# Eiropas Savienības L 132/2016

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 132 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 59. gadagājums2016. gada 21. maijs |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 132

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

59. gadagājums2016. gada 21. maijs

---

| Saturs | | I   Leģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | DIREKTĪVAS |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2016/800 (2016. gada 11. maijs) par procesuālajām garantijām bērniem, kuri ir aizdomās turētie vai apsūdzētie kriminālprocesā | 1 |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2016/801 (2016. gada 11. maijs) par nosacījumiem attiecībā uz trešo valstu valstspiederīgo ieceļošanu un uzturēšanos pētniecības, studiju, stažēšanās, brīvprātīga darba, skolēnu apmaiņas programmu vai izglītības projektu un viesaukles darba nolūkā | 21 |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2016/802 (2016. gada 11. maijs), ar ko paredz sēra satura samazināšanu konkrētiem šķidrā kurināmā veidiem | 58 |

Saturs

I   Leģislatīvi akti

Lappuse

DIREKTĪVAS

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2016/800 (2016. gada 11. maijs) par procesuālajām garantijām bērniem, kuri ir aizdomās turētie vai apsūdzētie kriminālprocesā

1

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2016/801 (2016. gada 11. maijs) par nosacījumiem attiecībā uz trešo valstu valstspiederīgo ieceļošanu un uzturēšanos pētniecības, studiju, stažēšanās, brīvprātīga darba, skolēnu apmaiņas programmu vai izglītības projektu un viesaukles darba nolūkā

21

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2016/802 (2016. gada 11. maijs), ar ko paredz sēra satura samazināšanu konkrētiem šķidrā kurināmā veidiem

58

| | | II   Neleģislatīvi akti |
| --- | --- | --- |
| | | STARPTAUTISKI NOLĪGUMI |
| | * | Padomes Lēmums (ES) 2016/803 (2015. gada 7. maijs) par to, lai Savienības un tās dalībvalstu vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu Protokolu, ar ko groza Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu aviācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Jordānijas Hāšimītu Karalisti, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai | 79 |
| | | Protokols, ar ko groza Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu aviācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Jordānijas Hāšimītu Karalisti, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai | 81 |
| | | REGULAS |
| | * | Padomes Regula (ES, Euratom) 2016/804 (2016. gada 17. maijs), ar ko groza Regulu (ES, Euratom) Nr. 609/2014 par metodēm un procedūru, lai darītu pieejamus tradicionālos, PVN un NKI pašu resursus, un par pasākumiem, lai izpildītu kases vajadzības | 85 |
| | * | Komisijas Regula (ES) 2016/805 (2016. gada 20. maijs), ar ko attiecībā uz Streptomyces K61 (agrāk S. griseoviridis), Candida oleophila celmu O, FEN 560 (sauktu arī par grieķu sierāboliņu vai grieķu sierāboliņa sēklu pulveri), metildekanoātu (CAS 110-42-9), metiloktanoātu (CAS 111-11-5) un terpenoīdu maisījumu QRD 460 groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 396/2005 IV pielikumu (
  1
  ) | 95 |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/806 (2016. gada 20. maijs), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 97 |
| | | LĒMUMI |
| | * | Padomes Lēmums (ES) 2016/807 (2016. gada 15. marts) par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Starptautiskās Jūrniecības organizācijas (SJO) Atvieglošanas komitejas 40. sesijā, Jūras vides aizsardzības komitejas 69. sesijā un Kuģošanas drošības komitejas 96. sesijā attiecībā uz grozījumu pieņemšanu Konvencijā par starptautiskās jūras satiksmes atvieglošanu, MARPOL konvencijas IV pielikumā, SOLAS konvencijas II-2/13. un II-2/18. noteikumā, Ugunsdrošības sistēmu kodeksā un 2011. gada Pastiprinātās apsekošanas programmas kodeksā | 99 |
| | * | Politikas un drošības komitejas Lēmums (KĀDP) 2016/808 (2016. gada 18. maijs), ar ko ieceļ ES operācijas komandieri Eiropas Savienības militārajai operācijai ar mērķi palīdzēt Somālijas piekrastē novērst un apkarot pirātismu un bruņotas laupīšanas un atturēt no šādiem nodarījumiem (Atalanta) (ATALANTA/2/2016) | 103 |
| | * | Komisijas Lēmums (ES) 2016/809 (2016. gada 20. maijs) par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes paziņojumu par tās vēlmi, lai uz to attiecina konkrētus Savienības tiesību aktus par policijas sadarbību, kuri pieņemti pirms Lisabonas līguma stāšanās spēkā un kuri nav Šengenas acquis daļa | 105 |
| | * | Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2016/810 (2016. gada 28. aprīlis) par ilgāka termiņa refinansēšanas mērķoperāciju otro kopumu (ECB/2016/10) | 107 |
| | * | Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2016/811 (2016. gada 28. aprīlis), ar ko groza Lēmumu ECB/2014/34 par pasākumiem attiecībā uz ilgāka termiņa refinansēšanas mērķoperācijām (ECB/2016/11) | 129 |

II   Neleģislatīvi akti

STARPTAUTISKI NOLĪGUMI

*

Padomes Lēmums (ES) 2016/803 (2015. gada 7. maijs) par to, lai Savienības un tās dalībvalstu vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu Protokolu, ar ko groza Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu aviācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Jordānijas Hāšimītu Karalisti, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai

79

Protokols, ar ko groza Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu aviācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Jordānijas Hāšimītu Karalisti, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai

81

REGULAS

*

Padomes Regula (ES, Euratom) 2016/804 (2016. gada 17. maijs), ar ko groza Regulu (ES, Euratom) Nr. 609/2014 par metodēm un procedūru, lai darītu pieejamus tradicionālos, PVN un NKI pašu resursus, un par pasākumiem, lai izpildītu kases vajadzības

85

*

Komisijas Regula (ES) 2016/805 (2016. gada 20. maijs), ar ko attiecībā uz Streptomyces K61 (agrāk S. griseoviridis), Candida oleophila celmu O, FEN 560 (sauktu arī par grieķu sierāboliņu vai grieķu sierāboliņa sēklu pulveri), metildekanoātu (CAS 110-42-9), metiloktanoātu (CAS 111-11-5) un terpenoīdu maisījumu QRD 460 groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 396/2005 IV pielikumu (
  1
  )

Streptomyces

S. griseoviridis

Candida oleophila

CAS

CAS

1

95

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/806 (2016. gada 20. maijs), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

97

LĒMUMI

*

Padomes Lēmums (ES) 2016/807 (2016. gada 15. marts) par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Starptautiskās Jūrniecības organizācijas (SJO) Atvieglošanas komitejas 40. sesijā, Jūras vides aizsardzības komitejas 69. sesijā un Kuģošanas drošības komitejas 96. sesijā attiecībā uz grozījumu pieņemšanu Konvencijā par starptautiskās jūras satiksmes atvieglošanu, MARPOL konvencijas IV pielikumā, SOLAS konvencijas II-2/13. un II-2/18. noteikumā, Ugunsdrošības sistēmu kodeksā un 2011. gada Pastiprinātās apsekošanas programmas kodeksā

MARPOL

SOLAS

99

*

Politikas un drošības komitejas Lēmums (KĀDP) 2016/808 (2016. gada 18. maijs), ar ko ieceļ ES operācijas komandieri Eiropas Savienības militārajai operācijai ar mērķi palīdzēt Somālijas piekrastē novērst un apkarot pirātismu un bruņotas laupīšanas un atturēt no šādiem nodarījumiem (Atalanta) (ATALANTA/2/2016)

Atalanta

103

*

Komisijas Lēmums (ES) 2016/809 (2016. gada 20. maijs) par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes paziņojumu par tās vēlmi, lai uz to attiecina konkrētus Savienības tiesību aktus par policijas sadarbību, kuri pieņemti pirms Lisabonas līguma stāšanās spēkā un kuri nav Šengenas acquis daļa

acquis

105

*

Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2016/810 (2016. gada 28. aprīlis) par ilgāka termiņa refinansēšanas mērķoperāciju otro kopumu (ECB/2016/10)

107

*

Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2016/811 (2016. gada 28. aprīlis), ar ko groza Lēmumu ECB/2014/34 par pasākumiem attiecībā uz ilgāka termiņa refinansēšanas mērķoperācijām (ECB/2016/11)

129

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Leģislatīvi akti

DIREKTĪVAS

| 21.5.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 132/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.5.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 132/1

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKTĪVA (ES) 2016/800

(2016. gada 11. maijs)

par procesuālajām garantijām bērniem, kuri ir aizdomās turētie vai apsūdzētie kriminālprocesā

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 82. panta 2. punkta b) apakšpunktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju,

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (2),

tā kā:

| (1) | Šīs direktīvas mērķis ir noteikt procesuālās garantijas, lai nodrošinātu, ka bērni, proti, personas, kuras nav sasniegušas 18 gadu vecumu un kuri ir aizdomās turētie vai apsūdzētie kriminālprocesā, spēj saprast šo procesu un tam sekot, un lai ļautu šiem bērniem īstenot savas tiesības uz taisnīgu tiesu, novērstu bērnu atkārtotus likumpārkāpumus un sekmētu viņu sociālo integrāciju. |
| --- | --- |

(1)

Šīs direktīvas mērķis ir noteikt procesuālās garantijas, lai nodrošinātu, ka bērni, proti, personas, kuras nav sasniegušas 18 gadu vecumu un kuri ir aizdomās turētie vai apsūdzētie kriminālprocesā, spēj saprast šo procesu un tam sekot, un lai ļautu šiem bērniem īstenot savas tiesības uz taisnīgu tiesu, novērstu bērnu atkārtotus likumpārkāpumus un sekmētu viņu sociālo integrāciju.

| (2) | Nosakot kopējus minimālos noteikumus bērnu, kuri ir aizdomās turētie un apsūdzētie, procesuālo tiesību aizsardzībai, šī direktīva tiecas stiprināt dalībvalstu savstarpēju uzticību to krimināltiesību sistēmām un tādējādi veicināt nolēmumu savstarpēju atzīšanu krimināllietās. Šādiem kopējiem minimāliem noteikumiem būtu jānovērš arī pilsoņu brīvas pārvietošanās dalībvalstu teritorijā šķēršļi. |
| --- | --- |

(2)

Nosakot kopējus minimālos noteikumus bērnu, kuri ir aizdomās turētie un apsūdzētie, procesuālo tiesību aizsardzībai, šī direktīva tiecas stiprināt dalībvalstu savstarpēju uzticību to krimināltiesību sistēmām un tādējādi veicināt nolēmumu savstarpēju atzīšanu krimināllietās. Šādiem kopējiem minimāliem noteikumiem būtu jānovērš arī pilsoņu brīvas pārvietošanās dalībvalstu teritorijā šķēršļi.

| (3) | Lai gan dalībvalstis ir Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijas (ECTK), Starptautiskā pakta par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām un ANO Konvencijas par bērna tiesībām puses, pieredze liecina, ka tas ne vienmēr nodrošina pietiekamu uzticēšanās pakāpi citu dalībvalstu krimināltiesību sistēmām. |
| --- | --- |

(3)

Lai gan dalībvalstis ir Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijas (ECTK), Starptautiskā pakta par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām un ANO Konvencijas par bērna tiesībām puses, pieredze liecina, ka tas ne vienmēr nodrošina pietiekamu uzticēšanās pakāpi citu dalībvalstu krimināltiesību sistēmām.

| (4) | Padome 2009. gada 30. novembrī pieņēma Rezolūciju par ceļvedi aizdomās turētu vai apsūdzētu personu procesuālo tiesību stiprināšanai kriminālprocesā (3) (“Ceļvedis”). Ceļvedī ir ierosināts pakāpeniski pieņemt pasākumus, kas attiecas uz tiesībām uz mutisko un rakstisko tulkošanu (A pasākums), tiesībām uz informāciju par tiesībām un informāciju par izmaksām (B pasākums), tiesībām saņemt juridiskas konsultācijas un juridisko palīdzību (C pasākums), tiesībām sazināties ar radiniekiem, darba devējiem un konsulārajām iestādēm (D pasākums), kā arī ieviest īpašus aizsargpasākumus neaizsargātiem aizdomās turētajiem vai apsūdzētajiem (E pasākums). Ceļvedī uzsvērts, ka norādīto tiesību secība ir orientējoša un tādējādi to var mainīt saskaņā ar prioritātēm. Ceļvedim ir paredzēts darboties kā vienotam veselumam; tā priekšrocības būs pilnībā jūtamas tikai pēc visu pasākumu īstenošanas. |
| --- | --- |

(4)

Padome 2009. gada 30. novembrī pieņēma Rezolūciju par ceļvedi aizdomās turētu vai apsūdzētu personu procesuālo tiesību stiprināšanai kriminālprocesā (3) (“Ceļvedis”). Ceļvedī ir ierosināts pakāpeniski pieņemt pasākumus, kas attiecas uz tiesībām uz mutisko un rakstisko tulkošanu (A pasākums), tiesībām uz informāciju par tiesībām un informāciju par izmaksām (B pasākums), tiesībām saņemt juridiskas konsultācijas un juridisko palīdzību (C pasākums), tiesībām sazināties ar radiniekiem, darba devējiem un konsulārajām iestādēm (D pasākums), kā arī ieviest īpašus aizsargpasākumus neaizsargātiem aizdomās turētajiem vai apsūdzētajiem (E pasākums). Ceļvedī uzsvērts, ka norādīto tiesību secība ir orientējoša un tādējādi to var mainīt saskaņā ar prioritātēm. Ceļvedim ir paredzēts darboties kā vienotam veselumam; tā priekšrocības būs pilnībā jūtamas tikai pēc visu pasākumu īstenošanas.

| (5) | Eiropadome 2009. gada 11. decembrī atzinīgi novērtēja Ceļvedi un iekļāva to Stokholmas programmā – Atvērta un droša Eiropa tās pilsoņu un viņu aizsardzības labā (4) (2.4. punkts). Eiropadome uzsvēra, ka Ceļvedis nav izsmeļošs, un aicināja Komisiju arī turpmāk pētīt aizdomās turēto un apsūdzēto minimālo procesuālo tiesību aspektus un izvērtēt, vai ir nepieciešams izskatīt citus jautājumus, piemēram, nevainīguma prezumpciju, lai veicinātu labāku sadarbību minētajā jomā. |
| --- | --- |

(5)

Eiropadome 2009. gada 11. decembrī atzinīgi novērtēja Ceļvedi un iekļāva to Stokholmas programmā – Atvērta un droša Eiropa tās pilsoņu un viņu aizsardzības labā (4) (2.4. punkts). Eiropadome uzsvēra, ka Ceļvedis nav izsmeļošs, un aicināja Komisiju arī turpmāk pētīt aizdomās turēto un apsūdzēto minimālo procesuālo tiesību aspektus un izvērtēt, vai ir nepieciešams izskatīt citus jautājumus, piemēram, nevainīguma prezumpciju, lai veicinātu labāku sadarbību minētajā jomā.

| (6) | Līdz šim ir pieņemti četri pasākumi par procesuālajām tiesībām kriminālprocesā, ievērojot Ceļvedi, proti, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2010/64/ES (5), 2012/13/ES (6), 2013/48/ES (7) un (ES) 2016/343 (8). |
| --- | --- |

(6)

Līdz šim ir pieņemti četri pasākumi par procesuālajām tiesībām kriminālprocesā, ievērojot Ceļvedi, proti, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2010/64/ES (5), 2012/13/ES (6), 2013/48/ES (7) un (ES) 2016/343 (8).

| (7) | Ar šo direktīvu veicina bērnu tiesības, ņemot vērā Eiropas Padomes pamatnostādnes par bērniem draudzīgu tieslietu sistēmu. |
| --- | --- |

(7)

Ar šo direktīvu veicina bērnu tiesības, ņemot vērā Eiropas Padomes pamatnostādnes par bērniem draudzīgu tieslietu sistēmu.

| (8) | Ja bērni ir aizdomās turētie vai apsūdzētie kriminālprocesā vai uz viņiem attiecas Eiropas apcietināšanas ordera process saskaņā ar Padomes Pamatlēmumu 2002/584/TI (9) (pieprasītās personas), dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka vispirms vienmēr tiek ņemtas vērā bērna intereses saskaņā ar Eiropas Savienības Pamattiesību hartas (Harta) 24. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

(8)

Ja bērni ir aizdomās turētie vai apsūdzētie kriminālprocesā vai uz viņiem attiecas Eiropas apcietināšanas ordera process saskaņā ar Padomes Pamatlēmumu 2002/584/TI (9) (pieprasītās personas), dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka vispirms vienmēr tiek ņemtas vērā bērna intereses saskaņā ar Eiropas Savienības Pamattiesību hartas (Harta) 24. panta 2. punktu.

| (9) | Bērniem, kuri ir aizdomās turētie vai apsūdzētie kriminālprocesā, būtu jāpievērš īpaša vērība, lai saglabātu viņu attīstības potenciālu un spēju iekļauties atpakaļ sabiedrībā. |
| --- | --- |

(9)

Bērniem, kuri ir aizdomās turētie vai apsūdzētie kriminālprocesā, būtu jāpievērš īpaša vērība, lai saglabātu viņu attīstības potenciālu un spēju iekļauties atpakaļ sabiedrībā.

| (10) | Šai direktīvai būtu jāattiecas uz bērniem, kuri ir aizdomās turētie vai apsūdzētie kriminālprocesā, un uz bērniem, kuri ir pieprasītās personas. Attiecībā uz bērniem, kuri ir pieprasītās personas, attiecīgie šīs direktīvas noteikumi būtu jāpiemēro no brīža, kad viņi izpildes dalībvalstī tiek apcietināti. |
| --- | --- |

(10)

Šai direktīvai būtu jāattiecas uz bērniem, kuri ir aizdomās turētie vai apsūdzētie kriminālprocesā, un uz bērniem, kuri ir pieprasītās personas. Attiecībā uz bērniem, kuri ir pieprasītās personas, attiecīgie šīs direktīvas noteikumi būtu jāpiemēro no brīža, kad viņi izpildes dalībvalstī tiek apcietināti.

| (11) | Šī direktīva vai konkrēti tās noteikumi būtu jāpiemēro arī aizdomās turētajiem vai apsūdzētajiem kriminālprocesā un pieprasītajām personām, ja šīs personas procesa uzsākšanas brīdī bija bērni, bet vēlāk sasniegušas 18 gadu vecumu, un ja šīs direktīvas piemērošana ir pamatota, ņemot vērā visus lietas apstākļus, tostarp attiecīgās personas briedumu un neaizsargātību. |
| --- | --- |

(11)

Šī direktīva vai konkrēti tās noteikumi būtu jāpiemēro arī aizdomās turētajiem vai apsūdzētajiem kriminālprocesā un pieprasītajām personām, ja šīs personas procesa uzsākšanas brīdī bija bērni, bet vēlāk sasniegušas 18 gadu vecumu, un ja šīs direktīvas piemērošana ir pamatota, ņemot vērā visus lietas apstākļus, tostarp attiecīgās personas briedumu un neaizsargātību.

| (12) | Ja brīdī, kad persona kļūst par aizdomās turēto vai apsūdzēto kriminālprocesā, minētā persona ir sasniegusi 18 gadu vecumu, taču noziedzīgs nodarījums tika veikts, kad šī persona bija bērns, dalībvalstis tiek mudinātas piemērot šajā direktīvā paredzētās procesuālās garantijas līdz brīdim, kad minētā persona sasniedz 21 gada vecumu, vismaz attiecībā uz noziedzīgiem nodarījumiem, kurus ir izdarījis šis pats aizdomās turētais vai apsūdzētais un par kuriem veic vienlaicīgu izmeklēšanu un saukšanu pie atbildības, jo tie ir neatraujami saistīti ar kriminālprocesu, kas pret minēto personu tika uzsākts pirms 18 gadu vecuma sasniegšanas. |
| --- | --- |

(12)

Ja brīdī, kad persona kļūst par aizdomās turēto vai apsūdzēto kriminālprocesā, minētā persona ir sasniegusi 18 gadu vecumu, taču noziedzīgs nodarījums tika veikts, kad šī persona bija bērns, dalībvalstis tiek mudinātas piemērot šajā direktīvā paredzētās procesuālās garantijas līdz brīdim, kad minētā persona sasniedz 21 gada vecumu, vismaz attiecībā uz noziedzīgiem nodarījumiem, kurus ir izdarījis šis pats aizdomās turētais vai apsūdzētais un par kuriem veic vienlaicīgu izmeklēšanu un saukšanu pie atbildības, jo tie ir neatraujami saistīti ar kriminālprocesu, kas pret minēto personu tika uzsākts pirms 18 gadu vecuma sasniegšanas.

| (13) | Dalībvalstīm būtu jānosaka bērna vecums, pamatojoties uz paša bērna teikto, bērna civilstāvokļa pārbaudi, dokumentu izpēti, citiem pierādījumiem un, ja šādi pierādījumi nav pieejami vai nav pārliecinoši, medicīnisku izmeklēšanu. Medicīniska izmeklēšana būtu jāveic kā galējais līdzeklis un stingri ievērojot bērna tiesības, fizisko neaizskaramību un cilvēka cieņu. Ja joprojām ir šaubas par personas vecumu, šajā direktīvā vienmēr būtu jāpieņem, ka persona ir bērns. |
| --- | --- |

(13)

Dalībvalstīm būtu jānosaka bērna vecums, pamatojoties uz paša bērna teikto, bērna civilstāvokļa pārbaudi, dokumentu izpēti, citiem pierādījumiem un, ja šādi pierādījumi nav pieejami vai nav pārliecinoši, medicīnisku izmeklēšanu. Medicīniska izmeklēšana būtu jāveic kā galējais līdzeklis un stingri ievērojot bērna tiesības, fizisko neaizskaramību un cilvēka cieņu. Ja joprojām ir šaubas par personas vecumu, šajā direktīvā vienmēr būtu jāpieņem, ka persona ir bērns.

| (14) | Šo direktīvu nebūtu jāpiemēro attiecībā uz konkrētiem maznozīmīgiem nodarījumiem. Tomēr tā būtu jāpiemēro, ja bērnam, kurš ir aizdomās turētais vai apsūdzētais, tiek atņemta brīvība. |
| --- | --- |

(14)

Šo direktīvu nebūtu jāpiemēro attiecībā uz konkrētiem maznozīmīgiem nodarījumiem. Tomēr tā būtu jāpiemēro, ja bērnam, kurš ir aizdomās turētais vai apsūdzētais, tiek atņemta brīvība.

| (15) | Dažās dalībvalstīs sodu noteikšana, izņemot brīvības atņemšanu, par salīdzinoši maznozīmīgiem nodarījumiem ir nevis tiesas ar jurisdikciju krimināllietās, bet citas iestādes kompetencē. Tā tas var būt, piemēram, attiecībā uz ceļu satiksmes noteikumu pārkāpumiem, kuri ir plaši izplatīti un kurus varētu konstatēt, veicot ceļu satiksmes kontroli. Šādos gadījumos nebūtu saprātīgi prasīt kompetentajām iestādēm nodrošināt visas šajā direktīvā paredzētās tiesības. Ja dalībvalsts tiesību aktos ir paredzēts, ka sodu par maznozīmīgiem nodarījumiem nosaka šāda iestāde, un ja pastāv vai nu tiesības pārsūdzēt, vai iespēja lietu citādi nodot tiesai ar jurisdikciju krimināllietās, šī direktīva tādēļ būtu jāpiemēro tikai procesam minētajā tiesā pēc šādas pārsūdzības vai lietas nodošanas. |
| --- | --- |

(15)

Dažās dalībvalstīs sodu noteikšana, izņemot brīvības atņemšanu, par salīdzinoši maznozīmīgiem nodarījumiem ir nevis tiesas ar jurisdikciju krimināllietās, bet citas iestādes kompetencē. Tā tas var būt, piemēram, attiecībā uz ceļu satiksmes noteikumu pārkāpumiem, kuri ir plaši izplatīti un kurus varētu konstatēt, veicot ceļu satiksmes kontroli. Šādos gadījumos nebūtu saprātīgi prasīt kompetentajām iestādēm nodrošināt visas šajā direktīvā paredzētās tiesības. Ja dalībvalsts tiesību aktos ir paredzēts, ka sodu par maznozīmīgiem nodarījumiem nosaka šāda iestāde, un ja pastāv vai nu tiesības pārsūdzēt, vai iespēja lietu citādi nodot tiesai ar jurisdikciju krimināllietās, šī direktīva tādēļ būtu jāpiemēro tikai procesam minētajā tiesā pēc šādas pārsūdzības vai lietas nodošanas.

| (16) | Dažās dalībvalstīs konkrētus maznozīmīgus pārkāpumus, jo īpaši maznozīmīgus ceļu satiksmes noteikumu pārkāpumus, pašvaldību saistošo noteikumu maznozīmīgus pārkāpumus un sabiedriskās kārtības maznozīmīgus pārkāpumus, kvalificē kā noziedzīgus nodarījumus. Šādos gadījumos nebūtu saprātīgi prasīt kompetentajām iestādēm nodrošināt visas šajā direktīvā paredzētās tiesības. Tādēļ, ja dalībvalsts tiesību akti attiecībā uz maznozīmīgiem nodarījumiem nosaka, ka sods nevar būt brīvības atņemšana, šī direktīva būtu jāpiemēro tikai procesam tiesā ar jurisdikciju krimināllietās. |
| --- | --- |

(16)

Dažās dalībvalstīs konkrētus maznozīmīgus pārkāpumus, jo īpaši maznozīmīgus ceļu satiksmes noteikumu pārkāpumus, pašvaldību saistošo noteikumu maznozīmīgus pārkāpumus un sabiedriskās kārtības maznozīmīgus pārkāpumus, kvalificē kā noziedzīgus nodarījumus. Šādos gadījumos nebūtu saprātīgi prasīt kompetentajām iestādēm nodrošināt visas šajā direktīvā paredzētās tiesības. Tādēļ, ja dalībvalsts tiesību akti attiecībā uz maznozīmīgiem nodarījumiem nosaka, ka sods nevar būt brīvības atņemšana, šī direktīva būtu jāpiemēro tikai procesam tiesā ar jurisdikciju krimināllietās.

| (17) | Šī direktīva būtu jāpiemēro vienīgi kriminālprocesiem. Tai nebūtu jāattiecas uz citu veidu procesiem, jo īpaši procesiem, kas īpaši paredzēti bērniem un kas varētu novest pie aizsardzības, korektīviem vai izglītojošiem pasākumiem. |
| --- | --- |

(17)

Šī direktīva būtu jāpiemēro vienīgi kriminālprocesiem. Tai nebūtu jāattiecas uz citu veidu procesiem, jo īpaši procesiem, kas īpaši paredzēti bērniem un kas varētu novest pie aizsardzības, korektīviem vai izglītojošiem pasākumiem.

| (18) | Šī direktīva būtu jāīsteno, ņemot vērā Direktīvas 2012/13/ES un Direktīvas 2013/48/ES noteikumus. Lai ņemtu vērā bērnu īpašās vajadzības un neaizsargātību, šajā direktīvā ir paredzētas papildu garantijas attiecībā uz informāciju, kas jāsniedz bērnam un personai, kam ir vecāku atbildība. |
| --- | --- |

(18)

Šī direktīva būtu jāīsteno, ņemot vērā Direktīvas 2012/13/ES un Direktīvas 2013/48/ES noteikumus. Lai ņemtu vērā bērnu īpašās vajadzības un neaizsargātību, šajā direktīvā ir paredzētas papildu garantijas attiecībā uz informāciju, kas jāsniedz bērnam un personai, kam ir vecāku atbildība.

| (19) | Bērniem būtu jāsaņem informācija par vispārējiem aspektiem procesa norisē. Minētajā nolūkā jo īpaši būtu jāsniedz viņiem īss paskaidrojums par procesa nākamajiem procesuālajiem posmiem, ciktāl tas ir iespējams, ņemot vērā kriminālprocesa vajadzības, un par iesaistīto iestāžu lomu. Sniedzamajai informācijai vajadzētu būt atkarīgai no lietas apstākļiem. |
| --- | --- |

(19)

Bērniem būtu jāsaņem informācija par vispārējiem aspektiem procesa norisē. Minētajā nolūkā jo īpaši būtu jāsniedz viņiem īss paskaidrojums par procesa nākamajiem procesuālajiem posmiem, ciktāl tas ir iespējams, ņemot vērā kriminālprocesa vajadzības, un par iesaistīto iestāžu lomu. Sniedzamajai informācijai vajadzētu būt atkarīgai no lietas apstākļiem.

| (20) | Bērniem būtu jāsaņem informācija par medicīnisko izmeklēšanu visagrīnākajā piemērotajā procesa stadijā, vēlākais pēc brīvības atņemšanas, ja šāds pasākums saistībā ar bērnu tiek veikts. |
| --- | --- |

(20)

Bērniem būtu jāsaņem informācija par medicīnisko izmeklēšanu visagrīnākajā piemērotajā procesa stadijā, vēlākais pēc brīvības atņemšanas, ja šāds pasākums saistībā ar bērnu tiek veikts.

| (21) | Ja bērnam ir atņemta brīvība, paziņojumā par tiesībām, ko bērnam izsniedz, ievērojot Direktīvu 2012/13/ES, būtu jāiekļauj skaidra informācija par bērna tiesībām saskaņā ar šo direktīvu. |
| --- | --- |

(21)

Ja bērnam ir atņemta brīvība, paziņojumā par tiesībām, ko bērnam izsniedz, ievērojot Direktīvu 2012/13/ES, būtu jāiekļauj skaidra informācija par bērna tiesībām saskaņā ar šo direktīvu.

| (22) | Dalībvalstīm būtu rakstiski, mutiski vai abējādi jāinformē personas, kam ir vecāku atbildība, par piemērojamajām procesuālajām tiesībām. Šī informācija būtu jāsniedz pēc iespējas ātrāk un tik detalizēti, cik nepieciešams, lai garantētu procesa taisnīgu norisi un bērna tiesību efektīvu īstenošanu. |
| --- | --- |

(22)

Dalībvalstīm būtu rakstiski, mutiski vai abējādi jāinformē personas, kam ir vecāku atbildība, par piemērojamajām procesuālajām tiesībām. Šī informācija būtu jāsniedz pēc iespējas ātrāk un tik detalizēti, cik nepieciešams, lai garantētu procesa taisnīgu norisi un bērna tiesību efektīvu īstenošanu.

| (23) | Konkrētos apstākļos, kas var arī attiekties tikai uz vienu no personām, kurām ir vecāku atbildība, šī informācija būtu jāsniedz citam atbilstīgam pieaugušajam, kuru bērns ir norādījis un kuru kā tādu ir apstiprinājusi kompetentā iestāde. Viens no minētajiem apstākļiem pastāv, ja ir objektīvi un faktiski pamatojumi, kas norāda vai rada pamatu aizdomām, ka informācijas sniegšana personai, kam ir vecāku atbildība, varētu būtiski apdraudēt kriminālprocesu, jo īpaši, ja pierādījumi var būt iznīcināti vai sagrozīti, var būt notikusi iejaukšanās attiecībā uz lieciniekiem vai persona, kam ir vecāku atbildība, varētu būt bijusi iesaistīta iespējamajā noziedzīgajā darbībā kopā ar bērnu. |
| --- | --- |

(23)

Konkrētos apstākļos, kas var arī attiekties tikai uz vienu no personām, kurām ir vecāku atbildība, šī informācija būtu jāsniedz citam atbilstīgam pieaugušajam, kuru bērns ir norādījis un kuru kā tādu ir apstiprinājusi kompetentā iestāde. Viens no minētajiem apstākļiem pastāv, ja ir objektīvi un faktiski pamatojumi, kas norāda vai rada pamatu aizdomām, ka informācijas sniegšana personai, kam ir vecāku atbildība, varētu būtiski apdraudēt kriminālprocesu, jo īpaši, ja pierādījumi var būt iznīcināti vai sagrozīti, var būt notikusi iejaukšanās attiecībā uz lieciniekiem vai persona, kam ir vecāku atbildība, varētu būt bijusi iesaistīta iespējamajā noziedzīgajā darbībā kopā ar bērnu.

| (24) | Ja vairs nepastāv apstākļi, kuru dēļ kompetentās iestādes sniedz informāciju citam atbilstīgam pieaugušajam, nevis personai, kam ir vecāku atbildība, jebkura informācija, ko bērns saņem saskaņā ar šo direktīvu un kam joprojām ir nozīme šajā procesā, būtu jāsniedz personai, kam ir vecāku atbildība. Šai prasībai nebūtu nevajadzīgi jāpaildzina kriminālprocess. |
| --- | --- |

(24)

Ja vairs nepastāv apstākļi, kuru dēļ kompetentās iestādes sniedz informāciju citam atbilstīgam pieaugušajam, nevis personai, kam ir vecāku atbildība, jebkura informācija, ko bērns saņem saskaņā ar šo direktīvu un kam joprojām ir nozīme šajā procesā, būtu jāsniedz personai, kam ir vecāku atbildība. Šai prasībai nebūtu nevajadzīgi jāpaildzina kriminālprocess.

| (25) | Saskaņā ar Direktīvu 2013/48/ES bērniem, kas ir aizdomās turētie vai apsūdzētie, ir tiesības uz advokāta pieejamību. Tā kā bērni ir neaizsargāti un ne vienmēr spēj pilnībā izprast kriminālprocesu un tam sekot, šajā direktīvā paredzētajās situācijās viņiem būtu jānodrošina advokāta palīdzība. Minētajās situācijās dalībvalstīm būtu jāorganizē advokāta uzaicināšana, lai sniegtu palīdzību bērnam, ja šādu palīdzību nav organizējis bērns pats vai persona, kam ir vecāku atbildība. Dalībvalstīm būtu jānodrošina juridiskā palīdzība, ja tas ir vajadzīgs, lai garantētu, ka bērnam tiek sniegta efektīva advokāta palīdzība. |
| --- | --- |

(25)

Saskaņā ar Direktīvu 2013/48/ES bērniem, kas ir aizdomās turētie vai apsūdzētie, ir tiesības uz advokāta pieejamību. Tā kā bērni ir neaizsargāti un ne vienmēr spēj pilnībā izprast kriminālprocesu un tam sekot, šajā direktīvā paredzētajās situācijās viņiem būtu jānodrošina advokāta palīdzība. Minētajās situācijās dalībvalstīm būtu jāorganizē advokāta uzaicināšana, lai sniegtu palīdzību bērnam, ja šādu palīdzību nav organizējis bērns pats vai persona, kam ir vecāku atbildība. Dalībvalstīm būtu jānodrošina juridiskā palīdzība, ja tas ir vajadzīgs, lai garantētu, ka bērnam tiek sniegta efektīva advokāta palīdzība.

| (26) | Advokāta palīdzība saskaņā ar šo direktīvu nozīmē, ka bērnam ir tiesības uz advokāta pieejamību saskaņā ar Direktīvu 2013/48/ES. Tādēļ, ja Direktīvas 2013/48/ES noteikuma piemērošana padarītu neiespējamu advokāta palīdzību bērnam saskaņā ar šo direktīvu, šāds noteikums nebūtu jāattiecina uz bērnu tiesībām uz advokāta pieejamību saskaņā ar Direktīvu 2013/48/ES. No otras puses, atkāpēm un izņēmumiem attiecībā uz advokāta palīdzību, kā noteikts šajā direktīvā, nebūtu jāskar tiesības uz advokāta pieejamību saskaņā ar Direktīvu 2013/48/ES vai tiesības uz juridisko palīdzību saskaņā ar Hartu un ECTK, un valstu un citiem Savienības tiesību aktiem. |
| --- | --- |

(26)

Advokāta palīdzība saskaņā ar šo direktīvu nozīmē, ka bērnam ir tiesības uz advokāta pieejamību saskaņā ar Direktīvu 2013/48/ES. Tādēļ, ja Direktīvas 2013/48/ES noteikuma piemērošana padarītu neiespējamu advokāta palīdzību bērnam saskaņā ar šo direktīvu, šāds noteikums nebūtu jāattiecina uz bērnu tiesībām uz advokāta pieejamību saskaņā ar Direktīvu 2013/48/ES. No otras puses, atkāpēm un izņēmumiem attiecībā uz advokāta palīdzību, kā noteikts šajā direktīvā, nebūtu jāskar tiesības uz advokāta pieejamību saskaņā ar Direktīvu 2013/48/ES vai tiesības uz juridisko palīdzību saskaņā ar Hartu un ECTK, un valstu un citiem Savienības tiesību aktiem.

| (27) | Šajā direktīvā izklāstītie noteikumi par advokāta palīdzību būtu jāpiemēro bez nepamatotas kavēšanās pēc tam, kad bērniem ir darīts zināms, ka viņi ir aizdomās turētie vai apsūdzētie. Šajā direktīvā advokāta palīdzība nozīmē juridisku atbalstu un advokāta pārstāvību kriminālprocesā. Ja šajā direktīvā ir paredzēta advokāta palīdzība pratināšanas laikā, advokātam vajadzētu būt klātesošam. Neskarot bērna tiesības uz advokāta pieejamību saskaņā ar Direktīvu 2013/48/ES, advokāta palīdzība nenozīmē to, ka advokātam ir jābūt klātesošam ikvienā izmeklēšanas vai pierādījumu iegūšanas darbībā. |
| --- | --- |

(27)

Šajā direktīvā izklāstītie noteikumi par advokāta palīdzību būtu jāpiemēro bez nepamatotas kavēšanās pēc tam, kad bērniem ir darīts zināms, ka viņi ir aizdomās turētie vai apsūdzētie. Šajā direktīvā advokāta palīdzība nozīmē juridisku atbalstu un advokāta pārstāvību kriminālprocesā. Ja šajā direktīvā ir paredzēta advokāta palīdzība pratināšanas laikā, advokātam vajadzētu būt klātesošam. Neskarot bērna tiesības uz advokāta pieejamību saskaņā ar Direktīvu 2013/48/ES, advokāta palīdzība nenozīmē to, ka advokātam ir jābūt klātesošam ikvienā izmeklēšanas vai pierādījumu iegūšanas darbībā.

| (28) | Ar noteikumu, ka tas ir saskaņā ar tiesībām uz taisnīgu tiesu, dalībvalstu pienākums nodrošināt bērniem, kuri ir aizdomās turētie vai apsūdzētie, advokāta palīdzību saskaņā ar šo direktīvu neattiecas uz šādām situācijām: lai identificētu bērnu; lai noteiktu, vai būtu jāuzsāk izmeklēšana; lai pārbaudītu ieroču esamību vai citus līdzīgus drošības jautājumus; lai veiktu izmeklēšanas vai pierādījumu vākšanas darbības, kas nav konkrēti minētas šajā direktīvā, piemēram, ķermeņa pārbaudes, fiziskās pārbaudes, asins, alkohola vai līdzīgus testus, fotogrāfiju uzņemšanu vai pirkstu nospiedumu noņemšanu vai lai nogādātu bērnu kompetentajā iestādē vai nodotu bērnu personai, kam ir vecāku atbildība, vai citam atbilstīgam pilngadīgajam saskaņā ar valsts tiesību aktiem. |
| --- | --- |

(28)

Ar noteikumu, ka tas ir saskaņā ar tiesībām uz taisnīgu tiesu, dalībvalstu pienākums nodrošināt bērniem, kuri ir aizdomās turētie vai apsūdzētie, advokāta palīdzību saskaņā ar šo direktīvu neattiecas uz šādām situācijām: lai identificētu bērnu; lai noteiktu, vai būtu jāuzsāk izmeklēšana; lai pārbaudītu ieroču esamību vai citus līdzīgus drošības jautājumus; lai veiktu izmeklēšanas vai pierādījumu vākšanas darbības, kas nav konkrēti minētas šajā direktīvā, piemēram, ķermeņa pārbaudes, fiziskās pārbaudes, asins, alkohola vai līdzīgus testus, fotogrāfiju uzņemšanu vai pirkstu nospiedumu noņemšanu vai lai nogādātu bērnu kompetentajā iestādē vai nodotu bērnu personai, kam ir vecāku atbildība, vai citam atbilstīgam pilngadīgajam saskaņā ar valsts tiesību aktiem.

| (29) | Ja bērns, kas sākotnēji nav aizdomās turētais vai apsūdzētais, kā piemēram, liecinieks, kļūst par aizdomās turēto vai apsūdzēto, minētajam bērnam vajadzētu būt tiesībām neliecināt pret sevi un tiesībām klusēt saskaņā ar Savienības tiesību aktiem un ECTK, kā skaidrojusi Eiropas Savienības Tiesa (Tiesa) un Eiropas Cilvēktiesību tiesa. Tādēļ šajā direktīvā nepārprotami minēta tāda praktiska situācija, kad šāds bērns nopratināšanas laikā, ko kriminālprocesā veic policija vai cita tiesībaizsardzības iestāde, kļūst par aizdomās turēto vai apsūdzēto. Ja šādas nopratināšanas laikā bērns, kas nav aizdomās turētais vai apsūdzētais, kļūst par aizdomās turēto vai apsūdzēto, nopratināšana būtu jāaptur, līdz bērns tiek informēts par to, ka viņš ir aizdomās turētais vai apsūdzētais, un viņam tiek nodrošināta advokāta palīdzība saskaņā ar šo direktīvu. |
| --- | --- |

(29)

Ja bērns, kas sākotnēji nav aizdomās turētais vai apsūdzētais, kā piemēram, liecinieks, kļūst par aizdomās turēto vai apsūdzēto, minētajam bērnam vajadzētu būt tiesībām neliecināt pret sevi un tiesībām klusēt saskaņā ar Savienības tiesību aktiem un ECTK, kā skaidrojusi Eiropas Savienības Tiesa (Tiesa) un Eiropas Cilvēktiesību tiesa. Tādēļ šajā direktīvā nepārprotami minēta tāda praktiska situācija, kad šāds bērns nopratināšanas laikā, ko kriminālprocesā veic policija vai cita tiesībaizsardzības iestāde, kļūst par aizdomās turēto vai apsūdzēto. Ja šādas nopratināšanas laikā bērns, kas nav aizdomās turētais vai apsūdzētais, kļūst par aizdomās turēto vai apsūdzēto, nopratināšana būtu jāaptur, līdz bērns tiek informēts par to, ka viņš ir aizdomās turētais vai apsūdzētais, un viņam tiek nodrošināta advokāta palīdzība saskaņā ar šo direktīvu.

| (30) | Ar noteikumu, ka tas ir saskaņā ar tiesībām uz taisnīgu tiesu, dalībvalstīm būtu jāspēj atkāpties no pienākuma sniegt advokāta palīdzību, kad tas nav samērīgi, ņemot vērā lietas apstākļus un saprotot, ka vispirms vienmēr būtu jāņem vērā bērna intereses. Jebkurā gadījumā bērniem būtu jāsaņem advokāta palīdzība, ja viņi tiek nogādāti kompetentajā tiesā vai pie kompetentā tiesneša lēmuma pieņemšanai par aizturēšanu jebkurā procesa stadijā, uz ko attiecas šī direktīva, kā arī aizturēšanas laikā. Turklāt brīvības atņemšanu nevar piemērot kā kriminālsodu, izņemot tad, ja bērnam ir palīdzējis advokāts, lai bērns varētu efektīvi izmantot savas tiesības uz aizstāvību, un jebkurā gadījumā uzklausīšanas laikā tiesas sēdēs. Dalībvalstīm šajā sakarā būtu jāspēj veikt praktiskus pasākumus. |
| --- | --- |

(30)

Ar noteikumu, ka tas ir saskaņā ar tiesībām uz taisnīgu tiesu, dalībvalstīm būtu jāspēj atkāpties no pienākuma sniegt advokāta palīdzību, kad tas nav samērīgi, ņemot vērā lietas apstākļus un saprotot, ka vispirms vienmēr būtu jāņem vērā bērna intereses. Jebkurā gadījumā bērniem būtu jāsaņem advokāta palīdzība, ja viņi tiek nogādāti kompetentajā tiesā vai pie kompetentā tiesneša lēmuma pieņemšanai par aizturēšanu jebkurā procesa stadijā, uz ko attiecas šī direktīva, kā arī aizturēšanas laikā. Turklāt brīvības atņemšanu nevar piemērot kā kriminālsodu, izņemot tad, ja bērnam ir palīdzējis advokāts, lai bērns varētu efektīvi izmantot savas tiesības uz aizstāvību, un jebkurā gadījumā uzklausīšanas laikā tiesas sēdēs. Dalībvalstīm šajā sakarā būtu jāspēj veikt praktiskus pasākumus.

| (31) | Dalībvalstīm būtu jāspēj uz laiku atkāpties no pienākuma nodrošināt advokāta palīdzību pirmstiesas stadijā nepārvaramu iemeslu dēļ, proti, ja ir steidzami jānovērš nopietnas negatīvas sekas kādas personas dzīvībai, brīvībai vai fiziskajai neaizskaramībai vai ja ir nepieciešama izmeklēšanas iestāžu tūlītēja rīcība, lai novērstu ievērojamu apdraudējumu kriminālprocesam saistībā ar smagu noziedzīgu nodarījumu, inter alia, nolūkā iegūt informāciju par iespējamiem smaga noziedzīga nodarījuma līdzdalībniekiem vai lai novērstu svarīgu pierādījumu par smagu noziedzīgu nodarījumu nozaudēšanu. Kamēr tiek piemērota pagaidu atkāpe viena no minētajiem nepārvaramajiem iemesliem dēļ, kompetentajām iestādēm būtu jāspēj nopratināt bērnus bez advokāta klātbūtnes ar noteikumu, ka viņi ir informēti par tiesībām klusēt un var minētās tiesības īstenot un ka šāda nopratināšana neskar tiesības uz aizstāvību, tostarp tiesības neliecināt pret sevi. Vajadzētu būt iespējai veikt nopratināšanu tikai un vienīgi tādēļ un tādā apmērā, kāds nepieciešams, lai iegūtu informāciju, kas ir būtiska nopietnu negatīvu seku novēršanai kādas personas dzīvībai, brīvībai vai fiziskajai neaizskaramībai, vai lai novērstu ievērojamu apdraudējumu kriminālprocesam. Jebkāda šīs pagaidu atkāpes ļaunprātīga izmantošana principā nodarītu nelabojumu kaitējumu tiesībām uz aizstāvību. |
| --- | --- |

(31)

Dalībvalstīm būtu jāspēj uz laiku atkāpties no pienākuma nodrošināt advokāta palīdzību pirmstiesas stadijā nepārvaramu iemeslu dēļ, proti, ja ir steidzami jānovērš nopietnas negatīvas sekas kādas personas dzīvībai, brīvībai vai fiziskajai neaizskaramībai vai ja ir nepieciešama izmeklēšanas iestāžu tūlītēja rīcība, lai novērstu ievērojamu apdraudējumu kriminālprocesam saistībā ar smagu noziedzīgu nodarījumu, inter alia, nolūkā iegūt informāciju par iespējamiem smaga noziedzīga nodarījuma līdzdalībniekiem vai lai novērstu svarīgu pierādījumu par smagu noziedzīgu nodarījumu nozaudēšanu. Kamēr tiek piemērota pagaidu atkāpe viena no minētajiem nepārvaramajiem iemesliem dēļ, kompetentajām iestādēm būtu jāspēj nopratināt bērnus bez advokāta klātbūtnes ar noteikumu, ka viņi ir informēti par tiesībām klusēt un var minētās tiesības īstenot un ka šāda nopratināšana neskar tiesības uz aizstāvību, tostarp tiesības neliecināt pret sevi. Vajadzētu būt iespējai veikt nopratināšanu tikai un vienīgi tādēļ un tādā apmērā, kāds nepieciešams, lai iegūtu informāciju, kas ir būtiska nopietnu negatīvu seku novēršanai kādas personas dzīvībai, brīvībai vai fiziskajai neaizskaramībai, vai lai novērstu ievērojamu apdraudējumu kriminālprocesam. Jebkāda šīs pagaidu atkāpes ļaunprātīga izmantošana principā nodarītu nelabojumu kaitējumu tiesībām uz aizstāvību.

| (32) | Dalībvalstīm būtu savos tiesību aktos skaidri jānosaka pamatojums un kritēriji šādas pagaidu atkāpes piemērošanai, un tā būtu jāizmanto ļoti ierobežoti. Jebkādām pagaidu atkāpēm vajadzētu būt samērīgām, stingri ierobežotām laikā un tādām, kuru pamatā nav tikai un vienīgi iespējamā noziedzīgā nodarījuma veids vai smagums, un tām nebūtu jāskar procesa vispārējo taisnīgumu. Dalībvalstīm būtu jānodrošina, lai tad, kad pagaidu atkāpi, ievērojot šo direktīvu, ir atļāvusi kompetentā iestāde, kas nav tiesnesis vai tiesa, lēmumu par pagaidu atkāpes atļaušanu var izvērtēt tiesa, vismaz tiesas procesa stadijā. |
| --- | --- |

(32)

Dalībvalstīm būtu savos tiesību aktos skaidri jānosaka pamatojums un kritēriji šādas pagaidu atkāpes piemērošanai, un tā būtu jāizmanto ļoti ierobežoti. Jebkādām pagaidu atkāpēm vajadzētu būt samērīgām, stingri ierobežotām laikā un tādām, kuru pamatā nav tikai un vienīgi iespējamā noziedzīgā nodarījuma veids vai smagums, un tām nebūtu jāskar procesa vispārējo taisnīgumu. Dalībvalstīm būtu jānodrošina, lai tad, kad pagaidu atkāpi, ievērojot šo direktīvu, ir atļāvusi kompetentā iestāde, kas nav tiesnesis vai tiesa, lēmumu par pagaidu atkāpes atļaušanu var izvērtēt tiesa, vismaz tiesas procesa stadijā.

| (33) | Bērnu un viņu advokāta saziņas konfidencialitāte ir būtiski svarīga, lai nodrošinātu tiesību uz aizstāvību efektīvu īstenošanu, un tā ir būtiska tiesību uz taisnīgu tiesu sastāvdaļa. Tādēļ dalībvalstīm bez atkāpēm būtu jārespektē tikšanos un citu saziņas formu konfidencialitāte starp advokātu un bērnu saistībā ar advokāta palīdzību, kā paredzēts šajā direktīvā. Šī direktīva neskar procedūras, kas attiecas uz situācijām, kad pastāv objektīvi un faktiski apstākļi, kas rada aizdomas par to, ka advokāts kopā ar bērnu ir iesaistīts noziedzīgā nodarījumā. Jebkāda advokāta noziedzīga darbība nebūtu jāuzskata par likumīgu palīdzību bērniem šīs direktīvas izpratnē. Pienākums ievērot konfidencialitāti nozīmē ne vien to, ka dalībvalstis atturas no iejaukšanās šādā saziņā vai piekļūšanas tai, bet arī to, ka tad, kad bērniem ir atņemta brīvība vai viņi ir kā citādi nonākuši vietā, kas ir valsts kontrolē, dalībvalstis nodrošina, lai saziņai paredzētā kārtība uzturētu un aizsargātu šādu konfidencialitāti. Tas neskar nekādus mehānismus, kas ieslodzījuma vietās ieviesti, lai nepieļautu neatļautu sūtījumu nodošanu ieslodzītajiem, piemēram, sarakstes pārbaudi, ar noteikumu, ka šādi mehānismi kompetentajām iestādēm nedod iespēju lasīt saziņu starp bērniem un viņu advokātu. Šī direktīva neskar arī valsts tiesību aktos paredzētās procedūras, saskaņā ar kurām sarakstes nosūtīšanu var atteikt, ja sūtītājs nepiekrīt, ka saraksti vispirms iesniedz kompetentajai tiesai. |
| --- | --- |

(33)

Bērnu un viņu advokāta saziņas konfidencialitāte ir būtiski svarīga, lai nodrošinātu tiesību uz aizstāvību efektīvu īstenošanu, un tā ir būtiska tiesību uz taisnīgu tiesu sastāvdaļa. Tādēļ dalībvalstīm bez atkāpēm būtu jārespektē tikšanos un citu saziņas formu konfidencialitāte starp advokātu un bērnu saistībā ar advokāta palīdzību, kā paredzēts šajā direktīvā. Šī direktīva neskar procedūras, kas attiecas uz situācijām, kad pastāv objektīvi un faktiski apstākļi, kas rada aizdomas par to, ka advokāts kopā ar bērnu ir iesaistīts noziedzīgā nodarījumā. Jebkāda advokāta noziedzīga darbība nebūtu jāuzskata par likumīgu palīdzību bērniem šīs direktīvas izpratnē. Pienākums ievērot konfidencialitāti nozīmē ne vien to, ka dalībvalstis atturas no iejaukšanās šādā saziņā vai piekļūšanas tai, bet arī to, ka tad, kad bērniem ir atņemta brīvība vai viņi ir kā citādi nonākuši vietā, kas ir valsts kontrolē, dalībvalstis nodrošina, lai saziņai paredzētā kārtība uzturētu un aizsargātu šādu konfidencialitāti. Tas neskar nekādus mehānismus, kas ieslodzījuma vietās ieviesti, lai nepieļautu neatļautu sūtījumu nodošanu ieslodzītajiem, piemēram, sarakstes pārbaudi, ar noteikumu, ka šādi mehānismi kompetentajām iestādēm nedod iespēju lasīt saziņu starp bērniem un viņu advokātu. Šī direktīva neskar arī valsts tiesību aktos paredzētās procedūras, saskaņā ar kurām sarakstes nosūtīšanu var atteikt, ja sūtītājs nepiekrīt, ka saraksti vispirms iesniedz kompetentajai tiesai.

| (34) | Šī direktīva neskar konfidencialitātes pārkāpumus, kas ir saistīti ar likumīgu novērošanas darbību, kuru veic kompetentās iestādes. Šī direktīva arī neskar darbu, ko veic, piemēram, valstu izlūkdienesti, lai aizsargātu valsts drošību saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību (LES) 4. panta 2. punktu, vai kas ietilpst Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 72. panta darbības jomā, kurā paredzēts, ka LESD III daļas V sadaļa par brīvības, drošības un tiesiskuma telpu nedrīkst ietekmēt to dalībvalstu pienākumu izpildi, kas attiecas uz likumības un kārtības uzturēšanu un iekšējās drošības nodrošināšanu. |
| --- | --- |

(34)

Šī direktīva neskar konfidencialitātes pārkāpumus, kas ir saistīti ar likumīgu novērošanas darbību, kuru veic kompetentās iestādes. Šī direktīva arī neskar darbu, ko veic, piemēram, valstu izlūkdienesti, lai aizsargātu valsts drošību saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību (LES) 4. panta 2. punktu, vai kas ietilpst Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 72. panta darbības jomā, kurā paredzēts, ka LESD III daļas V sadaļa par brīvības, drošības un tiesiskuma telpu nedrīkst ietekmēt to dalībvalstu pienākumu izpildi, kas attiecas uz likumības un kārtības uzturēšanu un iekšējās drošības nodrošināšanu.

| (35) | Bērniem, kuri ir aizdomās turētie vai apsūdzētie kriminālprocesā, vajadzētu būt tiesībām uz individuālu izvērtējumu, lai apzinātu bērnu īpašās vajadzības saistībā ar aizsardzību, izglītību, apmācību un sociālo iekļaušanu, lai noteiktu, vai un kādā mērā viņiem kriminālprocesā būtu nepieciešami īpaši pasākumi, viņu kriminālatbildības apmēru un īpaša soda vai izglītojoša pasākuma atbilstību attiecībā uz tiem. |
| --- | --- |

(35)

Bērniem, kuri ir aizdomās turētie vai apsūdzētie kriminālprocesā, vajadzētu būt tiesībām uz individuālu izvērtējumu, lai apzinātu bērnu īpašās vajadzības saistībā ar aizsardzību, izglītību, apmācību un sociālo iekļaušanu, lai noteiktu, vai un kādā mērā viņiem kriminālprocesā būtu nepieciešami īpaši pasākumi, viņu kriminālatbildības apmēru un īpaša soda vai izglītojoša pasākuma atbilstību attiecībā uz tiem.

| (36) | Individuālajā izvērtējumā jo īpaši ņem vērā bērna personību, brieduma pakāpi, bērna ekonomisko, sociālo un ģimenes stāvokli, tostarp dzīves apstākļus un jebkādus īpašus bērna neaizsargātības faktorus, piemēram, apguves un saziņas grūtības. |
| --- | --- |

(36)

Individuālajā izvērtējumā jo īpaši ņem vērā bērna personību, brieduma pakāpi, bērna ekonomisko, sociālo un ģimenes stāvokli, tostarp dzīves apstākļus un jebkādus īpašus bērna neaizsargātības faktorus, piemēram, apguves un saziņas grūtības.

| (37) | Vajadzētu būt iespējai individuālā izvērtējuma apjomu un elementus pielāgot lietas apstākļiem, ņemot vērā iespējamā noziedzīgā nodarījuma smaguma pakāpi un pasākumus, ko varētu veikt, ja bērnu atzīst par vainīgu šāda nodarījuma izdarīšanā. Individuālo izvērtējumu, kas veikts attiecībā uz to pašu bērnu nesenā pagātnē, varētu izmantot atkārtoti, ja tas ir atjaunināts. |
| --- | --- |

(37)

Vajadzētu būt iespējai individuālā izvērtējuma apjomu un elementus pielāgot lietas apstākļiem, ņemot vērā iespējamā noziedzīgā nodarījuma smaguma pakāpi un pasākumus, ko varētu veikt, ja bērnu atzīst par vainīgu šāda nodarījuma izdarīšanā. Individuālo izvērtējumu, kas veikts attiecībā uz to pašu bērnu nesenā pagātnē, varētu izmantot atkārtoti, ja tas ir atjaunināts.

| (38) | Kompetentajām iestādēm būtu jāņem vērā informācija, kas izriet no individuāla izvērtējuma, kad tās nosaka, vai ir jāveic kāds īpašs pasākums attiecībā uz bērnu, piemēram, sniedzot praktisku palīdzību, izvērtējot jebkādu piesardzības pasākumu, piemēram, lēmumu par pirmstiesas apcietinājumu vai alternatīvu pasākumu, piemērotību un efektivitāti attiecībā uz bērnu un, ņemot vērā bērnu individuālās raksturiezīmes un apstākļus, jebkādu lēmumu pieņemšanā vai rīcībā saistībā ar kriminālprocesu, tostarp arī notiesāšanas gadījumā. Ja individuālais izvērtējums vēl nav pieejams, tam nevajadzētu kavēt kompetentās iestādes veikt šādus pasākumus vai pieņemt šādus lēmumus, ar noteikumu, ka šajā direktīvā izklāstītie nosacījumi ir ievēroti, tostarp – ka individuālo izvērtējumu veic visagrīnākajā piemērotajā procesa stadijā. To pasākumu vai lēmumu piemērotību un efektivitāti, kas pieņemti, pirms veikts individuālais izvērtējums, varētu pārskatīt, kad individuālais izvērtējums kļūst pieejams. |
| --- | --- |

(38)

Kompetentajām iestādēm būtu jāņem vērā informācija, kas izriet no individuāla izvērtējuma, kad tās nosaka, vai ir jāveic kāds īpašs pasākums attiecībā uz bērnu, piemēram, sniedzot praktisku palīdzību, izvērtējot jebkādu piesardzības pasākumu, piemēram, lēmumu par pirmstiesas apcietinājumu vai alternatīvu pasākumu, piemērotību un efektivitāti attiecībā uz bērnu un, ņemot vērā bērnu individuālās raksturiezīmes un apstākļus, jebkādu lēmumu pieņemšanā vai rīcībā saistībā ar kriminālprocesu, tostarp arī notiesāšanas gadījumā. Ja individuālais izvērtējums vēl nav pieejams, tam nevajadzētu kavēt kompetentās iestādes veikt šādus pasākumus vai pieņemt šādus lēmumus, ar noteikumu, ka šajā direktīvā izklāstītie nosacījumi ir ievēroti, tostarp – ka individuālo izvērtējumu veic visagrīnākajā piemērotajā procesa stadijā. To pasākumu vai lēmumu piemērotību un efektivitāti, kas pieņemti, pirms veikts individuālais izvērtējums, varētu pārskatīt, kad individuālais izvērtējums kļūst pieejams.

| (39) | Individuālais izvērtējums būtu jāveic visagrīnākajā piemērotajā procesa stadijā un laicīgi, lai informāciju, kas izriet no tā, varētu ņemt vērā prokurors, tiesnesis vai cita kompetentā iestāde, pirms tiek uzrādīta apsūdzība saistībā ar tiesas prāvu. Tomēr vajadzētu būt iespējai uzrādīt apsūdzību, ja nav veikts individuālais izvērtējums, ar noteikumu, ka tas ir bērna interesēs. Tas varētu būt, piemēram, gadījumā, ja bērns atrodas pirmstiesas apcietinājumā un individuāla izvērtējuma gaidīšana varētu nevajadzīgi paildzināt šādu apcietinājumu. |
| --- | --- |

(39)

Individuālais izvērtējums būtu jāveic visagrīnākajā piemērotajā procesa stadijā un laicīgi, lai informāciju, kas izriet no tā, varētu ņemt vērā prokurors, tiesnesis vai cita kompetentā iestāde, pirms tiek uzrādīta apsūdzība saistībā ar tiesas prāvu. Tomēr vajadzētu būt iespējai uzrādīt apsūdzību, ja nav veikts individuālais izvērtējums, ar noteikumu, ka tas ir bērna interesēs. Tas varētu būt, piemēram, gadījumā, ja bērns atrodas pirmstiesas apcietinājumā un individuāla izvērtējuma gaidīšana varētu nevajadzīgi paildzināt šādu apcietinājumu.

| (40) | Dalībvalstīm būtu jāspēj pieļaut atkāpi no pienākuma veikt individuālo izvērtēšanu, ja šādu atkāpi pamato lietas apstākļi, inter alia ņemot vērā iespējamā noziedzīgā nodarījuma smagumu un pasākumus, ko varētu veikt, ja bērnu atzīst par vainīgu šāda nodarījuma izdarīšanā, un ar noteikumu, ka, pieļaujot atkāpi, tiek ņemtas vērā bērna intereses. Minētajā sakarā būtu jāņem vērā visi attiecīgie elementi, tostarp tas, vai bērnam ir vai nav iepriekš veikts individuālais izvērtējums saistībā ar kriminālprocesu, vai, ja šāds izvērtējums ir veikts, – vai to drīkst darīt bez apsūdzības. |
| --- | --- |

(40)

Dalībvalstīm būtu jāspēj pieļaut atkāpi no pienākuma veikt individuālo izvērtēšanu, ja šādu atkāpi pamato lietas apstākļi, inter alia ņemot vērā iespējamā noziedzīgā nodarījuma smagumu un pasākumus, ko varētu veikt, ja bērnu atzīst par vainīgu šāda nodarījuma izdarīšanā, un ar noteikumu, ka, pieļaujot atkāpi, tiek ņemtas vērā bērna intereses. Minētajā sakarā būtu jāņem vērā visi attiecīgie elementi, tostarp tas, vai bērnam ir vai nav iepriekš veikts individuālais izvērtējums saistībā ar kriminālprocesu, vai, ja šāds izvērtējums ir veikts, – vai to drīkst darīt bez apsūdzības.

| (41) | Pienākums rūpēties par aizdomās turētajiem vai apsūdzētajiem bērniem ir taisnīgas tiesas pamatā, jo īpaši, ja bērniem ir atņemta brīvība un tādēļ viņi ir īpaši neaizsargātā situācijā. Lai nodrošinātu bērna, kam ir atņemta brīvība, personas neaizskaramību, bērnam vajadzētu būt tiesībām uz medicīnisku izmeklēšanu. Šāda medicīniska izmeklēšana būtu jāveic mediķim vai citam kvalificētam profesionālim vai nu pēc kompetento iestāžu iniciatīvas, jo īpaši gadījumos, kad konkrētas ar veselību saistītas norādes pamato šādu izmeklēšanu, vai pēc bērna, personas, kam ir vecāku atbildība, vai bērna advokāta pieprasījuma. Dalībvalstīm būtu jānosaka praktiska kārtība saistībā ar medicīnisku izmeklēšanu, kas jāveic saskaņā ar šo direktīvu, un par šādas izmeklēšanas pieejamību bērniem. Ar šādu kārtību varētu inter alia risināt situācijas, kad īsā laikposmā ir iesniegti divi vai vairāki pieprasījumi veikt medicīnisku izmeklēšanu tam pašam bērnam. |
| --- | --- |

(41)

Pienākums rūpēties par aizdomās turētajiem vai apsūdzētajiem bērniem ir taisnīgas tiesas pamatā, jo īpaši, ja bērniem ir atņemta brīvība un tādēļ viņi ir īpaši neaizsargātā situācijā. Lai nodrošinātu bērna, kam ir atņemta brīvība, personas neaizskaramību, bērnam vajadzētu būt tiesībām uz medicīnisku izmeklēšanu. Šāda medicīniska izmeklēšana būtu jāveic mediķim vai citam kvalificētam profesionālim vai nu pēc kompetento iestāžu iniciatīvas, jo īpaši gadījumos, kad konkrētas ar veselību saistītas norādes pamato šādu izmeklēšanu, vai pēc bērna, personas, kam ir vecāku atbildība, vai bērna advokāta pieprasījuma. Dalībvalstīm būtu jānosaka praktiska kārtība saistībā ar medicīnisku izmeklēšanu, kas jāveic saskaņā ar šo direktīvu, un par šādas izmeklēšanas pieejamību bērniem. Ar šādu kārtību varētu inter alia risināt situācijas, kad īsā laikposmā ir iesniegti divi vai vairāki pieprasījumi veikt medicīnisku izmeklēšanu tam pašam bērnam.

| (42) | Bērni, kuri ir aizdomās turētie vai apsūdzētie kriminālprocesā, ne vienmēr spēj izprast viņu nopratināšanas saturu. Lai šādiem bērniem nodrošinātu pienācīgu aizsardzību, būtu jāveic policijas vai citu tiesībaizsardzības iestāžu īstenotas bērnu nopratināšanas audiovizuāls ieraksts, ja šāda rīcība ir samērīga, inter alia ņemot vērā advokāta klātbūtni un to, vai bērnam ir vai nav atņemta brīvība, saprotot, ka vispirms vienmēr būtu jāņem vērā bērna intereses. Ar šo direktīvu dalībvalstīm neuzliek pienākumu veikt audiovizuālus ierakstus gadījumos, kad bērnu nopratināšanu veic tiesnesis vai tiesa. |
| --- | --- |

(42)

Bērni, kuri ir aizdomās turētie vai apsūdzētie kriminālprocesā, ne vienmēr spēj izprast viņu nopratināšanas saturu. Lai šādiem bērniem nodrošinātu pienācīgu aizsardzību, būtu jāveic policijas vai citu tiesībaizsardzības iestāžu īstenotas bērnu nopratināšanas audiovizuāls ieraksts, ja šāda rīcība ir samērīga, inter alia ņemot vērā advokāta klātbūtni un to, vai bērnam ir vai nav atņemta brīvība, saprotot, ka vispirms vienmēr būtu jāņem vērā bērna intereses. Ar šo direktīvu dalībvalstīm neuzliek pienākumu veikt audiovizuālus ierakstus gadījumos, kad bērnu nopratināšanu veic tiesnesis vai tiesa.

| (43) | Ja audiovizuāls ieraksts ir jāveic saskaņā ar šo direktīvu, bet nepārvaramu tehnisku problēmu dēļ tas nav iespējams, policijai vai citām tiesībaizsardzības iestādēm būtu jāspēj bērnu nopratināt bez audiovizuālā ieraksta veikšanas, ar noteikumu, ka ir pieliktas pienācīgas pūles, lai novērstu tehniskās problēmas, ka nav pamatoti atlikt nopratināšanu un ka tas atbilst bērna interesēm. |
| --- | --- |

(43)

Ja audiovizuāls ieraksts ir jāveic saskaņā ar šo direktīvu, bet nepārvaramu tehnisku problēmu dēļ tas nav iespējams, policijai vai citām tiesībaizsardzības iestādēm būtu jāspēj bērnu nopratināt bez audiovizuālā ieraksta veikšanas, ar noteikumu, ka ir pieliktas pienācīgas pūles, lai novērstu tehniskās problēmas, ka nav pamatoti atlikt nopratināšanu un ka tas atbilst bērna interesēm.

| (44) | Gan veicot bērna pratināšanas audiovizuālu ierakstu, gan to neveicot, pratināšana katrā gadījumā būtu jāveic, ņemot vērā iesaistīto bērnu vecumu un brieduma pakāpi. |
| --- | --- |

