# Euroopa Liidu L 79/2016

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 79 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 59. aastakäik30. märts 2016 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 79

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

59. aastakäik30. märts 2016

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RAHVUSVAHELISED LEPINGUD |
| | * | Teave ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Lõuna-Aafrika Vabariigi vahelise kaubandus-, arengu- ja koostöölepingu lisaprotokolli, millega võetakse arvesse Horvaatia Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga, jõustumise kohta | 1 |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2016/451, 16. detsember 2015, millega kehtestatakse investeerimisstrateegia üldpõhimõtted ja -kriteeriumid ning ühtse kriisilahendusfondi halduseeskirjad | 2 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) 2016/452, 29. märts 2016, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 396/2005 II ja III lisa seoses teatavates toodetes või nende pinnal esinevate kaptaani, propikonasooli ja spiroksamiini jääkide piirnormidega (
  1
  ) | 10 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/453, 29. märts 2016, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 28 |
| | | OTSUSED |
| | * | Nõukogu otsus (EL, Euratom) 2016/454, 22. märts 2016, millega nimetatakse ametisse Euroopa Liidu Avaliku Teenistuse Kohtu kolm kohtunikku | 30 |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2016/455, 22. märts 2016, millega antakse luba alustada Euroopa Liidu nimel läbirääkimisi rahvusvahelise õiguslikult siduva instrumendi kavandi üksikasjade üle ÜRO mereõiguse konventsiooni raames seoses mere elurikkuse kaitse ja säästva kasutamisega väljaspool riiklikku jurisdiktsiooni olevatel aladel | 32 |
| | * | Euroopa Keskpanga otsus (EL) 2016/456, 4. märts 2016, Euroopa Pettustevastase Ameti poolt Euroopa Keskpangas seoses liidu finantshuve mõjutava pettuse, korruptsiooni ja muu ebaseadusliku tegevuse tõkestamisega läbiviidavate juurdluste tingimuste kohta (EKP/2016/3) | 34 |
| | * | Euroopa Keskpanga otsus (EL) 2016/457, 16. märts 2016, Küprose Vabariigi poolt emiteeritud või täielikult tagatud turukõlblike võlainstrumentide kõlblikkuse kohta (EKP/2016/5) | 41 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

*

Teave ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Lõuna-Aafrika Vabariigi vahelise kaubandus-, arengu- ja koostöölepingu lisaprotokolli, millega võetakse arvesse Horvaatia Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga, jõustumise kohta

1

MÄÄRUSED

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2016/451, 16. detsember 2015, millega kehtestatakse investeerimisstrateegia üldpõhimõtted ja -kriteeriumid ning ühtse kriisilahendusfondi halduseeskirjad

2

*

Komisjoni määrus (EL) 2016/452, 29. märts 2016, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 396/2005 II ja III lisa seoses teatavates toodetes või nende pinnal esinevate kaptaani, propikonasooli ja spiroksamiini jääkide piirnormidega (
  1
  )

1

10

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/453, 29. märts 2016, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

28

OTSUSED

*

Nõukogu otsus (EL, Euratom) 2016/454, 22. märts 2016, millega nimetatakse ametisse Euroopa Liidu Avaliku Teenistuse Kohtu kolm kohtunikku

30

*

Nõukogu otsus (EL) 2016/455, 22. märts 2016, millega antakse luba alustada Euroopa Liidu nimel läbirääkimisi rahvusvahelise õiguslikult siduva instrumendi kavandi üksikasjade üle ÜRO mereõiguse konventsiooni raames seoses mere elurikkuse kaitse ja säästva kasutamisega väljaspool riiklikku jurisdiktsiooni olevatel aladel

32

*

Euroopa Keskpanga otsus (EL) 2016/456, 4. märts 2016, Euroopa Pettustevastase Ameti poolt Euroopa Keskpangas seoses liidu finantshuve mõjutava pettuse, korruptsiooni ja muu ebaseadusliku tegevuse tõkestamisega läbiviidavate juurdluste tingimuste kohta (EKP/2016/3)

34

*

Euroopa Keskpanga otsus (EL) 2016/457, 16. märts 2016, Küprose Vabariigi poolt emiteeritud või täielikult tagatud turukõlblike võlainstrumentide kõlblikkuse kohta (EKP/2016/5)

41

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

| 30.3.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 79/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.3.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 79/1

---

Teave ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Lõuna-Aafrika Vabariigi vahelise kaubandus-, arengu- ja koostöölepingu lisaprotokolli, millega võetakse arvesse Horvaatia Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga, jõustumise kohta

Ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Lõuna-Aafrika Vabariigi vahelise kaubandus-, arengu- ja koostöölepingu lisaprotokoll, millega võetakse arvesse Horvaatia Vabariigi ühinemist Euroopa Liiduga (1) ja millest on teavitatud vastavalt 29. juulil 2015 ja 24. veebruaril 2016, jõustus 1. märtsil 2016 kooskõlas kõnealuse protokolli artikli 7 lõikega 1.

1

---

(1)  
  ELT L 117, 8.5.2015, lk 3.

1

---

MÄÄRUSED

| 30.3.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 79/2 |
| --- | --- | --- | --- |

30.3.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 79/2

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2016/451,

16. detsember 2015,

millega kehtestatakse investeerimisstrateegia üldpõhimõtted ja -kriteeriumid ning ühtse kriisilahendusfondi halduseeskirjad

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. juuli 2014. aasta määrust (EL) nr 806/2014, millega kehtestatakse ühtsed eeskirjad ja ühtne menetlus krediidiasutuste ja teatavate investeerimisühingute kriisilahenduseks ühtse kriisilahenduskorra ja ühtse kriisilahendusfondi raames ning millega muudetakse määrust (EL) nr 1093/2010 (1), eriti selle artikli 75 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusega (EL) nr 806/2014 on loodud ühtne kriisilahendusfond (edaspidi „fond”), mille omanik on Ühtne Kriisilahendusnõukogu (edaspidi „kriisilahendusnõukogu”). |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EL) nr 806/2014 on loodud ühtne kriisilahendusfond (edaspidi „fond”), mille omanik on Ühtne Kriisilahendusnõukogu (edaspidi „kriisilahendusnõukogu”).

| (2) | Fondi investeerimisstrateegia üldpõhimõtetes ja -kriteeriumides tuleks määratleda kriisilahendusnõukogu vastuvõetava investeerimisstrateegia põhiosad. Investeerimiseesmärgid peaksid olema üks selline osa. Kooskõlas nõudega, et kriisilahendusnõukogul on turvaline ja mõistlik investeerimisstrateegia, peaks üldeesmärk olema kaitsta fondi väärtust ja rahuldada selle likviidsusvajadust. Investeerimise olemuse, muutuvate turutingimuste ja intressimäärade tõttu võib ka kõige turvalisemate ja likviidsemate varade tootlus olla negatiivne. Sellepärast ei pruugi portfellis kantud kahju tähendada investeerimiseesmärkidega vastuollu sattumist. |
| --- | --- |

(2)

Fondi investeerimisstrateegia üldpõhimõtetes ja -kriteeriumides tuleks määratleda kriisilahendusnõukogu vastuvõetava investeerimisstrateegia põhiosad. Investeerimiseesmärgid peaksid olema üks selline osa. Kooskõlas nõudega, et kriisilahendusnõukogul on turvaline ja mõistlik investeerimisstrateegia, peaks üldeesmärk olema kaitsta fondi väärtust ja rahuldada selle likviidsusvajadust. Investeerimise olemuse, muutuvate turutingimuste ja intressimäärade tõttu võib ka kõige turvalisemate ja likviidsemate varade tootlus olla negatiivne. Sellepärast ei pruugi portfellis kantud kahju tähendada investeerimiseesmärkidega vastuollu sattumist.

| (3) | Määruse (EL) nr 806/2014 kohaselt tuleb fondis olevad summad investeerida liikmesriikide või valitsusvaheliste organisatsioonide võlainstrumentidesse või varadesse, millel on kõrge likviidsus ja krediidikvaliteet, võttes arvesse komisjoni delegeeritud määrust (EL) 2015/61 (2), kus on määratletud, millised on kõrge likviidsuse ja krediidikvaliteediga varad, ning on sätestatud, millistele nõuetele nende koosseis peab vastama. Seetõttu tuleb määratleda fondi investeeringuteks kõlblikud varad ja portfelli koosseisu kriteeriumid, võttes arvesse delegeeritud määrust (EL) 2015/61. Vara investeerimiskõlblikkus ei tohiks viia kriisilahendusnõukogu automaatse investeerimisotsuseni. Kriisilahendusnõukogu peaks investeerimiskõlblikke varasid alati hindama. Konkreetse investeeringu mõistlikkuse üle otsustamisel tuleks vaadelda selle koostoimet kogu investeerimisportfelliga. Näiteks võib kõikuva tootlusega vara, mille korrelatsioon portfelliga on negatiivne, olla eraldivõetuna liiga riskantne, aga kogu portfelli arvestades mõjuda hästi selle hajutatusele. Hindamisel peaks kriisilahendusnõukogu arvestama likviidsuse, krediidikvaliteedi ja investeerimiseesmärkidele vastavuse hindamisel eri tasandite (emitent, varaliik, väärtpaber) ja teabeallikatega. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EL) nr 806/2014 kohaselt tuleb fondis olevad summad investeerida liikmesriikide või valitsusvaheliste organisatsioonide võlainstrumentidesse või varadesse, millel on kõrge likviidsus ja krediidikvaliteet, võttes arvesse komisjoni delegeeritud määrust (EL) 2015/61 (2), kus on määratletud, millised on kõrge likviidsuse ja krediidikvaliteediga varad, ning on sätestatud, millistele nõuetele nende koosseis peab vastama. Seetõttu tuleb määratleda fondi investeeringuteks kõlblikud varad ja portfelli koosseisu kriteeriumid, võttes arvesse delegeeritud määrust (EL) 2015/61. Vara investeerimiskõlblikkus ei tohiks viia kriisilahendusnõukogu automaatse investeerimisotsuseni. Kriisilahendusnõukogu peaks investeerimiskõlblikke varasid alati hindama. Konkreetse investeeringu mõistlikkuse üle otsustamisel tuleks vaadelda selle koostoimet kogu investeerimisportfelliga. Näiteks võib kõikuva tootlusega vara, mille korrelatsioon portfelliga on negatiivne, olla eraldivõetuna liiga riskantne, aga kogu portfelli arvestades mõjuda hästi selle hajutatusele. Hindamisel peaks kriisilahendusnõukogu arvestama likviidsuse, krediidikvaliteedi ja investeerimiseesmärkidele vastavuse hindamisel eri tasandite (emitent, varaliik, väärtpaber) ja teabeallikatega.

| (4) | Tuleks esitada kriteeriumid sektoripõhise hajutamise täpsemaks määratlemiseks. Sektoripõhise hajutamise kohaldamiseks on vaja termini „sektor” määratlust. Praktilistel põhjustel tuleks kasutada sektorite üksikasjalikku liigitust. Nõukogu määruses (EÜ) nr 2223/96 (3) on määratletud institutsionaalsed sektorid, mida saab kasutada fondi investeeringute hajutamisel majandusüksuse liigi alusel. Peale selle on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1893/2006 (4) määratletud majanduse tegevusalade statistiline klassifikaator, mille kõrgeim tasand (jagu) sobib kriisilahendusnõukogule hajutamiskriteeriumide aluseks. Fondi missiooni arvestades tuleks piirata mitte ainult otseseid, vaid ka kaudseid riskipositsioone finantssektoris. |
| --- | --- |

(4)

Tuleks esitada kriteeriumid sektoripõhise hajutamise täpsemaks määratlemiseks. Sektoripõhise hajutamise kohaldamiseks on vaja termini „sektor” määratlust. Praktilistel põhjustel tuleks kasutada sektorite üksikasjalikku liigitust. Nõukogu määruses (EÜ) nr 2223/96 (3) on määratletud institutsionaalsed sektorid, mida saab kasutada fondi investeeringute hajutamisel majandusüksuse liigi alusel. Peale selle on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1893/2006 (4) määratletud majanduse tegevusalade statistiline klassifikaator, mille kõrgeim tasand (jagu) sobib kriisilahendusnõukogule hajutamiskriteeriumide aluseks. Fondi missiooni arvestades tuleks piirata mitte ainult otseseid, vaid ka kaudseid riskipositsioone finantssektoris.

| (5) | Tuleks esitada kriteeriumid geograafilise hajutatuse täpsemaks määratlemiseks. Piisava geograafilise hajutatuse tagamiseks peab kriisilahendusnõukogu kasutama kättesaadavaid kriteeriume, nimelt määruse (EL) nr 806/2014 artiklis 77 osutatud põhimõtteid, mis viitavad igas osalevas liikmesriigis asutatud krediidiasutuste ja investeerimisühingute osamaksete osakaalu arvutamisele. Kuna selliste osakaalude aluseks on osamakseid tegevate krediidiasutuste ja investeerimisühingute suurus ning neid on kohandatud nimetatud institutsioonide riskiprofiiliga, on need positiivses korrelatsioonis vastavate finantsturgude suuruse ja sügavusega. Kuna muudel kaalutlustel võib olla põhjust teha konkreetsesse osalevasse liikmesriiki lisainvesteeringuid, tuleks moodustada puhver, mis pakub kriisilahendusnõukogule täiendavat hindamisvõimalust, tagades minimaalse hajutamise piisava arvu osalevate liikmesriikide vahel. Peale selle, kuna neid osakaale mitteosalevatesse liikmesriikidesse või kolmandatesse riikidesse tehtud investeeringute puhul ei pruugita arvutada, tuleb nende suhtes kohaldada piiranguid, mille kriisilahendusnõukogu määrab riikide sarnasuse alusel proportsionaalselt osalevate liikmesriikide osakaaludega. |
| --- | --- |

(5)

Tuleks esitada kriteeriumid geograafilise hajutatuse täpsemaks määratlemiseks. Piisava geograafilise hajutatuse tagamiseks peab kriisilahendusnõukogu kasutama kättesaadavaid kriteeriume, nimelt määruse (EL) nr 806/2014 artiklis 77 osutatud põhimõtteid, mis viitavad igas osalevas liikmesriigis asutatud krediidiasutuste ja investeerimisühingute osamaksete osakaalu arvutamisele. Kuna selliste osakaalude aluseks on osamakseid tegevate krediidiasutuste ja investeerimisühingute suurus ning neid on kohandatud nimetatud institutsioonide riskiprofiiliga, on need positiivses korrelatsioonis vastavate finantsturgude suuruse ja sügavusega. Kuna muudel kaalutlustel võib olla põhjust teha konkreetsesse osalevasse liikmesriiki lisainvesteeringuid, tuleks moodustada puhver, mis pakub kriisilahendusnõukogule täiendavat hindamisvõimalust, tagades minimaalse hajutamise piisava arvu osalevate liikmesriikide vahel. Peale selle, kuna neid osakaale mitteosalevatesse liikmesriikidesse või kolmandatesse riikidesse tehtud investeeringute puhul ei pruugita arvutada, tuleb nende suhtes kohaldada piiranguid, mille kriisilahendusnõukogu määrab riikide sarnasuse alusel proportsionaalselt osalevate liikmesriikide osakaaludega.

| (6) | Tuleks esitada kriteeriumid proportsionaalse hajutamise täpsemaks määratlemiseks. Kriisilahendusnõukogul on mõistlik piirata konkreetse emissiooni või emitendiga seotud riskipositsioone ja kasutada investeerimiseesmärkide saavutamiseks erineva lõpptähtajaga väärtpabereid. Üksikute emissioonide puhul emiteeritakse kommertsväärtpaber rahvusvahelise väärtpaberite identifitseerimisnumbriga (ISIN koodiga), mis vastab investori konkreetsele investeeringule (tähtpäev, summa ja muud tunnused), nii et investorile kuulub 100 % väärtpaberist isegi siis, kui talle ei kuulu kogu kommertsväärtpaberi programm. Sellega tuleks konkreetse emissiooniga seotud riskipositsiooni piirmäära seadmisel arvestada. Kuna tagasivõtmatud maksekohustused võivad moodustada märkimisväärse osa fondi osamaksete kogusummast, peaks kriisilahendusnõukogu oma üldise kontsentratsiooniriski jälgimisel lisaks arvestama ka tagasivõtmatute maksekohustuste tagatistega. |
| --- | --- |

(6)

Tuleks esitada kriteeriumid proportsionaalse hajutamise täpsemaks määratlemiseks. Kriisilahendusnõukogul on mõistlik piirata konkreetse emissiooni või emitendiga seotud riskipositsioone ja kasutada investeerimiseesmärkide saavutamiseks erineva lõpptähtajaga väärtpabereid. Üksikute emissioonide puhul emiteeritakse kommertsväärtpaber rahvusvahelise väärtpaberite identifitseerimisnumbriga (ISIN koodiga), mis vastab investori konkreetsele investeeringule (tähtpäev, summa ja muud tunnused), nii et investorile kuulub 100 % väärtpaberist isegi siis, kui talle ei kuulu kogu kommertsväärtpaberi programm. Sellega tuleks konkreetse emissiooniga seotud riskipositsiooni piirmäära seadmisel arvestada. Kuna tagasivõtmatud maksekohustused võivad moodustada märkimisväärse osa fondi osamaksete kogusummast, peaks kriisilahendusnõukogu oma üldise kontsentratsiooniriski jälgimisel lisaks arvestama ka tagasivõtmatute maksekohustuste tagatistega.

| (7) | Kuna luua on vaja mõistlik ja turvaline investeerimisstrateegia, peaks kriisilahendusnõukogu piirama tuletisinstrumentide kasutamist fondis. Vastaspoole krediidiriski minimeerimiseks peaks kriisilahendusnõukogu kasutama ainult selliseid tuletisinstrumente, mille on kliirinud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 648/2012 (5) kohaselt tegevusloa saanud või tunnustatud keskne vastaspool. Tehingud teatavate keskpankadega võivad samuti olla kooskõlas eesmärgiga minimeerida vastaspoole riski, tingimusel et teised riskid (nt krediidirisk) on asjakohaselt kontrolli all. Arvestades, et tuletisinstrumente emiteerivad tavaliselt krediidiasutused ja teised delegeeritud määruse (EL) 2015/61 artikli 7 lõikes 4 osutatud üksused, ei tuleks tuletisinstrumentide kasutamise suhtes kohaldada nimetatud sättega kehtestatud üldist keeldu investeerida selliste üksuste emiteeritud varasse. |
| --- | --- |

(7)

Kuna luua on vaja mõistlik ja turvaline investeerimisstrateegia, peaks kriisilahendusnõukogu piirama tuletisinstrumentide kasutamist fondis. Vastaspoole krediidiriski minimeerimiseks peaks kriisilahendusnõukogu kasutama ainult selliseid tuletisinstrumente, mille on kliirinud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 648/2012 (5) kohaselt tegevusloa saanud või tunnustatud keskne vastaspool. Tehingud teatavate keskpankadega võivad samuti olla kooskõlas eesmärgiga minimeerida vastaspoole riski, tingimusel et teised riskid (nt krediidirisk) on asjakohaselt kontrolli all. Arvestades, et tuletisinstrumente emiteerivad tavaliselt krediidiasutused ja teised delegeeritud määruse (EL) 2015/61 artikli 7 lõikes 4 osutatud üksused, ei tuleks tuletisinstrumentide kasutamise suhtes kohaldada nimetatud sättega kehtestatud üldist keeldu investeerida selliste üksuste emiteeritud varasse.

| (8) | Kriisilahendusnõukogu peaks püüdma maandada valuutariski osalevate liikmesriikide valuutade osakaaluga, võttes arvesse fondi rahalist mahtu ja eeldatavaid väljamakseid, mis määratakse olemasoleva teabe, eelduste ja stressistsenaariumide alusel. Maandamise ulatus ja sellest tulenevalt allesjäänud avatud valuutariskipositsioon tuleb kalibreerida, et piirata fondi valuutariski sobiliku ja investeerimiseesmärkidega kooskõlas oleva määrani. |
| --- | --- |

(8)

Kriisilahendusnõukogu peaks püüdma maandada valuutariski osalevate liikmesriikide valuutade osakaaluga, võttes arvesse fondi rahalist mahtu ja eeldatavaid väljamakseid, mis määratakse olemasoleva teabe, eelduste ja stressistsenaariumide alusel. Maandamise ulatus ja sellest tulenevalt allesjäänud avatud valuutariskipositsioon tuleb kalibreerida, et piirata fondi valuutariski sobiliku ja investeerimiseesmärkidega kooskõlas oleva määrani.

| (9) | Kriisilahendusnõukogu peaks riskijuhtimises kasutama parimaid tavasid ning looma selleks organisatsioonisisesed pädevused ja funktsioonid. Riski adekvaatne mõõtmine peaks olema selle käimasoleva protsessi oluline osa. |
| --- | --- |

(9)

Kriisilahendusnõukogu peaks riskijuhtimises kasutama parimaid tavasid ning looma selleks organisatsioonisisesed pädevused ja funktsioonid. Riski adekvaatne mõõtmine peaks olema selle käimasoleva protsessi oluline osa.

| (10) | Samal ajal kui kriisilahendusnõukogul on õigus otsustada investeerimise üle ja seetõttu ka anda osa või kõik oma investeerimisülesannetest edasi, peaks ta vältima võimalikku vastuolu mõistliku ja turvalise käitumisega ning üldiste investeerimiseesmärkidega, sest fondi võime alati täita oma kohustusi on avalik huvi. Seepärast peaks kriisilahendusnõukogu andma investeerimisülesanded edasi ainult neile teenuseosutajatele, kes ei ole kasumit taotlevad ettevõtted. See ei tohi takistada teenuseosutajatel ja kriisilahendusnõukogul osta täitmiseks vajalikke teenuseid teistelt kolmandatelt isikutelt. Peale selle peab kriisilahendusnõukogu jääma tegevuse edasiandmise otsusele vaatamata alati vastutavaks ja tegema järelevalvet. Kriisilahendusnõukogu peab finantssektori tegevuse edasiandmise parima tavaga seoses võimalikult palju arvestama olemasoleva parima tavaga, nagu Euroopa Pangandusjärelevalve Komitee 14. detsembri 2006. aasta suunised tegevuse edasiandmise kohta. |
| --- | --- |

(10)

Samal ajal kui kriisilahendusnõukogul on õigus otsustada investeerimise üle ja seetõttu ka anda osa või kõik oma investeerimisülesannetest edasi, peaks ta vältima võimalikku vastuolu mõistliku ja turvalise käitumisega ning üldiste investeerimiseesmärkidega, sest fondi võime alati täita oma kohustusi on avalik huvi. Seepärast peaks kriisilahendusnõukogu andma investeerimisülesanded edasi ainult neile teenuseosutajatele, kes ei ole kasumit taotlevad ettevõtted. See ei tohi takistada teenuseosutajatel ja kriisilahendusnõukogul osta täitmiseks vajalikke teenuseid teistelt kolmandatelt isikutelt. Peale selle peab kriisilahendusnõukogu jääma tegevuse edasiandmise otsusele vaatamata alati vastutavaks ja tegema järelevalvet. Kriisilahendusnõukogu peab finantssektori tegevuse edasiandmise parima tavaga seoses võimalikult palju arvestama olemasoleva parima tavaga, nagu Euroopa Pangandusjärelevalve Komitee 14. detsembri 2006. aasta suunised tegevuse edasiandmise kohta.

| (11) | Kuni esimese investeerimisstrateegia vastuvõtmiseni peaks kriisilahendusnõukogul olema lubatud jõustada määruse (EL) nr 806/2014 artikli 75 lõiget 3 keskpankadesse tehtavate hoiuste näol. Samamoodi peaks ta saama enne käesolevas määruses sätestatud geograafilise kontsentratsiooni piirmäärade arvutamiseks vajalike tegelike andmete saamist kasutada hinnangulisi andmeid. |
| --- | --- |

(11)

Kuni esimese investeerimisstrateegia vastuvõtmiseni peaks kriisilahendusnõukogul olema lubatud jõustada määruse (EL) nr 806/2014 artikli 75 lõiget 3 keskpankadesse tehtavate hoiuste näol. Samamoodi peaks ta saama enne käesolevas määruses sätestatud geograafilise kontsentratsiooni piirmäärade arvutamiseks vajalike tegelike andmete saamist kasutada hinnangulisi andmeid.

| (12) | Fondi ainulaadsust arvestades võib käesolevas määruses sätestatud investeerimisstrateegia üldpõhimõtteid ja -kriteeriume ning fondi juhtimiseeskirju olla vaja läbi vaadata üsna pea pärast nende jõustumist, kui kriisilahendusnõukogu on neid kohaldama hakanud. Selleks peaks kriisilahendusnõukogu üks aasta pärast fondi asutamist esitama määruse (EL) nr 806/2014 artikli 99 kohaselt komisjonile piisavat teavet uute eeskirjade tegeliku kohaldamise kohta. |
| --- | --- |

(12)

Fondi ainulaadsust arvestades võib käesolevas määruses sätestatud investeerimisstrateegia üldpõhimõtteid ja -kriteeriume ning fondi juhtimiseeskirju olla vaja läbi vaadata üsna pea pärast nende jõustumist, kui kriisilahendusnõukogu on neid kohaldama hakanud. Selleks peaks kriisilahendusnõukogu üks aasta pärast fondi asutamist esitama määruse (EL) nr 806/2014 artikli 99 kohaselt komisjonile piisavat teavet uute eeskirjade tegeliku kohaldamise kohta.

| (13) | Käesolevat määrust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2016, kui fond alustab tegevust määruse (EL) nr 806/2014 kohaselt, |
| --- | --- |

(13)

Käesolevat määrust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2016, kui fond alustab tegevust määruse (EL) nr 806/2014 kohaselt,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kohaldamisala

1.   Käesoleva määrusega kehtestatakse Ühtsele Kriisilahendusnõukogule (edaspidi „kriislahendusnõukogu”) eeskirjad ühtses kriisilahendusfondis (edaspidi „fond”) hoitavate summade investeerimiseks vastavalt määruse (EL) nr 806/2014 artikli 75 lõikele 3.

