določen cestni razred in obliko svetilke; |
| --- | --- |

(b)

vrednosti faktorja izkoristka za standardne cestne razmere v preglednicah za opredeljene cestne razrede. Preglednica vsebuje energijsko najučinkovitejše vrednosti faktorja izkoristkov za različne širine cestišča, različne višine drogov, največje razdalje med drogovi, previs in naklon svetilke, kot je ustrezno za določen cestni razred in obliko svetilke;

| (c) | navodila za vgradnjo za optimizacijo faktorja izkoristka; |
| --- | --- |

(c)

navodila za vgradnjo za optimizacijo faktorja izkoristka;

| (d) | dodatna priporočila za inštalacijo za čim večjo omejitev odvečne svetlobe (če ni v nasprotju z optimizacijo izkoristka in varnostjo); |
| --- | --- |

(d)

dodatna priporočila za inštalacijo za čim večjo omejitev odvečne svetlobe (če ni v nasprotju z optimizacijo izkoristka in varnostjo);

| (e) | za vse svetilke, razen za svetilke z golimi sijalkami in brez optike, se v podobni preglednici navedejo podatki o veljavnem faktorju pojemanja svetilke (LMF): |
| --- | --- |

(e)

za vse svetilke, razen za svetilke z golimi sijalkami in brez optike, se v podobni preglednici navedejo podatki o veljavnem faktorju pojemanja svetilke (LMF):

Preglednica 26

Okvirni faktor pojemanja svetilke (merilo uspešnosti)

| Vrednosti LMF |
| --- |
| Kategorija onesnaženja | Izpostavljenost v letih |
| 1,0 | 1,5 | 2,0 | 2,5 | 3,0 | 3,5 | 4,0 |
| Visoka | | | | | | | |
| Srednja | | | | | | | |
| Nizka | | | | | | | |

Vrednosti LMF

Kategorija onesnaženja

Izpostavljenost v letih

1,0

1,5

2,0

2,5

3,0

3,5

4,0

Visoka

Srednja

Nizka

Za svetilke za usmerjene vire svetlobe, kot so reflektorske ali LED svetilke, se navedejo samo ustrezni podatki, npr. LLMF × LMF namesto samo LMF.

---

III Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo EU

AKTI, SPREJETI V SKLADU Z NASLOVOM V POGODBE EU

| 24.3.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 76/45 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 76/45

---

SKLEP ATALANTA/1/2009 POLITIČNEGA IN VARNOSTNEGA ODBORA

z dne 17. marca 2009

o imenovanju poveljnika sil Evropske unije v vojaški operaciji Evropske unije kot prispevku k odvračanju, preprečevanju in zatiranju piratstva in oboroženih ropov pred somalsko obalo (Atalanta)

(2009/288/SZVP)

POLITIČNI IN VARNOSTNI ODBOR JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti tretjega pododstavka člena 25 Pogodbe,

ob upoštevanju Skupnega ukrepa Sveta 2008/851/SZVP z dne 10. novembra 2008 o vojaški operaciji Evropske unije kot prispevku k odvračanju, preprečevanju in zatiranju piratstva in oboroženih ropov pred somalsko obalo (1) (Atalanta), in zlasti člena 6(1) Skupnega ukrepa,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je v skladu s členom 6(1) Skupnega ukrepa 2008/851/SZVP za sprejemanje sklepov o imenovanju poveljnika sil Evropske unije pooblastil Politični in varnostni odbor (PVO). |
| --- | --- |

(1)

Svet je v skladu s členom 6(1) Skupnega ukrepa 2008/851/SZVP za sprejemanje sklepov o imenovanju poveljnika sil Evropske unije pooblastil Politični in varnostni odbor (PVO).

| (2) | PVO je 18. novembra 2008 sprejel Sklep Atalanta/1/2008 (2), da se za poveljnika sil Evropske unije v vojaški operaciji Evropske unije kot prispevku k odvračanju, preprečevanju in zatiranju piratstva in oboroženih ropov pred somalsko obalo imenuje kapitana Antonios PAPAIOANNU. |
| --- | --- |

(2)

PVO je 18. novembra 2008 sprejel Sklep Atalanta/1/2008 (2), da se za poveljnika sil Evropske unije v vojaški operaciji Evropske unije kot prispevku k odvračanju, preprečevanju in zatiranju piratstva in oboroženih ropov pred somalsko obalo imenuje kapitana Antonios PAPAIOANNU.

| (3) | Poveljnik operacije EU je priporočil, da se za kapitana (mornarice) imenuje Juan GARAT CARAMÉ kot novi poveljnik sil EU v vojaški operaciji Evropske unije kot prispevku k odvračanju, preprečevanju in zatiranju piratstva in oboroženih ropov pred somalsko obalo. |
| --- | --- |

(3)

Poveljnik operacije EU je priporočil, da se za kapitana (mornarice) imenuje Juan GARAT CARAMÉ kot novi poveljnik sil EU v vojaški operaciji Evropske unije kot prispevku k odvračanju, preprečevanju in zatiranju piratstva in oboroženih ropov pred somalsko obalo.

| (4) | Vojaški odbor EU je podprl to priporočilo. |
| --- | --- |

(4)

Vojaški odbor EU je podprl to priporočilo.

| (5) | V skladu s členom 6 Protokola o stališču Danske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti, Danska ne sodeluje pri pripravi in izvajanju sklepov in ukrepov Evropske unije, ki zadevajo obrambo – |
| --- | --- |

(5)

V skladu s členom 6 Protokola o stališču Danske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti, Danska ne sodeluje pri pripravi in izvajanju sklepov in ukrepov Evropske unije, ki zadevajo obrambo –

SKLENIL:

Člen 1

Kapitan (mornarice) Juan GARAT CARAMÉ je imenovan za poveljnika sil EU v vojaški operaciji Evropske unije kot prispevku k odvračanju, preprečevanju in zatiranju piratstva in oboroženih ropov pred somalsko obalo.

Člen 2

Ta sklep začne učinkovati 7. aprila 2009.

V Bruslju, 17. marca 2009

Za Politični in varnostni odbor

Predsednik

I. ŠRÁMEK

---

(1)  UL L 301, 12.11.2008, str. 33.

1

(2)  UL L 317, 27.11.2008, str. 24.

2

---