(44)

Gan veicot bērna pratināšanas audiovizuālu ierakstu, gan to neveicot, pratināšana katrā gadījumā būtu jāveic, ņemot vērā iesaistīto bērnu vecumu un brieduma pakāpi.

| (45) | Bērni ir īpaši neaizsargātā stāvoklī, ja viņiem ir atņemta brīvība. Ņemot vērā bērnu brīvības atņemšanas un jo īpaši apcietināšanas radītos iespējamos riskus attiecībā uz bērnu fizisko, garīgo un sociālo attīstību un tāpēc, ka brīvības atņemšana var radīt grūtības attiecībā uz viņu spēju iekļauties atpakaļ sabiedrībā, būtu jāpieliek īpašas pūles, lai izvairītos piemērot apcietinājumu bērniem jebkurā procesa stadijā, pirms tiesa ir galīgi izspriedusi to, vai attiecīgais bērns ir veicis noziedzīgu nodarījumu. Dalībvalstis varētu veikt praktiskus pasākumus, piemēram, izveidot pamatnostādnes vai norādes policijas amatpersonām par šīs prasības piemērošanu policijas veiktas apcietināšanas gadījumos. Jebkurā gadījumā šī prasība neskar iespēju, ka policijas darbinieki vai citas tiesībaizsardzības iestādes varētu aizturēt bērnu situācijās, kad prima facie tas šķiet nepieciešams, piemēram, ja viņi tiek pieķerti noziedzīga nodarījuma izdarīšanas brīdī vai tūlīt pēc tam. |
| --- | --- |

(45)

Bērni ir īpaši neaizsargātā stāvoklī, ja viņiem ir atņemta brīvība. Ņemot vērā bērnu brīvības atņemšanas un jo īpaši apcietināšanas radītos iespējamos riskus attiecībā uz bērnu fizisko, garīgo un sociālo attīstību un tāpēc, ka brīvības atņemšana var radīt grūtības attiecībā uz viņu spēju iekļauties atpakaļ sabiedrībā, būtu jāpieliek īpašas pūles, lai izvairītos piemērot apcietinājumu bērniem jebkurā procesa stadijā, pirms tiesa ir galīgi izspriedusi to, vai attiecīgais bērns ir veicis noziedzīgu nodarījumu. Dalībvalstis varētu veikt praktiskus pasākumus, piemēram, izveidot pamatnostādnes vai norādes policijas amatpersonām par šīs prasības piemērošanu policijas veiktas apcietināšanas gadījumos. Jebkurā gadījumā šī prasība neskar iespēju, ka policijas darbinieki vai citas tiesībaizsardzības iestādes varētu aizturēt bērnu situācijās, kad prima facie tas šķiet nepieciešams, piemēram, ja viņi tiek pieķerti noziedzīga nodarījuma izdarīšanas brīdī vai tūlīt pēc tam.

| (46) | Kompetentajām iestādēm būtu vienmēr jāapsver pasākumi, kas ir alternatīvi apcietināšanai (alternatīvi pasākumi), un jāveic šādi pasākumi, ja tas ir iespējams. Šādi alternatīvi pasākumi varētu ietvert aizliegumu bērnam atrasties konkrētās vietās, pienākumu bērnam uzturēties konkrētā vietā, ierobežojumus attiecībā uz kontaktēšanos ar noteiktām personām, pienākumus pieteikties kompetentajās iestādēs, dalību izglītības programmās vai, ja bērns tam piekritis, dalību terapeitiskās vai atkarības ārstēšanas programmās. |
| --- | --- |

(46)

Kompetentajām iestādēm būtu vienmēr jāapsver pasākumi, kas ir alternatīvi apcietināšanai (alternatīvi pasākumi), un jāveic šādi pasākumi, ja tas ir iespējams. Šādi alternatīvi pasākumi varētu ietvert aizliegumu bērnam atrasties konkrētās vietās, pienākumu bērnam uzturēties konkrētā vietā, ierobežojumus attiecībā uz kontaktēšanos ar noteiktām personām, pienākumus pieteikties kompetentajās iestādēs, dalību izglītības programmās vai, ja bērns tam piekritis, dalību terapeitiskās vai atkarības ārstēšanas programmās.

| (47) | Bērnu aizturēšana būtu periodiski jāpārskata tiesai, kas var būt arī tiesnesis vienpersoniski. Vajadzētu būt iespējai, ka šo periodisko pārskatīšanu veic tiesa ex officio, vai, pamatojoties uz pieprasījumu, ko iesniedzis bērns, bērna advokāts vai tāda tiesu sistēmai piederīga iestāde, kas nav tiesa, jo īpaši prokurors. Dalībvalstīm minētajā sakarā būtu jānosaka praktiska kārtība, tostarp attiecībā uz situāciju, kad periodisku pārskatīšanu jau ex officio ir veikusi tiesa un bērns vai bērna advokāts pieprasa veikt citu pārskatīšanu. |
| --- | --- |

(47)

Bērnu aizturēšana būtu periodiski jāpārskata tiesai, kas var būt arī tiesnesis vienpersoniski. Vajadzētu būt iespējai, ka šo periodisko pārskatīšanu veic tiesa ex officio, vai, pamatojoties uz pieprasījumu, ko iesniedzis bērns, bērna advokāts vai tāda tiesu sistēmai piederīga iestāde, kas nav tiesa, jo īpaši prokurors. Dalībvalstīm minētajā sakarā būtu jānosaka praktiska kārtība, tostarp attiecībā uz situāciju, kad periodisku pārskatīšanu jau ex officio ir veikusi tiesa un bērns vai bērna advokāts pieprasa veikt citu pārskatīšanu.

| (48) | Ja bērni ir apcietināti, viņiem būtu jāpiemēro īpaši aizsardzības pasākumi. Jo īpaši – bērni būtu jānošķir no pieaugušajiem, ja vien netiek uzskatīts, ka pretēja rīcība ir bērna interesēs, saskaņā ar ANO Konvencijas par bērnu tiesībām 37. panta c) punktu. Ja apcietinātais bērns sasniedz 18 gadu vecumu, tam vajadzētu būt iespējai turpināt atrasties apcietinājumā atsevišķi, kad tas ir pamatoti, ņemot vērā konkrētās personas apstākļus. Īpaša uzmanība būtu jāpievērš tam, kāda ir apiešanās ar apcietinātajiem bērniem, ņemot vērā viņiem raksturīgo neaizsargātību. Bērniem vajadzētu būt pieejamām viņu vajadzībām piemērotām izglītības iespējām. |
| --- | --- |

(48)

Ja bērni ir apcietināti, viņiem būtu jāpiemēro īpaši aizsardzības pasākumi. Jo īpaši – bērni būtu jānošķir no pieaugušajiem, ja vien netiek uzskatīts, ka pretēja rīcība ir bērna interesēs, saskaņā ar ANO Konvencijas par bērnu tiesībām 37. panta c) punktu. Ja apcietinātais bērns sasniedz 18 gadu vecumu, tam vajadzētu būt iespējai turpināt atrasties apcietinājumā atsevišķi, kad tas ir pamatoti, ņemot vērā konkrētās personas apstākļus. Īpaša uzmanība būtu jāpievērš tam, kāda ir apiešanās ar apcietinātajiem bērniem, ņemot vērā viņiem raksturīgo neaizsargātību. Bērniem vajadzētu būt pieejamām viņu vajadzībām piemērotām izglītības iespējām.

| (49) | Dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka bērnus, kuri ir aizdomās turētie un apsūdzētie un kurus aizturējusi policija, nošķir no pieaugušajiem, ja vien netiek uzskatīts, ka pretēja rīcība ir bērna interesēs, vai, ja ārkārtas apstākļos praksē tas nav iespējams, ar noteikumu, ka bērnus tur kopā ar pieaugušajiem tā, lai tas atbilstu bērna interesēm. Piemēram, mazapdzīvotos apgabalos bērnus var izņēmuma kārtā turēt policijas apcietinājumā kopā ar pieaugušajiem, ja vien tas nav pretrunā bērna interesēm. Šādās situācijās būtu jāprasa kompetentajām iestādēm piešķirt īpašu vērību bērna fiziskās veselības un labklājības aizsardzībai. |
| --- | --- |

(49)

Dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka bērnus, kuri ir aizdomās turētie un apsūdzētie un kurus aizturējusi policija, nošķir no pieaugušajiem, ja vien netiek uzskatīts, ka pretēja rīcība ir bērna interesēs, vai, ja ārkārtas apstākļos praksē tas nav iespējams, ar noteikumu, ka bērnus tur kopā ar pieaugušajiem tā, lai tas atbilstu bērna interesēm. Piemēram, mazapdzīvotos apgabalos bērnus var izņēmuma kārtā turēt policijas apcietinājumā kopā ar pieaugušajiem, ja vien tas nav pretrunā bērna interesēm. Šādās situācijās būtu jāprasa kompetentajām iestādēm piešķirt īpašu vērību bērna fiziskās veselības un labklājības aizsardzībai.

| (50) | Vajadzētu būt iespējai bērnus turēt apcietinājumā kopā ar jauniešiem, ja vien tas nav pretrunā bērna interesēm. Dalībvalstīm jānosaka to personu loks, kuras tiek uzskatītas par jauniešiem saskaņā ar to tiesību aktiem un procedūrām. Dalībvalstis tiek mudinātas noteikt, ka personas, kuras ir vecākas par 24 gadiem, nevar tikt uzskatītas par jauniešiem. |
| --- | --- |

(50)

Vajadzētu būt iespējai bērnus turēt apcietinājumā kopā ar jauniešiem, ja vien tas nav pretrunā bērna interesēm. Dalībvalstīm jānosaka to personu loks, kuras tiek uzskatītas par jauniešiem saskaņā ar to tiesību aktiem un procedūrām. Dalībvalstis tiek mudinātas noteikt, ka personas, kuras ir vecākas par 24 gadiem, nevar tikt uzskatītas par jauniešiem.

| (51) | Ja bērni ir apcietināti, dalībvalstīm būtu jāveic piemēroti pasākumi, kā noteikts šajā direktīvā. Šādiem pasākumiem inter alia būtu jānodrošina tiesību uz ģimenes dzīvi efektīva un regulāra īstenošana. Bērniem vajadzētu būt tiesībām uzturēt regulārus kontaktus ar viņu vecākiem, ģimeni un draugiem ar apmeklējumu un korespondences starpniecību, ja vien bērna un tiesiskuma interesēs nav vajadzīgi īpaši ierobežojumi. |
| --- | --- |

(51)

Ja bērni ir apcietināti, dalībvalstīm būtu jāveic piemēroti pasākumi, kā noteikts šajā direktīvā. Šādiem pasākumiem inter alia būtu jānodrošina tiesību uz ģimenes dzīvi efektīva un regulāra īstenošana. Bērniem vajadzētu būt tiesībām uzturēt regulārus kontaktus ar viņu vecākiem, ģimeni un draugiem ar apmeklējumu un korespondences starpniecību, ja vien bērna un tiesiskuma interesēs nav vajadzīgi īpaši ierobežojumi.

| (52) | Dalībvalstīm būtu arī jāveic attiecīgi pasākumi, lai nodrošinātu, ka tiek ievērotas bērna tiesības uz reliģijas vai ticības brīvību. Šajā sakarā dalībvalstīm būtu jo īpaši jāatturas no iejaukšanās bērnu reliģijā vai ticībā. Dalībvalstīm tomēr netiek prasīts aktīvi rīkoties, lai palīdzētu bērniem praktizēt lūgšanas. |
| --- | --- |

(52)

Dalībvalstīm būtu arī jāveic attiecīgi pasākumi, lai nodrošinātu, ka tiek ievērotas bērna tiesības uz reliģijas vai ticības brīvību. Šajā sakarā dalībvalstīm būtu jo īpaši jāatturas no iejaukšanās bērnu reliģijā vai ticībā. Dalībvalstīm tomēr netiek prasīts aktīvi rīkoties, lai palīdzētu bērniem praktizēt lūgšanas.

| (53) | Vajadzības gadījumā dalībvalstīm būtu arī jāveic attiecīgi pasākumi citās brīvības atņemšanas situācijās. Veiktajiem pasākumiem vajadzētu būt samērīgiem un atbilstīgiem brīvības atņemšanas apstākļiem, piemēram, ja aizturējusi policija vai piemērots apcietinājums, un tās ilgumam. |
| --- | --- |

(53)

Vajadzības gadījumā dalībvalstīm būtu arī jāveic attiecīgi pasākumi citās brīvības atņemšanas situācijās. Veiktajiem pasākumiem vajadzētu būt samērīgiem un atbilstīgiem brīvības atņemšanas apstākļiem, piemēram, ja aizturējusi policija vai piemērots apcietinājums, un tās ilgumam.

| (54) | Speciālistiem, kuri tieši saskaras ar bērniem, būtu jāņem vērā dažādu vecuma grupu bērnu īpašās vajadzības un jāgādā, lai process tiktu tām pielāgots. Minētajos nolūkos minētajiem profesionāļiem vajadzētu būt īpaši apmācītiem darbam ar bērniem. |
| --- | --- |

(54)

Speciālistiem, kuri tieši saskaras ar bērniem, būtu jāņem vērā dažādu vecuma grupu bērnu īpašās vajadzības un jāgādā, lai process tiktu tām pielāgots. Minētajos nolūkos minētajiem profesionāļiem vajadzētu būt īpaši apmācītiem darbam ar bērniem.

| (55) | Pret bērniem būtu jāizturas atbilstīgi viņu vecumam, brieduma pakāpei un izpratnes līmenim, ņemot vērā jebkādas īpašās vajadzības, tostarp jebkādas saziņas grūtības, kādas bērniem var būt. |
| --- | --- |

(55)

Pret bērniem būtu jāizturas atbilstīgi viņu vecumam, brieduma pakāpei un izpratnes līmenim, ņemot vērā jebkādas īpašās vajadzības, tostarp jebkādas saziņas grūtības, kādas bērniem var būt.

| (56) | Ņemot vērā dalībvalstu atšķirīgās tiesību tradīcijas un tiesību sistēmas, kriminālprocesa laikā iespējami vislabākajā veidā būtu jānodrošina bērnu privātās dzīves aizsardzība ar mērķi inter alia veicināt bērnu iekļaušanos atpakaļ sabiedrībā. Dalībvalstīm būtu jānodrošina, lai tiesas sēdes, kurās iesaistīti bērni, parasti būtu slēgtas, vai arī jāļauj tiesām vai tiesnešiem pieņemt lēmumu par šādu slēgtu sēžu sasaukšanu. Tas neskar spriedumu publisku pasludināšanu saskaņā ar ECTK 6. pantu. |
| --- | --- |

(56)

Ņemot vērā dalībvalstu atšķirīgās tiesību tradīcijas un tiesību sistēmas, kriminālprocesa laikā iespējami vislabākajā veidā būtu jānodrošina bērnu privātās dzīves aizsardzība ar mērķi inter alia veicināt bērnu iekļaušanos atpakaļ sabiedrībā. Dalībvalstīm būtu jānodrošina, lai tiesas sēdes, kurās iesaistīti bērni, parasti būtu slēgtas, vai arī jāļauj tiesām vai tiesnešiem pieņemt lēmumu par šādu slēgtu sēžu sasaukšanu. Tas neskar spriedumu publisku pasludināšanu saskaņā ar ECTK 6. pantu.

| (57) | Bērniem vajadzētu būt tiesībām, lai ar viņiem saistīto tiesas sēžu laikā viņus pavadītu persona, kam ir vecāku atbildība. Ja vairāk nekā vienai personai ir vecāku atbildība par to pašu bērnu, bērnam vajadzētu būt tiesībām uz to, lai viņu pavada visas šīs personas, ja vien tas nav praksē neiespējams, neraugoties uz to, ka kompetentās iestādes ir pielikušas saprātīgas pūles, lai tas būtu iespējams. Dalībvalstīm būtu jānosaka praktiska kārtība attiecībā uz bērnu tiesībām uz to, ka viņus pavada persona, kam ir vecāku atbildība, tiesas sēdēs, kurās viņi ir iesaistīti, un attiecībā uz nosacījumiem, saskaņā ar kuriem pavadošo personu var uz laiku izslēgt no tiesas sēdēm. Šāda kārtībā varētu inter alia būt lietderīga gadījumos, kad persona, kam ir vecāku atbildība, uz laiku nav pieejama, lai pavadītu bērnu, vai ja šī persona nevēlas izmantot iespēju pavadīt bērnu, ar noteikumu, ka ir ņemtas vērā bērna intereses. |
| --- | --- |

(57)

Bērniem vajadzētu būt tiesībām, lai ar viņiem saistīto tiesas sēžu laikā viņus pavadītu persona, kam ir vecāku atbildība. Ja vairāk nekā vienai personai ir vecāku atbildība par to pašu bērnu, bērnam vajadzētu būt tiesībām uz to, lai viņu pavada visas šīs personas, ja vien tas nav praksē neiespējams, neraugoties uz to, ka kompetentās iestādes ir pielikušas saprātīgas pūles, lai tas būtu iespējams. Dalībvalstīm būtu jānosaka praktiska kārtība attiecībā uz bērnu tiesībām uz to, ka viņus pavada persona, kam ir vecāku atbildība, tiesas sēdēs, kurās viņi ir iesaistīti, un attiecībā uz nosacījumiem, saskaņā ar kuriem pavadošo personu var uz laiku izslēgt no tiesas sēdēm. Šāda kārtībā varētu inter alia būt lietderīga gadījumos, kad persona, kam ir vecāku atbildība, uz laiku nav pieejama, lai pavadītu bērnu, vai ja šī persona nevēlas izmantot iespēju pavadīt bērnu, ar noteikumu, ka ir ņemtas vērā bērna intereses.

| (58) | Konkrētos apstākļos, kas var arī attiekties tikai uz vienu no personām, kurām ir vecāku atbildība, bērnam vajadzētu būt tiesībām uz to, lai tiesas sēžu laikā viņu pavadītu tāds atbilstīgs pieaugušais, kam nav vecāku atbildības. Viens no šiem apstākļiem ir arī tad, ja persona, kam ir vecāku atbildība un kura pavada bērnu, varētu būtiski apdraudēt kriminālprocesu, jo īpaši tas varētu attiekties uz gadījumiem, kad objektīvi un faktiski apstākļi norāda uz aizdomām vai rada pamatu aizdomām, ka pierādījumi var būt iznīcināti vai sagrozīti, attiecībā uz lieciniekiem var būt notikusi iejaukšanās vai persona, kam ir vecāku atbildība, var būt kopā ar bērnu iesaistīta iespējamā noziedzīgā darbībā. |
| --- | --- |

(58)

Konkrētos apstākļos, kas var arī attiekties tikai uz vienu no personām, kurām ir vecāku atbildība, bērnam vajadzētu būt tiesībām uz to, lai tiesas sēžu laikā viņu pavadītu tāds atbilstīgs pieaugušais, kam nav vecāku atbildības. Viens no šiem apstākļiem ir arī tad, ja persona, kam ir vecāku atbildība un kura pavada bērnu, varētu būtiski apdraudēt kriminālprocesu, jo īpaši tas varētu attiekties uz gadījumiem, kad objektīvi un faktiski apstākļi norāda uz aizdomām vai rada pamatu aizdomām, ka pierādījumi var būt iznīcināti vai sagrozīti, attiecībā uz lieciniekiem var būt notikusi iejaukšanās vai persona, kam ir vecāku atbildība, var būt kopā ar bērnu iesaistīta iespējamā noziedzīgā darbībā.

| (59) | Saskaņā ar šo direktīvu bērniem vajadzētu būt arī tiesībām uz to, lai viņus pavada persona, kam ir vecāku atbildība, citās procesa stadijās, kurās piedalās bērns, piemēram, policijas pratināšanas laikā. |
| --- | --- |

(59)

Saskaņā ar šo direktīvu bērniem vajadzētu būt arī tiesībām uz to, lai viņus pavada persona, kam ir vecāku atbildība, citās procesa stadijās, kurās piedalās bērns, piemēram, policijas pratināšanas laikā.

| (60) | Apsūdzētā tiesības klātienē piedalīties lietas izskatīšanā tiesā balstās uz tiesībām uz taisnīgu tiesu, kas paredzētas Hartas 47. pantā un ECTK 6. pantā, kā to skaidrojusi Tiesa un Eiropas Cilvēktiesību tiesa. Dalībvalstīm būtu jāveic atbilstīgi pasākumi, lai veicinātu bērnu klātbūtni viņu iztiesāšanas laikā, tostarp personiski ar pavēsti aicinot bērnus uz tiesas sēdi un nosūtot pavēstes kopiju personai, kam ir vecāku atbildība, vai, ja tas neatbilstu bērna interesēm, citam atbilstīgam pieaugušajam. Dalībvalstīm būtu jānosaka praktiska kārtība saistībā ar bērna klātbūtni iztiesāšanā. Minētajā kārtībā varētu ietvert noteikumus par to, ar kādiem nosacījumiem bērnu var uz laiku izslēgt no dalības iztiesāšanā. |
| --- | --- |

(60)

Apsūdzētā tiesības klātienē piedalīties lietas izskatīšanā tiesā balstās uz tiesībām uz taisnīgu tiesu, kas paredzētas Hartas 47. pantā un ECTK 6. pantā, kā to skaidrojusi Tiesa un Eiropas Cilvēktiesību tiesa. Dalībvalstīm būtu jāveic atbilstīgi pasākumi, lai veicinātu bērnu klātbūtni viņu iztiesāšanas laikā, tostarp personiski ar pavēsti aicinot bērnus uz tiesas sēdi un nosūtot pavēstes kopiju personai, kam ir vecāku atbildība, vai, ja tas neatbilstu bērna interesēm, citam atbilstīgam pieaugušajam. Dalībvalstīm būtu jānosaka praktiska kārtība saistībā ar bērna klātbūtni iztiesāšanā. Minētajā kārtībā varētu ietvert noteikumus par to, ar kādiem nosacījumiem bērnu var uz laiku izslēgt no dalības iztiesāšanā.

| (61) | Dažas šajā direktīvā paredzētās tiesības būtu jāattiecina uz bērniem, kuri ir pieprasītās personas, no brīža, kad viņi ir aizturēti izpildes dalībvalstī. |
| --- | --- |

(61)

Dažas šajā direktīvā paredzētās tiesības būtu jāattiecina uz bērniem, kuri ir pieprasītās personas, no brīža, kad viņi ir aizturēti izpildes dalībvalstī.

| (62) | Dalībvalstu sadarbībai krimināllietās ļoti nozīmīgs ir Eiropas apcietināšanas ordera process. Īstenojot šādu sadarbību, ir būtiski ievērot Pamatlēmumā 2002/584/TI paredzētos termiņus. Tādēļ, lai gan bērniem, kuri ir pieprasītās personas, Eiropas apcietināšanas ordera procesā būtu jāspēj pilnībā īstenot savas tiesības saskaņā ar šo direktīvu, minētie termiņi būtu jāievēro. |
| --- | --- |

(62)

Dalībvalstu sadarbībai krimināllietās ļoti nozīmīgs ir Eiropas apcietināšanas ordera process. Īstenojot šādu sadarbību, ir būtiski ievērot Pamatlēmumā 2002/584/TI paredzētos termiņus. Tādēļ, lai gan bērniem, kuri ir pieprasītās personas, Eiropas apcietināšanas ordera procesā būtu jāspēj pilnībā īstenot savas tiesības saskaņā ar šo direktīvu, minētie termiņi būtu jāievēro.

| (63) | Dalībvalstīm būtu jāveic atbilstīgi pasākumi, lai nodrošinātu, ka tiesnešiem un prokuroriem, kas darbojas kriminālprocesā, kurā ir iesaistīti bērni, ir īpašas zināšanas šajā jomā vai faktiska piekļuve īpašai apmācībai, jo īpaši attiecībā uz bērnu tiesībām, atbilstīgiem nopratināšanas paņēmieniem, bērnu psiholoģiju un saziņu bērniem piemērotā valodā. Dalībvalstīm būtu arī jāveic atbilstīgi pasākumi, lai veicinātu šādu īpašu apmācību advokātiem, kas darbojas kriminālprocesā, kurā ir iesaistīti bērni. |
| --- | --- |

(63)

Dalībvalstīm būtu jāveic atbilstīgi pasākumi, lai nodrošinātu, ka tiesnešiem un prokuroriem, kas darbojas kriminālprocesā, kurā ir iesaistīti bērni, ir īpašas zināšanas šajā jomā vai faktiska piekļuve īpašai apmācībai, jo īpaši attiecībā uz bērnu tiesībām, atbilstīgiem nopratināšanas paņēmieniem, bērnu psiholoģiju un saziņu bērniem piemērotā valodā. Dalībvalstīm būtu arī jāveic atbilstīgi pasākumi, lai veicinātu šādu īpašu apmācību advokātiem, kas darbojas kriminālprocesā, kurā ir iesaistīti bērni.

| (64) | Lai uzraudzītu un izvērtētu šīs direktīvas efektivitāti, dalībvalstīs ir nepieciešams vākt attiecīgus datus no pieejamiem datiem par šajā direktīvā paredzēto tiesību īstenošanu. Šādi dati ietver tiesu iestāžu un tiesībaizsardzības iestāžu reģistrētos datus un, ciktāl iespējams, veselības aprūpes un sociālās palīdzības dienestu apkopotos administratīvos datus par šajā direktīvā paredzētajām tiesībām, jo īpaši datus par to bērnu skaitu, kuriem ir nodrošināta advokāta pieejamība, veikto individuālo izvērtējumu skaitu, pratināšanu audiovizuālo ieraksts skaitu un to bērnu skaitu, kam ir atņemta brīvība. |
| --- | --- |

(64)

Lai uzraudzītu un izvērtētu šīs direktīvas efektivitāti, dalībvalstīs ir nepieciešams vākt attiecīgus datus no pieejamiem datiem par šajā direktīvā paredzēto tiesību īstenošanu. Šādi dati ietver tiesu iestāžu un tiesībaizsardzības iestāžu reģistrētos datus un, ciktāl iespējams, veselības aprūpes un sociālās palīdzības dienestu apkopotos administratīvos datus par šajā direktīvā paredzētajām tiesībām, jo īpaši datus par to bērnu skaitu, kuriem ir nodrošināta advokāta pieejamība, veikto individuālo izvērtējumu skaitu, pratināšanu audiovizuālo ieraksts skaitu un to bērnu skaitu, kam ir atņemta brīvība.

| (65) | Dalībvalstīm būtu jāievēro un jāgarantē šajā direktīvā noteiktās tiesības bez jebkādas diskriminācijas, kuras pamatā ir, piemēram, rase, ādas krāsa, dzimums, seksuālā orientācija, valoda, reliģija, politiskie vai citi uzskati, valstspiederība, etniskā vai sociālā izcelsme, īpašumtiesības, invaliditāte vai dzimšana. |
| --- | --- |

(65)

Dalībvalstīm būtu jāievēro un jāgarantē šajā direktīvā noteiktās tiesības bez jebkādas diskriminācijas, kuras pamatā ir, piemēram, rase, ādas krāsa, dzimums, seksuālā orientācija, valoda, reliģija, politiskie vai citi uzskati, valstspiederība, etniskā vai sociālā izcelsme, īpašumtiesības, invaliditāte vai dzimšana.

| (66) | Šajā direktīvā tiek ievērotas pamattiesības un pamatprincipi, kas atzīti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā un ECTK, tostarp spīdzināšanas un necilvēcīgas vai pazemojošas izturēšanās aizliegums, tiesības uz brīvību un drošību, privātās un ģimenes dzīves neaizskaramība, tiesības uz personas neaizskaramību, bērnu tiesības, personu ar invaliditāti integrācija, tiesības uz efektīvu tiesību aizsardzību un tiesības uz taisnīgu tiesu, nevainīguma prezumpcija un tiesības uz aizstāvību. Šī direktīva būtu jāīsteno saskaņā ar minētajām tiesībām un principiem. |
| --- | --- |

(66)

Šajā direktīvā tiek ievērotas pamattiesības un pamatprincipi, kas atzīti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā un ECTK, tostarp spīdzināšanas un necilvēcīgas vai pazemojošas izturēšanās aizliegums, tiesības uz brīvību un drošību, privātās un ģimenes dzīves neaizskaramība, tiesības uz personas neaizskaramību, bērnu tiesības, personu ar invaliditāti integrācija, tiesības uz efektīvu tiesību aizsardzību un tiesības uz taisnīgu tiesu, nevainīguma prezumpcija un tiesības uz aizstāvību. Šī direktīva būtu jāīsteno saskaņā ar minētajām tiesībām un principiem.

| (67) | Šī direktīva paredz minimālos noteikumus. Dalībvalstīm būtu jāspēj paplašināt šajā direktīvā noteiktās tiesības, lai nodrošinātu augstāku aizsardzības līmeni. Šāds augstāks aizsardzības līmenis nedrīkstētu radīt šķērsli tiesas spriedumu savstarpējai atzīšanai, kuras veicināšanai paredzēti šie minimālie noteikumi. Dalībvalstu nodrošinātajam aizsardzības līmenim nekad nevajadzētu būt zemākam par standartiem, kas noteikti Hartā vai ECTK, kā tie skaidroti Tiesas un Eiropas Cilvēktiesību tiesas judikatūrā. |
| --- | --- |

(67)

Šī direktīva paredz minimālos noteikumus. Dalībvalstīm būtu jāspēj paplašināt šajā direktīvā noteiktās tiesības, lai nodrošinātu augstāku aizsardzības līmeni. Šāds augstāks aizsardzības līmenis nedrīkstētu radīt šķērsli tiesas spriedumu savstarpējai atzīšanai, kuras veicināšanai paredzēti šie minimālie noteikumi. Dalībvalstu nodrošinātajam aizsardzības līmenim nekad nevajadzētu būt zemākam par standartiem, kas noteikti Hartā vai ECTK, kā tie skaidroti Tiesas un Eiropas Cilvēktiesību tiesas judikatūrā.

| (68) | Ņemot vērā to, ka šīs direktīvas mērķus, proti, noteikt kopējus minimālos standartus attiecībā uz procesuālajām garantijām bērniem, kuri ir aizdomās turētie vai apsūdzētie kriminālprocesā, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet mēroga un iedarbības dēļ minētos mērķus var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar LES 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā direktīvā paredz vienīgi tos pasākumus, kuri ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai. |
| --- | --- |

(68)

Ņemot vērā to, ka šīs direktīvas mērķus, proti, noteikt kopējus minimālos standartus attiecībā uz procesuālajām garantijām bērniem, kuri ir aizdomās turētie vai apsūdzētie kriminālprocesā, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet mēroga un iedarbības dēļ minētos mērķus var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar LES 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā direktīvā paredz vienīgi tos pasākumus, kuri ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai.

| (69) | Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā Nr. 21 par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju saistībā ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, kas pievienots LES un LESD, un neskarot minētā protokola 4. pantu, minētās dalībvalstis nepiedalās šīs direktīvas pieņemšanā, un tām šī direktīva nav saistoša un nav jāpiemēro. |
| --- | --- |

(69)

Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā Nr. 21 par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju saistībā ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, kas pievienots LES un LESD, un neskarot minētā protokola 4. pantu, minētās dalībvalstis nepiedalās šīs direktīvas pieņemšanā, un tām šī direktīva nav saistoša un nav jāpiemēro.

| (70) | Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā Nr. 22 par Dānijas nostāju, kas pievienots LES un LESD, Dānija nepiedalās šīs direktīvas pieņemšanā, un Dānijai šī direktīva nav saistoša un nav jāpiemēro. |
| --- | --- |

(70)

Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā Nr. 22 par Dānijas nostāju, kas pievienots LES un LESD, Dānija nepiedalās šīs direktīvas pieņemšanā, un Dānijai šī direktīva nav saistoša un nav jāpiemēro.

| (71) | Saskaņā ar dalībvalstu un Komisijas 2011. gada 28. septembra kopīgo politisko deklarāciju par paskaidrojošiem dokumentiem (10) dalībvalstis ir apņēmušās, paziņojot savus transponēšanas pasākumus, pamatotos gadījumos pievienot vienu vai vairākus dokumentus, kuros paskaidrota saikne starp direktīvas sastāvdaļām un atbilstīgajām daļām valsts transponēšanas instrumentos. Attiecībā uz šo direktīvu likumdevējs uzskata, ka šādu dokumentu nosūtīšana ir pamatota, |
| --- | --- |

(71)

Saskaņā ar dalībvalstu un Komisijas 2011. gada 28. septembra kopīgo politisko deklarāciju par paskaidrojošiem dokumentiem (10) dalībvalstis ir apņēmušās, paziņojot savus transponēšanas pasākumus, pamatotos gadījumos pievienot vienu vai vairākus dokumentus, kuros paskaidrota saikne starp direktīvas sastāvdaļām un atbilstīgajām daļām valsts transponēšanas instrumentos. Attiecībā uz šo direktīvu likumdevējs uzskata, ka šādu dokumentu nosūtīšana ir pamatota,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO DIREKTĪVU.

1. pants

Priekšmets

Ar šo direktīvu paredz kopējus minimālos noteikumus attiecībā uz konkrētām tiesībām bērniem:

| a) | kuri ir aizdomās turētie un apsūdzētie kriminālprocesā; vai |
| --- | --- |

a)

kuri ir aizdomās turētie un apsūdzētie kriminālprocesā; vai

| b) | kuriem piemēro Eiropas apcietināšanas ordera procesu saskaņā ar Pamatlēmumu 2002/584/TI (pieprasītās personas). |
| --- | --- |

b)

kuriem piemēro Eiropas apcietināšanas ordera procesu saskaņā ar Pamatlēmumu 2002/584/TI (pieprasītās personas).

2. pants

Darbības joma

1.   Šī direktīva attiecas uz bērniem, kuri ir aizdomās turētie vai apsūdzētie kriminālprocesā. To piemēro līdz galīgajai jautājuma izšķiršanai par to, vai aizdomās turētais vai apsūdzētais ir veicis noziedzīgu nodarījumu, tostarp attiecīgajā gadījumā par notiesāšanu un pārsūdzībā pieņemto lēmumu.

2.   Šo direktīvu piemēro bērniem, kuri ir pieprasītās personas, no brīža, kad viņi ir aizturēti izpildes dalībvalstī saskaņā ar 17. pantu.

3.   Izņemot 5. pantu, 8. panta 3. punkta b) apakšpunktu un 15. pantu, ciktāl minētie noteikumi attiecas uz personu, kam ir vecāku atbildība, šī direktīva vai konkrēti tās noteikumi attiecas uz šā panta 1. un 2. punktā minētajām personām, ja šādas personas procesa sākšanas brīdī bija bērni, bet pēc tam sasniedza 18 gadu vecumu, un šīs direktīvas vai dažu tās noteikumu piemērošana ir pamatota, ņemot vērā visus lietas apstākļus, tostarp attiecīgās personas briedumu un neaizsargātību. Dalībvalstis var nolemt nepiemērot šo direktīvu, ja attiecīgā persona ir sasniegusi 21 gada vecumu.

4.   Šo direktīvu piemēro bērniem, kuri sākotnēji nebija aizdomās turētie vai apsūdzētie, bet kuri kļuva par aizdomās turētajiem vai apsūdzētajiem policijas vai citas tiesībaizsardzības iestādes veiktas nopratināšanas laikā.

5.   Šī direktīva neskar valstu noteikumus, saskaņā ar kuriem nosaka kriminālatbildības iestāšanās vecumu.

6.   Neskarot tiesības uz taisnīgu tiesu, attiecībā uz maznozīmīgiem nodarījumiem:

| a) | ja dalībvalsts tiesību aktos ir paredzēts, ka sodu nosaka iestāde, kas nav tiesa ar jurisdikciju krimināllietās, un ja šādu sodu noteikšanu var pārsūdzēt vai nodot šādai tiesai; vai |
| --- | --- |

a)

ja dalībvalsts tiesību aktos ir paredzēts, ka sodu nosaka iestāde, kas nav tiesa ar jurisdikciju krimināllietās, un ja šādu sodu noteikšanu var pārsūdzēt vai nodot šādai tiesai; vai

| b) | ja kā sodu nevar piespriest brīvības atņemšanu, |
| --- | --- |

b)

ja kā sodu nevar piespriest brīvības atņemšanu,

šo direktīvu piemēro tikai tiesvedībā tiesās ar jurisdikciju krimināllietās.

Jebkurā gadījumā šo direktīvu pilnībā piemēro tad, ja bērnam ir piemērota brīvības atņemšana, neatkarīgi no kriminālprocesa stadijas.

3. pants

Definīcijas

Šajā direktīvā piemēro šādas definīcijas:

| 1) | “bērns” ir persona, kas ir jaunāka par 18 gadiem; |
| --- | --- |

1)

“bērns” ir persona, kas ir jaunāka par 18 gadiem;

| 2) | “persona, kam ir vecāku atbildība” ir jebkura persona, kam ir vecāku atbildība par bērnu; |
| --- | --- |

2)

“persona, kam ir vecāku atbildība” ir jebkura persona, kam ir vecāku atbildība par bērnu;

| 3) | “vecāku atbildība” ir visas tiesības un pienākumi attiecībā uz bērna personu vai bērna īpašumu, kuras piešķir fiziskai vai juridiskai personai ar spriedumu, tiesību aktu izpildi vai vienošanos, kam ir juridisks spēks, tostarp uzraudzības tiesības un saskarsmes tiesības. |
| --- | --- |

3)

“vecāku atbildība” ir visas tiesības un pienākumi attiecībā uz bērna personu vai bērna īpašumu, kuras piešķir fiziskai vai juridiskai personai ar spriedumu, tiesību aktu izpildi vai vienošanos, kam ir juridisks spēks, tostarp uzraudzības tiesības un saskarsmes tiesības.

Attiecībā uz pirmās daļas 1. punktu, ja nav skaidrs, vai persona ir sasniegusi 18 gadu vecumu, minētā persona tiek uzskatīta par bērnu.

4. pants

Tiesības uz informāciju

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka gadījumā, ja bērniem ir darīts zināms, ka viņi ir aizdomās turētie vai apsūdzētie kriminālprocesā, viņi nekavējoties tiek informēti par viņu tiesībām saskaņā ar Direktīvu 2012/13/ES un par vispārējiem aspektiem saistībā ar procesa norisi.

Dalībvalstis arī nodrošina, ka bērnus informē par šajā direktīvā noteiktajām tiesībām. Minēto informāciju sniedz šādi:

| a) | nekavējoties, ja bērniem ir darīts zināms, ka viņi ir aizdomās turētie vai apsūdzētie attiecībā uz:






  i) | bērna tiesībām uz informācijas sniegšanu personai, kam ir vecāku atbildība, kā paredzēts 5. pantā; |
| --- | --- | --- |

a)

nekavējoties, ja bērniem ir darīts zināms, ka viņi ir aizdomās turētie vai apsūdzētie attiecībā uz:

i)

bērna tiesībām uz informācijas sniegšanu personai, kam ir vecāku atbildība, kā paredzēts 5. pantā;

| ii) | bērna tiesībām saņemt advokāta palīdzību, kā paredzēts 6. pantā; |
| --- | --- |

ii)

bērna tiesībām saņemt advokāta palīdzību, kā paredzēts 6. pantā;

| iii) | bērna tiesībām uz privātās dzīves aizsardzību, kā paredzēts 14. pantā; |
| --- | --- |

iii)

bērna tiesībām uz privātās dzīves aizsardzību, kā paredzēts 14. pantā;

| iv) | bērna tiesībām uz to, ka viņu pavada persona, kam ir vecāku atbildība, procesa stadijās, kas nav tiesas sēdes, kā paredzēts 15. panta 4. punktā; |
| --- | --- |

iv)

bērna tiesībām uz to, ka viņu pavada persona, kam ir vecāku atbildība, procesa stadijās, kas nav tiesas sēdes, kā paredzēts 15. panta 4. punktā;

| v) | bērna tiesībām uz juridisko palīdzību, kā paredzēts 18. pantā; |
| --- | --- |

v)

bērna tiesībām uz juridisko palīdzību, kā paredzēts 18. pantā;

| b) | vistuvākajā piemērotā procesa stadijā attiecībā uz:






  i) | tiesībām uz individuālu izvērtējumu, kā paredzēts 7. pantā; |
| --- | --- | --- |

b)

vistuvākajā piemērotā procesa stadijā attiecībā uz:

i)

tiesībām uz individuālu izvērtējumu, kā paredzēts 7. pantā;

| ii) | tiesībām uz medicīnisku izmeklēšanu, tostarp tiesībām uz medicīnisko palīdzību, kā paredzēts 8. pantā; |
| --- | --- |

ii)

tiesībām uz medicīnisku izmeklēšanu, tostarp tiesībām uz medicīnisko palīdzību, kā paredzēts 8. pantā;

| iii) | tiesību uz brīvības atņemšanas ierobežošanu un alternatīvu pasākumu izmantošanu, tostarp tiesībām uz apcietinājuma regulāru pārskatīšanu, kā paredzēts 10. un 11. pantā; |
| --- | --- |

iii)

tiesību uz brīvības atņemšanas ierobežošanu un alternatīvu pasākumu izmantošanu, tostarp tiesībām uz apcietinājuma regulāru pārskatīšanu, kā paredzēts 10. un 11. pantā;

| iv) | tiesībām uz to, lai tiesas sēžu laikā bērnu pavadītu persona, kam ir vecāku atbildība, kā paredzēts 15. panta 1. punktā; |
| --- | --- |

iv)

tiesībām uz to, lai tiesas sēžu laikā bērnu pavadītu persona, kam ir vecāku atbildība, kā paredzēts 15. panta 1. punktā;

| v) | tiesībām klātienē piedalīties lietas iztiesāšanā, kā paredzēts 16. pantā; |
| --- | --- |

v)

tiesībām klātienē piedalīties lietas iztiesāšanā, kā paredzēts 16. pantā;

| vi) | bērna tiesībām uz efektīviem tiesiskās aizsardzības līdzekļiem, kā paredzēts 19. pantā; |
| --- | --- |

vi)

bērna tiesībām uz efektīviem tiesiskās aizsardzības līdzekļiem, kā paredzēts 19. pantā;

| c) | pēc brīvības atņemšanas attiecībā uz tiesībām uz īpašu apiešanos brīvības atņemšanas laikā, kā paredzēts 12. pantā. |
| --- | --- |

c)

pēc brīvības atņemšanas attiecībā uz tiesībām uz īpašu apiešanos brīvības atņemšanas laikā, kā paredzēts 12. pantā.

2.   Dalībvalstis nodrošina, ka 1. punktā minētā informācija tiek sniegta rakstiski, mutiski vai abējādi, vienkāršā un saprotamā valodā un ka sniegtā informācija tiek reģistrēta, izmantojot reģistrācijas procedūru saskaņā ar attiecīgās valsts tiesību aktiem.

3.   Ja bērniem, ievērojot Direktīvu 2012/13/ES, izsniedz paziņojumu par tiesībām, dalībvalstis nodrošina, ka šādā paziņojumā iekļauj atsauci uz viņu tiesībām saskaņā ar šo direktīvu.

5. pants

Bērnu tiesības uz personas, kam ir vecāku atbildība, informēšanu

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka informāciju, ko bērnam ir tiesības saņemt saskaņā ar 4. pantu, pēc iespējas ātrāk sniedz personai, kam ir vecāku atbildība.

2.   Panta 1. punktā minēto informāciju sniedz citam atbilstīgam pieaugušajam, kuru bērns ir norādījis un kuru kā tādu ir apstiprinājusi kompetentā iestāde, ja minētās informācijas sniegšana personai, kam ir vecāku atbildība:

| a) | neatbilstu bērna interesēm; |
| --- | --- |

a)

neatbilstu bērna interesēm;

| b) | nav iespējama, jo pēc tam, kad ir pieliktas saprātīgas pūles, neviena no personām, kam ir vecāku atbildība, nav sasniedzama vai to identitāte nav zināma; |
| --- | --- |

b)

nav iespējama, jo pēc tam, kad ir pieliktas saprātīgas pūles, neviena no personām, kam ir vecāku atbildība, nav sasniedzama vai to identitāte nav zināma;

| c) | balstoties uz objektīviem un faktiskiem apstākļiem, varētu būtiski apdraudēt kriminālprocesu. |
| --- | --- |

c)

balstoties uz objektīviem un faktiskiem apstākļiem, varētu būtiski apdraudēt kriminālprocesu.

Ja bērns nav norādījis citu atbilstīgu pieaugušo vai ja pieaugušais, ko norādījis bērns, nav pieņemams kompetentajai iestādei, kompetentā iestāde, ņemot vērā bērna intereses, ieceļ un informē citu personu. Minētā persona var arī pārstāvēt iestādi vai citu struktūru, kas atbild par bērnu aizsardzību vai labklājību.

3.   Ja vairs nepastāv apstākļi, kuru dēļ tika piemērots 2. punkta a), b) un c) apakšpunkts, jebkuru informāciju, ko bērns saņem saskaņā ar 4. pantu un kam joprojām ir nozīme procesā, sniedz personai, kam ir vecāku atbildība.

6. pants

Advokāta palīdzība

1.   Saskaņā ar Direktīvu 2013/48/ES bērniem, kuri ir aizdomās turētie un apsūdzētie kriminālprocesā, ir tiesības uz advokāta pieejamību. Nekas šajā direktīvā, jo īpaši šajā pantā, neskar šīs tiesības.

2.   Dalībvalstis nodrošina, ka bērniem tiek sniegta advokāta palīdzība saskaņā ar šo pantu, lai viņi varētu efektīvi īstenot savas tiesības uz aizstāvību.

3.   Dalībvalstis nodrošina, ka pēc tam, kad bērniem ir darīts zināms, ka viņi ir aizdomās turētie vai apsūdzētie, advokāta palīdzība bērniem tiek sniegta bez nepamatotas kavēšanās. Jebkurā gadījumā bērni var saņemt advokāta palīdzību atkarībā no tā, kurš no šiem brīžiem ir agrāk:

| a) | pirms viņus nopratina policija vai cita tiesībaizsardzības vai tiesu iestāde; |
| --- | --- |

a)

pirms viņus nopratina policija vai cita tiesībaizsardzības vai tiesu iestāde;

| b) | kad izmeklēšanas vai citas kompetentās iestādes veic izmeklēšanas vai citu pierādījumu vākšanas darbību saskaņā ar 4. punkta c) apakšpunktu; |
| --- | --- |

b)

kad izmeklēšanas vai citas kompetentās iestādes veic izmeklēšanas vai citu pierādījumu vākšanas darbību saskaņā ar 4. punkta c) apakšpunktu;

| c) | bez nepamatotas kavēšanās pēc brīvības atņemšanas; |
| --- | --- |

c)

bez nepamatotas kavēšanās pēc brīvības atņemšanas;

| d) | ja viņi stājas tiesas, kam ir jurisdikcija krimināllietās, priekšā, savlaicīgi, pirms viņi ir izsaukti ierasties minētajā tiesā. |
| --- | --- |

d)

ja viņi stājas tiesas, kam ir jurisdikcija krimināllietās, priekšā, savlaicīgi, pirms viņi ir izsaukti ierasties minētajā tiesā.

4.   Advokāta palīdzība ietver turpmāk norādīto:

| a) | dalībvalstis nodrošina, ka bērniem ir tiesības privāti tikties un sazināties ar advokātu, kas viņu pārstāv, tostarp pirms policijas vai citas tiesībaizsardzības vai tiesu iestādes veiktas nopratināšanas; |
| --- | --- |

a)

dalībvalstis nodrošina, ka bērniem ir tiesības privāti tikties un sazināties ar advokātu, kas viņu pārstāv, tostarp pirms policijas vai citas tiesībaizsardzības vai tiesu iestādes veiktas nopratināšanas;

| b) | dalībvalstis nodrošina, ka bērniem nopratināšanas laikā tiek sniegta advokāta palīdzība un ka advokāts ir spējīgs efektīvi piedalīties nopratināšanā. Šādai līdzdalībai jānotiek saskaņā ar valstu tiesību aktos paredzētajām procedūrām ar noteikumu, ka šādas procedūras neskar attiecīgo tiesību efektīvu īstenošanu un būtību. Ja advokāts piedalās nopratināšanā, šādas līdzdalības faktu fiksē, izmantojot protokolēšanas procedūru saskaņā ar attiecīgās valsts tiesību aktiem; |
| --- | --- |

b)

dalībvalstis nodrošina, ka bērniem nopratināšanas laikā tiek sniegta advokāta palīdzība un ka advokāts ir spējīgs efektīvi piedalīties nopratināšanā. Šādai līdzdalībai jānotiek saskaņā ar valstu tiesību aktos paredzētajām procedūrām ar noteikumu, ka šādas procedūras neskar attiecīgo tiesību efektīvu īstenošanu un būtību. Ja advokāts piedalās nopratināšanā, šādas līdzdalības faktu fiksē, izmantojot protokolēšanas procedūru saskaņā ar attiecīgās valsts tiesību aktiem;

| c) | dalībvalstis nodrošina, ka bērniem tiek nodrošināta advokāta palīdzība vismaz šādās izmeklēšanas vai pierādījumu vākšanas darbībās, ja minētās darbības ir paredzētas attiecīgās valsts tiesību aktos un ja aizdomās turētajam vai apsūdzētajam ir jāpiedalās vai atļauts piedalīties attiecīgajā darbībā:






  i) | uzrādīšanā atpazīšanai; |
| --- | --- | --- |

c)

dalībvalstis nodrošina, ka bērniem tiek nodrošināta advokāta palīdzība vismaz šādās izmeklēšanas vai pierādījumu vākšanas darbībās, ja minētās darbības ir paredzētas attiecīgās valsts tiesību aktos un ja aizdomās turētajam vai apsūdzētajam ir jāpiedalās vai atļauts piedalīties attiecīgajā darbībā:

i)

uzrādīšanā atpazīšanai;

| ii) | konfrontācijā; |
| --- | --- |

ii)

konfrontācijā;

| iii) | nozieguma vietas rekonstrukcijā. |
| --- | --- |

iii)

nozieguma vietas rekonstrukcijā.

5.   Dalībvalstis ievēro bērnu un viņu advokāta saziņas konfidencialitāti, īstenojot šajā direktīvā paredzētās tiesības uz advokāta palīdzību. Šāda saziņa ietver tikšanās, saraksti, telefonsarunas un citas saziņas formas, kas atļautas valsts tiesību aktos.

6.   Ar noteikumu, ka tas ir saskaņā ar tiesībām uz taisnīgu tiesu, dalībvalstis var atkāpties no 3. punkta, ja advokāta palīdzība nav samērīga, ņemot vērā lietas apstākļus, iespējamā noziedzīgā nodarījuma smagumu, lietas sarežģītību un pasākumus, ko varētu veikt attiecībā uz šādu nodarījumu, saprotot, ka vispirms vienmēr tiek ņemtas vērā bērna intereses.

Jebkurā gadījumā dalībvalstis nodrošina, ka bērniem tiek sniegta advokāta palīdzība:

| a) | ja viņi tiek nogādāti kompetentajā tiesā vai pie kompetentā tiesneša lēmuma pieņemšanai par apcietināšanu jebkurā procesa stadijā, uz ko attiecas šī direktīva; un |
| --- | --- |

a)

ja viņi tiek nogādāti kompetentajā tiesā vai pie kompetentā tiesneša lēmuma pieņemšanai par apcietināšanu jebkurā procesa stadijā, uz ko attiecas šī direktīva; un

| b) | apcietināšanas laikā. |
| --- | --- |

b)

apcietināšanas laikā.

Dalībvalstis arī nodrošina, ka brīvības atņemšanu nepiemēro kā kriminālsodu, ja bērnam nav palīdzējis advokāts, lai bērns varētu efektīvi izmantot savas tiesības uz aizstāvību, un jebkurā gadījumā uzklausīšanas laikā tiesas sēdē.

7.   Ja saskaņā ar šo pantu bērnam ir jāsaņem advokāta palīdzība, bet advokāta nav klāt, kompetentās iestādes atliek bērna pratināšanu vai citas 4. punkta c) apakšpunktā minētās izmeklēšanas vai pierādījumu vākšanas darbības uz saprātīgu laikposmu, lai advokāts varētu ierasties vai, ja bērns nav uzaicinājis advokātu, lai nokārtotu, lai bērnam būtu advokāts.

8.   Ārkārtas apstākļos un tikai pirmstiesas stadijā dalībvalstis var uz laiku atkāpties no 3. punktā paredzēto tiesību piemērošanas, ciktāl tas ir pamatoti, ņemot vērā lietas konkrētos apstākļus un pamatojoties uz vienu vai vairākiem šādiem nepārvaramiem iemesliem:

| a) | ja pastāv steidzama nepieciešamība novērst smagas negatīvas sekas kādas personas dzīvībai, brīvībai vai fiziskajai neaizskaramībai; |
| --- | --- |

a)

ja pastāv steidzama nepieciešamība novērst smagas negatīvas sekas kādas personas dzīvībai, brīvībai vai fiziskajai neaizskaramībai;

| b) | ja ir absolūti nepieciešama izmeklēšanas iestāžu tūlītēja rīcība, lai novērstu ievērojama apdraudējuma nodarīšanu kriminālprocesam smaga noziedzīga nodarījuma gadījumā. |
| --- | --- |

b)

ja ir absolūti nepieciešama izmeklēšanas iestāžu tūlītēja rīcība, lai novērstu ievērojama apdraudējuma nodarīšanu kriminālprocesam smaga noziedzīga nodarījuma gadījumā.

Dalībvalstis nodrošina, ka to kompetentās iestādes, piemērojot šo punktu, ņem vērā bērna intereses.

Lēmumu veikt nopratināšanu, ja advokāta nav klāt, saskaņā ar šo punktu var pieņemt tikai par katru gadījumu atsevišķi vai nu tiesu iestāde, vai cita kompetenta iestāde, ar nosacījumu, ka šo lēmumu var pārsūdzēt tiesā.

7. pants

Tiesības uz individuālu izvērtējumu

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka tiek ņemtas vērā bērna īpašās vajadzības attiecībā uz aizsardzību, izglītību, apmācību un sociālo iekļaušanu.

2.   Šajā nolūkā bērnus, kuri ir aizdomās turētie vai apsūdzētie kriminālprocesā, individuāli izvērtē. Individuālajā izvērtējumā jo īpaši ņem vērā bērna personību un brieduma pakāpi, bērna ekonomisko, sociālo un ģimenes stāvokli un jebkurus īpašus neaizsargātības faktorus, kādi bērnam varētu būt.

3.   Individuālā izvērtējuma apjoms un elementi var mainīties atkarībā no lietas apstākļiem, pasākumiem, kurus var īstenot, ja bērnu atzīst par vainīgu inkriminētajā noziedzīgā nodarījuma izdarīšanā, un no tā, vai bērnam ir nesenā pagātnē veikts individuālais izvērtējums.

4.   Individuālā izvērtējuma mērķis ir atklāt un saskaņā ar reģistrēšanas procedūru attiecīgajā dalībvalstī reģistrēt par bērna individuālajām īpašībām un apstākļiem tādu informāciju, kuru varētu izmantot kompetentās iestādes:

| a) | nosakot, vai ir jāveic jebkādi īpaši pasākumi, kas dod labumu bērnam; |
| --- | --- |

a)

nosakot, vai ir jāveic jebkādi īpaši pasākumi, kas dod labumu bērnam;

| b) | izvērtējot jebkādu piesardzības pasākumu atbilstību un efektivitāti attiecībā uz bērnu; |
| --- | --- |

b)

izvērtējot jebkādu piesardzības pasākumu atbilstību un efektivitāti attiecībā uz bērnu;

| c) | pieņemot jebkādu lēmumu vai rīcību kriminālprocesā, tostarp nosakot sodu. |
| --- | --- |

c)

pieņemot jebkādu lēmumu vai rīcību kriminālprocesā, tostarp nosakot sodu.

5.   Individuālo izvērtējumu veic visagrīnākajā piemērotajā procesa stadijā un saskaņā ar 6. pantu – pirms apsūdzības uzrādīšanas.

6.   Ja nav pieejams individuālais izvērtējums, apsūdzību tomēr var uzrādīt ar noteikumu, ka tas ir bērna interesēs un ka individuālais izvērtējums jebkurā gadījumā būs pieejams, sākoties uzklausīšanai tiesas sēžu laikā.

7.   Individuālos izvērtējumus veic, tajos cieši iesaistot bērnu. Tos veic kvalificēts personāls, cik iespējams, izmantojot daudznozaru pieeju un attiecīgā gadījumā iesaistot personu, kam ir vecāku atbildība, vai citu atbilstīgu pieaugušo, kā minēts 5. un 15. pantā, vai specializētu profesionāli.

8.   Ja ir būtiski mainījušies elementi, kas ir individuālā izvērtējuma pamatā, dalībvalstis nodrošina, ka individuālo izvērtējumu kriminālprocesa laikā atjaunina.

9.   Dalībvalstis var atkāpties no pienākuma veikt individuālu izvērtējumu, ja šādu atkāpi pamato lietas apstākļi, ar noteikumu, ka tas atbilst bērna interesēm.

8. pants

Tiesības uz medicīnisku izmeklēšanu

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka bērniem, kam ir atņemta brīvība, ir tiesības uz medicīnisku izmeklēšanu bez liekas kavēšanās ar mērķi, jo īpaši, izvērtēt viņu vispārējo garīgo un fizisko stāvokli. Medicīnisko izmeklēšanu veic mediķis vai cits kvalificēts profesionālis pēc iespējas saudzīgākā veidā.

2.   Medicīniskās izmeklēšanas rezultātus ņem vērā, nosakot, vai bērns var tikt pakļauts nopratināšanai vai citām izmeklēšanas vai pierādījumu vākšanas darbībām, vai jebkuriem pasākumiem, kas veikti vai plānoti attiecībā uz bērnu.

3.   Medicīnisko izmeklēšanu veic vai nu pēc kompetento iestāžu iniciatīvas, jo īpaši gadījumos, kad konkrētas ar veselību saistītas norādes prasa šādu izmeklēšanu, vai pēc pieprasījuma, ko sniegusi kāda no minētajām personām:

| a) | bērns; |
| --- | --- |

a)

bērns;

| b) | persona, kam ir vecāku atbildība, vai cits atbilstīgs pieaugušais, kā norādīts 5. un 15. pantā; |
| --- | --- |

b)

persona, kam ir vecāku atbildība, vai cits atbilstīgs pieaugušais, kā norādīts 5. un 15. pantā;

| c) | bērna advokāts. |
| --- | --- |

c)

bērna advokāts.

4.   Medicīniskās izmeklēšanas secinājumus reģistrē rakstiski. Vajadzības gadījumā tiek sniegta medicīniska palīdzība.

5.   Dalībvalstis nodrošina, ka tiek veikta turpmāka medicīniskā izmeklēšana, ja apstākļi to prasa.

9. pants

Nopratināšanas audiovizuālais ieraksts

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka bērnu nopratināšana, ko kriminālprocesa laikā veic policija vai citas tiesībaizsardzības iestādes, tiek audiovizuāli ierakstīta, ja tas ir samērīgi, ņemot vērā lietas apstākļus un inter alia to, vai ir advokāta klātbūtne vai nav, kā arī to, vai bērnam ir vai nav atņemta brīvība, ar noteikumu, ka vispirms vienmēr ņem vērā bērna intereses.

2.   Ja nopratināšana netiek audiovizuāli ierakstīta, to reģistrē citā piemērotā veidā, piemēram, ar rakstisku protokola starpniecību, kas tiek pienācīgi pārbaudīts.

3.   Šis pants neskar iespēju uzdot jautājumus vienīgi bērna identifikācijas nolūkā, neveicot audiovizuālu ierakstu.

10. pants

Brīvības atņemšanas ierobežošana

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka brīvības atņemšanu bērnam jebkurā procesa stadijā ierobežo uz īsāko atbilstīgo laikposmu. Pienācīgi ņem vērā bērna vecumu un individuālo situāciju un konkrētos lietas apstākļus.

2.   Dalībvalstis nodrošina, ka brīvības atņemšanu, jo īpaši apcietinājumu, bērniem piemēro tikai kā galējas nepieciešamības līdzekli. Dalībvalstis nodrošina, ka jebkāds apcietinājums ir pamatots ar motivētu lēmumu, ko var pārskatīt tiesa. Šādu lēmumu arī periodiski un ar saprātīgu regularitāti pārskata tiesa, to veicot vai nu ex officio, vai arī pamatojoties uz lūgumu, ko iesniedzis bērns, bērna advokāts vai tāda tiesu sistēmai piederīga iestāde, kas nav tiesa. Neskarot tiesu neatkarību, dalībvalstis nodrošina, ka lēmumi, kurus paredzēts pieņemt, ievērojot šo punktu, tiek pieņemti bez nepamatotas kavēšanās.

11. pants

Alternatīvi pasākumi

Dalībvalstis nodrošina, ka kompetentās iestādes, ja iespējams, izmanto pasākumus, kas ir alternatīvi apcietinājumam (alternatīvi pasākumi).

12. pants

Īpaša apiešanās brīvības atņemšanas gadījumā

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka bērni, kas ir apcietināti, tiek nošķirti no pieaugušajiem, ja vien netiek uzskatīts, ka pretēja rīcība ir bērna interesēs.

2.   Dalībvalstis nodrošina arī to, ka bērnus, kurus policija aizturējusi, nošķir no pieaugušajiem, ja vien:

| a) | netiek uzskatīts, ka pretēja rīcība ir bērna interesēs; vai |
| --- | --- |

a)

netiek uzskatīts, ka pretēja rīcība ir bērna interesēs; vai

| b) | izņēmuma gadījumos praksē tas nav iespējams, ar noteikumu, ka bērnus tur kopā ar pieaugušajiem tā, lai tas atbilstu bērna interesēm. |
| --- | --- |

b)

izņēmuma gadījumos praksē tas nav iespējams, ar noteikumu, ka bērnus tur kopā ar pieaugušajiem tā, lai tas atbilstu bērna interesēm.

3.   Neskarot 1. punktu, gadījumos, kad apcietinātais bērns sasniedz 18 gadu vecumu, dalībvalstis nodrošina iespēju turpināt minēto personu turēt atsevišķi no citiem apcietinātajiem pieaugušajiem, ja tas ir pamatoti, ņemot vērā attiecīgās personas apstākļus, ar noteikumu, ka tas nav pretrunā to bērnu interesēm, kuri ir aizturēti kopā ar minēto personu.

4.   Neskarot 1. punktu un ņemot vērā 3. punktu, bērnus var turēt apcietinājumā kopā ar jauniešiem, ja vien tas nav pretrunā bērna interesēm.

5.   Kad bērniem ir piemērots apcietinājums, dalībvalstis veic atbilstīgos pasākumus, lai:

| a) | nodrošinātu un saglabātu viņu veselību un fizisko un garīgo attīstību; |
| --- | --- |

a)

nodrošinātu un saglabātu viņu veselību un fizisko un garīgo attīstību;

| b) | nodrošinātu viņu tiesības uz izglītību un apmācību, tostarp – ja bērniem ir fiziski, maņu orgānu vai apguves traucējumi; |
| --- | --- |

b)

nodrošinātu viņu tiesības uz izglītību un apmācību, tostarp – ja bērniem ir fiziski, maņu orgānu vai apguves traucējumi;

| c) | nodrošinātu viņu tiesību uz ģimenes dzīvi efektīvu un regulāru īstenošanu; |
| --- | --- |

c)

nodrošinātu viņu tiesību uz ģimenes dzīvi efektīvu un regulāru īstenošanu;

| d) | nodrošinātu piekļuvi programmām, kas sekmē viņu attīstību un iekļaušanos atpakaļ sabiedrībā; un |
| --- | --- |

d)

nodrošinātu piekļuvi programmām, kas sekmē viņu attīstību un iekļaušanos atpakaļ sabiedrībā; un

| e) | nodrošinātu viņu reliģijas vai ticības brīvības ievērošanu. |
| --- | --- |

e)

nodrošinātu viņu reliģijas vai ticības brīvības ievērošanu.

Pasākumi, kas veikti, ievērojot šo pantu, ir samērīgi un atbilst apcietinājuma ilgumam.

Pirmās daļas a) un e) apakšpunkts attiecas arī uz brīvības atņemšanas situācijām, kas nav apcietināšana. Veiktie pasākumi ir samērīgi un atbilstīgi šādām brīvības atņemšanas situācijām.

Pirmās daļas b), c) un d) apakšpunkts attiecas uz brīvības atņemšanas gadījumiem, kas nav apcietināšana, ciktāl tas ir atbilstīgi un samērīgi, ņemot vērā šādu situāciju raksturu un ilgumu.

6.   Dalībvalstis cenšas nodrošināt, ka bērni, kam ir atņemta brīvība, var satikties ar personu, kam ir vecāku atbildība, cik drīz vien iespējams, ja šāda tikšanās atbilst izmeklēšanas un operatīvajām prasībām. Šis punkts neskar cita atbilstīga pieaugušā norādīšanu vai iecelšanu, ievērojot 5. vai 15. pantu.

13. pants

Lietu savlaicīga un rūpīga izskatīšana

1.   Dalībvalstis veic visus atbilstīgus pasākumus, lai nodrošinātu, ka kriminālprocess, kurā ir iesaistīti bērni, tiek izskatīts steidzamības kārtā un ar pienācīgu rūpību.

2.   Dalībvalstis veic atbilstīgus pasākumus, lai nodrošinātu, ka apiešanās ar bērniem vienmēr notiek, aizsargājot viņu cieņu, un atbilst viņu vecumam, brieduma pakāpei un izpratnes līmenim, un ņemot vērā jebkādas īpašās vajadzības, tostarp jebkādas saziņas grūtības, kādas bērniem var būt.

14. pants

Tiesības uz privātās dzīves aizsardzību

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka kriminālprocesa laikā tiek aizsargāta bērnu privātā dzīve.

2.   Minētajā nolūkā dalībvalstis vai nu nodrošina, ka tiesas sēdes, kurās iesaistīti bērni, parasti ir slēgtas, vai arī ļauj tiesām vai tiesnešiem pieņemt lēmumu noturēt šādas sēdes kā slēgtas.

3.   Dalībvalstis veic atbilstīgus pasākumus, lai nodrošinātu, ka netiek publiski izplatīti 9. pantā minētie ieraksti.

4.   Dalībvalstis, ievērojot vārda un informācijas brīvību, kā arī plašsaziņas līdzekļu brīvību un plurālismu, mudina plašsaziņas līdzekļus pašiem veikt pasākumus, lai sasniegtu šajā pantā izklāstītos mērķus.

15. pants

Bērnu tiesības uz to, ka procesa laikā viņus pavada personas, kam ir vecāku atbildība

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka bērniem ir tiesības uz to, ka tiesas sēžu laikā, kur bērni ir iesaistīti, viņus pavada persona, kam ir vecāku atbildība.

2.   Bērnam ir tiesības uz to, ka viņu pavada cits atbilstīgs pieaugušais, kuru bērns ir norādījis un kuru kā tādu ir apstiprinājusi kompetentā iestāde, ja personas, kam ir vecāku atbildība, klātbūtne, tiesas sēžu laikā pavadot bērnu:

| a) | neatbilstu bērna interesēm; |
| --- | --- |

a)

neatbilstu bērna interesēm;

| b) | nav iespējama, jo pēc tam, kad ir pieliktas saprātīgas pūles, neviena no personām, kam ir vecāku atbildība, nav sasniedzama vai to identitāte nav zināma; vai |
| --- | --- |

b)

nav iespējama, jo pēc tam, kad ir pieliktas saprātīgas pūles, neviena no personām, kam ir vecāku atbildība, nav sasniedzama vai to identitāte nav zināma; vai

| c) | balstoties uz objektīviem un faktiskiem apstākļiem, būtiski apdraudētu kriminālprocesu. |
| --- | --- |

c)

balstoties uz objektīviem un faktiskiem apstākļiem, būtiski apdraudētu kriminālprocesu.

Ja bērns nav norādījis citu atbilstīgu pieaugušo vai ja pieaugušais, kuru ir norādījis bērns, nav pieņemams kompetentajai iestādei, kompetentā iestāde, ņemot vērā bērna intereses, ieceļ citu personu bērna pavadīšanai. Minētā persona var arī pārstāvēt iestādi vai citu struktūru, kas atbild par bērnu aizsardzību vai labklājību.