2.   Käesolevat määrust ei kohaldata määruse (EL) nr 806/2014 artikli 70 lõikes 3 osutatud madala riskiga varast tagatise suhtes, mis ei ole koormatud mis tahes kolmandate isikute õigustega, on vabalt käsutatav ja ette nähtud kasutamiseks üksnes kriisilahendusnõukogu poolt.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

1)   „institutsionaalsed sektorid”– määruse (EÜ) nr 2223/96 A lisa punktis 1.28 määratletud institutsionaalsed sektorid;

„institutsionaalsed sektorid”

2)   „majandussektorid”– määruse (EÜ) nr 1893/2006 I lisas sätestatud jaod;

„majandussektorid”

3)   „avalik-õiguslikud isikud”– Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/18/EÜ (6) artikli 1 lõikes 9 määratletud avalik-õiguslikud isikud;

„avalik-õiguslikud isikud”

6

4)   „Euroopa Keskpankade Süsteemi keskpangad”– Euroopa Keskpankade Süsteemi keskpangad, nagu on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 575/2013 (7) artikli 4 lõike 1 punktis 45.

„Euroopa Keskpankade Süsteemi keskpangad”

7

Artikkel 3

Investeerimiseesmärgid

1.   Kriisilahendusnõukogu järgib mõistlikku ja turvalist investeerimisstrateegiat eesmärgiga kaitsta fondis hoitavate summade väärtust ja rahuldada fondi likviidsusvajadusi. Kriisilahendusnõukogu võtab arvesse nii fondi finantssuutlikkust kui ka fondi missioonist (määratletud määruse (EL) nr 806/2014 artiklis 76) tulenevaid eeldatavaid väljamakseid. Samuti arvestab ta kogu kättesaadava teabega, asjakohaste eelduste ja stressistsenaariumidega.

2.   Investeerimisstrateegia peab sisaldama riskivalmiduse määratlust, kus on kvantifitseeritud võimalik suurim talutav kahjum teataval ajavahemikul ja selle tõenäosus.

3.   Käesoleva määruse artikli 1 lõikes 1 osutatud summad investeeritakse kõik koos vahendite puulina, olenemata fondi riiklikeks osadeks jagunemisest, vastavalt määruse (EL) nr 806/2014 artiklile 77.

Artikkel 4

Investeerimiskõlblikud varad

1.   Kriisilahendusnõukogu määrab varade investeerimiskõlblikkuse krediidiasutuste likviidse vara suhtes delegeeritud määruse (EL) 2015/61 artikli 7 lõigetes 2, 4, 5, 6 ning lõike 7 punktides a ja b sätestatud üldtingimuste alusel.

2.   Kriisilahendusnõukogu investeerib artikli 1 lõikes 1 osutatud summad ainult sellistesse varadesse, mis vastavad delegeeritud määruse (EL) 2015/61 artikli 10 lõikes 1, artikli 11 lõikes 1, artikli 12 lõike 1 punktides a–e ja artikli 15 lõikes 1 sätestatud nõuetele.

3.   Kriisilahendusnõukogu suhtes ei kohaldata nõudeid, mis on sätestatud krediidiasutuste suhtes delegeeritud määruse (EL) 2015/61 artikli 10 lõike 1 punkti d teises lauses ja punkti f alapunktis iii, artikli 11 lõike 1 punkti c alapunktis iii ja punkti d alapunktis v ning artikli 12 lõike 1 punkti e alapunktis ii.

4.   Kriisilahendusnõukogu hindab kõlblikku vara enne sellesse investeerimist asjakohasel määral, sealhulgas selle likviidsust, krediidikvaliteeti ja artiklis 3 sätestatud investeerimiseesmärkidele vastavust. Üksiku investeeringu mõistlikkuse üle otsustamisel tuleb vaadelda selle koostoimet kogu investeerimisportfelliga.

5.   Kui vara muutub kõlbmatuks, vähendab kriisilahendusnõukogu järk-järgult fondi riskipositsiooni selle vara suhtes. Ilma et see piiraks artikli 3 kohaldamist, teeb kriisilahendusnõukogu seda sellisel viisil ja perioodil, mis minimeerib mis tahes mõju turuhindadele.

Artikkel 5

Portfelli koosseis

1.   Kriisilahendusnõukogu täidab järgmisi fondi portfelli koosseisule esitatavaid nõudeid:

| a) | vähemalt 60 % portfellist moodustavad varad, mis vastavad delegeeritud määruse (EL) 2015/61 artikli 10 lõikes 1 sätestatud nõuetele; |
| --- | --- |

a)

vähemalt 60 % portfellist moodustavad varad, mis vastavad delegeeritud määruse (EL) 2015/61 artikli 10 lõikes 1 sätestatud nõuetele;

| b) | vähemalt 30 % portfellist moodustavad varad, mis vastavad delegeeritud määruse (EL) 2015/61 artikli 10 lõike 1 punktides a–e ja punktis g sätestatud nõuetele; |
| --- | --- |

b)

vähemalt 30 % portfellist moodustavad varad, mis vastavad delegeeritud määruse (EL) 2015/61 artikli 10 lõike 1 punktides a–e ja punktis g sätestatud nõuetele;

| c) | kuni 15 % portfellist moodustavad varad, mis vastavad delegeeritud määruse (EL) 2015/61 artikli 12 lõike 1 punktides a–e sätestatud nõuetele. |
| --- | --- |

c)

kuni 15 % portfellist moodustavad varad, mis vastavad delegeeritud määruse (EL) 2015/61 artikli 12 lõike 1 punktides a–e sätestatud nõuetele.

2.   Lõike 1 kohaldamisel loetakse delegeeritud määruse (EL) 2015/61 artikli 15 lõikes 1 sätestatud nõuetele vastavad varad samaväärseks asjaomase ettevõtte alusvaradega.

Artikkel 6

Sektoripõhine hajutamine

1.   Fondis hoitavad summad investeeritakse eri sektorite vahel piisavalt hajutatult.

2.   Kriisilahendusnõukogu piirab riskipositsioone üksikute institutsionaalsete sektorite ja majandussektorite suhtes.

3.   Kriisilahendusnõukogu arvestab sellega, et majandussektorite vaheline korrelatsioon võib lõike 2 kohaldamisega saavutatud tegelikku hajutatust vähendada.

4.   Lisaks käesoleva määruse artikli 4 lõikes 1 sätestatud nõuetele piirab kriisilahendusnõukogu ka kaudseid riskipositsioone delegeeritud määruse (EL) 2015/61 artikli 7 lõikes 4 sätestatud emitentide suhtes.

Artikkel 7

Geograafiline hajutamine

1.   Fondis hoitavad summad tuleb investeerida geograafiliselt hajutatult, võttes arvesse määruse (EL) nr 806/2014 artikli 60 kohaselt kriisilahendusnõukogu eelarve II osas prognoositud mis tahes kulude struktuuri ja jaotust.

2.   Konkreetses osalevas liikmesriigis asutatud emitentide riskipositsioonid artiklis 4 täpsustatud investeerimiskõlblike varade suhtes väljendatuna protsendina fondi riskipositsioonide kogusummast, ei tohi moodustada enam kui samas liikmesriigis tegevusloa saanud krediidiasutustelt ja investeerimisühingutelt määruse (EL) nr 806/2014 artikli 70 kohaselt saadud ex ante osamaksed korrutatuna 1,2ga.

3.   Konkreetses mitteosalevas liikmesriigis või kolmandas riigis asutatud emitentide riskipositsioonid artiklis 4 täpsustatud investeerimiskõlblike varade suhtes, väljendatuna protsendina fondi riskipositsioonide kogusummast, peavad olema geograafiliselt piisavalt hajutatud, võttes arvesse selliseid kriteeriume nagu riigi majanduse suurus, finantsturu sügavus ja likviidsus ning täiendavad investeerimisvõimalused (sh riski hajutamiseks).

Selline riskipositsioon ei tohi mingil juhul ületada lõikes 2 sätestatud piirmäära.

Artikkel 8

Emitendi- ja emissioonipõhine hajutamine

1.   Kriisilahendusnõukogu kehtestab fondis hoitavate summade ühte emissiooni investeerimise piirmääraks 30 % emissioonist. Seda piirmäära võib ületada ainult siis, kui kõnealuse investeeringu mis tahes väärtpaberikoguse ostmine annab investeeringu laadi tõttu vastava rahvusvahelise väärtpaberite identifitseerimisnumbri (ISIN koodi) täieliku omandiõiguse.

2.   Kriisilahendusnõukogu kehtestab fondis hoitavate summade ühe emitendi emissioonidesse investeerimise piirmääraks 30 % tema kõigist emissioonidest.

Artikkel 9

Täiendavad hajutamiskriteeriumid

1.   Ilma et see piiraks artikli 3 kohaldamist, püüab kriisilahendusnõukogu hajutada investeeringuid nende lõpptähtaja alusel.

2.   Kriisilahendusnõukogu arvestab hajutamisel käesoleva määruse artikli 3 lõikes 1 sätestatut ning juhul, kui see on asjakohane, määruse (EL) nr 806/2014 artikli 70 lõikes 3 sätestatud likviidsust ja muid tagatise tunnuseid.

Artikkel 10

Tuletisinstrumendid

1.   Kriisilahendusnõukogu kasutab tuletisinstrumente ainult riskijuhtimiseks, sealhulgas tururiski ja likviidsusriski juhtimiseks. Kriisilahendusnõukogu võib võtta vastu suunised tuletisinstrumentide lubatud kasutusviiside kohta.

2.   Kriisilahendusnõukogu kasutab ainult neid tuletisinstrumente, mille on kliirinud

| a) | määruse (EL) nr 648/2012 artikli 14 või 15 kohaselt tegevusloa saanud või sama määruse artikli 25 kohaselt tunnustatud keskne vastaspool või |
| --- | --- |

a)

määruse (EL) nr 648/2012 artikli 14 või 15 kohaselt tegevusloa saanud või sama määruse artikli 25 kohaselt tunnustatud keskne vastaspool või

| b) | keskpank, kui krediidikvaliteeti hindav määratud asutus on riskipositsioonidele asjaomase keskpanga või tema keskvalitsuse suhtes andnud kvaliteedihinnangu, mis vastab määruse (EL) nr 575/2013 artikli 114 lõike 2 kohaselt vähemalt krediidikvaliteedi astmele 1. |
| --- | --- |

b)

keskpank, kui krediidikvaliteeti hindav määratud asutus on riskipositsioonidele asjaomase keskpanga või tema keskvalitsuse suhtes andnud kvaliteedihinnangu, mis vastab määruse (EL) nr 575/2013 artikli 114 lõike 2 kohaselt vähemalt krediidikvaliteedi astmele 1.

3.   Delegeeritud määruse (EL) 2015/61 artikli 7 lõikes 4 sätestatud nõuet ei kohaldata, kui kriisilahendusnõukogu kasutab tuletisinstrumentide käesoleva artikli kohaselt.

Artikkel 11

Valuuta

1.   Kriisilahendusnõukogu maandab valuutariski euro või osalevate liikmesriikide muu valuuta abil, et fondi ülejäänud valuutarisk oleks väike.

2.   Vajaduse korral arvestab kriisilahendusnõukogu lõikes 1 osutatud valuutadest tingitud valuutariski juhtimiseks artikli 3 lõikes 1 sätestatut.

Artikkel 12

Täiendavad üldpõhimõtted

1.   Kriisilahendusnõukogu arvestab kõigi investeerimisotsuste tegemisel võimalike tagasilöökide mõjuga fondi krediidivõimelisusele, et säilitada kriisilahendusnõukogu õigused kasutada nii alternatiivseid rahastamisvahendeid (sätestatud määruse (EL) nr 806/2014 artiklis 73) kui ka kohe kättesaadavaid täiendavaid rahastamisvahendeid (sätestatud määruse (EL) nr 806/2014 artiklis 74).

2.   Ilma et see piiraks artikli 3 kohaldamist, teeb kriisilahendusnõukogu kõik fondiga seotud investeerimistehingud viisil, mis vähendab nende mõju turuhindadele ka halvenenud turutingimustes.

3.   Kuna artikli 1 lõikes 1 osutatud summade kohene investeerimine või investeeringust väljumine võib turgu mõjutada, võib kriisilahendusnõukogu lubada ajutist fondi investeerimisstrateegia üldpõhimõtetest ja -kriteeriumidest kõrvalekaldumist.

Artikkel 13

Investeerimisstrateegia läbivaatamine

Kriisilahendusnõukogu vaatab investeerimisstrateegia läbi igal aastal.

Artikkel 14

Haldamine

1.   Kriisilahendusnõukogu võtab vastu juhtimisraamistiku, mis sisaldab ülesannete ja vastutusalade jaotust ning vajalikke delegeerimisi, et tagada investeerimisstrateegia tõhus elluviimine.

2.   Kriisilahendusnõukogu võtab vastu sisekontrollistandardid, mille kohaselt kontrollida investeerimisstrateegia, selle elluviimise ja käesolevas määruses sätestatud eeskirjade omavahelist vastavust.

3.   Kriisilahendusnõukogu täitevistungil osalejad peavad hoidma täiskogu investeerimisstrateegia elluviimise tulemustega kursis.

4.   Kriisilahendusnõukogu võtab vastu käesoleva määruse kohaldamiseks vajalikud sise-eeskirjad ja -korra.

5.   Kriisilahendusnõukogu võib luua täiskogukomitee, millel on volitused aidata kriisilahendusnõukogul käesolevat määrust kohaldada.

Artikkel 15

Riskijuhtimine

1.   Kriisilahendusnõukogu järgib usaldusväärse finants- ja riskijuhtimise põhimõtteid.

2.   Kriisilahendusnõukogu kvantifitseerib kõik riskid, kasutades igale riskiliigile kohaseid juhtimis- ja ohjemeetmeid.

3.   Et mitte tugineda liialt vaid ühele riskimeetmele, kasutab kriisilahendusnõukogu iga riskiliigi jaoks mitut riskimeedet, arvestab oleviku ja tulevikuga ning kasutab nii kvantitatiivset kui ka kvalitatiivset teavet.

4.   Et tuvastada suure riskiga valdkonnad ja hinnata finantsvapustuste koondmõju, täiendab kriisilahendusnõukogu tavapärast riskide hindamist stressitestide ja stsenaariumianalüüsiga.

Artikkel 16

Tegevuse edasiandmine

1.   Kriisilahendusnõukogu täitevistungil võib otsustada, et määruse (EL) nr 806/2014 artikli 75 lõikega 3 kriisilahendusnõukogule antud konkreetsed tegevused võib täielikult või osaliselt edasi anda.

2.   Kriisilahendusnõukogu võib lõikes 1 osutatud tegevused edasi anda vaid ühele või mitmele avalik-õiguslikule isikule, Euroopa Keskpankade Süsteemi keskpangale, rahvusvahelisele avalik-õiguslikule krediidiasutusele või investeerimisühingule või liidu õiguse alusel asutatud krediidiasutusele või investeerimisühingule, kui nad on tavapäraselt selliste investeeringutega tegelenud ja ilma et see piiraks teenuseosutaja õigust osta teenust kolmandalt isikult.

3.   Kriisilahendusnõukogult teenuseosutajale antavad investeerimisvolitused peavad sisaldama vähemalt kestuse, tähtpäeva, kõlblikkuse ja võrdlusanalüüsi nõuete ning teenuseosutajalt kriisilahendusnõukogule esitatava aruandluse raamistiku selget määratlust.

4.   Kriisilahendusnõukogu ja teenuseosutaja vahel sõlmitav lõikes 1 osutatud tegevuste edasiandmise mis tahes leping peab sisaldama sätteid kriisilahendusnõukogu tühistamisõiguste, tegevuse edasiandmise ahelate ja teenuseosutaja kohustuste rikkumise kohta.

5.   Kriisilahendusnõukogu täitevistungil osalejad teavitavad täiskogu kavandatavatest tegevuse edasiandmise otsustest.

6.   Kui kriisilahendusnõukogu annab lõikes 1 osutatud tegevused osaliselt või täielikult edasi, vastutab ta endiselt täiel määral kõigi määruses (EL) nr 806/2014 ja käesolevas määruses talle pandud kohustuste täitmise eest.

7.   Kui kriisilahendusnõukogu otsustab lõikes 1 osutatud mis tahes tegevuse osaliselt või täielikult edasi anda, järgib ta finantssektori parimat tegevuse edasiandmise tava.

8.   Kui kriisilahendusnõukogu annab lõikes 1 osutatud tegevused osaliselt või täielikult edasi, jälgib ta alati, et

| a) | tegevuse edasiandmine ei vii kriisilahendusnõukogu vastutuse delegeerimiseni; |
| --- | --- |

a)

tegevuse edasiandmine ei vii kriisilahendusnõukogu vastutuse delegeerimiseni;

| b) | tegevuse edasiandmine ei välista kriisilahendusnõukogu vastutust, mis on sätestatud määruse (EL) nr 806/2014 artiklis 45 ja artikli 46 lõikes 1, ega selle sõltumatust, mis on sätestatud nimetatud määruse artiklis 47; |
| --- | --- |

b)

tegevuse edasiandmine ei välista kriisilahendusnõukogu vastutust, mis on sätestatud määruse (EL) nr 806/2014 artiklis 45 ja artikli 46 lõikes 1, ega selle sõltumatust, mis on sätestatud nimetatud määruse artiklis 47;

| c) | tegevuse edasiandmise tulemusel ei võeta kriisilahendusnõukogult riskide juhtimiseks vajalikke riskijuhtimissüsteeme ja ohjevahendeid; |
| --- | --- |

c)

tegevuse edasiandmise tulemusel ei võeta kriisilahendusnõukogult riskide juhtimiseks vajalikke riskijuhtimissüsteeme ja ohjevahendeid;

| d) | teenuseosutaja rakendab kriisilahendusnõukogu toimepidevuse tagamise korraga samaväärset korda; |
| --- | --- |

d)

teenuseosutaja rakendab kriisilahendusnõukogu toimepidevuse tagamise korraga samaväärset korda;

| e) | kriisilahendusnõukogu säilitab vajalikud oskused, teadmised ja ressursid, et hinnata osutatava teenuse kvaliteeti ning teenuseosutaja organisatsiooni ja kapitali adekvaatsust ning teha edasiantud funktsioonide tulemuslikku järelevalvet ja juhtida tegevuse edasiandmisega seotud riske, ning teeb kõnealuste funktsioonide üle järelevalvet ja juhib neid riske pidevalt; |
| --- | --- |

e)

kriisilahendusnõukogu säilitab vajalikud oskused, teadmised ja ressursid, et hinnata osutatava teenuse kvaliteeti ning teenuseosutaja organisatsiooni ja kapitali adekvaatsust ning teha edasiantud funktsioonide tulemuslikku järelevalvet ja juhtida tegevuse edasiandmisega seotud riske, ning teeb kõnealuste funktsioonide üle järelevalvet ja juhib neid riske pidevalt;

| f) | kriisilahendusnõukogule on edasiantud tegevustega seotud teave vahetult kättesaadav; |
| --- | --- |

f)

kriisilahendusnõukogule on edasiantud tegevustega seotud teave vahetult kättesaadav;

| g) | teenuseosutaja kaitseb kriisilahendusnõukoguga seotud konfidentsiaalset teavet. |
| --- | --- |

g)

teenuseosutaja kaitseb kriisilahendusnõukoguga seotud konfidentsiaalset teavet.

Artikkel 17

Üleminekusätted

1.   Enne esimese investeerimisstrateegia vastuvõtmist võib kriisilahendusnõukogu hoiustada kõik artikli 1 lõikes 1 osutatud summad ühe või mitme liikmesriigi keskpangas.

2.   Enne artikli 7 lõikes 2 nõutud osakaalude määramiseks vajalike esimeste arvutuste tegemist võib kriisilahendusnõukogu kasutada artikli 7 lõigete 2 ja 3 kohaldamiseks hinnangulisi andmeid.

Artikkel 18

Aruanne

Kriisilahendusnõukogu esitab käesoleva määruse rakendamise aruande komisjonile 31. detsembriks 2016.

Artikkel 19

Jõustumine ja kohaldamine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2016.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 16. detsember 2015

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 225, 30.7.2014, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 10. oktoobri 2014. aasta delegeeritud määrus (EL) 2015/61, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 575/2013 seoses krediidiasutuste suhtes kohaldatava likviidsuskatte nõudega (ELT L 11, 17.1.2015, lk 1).

2

(3)  Nõukogu 25. juuni 1996. aasta määrus (EÜ) nr 2223/96 ühenduses kasutatava Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteemi kohta (EÜT L 310, 30.11.1996, lk 1).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1893/2006, millega kehtestatakse majanduse tegevusalade statistiline klassifikaator NACE Revision 2 ning muudetakse nõukogu määrust (EMÜ) nr 3037/90 ja teatavaid EÜ määrusi, mis käsitlevad konkreetseid statistikavaldkondi (ELT L 393, 30.12.2006, lk 1).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2012. aasta määrus (EL) nr 648/2012 börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta (ELT L 201, 27.7.2012, lk 1).

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta direktiiv 2004/18/EÜ ehitustööde riigihankelepingute, asjade riigihankelepingute ja teenuste riigihankelepingute sõlmimise korra kooskõlastamise kohta (ELT L 134, 30.4.2004, lk 114).

6

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta määrus (EL) nr 575/2013 krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavate usaldatavusnõuete kohta ja määruse (EL) nr 648/2012 muutmise kohta (ELT L 176, 27.6.2013, lk 1).

7

---

| 30.3.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 79/10 |
| --- | --- | --- | --- |

30.3.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 79/10

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) 2016/452,

29. märts 2016,

millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 396/2005 II ja III lisa seoses teatavates toodetes või nende pinnal esinevate kaptaani, propikonasooli ja spiroksamiini jääkide piirnormidega

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. veebruari 2005. aasta määrust (EÜ) nr 396/2005 taimses ja loomses toidus ja söödas või nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide piirnormide ja nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ muutmise kohta, (1) eriti selle artikli 14 lõike 1 punkti a ja artikli 49 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Kaptaani, propikonasooli ja spiroksamiini jääkide piirnormid on kehtestatud määruse (EÜ) nr 396/2005 II lisas ja III lisa B osas. |
| --- | --- |

(1)

Kaptaani, propikonasooli ja spiroksamiini jääkide piirnormid on kehtestatud määruse (EÜ) nr 396/2005 II lisas ja III lisa B osas.

| (2) | Kaptaani puhul esitas Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet”) põhjendatud arvamuse jääkide kehtivate piirnormide kohta kooskõlas määruse (EÜ) nr 396/2005 artikli 12 lõikega 2 koostoimes kõnealuse määruse artikli 12 lõikega 1 (2). Toiduohutusamet tegi ettepaneku muuta taimsete saaduste puhul jäägi määratlust. Teatavate toodete puhul soovitas toiduohutusamet jääkide piirnorme suurendada või jätkata kehtivate piirnormide kohaldamist. Toiduohutusamet jõudis järeldusele, et õunade, pirnide, küdooniate, astelpihlaka viljade, nisperode, aprikooside, kirsside, virsikute, ploomide, maasikate, pamplite, vaarikate, mustikate, sõstarde, karusmarjade ja tomatite suhtes kohaldatavate jääkide piirnormide puhul ei ole teave täies ulatuses kättesaadav ning et riskijuhtidel tuleb asjaolusid täiendavalt kaaluda. Kuna tarbijate jaoks ohtu ei ole, tuleks kõnealuste toodete puhul kehtestada jääkide piirnormid määruse (EÜ) nr 396/2005 II lisas praegusel tasemel või toiduohutusameti kindlaksmäärataval tasemel. Kõnealused jääkide piirnormid vaadatakse läbi; läbivaatamisel võetakse arvesse kaks aastat pärast käesoleva määruse avaldamist kättesaadavat teavet. Toiduohutusamet jõudis järeldusele, et mandlite, laua- ja veiniviinamarjade, kartulite, kurkide, melonite, eskariooli, porrulaugu, maisi ja hariliku sorgo suhtes kohaldatavate jääkide piirnormide puhul ei ole teave kättesaadav ning et riskijuhtidel tuleb asjaolusid täiendavalt kaaluda. Kõnealuste toodete puhul tuleks jääkide piirnormiks kehtestada konkreetne määramispiir. |
| --- | --- |

(2)

Kaptaani puhul esitas Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet”) põhjendatud arvamuse jääkide kehtivate piirnormide kohta kooskõlas määruse (EÜ) nr 396/2005 artikli 12 lõikega 2 koostoimes kõnealuse määruse artikli 12 lõikega 1 (2). Toiduohutusamet tegi ettepaneku muuta taimsete saaduste puhul jäägi määratlust. Teatavate toodete puhul soovitas toiduohutusamet jääkide piirnorme suurendada või jätkata kehtivate piirnormide kohaldamist. Toiduohutusamet jõudis järeldusele, et õunade, pirnide, küdooniate, astelpihlaka viljade, nisperode, aprikooside, kirsside, virsikute, ploomide, maasikate, pamplite, vaarikate, mustikate, sõstarde, karusmarjade ja tomatite suhtes kohaldatavate jääkide piirnormide puhul ei ole teave täies ulatuses kättesaadav ning et riskijuhtidel tuleb asjaolusid täiendavalt kaaluda. Kuna tarbijate jaoks ohtu ei ole, tuleks kõnealuste toodete puhul kehtestada jääkide piirnormid määruse (EÜ) nr 396/2005 II lisas praegusel tasemel või toiduohutusameti kindlaksmäärataval tasemel. Kõnealused jääkide piirnormid vaadatakse läbi; läbivaatamisel võetakse arvesse kaks aastat pärast käesoleva määruse avaldamist kättesaadavat teavet. Toiduohutusamet jõudis järeldusele, et mandlite, laua- ja veiniviinamarjade, kartulite, kurkide, melonite, eskariooli, porrulaugu, maisi ja hariliku sorgo suhtes kohaldatavate jääkide piirnormide puhul ei ole teave kättesaadav ning et riskijuhtidel tuleb asjaolusid täiendavalt kaaluda. Kõnealuste toodete puhul tuleks jääkide piirnormiks kehtestada konkreetne määramispiir.

| (3) | Propikonasooli puhul esitas toiduohutusamet põhjendatud arvamuse jääkide kehtivate piirnormide kohta kooskõlas määruse (EÜ) nr 396/2005 artikli 12 lõikega 2 koostoimes kõnealuse määruse artikli 12 lõikega 1 (3). Toiduohutusamet jõudis järeldusele, et greipide, sidrunite, laimide, mandariinide, õunade, aprikooside, laua- ja veiniviinamarjade, banaanide, rapsiseemnete, odra-, kaera-, riisi-, rukki- ja nisuterade, suhkrupeedi (juur), sigade, veiste, lammaste, kitsede ja kodulindude lihas- ja rasvkoe, lehma-, lamba- ja kitsepiima ning linnumunade suhtes kohaldatavate jääkide piirnormide puhul ei ole teave täies ulatuses kättesaadav ning et riskijuhtidel tuleb asjaolusid täiendavalt kaaluda. Kuna tarbijate jaoks ohtu ei ole, tuleks kõnealuste toodete puhul kehtestada jääkide piirnormid määruse (EÜ) nr 396/2005 II lisas praegusel tasemel või toiduohutusameti kindlaksmäärataval tasemel. Kõnealused jääkide piirnormid vaadatakse läbi; läbivaatamisel võetakse arvesse kaks aastat pärast käesoleva määruse avaldamist kättesaadavat teavet. Toiduohutusamet jõudis järeldusele, et mandlite, kirsside, ploomide, maasikate, sõstarde (punased, mustad ja valged), karusmarjade, paprikate, kurkide, hispaania artišoki, maapähklite ja tee suhtes kohaldatavate jääkide piirnormide puhul ei ole teave kättesaadav ning et riskijuhtidel tuleb asjaolusid täiendavalt kaaluda. Kõnealuste toodete puhul tuleks jääkide piirnormiks kehtestada konkreetne määramispiir. |
| --- | --- |

(3)

Propikonasooli puhul esitas toiduohutusamet põhjendatud arvamuse jääkide kehtivate piirnormide kohta kooskõlas määruse (EÜ) nr 396/2005 artikli 12 lõikega 2 koostoimes kõnealuse määruse artikli 12 lõikega 1 (3). Toiduohutusamet jõudis järeldusele, et greipide, sidrunite, laimide, mandariinide, õunade, aprikooside, laua- ja veiniviinamarjade, banaanide, rapsiseemnete, odra-, kaera-, riisi-, rukki- ja nisuterade, suhkrupeedi (juur), sigade, veiste, lammaste, kitsede ja kodulindude lihas- ja rasvkoe, lehma-, lamba- ja kitsepiima ning linnumunade suhtes kohaldatavate jääkide piirnormide puhul ei ole teave täies ulatuses kättesaadav ning et riskijuhtidel tuleb asjaolusid täiendavalt kaaluda. Kuna tarbijate jaoks ohtu ei ole, tuleks kõnealuste toodete puhul kehtestada jääkide piirnormid määruse (EÜ) nr 396/2005 II lisas praegusel tasemel või toiduohutusameti kindlaksmäärataval tasemel. Kõnealused jääkide piirnormid vaadatakse läbi; läbivaatamisel võetakse arvesse kaks aastat pärast käesoleva määruse avaldamist kättesaadavat teavet. Toiduohutusamet jõudis järeldusele, et mandlite, kirsside, ploomide, maasikate, sõstarde (punased, mustad ja valged), karusmarjade, paprikate, kurkide, hispaania artišoki, maapähklite ja tee suhtes kohaldatavate jääkide piirnormide puhul ei ole teave kättesaadav ning et riskijuhtidel tuleb asjaolusid täiendavalt kaaluda. Kõnealuste toodete puhul tuleks jääkide piirnormiks kehtestada konkreetne määramispiir.

| (4) | Spiroksamiini puhul esitas toiduohutusamet põhjendatud arvamuse jääkide kehtivate piirnormide kohta kooskõlas määruse (EÜ) nr 396/2005 artikli 12 lõikega 2 koostoimes kõnealuse määruse artikli 12 lõikega 1 (4). Toiduohutusamet tegi ettepaneku muuta jääkide määratlust ning jõudis järeldusele, et laua- ja veiniviinamarjade, banaanide, odra, kaera, rukki, nisu, kodulindude lihas- ja rasvkoe ja maksa ning linnumunade suhtes kohaldatavate jääkide piirnormide puhul ei ole teave täies ulatuses kättesaadav ning et riskijuhtidel tuleb asjaolusid täiendavalt kaaluda. Kuna tarbijate jaoks ohtu ei ole, tuleks kõnealuste toodete puhul kehtestada jääkide piirnormid määruse (EÜ) nr 396/2005 II lisas praegusel tasemel või toiduohutusameti kindlaksmäärataval tasemel. Kõnealused jääkide piirnormid vaadatakse läbi; läbivaatamisel võetakse arvesse kaks aastat pärast käesoleva määruse avaldamist kättesaadavat teavet. Kuna loomset päritolu kauba puhul on asjakohane sätestada jääkide määratluseks „spiroksamiinkarboksüülhappe metaboliit M06, väljendatud spiroksamiinina (isomeeride summa)”, on sigade, veiste, lammaste ja kitsede lihas- ja rasvkoe ja maksa ja neerude ning lehma-, lamba- ja kitsepiima suhtes kohaldatavate jääkide piirnormide kehtestamiseks saadaval piisavalt teavet. Kuna odra ja kaera suhtes kohaldatav jääkide piirnorm 0,4 mg/kg põhineb heal põllumajandustaval, mida enam ei kasutata, tuleks nimetatud kaupade suhtes kohaldatavat jääkide piirnormi vähendada tasemeni 0,05 mg/kg. |
| --- | --- |

(4)

Spiroksamiini puhul esitas toiduohutusamet põhjendatud arvamuse jääkide kehtivate piirnormide kohta kooskõlas määruse (EÜ) nr 396/2005 artikli 12 lõikega 2 koostoimes kõnealuse määruse artikli 12 lõikega 1 (4). Toiduohutusamet tegi ettepaneku muuta jääkide määratlust ning jõudis järeldusele, et laua- ja veiniviinamarjade, banaanide, odra, kaera, rukki, nisu, kodulindude lihas- ja rasvkoe ja maksa ning linnumunade suhtes kohaldatavate jääkide piirnormide puhul ei ole teave täies ulatuses kättesaadav ning et riskijuhtidel tuleb asjaolusid täiendavalt kaaluda. Kuna tarbijate jaoks ohtu ei ole, tuleks kõnealuste toodete puhul kehtestada jääkide piirnormid määruse (EÜ) nr 396/2005 II lisas praegusel tasemel või toiduohutusameti kindlaksmäärataval tasemel. Kõnealused jääkide piirnormid vaadatakse läbi; läbivaatamisel võetakse arvesse kaks aastat pärast käesoleva määruse avaldamist kättesaadavat teavet. Kuna loomset päritolu kauba puhul on asjakohane sätestada jääkide määratluseks „spiroksamiinkarboksüülhappe metaboliit M06, väljendatud spiroksamiinina (isomeeride summa)”, on sigade, veiste, lammaste ja kitsede lihas- ja rasvkoe ja maksa ja neerude ning lehma-, lamba- ja kitsepiima suhtes kohaldatavate jääkide piirnormide kehtestamiseks saadaval piisavalt teavet. Kuna odra ja kaera suhtes kohaldatav jääkide piirnorm 0,4 mg/kg põhineb heal põllumajandustaval, mida enam ei kasutata, tuleks nimetatud kaupade suhtes kohaldatavat jääkide piirnormi vähendada tasemeni 0,05 mg/kg.

| (5) | Selliste toodete jaoks, mille puhul ei ole töötlemine asjaomase taimekaitsevahendiga lubatud ja mille jaoks ei ole kehtestatud impordi puhul kohaldatavaid jääkide piirnorme ega Codexi jääkide piirnorme (CXL), tuleks kehtestada jääkide piirnormiks konkreetne määramispiir või vaikeväärtusega piirnorm, nagu on ette nähtud määruse (EÜ) nr 396/2005 artikli 18 lõike 1 punktis b. |
| --- | --- |

(5)

Selliste toodete jaoks, mille puhul ei ole töötlemine asjaomase taimekaitsevahendiga lubatud ja mille jaoks ei ole kehtestatud impordi puhul kohaldatavaid jääkide piirnorme ega Codexi jääkide piirnorme (CXL), tuleks kehtestada jääkide piirnormiks konkreetne määramispiir või vaikeväärtusega piirnorm, nagu on ette nähtud määruse (EÜ) nr 396/2005 artikli 18 lõike 1 punktis b.

| (6) | Komisjon pidas teatavate määramispiiride kohandamise vajaduse suhtes nõu Euroopa Liidu pestitsiidijääkide referentlaboritega. Kõnealused laborid jõudsid mitme aine suhtes järeldusele, et tehnika arengu tõttu on teatavate kaupade puhul vaja kehtestada konkreetsed määramispiirid. |
| --- | --- |

(6)

Komisjon pidas teatavate määramispiiride kohandamise vajaduse suhtes nõu Euroopa Liidu pestitsiidijääkide referentlaboritega. Kõnealused laborid jõudsid mitme aine suhtes järeldusele, et tehnika arengu tõttu on teatavate kaupade puhul vaja kehtestada konkreetsed määramispiirid.

| (7) | Kui võtta aluseks toiduohutusameti põhjendatud arvamusi ja arvestada käsitletava küsimuse puhul olulisi tegureid, on jääkide piirnormide asjakohased muudatused kooskõlas määruse (EÜ) nr 396/2005 artikli 14 lõike 2 nõuetega. |
| --- | --- |

(7)

Kui võtta aluseks toiduohutusameti põhjendatud arvamusi ja arvestada käsitletava küsimuse puhul olulisi tegureid, on jääkide piirnormide asjakohased muudatused kooskõlas määruse (EÜ) nr 396/2005 artikli 14 lõike 2 nõuetega.

| (8) | Jääkide uute piirnormide suhtes on Maailma Kaubandusorganisatsiooni vahendusel konsulteeritud liidu kaubanduspartneritega ja nende märkusi on arvesse võetud. Mitmelt kolmandalt riigilt saadi märkusi veiniviinamarjades esinevate kaptaani jääkide uue määratluse ja piirnormi kohta. Praegune jääkide määratlus ja piirnorm on asjakohane ajutiselt kehtima jätta, et oleks võimalik koguda jääke käsitlevaid andmeid veiniviinamarjade kohta kooskõlas uue kavandatava jääkide määratlusega. Kõnealune jääkide piirnorm vaadatakse läbi; läbivaatamisel võetakse arvesse kaks aastat pärast käesoleva määruse avaldamist kättesaadavat teavet. |
| --- | --- |

(8)

Jääkide uute piirnormide suhtes on Maailma Kaubandusorganisatsiooni vahendusel konsulteeritud liidu kaubanduspartneritega ja nende märkusi on arvesse võetud. Mitmelt kolmandalt riigilt saadi märkusi veiniviinamarjades esinevate kaptaani jääkide uue määratluse ja piirnormi kohta. Praegune jääkide määratlus ja piirnorm on asjakohane ajutiselt kehtima jätta, et oleks võimalik koguda jääke käsitlevaid andmeid veiniviinamarjade kohta kooskõlas uue kavandatava jääkide määratlusega. Kõnealune jääkide piirnorm vaadatakse läbi; läbivaatamisel võetakse arvesse kaks aastat pärast käesoleva määruse avaldamist kättesaadavat teavet.

| (9) | Seetõttu tuleks määrust (EÜ) nr 396/2005 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(9)

Seetõttu tuleks määrust (EÜ) nr 396/2005 vastavalt muuta.

| (10) | Selleks et võimaldada toodete tavapärast turustamist, töötlemist ja tarbimist, tuleks käesoleva määrusega ette näha üleminekukord selliste toodete jaoks, mis on toodetud enne jääkide piirnormide muutmist ja mille kohta on olemas teave, et tarbijate kaitse kõrge tase on tagatud. |
| --- | --- |

(10)

Selleks et võimaldada toodete tavapärast turustamist, töötlemist ja tarbimist, tuleks käesoleva määrusega ette näha üleminekukord selliste toodete jaoks, mis on toodetud enne jääkide piirnormide muutmist ja mille kohta on olemas teave, et tarbijate kaitse kõrge tase on tagatud.

| (11) | Jääkide muudetud piirnormide kohaldamisele peaks eelnema mõistlik ajavahemik, mille jooksul liikmesriigid, kolmandad riigid ja toidukäitlejad saaksid valmistuda nende piirnormide muutmisest tulenevate uute nõuete täitmiseks. |
| --- | --- |

(11)

Jääkide muudetud piirnormide kohaldamisele peaks eelnema mõistlik ajavahemik, mille jooksul liikmesriigid, kolmandad riigid ja toidukäitlejad saaksid valmistuda nende piirnormide muutmisest tulenevate uute nõuete täitmiseks.

| (12) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(12)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 396/2005 II ja III lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Määruse (EÜ) nr 396/2005 kohaldamist kujul, nagu kõnealuses määruses oli sätestatud enne selle muutmist käesoleva määrusega, jätkatakse nende toodete suhtes, mis on toodetud enne 19. oktoobrit 2016.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 19. oktoobrist 2016.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 29. märts 2016

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 70, 16.3.2005, lk 1.

1

(2)  EFSA (Euroopa Toiduohutusamet), 2014. „Reasoned opinion on the review of the existing maximum residue levels (MRLs) for captan according to Article 12 of Regulation (EC) No 396/2005” (Põhjendatud arvamus kaptaani jääkide kehtivate piirnormide läbivaatamise kohta kooskõlas määruse (EÜ) nr 396/2005 artikliga 12). EFSA Journal 2014;12(4):3663, 55 lk

2

(3)  Euroopa Toiduohutusamet, „Review of the existing maximum residue levels (MRLs) for propiconazole according to Article 12 of Regulation (EC) No 396/2005” (Propikonasooli jääkide kehtivate piirnormide läbivaatamine kooskõlas määruse (EÜ) nr 396/2005 artikliga 12). EFSA Journal 2015;13(1):3975.

3

(4)  Euroopa Toiduohutusamet, „Review of the existing maximum residue levels (MRLs) for spiroxamine according to Article 12 of Regulation (EC) No 396/2005” (Spiroksamiini jääkide kehtivate piirnormide läbivaatamine kooskõlas määruse (EÜ) nr 396/2005 artikliga 12). EFSA Journal 2015;13(1):3992.

4

---

LISA

Määruse (EÜ) nr 396/2005 II ja III lisa muudetakse järgmiselt.

| (1) | II lisas asendatakse kaptaani, propikonasooli ja spiroksamiini käsitlevad veerud järgmistega:

  „Pestitsiidide jäägid ja jääkide piirnormid (mg/kg)










  Kood | Rühmad ja näited üksiktoodete kohta, mille suhtes kohaldatakse jääkide piirnorme (1) | Kaptaani ja THPI summa, väljendatud kaptaanina (R) (A) | Propikonasool (isomeeride summa) (F) | Spiroksamiin (isomeeride summa) (A) (R) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) | (5) |
| 0100000 | VÄRSKE VÕI KÜLMUTATUD PUUVILI; PÄHKLID | | | |
| 0110000 | Tsitrusviljad | 0,03
   (*1) | | 0,01
   (*1) |
| 0110010 | Greibid | | 5 (+) | |
| 0110020 | Apelsinid | | 9 | |
| 0110030 | Sidrunid | | 5 (+) | |
| 0110040 | Laimid | | 5 (+) | |
| 0110050 | Mandariinid | | 5 (+) | |
| 0110990 | Muud | | 0,01
   (*1) | |
| 0120000 | Pähklid | 0,07
   (*1) | | 0,05 (*1) |
| 0120010 | Mandlid | | 0,01
   (*1) | |
| 0120020 | Brasiilia pähklid | | 0,01
   (*1) | |
| 0120030 | Kašupähklid | | 0,01
   (*1) | |
| 0120040 | Kastanid | | 0,01
   (*1) | |
| 0120050 | Kookospähklid | | 0,01
   (*1) | |
| 0120060 | Sarapuupähklid | | 0,01
   (*1) | |
| 0120070 | Makadaamiapähklid | | 0,01
   (*1) | |
| 0120080 | Pekanipähklid | | 0,02
   (*1) | |
| 0120090 | Piiniapähklid | | 0,01
   (*1) | |
| 0120100 | Pistaatsiapähklid | | 0,01
   (*1) | |
| 0120110 | Kreeka pähklid | | 0,01
   (*1) | |
| 0120990 | Muud | | 0,01
   (*1) | |
| 0130000 | Õunviljad | 10 (+) | | 0,01
   (*1) |
| 0130010 | Õunad | | 0,15 (+) | |
| 0130020 | Pirnid | | 0,01
   (*1) | |
| 0130030 | Küdooniad | | 0,01
   (*1) | |
| 0130040 | Astelpihlaka viljad | | 0,01
   (*1) | |
| 0130050 | Nisperod / jaapani villpöörise viljad | | 0,01
   (*1) | |
| 0130990 | Muud | | 0,01
   (*1) | |
| 0140000 | Luuviljad | | | 0,01
   (*1) |
| 0140010 | Aprikoosid | 6 (+) | 0,15 (+) | |
| 0140020 | Maguskirsid | 6 (+) | 0,01
   (*1) | |
| 0140030 | Virsikud | 6 (+) | 5 | |
| 0140040 | Ploomid | 10 (+) | 0,01
   (*1) | |
| 0140990 | Muud | 0,03
   (*1) | 0,01
   (*1) | |
| 0150000 | Marjad ja väikesed puuviljad | | | |
| 0151000 | a) | Viinamarjad |

(1)

II lisas asendatakse kaptaani, propikonasooli ja spiroksamiini käsitlevad veerud järgmistega:

„Pestitsiidide jäägid ja jääkide piirnormid (mg/kg)

Kood

Rühmad ja näited üksiktoodete kohta, mille suhtes kohaldatakse jääkide piirnorme (1)

Kaptaani ja THPI summa, väljendatud kaptaanina (R) (A)

Propikonasool (isomeeride summa) (F)