3.   Ja apstākļi, kuru dēļ tika piemērots 2. punkta a), b) vai c) apakšpunkts, izbeidz pastāvēt, bērnam ir tiesības uz to, ka atlikušajās tiesas sēdēs viņu pavada persona, kam ir vecāku atbildība.

4.   Papildus tiesībām, kas ir paredzētas saskaņā ar 1. punktu, dalībvalstis nodrošina, ka bērnam ir tiesības uz to, ka viņu pavada persona, kam ir vecāku atbildība, vai cits atbilstīgs pieaugušais, kā minēts 2. punktā, procesa posmos, kas nav tiesas sēdes, kurās atrodas bērns, ja kompetentā iestāde uzskata, ka:

| a) | bērna interesēs ir tas, lai viņu pavadītu minētā persona; un |
| --- | --- |

a)

bērna interesēs ir tas, lai viņu pavadītu minētā persona; un

| b) | minētās personas klātbūtne nekaitēs kriminālprocesam. |
| --- | --- |

b)

minētās personas klātbūtne nekaitēs kriminālprocesam.

16. pants

Bērnu tiesības ierasties un klātienē piedalīties viņu lietas izskatīšanā tiesā

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka bērniem ir tiesības piedalīties viņu lietas izskatīšanā tiesā, un veic visus vajadzīgos pasākumus, lai ļautu viņiem efektīvi piedalīties, tostarp nodrošinot iespēju tikt uzklausītiem un paust savu viedokli.

2.   Dalībvalstis nodrošina, ka bērniem, kuri klātienē nepiedalījās lietas izskatīšanā tiesā, ir tiesības uz jaunu lietas izskatīšanu tiesā vai citu tiesiskās aizsardzības līdzekli saskaņā ar Direktīvu (ES) 2016/343 un tajā izklāstītajiem nosacījumiem.

17. pants

Eiropas apcietināšanas ordera process

Dalībvalstis nodrošina, ka tiesības, kas paredzētas 4., 5., 6. un 8., 10. līdz 15. un 18. pantā, mutatis mutandis piemēro bērniem, kuri ir pieprasītās personas, pēc viņu aizturēšanas, ievērojot Eiropas apcietināšanas ordera procesu izpildes dalībvalstī.

mutatis mutandis

18. pants

Tiesības uz juridisko palīdzību

Dalībvalstis nodrošina, ka valsts tiesību akti attiecībā uz juridisko palīdzību garantē tiesību saņemt advokāta palīdzību efektīvu īstenošanu, ievērojot 6. pantu.

19. pants

Tiesiskās aizsardzības līdzekļi

Dalībvalstis nodrošina, ka bērniem, kas ir aizdomās turētie vai apsūdzētie kriminālprocesā, un bērniem, kuri ir pieprasītās personas, ir pieejams efektīvs tiesiskās aizsardzības līdzeklis saskaņā ar valsts tiesību aktiem gadījumos, kad ir pārkāptas viņu tiesības saskaņā ar šo direktīvu.

20. pants

Apmācība

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka tiesībaizsardzības iestāžu un ieslodzījuma vietu darbinieki, kuri strādā ar lietām, kurās ir iesaistīti bērni, tiek īpaši apmācīti atbilstīgi viņu saskarsmei ar bērniem par bērnu tiesībām, atbilstīgiem pratināšanas paņēmieniem, bērnu psiholoģiju un saziņu bērnam piemērotā valodā.

2.   Neskarot tiesu neatkarību un atšķirības tiesu iestāžu organizācijā dalībvalstīs un pienācīgi ņemot vērā par tiesnešu un prokuroru apmācību atbildīgo personu nozīmi, dalībvalstis veic atbilstīgus pasākumus, lai nodrošinātu to, ka tiesnešiem un prokuroriem, kas darbojas kriminālprocesā, kurā ir iesaistīti bērni, ir īpašas zināšanas šajā jomā, efektīva piekļuve īpašai apmācībai vai abi minētie faktori.

3.   Pienācīgi izvērtējot juridisko profesiju neatkarību un par advokātu apmācību atbildīgo personu nozīmi, dalībvalstis veic atbilstīgus pasākumus, lai veicinātu 2. punktā minēto īpašo apmācību advokātiem, kas darbojas kriminālprocesā, kurā ir iesaistīti bērni.

4.   Dalībvalstis, izmantojot savus valsts dienestus vai finansējot bērnu atbalsta organizācijas, veicina tādas ierosmes, kuru rezultātā tiem, kas bērniem sniedz atbalstu un atjaunojošās justīcijas pakalpojumus, tiek sniegta piemērota apmācība tādā līmenī, kas ir atbilstīgs viņu saskarsmei ar bērniem, un tiek ievēroti profesionāli standarti ar mērķi nodrošināt, ka šādus pakalpojumus sniedz objektīvi, ar cieņu un profesionāli.

21. pants

Datu vākšana

Dalībvalstis līdz 2021. gada 11. jūnijam un pēc tam reizi trijos gados iesniedz Komisijai pieejamus datus par to, kā ir īstenotas šajā direktīvā paredzētās tiesības.

22. pants

Izmaksas

Dalībvalstis neatkarīgi no procesa iznākuma sedz izmaksas, kas rodas, piemērojot 7., 8. un 9. pantu, ja vien izmaksas, kas rodas, piemērojot 8. pantu, nesedz medicīniskā apdrošināšana.

23. pants

Noteikumu stingrības nemazināšanas klauzula

Neko šajā direktīvā neinterpretē kā tādu, kas ierobežo vai atkāpjas no jebkurām tiesībām un procesuālajām garantijām, kas ir nodrošinātas saskaņā ar Hartu, ECTK vai citām atbilstīgām starptautisko tiesību normām, jo īpaši ANO Konvenciju par bērna tiesībām, vai jebkuras dalībvalsts tiesību aktiem, kuri nodrošina augstāku aizsardzības līmeni.

24. pants

Transponēšana

1.   Dalībvalstīs stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai izpildītu šo direktīvu līdz 2019. gada 11. jūnijam. Dalībvalstis par to tūlīt informē Komisiju.

Kad dalībvalstis pieņem minētos pasākumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālajai publikācijai. Dalībvalstis nosaka paņēmienus, kā izdarāma šāda atsauce.

2.   Dalībvalstis dara zināmu Komisijai to valsts tiesību aktu tekstu, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.

25. pants

Ziņojums

Komisija līdz 2022. gada 11. jūnijam sniedz ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei, izvērtējot, cik lielā mērā dalībvalstis veikušas pasākumus, kas vajadzīgi, lai izpildītu šo direktīvu, tostarp 6. panta piemērošanas novērtējumu, vajadzības gadījumā pievienojot tiesību aktu priekšlikumus.

26. pants

Stāšanās spēkā

Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

27. pants

Adresāti

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm saskaņā ar Līgumiem.

Strasbūrā, 2016. gada 11. maijā

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

M. SCHULZ

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

J.A. HENNIS-PLASSCHAERT

---

(1)  
  OV C 226, 16.7.2014., 63. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta 2016. gada 9. marta nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2016. gada 21. aprīļa lēmums.

2

Oficiālajā Vēstnesī

(3)  
  OV C 295, 4.12.2009., 1. lpp.

3

(4)  
  OV C 115, 4.5.2010., 1. lpp.

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2010/64/ES (2010. gada 20. oktobris) par tiesībām uz mutisko un rakstisko tulkojumu kriminālprocesā (OV L 280, 26.10.2010., 1. lpp.).

5

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2012/13/ES (2012. gada 22. maijs) par tiesībām uz informāciju kriminālprocesā (OV L 142, 1.6.2012., 1. lpp.).

6

(7)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2013/48/ES (2013. gada 22. oktobris) par tiesībām uz advokāta palīdzību kriminālprocesā un Eiropas apcietināšanas ordera procesā, par tiesībām uz to, ka pēc brīvības atņemšanas informē trešo personu, un par tiesībām, kamēr atņemta brīvība, sazināties ar trešām personām un konsulārajām iestādēm (OV L 294, 6.11.2013., 1. lpp.).

7

(8)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2016/343 (2016. gada 9. marts) par to, lai nostiprinātu konkrētus nevainīguma prezumpcijas aspektus un tiesības piedalīties klātienē lietas izskatīšanā tiesā kriminālprocesā (OV L 65, 11.3.2016., 1. lpp.).

8

(9)  Padomes Pamatlēmums 2002/584/TI (2002. gada 13. jūnijs) par Eiropas apcietināšanas orderi un par nodošanas procedūrām starp dalībvalstīm (OV L 190, 18.7.2002., 1. lpp.).

9

(10)  
  OV C 369, 17.12.2011., 14. lpp.

10

---

| 21.5.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 132/21 |
| --- | --- | --- | --- |

21.5.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 132/21

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKTĪVA (ES) 2016/801

(2016. gada 11. maijs)

par nosacījumiem attiecībā uz trešo valstu valstspiederīgo ieceļošanu un uzturēšanos pētniecības, studiju, stažēšanās, brīvprātīga darba, skolēnu apmaiņas programmu vai izglītības projektu un viesaukles darba nolūkā

(pārstrādāta redakcija)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 79. panta 2. punkta a) un b) apakšpunktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu (2),

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (3),

tā kā:

| (1) | Ir jāizdara vairāki grozījumi Padomes Direktīvās 2004/114/EK (4) un 2005/71/EK (5). Skaidrības labad minētās direktīvas būtu jāpārstrādā. |
| --- | --- |

(1)

Ir jāizdara vairāki grozījumi Padomes Direktīvās 2004/114/EK (4) un 2005/71/EK (5). Skaidrības labad minētās direktīvas būtu jāpārstrādā.

| (2) | Šai direktīvai būtu jāatbilst prasībai, kas izteikta direktīvu 2004/114/EK un 2005/71/EK īstenošanas ziņojumos, proti, labot konstatētos trūkumus, nodrošināt lielāku pārredzamību un juridisko noteiktību un sniegt saskanīgu tiesisko regulējumu dažādām trešo valstu valstspiederīgo kategorijām, kas ieceļo Savienībā. Tādējādi tai būtu jāvienkāršo un jāsaskaņo esošie minētajām kategorijām piemērojamie noteikumi vienā tiesību aktā. Neskatoties uz atšķirībām starp minētajām kategorijām, tām ir vairākas kopīgas iezīmes, kas ļauj tām piemērot vienotu Savienības līmeņa tiesisko regulējumu. |
| --- | --- |

(2)

Šai direktīvai būtu jāatbilst prasībai, kas izteikta direktīvu 2004/114/EK un 2005/71/EK īstenošanas ziņojumos, proti, labot konstatētos trūkumus, nodrošināt lielāku pārredzamību un juridisko noteiktību un sniegt saskanīgu tiesisko regulējumu dažādām trešo valstu valstspiederīgo kategorijām, kas ieceļo Savienībā. Tādējādi tai būtu jāvienkāršo un jāsaskaņo esošie minētajām kategorijām piemērojamie noteikumi vienā tiesību aktā. Neskatoties uz atšķirībām starp minētajām kategorijām, tām ir vairākas kopīgas iezīmes, kas ļauj tām piemērot vienotu Savienības līmeņa tiesisko regulējumu.

| (3) | Šai direktīvai būtu jāpapildina Stokholmas programmas mērķis tuvināt valstu tiesību aktus par nosacījumiem attiecībā uz trešo valstu valstspiederīgo ieceļošanu un uzturēšanos. Imigrācija no valstīm ārpus Savienības ir viens no augsti kvalificētu cilvēku avotiem, un jo īpaši studenti un pētnieki ir tie, kurus meklē aizvien vairāk. Viņiem ir nozīmīga loma Savienības galvenās vērtības – cilvēkkapitāla – veidošanā un gudras, ilgtspējīgas un iekļaujošas izaugsmes nodrošināšanā un tādējādi viņi palīdz sasniegt stratēģijas “Eiropa 2020” mērķus. |
| --- | --- |

(3)

Šai direktīvai būtu jāpapildina Stokholmas programmas mērķis tuvināt valstu tiesību aktus par nosacījumiem attiecībā uz trešo valstu valstspiederīgo ieceļošanu un uzturēšanos. Imigrācija no valstīm ārpus Savienības ir viens no augsti kvalificētu cilvēku avotiem, un jo īpaši studenti un pētnieki ir tie, kurus meklē aizvien vairāk. Viņiem ir nozīmīga loma Savienības galvenās vērtības – cilvēkkapitāla – veidošanā un gudras, ilgtspējīgas un iekļaujošas izaugsmes nodrošināšanā un tādējādi viņi palīdz sasniegt stratēģijas “Eiropa 2020” mērķus.

| (4) | Direktīvu 2004/114/EK un 2005/71/EK īstenošanas ziņojumos tika norādīti noteikti trūkumi, kuri galvenokārt ir saistīti ar uzņemšanas nosacījumiem, tiesībām, procesuālajām garantijām, studentu piekļuvi darba tirgum studiju laikā un noteikumiem par mobilitāti ES iekšienē. Par nepieciešamiem tika uzskatīti arī konkrēti uzlabojumi saistībā ar trešo valstu valstspiederīgo izvēles kategorijām. Pēcāk veikta plašāka apspriešana parādīja arī to, ka ir nepieciešams uzlabot pētnieku un studentu darba meklēšanas iespējas un labāk aizsargāt viesaukles, uz ko Direktīvas 2004/114/EK un 2005/71/EK neattiecas. |
| --- | --- |

(4)

Direktīvu 2004/114/EK un 2005/71/EK īstenošanas ziņojumos tika norādīti noteikti trūkumi, kuri galvenokārt ir saistīti ar uzņemšanas nosacījumiem, tiesībām, procesuālajām garantijām, studentu piekļuvi darba tirgum studiju laikā un noteikumiem par mobilitāti ES iekšienē. Par nepieciešamiem tika uzskatīti arī konkrēti uzlabojumi saistībā ar trešo valstu valstspiederīgo izvēles kategorijām. Pēcāk veikta plašāka apspriešana parādīja arī to, ka ir nepieciešams uzlabot pētnieku un studentu darba meklēšanas iespējas un labāk aizsargāt viesaukles, uz ko Direktīvas 2004/114/EK un 2005/71/EK neattiecas.

| (5) | Lai pakāpeniski izveidotu brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, Līgums par Eiropas Savienības darbību (LESD) paredz, ka jāpieņem pasākumi patvēruma, imigrācijas un trešo valstu valstspiederīgo tiesību aizsardzības jomā. |
| --- | --- |

(5)

Lai pakāpeniski izveidotu brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, Līgums par Eiropas Savienības darbību (LESD) paredz, ka jāpieņem pasākumi patvēruma, imigrācijas un trešo valstu valstspiederīgo tiesību aizsardzības jomā.

| (6) | Ar šo direktīvu arī būtu jātiecas veicināt cilvēku kontaktus un mobilitāti, jo tās ir svarīgas Savienības ārpolitikas sastāvdaļas, jo īpaši attiecībā uz Eiropas kaimiņattiecību politikas valstīm vai Savienības stratēģiskajiem partneriem. Tai būtu jāļauj aktīvāk uzlabot Vispārējo pieeju migrācijai un mobilitātei un tās mobilitātes partnerības, kas piedāvā konkrētu ietvaru dalībvalstu un trešo valstu dialogam un sadarbībai, tostarp arī par legālās migrācijas atvieglošanu un organizēšanu. |
| --- | --- |

(6)

Ar šo direktīvu arī būtu jātiecas veicināt cilvēku kontaktus un mobilitāti, jo tās ir svarīgas Savienības ārpolitikas sastāvdaļas, jo īpaši attiecībā uz Eiropas kaimiņattiecību politikas valstīm vai Savienības stratēģiskajiem partneriem. Tai būtu jāļauj aktīvāk uzlabot Vispārējo pieeju migrācijai un mobilitātei un tās mobilitātes partnerības, kas piedāvā konkrētu ietvaru dalībvalstu un trešo valstu dialogam un sadarbībai, tostarp arī par legālās migrācijas atvieglošanu un organizēšanu.

| (7) | Migrācijai šajā direktīvā izklāstītajos nolūkos būtu jāveicina zināšanu un prasmju radīšana un iegūšana. Tā nozīmē abpusēju gan iesaistīto migrantu un to izcelsmes valsts, gan attiecīgās dalībvalsts bagātināšanos, vienlaikus stiprinot kultūras saiknes un sekmējot kultūras daudzveidību. |
| --- | --- |

(7)

Migrācijai šajā direktīvā izklāstītajos nolūkos būtu jāveicina zināšanu un prasmju radīšana un iegūšana. Tā nozīmē abpusēju gan iesaistīto migrantu un to izcelsmes valsts, gan attiecīgās dalībvalsts bagātināšanos, vienlaikus stiprinot kultūras saiknes un sekmējot kultūras daudzveidību.

| (8) | Direktīvai būtu jāsniedz priekšstats par Savienību kā par pievilcīgu vietu pētniecībai un inovācijai un jāvirza Savienība uz priekšu pasaules mēroga konkurences cīņā par talantiem, un tādā veidā jānodrošina Savienības vispārējās konkurētspējas un izaugsmes ātruma pieaugums, vienlaikus veidojot tādas darbvietas, kas vairāk sekmē IKP izaugsmi. Savienības atvēršana trešo valstu valstspiederīgajiem, kurus var uzņemt pētniecības nolūkos, turklāt ir daļa no pamatiniciatīvas “Inovācijas Savienība”. Atvērta darba tirgus izveide Savienības pētniekiem un pētniekiem no trešām valstīm tika apstiprināta kā galvenais mērķis, kas sasniedzams Eiropas Pētniecības telpā – vienotā telpā, kurā notiek brīva pētnieku, zināšanu un tehnikas aprite. |
| --- | --- |

(8)

Direktīvai būtu jāsniedz priekšstats par Savienību kā par pievilcīgu vietu pētniecībai un inovācijai un jāvirza Savienība uz priekšu pasaules mēroga konkurences cīņā par talantiem, un tādā veidā jānodrošina Savienības vispārējās konkurētspējas un izaugsmes ātruma pieaugums, vienlaikus veidojot tādas darbvietas, kas vairāk sekmē IKP izaugsmi. Savienības atvēršana trešo valstu valstspiederīgajiem, kurus var uzņemt pētniecības nolūkos, turklāt ir daļa no pamatiniciatīvas “Inovācijas Savienība”. Atvērta darba tirgus izveide Savienības pētniekiem un pētniekiem no trešām valstīm tika apstiprināta kā galvenais mērķis, kas sasniedzams Eiropas Pētniecības telpā – vienotā telpā, kurā notiek brīva pētnieku, zināšanu un tehnikas aprite.

| (9) | Ir lietderīgi atvieglināt trešo valstu valstspiederīgo, kas iesniedz pieteikumu nolūkā veikt pētniecības darbību, uzņemšanu, izmantojot uzņemšanas procedūru, kas nav atkarīga no viņu juridiskajām attiecībām ar uzņēmēju pētniecības iestādi, kā arī turpmāk papildus atļaujai vairs nepieprasīt darba atļauju. Šī procedūra būtu jābalsta uz sadarbību starp pētniecības iestādēm un imigrācijas iestādēm dalībvalstīs. Pirmajām ar to būtu jāpiešķir vadošo lomu uzņemšanas procedūrā, lai trešo valstu valstspiederīgajiem, kas iesniedz pieteikumu nolūkā veikt pētniecības darbību, atvieglinātu un paātrinātu ieceļošanu Savienībā, vienlaikus saglabājot dalībvalstu prerogatīvas attiecībā uz imigrācijas politiku. Pētniecības iestādēm, kuras dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai apstiprināt iepriekš, būtu jāvar parakstīt vai nu uzņemšanas līgumu, vai līgumu ar trešo valstu valstspiederīgo nolūkā veikt pētniecības darbību. Dalībvalstīm būtu jāizdod atļauja, pamatojoties uz uzņemšanas līgumu vai līgumu, ja ir izpildīti nosacījumi saistībā ar ieceļošanu un uzturēšanos. |
| --- | --- |

(9)

Ir lietderīgi atvieglināt trešo valstu valstspiederīgo, kas iesniedz pieteikumu nolūkā veikt pētniecības darbību, uzņemšanu, izmantojot uzņemšanas procedūru, kas nav atkarīga no viņu juridiskajām attiecībām ar uzņēmēju pētniecības iestādi, kā arī turpmāk papildus atļaujai vairs nepieprasīt darba atļauju. Šī procedūra būtu jābalsta uz sadarbību starp pētniecības iestādēm un imigrācijas iestādēm dalībvalstīs. Pirmajām ar to būtu jāpiešķir vadošo lomu uzņemšanas procedūrā, lai trešo valstu valstspiederīgajiem, kas iesniedz pieteikumu nolūkā veikt pētniecības darbību, atvieglinātu un paātrinātu ieceļošanu Savienībā, vienlaikus saglabājot dalībvalstu prerogatīvas attiecībā uz imigrācijas politiku. Pētniecības iestādēm, kuras dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai apstiprināt iepriekš, būtu jāvar parakstīt vai nu uzņemšanas līgumu, vai līgumu ar trešo valstu valstspiederīgo nolūkā veikt pētniecības darbību. Dalībvalstīm būtu jāizdod atļauja, pamatojoties uz uzņemšanas līgumu vai līgumu, ja ir izpildīti nosacījumi saistībā ar ieceļošanu un uzturēšanos.

| (10) | Tā kā centieni sasniegt mērķi, proti, ieguldīt 3 % no IKP pētniecībā, lielā mērā attiecas uz privāto sektoru, tas būtu attiecīgā gadījumā jāmudina turpmākajos gados pieņemt darbā vairāk pētnieku. |
| --- | --- |

(10)

Tā kā centieni sasniegt mērķi, proti, ieguldīt 3 % no IKP pētniecībā, lielā mērā attiecas uz privāto sektoru, tas būtu attiecīgā gadījumā jāmudina turpmākajos gados pieņemt darbā vairāk pētnieku.

| (11) | Lai padarītu Savienību pievilcīgāku tiem trešo valstu valstspiederīgajiem, kas vēlas veikt pētniecības darbību Savienībā, viņu ģimenes locekļiem, kā definēts Padomes Direktīvā 2003/86/EK (6), būtu jāļauj doties viņiem līdzi un baudīt priekšrocības, ko sniedz noteikumi par ES iekšējo mobilitāti. Minētajiem ģimenes locekļiem vajadzētu būt piekļuvei pirmās dalībvalsts un – ilgtermiņa mobilitātes gadījumā – otro dalībvalstu darba tirgum, izņemot ārkārtējos apstākļos, piemēram, īpaši augsta bezdarba līmeņa gadījumā, kad dalībvalstīm būtu jāsaglabā iespēja laikposmā, kas nepārsniedz 12 mēnešus, veikt pārbaudi, kas apliecina, ka amata vietu nav iespējams aizpildīt iekšējā darba tirgū. Izņemot šajā direktīvā paredzētās atkāpes, būtu jāpiemēro visi Direktīvas 2003/86/EK noteikumi, tostarp noraidīšanas vai atsaukšanas, vai atjaunošanas atteikšanas iemesli. Tāpēc ģimenes locekļu uzturēšanās atļaujas varētu tikt anulētas vai to atjaunošana atteikta, ja beidzas tā pētnieka atļaujas termiņš, kuram viņi ir devušies līdzi, un ja viņiem nav nekādu autonomu uzturēšanās tiesību. |
| --- | --- |

(11)

Lai padarītu Savienību pievilcīgāku tiem trešo valstu valstspiederīgajiem, kas vēlas veikt pētniecības darbību Savienībā, viņu ģimenes locekļiem, kā definēts Padomes Direktīvā 2003/86/EK (6), būtu jāļauj doties viņiem līdzi un baudīt priekšrocības, ko sniedz noteikumi par ES iekšējo mobilitāti. Minētajiem ģimenes locekļiem vajadzētu būt piekļuvei pirmās dalībvalsts un – ilgtermiņa mobilitātes gadījumā – otro dalībvalstu darba tirgum, izņemot ārkārtējos apstākļos, piemēram, īpaši augsta bezdarba līmeņa gadījumā, kad dalībvalstīm būtu jāsaglabā iespēja laikposmā, kas nepārsniedz 12 mēnešus, veikt pārbaudi, kas apliecina, ka amata vietu nav iespējams aizpildīt iekšējā darba tirgū. Izņemot šajā direktīvā paredzētās atkāpes, būtu jāpiemēro visi Direktīvas 2003/86/EK noteikumi, tostarp noraidīšanas vai atsaukšanas, vai atjaunošanas atteikšanas iemesli. Tāpēc ģimenes locekļu uzturēšanās atļaujas varētu tikt anulētas vai to atjaunošana atteikta, ja beidzas tā pētnieka atļaujas termiņš, kuram viņi ir devušies līdzi, un ja viņiem nav nekādu autonomu uzturēšanās tiesību.

| (12) | Attiecīgos gadījumos dalībvalstis būtu jārosina zinātņu doktora grāda kandidātus uzskatīt par pētniekiem šīs direktīvas nolūkos. |
| --- | --- |

(12)

Attiecīgos gadījumos dalībvalstis būtu jārosina zinātņu doktora grāda kandidātus uzskatīt par pētniekiem šīs direktīvas nolūkos.

| (13) | Šīs direktīvas īstenošanai nevajadzētu veicināt intelektuālā darbaspēka emigrāciju no jaunizveidotajām vai attīstības valstīm. Pasākumi, lai veicinātu pētnieku reintegrāciju savās izcelsmes valstīs, būtu jāveic sadarbībā ar izcelsmes valstīm, lai izveidotu visaptverošu migrācijas politiku. |
| --- | --- |

(13)

Šīs direktīvas īstenošanai nevajadzētu veicināt intelektuālā darbaspēka emigrāciju no jaunizveidotajām vai attīstības valstīm. Pasākumi, lai veicinātu pētnieku reintegrāciju savās izcelsmes valstīs, būtu jāveic sadarbībā ar izcelsmes valstīm, lai izveidotu visaptverošu migrācijas politiku.

| (14) | Lai padarītu Eiropu kopumā par pasaules izcilības centru mācību un arodmācību jomā, būtu jāuzlabo un jāvienkāršo ieceļošanas un uzturēšanās nosacījumi tiem, kas vēlas doties uz Savienību šādos nolūkos. Tas ir saskaņā ar mērķiem, kas izvirzīti Eiropas augstākās izglītības sistēmu modernizācijas programmā, jo īpaši Eiropas augstākās izglītības internacionalizācijas kontekstā. Dalībvalstu attiecīgo tiesību aktu tuvināšana ir šā procesa sastāvdaļa. Šajā sakarā un saskaņā ar Padomes secinājumiem par augstākās izglītības modernizēšanu (7) termins “augstākā izglītība” aptver visas terciārās izglītības iestādes, kas cita starpā var ietvert augstskolas, lietišķo zinātņu augstskolas, tehnoloģiju institūtus, universitātes, komercskolas, tehniskās augstskolas, augstskolu tehnoloģiju institūtus, augstākās izglītības koledžas, arodskolas, politehnikumus un akadēmijas. |
| --- | --- |

(14)

Lai padarītu Eiropu kopumā par pasaules izcilības centru mācību un arodmācību jomā, būtu jāuzlabo un jāvienkāršo ieceļošanas un uzturēšanās nosacījumi tiem, kas vēlas doties uz Savienību šādos nolūkos. Tas ir saskaņā ar mērķiem, kas izvirzīti Eiropas augstākās izglītības sistēmu modernizācijas programmā, jo īpaši Eiropas augstākās izglītības internacionalizācijas kontekstā. Dalībvalstu attiecīgo tiesību aktu tuvināšana ir šā procesa sastāvdaļa. Šajā sakarā un saskaņā ar Padomes secinājumiem par augstākās izglītības modernizēšanu (7) termins “augstākā izglītība” aptver visas terciārās izglītības iestādes, kas cita starpā var ietvert augstskolas, lietišķo zinātņu augstskolas, tehnoloģiju institūtus, universitātes, komercskolas, tehniskās augstskolas, augstskolu tehnoloģiju institūtus, augstākās izglītības koledžas, arodskolas, politehnikumus un akadēmijas.

| (15) | Ar Eiropas izglītības ministru 1999. gada 19. jūnija Kopīgo Boloņas deklarāciju aizsāktā Boloņas procesa paplašināšanas un padziļināšanas rezultātā gan iesaistīto valstu, gan arī citu valstu augstākās izglītības sistēmas ir kļuvušas salīdzināmākas, saderīgākas un saskaņotākas. Tā ir noticis, jo dalībvalstis ir atbalstījušas studentu mobilitāti, un augstākās izglītības iestādes to ir integrējušas savās mācību programmās. To nepieciešams atspoguļot ar uzlabotiem noteikumiem par studentu mobilitāti ES iekšienē. Viens no Boloņas deklarācijas mērķiem ir padarīt Eiropas augstāko izglītību pievilcīgu un konkurētspējīgu. Boloņas procesa rezultātā ir izveidota Eiropas augstākās izglītības telpa. Tās triju ciklu struktūra ar viegli saprotamām programmām un grādiem, kā arī kvalifikāciju ietvarstruktūras ieviešana, ir padarījusi studijas Eiropā pievilcīgākas trešo valstu valstspiederīgajiem. |
| --- | --- |

(15)

Ar Eiropas izglītības ministru 1999. gada 19. jūnija Kopīgo Boloņas deklarāciju aizsāktā Boloņas procesa paplašināšanas un padziļināšanas rezultātā gan iesaistīto valstu, gan arī citu valstu augstākās izglītības sistēmas ir kļuvušas salīdzināmākas, saderīgākas un saskaņotākas. Tā ir noticis, jo dalībvalstis ir atbalstījušas studentu mobilitāti, un augstākās izglītības iestādes to ir integrējušas savās mācību programmās. To nepieciešams atspoguļot ar uzlabotiem noteikumiem par studentu mobilitāti ES iekšienē. Viens no Boloņas deklarācijas mērķiem ir padarīt Eiropas augstāko izglītību pievilcīgu un konkurētspējīgu. Boloņas procesa rezultātā ir izveidota Eiropas augstākās izglītības telpa. Tās triju ciklu struktūra ar viegli saprotamām programmām un grādiem, kā arī kvalifikāciju ietvarstruktūras ieviešana, ir padarījusi studijas Eiropā pievilcīgākas trešo valstu valstspiederīgajiem.

| (16) | Šajā direktīvā minēto studentu sagatavošanas kursu ilgums un citi nosacījumi būtu jāparedz dalībvalstīm saskaņā ar saviem tiesību aktiem. |
| --- | --- |

(16)

Šajā direktīvā minēto studentu sagatavošanas kursu ilgums un citi nosacījumi būtu jāparedz dalībvalstīm saskaņā ar saviem tiesību aktiem.

| (17) | Pierādījumi par trešās valsts valstspiederīgā uzņemšanu kādā augstākās izglītības iestādē varētu cita starpā būt vēstule vai apliecība, kas apstiprina uzņemšanu. |
| --- | --- |

(17)

Pierādījumi par trešās valsts valstspiederīgā uzņemšanu kādā augstākās izglītības iestādē varētu cita starpā būt vēstule vai apliecība, kas apstiprina uzņemšanu.

| (18) | Trešo valstu valstspiederīgie, kuri iesniedz pieteikumu uzņemšanai par stažieriem, būtu jāsniedz pierādījumi par to, ka augstākās izglītības grāds ir iegūts divu gadu laikposmā pirms viņu pieteikuma iesniegšanas dienas vai ka trešā valstī tiek apgūts studiju kurss, kura rezultātā iegūst augstākās izglītības grādu. Viņiem būtu arī jāuzrāda stažēšanās līgums, kurā iekļauts stažēšanās programmas apraksts, tās pedagoģiskais mērķis vai mācīšanās komponenti, tās ilgums un stažiera uzraudzības nosacījumi, apliecinot, ka viņi uzņēmumā tiešām mācīsies, nevis strādās kā parasti darba ņēmēji. Bez tam uzņemošajām vienībām var prasīt pamatot to, ka ar stažēšanos netiek aizstāta darbvieta. Ja valsts tiesību aktos, darba koplīgumos vai praksē jau pastāv konkrēti nosacījumi, kas attiecas uz stažieriem, dalībvalstīm būtu jāvar prasīt, lai trešo valstu valstspiederīgie, kuri iesniedz pieteikumu uzņemšanai par stažieriem, atbilstu minētajiem konkrētajiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

(18)

Trešo valstu valstspiederīgie, kuri iesniedz pieteikumu uzņemšanai par stažieriem, būtu jāsniedz pierādījumi par to, ka augstākās izglītības grāds ir iegūts divu gadu laikposmā pirms viņu pieteikuma iesniegšanas dienas vai ka trešā valstī tiek apgūts studiju kurss, kura rezultātā iegūst augstākās izglītības grādu. Viņiem būtu arī jāuzrāda stažēšanās līgums, kurā iekļauts stažēšanās programmas apraksts, tās pedagoģiskais mērķis vai mācīšanās komponenti, tās ilgums un stažiera uzraudzības nosacījumi, apliecinot, ka viņi uzņēmumā tiešām mācīsies, nevis strādās kā parasti darba ņēmēji. Bez tam uzņemošajām vienībām var prasīt pamatot to, ka ar stažēšanos netiek aizstāta darbvieta. Ja valsts tiesību aktos, darba koplīgumos vai praksē jau pastāv konkrēti nosacījumi, kas attiecas uz stažieriem, dalībvalstīm būtu jāvar prasīt, lai trešo valstu valstspiederīgie, kuri iesniedz pieteikumu uzņemšanai par stažieriem, atbilstu minētajiem konkrētajiem nosacījumiem.

| (19) | Uz darbiniekiem, kuri ir stažieri un kuri ierodas strādāt Savienībā saistībā ar pārcelšanu uzņēmuma ietvaros, šī direktīva neattiecas, jo uz viņiem atteicas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/66/ES (8). |
| --- | --- |

(19)

Uz darbiniekiem, kuri ir stažieri un kuri ierodas strādāt Savienībā saistībā ar pārcelšanu uzņēmuma ietvaros, šī direktīva neattiecas, jo uz viņiem atteicas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/66/ES (8).

| (20) | Ar šo direktīvu būtu jāatbalsta Eiropas Brīvprātīgo dienesta mērķis attīstīt solidaritāti, savstarpēju izpratni un iecietību jauniešu vidū un sabiedrībā, kurā tie dzīvo, vienlaikus palīdzot stiprināt sociālo kohēziju un veicinot jauniešu aktīvu pilsoniskumu. Lai visā Savienībā konsekventi nodrošinātu piekļuvi Eiropas Brīvprātīgo dienestam, dalībvalstīm šīs direktīvas noteikumi būtu jāpiemēro trešo valstu valstspiederīgajiem, kas iesniedz pieteikumu saistībā ar Eiropas Brīvprātīgo dienestu. |
| --- | --- |

(20)

Ar šo direktīvu būtu jāatbalsta Eiropas Brīvprātīgo dienesta mērķis attīstīt solidaritāti, savstarpēju izpratni un iecietību jauniešu vidū un sabiedrībā, kurā tie dzīvo, vienlaikus palīdzot stiprināt sociālo kohēziju un veicinot jauniešu aktīvu pilsoniskumu. Lai visā Savienībā konsekventi nodrošinātu piekļuvi Eiropas Brīvprātīgo dienestam, dalībvalstīm šīs direktīvas noteikumi būtu jāpiemēro trešo valstu valstspiederīgajiem, kas iesniedz pieteikumu saistībā ar Eiropas Brīvprātīgo dienestu.

| (21) | Dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai šīs direktīvas noteikumus piemērot skolēniem, brīvprātīgajiem, kas nav brīvprātīgie Eiropas Brīvprātīgo dienesta kontekstā, un viesauklēm, lai atvieglotu viņu ieceļošanu un uzturēšanos un nodrošinātu viņu tiesības. |
| --- | --- |

(21)

Dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai šīs direktīvas noteikumus piemērot skolēniem, brīvprātīgajiem, kas nav brīvprātīgie Eiropas Brīvprātīgo dienesta kontekstā, un viesauklēm, lai atvieglotu viņu ieceļošanu un uzturēšanos un nodrošinātu viņu tiesības.

| (22) | Ja dalībvalstis nolemj šo direktīvu piemērot skolēniem, tās tiek mudinātas nodrošināt to, ka valsts uzņemšanas procedūra, kas paredzēta skolotājiem, kuri skolēnu apmaiņas programmas vai izglītības projektā skolēnus tikai pavada, ir saskaņota ar skolēniem paredzēto procedūru, kas noteikta šajā direktīvā. |
| --- | --- |

(22)

Ja dalībvalstis nolemj šo direktīvu piemērot skolēniem, tās tiek mudinātas nodrošināt to, ka valsts uzņemšanas procedūra, kas paredzēta skolotājiem, kuri skolēnu apmaiņas programmas vai izglītības projektā skolēnus tikai pavada, ir saskaņota ar skolēniem paredzēto procedūru, kas noteikta šajā direktīvā.

| (23) | Viesaukles darbs palīdz veicināt tiešus personiskos kontaktus, sniedzot trešo valstu valstspiederīgajiem iespēju uzlabot savas valodu prasmes un pilnveidot savas zināšanas par dalībvalstīm un attīstīt kultūras saiknes ar tām. Tajā pašā laikā viesaukles, kas ir trešo valstu valstspiederīgie, varētu būt pakļautas ļaunprātīgas izmantošanas riskam. Lai nodrošinātu taisnīgu attieksmi pret viesauklēm un pievērstos viņu īpašajām vajadzībām, dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai piemērot šīs direktīvas noteikumus saistībā ar viesaukļu ieceļošanu un uzturēšanos. |
| --- | --- |

(23)

Viesaukles darbs palīdz veicināt tiešus personiskos kontaktus, sniedzot trešo valstu valstspiederīgajiem iespēju uzlabot savas valodu prasmes un pilnveidot savas zināšanas par dalībvalstīm un attīstīt kultūras saiknes ar tām. Tajā pašā laikā viesaukles, kas ir trešo valstu valstspiederīgie, varētu būt pakļautas ļaunprātīgas izmantošanas riskam. Lai nodrošinātu taisnīgu attieksmi pret viesauklēm un pievērstos viņu īpašajām vajadzībām, dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai piemērot šīs direktīvas noteikumus saistībā ar viesaukļu ieceļošanu un uzturēšanos.

| (24) | Ja trešās valsts valstspiederīgie var pierādīt, ka viņi visā savā uzturēšanās laikā attiecīgajā dalībvalstī saņem līdzekļus, kuru pamatā ir dotācija, zinātniskā stipendija vai mācību stipendija, derīgs darba līgums, saistošs darba piedāvājums vai finansiālu saistību apliecinājums, ko sniedz skolēnu apmaiņas programmas organizācija, vienība, kura uzņem stažierus, brīvprātīgā darba programmas organizācija, viesģimene vai organizācija, kura saistībā ar viesauklēm darbojas kā starpnieks, dalībvalstīm šādi līdzekļi būtu jāņem vērā, vērtējot, vai ir pieejami pietiekami līdzekļi. Dalībvalstīm būtu jāvar paredzēt indikatīvu atsauces summu, kuru tās uzskata par “pietiekamiem līdzekļiem” un kura katrai attiecīgajai trešo valstu valstspiederīgo kategorijai varētu atšķirties. |
| --- | --- |

(24)

Ja trešās valsts valstspiederīgie var pierādīt, ka viņi visā savā uzturēšanās laikā attiecīgajā dalībvalstī saņem līdzekļus, kuru pamatā ir dotācija, zinātniskā stipendija vai mācību stipendija, derīgs darba līgums, saistošs darba piedāvājums vai finansiālu saistību apliecinājums, ko sniedz skolēnu apmaiņas programmas organizācija, vienība, kura uzņem stažierus, brīvprātīgā darba programmas organizācija, viesģimene vai organizācija, kura saistībā ar viesauklēm darbojas kā starpnieks, dalībvalstīm šādi līdzekļi būtu jāņem vērā, vērtējot, vai ir pieejami pietiekami līdzekļi. Dalībvalstīm būtu jāvar paredzēt indikatīvu atsauces summu, kuru tās uzskata par “pietiekamiem līdzekļiem” un kura katrai attiecīgajai trešo valstu valstspiederīgo kategorijai varētu atšķirties.

| (25) | Dalībvalstis tiek mudinātas ļaut pieteikuma iesniedzējam dokumentus un informāciju iesniegt kādā no Savienības oficiālajām valodām, kas nav to oficiālā valoda vai valodas un ko nosaka attiecīgā dalībvalsts. |
| --- | --- |

(25)

Dalībvalstis tiek mudinātas ļaut pieteikuma iesniedzējam dokumentus un informāciju iesniegt kādā no Savienības oficiālajām valodām, kas nav to oficiālā valoda vai valodas un ko nosaka attiecīgā dalībvalsts.

| (26) | Dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai paredzēt apstiprināšanas procedūru attiecībā uz sabiedriskām vai privātām pētniecības iestādēm, vai abām, kuras vēlas uzņemt pētniekus, kas ir trešās valsts valstspiederīgie, vai augstākās izglītības iestādēm, kuras vēlas uzņemt studentus, kas ir trešās valsts valstspiederīgie. Šai apstiprināšanai vajadzētu būt saskaņā ar attiecīgās dalībvalsts tiesību aktos vai administratīvajā praksē paredzētajām procedūrām. Būtu jāatvieglina pieteikumu iesniegšana apstiprinātām pētniecības iestādēm vai augstākās izglītības iestādēm un būtu jāpaātrina to trešo valstu valstspiederīgo ieceļošana, kas ierodas Savienībā pētniecības vai studiju nolūkā. |
| --- | --- |

(26)

Dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai paredzēt apstiprināšanas procedūru attiecībā uz sabiedriskām vai privātām pētniecības iestādēm, vai abām, kuras vēlas uzņemt pētniekus, kas ir trešās valsts valstspiederīgie, vai augstākās izglītības iestādēm, kuras vēlas uzņemt studentus, kas ir trešās valsts valstspiederīgie. Šai apstiprināšanai vajadzētu būt saskaņā ar attiecīgās dalībvalsts tiesību aktos vai administratīvajā praksē paredzētajām procedūrām. Būtu jāatvieglina pieteikumu iesniegšana apstiprinātām pētniecības iestādēm vai augstākās izglītības iestādēm un būtu jāpaātrina to trešo valstu valstspiederīgo ieceļošana, kas ierodas Savienībā pētniecības vai studiju nolūkā.

| (27) | Dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai paredzēt to attiecīgo uzņemošo vienību apstiprināšanas procedūru, kas vēlas uzņemt skolēnus, stažierus vai brīvprātīgos, kuri ir trešās valsts valstspiederīgie. Dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai šo procedūru piemērot dažām vai visām uzņemošo vienību kategorijām. Šai apstiprināšanai vajadzētu būt saskaņā ar attiecīgās dalībvalsts tiesību aktos vai administratīvajā praksē paredzētajām procedūrām. Ar pieteikšanos apstiprinātām uzņemošajām vienībām būtu jāpaātrina to trešo valstu valstspiederīgo ieceļošana, kas ierodas Savienībā stažēšanās, brīvprātīga darba vai skolēnu apmaiņas programmu vai izglītības projektu nolūkā. |
| --- | --- |

(27)

Dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai paredzēt to attiecīgo uzņemošo vienību apstiprināšanas procedūru, kas vēlas uzņemt skolēnus, stažierus vai brīvprātīgos, kuri ir trešās valsts valstspiederīgie. Dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai šo procedūru piemērot dažām vai visām uzņemošo vienību kategorijām. Šai apstiprināšanai vajadzētu būt saskaņā ar attiecīgās dalībvalsts tiesību aktos vai administratīvajā praksē paredzētajām procedūrām. Ar pieteikšanos apstiprinātām uzņemošajām vienībām būtu jāpaātrina to trešo valstu valstspiederīgo ieceļošana, kas ierodas Savienībā stažēšanās, brīvprātīga darba vai skolēnu apmaiņas programmu vai izglītības projektu nolūkā.

| (28) | Ja dalībvalstis ievieš uzņemošo vienību apstiprināšanas procedūras, tām būtu jāvar nolemt vai nu atļaut uzņemt personas tikai ar apstiprinātu uzņemošo vienību starpniecību, vai arī ieviest apstiprināšanas procedūru, vienlaikus ļaujot uzņemt personas arī ar neapstiprinātu uzņemošo vienību starpniecību. |
| --- | --- |

(28)

Ja dalībvalstis ievieš uzņemošo vienību apstiprināšanas procedūras, tām būtu jāvar nolemt vai nu atļaut uzņemt personas tikai ar apstiprinātu uzņemošo vienību starpniecību, vai arī ieviest apstiprināšanas procedūru, vienlaikus ļaujot uzņemt personas arī ar neapstiprinātu uzņemošo vienību starpniecību.

| (29) | Šai direktīvai nebūtu jāskar dalībvalstu tiesības trešo valstu valstspiederīgajiem, uz kuriem neattiecas tās darbības joma, izdot atļaujas studiju, pētniecības vai stažēšanās nolūkā, kuras nav ar šo direktīvu reglamentētās atļaujas. |
| --- | --- |

(29)

Šai direktīvai nebūtu jāskar dalībvalstu tiesības trešo valstu valstspiederīgajiem, uz kuriem neattiecas tās darbības joma, izdot atļaujas studiju, pētniecības vai stažēšanās nolūkā, kuras nav ar šo direktīvu reglamentētās atļaujas.

| (30) | Tiklīdz ir izpildīti visi vispārīgie un īpašie uzņemšanas nosacījumi, dalībvalstij konkrētā termiņā būtu jāizdod atļauja. Ja dalībvalsts uzturēšanās atļaujas izsniedz tikai savā teritorijā un visi šīs direktīvas nosacījumi par uzņemšanu ir izpildīti, attiecīgajai dalībvalstij būtu jāpiešķir attiecīgajam trešās valsts valstspiederīgajam nepieciešamā vīza un būtu jānodrošina kompetento iestāžu efektīva sadarbība šajā nolūkā. Gadījumā, ja minētā dalībvalsts vīzas neizsniedz, tai būtu attiecīgajam trešās valsts valstspiederīgajam jāpiešķir līdzvērtīga atļauja, ar kuru ir ļauts ieceļot. |
| --- | --- |

(30)

Tiklīdz ir izpildīti visi vispārīgie un īpašie uzņemšanas nosacījumi, dalībvalstij konkrētā termiņā būtu jāizdod atļauja. Ja dalībvalsts uzturēšanās atļaujas izsniedz tikai savā teritorijā un visi šīs direktīvas nosacījumi par uzņemšanu ir izpildīti, attiecīgajai dalībvalstij būtu jāpiešķir attiecīgajam trešās valsts valstspiederīgajam nepieciešamā vīza un būtu jānodrošina kompetento iestāžu efektīva sadarbība šajā nolūkā. Gadījumā, ja minētā dalībvalsts vīzas neizsniedz, tai būtu attiecīgajam trešās valsts valstspiederīgajam jāpiešķir līdzvērtīga atļauja, ar kuru ir ļauts ieceļot.

| (31) | Atļaujās būtu jānorāda attiecīgā trešās valsts valstspiederīgā statuss. Dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai norādīt papildu informāciju papīra formātā vai to uzglabāt elektroniskā formātā, ar noteikumu, ka tādējādi netiek radīti papildu nosacījumi. |
| --- | --- |

(31)

Atļaujās būtu jānorāda attiecīgā trešās valsts valstspiederīgā statuss. Dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai norādīt papildu informāciju papīra formātā vai to uzglabāt elektroniskā formātā, ar noteikumu, ka tādējādi netiek radīti papildu nosacījumi.

| (32) | Dažādajiem atļauju termiņiem saskaņā ar šo direktīvu būtu jāatspoguļo katras trešās valsts valstspiederīgo kategorijas, uz ko attiecas šī direktīva, uzturēšanās būtība. |
| --- | --- |

(32)

Dažādajiem atļauju termiņiem saskaņā ar šo direktīvu būtu jāatspoguļo katras trešās valsts valstspiederīgo kategorijas, uz ko attiecas šī direktīva, uzturēšanās būtība.

| (33) | Dalībvalstīm vajadzētu būt tiesībām noteikt, ka studentu kopējais uzturēšanās ilgums nepārsniedz studiju maksimālo ilgumu, kā paredzēts valsts tiesību aktos. Šajā sakarā studiju maksimālais ilgums varētu arī ietvert, ja tas ir paredzēts attiecīgās dalībvalsts tiesību aktos, studiju iespējamo pagarināšanu nolūkā atkārtot vienu vai vairākus studiju gadus. |
| --- | --- |

(33)

Dalībvalstīm vajadzētu būt tiesībām noteikt, ka studentu kopējais uzturēšanās ilgums nepārsniedz studiju maksimālo ilgumu, kā paredzēts valsts tiesību aktos. Šajā sakarā studiju maksimālais ilgums varētu arī ietvert, ja tas ir paredzēts attiecīgās dalībvalsts tiesību aktos, studiju iespējamo pagarināšanu nolūkā atkārtot vienu vai vairākus studiju gadus.

| (34) | Dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai no pieteikuma iesniedzējiem iekasēt samaksu par atļauju pieteikumu un paziņojumu izskatīšanu. Nodevu apmēram nevajadzētu būt nesamērīgam vai pārmērīgam, lai tādējādi netiktu radīts šķērslis šīs direktīvas mērķu sasniegšanai. |
| --- | --- |

(34)

Dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai no pieteikuma iesniedzējiem iekasēt samaksu par atļauju pieteikumu un paziņojumu izskatīšanu. Nodevu apmēram nevajadzētu būt nesamērīgam vai pārmērīgam, lai tādējādi netiktu radīts šķērslis šīs direktīvas mērķu sasniegšanai.

| (35) | Tiesībām, ko piešķir trešo valstu valstspiederīgajiem, uz kuriem attiecas šīs direktīvas darbības joma, nevajadzētu būt atkarīgām no tā, kādu atļaujas veidu katra dalībvalsts izdod. |
| --- | --- |

(35)

Tiesībām, ko piešķir trešo valstu valstspiederīgajiem, uz kuriem attiecas šīs direktīvas darbības joma, nevajadzētu būt atkarīgām no tā, kādu atļaujas veidu katra dalībvalsts izdod.

| (36) | Vajadzētu būt iespējai atteikt uzņemšanu šīs direktīvas nolūkos, ja ir pietiekami pamatoti iemesli. Jo īpaši vajadzētu būt iespējai uzņemšanu atteikt, ja dalībvalsts, pamatojoties uz faktu novērtējumu konkrētā gadījumā un ņemot vērā proporcionalitātes principu, uzskata, ka attiecīgais trešās valsts valstspiederīgais potenciāli apdraud sabiedrisko kārtību, sabiedrības drošību vai sabiedrības veselību. |
| --- | --- |

(36)

Vajadzētu būt iespējai atteikt uzņemšanu šīs direktīvas nolūkos, ja ir pietiekami pamatoti iemesli. Jo īpaši vajadzētu būt iespējai uzņemšanu atteikt, ja dalībvalsts, pamatojoties uz faktu novērtējumu konkrētā gadījumā un ņemot vērā proporcionalitātes principu, uzskata, ka attiecīgais trešās valsts valstspiederīgais potenciāli apdraud sabiedrisko kārtību, sabiedrības drošību vai sabiedrības veselību.

| (37) | Šīs direktīvas mērķis nav reglamentēt trešo valstu valstspiederīgo uzņemšanu un uzturēšanos nodarbinātības nolūkā, un tā nav vērsta uz to, lai saskaņotu tiesību aktus vai praksi attiecībā uz darba ņēmēju statusu. Tomēr ir iespējams, ka dažās dalībvalstīs tiek uzskatīts, ka konkrētas trešo valstu valstspiederīgo kategorijas, uz kurām attiecas šī direktīva, atrodas darba attiecībās, pamatojoties uz valsts tiesību aktiem, darba koplīgumiem vai praksi. Ja dalībvalsts uzskata, ka pētnieki, brīvprātīgie, stažieri vai viesaukles, kas ir trešo valstu valstspiederīgie, atrodas darba attiecībās, minētajai dalībvalstij būtu jāsaglabā tiesības noteikt attiecīgās kategorijas vai kategoriju uzņemšanas apjomus saskaņā ar LESD 79. panta 5. punktu. |
| --- | --- |

(37)

Šīs direktīvas mērķis nav reglamentēt trešo valstu valstspiederīgo uzņemšanu un uzturēšanos nodarbinātības nolūkā, un tā nav vērsta uz to, lai saskaņotu tiesību aktus vai praksi attiecībā uz darba ņēmēju statusu. Tomēr ir iespējams, ka dažās dalībvalstīs tiek uzskatīts, ka konkrētas trešo valstu valstspiederīgo kategorijas, uz kurām attiecas šī direktīva, atrodas darba attiecībās, pamatojoties uz valsts tiesību aktiem, darba koplīgumiem vai praksi. Ja dalībvalsts uzskata, ka pētnieki, brīvprātīgie, stažieri vai viesaukles, kas ir trešo valstu valstspiederīgie, atrodas darba attiecībās, minētajai dalībvalstij būtu jāsaglabā tiesības noteikt attiecīgās kategorijas vai kategoriju uzņemšanas apjomus saskaņā ar LESD 79. panta 5. punktu.

| (38) | Ja pētnieks, brīvprātīgais, stažieris vai viesaukle, kas ir trešās valsts valstspiederīgais, iesniedz uzņemšanas pieteikumu, lai dalībvalstī stātos darba attiecībās, minētajai dalībvalstij vajadzētu būt iespējai veikt pārbaudi, kas apliecina, ka amata vietu nav iespējams aizpildīt iekšējā darba tirgū. |
| --- | --- |

(38)

Ja pētnieks, brīvprātīgais, stažieris vai viesaukle, kas ir trešās valsts valstspiederīgais, iesniedz uzņemšanas pieteikumu, lai dalībvalstī stātos darba attiecībās, minētajai dalībvalstij vajadzētu būt iespējai veikt pārbaudi, kas apliecina, ka amata vietu nav iespējams aizpildīt iekšējā darba tirgū.

| (39) | Attiecībā uz studentiem uzņemšanas apjomi nebūtu piemērojami, jo – pat tad, ja viņiem studiju laikā ir atļauts strādāt saskaņā ar šajā direktīvā paredzētajiem nosacījumiem –, viņi lūdz uzņemšanu dalībvalstu teritorijā, lai kā savu galveno nodarbošanos īstenotu pilna laika studiju apmeklēšanu, kas varētu ietvert obligātu stažēšanos. |
| --- | --- |

(39)

Attiecībā uz studentiem uzņemšanas apjomi nebūtu piemērojami, jo – pat tad, ja viņiem studiju laikā ir atļauts strādāt saskaņā ar šajā direktīvā paredzētajiem nosacījumiem –, viņi lūdz uzņemšanu dalībvalstu teritorijā, lai kā savu galveno nodarbošanos īstenotu pilna laika studiju apmeklēšanu, kas varētu ietvert obligātu stažēšanos.

| (40) | Ja pēc uzņemšanas attiecīgās dalībvalsts teritorijā pētnieks, brīvprātīgais, stažieris vai viesaukle iesniedz pieteikumu atļaujas atjaunošanai, lai stātos darba attiecībās vai turpinātu tās attiecīgajā dalībvalstī, izņemot pētnieku, kas turpina darba attiecības ar to pašu uzņemošo vienību, minētajai dalībvalstij vajadzētu būt iespējai veikt pārbaudi, kas apliecina, ka amata vietu nav iespējams aizpildīt iekšējā darba tirgū. |
| --- | --- |

(40)

Ja pēc uzņemšanas attiecīgās dalībvalsts teritorijā pētnieks, brīvprātīgais, stažieris vai viesaukle iesniedz pieteikumu atļaujas atjaunošanai, lai stātos darba attiecībās vai turpinātu tās attiecīgajā dalībvalstī, izņemot pētnieku, kas turpina darba attiecības ar to pašu uzņemošo vienību, minētajai dalībvalstij vajadzētu būt iespējai veikt pārbaudi, kas apliecina, ka amata vietu nav iespējams aizpildīt iekšējā darba tirgū.

| (41) | Ja rodas šaubas par uzņemšanas pieteikuma iesniegšanas iemesliem, dalībvalstīm būtu jāspēj veikt pienācīgas pārbaudes vai pieprasīt pierādījumus, lai katrā atsevišķā gadījumā varētu novērtēt pieteikuma iesniedzēja plānoto pētniecību, studijas, stažēšanos, brīvprātīgo darbu, skolēnu apmaiņas programmu vai izglītības projektu vai viesaukles darbu un lai apkarotu šajā direktīvā paredzētās procedūras ļaunprātīgu un nepareizu izmantošanu. |
| --- | --- |

(41)

Ja rodas šaubas par uzņemšanas pieteikuma iesniegšanas iemesliem, dalībvalstīm būtu jāspēj veikt pienācīgas pārbaudes vai pieprasīt pierādījumus, lai katrā atsevišķā gadījumā varētu novērtēt pieteikuma iesniedzēja plānoto pētniecību, studijas, stažēšanos, brīvprātīgo darbu, skolēnu apmaiņas programmu vai izglītības projektu vai viesaukles darbu un lai apkarotu šajā direktīvā paredzētās procedūras ļaunprātīgu un nepareizu izmantošanu.

| (42) | Ja iesniegtā informācija ir nepilnīga, dalībvalstīm būtu saprātīgā laikposmā jāinformē pieteikuma iesniedzējs par to, kāda papildu informācija ir nepieciešama, un jānosaka saprātīgs termiņš tās sniegšanai. Ja papildu informācija minētajā termiņā nav iesniegta, pieteikums var tikt noraidīts. |
| --- | --- |

(42)

Ja iesniegtā informācija ir nepilnīga, dalībvalstīm būtu saprātīgā laikposmā jāinformē pieteikuma iesniedzējs par to, kāda papildu informācija ir nepieciešama, un jānosaka saprātīgs termiņš tās sniegšanai. Ja papildu informācija minētajā termiņā nav iesniegta, pieteikums var tikt noraidīts.

| (43) | Valsts iestādēm būtu pieteikuma iesniedzējam jāpaziņo lēmums, kas pieņemts par pieteikumu. Tas būtu jādara rakstiski pēc iespējas drīz un vēlākais šajā direktīvā norādītajā termiņā. |
| --- | --- |

(43)

Valsts iestādēm būtu pieteikuma iesniedzējam jāpaziņo lēmums, kas pieņemts par pieteikumu. Tas būtu jādara rakstiski pēc iespējas drīz un vēlākais šajā direktīvā norādītajā termiņā.

| (44) | Šīs direktīvas mērķis ir pētniekiem un studentiem atvieglot mobilitāti ES iekšienē, cita starpā vairākās dalībvalstīs samazinot administratīvo slogu, kas saistīts ar mobilitāti. Šajā nolūkā ar šo direktīvu izveido konkrētu ES iekšējās mobilitātes shēmu, saskaņā ar ko trešās valsts valstspiederīgais, kuram ir pirmās dalībvalsts izdota atļauja pētniecības vai studiju nolūkiem, ir tiesīgs ieceļot, uzturēties un veikt daļu pētniecības darbības vai studiju vienā vai vairākās otrās dalībvalstīs saskaņā ar šajā direktīvā paredzētajiem noteikumiem, ar kuriem reglamentē mobilitāti. |
| --- | --- |

(44)

Šīs direktīvas mērķis ir pētniekiem un studentiem atvieglot mobilitāti ES iekšienē, cita starpā vairākās dalībvalstīs samazinot administratīvo slogu, kas saistīts ar mobilitāti. Šajā nolūkā ar šo direktīvu izveido konkrētu ES iekšējās mobilitātes shēmu, saskaņā ar ko trešās valsts valstspiederīgais, kuram ir pirmās dalībvalsts izdota atļauja pētniecības vai studiju nolūkiem, ir tiesīgs ieceļot, uzturēties un veikt daļu pētniecības darbības vai studiju vienā vai vairākās otrās dalībvalstīs saskaņā ar šajā direktīvā paredzētajiem noteikumiem, ar kuriem reglamentē mobilitāti.

| (45) | Lai pētniekiem pētniecības nolūkos ļautu no vienas pētniecības iestādes viegli pārvietoties uz citu, viņu īstermiņa mobilitātei būtu jāaptver uzturēšanās otrās dalībvalstīs uz laikposmu līdz 180 dienām jebkurā 360 dienu laikposmā katrā dalībvalstī. Pētnieku ilgtermiņa mobilitātei būtu jāaptver uzturēšanās vienā vai vairākās otrās dalībvalstīs uz laikposmu, kas pārsniedz 180 dienas katrā dalībvalstī. Pētnieku ģimenes locekļiem vajadzētu būt tiesībām mobilitātes laikā doties līdzi pētniekam. Ar viņu mobilitāti saistītā procedūra būtu jāsaskaņo ar tā pētnieka mobilitātes procedūru, kuram viņi dodas līdzi. |
| --- | --- |

(45)

Lai pētniekiem pētniecības nolūkos ļautu no vienas pētniecības iestādes viegli pārvietoties uz citu, viņu īstermiņa mobilitātei būtu jāaptver uzturēšanās otrās dalībvalstīs uz laikposmu līdz 180 dienām jebkurā 360 dienu laikposmā katrā dalībvalstī. Pētnieku ilgtermiņa mobilitātei būtu jāaptver uzturēšanās vienā vai vairākās otrās dalībvalstīs uz laikposmu, kas pārsniedz 180 dienas katrā dalībvalstī. Pētnieku ģimenes locekļiem vajadzētu būt tiesībām mobilitātes laikā doties līdzi pētniekam. Ar viņu mobilitāti saistītā procedūra būtu jāsaskaņo ar tā pētnieka mobilitātes procedūru, kuram viņi dodas līdzi.

| (46) | Lai nodrošinātu studiju nepārtrauktību studentiem, uz kuriem attiecas Savienības vai daudzpusējas programmas, vai nolīgums starp divām vai vairākām augstākās izglītības iestādēm, ar šo direktīvu būtu jāparedz mobilitāte vienā vai vairākās otrās dalībvalstīs uz laikposmu līdz 360 dienām katrā dalībvalstī. |
| --- | --- |

(46)

Lai nodrošinātu studiju nepārtrauktību studentiem, uz kuriem attiecas Savienības vai daudzpusējas programmas, vai nolīgums starp divām vai vairākām augstākās izglītības iestādēm, ar šo direktīvu būtu jāparedz mobilitāte vienā vai vairākās otrās dalībvalstīs uz laikposmu līdz 360 dienām katrā dalībvalstī.

| (47) | Ja pētnieks vai students, pamatojoties uz paziņošanas procedūru, pārvietojas uz otru dalībvalsti un ir vajadzīgs dokuments, lai atvieglotu piekļuvi pakalpojumiem un tiesībām, otrai dalībvalstij vajadzētu būt iespējai izdot dokumentu, lai apliecinātu, ka attiecīgajam pētniekam vai studentam ir tiesības uzturēties minētās dalībvalsts teritorijā. Šādam dokumentam nevajadzētu būt papildu nosacījumam, lai varētu izmantot šajā direktīvā paredzētās tiesības, un tam būtu tikai deklaratīvs raksturs. |
| --- | --- |

(47)

Ja pētnieks vai students, pamatojoties uz paziņošanas procedūru, pārvietojas uz otru dalībvalsti un ir vajadzīgs dokuments, lai atvieglotu piekļuvi pakalpojumiem un tiesībām, otrai dalībvalstij vajadzētu būt iespējai izdot dokumentu, lai apliecinātu, ka attiecīgajam pētniekam vai studentam ir tiesības uzturēties minētās dalībvalsts teritorijā. Šādam dokumentam nevajadzētu būt papildu nosacījumam, lai varētu izmantot šajā direktīvā paredzētās tiesības, un tam būtu tikai deklaratīvs raksturs.

| (48) | Lai arī ar konkrēto mobilitātes shēmu, ko izveido ar šo direktīvu, būtu jānosaka autonomi noteikumi attiecībā uz ieceļošanu un uzturēšanos, kuras mērķis ir pētniecība vai studijas dalībvalstīs, kas nav tā dalībvalsts, kura ir izdevusi sākotnējo atļauju, visus pārējos noteikumus, ar ko reglamentē personu pārvietošanos pār robežām, kā noteikts attiecīgajos Šengenas acquis noteikumos, būtu jāturpina piemērot. |
| --- | --- |

(48)

Lai arī ar konkrēto mobilitātes shēmu, ko izveido ar šo direktīvu, būtu jānosaka autonomi noteikumi attiecībā uz ieceļošanu un uzturēšanos, kuras mērķis ir pētniecība vai studijas dalībvalstīs, kas nav tā dalībvalsts, kura ir izdevusi sākotnējo atļauju, visus pārējos noteikumus, ar ko reglamentē personu pārvietošanos pār robežām, kā noteikts attiecīgajos Šengenas acquis noteikumos, būtu jāturpina piemērot.

| (49) | Ja atļauju izdod dalībvalsts, kura Šengenas acquis nepiemēro pilnībā, un pētnieks, viņa ģimenes locekļi vai students saistībā ar ES iekšējo mobilitāti šķērso ārējo robežu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/399 (9) nozīmē, dalībvalstij vajadzētu būt tiesīgai prasīt pierādījumus, kas apliecina, ka pētnieks vai students uz tās teritoriju pārceļas pētniecības vai studiju nolūkā vai ka ģimenes locekļi uz tās teritoriju pārceļas, lai dotos līdzi pētniekiem saistībā ar mobilitāti. Turklāt gadījumā, kad tiek šķērsota ārējā robeža Regulas (ES) 2016/399 nozīmē, dalībvalstīm, kuras Šengenas acquis piemēro pilnībā, būtu jāpārbauda Šengenas informācijas sistēmas dati un būtu jāliedz ieceļot tām personām vai jāiebilst pret viņu mobilitāti, attiecībā uz kurām minētajā sistēmā ir izdots brīdinājums, lai šīm personām liegtu ieceļošanu vai uzturēšanos, kā norādīts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1987/2006 (10). |
| --- | --- |

(49)

Ja atļauju izdod dalībvalsts, kura Šengenas acquis nepiemēro pilnībā, un pētnieks, viņa ģimenes locekļi vai students saistībā ar ES iekšējo mobilitāti šķērso ārējo robežu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/399 (9) nozīmē, dalībvalstij vajadzētu būt tiesīgai prasīt pierādījumus, kas apliecina, ka pētnieks vai students uz tās teritoriju pārceļas pētniecības vai studiju nolūkā vai ka ģimenes locekļi uz tās teritoriju pārceļas, lai dotos līdzi pētniekiem saistībā ar mobilitāti. Turklāt gadījumā, kad tiek šķērsota ārējā robeža Regulas (ES) 2016/399 nozīmē, dalībvalstīm, kuras Šengenas acquis piemēro pilnībā, būtu jāpārbauda Šengenas informācijas sistēmas dati un būtu jāliedz ieceļot tām personām vai jāiebilst pret viņu mobilitāti, attiecībā uz kurām minētajā sistēmā ir izdots brīdinājums, lai šīm personām liegtu ieceļošanu vai uzturēšanos, kā norādīts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1987/2006 (10).

| (50) | Ar šo direktīvu būtu jāļauj otrām dalībvalstīm prasīt, lai pētnieks vai students, kurš pārvietojas uz pirmās dalībvalsts izdotas atļaujas pamata un kurš neatbilst vai vairs neatbilst mobilitātes nosacījumiem, atstātu to teritoriju. Ja pētniekam vai studentam ir derīga atļauja, ko izdevusi pirmā dalībvalsts, otrai dalībvalstij vajadzētu būt iespējai prasīt, lai pētnieks vai students atgrieztos pirmajā dalībvalstī saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/115/EK (11). Ja otra dalībvalsts mobilitāti ir atļāvusi, pamatojoties uz pirmās dalībvalsts izdotu atļauju, un mobilitātes laikā minētā atļauja ir anulēta vai ir beidzies tās derīguma termiņš, otrai dalībvalstij vajadzētu būt iespējai vai nu pieņemt lēmumu atgriezt pētnieku vai studentu trešā valstī saskaņā ar Direktīvu 2008/115/EK, vai arī bez kavēšanās prasīt, lai pirmā dalībvalsts ļautu pētniekam vai studentam atkārtoti ieceļot tās teritorijā. Pēdējā minētajā gadījumā pirmajai dalībvalstij būtu pētniekam vai studentam jāizsniedz dokuments, kas ļauj atkārtoti ieceļot tās teritorijā. |
| --- | --- |