Spiroksamiin (isomeeride summa) (A) (R)

(1)

(2)

(3)

(4)

(5)

0100000

VÄRSKE VÕI KÜLMUTATUD PUUVILI; PÄHKLID

0110000

Tsitrusviljad

0,03
   (*1)

0,01
   (*1)

0110010

Greibid

5 (+)

0110020

Apelsinid

9

0110030

Sidrunid

5 (+)

0110040

Laimid

5 (+)

0110050

Mandariinid

5 (+)

0110990

Muud

0,01
   (*1)

0120000

Pähklid

0,07
   (*1)

0,05 (*1)

0120010

Mandlid

0,01
   (*1)

0120020

Brasiilia pähklid

0,01
   (*1)

0120030

Kašupähklid

0,01
   (*1)

0120040

Kastanid

0,01
   (*1)

0120050

Kookospähklid

0,01
   (*1)

0120060

Sarapuupähklid

0,01
   (*1)

0120070

Makadaamiapähklid

0,01
   (*1)

0120080

Pekanipähklid

0,02
   (*1)

0120090

Piiniapähklid

0,01
   (*1)

0120100

Pistaatsiapähklid

0,01
   (*1)

0120110

Kreeka pähklid

0,01
   (*1)

0120990

Muud

0,01
   (*1)

0130000

Õunviljad

10 (+)

0,01
   (*1)

0130010

Õunad

0,15 (+)

0130020

Pirnid

0,01
   (*1)

0130030

Küdooniad

0,01
   (*1)

0130040

Astelpihlaka viljad

0,01
   (*1)

0130050

Nisperod / jaapani villpöörise viljad

0,01
   (*1)

0130990

Muud

0,01
   (*1)

0140000

Luuviljad

0,01
   (*1)

0140010

Aprikoosid

6 (+)

0,15 (+)

0140020

Maguskirsid

6 (+)

0,01
   (*1)

0140030

Virsikud

6 (+)

5

0140040

Ploomid

10 (+)

0,01
   (*1)

0140990

Muud

0,03
   (*1)

0,01
   (*1)

0150000

Marjad ja väikesed puuviljad

0151000

a)

0,3 (+)

0151010

Lauaviinamarjad

0,03
   (*1)

0,6 (+)

0151020

Veiniviinamarjad

0,02
   (*1)
  (+)

0,5 (+)

0152000

| b) | Maasikad |
| --- | --- |

b)

1,5 (+)

0,01
   (*1)

0,01
   (*1)

0153000

| c) | Koguviljad |
| --- | --- |

c)

0,01
   (*1)

0,01
   (*1)

0153010

Pamplid

20 (+)

0153020

Põldmurakad

0,03
   (*1)

0153030

Vaarikad (punased ja kollased)

20 (+)

0153990

Muud

0,03
   (*1)

0154000

| d) | Muud väikesed puuviljad ja marjad |
| --- | --- |

d)

0,01
   (*1)

0154010

Mustikad

30 (+)

0,01
   (*1)

0154020

Jõhvikad

0,03
   (*1)

0,3

0154030

Sõstrad (mustad, punased ja valged)

30 (+)

0,01
   (*1)

0154040

Karusmarjad (rohelised, punased ja kollased)

30 (+)

0,01
   (*1)

0154050

Kibuvitsamarjad

0,03
   (*1)

0,01
   (*1)

0154060

Mooruspuu marjad (mustad ja valged)

0,03
   (*1)

0,01
   (*1)

0154070

Õun-viirpuu marjad

0,03
   (*1)

0,01
   (*1)

0154080

Musta leedri marjad

0,03
   (*1)

0,01
   (*1)

0154990

Muud

0,03
   (*1)

0,01
   (*1)

0160000

Mitmesugused puuviljad

0,03
   (*1)

0161000

| a) | Söödava koorega |
| --- | --- |

a)

0,01
   (*1)

0,01
   (*1)

0161010

Datlid

0161020

Viigimarjad

0161030

Lauaoliivid

0161040

Kinkanid

0161050

Tähtviljad

0161060

Hurmaad

0161070

Jambolanid

0161990

Muud

0162000

| b) | Mittesöödava koorega, väikesed |
| --- | --- |

b)

0,01
   (*1)

0,01
   (*1)

0162010

Kiivid (rohelised, punased, kollased)

0162020

Litšid

0162030

Granadillid/marakujad

0162040

Kaktusviljad

0162050

Hariliku kuldlehiku viljad

0162060

Virgiinia persimonid

0162990

Muud

0163000

| c) | Mittesöödava koorega, suured |
| --- | --- |

c)

0163010

Avokaadod

0,01
   (*1)

0,01
   (*1)

0163020

Banaanid

0,15 (+)

3 (+)

0163030

Mangod

0,01
   (*1)

0,01
   (*1)

0163040

Papaiad

0,01
   (*1)

0,01
   (*1)

0163050

Granaatõunad

0,01
   (*1)

0,01
   (*1)

0163060

Suhkurannoonad

0,01
   (*1)

0,01
   (*1)

0163070

Guajaavid

0,01
   (*1)

0,01
   (*1)

0163080

Ananassid

0,02
   (*1)

0,01
   (*1)

0163090

Hõlmise leivapuu viljad

0,01
   (*1)

0,01
   (*1)

0163100

Durianid

0,01
   (*1)

0,01
   (*1)

0163110

Oga-annoonad

0,01
   (*1)

0,01
   (*1)

0163990

Muud

0,01
   (*1)

0,01
   (*1)

0200000

VÄRSKE VÕI KÜLMUTATUD KÖÖGIVILI

0210000

Juur- ja mugulköögivili

0,03
   (*1)

0,01
   (*1)

0,01
   (*1)

0211000

| a) | Kartulid |
| --- | --- |

a)

0212000

| b) | Troopiline juur- ja mugulköögivili |
| --- | --- |

b)

0212010

Kassaava/jahumanioki juured

0212020

Bataat

0212030

Jamss

0212040

Roogmaranta

0212990

Muud

0213000

| c) | Muu juur- ja mugulköögivili, v.a suhkrupeet |
| --- | --- |

c)

0213010

Söögipeet

0213020

Porgand

0213030

Juurseller

0213040

Mädarõigas

0213050

Maapirn

0213060

Pastinaak

0213070

Juurpetersell

0213080

Redis

0213090

Aed-piimjuur

0213100

Kaalikas

0213110

Naeris

0213990

Muud

0220000

Sibulköögivili

0,03
   (*1)

0,01
   (*1)

0,01
   (*1)

0220010

Küüslauk

0220020

Sibul

0220030

Pesasibul

0220040

Roheline sibul ja talisibul

0220990

Muud

0230000

Viliköögivili

0,01
   (*1)

0231000

| a) | Maavitsalised |
| --- | --- |

a)

0231010

Tomat

1 (+)

3

0231020

Harilik paprika

0,03
   (*1)

0,01
   (*1)

0231030

Baklažaan

0,03
   (*1)

0,01
   (*1)

0231040

Söödav muskushibisk

0,03
   (*1)

0,01
   (*1)

0231990

Muud

0,03
   (*1)

0,01
   (*1)

0232000

| b) | Kõrvitsalised – söödava koorega |
| --- | --- |

b)

0,03
   (*1)

0,01
   (*1)

0232010

Kurk

0232020

Kornišon

0232030

Kabatšokk

0232990

Muud

0233000

| c) | Kõrvitsalised – mittesöödava koorega |
| --- | --- |

c)

0,03
   (*1)

0,01
   (*1)

0233010

Melon

0233020

Suureviljaline kõrvits

0233030

Arbuus

0233990

Muud

0234000

| d) | Suhkrumais |
| --- | --- |

d)

0,03
   (*1)

0,05

0239000

| e) | Muu viliköögivili |
| --- | --- |

e)

0,03
   (*1)

0,01
   (*1)

0240000

Kapsasköögivili (v.a juured ja noorlehtedega põllukultuurid)

0,03
   (*1)

0,01
   (*1)

0,01
   (*1)

0241000

| a) | Õisikkapsad |
| --- | --- |

a)

0241010

Spargelkapsas

0241020

Lillkapsas

0241990

Muud

0242000

| b) | Peakapsad |
| --- | --- |

b)

0242010

Rooskapsas

0242020

Peakapsas

0242990

Muud

0243000

| c) | Lehtkapsad |
| --- | --- |

c)

0243010

Pekingi lehtnaeris / petsai

0243020

Kähar lehtkapsas ja söödakapsas

0243990

Muud

0244000

| d) | Nuikapsad |
| --- | --- |

d)

0250000

Lehtköögivili, maitsetaimed ja söödavad lilled

0251000

| a) | Aedsalat ja muud salatitaimed |
| --- | --- |

a)

0,03
   (*1)

0,01
   (*1)

0,01
   (*1)

0251010

Põldkännak

0251020

Aedsalat

0251030

Sile endiiviasigur / eskariool

0251040

Salatkress ning muud idandid ja võrsed

0251050

Ameerika kollakas

0251060

Põld-võõrkapsas/rukola

0251070

Kapsas-lehtsinep

0251080

Noorlehtedega põllukultuurid (sh Brassica liigid)

0251990

Muud

0252000

| b) | Spinat ja muu samalaadne (lehed) |
| --- | --- |

b)

0,03
   (*1)

0,01
   (*1)

0,01
   (*1)

0252010

Spinat

0252020

Harilik portulak

0252030

Lehtpeet

0252990

Muud

0253000

| c) | Hariliku viinapuu ja sarnaste liikide lehed |
| --- | --- |

c)

0,03
   (*1)

0,01
   (*1)

0,01
   (*1)

0254000

| d) | Ürt-allikkerss |
| --- | --- |

d)

0,03
   (*1)

0,01
   (*1)

0,01
   (*1)

0255000

| e) | Salatsigur |
| --- | --- |

e)

0,03
   (*1)

0,01
   (*1)

0,01
   (*1)

0256000

| f) | Maitsetaimed ja söödavad lilled |
| --- | --- |

f)

0,06
   (*1)

0,02
   (*1)

0,02
   (*1)

0256010

Aed-harakputk

0256020

Murulauk

0256030

Lehtseller

0256040

Petersell

0256050

Aedsalvei

0256060

Rosmariin

0256070

Aed-liivatee

0256080

Vürtsbasiilik ja söödavad lilled

0256090

Loorberilehed

0256100

Estragon

0256990

Muud

0260000

Kaunköögivili

0,03
   (*1)

0,01
   (*1)

0,01
   (*1)

0260010

Oad (kaunadega)

0260020

Oad (kaunadeta)

0260030

Herned (kaunadega)

0260040

Herned (kaunadeta)

0260050

Läätsed

0260990

Muud

0270000

Varsköögivili

0,03
   (*1)

0,01
   (*1)

0,01
   (*1)

0270010

Spargel

0270020

Kardi

0270030

Varsseller

0270040

Salat-apteegitill

0270050

Harilik artišokk

0270060

Porrulauk

0270070

Rabarber

0270080

Bambusevõrsed

0270090

Palmipungad

0270990

Muud

0280000

Seened, samblad ja samblikud

0,03
   (*1)

0,01
   (*1)

0,01
   (*1)

0280010

Kultuurseened

0280020

Metsaseened

0280990

Samblad ja samblikud

0290000

Vetikad ja prokarüoodid

0,03
   (*1)

0,01
   (*1)

0,01
   (*1)

0300000

KAUNVILI

0,07
   (*1)

0,01
   (*1)

0,01
   (*1)

0300010

Oad

0300020

Läätsed

0300030

Herned

0300040

Lupiinid/lupiinioad

0300990

Muud

0400000

ÕLISEEMNED JA ÕLIVILI

0,07
   (*1)

0,05 (*1)

0401000

Õliseemned

0401010

Linaseemned

0,01
   (*1)

0401020

Maapähklid

0,01
   (*1)

0401030

Unimagunaseemned

0,01
   (*1)

0401040

Seesamiseemned

0,01
   (*1)

0401050

Päevalilleseemned

0,01
   (*1)

0401060

Rapsiseemned

0,05 (+)

0401070

Sojaoad

0,07

0401080

Sinepiseemned

0,01
   (*1)

0401090

Puuvillaseemned

0,01
   (*1)

0401100

Kõrvitsaseemned

0,01
   (*1)

0401110

Värvisafloori seemned

0,01
   (*1)

0401120

Hariliku kurgirohu seemned

0,01
   (*1)

0401130

Põldtudra seemned

0,01
   (*1)

0401140

Kanepiseemned

0,01
   (*1)

0401150

Riitsinuseseemned

0,01
   (*1)

0401990

Muud

0,01
   (*1)

0402000

Õlivili

0,01
   (*1)

0402010

Oliivid õli tootmiseks

0402020

Õlipalmi tuumad

0402030

Õlipalmi viljad

0402040

Hariliku kapokipuu viljad

0402990

Muud

0500000

TERAVILI

0,07
   (*1)

0500010

Oder

0,3 (+)

0,05 (+)

0500020

Tatar ja muu ebateravili

0,01
   (*1)

0,01
   (*1)

0500030

Mais

0,05

0,01
   (*1)

0500040

Harilik hirss

0,01
   (*1)

0,01
   (*1)

0500050

Kaer

0,3 (+)

0,05 (+)

0500060

Riis

1,5 (+)

0,01
   (*1)

0500070

Rukis

0,04 (+)

0,05 (+)

0500080

Harilik sorgo

0,01
   (*1)

0,01
   (*1)

0500090

Nisu

0,04 (+)

0,05 (+)

0500990

Muud

0,01
   (*1)

0,01
   (*1)

0600000

TEED, KOHV, TAIMETEED, KAKAO JA JAANIKAUNAD

0,1
   (*1)

0,05
   (*1)

0610000

Teed

0,05
   (*1)

0620000

Kohvioad

0,02

0630000

Taimeteed

0,05
   (*1)

0631000

| a) | Õitest |
| --- | --- |

a)

0631010

Kummel

0631020

Hapu hibisk

0631030

Roos

0631040

Jasmiin

0631050

Pärn

0631990

Muud

0632000

| b) | Lehtedest ja maitsetaimedest |
| --- | --- |

b)

0632010

Maasikas

0632020

Tee-punapõõsas

0632030

Matepuu

0632990

Muud

0633000

| c) | Juurtest |
| --- | --- |

c)

0633010

Palderjan

0633020

Ženženn

0633990

Muud

0639000

| d) | Muudest taimeosadest |
| --- | --- |

d)

0640000

Kakaooad

0,05
   (*1)

0650000

Jaanikaunad/jaanileivad

0,05
   (*1)

0700000

HUMAL

0,1
   (*1)

0,05
   (*1)

0,05
   (*1)

0800000

MAITSEAINED

0810000

Seemned

0,1
   (*1)

0,05
   (*1)

0,05
   (*1)

0810010

Aniis

0810020

Pärsia köömen

0810030

Seller

0810040

Koriander

0810050

Harilik vürtsköömen

0810060

Aedtill

0810070

Harilik apteegitill

0810080

Põld-lambalääts

0810090

Muskaatpähkel

0810990

Muud

0820000

Viljad

0,1
   (*1)

0,05
   (*1)

0,05
   (*1)

0820010

Piment

0820020

Jaapani pipar

0820030

Köömen

0820040

Kardemon

0820050

Kadakamarjad

0820060

Pipar (must, roheline ja valge)

0820070

Vanill

0820080

Tamarind

0820990

Muud

0830000

Puukoor

0,1
   (*1)

0,05
   (*1)

0,05
   (*1)

0830010

Kaneel

0830990

Muud

0840000

Juured ja risoomid

0840010

Lagritsa-magusjuur

0,1
   (*1)

0,05
   (*1)

0,05
   (*1)

0840020

Harilik ingver

0,1
   (*1)

0,05
   (*1)

0,05
   (*1)

0840030

Harilik kollajuur / kurkum

0,1
   (*1)

0,05
   (*1)

0,05
   (*1)

0840040

Mädarõigas

(+)

(+)

(+)

0840990

Muud

0,1
   (*1)

0,05
   (*1)

0,05
   (*1)

0850000

Pungad

0,1
   (*1)

0,05
   (*1)

0,05
   (*1)

0850010

Nelk

0850020

Kappar

0850990

Muud

0860000

Õie emakasuue

0,1
   (*1)

0,05
   (*1)

0,05
   (*1)

0860010

Safran

0860990

Muud

0870000

Seemnerüü

0,1
   (*1)

0,05
   (*1)

0,05
   (*1)

0870010

Muskaatõis

0870990

Muud

0900000

SUHKRUTAIMED

0,03
   (*1)

0,01
   (*1)

0900010

Suhkrupeedi juured

0,15 (+)

0900020

Harilik suhkruroog

0,02
   (*1)

0900030

Juursigur

0,01
   (*1)

0900990

Muud

0,01
   (*1)

1000000

LOOMSED TOOTED – MAISMAALOOMAD

1010000

Koed

1011000

| a) | Sead |
| --- | --- |

a)

0,03
   (*1)

0,02
   (*1)

1011010

Lihaskude

0,05 (+)

1011020

Rasvkude

0,05 (+)

1011030

Maks

0,5

1011040

Neerud

0,5

1011050

Söödav rups (v.a maks ja neerud)

0,5

1011990

Muud

0,01 (*1)

1012000

| b) | Veised |
| --- | --- |

b)

1012010

Lihaskude

0,09

0,05 (+)

0,03

1012020

Rasvkude

0,06

0,07 (+)

0,05

1012030

Maks

0,09

0,5

0,3

1012040

Neerud

0,09

0,5

0,15

1012050

Söödav rups (v.a maks ja neerud)

0,09

0,5

0,3

1012990

Muud

0,03
   (*1)

0,01 (*1)

0,02
   (*1)

1013000

| c) | Lambad |
| --- | --- |

c)

1013010

Lihaskude

0,09

0,05 (+)

0,03

1013020

Rasvkude

0,06

0,07 (+)

0,05

1013030

Maks

0,09

0,5

0,3

1013040

Neerud

0,09

0,5

0,15

1013050

Söödav rups (v.a maks ja neerud)

0,09

0,5

0,3

1013990

Muud

0,03
   (*1)

0,01 (*1)

0,02
   (*1)

1014000

| d) | Kitsed |
| --- | --- |

d)

1014010

Lihaskude

0,09

0,05 (+)

0,03

1014020

Rasvkude

0,06

0,07 (+)

0,05

1014030

Maks

0,09

0,5

0,3

1014040

Neerud

0,09

0,5

0,15

1014050

Söödav rups (v.a maks ja neerud)

0,09

0,5

0,3

1014990

Muud

0,03
   (*1)

0,01 (*1)

0,02
   (*1)

1015000

| e) | Hobuslased |
| --- | --- |

e)

1015010

Lihaskude

0,09

0,05

0,03

1015020

Rasvkude

0,06

0,07

0,05

1015030

Maks

0,09

0,5

0,3

1015040

Neerud

0,09

0,5

0,15

1015050

Söödav rups (v.a maks ja neerud)

0,09

0,5

0,3

1015990

Muud

0,03
   (*1)

0,01 (*1)

0,02
   (*1)

1016000

| f) | Kodulinnud |
| --- | --- |

f)

0,03
   (*1)

0,01 (*1)

1016010

Lihaskude

(+)

0,05 (+)

1016020

Rasvkude

(+)

0,05 (+)

1016030

Maks

0,2 (+)

1016040

Neerud

0,02
   (*1)

1016050

Söödav rups (v.a maks ja neerud)

0,2

1016990

Muud

0,02
   (*1)

1017000

| g) | Muud põllumajanduslikud maismaaloomad |
| --- | --- |

g)

1017010

Lihaskude

0,09

0,05

0,03

1017020

Rasvkude

0,06

0,07
   (*1)

0,05

1017030

Maks

0,09

0,5

0,3

1017040

Neerud

0,09

0,5

0,15

1017050

Söödav rups (v.a maks ja neerud)

0,09

0,5

0,3

1017990

Muud

0,03
   (*1)

0,01 (*1)

0,02
   (*1)

1020000

Piim

0,03
   (*1)

0,01 (*1)

0,015

1020010

Veised

(+)

1020020

Lambad

(+)

1020030

Kitsed

(+)

1020040

Hobused

1020990

Muud

1030000

Linnumunad

0,03
   (*1)

0,01
   (*1)
  (+)

0,05 (+)

1030010

Kanad

1030020

Pardid

1030030

Haned

1030040

Vutid

1030990

Muud

1040000

Mesi ja muud mesindustooted

0,05 (*1)

0,05 (*1)

0,05
   (*1)

1050000

Kahepaiksed ja roomajad

0,03
   (*1)

0,01 (*1)

0,02
   (*1)

1060000

Selgrootud maismaaloomad

0,03
   (*1)

0,01 (*1)

0,02
   (*1)

1070000

Vabas looduses elavad maismaaselgroogsed

0,03
   (*1)

0,01 (*1)

0,02
   (*1)

| (**) | Pestitsiidi ja koodi kombinatsioon, mille puhul kohaldatakse III lisa B osas kehtestatud jääkide piirnormi. |
| --- | --- |

(**)

Pestitsiidi ja koodi kombinatsioon, mille puhul kohaldatakse III lisa B osas kehtestatud jääkide piirnormi.

| F | = | rasvas lahustuv. |
| --- | --- | --- |

F

=

rasvas lahustuv.

Kaptaani ja THPI summa, väljendatud kaptaanina (R) (A)

| A | = | joonealune märkus jääkide määratluse kohta: ELi referentlaborid tegid kindlaks, et 3-OH-THPI ja 5-OH-THPI võrdlusstandard ei ole kaubanduslikult kättesaadav. Komisjon võtab jääkide piirnormi läbivaatamisel arvesse esimeses lauses osutatud võrdlusstandardit, kui see on kaubanduslikult kättesaadav hiljemalt 30. märts 2017, või sellise võrdlusstandardi puudumist, kui see ei ole nimetatud kuupäevaks kaubanduslikult kättesaadav. |
| --- | --- | --- |
| R | = | jääkide määratlus on erinev pestitsiidi ja koodi järgmiste kombinatsioonide puhul:
  kood 1000000 , v.a kood 1040000 : THPI, 3-OH-THPI ja 5-OH-THPI summa, väljendatud kaptaanina; kood 0151020 : kaptaan. |

A

=

joonealune märkus jääkide määratluse kohta: ELi referentlaborid tegid kindlaks, et 3-OH-THPI ja 5-OH-THPI võrdlusstandard ei ole kaubanduslikult kättesaadav. Komisjon võtab jääkide piirnormi läbivaatamisel arvesse esimeses lauses osutatud võrdlusstandardit, kui see on kaubanduslikult kättesaadav hiljemalt 30. märts 2017, või sellise võrdlusstandardi puudumist, kui see ei ole nimetatud kuupäevaks kaubanduslikult kättesaadav.

R

=

jääkide määratlus on erinev pestitsiidi ja koodi järgmiste kombinatsioonide puhul:

kood 1000000 , v.a kood 1040000 : THPI, 3-OH-THPI ja 5-OH-THPI summa, väljendatud kaptaanina; kood 0151020 : kaptaan.

| (+) | Euroopa Toiduohutusamet on kindlaks teinud, et teave analüüsimeetodite kohta ei ole täies ulatuses kättesaadav. Komisjon võtab jääkide piirnormi läbivaatamisel arvesse esimeses lauses osutatud teavet, kui see esitatakse hiljemalt 30. märts 2018, või nimetatud kuupäevaks selle teabe esitamata jätmise korral selle puudumist.