(50)

Ar šo direktīvu būtu jāļauj otrām dalībvalstīm prasīt, lai pētnieks vai students, kurš pārvietojas uz pirmās dalībvalsts izdotas atļaujas pamata un kurš neatbilst vai vairs neatbilst mobilitātes nosacījumiem, atstātu to teritoriju. Ja pētniekam vai studentam ir derīga atļauja, ko izdevusi pirmā dalībvalsts, otrai dalībvalstij vajadzētu būt iespējai prasīt, lai pētnieks vai students atgrieztos pirmajā dalībvalstī saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/115/EK (11). Ja otra dalībvalsts mobilitāti ir atļāvusi, pamatojoties uz pirmās dalībvalsts izdotu atļauju, un mobilitātes laikā minētā atļauja ir anulēta vai ir beidzies tās derīguma termiņš, otrai dalībvalstij vajadzētu būt iespējai vai nu pieņemt lēmumu atgriezt pētnieku vai studentu trešā valstī saskaņā ar Direktīvu 2008/115/EK, vai arī bez kavēšanās prasīt, lai pirmā dalībvalsts ļautu pētniekam vai studentam atkārtoti ieceļot tās teritorijā. Pēdējā minētajā gadījumā pirmajai dalībvalstij būtu pētniekam vai studentam jāizsniedz dokuments, kas ļauj atkārtoti ieceļot tās teritorijā.

| (51) | Savienības imigrācijas politikai un noteikumiem, no vienas puses, un Savienības politikai un programmām, ar kurām atbalsta pētnieku un studentu mobilitāti Savienības līmenī, no otras puses, vajadzētu būt savstarpēji papildinošākām. Nosakot derīguma termiņu atļaujai, ko izdod pētniekiem un studentiem, dalībvalstīm būtu jāņem vērā mobilitāte, kas plānota uz citām dalībvalstīm, saskaņā ar noteikumiem par mobilitāti. Pētniekiem un studentiem, uz ko attiecas Savienības vai daudzpusējas programmas, kurās ietverti mobilitātes pasākumi, vai nolīgumi starp divām vai vairākām augstākās izglītības iestādēm, vajadzētu būt tiesībām saņemt atļaujas uz vismaz diviem gadiem – ar noteikumu, ka minētajā laikposmā viņi atbilst attiecīgajiem uzņemšanas nosacījumiem. |
| --- | --- |

(51)

Savienības imigrācijas politikai un noteikumiem, no vienas puses, un Savienības politikai un programmām, ar kurām atbalsta pētnieku un studentu mobilitāti Savienības līmenī, no otras puses, vajadzētu būt savstarpēji papildinošākām. Nosakot derīguma termiņu atļaujai, ko izdod pētniekiem un studentiem, dalībvalstīm būtu jāņem vērā mobilitāte, kas plānota uz citām dalībvalstīm, saskaņā ar noteikumiem par mobilitāti. Pētniekiem un studentiem, uz ko attiecas Savienības vai daudzpusējas programmas, kurās ietverti mobilitātes pasākumi, vai nolīgumi starp divām vai vairākām augstākās izglītības iestādēm, vajadzētu būt tiesībām saņemt atļaujas uz vismaz diviem gadiem – ar noteikumu, ka minētajā laikposmā viņi atbilst attiecīgajiem uzņemšanas nosacījumiem.

| (52) | Lai studentiem ļautu daļēji segt studiju izmaksas un, ja iespējams, gūt praktisko pieredzi, studiju laikā viņiem būtu jānodrošina pieeja tās dalībvalsts darba tirgum, kurā studijas notiek, ievērojot šajā direktīvā izklāstītos nosacījumus. Šim nolūkam būtu jāļauj studentiem strādāt noteiktu minimālu stundu skaitu, kā paredzēts šajā direktīvā. Būtu jāievēro vispārējs princips, ka studentiem ir pieeja darba tirgum. Tomēr ārkārtējos apstākļos dalībvalstīm būtu jāspēj ņemt vērā savu darba tirgus situāciju. |
| --- | --- |

(52)

Lai studentiem ļautu daļēji segt studiju izmaksas un, ja iespējams, gūt praktisko pieredzi, studiju laikā viņiem būtu jānodrošina pieeja tās dalībvalsts darba tirgum, kurā studijas notiek, ievērojot šajā direktīvā izklāstītos nosacījumus. Šim nolūkam būtu jāļauj studentiem strādāt noteiktu minimālu stundu skaitu, kā paredzēts šajā direktīvā. Būtu jāievēro vispārējs princips, ka studentiem ir pieeja darba tirgum. Tomēr ārkārtējos apstākļos dalībvalstīm būtu jāspēj ņemt vērā savu darba tirgus situāciju.

| (53) | Cenšoties nodrošināt kvalificētu darbaspēku nākotnei, studentiem, kuri studijas beidz Savienībā, vajadzētu būt iespējai šajā direktīvā noteiktu laikposmu palikt attiecīgās dalībvalsts teritorijā nolūkā izpētīt darba iespējas vai izveidot uzņēmumu. Šādai iespējai vajadzētu būt arī pētniekiem, kas pabeiguši savu pētniecības darbību, kā paredzēts uzņemšanas līgumā. Lai studentiem un pētniekiem izdotu uzturēšanās atļauju šādam nolūkam, viņiem var lūgt sniegt pierādījumus saskaņā ar šīs direktīvas prasībām. Tiklīdz dalībvalstis viņiem izdod šādu uzturēšanās atļauju, viņus vairs neuzskata par pētniekiem vai studentiem šīs direktīvas nozīmē. Dalībvalstīm – pēc šajā direktīvā paredzētā minimālā laikposma – vajadzētu būt iespējai pārbaudīt, vai viņiem ir reālas izredzes tikt nodarbinātiem vai izveidot uzņēmumu. Šī iespēja neskar citus ziņošanas pienākumus, kas citiem nolūkiem paredzēti valsts tiesību aktos. Ar atļauju, kas izdota nolūkā izpētīt darba iespējas vai izveidot uzņēmumu, nebūtu jāpiešķir jebkādas automātiskas tiesības uz piekļuvi darba tirgum vai dibināt uzņēmumu. Dalībvalstīm būtu jāsaglabā tiesības ņemt vērā situāciju savā darba tirgū, ja trešās valsts valstspiederīgais, kuram ir izdota atļauja palikt attiecīgajā teritorijā darba meklēšanas vai uzņēmuma dibināšanas nolūkā, iesniedz darba atļaujas pieteikumu, lai aizpildītu amata vietu. |
| --- | --- |

(53)

Cenšoties nodrošināt kvalificētu darbaspēku nākotnei, studentiem, kuri studijas beidz Savienībā, vajadzētu būt iespējai šajā direktīvā noteiktu laikposmu palikt attiecīgās dalībvalsts teritorijā nolūkā izpētīt darba iespējas vai izveidot uzņēmumu. Šādai iespējai vajadzētu būt arī pētniekiem, kas pabeiguši savu pētniecības darbību, kā paredzēts uzņemšanas līgumā. Lai studentiem un pētniekiem izdotu uzturēšanās atļauju šādam nolūkam, viņiem var lūgt sniegt pierādījumus saskaņā ar šīs direktīvas prasībām. Tiklīdz dalībvalstis viņiem izdod šādu uzturēšanās atļauju, viņus vairs neuzskata par pētniekiem vai studentiem šīs direktīvas nozīmē. Dalībvalstīm – pēc šajā direktīvā paredzētā minimālā laikposma – vajadzētu būt iespējai pārbaudīt, vai viņiem ir reālas izredzes tikt nodarbinātiem vai izveidot uzņēmumu. Šī iespēja neskar citus ziņošanas pienākumus, kas citiem nolūkiem paredzēti valsts tiesību aktos. Ar atļauju, kas izdota nolūkā izpētīt darba iespējas vai izveidot uzņēmumu, nebūtu jāpiešķir jebkādas automātiskas tiesības uz piekļuvi darba tirgum vai dibināt uzņēmumu. Dalībvalstīm būtu jāsaglabā tiesības ņemt vērā situāciju savā darba tirgū, ja trešās valsts valstspiederīgais, kuram ir izdota atļauja palikt attiecīgajā teritorijā darba meklēšanas vai uzņēmuma dibināšanas nolūkā, iesniedz darba atļaujas pieteikumu, lai aizpildītu amata vietu.

| (54) | Pret trešo valstu valstspiederīgajiem, uz kuriem attiecas šī direktīva, būtu jānodrošina taisnīga attieksme saskaņā ar LESD 79. pantu. Pētniekiem būtu jāsaņem vienlīdzīga attieksme ar attiecīgās dalībvalsts valstspiederīgajiem attiecībā uz Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2011/98/ES (12) 12. panta 1. un 4. punktu, paredzot minētajai dalībvalstij iespēju ierobežot vienlīdzīgu attieksmi konkrētos gadījumos, kas noteikti šajā direktīvā. Studentiem būtu jāturpina piemērot Direktīvu 2011/98/ES, tostarp minētajā direktīvā paredzētos ierobežojumus. Direktīvu 2011/98/ES būtu jāpiemēro stažieriem, brīvprātīgajiem un viesauklēm, ja tiek uzskatīts, ka viņi attiecīgajā dalībvalstī atrodas darba attiecībās. Stažieriem, brīvprātīgajiem un viesauklēm, ja tiek uzskatīts, ka viņi attiecīgajā dalībvalstī neatrodas darba attiecībās, kā arī skolēniem būtu jāsaņem vienlīdzīga attieksme ar attiecīgās dalībvalsts valstspiederīgajiem attiecībā uz minimālo tiesību kopumu, kā paredzēts šajā direktīvā. Tas ietver piekļuvi precēm un pakalpojumiem, kas neaptver mācību vai profesionālās izglītības stipendijas vai pabalstus. |
| --- | --- |

(54)

Pret trešo valstu valstspiederīgajiem, uz kuriem attiecas šī direktīva, būtu jānodrošina taisnīga attieksme saskaņā ar LESD 79. pantu. Pētniekiem būtu jāsaņem vienlīdzīga attieksme ar attiecīgās dalībvalsts valstspiederīgajiem attiecībā uz Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2011/98/ES (12) 12. panta 1. un 4. punktu, paredzot minētajai dalībvalstij iespēju ierobežot vienlīdzīgu attieksmi konkrētos gadījumos, kas noteikti šajā direktīvā. Studentiem būtu jāturpina piemērot Direktīvu 2011/98/ES, tostarp minētajā direktīvā paredzētos ierobežojumus. Direktīvu 2011/98/ES būtu jāpiemēro stažieriem, brīvprātīgajiem un viesauklēm, ja tiek uzskatīts, ka viņi attiecīgajā dalībvalstī atrodas darba attiecībās. Stažieriem, brīvprātīgajiem un viesauklēm, ja tiek uzskatīts, ka viņi attiecīgajā dalībvalstī neatrodas darba attiecībās, kā arī skolēniem būtu jāsaņem vienlīdzīga attieksme ar attiecīgās dalībvalsts valstspiederīgajiem attiecībā uz minimālo tiesību kopumu, kā paredzēts šajā direktīvā. Tas ietver piekļuvi precēm un pakalpojumiem, kas neaptver mācību vai profesionālās izglītības stipendijas vai pabalstus.

| (55) | Vienlīdzīga attieksme, ko piemēro pētniekiem un studentiem, kā arī stažieriem, brīvprātīgajiem un viesauklēm, ja tiek uzskatīts, ka viņi atrodas darba attiecībās attiecīgajā dalībvalstī, ietver vienlīdzīgu attieksmi saistībā ar tām sociālā nodrošinājuma jomām, kas uzskaitītas 3. pantā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 883/2004 (13). Ar šo direktīvu nesaskaņo dalībvalstu tiesību aktus sociālā nodrošinājuma jomā. Tās mērķis ir tikai piemērot vienlīdzīgas attieksmes principu sociālā nodrošinājuma jomā attiecībā uz trešo valstu valstspiederīgajiem, kas ietilpst tās darbības jomā. Turklāt ar šo direktīvu nepiešķir tiesības saistībā ar situācijām, kuras ir ārpus Savienības tiesību aktu piemērošanas jomas, piemēram, saistībā ar trešā valstī dzīvojošiem ģimenes locekļiem. Tam tomēr nevajadzētu ietekmēt pārdzīvojušo tiesības, kuri tās gūst no šīs direktīvas darbības jomā ietvertiem trešo valstu valstspiederīgajiem, proti, attiecīgos gadījumos saņemt pārdzīvojušā pensiju, kad pārdzīvojušais dzīvo trešā valstī. |
| --- | --- |

(55)

Vienlīdzīga attieksme, ko piemēro pētniekiem un studentiem, kā arī stažieriem, brīvprātīgajiem un viesauklēm, ja tiek uzskatīts, ka viņi atrodas darba attiecībās attiecīgajā dalībvalstī, ietver vienlīdzīgu attieksmi saistībā ar tām sociālā nodrošinājuma jomām, kas uzskaitītas 3. pantā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 883/2004 (13). Ar šo direktīvu nesaskaņo dalībvalstu tiesību aktus sociālā nodrošinājuma jomā. Tās mērķis ir tikai piemērot vienlīdzīgas attieksmes principu sociālā nodrošinājuma jomā attiecībā uz trešo valstu valstspiederīgajiem, kas ietilpst tās darbības jomā. Turklāt ar šo direktīvu nepiešķir tiesības saistībā ar situācijām, kuras ir ārpus Savienības tiesību aktu piemērošanas jomas, piemēram, saistībā ar trešā valstī dzīvojošiem ģimenes locekļiem. Tam tomēr nevajadzētu ietekmēt pārdzīvojušo tiesības, kuri tās gūst no šīs direktīvas darbības jomā ietvertiem trešo valstu valstspiederīgajiem, proti, attiecīgos gadījumos saņemt pārdzīvojušā pensiju, kad pārdzīvojušais dzīvo trešā valstī.

| (56) | Daudzās dalībvalstīs tiesības saņemt ģimenes pabalstu ir atkarīgas no konkrētas saiknes ar attiecīgo dalībvalsti, jo pabalsti ir paredzēti pozitīvas demogrāfiskās attīstības atbalstam, lai nodrošinātu nākotnes darbaspēku minētajā dalībvalstī. Tāpēc ar šo direktīvu nebūtu jāietekmē dalībvalsts tiesības konkrētos apstākļos ierobežot vienlīdzīgu attieksmi attiecībā uz ģimenes pabalstiem, ja pētnieks un viņu pavadošie ģimenes locekļi minētajā dalībvalstī uzturas uz noteiktu laiku. |
| --- | --- |

(56)

Daudzās dalībvalstīs tiesības saņemt ģimenes pabalstu ir atkarīgas no konkrētas saiknes ar attiecīgo dalībvalsti, jo pabalsti ir paredzēti pozitīvas demogrāfiskās attīstības atbalstam, lai nodrošinātu nākotnes darbaspēku minētajā dalībvalstī. Tāpēc ar šo direktīvu nebūtu jāietekmē dalībvalsts tiesības konkrētos apstākļos ierobežot vienlīdzīgu attieksmi attiecībā uz ģimenes pabalstiem, ja pētnieks un viņu pavadošie ģimenes locekļi minētajā dalībvalstī uzturas uz noteiktu laiku.

| (57) | Gadījumā, kad starp dalībvalstīm notiek mobilitāte, piemēro Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1231/2010 (14). Ar šo direktīvu nevajadzētu piešķirt vairāk tiesību par tām, kas sociālā nodrošinājuma jomā jau paredzētas spēkā esošajos Savienības tiesību aktos attiecībā uz trešo valstu valstspiederīgajiem, kuriem ir saistība ar vairākām dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(57)

Gadījumā, kad starp dalībvalstīm notiek mobilitāte, piemēro Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1231/2010 (14). Ar šo direktīvu nevajadzētu piešķirt vairāk tiesību par tām, kas sociālā nodrošinājuma jomā jau paredzētas spēkā esošajos Savienības tiesību aktos attiecībā uz trešo valstu valstspiederīgajiem, kuriem ir saistība ar vairākām dalībvalstīm.

| (58) | Šī direktīva būtu jāpiemēro, neskarot Savienības tiesību aktos un piemērojamos starptautiskos instrumentos ietvertus labvēlīgākus noteikumus. |
| --- | --- |

(58)

Šī direktīva būtu jāpiemēro, neskarot Savienības tiesību aktos un piemērojamos starptautiskos instrumentos ietvertus labvēlīgākus noteikumus.

| (59) | Šajā direktīvā paredzētās uzturēšanās atļaujas būtu jāizdod dalībvalsts kompetentajām iestādēm, izmantojot vienotu formu, kas noteikta Padomes Regulā (EK) Nr. 1030/2002 (15). |
| --- | --- |

(59)

Šajā direktīvā paredzētās uzturēšanās atļaujas būtu jāizdod dalībvalsts kompetentajām iestādēm, izmantojot vienotu formu, kas noteikta Padomes Regulā (EK) Nr. 1030/2002 (15).

| (60) | Katrai dalībvalstij būtu jānodrošina, ka plašai sabiedrībai ir pieejama atbilstoša un regulāri atjaunināta informācija, jo īpaši internetā, par uzņemošajām vienībām, kuras apstiprinātas šīs direktīvas nolūkos, un par nosacījumiem un procedūrām trešo valstu valstspiederīgo uzņemšanai dalībvalstu teritorijā šīs direktīvas nolūkos. |
| --- | --- |

(60)

Katrai dalībvalstij būtu jānodrošina, ka plašai sabiedrībai ir pieejama atbilstoša un regulāri atjaunināta informācija, jo īpaši internetā, par uzņemošajām vienībām, kuras apstiprinātas šīs direktīvas nolūkos, un par nosacījumiem un procedūrām trešo valstu valstspiederīgo uzņemšanai dalībvalstu teritorijā šīs direktīvas nolūkos.

| (61) | Šajā direktīvā tiek ievērotas pamattiesības un principi, kas atzīti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā, saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību (LES) 6. pantu. |
| --- | --- |

(61)

Šajā direktīvā tiek ievērotas pamattiesības un principi, kas atzīti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā, saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību (LES) 6. pantu.

| (62) | Dalībvalstīm būtu jāīsteno šīs direktīvas noteikumi bez diskriminācijas dzimuma, rases, ādas krāsas, etniskās un sociālās izcelsmes, ģenētisko īpašību, valodas, ticības vai pārliecības, politisko vai jebkuru citu uzskatu dēļ, bez diskriminācijas saistībā ar piederību nacionālai minoritātei un bez diskriminācijas īpašuma, izcelsmes, invaliditātes, vecuma vai dzimumorientācijas dēļ. |
| --- | --- |

(62)

Dalībvalstīm būtu jāīsteno šīs direktīvas noteikumi bez diskriminācijas dzimuma, rases, ādas krāsas, etniskās un sociālās izcelsmes, ģenētisko īpašību, valodas, ticības vai pārliecības, politisko vai jebkuru citu uzskatu dēļ, bez diskriminācijas saistībā ar piederību nacionālai minoritātei un bez diskriminācijas īpašuma, izcelsmes, invaliditātes, vecuma vai dzimumorientācijas dēļ.

| (63) | Saskaņā ar Dalībvalstu un Komisijas 2011. gada 28. septembra kopīgo politisko deklarāciju par skaidrojošiem dokumentiem (16) dalībvalstis ir apņēmušās, paziņojot savus transponēšanas pasākumus, pamatotos gadījumos pievienot vienu vai vairākus dokumentus, kuros paskaidrota saikne starp direktīvas sastāvdaļām un atbilstīgajām daļām valsts transponēšanas instrumentos. Attiecībā uz šo direktīvu likumdevējs uzskata, ka šādu dokumentu nosūtīšana ir pamatota. |
| --- | --- |

(63)

Saskaņā ar Dalībvalstu un Komisijas 2011. gada 28. septembra kopīgo politisko deklarāciju par skaidrojošiem dokumentiem (16) dalībvalstis ir apņēmušās, paziņojot savus transponēšanas pasākumus, pamatotos gadījumos pievienot vienu vai vairākus dokumentus, kuros paskaidrota saikne starp direktīvas sastāvdaļām un atbilstīgajām daļām valsts transponēšanas instrumentos. Attiecībā uz šo direktīvu likumdevējs uzskata, ka šādu dokumentu nosūtīšana ir pamatota.

| (64) | Ņemot vērā to, ka šīs direktīvas mērķi, proti, nosacījumus attiecībā uz trešo valstu valstspiederīgo ieceļošanu un uzturēšanos pētniecības, studiju, stažēšanās un Eiropas Brīvprātīgo dienesta nolūkā paredzēt kā obligātus noteikumus un nosacījumus attiecībā uz trešo valstu valstspiederīgo ieceļošanu un uzturēšanos skolēnu apmaiņas, cita brīvprātīga darba – ne Eiropas Brīvprātīgo dienesta – nolūkā vai viesaukles darba nolūkā paredzēt kā fakultatīvus noteikumus, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs un mēroga un seku dēļ tos var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar LES 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā direktīvā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai. |
| --- | --- |

(64)

Ņemot vērā to, ka šīs direktīvas mērķi, proti, nosacījumus attiecībā uz trešo valstu valstspiederīgo ieceļošanu un uzturēšanos pētniecības, studiju, stažēšanās un Eiropas Brīvprātīgo dienesta nolūkā paredzēt kā obligātus noteikumus un nosacījumus attiecībā uz trešo valstu valstspiederīgo ieceļošanu un uzturēšanos skolēnu apmaiņas, cita brīvprātīga darba – ne Eiropas Brīvprātīgo dienesta – nolūkā vai viesaukles darba nolūkā paredzēt kā fakultatīvus noteikumus, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs un mēroga un seku dēļ tos var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar LES 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā direktīvā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai.

| (65) | Saskaņā ar 1. un 2. pantu un 4.a panta 1. punktu Protokolā Nr. 21 par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju saistībā ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, kas pievienots LES un LESD, un neskarot minētā protokola 4. pantu, minētās dalībvalstis nepiedalās šīs direktīvas pieņemšanā, un tām šī direktīva nav saistoša un nav jāpiemēro. |
| --- | --- |

(65)

Saskaņā ar 1. un 2. pantu un 4.a panta 1. punktu Protokolā Nr. 21 par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju saistībā ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, kas pievienots LES un LESD, un neskarot minētā protokola 4. pantu, minētās dalībvalstis nepiedalās šīs direktīvas pieņemšanā, un tām šī direktīva nav saistoša un nav jāpiemēro.

| (66) | Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā Nr. 22 par Dānijas nostāju, kas pievienots LES un LESD, Dānija nepiedalās šīs direktīvas pieņemšanā, un Dānijai šī direktīva nav saistoša un nav jāpiemēro. |
| --- | --- |

(66)

Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā Nr. 22 par Dānijas nostāju, kas pievienots LES un LESD, Dānija nepiedalās šīs direktīvas pieņemšanā, un Dānijai šī direktīva nav saistoša un nav jāpiemēro.

| (67) | Pienākums transponēt šo direktīvu valsts tiesību aktos būtu jāattiecina uz tiem noteikumiem, kuri, salīdzinot ar Direktīvām 2004/114/EK un 2005/71/EK, ir grozījumi pēc būtības. Pienākums transponēt noteikumus, kas nav mainīti, izriet no minētajām direktīvām. |
| --- | --- |

(67)

Pienākums transponēt šo direktīvu valsts tiesību aktos būtu jāattiecina uz tiem noteikumiem, kuri, salīdzinot ar Direktīvām 2004/114/EK un 2005/71/EK, ir grozījumi pēc būtības. Pienākums transponēt noteikumus, kas nav mainīti, izriet no minētajām direktīvām.

| (68) | Šai direktīvai nebūtu jāskar dalībvalstu pienākumi attiecībā uz termiņiem I pielikuma B daļā minēto Direktīvu transponēšanai valsts tiesību aktos un minēto direktīvu piemērošanas dienām, |
| --- | --- |

(68)

Šai direktīvai nebūtu jāskar dalībvalstu pienākumi attiecībā uz termiņiem I pielikuma B daļā minēto Direktīvu transponēšanai valsts tiesību aktos un minēto direktīvu piemērošanas dienām,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO DIREKTĪVU.

I NODAĻA

VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

1. pants

Priekšmets

Šajā direktīvā nosaka:

| a) | nosacījumus, ar kādiem trešo valstu valstspiederīgie un attiecīgā gadījumā viņu ģimenes locekļi var ieceļot un uzturēties ilgāk par 90 dienām dalībvalstu teritorijā pētniecības, studiju, stažēšanās vai brīvprātīga darba Eiropas Brīvprātīgo dienestā nolūkā un, ja dalībvalstis tā nolemj, skolēnu apmaiņas programmu vai izglītības projektu, kāda cita brīvprātīga darba – ne Eiropas Brīvprātīgo dienesta – nolūkā vai viesaukles darba nolūkā, kā arī viņu tiesības; |
| --- | --- |

a)

nosacījumus, ar kādiem trešo valstu valstspiederīgie un attiecīgā gadījumā viņu ģimenes locekļi var ieceļot un uzturēties ilgāk par 90 dienām dalībvalstu teritorijā pētniecības, studiju, stažēšanās vai brīvprātīga darba Eiropas Brīvprātīgo dienestā nolūkā un, ja dalībvalstis tā nolemj, skolēnu apmaiņas programmu vai izglītības projektu, kāda cita brīvprātīga darba – ne Eiropas Brīvprātīgo dienesta – nolūkā vai viesaukles darba nolūkā, kā arī viņu tiesības;

| b) | nosacījumus, ar kādiem a) punktā minētie pētnieki un attiecīgā gadījumā viņu ģimenes locekļi, un studenti var ieceļot un uzturēties dalībvalstu teritorijā, kuras nav tā dalībvalsts, kas pirmā, pamatojoties uz šo direktīvu, ir piešķīrusi trešās valsts valstspiederīgajam uzturēšanās atļauju, kā arī viņu tiesības. |
| --- | --- |

b)

nosacījumus, ar kādiem a) punktā minētie pētnieki un attiecīgā gadījumā viņu ģimenes locekļi, un studenti var ieceļot un uzturēties dalībvalstu teritorijā, kuras nav tā dalībvalsts, kas pirmā, pamatojoties uz šo direktīvu, ir piešķīrusi trešās valsts valstspiederīgajam uzturēšanās atļauju, kā arī viņu tiesības.

2. pants

Darbības joma

1.   Šo direktīvu piemēro trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri iesniedz uzņemšanas pieteikumu vai kuri ir uzņemti kādas dalībvalsts teritorijā pētniecības, studiju, stažēšanās vai brīvprātīga darba Eiropas Brīvprātīgo dienestā nolūkā. Dalībvalstis var arī pieņemt lēmumu šīs direktīvas noteikumus piemērot trešo valstu valstspiederīgajiem, kas iesniedz pieteikumu, lai viņus uzņemtu kādas skolēnu apmaiņas programmas vai izglītības projekta, cita brīvprātīga darba – ne Eiropas Brīvprātīgo dienesta – nolūkā vai viesaukles darba nolūkā.

2.   Šo direktīvu nepiemēro trešo valstu valstspiederīgajiem:

| a) | kuri meklē starptautisko aizsardzību vai kuriem starptautiskā aizsardzība ir piešķirta saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2011/95/ES (17), vai kuri kādā dalībvalstī saņem pagaidu aizsardzību saskaņā ar Padomes Direktīvu 2001/55/EK (18); |
| --- | --- |

a)

kuri meklē starptautisko aizsardzību vai kuriem starptautiskā aizsardzība ir piešķirta saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2011/95/ES (17), vai kuri kādā dalībvalstī saņem pagaidu aizsardzību saskaņā ar Padomes Direktīvu 2001/55/EK (18);

| b) | kuru izraidīšana ir apturēta faktisku vai juridisku iemeslu dēļ; |
| --- | --- |

b)

kuru izraidīšana ir apturēta faktisku vai juridisku iemeslu dēļ;

| c) | kuri ir tādu Savienības pilsoņu ģimenes locekļi, kas izmantojuši tiesības brīvi pārvietoties Savienībā; |
| --- | --- |

c)

kuri ir tādu Savienības pilsoņu ģimenes locekļi, kas izmantojuši tiesības brīvi pārvietoties Savienībā;

| d) | kuriem kādā dalībvalstī ir pastāvīgā iedzīvotāja statuss saskaņā ar Padomes Direktīvu 2003/109/EK (19); |
| --- | --- |

d)

kuriem kādā dalībvalstī ir pastāvīgā iedzīvotāja statuss saskaņā ar Padomes Direktīvu 2003/109/EK (19);

| e) | kuriem līdz ar viņu ģimenes locekļiem un neatkarīgi no viņu valstspiederības tāpat kā Savienības pilsoņiem ir tiesības brīvi pārvietoties saskaņā ar nolīgumiem vai nu starp Savienību un tās dalībvalstīm un trešām valstīm, vai starp Savienību un trešām valstīm; |
| --- | --- |

e)

kuriem līdz ar viņu ģimenes locekļiem un neatkarīgi no viņu valstspiederības tāpat kā Savienības pilsoņiem ir tiesības brīvi pārvietoties saskaņā ar nolīgumiem vai nu starp Savienību un tās dalībvalstīm un trešām valstīm, vai starp Savienību un trešām valstīm;

| f) | kuri kā darbinieki, kas ir stažieri, ir ieradušies Savienībā saistībā ar pārcelšanu uzņēmuma ietvaros saskaņā ar Direktīvu 2014/66/ES; |
| --- | --- |

f)

kuri kā darbinieki, kas ir stažieri, ir ieradušies Savienībā saistībā ar pārcelšanu uzņēmuma ietvaros saskaņā ar Direktīvu 2014/66/ES;

| g) | kuri ir uzņemti kā augsti kvalificēti darba ņēmēji saskaņā ar Padomes Direktīvu 2009/50/EK (20). |
| --- | --- |

g)

kuri ir uzņemti kā augsti kvalificēti darba ņēmēji saskaņā ar Padomes Direktīvu 2009/50/EK (20).

3. pants

Definīcijas

Šajā direktīvā piemēro šādas definīcijas:

| 1) | “trešās valsts valstspiederīgais” ir persona, kas nav Savienības pilsonis LESD 20. panta 1. punkta nozīmē; |
| --- | --- |

1)

“trešās valsts valstspiederīgais” ir persona, kas nav Savienības pilsonis LESD 20. panta 1. punkta nozīmē;

| 2) | “pētnieks” ir tāds trešās valsts valstspiederīgais ar doktora grādu vai atbilstošu augstākās izglītības kvalifikāciju, kas ļauj minētajam trešās valsts valstspiederīgajam piedalīties doktorantūras programmās, kuru ir izvēlējusies pētniecības iestāde un savā teritorijā uzņēmusi kāda dalībvalsts, lai īstenotu pētniecības darbību, kam parasti ir nepieciešama šāda kvalifikācija; |
| --- | --- |

2)

“pētnieks” ir tāds trešās valsts valstspiederīgais ar doktora grādu vai atbilstošu augstākās izglītības kvalifikāciju, kas ļauj minētajam trešās valsts valstspiederīgajam piedalīties doktorantūras programmās, kuru ir izvēlējusies pētniecības iestāde un savā teritorijā uzņēmusi kāda dalībvalsts, lai īstenotu pētniecības darbību, kam parasti ir nepieciešama šāda kvalifikācija;

| 3) | “students” ir trešās valsts valstspiederīgais, ko ir uzņēmusi kāda augstākās izglītības iestāde un kas ir uzņemts kādas dalībvalsts teritorijā ar galveno nodarbošanos apmeklēt pilna laika studijas, lai iegūtu minētās dalībvalsts atzītu augstākās izglītības kvalifikāciju, tostarp diplomu, sertifikātu vai doktora grādu augstākās izglītības iestādē, kā iegūšana saskaņā ar valsts tiesību aktiem var aptvert arī sagatavošanas kursu pirms šādas izglītības sākšanas vai obligātu stažēšanos; |
| --- | --- |

3)

“students” ir trešās valsts valstspiederīgais, ko ir uzņēmusi kāda augstākās izglītības iestāde un kas ir uzņemts kādas dalībvalsts teritorijā ar galveno nodarbošanos apmeklēt pilna laika studijas, lai iegūtu minētās dalībvalsts atzītu augstākās izglītības kvalifikāciju, tostarp diplomu, sertifikātu vai doktora grādu augstākās izglītības iestādē, kā iegūšana saskaņā ar valsts tiesību aktiem var aptvert arī sagatavošanas kursu pirms šādas izglītības sākšanas vai obligātu stažēšanos;

| 4) | “skolēns” ir trešās valsts valstspiederīgais, kas, lai apgūtu kādu atzītu valsts vai reģionālu vidējās izglītības programmu, kura atbilst Starptautiskās standartizētās izglītības klasifikācijas 2. vai 3. līmenim, ir uzņemts kādas dalībvalsts teritorijā saistībā ar skolēnu apmaiņas programmas vai izglītības projektu, ko veic kāda izglītības iestāde saskaņā ar valsts tiesību aktiem vai administratīvo praksi; |
| --- | --- |

4)

“skolēns” ir trešās valsts valstspiederīgais, kas, lai apgūtu kādu atzītu valsts vai reģionālu vidējās izglītības programmu, kura atbilst Starptautiskās standartizētās izglītības klasifikācijas 2. vai 3. līmenim, ir uzņemts kādas dalībvalsts teritorijā saistībā ar skolēnu apmaiņas programmas vai izglītības projektu, ko veic kāda izglītības iestāde saskaņā ar valsts tiesību aktiem vai administratīvo praksi;

| 5) | “stažieris” ir trešās valsts valstspiederīgais, kuram ir kāds augstākās izglītības grāds vai kurš trešā valstī mācās studiju kursā, pēc kura pabeigšanas tiek iegūts augstākās izglītības grāds, un kurš ir uzņemts kādas dalībvalsts teritorijā stažēšanās programmā, lai profesionālā vidē gūtu zināšanas, praksi un pieredzi; |
| --- | --- |

5)

“stažieris” ir trešās valsts valstspiederīgais, kuram ir kāds augstākās izglītības grāds vai kurš trešā valstī mācās studiju kursā, pēc kura pabeigšanas tiek iegūts augstākās izglītības grāds, un kurš ir uzņemts kādas dalībvalsts teritorijā stažēšanās programmā, lai profesionālā vidē gūtu zināšanas, praksi un pieredzi;

| 6) | “brīvprātīgais” ir trešās valsts valstspiederīgais, kas ir uzņemts kādas dalībvalsts teritorijā, lai piedalītos brīvprātīgā darba programmā; |
| --- | --- |

6)

“brīvprātīgais” ir trešās valsts valstspiederīgais, kas ir uzņemts kādas dalībvalsts teritorijā, lai piedalītos brīvprātīgā darba programmā;

| 7) | “brīvprātīgā darba programma” ir praktisku solidaritātes darbību programma, kuras pamatā ir sistēma, kas pēc būtības ir atzīta attiecīgajā dalībvalstī vai Savienībā, un ar kuru bezpeļņas nolūkā īsteno mērķus, kas ir vispārējās interesēs, kuras darbības tiek veiktas bez atalgojuma, izņemot izdevumu atlīdzināšanu un/vai kabatas naudu; |
| --- | --- |

7)

“brīvprātīgā darba programma” ir praktisku solidaritātes darbību programma, kuras pamatā ir sistēma, kas pēc būtības ir atzīta attiecīgajā dalībvalstī vai Savienībā, un ar kuru bezpeļņas nolūkā īsteno mērķus, kas ir vispārējās interesēs, kuras darbības tiek veiktas bez atalgojuma, izņemot izdevumu atlīdzināšanu un/vai kabatas naudu;

| 8) | “viesaukle” ir trešās valsts valstspiederīgais, kas kādas dalībvalsts teritorijā ir uzņemts uz laiku dzīvot kādā ģimenē, lai uzlabotu savas valodu prasmes un zināšanas par attiecīgo dalībvalsti apmaiņā pret vieglu darbu mājsaimniecībā un bērnu aprūpē; |
| --- | --- |

8)

“viesaukle” ir trešās valsts valstspiederīgais, kas kādas dalībvalsts teritorijā ir uzņemts uz laiku dzīvot kādā ģimenē, lai uzlabotu savas valodu prasmes un zināšanas par attiecīgo dalībvalsti apmaiņā pret vieglu darbu mājsaimniecībā un bērnu aprūpē;

| 9) | “pētniecība” ir sistemātisks radošs darbs, lai vairotu zināšanas, tostarp zināšanas par cilvēku, kultūru un sabiedrību, un šo zināšanu izmantošana jaunu pielietojumu izstrādē; |
| --- | --- |

9)

“pētniecība” ir sistemātisks radošs darbs, lai vairotu zināšanas, tostarp zināšanas par cilvēku, kultūru un sabiedrību, un šo zināšanu izmantošana jaunu pielietojumu izstrādē;

| 10) | “pētniecības iestāde” ir jebkura valsts vai privāta struktūra, kura nodarbojas ar pētniecību; |
| --- | --- |

10)

“pētniecības iestāde” ir jebkura valsts vai privāta struktūra, kura nodarbojas ar pētniecību;

| 11) | “izglītības iestāde” ir valsts vai privāta vidējās izglītības iestāde, kuru atzinusi attiecīgā dalībvalsts vai kuras mācību programmas ir atzītas saskaņā ar valsts tiesību aktiem vai administratīvo praksi, pamatojoties uz pārredzamiem kritērijiem, un kura piedalās skolēnu apmaiņas programmā vai izglītības projektā šajā direktīvā izklāstītajos nolūkos; |
| --- | --- |

11)

“izglītības iestāde” ir valsts vai privāta vidējās izglītības iestāde, kuru atzinusi attiecīgā dalībvalsts vai kuras mācību programmas ir atzītas saskaņā ar valsts tiesību aktiem vai administratīvo praksi, pamatojoties uz pārredzamiem kritērijiem, un kura piedalās skolēnu apmaiņas programmā vai izglītības projektā šajā direktīvā izklāstītajos nolūkos;

| 12) | “izglītības projekts” ir izglītības darbību kopums, ko kāda dalībvalsts izglītības iestāde ir izstrādājusi sadarbībā ar līdzīgām iestādēm trešā valstī, lai dalītos kultūrā un zināšanās; |
| --- | --- |

12)

“izglītības projekts” ir izglītības darbību kopums, ko kāda dalībvalsts izglītības iestāde ir izstrādājusi sadarbībā ar līdzīgām iestādēm trešā valstī, lai dalītos kultūrā un zināšanās;

| 13) | “augstākās izglītības iestāde” ir jebkāda tipa augstākās izglītības iestāde, kura ir atzīta vai par tādu tiek uzskatīta saskaņā ar valsts tiesību aktiem, kura saskaņā ar valsts tiesību aktiem vai praksi dod iespēju iegūt atzītus augstākās izglītības grādus vai citu atzītu terciārās izglītības līmeņa kvalifikāciju, neatkarīgi no tā, kā šādu iestādi sauc, vai jebkura iestāde, kura saskaņā ar valsts tiesību aktiem vai praksi terciārā līmenī dod iespēju iegūt profesionālo izglītību vai apmācību; |
| --- | --- |

13)

“augstākās izglītības iestāde” ir jebkāda tipa augstākās izglītības iestāde, kura ir atzīta vai par tādu tiek uzskatīta saskaņā ar valsts tiesību aktiem, kura saskaņā ar valsts tiesību aktiem vai praksi dod iespēju iegūt atzītus augstākās izglītības grādus vai citu atzītu terciārās izglītības līmeņa kvalifikāciju, neatkarīgi no tā, kā šādu iestādi sauc, vai jebkura iestāde, kura saskaņā ar valsts tiesību aktiem vai praksi terciārā līmenī dod iespēju iegūt profesionālo izglītību vai apmācību;

| 14) | “uzņemošā vienība” ir pētniecības iestāde, augstākās izglītības iestāde, izglītības iestāde, organizācija, kas ir atbildīga par brīvprātīgā darba programmu, vai vienība, kura uzņem stažierus, kurā trešās valsts valstspiederīgais ir norīkots šajā direktīvā minētos nolūkos un kura atrodas attiecīgās dalībvalsts teritorijā, neatkarīgi no tās juridiskās formas, saskaņā ar valsts tiesību aktiem; |
| --- | --- |

14)

“uzņemošā vienība” ir pētniecības iestāde, augstākās izglītības iestāde, izglītības iestāde, organizācija, kas ir atbildīga par brīvprātīgā darba programmu, vai vienība, kura uzņem stažierus, kurā trešās valsts valstspiederīgais ir norīkots šajā direktīvā minētos nolūkos un kura atrodas attiecīgās dalībvalsts teritorijā, neatkarīgi no tās juridiskās formas, saskaņā ar valsts tiesību aktiem;

| 15) | “viesģimene” ir ģimene, kas uz laiku uzņem viesaukli un ļauj piedalīties savā ģimenes ikdienas dzīvē kādas dalībvalsts teritorijā, pamatojoties uz līgumu, kas noslēgts starp minēto ģimeni un viesaukli; |
| --- | --- |

15)

“viesģimene” ir ģimene, kas uz laiku uzņem viesaukli un ļauj piedalīties savā ģimenes ikdienas dzīvē kādas dalībvalsts teritorijā, pamatojoties uz līgumu, kas noslēgts starp minēto ģimeni un viesaukli;

| 16) | “nodarbinātība” ir tādu darbību veikšana, kas ietver jebkādu saskaņā ar valsts tiesību aktiem vai piemērojamiem koplīgumiem, vai saskaņā ar iedibināto praksi reglamentētu darbu darba devēja labā vai viņa vadībā vai uzraudzībā; |
| --- | --- |

16)

“nodarbinātība” ir tādu darbību veikšana, kas ietver jebkādu saskaņā ar valsts tiesību aktiem vai piemērojamiem koplīgumiem, vai saskaņā ar iedibināto praksi reglamentētu darbu darba devēja labā vai viņa vadībā vai uzraudzībā;

| 17) | “darba devējs” ir jebkura fiziska vai juridiska persona, kuras labā vai kuras vadībā vai uzraudzībā tiek veikts darbs; |
| --- | --- |

17)

“darba devējs” ir jebkura fiziska vai juridiska persona, kuras labā vai kuras vadībā vai uzraudzībā tiek veikts darbs;

| 18) | “pirmā dalībvalsts” ir dalībvalsts, kura pirmā trešās valsts valstspiederīgajam izdod atļauju, pamatojoties uz šo direktīvu; |
| --- | --- |

18)

“pirmā dalībvalsts” ir dalībvalsts, kura pirmā trešās valsts valstspiederīgajam izdod atļauju, pamatojoties uz šo direktīvu;

| 19) | “otra dalībvalsts” ir jebkura dalībvalsts, kas nav pirmā dalībvalsts; |
| --- | --- |

19)

“otra dalībvalsts” ir jebkura dalībvalsts, kas nav pirmā dalībvalsts;

| 20) | “Savienības vai daudzpusējas programmas, kurās ietverti mobilitātes pasākumi,” ir programmas, kuras finansē Savienība vai dalībvalstis un kas veicina trešo valstu valstspiederīgo mobilitāti Savienībā vai dalībvalstīs, kas piedalās attiecīgajās programmās; |
| --- | --- |

20)

“Savienības vai daudzpusējas programmas, kurās ietverti mobilitātes pasākumi,” ir programmas, kuras finansē Savienība vai dalībvalstis un kas veicina trešo valstu valstspiederīgo mobilitāti Savienībā vai dalībvalstīs, kas piedalās attiecīgajās programmās;

| 21) | “atļauja” ir uzturēšanās atļauja vai, ja tā ir paredzēts valsts tiesību aktos, ilgtermiņa vīza, kas izdota šīs direktīvas nolūkos; |
| --- | --- |

21)

“atļauja” ir uzturēšanās atļauja vai, ja tā ir paredzēts valsts tiesību aktos, ilgtermiņa vīza, kas izdota šīs direktīvas nolūkos;

| 22) | “uzturēšanās atļauja” ir atļauja, kas izdota, izmantojot formu, kura noteikta Regulā (EK) Nr. 1030/2002, un kas tās turētājam dod tiesības likumīgi uzturēties kādas dalībvalsts teritorijā; |
| --- | --- |

22)

“uzturēšanās atļauja” ir atļauja, kas izdota, izmantojot formu, kura noteikta Regulā (EK) Nr. 1030/2002, un kas tās turētājam dod tiesības likumīgi uzturēties kādas dalībvalsts teritorijā;

| 23) | “ilgtermiņa vīza” ir atļauja, ko izdevusi dalībvalsts saskaņā ar Šengenas konvencijas (21) 18. pantu vai kas izdota saskaņā ar to dalībvalstu tiesību aktiem, kuras Šengenas acquis nepiemēro pilnībā; |
| --- | --- |

23)

“ilgtermiņa vīza” ir atļauja, ko izdevusi dalībvalsts saskaņā ar Šengenas konvencijas (21) 18. pantu vai kas izdota saskaņā ar to dalībvalstu tiesību aktiem, kuras Šengenas acquis nepiemēro pilnībā;

21

acquis

| 24) | “ģimenes locekļi” ir trešās valsts valstspiederīgie, kā noteikts Direktīvas 2003/86/EK 4. panta 1. punktā. |
| --- | --- |

24)

“ģimenes locekļi” ir trešās valsts valstspiederīgie, kā noteikts Direktīvas 2003/86/EK 4. panta 1. punktā.

4. pants

Labvēlīgāki noteikumi

1.   Šī direktīva neskar labvēlīgākus noteikumus:

| a) | divpusējos vai daudzpusējos nolīgumos, ko Savienība vai Savienība un tās dalībvalstis ir noslēgušas ar vienu vai vairākām trešām valstīm; vai |
| --- | --- |

a)

divpusējos vai daudzpusējos nolīgumos, ko Savienība vai Savienība un tās dalībvalstis ir noslēgušas ar vienu vai vairākām trešām valstīm; vai

| b) | divpusējos vai daudzpusējos nolīgumos, ko viena vai vairākas dalībvalstis ir noslēgušas ar vienu vai vairākām trešām valstīm. |
| --- | --- |

b)

divpusējos vai daudzpusējos nolīgumos, ko viena vai vairākas dalībvalstis ir noslēgušas ar vienu vai vairākām trešām valstīm.

2.   Šī direktīva neskar dalībvalstu tiesības pieņemt vai uzturēt spēkā noteikumus, kas ir labvēlīgāki trešo valstu valstspiederīgajiem, uz kuriem attiecas šī direktīva, ņemot vērā 10. panta 2. punkta a) apakšpunktu, 18., 22., 23., 24., 25., 26., 34. un 35. pantu.

II NODAĻA

UZŅEMŠANA

5. pants

Principi

1.   Trešās valsts valstspiederīgo saskaņā ar šo direktīvu uzņem ar nosacījumu, ka ir pārbaudīti dokumentāri pierādījumi, kas apliecina, ka trešās valsts valstspiederīgais atbilst:

| a) | 7. pantā paredzētajiem vispārīgajiem nosacījumiem; un |
| --- | --- |

a)

7. pantā paredzētajiem vispārīgajiem nosacījumiem; un

| b) | attiecīgajiem īpašajiem nosacījumiem, kas izklāstīti 8. 11., 12., 13., 14. vai 16. pantā. |
| --- | --- |

b)

attiecīgajiem īpašajiem nosacījumiem, kas izklāstīti 8. 11., 12., 13., 14. vai 16. pantā.

2.   Dalībvalstis var pieteikuma iesniedzējiem likt sniegt 1. punktā minētos dokumentāros pierādījumus kādā no attiecīgās dalībvalsts oficiālajām valodām vai kādā no Savienības oficiālajām valodām, kuru noteikusi minētā dalībvalsts.

3.   Ja ir izpildīti visi vispārīgie nosacījumi un attiecīgie īpašie nosacījumi, trešās valsts valstspiederīgajam ir tiesības saņemt atļauju.

Ja dalībvalsts izsniedz uzturēšanās atļaujas tikai savā teritorijā un visi uzņemšanas nosacījumi, kas noteikti šajā direktīvā, ir izpildīti, attiecīgā dalībvalsts izsniedz trešās valsts valstspiederīgajam vajadzīgo vīzu.

6. pants

Uzņemšanas apjomi

Šī direktīva neskar dalībvalsts tiesības saskaņā ar LESD 79. panta 5. punktu noteikt šīs direktīvas 2. panta 1. punktā minēto trešo valstu valstspiederīgo, izņemot studentu, uzņemšanas apjomus, ja attiecīgā dalībvalsts uzskata, ka viņi ir stājušies vai stāsies darba attiecībās. Uz minētā pamata pieteikumu atļaujas saņemšanai var uzskatīt par nepieņemamu vai noraidīt.

7. pants

Vispārīgi nosacījumi

1.   Attiecībā uz trešās valsts valstspiederīgā uzņemšanu saskaņā ar šo direktīvu, pieteikuma iesniedzējs:

| a) | uzrāda derīgu ceļošanas dokumentu, kā noteikts valsts tiesību aktos, un, ja prasīts, vīzas pieteikumu vai derīgu vīzu, vai attiecīgā gadījumā derīgu uzturēšanās atļauju, vai derīgu ilgtermiņa vīzu; dalībvalstis var pieprasīt, lai ceļošanas dokumenta derīguma termiņš būtu vismaz tik pat ilgs, cik ilga ir plānotā uzturēšanās; |
| --- | --- |

a)

uzrāda derīgu ceļošanas dokumentu, kā noteikts valsts tiesību aktos, un, ja prasīts, vīzas pieteikumu vai derīgu vīzu, vai attiecīgā gadījumā derīgu uzturēšanās atļauju, vai derīgu ilgtermiņa vīzu; dalībvalstis var pieprasīt, lai ceļošanas dokumenta derīguma termiņš būtu vismaz tik pat ilgs, cik ilga ir plānotā uzturēšanās;

| b) | ja saskaņā ar attiecīgās dalībvalsts tiesību aktiem trešās valsts valstspiederīgais ir nepilngadīgais(-ā) – uzrāda vecāku atļauju vai līdzvērtīgu dokumentu par plānoto uzturēšanos; |
| --- | --- |

b)

ja saskaņā ar attiecīgās dalībvalsts tiesību aktiem trešās valsts valstspiederīgais ir nepilngadīgais(-ā) – uzrāda vecāku atļauju vai līdzvērtīgu dokumentu par plānoto uzturēšanos;

| c) | uzrāda pierādījumu, ka trešās valsts valstspiederīgais ir apdrošināts slimības gadījumiem vai ka, ja tā paredzēts valsts tiesību aktos, ir iesniedzis pieteikumu apdrošināšanai slimību gadījumiem attiecībā uz visiem riskiem, ko parasti sedz attiecīgās dalībvalsts valstspiederīgajiem; minētā apdrošināšana ir derīga visu plānoto uzturēšanās laiku; |
| --- | --- |

c)

uzrāda pierādījumu, ka trešās valsts valstspiederīgais ir apdrošināts slimības gadījumiem vai ka, ja tā paredzēts valsts tiesību aktos, ir iesniedzis pieteikumu apdrošināšanai slimību gadījumiem attiecībā uz visiem riskiem, ko parasti sedz attiecīgās dalībvalsts valstspiederīgajiem; minētā apdrošināšana ir derīga visu plānoto uzturēšanās laiku;

| d) | ja attiecīgā dalībvalsts to pieprasa – sniedz pierādījumus par to, ka ir samaksāta 36. pantā paredzētā maksa par pieteikuma izskatīšanu; |
| --- | --- |

d)

ja attiecīgā dalībvalsts to pieprasa – sniedz pierādījumus par to, ka ir samaksāta 36. pantā paredzētā maksa par pieteikuma izskatīšanu;

| e) | sniedz attiecīgās dalībvalsts pieprasītos pierādījumus par to, ka trešās valsts valstspiederīgajam plānotās uzturēšanās laikā ir pietiekami līdzekļi, lai segtu uzturēšanās izmaksas, nevēršoties pie dalībvalsts sociālās palīdzības sistēmas, un ceļojuma izmaksas arī atpakaļceļam. Pietiekamu līdzekļu izvērtējumu balsta uz individuālu katras lietas izskatīšanu, un tajā ņem vērā līdzekļus, kas izriet cita starpā no dotācijas, mācību stipendijas vai zinātniskās stipendijas, derīga darba līguma vai saistoša darba piedāvājuma, vai no finansiālu saistību apliecinājuma, ko devusi skolēnu apmaiņas programmas organizācija, vienība, kura uzņem stažierus, vai brīvprātīgā darba programmas organizācija, viesģimene vai organizācija, kura saistībā ar viesauklēm darbojas kā starpnieks. |
| --- | --- |

e)

sniedz attiecīgās dalībvalsts pieprasītos pierādījumus par to, ka trešās valsts valstspiederīgajam plānotās uzturēšanās laikā ir pietiekami līdzekļi, lai segtu uzturēšanās izmaksas, nevēršoties pie dalībvalsts sociālās palīdzības sistēmas, un ceļojuma izmaksas arī atpakaļceļam. Pietiekamu līdzekļu izvērtējumu balsta uz individuālu katras lietas izskatīšanu, un tajā ņem vērā līdzekļus, kas izriet cita starpā no dotācijas, mācību stipendijas vai zinātniskās stipendijas, derīga darba līguma vai saistoša darba piedāvājuma, vai no finansiālu saistību apliecinājuma, ko devusi skolēnu apmaiņas programmas organizācija, vienība, kura uzņem stažierus, vai brīvprātīgā darba programmas organizācija, viesģimene vai organizācija, kura saistībā ar viesauklēm darbojas kā starpnieks.

2.   Dalībvalstis pieteikuma iesniedzējam var prasīt iesniegt attiecīgā trešās valsts valstspiederīgā adresi to teritorijā.

Ja dalībvalsts valsts tiesību aktos ir prasīts adresi iesniegt pieteikuma iesniegšanas laikā un attiecīgais trešās valsts valstspiederīgais vēl nezina turpmāko adresi, dalībvalsts pieņem pagaidu adresi. Šādā gadījumā trešās valsts valstspiederīgais iesniedz savu pastāvīgās dzīvesvietas adresi vēlākais atļaujas izdošanas laikā, ievērojot 17. pantu.

3.   Dalībvalstis var norādīt atsauces summu, kuru tās uzskata par “pietiekamiem līdzekļiem”, kas minēti 1. punkta e) apakšpunktā. Pietiekamu līdzekļu izvērtējumu balsta uz individuālu katras lietas izskatīšanu.

4.   Pieteikumu iesniedz un izskata vai nu tad, kad attiecīgais trešās valsts valstspiederīgais uzturas ārpus tās dalībvalsts teritorijas, kurā trešās valsts valstspiederīgais vēlas tikt uzņemts, vai arī, kad trešās valsts valstspiederīgais jau uzturas minētās dalībvalsts teritorijā ar derīgu uzturēšanās atļauju vai valsts ilgtermiņa vīzu.

Atkāpjoties no minētā, dalībvalsts var saskaņā ar saviem tiesību aktiem pieņemt iesniegto pieteikumu, ja attiecīgajam trešās valsts valstspiederīgajam nav derīgas uzturēšanās atļaujas vai ilgtermiņa vīzas, bet viņa atrašanās tās teritorijā ir likumīga.

5.   Dalībvalstis nosaka, vai pieteikumi ir jāiesniedz trešās valsts valstspiederīgajam, uzņemošajai vienībai, vai jebkuram no tiem.

6.   Neuzņem tos trešo valstu valstspiederīgos, kurus uzskata par tādiem, kas apdraud sabiedrisko kārtību, sabiedrības drošību vai sabiedrības veselību.

8. pants

Īpaši nosacījumi pētniekiem

1.   Papildus 7. pantā izklāstītajiem vispārīgajiem nosacījumiem attiecībā uz trešās valsts valstspiederīgā uzņemšanu pētniecības nolūkā, pieteikuma iesniedzējs uzrāda uzņemšanas līgumu vai – ja tā paredzēts valsts tiesību aktos – līgumu saskaņā ar 10. pantu.

2.   Dalībvalstis saskaņā ar valsts tiesību aktiem var pieprasīt rakstisku apņemšanos no pētniecības iestādes, ka gadījumā, ja pētnieks attiecīgās dalībvalsts teritorijā turpina uzturēties nelegāli, minētā pētniecības iestāde ir atbildīga par ar uzturēšanos un atgriešanos saistīto no valsts līdzekļiem veikto izdevumu atmaksu. Pētniecības iestādes finansiālā atbildība beidzas vēlākais sešus mēnešus pēc uzņemšanas līguma beigām.

Ja pētnieka tiesības uzturēties ir pagarinātas saskaņā ar 25. pantu, šā punkta pirmajā daļā minētās pētniecības iestādes atbildība tiek ierobežota līdz datumam, kad sākas uzturēšanās atļauja darba meklēšanas vai uzņēmējdarbības nolūkos.

3.   Dalībvalsts, kas saskaņā ar 9. pantu ir ieviesusi pētniecības iestāžu apstiprināšanas procedūru, atbrīvo pieteikuma iesniedzējus no vajadzības uzrādīt vienu vai vairākus dokumentus vai pierādījumus, kas minēti šā panta 2. punktā vai 7. panta 1. punkta c), d) vai e) apakšpunktā vai 7. panta 2. punktā, ja trešās valsts valstspiederīgos jāuzņem apstiprinātām pētniecības iestādēm.

9. pants

Pētniecības iestāžu apstiprināšana

1.   Dalībvalsts var nolemt paredzēt apstiprināšanas procedūru sabiedriskām un/vai privātām pētniecības iestādēm, kuras vēlas uzņemt pētnieku saskaņā ar šajā direktīvā paredzēto uzņemšanas procedūru.

2.   Pētniecības iestādes apstiprina saskaņā ar attiecīgo dalībvalstu tiesību aktos vai administratīvajā praksē paredzētajām procedūrām. Pieteikumus apstiprināšanai pētniecības iestādes iesniedz saskaņā ar šīm procedūrām un pamato ar to likumā paredzētajiem uzdevumiem vai korporatīvajiem mērķiem, kā arī pierādījumiem, ka tās nodarbojas ar pētniecību.

Pētniecības iestādei izsniegtais apstiprinājums ir vismaz uz piecu gadu laikposmu. Izņēmuma gadījumos dalībvalstis var izsniegt apstiprinājumu uz īsāku laikposmu.

3.   Dalībvalsts līdztekus citiem pasākumiem drīkst atteikties atjaunot pētniecības iestādes apstiprinājumu, kā arī izlemt to anulēt, ja:

| a) | pētniecības iestāde vairs neatbilst šā panta 2. punktam, 8. panta 2. punktam vai 10. panta 7. punktam; |
| --- | --- |

a)

pētniecības iestāde vairs neatbilst šā panta 2. punktam, 8. panta 2. punktam vai 10. panta 7. punktam;

| b) | apstiprinājums iegūts krāpnieciskā ceļā; vai |
| --- | --- |

b)

apstiprinājums iegūts krāpnieciskā ceļā; vai

| c) | pētniecības iestāde, parakstot uzņemšanas līgumu ar trešās valsts valstspiederīgo, darījusi to krāpnieciskos nolūkos vai rīkojusies nolaidīgi. |
| --- | --- |

c)

pētniecības iestāde, parakstot uzņemšanas līgumu ar trešās valsts valstspiederīgo, darījusi to krāpnieciskos nolūkos vai rīkojusies nolaidīgi.

Ja noraida apstiprinājuma atjaunošanas pieteikumu vai ja apstiprinājumu anulē, attiecīgajai iestādei var aizliegt vēlreiz iesniegt apstiprinājuma pieteikumu uz laikposmu līdz pieciem gadiem no dienas, kad publicēts lēmums par neatjaunošanu vai anulēšanu.

10. pants

Uzņemšanas līgums

1.   Pētniecības iestāde, kura pētniecības nolūkos vēlas uzņemt trešās valsts valstspiederīgo, paraksta ar viņu uzņemšanas līgumu. Dalībvalstis var paredzēt, ka šajā direktīvā līgumi, kuros ir 2. punktā un, attiecīgos gadījumos, 3. punktā minētie elementi, tiek uzskatīti par līdzvērtīgiem uzņemšanas līgumiem.

2.   Uzņemšanas līgumā iekļauj:

| a) | pētniecības darbības virsrakstu vai mērķi, vai pētniecības jomu; |
| --- | --- |

a)

pētniecības darbības virsrakstu vai mērķi, vai pētniecības jomu;

| b) | trešās valsts valstspiederīgā apņemšanos censties pabeigt pētniecības darbību; |
| --- | --- |

b)

trešās valsts valstspiederīgā apņemšanos censties pabeigt pētniecības darbību;

| c) | pētniecības iestādes apņemšanos uzņemt trešās valsts valstspiederīgo, lai pabeigtu pētniecības darbību; |
| --- | --- |

c)

pētniecības iestādes apņemšanos uzņemt trešās valsts valstspiederīgo, lai pabeigtu pētniecības darbību;

| d) | pētniecības darbības sākuma un beigu datumu vai prognozēto pētniecības darbības ilgumu; |
| --- | --- |

d)

pētniecības darbības sākuma un beigu datumu vai prognozēto pētniecības darbības ilgumu;

| e) | informāciju par plānoto mobilitāti uz vienu vai vairākām otrām dalībvalstīm, ja mobilitāte ir zināma laikā, kad pirmajā dalībvalstī tiek iesniegts pieteikums. |
| --- | --- |

e)

informāciju par plānoto mobilitāti uz vienu vai vairākām otrām dalībvalstīm, ja mobilitāte ir zināma laikā, kad pirmajā dalībvalstī tiek iesniegts pieteikums.

3.   Dalībvalstis var arī prasīt, lai uzņemšanas līgumā būtu:

| a) | informācija par juridiskajām attiecībām starp pētniecības iestādi un pētnieku; |
| --- | --- |

a)

informācija par juridiskajām attiecībām starp pētniecības iestādi un pētnieku;

| b) | informācija par pētnieka darba apstākļiem. |
| --- | --- |

b)

informācija par pētnieka darba apstākļiem.

4.   Pētniecības iestādes uzņemšanas līgumus var parakstīt tikai tad, ja pētniecības darbību ir akceptējušas iestādes attiecīgi pilnvarotās personas, iepriekš pārbaudot:

| a) | pētniecības darbības mērķi un prognozēto ilgumu, kā arī tās veikšanai nepieciešamo finanšu resursu pieejamību; |
| --- | --- |

a)

pētniecības darbības mērķi un prognozēto ilgumu, kā arī tās veikšanai nepieciešamo finanšu resursu pieejamību;

| b) | trešās valsts valstspiederīgā kvalifikāciju, ņemot vērā pētījuma mērķus, kuru apliecina kvalifikācijas dokumenta apliecināta kopija. |
| --- | --- |

b)

trešās valsts valstspiederīgā kvalifikāciju, ņemot vērā pētījuma mērķus, kuru apliecina kvalifikācijas dokumenta apliecināta kopija.

5.   Uzņemšanas līgums automātiski zaudē spēku, ja trešās valsts valstspiederīgo neielaiž vai ja juridiskās attiecības starp pētnieku un pētniecības iestādi tiek pārtrauktas.

6.   Pētniecības iestādes tūlīt ziņo attiecīgās dalībvalsts kompetentajai iestādei par jebkuru gadījumu, kas varētu traucēt uzņemšanas līguma īstenošanai.

7.   Dalībvalstis var noteikt, ka pētniecības iestāde divu mēnešu laikā pēc attiecīgā uzņemšanas līguma beigām kompetentajām, minētajā nolūkā izraudzītajām iestādēm sniedz apstiprinājumu, ka pētniecības darbība ir īstenota.

8.   Dalībvalstis savos valsts tiesību aktos var noteikt sekas, kādas ir apstiprinājuma anulēšanai vai atteikumam atjaunot apstiprinājumu attiecībā uz spēkā esošajiem uzņemšanas līgumiem, kas noslēgti saskaņā ar šo pantu, kā arī uz attiecīgo pētnieku atļaujām.

11. pants

Īpaši nosacījumi studentiem

1.   Papildus 7. pantā izklāstītajiem vispārīgajiem nosacījumiem attiecībā uz trešās valsts valstspiederīgā uzņemšanu studiju nolūkā, pieteikuma iesniedzējs sniedz pierādījumu:

| a) | tam, ka trešās valsts valstspiederīgais ir uzņemts studijām kādā augstākās izglītības iestādē; |
| --- | --- |

a)

tam, ka trešās valsts valstspiederīgais ir uzņemts studijām kādā augstākās izglītības iestādē;

| b) | ja attiecīgā dalībvalsts to pieprasa – tam, ka ir samaksātas augstākās izglītības iestādes uzliktās maksas; |
| --- | --- |

b)

ja attiecīgā dalībvalsts to pieprasa – tam, ka ir samaksātas augstākās izglītības iestādes uzliktās maksas;

| c) | ja attiecīgā dalībvalsts to pieprasa – tam, ka trešās valsts valstspiederīgajam ir pietiekama tās valodas prasme, kurā notiek studijas; |
| --- | --- |

c)

ja attiecīgā dalībvalsts to pieprasa – tam, ka trešās valsts valstspiederīgajam ir pietiekama tās valodas prasme, kurā notiek studijas;

| d) | ja attiecīgā dalībvalsts to pieprasa – tam, ka trešās valsts valstspiederīgajam būs pietiekami līdzekļi, lai segtu studiju izmaksas. |
| --- | --- |

d)

ja attiecīgā dalībvalsts to pieprasa – tam, ka trešās valsts valstspiederīgajam būs pietiekami līdzekļi, lai segtu studiju izmaksas.

2.   Attiecībā uz trešās valsts valstspiederīgajiem, kas līdz ar uzņemšanu augstākās izglītības iestādē automātiski pretendē uz apdrošināšanu slimību gadījumiem pret visiem riskiem, pret kuriem parasti ir apdrošināti attiecīgās dalībvalsts valstspiederīgie, tiek pieņemts, ka tie atbilst 7. panta 1. punkta c) apakšpunktā izklāstītajam nosacījumam.

3.   Dalībvalsts, kas saskaņā ar 15. pantu ir ieviesusi augstākās izglītības iestāžu apstiprināšanas procedūru, atbrīvo pieteikuma iesniedzējus no vajadzības uzrādīt vienu vai vairākus dokumentus vai pierādījumus, kas minēti šā panta 1. punkta b), c) vai d) apakšpunktā, 7. panta 1. punkta d) apakšpunktā vai 7. panta 2. punktā, ja trešās valsts valstspiederīgie jāuzņem apstiprinātām augstākās izglītības iestādēm.

12. pants

Īpaši nosacījumi skolēniem

1.   Papildus 7. pantā izklāstītajiem vispārīgajiem nosacījumiem attiecībā uz trešās valsts valstspiederīgā uzņemšanu skolēnu apmaiņas programmā vai izglītības projektā, pieteikuma iesniedzējs sniedz pierādījumu:

| a) | tam, ka trešās valsts valstspiederīgais nav nedz jaunāks par minimālo, nedz vecāks par maksimāli pieļaujamo vecumu, nedz arī ir zemākā vai augstākā izglītības pakāpē kā tā, ko noteikusi attiecīgā dalībvalsts; |
| --- | --- |

a)

tam, ka trešās valsts valstspiederīgais nav nedz jaunāks par minimālo, nedz vecāks par maksimāli pieļaujamo vecumu, nedz arī ir zemākā vai augstākā izglītības pakāpē kā tā, ko noteikusi attiecīgā dalībvalsts;

| b) | par uzņemšanu izglītības iestādē; |
| --- | --- |

b)

par uzņemšanu izglītības iestādē;

| c) | par piedalīšanos atzītā valsts vai reģionālā izglītības programmā saistībā ar skolēnu apmaiņas programmu vai izglītības projektu, ko izglītības iestāde īsteno saskaņā ar valsts tiesību aktiem vai administratīvo praksi; |
| --- | --- |

c)

par piedalīšanos atzītā valsts vai reģionālā izglītības programmā saistībā ar skolēnu apmaiņas programmu vai izglītības projektu, ko izglītības iestāde īsteno saskaņā ar valsts tiesību aktiem vai administratīvo praksi;

| d) | tam, ka izglītības iestāde vai, ciktāl paredzēts valsts tiesību aktos, kāda trešā persona par trešās valsts valstspiederīgo uzņemas atbildību visā uzturēšanās attiecīgās dalībvalsts teritorijā laikā, jo īpaši attiecībā uz studiju izmaksām; |
| --- | --- |

d)

tam, ka izglītības iestāde vai, ciktāl paredzēts valsts tiesību aktos, kāda trešā persona par trešās valsts valstspiederīgo uzņemas atbildību visā uzturēšanās attiecīgās dalībvalsts teritorijā laikā, jo īpaši attiecībā uz studiju izmaksām;

| e) | tam, ka trešās valsts valstspiederīgais visu uzturēšanās laiku tiks izmitināts ģimenē, īpašā izglītības iestādes izmitināšanas vietā vai, ciktāl paredzēts valsts tiesību aktos, – jebkurā citā vietā, kas atbilst attiecīgās dalībvalsts paredzētajiem nosacījumiem un ir izraudzīta saskaņā ar tās skolēnu apmaiņas programmas vai izglītības projekta noteikumiem, kurā trešās valsts valstspiederīgais piedalās. |
| --- | --- |

e)

tam, ka trešās valsts valstspiederīgais visu uzturēšanās laiku tiks izmitināts ģimenē, īpašā izglītības iestādes izmitināšanas vietā vai, ciktāl paredzēts valsts tiesību aktos, – jebkurā citā vietā, kas atbilst attiecīgās dalībvalsts paredzētajiem nosacījumiem un ir izraudzīta saskaņā ar tās skolēnu apmaiņas programmas vai izglītības projekta noteikumiem, kurā trešās valsts valstspiederīgais piedalās.

2.   Dalībvalstis var ierobežot to skolēnu uzņemšanu, kas piedalās skolēnu apmaiņas programmā vai izglītības projektā, uzņemot tikai tādu trešo valstu valstspiederīgos, kuras piedāvā tādas pašas iespējas pašu dalībvalsts valstspiederīgajiem.

13. pants

Īpaši nosacījumi stažieriem

1.   Papildus 7. pantā izklāstītajiem vispārīgajiem nosacījumiem attiecībā uz trešās valsts valstspiederīgā uzņemšanu stažēšanās nolūkā, pieteikuma iesniedzējs:

| a) | uzrāda stažēšanās līgumu, kurā ir paredzēta teorētiska un praktiska apmācība un kas noslēgts ar uzņemošo vienību. Dalībvalstis var prasīt, lai šādu stažēšanās līgumu būtu apstiprinājusi kompetentā iestāde un lai noteikumi, uz kuriem līgums ir balstīts, atbilstu valsts tiesību aktos noteiktajām prasībām, darba koplīgumiem vai praksei attiecīgajā dalībvalstī. Stažēšanās līgumā ir iekļauts:






  i) | stažēšanās programmas apraksts, tostarp pedagoģiskais mērķis vai mācīšanās komponenti; |
| --- | --- | --- |

a)

uzrāda stažēšanās līgumu, kurā ir paredzēta teorētiska un praktiska apmācība un kas noslēgts ar uzņemošo vienību. Dalībvalstis var prasīt, lai šādu stažēšanās līgumu būtu apstiprinājusi kompetentā iestāde un lai noteikumi, uz kuriem līgums ir balstīts, atbilstu valsts tiesību aktos noteiktajām prasībām, darba koplīgumiem vai praksei attiecīgajā dalībvalstī. Stažēšanās līgumā ir iekļauts:

i)

stažēšanās programmas apraksts, tostarp pedagoģiskais mērķis vai mācīšanās komponenti;

| ii) | stažēšanās ilgums; |
| --- | --- |

ii)

stažēšanās ilgums;

| iii) | stažēšanās vieta un uzraudzības nosacījumi; |
| --- | --- |

iii)

stažēšanās vieta un uzraudzības nosacījumi;

| iv) | stažēšanās darba laiks; un |
| --- | --- |

iv)

stažēšanās darba laiks; un

| v) | juridiskās attiecības starp stažieri un uzņemošo vienību; |
| --- | --- |

v)

juridiskās attiecības starp stažieri un uzņemošo vienību;

| b) | sniedz pierādījumus tam, ka augstākās izglītības grāds ir iegūts divu gadu laikposmā pirms pieteikuma iesniegšanas dienas vai ka tiek apgūts studiju kurss, kura rezultātā iegūst augstākās izglītības grādu; |
| --- | --- |

b)

sniedz pierādījumus tam, ka augstākās izglītības grāds ir iegūts divu gadu laikposmā pirms pieteikuma iesniegšanas dienas vai ka tiek apgūts studiju kurss, kura rezultātā iegūst augstākās izglītības grādu;

| c) | sniedz pierādījumus, ja dalībvalsts tos prasa, ka trešās valsts valstspiederīgajam ir pietiekami līdzekļi, lai uzturēšanās laikā segtu stažēšanās izmaksas; |
| --- | --- |

c)

sniedz pierādījumus, ja dalībvalsts tos prasa, ka trešās valsts valstspiederīgajam ir pietiekami līdzekļi, lai uzturēšanās laikā segtu stažēšanās izmaksas;

| d) | sniedz pierādījumus, ja dalībvalsts tos prasa, ka trešās valsts valstspiederīgais ir apguvis vai apgūs valodas pamatkursu, lai iegūtu zināšanas, kas nepieciešamas stažēšanās nolūkos; |
| --- | --- |

d)

sniedz pierādījumus, ja dalībvalsts tos prasa, ka trešās valsts valstspiederīgais ir apguvis vai apgūs valodas pamatkursu, lai iegūtu zināšanas, kas nepieciešamas stažēšanās nolūkos;

| e) | sniedz pierādījumus, ja dalībvalsts tos prasa, ka uzņemošā vienība par viņu uzņemas atbildību visā trešās valsts valstspiederīgā uzturēšanās laikā attiecīgās dalībvalsts teritorijā, jo īpaši attiecībā uz uzturēšanās un izmitināšanas izmaksām; |
| --- | --- |

e)

sniedz pierādījumus, ja dalībvalsts tos prasa, ka uzņemošā vienība par viņu uzņemas atbildību visā trešās valsts valstspiederīgā uzturēšanās laikā attiecīgās dalībvalsts teritorijā, jo īpaši attiecībā uz uzturēšanās un izmitināšanas izmaksām;

| f) | sniedz pierādījumus, ja dalībvalsts tos prasa, ka, ja trešās valsts valstspiederīgo visā uzturēšanās laikā izmitina uzņemošā vienība, izmitināšana atbilst attiecīgās dalībvalsts izvirzītajiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

f)

sniedz pierādījumus, ja dalībvalsts tos prasa, ka, ja trešās valsts valstspiederīgo visā uzturēšanās laikā izmitina uzņemošā vienība, izmitināšana atbilst attiecīgās dalībvalsts izvirzītajiem nosacījumiem.

2.   Dalībvalstis var prasīt, lai stažēšanās būtu tādā jomā un tādā kvalifikācijas pakāpē, kas atbilst augstākās izglītības grādam vai studiju kursam, kas minēti 1. punkta b) apakšpunktā.

3.   Dalībvalsts var pieprasīt uzņemošajai vienībai pamatot, ka ar stažēšanos netiek aizstāta darbvieta.

4.   Dalībvalstis saskaņā ar valsts tiesību aktiem var prasīt rakstisku apņemšanos no uzņemošās vienības, ka gadījumā, kad stažieris attiecīgās dalībvalsts teritorijā turpina uzturēties nelegāli, minētā uzņemošā iestāde ir atbildīga par to izdevumu atmaksu, kas saistībā ar uzturēšanos un atgriešanu maksāti no valsts līdzekļiem. Uzņemošās vienības finansiālā atbildība beidzas vēlākais sešus mēnešus pēc stažēšanās līguma beigām.

14. pants

Īpaši nosacījumi brīvprātīgajiem

1.   Papildus 7. pantā izklāstītajiem vispārīgajiem nosacījumiem attiecībā uz trešās valsts valstspiederīgā uzņemšanu brīvprātīga darba programmā, pieteikuma iesniedzējs:

| a) | iesniedz līgumu ar uzņemošo vienību vai, ciktāl paredzēts valsts tiesību aktos, citu struktūru, kas attiecīgajā dalībvalstī ir atbildīga par to brīvprātīgā darba programmu, kurā trešās valsts valstspiederīgais piedalās. Līgumā ir iekļauts:






  i) | brīvprātīgā darba programmas apraksts; |
| --- | --- | --- |

a)

iesniedz līgumu ar uzņemošo vienību vai, ciktāl paredzēts valsts tiesību aktos, citu struktūru, kas attiecīgajā dalībvalstī ir atbildīga par to brīvprātīgā darba programmu, kurā trešās valsts valstspiederīgais piedalās. Līgumā ir iekļauts:

i)

brīvprātīgā darba programmas apraksts;

| ii) | brīvprātīgā darba ilgums; |
| --- | --- |

ii)

brīvprātīgā darba ilgums;

| iii) | brīvprātīgā darba norises vieta un uzraudzības nosacījumi; |
| --- | --- |

iii)

brīvprātīgā darba norises vieta un uzraudzības nosacījumi;

| iv) | brīvprātīgā darba laiks; |
| --- | --- |

iv)

brīvprātīgā darba laiks;

| v) | līdzekļi, kas pieejami, lai segtu trešās valsts valstspiederīgā uzturēšanās un izmitināšanas izmaksas, un minimālā kabatas naudas summa visu uzturēšanās laiku; un |
| --- | --- |

v)

līdzekļi, kas pieejami, lai segtu trešās valsts valstspiederīgā uzturēšanās un izmitināšanas izmaksas, un minimālā kabatas naudas summa visu uzturēšanās laiku; un

| vi) | ja piemērojams, apmācība, ko trešās valsts valstspiederīgais saņems, lai palīdzētu veikt brīvprātīgo darbu; |
| --- | --- |

vi)

ja piemērojams, apmācība, ko trešās valsts valstspiederīgais saņems, lai palīdzētu veikt brīvprātīgo darbu;

| b) | sniedz pierādījumus, ja dalībvalsts tos prasa, ka, ja trešās valsts valstspiederīgo visā uzturēšanās laikā izmitina uzņemošā vienība, izmitināšana atbilst attiecīgās dalībvalsts izvirzītajiem nosacījumiem; |
| --- | --- |

b)

sniedz pierādījumus, ja dalībvalsts tos prasa, ka, ja trešās valsts valstspiederīgo visā uzturēšanās laikā izmitina uzņemošā vienība, izmitināšana atbilst attiecīgās dalībvalsts izvirzītajiem nosacījumiem;

| c) | sniedz pierādījumus, ka uzņemošā vienība vai, ciktāl paredzēts valsts tiesību aktos, cita struktūra, kas atbild par brīvprātīga darba programmu, ir ieguvusi civiltiesiskās atbildības apdrošināšanas polisi; |
| --- | --- |

c)

sniedz pierādījumus, ka uzņemošā vienība vai, ciktāl paredzēts valsts tiesību aktos, cita struktūra, kas atbild par brīvprātīga darba programmu, ir ieguvusi civiltiesiskās atbildības apdrošināšanas polisi;

| d) | sniedz pierādījumus, ja dalībvalsts tos prasa, ka trešās valsts valstspiederīgais ir apguvis vai apgūs vispārējas zināšanas par dalībvalsts valodu, vēsturi un politiskajām un sociālajām struktūrām. |
| --- | --- |

d)

sniedz pierādījumus, ja dalībvalsts tos prasa, ka trešās valsts valstspiederīgais ir apguvis vai apgūs vispārējas zināšanas par dalībvalsts valodu, vēsturi un politiskajām un sociālajām struktūrām.

2.   Dalībvalstis var noteikt minimālo un maksimālo vecumu tiem trešās valsts valstspiederīgajiem, kas iesniedz pieteikumu uzņemšanai brīvprātīga darba programmā, neskarot Eiropas Brīvprātīgo dienesta noteikumus.

3.   Brīvprātīgajiem, kas piedalās Eiropas Brīvprātīgo dienestā, neprasa iesniegt pierādījumus saskaņā ar 1. punkta c) un attiecīgā gadījumā d) apakšpunktu.

15. pants

Augstākās izglītības iestāžu, izglītības iestāžu, organizāciju, kas ir atbildīgas par brīvprātīgā darba programmu, vai vienību, kas uzņem stažierus, apstiprināšana

1.   Šīs direktīvas nolūkos dalībvalstis var nolemt paredzēt apstiprināšanas procedūru, kas attiecas uz augstākās izglītības iestādēm, izglītības iestādēm, organizācijām, kas ir atbildīgas par brīvprātīgā darba programmu, vai vienībām, kas uzņem stažierus.

2.   Apstiprinājums atbilst attiecīgās dalībvalsts tiesību aktos vai administratīvajā praksē paredzētajām procedūrām.

3.   Ja kāda dalībvalsts nolemj paredzēt apstiprināšanas procedūru saskaņā ar šā panta 1. un 2. punktu, tā attiecīgajām uzņemošajām vienībām sniedz skaidru un pārredzamu informāciju cita starpā par apstiprinājuma nosacījumiem un kritērijiem, par tā derīguma termiņu, par neievērošanas sekām, tostarp par iespējamu anulēšanu un neatjaunošanu, kā arī par piemērojamajām sankcijām.

16. pants

Īpaši nosacījumi viesauklēm

1.   Papildus 7. pantā izklāstītajiem vispārīgajiem nosacījumiem attiecībā uz trešās valsts valstspiederīgā uzņemšanu viesaukles darba nolūkā, trešās valsts valstspiederīgā:

| a) | iesniedz līgumu starp trešās valsts valstspiederīgo un viesģimeni, kurā noteiktas trešās valsts valstspiederīgā kā viesaukles tiesības un pienākumi, tostarp konkrēta informācija par saņemamo kabatas naudu, par piemērotiem nosacījumiem, kas ļauj viesauklei apmeklēt kursus, un par maksimālo stundu skaitu ģimenes pienākumu veikšanai; |
| --- | --- |

a)

iesniedz līgumu starp trešās valsts valstspiederīgo un viesģimeni, kurā noteiktas trešās valsts valstspiederīgā kā viesaukles tiesības un pienākumi, tostarp konkrēta informācija par saņemamo kabatas naudu, par piemērotiem nosacījumiem, kas ļauj viesauklei apmeklēt kursus, un par maksimālo stundu skaitu ģimenes pienākumu veikšanai;

| b) | ir vecumā no 18 līdz 30 gadiem. Izņēmuma gadījumos dalībvalstis var atļaut kā viesaukli uzņemt trešās valsts valstspiederīgo, kas ir pārsniedzis atļauto maksimālo vecumu; |
| --- | --- |

b)

ir vecumā no 18 līdz 30 gadiem. Izņēmuma gadījumos dalībvalstis var atļaut kā viesaukli uzņemt trešās valsts valstspiederīgo, kas ir pārsniedzis atļauto maksimālo vecumu;

| c) | sniedz pierādījumus, ka viesģimene vai organizācija, kura saistībā ar viesauklēm darbojas kā starpnieks, ciktāl paredzēts valsts tiesību aktos, uzņemas par trešās valsts valstspiederīgo atbildību visu uzturēšanās laiku attiecīgajā dalībvalstī, jo īpaši attiecībā uz iztikas izdevumiem, izmitināšanu un negadījumu risku. |
| --- | --- |

c)

sniedz pierādījumus, ka viesģimene vai organizācija, kura saistībā ar viesauklēm darbojas kā starpnieks, ciktāl paredzēts valsts tiesību aktos, uzņemas par trešās valsts valstspiederīgo atbildību visu uzturēšanās laiku attiecīgajā dalībvalstī, jo īpaši attiecībā uz iztikas izdevumiem, izmitināšanu un negadījumu risku.

2.   Dalībvalstis trešās valsts valstspiederīgajam, kas iesniedz pieteikumu, lai viņu uzņemtu kā viesaukli, var likt sniegt pierādījumus:

| a) | par attiecīgās dalībvalsts valodas pamatprasmi; vai |
| --- | --- |

a)

par attiecīgās dalībvalsts valodas pamatprasmi; vai

| b) | par vidējās izglītības vai profesionālās kvalifikācijas ieguvi, vai attiecīgā gadījumā, par atbilstību nosacījumiem strādāt reglamentētā profesijā, kā prasīts valsts tiesību aktos. |
| --- | --- |

b)

par vidējās izglītības vai profesionālās kvalifikācijas ieguvi, vai attiecīgā gadījumā, par atbilstību nosacījumiem strādāt reglamentētā profesijā, kā prasīts valsts tiesību aktos.

3.   Dalībvalstis var noteikt, ka saskaņā ar valsts tiesību aktos izvirzītajiem nosacījumiem viesaukļu izmitināšanu var veikt vienīgi organizācija, kura saistībā ar viesauklēm darbojas kā starpnieks.

4.   Dalībvalstis var prasīt, lai viesģimenes locekļiem un trešās valsts valstspiederīgajam, kas iesniedz pieteikumu uzņemšanai viesaukles darba nolūkos, būtu atšķirīgas pilsonības un lai ģimenei nebūtu nekādu radniecības saišu ar attiecīgo trešās valsts valstspiederīgo.

5.   Maksimālais viesaukles darba pienākumu veikšanas stundu skaits nedēļā nepārsniedz 25 stundas. Viesauklei nedēļā ir vismaz viena no viesaukles pienākumiem brīva diena.

6.   Dalībvalstis var noteikt minimālo kabatas naudas summu, kas maksājama viesauklei.

III NODAĻA

ATĻAUJAS UN UZTURĒŠANĀS ILGUMS

17. pants

Atļaujas

1.   Ja atļauja tiek izdota kā uzturēšanās atļauja, dalībvalstis izmanto formu, kas noteikta Regulā (EK) Nr. 1030/2002, un uzturēšanās atļaujā ieraksta apzīmējumu “pētnieks”, “students”, “skolēns”, “stažieris”, “brīvprātīgais” vai “viesaukle”.

2.   Ja atļauja tiek izdota kā ilgtermiņa vīza, dalībvalstis uz vīzas uzlīmes zem virsraksta “Piezīmes” ieraksta atsauci, paziņojot, ka tā ir izdota “pētniekam”, “studentam”, “skolēnam”, “stažierim”, “brīvprātīgajam” vai “viesauklei”.

3.   Pētniekiem un studentiem, kas ierodas Savienībā saistībā ar īpašām Savienības vai daudzpusējām programmām, kurās ietverti mobilitātes pasākumi, vai saistībā ar nolīgumu starp divām vai vairākām atzītām augstākās izglītības iestādēm, atļaujā tiek dota atsauce uz minēto īpašo programmu vai nolīgumu.

4.   Ja ilgtermiņa mobilitātes atļauja pētniekam tiek izdota kā uzturēšanās atļauja, dalībvalstis izmanto formu, kas noteikta Regulā (EK) Nr. 1030/2002, un uzturēšanās atļaujā ieraksta “pētnieku mobilitāte”. Ja pētniekam ilgtermiņa mobilitātes atļauja tiek izdota kā ilgtermiņa vīza, dalībvalstis uz vīzas uzlīmes zem virsraksta “Piezīmes” ieraksta “pētnieku mobilitāte”.

18. pants

Atļaujas termiņš

1.   Pētniekiem izdotas atļaujas derīguma termiņš ir vismaz viens gads vai tāds pats kā uzņemšanas līguma termiņš, ja tas ir īsāks. Atļauju atjauno, ja nav piemērojams 21. pants.

Atļaujas derīguma termiņš pētniekiem, uz ko attiecas Savienības vai daudzpusējas programmas, kurās ietverti mobilitātes pasākumi, ir vismaz divi gadi vai tāds kā uzņemšanas līguma termiņš, ja tas ir īsāks. Ja 7. pantā izklāstītie vispārīgie nosacījumi nav izpildīti attiecībā uz diviem gadiem vai uz visu uzņemšanas līguma termiņu, tiek piemērota šā punkta pirmā daļa. Dalībvalstis patur sev tiesības pārbaudīt, ka nav piemērojami 21. pantā noteiktie anulēšanas iemesli.

2.   Studentiem izdotas atļaujas derīguma termiņš ir vismaz viens gads vai tāds pats kā studiju laiks, ja tas ir īsāks. Atļauju atjauno, ja nav piemērojams 21. pants.

Atļaujas derīguma termiņš studentiem, uz ko attiecas Savienības vai daudzpusējas programmas, kurās ietverti mobilitātes pasākumi, vai starp divām vai vairākām augstākās izglītības iestādēm noslēgts nolīgums, ir vismaz divi gadi vai tāds kā studiju laiks, ja tas ir īsāks. Ja 7. pantā izklāstītie vispārīgie nosacījumi nav izpildīti attiecībā uz diviem gadiem vai uz visu studiju laiku, piemēro šā punkta pirmo daļu. Dalībvalstis patur sev tiesības pārbaudīt, ka nav piemērojami 21. pantā noteiktie anulēšanas iemesli.

3.   Dalībvalstis var noteikt, ka studentu kopējais studijām paredzētais uzturēšanās ilgums nepārsniedz maksimālo studiju laiku, kas noteikts valsts tiesību aktos.

4.   Atļaujas derīguma termiņš skolēniem ir tāds kā skolēnu apmaiņas programmas vai izglītības projekta ilgums, ja tas ir īsāks par gadu, vai ilgākais – viens gads. Dalībvalstis var nolemt atļaut vienreiz atjaunot atļauju uz laikposmu, kas vajadzīgs, lai pabeigtu skolēnu apmaiņas programmu vai izglītības projektu, ja nav piemērojams 21. pants.

5.   Atļaujas derīguma termiņš viesauklēm ir tāds kā starp viesaukli un viesģimeni noslēgtā līguma ilgums, ja tas ir īsāks par gadu, vai ilgākais – viens gads. Dalībvalstis var nolemt pēc pamatota viesģimenes lūguma atļaut vienreiz atjaunot atļauju uz ilgākais sešiem mēnešiem, ja nav piemērojams 21. pants.

6.   Atļaujas derīguma termiņš stažieriem ir tāds kā stažēšanās līguma ilgums, ja tas ir īsāks par sešiem mēnešiem, vai ilgākais – seši mēneši. Ja līguma termiņš ir ilgāks par sešiem mēnešiem, atļaujas derīguma termiņa ilgums saskaņā ar valsts tiesību aktiem var atbilst attiecīgajam laikposmam.

Dalībvalstis var nolemt atļaut vienreiz atjaunot atļauju uz laikposmu, kas vajadzīgs, lai pabeigtu stažēšanos, ja nav piemērojams 21. pants.

7.   Atļaujas derīguma termiņš brīvprātīgajiem ir tāds kā 14. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētā līguma ilgums, ja tas ir īsāks par gadu, vai ilgākais – viens gads. Ja līguma termiņš ir ilgāks par gadu, atļaujas derīguma termiņa ilgums saskaņā ar valsts tiesību aktiem var atbilst attiecīgajam laikposmam.

8.   Dalībvalstis var noteikt, ka, ja attiecīgā trešās valsts valstspiederīgā ceļošanas dokumenta derīguma termiņš ir īsāks par gadu vai īsāks par diviem gadiem attiecībā uz šā panta 1. un 2. punktā minētajiem gadījumiem, tad atļaujas derīguma termiņš nepārsniedz ceļošanas dokumenta derīguma termiņu.

9.   Ja dalībvalstis pirmā gada laikā atļauj ieceļot un uzturēties uz ilgtermiņa vīzas pamata, uzturēšanās atļaujas pieteikumu iesniedz pirms ilgtermiņa vīzas derīguma beigām. Uzturēšanās atļauju izdod, ja nav piemērojams 21. pants.

19. pants

Papildu informācija

1.   Dalībvalstis var norādīt papildu informāciju papīra formātā vai arī šādu informāciju uzglabāt elektroniskā formātā, kā minēts Regulas (EK) Nr. 1030/2002 4. pantā un tās pielikuma a) daļas 16. punktā. Šī informācija var attiekties uz studenta uzturēšanos un gadījumos, uz kuriem attiecas šīs direktīvas 24. pants, – uz studenta saimniecisko darbību, un tajā jo īpaši var būt iekļauts viss to dalībvalstu saraksts, uz kurām pētnieks vai students ir iecerējis doties saistībā ar mobilitāti, vai attiecīgā informācija par kādu īpašu Savienības vai daudzpusēju programmu, kurā ietverti mobilitātes pasākumi, vai nolīgums starp divām vai vairākām augstākās izglītības iestādēm.

2.   Dalībvalstis var arī paredzēt, ka šā panta 1. punktā minētā informācija tiek norādīta ilgtermiņa vīzā, kā minēts Padomes Regulas (EK) Nr. 1683/95 (22) pielikuma 12. punktā.

IV NODAĻA

IEMESLI ATĻAUJAS NORAIDĪŠANAI, ANULĒŠANAI VAI NEATJAUNOŠANAI

20. pants

Iemesli noraidīšanai

1.   Dalībvalstis noraida pieteikumu, ja:

| a) | nav izpildīti vispārīgie nosacījumi, kas paredzēti 7. pantā, vai attiecīgie īpašie nosacījumi, kas paredzēti 8., 11., 12., 13., 14. vai 16. pantā; |
| --- | --- |

a)

nav izpildīti vispārīgie nosacījumi, kas paredzēti 7. pantā, vai attiecīgie īpašie nosacījumi, kas paredzēti 8., 11., 12., 13., 14. vai 16. pantā;

| b) | uzrādītie dokumenti ir iegūti krāpnieciskā ceļā vai ir viltoti, vai sagrozīti; |
| --- | --- |

b)

uzrādītie dokumenti ir iegūti krāpnieciskā ceļā vai ir viltoti, vai sagrozīti;

| c) | attiecīgā dalībvalsts atļauj uzņemt personas tikai ar apstiprinātas uzņemošās vienības starpniecību un uzņemošā vienība nav apstiprināta. |
| --- | --- |

c)

attiecīgā dalībvalsts atļauj uzņemt personas tikai ar apstiprinātas uzņemošās vienības starpniecību un uzņemošā vienība nav apstiprināta.

2.   Dalībvalstis var noraidīt pieteikumu, ja:

| a) | uzņemošā vienība, cita struktūra, kas minēta 14. panta 1. punkta a) apakšpunktā, trešā persona, kas minēta 12. panta 1. punkta d) apakšpunktā, viesģimene vai organizācija, kura saistībā ar viesauklēm darbojas kā starpnieks, nav izpildījusi savas juridiskās saistības attiecībā uz sociālo nodrošinājumu, nodokļiem, darba tiesībām vai darba apstākļiem; |
| --- | --- |

a)

uzņemošā vienība, cita struktūra, kas minēta 14. panta 1. punkta a) apakšpunktā, trešā persona, kas minēta 12. panta 1. punkta d) apakšpunktā, viesģimene vai organizācija, kura saistībā ar viesauklēm darbojas kā starpnieks, nav izpildījusi savas juridiskās saistības attiecībā uz sociālo nodrošinājumu, nodokļiem, darba tiesībām vai darba apstākļiem;

| b) | attiecīgā gadījumā uzņemošā vienība vai viesģimene, kas nodarbinās trešās valsts valstspiederīgo, nav ievērojusi nodarbinātības noteikumus, kas paredzēti valsts tiesību aktos, koplīgumos vai praksē attiecīgajā dalībvalstī; |
| --- | --- |

b)

attiecīgā gadījumā uzņemošā vienība vai viesģimene, kas nodarbinās trešās valsts valstspiederīgo, nav ievērojusi nodarbinātības noteikumus, kas paredzēti valsts tiesību aktos, koplīgumos vai praksē attiecīgajā dalībvalstī;

| c) | uzņemošajai vienībai, citai struktūrai, kas minēta 14. panta 1. punkta a) apakšpunktā, trešai personai, kas minēta 12. panta 1. punkta d) apakšpunktā, viesģimenei vai organizācijai, kura saistībā ar viesauklēm darbojas kā starpnieks, ir noteiktas sankcijas saskaņā ar valsts tiesību aktiem par nedeklarētu darbu vai nelegālu nodarbināšanu; |
| --- | --- |

c)

uzņemošajai vienībai, citai struktūrai, kas minēta 14. panta 1. punkta a) apakšpunktā, trešai personai, kas minēta 12. panta 1. punkta d) apakšpunktā, viesģimenei vai organizācijai, kura saistībā ar viesauklēm darbojas kā starpnieks, ir noteiktas sankcijas saskaņā ar valsts tiesību aktiem par nedeklarētu darbu vai nelegālu nodarbināšanu;

| d) | uzņemošā vienība tika izveidota vai darbojas ar galveno mērķi vienkāršot to trešo valstu valstspiederīgo ieceļošanu, uz kuriem attiecas šī direktīva; |
| --- | --- |

d)

uzņemošā vienība tika izveidota vai darbojas ar galveno mērķi vienkāršot to trešo valstu valstspiederīgo ieceļošanu, uz kuriem attiecas šī direktīva;

| e) | attiecīgā gadījumā uzņemošā vienība ir pieteikusi uzņēmuma maksātnespēju vai uzņēmums ir likvidēts saskaņā ar valsts tiesību aktiem maksātnespējas jomā vai ja netiek veikta nekāda saimnieciskā darbība; |
| --- | --- |

e)

attiecīgā gadījumā uzņemošā vienība ir pieteikusi uzņēmuma maksātnespēju vai uzņēmums ir likvidēts saskaņā ar valsts tiesību aktiem maksātnespējas jomā vai ja netiek veikta nekāda saimnieciskā darbība;

| f) | dalībvalstij ir pierādījumi vai nopietni un objektīvi iemesli secināt, ka attiecīgais trešās valsts valstspiederīgais uzturēsies citos nolūkos nekā tajos, kuros viņš vai viņa iesniedz uzņemšanas pieteikumu. |
| --- | --- |

f)

dalībvalstij ir pierādījumi vai nopietni un objektīvi iemesli secināt, ka attiecīgais trešās valsts valstspiederīgais uzturēsies citos nolūkos nekā tajos, kuros viņš vai viņa iesniedz uzņemšanas pieteikumu.

3.   Ja trešās valsts valstspiederīgais iesniedz uzņemšanas pieteikumu, lai stātos darba attiecībās dalībvalstī, minētā dalībvalsts var pārbaudīt, vai attiecīgo amata vietu nevarētu aizpildīt minētās dalībvalsts valstspiederīgie vai citi Savienības pilsoņi, vai trešo valstu valstspiederīgie, kas likumīgi uzturas minētajā dalībvalstī, un tādā gadījumā pieteikumu var noraidīt. Šo punktu piemēro, neskarot priekšrocības principu Savienības pilsoņiem, kā izklāstīts attiecīgo pievienošanās aktu attiecīgajos noteikumos.

4.   Neskarot 1. punktu, jebkurā lēmumā noraidīt pieteikumu ņem vērā attiecīgās lietas konkrētos apstākļus un ievēro proporcionalitātes principu.

21. pants

Iemesli atļaujas anulēšanai vai neatjaunošanai

1.   Dalībvalstis anulē vai attiecīgā gadījumā atsakās atjaunot atļauju, ja:

| a) | trešās valsts valstspiederīgais vairs neatbilst vispārīgajiem nosacījumiem, kas paredzēti 7. pantā, izņemot 7. panta 6. punktu, vai attiecīgajiem īpašajiem nosacījumiem, kas paredzēti 8., 11., 12., 13., 14., 16. pantā vai nosacījumiem, kas paredzēti 18. pantā; |
| --- | --- |

a)

trešās valsts valstspiederīgais vairs neatbilst vispārīgajiem nosacījumiem, kas paredzēti 7. pantā, izņemot 7. panta 6. punktu, vai attiecīgajiem īpašajiem nosacījumiem, kas paredzēti 8., 11., 12., 13., 14., 16. pantā vai nosacījumiem, kas paredzēti 18. pantā;

| b) | uzrādītā atļauja vai dokumenti ir iegūti krāpnieciskā ceļā vai ir viltoti, vai sagrozīti; |
| --- | --- |

b)

uzrādītā atļauja vai dokumenti ir iegūti krāpnieciskā ceļā vai ir viltoti, vai sagrozīti;

| c) | attiecīgā dalībvalsts atļauj uzņemt personas tikai ar apstiprinātas uzņemošās vienības starpniecību un uzņemošā vienība nav apstiprināta; |
| --- | --- |

c)

attiecīgā dalībvalsts atļauj uzņemt personas tikai ar apstiprinātas uzņemošās vienības starpniecību un uzņemošā vienība nav apstiprināta;

| d) | trešās valsts valstspiederīgais uzturas citos nolūkos nekā tajos, kuros trešās valsts valstspiederīgajam bija atļauts uzturēties. |
| --- | --- |

d)

trešās valsts valstspiederīgais uzturas citos nolūkos nekā tajos, kuros trešās valsts valstspiederīgajam bija atļauts uzturēties.

2.   Dalībvalstis var anulēt vai atteikties atjaunot atļauju, ja:

| a) | uzņemošā vienība, cita struktūra, kas minēta 14. panta 1. punkta a) apakšpunktā, trešā persona, kas minēta 12. panta 1. punkta d) apakšpunktā, viesģimene vai organizācija, kura saistībā ar viesauklēm darbojas kā starpnieks, nav izpildījusi savas juridiskās saistības attiecībā uz sociālo nodrošinājumu, nodokļiem, darba tiesībām vai darba apstākļiem; |
| --- | --- |

a)

uzņemošā vienība, cita struktūra, kas minēta 14. panta 1. punkta a) apakšpunktā, trešā persona, kas minēta 12. panta 1. punkta d) apakšpunktā, viesģimene vai organizācija, kura saistībā ar viesauklēm darbojas kā starpnieks, nav izpildījusi savas juridiskās saistības attiecībā uz sociālo nodrošinājumu, nodokļiem, darba tiesībām vai darba apstākļiem;

| b) | attiecīgā gadījumā uzņemošā vienība vai viesģimene, kas nodarbina trešās valsts valstspiederīgo, nav ievērojusi nodarbinātības noteikumus, kas paredzēti valsts tiesību aktos, koplīgumos vai praksē attiecīgajā dalībvalstī; |
| --- | --- |

b)

attiecīgā gadījumā uzņemošā vienība vai viesģimene, kas nodarbina trešās valsts valstspiederīgo, nav ievērojusi nodarbinātības noteikumus, kas paredzēti valsts tiesību aktos, koplīgumos vai praksē attiecīgajā dalībvalstī;

| c) | uzņemošajai vienībai, citai struktūrai, kas minēta 14. panta 1. punkta a) apakšpunktā, trešai personai, kas minēta 12. panta 1. punkta d) apakšpunktā, viesģimenei vai organizācijai, kura saistībā ar viesauklēm darbojas kā starpnieks, ir noteiktas sankcijas saskaņā ar valsts tiesību aktiem par nedeklarētu darbu vai nelegālu nodarbināšanu; |
| --- | --- |

c)

uzņemošajai vienībai, citai struktūrai, kas minēta 14. panta 1. punkta a) apakšpunktā, trešai personai, kas minēta 12. panta 1. punkta d) apakšpunktā, viesģimenei vai organizācijai, kura saistībā ar viesauklēm darbojas kā starpnieks, ir noteiktas sankcijas saskaņā ar valsts tiesību aktiem par nedeklarētu darbu vai nelegālu nodarbināšanu;

| d) | uzņemošā vienība tika izveidota vai darbojas ar galveno mērķi vienkāršot to trešo valstu valstspiederīgo ieceļošanu, uz kuriem attiecas šī direktīva; |
| --- | --- |

d)

uzņemošā vienība tika izveidota vai darbojas ar galveno mērķi vienkāršot to trešo valstu valstspiederīgo ieceļošanu, uz kuriem attiecas šī direktīva;

| e) | attiecīgā gadījumā uzņemošā vienība ir pieteikusi uzņēmuma maksātnespēju vai uzņēmums ir likvidēts saskaņā ar valsts tiesību aktiem maksātnespējas jomā vai ja netiek veikta nekāda saimnieciskā darbība; |
| --- | --- |

e)

attiecīgā gadījumā uzņemošā vienība ir pieteikusi uzņēmuma maksātnespēju vai uzņēmums ir likvidēts saskaņā ar valsts tiesību aktiem maksātnespējas jomā vai ja netiek veikta nekāda saimnieciskā darbība;

| f) | attiecībā uz studentiem nav ievēroti laika ierobežojumi piekļuvei saimnieciskai darbībai saskaņā ar 24. pantu vai studenta mācību progress nav pietiekams saskaņā ar valsts tiesību aktiem vai administratīvo praksi. |
| --- | --- |

f)

attiecībā uz studentiem nav ievēroti laika ierobežojumi piekļuvei saimnieciskai darbībai saskaņā ar 24. pantu vai studenta mācību progress nav pietiekams saskaņā ar valsts tiesību aktiem vai administratīvo praksi.

3.   Anulēšanas gadījumā, izvērtējot progresa trūkumu attiecīgajās mācībās, kā minēts 2. punkta f) apakšpunktā, dalībvalsts var apspriesties ar uzņemošo vienību.

4.   Dalībvalstis var anulēt vai atteikties atjaunot atļauju sabiedriskās kārtības, sabiedrības drošības vai sabiedrības veselības iemeslu dēļ.

5.   Ja trešās valsts valstspiederīgais iesniedz pieteikumu atļaujas atjaunošanai, lai stātos darba attiecībās vai turpinātu tās dalībvalstī, izņemot pētnieku, kas turpina darba attiecības ar to pašu uzņemošo vienību, minētā dalībvalsts var pārbaudīt, vai attiecīgo amata vietu nevarētu aizpildīt minētās dalībvalsts valstspiederīgie vai citi Savienības pilsoņi, vai trešo valstu valstspiederīgie, kas ir minētās dalībvalsts pastāvīgie iedzīvotāji, un tādā gadījumā tās var atteikties atjaunot atļauju. Šo punktu piemēro, neskarot priekšrocības principu Savienības pilsoņiem, kā izklāstīts attiecīgo pievienošanās aktu attiecīgajos noteikumos.

6.   Ja dalībvalsts gatavojas anulēt vai neatjaunot atļauju studentam saskaņā ar 2. punkta a), c), d) vai e) apakšpunktu, studentam ir atļauts iesniegt pieteikumu uzņemšanai citas augstākās izglītības iestādes līdzvērtīgā studiju kursā, lai varētu pabeigt studijas. Studentam ir atļauts uzturēties attiecīgās dalībvalsts teritorijā līdz brīdim, kad kompetentās iestādes ir pieņēmušas lēmumu par pieteikumu.

7.   Neskarot 1. punktu, jebkurā lēmumā anulēt vai atteikties atjaunot atļauju ņem vērā attiecīgās lietas konkrētos apstākļus un ievēro proporcionalitātes principu.

V NODAĻA

TIESĪBAS

22. pants

Vienlīdzīga attieksme

1.   Pētniekiem ir tiesības uz vienlīdzīgu attieksmi ar attiecīgās dalībvalsts valstspiederīgajiem, kā paredzēts Direktīvas 2011/98/ES 12. panta 1. un 4. punktā.

2.   Dalībvalstis var ierobežot vienlīdzīgu attieksmi attiecībā uz pētniekiem:

| a) | saskaņā ar Direktīvas 2011/98/ES 12. panta 1. punkta c) apakšpunktu, izslēdzot iespēju saņemt mācību stipendijas un uzturēšanās pabalstus vai citas stipendijas un pabalstus; |
| --- | --- |

a)

saskaņā ar Direktīvas 2011/98/ES 12. panta 1. punkta c) apakšpunktu, izslēdzot iespēju saņemt mācību stipendijas un uzturēšanās pabalstus vai citas stipendijas un pabalstus;

| b) | saskaņā ar Direktīvas 2011/98/ES 12. panta 1. punkta e) apakšpunktu, nepiešķirot ģimenes pabalstus pētniekiem, kuriem ir atļauts uzturēties attiecīgās dalībvalsts teritorijā uz laiku, kas nepārsniedz sešus mēnešus; |
| --- | --- |

b)

saskaņā ar Direktīvas 2011/98/ES 12. panta 1. punkta e) apakšpunktu, nepiešķirot ģimenes pabalstus pētniekiem, kuriem ir atļauts uzturēties attiecīgās dalībvalsts teritorijā uz laiku, kas nepārsniedz sešus mēnešus;

| c) | saskaņā ar Direktīvas 2011/98/ES 12. panta 1. punkta f) apakšpunktu, piemērojot to tikai gadījumos, kad reģistrētā vai parastā dzīvesvieta tiem pētnieka ģimenes locekļiem, kuriem viņš vai viņa ir pieprasījis pabalstus, atrodas attiecīgās dalībvalsts teritorijā; |
| --- | --- |

c)

saskaņā ar Direktīvas 2011/98/ES 12. panta 1. punkta f) apakšpunktu, piemērojot to tikai gadījumos, kad reģistrētā vai parastā dzīvesvieta tiem pētnieka ģimenes locekļiem, kuriem viņš vai viņa ir pieprasījis pabalstus, atrodas attiecīgās dalībvalsts teritorijā;

| d) | saskaņā ar Direktīvas 2011/98/ES 12. panta 1. punkta g) apakšpunktu, ierobežojot piekļuvi mājokļiem. |
| --- | --- |

d)

saskaņā ar Direktīvas 2011/98/ES 12. panta 1. punkta g) apakšpunktu, ierobežojot piekļuvi mājokļiem.

3.   Stažieriem, brīvprātīgajiem un viesauklēm, ja tiek uzskatīts, ka viņi atrodas darba attiecībās attiecīgajā dalībvalstī, un studentiem ir tiesības uz vienlīdzīgu attieksmi ar attiecīgās dalībvalsts valstspiederīgajiem, kā paredzēts Direktīvas 2011/98/ES 12. panta 1. un 4. punktā, ar nosacījumu, ka ir ievēroti minētā panta 2. punktā paredzētie ierobežojumi.

4.   Stažieriem, brīvprātīgajiem un viesauklēm, ja tiek uzskatīts, ka viņi neatrodas darba attiecībās attiecīgajā dalībvalstī, un skolēniem ir tiesības uz vienlīdzīgu attieksmi attiecībā uz piekļuvi precēm un pakalpojumiem un preču piegādi un pakalpojumu sniegšanu, kas pieejami sabiedrībai, kā paredzēts valsts tiesību aktos, kā arī attiecīgā gadījumā attiecībā uz diplomu, sertifikātu un citu profesionālo kvalifikāciju atzīšanu saskaņā ar attiecīgajām valsts procedūrām.

Dalībvalstis var izlemt nepiešķirt tiem vienlīdzīgu attieksmi attiecībā uz procedūrām mājokļa iegūšanai un/vai valsts nodarbinātības dienestu sniegtajiem pakalpojumiem saskaņā ar valsts tiesību aktiem.

23. pants

Pētnieku tiesības mācīt

Pētnieki papildus pētniecības darbībām var mācīt saskaņā ar valsts tiesību aktiem. Dalībvalstis var noteikt maksimālo stundu vai dienu skaitu mācīšanas darbībām.

24. pants

Studentu saimnieciskās darbības

1.   Ārpus studiju laika un saskaņā ar noteikumiem un nosacījumiem, kas piemērojami attiecīgajam darbības veidam attiecīgajā dalībvalstī, studentiem ir tiesības tikt nodarbinātiem un var būt tiesības veikt saimnieciskās darbības kā pašnodarbinātām personām ar nosacījumu, ka ir ievēroti 3. punktā paredzētie ierobežojumi.

2.   Vajadzības gadījumā dalībvalstis piešķir studentiem un/vai darba devējiem iepriekšēju atļauju saskaņā ar valsts tiesību aktiem.

3.   Katra dalībvalsts nosaka maksimāli pieļaujamo stundu skaitu nedēļā vai dienu vai mēnešu skaitu gadā šādas darbības veikšanai, ne mazāk par 15 stundām nedēļā vai līdzvērtīgu laiku, kas izteikts dienās vai mēnešos gadā. Var ņemt vērā stāvokli attiecīgās dalībvalsts darba tirgū.

25. pants

Pētnieku un studentu uzturēšanās darba meklēšanas vai uzņēmējdarbības nolūkos

1.   Pēc pētniecības vai studiju pabeigšanas pētniekiem un studentiem ir iespēja uzturēties tās dalībvalsts teritorijā, kura izdeva atļauju saskaņā ar 17. pantu, pamatojoties uz šā panta 3. punktā minēto uzturēšanās atļauju, vismaz uz deviņiem mēnešiem, lai meklētu darbu vai nodibinātu uzņēmumu.

2.   Dalībvalstis var nolemt noteikt minimālo grāda līmeni, kas studentiem ir jāiegūst, lai tie izmantotu šā panta piemērošanas priekšrocības. Minētais līmenis nav augstāks par Eiropas kvalifikāciju sistēmas 7. līmeni (23).

3.   Šā panta 1. punktā minētajos uzturēšanās nolūkos dalībvalstis pēc pētnieka vai studenta pieteikuma saņemšanas izsniedz minētajam trešās valsts valstspiederīgajam uzturēšanās atļauju saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1030/2002, ja joprojām ir izpildīti nosacījumi, kas paredzēti 7. panta 1. punkta a), c), d) un e) apakšpunktā, 7. panta 6. punktā un attiecīgā gadījumā šīs direktīvas 7. panta 2. punktā. Dalībvalstis pētniekiem pieprasa pētniecības iestādes apstiprinājumu par pētniecības darbības pabeigšanu vai studentiem – pierādījumu par diploma, sertifikāta vai cita kvalifikāciju apliecinoša dokumenta iegūšanu. Attiecīgā gadījumā un ja 26. panta noteikumi joprojām ir izpildīti, minētajā pantā paredzēto uzturēšanās atļauju attiecīgi atjauno.

4.   Dalībvalstis var noraidīt pieteikumu saskaņā ar šo pantu, ja:

| a) | nav izpildīti nosacījumi, kas paredzēti 3. punktā un attiecīgā gadījumā 2. un 5. punktā; |
| --- | --- |

a)

nav izpildīti nosacījumi, kas paredzēti 3. punktā un attiecīgā gadījumā 2. un 5. punktā;

| b) | uzrādītie dokumenti ir iegūti krāpnieciskā ceļā vai ir viltoti, vai sagrozīti. |
| --- | --- |

b)

uzrādītie dokumenti ir iegūti krāpnieciskā ceļā vai ir viltoti, vai sagrozīti.

5.   Dalībvalstis var pieprasīt, lai pētnieka vai studenta un attiecīgā gadījumā pētnieka ģimenes locekļu pieteikums saskaņā ar šo pantu tiktu iesniegts vismaz 30 dienas pirms beidzas derīguma termiņš atļaujai, kas izdota saskaņā ar 17. vai 26. pantu.

6.   Ja pierādījums par diploma, sertifikāta vai cita kvalifikāciju apliecinoša dokumenta iegūšanu vai pētniecības iestādes apstiprinājums par pētniecības darbības pabeigšanu nav pieejams, pirms beidzas derīguma termiņš atļaujai, kas izdota saskaņā ar 17. pantu, un ja ir izpildīti visi pārējie nosacījumi, dalībvalstis atļauj trešās valsts valstspiederīgajam uzturēties to teritorijā, lai šādu pierādījumu iesniegtu saprātīgā termiņā saskaņā ar valsts tiesību aktiem.

7.   Minimums trīs mēnešus pēc tam, kad attiecīgā dalībvalsts ir izdevusi uzturēšanās atļauju saskaņā ar šo pantu, minētā dalībvalsts var pieprasīt trešo valstu valstspiederīgajiem pierādīt, ka pastāv reāla iespēja tikt pieņemtiem darbā vai izveidot uzņēmumu.

Dalībvalstis var pieprasīt, lai darbs, ko trešās valsts valstspiederīgais meklē, vai uzņēmums, ar kura izveidi viņš nodarbojas, atbilstu pabeigtā pētījuma vai studiju līmenim.

8.   Ja 3. vai 7. punktā paredzētie nosacījumi vairs netiek izpildīti, dalībvalstis var anulēt trešās valsts valstspiederīgā un attiecīgā gadījumā viņa ģimenes locekļu uzturēšanās atļauju saskaņā ar valsts tiesību aktiem.

9.   Otras dalībvalstis var piemērot šo pantu pētniekiem un attiecīgā gadījumā pētnieka ģimenes locekļiem vai studentiem, kas uzturas vai ir uzturējušies attiecīgajā otrā dalībvalstī saskaņā ar 28., 29., 30. vai 31. pantu.

26. pants

Pētnieku ģimenes locekļi

1.   Lai pētnieku ģimenes locekļiem atļautu pievienoties pētniekam pirmajā dalībvalstī vai ilgtermiņa mobilitātes gadījumā – otrā dalībvalstī, dalībvalstis Direktīvas 2003/86/EK noteikumus piemēro ar atkāpēm, kas paredzētas šajā pantā.

2.   Atkāpjoties no Direktīvas 2003/86/EK 3. panta 1. punkta un 8. panta, uzturēšanās atļaujas piešķiršanu ģimenes locekļiem nepadara atkarīgu no prasības, ka pētniekam ir jābūt saprātīgai iespējai iegūt pastāvīgās uzturēšanās tiesības, un no minimālā uzturēšanās laika prasības.

3.   Atkāpjoties no Direktīvas 2003/86/EK 4. panta 1. punkta pēdējās daļas un 7. panta 2. punkta, minētajos noteikumos paredzētos integrācijas nosacījumus un pasākumus var piemērot tikai pēc tam, kad attiecīgajām personām ir piešķirta uzturēšanās atļauja.

4.   Atkāpjoties no Direktīvas 2003/86/EK 5. panta 4. punkta pirmās daļas, ja ir izpildīti ģimenes atkalapvienošanās nosacījumi, dalībvalsts ģimenes locekļiem uzturēšanās atļaujas piešķir 90 dienu laikā no dienas, kad tika iesniegts pilnīgs pieteikums. Attiecīgās dalībvalsts kompetentā iestāde ģimenes locekļu pieteikumu izskata vienlaicīgi ar pētnieka uzņemšanas vai ilgtermiņa mobilitātes atļaujas pieteikumu gadījumos, kad ģimenes locekļu pieteikums ir iesniegts vienlaicīgi. Uzturēšanās atļauju ģimenes locekļiem piešķir tikai tad, ja pētniekam ir izsniegta atļauja saskaņā ar 17. pantu.

5.   Atkāpjoties no Direktīvas 2003/86/EK 13. panta 2. un 3. punkta, ģimenes locekļu uzturēšanās atļaujas derīguma termiņš parasti beidzas dienā, kad beidzas pētnieka atļaujas derīguma termiņš. Tas attiecīgos gadījumos ietver atļaujas, kas pētniekam izsniegtas darba meklēšanas vai uzņēmējdarbības nolūkos saskaņā ar 25. pantu. Dalībvalstis var pieprasīt, lai ģimenes locekļu ceļošanas dokumentu derīguma termiņš ietvertu vismaz plānotās uzturēšanās ilgumu.

6.   Atkāpjoties no Direktīvas 2003/86/EK 14. panta 2. punkta otrā teikuma, pirmā dalībvalsts vai – ilgtermiņa mobilitātes gadījumā – otra dalībvalsts nepiemēro nekādu laika ierobežojumu attiecībā uz ģimenes locekļu piekļuvi darba tirgum, izņemot ārkārtējos apstākļos, piemēram, īpaši augsta bezdarba līmeņa gadījumā.

VI NODAĻA

MOBILITĀTE STARP DALĪBVALSTĪM

27. pants

ES iekšējā mobilitāte

1.   Trešās valsts valstspiederīgais, kuram ir derīga atļauja, ko izsniegusi pirmā dalībvalsts, studiju nolūkos saistībā ar Savienības vai daudzpusēju programmu, kurā ietverti mobilitātes pasākumi, vai nolīgumu starp divām vai vairākām augstākās izglītības iestādēm vai pētniecības nolūkos, var ieceļot un uzturēties, lai veiktu daļu studiju vai pētījuma vienā vai vairākās otrās dalībvalstīs, pamatojoties uz minēto atļauju un derīgu ceļošanas dokumentu saskaņā ar 28., 29. un 31. pantā paredzētajiem nosacījumiem un ievērojot 32. pantu.

2.   Šā panta 1. punktā minētās mobilitātes laikā pētnieki papildus pētniecības darbībām var mācīt un studenti papildus savām studijām var strādāt vienā vai vairākās otrās dalībvalstīs saskaņā ar nosacījumiem, kas paredzēti attiecīgi 23. un 24. pantā.

3.   Ja pētnieks pārvietojas uz otru dalībvalsti saskaņā ar 28. vai 29. pantu, ģimenes locekļiem, kuriem ir uzturēšanās atļauja, kas izsniegta saskaņā ar 26. pantu, ir tiesības doties līdzi pētniekam saistībā ar pētnieka mobilitāti saskaņā ar nosacījumiem, kas paredzēti 30. pantā.

28. pants

Pētnieku īstermiņa mobilitāte

1.   Pētniekiem, kuriem ir derīga atļauja, ko izsniegusi pirmā dalībvalsts, ir tiesības, ievērojot šajā pantā paredzētos nosacījumus, uzturēties, lai veiktu daļu pētījuma jebkurā pētniecības iestādē vienā vai vairākās otrās dalībvalstīs, uz laiku līdz 180 dienām jebkurā 360 dienu laikposmā katrā dalībvalstī.

2.   Otra dalībvalsts var pieprasīt, lai pētnieks, pētniecības iestāde pirmajā dalībvalstī vai pētniecības iestāde otrā dalībvalstī paziņotu pirmās dalībvalsts un otras dalībvalsts kompetentajām iestādēm par pētnieka nodomu daļu pētījuma veikt pētniecības iestādē otrā dalībvalstī.

Šādos gadījumos otra dalībvalsts nosaka, ka paziņošana notiek vai nu:

| a) | pieteikuma iesniegšanas brīdī pirmajā dalībvalstī, ja mobilitāte uz otru dalībvalsti šajā posmā jau ir paredzēta; vai |
| --- | --- |

a)

pieteikuma iesniegšanas brīdī pirmajā dalībvalstī, ja mobilitāte uz otru dalībvalsti šajā posmā jau ir paredzēta; vai

| b) | pēc tam, kad pētnieks ir uzņemts pirmajā dalībvalstī, tiklīdz paredzētā mobilitāte uz otru dalībvalsti ir zināma. |
| --- | --- |

b)

pēc tam, kad pētnieks ir uzņemts pirmajā dalībvalstī, tiklīdz paredzētā mobilitāte uz otru dalībvalsti ir zināma.

3.   Ja paziņošana ir notikusi saskaņā ar 2. punkta a) apakšpunktu un ja otra dalībvalsts nav cēlusi nekādus iebildumus pret pirmo dalībvalsti saskaņā ar 7. punktu, pētnieka mobilitāte uz otru dalībvalsti var notikt jebkurā brīdī atļaujas derīguma laikā.

4.   Ja paziņošana ir notikusi saskaņā ar 2. punkta b) apakšpunktu, mobilitāti var sākt tūlīt pēc paziņošanas otrai dalībvalstij vai jebkurā brīdī pēc tās atļaujas derīguma laikā.

5.   Paziņojums ietver derīgu ceļošanas dokumentu, kā paredzēts 7. panta 1. punkta a) apakšpunktā, un derīgu atļauju, ko izdevusi pirmā dalībvalsts uz mobilitātes laikposmu.

6.   Otra dalībvalsts var pieprasīt, lai paziņojumā tiktu iekļauta šāda informācija un nosūtīti šādi dokumenti:

| a) | uzņemšanas līgumu pirmajā dalībvalstī, kā minēts 10. pantā, vai, ja otra dalībvalsts to pieprasa, uzņemšanas līgumu, kas noslēgts ar pētniecības iestādi otrā dalībvalstī; |
| --- | --- |

a)

uzņemšanas līgumu pirmajā dalībvalstī, kā minēts 10. pantā, vai, ja otra dalībvalsts to pieprasa, uzņemšanas līgumu, kas noslēgts ar pētniecības iestādi otrā dalībvalstī;

| b) | plānotais mobilitātes ilgums un datumi, ja tie nav norādīti uzņemšanas līgumā; |
| --- | --- |

b)

plānotais mobilitātes ilgums un datumi, ja tie nav norādīti uzņemšanas līgumā;

| c) | pierādījumi, ka pētniekam ir apdrošināšana slimības gadījumiem attiecībā uz visiem riskiem, ko parasti sedz attiecīgās dalībvalsts valstspiederīgajiem, kā paredzēts 7. panta 1. punkta c) apakšpunktā; |
| --- | --- |

c)

pierādījumi, ka pētniekam ir apdrošināšana slimības gadījumiem attiecībā uz visiem riskiem, ko parasti sedz attiecīgās dalībvalsts valstspiederīgajiem, kā paredzēts 7. panta 1. punkta c) apakšpunktā;

| d) | pierādījumi, ka pētniekam būs pietiekami līdzekļi, lai uzturēšanās laikā segtu uzturēšanās izmaksas, neizmantojot dalībvalsts sociālās palīdzības sistēmu, kā paredzēts 7. panta 1. punkta e) apakšpunktā, kā arī ceļojuma uz pirmo dalībvalsti izmaksas 32. panta 4. punkta b) apakšpunktā minētajos gadījumos; |
| --- | --- |

d)

pierādījumi, ka pētniekam būs pietiekami līdzekļi, lai uzturēšanās laikā segtu uzturēšanās izmaksas, neizmantojot dalībvalsts sociālās palīdzības sistēmu, kā paredzēts 7. panta 1. punkta e) apakšpunktā, kā arī ceļojuma uz pirmo dalībvalsti izmaksas 32. panta 4. punkta b) apakšpunktā minētajos gadījumos;

Otra dalībvalsts var pieprasīt, lai paziņotājs pirms mobilitātes sākšanas norāda attiecīgā pētnieka adresi otras dalībvalsts teritorijā.

Otra dalībvalsts var likt paziņotājam uzrādīt dokumentus kādā no minētās dalībvalsts oficiālajām valodām vai jebkurā no Savienības oficiālajām valodām, kuru noteikusi minētā dalībvalsts.

7.   Pamatojoties uz 2. punktā minēto paziņojumu, otra dalībvalsts 30 dienu laikā no pilnīga paziņojuma saņemšanas dienas var iebilst pret pētnieka mobilitāti uz tās teritoriju, ja:

| a) | nav ievēroti 5. punktā vai attiecīgā gadījumā 6. punktā izklāstītie nosacījumi; |
| --- | --- |

a)

nav ievēroti 5. punktā vai attiecīgā gadījumā 6. punktā izklāstītie nosacījumi;

| b) | piemērojams viens no 20. panta 1. punkta b) vai c) apakšpunktā vai minētā panta 2. punktā izklāstītajiem noraidīšanas iemesliem; |
| --- | --- |

b)

piemērojams viens no 20. panta 1. punkta b) vai c) apakšpunktā vai minētā panta 2. punktā izklāstītajiem noraidīšanas iemesliem;

| c) | ir sasniegts maksimālais uzturēšanās ilgums, kā minēts 1. punktā. |
| --- | --- |

c)

ir sasniegts maksimālais uzturēšanās ilgums, kā minēts 1. punktā.

8.   Pētniekiem, kurus uzskata par tādiem, kas apdraud sabiedrisko kārtību, sabiedrības drošību vai sabiedrības veselību, neļauj ieceļot vai uzturēties otras dalībvalsts teritorijā.

9.   Otras dalībvalsts kompetentās iestādes nekavējoties rakstiski informē pirmās dalībvalsts kompetentās iestādes un ziņotāju par saviem iebildumiem pret mobilitāti. Ja otra dalībvalsts iebilst pret mobilitāti saskaņā ar 7. punktu un mobilitāte vēl nav notikusi, pētniekam neļauj veikt daļu pētījuma pētniecības iestādē otrā dalībvalstī. Ja mobilitāte jau ir notikusi, piemēro 32. panta 4. punktu.

10.   Pēc iebildumu izteikšanas termiņa izbeigšanās otra dalībvalsts var izdot pētniekam dokumentu, kas apliecina, ka viņam ir tiesības palikt tās teritorijā un izmantot šajā direktīvā paredzētās tiesības.

29. pants

Pētnieku ilgtermiņa mobilitāte

1.   Attiecībā uz pētniekiem, kuriem ir derīga atļauja, ko izsniegusi pirmā dalībvalsts, un kuri plāno uzturēties, lai veiktu daļu sava pētījuma jebkurā pētniecības iestādē vienā vai vairākās otrās dalībvalstīs, vairāk nekā 180 dienas katrā dalībvalstī, otra dalībvalsts vai nu:

| a) | piemēro 28. pantu un ļauj pētniekam uzturēties tās teritorijā, pamatojoties uz pirmās dalībvalsts izdotu atļauju un tās derīguma laikā; vai |
| --- | --- |

a)

piemēro 28. pantu un ļauj pētniekam uzturēties tās teritorijā, pamatojoties uz pirmās dalībvalsts izdotu atļauju un tās derīguma laikā; vai

| b) | piemēro 2.–7. punktā noteikto procedūru. |
| --- | --- |

b)

piemēro 2.–7. punktā noteikto procedūru.

Otra dalībvalsts var noteikt pētnieka ilgtermiņa mobilitātes maksimālo termiņu, kas nav mazāks par 360 dienām.

2.   Ja ir iesniegts ilgtermiņa mobilitātes pieteikums:

| a) | otra dalībvalsts var pieprasīt, lai pētnieks, pētniecības iestāde pirmajā dalībvalstī vai pētniecības iestāde otrā dalībvalstī nosūtītu šādus dokumentus:






  i) | derīgu ceļošanas dokumentu, kā paredzēts 7. panta 1. punkta a) apakšpunktā, un derīgu atļauju, ko izdevusi pirmā dalībvalsts; |
| --- | --- | --- |

a)

otra dalībvalsts var pieprasīt, lai pētnieks, pētniecības iestāde pirmajā dalībvalstī vai pētniecības iestāde otrā dalībvalstī nosūtītu šādus dokumentus:

i)

derīgu ceļošanas dokumentu, kā paredzēts 7. panta 1. punkta a) apakšpunktā, un derīgu atļauju, ko izdevusi pirmā dalībvalsts;

| ii) | pierādījumus, ka pētniekam ir apdrošināšana slimības gadījumiem attiecībā uz visiem riskiem, ko parasti sedz attiecīgās dalībvalsts valstspiederīgajiem, kā paredzēts 7. panta 1. punkta c) apakšpunktā; |
| --- | --- |

ii)

pierādījumus, ka pētniekam ir apdrošināšana slimības gadījumiem attiecībā uz visiem riskiem, ko parasti sedz attiecīgās dalībvalsts valstspiederīgajiem, kā paredzēts 7. panta 1. punkta c) apakšpunktā;

| iii) | pierādījumus, ka pētniekam būs pietiekami līdzekļi, lai uzturēšanās laikā segtu uzturēšanās izmaksas, neizmantojot dalībvalsts sociālās palīdzības sistēmu, kā paredzēts 7. panta 1. punkta e) apakšpunktā, kā arī ceļojuma uz pirmo dalībvalsti izmaksas 32. panta 4. punkta b) apakšpunktā minētajos gadījumos; |
| --- | --- |

iii)

pierādījumus, ka pētniekam būs pietiekami līdzekļi, lai uzturēšanās laikā segtu uzturēšanās izmaksas, neizmantojot dalībvalsts sociālās palīdzības sistēmu, kā paredzēts 7. panta 1. punkta e) apakšpunktā, kā arī ceļojuma uz pirmo dalībvalsti izmaksas 32. panta 4. punkta b) apakšpunktā minētajos gadījumos;

| iv) | uzņemšanas līgumu pirmajā dalībvalstī, kā minēts 10. pantā, vai, ja otra dalībvalsts to pieprasa, uzņemšanas līgumu, kas noslēgts ar pētniecības iestādi otrā dalībvalstī; |
| --- | --- |

iv)

uzņemšanas līgumu pirmajā dalībvalstī, kā minēts 10. pantā, vai, ja otra dalībvalsts to pieprasa, uzņemšanas līgumu, kas noslēgts ar pētniecības iestādi otrā dalībvalstī;

| v) | plānoto mobilitātes ilgumu un datumus, ja tie nav norādīti nevienā no pieteikuma iesniedzēja uzrādītajiem dokumentiem. |
| --- | --- |

v)

plānoto mobilitātes ilgumu un datumus, ja tie nav norādīti nevienā no pieteikuma iesniedzēja uzrādītajiem dokumentiem.

Otra dalībvalsts var pieprasīt, lai pieteikuma iesniedzējs norāda attiecīgā pētnieka adresi tās teritorijā. Ja otras dalībvalsts tiesību aktos ir noteikts, ka adrese ir jānorāda pieteikuma iesniegšanas brīdī, un pētnieks vēl nezina savu turpmāko adresi, minētā dalībvalsts pieņem pagaidu adresi. Šādā gadījumā pētnieks norāda savas pastāvīgās dzīvesvietas adresi vēlākais ilgtermiņa mobilitātes atļaujas izdošanas brīdī.

Otra dalībvalsts var likt pieteikuma iesniedzējam uzrādīt dokumentus kādā no minētās dalībvalsts oficiālajām valodām vai jebkurā no Savienības oficiālajām valodām, kuru noteikusi minētā dalībvalsts;

| b) | otra dalībvalsts pieņem lēmumu par ilgtermiņa mobilitātes pieteikumu un pēc iespējas drīz, bet ne vēlāk kā 90 dienu laikā no dienas, kad otras dalībvalsts kompetentajām iestādēm tika iesniegts pilnīgs pieteikums, rakstiski paziņo lēmumu pieteikuma iesniedzējam; |
| --- | --- |

b)

otra dalībvalsts pieņem lēmumu par ilgtermiņa mobilitātes pieteikumu un pēc iespējas drīz, bet ne vēlāk kā 90 dienu laikā no dienas, kad otras dalībvalsts kompetentajām iestādēm tika iesniegts pilnīgs pieteikums, rakstiski paziņo lēmumu pieteikuma iesniedzējam;

| c) | lai iesniegtu pieteikumu, pētniekam nav jāatstāj dalībvalstu teritorija, un uz viņu neattiecas vīzas prasība; |
| --- | --- |

c)

lai iesniegtu pieteikumu, pētniekam nav jāatstāj dalībvalstu teritorija, un uz viņu neattiecas vīzas prasība;

| d) | pētniekam ir atļauts veikt daļu pētījuma pētniecības iestādē otrā dalībvalstī, kamēr kompetentās iestādes nav pieņēmušas lēmumu par ilgtermiņa mobilitātes pieteikumu, ar noteikumu, ka:






  i) | nav beidzies ne 28. panta 1. punktā minētais laikposms, ne pirmās dalībvalsts izdotās atļaujas derīguma termiņš; un |
| --- | --- | --- |

d)

pētniekam ir atļauts veikt daļu pētījuma pētniecības iestādē otrā dalībvalstī, kamēr kompetentās iestādes nav pieņēmušas lēmumu par ilgtermiņa mobilitātes pieteikumu, ar noteikumu, ka:

i)

nav beidzies ne 28. panta 1. punktā minētais laikposms, ne pirmās dalībvalsts izdotās atļaujas derīguma termiņš; un

| ii) | ja otra dalībvalsts to pieprasa, otrai dalībvalstij pilnīgs pieteikums ir iesniegts vismaz 30 dienas pirms pētnieka ilgtermiņa mobilitātes sākuma; |
| --- | --- |

ii)

ja otra dalībvalsts to pieprasa, otrai dalībvalstij pilnīgs pieteikums ir iesniegts vismaz 30 dienas pirms pētnieka ilgtermiņa mobilitātes sākuma;

| e) | ilgtermiņa mobilitātes pieteikumu nevar iesniegt vienlaikus ar paziņojumu par īstermiņa mobilitāti. Ja pēc tam, kad ir sākusies pētnieka īstermiņa mobilitāte, rodas vajadzība pēc ilgtermiņa mobilitātes, otra dalībvalsts var prasīt, lai ilgtermiņa mobilitātes pieteikumu iesniegtu vismaz 30 dienas pirms īstermiņa mobilitātes beigām. |
| --- | --- |

e)

ilgtermiņa mobilitātes pieteikumu nevar iesniegt vienlaikus ar paziņojumu par īstermiņa mobilitāti. Ja pēc tam, kad ir sākusies pētnieka īstermiņa mobilitāte, rodas vajadzība pēc ilgtermiņa mobilitātes, otra dalībvalsts var prasīt, lai ilgtermiņa mobilitātes pieteikumu iesniegtu vismaz 30 dienas pirms īstermiņa mobilitātes beigām.