  0130000 | Õunviljad |
| --- | --- | --- |
| 0130010 | Õunad |
| 0130020 | Pirnid |
| 0130030 | Küdooniad |
| 0130040 | Astelpihlaka viljad |
| 0130050 | Nisperod / jaapani villpöörise viljad |
| 0140010 | Aprikoosid |
| 0140020 | Maguskirsid |
| 0140030 | Virsikud |
| 0140040 | Ploomid |

(+)

Euroopa Toiduohutusamet on kindlaks teinud, et teave analüüsimeetodite kohta ei ole täies ulatuses kättesaadav. Komisjon võtab jääkide piirnormi läbivaatamisel arvesse esimeses lauses osutatud teavet, kui see esitatakse hiljemalt 30. märts 2018, või nimetatud kuupäevaks selle teabe esitamata jätmise korral selle puudumist.

0130000

Õunviljad

0130010

Õunad

0130020

Pirnid

0130030

Küdooniad

0130040

Astelpihlaka viljad

0130050

Nisperod / jaapani villpöörise viljad

0140010

Aprikoosid

0140020

Maguskirsid

0140030

Virsikud

0140040

Ploomid

| (+) | Jäägikatsed ei ole kättesaadavad järgmise jääkide määratluse kohta: kaptaani ja THPI summa, väljendatud kaptaanina. Komisjon võtab jääkide piirnormi läbivaatamisel arvesse esimeses lauses osutatud teavet, kui see esitatakse hiljemalt 30. märts 2018, või nimetatud kuupäevaks selle teabe esitamata jätmise korral selle puudumist.







  0151020 | Veiniviinamarjad |
| --- | --- | --- |

(+)

Jäägikatsed ei ole kättesaadavad järgmise jääkide määratluse kohta: kaptaani ja THPI summa, väljendatud kaptaanina. Komisjon võtab jääkide piirnormi läbivaatamisel arvesse esimeses lauses osutatud teavet, kui see esitatakse hiljemalt 30. märts 2018, või nimetatud kuupäevaks selle teabe esitamata jätmise korral selle puudumist.

0151020

Veiniviinamarjad

| (+) | Euroopa Toiduohutusamet on kindlaks teinud, et teave analüüsimeetodite kohta ei ole täies ulatuses kättesaadav. Komisjon võtab jääkide piirnormi läbivaatamisel arvesse esimeses lauses osutatud teavet, kui see esitatakse hiljemalt 30. märts 2018, või nimetatud kuupäevaks selle teabe esitamata jätmise korral selle puudumist.







  0152000 | b) | Maasikad |
| --- | --- | --- | --- |

(+)

Euroopa Toiduohutusamet on kindlaks teinud, et teave analüüsimeetodite kohta ei ole täies ulatuses kättesaadav. Komisjon võtab jääkide piirnormi läbivaatamisel arvesse esimeses lauses osutatud teavet, kui see esitatakse hiljemalt 30. märts 2018, või nimetatud kuupäevaks selle teabe esitamata jätmise korral selle puudumist.

0152000

b)

0153010

Pamplid

0153030

Vaarikad (punased ja kollased)

0154010

Mustikad

0154030

Sõstrad (mustad, punased ja valged)

0154040

Karusmarjad (rohelised, punased ja kollased)

0231010

Tomatid

| (+) | Maitseainete rühma kuuluva mädarõika (Armoracia rusticana) (kood 0840040 ) puhul kohaldatakse sama jääkide piirnormi kui köögiviljade rühma juur- ja mugulköögiviljade alarühma kuuluva mädarõika (kood 0213040 ) puhul, võttes arvesse töötlemisest (kuivatamine) tulenevaid muutusi jääkide sisalduses vastavalt määruse (EÜ) nr 396/2005 artikli 20 lõikele 1.







  0840040 | Mädarõigas |
| --- | --- | --- |

(+)

Maitseainete rühma kuuluva mädarõika (Armoracia rusticana) (kood 0840040 ) puhul kohaldatakse sama jääkide piirnormi kui köögiviljade rühma juur- ja mugulköögiviljade alarühma kuuluva mädarõika (kood 0213040 ) puhul, võttes arvesse töötlemisest (kuivatamine) tulenevaid muutusi jääkide sisalduses vastavalt määruse (EÜ) nr 396/2005 artikli 20 lõikele 1.

0840040

Mädarõigas

Propikonasool (isomeeride summa) (F)

| (+) | Euroopa Toiduohutusamet on kindlaks teinud, et teave 2,4-diklorobensoehappeks konverteeritavate lähteainete ja metaboliitide analüüsi hõlmavate jäägikatsete kohta ei ole täies ulatuses kättesaadav ning et toksikoloogilised andmed 2,4-diklorobensoehappeks konverteeritavate metaboliitide kohta ei ole kättesaadavad. Komisjon võtab jääkide piirnormi läbivaatamisel arvesse esimeses lauses osutatud teavet, kui see esitatakse hiljemalt 30. märts 2018, või nimetatud kuupäevaks selle teabe esitamata jätmise korral selle puudumist.







  0110010 | Greibid |
| --- | --- | --- |
| 0110030 | Sidrunid |
| 0110040 | Laimid |
| 0110050 | Mandariinid |
| 0130010 | Õunad |
| 0140010 | Aprikoosid |
| 0151000 | a) | Viinamarjad |

(+)

Euroopa Toiduohutusamet on kindlaks teinud, et teave 2,4-diklorobensoehappeks konverteeritavate lähteainete ja metaboliitide analüüsi hõlmavate jäägikatsete kohta ei ole täies ulatuses kättesaadav ning et toksikoloogilised andmed 2,4-diklorobensoehappeks konverteeritavate metaboliitide kohta ei ole kättesaadavad. Komisjon võtab jääkide piirnormi läbivaatamisel arvesse esimeses lauses osutatud teavet, kui see esitatakse hiljemalt 30. märts 2018, või nimetatud kuupäevaks selle teabe esitamata jätmise korral selle puudumist.

0110010

Greibid

0110030

Sidrunid

0110040

Laimid

0110050

Mandariinid

0130010

Õunad

0140010

Aprikoosid

0151000

a)

0151010

Lauaviinamarjad

0151020

Veiniviinamarjad

0163020

Banaanid

0401060

Rapsiseemned

0500010

Oder

0500050

Kaer

0500060

Riis

0500070

Rukis

0500090

Nisu

| (+) | Maitseainete rühma kuuluva mädarõika (Armoracia rusticana) (kood 0840040 ) puhul kohaldatakse sama jääkide piirnormi kui köögiviljade rühma juur- ja mugulköögiviljade alarühma kuuluva mädarõika (kood 0213040 ) puhul, võttes arvesse töötlemisest (kuivatamine) tulenevaid muutusi jääkide sisalduses vastavalt määruse (EÜ) nr 396/2005 artikli 20 lõikele 1.







  0840040 | Mädarõigas |
| --- | --- | --- |

(+)

Maitseainete rühma kuuluva mädarõika (Armoracia rusticana) (kood 0840040 ) puhul kohaldatakse sama jääkide piirnormi kui köögiviljade rühma juur- ja mugulköögiviljade alarühma kuuluva mädarõika (kood 0213040 ) puhul, võttes arvesse töötlemisest (kuivatamine) tulenevaid muutusi jääkide sisalduses vastavalt määruse (EÜ) nr 396/2005 artikli 20 lõikele 1.

0840040

Mädarõigas

| (+) | Euroopa Toiduohutusamet on kindlaks teinud, et teave 2,4-diklorobensoehappeks konverteeritavate lähteainete ja metaboliitide analüüsi hõlmavate jäägikatsete kohta ei ole täies ulatuses kättesaadav ning et toksikoloogilised andmed 2,4-diklorobensoehappeks konverteeritavate metaboliitide kohta ei ole kättesaadavad. Komisjon võtab jääkide piirnormi läbivaatamisel arvesse esimeses lauses osutatud teavet, kui see esitatakse hiljemalt 30. märts 2018, või nimetatud kuupäevaks selle teabe esitamata jätmise korral selle puudumist.







  0900010 | Suhkrupeedi juured |
| --- | --- | --- |

(+)

Euroopa Toiduohutusamet on kindlaks teinud, et teave 2,4-diklorobensoehappeks konverteeritavate lähteainete ja metaboliitide analüüsi hõlmavate jäägikatsete kohta ei ole täies ulatuses kättesaadav ning et toksikoloogilised andmed 2,4-diklorobensoehappeks konverteeritavate metaboliitide kohta ei ole kättesaadavad. Komisjon võtab jääkide piirnormi läbivaatamisel arvesse esimeses lauses osutatud teavet, kui see esitatakse hiljemalt 30. märts 2018, või nimetatud kuupäevaks selle teabe esitamata jätmise korral selle puudumist.

0900010

Suhkrupeedi juured

| (+) | Euroopa Toiduohutusamet on kindlaks teinud, et teave 2,4-diklorobensoehappeks konverteeritavaid metaboliite käsitlevate toksikoloogiliste andmete kohta ei ole täies ulatuses kättesaadav. Komisjon võtab jääkide piirnormi läbivaatamisel arvesse esimeses lauses osutatud teavet, kui see esitatakse hiljemalt 30. märts 2018, või nimetatud kuupäevaks selle teabe esitamata jätmise korral selle puudumist.







  1011010 | Lihaskude |
| --- | --- | --- |
| 1011020 | Rasvkude |
| 1012010 | Lihaskude |
| 1012020 | Rasvkude |
| 1013010 | Lihaskude |
| 1013020 | Rasvkude |
| 1014010 | Lihaskude |
| 1014020 | Rasvkude |
| 1016010 | Lihaskude |
| 1016020 | Rasvkude |
| 1020010 | Veised |
| 1020020 | Lambad |
| 1020030 | Kitsed |
| 1030000 | Linnumunad |
| 1030010 | Kanad |
| 1030020 | Pardid |
| 1030030 | Haned |
| 1030040 | Vutid |
| 1030990 | Muud |

(+)

Euroopa Toiduohutusamet on kindlaks teinud, et teave 2,4-diklorobensoehappeks konverteeritavaid metaboliite käsitlevate toksikoloogiliste andmete kohta ei ole täies ulatuses kättesaadav. Komisjon võtab jääkide piirnormi läbivaatamisel arvesse esimeses lauses osutatud teavet, kui see esitatakse hiljemalt 30. märts 2018, või nimetatud kuupäevaks selle teabe esitamata jätmise korral selle puudumist.

1011010

Lihaskude

1011020

Rasvkude

1012010

Lihaskude

1012020

Rasvkude

1013010

Lihaskude

1013020

Rasvkude

1014010

Lihaskude

1014020

Rasvkude

1016010

Lihaskude

1016020

Rasvkude

1020010

Veised

1020020

Lambad

1020030

Kitsed

1030000

Linnumunad

1030010

Kanad

1030020

Pardid

1030030

Haned

1030040

Vutid

1030990

Muud

Spiroksamiin (isomeeride summa) (A) (R)

| A | = | ELi referentlaborid tegid kindlaks, et spiroksamiinkarboksüülhappe metaboliidi M06 võrdlusstandard ei ole kaubanduslikult kättesaadav. Komisjon võtab jääkide piirnormi läbivaatamisel arvesse esimeses lauses osutatud võrdlusstandardit, kui see on kaubanduslikult kättesaadav hiljemalt 30. märts 2017, või sellise võrdlusstandardi puudumist, kui see ei ole nimetatud kuupäevaks kaubanduslikult kättesaadav. |
| --- | --- | --- |
| R | = | jääkide määratlus on erinev pestitsiidi ja koodi järgmiste kombinatsioonide puhul:
  spiroksamiin – kood 1000000 , v.a kood 1040000 : spiroksamiinkarboksüülhappe metaboliit M06, väljendatud spiroksamiinina (isomeeride summa) |

A

=

ELi referentlaborid tegid kindlaks, et spiroksamiinkarboksüülhappe metaboliidi M06 võrdlusstandard ei ole kaubanduslikult kättesaadav. Komisjon võtab jääkide piirnormi läbivaatamisel arvesse esimeses lauses osutatud võrdlusstandardit, kui see on kaubanduslikult kättesaadav hiljemalt 30. märts 2017, või sellise võrdlusstandardi puudumist, kui see ei ole nimetatud kuupäevaks kaubanduslikult kättesaadav.

R

=

jääkide määratlus on erinev pestitsiidi ja koodi järgmiste kombinatsioonide puhul:

spiroksamiin – kood 1000000 , v.a kood 1040000 : spiroksamiinkarboksüülhappe metaboliit M06, väljendatud spiroksamiinina (isomeeride summa)

| (+) | Euroopa Toiduohutusamet on kindlaks teinud, et teave säilivuse ja taime metaboliitide toksikoloogiliste andmete kohta ei ole täies ulatuses kättesaadav. Komisjon võtab jääkide piirnormi läbivaatamisel arvesse esimeses lauses osutatud teavet, kui see esitatakse hiljemalt 30. märts 2018, või nimetatud kuupäevaks selle teabe esitamata jätmise korral selle puudumist.







  0151010 | Lauaviinamarjad |
| --- | --- | --- |
| 0151020 | Veiniviinamarjad |

(+)

Euroopa Toiduohutusamet on kindlaks teinud, et teave säilivuse ja taime metaboliitide toksikoloogiliste andmete kohta ei ole täies ulatuses kättesaadav. Komisjon võtab jääkide piirnormi läbivaatamisel arvesse esimeses lauses osutatud teavet, kui see esitatakse hiljemalt 30. märts 2018, või nimetatud kuupäevaks selle teabe esitamata jätmise korral selle puudumist.

0151010

Lauaviinamarjad

0151020

Veiniviinamarjad

| (+) | Euroopa Toiduohutusamet on kindlaks teinud, et teave taime metaboliitide toksikoloogiliste andmete kohta ei ole täies ulatuses kättesaadav. Komisjon võtab jääkide piirnormi läbivaatamisel arvesse esimeses lauses osutatud teavet, kui see esitatakse hiljemalt 30. märts 2018, või nimetatud kuupäevaks selle teabe esitamata jätmise korral selle puudumist.







  0163020 | Banaanid |
| --- | --- | --- |

(+)

Euroopa Toiduohutusamet on kindlaks teinud, et teave taime metaboliitide toksikoloogiliste andmete kohta ei ole täies ulatuses kättesaadav. Komisjon võtab jääkide piirnormi läbivaatamisel arvesse esimeses lauses osutatud teavet, kui see esitatakse hiljemalt 30. märts 2018, või nimetatud kuupäevaks selle teabe esitamata jätmise korral selle puudumist.

0163020

Banaanid

| (+) | Euroopa Toiduohutusamet on kindlaks teinud, et teave säilivuse kohta ei ole täies ulatuses kättesaadav. Komisjon võtab jääkide piirnormi läbivaatamisel arvesse esimeses lauses osutatud teavet, kui see esitatakse hiljemalt 30. märts 2018, või nimetatud kuupäevaks selle teabe esitamata jätmise korral selle puudumist.







  0500010 | Oder |
| --- | --- | --- |
| 0500050 | Kaer |
| 0500070 | Rukis |
| 0500090 | Nisu |

(+)

Euroopa Toiduohutusamet on kindlaks teinud, et teave säilivuse kohta ei ole täies ulatuses kättesaadav. Komisjon võtab jääkide piirnormi läbivaatamisel arvesse esimeses lauses osutatud teavet, kui see esitatakse hiljemalt 30. märts 2018, või nimetatud kuupäevaks selle teabe esitamata jätmise korral selle puudumist.

0500010

Oder

0500050

Kaer

0500070

Rukis

0500090

Nisu

| (+) | Maitseainete rühma kuuluva mädarõika (Armoracia rusticana) (kood 0840040 ) puhul kohaldatakse sama jääkide piirnormi kui köögiviljade rühma juur- ja mugulköögiviljade alarühma kuuluva mädarõika (kood 0213040 ) puhul, võttes arvesse töötlemisest (kuivatamine) tulenevaid muutusi jääkide sisalduses vastavalt määruse (EÜ) nr 396/2005 artikli 20 lõikele 1.







  0840040 | Mädarõigas |
| --- | --- | --- |

(+)

Maitseainete rühma kuuluva mädarõika (Armoracia rusticana) (kood 0840040 ) puhul kohaldatakse sama jääkide piirnormi kui köögiviljade rühma juur- ja mugulköögiviljade alarühma kuuluva mädarõika (kood 0213040 ) puhul, võttes arvesse töötlemisest (kuivatamine) tulenevaid muutusi jääkide sisalduses vastavalt määruse (EÜ) nr 396/2005 artikli 20 lõikele 1.

0840040

Mädarõigas

| (+) | Euroopa Toiduohutusamet on kindlaks teinud, et teave kavandatud määratlusele vastavate söötmisuuringute kohta ei ole täies ulatuses kättesaadav. Komisjon võtab jääkide piirnormi läbivaatamisel arvesse esimeses lauses osutatud teavet, kui see esitatakse hiljemalt 30. märts 2018, või nimetatud kuupäevaks selle teabe esitamata jätmise korral selle puudumist.







  1016010 | Lihaskude |
| --- | --- | --- |
| 1016020 | Rasvkude |
| 1016030 | Maks |
| 1030000 | Linnumunad |
| 1030010 | Kanad |
| 1030020 | Pardid |
| 1030030 | Haned |
| 1030040 | Vutid |
| 1030990 | Muud” |

(+)

Euroopa Toiduohutusamet on kindlaks teinud, et teave kavandatud määratlusele vastavate söötmisuuringute kohta ei ole täies ulatuses kättesaadav. Komisjon võtab jääkide piirnormi läbivaatamisel arvesse esimeses lauses osutatud teavet, kui see esitatakse hiljemalt 30. märts 2018, või nimetatud kuupäevaks selle teabe esitamata jätmise korral selle puudumist.

1016010

Lihaskude

1016020

Rasvkude

1016030

Maks

1030000

Linnumunad

1030010

Kanad

1030020

Pardid

1030030

Haned

1030040

Vutid

1030990

Muud”

| (2) | III lisa B osas kustutatakse kaptaani, propikonasooli ja spiroksamiini käsitlevad veerud. |
| --- | --- |

(2)

III lisa B osas kustutatakse kaptaani, propikonasooli ja spiroksamiini käsitlevad veerud.

---

(*1)  Tähistab alumist analüütilist määramispiiri.

(1)  Selliste taimsete ja loomsete toodete täielik loetelu, mille puhul kohaldatakse jääkide piirnorme, on esitatud I lisas.

---

| 30.3.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 79/28 |
| --- | --- | --- | --- |

30.3.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 79/28

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2016/453,

29. märts 2016,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007 (1),

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga (2), eriti selle artikli 136 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused. |
| --- | --- |

(1)

Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

| (2) | Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval, |
| --- | --- |

(2)

Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 29. märts 2016

Komisjoni nimel

presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

Jerzy PLEWA

---

(1)  
  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  
  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (eurot 100 kg kohta) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | EG | 109,3 |
| IL | 136,2 |
| MA | 67,4 |
| SN | 144,4 |
| TR | 94,3 |
| ZZ | 110,3 |
| 0707 00 05 | MA | 77,1 |
| TR | 137,0 |
| ZZ | 107,1 |
| 0709 93 10 | EG | 44,3 |
| MA | 41,8 |
| TR | 159,5 |
| ZZ | 81,9 |
| 0805 10 20 | EG | 51,3 |
| IL | 69,5 |
| MA | 55,6 |
| TN | 69,7 |
| TR | 72,3 |
| ZZ | 63,7 |
| 0805 50 10 | MA | 85,8 |
| TR | 88,5 |
| ZZ | 87,2 |
| 0808 10 80 | BR | 91,0 |
| CL | 130,3 |
| US | 134,5 |
| ZA | 99,3 |
| ZZ | 113,8 |
| 0808 30 90 | AR | 78,4 |
| CL | 163,1 |
| CN | 88,3 |
| TR | 159,2 |
| ZA | 121,7 |
| ZZ | 122,1 |

(eurot 100 kg kohta)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

EG

109,3

IL

136,2

MA

67,4

SN

144,4

TR

94,3

ZZ

110,3

0707 00 05

MA

77,1

TR

137,0

ZZ

107,1

0709 93 10

EG

44,3

MA

41,8

TR

159,5

ZZ

81,9

0805 10 20

EG

51,3

IL

69,5

MA

55,6

TN

69,7

TR

72,3

ZZ

63,7

0805 50 10

MA

85,8

TR

88,5

ZZ

87,2

0808 10 80

BR

91,0

CL

130,3

US

134,5

ZA

99,3

ZZ

113,8

0808 30 90

AR

78,4

CL

163,1

CN

88,3

TR

159,2

ZA

121,7

ZZ

122,1

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni 27. novembri 2012. aasta määruses (EL) nr 1106/2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 471/2009 (mis käsitleb ühenduse statistikat väliskaubanduse kohta kolmandate riikidega) seoses riikide ja territooriumide nomenklatuuri ajakohastamisega (ELT L 328, 28.11.2012, lk 7). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

OTSUSED

| 30.3.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 79/30 |
| --- | --- | --- | --- |

30.3.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 79/30

---

NÕUKOGU OTSUS (EL, Euratom) 2016/454,

22. märts 2016,

millega nimetatakse ametisse Euroopa Liidu Avaliku Teenistuse Kohtu kolm kohtunikku

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 257 neljandat lõiku,

võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 106a esimest lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Liidu Avaliku Teenistuse Kohtu (edaspidi „Avaliku Teenistuse Kohus”) kahe kohtuniku ametiaeg lõppes 30. septembril 2014 ja veel ühe kohtuniku ametiaeg lõppes 31. augustil 2015. Kõnealuste vabade ametikohtade täitmiseks tuleb Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 3 (Euroopa Liidu Kohtu põhikirja kohta) I lisa artikli 2 ja artikli 3 lõike 1 alusel seetõttu ametisse nimetada kolm kohtunikku. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Liidu Avaliku Teenistuse Kohtu (edaspidi „Avaliku Teenistuse Kohus”) kahe kohtuniku ametiaeg lõppes 30. septembril 2014 ja veel ühe kohtuniku ametiaeg lõppes 31. augustil 2015. Kõnealuste vabade ametikohtade täitmiseks tuleb Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 3 (Euroopa Liidu Kohtu põhikirja kohta) I lisa artikli 2 ja artikli 3 lõike 1 alusel seetõttu ametisse nimetada kolm kohtunikku.

| (2) | Kahe Avaliku Teenistuse Kohtu kohtuniku ametisse nimetamiseks avaldati 2013. aastal avalik kandideerimiskutse (1), misjärel esitas protokolli nr 3 I lisa artikli 3 lõike 3 alusel moodustatud komitee (edaspidi „valikukomitee”) oma arvamuse kandidaatide sobivuse kohta Avaliku Teenistuse Kohtu kohtuniku ametikohale. Valikukomitee lisas oma arvamusele loetelu kuuest kandidaadist, kellel on kõige sobivam kõrgetasemeline kogemus. |
| --- | --- |

(2)

Kahe Avaliku Teenistuse Kohtu kohtuniku ametisse nimetamiseks avaldati 2013. aastal avalik kandideerimiskutse (1), misjärel esitas protokolli nr 3 I lisa artikli 3 lõike 3 alusel moodustatud komitee (edaspidi „valikukomitee”) oma arvamuse kandidaatide sobivuse kohta Avaliku Teenistuse Kohtu kohtuniku ametikohale. Valikukomitee lisas oma arvamusele loetelu kuuest kandidaadist, kellel on kõige sobivam kõrgetasemeline kogemus.