3.   Otra dalībvalsts var noraidīt ilgtermiņa mobilitātes pieteikumu, ja:

| a) | nav ievēroti 2. punkta a) apakšpunktā izklāstītie nosacījumi; |
| --- | --- |

a)

nav ievēroti 2. punkta a) apakšpunktā izklāstītie nosacījumi;

| b) | piemērojams viens no 20. pantā, izņemot minētā panta 1. punkta a) apakšpunktu, izklāstītajiem noraidīšanas iemesliem; |
| --- | --- |

b)

piemērojams viens no 20. pantā, izņemot minētā panta 1. punkta a) apakšpunktu, izklāstītajiem noraidīšanas iemesliem;

| c) | pētnieka atļaujas pirmajā dalībvalstī derīguma termiņš izbeidzas procedūras laikā; vai |
| --- | --- |

c)

pētnieka atļaujas pirmajā dalībvalstī derīguma termiņš izbeidzas procedūras laikā; vai

| d) | attiecīgā gadījumā ir sasniegts maksimālais uzturēšanās ilgums, kas minēts 1. punkta otrajā daļā. |
| --- | --- |

d)

attiecīgā gadījumā ir sasniegts maksimālais uzturēšanās ilgums, kas minēts 1. punkta otrajā daļā.

4.   Pētniekiem, kurus uzskata par tādiem, kas apdraud sabiedrisko kārtību, sabiedrības drošību vai sabiedrības veselību, neļauj ieceļot vai uzturēties otras dalībvalsts teritorijā.

5.   Ja otra dalībvalsts pieņem pozitīvu lēmumu par ilgtermiņa mobilitātes pieteikumu, kas minēts šā panta 2. punktā, pētniekam izdod atļauju saskaņā ar 17. panta 4. punktu. Otra dalībvalsts informē pirmās dalībvalsts kompetentās iestādes, ja tiek izdota ilgtermiņa mobilitātes atļauja.

6.   Otra dalībvalsts var anulēt ilgtermiņa mobilitātes atļauju, ja:

| a) | nav ievēroti vai vairs netiek ievēroti šā panta 2. punkta a) apakšpunktā vai 4. punktā izklāstītie nosacījumi; vai |
| --- | --- |

a)

nav ievēroti vai vairs netiek ievēroti šā panta 2. punkta a) apakšpunktā vai 4. punktā izklāstītie nosacījumi; vai

| b) | piemērojams viens no atļaujas anulēšanas iemesliem, kā izklāstīts 21. pantā, izņemot minētā panta 1. punkta a) apakšpunktu, 2. punkta f) apakšpunktu un 3., 5. un 6. punktu. |
| --- | --- |

b)

piemērojams viens no atļaujas anulēšanas iemesliem, kā izklāstīts 21. pantā, izņemot minētā panta 1. punkta a) apakšpunktu, 2. punkta f) apakšpunktu un 3., 5. un 6. punktu.

7.   Ja dalībvalsts pieņem lēmumu par ilgtermiņa mobilitāti, piemēro attiecīgi 34. panta 2. līdz 5. punktu.

30. pants

Pētnieku ģimenes locekļu mobilitāte

1.   Pētnieka ģimenes locekļiem, kuriem ir derīga uzturēšanās atļauja, ko izsniegusi pirmā dalībvalsts, ir tiesības ieceļot un uzturēties vienā vai vairākās otrās dalībvalstīs, lai dotos līdzi pētniekam.

2.   Kad otra dalībvalsts piemēro 28. panta 2. punktā minēto paziņošanas procedūru, tā pieprasa, lai tiktu nosūtīti šādi dokumenti un informācija:

| a) | dokumenti un informācija, kas vajadzīgi saskaņā ar 28. panta 5. punktu un 6. punkta b), c) un d) apakšpunktu saistībā ar ģimenes locekļiem, kas dodas līdzi pētniekam; |
| --- | --- |

a)

dokumenti un informācija, kas vajadzīgi saskaņā ar 28. panta 5. punktu un 6. punkta b), c) un d) apakšpunktu saistībā ar ģimenes locekļiem, kas dodas līdzi pētniekam;

| b) | pierādījumus, ka ģimenes loceklis kā pētnieka ģimenes loceklis ir uzturējies pirmajā dalībvalstī saskaņā ar 26. pantu. |
| --- | --- |

b)

pierādījumus, ka ģimenes loceklis kā pētnieka ģimenes loceklis ir uzturējies pirmajā dalībvalstī saskaņā ar 26. pantu.

Otra dalībvalsts var likt paziņotājam uzrādīt dokumentus kādā no minētās dalībvalsts oficiālajām valodām vai jebkurā no Savienības oficiālajām valodām, kuru noteikusi minētā dalībvalsts.

Otra dalībvalsts var iebilst pret ģimenes locekļa mobilitāti uz tās teritoriju, ja nav ievēroti pirmajā daļā izklāstītie nosacījumi. Minētajiem ģimenes locekļiem piemēro attiecīgi 28. panta 7. punkta b) un c) apakšpunktu un 9. punktu.

3.   Kad otra dalībvalsts piemēro 29. panta 1. punkta b) apakšpunktā minēto procedūru, pētnieks vai pētnieka ģimenes locekļi iesniedz pieteikumu otras dalībvalsts kompetentajām iestādēm. Otra dalībvalsts pieprasa, lai pieteikuma iesniedzējs nosūtītu šādus dokumentus un informāciju attiecībā uz ģimenes locekļiem:

| a) | dokumentus un informāciju, kas vajadzīgi saskaņā ar 29. panta 2. punkta a) apakšpunkta i), ii), iii) un v) punktu saistībā ar ģimenes locekļiem, kas dodas līdzi pētniekam; |
| --- | --- |

a)

dokumentus un informāciju, kas vajadzīgi saskaņā ar 29. panta 2. punkta a) apakšpunkta i), ii), iii) un v) punktu saistībā ar ģimenes locekļiem, kas dodas līdzi pētniekam;

| b) | pierādījumus, ka ģimenes loceklis kā pētnieka ģimenes loceklis ir uzturējies pirmajā dalībvalstī saskaņā ar 26. pantu. |
| --- | --- |

b)

pierādījumus, ka ģimenes loceklis kā pētnieka ģimenes loceklis ir uzturējies pirmajā dalībvalstī saskaņā ar 26. pantu.

Otra dalībvalsts var likt pieteikuma iesniedzējam uzrādīt dokumentus kādā no minētās dalībvalsts oficiālajām valodām vai jebkurā no Savienības oficiālajām valodām, kuru noteikusi minētā dalībvalsts.

Otra dalībvalsts var noraidīt ģimenes locekļa pieteikumu ilgtermiņa mobilitātei uz tās teritoriju, ja nav ievēroti pirmajā daļā izklāstītie nosacījumi. Minētajiem ģimenes locekļiem piemēro attiecīgi 29. panta 2. punkta b) un c) apakšpunktu, 3. punkta b), c) un d) apakšpunktu, 5. punktu, 6. punkta b) apakšpunktu un 7. punktu.

Ģimenes locekļu ilgtermiņa mobilitātes atļaujas derīguma termiņš parasti beidzas dienā, kad beidzas otras dalībvalsts pētniekam izdotās atļaujas derīguma termiņš.

Ģimenes locekļu ilgtermiņa mobilitātes atļauja var tikt anulēta vai tās atjaunošana atteikta, ja ir anulēta ilgtermiņa mobilitātes atļauja pētniekam, kuram viņi ir devušies līdzi, vai ir atteikta tās atjaunošana un ja viņiem nav nekādu autonomu uzturēšanās tiesību.

4.   Ģimenes locekļiem, kurus uzskata par tādiem, kas apdraud sabiedrisko kārtību, sabiedrības drošību vai sabiedrības veselību, neļauj ieceļot vai uzturēties otras dalībvalsts teritorijā.

31. pants

Studentu mobilitāte

1.   Studentiem, kuriem ir derīga atļauja, ko izsniegusi pirmā dalībvalsts, un uz kuriem attiecas Savienības vai daudzpusēja programma, kurā ietverti mobilitātes pasākumi, vai nolīgums starp divām vai vairākām augstākās izglītības iestādēm, ir tiesības, ievērojot 2.–10. punktā paredzētos nosacījumus, ieceļot un uzturēties, lai veiktu daļu savu studiju augstākās izglītības iestādē, vienā vai vairākās otrās dalībvalstīs uz laiku līdz 360 dienām katrā dalībvalstī.

Students, uz kuru neattiecas Savienības vai daudzpusēja programma, kurā ietverti mobilitātes pasākumi, vai nolīgums starp divām vai vairākām augstākās izglītības iestādēm, iesniedz pieteikumu atļaujai ieceļot un uzturēties otrā dalībvalstī, lai veiktu daļu studiju augstākās izglītības iestādē saskaņā ar 7. un 11. pantu.

2.   Otra dalībvalsts var pieprasīt, lai augstākās izglītības iestāde pirmajā dalībvalstī, augstākās izglītības iestāde otrā dalībvalstī vai students paziņotu pirmās un otrās dalībvalsts kompetentajām iestādēm par studenta nodomu daļu studiju veikt augstākās izglītības iestādē otrā dalībvalstī.

Šādos gadījumos otra dalībvalsts nosaka, ka paziņošana notiek vai nu:

| a) | pieteikuma iesniegšanas brīdī pirmajā dalībvalstī, ja mobilitāte uz otru dalībvalsti šajā posmā jau ir paredzēta; vai |
| --- | --- |

a)

pieteikuma iesniegšanas brīdī pirmajā dalībvalstī, ja mobilitāte uz otru dalībvalsti šajā posmā jau ir paredzēta; vai

| b) | pēc tam, kad students ir uzņemts pirmajā dalībvalstī, tiklīdz paredzētā mobilitāte uz otru dalībvalsti ir zināma. |
| --- | --- |

b)

pēc tam, kad students ir uzņemts pirmajā dalībvalstī, tiklīdz paredzētā mobilitāte uz otru dalībvalsti ir zināma.

3.   Ja paziņošana ir notikusi saskaņā ar 2. punkta a) apakšpunktu un ja otra dalībvalsts nav cēlusi nekādus iebildumus pret pirmo dalībvalsti saskaņā ar 7. punktu, studenta mobilitāte uz otru dalībvalsti var notikt jebkurā brīdī atļaujas derīguma laikā.

4.   Ja paziņošana ir notikusi saskaņā ar 2. punkta b) apakšpunktu un ja otra dalībvalsts nav rakstiski cēlusi nekādus iebildumus pret studenta mobilitāti saskaņā ar 7. un 9. punktu, mobilitāti uzskata par apstiprinātu, un tā var notikt otrā dalībvalstī.

5.   Paziņojums ietver derīgu ceļošanas dokumentu, kā paredzēts 7. panta 1. punkta a) apakšpunktā, un derīgu atļauju, ko izdevusi pirmā dalībvalsts uz visu mobilitātes laikposmu.

6.   Otra dalībvalsts par pieprasīt, lai paziņojumā tiktu iekļauta šāda informācija un nosūtīti šādi dokumenti:

| a) | pierādījumi, ka students daļu studiju veic otrā dalībvalstī saistībā ar Savienības vai daudzpusēju programmu, kurā ietverti mobilitātes pasākumi, vai nolīgumu starp divām vai vairākām augstākās izglītības iestādēm, un pierādījumi, ka students ir uzņemts augstākajā izglītības iestādē otrā dalībvalstī; |
| --- | --- |

a)

pierādījumi, ka students daļu studiju veic otrā dalībvalstī saistībā ar Savienības vai daudzpusēju programmu, kurā ietverti mobilitātes pasākumi, vai nolīgumu starp divām vai vairākām augstākās izglītības iestādēm, un pierādījumi, ka students ir uzņemts augstākajā izglītības iestādē otrā dalībvalstī;

| b) | plānotais mobilitātes ilgums un datumi, ja tie nav norādīti saskaņā ar a) apakšpunktu; |
| --- | --- |

b)

plānotais mobilitātes ilgums un datumi, ja tie nav norādīti saskaņā ar a) apakšpunktu;

| c) | pierādījumi, ka studentam ir apdrošināšana slimības gadījumiem attiecībā uz visiem riskiem, ko parasti sedz attiecīgās dalībvalsts valstspiederīgajiem, kā paredzēts 7. panta 1. punkta c) apakšpunktā; |
| --- | --- |

c)

pierādījumi, ka studentam ir apdrošināšana slimības gadījumiem attiecībā uz visiem riskiem, ko parasti sedz attiecīgās dalībvalsts valstspiederīgajiem, kā paredzēts 7. panta 1. punkta c) apakšpunktā;

| d) | pierādījumi, ka studentam būs pietiekami līdzekļi, lai uzturēšanās laikā segtu uzturēšanās izmaksas, neizmantojot dalībvalsts sociālās palīdzības sistēmu, kā paredzēts 7. panta 1. punkta e) apakšpunktā, studiju izmaksas, kā arī ceļojuma uz pirmo dalībvalsti izmaksas 32. panta 4. punkta b) apakšpunktā minētajos gadījumos; |
| --- | --- |

d)

pierādījumi, ka studentam būs pietiekami līdzekļi, lai uzturēšanās laikā segtu uzturēšanās izmaksas, neizmantojot dalībvalsts sociālās palīdzības sistēmu, kā paredzēts 7. panta 1. punkta e) apakšpunktā, studiju izmaksas, kā arī ceļojuma uz pirmo dalībvalsti izmaksas 32. panta 4. punkta b) apakšpunktā minētajos gadījumos;

| e) | attiecīgā gadījumā pierādījumi, ka ir samaksātas augstākās izglītības iestādes uzliktās maksas. |
| --- | --- |

e)

attiecīgā gadījumā pierādījumi, ka ir samaksātas augstākās izglītības iestādes uzliktās maksas.

Otra dalībvalsts var pieprasīt, lai paziņotājs pirms mobilitātes sākšanas norāda attiecīgā studenta adresi otras dalībvalsts teritorijā.

Otra dalībvalsts var likt paziņotājam uzrādīt dokumentus kādā no minētās dalībvalsts oficiālajām valodām vai jebkurā no Savienības oficiālajām valodām, kuru noteikusi minētā dalībvalsts.

7.   Pamatojoties uz 2. punktā minēto paziņojumu, otra dalībvalsts 30 dienu laikā no pilnīga paziņojuma saņemšanas dienas var iebilst pret studenta mobilitāti uz tās teritoriju, ja:

| a) | nav ievēroti 5. vai 6. punktā izklāstītie nosacījumi; |
| --- | --- |

a)

nav ievēroti 5. vai 6. punktā izklāstītie nosacījumi;

| b) | piemērojams viens no 20. panta 1. punkta b) vai c) apakšpunktā vai minētā panta 2. punktā izklāstītajiem noraidīšanas iemesliem; |
| --- | --- |

b)

piemērojams viens no 20. panta 1. punkta b) vai c) apakšpunktā vai minētā panta 2. punktā izklāstītajiem noraidīšanas iemesliem;

| c) | ir sasniegts maksimālais uzturēšanās ilgums, kas minēts 1. punktā. |
| --- | --- |

c)

ir sasniegts maksimālais uzturēšanās ilgums, kas minēts 1. punktā.

8.   Studentiem, kurus uzskata par tādiem, kas apdraud sabiedrisko kārtību, sabiedrības drošību vai sabiedrības veselību, neļauj ieceļot vai uzturēties otras dalībvalsts teritorijā.

9.   Otras dalībvalsts kompetentās iestādes nekavējoties rakstiski informē pirmās dalībvalsts kompetentās iestādes un ziņotāju par saviem iebildumiem pret mobilitāti. Ja otra dalībvalsts iebilst pret mobilitāti saskaņā ar 7. punktu, studentam neļauj veikt daļu studiju augstākās izglītības iestādē otrā dalībvalstī.

10.   Pēc iebildumu izteikšanas termiņa izbeigšanās otra dalībvalsts var izdot studentam dokumentu, kas apliecina, ka viņam ir tiesības palikt tās teritorijā un izmantot šajā direktīvā paredzētās tiesības.

32. pants

Aizsardzības pasākumi un sankcijas mobilitātes gadījumos

1.   Ja atļauju izdod tādas dalībvalsts kompetentās iestādes, kura Šengenas acquis nepiemēro pilnībā, un pētnieks vai students saistībā ar mobilitāti šķērso ārējo robežu, lai ieceļotu otrā dalībvalstī, otras dalībvalsts kompetentajām iestādēm ir tiesības kā mobilitātes pierādījumu pieprasīt derīgu atļauju, ko izdevusi pirmā dalībvalsts, un:

| a) | paziņojuma kopiju saskaņā ar 28. panta 2. punktu vai 31. panta 2. punktu; vai |
| --- | --- |

a)

paziņojuma kopiju saskaņā ar 28. panta 2. punktu vai 31. panta 2. punktu; vai

| b) | ja otra dalībvalsts ļauj īstenot mobilitāti bez paziņojuma, pierādījumus, ka students daļu studiju veic otrā dalībvalstī saistībā ar Savienības vai daudzpusēju programmu, kurā ietverti mobilitātes pasākumi, vai nolīgumu starp divām vai vairākām augstākās izglītības iestādēm, vai attiecībā uz pētniekiem – vai nu uzņemšanas līguma kopiju, kurā precizēta informācija par pētnieka mobilitāti, vai, ja informācija par pētnieka mobilitāti uzņemšanas līgumā nav precizēta, vēstuli no pētniecības iestādes otrā dalībvalstī, kurā norādīts vismaz ES iekšējās mobilitātes ilgums un pētniecības iestādes atrašanās vieta otrā dalībvalstī. |
| --- | --- |

b)

ja otra dalībvalsts ļauj īstenot mobilitāti bez paziņojuma, pierādījumus, ka students daļu studiju veic otrā dalībvalstī saistībā ar Savienības vai daudzpusēju programmu, kurā ietverti mobilitātes pasākumi, vai nolīgumu starp divām vai vairākām augstākās izglītības iestādēm, vai attiecībā uz pētniekiem – vai nu uzņemšanas līguma kopiju, kurā precizēta informācija par pētnieka mobilitāti, vai, ja informācija par pētnieka mobilitāti uzņemšanas līgumā nav precizēta, vēstuli no pētniecības iestādes otrā dalībvalstī, kurā norādīts vismaz ES iekšējās mobilitātes ilgums un pētniecības iestādes atrašanās vieta otrā dalībvalstī.

Pētnieka ģimenes locekļu gadījumā otras dalībvalsts kompetentajām iestādēm ir tiesības kā mobilitātes pierādījumu pieprasīt derīgu atļauju, ko izdevusi pirmā dalībvalsts, un paziņojuma kopiju saskaņā ar 30. panta 2. punktu vai pierādījumu, ka tie dodas līdzi pētniekam.

2.   Ja pirmās dalībvalsts kompetentās iestādes atļauju anulē, tās attiecīgā gadījumā nekavējoties informē otras dalībvalsts iestādes.

3.   Otra dalībvalsts var pieprasīt, lai otras dalībvalsts uzņemošā vienība vai pētnieks, vai students to informētu par jebkādām izmaiņām, kas ietekmē nosacījumus, uz kuru pamata mobilitāte tika atļauta.

4.   Ja pētnieks vai attiecīgā gadījumā viņa ģimenes locekļi, vai students neatbilst vai vairs neatbilst mobilitātes nosacījumiem:

| a) | otra dalībvalsts var pieprasīt, lai pētnieks un attiecīgā gadījumā viņa ģimenes locekļi vai students nekavējoties pārtrauktu visas darbības un atstātu tās teritoriju; |
| --- | --- |

a)

otra dalībvalsts var pieprasīt, lai pētnieks un attiecīgā gadījumā viņa ģimenes locekļi vai students nekavējoties pārtrauktu visas darbības un atstātu tās teritoriju;

| b) | pirmā dalībvalsts pēc otras dalībvalsts lūguma ļauj pētniekam un attiecīgos gadījumos viņa ģimenes locekļiem vai studentam bez formalitāšu kārtošanas nekavējoties atkārtoti ieceļot. To piemēro arī tad, ja pirmās dalībvalsts izdotās atļaujas derīguma termiņš ir beidzies vai ja tā ir anulēta mobilitātes laikā otrā dalībvalstī. |
| --- | --- |

b)

pirmā dalībvalsts pēc otras dalībvalsts lūguma ļauj pētniekam un attiecīgos gadījumos viņa ģimenes locekļiem vai studentam bez formalitāšu kārtošanas nekavējoties atkārtoti ieceļot. To piemēro arī tad, ja pirmās dalībvalsts izdotās atļaujas derīguma termiņš ir beidzies vai ja tā ir anulēta mobilitātes laikā otrā dalībvalstī.

5.   Ja pētnieks vai viņa ģimenes locekļi, vai students šķērso ārējo robežu dalībvalstij, kura Šengenas acquis piemēro pilnībā, minētā dalībvalsts pārbauda Šengenas informācijas sistēmas datus. Minētā dalībvalsts liedz to personu ieceļošanu vai iebilst pret to personu mobilitāti, attiecībā uz kurām Šengenas informācijas sistēmā ir izdots brīdinājums, lai tām liegtu ieceļošanu un uzturēšanos.

VII NODAĻA

PROCEDŪRA UN PĀRREDZAMĪBA

33. pants

Sankcijas pret uzņemošajām vienībām

Dalībvalstis var noteikt sankcijas pret uzņemošajām vienībām vai gadījumos, uz kuriem attiecas 24. pants, – darba devējiem, kas nav izpildījuši tiem šajā direktīvā noteiktos pienākumus. Minētās sankcijas ir iedarbīgas, samērīgas un atturošas.

34. pants

Procesuālas garantijas un pārredzamība

1.   Attiecīgās dalībvalsts kompetentās iestādes pieņem lēmumu par pieteikumu atļaujai vai tās atjaunošanai un pēc iespējas drīz, bet ne vēlāk kā 90 dienas no dienas, kad tika iesniegts pilnīgs pieteikums, rakstiski paziņo lēmumu pieteikuma iesniedzējam saskaņā ar valsts tiesību aktos paredzētajām paziņošanas procedūrām.

2.   Atkāpjoties no šā panta 1. punkta, gadījumā, ja uzņemšanas procedūra ir saistīta ar apstiprinātu uzņemošo vienību, kā minēts 9. pantā un 15. pantā, lēmumu par pilnīgu pieteikumu pieņem pēc iespējas drīz, bet vēlākais 60 dienu laikā.

3.   Ja informācija vai dokumentācija, kas iesniegta, lai pamatotu pieteikumu, ir nepilnīga, kompetentās iestādes saprātīgā termiņā paziņo pieteikuma iesniedzējam, kāda papildu informācija ir nepieciešama, un nosaka pieņemamu termiņu tās sniegšanai. Termiņu, kas minēts 1. vai 2. punktā, aptur līdz brīdim, kad kompetentās iestādes ir saņēmušas vajadzīgo papildu informāciju. Ja papildu informācija vai dokumenti noteiktajā termiņā nav iesniegti, pieteikumu var noraidīt.

4.   Pieteikuma iesniedzējam rakstiski paziņo iemeslus, kuru dēļ ir nolemts, ka pieteikums ir nepieņemams, vai kuru dēļ pieteikums ir noraidīts vai ir atteikta atļaujas atjaunošana. Iemeslus, kuru dēļ ir nolemts anulēt atļauju, paziņo rakstiski trešās valsts valstspiederīgajam. Iemeslus, kuru dēļ ir nolemts anulēt atļauju, var paziņot rakstiski arī uzņemošajai vienībai.

5.   Jebkuru lēmumu, ar kuru pieteikumu atzīst par nepieņemamu vai noraida, atsaka atļaujas atjaunošanu vai anulē atļauju, var juridiski apstrīdēt attiecīgajā dalībvalstī saskaņā ar tās tiesību aktiem. Ar rakstisku paziņojumu tiek precizēts, kurā tiesā vai administratīvā iestādē var lēmumu pārsūdzēt un kāds ir pārsūdzības iesniegšanas termiņš.

35. pants

Pārredzamība un piekļuve informācijai

Dalībvalstis nodrošina, lai pieteikuma iesniedzējiem būtu viegli pieejama informācija par visiem dokumentārajiem pierādījumiem, kas nepieciešami, lai iesniegtu pieteikumu, un informācija par ieceļošanas un uzturēšanās nosacījumiem, tostarp par trešo valstu valstspiederīgo, uz kuriem attiecas šī direktīva, un attiecīgā gadījumā arī viņu ģimenes locekļu tiesībām, pienākumiem un procesuālajām garantijām. Tas attiecīgos gadījumos ietver pietiekamu ikmēneša līdzekļu līmeni, tostarp pietiekamus līdzekļus, kas vajadzīgi, lai segtu studiju izmaksas vai stažēšanās izmaksas, neskarot katra gadījuma atsevišķu izskatīšanu, un piemērojamās nodevas.

Kompetentās iestādes katrā dalībvalstī publicē sarakstus ar uzņemošajām vienībām, kuras apstiprinātas šīs direktīvas nolūkā. Šādu sarakstu atjauninātas versijas publicē iespējami drīz pēc tam, kad tajos ir izdarītas kādas izmaiņas.

36. pants

Nodevas

Dalībvalstis var pieprasīt trešo valstu valstspiederīgajiem, tostarp attiecīgā gadījumā ģimenes locekļiem, vai uzņemošajām vienībām nodevu maksu par paziņojumu un pieteikumu izskatīšanu saskaņā ar šo direktīvu. Šādu nodevu apjoms nav nesamērīgs vai pārmērīgi liels.

VIII NODAĻA

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

37. pants

Sadarbība starp kontaktpunktiem

1.   Dalībvalstis ieceļ kontaktpunktus, kas efektīvi sadarbojas un ir atbildīgi par tādas informācijas saņemšanu un nosūtīšanu, kura ir vajadzīga 28. līdz 32. panta īstenošanai. Dalībvalstis priekšroku dod informācijas apmaiņai ar elektroniskiem saziņas līdzekļiem.

2.   Katra dalībvalsts ar 1. punktā minēto valstu kontaktpunktu starpniecību informē pārējās dalībvalstis:

| a) | par procedūrām, ko piemēro 28. līdz 31. pantā minētajai mobilitātei; |
| --- | --- |

a)

par procedūrām, ko piemēro 28. līdz 31. pantā minētajai mobilitātei;

| b) | vai minētā dalībvalsts atļauj uzņemt studentus un pētniekus tikai ar apstiprinātu pētniecības iestāžu vai augstākās izglītības iestāžu starpniecību; |
| --- | --- |

b)

vai minētā dalībvalsts atļauj uzņemt studentus un pētniekus tikai ar apstiprinātu pētniecības iestāžu vai augstākās izglītības iestāžu starpniecību;

| c) | par studentiem un pētniekiem paredzētajām daudzpusējām programmām, kurās ietverti mobilitātes pasākumi, vai nolīgumiem starp divām vai vairākām augstākās izglītības iestādēm. |
| --- | --- |

c)

par studentiem un pētniekiem paredzētajām daudzpusējām programmām, kurās ietverti mobilitātes pasākumi, vai nolīgumiem starp divām vai vairākām augstākās izglītības iestādēm.

38. pants

Statistika

1.   Dalībvalstis dara Komisijai zināmus statistikas datus par atļauju skaitu, kuras izdotas šīs direktīvas nolūkos, un paziņojumu skaitu, kuri saņemti, ievērojot 28. panta 2. punktu vai 31. panta 2. punktu, un, ciktāl tas iespējams, par trešo valstu valstspiederīgo skaitu, kuru atļaujas ir atjaunotas vai anulētas. Statistikas datus par uzņemtajiem pētnieku ģimenes locekļiem paziņo tādā pašā veidā. Minētos statistikas datus iedala pēc pilsonības un, ciktāl tas iespējams, pēc atļauju derīguma termiņa.

2.   Šā panta 1. punktā minētā statistika attiecas uz viena kalendārā gada pārskata periodiem, un to paziņo Komisijai sešu mēnešu laikā pēc pārskata gada beigām. Pirmais pārskata gads ir 2019. gads.

3.   Šā panta 1. punktā minētos statistikas datus paziņo saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 862/2007 (24).

39. pants

Ziņošana

Regulāri un pirmo reizi līdz 2023. gada 23. maijam Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par šīs direktīvas piemērošanu dalībvalstīs un vajadzības gadījumā ierosina grozījumus.

40. pants

Transponēšana

1.   Dalībvalstīs stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības, vēlākais līdz 2018. gada 23. maijam. Dalībvalstis nekavējoties dara Komisijai zināmu minēto noteikumu tekstu.

Kad dalībvalstis pieņem minētos noteikumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālajai publikācijai. Tajos ietver arī paziņojumu, ka atsauces esošajos normatīvajos un administratīvajos aktos uz direktīvām, kas atceltas ar šo direktīvu, uzskata par atsaucēm uz šo direktīvu. Dalībvalstis nosaka, kā izdarāma šāda atsauce un kā formulējams minētais paziņojums.

2.   Dalībvalstis dara Komisijai zināmus to tiesību aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.

41. pants

Atcelšana

Attiecībā uz dalībvalstīm, kurām šī direktīva ir saistoša, Direktīvas 2004/114/EK un 2005/71/EK atceļ no 2018. gada 24. maija, neskarot dalībvalstu pienākumus attiecībā uz termiņiem šīs direktīvas I pielikuma B daļā norādīto direktīvu transponēšanai valsts tiesību aktos.

Attiecībā uz dalībvalstīm, kurām šī direktīva ir saistoša, atsauces uz atceltajām direktīvām uzskata par atsaucēm uz šo direktīvu, un tās lasa saskaņā ar atbilstības tabulu II pielikumā.

42. pants

Stāšanās spēkā

Šī direktīva stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

43. pants

Adresāti

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm saskaņā ar Līgumiem.

Strasbūrā, 2016. gada 11. maijā

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

M. SCHULZ

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

J.A. HENNIS-PLASSCHAERT

---

(1)  
  OV C 341, 21.11.2013., 50. lpp.

1

(2)  
  OV C 114, 15.4.2014., 42. lpp.

2

(3)  Eiropas Parlamenta 2014. gada 25. februāra nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2016. gada 10. marta lēmums pirmajā lasījumā (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts).

3

Oficiālajā Vēstnesī

Oficiālajā Vēstnesī

(4)  Padomes Direktīva 2004/114/EK (2004. gada 13. decembris) par nosacījumiem attiecībā uz trešo valstu pilsoņu uzņemšanu studiju, skolēnu apmaiņas, prakses vai stažēšanās, nesaņemot atalgojumu, vai brīvprātīga darba nolūkā (OV L 375, 23.12.2004., 12. lpp.).

4

(5)  Padomes Direktīva 2005/71/EK (2005. gada 12. oktobris) par īpašu procedūru trešo valstu valsts piederīgo uzņemšanai zinātniskās pētniecības nolūkos (OV L 289, 3.11.2005., 15. lpp.).

5

(6)  Padomes Direktīva 2003/86/EK (2003. gada 22. septembris) par tiesībām uz ģimenes atkalapvienošanos (OV L 251, 3.10.2003., 12. lpp.).

6

(7)  
  OV C 372, 20.12.2011., 36. lpp.

7

(8)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/66/ES (2014. gada 15. maijs) par ieceļošanas un uzturēšanās nosacījumiem trešo valstu valstspiederīgajiem saistībā ar pārcelšanu uzņēmuma ietvaros (OV L 157, 27.5.2014, 1. lpp.).

8

(9)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/399 (2016. gada 9. marts) par Savienības Kodeksu par noteikumiem, kas reglamentē personu pārvietošanos pār robežām (Šengenas Robežu kodekss) (OV L 77, 23.3.2016., 1. lpp.).

9

(10)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1987/2006 (2006. gada 20. decembris) par otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmas (SIS II) izveidi, darbību un izmantošanu (OV L 381, 28.12.2006., 4. lpp.).

10

(11)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2008/115/EK (2008. gada 16. decembris) par kopīgiem standartiem un procedūrām dalībvalstīs attiecībā uz to trešo valstu valstspiederīgo atgriešanu, kas dalībvalstī uzturas nelikumīgi (OV L 348, 24.12.2008., 98. lpp.).

11

(12)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2011/98/ES (2011. gada 13. decembris) par vienotu pieteikšanās procedūru, lai trešo valstu valstspiederīgajiem izsniegtu vienotu uzturēšanās un darba atļauju dalībvalsts teritorijā, un par vienotu tiesību kopumu trešo valstu darba ņēmējiem, kuri kādā dalībvalstī uzturas likumīgi (OV L 343, 23.12.2011., 1. lpp.).

12

(13)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 883/2004 (2004. gada 29. aprīlis) par sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinēšanu (OV L 166, 30.4.2004., 1. lpp.)

13

(14)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1231/2010 (2010. gada 24. novembris), ar ko Regulu (EK) Nr. 883/2004 un Regulu (EK) Nr. 987/2009 attiecina arī uz tiem trešo valstu valstspiederīgajiem, uz kuriem minētās regulas neattiecas tikai viņu valstspiederības dēļ (OV L 344, 29.12.2010., 1. lpp.).

14

(15)  Padomes Regula (EK) Nr. 1030/2002 (2002. gada 13. jūnijs), ar ko nosaka vienotu uzturēšanās atļauju formu trešo valstu pilsoņiem (OV L 157, 15.6.2002., 1. lpp.).

15

(16)  
  OV C 369, 17.12.2011., 14. lpp.

16

(17)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2011/95/ES (2011. gada 13. decembris) par standartiem, lai trešo valstu valstspiederīgos vai bezvalstniekus kvalificētu kā starptautiskās aizsardzības saņēmējus, par bēgļu vai personu, kas tiesīgas saņemt alternatīvo aizsardzību, vienotu statusu, un par piešķirtās aizsardzības saturu (OV L 337, 20.12.2011., 9. lpp.).

17

(18)  Padomes Direktīva 2001/55/EK (2001. gada 20. jūlijs) par obligātajiem standartiem, lai pārvietoto personu masveida pieplūduma gadījumā sniegtu tām pagaidu aizsardzību, un par pasākumiem, lai līdzsvarotu dalībvalstu pūliņus, uzņemot šādas personas un uzņemoties ar to saistītās sekas (OV L 212, 7.8.2001., 12. lpp.).

18

(19)  Padomes Direktīva 2003/109/EK (2003. gada 25. novembris) par to trešo valstu pilsoņu statusu, kuri ir kādas dalībvalsts pastāvīgie iedzīvotāji (OV L 16, 23.1.2004, 44. lpp.).

19

(20)  Padomes Direktīva 2009/50/EK (2009. gada 25. maijs) par trešo valstu valstspiederīgo ieceļošanu un uzturēšanos augsti kvalificētas nodarbinātības nolūkos (OV L 155, 18.6.2009., 17. lpp.).

20

(21)  Konvencija, ar ko īsteno Šengenas nolīgumu (1985. gada 14. jūnijs) starp Beniluksa Ekonomikas savienības valstu valdībām, Vācijas Federatīvās Republikas valdību un Francijas Republikas valdību par pakāpenisku kontroles atcelšanu pie kopīgām robežām (OV L 239, 22.9.2000., 19. lpp.).

21

(22)  Padomes Regula (EK) Nr. 1683/95 (1995. gada 29. maijs), ar ko nosaka vienotu vīzu formu (OV L 164, 14.7.1995, 1. lpp.).

22

(23)  Eiropas Parlamenta un Padomes Ieteikums (2008. gada 23. aprīlis) par Eiropas kvalifikāciju ietvarstruktūras izveidošanu mūžizglītībai (OV C 111, 6.5.2008., 1. lpp.).

23

(24)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 862/2007 (2007. gada 11. jūlijs) par Kopienas statistiku attiecībā uz migrāciju un starptautisko aizsardzību, kā arī lai atceltu Padomes Regulu (EEK) Nr. 311/76 attiecībā uz statistikas vākšanu par ārvalstu darba ņēmējiem (OV L 199, 31.7.2007., 23. lpp.).

24

---

I PIELIKUMS

A daļa

Atceltās direktīvas

(minēts 41. pantā)

| Padomes Direktīva 2004/114/EK | (OV L 375, 23.12.2004., 12. lpp.) |
| --- | --- |
| Padomes Direktīva 2005/71/EK | (OV L 289, 3.11.2005., 15. lpp.) |

Padomes Direktīva 2004/114/EK

(OV L 375, 23.12.2004., 12. lpp.)

Padomes Direktīva 2005/71/EK

(OV L 289, 3.11.2005., 15. lpp.)

B daļa

Termiņi transponēšanai valsts tiesību aktos un piemērošanas dienas

(minēts 41. pantā)

| Direktīva | Transponēšanas termiņš | Piemērošanas diena |
| --- | --- | --- |
| 2004/114/EK | 12.1.2007. | |
| 2005/71/EK | 12.10.2007. | |

Direktīva

Transponēšanas termiņš

Piemērošanas diena

2004/114/EK

12.1.2007.

2005/71/EK

12.10.2007.

---

II PIELIKUMS

Atbilstības tabulas

| Direktīva 2004/114/EK | Šī direktīva |
| --- | --- |
| 1. panta a) punkts | 1. panta a) punkts |
| 1. panta b) punkts | — |
| — | 1. panta b) punkts |
| 2. panta ievadvārdi | 3. panta ievadvārdi |
| 2. panta a) punkts | 3. panta 1. punkts |
| 2. panta b) punkts | 3. panta 3. punkts |
| 2. panta c) punkts | 3. panta 4. punkts |
| 2. panta d) punkts | 3. panta 5. punkts |
| — | 3. panta 6. punkts |
| 2. panta e) punkts | 3. panta 11. un 13. punkts |
| 2. panta f) punkts | 3. panta 7. punkts |
| 2. panta g) punkts | 3. panta 22. punkts |
| — | 3. panta 8. punkts |
| — | 3. panta 12. punkts |
| — | 3. panta 14.–21. punkts |
| — | 3. panta 23 un 24. punkts |
| 3. panta 1. punkts | 2. panta 1. punkts |
| 3. panta 2. punkta a)–d) apakšpunkts | 2. panta 2. punkta a)–d) apakšpunkts |
| 3. panta 2. punkta e) apakšpunkts | — |
| — | 2. panta 2. punkta e)–g) apakšpunkts |
| 4. pants | 4. pants |
| 5. pants | 5. panta 1. punkts |
| — | 5. panta 2. un 3. punkts |
| — | 6. pants |
| 6. panta 1. punkta a)–c) un e) apakšpunkts | 7. panta 1. punkta a)–d) apakšpunkts |
| 6. panta 1. punkta d) apakšpunkts | 7. panta 6. punkts |
| 6. panta 2. punkts | — |
| — | 7. panta 2. un 3. punkts |
| 7. panta 1. punkta ievadvārdi | 11. panta 1. punkta ievadvārdi |
| 7. panta 1. punkta a) apakšpunkts | 11. panta 1. punkta a) apakšpunkts |
| 7. panta 1. punkta b) apakšpunkts | 7. panta 1. punkta e) apakšpunkts un 11. panta 1. punkta d) apakšpunkts |
| 7. panta 1. punkta c) apakšpunkts | 11. panta 1. punkta c) apakšpunkts |
| 7. panta 1. punkta d) apakšpunkts | 11. panta 1. punkta b) apakšpunkts |
| 7. panta 2. punkts | 11. panta 2. punkts |
| — | 11. panta 3. punkts |
| 8. pants | 31. pants |
| 9. panta 1. un 2. punkts | 12. panta 1. un 2. punkts |
| 10. panta ievadvārdi | 13. panta 1. punkta ievadvārdi |
| 10. panta a) punkts | 13. panta 1. punkta a) apakšpunkts |
| — | 13. panta 1. punkta b) apakšpunkts |
| 10. panta b) punkts | 7. panta 1. punkta e) apakšpunkts un 13. panta 1. punkta c) apakšpunkts |
| 10. panta c) punkts | 13. panta 1. punkta d) apakšpunkts |
| — | 13. panta 1. punkta e) un f) apakšpunkts |
| — | 13. panta 2.–4. punkts |
| 11. panta ievadvārdi | 14. panta 1. punkta ievadvārdi |
| 11. panta a) punkts | 14. panta 2. punkts |
| 11. panta b) punkts | 14. panta 1. punkta a) apakšpunkts |
| — | 14. panta 1. punkta b) apakšpunkts |
| 11. panta c) punkts | 14. panta 1. punkta c) apakšpunkts |
| 11. panta d) punkts | 14. panta 1. punkta d) apakšpunkts |
| 12. panta 1. punkts | 18. panta 2. punkts |
| 12. panta 2. punkts | 21. panta 2. punkta f) apakšpunkts |
| 13. pants | 18. panta 4. punkts |
| 14. pants | 18. panta 6. punkts |
| 15. pants | 18. panta 7. punkts |
| — | 18. panta 3., 5., 8. un 9. punkts |
| — | 16., 17. un 19. pants |
| 16. panta 1. punkts | 21. panta 1. punkta a) un b) apakšpunkts |
| — | 21. panta 1. punkta c) un d) apakšpunkts |
| 16. panta 2. punkts | 21. panta 4. punkts |
| — | 21. panta 2. punkta a)–e) apakšpunkts |
| — | 21. panta 3. punkts |
| — | 21. panta 5.–7.punkts |
| — | 22. panta 3. un 4. punkts |
| 17. panta 1. punkta pirmās daļas pirmais teikums | 24. panta 1. punkts |
| 17. panta 1. punkta pirmās daļas otrais teikums | 24. panta 3. punkts |
| 17. panta 1. punkta otrā daļa | 24. panta 2. punkts |
| 17. panta 2. punkts | 24. panta 3. punkts |
| 17. panta 3. un 4. punkts | — |
| — | 24. pants |
| — | 27. pants |
| — | 30. pants |
| — | 32. un 33. pants |
| 18. panta 1. punkts | 34. panta 1. punkts |
| — | 34. panta 2. punkts |
| 18. panta 2., 3. un 4. punkts | 34. panta 3., 4. un 5. punkts |
| 19. pants | — |
| — | 35. panta pirmā daļa |
| 20. pants | 36. pants |
| — | 37. un 38. pants |
| 21. pants | 39. pants |
| 22.–25. pants | — |
| — | 40.–42. pants |
| 26. pants | 43. pants |
| — | I un II pielikums |

Direktīva 2004/114/EK

Šī direktīva

1. panta a) punkts

1. panta a) punkts

1. panta b) punkts

—

—

1. panta b) punkts

2. panta ievadvārdi

3. panta ievadvārdi

2. panta a) punkts

3. panta 1. punkts

2. panta b) punkts

3. panta 3. punkts

2. panta c) punkts

3. panta 4. punkts

2. panta d) punkts

3. panta 5. punkts

—

3. panta 6. punkts

2. panta e) punkts

3. panta 11. un 13. punkts

2. panta f) punkts

3. panta 7. punkts

2. panta g) punkts

3. panta 22. punkts

—

3. panta 8. punkts

—

3. panta 12. punkts

—

3. panta 14.–21. punkts

—

3. panta 23 un 24. punkts

3. panta 1. punkts

2. panta 1. punkts

3. panta 2. punkta a)–d) apakšpunkts

2. panta 2. punkta a)–d) apakšpunkts

3. panta 2. punkta e) apakšpunkts

—

—

2. panta 2. punkta e)–g) apakšpunkts

4. pants

4. pants

5. pants

5. panta 1. punkts

—

5. panta 2. un 3. punkts

—

6. pants

6. panta 1. punkta a)–c) un e) apakšpunkts

7. panta 1. punkta a)–d) apakšpunkts

6. panta 1. punkta d) apakšpunkts

7. panta 6. punkts

6. panta 2. punkts

—

—

7. panta 2. un 3. punkts

7. panta 1. punkta ievadvārdi

11. panta 1. punkta ievadvārdi

7. panta 1. punkta a) apakšpunkts

11. panta 1. punkta a) apakšpunkts

7. panta 1. punkta b) apakšpunkts

7. panta 1. punkta e) apakšpunkts un 11. panta 1. punkta d) apakšpunkts

7. panta 1. punkta c) apakšpunkts

11. panta 1. punkta c) apakšpunkts

7. panta 1. punkta d) apakšpunkts

11. panta 1. punkta b) apakšpunkts

7. panta 2. punkts

11. panta 2. punkts

—

11. panta 3. punkts

8. pants

31. pants

9. panta 1. un 2. punkts

12. panta 1. un 2. punkts

10. panta ievadvārdi

13. panta 1. punkta ievadvārdi

10. panta a) punkts

13. panta 1. punkta a) apakšpunkts

—

13. panta 1. punkta b) apakšpunkts

10. panta b) punkts

7. panta 1. punkta e) apakšpunkts un 13. panta 1. punkta c) apakšpunkts

10. panta c) punkts

13. panta 1. punkta d) apakšpunkts

—

13. panta 1. punkta e) un f) apakšpunkts

—

13. panta 2.–4. punkts

11. panta ievadvārdi

14. panta 1. punkta ievadvārdi

11. panta a) punkts

14. panta 2. punkts

11. panta b) punkts

14. panta 1. punkta a) apakšpunkts

—

14. panta 1. punkta b) apakšpunkts

11. panta c) punkts

14. panta 1. punkta c) apakšpunkts

11. panta d) punkts

14. panta 1. punkta d) apakšpunkts

12. panta 1. punkts

18. panta 2. punkts

12. panta 2. punkts

21. panta 2. punkta f) apakšpunkts

13. pants

18. panta 4. punkts

14. pants

18. panta 6. punkts

15. pants

18. panta 7. punkts

—

18. panta 3., 5., 8. un 9. punkts

—

16., 17. un 19. pants

16. panta 1. punkts

21. panta 1. punkta a) un b) apakšpunkts

—

21. panta 1. punkta c) un d) apakšpunkts

16. panta 2. punkts

21. panta 4. punkts

—

21. panta 2. punkta a)–e) apakšpunkts

—

21. panta 3. punkts

—

21. panta 5.–7.punkts

—

22. panta 3. un 4. punkts

17. panta 1. punkta pirmās daļas pirmais teikums

24. panta 1. punkts

17. panta 1. punkta pirmās daļas otrais teikums

24. panta 3. punkts

17. panta 1. punkta otrā daļa

24. panta 2. punkts

17. panta 2. punkts

24. panta 3. punkts

17. panta 3. un 4. punkts

—

—

24. pants

—

27. pants

—

30. pants

—

32. un 33. pants

18. panta 1. punkts

34. panta 1. punkts

—

34. panta 2. punkts

18. panta 2., 3. un 4. punkts

34. panta 3., 4. un 5. punkts

19. pants

—

—

35. panta pirmā daļa

20. pants

36. pants

—

37. un 38. pants

21. pants

39. pants

22.–25. pants

—

—

40.–42. pants

26. pants

43. pants

—

I un II pielikums

| Direktīva 2005/71/EK | Šī direktīva |
| --- | --- |
| 1. pants | 1. panta a) punkts |
| 2. panta ievadvārdi | 3. panta ievadvārdi |
| 2. panta a) punkts | 3. panta 1. punkts |
| 2. panta b) punkts | 3. panta 9. punkts |
| 2. panta c) punkts | 3. panta 10. punkts |
| 2. panta d) punkts | 3. panta 2. punkts |
| 2. panta e) punkts | 3. panta 22. punkts |
| 3. panta 1. punkts | 2. panta 1. punkts |
| 3. panta 2. punkta a) apakšpunkts | 2. panta 2. punkta a) apakšpunkts |
| 3. panta 2. punkta b) apakšpunkts | — |
| 3. panta 2. punkta c) apakšpunkts | 2. panta 2. punkta b) apakšpunkts |
| 3. panta 2. punkta d) apakšpunkts | — |
| 4. pants | 4. pants |
| 5. panta 1. punkts | 9. panta 1. punkts |
| 5. panta 2. punkts | 9. panta 2. punkts |
| 5. panta 3. punkts | 8. panta 2. punkts |
| 5. panta 4. punkts | 10. panta 7. punkts |
| 5. panta 5. punkts | 35. panta otrā daļa |
| 5. panta 6. punkts | 9. panta 3. punkts |
| 5. panta 7. punkts | 10. panta 8. punkts |
| 6. panta 1. punkts | 10. panta 1. punkts |
| — | 10. panta 2. punkts |
| 6. panta 2. punkta a) apakšpunkts | 10. panta 4. punkts |
| 6. panta 2. punkta b) apakšpunkts | 7. panta 1. punkta e) apakšpunkts |
| 6. panta 2. punkta c) apakšpunkts | 7. panta 1. punkta c) apakšpunkts |
| 6. panta 2. punkta d) apakšpunkts | 10. panta 3. punkts |
| 6. panta 3. punkts | — |
| 6. panta 4. un 5. punkts | 10. panta 5. un 6. punkts |
| 7. panta 1. punkta a) apakšpunkts | 7. panta 1. punkta a) apakšpunkts |
| 7. panta 1. punkta b) apakšpunkts | 8. panta 1. punkts |
| 7. panta 1. punkta c) apakšpunkts | 8. panta 2. punkts |
| 7. panta 1. punkta d) apakšpunkts | 7. panta 6. punkts |
| 7. panta 1. punkta pēdējā daļa | — |
| 7. panta 2. punkts | — |
| 7. panta 3. punkts | 5. panta 3. punkts |
| 8. pants | 18. panta 1. punkts |
| 9. pants | 26. pants |
| 10. panta 1. punkts | 21. panta 1. punkta a), b) un d) apakšpunkts |
| 10. panta 2. punkts | 21. panta 4. punkts |
| 11. panta 1. un 2. punkts | 23. pants |
| 12. pants | 22. panta 1. un 2. punkts |
| 13. pants | 28. un 29. pants |
| 14. panta 1. punkts | 7. panta 5. punkts |
| 14. panta 2. un 3. punkts | 7. panta 4. punkts |
| 14. panta 4. punkts | 5. panta 3. punkts |
| 15. panta 1. punkts | 34. panta 1. punkts |
| — | 34. panta 2. punkts |
| 15. panta 2. punkts | 34. panta 3. punkts |
| 15. panta 3. punkts | 34. panta 4. punkts |
| 15. panta 4. punkts | 34. panta 5. punkts |
| 16. pants | 39. pants |
| 17.–20. pants | — |
| 21. pants | 43. pants |

Direktīva 2005/71/EK

Šī direktīva

1. pants

1. panta a) punkts

2. panta ievadvārdi

3. panta ievadvārdi

2. panta a) punkts

3. panta 1. punkts

2. panta b) punkts

3. panta 9. punkts

2. panta c) punkts

3. panta 10. punkts

2. panta d) punkts

3. panta 2. punkts

2. panta e) punkts

3. panta 22. punkts

3. panta 1. punkts

2. panta 1. punkts

3. panta 2. punkta a) apakšpunkts

2. panta 2. punkta a) apakšpunkts

3. panta 2. punkta b) apakšpunkts

—

3. panta 2. punkta c) apakšpunkts

2. panta 2. punkta b) apakšpunkts

3. panta 2. punkta d) apakšpunkts

—

4. pants

4. pants

5. panta 1. punkts

9. panta 1. punkts

5. panta 2. punkts

9. panta 2. punkts

5. panta 3. punkts

8. panta 2. punkts

5. panta 4. punkts

10. panta 7. punkts

5. panta 5. punkts

35. panta otrā daļa

5. panta 6. punkts

9. panta 3. punkts

5. panta 7. punkts

10. panta 8. punkts

6. panta 1. punkts

10. panta 1. punkts

—

10. panta 2. punkts

6. panta 2. punkta a) apakšpunkts

10. panta 4. punkts

6. panta 2. punkta b) apakšpunkts

7. panta 1. punkta e) apakšpunkts

6. panta 2. punkta c) apakšpunkts

7. panta 1. punkta c) apakšpunkts

6. panta 2. punkta d) apakšpunkts

10. panta 3. punkts

6. panta 3. punkts

—

6. panta 4. un 5. punkts

10. panta 5. un 6. punkts

7. panta 1. punkta a) apakšpunkts

7. panta 1. punkta a) apakšpunkts

7. panta 1. punkta b) apakšpunkts

8. panta 1. punkts

7. panta 1. punkta c) apakšpunkts

8. panta 2. punkts

7. panta 1. punkta d) apakšpunkts

7. panta 6. punkts

7. panta 1. punkta pēdējā daļa

—

7. panta 2. punkts

—

7. panta 3. punkts

5. panta 3. punkts

8. pants

18. panta 1. punkts

9. pants

26. pants

10. panta 1. punkts

21. panta 1. punkta a), b) un d) apakšpunkts

10. panta 2. punkts

21. panta 4. punkts

11. panta 1. un 2. punkts

23. pants

12. pants

22. panta 1. un 2. punkts

13. pants

28. un 29. pants

14. panta 1. punkts

7. panta 5. punkts

14. panta 2. un 3. punkts

7. panta 4. punkts

14. panta 4. punkts

5. panta 3. punkts

15. panta 1. punkts

34. panta 1. punkts

—

34. panta 2. punkts

15. panta 2. punkts

34. panta 3. punkts

15. panta 3. punkts

34. panta 4. punkts

15. panta 4. punkts

34. panta 5. punkts

16. pants

39. pants

17.–20. pants

—

21. pants

43. pants

---

| 21.5.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 132/58 |
| --- | --- | --- | --- |

21.5.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 132/58

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKTĪVA (ES) 2016/802

(2016. gada 11. maijs),

ar ko paredz sēra satura samazināšanu konkrētiem šķidrā kurināmā veidiem

(kodifikācija)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 192. panta 1. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju,

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (2),

tā kā:

| (1) | Padomes Direktīva 1999/32/EK (3) ir vairākas reizes būtiski grozīta (4). Skaidrības un praktisku apsvērumu dēļ minētā direktīva būtu jākodificē. |
| --- | --- |

(1)

Padomes Direktīva 1999/32/EK (3) ir vairākas reizes būtiski grozīta (4). Skaidrības un praktisku apsvērumu dēļ minētā direktīva būtu jākodificē.

| (2) | Viens no Savienības vides politikas mērķiem, kā noteikts vides rīcības programmās un jo īpaši Sestajā Vides rīcības programmā, kas pieņemta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1600/2002/EK (5), un Septītajā Vides rīcības programmā, kas pieņemta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1386/2013/ES (6), ir panākt tādu gaisa kvalitātes līmeni, kas nerada būtisku nevēlamu ietekmi un risku cilvēka veselībai un videi. |
| --- | --- |

(2)

Viens no Savienības vides politikas mērķiem, kā noteikts vides rīcības programmās un jo īpaši Sestajā Vides rīcības programmā, kas pieņemta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1600/2002/EK (5), un Septītajā Vides rīcības programmā, kas pieņemta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1386/2013/ES (6), ir panākt tādu gaisa kvalitātes līmeni, kas nerada būtisku nevēlamu ietekmi un risku cilvēka veselībai un videi.

| (3) | Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 191. panta 2. punktā ir paredzēts, ka Savienības politika attiecībā uz vidi tiecas panākt augsta līmeņa aizsardzību, ievērojot dažādu Savienības reģionu stāvokļa atšķirības. |
| --- | --- |

(3)

Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 191. panta 2. punktā ir paredzēts, ka Savienības politika attiecībā uz vidi tiecas panākt augsta līmeņa aizsardzību, ievērojot dažādu Savienības reģionu stāvokļa atšķirības.

| (4) | Šī direktīva nosaka maksimāli pieļaujamo sēra saturu smagajā degvieleļļā, gāzeļļā, flotes gāzeļļā un flotes dīzeļdegvielā, ko izmanto Savienībā. |
| --- | --- |

(4)

Šī direktīva nosaka maksimāli pieļaujamo sēra saturu smagajā degvieleļļā, gāzeļļā, flotes gāzeļļā un flotes dīzeļdegvielā, ko izmanto Savienībā.

| (5) | Kuģošanas radītā emisija, ko rada augsta sēra satura flotes degvielas izmantošana, palielina gaisa piesārņojumu ar sēra dioksīdu un cietajām daļiņām, kas ir kaitīgi cilvēka veselībai un videi un veicina skābos nosēdumus. Ja netiktu veikti šajā direktīvā izklāstītie pasākumi, kuģošanas radītās emisijas līmenis drīz būtu pārsniedzis visu sauszemes avotu kopējo emisijas līmeni. |
| --- | --- |

(5)

Kuģošanas radītā emisija, ko rada augsta sēra satura flotes degvielas izmantošana, palielina gaisa piesārņojumu ar sēra dioksīdu un cietajām daļiņām, kas ir kaitīgi cilvēka veselībai un videi un veicina skābos nosēdumus. Ja netiktu veikti šajā direktīvā izklāstītie pasākumi, kuģošanas radītās emisijas līmenis drīz būtu pārsniedzis visu sauszemes avotu kopējo emisijas līmeni.

| (6) | Paskābināšanās un sēra dioksīda radītais atmosfēras piesārņojums bojā jutīgas ekosistēmas, samazina bioloģisko daudzveidību un ainavisko vērtību un nelabvēlīgi ietekmē augkopību un mežu augšanu. Pilsētās skābie lieti var radīt ievērojamus ēku bojājumus un apdraudēt arhitektūras mantojumu. Sēra dioksīda radītais piesārņojums var ļoti nelabvēlīgi ietekmēt cilvēku veselību un it īpaši to cilvēku veselības stāvokli, kuri sirgst ar elpošanas orgānu slimībām. |
| --- | --- |

(6)

Paskābināšanās un sēra dioksīda radītais atmosfēras piesārņojums bojā jutīgas ekosistēmas, samazina bioloģisko daudzveidību un ainavisko vērtību un nelabvēlīgi ietekmē augkopību un mežu augšanu. Pilsētās skābie lieti var radīt ievērojamus ēku bojājumus un apdraudēt arhitektūras mantojumu. Sēra dioksīda radītais piesārņojums var ļoti nelabvēlīgi ietekmēt cilvēku veselību un it īpaši to cilvēku veselības stāvokli, kuri sirgst ar elpošanas orgānu slimībām.

| (7) | Paskābināšanās ir pārrobežu problēma, kas jārisina gan Savienības, gan arī valstu un vietējā līmenī. |
| --- | --- |

(7)

Paskābināšanās ir pārrobežu problēma, kas jārisina gan Savienības, gan arī valstu un vietējā līmenī.

| (8) | Sēra dioksīda emisija veicina cieto daļiņu veidošanos atmosfērā. |
| --- | --- |

(8)

Sēra dioksīda emisija veicina cieto daļiņu veidošanos atmosfērā.

| (9) | Gaisa piesārņojums no piestātnēs esošajiem kuģiem daudzām ostu pilsētām rada būtiskas problēmas saistībā ar to centieniem sasniegt Savienības gaisa kvalitātes robežlielumus. |
| --- | --- |

(9)

Gaisa piesārņojums no piestātnēs esošajiem kuģiem daudzām ostu pilsētām rada būtiskas problēmas saistībā ar to centieniem sasniegt Savienības gaisa kvalitātes robežlielumus.

| (10) | Dalībvalstīm būtu jāveicina krasta elektroenerģijas pieslēgumu izmantošana, jo patlaban kuģiem elektrību parasti nodrošina ar papildu dzinējiem. |
| --- | --- |

(10)

Dalībvalstīm būtu jāveicina krasta elektroenerģijas pieslēgumu izmantošana, jo patlaban kuģiem elektrību parasti nodrošina ar papildu dzinējiem.

| (11) | Savienība un atsevišķas dalībvalstis ir parakstījušas ANO Eiropas Ekonomikas komisijas 1979. gada 13. novembra Konvenciju par gaisa pārrobežu piesārņojuma pakāpenisku samazināšanu. Otrajā ANO Eiropas Ekonomikas komisijas Protokolā par pārrobežu piesārņojumu ar sēra dioksīdu paredzēts, ka to parakstījušajām pusēm būtu jāsamazina sēra dioksīda emisijas tikpat vai par 30 % vairāk, nekā noteikts pirmajā Protokolā, un otrais ANO Eiropas Ekonomikas komisijas Protokols pamatojas uz priekšnoteikumu, ka kritiskās slodzes un robežlīmeņi joprojām būs pārāk augsti dažās jutīgās teritorijās. Būs jāveic papildu pasākumi sēra dioksīda emisijas samazināšanai. Tāpēc Līgumslēdzējām pusēm būtu vēl vairāk jāsamazina sēra dioksīda emisija. |
| --- | --- |

(11)

Savienība un atsevišķas dalībvalstis ir parakstījušas ANO Eiropas Ekonomikas komisijas 1979. gada 13. novembra Konvenciju par gaisa pārrobežu piesārņojuma pakāpenisku samazināšanu. Otrajā ANO Eiropas Ekonomikas komisijas Protokolā par pārrobežu piesārņojumu ar sēra dioksīdu paredzēts, ka to parakstījušajām pusēm būtu jāsamazina sēra dioksīda emisijas tikpat vai par 30 % vairāk, nekā noteikts pirmajā Protokolā, un otrais ANO Eiropas Ekonomikas komisijas Protokols pamatojas uz priekšnoteikumu, ka kritiskās slodzes un robežlīmeņi joprojām būs pārāk augsti dažās jutīgās teritorijās. Būs jāveic papildu pasākumi sēra dioksīda emisijas samazināšanai. Tāpēc Līgumslēdzējām pusēm būtu vēl vairāk jāsamazina sēra dioksīda emisija.

| (12) | Sēru, kas nelielā daudzumā ir naftā un akmeņoglēs, jau gadu desmitiem uzskata par galveno “skābo lietu” cēloni un vienu no galvenajiem gaisa piesārņojuma avotiem daudzās pilsētu teritorijās un rūpniecības rajonos. |
| --- | --- |

(12)

Sēru, kas nelielā daudzumā ir naftā un akmeņoglēs, jau gadu desmitiem uzskata par galveno “skābo lietu” cēloni un vienu no galvenajiem gaisa piesārņojuma avotiem daudzās pilsētu teritorijās un rūpniecības rajonos.

| (13) | Pētījumos noskaidrots, ka labums, ko dod sēra emisijas samazināšanās, samazinot sēra saturu degvielā, būs daudzkārt lielāks par ražošanas izmaksām, kas noteiktas ar šo direktīvu. Ir izstrādātas un labi apgūtas tehnoloģijas šķidrā kurināmā sēra satura samazināšanai. |
| --- | --- |

(13)

Pētījumos noskaidrots, ka labums, ko dod sēra emisijas samazināšanās, samazinot sēra saturu degvielā, būs daudzkārt lielāks par ražošanas izmaksām, kas noteiktas ar šo direktīvu. Ir izstrādātas un labi apgūtas tehnoloģijas šķidrā kurināmā sēra satura samazināšanai.

| (14) | Saskaņā ar LESD 193. pantu, šai direktīvai nevajadzētu nevienai dalībvalstij liegt saglabāt vai noteikt stingrākus aizsargpasākumus, lai veicinātu to agrīnu īstenošanu attiecībā uz maksimālo sēra saturu flotes degvielā, piemēram, izmantojot emisijas samazināšanas metodes ārpus SOx emisijas kontroles zonām. Šādiem pasākumiem jāatbilst Līgumiem, un par tiem jāpaziņo Komisijai. |
| --- | --- |

(14)

Saskaņā ar LESD 193. pantu, šai direktīvai nevajadzētu nevienai dalībvalstij liegt saglabāt vai noteikt stingrākus aizsargpasākumus, lai veicinātu to agrīnu īstenošanu attiecībā uz maksimālo sēra saturu flotes degvielā, piemēram, izmantojot emisijas samazināšanas metodes ārpus SOx emisijas kontroles zonām. Šādiem pasākumiem jāatbilst Līgumiem, un par tiem jāpaziņo Komisijai.

| (15) | Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2015/1535 (7), dalībvalstīm pirms jaunu, stingrāku aizsargpasākumu noteikšanas par to projektu vajadzētu informēt Komisiju. |
| --- | --- |

(15)

Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2015/1535 (7), dalībvalstīm pirms jaunu, stingrāku aizsargpasākumu noteikšanas par to projektu vajadzētu informēt Komisiju.

| (16) | LESD prasa pievērst uzmanību Savienības tālāko reģionu īpatnībām, proti, Francijas aizjūras departamentiem, Azoru salām, Madeirai un Kanāriju salām. |
| --- | --- |

(16)

LESD prasa pievērst uzmanību Savienības tālāko reģionu īpatnībām, proti, Francijas aizjūras departamentiem, Azoru salām, Madeirai un Kanāriju salām.

| (17) | Dalībvalstīm un reģioniem, kur vides apstākļi tam ir piemēroti, var pieļaut izņēmumus, nosakot sēra satura normatīvus smagajām degvieleļļām. |
| --- | --- |

(17)

Dalībvalstīm un reģioniem, kur vides apstākļi tam ir piemēroti, var pieļaut izņēmumus, nosakot sēra satura normatīvus smagajām degvieleļļām.

| (18) | Attiecībā uz sēra satura normatīviem smagajām degvieleļļām jānosaka arī izņēmumi, ja to sadedzina iekārtās, kas atbilst emisiju robežvērtībām, kas noteiktas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2001/80/EK (8) vai Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2010/75/ES (9) V pielikumā. |
| --- | --- |

(18)

Attiecībā uz sēra satura normatīviem smagajām degvieleļļām jānosaka arī izņēmumi, ja to sadedzina iekārtās, kas atbilst emisiju robežvērtībām, kas noteiktas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2001/80/EK (8) vai Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2010/75/ES (9) V pielikumā.

| (19) | Šīs direktīvas 3. panta 2. punkta d) apakšpunkts vai 3. panta 3. punkta c) apakšpunkts neattiecas uz sadedzināšanas iekārtām naftas pārstrādes rūpnīcās, vidējam sēra dioksīda emisijas līmenim virs šādām iekārtām nevajadzētu pārsniegt Direktīvā 2001/80/EK vai Direktīvas 2010/75/ES V pielikumā, vai to iespējamajos grozījumos noteiktos normatīvus. Piemērojot šo direktīvu, dalībvalstīm būtu jāņem vērā, ka, pārejot uz citiem, 2. pantā neminētiem kurināmā veidiem, paskābinošo piesārņotājvielu emisija nedrīkstētu palielināties. |
| --- | --- |

(19)

Šīs direktīvas 3. panta 2. punkta d) apakšpunkts vai 3. panta 3. punkta c) apakšpunkts neattiecas uz sadedzināšanas iekārtām naftas pārstrādes rūpnīcās, vidējam sēra dioksīda emisijas līmenim virs šādām iekārtām nevajadzētu pārsniegt Direktīvā 2001/80/EK vai Direktīvas 2010/75/ES V pielikumā, vai to iespējamajos grozījumos noteiktos normatīvus. Piemērojot šo direktīvu, dalībvalstīm būtu jāņem vērā, ka, pārejot uz citiem, 2. pantā neminētiem kurināmā veidiem, paskābinošo piesārņotājvielu emisija nedrīkstētu palielināties.

| (20) | 2008. gadā Starptautiskā jūras organizācija (SJO) pieņēma rezolūciju par 1997. gada Protokola VI pielikuma grozījumiem, lai grozītu 1973. gada Starptautisko konvenciju par piesārņošanas novēršanu no kuģiem, kas grozīta, izmantojot ar to saistīto 1978. gada protokolu (MARPOL), kurā ir reglamentēta gaisa piesārņojuma novēršana no kuģiem. Pārskatītais MARPOL VI pielikums stājās spēkā 2010. gada 1. jūlijā. |
| --- | --- |

(20)

2008. gadā Starptautiskā jūras organizācija (SJO) pieņēma rezolūciju par 1997. gada Protokola VI pielikuma grozījumiem, lai grozītu 1973. gada Starptautisko konvenciju par piesārņošanas novēršanu no kuģiem, kas grozīta, izmantojot ar to saistīto 1978. gada protokolu (MARPOL), kurā ir reglamentēta gaisa piesārņojuma novēršana no kuģiem. Pārskatītais MARPOL VI pielikums stājās spēkā 2010. gada 1. jūlijā.