| (3) | Pärast Euroopa Liidu kohtusüsteemi ülesehituse reformi kohta poliitilise kokkuleppe saavutamist (2), mille tulemusel võeti vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) 2015/2422, esitas Euroopa Liidu Kohus 17. novembril 2015 ettepaneku võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus liidu ja tema teenistujate vaheliste kohtuvaidluste esimeses kohtuastmes lahendamise pädevuse Euroopa Liidu Üldkohtule üleandmise kohta alates 1. septembrist 2016. |
| --- | --- |

(3)

Pärast Euroopa Liidu kohtusüsteemi ülesehituse reformi kohta poliitilise kokkuleppe saavutamist (2), mille tulemusel võeti vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) 2015/2422, esitas Euroopa Liidu Kohus 17. novembril 2015 ettepaneku võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus liidu ja tema teenistujate vaheliste kohtuvaidluste esimeses kohtuastmes lahendamise pädevuse Euroopa Liidu Üldkohtule üleandmise kohta alates 1. septembrist 2016.

| (4) | Seetõttu ja ajastusest tulenevalt on asjakohane mitte avaldada uut avalikku kandideerimiskutset, vaid pigem kasutada pärast 2013. aastal avaldatud avalikku kandideerimiskutset valikukomitee poolt koostatud loetelu kuuest kandidaadist, kellel on kõige sobivam kõrgetasemeline kogemus. |
| --- | --- |

(4)

Seetõttu ja ajastusest tulenevalt on asjakohane mitte avaldada uut avalikku kandideerimiskutset, vaid pigem kasutada pärast 2013. aastal avaldatud avalikku kandideerimiskutset valikukomitee poolt koostatud loetelu kuuest kandidaadist, kellel on kõige sobivam kõrgetasemeline kogemus.

| (5) | Seetõttu on asjakohane nimetada kolm isikut kõnealusest kandidaatide loetelust Avaliku Teenistuse Kohtu kohtunikuks, misläbi tagatakse, et Avaliku Teenistuse Kohtu koosseisus oleksid tasakaalustatult esindatud liikmesriikide kodanikud geograafiliselt võimalikult laialt alalt, esindades eri riikide õigussüsteeme. Kolm isikut, kellel on kõnealuses loetelus kõige sobivam kõrgetasemeline kogemus, on Sean VAN RAEPENBUSCH, João SANT'ANNA ja Alexander KORNEZOV. João SANT'ANNA ja Alexander KORNEZOV tuleks nimetada ametisse alates käesoleva otsuse jõustumise kuupäevast. Arvestades, et Sean VAN RAEPENBUSCH oli 30. septembrini 2014 juba Avaliku Teenistuse Kohtu kohtunik ja ta jätkas oma ametis kuni protokolli nr 3 artikli 5 kohase nõukogu otsuse vastuvõtmiseni, on asjakohane nimetada ta ametisse uueks ametiajaks alates tema eelmise ametiaja lõppemisele järgmisest päevast. |
| --- | --- |

(5)

Seetõttu on asjakohane nimetada kolm isikut kõnealusest kandidaatide loetelust Avaliku Teenistuse Kohtu kohtunikuks, misläbi tagatakse, et Avaliku Teenistuse Kohtu koosseisus oleksid tasakaalustatult esindatud liikmesriikide kodanikud geograafiliselt võimalikult laialt alalt, esindades eri riikide õigussüsteeme. Kolm isikut, kellel on kõnealuses loetelus kõige sobivam kõrgetasemeline kogemus, on Sean VAN RAEPENBUSCH, João SANT'ANNA ja Alexander KORNEZOV. João SANT'ANNA ja Alexander KORNEZOV tuleks nimetada ametisse alates käesoleva otsuse jõustumise kuupäevast. Arvestades, et Sean VAN RAEPENBUSCH oli 30. septembrini 2014 juba Avaliku Teenistuse Kohtu kohtunik ja ta jätkas oma ametis kuni protokolli nr 3 artikli 5 kohase nõukogu otsuse vastuvõtmiseni, on asjakohane nimetada ta ametisse uueks ametiajaks alates tema eelmise ametiaja lõppemisele järgmisest päevast.

| (6) | Protokolli nr 3 I lisa artiklist 2 tuleneb, et vabade ametikohtade täitmisel nimetatakse uus kohtunik ametisse kuueks aastaks. Ent kui hakatakse kohaldama kavandatavat määrust liidu ja tema teenistujate vaheliste kohtuvaidluste esimeses kohtuastmes lahendamise pädevuse Euroopa Liidu Üldkohtule üleandmise kohta, lõpetab Avaliku Teenistuse Kohus tegevuse ning käesoleva otsusega ametisse nimetatud kolme kohtuniku ametiaeg lõpeb iseenesest kuupäeval, mis eelneb kõnealuse määruse kohaldamise alguskuupäevale, |
| --- | --- |

(6)

Protokolli nr 3 I lisa artiklist 2 tuleneb, et vabade ametikohtade täitmisel nimetatakse uus kohtunik ametisse kuueks aastaks. Ent kui hakatakse kohaldama kavandatavat määrust liidu ja tema teenistujate vaheliste kohtuvaidluste esimeses kohtuastmes lahendamise pädevuse Euroopa Liidu Üldkohtule üleandmise kohta, lõpetab Avaliku Teenistuse Kohus tegevuse ning käesoleva otsusega ametisse nimetatud kolme kohtuniku ametiaeg lõpeb iseenesest kuupäeval, mis eelneb kõnealuse määruse kohaldamise alguskuupäevale,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu Avaliku Teenistuse Kohtu kohtunikeks nimetatakse järgmised isikud:

| — | Sean VAN RAEPENBUSCH alates 1. oktoobrist 2014, |
| --- | --- |

—

Sean VAN RAEPENBUSCH alates 1. oktoobrist 2014,

| — | João SANT'ANNA alates 1. aprillist 2016, |
| --- | --- |

—

João SANT'ANNA alates 1. aprillist 2016,

| — | Alexander KORNEZOV alates 1. aprillist 2016. |
| --- | --- |

—

Alexander KORNEZOV alates 1. aprillist 2016.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub 1. aprillil 2016.

Brüssel, 22. märts 2016

Nõukogu nimel

eesistuja

A.G. KOENDERS

---

(1)  
  ELT C 353, 3.12.2013, lk 11.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2015. aasta määrus (EL, Euratom) 2015/2422, millega muudetakse protokolli nr 3 Euroopa Liidu Kohtu põhikirja kohta (ELT L 341, 24.12.2015, lk 14).

2

---

| 30.3.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 79/32 |
| --- | --- | --- | --- |

30.3.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 79/32

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2016/455,

22. märts 2016,

millega antakse luba alustada Euroopa Liidu nimel läbirääkimisi rahvusvahelise õiguslikult siduva instrumendi kavandi üksikasjade üle ÜRO mereõiguse konventsiooni raames seoses mere elurikkuse kaitse ja säästva kasutamisega väljaspool riiklikku jurisdiktsiooni olevatel aladel

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 192 lõiget 1 koos artikli 218 lõigetega 3 ja 4,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Liit on ametlikult sõlminud ÜRO mereõiguse konventsiooni (UNCLOS) nõukogu otsusega 98/392/EÜ (1) nende UNCLOSiga reguleeritud küsimuste osas, mille puhul on liikmesriigid andnud pädevuse liidule, liit, olles ainus „rahvusvaheline organisatsioon”, kes on tänini selle konventsiooni osaline UNCLOSi artikli 305 lõike 1 punkti f ja selle IX lisa artikli 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Liit on ametlikult sõlminud ÜRO mereõiguse konventsiooni (UNCLOS) nõukogu otsusega 98/392/EÜ (1) nende UNCLOSiga reguleeritud küsimuste osas, mille puhul on liikmesriigid andnud pädevuse liidule, liit, olles ainus „rahvusvaheline organisatsioon”, kes on tänini selle konventsiooni osaline UNCLOSi artikli 305 lõike 1 punkti f ja selle IX lisa artikli 1 tähenduses.

| (2) | UNCLOSi osalisena on liit koos oma liikmesriikidega osalenud ÜRO ajutises avatud mitteametlikus töörühmas („töörühm”), et uurida küsimusi, mis on seotud mere elurikkuse kaitse ja säästva kasutamisega väljaspool riiklikku jurisdiktsiooni olevatel aladel. Viimasel töörühma koosolekul soovitati, et tuleks välja töötada rahvusvaheline õiguslikult siduv instrument ÜRO mereõiguse konventsiooni raames mere elurikkuse kaitsmiseks ja säästvaks kasutamiseks väljaspool riiklikku jurisdiktsiooni olevatel aladel („instrument”). |
| --- | --- |

(2)

UNCLOSi osalisena on liit koos oma liikmesriikidega osalenud ÜRO ajutises avatud mitteametlikus töörühmas („töörühm”), et uurida küsimusi, mis on seotud mere elurikkuse kaitse ja säästva kasutamisega väljaspool riiklikku jurisdiktsiooni olevatel aladel. Viimasel töörühma koosolekul soovitati, et tuleks välja töötada rahvusvaheline õiguslikult siduv instrument ÜRO mereõiguse konventsiooni raames mere elurikkuse kaitsmiseks ja säästvaks kasutamiseks väljaspool riiklikku jurisdiktsiooni olevatel aladel („instrument”).

| (3) | Pärast soovitusi, mis võeti vastu töörühmas 23. jaanuaril 2015, võttis ÜRO Peaassamblee 19. juunil 2015 vastu resolutsiooni 69/292, millega luuakse enne valitsustevahelise konverentsi korraldamist ettevalmistuskomitee, mis on avatud kõigile riikidele, kes on ÜRO või mis tahes spetsialiseeritud asutuse liikmed ja UNCLOSi osalised, et anda ÜRO Peaassambleele sisulisi soovitusi kõnealuse instrumendi kavandi üksikasjade kohta. Ettevalmistuskomitee alustab tööd 2016. aastal ning annab 2017. aasta lõpuks aru ÜRO Peaassambleele, kes teeb otsuse valitsustevahelise konverentsi kokkukutsumise ja alguskuupäeva kohta, et vaadata läbi ettevalmistuskomitee soovitused üksikasjade kohta ning koostada UNCLOSi raames rahvusvahelise õiguslikult siduva instrumendi tekst. |
| --- | --- |

(3)

Pärast soovitusi, mis võeti vastu töörühmas 23. jaanuaril 2015, võttis ÜRO Peaassamblee 19. juunil 2015 vastu resolutsiooni 69/292, millega luuakse enne valitsustevahelise konverentsi korraldamist ettevalmistuskomitee, mis on avatud kõigile riikidele, kes on ÜRO või mis tahes spetsialiseeritud asutuse liikmed ja UNCLOSi osalised, et anda ÜRO Peaassambleele sisulisi soovitusi kõnealuse instrumendi kavandi üksikasjade kohta. Ettevalmistuskomitee alustab tööd 2016. aastal ning annab 2017. aasta lõpuks aru ÜRO Peaassambleele, kes teeb otsuse valitsustevahelise konverentsi kokkukutsumise ja alguskuupäeva kohta, et vaadata läbi ettevalmistuskomitee soovitused üksikasjade kohta ning koostada UNCLOSi raames rahvusvahelise õiguslikult siduva instrumendi tekst.

| (4) | Liit ja kõik selle liikmesriigid on UNCLOSi osalised. Liit peaks koos liikmesriikidega osalema ettevalmistuskomitees toimuvatel läbirääkimistel instrumendi kavandi üksikasjade üle. Liidu õigus osaleda kõnealuse komitee koosolekul on hõlmatud resolutsiooni 69/292 punkti 1 alapunktiga j. |
| --- | --- |

(4)

Liit ja kõik selle liikmesriigid on UNCLOSi osalised. Liit peaks koos liikmesriikidega osalema ettevalmistuskomitees toimuvatel läbirääkimistel instrumendi kavandi üksikasjade üle. Liidu õigus osaleda kõnealuse komitee koosolekul on hõlmatud resolutsiooni 69/292 punkti 1 alapunktiga j.

| (5) | Käesolevale otsusele alustada läbirääkimisi ja sellega seotud läbirääkimisjuhistele võib hiljem järgneda edasine otsus koos läbirääkimisjuhistega osalemiseks valitsustevahelisel konverentsil. |
| --- | --- |

(5)

Käesolevale otsusele alustada läbirääkimisi ja sellega seotud läbirääkimisjuhistele võib hiljem järgneda edasine otsus koos läbirääkimisjuhistega osalemiseks valitsustevahelisel konverentsil.

| (6) | Läbirääkimistel käsitletavad küsimused võivad kuuluda nii liidu kui ka liikmesriikide pädevusse, |
| --- | --- |

(6)

Läbirääkimistel käsitletavad küsimused võivad kuuluda nii liidu kui ka liikmesriikide pädevusse,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Käesolevaga volitatakse komisjoni pidama liidu nimel läbirääkimisi liidu pädevusse kuuluvates küsimustes, mille kohta liit on vastu võtnud eeskirjad, rahvusvahelise õiguslikult siduva instrumendi kavandi üksikasjade üle ÜRO mereõiguse konventsiooni raames seoses mere elurikkuse säilitamise ja säästva kasutamisega väljaspool riiklikku jurisdiktsiooni olevatel aladel ÜRO Peaassamblee resolutsiooniga 69/292 loodud ÜRO ettevalmistuskomitee koosolekutel.

Artikkel 2

Komisjon peab kõnealuseid läbirääkimisi liidu nimel liidu pädevusse kuuluvates küsimustes, mille kohta on liit vastu võtnud eeskirjad, kooskõlas käesoleva otsuse addendum'is esitatud läbirääkimisjuhistega. Neid läbirääkimisjuhiseid ei saa tõlgendada selliselt, nagu need mõjutaksid mis tahes viisil liidu ja selle liikmesriikide vastavat pädevust.

Artikkel 3

Komisjon konsulteerib kõnealuste läbirääkimiste käigus käesolevaga määratud erikomiteega. Erikomitee on mereõiguse töörühm.

Artikkel 4

Kui läbirääkimistel käsitletav küsimus kuulub nii liidu kui ka selle liikmesriikide pädevusse, peaksid komisjon ja liikmesriigid tegema läbirääkimiste käigus tihedat koostööd, et tagada ühtsus liidu ja selle liikmesriikide esindamisel rahvusvahelisel tasandil.

Artikkel 5

Käesolev otsus on adresseeritud komisjonile.

Brüssel, 22. märts 2016

Nõukogu nimel

eesistuja

A.G. KOENDERS

---

(1)  Nõukogu 23. märtsi 1998. aasta otsus 98/392/EÜ, mis käsitleb 10. detsembri 1982. aasta Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsiooni ja selle XI osa rakendamist käsitleva 28. juuli 1994. aasta lepingu sõlmimist Euroopa Ühenduse poolt (EÜT L 179, 23.6.1998, lk 1).

1

---

| 30.3.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 79/34 |
| --- | --- | --- | --- |

30.3.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 79/34

---

EUROOPA KESKPANGA OTSUS (EL) 2016/456,

4. märts 2016,

Euroopa Pettustevastase Ameti poolt Euroopa Keskpangas seoses liidu finantshuve mõjutava pettuse, korruptsiooni ja muu ebaseadusliku tegevuse tõkestamisega läbiviidavate juurdluste tingimuste kohta (EKP/2016/3)

(uuesti sõnastatud)

EUROOPA KESKPANGA NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja, eelkõige selle artiklit 12.3,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. septembri 2013. aasta määrust (EL, Euratom) nr 883/2013, mis käsitleb Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdlusi ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1073/1999 ja nõukogu määrus (Euratom) nr 1074/1999 (1), eelkõige selle artikli 4 lõikeid 1 ja 7,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusega (EL, Euratom) nr 883/2013 (edaspidi „OLAFi määrus”) sätestatakse, et Euroopa Pettustevastane Amet (edaspidi „amet”) peab algatama ja läbi viima pettust käsitleva haldusjuurdluse (edaspidi „sisejuurdlused”) institutsioonides, organites, ametites ja asutustes, mis on asutatud aluslepingutega või nende alusel, võitluseks liidu finantshuve mõjutavate kelmuste/pettuse, korruptsiooni ja muu ebaseadusliku tegevusega. Selleks uuritakse tõsiseid asjaolusid seoses ametiülesannete täitmisega, kui on tegemist kohustuste eiramisega liidu ametnike ja muude töötajate poolt, mis võib kaasa tuua distsiplinaar- või kriminaalmenetluse, või seoses samaväärse kohustuste mittetäitmisega institutsioonide ja organite liikmete poolt, ametite ja asutuste juhtide poolt või institutsioonide, organite, ametite ja asutuste personali liikmete poolt, kelle suhtes ei kohaldata liidu ametnike personalieeskirju või liidu muude teenistujate teenistustingimusi (edaspidi „personalieeskirjad”). |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EL, Euratom) nr 883/2013 (edaspidi „OLAFi määrus”) sätestatakse, et Euroopa Pettustevastane Amet (edaspidi „amet”) peab algatama ja läbi viima pettust käsitleva haldusjuurdluse (edaspidi „sisejuurdlused”) institutsioonides, organites, ametites ja asutustes, mis on asutatud aluslepingutega või nende alusel, võitluseks liidu finantshuve mõjutavate kelmuste/pettuse, korruptsiooni ja muu ebaseadusliku tegevusega. Selleks uuritakse tõsiseid asjaolusid seoses ametiülesannete täitmisega, kui on tegemist kohustuste eiramisega liidu ametnike ja muude töötajate poolt, mis võib kaasa tuua distsiplinaar- või kriminaalmenetluse, või seoses samaväärse kohustuste mittetäitmisega institutsioonide ja organite liikmete poolt, ametite ja asutuste juhtide poolt või institutsioonide, organite, ametite ja asutuste personali liikmete poolt, kelle suhtes ei kohaldata liidu ametnike personalieeskirju või liidu muude teenistujate teenistustingimusi (edaspidi „personalieeskirjad”).

| (2) | EKP osas on vastavad ametialased ülesanded ja kohustused, eelkõige ametialase tegevuse ja ametisaladusega seonduvad kohustused, sätestatud a) Euroopa Keskpanga personali töölepingutingimustes, b) Euroopa Keskpanga ametieeskirjades, c) töölepingutingimuste IIb lisas lühiajalise töösuhte tingimuste kohta ja d) Euroopa Keskpanga lühiajalise töösuhte eeskirjades ning täiendavad juhised on antud e) Euroopa Keskpanga nõukogu liikmete tegevusjuhendis (2), f) Euroopa Keskpanga juhatuse liikmete täiendavas eetikakoodeksis (3) ja g) Euroopa Keskpanga järelevalvenõukogu liikmete tegevusjuhendis (4) (edaspidi ühiselt „EKP töölepingutingimused”). |
| --- | --- |

(2)

EKP osas on vastavad ametialased ülesanded ja kohustused, eelkõige ametialase tegevuse ja ametisaladusega seonduvad kohustused, sätestatud a) Euroopa Keskpanga personali töölepingutingimustes, b) Euroopa Keskpanga ametieeskirjades, c) töölepingutingimuste IIb lisas lühiajalise töösuhte tingimuste kohta ja d) Euroopa Keskpanga lühiajalise töösuhte eeskirjades ning täiendavad juhised on antud e) Euroopa Keskpanga nõukogu liikmete tegevusjuhendis (2), f) Euroopa Keskpanga juhatuse liikmete täiendavas eetikakoodeksis (3) ja g) Euroopa Keskpanga järelevalvenõukogu liikmete tegevusjuhendis (4) (edaspidi ühiselt „EKP töölepingutingimused”).

| (3) | Määruse (EL, Euratom) nr 883/2013 artikli 4 lõikes 1 sätestatakse, et seoses liidu finantshuvide kaitsmisega ning kelmuste/pettuste ja muu liidu finantshuve mõjutava ebaseadusliku tegevuse vastase võitlusega korraldab amet haldusjuurdlusi institutsioonides, organites, ametites ja asutustes vastavalt määruses (EL. Euratom) nr 883/2013 ning asjaomaste institutsioonide, organite, ametite ja asutuste otsustes ettenähtud tingimustele. Määruse (EL. Euratom) nr 883/2013 artikli 4 lõikes 7 sätestatakse, et kõik institutsioonid, organid, ametid ja asutused võtavad vastu otsuse, mis sisaldab eelkõige ametnike, muude teenistujate, institutsioonide või organite liikmete, ametite või asutuste juhtide või töötajate kohustust teha ametiga koostööd ning anda talle teavet, tagades samal ajal sisejuurdluse konfidentsiaalsuse. Liidu kohtupraktika kohaselt võib amet algatada juurdluse ainult piisavalt tõsise kahtluse korral (5). |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EL, Euratom) nr 883/2013 artikli 4 lõikes 1 sätestatakse, et seoses liidu finantshuvide kaitsmisega ning kelmuste/pettuste ja muu liidu finantshuve mõjutava ebaseadusliku tegevuse vastase võitlusega korraldab amet haldusjuurdlusi institutsioonides, organites, ametites ja asutustes vastavalt määruses (EL. Euratom) nr 883/2013 ning asjaomaste institutsioonide, organite, ametite ja asutuste otsustes ettenähtud tingimustele. Määruse (EL. Euratom) nr 883/2013 artikli 4 lõikes 7 sätestatakse, et kõik institutsioonid, organid, ametid ja asutused võtavad vastu otsuse, mis sisaldab eelkõige ametnike, muude teenistujate, institutsioonide või organite liikmete, ametite või asutuste juhtide või töötajate kohustust teha ametiga koostööd ning anda talle teavet, tagades samal ajal sisejuurdluse konfidentsiaalsuse. Liidu kohtupraktika kohaselt võib amet algatada juurdluse ainult piisavalt tõsise kahtluse korral (5).

| (4) | Määruse (EL. Euratom) nr 883/2013 põhjenduse 12 kohaselt tuleks juurdlusi läbi viia kooskõlas aluslepingutega, eelkõige protokolliga nr 7 (Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide kohta), võttes arvesse ka personalieeskirju ning austades inimõigusi ja põhivabadusi, eelkõige õigluse põhimõtet, asjaomaste isikute õigust esitada oma seisukohti neid puudutavate asjaolude kohta ning põhimõtet, mille kohaselt võivad juurdlustulemused tugineda ainult tõendusjõuga elementidele, samuti muid liikmesriikidele ühiseid Euroopa Kohtu poolt tunnustatud üldpõhimõtteid, nagu näiteks õigusabi konfidentsiaalsus. Selleks peaksid institutsioonid, organid, ametid ja asutused kehtestama sisejuurdluse korraldamise tingimused ja korra. |
| --- | --- |

(4)

Määruse (EL. Euratom) nr 883/2013 põhjenduse 12 kohaselt tuleks juurdlusi läbi viia kooskõlas aluslepingutega, eelkõige protokolliga nr 7 (Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide kohta), võttes arvesse ka personalieeskirju ning austades inimõigusi ja põhivabadusi, eelkõige õigluse põhimõtet, asjaomaste isikute õigust esitada oma seisukohti neid puudutavate asjaolude kohta ning põhimõtet, mille kohaselt võivad juurdlustulemused tugineda ainult tõendusjõuga elementidele, samuti muid liikmesriikidele ühiseid Euroopa Kohtu poolt tunnustatud üldpõhimõtteid, nagu näiteks õigusabi konfidentsiaalsus. Selleks peaksid institutsioonid, organid, ametid ja asutused kehtestama sisejuurdluse korraldamise tingimused ja korra.