| (21) | Ar pārskatīto MARPOL VI pielikumu inter alia ievieš stingrākus flotes degvielas sēra satura ierobežojumus gan SOx emisijas kontroles zonās (1,00 % no 2010. gada 1. jūlija un 0,10 % no 2015. gada 1. janvāra), gan jūras teritorijās ārpus SOx emisijas kontroles zonām (3,50 % no 2012. gada 1. janvāra un principā 0,50 % no 2020. gada 1. janvāra). Lielākajai daļai dalībvalstu saskaņā ar to starptautiskajām saistībām ir jāpieprasa, lai uz kuģiem SOx emisijas kontroles zonās no 2010. gada 1. jūlija izmanto degvielu, kuras maksimālais sēra saturs ir 1,00 %. Lai nodrošinātu saskaņotību ar starptautisko tiesību aktiem un Savienībā garantētu jauno vispārēji noteikto sēra satura standartu pienācīgu ievērošanu, šīs direktīvas noteikumiem būtu jāatbilst pārskatītajam MARPOL VI pielikumam. Lai nodrošinātu tādas degvielas kvalitātes minimumu, kuru izmanto uz kuģiem, lai ievērotu degvielai noteiktās prasības vai tehnoloģiskās prasības, Savienībā nevajadzētu atļaut lietot flotes degvielu, kuras sēra saturs ir lielāks par vispārējo standartu 3,50 % (masas), izņemot attiecībā uz degvielu, ko piegādā kuģiem, kuri izmanto emisijas samazināšanas paņēmienus slēgtā sistēmā. |
| --- | --- |

(21)

Ar pārskatīto MARPOL VI pielikumu inter alia ievieš stingrākus flotes degvielas sēra satura ierobežojumus gan SOx emisijas kontroles zonās (1,00 % no 2010. gada 1. jūlija un 0,10 % no 2015. gada 1. janvāra), gan jūras teritorijās ārpus SOx emisijas kontroles zonām (3,50 % no 2012. gada 1. janvāra un principā 0,50 % no 2020. gada 1. janvāra). Lielākajai daļai dalībvalstu saskaņā ar to starptautiskajām saistībām ir jāpieprasa, lai uz kuģiem SOx emisijas kontroles zonās no 2010. gada 1. jūlija izmanto degvielu, kuras maksimālais sēra saturs ir 1,00 %. Lai nodrošinātu saskaņotību ar starptautisko tiesību aktiem un Savienībā garantētu jauno vispārēji noteikto sēra satura standartu pienācīgu ievērošanu, šīs direktīvas noteikumiem būtu jāatbilst pārskatītajam MARPOL VI pielikumam. Lai nodrošinātu tādas degvielas kvalitātes minimumu, kuru izmanto uz kuģiem, lai ievērotu degvielai noteiktās prasības vai tehnoloģiskās prasības, Savienībā nevajadzētu atļaut lietot flotes degvielu, kuras sēra saturs ir lielāks par vispārējo standartu 3,50 % (masas), izņemot attiecībā uz degvielu, ko piegādā kuģiem, kuri izmanto emisijas samazināšanas paņēmienus slēgtā sistēmā.

| (22) | Grozījumus MARPOL VI pielikumā attiecībā uz SOx emisijas kontroles zonām ir iespējams veikt saskaņā ar SJO procedūrām. Ja attiecībā uz SOx emisijas kontroles zonu ierobežojumu piemērošanu MARPOL VI pielikumā tiks ieviestas papildu izmaiņas, tostarp atbrīvojumi, Komisijai būtu jāapsver visas minētās izmaiņas un attiecīgā gadījumā nekavējoties jāiesniedz vajadzīgais priekšlikums saskaņā ar LESD, lai šo direktīvu pilnībā pielāgotu SJO noteikumiem par SOx emisijas kontroles zonām. |
| --- | --- |

(22)

Grozījumus MARPOL VI pielikumā attiecībā uz SOx emisijas kontroles zonām ir iespējams veikt saskaņā ar SJO procedūrām. Ja attiecībā uz SOx emisijas kontroles zonu ierobežojumu piemērošanu MARPOL VI pielikumā tiks ieviestas papildu izmaiņas, tostarp atbrīvojumi, Komisijai būtu jāapsver visas minētās izmaiņas un attiecīgā gadījumā nekavējoties jāiesniedz vajadzīgais priekšlikums saskaņā ar LESD, lai šo direktīvu pilnībā pielāgotu SJO noteikumiem par SOx emisijas kontroles zonām.

| (23) | Ikviena jauna emisijas kontroles zona būtu jāveido saskaņā ar SJO procedūru atbilstīgi MARPOL VI pielikuma noteikumiem un balstoties uz rūpīgi sagatavotu vides un ekonomikas pamatojumu un zinātniskajiem datiem. |
| --- | --- |

(23)

Ikviena jauna emisijas kontroles zona būtu jāveido saskaņā ar SJO procedūru atbilstīgi MARPOL VI pielikuma noteikumiem un balstoties uz rūpīgi sagatavotu vides un ekonomikas pamatojumu un zinātniskajiem datiem.

| (24) | Saskaņā ar pārskatītā MARPOL VI pielikuma 18. noteikumu dalībvalstīm būtu jācenšas nodrošināt šīs direktīvas prasībām atbilstīgas flotes degvielas pieejamību. |
| --- | --- |

(24)

Saskaņā ar pārskatītā MARPOL VI pielikuma 18. noteikumu dalībvalstīm būtu jācenšas nodrošināt šīs direktīvas prasībām atbilstīgas flotes degvielas pieejamību.

| (25) | Ņemot vērā vides politikas un kuģošanas radītās emisijas pasaules mēroga ietekmi, būtu jānosaka vērienīgi pasaules mēroga emisijas standarti. |
| --- | --- |

(25)

Ņemot vērā vides politikas un kuģošanas radītās emisijas pasaules mēroga ietekmi, būtu jānosaka vērienīgi pasaules mēroga emisijas standarti.

| (26) | Savienība turpinās aizstāvēt pret SOx emisiju jutīgu teritoriju iedarbīgāku aizsardzību un katlu kurināmās degvielas pieļaujamā sēra satura samazināšanu SJO. |
| --- | --- |

(26)

Savienība turpinās aizstāvēt pret SOx emisiju jutīgu teritoriju iedarbīgāku aizsardzību un katlu kurināmās degvielas pieļaujamā sēra satura samazināšanu SJO.

| (27) | Pasažieru kuģi galvenokārt kuģo ostās vai tuvu piekrastes teritorijām, un tiem ir būtiska ietekme uz cilvēka veselību un vidi. Lai uzlabotu gaisa kvalitāti ostu un piekrastes teritorijās, minētajiem kuģiem ir jāizmanto flotes degviela, kuras maksimālais sēra saturs ir 1,50 %, līdz visiem kuģiem dalībvalstu teritoriālajos ūdeņos, ekskluzīvajās ekonomikas zonās un piesārņojuma kontroles zonās tiks piemēroti stingrāki sēra satura standarti. |
| --- | --- |

(27)

Pasažieru kuģi galvenokārt kuģo ostās vai tuvu piekrastes teritorijām, un tiem ir būtiska ietekme uz cilvēka veselību un vidi. Lai uzlabotu gaisa kvalitāti ostu un piekrastes teritorijās, minētajiem kuģiem ir jāizmanto flotes degviela, kuras maksimālais sēra saturs ir 1,50 %, līdz visiem kuģiem dalībvalstu teritoriālajos ūdeņos, ekskluzīvajās ekonomikas zonās un piesārņojuma kontroles zonās tiks piemēroti stingrāki sēra satura standarti.

| (28) | Lai atvieglotu pāreju uz jaunām dzinēju tehnoloģijām, kas varētu vēl vairāk samazināt emisiju jūrniecības nozarē, Komisijai būtu jāturpina pētīt iespējas, kā nodrošināt un veicināt ar gāzi darbināmu dzinēju izmantošanu kuģos. |
| --- | --- |

(28)

Lai atvieglotu pāreju uz jaunām dzinēju tehnoloģijām, kas varētu vēl vairāk samazināt emisiju jūrniecības nozarē, Komisijai būtu jāturpina pētīt iespējas, kā nodrošināt un veicināt ar gāzi darbināmu dzinēju izmantošanu kuģos.

| (29) | Lai sasniegtu šīs direktīvas mērķus, ir vajadzīga pienācīga saistību izpilde attiecībā uz sēra saturu flotes degvielā. Direktīvas 1999/32/EK ieviešanas pieredze liecina, ka šīs direktīvas pienācīgai ieviešanai vajadzīgs stingrāks monitoringa un izpildes režīms. Tādēļ dalībvalstīm jānodrošina pietiekami bieža un pareiza tirgū laistās vai uz kuģa izmantojamās flotes degvielas paraugu ņemšana, kā arī kuģu žurnālu un degvielas piegādes pavaddokumentu regulāra pārbaudīšana. Dalībvalstīm arī jāizveido sistēma iedarbīgām, samērīgām un atturošām sankcijām par šīs direktīvas noteikumu neievērošanu. Lai nodrošinātu informācijas labāku pārredzamību, ir lietderīgi arī noteikt, ka flotes degvielas vietējo piegādātāju reģistram jābūt publiski pieejamam. |
| --- | --- |

(29)

Lai sasniegtu šīs direktīvas mērķus, ir vajadzīga pienācīga saistību izpilde attiecībā uz sēra saturu flotes degvielā. Direktīvas 1999/32/EK ieviešanas pieredze liecina, ka šīs direktīvas pienācīgai ieviešanai vajadzīgs stingrāks monitoringa un izpildes režīms. Tādēļ dalībvalstīm jānodrošina pietiekami bieža un pareiza tirgū laistās vai uz kuģa izmantojamās flotes degvielas paraugu ņemšana, kā arī kuģu žurnālu un degvielas piegādes pavaddokumentu regulāra pārbaudīšana. Dalībvalstīm arī jāizveido sistēma iedarbīgām, samērīgām un atturošām sankcijām par šīs direktīvas noteikumu neievērošanu. Lai nodrošinātu informācijas labāku pārredzamību, ir lietderīgi arī noteikt, ka flotes degvielas vietējo piegādātāju reģistram jābūt publiski pieejamam.

| (30) | Zemu sēra satura robežvērtību ievērošana flotes degvielai, jo īpaši SOx emisijas kontroles zonās, vismaz īstermiņā var ievērojami palielināt šādas degvielas cenas un negatīvi ietekmēt tuvsatiksmes kuģošanas konkurētspēju salīdzinājumā ar citiem transporta veidiem, kā arī nozaru konkurētspēju valstīs, kas robežojas ar SOx emisijas kontroles zonām. Ir jārod piemēroti risinājumi, lai samazinātu ar atbilstības nodrošināšanu saistītās izmaksas skartajās nozarēs, piemēram, jāparedz, ka var izmantot citus, rentablākus atbilstības panākšanas paņēmienus nekā ar degvielu saistītas metodes un ka vajadzības gadījumā var sniegt atbalstu. Komisijai, pamatojoties inter alia uz dalībvalstu ziņojumiem, būtu uzmanīgi jāuzrauga ietekme, ko rada kuģniecības nozares atbilstība jaunajiem degvielas kvalitātes standartiem, jo īpaši attiecībā uz iespējamo kravu novirzīšanu no jūras uz sauszemes transportu, kā arī vajadzības gadījumā būtu jāierosina attiecīgi pasākumi, lai novērstu šādu tendenci. |
| --- | --- |

(30)

Zemu sēra satura robežvērtību ievērošana flotes degvielai, jo īpaši SOx emisijas kontroles zonās, vismaz īstermiņā var ievērojami palielināt šādas degvielas cenas un negatīvi ietekmēt tuvsatiksmes kuģošanas konkurētspēju salīdzinājumā ar citiem transporta veidiem, kā arī nozaru konkurētspēju valstīs, kas robežojas ar SOx emisijas kontroles zonām. Ir jārod piemēroti risinājumi, lai samazinātu ar atbilstības nodrošināšanu saistītās izmaksas skartajās nozarēs, piemēram, jāparedz, ka var izmantot citus, rentablākus atbilstības panākšanas paņēmienus nekā ar degvielu saistītas metodes un ka vajadzības gadījumā var sniegt atbalstu. Komisijai, pamatojoties inter alia uz dalībvalstu ziņojumiem, būtu uzmanīgi jāuzrauga ietekme, ko rada kuģniecības nozares atbilstība jaunajiem degvielas kvalitātes standartiem, jo īpaši attiecībā uz iespējamo kravu novirzīšanu no jūras uz sauszemes transportu, kā arī vajadzības gadījumā būtu jāierosina attiecīgi pasākumi, lai novērstu šādu tendenci.

| (31) | Svarīgi ir ierobežot kravu novirzīšanu no jūras uz sauszemes transportu, ņemot vērā, ka arvien lielāks ar sauszemes transportu pārvadājamo preču īpatsvars daudzos gadījumos būtu pretrunā Savienības mērķiem klimata pārmaiņu jomā un palielinātu sastrēgumus. |
| --- | --- |

(31)

Svarīgi ir ierobežot kravu novirzīšanu no jūras uz sauszemes transportu, ņemot vērā, ka arvien lielāks ar sauszemes transportu pārvadājamo preču īpatsvars daudzos gadījumos būtu pretrunā Savienības mērķiem klimata pārmaiņu jomā un palielinātu sastrēgumus.

| (32) | Ar jaunajām prasībām par sēra dioksīda emisijas samazināšanu saistītās izmaksas varētu izraisīt kravu novirzīšanu no jūras uz sauszemes transportu un negatīvi ietekmēt nozaru konkurētspēju. Nolūkā sniegt mērķtiecīgu palīdzību Komisijai būtu pilnībā jāizmanto instrumenti, piemēram, programma Marco Polo un Eiropas transporta tīkls, lai sniegtu mērķtiecīgu palīdzību, samazinot kravu novirzīšanas risku. Dalībvalstis var uzskatīt par nepieciešamu sniegt atbalstu operatoriem, uz kuriem attiecas šī direktīva, saskaņā ar piemērojamajiem noteikumiem par valsts atbalstu. |
| --- | --- |

(32)

Ar jaunajām prasībām par sēra dioksīda emisijas samazināšanu saistītās izmaksas varētu izraisīt kravu novirzīšanu no jūras uz sauszemes transportu un negatīvi ietekmēt nozaru konkurētspēju. Nolūkā sniegt mērķtiecīgu palīdzību Komisijai būtu pilnībā jāizmanto instrumenti, piemēram, programma Marco Polo un Eiropas transporta tīkls, lai sniegtu mērķtiecīgu palīdzību, samazinot kravu novirzīšanas risku. Dalībvalstis var uzskatīt par nepieciešamu sniegt atbalstu operatoriem, uz kuriem attiecas šī direktīva, saskaņā ar piemērojamajiem noteikumiem par valsts atbalstu.

| (33) | Saskaņā ar pašreizējām pamatnostādnēm par valsts atbalstu vides aizsardzībai un neskarot turpmākās izmaiņas tajās, dalībvalstis var paredzēt valsts atbalstu operatoriem, uz kuriem attiecas šī direktīva, tostarp atbalstu esošo kuģu modernizēšanas darbībām, ja šādus atbalsta pasākumus uzskata par saderīgiem ar iekšējo tirgu saskaņā ar LESD 107. un 108. pantu, jo īpaši saistībā ar piemērojamajām pamatnostādnēm par valsts atbalstu vides aizsardzībai. Saistībā ar šo Komisija var ņemt vērā, ka dažu emisiju samazināšanas paņēmienu izmantošana pārsniedz šīs direktīvas prasības, samazinot ne tikai sēra dioksīda emisijas, bet arī cita veida emisijas. |
| --- | --- |

(33)

Saskaņā ar pašreizējām pamatnostādnēm par valsts atbalstu vides aizsardzībai un neskarot turpmākās izmaiņas tajās, dalībvalstis var paredzēt valsts atbalstu operatoriem, uz kuriem attiecas šī direktīva, tostarp atbalstu esošo kuģu modernizēšanas darbībām, ja šādus atbalsta pasākumus uzskata par saderīgiem ar iekšējo tirgu saskaņā ar LESD 107. un 108. pantu, jo īpaši saistībā ar piemērojamajām pamatnostādnēm par valsts atbalstu vides aizsardzībai. Saistībā ar šo Komisija var ņemt vērā, ka dažu emisiju samazināšanas paņēmienu izmantošana pārsniedz šīs direktīvas prasības, samazinot ne tikai sēra dioksīda emisijas, bet arī cita veida emisijas.

| (34) | Būtu jāveicina emisijas samazināšanas paņēmienu pieejamība. Minēto paņēmienu izmantošana var nodrošināt emisijas samazinājumu, kas ir vismaz līdzvērtīgs vai pat lielāks nekā ar zema sēra satura degvielas izmantošanu sasniedzamais samazinājums, ja tiem nav būtiskas negatīvas ietekmes uz vidi, piemēram, jūras ekosistēmām, un tie tiek izstrādāti, izmantojot atbilstīgus apstiprināšanas un kontroles mehānismus. Savienībā būtu jāatzīst jau zināmie alternatīvie paņēmieni, piemēram, kuģos uzstādītas izplūdes gāzu attīrīšanas sistēmas, degvielas maisījumi ar sašķidrināto dabasgāzi vai biodegvielas izmantošana. Svarīgi ir veicināt jaunu piesārņojuma samazināšanas paņēmienu izmēģinājumus un izstrādāšanu, lai papildus citiem iemesliem izvairītos arī no kravu novirzīšanas no jūras uz sauszemes transportu. |
| --- | --- |

(34)

Būtu jāveicina emisijas samazināšanas paņēmienu pieejamība. Minēto paņēmienu izmantošana var nodrošināt emisijas samazinājumu, kas ir vismaz līdzvērtīgs vai pat lielāks nekā ar zema sēra satura degvielas izmantošanu sasniedzamais samazinājums, ja tiem nav būtiskas negatīvas ietekmes uz vidi, piemēram, jūras ekosistēmām, un tie tiek izstrādāti, izmantojot atbilstīgus apstiprināšanas un kontroles mehānismus. Savienībā būtu jāatzīst jau zināmie alternatīvie paņēmieni, piemēram, kuģos uzstādītas izplūdes gāzu attīrīšanas sistēmas, degvielas maisījumi ar sašķidrināto dabasgāzi vai biodegvielas izmantošana. Svarīgi ir veicināt jaunu piesārņojuma samazināšanas paņēmienu izmēģinājumus un izstrādāšanu, lai papildus citiem iemesliem izvairītos arī no kravu novirzīšanas no jūras uz sauszemes transportu.

| (35) | Emisiju samazināšanas paņēmieniem ir nozīmīgs potenciāls samazināt emisiju. Tādēļ Komisijai būtu jāveicina šādu tehnoloģiju testēšana un izstrāde, inter alia apsverot kopīgas ar nozari līdzfinansētas programmas ieviešanu, pamatojoties uz līdzīgu programmu principiem, kā programma Clean Sky. |
| --- | --- |

(35)

Emisiju samazināšanas paņēmieniem ir nozīmīgs potenciāls samazināt emisiju. Tādēļ Komisijai būtu jāveicina šādu tehnoloģiju testēšana un izstrāde, inter alia apsverot kopīgas ar nozari līdzfinansētas programmas ieviešanu, pamatojoties uz līdzīgu programmu principiem, kā programma Clean Sky.

| (36) | Komisijai sadarbībā ar dalībvalstīm un ieinteresētajām personām būtu jāpilnveido pasākumi, kas noteikti Komisijas 2011. gada 16. septembra darba dokumentā “Jūras transporta radīto piesārņojošo vielu emisijas samazināšana un ilgtspējīga ūdenstransporta pasākumu kopums”. |
| --- | --- |

(36)

Komisijai sadarbībā ar dalībvalstīm un ieinteresētajām personām būtu jāpilnveido pasākumi, kas noteikti Komisijas 2011. gada 16. septembra darba dokumentā “Jūras transporta radīto piesārņojošo vielu emisijas samazināšana un ilgtspējīga ūdenstransporta pasākumu kopums”.

| (37) | Gadījumos, kad tiek traucētas jēlnaftas, naftas produktu vai citu ogļūdeņražu piegādes, Komisija var atļaut dalībvalsts teritorijā noteikt augstākus normatīvus. |
| --- | --- |

(37)

Gadījumos, kad tiek traucētas jēlnaftas, naftas produktu vai citu ogļūdeņražu piegādes, Komisija var atļaut dalībvalsts teritorijā noteikt augstākus normatīvus.

| (38) | Dalībvalstīm vajadzētu noteikt piemērotus līdzekļus pilnīgas šīs direktīvas noteikumu ievērošanas pārraudzībai. Komisijai vajadzētu saņemt pārskatus par sēra saturu šķidrajā kurināmajā. |
| --- | --- |

(38)

Dalībvalstīm vajadzētu noteikt piemērotus līdzekļus pilnīgas šīs direktīvas noteikumu ievērošanas pārraudzībai. Komisijai vajadzētu saņemt pārskatus par sēra saturu šķidrajā kurināmajā.

| (39) | Šajā direktīvā būtu jāiekļauj sīki izstrādāti norādījumi par ziņojuma saturu un formātu, lai nodrošinātu saskaņotu ziņošanu. |
| --- | --- |

(39)

Šajā direktīvā būtu jāiekļauj sīki izstrādāti norādījumi par ziņojuma saturu un formātu, lai nodrošinātu saskaņotu ziņošanu.

| (40) | Komisijai būtu jādeleģē pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar LESD 290. pantu, lai grozītu līdzvērtīgas emisiju vērtības un kritērijus emisijas samazināšanas paņēmienu izmantošanai, kas iekļauti šīs direktīvas I un II pielikumā, lai tos pielāgotu zinātnes un tehnikas attīstībai, nodrošinot stingru atbilstību attiecīgajiem SJO instrumentiem, kā arī lai grozītu šīs direktīvas 2. panta a) līdz e) un p) punktu, 13. panta 2. punkta b) apakšpunkta i) punktu un 13. panta 3. punktu, lai minētos noteikumus pielāgotu zinātnes un tehnikas attīstībai. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbu, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī. Komisijai, sagatavojot un izstrādājot deleģētos aktus, būtu jānodrošina vienlaicīga, savlaicīga un atbilstīga attiecīgo dokumentu nosūtīšana Eiropas Parlamentam un Padomei. |
| --- | --- |

(40)

Komisijai būtu jādeleģē pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar LESD 290. pantu, lai grozītu līdzvērtīgas emisiju vērtības un kritērijus emisijas samazināšanas paņēmienu izmantošanai, kas iekļauti šīs direktīvas I un II pielikumā, lai tos pielāgotu zinātnes un tehnikas attīstībai, nodrošinot stingru atbilstību attiecīgajiem SJO instrumentiem, kā arī lai grozītu šīs direktīvas 2. panta a) līdz e) un p) punktu, 13. panta 2. punkta b) apakšpunkta i) punktu un 13. panta 3. punktu, lai minētos noteikumus pielāgotu zinātnes un tehnikas attīstībai. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbu, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī. Komisijai, sagatavojot un izstrādājot deleģētos aktus, būtu jānodrošina vienlaicīga, savlaicīga un atbilstīga attiecīgo dokumentu nosūtīšana Eiropas Parlamentam un Padomei.

| (41) | Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs direktīvas īstenošanai, būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras Komisijai. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (10). |
| --- | --- |

(41)

Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs direktīvas īstenošanai, būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras Komisijai. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (10).

| (42) | Ir lietderīgi, ka Kuģošanas drošības un kuģu izraisītā piesārņojuma novēršanas komiteja (COSS), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 2099/2002 (11), palīdz Komisijai apstiprināt emisijas samazināšanas metodes, uz kurām neattiecas Padomes Direktīva 96/98/EK (12). |
| --- | --- |

(42)

Ir lietderīgi, ka Kuģošanas drošības un kuģu izraisītā piesārņojuma novēršanas komiteja (COSS), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 2099/2002 (11), palīdz Komisijai apstiprināt emisijas samazināšanas metodes, uz kurām neattiecas Padomes Direktīva 96/98/EK (12).

| (43) | Lai īstenotu šo direktīvu, ir svarīgi noteikt efektīvas, samērīgas un atturošas sankcijas. Minētajās sankcijās dalībvalstīm būtu jāparedz naudas sodi, kurus aprēķina tā, lai nodrošinātu, ka tie vainīgajiem vismaz liedz gūt saimniecisku labumu, kas izriet no to pārkāpuma, un ka minēto naudas sodu apmērs par atkārtotiem pārkāpumiem pakāpeniski pieaug. Dalībvalstīm šie noteikumi par sankcijām būtu jāpaziņo Komisijai. |
| --- | --- |

(43)

Lai īstenotu šo direktīvu, ir svarīgi noteikt efektīvas, samērīgas un atturošas sankcijas. Minētajās sankcijās dalībvalstīm būtu jāparedz naudas sodi, kurus aprēķina tā, lai nodrošinātu, ka tie vainīgajiem vismaz liedz gūt saimniecisku labumu, kas izriet no to pārkāpuma, un ka minēto naudas sodu apmērs par atkārtotiem pārkāpumiem pakāpeniski pieaug. Dalībvalstīm šie noteikumi par sankcijām būtu jāpaziņo Komisijai.

| (44) | Šai direktīvai nebūtu jāskar dalībvalstu pienākumi attiecībā uz termiņiem III pielikuma B daļā minēto direktīvu transponēšanai valsts tiesību aktos, |
| --- | --- |

(44)

Šai direktīvai nebūtu jāskar dalībvalstu pienākumi attiecībā uz termiņiem III pielikuma B daļā minēto direktīvu transponēšanai valsts tiesību aktos,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO DIREKTĪVU.

1. pants

Mērķis un darbības joma

1.   Šīs direktīvas mērķis ir samazināt sēra dioksīda emisiju, kas rodas, sadedzinot noteiktu veidu šķidro kurināmo, un tādējādi samazināt šādu emisiju kaitīgo ietekmi uz cilvēkiem un vidi.

2.   Konkrēta no naftas produktiem iegūta šķidrā kurināmā sadedzināšanas radītā sēra dioksīda emisiju samazinājumu panāk, šādam kurināmajam nosakot sēra satura ierobežojumus kā tā lietošanas nosacījumu dalībvalstu teritorijā, teritoriālajos ūdeņos un ekskluzīvajās ekonomiskajās zonās vai piesārņojuma kontroles zonās.

Ar šo direktīvu noteiktie konkrēta no naftas produktiem iegūta šķidrā kurināmā sēra satura normatīvi tomēr neattiecas uz:

| a) | degvielu, kas paredzēta pētījumiem vai testēšanai; |
| --- | --- |

a)

degvielu, kas paredzēta pētījumiem vai testēšanai;

| b) | degvielu, ko pirms sadedzināšanas paredzēts apstrādāt; |
| --- | --- |

b)

degvielu, ko pirms sadedzināšanas paredzēts apstrādāt;

| c) | degvielu, kas jāpārstrādā naftas pārstrādes rūpnīcās; |
| --- | --- |

c)

degvielu, kas jāpārstrādā naftas pārstrādes rūpnīcās;

| d) | degvielu, kas tiek izmantota un laista tirgū Savienības tālākajos reģionos, ar noteikumu, ka attiecīgās dalībvalstis nodrošina, ka minētajos reģionos:






  i) | tiek ievēroti gaisa kvalitātes standarti; |
| --- | --- | --- |

d)

degvielu, kas tiek izmantota un laista tirgū Savienības tālākajos reģionos, ar noteikumu, ka attiecīgās dalībvalstis nodrošina, ka minētajos reģionos:

i)

tiek ievēroti gaisa kvalitātes standarti;

| ii) | smagā degvieleļļa netiek izmantota, ja tās sēra saturs pārsniedz 3 % no masas; |
| --- | --- |

ii)

smagā degvieleļļa netiek izmantota, ja tās sēra saturs pārsniedz 3 % no masas;

| e) | degvielu, ko izmanto kara kuģi un citi karadienesta kuģi. Tomēr dalībvalstīm vajadzētu censties nodrošināt, pieņemot attiecīgus pasākumus, kas nepasliktina šādu kuģu darbības vai darbaspējas, ka minētie kuģi darbojas saskaņā ar šo direktīvu, ciktāl tas ir saprātīgi un praktiski; |
| --- | --- |

e)

degvielu, ko izmanto kara kuģi un citi karadienesta kuģi. Tomēr dalībvalstīm vajadzētu censties nodrošināt, pieņemot attiecīgus pasākumus, kas nepasliktina šādu kuģu darbības vai darbaspējas, ka minētie kuģi darbojas saskaņā ar šo direktīvu, ciktāl tas ir saprātīgi un praktiski;

| f) | jebkādu degvielas izmantošanu ar īpašu mērķi – kuģa drošības nodrošināšanai vai dzīvības glābšanai jūrā; |
| --- | --- |

f)

jebkādu degvielas izmantošanu ar īpašu mērķi – kuģa drošības nodrošināšanai vai dzīvības glābšanai jūrā;

| g) | jebkādu degvielas izmantošanu uz kuģiem, ja tiem vai to aprīkojumam ir radušies bojājumi, ar noteikumu, ka pēc bojājuma parādīšanās ir veikti visi saprātīgie pasākumi, lai novērstu vai mazinātu liekās emisijas, un ka ir veikti pasākumi, lai cik ātri vien iespējams salabotu bojājumus. Šo nepiemēro, ja īpašnieks vai kapteinis ir vai nu ar nodomu radījuši bojājumus, vai rīkojušies vieglprātīgi; |
| --- | --- |

g)

jebkādu degvielas izmantošanu uz kuģiem, ja tiem vai to aprīkojumam ir radušies bojājumi, ar noteikumu, ka pēc bojājuma parādīšanās ir veikti visi saprātīgie pasākumi, lai novērstu vai mazinātu liekās emisijas, un ka ir veikti pasākumi, lai cik ātri vien iespējams salabotu bojājumus. Šo nepiemēro, ja īpašnieks vai kapteinis ir vai nu ar nodomu radījuši bojājumus, vai rīkojušies vieglprātīgi;

| h) | degvielu, ko izmanto kuģiem, kuri lieto emisijas samazināšanas paņēmienus saskaņā ar 8. un 10. pantu, neskarot 5. pantu. |
| --- | --- |

h)

degvielu, ko izmanto kuģiem, kuri lieto emisijas samazināšanas paņēmienus saskaņā ar 8. un 10. pantu, neskarot 5. pantu.

2. pants

Definīcijas

Šajā direktīvā piemēro šādas definīcijas:

| a) | “smagā degvieleļļa” ir:






  i) | tāds no naftas produktiem iegūts visu veidu šķidrais kurināmais, izņemot flotes degvielu, uz ko attiecas KN kodi 2710 19 51 līdz 2710 19 68, 2710 20 31, 2710 20 35 vai 2710 20 39, vai |
| --- | --- | --- |

a)

“smagā degvieleļļa” ir:

i)

tāds no naftas produktiem iegūts visu veidu šķidrais kurināmais, izņemot flotes degvielu, uz ko attiecas KN kodi 2710 19 51 līdz 2710 19 68, 2710 20 31, 2710 20 35 vai 2710 20 39, vai

| ii) | tāds no naftas produktiem iegūts visu veidu šķidrais kurināmais, izņemot b) punktā definēto gāzeļļu un izņemot c), d) un e) punktā definēto jūras degvielu, kas pēc destilācijas rādītājiem ietilpst smago degvieleļļu grupā, ko izmanto par kurināmo un kas 250 °C temperatūrā, izmantojot ASTM D86 metodi, pārtvaicējas mazāk par 65 tilpuma procentiem (ietverot zudumus). Ja destilācijas rādītājus nevar noteikt ar ASTM D86 metodi, naftas produktu arī pieskaita smagajai degvieleļļai; |
| --- | --- |

ii)

tāds no naftas produktiem iegūts visu veidu šķidrais kurināmais, izņemot b) punktā definēto gāzeļļu un izņemot c), d) un e) punktā definēto jūras degvielu, kas pēc destilācijas rādītājiem ietilpst smago degvieleļļu grupā, ko izmanto par kurināmo un kas 250 °C temperatūrā, izmantojot ASTM D86 metodi, pārtvaicējas mazāk par 65 tilpuma procentiem (ietverot zudumus). Ja destilācijas rādītājus nevar noteikt ar ASTM D86 metodi, naftas produktu arī pieskaita smagajai degvieleļļai;

| b) | “gāzeļļa” ir:






  i) | tāds no naftas produktiem iegūts visu veidu šķidrais kurināmais, izņemot flotes degvielu, uz ko attiecas KN kodi 2710 19 25, 2710 19 29, 2710 19 47, 2710 19 48, 2710 20 17 vai 2710 20 19, vai |
| --- | --- | --- |

b)

“gāzeļļa” ir:

i)

tāds no naftas produktiem iegūts visu veidu šķidrais kurināmais, izņemot flotes degvielu, uz ko attiecas KN kodi 2710 19 25, 2710 19 29, 2710 19 47, 2710 19 48, 2710 20 17 vai 2710 20 19, vai

| ii) | tāds no naftas produktiem iegūts visu veidu šķidrais kurināmais, izņemot flotes degvielu, kas 250 °C temperatūrā, izmantojot ASTM D86 metodi, pārtvaicējas mazāk par 65 tilpuma procentiem (ietverot zudumus), bet 350 °C temperatūrā – vismaz par 85 tilpuma procentiem (ietverot zudumus). |
| --- | --- |

ii)

tāds no naftas produktiem iegūts visu veidu šķidrais kurināmais, izņemot flotes degvielu, kas 250 °C temperatūrā, izmantojot ASTM D86 metodi, pārtvaicējas mazāk par 65 tilpuma procentiem (ietverot zudumus), bet 350 °C temperatūrā – vismaz par 85 tilpuma procentiem (ietverot zudumus).

Šī definīcija neattiecas uz dīzeļdegvielu, kas definēta 2. panta 2. punktā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 98/70/EK (13). Šī definīcija neattiecas arī uz degvielu, ko izmanto visurgājējā tehnikā un lauksaimniecības traktoros;

13

| c) | “flotes degviela” nozīmē visu veidu no naftas produktiem iegūtu šķidro kurināmo, kas paredzēts izmantošanai vai ko izmanto uz kuģa, ietverot tos kurināmos, kas noteikti ISO 8217. Tā aptver jebkuru šķidro degvielu, kas iegūta no naftas un ko lieto iekšzemes ūdensceļu kuģos vai atpūtas kuģos, kā definēts attiecīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 97/68/EK (14) 2. pantā un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 94/25/EK (15) 1. panta 3. punktā, kad tie atrodas jūrā; |
| --- | --- |

c)

“flotes degviela” nozīmē visu veidu no naftas produktiem iegūtu šķidro kurināmo, kas paredzēts izmantošanai vai ko izmanto uz kuģa, ietverot tos kurināmos, kas noteikti ISO 8217. Tā aptver jebkuru šķidro degvielu, kas iegūta no naftas un ko lieto iekšzemes ūdensceļu kuģos vai atpūtas kuģos, kā definēts attiecīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 97/68/EK (14) 2. pantā un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 94/25/EK (15) 1. panta 3. punktā, kad tie atrodas jūrā;

14

15

| d) | “flotes dīzeļdegviela” ir visu veidu flotes degviela, kā tā noteikta DMB pakāpei ISO 8217 I tabulā, izņemot atsauci uz sēra saturu; |
| --- | --- |

d)

“flotes dīzeļdegviela” ir visu veidu flotes degviela, kā tā noteikta DMB pakāpei ISO 8217 I tabulā, izņemot atsauci uz sēra saturu;

| e) | “flotes gāzeļļa” ir visu veidu flotes degviela, kā tā noteikta DMX, DMA un DMZ pakāpei ISO 8217 I tabulā, izņemot atsauci uz sēra saturu; |
| --- | --- |

e)

“flotes gāzeļļa” ir visu veidu flotes degviela, kā tā noteikta DMX, DMA un DMZ pakāpei ISO 8217 I tabulā, izņemot atsauci uz sēra saturu;

| f) | “MARPOL” ir 1973. gada Starptautiskā konvencija par piesārņošanas novēršanu no kuģiem, kas grozīta ar 1978. gada protokolu; |
| --- | --- |

f)

“MARPOL” ir 1973. gada Starptautiskā konvencija par piesārņošanas novēršanu no kuģiem, kas grozīta ar 1978. gada protokolu;

MARPOL

| g) | “MARPOL VI pielikums” ir pielikums ar nosaukumu “Noteikumi gaisa piesārņojuma no kuģiem novēršanai”, ko pievienoja MARPOL ar 1997. gada protokolu; |
| --- | --- |

g)

“MARPOL VI pielikums” ir pielikums ar nosaukumu “Noteikumi gaisa piesārņojuma no kuģiem novēršanai”, ko pievienoja MARPOL ar 1997. gada protokolu;

MARPOL

MARPOL

| h) | “SOx emisijas kontroles zonas” ir jūras apgabali, ko Starptautiskā jūras organizācija (SJO) ir definējusi kā tādus saskaņā ar MARPOL VI pielikumu; |
| --- | --- |

h)

“SOx emisijas kontroles zonas” ir jūras apgabali, ko Starptautiskā jūras organizācija (SJO) ir definējusi kā tādus saskaņā ar MARPOL VI pielikumu;

x

MARPOL

| i) | “pasažieru kuģi” ir kuģi, kas pārvadā vairāk nekā 12 pasažierus, uz kura pasažieris ir katrs cilvēks, izņemot:






  i) | kuģa kapteini un apkalpi vai citas personas, kas nodarbinātas vai kaut kādā veidā iesaistītas darbībās uz šā kuģa, un |
| --- | --- | --- |

i)

“pasažieru kuģi” ir kuģi, kas pārvadā vairāk nekā 12 pasažierus, uz kura pasažieris ir katrs cilvēks, izņemot:

i)

kuģa kapteini un apkalpi vai citas personas, kas nodarbinātas vai kaut kādā veidā iesaistītas darbībās uz šā kuģa, un

| ii) | bērnus, kas jaunāki par vienu gadu; |
| --- | --- |

ii)

bērnus, kas jaunāki par vienu gadu;

| j) | “regulāri pārvadājumi” ir pasažieru kuģu pārvadājumi, kas nodrošina satiksmi starp divām vai vairākām ostām, vai jūras reisi, kas sākas un beidzas vienā un tai pašā ostā, bez pieturvietām:






  i) | saskaņā ar publicētu sarakstu, vai |
| --- | --- | --- |

j)

“regulāri pārvadājumi” ir pasažieru kuģu pārvadājumi, kas nodrošina satiksmi starp divām vai vairākām ostām, vai jūras reisi, kas sākas un beidzas vienā un tai pašā ostā, bez pieturvietām:

i)

saskaņā ar publicētu sarakstu, vai

| ii) | ar tik regulāriem un biežiem pārvadājumiem, ka tie veido atpazīstamu grafiku; |
| --- | --- |

ii)

ar tik regulāriem un biežiem pārvadājumiem, ka tie veido atpazīstamu grafiku;

| k) | “karakuģis” ir kuģis, kas pieder valsts bruņotajiem spēkiem, kam ir ārējās pazīmes, kuras atšķir šādus kuģus pēc to piederības, kas ir tāda virsnieka vadībā, kuru pilnvarojusi valsts un kura vārds parādās atbilstīgā dienesta sarakstā vai tā ekvivalentā, un kura komanda pakļauta regulārai bruņoto spēku disciplīnai; |
| --- | --- |

k)

“karakuģis” ir kuģis, kas pieder valsts bruņotajiem spēkiem, kam ir ārējās pazīmes, kuras atšķir šādus kuģus pēc to piederības, kas ir tāda virsnieka vadībā, kuru pilnvarojusi valsts un kura vārds parādās atbilstīgā dienesta sarakstā vai tā ekvivalentā, un kura komanda pakļauta regulārai bruņoto spēku disciplīnai;

| l) | “noenkurotie” kuģi ir kuģi, kas ir droši pietauvoti vai noenkuroti Savienības ostā, kamēr tie iekrauj kravu, izkrauj kravu vai darbojas kā viesnīcas, ietverot laiku, kas nav saistīts ar kravas darbībām; |
| --- | --- |

l)

“noenkurotie” kuģi ir kuģi, kas ir droši pietauvoti vai noenkuroti Savienības ostā, kamēr tie iekrauj kravu, izkrauj kravu vai darbojas kā viesnīcas, ietverot laiku, kas nav saistīts ar kravas darbībām;

| m) | “laist tirgū” nozīmē piegādāt vai darīt pieejamus trešām personām, pret samaksu vai par velti, jebkurā vietā, kas ir dalībvalsts jurisdikcijā, flotes degvielas, kas paredzētas sadedzināšanai uz kuģa. Tas nenozīmē piegādāt vai darīt pieejamas flotes degvielas eksportam kuģu kravas tilpnēs; |
| --- | --- |

m)

“laist tirgū” nozīmē piegādāt vai darīt pieejamus trešām personām, pret samaksu vai par velti, jebkurā vietā, kas ir dalībvalsts jurisdikcijā, flotes degvielas, kas paredzētas sadedzināšanai uz kuģa. Tas nenozīmē piegādāt vai darīt pieejamas flotes degvielas eksportam kuģu kravas tilpnēs;

| n) | “tālākie reģioni” ir Francijas aizjūras departamenti, Azoru salas, Madeira un Kanāriju salas, kā izklāstīts LESD 349. pantā; |
| --- | --- |

n)

“tālākie reģioni” ir Francijas aizjūras departamenti, Azoru salas, Madeira un Kanāriju salas, kā izklāstīts LESD 349. pantā;

| o) | “emisiju samazināšanas paņēmiens” ir jebkurš aprīkojums, materiāls, ierīce vai aparatūra, ar ko paredzēts aprīkot kuģi, vai citāda procedūra, alternatīva degviela vai atbilstības metode, ko izmanto kā alternatīvu šajā direktīvā noteiktajām prasībām atbilstīgai flotes degvielai ar samazinātu sēra saturu un kas ir pārbaudāma, kvantificējama un īstenojama; |
| --- | --- |

o)

“emisiju samazināšanas paņēmiens” ir jebkurš aprīkojums, materiāls, ierīce vai aparatūra, ar ko paredzēts aprīkot kuģi, vai citāda procedūra, alternatīva degviela vai atbilstības metode, ko izmanto kā alternatīvu šajā direktīvā noteiktajām prasībām atbilstīgai flotes degvielai ar samazinātu sēra saturu un kas ir pārbaudāma, kvantificējama un īstenojama;

| p) | “ASTM metode” nozīmē Amerikas Testēšanas un materiālu biedrības (American Society for Testing and Materials) 1976. gada izdevuma naftas produktu un smērvielu kvalitātes noteikšanas standartus un tehniskos noteikumus; |
| --- | --- |

p)

“ASTM metode” nozīmē Amerikas Testēšanas un materiālu biedrības (American Society for Testing and Materials) 1976. gada izdevuma naftas produktu un smērvielu kvalitātes noteikšanas standartus un tehniskos noteikumus;

ASTM

American Society for Testing and Materials

| q) | “sadedzināšanas iekārta” ir jebkura tehniska iekārta, kurā tiek oksidēts kurināmais, lai izmantotu tā oksidēšanās procesā iegūto siltumenerģiju. |
| --- | --- |

q)

“sadedzināšanas iekārta” ir jebkura tehniska iekārta, kurā tiek oksidēts kurināmais, lai izmantotu tā oksidēšanās procesā iegūto siltumenerģiju.

3. pants

Maksimālais sēra saturs smagajā degvieleļļā

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka to teritorijā neizmanto smagās degvieleļļas, ja to sēra saturs pārsniedz 1,00 % (masas).

2.   Ja kompetentās iestādes pienācīgi pārrauga emisijas, līdz 2015. gada 31. decembrim 1. punkts neattiecas uz smagajām degvieleļļām, ko izmanto:

| a) | sadedzināšanas iekārtās, kas ietilpst Direktīvas 2001/80/EK darbības jomā un uz kurām attiecas minētās direktīvas 4. panta 1. vai 2. punkts vai 4. panta 3. punkta a) apakšpunkts, un kuras atbilst sēra dioksīda emisijas ierobežojumiem, kas šādām iekārtām noteikti minētajā direktīvā; |
| --- | --- |

a)

sadedzināšanas iekārtās, kas ietilpst Direktīvas 2001/80/EK darbības jomā un uz kurām attiecas minētās direktīvas 4. panta 1. vai 2. punkts vai 4. panta 3. punkta a) apakšpunkts, un kuras atbilst sēra dioksīda emisijas ierobežojumiem, kas šādām iekārtām noteikti minētajā direktīvā;

| b) | sadedzināšanas iekārtās, kas ietilpst Direktīvas 2001/80/EK darbības jomā un uz kurām attiecas minētās direktīvas 4. panta 3. punkta b) apakšpunkts un 4. panta 6. punkts, un kuru mēneša vidējā sēra dioksīda emisija nepārsniedz 1 700 mg/Nm3 pie skābekļa tilpumkoncentrācijas 3 % sausās dūmgāzēs; |
| --- | --- |

b)

sadedzināšanas iekārtās, kas ietilpst Direktīvas 2001/80/EK darbības jomā un uz kurām attiecas minētās direktīvas 4. panta 3. punkta b) apakšpunkts un 4. panta 6. punkts, un kuru mēneša vidējā sēra dioksīda emisija nepārsniedz 1 700 mg/Nm3 pie skābekļa tilpumkoncentrācijas 3 % sausās dūmgāzēs;

| c) | sadedzināšanas iekārtās, uz kurām neattiecas a) vai b) apakšpunkts un kuru mēneša vidējā sēra dioksīda emisija nepārsniedz 1 700 mg/Nm3 pie skābekļa tilpumkoncentrācijas 3 % sausās dūmgāzēs; |
| --- | --- |

c)

sadedzināšanas iekārtās, uz kurām neattiecas a) vai b) apakšpunkts un kuru mēneša vidējā sēra dioksīda emisija nepārsniedz 1 700 mg/Nm3 pie skābekļa tilpumkoncentrācijas 3 % sausās dūmgāzēs;

| d) | sadedzināšanai naftas pārstrādes rūpnīcās, ja mēneša vidējā sēra dioksīda emisija no visām attiecīgās naftas pārstrādes rūpnīcas sadedzināšanas iekārtām, neatkarīgi no izmantotās degvielas vai degvielas maisījuma veida, izņemot iekārtas, uz kurām attiecas a) un b) apakšpunkts, gāzturbīnas un gāzes dzinējus, nepārsniedz 1 700 mg/Nm3 pie skābekļa tilpumkoncentrācijas 3 % sausās dūmgāzēs. |
| --- | --- |

d)

sadedzināšanai naftas pārstrādes rūpnīcās, ja mēneša vidējā sēra dioksīda emisija no visām attiecīgās naftas pārstrādes rūpnīcas sadedzināšanas iekārtām, neatkarīgi no izmantotās degvielas vai degvielas maisījuma veida, izņemot iekārtas, uz kurām attiecas a) un b) apakšpunkts, gāzturbīnas un gāzes dzinējus, nepārsniedz 1 700 mg/Nm3 pie skābekļa tilpumkoncentrācijas 3 % sausās dūmgāzēs.

3.   Ja kompetentas iestādes pienācīgi pārrauga emisijas, no 2016. gada 1. janvāra 1. punkts neattiecas uz smagajām degvieleļļām, ko izmanto:

| a) | sadedzināšanas iekārtās, kas ietilpst Direktīvas 2010/75/ES III nodaļas darbības jomā un kuras atbilst minētās direktīvas V pielikumā šādām iekārtām noteiktiem sēra dioksīda emisiju ierobežojumiem, bet – ja saskaņā ar minēto direktīvu attiecīgās emisiju robežvērtības nav piemērojamas – kuru mēneša vidējā sēra dioksīda emisija nepārsniedz 1 700 mg/Nm3 pie skābekļa tilpumkoncentrācijas 3 % sausās dūmgāzēs; |
| --- | --- |

a)

sadedzināšanas iekārtās, kas ietilpst Direktīvas 2010/75/ES III nodaļas darbības jomā un kuras atbilst minētās direktīvas V pielikumā šādām iekārtām noteiktiem sēra dioksīda emisiju ierobežojumiem, bet – ja saskaņā ar minēto direktīvu attiecīgās emisiju robežvērtības nav piemērojamas – kuru mēneša vidējā sēra dioksīda emisija nepārsniedz 1 700 mg/Nm3 pie skābekļa tilpumkoncentrācijas 3 % sausās dūmgāzēs;

| b) | sadedzināšanas iekārtās, uz kurām neattiecas a) apakšpunkts un kuru mēneša vidējā sēra dioksīda emisija nepārsniedz 1 700 mg/Nm3 pie skābekļa tilpumkoncentrācijas 3 % sausās dūmgāzēs; |
| --- | --- |

b)

sadedzināšanas iekārtās, uz kurām neattiecas a) apakšpunkts un kuru mēneša vidējā sēra dioksīda emisija nepārsniedz 1 700 mg/Nm3 pie skābekļa tilpumkoncentrācijas 3 % sausās dūmgāzēs;

| c) | sadedzināšanai naftas pārstrādes rūpnīcās, ja mēneša vidējā sēra dioksīda emisija no visām attiecīgās naftas pārstrādes rūpnīcas sadedzināšanas iekārtām, neatkarīgi no izmantotās degvielas vai degvielas maisījuma veida, izņemot iekārtas, uz kurām attiecas a) apakšpunkts, gāzturbīnas un gāzes dzinējus, nepārsniedz 1 700 mg/Nm3 pie skābekļa tilpumkoncentrācijas 3 % sausās dūmgāzēs. |
| --- | --- |

c)

sadedzināšanai naftas pārstrādes rūpnīcās, ja mēneša vidējā sēra dioksīda emisija no visām attiecīgās naftas pārstrādes rūpnīcas sadedzināšanas iekārtām, neatkarīgi no izmantotās degvielas vai degvielas maisījuma veida, izņemot iekārtas, uz kurām attiecas a) apakšpunkts, gāzturbīnas un gāzes dzinējus, nepārsniedz 1 700 mg/Nm3 pie skābekļa tilpumkoncentrācijas 3 % sausās dūmgāzēs.

Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka neviena sadedzināšanas iekārta, kurā izmanto smago degvieleļļu, kuras sēra saturs ir lielāks par 1. punktā minēto, netiek izmantotas bez kompetentu iestāžu piešķirtas atļaujas, kurā noteikti emisiju ierobežojumi.

4. pants

Gāzeļļu sēra satura maksimums

Dalībvalstis nodrošina, ka to teritorijā neizmanto gāzeļļas, ja to sēra saturs pārsniedz 0,10 % (masas).

5. pants

Maksimālais sēra saturs flotes degvielā

Dalībvalstis nodrošina, ka to teritorijā neizmanto flotes degvielu, ja tās sēra saturs pārsniedz 3,50 % (masas), izņemot degvielu, ko piegādā kuģiem, kas, ievērojot 8. pantu, izmanto emisijas samazināšanas paņēmienus slēgtā sistēmā.

6. pants

Maksimālais sēra saturs flotes degvielā, ko izmanto dalībvalstu teritoriālajos ūdeņos, ekskluzīvajās ekonomikas zonās un piesārņojuma kontroles zonās, tostarp SOx emisijas kontroles zonās, un ko izmanto pasažieru kuģi, kuri veic regulārus pārvadājumus uz Savienības ostām vai no tām

1.   Dalībvalstis veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka to teritoriālajos ūdeņos, ekskluzīvajās ekonomikas zonās un piesārņojuma kontroles zonās neizmanto flotes degvielu, kuras sēra saturs ir lielāks par:

| a) | 3,50 % (masas) no 2014. gada 18. jūnija; |
| --- | --- |

a)

3,50 % (masas) no 2014. gada 18. jūnija;

| b) | 0,50 % (masas) no 2020. gada 1. janvāra. |
| --- | --- |

b)

0,50 % (masas) no 2020. gada 1. janvāra.

Neskarot šā panta 2. un 5. punktu, kā arī 7. pantu, šis punkts attiecas uz visu valstu kuģiem, tostarp kuģiem, kuru reisa sākums ir ārpus Savienības.

2.   Dalībvalstis veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka to teritoriālajos ūdeņos, ekskluzīvajās ekonomikas zonās un piesārņojuma kontroles zonās, kas ietilpst SOx emisijas kontroles zonās, neizmanto flotes degvielu, kuras sēra saturs ir lielāks par:

| a) | 1,00 % (masas) līdz 2014. gada 31. decembrim; |
| --- | --- |

a)

1,00 % (masas) līdz 2014. gada 31. decembrim;

| b) | 0,10 % (masas) no 2015. gada 1. janvāra. |
| --- | --- |

b)

0,10 % (masas) no 2015. gada 1. janvāra.

Šis punkts attiecas uz visu valstu kuģiem, tostarp kuģiem, kuru reisa sākums ir ārpus Savienības.

Komisija pienācīgi ņem vērā visas turpmākās izmaiņas prasībās atbilstīgi MARPOL VI pielikumam, ko piemēro SOx emisijas kontroles zonās, un attiecīgā gadījumā bez nepamatotas kavēšanās ierosina atbilstīgus priekšlikumus, lai attiecīgi grozītu šo direktīvu.

3.   Šā panta 2. punkta piemērošanas datums jauniem jūras reģioniem, to skaitā ostām, ko SJO ir apzīmējusi kā SOx emisijas kontroles zonas saskaņā ar MARPOL VI pielikuma 14. panta 3. punkta b) noteikumu, ir 12 mēneši pēc apzīmējuma spēkā stāšanās datuma.

4.   Dalībvalstis atbild par 2. punkta izpildi vismaz attiecībā uz:

| — | kuģiem, kuri kuģo ar to karogu, un |
| --- | --- |

—

kuģiem, kuri kuģo ar to karogu, un

| — | visiem kuģiem, kamēr tie atrodas dalībvalsts ostā, gadījumā, ja dalībvalstis robežojas ar SOx emisijas kontroles zonu. |
| --- | --- |

—

visiem kuģiem, kamēr tie atrodas dalībvalsts ostā, gadījumā, ja dalībvalstis robežojas ar SOx emisijas kontroles zonu.

Dalībvalstis var veikt papildu izpildes pasākumus attiecībā uz citiem kuģiem saskaņā ar starptautiskajām jūras tiesībām.

5.   Dalībvalstis veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka to teritoriālajos ūdeņos, ekskluzīvajās ekonomikas zonās un piesārņojuma kontroles zonās, kas atrodas ārpus SOx emisijas kontroles zonām, pasažieru kuģiem, kas veic regulārus reisus no jebkuras Savienības ostas vai uz to, līdz 2020. gada 1. janvārim neizmanto flotes degvielu, kuras sēra saturs ir lielāks par 1,50 % (masas).

Dalībvalstis atbild par šīs prasības izpildi vismaz attiecībā uz to valstu kuģiem, kā arī visu valstu kuģiem, kamēr tie atrodas to ostās.

6.   Dalībvalstis pieprasa pareizi aizpildīt kuģu žurnālus, tostarp attiecībā uz degvielas nomaiņas operācijām.

7.   Dalībvalstis cenšas nodrošināt šai direktīvai atbilstīgas flotes degvielas pieejamību un informē Komisiju par šādas flotes degvielas pieejamību tās ostās un termināļos.

8.   Ja dalībvalsts konstatē, ka kuģis neatbilst tādas flotes degvielas standartiem, kas atbilst šai direktīvai, dalībvalsts kompetentā iestāde ir tiesīga pieprasīt, lai kuģis:

| a) | sniedz pārskatu par darbībām, kas veiktas, lai censtos nodrošināt atbilstību; un |
| --- | --- |

a)

sniedz pārskatu par darbībām, kas veiktas, lai censtos nodrošināt atbilstību; un

| b) | sniedz apliecinājumu, ka tas ir centies iegādāties flotes degvielu, kas atbilst šai direktīvai, saskaņā ar tā reisa plānu un – ja tā nav bijusi pieejama paredzētajā vietā – ir īstenoti centieni, lai rastu alternatīvus šādas flotes degvielas avotus, un ka, neraugoties uz maksimāliem pūliņiem iegūt flotes degvielu, kas atbilst šai direktīvai, tā nav bijusi pieejama iegādei. |
| --- | --- |

b)

sniedz apliecinājumu, ka tas ir centies iegādāties flotes degvielu, kas atbilst šai direktīvai, saskaņā ar tā reisa plānu un – ja tā nav bijusi pieejama paredzētajā vietā – ir īstenoti centieni, lai rastu alternatīvus šādas flotes degvielas avotus, un ka, neraugoties uz maksimāliem pūliņiem iegūt flotes degvielu, kas atbilst šai direktīvai, tā nav bijusi pieejama iegādei.

Kuģim netiek pieprasīts novirzīties no plānotā maršruta vai nepamatoti kavēt paredzēto reisu, lai nodrošinātu atbilstību.

Ja kuģis sniedz pirmajā daļā minēto informāciju, konkrētā dalībvalsts ņem vērā visus attiecīgos apstākļus un sniegtos pierādījumus, lai noteiktu piemērotāko rīcību, tostarp kontroles pasākumu neveikšanu.

Kuģis informē savu karoga valsti un attiecīgās galamērķa ostas kompetento iestādi, ja tas nevar iegādāties flotes degvielu, kas atbilst šai direktīvai.

Ja kuģis ir iesniedzis pierādījumu tam, ka flotes degviela, kas atbilst šai direktīvai, nav pieejama, ostas valsts informē Komisiju.

9.   Saskaņā ar MARPOL VI pielikuma 18. noteikumu dalībvalstis:

| a) | uztur publiski pieejamu vietējo flotes degvielas piegādātāju reģistru; |
| --- | --- |

a)

uztur publiski pieejamu vietējo flotes degvielas piegādātāju reģistru;

| b) | nodrošina, ka visas to teritorijās pārdotās flotes degvielas sēra saturu piegādātājs dokumentē degvielas piegādes pavaddokumentā, kam pievienots aizzīmogots paraugs, kuru paraksta saņēmēja kuģa pārstāvis; |
| --- | --- |

b)

nodrošina, ka visas to teritorijās pārdotās flotes degvielas sēra saturu piegādātājs dokumentē degvielas piegādes pavaddokumentā, kam pievienots aizzīmogots paraugs, kuru paraksta saņēmēja kuģa pārstāvis;

| c) | veic pasākumus pret flotes degvielas piegādātājiem, ja konstatēts, ka tie piegādājuši degvielu, kas neatbilst degvielas piegādes pavaddokumentos norādītajai specifikācijai; |
| --- | --- |

c)

veic pasākumus pret flotes degvielas piegādātājiem, ja konstatēts, ka tie piegādājuši degvielu, kas neatbilst degvielas piegādes pavaddokumentos norādītajai specifikācijai;

| d) | nodrošina, ka tiek veikta koriģējoša darbība, lai konstatēto neatbilstīgo flotes degvielu piemērotu prasībām. |
| --- | --- |

d)

nodrošina, ka tiek veikta koriģējoša darbība, lai konstatēto neatbilstīgo flotes degvielu piemērotu prasībām.

10.   Dalībvalstis nodrošina, ka to teritorijā netiek laistas tirgū flotes dīzeļdegvielas, ja sēra saturs šajās flotes dīzeļdegvielās pārsniedz 1,50 % (masas).

7. pants

Maksimālais sēra saturs flotes degvielā, ko izmanto kuģi, piestājot Savienības ostās

1.   Dalībvalstis veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka kuģiem, kas noenkuroti Savienības ostās, neizmanto flotes degvielu, kuras sēra saturs pārsniedz 0,10 % (masas), dodot pietiekami laiku apkalpei, lai vajadzības gadījumā tā iespējami drīzāk pēc ierašanās enkurvietā un pēc iespējas īsāku laikposmu pirms atiešanas veiktu degvielas nomaiņas operācijas.

Dalībvalstis pieprasa, lai kuģa žurnālā tiktu reģistrēts jebkuras degvielas nomaiņas operācijas laiks.

2.   Šā panta 1. punkts neattiecas uz:

| a) | visiem gadījumiem, kad kuģiem saskaņā ar publicētiem grafikiem paredzēts atrasties enkurvietā mazāk par divām stundām; |
| --- | --- |

a)

visiem gadījumiem, kad kuģiem saskaņā ar publicētiem grafikiem paredzēts atrasties enkurvietā mazāk par divām stundām;

| b) | kuģiem, kuriem izslēdz visus dzinējus un izmanto krasta elektroenerģijas pieslēgumu, kamēr tie atrodas noenkuroti ostās. |
| --- | --- |

b)

kuģiem, kuriem izslēdz visus dzinējus un izmanto krasta elektroenerģijas pieslēgumu, kamēr tie atrodas noenkuroti ostās.

3.   Dalībvalstis nodrošina, ka to teritorijā netiek laistas tirgū flotes gāzeļļas, ja sēra saturs šajās flotes gāzeļļās pārsniedz 0,10 % (masas).

8. pants

Emisijas samazināšanas paņēmieni

1.   Kā alternatīvu tādu flotes degvielu izmantošanai, kuras atbilst 6. un 7. pantā noteiktajām prasībām, ievērojot šā panta 2. un 4. punktu, visu valstu kuģiem dalībvalstis savās ostās, teritoriālajos ūdeņos, ekskluzīvajās ekonomikas zonās un piesārņojuma kontroles zonās atļauj izmantot emisijas samazināšanas paņēmienus.

2.   Kuģi, kas izmanto 1. punktā minētos emisiju samazināšanas paņēmienus, pastāvīgi nodrošina tādu sēra dioksīda emisijas samazinājumu, kas ir vismaz līdzvērtīgs samazinājumam, kas būtu panākts, izmantojot flotes degvielas, kuras atbilst 6. un 7. pantā noteiktajām prasībām. Līdzvērtīgas emisijas vērtības nosaka saskaņā ar I pielikumu.

3.   Kā alternatīvu risinājumu emisijas samazināšanai dalībvalstis veicina to, lai piestātnēs esošie kuģi izmanto krasta elektroapgādes sistēmas.

4.   Emisiju samazināšanas paņēmieni, kas minēti 1. punktā, atbilst kritērijiem, kas noteikti II pielikumā minētajos dokumentos.

5.   Pamatotos gadījumos, ņemot vērā zinātnes un tehnikas attīstību alternatīvu emisijas samazināšanas paņēmienu jomā un nodrošinot stingru atbilstību attiecīgajiem SJO pieņemtajiem instrumentiem un standartiem, Komisija:

| a) | ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 16. pantu, lai grozītu I un II pielikumu; |
| --- | --- |

a)

ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 16. pantu, lai grozītu I un II pielikumu;

| b) | attiecīgā gadījumā pieņem īstenošanas aktus, ar kuriem nosaka sīki izstrādātas emisijas uzraudzības prasības. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 17. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru. |
| --- | --- |

b)

attiecīgā gadījumā pieņem īstenošanas aktus, ar kuriem nosaka sīki izstrādātas emisijas uzraudzības prasības. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 17. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.

9. pants

Uz dalībvalsts karoga kuģiem izmantojamo emisijas samazināšanas paņēmienu apstiprināšana

1.   Emisijas samazināšanas paņēmienus, uz kuriem attiecas Direktīva 96/98/EK, apstiprina saskaņā ar minēto direktīvu.

2.   Emisijas samazināšanas paņēmienus, uz kuriem neattiecas šā panta 1. punkts, apstiprina saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2099/2002 3. panta 2. punktā minēto procedūru, ņemot vērā:

| a) | SJO izstrādātās pamatnostādnes; |
| --- | --- |

a)

SJO izstrādātās pamatnostādnes;

| b) | visu saskaņā ar 10. pantu veikto izmēģinājumu rezultātus; |
| --- | --- |

b)

visu saskaņā ar 10. pantu veikto izmēģinājumu rezultātus;

| c) | ietekmi uz vidi, tostarp sasniedzamo emisijas samazinājumu, un ietekmi uz ekosistēmām ostu teritorijās, ostu akvatorijā un estuāros; un |
| --- | --- |

c)

ietekmi uz vidi, tostarp sasniedzamo emisijas samazinājumu, un ietekmi uz ekosistēmām ostu teritorijās, ostu akvatorijā un estuāros; un

| d) | monitoringa un verifikācijas iespējas. |
| --- | --- |

d)

monitoringa un verifikācijas iespējas.

10. pants

Jaunu emisijas samazināšanas paņēmienu izmēģinājumi

Dalībvalstis attiecīgā gadījumā sadarbībā ar citām dalībvalstīm var apstiprināt kuģu radītās emisijas samazināšanas paņēmienu izmēģinājumu rezultātus uz kuģiem ar to karogu vai jūras teritorijās, kas ir to jurisdikcijā. Šajos izmēģinājumos nav obligāti jāizmanto flotes degvielas, kas atbilst 6. un 7. panta prasībām, ja tiek ievēroti visi šādi nosacījumi:

| a) | Komisiju un ikvienu attiecīgo ostas valsti rakstiski informē vismaz sešus mēnešus pirms izmēģinājumu sākuma; |
| --- | --- |

a)

Komisiju un ikvienu attiecīgo ostas valsti rakstiski informē vismaz sešus mēnešus pirms izmēģinājumu sākuma;

| b) | izmēģinājumu atļauju derīguma termiņš nepārsniedz 18 mēnešus; |
| --- | --- |

b)

izmēģinājumu atļauju derīguma termiņš nepārsniedz 18 mēnešus;

| c) | visi iesaistītie kuģi uzstāda viltojumdrošu aprīkojumu nepārtrauktam dūmgāzu emisijas monitoringam un to izmanto visu izmēģinājumu laiku; |
| --- | --- |

c)

visi iesaistītie kuģi uzstāda viltojumdrošu aprīkojumu nepārtrauktam dūmgāzu emisijas monitoringam un to izmanto visu izmēģinājumu laiku;

| d) | visi iesaistītie kuģi panāk emisijas samazinājumu, kas ir vismaz ekvivalents tam, ko varētu panākt ar šajā direktīvā precizētajiem degvielas sēra satura ierobežojumiem; |
| --- | --- |

d)

visi iesaistītie kuģi panāk emisijas samazinājumu, kas ir vismaz ekvivalents tam, ko varētu panākt ar šajā direktīvā precizētajiem degvielas sēra satura ierobežojumiem;

| e) | visā izmēģinājumu laikā tiek izmantotas attiecīgā emisijas samazināšanas paņēmiena radītajiem atkritumiem atbilstīgas atkritumu apsaimniekošanas sistēmas; |
| --- | --- |

e)

visā izmēģinājumu laikā tiek izmantotas attiecīgā emisijas samazināšanas paņēmiena radītajiem atkritumiem atbilstīgas atkritumu apsaimniekošanas sistēmas;

| f) | visā izmēģinājumu laikā tiek novērtēta ietekme uz jūras vidi, jo īpaši uz ekosistēmām ostu teritorijās, ostu akvatorijā un estuāros; un |
| --- | --- |

f)

visā izmēģinājumu laikā tiek novērtēta ietekme uz jūras vidi, jo īpaši uz ekosistēmām ostu teritorijās, ostu akvatorijā un estuāros; un

| g) | sešu mēnešu laikā pēc izmēģinājumu beigām Komisijai tiek sniegti visi rezultāti, un tie ir publiski pieejami. |
| --- | --- |

g)

sešu mēnešu laikā pēc izmēģinājumu beigām Komisijai tiek sniegti visi rezultāti, un tie ir publiski pieejami.

11. pants

Finanšu pasākumi

Dalībvalstis var pieņemt finanšu pasākumus, kas ir labvēlīgi operatoriem, kurus skar šī direktīva, ja šādi finanšu pasākumi ir saskaņā ar valsts atbalsta noteikumiem, kas piemērojami un jāpieņem šajā jomā.

12. pants

Kurināmā apgādes pārmaiņas

Ja negaidītu jēlnaftas, naftas produktu vai citu ogļūdeņražu apgādes pārmaiņu dēļ kādai dalībvalstij rodas grūtības ievērot 3. un 4. pantā noteiktos sēra satura normatīvus, attiecīgā dalībvalsts par to informē Komisiju. Komisija var atļaut uz laiku līdz sešiem mēnešiem minētās dalībvalsts teritorijā paaugstināt normatīvus. Par savu lēmumu tā informē Padomi un dalībvalstis. Dalībvalstis viena mēneša laikā ar lēmumu var vērsties Padomē. Padome divu mēnešu laikā ar balsu kvalificētu vairākumu var pieņemt citādu lēmumu.

13. pants

Paraugu ņemšana un analīze

1.   Dalībvalstis veic visus vajadzīgos pasākumus, lai, izmantojot paraugu ņemšanu, pārbaudītu, vai izmantoto degvielu sēra saturs atbilst 3. līdz 7. pantam. Paraugu ņemšanu sāk dienā, kad stājas spēkā sēra maksimālā satura attiecīgā robežvērtība. Paraugu ņemšanu veic periodiski, pietiekami bieži un tādā apmērā, lai paraugs būtu pārbaudāmajai degvielai reprezentatīvs un – attiecībā uz flotes degvielu – lai paraugs būtu reprezentatīvs degvielai, ko kuģiem izmanto laikā, kad tie atrodas attiecīgajās jūras teritorijās un ostās. Paraugus analizē bez nepamatotas kavēšanās.