| (5) | Otsuse EKP/2004/11 (6) eesmärgiks oli kehtestada tingimused EKP sisejuurdluse läbiviimiseks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1073/1999 (7) alusel. Kehtivat õigusraamistikku tuleb muuta, et võtta arvesse määruse (EÜ) nr 1073/1999 kehtetuks tunnistamist ja määrusega (EL. Euratom) nr 883/2013 asendamist ning asjaolu, et pärast otsuse EKP/2004/11 vastu võtmist on loodud uued EKP organid. |
| --- | --- |

(5)

Otsuse EKP/2004/11 (6) eesmärgiks oli kehtestada tingimused EKP sisejuurdluse läbiviimiseks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1073/1999 (7) alusel. Kehtivat õigusraamistikku tuleb muuta, et võtta arvesse määruse (EÜ) nr 1073/1999 kehtetuks tunnistamist ja määrusega (EL. Euratom) nr 883/2013 asendamist ning asjaolu, et pärast otsuse EKP/2004/11 vastu võtmist on loodud uued EKP organid.

| (6) | Nõukogu määrusega (EL) nr 1024/2013 (8) loodi krediidiasutuste usaldatavusnõuete täitmise järelevalve poliitikaga seonduvate EKP eriülesannete planeerimiseks ja täitmiseks uus EKP siseüksus – järelevalvenõukogu. Määruse (EL) nr 1024/2013 artikli 24 lõike 1 ja artikli 25 lõike 5 alusel asutas EKP vaidlustusnõukogu (9) ja lepituskomisjoni (10). Euroopa Keskpanga määruse (EL) nr 468/2014 (EKP/2014/17) (11) artikli 3 lõike 1 ja artikli 143 lõike 1 alusel moodustati ka ühised järelevalverühmad järelevalve teostamiseks järelevalve alla kuuluvate oluliste üksuste või oluliste gruppide üle ning kohapealse kontrolli rühmad. Seejärel asutas EKP Euroopa Keskpanga kodukorra (12) artiklite 9a ja 9b alusel eetikakomisjoni (13) ja auditikomitee. |
| --- | --- |

(6)

Nõukogu määrusega (EL) nr 1024/2013 (8) loodi krediidiasutuste usaldatavusnõuete täitmise järelevalve poliitikaga seonduvate EKP eriülesannete planeerimiseks ja täitmiseks uus EKP siseüksus – järelevalvenõukogu. Määruse (EL) nr 1024/2013 artikli 24 lõike 1 ja artikli 25 lõike 5 alusel asutas EKP vaidlustusnõukogu (9) ja lepituskomisjoni (10). Euroopa Keskpanga määruse (EL) nr 468/2014 (EKP/2014/17) (11) artikli 3 lõike 1 ja artikli 143 lõike 1 alusel moodustati ka ühised järelevalverühmad järelevalve teostamiseks järelevalve alla kuuluvate oluliste üksuste või oluliste gruppide üle ning kohapealse kontrolli rühmad. Seejärel asutas EKP Euroopa Keskpanga kodukorra (12) artiklite 9a ja 9b alusel eetikakomisjoni (13) ja auditikomitee.

| (7) | Käesolevat otsust kohaldatakse ka ühiste järelevalverühmade ja kohapealse kontrolli rühmade liikmete suhtes, kelle suhtes ei kohaldata EKP töölepingutingimusi. EKP-le määrusega (EL) nr 1024/2013 pandud ülesannetega töötamisel on riiklike pädevate asutuste personali liikmed, kes on ühiste järelevalverühmade ja kohapealse kontrolli rühmade liikmed, allutatud EKP kontrollile. Määruse (EL) nr 1024/2013 artikli 6 lõike 1 kohaselt vastutab EKP ühtse järelevalvemehhanismi tõhusa ja järjepideva toimimise eest. Määruse (EL) nr 468/2014 (EKP/2014/17) artikli 6 lõike 1 ning artikli 146 lõike 1 kohaselt alluvad ühise järelevalverühma ja kohapealse kontrolli rühma liikmed asjaomase rühma koordinaatori juhistele. Need sätted põhinevad määruse (EL) nr 1024/2013 artikli 6 lõikel 7, millega volitatakse EKPd võtma vastu raamistiku ühtse järelevalvemehhanismi alusel tehtava koostöö rakendamise praktiliseks korraldamiseks. |
| --- | --- |

(7)

Käesolevat otsust kohaldatakse ka ühiste järelevalverühmade ja kohapealse kontrolli rühmade liikmete suhtes, kelle suhtes ei kohaldata EKP töölepingutingimusi. EKP-le määrusega (EL) nr 1024/2013 pandud ülesannetega töötamisel on riiklike pädevate asutuste personali liikmed, kes on ühiste järelevalverühmade ja kohapealse kontrolli rühmade liikmed, allutatud EKP kontrollile. Määruse (EL) nr 1024/2013 artikli 6 lõike 1 kohaselt vastutab EKP ühtse järelevalvemehhanismi tõhusa ja järjepideva toimimise eest. Määruse (EL) nr 468/2014 (EKP/2014/17) artikli 6 lõike 1 ning artikli 146 lõike 1 kohaselt alluvad ühise järelevalverühma ja kohapealse kontrolli rühma liikmed asjaomase rühma koordinaatori juhistele. Need sätted põhinevad määruse (EL) nr 1024/2013 artikli 6 lõikel 7, millega volitatakse EKPd võtma vastu raamistiku ühtse järelevalvemehhanismi alusel tehtava koostöö rakendamise praktiliseks korraldamiseks.

| (8) | Otsuse vastuvõtmisel peab EKP põhjendama sisejuurdluse mis tahes piiranguid, mis mõjutavad EKP-le aluslepingu artiklitega 127 ja 128 ning määrusega (EL) nr 1024/2013 pandud eriülesannete ja kohustuste täitmist. Need piirangud peaksid tagama EKP teatava teabe konfidentsiaalsuse ja rakendama seadusandja tahet tõhustada pettusevastast võitlust. Kui tegemist ei ole asjaomaste eriülesannete ja kohustuste täitmisega, tuleks EKPd ka käesoleva otsuse tähenduses käsitleda teiste liidu institutsioonide ja organitega sarnase avalik-õigusliku üksusena. |
| --- | --- |

(8)

Otsuse vastuvõtmisel peab EKP põhjendama sisejuurdluse mis tahes piiranguid, mis mõjutavad EKP-le aluslepingu artiklitega 127 ja 128 ning määrusega (EL) nr 1024/2013 pandud eriülesannete ja kohustuste täitmist. Need piirangud peaksid tagama EKP teatava teabe konfidentsiaalsuse ja rakendama seadusandja tahet tõhustada pettusevastast võitlust. Kui tegemist ei ole asjaomaste eriülesannete ja kohustuste täitmisega, tuleks EKPd ka käesoleva otsuse tähenduses käsitleda teiste liidu institutsioonide ja organitega sarnase avalik-õigusliku üksusena.

| (9) | Erandjuhtudel võib EKP ülesannete täitmiseks tema valduses oleva teatava konfidentsiaalse teabe levitamine väljaspool EKPd oluliselt kahjustada EKP tegevust. Sellistel juhtudel võtab ametile teabele juurdepääsu võimaldava või teabe edastamist käsitleva otsuse vastu EKP juhatus. Juurdepääs võimaldatakse enam kui aastavanusele teabele näiteks rahapoliitika otsuste, välisreservide haldamisega ja valuutaturgudele sekkumisega seotud toimingute valdkonnas. Kitsendused muudes valdkondades, näiteks EKP-le määrusega (EL) nr 1024/2013 antud ülesannetega seonduv teave, riiklikelt pädevatelt asutustelt saadud teave finantssüsteemi või konkreetse krediidiasutuse stabiilsuse kohta ning praeguste ja tulevaste euro pangatähtede turvaelementide ja tehniliste omaduste kohta, ei ole ajaliselt piiratud. Kuigi käesoleva otsusega on EKP tegevust oluliselt kahjustada võiva teabe levitamine väljaspool EKPd piiratud teatavate tegevusvaldkondadega, on vajalik lisada võimalus kohandada otsust ettenägematute arengutega ja tagada EKP poolt talle aluslepinguga pandud ülesannete täitmine. |
| --- | --- |

(9)

Erandjuhtudel võib EKP ülesannete täitmiseks tema valduses oleva teatava konfidentsiaalse teabe levitamine väljaspool EKPd oluliselt kahjustada EKP tegevust. Sellistel juhtudel võtab ametile teabele juurdepääsu võimaldava või teabe edastamist käsitleva otsuse vastu EKP juhatus. Juurdepääs võimaldatakse enam kui aastavanusele teabele näiteks rahapoliitika otsuste, välisreservide haldamisega ja valuutaturgudele sekkumisega seotud toimingute valdkonnas. Kitsendused muudes valdkondades, näiteks EKP-le määrusega (EL) nr 1024/2013 antud ülesannetega seonduv teave, riiklikelt pädevatelt asutustelt saadud teave finantssüsteemi või konkreetse krediidiasutuse stabiilsuse kohta ning praeguste ja tulevaste euro pangatähtede turvaelementide ja tehniliste omaduste kohta, ei ole ajaliselt piiratud. Kuigi käesoleva otsusega on EKP tegevust oluliselt kahjustada võiva teabe levitamine väljaspool EKPd piiratud teatavate tegevusvaldkondadega, on vajalik lisada võimalus kohandada otsust ettenägematute arengutega ja tagada EKP poolt talle aluslepinguga pandud ülesannete täitmine.

| (10) | Käesolev otsus võtab arvesse, et EKP nõukogu ja üldnõukogu liikmed, kes pole ühtlasi EKP juhatuse liikmed, täidavad lisaks oma Euroopa Keskpankade Süsteemi ülesannetele ka riigisiseseid ülesandeid, ning et EKP järelevalvenõukogu, lepituskomisjoni, ühiste järelevalverühmade ja kohapealse kontrolli rühmade liikmed, kes esindavad osalevate liikmesriikide riiklikke pädevaid asutusi, täidavad lisaks määrusest (EL) nr 1024/2013 tulenevatele ülesannetele ka riigisiseseid ülesandeid. Vastavate riigisiseste ülesannete täitmine toimub riigi õiguse alusel, mis jääb ameti sisejuurdluse ulatusest välja. Seetõttu on käesolev otsus kohaldatav ainult asjaomaste isikute sellise ametitegevuse suhtes, mis toimub EKP nõukogu, üldnõukogu, järelevalvenõukogu, lepituskomisjoni, ühise järelevalverühma ja kohapealse kontrolli rühma koosseisus. |
| --- | --- |

(10)

Käesolev otsus võtab arvesse, et EKP nõukogu ja üldnõukogu liikmed, kes pole ühtlasi EKP juhatuse liikmed, täidavad lisaks oma Euroopa Keskpankade Süsteemi ülesannetele ka riigisiseseid ülesandeid, ning et EKP järelevalvenõukogu, lepituskomisjoni, ühiste järelevalverühmade ja kohapealse kontrolli rühmade liikmed, kes esindavad osalevate liikmesriikide riiklikke pädevaid asutusi, täidavad lisaks määrusest (EL) nr 1024/2013 tulenevatele ülesannetele ka riigisiseseid ülesandeid. Vastavate riigisiseste ülesannete täitmine toimub riigi õiguse alusel, mis jääb ameti sisejuurdluse ulatusest välja. Seetõttu on käesolev otsus kohaldatav ainult asjaomaste isikute sellise ametitegevuse suhtes, mis toimub EKP nõukogu, üldnõukogu, järelevalvenõukogu, lepituskomisjoni, ühise järelevalverühma ja kohapealse kontrolli rühma koosseisus.

| (11) | Käesolev otsus võtab arvesse, et EKP vaidlustusnõukogu, auditikomitee ja eetikakomisjoni liikmed võivad lisaks oma pädevusele täita ka muid ülesandeid. Nende ülesannete täitmine jääb ameti sisejuurdluse ulatusest välja. Seetõttu on käesolev otsus kohaldatav ainult nende isikute sellise ametitegevuse suhtes, mis toimub EKP vaidlustusnõukogu, auditikomitee ja eetikakomisjoni koosseisus. |
| --- | --- |

(11)

Käesolev otsus võtab arvesse, et EKP vaidlustusnõukogu, auditikomitee ja eetikakomisjoni liikmed võivad lisaks oma pädevusele täita ka muid ülesandeid. Nende ülesannete täitmine jääb ameti sisejuurdluse ulatusest välja. Seetõttu on käesolev otsus kohaldatav ainult nende isikute sellise ametitegevuse suhtes, mis toimub EKP vaidlustusnõukogu, auditikomitee ja eetikakomisjoni koosseisus.

| (12) | Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja (edaspidi „EKPSi põhikiri”) artikli 37.1 kohaselt ei tohi EKP juhtorganite liikmed ja personal isegi pärast oma ametikohustuste lõppemist avalikustada ametisaladuse pidamise kohustuse alla kuuluvat teavet. Määruse (EL) nr 1024/2013 artikli 27 lõike 1 kohaselt kohaldatakse järelevalvenõukogu liikmete ning järelevalveülesandeid täitvate EKP töötajate ja osalevate liikmesriikide lähetatud töötajate suhtes ametisaladuse hoidmise nõudeid isegi pärast nende ametikohustuste lõppemist. Otsuse EKP/2014/16 artikli 22 lõike 1 ja otsuse (EL) 2015/433 (EKP/2014/59) artikli 2 lõike 4 kohaselt kehtib sama EKP vaidlustusnõukogu liikmete ja nende asendusliikmete suhtes ning EKP eetikakomisjoni liikmete suhtes. Auditikomitee volituste (14) punkti 6 kohaselt ei tohi auditikomitee liikmed avaldada oma ülesannete täitmise käigus teatavaks saanud konfidentsiaalset teavet EKP-/eurosüsteemivälistele isikutele ega asutustele. Määruse (EL. Auratom) nr 883/2013 artikli 10 kohaselt kohaldatakse ameti ja tema töötajate suhtes samu konfidentsiaalsuse ja ametisaladuse hoidmise nõudeid kui EKP töötajate suhtes EKPSi põhikirja ja EKP töölepingutingimuste alusel. |
| --- | --- |

(12)

Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja (edaspidi „EKPSi põhikiri”) artikli 37.1 kohaselt ei tohi EKP juhtorganite liikmed ja personal isegi pärast oma ametikohustuste lõppemist avalikustada ametisaladuse pidamise kohustuse alla kuuluvat teavet. Määruse (EL) nr 1024/2013 artikli 27 lõike 1 kohaselt kohaldatakse järelevalvenõukogu liikmete ning järelevalveülesandeid täitvate EKP töötajate ja osalevate liikmesriikide lähetatud töötajate suhtes ametisaladuse hoidmise nõudeid isegi pärast nende ametikohustuste lõppemist. Otsuse EKP/2014/16 artikli 22 lõike 1 ja otsuse (EL) 2015/433 (EKP/2014/59) artikli 2 lõike 4 kohaselt kehtib sama EKP vaidlustusnõukogu liikmete ja nende asendusliikmete suhtes ning EKP eetikakomisjoni liikmete suhtes. Auditikomitee volituste (14) punkti 6 kohaselt ei tohi auditikomitee liikmed avaldada oma ülesannete täitmise käigus teatavaks saanud konfidentsiaalset teavet EKP-/eurosüsteemivälistele isikutele ega asutustele. Määruse (EL. Auratom) nr 883/2013 artikli 10 kohaselt kohaldatakse ameti ja tema töötajate suhtes samu konfidentsiaalsuse ja ametisaladuse hoidmise nõudeid kui EKP töötajate suhtes EKPSi põhikirja ja EKP töölepingutingimuste alusel.

| (13) | Määruse (EL, Euratom) nr 883/2013 artikli 7 lõike 3 kohaselt annavad riiklikud pädevad asutused kooskõlas riigisiseste eeskirjadega ameti töötajatele nende ülesannete tulemuslikuks täitmiseks vajalikku abi. Saksa Liitvabariigi valitsus ja EKP on 18. septembril 1998 allkirjastanud asukoha lepingu (15), millega rakendatakse Euroopa Liidu eesõiguste ja puutumatuse protokolli nr 7 EKP suhtes ja milles sisalduvad sätted EKP ruumide, arhiivide, teadete puutumatuse kohta ja EKP juhatuse liikmete diplomaatiliste eesõiguste ja puutumatuse kohta. |
| --- | --- |

(13)

Määruse (EL, Euratom) nr 883/2013 artikli 7 lõike 3 kohaselt annavad riiklikud pädevad asutused kooskõlas riigisiseste eeskirjadega ameti töötajatele nende ülesannete tulemuslikuks täitmiseks vajalikku abi. Saksa Liitvabariigi valitsus ja EKP on 18. septembril 1998 allkirjastanud asukoha lepingu (15), millega rakendatakse Euroopa Liidu eesõiguste ja puutumatuse protokolli nr 7 EKP suhtes ja milles sisalduvad sätted EKP ruumide, arhiivide, teadete puutumatuse kohta ja EKP juhatuse liikmete diplomaatiliste eesõiguste ja puutumatuse kohta.

| (14) | Arvestades määruse (EÜ) nr 1073/1999 asendamist määrusega (EL. Euratom) nr 883/2013 ning vajalike muudatuste märkimisväärset mahtu, tuleb otsus EKP/2004/11 kehtetuks tunnistada ning asendada käesoleva otsusega, |
| --- | --- |

(14)

Arvestades määruse (EÜ) nr 1073/1999 asendamist määrusega (EL. Euratom) nr 883/2013 ning vajalike muudatuste märkimisväärset mahtu, tuleb otsus EKP/2004/11 kehtetuks tunnistada ning asendada käesoleva otsusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Kohaldamisala

Käesolevat otsust kohaldatakse:

| — | EKP nõukogu ja üldnõukogu liikmetele seoses nende tegevusega nende EKP otsuseid tegevate organite liikmetena, |
| --- | --- |

—

EKP nõukogu ja üldnõukogu liikmetele seoses nende tegevusega nende EKP otsuseid tegevate organite liikmetena,

| — | EKP juhatuse liikmetele, |
| --- | --- |

—

EKP juhatuse liikmetele,

| — | EKP järelevalvenõukogu liikmetele seoses nende tegevusega selle organi liikmetena, |
| --- | --- |

—

EKP järelevalvenõukogu liikmetele seoses nende tegevusega selle organi liikmetena,

| — | EKP välisliikmetele seoses nende tegevusega selle organi liikmetena, |
| --- | --- |

—

EKP välisliikmetele seoses nende tegevusega selle organi liikmetena,

| — | EKP lepituskomisjoni liikmetele seoses nende tegevusega selle organi liikmetena, |
| --- | --- |

—

EKP lepituskomisjoni liikmetele seoses nende tegevusega selle organi liikmetena,

| — | EKP auditikomitee liikmetele seoses nende tegevusega selle organi liikmetena, |
| --- | --- |

—

EKP auditikomitee liikmetele seoses nende tegevusega selle organi liikmetena,

| — | EKP eetikakomisjoni liikmetele seoses nende tegevusega selle organi liikmetena, |
| --- | --- |

—

EKP eetikakomisjoni liikmetele seoses nende tegevusega selle organi liikmetena,

| — | riikide keskpankade või riiklike pädevate asutuste töötajatele või juhtorganite liikmetele, kes osalevad EKP nõukogu, üldnõukogu ja järelevalvenõukogu koosolekutel asendusliikmetena ja/või nende tegevust puudutavate asjaolude puhul kaasatud isikutele |
| --- | --- |

—

riikide keskpankade või riiklike pädevate asutuste töötajatele või juhtorganite liikmetele, kes osalevad EKP nõukogu, üldnõukogu ja järelevalvenõukogu koosolekutel asendusliikmetena ja/või nende tegevust puudutavate asjaolude puhul kaasatud isikutele

(edaspidi koos viidatud kui „osalised otsuseid tegevates ja muudes organites”), ja

| — | EKP tähtajatu ja tähtajalise lepingu alusel töötajatele, kelle suhtes kohaldatakse EKP töölepingutingimusi, |
| --- | --- |

—

EKP tähtajatu ja tähtajalise lepingu alusel töötajatele, kelle suhtes kohaldatakse EKP töölepingutingimusi,

| — | isikutele, kes töötavad EKP heaks töölepingust erineval alusel, sealhulgas riiklike pädevate asutuste töötajad, kes on ühiste järelevalverühmade ja kohapealse kontrolli rühmade liikmed, nende EKP tööga seonduvates asjades |
| --- | --- |

—

isikutele, kes töötavad EKP heaks töölepingust erineval alusel, sealhulgas riiklike pädevate asutuste töötajad, kes on ühiste järelevalverühmade ja kohapealse kontrolli rühmade liikmed, nende EKP tööga seonduvates asjades

(edaspidi koos viidatud kui „asjaomased isikud”).

Artikkel 2

Ametiga koostöö tegemise kohustus

Ilma et see piiraks aluslepingute, Euroopa Liidu eesõiguste ja puutumatuse protokolli nr 7, EKPSi põhikirja ja personalieeskirjade asjakohaste sätete kohaldamist, austades inimõigusi ja põhivabadusi ning liikmesriikidele ühiseid üldpõhimõtteid, ning määruses (EL, Euratom) nr 883/2013 ja käesolevas otsuses sätestatud korras, peavad osalised otsuseid tegevates ja muudes organites ning asjaomased isikud tegema ametiga koostööd ning edastama teavet, tagades sisejuurdluse konfidentsiaalsuse.

Artikkel 3

Ebaseadusliku tegevuse kohta teabe andmise kohustus

1.   Kui asjaomased isikud saavad teavet, mis tekitab kahtlusi võimalikku Euroopa Liidu finantshuve kahjustava kelmuse/pettuse, korruptsiooni või muu ebaseadusliku tegevuse suhtes, peavad nad vastava teabe viivitamata edastama kas sisekontrolli direktorile, oma tegevusvaldkonna kõrgema astme juhile või tegevusvaldkonna eest vastutavale juhatuse liikmele. Need isikud edastavad asjaomase teabe viivitamata sekretariaadi peadirektorile. Käesolevas artiklis osutatud teavet andnud asjaomaseid isikuid ei tohi mitte mingil juhul kohelda ebaõiglaselt või diskrimineerivalt.

2.   Osalised otsuseid tegevates ja muudes organites, kes saavad teada lõikes 1 osutatud teabest, teavitavad sekretariaadi peadirektorit või EKP presidenti.

3.   Kui sekretariaadi peadirektor või asjakohastel juhtudel president saab teabe kooskõlas lõikega 1 või 2, peab ta selle kooskõlas käesoleva otsuse artikliga 4 viivitamata edastama ametile ning teavitama sisekontrolli direktoraati või asjakohastel juhtudel EKP presidenti.

4.   Juhul kui osalisel otsuseid tegevates ja muudes organites või asjaomasel isikul on konkreetset teavet, mis tõendab pettust, korruptsiooni või muud ebaseaduslikku tegevust lõike 1 tähenduses, ning samal ajal on alust arvata, et eespool toodud lõigetes ettenähtud kord takistaks konkreetsel juhul asjaomase teabe nõuetekohast edastamist ametile, võib ta edastada teabe vahetult ametile, kohaldamata artiklit 4.

Artikkel 4

Koostöö ametiga tundliku teabe osas

1.   Erandjuhtudel, kui teatava teabe levitamine väljaspool EKPd võib oluliselt kahjustada EKP tegevust, võtab EKP juhatus vastu otsuse ametile juurdepääsu võimaldamise kohta vastavale teabele või vastava teabe edastamise kohta. See kehtib teabe kohta, mis käsitleb rahapoliitika otsuseid või välisreservide haldamisega seotud tehinguid ja valuutaturgudele sekkumist, kui vastava teabe vanus on alla ühe aasta, EKP-le määrusega (EL) nr 1024/2013 pandud ülesandeid, EKP poolt riiklikelt pädevatelt asutustelt saadud andmed finantssüsteemi või konkreetse krediidiasutuse stabiilsuse kohta ning euro pangatähtede turvaelementide ja tehniliste omaduste kohta.

2.   Mis tahes asjakohase otsusega võetakse arvesse kõiki asjakohaseid aspekte, näiteks ameti poolt juurdluse läbiviimiseks vajaliku teabe tundlikkuse aste, selle tähtsus juurdluse jaoks ja kahtluste raskus ameti, otsuseid tegevate ja muude organite osalise või asjaomase isiku arvamuse kohaselt, mis esitatakse presidendile; samuti riski aste seoses EKP edasise tegevusega. Juhul kui juurdepääsu ei võimaldata, tuleb seda otsuses põhjendada. Andmete osas, mida EKP saab finantssüsteemi või konkreetse krediidiasutuse stabiilsuse kohta, võib EKP juhatus otsustada juurdepääsu mitte võimaldada, kui EKP juhatus või asjaomane riiklik pädev asutus näeb asjaomase teabe avaldamises ohtu finantssüsteemi või konkreetse krediidiasutuse stabiilsusele.

3.   Erandjuhtudel, mis käsitlevad EKP teatava valdkonnaga seotud teavet, mis on samaväärne lõikes 1 osutatud teabe liikide tundlikkusega, võib EKP juhatus teha esialgse otsuse, et ametile ei võimaldata juurdepääsu vastavale teabele. Lõiget 2 kohaldatakse otsuste suhtes, mille kehtivusaeg on kuni kuus kuud. Seejärel võimaldatakse ametile juurdepääs kõnealusele teabele, kui EKP nõukogu ei ole vahepeal käesolevat otsust muutnud, lisades vastava teabe liigi lõikega 1 hõlmatud teabe liikidele.

Artikkel 5

EKP kaasabi sisejuurdluse läbiviimisel

1.   EKP sisejuurdluse algatamisel annab EKP turvalisuse eest vastutav juht ameti esindajatele juurdepääsu EKP ruumidesse ja nad peavad esitama kirjaliku volituse, mis osutab nende isikule ning nende ametinimetusele ameti esindamisel, ja ameti peadirektori välja antud kirjaliku volituse, mis osutab järgmisele:

| a) | esindaja isikuandmed ja ametinimetus ametis; |
| --- | --- |

a)

esindaja isikuandmed ja ametinimetus ametis;

| b) | juurdluse objekt ja eesmärk; |
| --- | --- |

b)

juurdluse objekt ja eesmärk;

| c) | juurdluse läbiviimise õiguslik alus ja sellest alusest tulenev juurdluspädevus. |
| --- | --- |

c)

juurdluse läbiviimise õiguslik alus ja sellest alusest tulenev juurdluspädevus.

Viivitamata teavitatakse presidenti, asepresidenti ja sisekontrolli direktorit.

2.   Sisekontrolli direktoraat osutab ametile praktilist kaasabi juurdluse korraldamisel.

3.   Otsuseid tegevate ja muude organite osalised ning asjaomased isikud esitavad juurdlust teostavatele ameti esindajatele mis tahes nõutava teabe, kui nõutav teave ei ole tundlik artikli 4 tähenduses; sel juhul otsustab teabe edastamise EKP juhatus. Sisekontrolli direktoraat arhiveerib kogu asjakohase teabe.

Artikkel 6

Huvitatud poolte teavitamine

1.   Juhul kui otsuseid tegeva ja muu organi osalise või asjaomase isiku suhtes tõusetuvad pettuse, korruptsiooni ja muu ebaseadusliku tegevuse kahtlused artikli 3 lõike 1 tähenduses, teavitatakse huvitatud poolt sellest kiiresti, kuid mitte juurdlust kahjustaval viisil (16). Igal juhul ei tohi teha lõplikku otsust, mis osutaks otsuseid tegeva ja muu organi osalise või asjaomase isiku nimele, ilma et huvitatud pool oleks saanud väljendada oma arvamust teda puudutavate asjaolude osas, sealhulgas tema vastu esitatud mis tahes tõendite osas. Huvitatud pooltel on õigus ütlusi mitte anda, hoiduda enese inkrimineerimisest ja kasutada isiklikku õigusabi.

2.   Juhul kui juurdluse läbiviimiseks on hädavajalik täielik saladuses hoidmine ja/või uurimismenetluse kasutamine, mis jääb riikliku kohtuvõimu pädevusse, võib kokkuleppel presidendi või asepresidendiga piiratud ajaks peatada kohustuse ära kuulata otsuseid tegeva või muu organi osalise või asjaomase isiku väljendatud seisukohta.

Artikkel 7

Teave edasiste meetmeteta jäänud juurdluse lõpetamise kohta

Kui otsuseid tegeva ja muu organi osalise või asjaomase isiku osas, kelle vastu esitati väiteid, on asi pärast sisejuurdlust ainetu, lõpetatakse sisejuurdlus edasisi meetmeid võtmata ameti peadirektori otsusega, kes teatab sellest kirjalikult asjaomasele otsuseid tegeva ja muu organi osalisele või asjaomasele isikule.

Artikkel 8

Puutumatuse äravõtmine

Mis tahes riigi politsei või kohtuvõimu taotlus puutumatuse äravõtmiseks seoses otsuseid tegeva ja muu organi osalise või asjaomase isiku võimaliku Euroopa Liidu finantshuve mõjutava pettuse, korruptsiooni ja mis tahes muu ebaseadusliku tegevusega edastatakse ameti peadirektorile arvamuse andmiseks. EKP nõukogu otsustab otsuseid tegeva ja muu organi osalise puutumatuse äravõtmise ning EKP juhatus otsustab asjaomaste isikute puutumatuse äravõtmise

Artikkel 9

Jõustumine ja kehtetuks tunnistamine

1.   Käesolev otsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

2.   Otsus EKP/2004/11 tunnistatakse kehtetuks alates kahekümnendast päevast pärast käesoleva otsuse avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

3.   Viiteid otsusele EKP/2004/11 käsitatakse viidetena käesolevale otsusele.

Frankfurt Maini ääres, 4. märts 2016

EKP president

Mario DRAGHI

---

(1)  
  ELT L 248, 18.9.2013, lk 1.

1

(2)  
  Code of Conduct for the members of the Governing Council (EÜT C 123, 24.5.2002, lk 9).

2

Code of Conduct for the members of the Governing Council

(3)  Euroopa Keskpanga juhatuse liikmete täiendav eetikakoodeks (kooskõlas Euroopa Keskpanga kodukorra artikliga 11.3) (ELT C 104, 23.4.2010, lk 8).

3

(4)  EKP järelevalvenõukogu liikmete tegevusjuhend (ELT C 93, 20.3.2015, lk 2).

4

(5)  
  Euroopa Ühenduste Komisjon vs Euroopa Keskpank, C-11/00, ECLI:EU:C:2003:395.

5

Euroopa Ühenduste Komisjon

(6)  
  3. juuni 2004. aasta otsus EKP/2004/11 Euroopa Pettustevastase Ameti poolt läbiviidava Euroopa Keskpanga uurimise tingimuste kohta seoses Euroopa ühenduste finantshuve kahjustava pettuse, korruptsiooni ja muu ebaseadusliku tegevuse tõkestamisega ja Euroopa Keskpanga personali töölepingu tingimuste muutmiseks (ELT L 230, 30.6.2004, lk 56).

6

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1073/1999, 25. mai 1999, Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta (EÜT L 136, 31.5.1999, lk 1).

7

(8)  Nõukogu 15. oktoobri 2013. aasta määrus (EL) nr 1024/2013, millega antakse Euroopa Keskpangale eriülesanded seoses krediidiasutuste usaldatavusnõuete täitmise järelevalve poliitikaga (ELT L 287, 29.10.2013, lk 63).

8

(9)  Otsus EKP/2014/16, 14. aprill 2014, vaidlustusnõukogu asutamise ja selle kodukorra kohta (ELT L 175, 14.6.2014, lk 47).

9

(10)  Euroopa Keskpanga 2. juuni 2014. aasta määrus (EL) nr 673/2014 lepituskomisjoni asutamise ja kodukorra kohta (EKP/2014/26) (ELT L 179, 19.6.2014, lk 72).

10

(11)  Euroopa Keskpanga 16. aprilli 2014. aasta määrus (EL) nr 468/2014, millega kehtestatakse raamistik Euroopa Keskpanga ja riiklike pädevate asutuste vaheliseks ning riiklike määratud asutustega tehtavaks koostööks ühtse järelevalvemehhanismi raames (ühtse järelevalvemehhanismi raammäärus) (EKP/2014/17) (ELT L 141, 14.5.2014, lk 1).

11

(12)  
  19. veebruari 2004. aasta otsus EKP/2004/2, millega võetakse vastu Euroopa Keskpanga kodukord (ELT L 80, 18.3.2004, lk 33).

12

(13)  Euroopa Keskpanga 17. detsembri 2014. aasta otsus (EL) 2015/433 eetikakomisjoni asutamise ja töökorra kohta (EKP/2014/59) (ELT L 70, 14.3.2015, lk 58).

13

(14)  Avaldatud EKP veebilehel www.ecb.europa.eu.

14

(15)  Riigi Teataja (Bundesgesetzblatt) nr 45, 1998, 27.10.1998 ja nr. 12, 1999, 6.5.1999.

15

Bundesgesetzblatt)

(16)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määruse (EÜ) nr 45/2001 (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta (EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1)) artiklit 20 kohaldatakse mis tahes piirangutele teabe osas, mida edastatakse andmesubjektidele andmetöötluse käigus.

16

---

| 30.3.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 79/41 |
| --- | --- | --- | --- |

30.3.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 79/41

---

EUROOPA KESKPANGA OTSUS (EL) 2016/457,

16. märts 2016,

Küprose Vabariigi poolt emiteeritud või täielikult tagatud turukõlblike võlainstrumentide kõlblikkuse kohta (EKP/2016/5)

EUROOPA KESKPANGA NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eelkõige selle artikli 127 lõike 2 esimest taanet,

võttes arvesse Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja, eelkõige selle artikli 3.1 esimest taanet ning artikleid 12.1, 18 ja artikli 34.1 teist taanet,

võttes arvesse Euroopa Keskpanga 19. detsembri 2014. aasta suunist (EL) 2015/510 eurosüsteemi rahapoliitika raamistiku rakendamise kohta (ülddokumentatsiooni suunis) (EKP/2014/60) (1), eelkõige selle artikli 1 lõiget 4, neljanda osa I, II, IV, V, VI ja VIII jaotist ja kuuendat osa,

võttes arvesse 9. juuli 2014. aasta suunist EKP/2014/31 täiendavate ajutiste meetmete kohta seoses eurosüsteemi refinantseerimisoperatsioonide ja tagatise kõlblikkusega ning millega muudetakse suunist EKP/2007/9 (2), eelkõige selle artikli 1 lõiget 3 ning artiklit 8,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja artikli 18.1 kohaselt võivad Euroopa Keskpank (EKP) ja eurot rahaühikuna kasutavate liikmesriikide keskpangad teha krediiditehinguid krediidiasutustega ja muude turul osalejatega, kui laen on piisavalt tagatud. Eurosüsteemi rahapoliitika operatsioonide jaoks tagatiseks kõlblike turukõlblike varade määratlemise standardkriteeriumid ja krediidikvaliteedi miinimumnõuded on sätestatud suunises (EL) 2015/510 (EKP/2014/60), eelkõige artiklis 59 ja neljanda osa II jaotises. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja artikli 18.1 kohaselt võivad Euroopa Keskpank (EKP) ja eurot rahaühikuna kasutavate liikmesriikide keskpangad teha krediiditehinguid krediidiasutustega ja muude turul osalejatega, kui laen on piisavalt tagatud. Eurosüsteemi rahapoliitika operatsioonide jaoks tagatiseks kõlblike turukõlblike varade määratlemise standardkriteeriumid ja krediidikvaliteedi miinimumnõuded on sätestatud suunises (EL) 2015/510 (EKP/2014/60), eelkõige artiklis 59 ja neljanda osa II jaotises.

| (2) | Suunise (EL) 2015/510 (EKP/2014/60) artikli 1 lõike 4 kohaselt võib EKP nõukogu eurosüsteemi rahapoliitika operatsioonide teostamise instrumente, tingimusi, kriteeriume ja menetlusi igal ajal muuta. Suunise (EL) 2015/510 (EKP/2014/60) artikli 59 lõike 6 kohaselt jätab eurosüsteem endale õiguse välja selgitada, kas emissioon, emitent, krediidisaaja või garant vastab tema krediidikvaliteedi nõuetele, lähtudes teabest, mida eurosüsteem võib pidada asjakohaseks, et tagada eurosüsteemile piisav riskikaitse. |
| --- | --- |

(2)

Suunise (EL) 2015/510 (EKP/2014/60) artikli 1 lõike 4 kohaselt võib EKP nõukogu eurosüsteemi rahapoliitika operatsioonide teostamise instrumente, tingimusi, kriteeriume ja menetlusi igal ajal muuta. Suunise (EL) 2015/510 (EKP/2014/60) artikli 59 lõike 6 kohaselt jätab eurosüsteem endale õiguse välja selgitada, kas emissioon, emitent, krediidisaaja või garant vastab tema krediidikvaliteedi nõuetele, lähtudes teabest, mida eurosüsteem võib pidada asjakohaseks, et tagada eurosüsteemile piisav riskikaitse.

| (3) | Erandina eurosüsteemi krediidikvaliteedi nõuetest sätestab suunise EKP/2014/31 artikkel 8, et eurosüsteemi krediidikvaliteedi läve ei kohaldata turukõlblike võlainstrumentide suhtes, mida emiteerivad või täielikult tagavad euroala liikmesriikide keskvalitsused, kes on Euroopa Liidu/Rahvusvahelise Valuutafondi programmi all, v.a juhul, kui EKP nõukogu otsustab, et asjaomane liikmesriik ei täida finantstoe ja/või makromajandusliku programmi tingimusi. |
| --- | --- |

(3)

Erandina eurosüsteemi krediidikvaliteedi nõuetest sätestab suunise EKP/2014/31 artikkel 8, et eurosüsteemi krediidikvaliteedi läve ei kohaldata turukõlblike võlainstrumentide suhtes, mida emiteerivad või täielikult tagavad euroala liikmesriikide keskvalitsused, kes on Euroopa Liidu/Rahvusvahelise Valuutafondi programmi all, v.a juhul, kui EKP nõukogu otsustab, et asjaomane liikmesriik ei täida finantstoe ja/või makromajandusliku programmi tingimusi.

| (4) | Erandliku meetmena peatas otsus EKP/2013/13 (3) eurosüsteemi miinimumnõuded krediidikvaliteedi läve osas, mida kohaldatakse Küprose Vabariigi poolt emiteeritud või täielikult tagatud turukõlblike võlainstrumentide suhtes. Kui Küprose Vabariik oli lõpetanud võlahaldusprojekti ja saanud kinnituse, et ta vastab kokkulepitud majandusliku ja rahandusliku kohandamise programmi tingimustele, taastas otsus EKP/2013/22 (4) Küprose Vabariigi poolt emiteeritud või täielikult tagatud turukõlblike võlainstrumentide kõlblikkuse eurosüsteemi rahapoliitika operatsioonide jaoks, võttes arvesse nende instrumentide konkreetseid väärtuskärpeid; otsus sätestas, et Küprose Vabariiki loetakse Euroopa Liidu/Rahvusvahelise Valuutafondi programmi kohaselt järgivaks euroala liikmesriigiks. |
| --- | --- |

(4)

Erandliku meetmena peatas otsus EKP/2013/13 (3) eurosüsteemi miinimumnõuded krediidikvaliteedi läve osas, mida kohaldatakse Küprose Vabariigi poolt emiteeritud või täielikult tagatud turukõlblike võlainstrumentide suhtes. Kui Küprose Vabariik oli lõpetanud võlahaldusprojekti ja saanud kinnituse, et ta vastab kokkulepitud majandusliku ja rahandusliku kohandamise programmi tingimustele, taastas otsus EKP/2013/22 (4) Küprose Vabariigi poolt emiteeritud või täielikult tagatud turukõlblike võlainstrumentide kõlblikkuse eurosüsteemi rahapoliitika operatsioonide jaoks, võttes arvesse nende instrumentide konkreetseid väärtuskärpeid; otsus sätestas, et Küprose Vabariiki loetakse Euroopa Liidu/Rahvusvahelise Valuutafondi programmi kohaselt järgivaks euroala liikmesriigiks.

| (5) | Praegu sätestab suunise EKP/2014/31 artikli 1 lõige 3, et selle suunise artikli 8 mõttes loetakse Küprose Vabariik Euroopa Liidu/Rahvusvahelise Valuutafondi programmi kohaselt järgivaks euroala liikmesriigiks. Lisaks sätestab selle suunise artikli 8 lõige 3, et Küprose Vabariigi poolt emiteeritud või täielikult tagatud turukõlblike võlainstrumentide suhtes kohaldatakse konkreetseid väärtuskärpeid, mis on sätestatud selle suunise II lisas. |
| --- | --- |

(5)

Praegu sätestab suunise EKP/2014/31 artikli 1 lõige 3, et selle suunise artikli 8 mõttes loetakse Küprose Vabariik Euroopa Liidu/Rahvusvahelise Valuutafondi programmi kohaselt järgivaks euroala liikmesriigiks. Lisaks sätestab selle suunise artikli 8 lõige 3, et Küprose Vabariigi poolt emiteeritud või täielikult tagatud turukõlblike võlainstrumentide suhtes kohaldatakse konkreetseid väärtuskärpeid, mis on sätestatud selle suunise II lisas.

| (6) | Küprose Vabariigi taotluse alusel lõpetati Rahvusvahelise Valuutafondi programm alates 7. märtsist 2016 (5). Rahalise abi süsteemi lepingu artikli 1 alusel, mis on sõlmitud Euroopa stabiilsusmehhanismi (ESM), Küprose Vabariigi ja Central Bank of Cypruse vahel (6), on ESMi programm lõppkuupäev 31. märts 2016. Seega ei loeta Küprose Vabariiki pärast 1. aprilli 2016 enam Euroopa Liidu/Rahvusvahelise Valuutafondi programmi all olevaks euroala liikmesriigiks. Pärast seda kuupäeva ei ole tingimused eurosüsteemi krediidikvaliteedi läve ajutiseks peatamiseks seoses Küprose Vabariigi poolt emiteeritud või täielikult tagatud turukõlblike võlainstrumentidega suunise EKP/2014/31 artikli 8 lõike 2 kohaselt enam täidetud. |
| --- | --- |

(6)

Küprose Vabariigi taotluse alusel lõpetati Rahvusvahelise Valuutafondi programm alates 7. märtsist 2016 (5). Rahalise abi süsteemi lepingu artikli 1 alusel, mis on sõlmitud Euroopa stabiilsusmehhanismi (ESM), Küprose Vabariigi ja Central Bank of Cypruse vahel (6), on ESMi programm lõppkuupäev 31. märts 2016. Seega ei loeta Küprose Vabariiki pärast 1. aprilli 2016 enam Euroopa Liidu/Rahvusvahelise Valuutafondi programmi all olevaks euroala liikmesriigiks. Pärast seda kuupäeva ei ole tingimused eurosüsteemi krediidikvaliteedi läve ajutiseks peatamiseks seoses Küprose Vabariigi poolt emiteeritud või täielikult tagatud turukõlblike võlainstrumentidega suunise EKP/2014/31 artikli 8 lõike 2 kohaselt enam täidetud.

| (7) | Seetõttu on EKP nõukogu otsustanud kohaldada Küprose Vabariigi poolt emiteeritud või täielikult tagatud turukõlblike võlainstrumentide suhtes alates 1. aprillist 2016 eurosüsteemi standardkriteeriume ja krediidikvaliteedi läve ning Euroopa Keskpanga suunises (EL) 2016/65 (EKP/2015/35) (7) sätestatud standardseid väärtuskärpeid, |
| --- | --- |

(7)

Seetõttu on EKP nõukogu otsustanud kohaldada Küprose Vabariigi poolt emiteeritud või täielikult tagatud turukõlblike võlainstrumentide suhtes alates 1. aprillist 2016 eurosüsteemi standardkriteeriume ja krediidikvaliteedi läve ning Euroopa Keskpanga suunises (EL) 2016/65 (EKP/2015/35) (7) sätestatud standardseid väärtuskärpeid,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Küprose Vabariigi poolt emiteeritud või täielikult tagatud turukõlblike võlainstrumentide kõlblikkus

1.   Suunise EKP/2014/31 artikli 8 tähenduses ei käsitleta Küprose Vabariiki Euroopa Liidu/Rahvusvahelise Valuutafondi programmi all oleva euroala liikmesriigina.

2.   Küprose Vabariigi poolt emiteeritud või täielikult tagatud turukõlblike võlainstrumentide suhtes kohaldatakse eurosüsteemi krediidikvaliteedi läve miinimumnõudeid, mis on sätestatud suunises (EL) 2015/510 (EKP/2014/60), eelkõige selle artiklis 59 ja neljanda osa II jaotises.

3.   Küprose Vabariigi poolt emiteeritud või täielikult tagatud turukõlblike võlainstrumentide suhtes ei kohaldata konkreetseid väärtuskärpeid, mis on sätestatud suunise EKP/2014/31 II lisas.

4.   Vastuolu korral käesoleva otsuse ja suuniste (EL) 2015/510 (EKP/2014/60) ja EKP/2014/31 riigisisese keskpanga rakendusakti vahel liikmesriikides, mille rahaühik on euro, kohaldatakse käesolevat otsust.

Artikkel 2

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub 1. aprillil 2016.

Frankfurt Maini ääres, 16. märts 2016

EKP president

Mario DRAGHI

---

(1)  
  ELT L 91, 2.4.2015, lk 3.

1

(2)  
  ELT L 240. 13.8.2014, lk 28.

2

(3)  
  2. mai 2013. aasta otsus ajutiste meetmete kohta seoses Küprose Vabariigi emiteeritud või täielikult tagatud turukõlblike võlainstrumentide kõlblikkusega (EKP/2013/13) (ELT L 133, 17.5.2013, lk 26).

3

(4)  
  5. juuli 2013. aasta otsus ajutiste meetmete kohta seoses Küprose Vabariigi poolt emiteeritud või täielikult tagatud turukõlblike võlainstrumentide kõlblikkusega (EKP/2013/22) (ELT L 195, 18.7.2013, lk 27).

4

(5)  Christine Lagarde, Rahvusvahelise Valuutafondi tegevjuht, teade, 7. märts 2016, pressiteade nr 16/94.

5

(6)  Avaldatud ESMi veebilehel www.esm.europa.eu.

6

(7)  Euroopa Keskpanga 18. novembri 2015. aasta suunis (EL) 2016/65 eurosüsteemi rahapoliitika raamistiku rakendamisel kohaldatavate väärtuskärbete kohta (EKP/2015/35) (ELT L 14, 21.1.2016, lk 30).

7

---