2.   Izmanto turpmāk minēto paraugu ņemšanas, analīžu un inspekcijas līdzekli:

| a) | kuģa žurnālu un degvielas piegādes pavaddokumentu inspekcija; un |
| --- | --- |

a)

kuģa žurnālu un degvielas piegādes pavaddokumentu inspekcija; un

| b) | attiecīgā gadījumā – šādus paraugu ņemšanas un analīzes līdzekļus:






  i) | kuģī izmantojamās flotes degvielas paraugu ņemšana tās piegādes laikā kuģiem, ievērojot norādījumus par degvieleļļas paraugu ņemšanu, lai noteiktu atbilstību pārskatītajam MARPOL VI pielikumam, kas pieņemts 2009. gada 17. jūlijā ar SJO Jūras vides aizsardzības komitejas (MEPC) rezolūciju 182(59), un tās sēra satura analīzi, vai |
| --- | --- | --- |

b)

attiecīgā gadījumā – šādus paraugu ņemšanas un analīzes līdzekļus:

i)

kuģī izmantojamās flotes degvielas paraugu ņemšana tās piegādes laikā kuģiem, ievērojot norādījumus par degvieleļļas paraugu ņemšanu, lai noteiktu atbilstību pārskatītajam MARPOL VI pielikumam, kas pieņemts 2009. gada 17. jūlijā ar SJO Jūras vides aizsardzības komitejas (MEPC) rezolūciju 182(59), un tās sēra satura analīzi, vai

| ii) | kuģa izmantojamās flotes degvielas paraugu ņemšana no degvielas tvertnēm un – ja tehniski un ekonomiski iespējams – no noplombētu bunkuru paraugiem uz kuģa, un to sēra satura analīze. |
| --- | --- |

ii)

kuģa izmantojamās flotes degvielas paraugu ņemšana no degvielas tvertnēm un – ja tehniski un ekonomiski iespējams – no noplombētu bunkuru paraugiem uz kuģa, un to sēra satura analīze.

3.   Standartmetode, kas pieņemta sēra satura noteikšanai, ir ISO metode 8754 (2003) vai EN ISO 14596:2007.

Lai noteiktu, vai kuģim piegādātā un tā izmantotā flotes degviela atbilst 4. līdz 7. pantā noteiktajiem sēra satura ierobežojumiem, izmanto degvielas verifikācijas procedūru, kas noteikta MARPOL VI pielikuma VI papildinājumā.

4.   Komisija ir pilnvarota pieņemt īstenošanas aktus par:

| a) | paraugu ņemšanas biežumu; |
| --- | --- |

a)

paraugu ņemšanas biežumu;

| b) | paraugu ņemšanas metodēm; |
| --- | --- |

b)

paraugu ņemšanas metodēm;

| c) | pārbaudāmajai degvielai reprezentatīva parauga definīciju. |
| --- | --- |

c)

pārbaudāmajai degvielai reprezentatīva parauga definīciju.

Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 17. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.

14. pants

Ziņojums un pārskatīšana

1.   Dalībvalstis, pamatojoties uz paraugu ņemšanas, analīžu un inspekciju rezultātiem, kas veicamas saskaņā ar 13. pantu, katru gadu līdz 30. jūnijam attiecībā uz iepriekšējo gadu iesniedz Komisijai ziņojumu par atbilstību šajā direktīvā noteiktajiem sēra satura standartiem.

Pamatojoties uz ziņojumiem, kas saņemti saskaņā ar šā punkta pirmo daļu, un paziņojumiem, kurus dalībvalstis iesniegušas saskaņā ar 6. panta 8. punkta piekto daļu, par to, ka flotes degviela, kas atbilst šai direktīvai, nav pieejama, Komisija 12 mēnešu laikā no šā punkta pirmajā daļā minētā datuma sagatavo un publicē ziņojumu par šīs direktīvas īstenošanu. Komisija izvērtē nepieciešamību papildus uzlabot šīs direktīvas attiecīgos noteikumus un tālab sagatavo visus attiecīgos likumdošanas priekšlikumus.

2.   Komisija līdz 2013. gada 31. decembrim iesniedz ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei, kuram vajadzības gadījumā pievieno tiesību aktu priekšlikumus. Komisija savā ziņojumā apsver iespēju samazināt gaisa piesārņojumu, ņemot vērā inter alia: gada ziņojumus, kas iesniegti saskaņā ar 1. un 3. punktu, konstatēto gaisa kvalitāti un paskābināšanos, degvielas izmaksas, iespējamo ekonomisko ietekmi un konstatēto kravu novirzīšanos uz citiem transporta veidiem, kā arī sasniegumus kuģu radītās emisijas samazināšanā.

3.   Komisija var pieņemt īstenošanas aktus attiecībā uz minētajā ziņojumā iekļaujamo informāciju un ziņojuma formāta noteikšanu, kas minēts 1. punktā. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 17. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.

15. pants

Pielāgošana zinātnes un tehnikas attīstībai

Saskaņā ar 16. pantu Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus attiecībā uz 2. panta a) līdz e) un p) punkta, 13. panta 2. punkta b) apakšpunkta i) punkta un 13. panta 3. punkta pielāgošanu zinātnes un tehnikas attīstībai. Šādi pielāgojumi nerada nekādas tiešas izmaiņas šīs direktīvas piemērošanas jomā vai degvielas sēra satura ierobežojumos, kas precizēti šajā direktīvā.

16. pants

Deleģēšanas īstenošana

1.   Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.

2.   Pilnvaras pieņemt 8. panta 5. punktā un 15. pantā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz piecu gadu laikposmu no 2012. gada 17. decembra. Komisija sagatavo ziņojumu par pilnvaru deleģēšanu vēlākais deviņus mēnešus pirms piecu gadu laikposma beigām. Pilnvaru deleģēšana tiek automātiski pagarināta par tāda paša ilguma laikposmiem, ja vien Eiropas Parlaments vai Padome neiebilst pret šādu pagarinājumu vēlākais trīs mēnešus pirms katra laikposma beigām.

3.   Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 8. panta 5. punktā un 15. pantā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.

4.   Tiklīdz tā pieņem deleģēto aktu, Komisija par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.

5.   Saskaņā ar 8. panta 5. punktu un 15. pantu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja trīs mēnešos, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par trim mēnešiem.

17. pants

Komitejas procedūra

1.   Komisijai palīdz komiteja. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.

Ja komiteja atzinumu nesniedz, Komisija nepieņem īstenošanas akta projektu un tiek piemērota Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. panta 4. punkta trešā daļa.

18. pants

Sankcijas

Dalībvalstis nosaka sankcijas, kas piemērojamas tad, ja ir pārkāpti valsts noteikumi, kuri pieņemti atbilstīgi šai direktīvai.

Noteiktās sankcijas ir iedarbīgas, samērīgas un atturošas, un tās var ietvert naudas sodus, kurus aprēķina tā, lai nodrošinātu, ka tie vainīgajiem vismaz liedz gūt saimniecisku labumu, kas izriet no valsts noteikumu pārkāpuma, kā minēts pirmajā daļā, un minēto naudas sodu apmērs atkārtotu pārkāpumu gadījumā pakāpeniski pieaug.

19. pants

Atcelšana

Direktīvu 1999/32/EK, kā tā grozīta ar III pielikuma A daļā minētajiem aktiem, atceļ, neskarot dalībvalstu pienākumus attiecībā uz termiņiem III pielikuma B daļā minēto direktīvu transponēšanai valsts tiesību aktos.

Atsauces uz atcelto direktīvu uzskata par atsaucēm uz šo direktīvu, un tās lasa saskaņā ar atbilstības tabulu IV pielikumā.

20. pants

Spēkā stāšanās

Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

21. pants

Adresāti

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

Strasbūrā, 2016. gada 11. maijā

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

M. SCHULZ

Padomes vārdā –

priekšsēdētāja

J.A. HENNIS-PLASSCHAERT

---

(1)  
  OV C 12, 15.1.2015., 117. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta 2016. gada 9. marta nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2016. gada 11. aprīļa lēmums
  .

2

Oficiālajā Vēstnesī

.

(3)  Padomes Direktīva 1999/32/EK (1999. gada 26. aprīlis), ar ko paredz sēra satura samazināšanu konkrētiem šķidrā kurināmā veidiem un ar ko groza Direktīvu 93/12/EEK (OV L 121, 11.5.1999., 13. lpp.).

3

(4)  Sk. III pielikuma A daļu.

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 1600/2002/EK (2002. gada 22. jūlijs), ar ko nosaka Sesto Kopienas vides rīcības programmu (OV L 242, 10.9.2002., 1. lpp.).

5

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 1386/2013/ES (2013. gada 20. novembris) par vispārējo Savienības vides rīcības programmu līdz 2020. gadam “Labklājīga dzīve ar pieejamajiem planētas resursiem” (OV L 354, 28.12.2013., 171. lpp.).

6

(7)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2015/1535 (2015. gada 9. septembris), ar ko nosaka informācijas sniegšanas kārtību tehnisko noteikumu un Informācijas sabiedrības pakalpojumu noteikumu jomā (OV L 241, 17.9.2015., 1. lpp.).

7

(8)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2001/80/EK (2001. gada 23. oktobris) par ierobežojumiem attiecībā uz dažu piesārņojošo vielu emisiju gaisā no lielām sadedzināšanas iekārtām (OV L 309, 27.11.2001., 1. lpp.).

8

(9)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2010/75/ES (2010. gada 24. novembra) par rūpnieciskajām emisijām (piesārņojuma integrēta novēršana un kontrole) (OV L 334, 17.12.2010., 17. lpp.).

9

(10)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 182/2011 (2011. gada 16. februāris), ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.).

10

(11)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 2099/2002 (2002. gada 5. novembris), ar ko izveido Kuģošanas drošības un kuģu izraisītā piesārņojuma novēršanas komiteju (COSS) un groza regulas par kuģošanas drošību un kuģu izraisītā piesārņojuma novēršanu (OV L 324, 29.11.2002., 1. lpp.).

11

COSS

(12)  Padomes Direktīva 96/98/EK (1996. gada 20. decembris) par kuģu aprīkojumu (OV L 46, 17.2.1997., 25. lpp.).

12

(13)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 98/70/EK (1998. gada 13. oktobris), kas attiecas uz benzīna un dīzeļdegvielu kvalitāti un ar ko groza Padomes Direktīvu 93/12/EEK (OV L 350, 28.12.1998., 58. lpp.).

13

(14)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 97/68/EK (1997. gada 16. decembris) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz pasākumiem pret gāzveida un daļiņveida piesārņotāju emisiju no iekšdedzes motoriem, ko uzstāda visurgājējai tehnikai (OV L 59, 27.2.1998., 1. lpp.).

14

(15)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 94/25/EK (1994. gada 16. jūnijs) par dalībvalstu normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz izpriecu kuģiem (OV L 164, 30.6.1994., 15. lpp.).

15

---

I PIELIKUMS

LĪDZVĒRTĪGAS EMISIJAS VĒRTĪBAS 8. PANTA 2. PUNKTĀ MINĒTAJIEM EMISIJAS SAMAZINĀŠANAS PAŅĒMIENIEM

Flotes degvielas sēra satura ierobežojumi, kas minēti 6. un 7. pantā un MARPOL VI pielikuma 14.1 un 14.4 noteikumos, un 8. panta 2. punktā minētās attiecīgās emisijas vērtības:

| Flotes degvielas sēra saturs (masas %) | Emisijas rādītājs SO2 (ppm)/CO2 (tilp.%) |
| --- | --- |
| 3,50 | 151,7 |
| 1,50 | 65,0 |
| 1,00 | 43,3 |
| 0,50 | 21,7 |
| 0,10 | 4,3 |

Flotes degvielas sēra saturs (masas %)

Emisijas rādītājs SO2 (ppm)/CO2 (tilp.%)

3,50

151,7

1,50

65,0

1,00

43,3

0,50

21,7

0,10

4,3

Piezīme:

| — | Emisijas attiecības rādītāju robežvērtības piemēro tikai gadījumos, kad izmanto naftas destilātus vai naftas produktu atlikumus pēc pārstrādes naftas pārstrādes uzņēmumos. |
| --- | --- |

—

| — | Pamatotos gadījumos, ja CO2 koncentrāciju samazina ar izplūdes gāzu attīrīšanas (IGA) iekārtu, CO2 koncentrāciju var izmērīt iekārtas ieejā, ja var skaidri apliecināt šādas metodes pareizību. |
| --- | --- |

—

---

II PIELIKUMS

8. PANTA 4. PUNKTĀ MINĒTO EMISIJAS SAMAZINĀŠANAS PAŅĒMIENU IZMANTOŠANAS KRITĒRIJI

Emisijas samazināšanas paņēmieni, kas minēti 8. pantā, atbilst vismaz kritērijiem, kas attiecīgi norādīti šādos instrumentos:

| Emisijas samazināšanas paņēmiens | Izmantošanas kritēriji |
| --- | --- |
| Flotes degvielas un iztvaikojušās sašķidrinātās gāzes maisījums | Komisijas Lēmums 2010/769/ES (1). |
| Izplūdes gāzu attīrīšanas sistēmas | Rezolūcija MEPC.184(59), kas pieņemta 2009. gada 17. jūlijā
  “Skalošanas ūdeņi no izplūdes gāzu attīrīšanas sistēmām, kurās izmanto ķimikālijas, piedevas, preparātus un attiecīgas uz vietas radītas ķimikālijas”, kas minētas Rezolūcijas MEPC.184(59) 10.1.6.1. punktā, netiek novadīti jūrā, tostarp noslēgtos ostu kompleksos, ostās un estuāros, ja kuģa operators neapliecina, ka šāda skalošanas ūdeņu novadīšana nerada būtisku negatīvu ietekmi un risku cilvēka veselībai un videi. Ja izmantotā ķimikālija ir kaustiskā soda, ir pietiekami, ja skalošanas ūdeņi atbilst Rezolūcijā MEPC.184(59) noteiktajiem kritērijiem un to pH nepārsniedz 8,0. |
| Biodegvielas | Tādu biodegvielu izmantošana, kas noteiktas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2009/28/EK (2), un atbilst attiecīgajiem CEN un ISO standartiem.
  Biodegvielu un flotes degvielu maisījumi atbilst sēra standartiem, kas izklāstīti šīs direktīvas 5. pantā, 6. panta 1., 2. un 5. punktā un 7. pantā. |

Emisijas samazināšanas paņēmiens

Izmantošanas kritēriji

Flotes degvielas un iztvaikojušās sašķidrinātās gāzes maisījums

Komisijas Lēmums 2010/769/ES (1).

Izplūdes gāzu attīrīšanas sistēmas

Rezolūcija MEPC.184(59), kas pieņemta 2009. gada 17. jūlijā

“Skalošanas ūdeņi no izplūdes gāzu attīrīšanas sistēmām, kurās izmanto ķimikālijas, piedevas, preparātus un attiecīgas uz vietas radītas ķimikālijas”, kas minētas Rezolūcijas MEPC.184(59) 10.1.6.1. punktā, netiek novadīti jūrā, tostarp noslēgtos ostu kompleksos, ostās un estuāros, ja kuģa operators neapliecina, ka šāda skalošanas ūdeņu novadīšana nerada būtisku negatīvu ietekmi un risku cilvēka veselībai un videi. Ja izmantotā ķimikālija ir kaustiskā soda, ir pietiekami, ja skalošanas ūdeņi atbilst Rezolūcijā MEPC.184(59) noteiktajiem kritērijiem un to pH nepārsniedz 8,0.

Biodegvielas

Tādu biodegvielu izmantošana, kas noteiktas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2009/28/EK (2), un atbilst attiecīgajiem CEN un ISO standartiem.

Biodegvielu un flotes degvielu maisījumi atbilst sēra standartiem, kas izklāstīti šīs direktīvas 5. pantā, 6. panta 1., 2. un 5. punktā un 7. pantā.

---

(1)  Komisijas Lēmums 2010/769/ES (2010. gada 13. decembris) par kritēriju noteikšanu, kā sašķidrinātas dabasgāzes tankkuģos izmantojami tehnoloģiski paņēmieni kā alternatīva zema sēra satura flotes degvielu izmantošanai, izpildot prasības, kas noteiktas 4.b pantā Padomes Direktīvā 1999/32/EK, ar ko paredz sēra satura samazināšanu konkrētiem šķidrā kurināmā veidiem un kas grozīta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2005/33/EK par sēra saturu flotes degvielā (OV L 328, 14.12.2010., 15. lpp.).

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/28/EK (2009. gada 23. aprīlis) par atjaunojamo energoresursu izmantošanas veicināšanu un ar ko groza un sekojoši atceļ Direktīvas 2001/77/EK un 2003/30/EK (OV L 140, 5.6.2009., 16. lpp.).

---

III PIELIKUMS

A DAĻA

Atceltā direktīva ar tajā secīgi veikto grozījumu sarakstu

(minēti 19. pantā)

| Padomes Direktīva 1999/32/EK
  (OV L 121, 11.5.1999., 13. lpp.) | |
| --- | --- |
| Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1882/2003
  (OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp.) | tikai I pielikuma 19. punkts |
| Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2005/33/EK
  (OV L 191, 22.7.2005., 59. lpp.) | |
| Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 219/2009
  (OV L 87, 31.3.2009., 109. lpp.) | tikai pielikuma 3.4. punkts |
| Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/30/EK
  (OV L 140, 5.6.2009., 88. lpp.) | tikai 2. pants |
| Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2012/33/ES
  (OV L 327, 27.11.2012., 1. lpp.) | |

Padomes Direktīva 1999/32/EK

(OV L 121, 11.5.1999., 13. lpp.)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1882/2003

(OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp.)

tikai I pielikuma 19. punkts

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2005/33/EK

(OV L 191, 22.7.2005., 59. lpp.)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 219/2009

(OV L 87, 31.3.2009., 109. lpp.)

tikai pielikuma 3.4. punkts

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/30/EK

(OV L 140, 5.6.2009., 88. lpp.)

tikai 2. pants

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2012/33/ES

(OV L 327, 27.11.2012., 1. lpp.)

B DAĻA

Termiņi transponēšanai valsts tiesību aktos

(minēti 19. pantā)

| Direktīva | Termiņš transponēšanai |
| --- | --- |
| 1999/32/EK | 2000. gada 1. jūlijs |
| 2005/33/EK | 2006. gada 11. augusts |
| 2009/30/EK | 2010. gada 31. decembris |
| 2012/33/ES | 2014. gada 18. jūnijs |

Direktīva

Termiņš transponēšanai

1999/32/EK

2000. gada 1. jūlijs

2005/33/EK

2006. gada 11. augusts

2009/30/EK

2010. gada 31. decembris

2012/33/ES

2014. gada 18. jūnijs

---

IV PIELIKUMS

ATBILSTĪBAS TABULA

| Direktīva 1999/32/EK | Šī direktīva |
| --- | --- |
| 1. panta 1. punkts | 1. panta 1. punkts |
| 1. panta 2. punkta ievadvārdi | 1. panta 2. punkta ievadvārdi |
| 1. panta 2. punkta a), b) un c) punkts | 1. panta 2. punkta a), b) un c) punkts |
| 1. panta 2. punkta d) apakšpunkta ievadvārdi | 1. panta 2. punkta d) apakšpunkta ievadvārdi |
| 1. panta 2. punkta d) apakšpunkta pirmais ievilkums | 1. panta 2. punkta d) apakšpunkta i) punkts |
| 1. panta 2. punkta d) apakšpunkta otrais ievilkums | 1. panta 2. punkta d) apakšpunkta ii) punkts |
| 1. panta 2. punkta e) līdz h) apakšpunkts | 1. panta 2. punkta e) līdz h) apakšpunkts |
| 2. panta ievadvārdi | 2. panta ievadvārdi |
| 2. panta 1. punkts | 2. panta a) punkts |
| 2. panta 1. punkta pirmais ievilkums | 2. panta a) punkta i) apakšpunkts |
| 2. panta 1. punkta otrais ievilkums | 2. panta a) punkta ii) apakšpunkts |
| 2. panta 2. punkts | 2. panta b) punkts |
| 2. panta 2. punkta pirmais ievilkums | 2. panta b) punkta i) apakšpunkts |
| 2. panta 2. punkta otrais ievilkums | 2. panta b) punkta ii) apakšpunkts |
| 2. panta 2. punkta nobeiguma vārdi | 2. panta b) punkta nobeiguma vārdi |
| 2. panta 3. punkts | 2. panta c) punkts |
| 2. panta 3.a punkts | 2. panta d) punkts |
| 2. panta 3.b punkts | 2. panta e) punkts |
| 2. panta 3.c punkts | 2. panta f) punkts |
| 2. panta 3.d punkts | 2. panta g) punkts |
| 2. panta 3.e punkts | 2. panta h) punkts |
| 2. panta 3.f punkts | 2. panta i) punkts |
| 2. panta 3.g punkts | 2. panta j) punkts |
| 2. panta 3.h punkts | 2. panta k) punkts |
| 2. panta 3.i punkts | 2. panta l) punkts |
| 2. panta 3.k punkts | 2. panta m) punkts |
| 2. panta 3.l punkts | 2. panta n) punkts |
| 2. panta 3.m punkts | 2. panta o) punkts |
| 2. panta 4. punkts | 2. panta p) punkts |
| 2. panta 5. punkts | 2. panta q) punkts |
| 3. pants | 3. pants |
| 3.a pants | 5. pants |
| 4. pants | 4. pants |
| 4.a panta 1. punkts | 6. panta 2. punkts |
| 4.a panta 1.a punkts | 6. panta 1. punkts |
| 4.a panta 2. punkts | 6. panta 3. punkts |
| 4.a panta 3. punkts | 6. panta 4. punkts |
| 4.a panta 4. punkts | 6. panta 5. punkts |
| 4.a panta 5. punkts | 6. panta 6. punkts |
| 4.a panta 5.a punkts | 6. panta 7. punkts |
| 4.a panta 5.b punkts | 6. panta 8. punkts |
| 4.a panta 6. punkts | 6. panta 9. punkts |
| 4.a panta 7. punkts | 6. panta 10. punkts |
| 4.b pants | 7. pants |
| 4.c panta 1. un 2. punkts | 8. panta 1. un 2. punkts |
| 4.c panta 2.a punkts | 8. panta 3. punkts |
| 4.c panta 3) punkts | 8. panta 4. punkts |
| 4.c panta 4. punkts | 8. panta 5. punkts |
| 4.d pants | 9. pants |
| 4.e pants | 10. pants |
| 4.f pants | 11. pants |
| 5. pants | 12. pants |
| 6. panta 1. punkts | 13. panta 1. punkts |
| 6. panta 1.a punkts | 13. panta 2. punkts |
| 6. panta 2. punkts | 13. panta 3. punkts |
| 6. panta 1.b punkts | 13. panta 4. punkts |
| 7. panta 1. un 2. punkts | 14. panta 1. un 2. punkts |
| 7. panta 1.a punkts | 14. panta 3. punkts |
| 7. panta 3. punkts | — |
| 7. panta 4. punkts | 15. pants |
| 9. pants | 17. pants |
| 9.a pants | 16. pants |
| 10. pants | — |
| 11. panta 1. punkts | 18. panta pirmā daļa |
| 11. panta 2. punkts | 18. panta otrā daļa |
| — | 19. pants |
| 12. pants | 20. pants |
| 13. pants | 21. pants |
| I un II pielikums | I un II pielikums |
| — | III pielikums |
| — | IV pielikums |

Direktīva 1999/32/EK

Šī direktīva

1. panta 1. punkts

1. panta 1. punkts

1. panta 2. punkta ievadvārdi

1. panta 2. punkta ievadvārdi

1. panta 2. punkta a), b) un c) punkts

1. panta 2. punkta a), b) un c) punkts

1. panta 2. punkta d) apakšpunkta ievadvārdi

1. panta 2. punkta d) apakšpunkta ievadvārdi

1. panta 2. punkta d) apakšpunkta pirmais ievilkums

1. panta 2. punkta d) apakšpunkta i) punkts

1. panta 2. punkta d) apakšpunkta otrais ievilkums

1. panta 2. punkta d) apakšpunkta ii) punkts

1. panta 2. punkta e) līdz h) apakšpunkts

1. panta 2. punkta e) līdz h) apakšpunkts

2. panta ievadvārdi

2. panta ievadvārdi

2. panta 1. punkts

2. panta a) punkts

2. panta 1. punkta pirmais ievilkums

2. panta a) punkta i) apakšpunkts

2. panta 1. punkta otrais ievilkums

2. panta a) punkta ii) apakšpunkts

2. panta 2. punkts

2. panta b) punkts

2. panta 2. punkta pirmais ievilkums

2. panta b) punkta i) apakšpunkts

2. panta 2. punkta otrais ievilkums

2. panta b) punkta ii) apakšpunkts

2. panta 2. punkta nobeiguma vārdi

2. panta b) punkta nobeiguma vārdi

2. panta 3. punkts

2. panta c) punkts

2. panta 3.a punkts

2. panta d) punkts

2. panta 3.b punkts

2. panta e) punkts

2. panta 3.c punkts

2. panta f) punkts

2. panta 3.d punkts

2. panta g) punkts

2. panta 3.e punkts

2. panta h) punkts

2. panta 3.f punkts

2. panta i) punkts

2. panta 3.g punkts

2. panta j) punkts

2. panta 3.h punkts

2. panta k) punkts

2. panta 3.i punkts

2. panta l) punkts

2. panta 3.k punkts

2. panta m) punkts

2. panta 3.l punkts

2. panta n) punkts

2. panta 3.m punkts

2. panta o) punkts

2. panta 4. punkts

2. panta p) punkts

2. panta 5. punkts

2. panta q) punkts

3. pants

3. pants

3.a pants

5. pants

4. pants

4. pants

4.a panta 1. punkts

6. panta 2. punkts

4.a panta 1.a punkts

6. panta 1. punkts

4.a panta 2. punkts

6. panta 3. punkts

4.a panta 3. punkts

6. panta 4. punkts

4.a panta 4. punkts

6. panta 5. punkts

4.a panta 5. punkts

6. panta 6. punkts

4.a panta 5.a punkts

6. panta 7. punkts

4.a panta 5.b punkts

6. panta 8. punkts

4.a panta 6. punkts

6. panta 9. punkts

4.a panta 7. punkts

6. panta 10. punkts

4.b pants

7. pants

4.c panta 1. un 2. punkts

8. panta 1. un 2. punkts

4.c panta 2.a punkts

8. panta 3. punkts

4.c panta 3) punkts

8. panta 4. punkts

4.c panta 4. punkts

8. panta 5. punkts

4.d pants

9. pants

4.e pants

10. pants

4.f pants

11. pants

5. pants

12. pants

6. panta 1. punkts

13. panta 1. punkts

6. panta 1.a punkts

13. panta 2. punkts

6. panta 2. punkts

13. panta 3. punkts

6. panta 1.b punkts

13. panta 4. punkts

7. panta 1. un 2. punkts

14. panta 1. un 2. punkts

7. panta 1.a punkts

14. panta 3. punkts

7. panta 3. punkts

—

7. panta 4. punkts

15. pants

9. pants

17. pants

9.a pants

16. pants

10. pants

—

11. panta 1. punkts

18. panta pirmā daļa

11. panta 2. punkts

18. panta otrā daļa

—

19. pants

12. pants

20. pants

13. pants

21. pants

I un II pielikums

I un II pielikums

—

III pielikums

—

IV pielikums

---

II Neleģislatīvi akti

STARPTAUTISKI NOLĪGUMI

| 21.5.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 132/79 |
| --- | --- | --- | --- |

21.5.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 132/79

---

PADOMES LĒMUMS (ES) 2016/803

(2015. gada 7. maijs)

par to, lai Savienības un tās dalībvalstu vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu Protokolu, ar ko groza Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu aviācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Jordānijas Hāšimītu Karalisti, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 100. panta 2. punktu saistībā ar 218. panta 5. punktu,

ņemot vērā Horvātijas Pievienošanās aktu un jo īpaši tā 6. panta 2. punkta otro daļu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Padome 2012. gada 14. septembrī pilnvaroja Komisiju Savienības, tās dalībvalstu un Horvātijas Republikas vārdā uzsākt sarunas, lai noslēgtu Protokolu, ar ko groza Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu aviācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Jordānijas Hāšimītu Karalisti, no otras puses (1), lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai (“protokols”). |
| --- | --- |

(1)

Padome 2012. gada 14. septembrī pilnvaroja Komisiju Savienības, tās dalībvalstu un Horvātijas Republikas vārdā uzsākt sarunas, lai noslēgtu Protokolu, ar ko groza Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu aviācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Jordānijas Hāšimītu Karalisti, no otras puses (1), lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai (“protokols”).

| (2) | Minētās sarunas 2014. gada 24. aprīlī tika sekmīgi pabeigtas. |
| --- | --- |

(2)

Minētās sarunas 2014. gada 24. aprīlī tika sekmīgi pabeigtas.

| (3) | Protokols būtu jāparaksta Savienības un tās dalībvalstu vārdā, ņemot vērā tā noslēgšanu vēlāk. |
| --- | --- |

(3)

Protokols būtu jāparaksta Savienības un tās dalībvalstu vārdā, ņemot vērā tā noslēgšanu vēlāk.

| (4) | Protokols būtu jāpiemēro provizoriski, |
| --- | --- |

(4)

Protokols būtu jāpiemēro provizoriski,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo atļauj Savienības un tās dalībvalstu vārdā parakstīt Protokolu, ar ko groza Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu aviācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Jordānijas Hāšimītu Karalisti, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai, ņemot vērā minētā protokola noslēgšanu.

Protokola teksts ir pievienots šim lēmumam.

2. pants

Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots norīkot perosnu vai personas, kas tiesīgas Savienības un tās dalībvalstu vārdā parakstīt protokolu.

3. pants

Protokolu saskaņā ar tā 3. panta 2. punktu piemēro provizoriski no dienas, kad Puses to parakstījušas (2), līdz tas stājas spēkā.

4. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Briselē, 2015. gada 7. maijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

E. RINKĒVIČS

---

(1)  Nolīguma teksts ir publicēts OV L 334, 6.12.2012., 3. lpp.

1

(2)  Dienu, no kuras protokolu piemēro provizoriski, Padomes Ģenerālsekretariāts publicēs Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

2

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

---

| 21.5.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 132/81 |
| --- | --- | --- | --- |

21.5.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 132/81

---

PROTOKOLS,

ar ko groza Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu aviācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Jordānijas Hāšimītu Karalisti, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai

BEĻĢIJAS KARALISTE,

BULGĀRIJAS REPUBLIKA,

ČEHIJAS REPUBLIKA,

DĀNIJAS KARALISTE,

VĀCIJAS FEDERATĪVĀ REPUBLIKA,

IGAUNIJAS REPUBLIKA,

ĪRIJA,

GRIEĶIJAS REPUBLIKA,

SPĀNIJAS KARALISTE,

FRANCIJAS REPUBLIKA,

HORVĀTIJAS REPUBLIKA,

ITĀLIJAS REPUBLIKA,

KIPRAS REPUBLIKA,

LATVIJAS REPUBLIKA,

LIETUVAS REPUBLIKA,

LUKSEMBURGAS LIELHERCOGISTE,

UNGĀRIJA,

MALTAS REPUBLIKA,

NĪDERLANDES KARALISTE,

AUSTRIJAS REPUBLIKA,

POLIJAS REPUBLIKA,

PORTUGĀLES REPUBLIKA,

RUMĀNIJA,

SLOVĒNIJAS REPUBLIKA,

SLOVĀKIJAS REPUBLIKA,

SOMIJAS REPUBLIKA,

ZVIEDRIJAS KARALISTE,

LIELBRITĀNIJAS UN ZIEMEĻĪRIJAS APVIENOTĀ KARALISTE,

Līguma par Eiropas Savienību un Līguma par Eiropas Savienības darbību Puses un Eiropas Savienības dalībvalstis (turpmāk “dalībvalstis”), un

EIROPAS SAVIENĪBA,

no vienas puses, un

JORDĀNIJAS HĀŠIMĪTU KARALISTE,

no otras puses,

ŅEMOT VĒRĀ Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai 2013. gada 1. jūlijā,

IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO.

1. pants

Horvātijas Republika ir Puse Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu aviācijas nolīgumā starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Jordānijas Hāšimītu Karalisti, no otras puses (1), kas parakstīts 2010. gada 15. decembrī (turpmāk “nolīgums”).

2. pants

Nolīguma teksts horvātu valodā (2) ir autentisks saskaņā ar tādiem pašiem nosacījumiem, kādus piemēro versijām pārējās valodās.

3. pants

1.   Puses šo protokolu apstiprina saskaņā ar savām procedūrām. Protokols stājas spēkā dienā, kad stājas spēkā nolīgums. Tomēr, ja Puses šo protokolu apstiprina pēc nolīguma stāšanās spēkā, tad saskaņā ar nolīguma 29. panta 1. punktu protokols stājas spēkā vienu mēnesi pēc dienas, kad Puses viena otrai ir paziņojušas, ka iekšējās ar apstiprināšanu saistītās formalitātes ir nokārtotas.

2.   Šis protokols ir nolīguma sastāvdaļa, un to provizoriski piemēro no brīža, kad Puses to parakstījušas.

Sagatavots Briselē 2016. gada 3. maijā, divos oriģināleksemplāros angļu, bulgāru, čehu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, horvātu, igauņu, itāliešu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, poļu, portugāļu, rumāņu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu, zviedru un arābu valodā, un visi teksti ir vienlīdz autentiski.

За държавите-членки

Por los Estados miembros

Za členské státy

For medlemsstaterne

Für die Mitgliedstaaten

Liikmesriikide nimel

Για τα κράτη μέλη

For the Member States

Pour les États membres

Za države članice

Per gli Stati membri

Dalībvalstu vārdā –

Valstybių narių vardu

A tagállamok részéről

Għall-Istati Membri

Voor de lidstaten

W imieniu Państw Członkowskich

Pelos Estados-Membros

Pentru statele membre

Za členské štáty

Za države članice

Jäsenvaltioiden puolesta

För medlemsstaterna

Image 1

Image 2

За Европейския съюз

Рог la Unión Europea

Za Evropskou unii

For Den Europæiske Union

Für die Europäische Union

Euroopa Liidu nimel

Για την Ευρωπαϊκή Ένωση

For the European Union

Pour l'Union européenne

Za Europsku uniju

Per l'Unione europea

Eiropas Savienības vārdā –

Europos Sąjungos vardu

Az Európai Unió részéről

Għall-Unjoni Ewropea

Voor de Europese Unie

W imieniu Unii Europejskiej

Pela União Europeia

Pentru Uniunea Europeană

Za Európsku úniu

Za Evropsko unijo

Euroopan unionin puolesta

För Europeiska unionen

Image 3

Image 4

За Хашемитското кралство Йордания

Por el Reino Hachemí de Jordania

Za Jordánské hášimovské království

For Det Hashemitiske Kongerige Jordan

Für das Haschemitische Königreich Jordanien

Jordaania Hašimiidi Kuningriigi nimel

Για το Χασεμιτικό Βασίλειο της Ιορδανίας

For the Hashemite Kingdom of Jordan

Pour le Royaume hachémite de Jordanie

Za Hašemitsku Kraljevinu Jordan

Per il Regno hascemita di Giordania

Jordānijas Hāšimītu Karalistes vārdā –

Jordanijos Hašimitų Karalystės vardu

A Jordán Hásimita Királyság részéről

Għar-Renju Ħaxemita tal-Ġordan

Voor het Hasjemitisch Koninkrijk Jordanië

W imieniu Jordańskiego Królestwa Haszymidzkiego

Pelo Reino Hachemita da Jordânia

Pentru Regatul Hașemit al Iordaniei

Za Jordánske hášimovské kráľovstvo

Za Hašemitsko kraljevino Jordanijo

Jordanian hašemiittisen kuningaskunnan puolesta

För Hashemitiska konungariket Jordanien

Image 5

Image 6

---

(1)  Nolīguma teksts ir publicēts OV L 334, 6.12.2012., 3. lpp.

1

(2)  Īpašais izdevums horvātu valodā, 7. nodaļa, 24. sējums, 280. lpp.

2

---

REGULAS

| 21.5.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 132/85 |
| --- | --- | --- | --- |

21.5.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 132/85

---

PADOMES REGULA (ES, Euratom) 2016/804

(2016. gada 17. maijs),

ar ko groza Regulu (ES, Euratom) Nr. 609/2014 par metodēm un procedūru, lai darītu pieejamus tradicionālos, PVN un NKI pašu resursus, un par pasākumiem, lai izpildītu kases vajadzības

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 322. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 106.a pantu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu (1),

ņemot vērā Eiropas Revīzijas palātas atzinumu (2),

tā kā:

| (1) | Padomes Regula (EK, Euratom) Nr. 1150/2000 (3) tika pārstrādāta ar Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 609/2014 (4). Regulai (ES, Euratom) Nr. 609/2014 jāstājas spēkā dienā, kad stājas spēkā Padomes Lēmums 2014/335/ES, Euratom (5). Minētais lēmums vēl nav stājies spēkā. |
| --- | --- |

(1)

Padomes Regula (EK, Euratom) Nr. 1150/2000 (3) tika pārstrādāta ar Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 609/2014 (4). Regulai (ES, Euratom) Nr. 609/2014 jāstājas spēkā dienā, kad stājas spēkā Padomes Lēmums 2014/335/ES, Euratom (5). Minētais lēmums vēl nav stājies spēkā.

| (2) | Lai Komisijai (Eurostat) dotu pietiekami daudz laika izvērtēt attiecīgos datus par nacionālo kopienākumu (NKI) un lai NKI komitejai dotu pietiekami daudz laika atzinuma par NKI datiem sniegšanai, jebkurām izmaiņām NKI par konkrēto finanšu gadu vajadzētu būt iespējamām līdz ceturtā gada 30. novembrim pēc minētā finanšu gada. Apliecinošo dokumentu, kas saistīti ar pievienotās vērtības nodokli (PVN) un NKI pašu resursiem, glabāšanas termiņš arī būtu attiecīgi jāpagarina no ceturtā gada 30. septembra līdz 30. novembrim pēc finanšu gada, uz kuru tie attiecas. |
| --- | --- |

(2)

Lai Komisijai (Eurostat) dotu pietiekami daudz laika izvērtēt attiecīgos datus par nacionālo kopienākumu (NKI) un lai NKI komitejai dotu pietiekami daudz laika atzinuma par NKI datiem sniegšanai, jebkurām izmaiņām NKI par konkrēto finanšu gadu vajadzētu būt iespējamām līdz ceturtā gada 30. novembrim pēc minētā finanšu gada. Apliecinošo dokumentu, kas saistīti ar pievienotās vērtības nodokli (PVN) un NKI pašu resursiem, glabāšanas termiņš arī būtu attiecīgi jāpagarina no ceturtā gada 30. septembra līdz 30. novembrim pēc finanšu gada, uz kuru tie attiecas.

| (3) | Šajā regulā būtu jāatspoguļo esošā prakse, saskaņā ar kuru Regulas (ES, Euratom) Nr. 609/2014 9. pantā minētie Komisijas konti pašu resursu vajadzībām (“Komisijas pašu resursu konti”) tiek uzturēti dalībvalstu kasēs vai to valsts centrālajās bankās. Valsts kases jēdzienam būtu jāaptver arī citas publiskas struktūras, kuras pilda līdzīgas funkcijas. |
| --- | --- |

(3)

Šajā regulā būtu jāatspoguļo esošā prakse, saskaņā ar kuru Regulas (ES, Euratom) Nr. 609/2014 9. pantā minētie Komisijas konti pašu resursu vajadzībām (“Komisijas pašu resursu konti”) tiek uzturēti dalībvalstu kasēs vai to valsts centrālajās bankās. Valsts kases jēdzienam būtu jāaptver arī citas publiskas struktūras, kuras pilda līdzīgas funkcijas.

| (4) | Komisijas pašu resursu konti būtu jāuztur un jāapkalpo par brīvu un bez procentiem. Maksu vai negatīvu procentu piemērošana samazinātu Savienības budžetu un izraisītu nevienlīdzīgu attieksmi pret dalībvalstīm. Tāpēc gadījumos, kad Komisijas pašu resursu kontiem ir piemērojami negatīvi procenti, attiecīgajām dalībvalstīm būtu kredītā jāieraksta summa, kas ir līdzvērtīga negatīvu procentu summai. Ņemot vērā to, ka dažām dalībvalstīm nav iespējas izvairīties no finansiālās ietekmes, ko rada pienākums šādas negatīvu procentu summas ierakstīt Komisijas pašu resursu kontu kredītā, ir lietderīgi, ka Komisija, sedzot savas vajadzības pēc kases resursiem, tiecas mazināt minēto ietekmi, prioritārā kārtā izmantojot attiecīgo kontu kredītos ierakstītās summas. |
| --- | --- |

(4)

Komisijas pašu resursu konti būtu jāuztur un jāapkalpo par brīvu un bez procentiem. Maksu vai negatīvu procentu piemērošana samazinātu Savienības budžetu un izraisītu nevienlīdzīgu attieksmi pret dalībvalstīm. Tāpēc gadījumos, kad Komisijas pašu resursu kontiem ir piemērojami negatīvi procenti, attiecīgajām dalībvalstīm būtu kredītā jāieraksta summa, kas ir līdzvērtīga negatīvu procentu summai. Ņemot vērā to, ka dažām dalībvalstīm nav iespējas izvairīties no finansiālās ietekmes, ko rada pienākums šādas negatīvu procentu summas ierakstīt Komisijas pašu resursu kontu kredītā, ir lietderīgi, ka Komisija, sedzot savas vajadzības pēc kases resursiem, tiecas mazināt minēto ietekmi, prioritārā kārtā izmantojot attiecīgo kontu kredītos ierakstītās summas.

| (5) | Komisijas pašu resursu konti būtu jādebetē, tikai pamatojoties uz Komisijas norādījumu. Tam nevajadzētu skart negatīvu procentu piemērošanu. |
| --- | --- |

(5)

Komisijas pašu resursu konti būtu jādebetē, tikai pamatojoties uz Komisijas norādījumu. Tam nevajadzētu skart negatīvu procentu piemērošanu.

| (6) | Skaidrības un lasāmības labad Regulas (ES, Euratom) Nr. 609/2014 10. pants būtu jāsadala vairākos pantos. |
| --- | --- |

(6)

Skaidrības un lasāmības labad Regulas (ES, Euratom) Nr. 609/2014 10. pants būtu jāsadala vairākos pantos.

| (7) | Komisijas rīcībā jebkurā laikā vajadzētu būt pieejamiem pietiekamiem kases resursiem, lai izpildītu prasības saistībā ar maksājumiem, kuri rodas budžeta izpildes rezultātā un kuri ir īpaši koncentrēti gada pirmajos mēnešos. Komisijai jau ir iespēja aicināt dalībvalstis veikt līdz divu papildu divpadsmito daļu ātrāku ierakstu saistībā ar īpašajām vajadzībām, lai segtu Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonda (ELGF) izdevumus, ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1307/2013 (6). Lai vēl vairāk samazinātu maksājumu kavējumu risku sakarā ar kases resursu īslaicīgu trūkumu, Komisijai vajadzētu būt iespējai aicināt dalībvalstis ātrāk ierakstīt līdz pat papildu pusei no vienas divpadsmitās daļas saistībā ar īpašajām vajadzībām, lai segtu Eiropas strukturālo un investīciju fondu izdevumus, ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1303/2013 (7), ciktāl tas ir pamatots ar kases vajadzību izpildi. Tomēr, lai izvairītos no pārmērīga spiediena uz valstu kasēm, kopējai summai, kuru vienā un tajā pašā mēnesī var ierakstīt ātrāk, nevajadzētu pārsniegt divas papildu divpadsmitās daļas. Turklāt, ņemot vērā īpašās maksājumu prasības, kuras attiecināmas uz ELGF, šis noteikums nav piemērojams tā, ka tiktu kaitēts ELGF. |
| --- | --- |

(7)

Komisijas rīcībā jebkurā laikā vajadzētu būt pieejamiem pietiekamiem kases resursiem, lai izpildītu prasības saistībā ar maksājumiem, kuri rodas budžeta izpildes rezultātā un kuri ir īpaši koncentrēti gada pirmajos mēnešos. Komisijai jau ir iespēja aicināt dalībvalstis veikt līdz divu papildu divpadsmito daļu ātrāku ierakstu saistībā ar īpašajām vajadzībām, lai segtu Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonda (ELGF) izdevumus, ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1307/2013 (6). Lai vēl vairāk samazinātu maksājumu kavējumu risku sakarā ar kases resursu īslaicīgu trūkumu, Komisijai vajadzētu būt iespējai aicināt dalībvalstis ātrāk ierakstīt līdz pat papildu pusei no vienas divpadsmitās daļas saistībā ar īpašajām vajadzībām, lai segtu Eiropas strukturālo un investīciju fondu izdevumus, ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1303/2013 (7), ciktāl tas ir pamatots ar kases vajadzību izpildi. Tomēr, lai izvairītos no pārmērīga spiediena uz valstu kasēm, kopējai summai, kuru vienā un tajā pašā mēnesī var ierakstīt ātrāk, nevajadzētu pārsniegt divas papildu divpadsmitās daļas. Turklāt, ņemot vērā īpašās maksājumu prasības, kuras attiecināmas uz ELGF, šis noteikums nav piemērojams tā, ka tiktu kaitēts ELGF.

| (8) | Ievērojot Regulu (EK, Euratom) Nr. 1150/2000, Komisijai ir savlaicīgi jāaprēķina PVN un NKI pašu resursu pielāgojumi un par tiem jāpaziņo dalībvalstīm, lai tās varētu ierakstīt šos pielāgojumus Komisijas pašu resursu kontā decembra pirmajā darbdienā. Pielāgojumu summas, kas bija jādara pieejamas 2014. gada decembra pirmajā darbdienā, bija nepieredzēta apjoma. Lai novērstu pārmērīgi lielus budžeta ierobežojumus dalībvalstīs īsi pirms gada beigām, ar Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 1377/2014 (8) tika grozīta Regula (EK, Euratom) Nr. 1150/2000, lai dalībvalstīm ļautu noteiktos izņēmuma apstākļos atlikt šo pielāgojumu ierakstīšanu Komisijas pašu resursu kontā. |
| --- | --- |

(8)

Ievērojot Regulu (EK, Euratom) Nr. 1150/2000, Komisijai ir savlaicīgi jāaprēķina PVN un NKI pašu resursu pielāgojumi un par tiem jāpaziņo dalībvalstīm, lai tās varētu ierakstīt šos pielāgojumus Komisijas pašu resursu kontā decembra pirmajā darbdienā. Pielāgojumu summas, kas bija jādara pieejamas 2014. gada decembra pirmajā darbdienā, bija nepieredzēta apjoma. Lai novērstu pārmērīgi lielus budžeta ierobežojumus dalībvalstīs īsi pirms gada beigām, ar Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 1377/2014 (8) tika grozīta Regula (EK, Euratom) Nr. 1150/2000, lai dalībvalstīm ļautu noteiktos izņēmuma apstākļos atlikt šo pielāgojumu ierakstīšanu Komisijas pašu resursu kontā.

| (9) | Regulu (EK, Euratom) Nr. 1150/2000, kas ir tādējādi grozīta, pārtrauks piemērot, tiklīdz stāsies spēkā Regula (ES, Euratom) Nr. 609/2014. Tomēr tam nevajadzētu skart tādu pielāgojumu ieraksta atlikšanas spēkā esamību, kas jau ir oficiāli pieprasīta saskaņā ar Regulu (ES, Euratom) Nr. 1377/2014, kamēr šī pēdējā minētā regula vēl bija spēkā. |
| --- | --- |

(9)

Regulu (EK, Euratom) Nr. 1150/2000, kas ir tādējādi grozīta, pārtrauks piemērot, tiklīdz stāsies spēkā Regula (ES, Euratom) Nr. 609/2014. Tomēr tam nevajadzētu skart tādu pielāgojumu ieraksta atlikšanas spēkā esamību, kas jau ir oficiāli pieprasīta saskaņā ar Regulu (ES, Euratom) Nr. 1377/2014, kamēr šī pēdējā minētā regula vēl bija spēkā.

| (10) | Vienkāršošanas labad un lai samazinātu fiskālo slogu dalībvalstīm un Komisijai, jo īpaši gada beigās, PVN un NKI pašu resursu pielāgošanas procedūra būtu jāracionalizē. Vajadzētu vairāk laika starp vajadzīgo korekciju formālo paziņošanu dalībvalstīm un to ierakstīšanu Komisijas pašu resursu kontā. Šādai paziņošanai un ierakstīšanai būtu jānotiek vienā un tajā pašā gadā; minētais gads ir arī būtisks, lai reģistrētu ietekmi uz valsts kontiem un Stabilitātes un izaugsmes pakta nolūkā. Būtu jāparedz pielāgojumu kopējās summas tūlītēja pārdale dalībvalstu starpā atbilstoši to attiecīgajām daļām NKI pašu resursos. Tas novērstu vajadzību pēc atkāpes, kas ieviesta ar Regulu (ES, Euratom) Nr. 1377/2014. |
| --- | --- |

(10)

Vienkāršošanas labad un lai samazinātu fiskālo slogu dalībvalstīm un Komisijai, jo īpaši gada beigās, PVN un NKI pašu resursu pielāgošanas procedūra būtu jāracionalizē. Vajadzētu vairāk laika starp vajadzīgo korekciju formālo paziņošanu dalībvalstīm un to ierakstīšanu Komisijas pašu resursu kontā. Šādai paziņošanai un ierakstīšanai būtu jānotiek vienā un tajā pašā gadā; minētais gads ir arī būtisks, lai reģistrētu ietekmi uz valsts kontiem un Stabilitātes un izaugsmes pakta nolūkā. Būtu jāparedz pielāgojumu kopējās summas tūlītēja pārdale dalībvalstu starpā atbilstoši to attiecīgajām daļām NKI pašu resursos. Tas novērstu vajadzību pēc atkāpes, kas ieviesta ar Regulu (ES, Euratom) Nr. 1377/2014.

| (11) | Lai sasniegtu Savienības mērķus, ar procentu aprēķināšanas procedūru būtu jo īpaši jānodrošina, lai pašu resursi tiktu darīti pieejami savlaicīgi un pilnā apmērā. |
| --- | --- |

(11)

Lai sasniegtu Savienības mērķus, ar procentu aprēķināšanas procedūru būtu jo īpaši jānodrošina, lai pašu resursi tiktu darīti pieejami savlaicīgi un pilnā apmērā.

| (12) | Lai uzlabotu juridisko noteiktību un skaidrību, saistībā ar PVN un NKI pašu resursiem būtu jānosaka gadījumi, kuros pienākas procenti par kavētiem maksājumiem. Ņemot vērā minēto pašu resursu specifiskās iezīmes, kuru pārbaudes cikls ļauj attiecīgi izdarīt korekcijas un pielāgojumus četrus gadus ilgā laikposmā, jebkādām izmaiņām PVN un NKI pašu resursos, kas izriet no šādām korekcijām vai pielāgojumiem, nevajadzētu radīt pamatu procentu aprēķināšanai ar atpakaļejošu spēku. Tādēļ procenti attiecībā uz minētajiem resursiem būtu jāmaksā tikai par kavējumiem, kas saistīti ar ikmēneša divpadsmito daļu summu ierakstīšanu un ar to summu ierakstīšanu, kuras izriet no pielāgojumu ikgadējās aprēķināšanas par iepriekšējiem finanšu gadiem. Turklāt – lai saglabātu pienācīgu stimulu veikt koriģējošus pasākumus, procenti būtu jāmaksā arī gadījumos, kad ir kavēšanās ierakstīt summas, kuras izriet no konkrētām korekcijām PVN pārskatos, datumā, kas norādīts, ievērojot pasākumus, ko Komisija veic saskaņā ar Padomes Regulas (EEK, Euratom) Nr. 1553/89 (9) 9. panta 1. punkta otro daļu. Bez tam, ja dalībvalsts Komisijas skaidri noteiktajā termiņā nesniedz NKI datu korekcijas, kas nepieciešamas, lai risinātu gadījumus, par kuriem paziņojusi Komisija vai dalībvalsts, procenti būtu piemērojami arī jebkādam pašu resursu palielinājumam, kas izriet no pielāgojuma, kurš veikts paziņotā gadījuma risināšanas rezultātā. Šie procenti būtu jāpiemēro no brīža, kad būtu bijusi jāieraksta pielāgojuma summa, proti, no tā gada jūnija pirmās darbdienas, kas seko gadam, kurā beidzās skaidri noteiktais termiņš, līdz brīdim, kad minētā pielāgotā summa ir ierakstīta kontā. Saskaņā ar esošajiem noteikumiem un praksi – par visiem kavējumiem, izdarot ierakstus attiecībā uz tradicionālajiem pašu resursiem, būtu jāaprēķina procenti. |
| --- | --- |

(12)

Lai uzlabotu juridisko noteiktību un skaidrību, saistībā ar PVN un NKI pašu resursiem būtu jānosaka gadījumi, kuros pienākas procenti par kavētiem maksājumiem. Ņemot vērā minēto pašu resursu specifiskās iezīmes, kuru pārbaudes cikls ļauj attiecīgi izdarīt korekcijas un pielāgojumus četrus gadus ilgā laikposmā, jebkādām izmaiņām PVN un NKI pašu resursos, kas izriet no šādām korekcijām vai pielāgojumiem, nevajadzētu radīt pamatu procentu aprēķināšanai ar atpakaļejošu spēku. Tādēļ procenti attiecībā uz minētajiem resursiem būtu jāmaksā tikai par kavējumiem, kas saistīti ar ikmēneša divpadsmito daļu summu ierakstīšanu un ar to summu ierakstīšanu, kuras izriet no pielāgojumu ikgadējās aprēķināšanas par iepriekšējiem finanšu gadiem. Turklāt – lai saglabātu pienācīgu stimulu veikt koriģējošus pasākumus, procenti būtu jāmaksā arī gadījumos, kad ir kavēšanās ierakstīt summas, kuras izriet no konkrētām korekcijām PVN pārskatos, datumā, kas norādīts, ievērojot pasākumus, ko Komisija veic saskaņā ar Padomes Regulas (EEK, Euratom) Nr. 1553/89 (9) 9. panta 1. punkta otro daļu. Bez tam, ja dalībvalsts Komisijas skaidri noteiktajā termiņā nesniedz NKI datu korekcijas, kas nepieciešamas, lai risinātu gadījumus, par kuriem paziņojusi Komisija vai dalībvalsts, procenti būtu piemērojami arī jebkādam pašu resursu palielinājumam, kas izriet no pielāgojuma, kurš veikts paziņotā gadījuma risināšanas rezultātā. Šie procenti būtu jāpiemēro no brīža, kad būtu bijusi jāieraksta pielāgojuma summa, proti, no tā gada jūnija pirmās darbdienas, kas seko gadam, kurā beidzās skaidri noteiktais termiņš, līdz brīdim, kad minētā pielāgotā summa ir ierakstīta kontā. Saskaņā ar esošajiem noteikumiem un praksi – par visiem kavējumiem, izdarot ierakstus attiecībā uz tradicionālajiem pašu resursiem, būtu jāaprēķina procenti.

| (13) | Procentu likmju sistēma, kas izklāstīta Regulas (ES, Euratom) Nr. 609/2014 12. pantā, paredz pamata likmes fiksētu palielinājumu par 2 procentu punktiem un pakāpenisku 0,25 procentu punkta palielinājumu par katru kavējuma mēnesi; palielināto likmi piemēro visu kavējuma laiku. Minētajai procentu likmju sistēmai ir bijusi būtiska nozīme, nodrošinot to, ka pašu resursi tiek darīti pieejami savlaicīgi un pilnā apmērā, un tāpēc būtu jāsaglabā tās galvenie elementi. |
| --- | --- |

(13)

Procentu likmju sistēma, kas izklāstīta Regulas (ES, Euratom) Nr. 609/2014 12. pantā, paredz pamata likmes fiksētu palielinājumu par 2 procentu punktiem un pakāpenisku 0,25 procentu punkta palielinājumu par katru kavējuma mēnesi; palielināto likmi piemēro visu kavējuma laiku. Minētajai procentu likmju sistēmai ir bijusi būtiska nozīme, nodrošinot to, ka pašu resursi tiek darīti pieejami savlaicīgi un pilnā apmērā, un tāpēc būtu jāsaglabā tās galvenie elementi.

| (14) | Tomēr spēkā esošo noteikumu, kas paredz arvien pieaugošu likmi, rezultātā ir radušies atsevišķi ļoti augstas procentu likmes maksāšanas gadījumi, jo kavējumi ir ilguši daudzus gadus. Lai nodrošinātu sistēmas proporcionalitāti, vienlaikus saglabājot preventīvu ietekmi, minētās pamata likmes uzkrātajam palielinājumam nebūtu jāpārsniedz gada maksimums 16 procentu punktu apmērā. |
| --- | --- |

(14)

Tomēr spēkā esošo noteikumu, kas paredz arvien pieaugošu likmi, rezultātā ir radušies atsevišķi ļoti augstas procentu likmes maksāšanas gadījumi, jo kavējumi ir ilguši daudzus gadus. Lai nodrošinātu sistēmas proporcionalitāti, vienlaikus saglabājot preventīvu ietekmi, minētās pamata likmes uzkrātajam palielinājumam nebūtu jāpārsniedz gada maksimums 16 procentu punktu apmērā.

| (15) | No otras puses, pastāvošais pamata likmes fiksētais palielinājums par 2 procentu punktiem, jo īpaši attiecībā uz īsiem kavējuma periodiem, var radīt šķēršļus laikus darīt pieejamus pašu resursus tādos apstākļos, kad refinansēšanas izmaksas naudas tirgū ir augstākas nekā maksājamie procenti. Tādēļ, lai vēl vairāk pastiprinātu sistēmas raitu darbību, pamata likmes fiksētais palielinājums būtu jāpaaugstina līdz 2,5 procentu punktiem un izrietošajai procentu likmei nevajadzētu būt zemākai par minēto procentuālo daļu – pat tad, ja piemērojamā pamata likme ir negatīva. Tam jo īpaši būtu jānovērš kavēšanās, darot pieejamas PVN un NKI pašu resursu ikmēneša divpadsmitās daļas, kas pašlaik veido vairāk nekā 80 % no Savienības budžeta ieņēmumiem. |
| --- | --- |

(15)

No otras puses, pastāvošais pamata likmes fiksētais palielinājums par 2 procentu punktiem, jo īpaši attiecībā uz īsiem kavējuma periodiem, var radīt šķēršļus laikus darīt pieejamus pašu resursus tādos apstākļos, kad refinansēšanas izmaksas naudas tirgū ir augstākas nekā maksājamie procenti. Tādēļ, lai vēl vairāk pastiprinātu sistēmas raitu darbību, pamata likmes fiksētais palielinājums būtu jāpaaugstina līdz 2,5 procentu punktiem un izrietošajai procentu likmei nevajadzētu būt zemākai par minēto procentuālo daļu – pat tad, ja piemērojamā pamata likme ir negatīva. Tam jo īpaši būtu jānovērš kavēšanās, darot pieejamas PVN un NKI pašu resursu ikmēneša divpadsmitās daļas, kas pašlaik veido vairāk nekā 80 % no Savienības budžeta ieņēmumiem.

| (16) | Lai veicinātu Savienības finanšu interešu efektīvu aizsardzību un lai ņemtu vērā nesen ieviestos Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 952/2013 (10) noteikumus, vajadzētu būt iespējai dalībvalstis atbrīvot no pienākuma Savienības budžetam darīt pieejamas tās tradicionālo pašu resursu summas, kas izrādās neatgūstamas, jo ir atlikta ierakstīšana kontos vai ir atlikts paziņojums par muitas parādu, lai netraucētu kriminālizmeklēšanu, kas skar Savienības finanšu intereses. Komisijai ar pēc iespējas mazāku kavēšanos būtu dalībvalstīm jāpaziņo – un vajadzības gadījumā jāatjaunina – kritēriji, saskaņā ar kuriem tiks izvērtēti gadījumi, kas saistīti ar šo iespēju. |
| --- | --- |

(16)

Lai veicinātu Savienības finanšu interešu efektīvu aizsardzību un lai ņemtu vērā nesen ieviestos Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 952/2013 (10) noteikumus, vajadzētu būt iespējai dalībvalstis atbrīvot no pienākuma Savienības budžetam darīt pieejamas tās tradicionālo pašu resursu summas, kas izrādās neatgūstamas, jo ir atlikta ierakstīšana kontos vai ir atlikts paziņojums par muitas parādu, lai netraucētu kriminālizmeklēšanu, kas skar Savienības finanšu intereses. Komisijai ar pēc iespējas mazāku kavēšanos būtu dalībvalstīm jāpaziņo – un vajadzības gadījumā jāatjaunina – kritēriji, saskaņā ar kuriem tiks izvērtēti gadījumi, kas saistīti ar šo iespēju.

| (17) | Paziņošanas robežvērtība attiecībā uz gadījumiem, kas saistīti ar tradicionālajiem pašu resursiem, kuri deklarēti vai tiek uzskatīti par neatgūstamiem, būtu jāpalielina, lai mazinātu administratīvo slogu gan dalībvalstīm, gan Komisijai. |
| --- | --- |

(17)

Paziņošanas robežvērtība attiecībā uz gadījumiem, kas saistīti ar tradicionālajiem pašu resursiem, kuri deklarēti vai tiek uzskatīti par neatgūstamiem, būtu jāpalielina, lai mazinātu administratīvo slogu gan dalībvalstīm, gan Komisijai.

| (18) | Būtu jāprecizē, ka Komisijas iespēja, kas noteikta, ievērojot Regulas (ES, Euratom) Nr. 609/2014 14. panta 3. punktu, pārsniegt savus aktīvus, lai nodrošinātu Savienības saistību ievērošanu, vienīgi tad, kad aizdevuma saņēmējs nav izpildījis saskaņā ar Padomes regulām un lēmumiem noslēgta vai garantēta aizņēmuma līguma saistības, attiecas arī uz regulām un lēmumiem, kas pēc Lisabonas līguma stāšanās spēkā ir jāpieņem ne tikai Padomei, bet gan Eiropas Parlamentam un Padomei, ievērojot Līgumu par Eiropas Savienības darbību. |
| --- | --- |

(18)

Būtu jāprecizē, ka Komisijas iespēja, kas noteikta, ievērojot Regulas (ES, Euratom) Nr. 609/2014 14. panta 3. punktu, pārsniegt savus aktīvus, lai nodrošinātu Savienības saistību ievērošanu, vienīgi tad, kad aizdevuma saņēmējs nav izpildījis saskaņā ar Padomes regulām un lēmumiem noslēgta vai garantēta aizņēmuma līguma saistības, attiecas arī uz regulām un lēmumiem, kas pēc Lisabonas līguma stāšanās spēkā ir jāpieņem ne tikai Padomei, bet gan Eiropas Parlamentam un Padomei, ievērojot Līgumu par Eiropas Savienības darbību.

| (19) | Neskaitot izņēmuma gadījumus, Komisijai būtu dalībvalstīm vai to valsts centrālajām bankām jāpaziņo savi naudas pārvedumu operāciju uzdevumi, kas skar kontus, kuri atvērti pašu resursu vajadzībām, vismaz vienu dienu pirms tam, kad minētie uzdevumi ir jāizpilda. |
| --- | --- |

(19)

Neskaitot izņēmuma gadījumus, Komisijai būtu dalībvalstīm vai to valsts centrālajām bankām jāpaziņo savi naudas pārvedumu operāciju uzdevumi, kas skar kontus, kuri atvērti pašu resursu vajadzībām, vismaz vienu dienu pirms tam, kad minētie uzdevumi ir jāizpilda.

| (20) | Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Regula (ES, Euratom) Nr. 609/2014. |
| --- | --- |

(20)

Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Regula (ES, Euratom) Nr. 609/2014.

| (21) | Konsekvences labad šai regulai būtu jāstājas spēkā tajā pašā dienā, kad stājas spēkā Regula (ES, Euratom) Nr. 609/2014. Šajā regulā izklāstītais Regulas (ES, Euratom) Nr. 609/2014 18. panta grozījums būtu jāpiemēro no 2014. gada 1. janvāra, lai garantētu, ka turpina piemērot ar Regulu (ES, Euratom) Nr. 1377/2014 ieviesto atkāpi, līdz šīs regulas spēkā stāšanās dienai. Šajā regulā izklāstītais Regulas (ES, Euratom) Nr. 609/2014 12. panta grozījums būtu jāpiemēro gadījumos, kad pašu resursu termiņš ir pēc šīs regulas stāšanās spēkā. Tomēr proporcionalitātes apsvērumu dēļ uz dalībvalstīm būtu arī jāattiecina procentu likmes kopējā palielinājuma ierobežojums, kā arī procentu maksājumu ierobežojums par PVN pašu resursiem tikai saistībā ar Regulas (ES, Euratom) Nr. 609/2014, kā tā grozīta ar šo regulu, 12. pantā minētajiem kavējumiem, attiecībā uz pašu resursiem, kuru termiņš bija pirms šīs regulas spēkā stāšanās dienas, ja minētie pašu resursi kļuva zināmi pēc minētās dienas, |
| --- | --- |

(21)

Konsekvences labad šai regulai būtu jāstājas spēkā tajā pašā dienā, kad stājas spēkā Regula (ES, Euratom) Nr. 609/2014. Šajā regulā izklāstītais Regulas (ES, Euratom) Nr. 609/2014 18. panta grozījums būtu jāpiemēro no 2014. gada 1. janvāra, lai garantētu, ka turpina piemērot ar Regulu (ES, Euratom) Nr. 1377/2014 ieviesto atkāpi, līdz šīs regulas spēkā stāšanās dienai. Šajā regulā izklāstītais Regulas (ES, Euratom) Nr. 609/2014 12. panta grozījums būtu jāpiemēro gadījumos, kad pašu resursu termiņš ir pēc šīs regulas stāšanās spēkā. Tomēr proporcionalitātes apsvērumu dēļ uz dalībvalstīm būtu arī jāattiecina procentu likmes kopējā palielinājuma ierobežojums, kā arī procentu maksājumu ierobežojums par PVN pašu resursiem tikai saistībā ar Regulas (ES, Euratom) Nr. 609/2014, kā tā grozīta ar šo regulu, 12. pantā minētajiem kavējumiem, attiecībā uz pašu resursiem, kuru termiņš bija pirms šīs regulas spēkā stāšanās dienas, ja minētie pašu resursi kļuva zināmi pēc minētās dienas,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulu (ES, Euratom) Nr. 609/2014 groza šādi:

| 1) | regulas 3. panta otro daļu aizstāj ar šādu:
  “Apliecinošos dokumentus, kas attiecas uz Regulas (EK, Euratom) Nr. 1287/2003 3. pantā minētajām procedūrām un statistikas pamatdatiem, dalībvalstis glabā līdz ceturtā gada 30. novembrim pēc attiecīgā finanšu gada. Tikpat ilgi glabā apliecinošos dokumentus, kas attiecas uz PVN pašu resursiem.”; |
| --- | --- |

1)

regulas 3. panta otro daļu aizstāj ar šādu:

“Apliecinošos dokumentus, kas attiecas uz Regulas (EK, Euratom) Nr. 1287/2003 3. pantā minētajām procedūrām un statistikas pamatdatiem, dalībvalstis glabā līdz ceturtā gada 30. novembrim pēc attiecīgā finanšu gada. Tikpat ilgi glabā apliecinošos dokumentus, kas attiecas uz PVN pašu resursiem.”;

| 2) | regulas 6. pantu groza šādi:






  a) | 1. punktu aizstāj ar šādu:

  “1.   Pašu resursu kontus pārzina katras dalībvalsts kase vai publiska struktūra, kas pilda līdzīgas funkcijas (“kase”), vai katras dalībvalsts centrālā banka. Minētos kontus sadala pa kontiem pēc resursu veida.”; |
| --- | --- | --- |

2)

regulas 6. pantu groza šādi:

a)

1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Pašu resursu kontus pārzina katras dalībvalsts kase vai publiska struktūra, kas pilda līdzīgas funkcijas (“kase”), vai katras dalībvalsts centrālā banka. Minētos kontus sadala pa kontiem pēc resursu veida.”;

| b) | 3. punkta trešo daļu groza šādi:






  i) | pirmajā ievilkumā atsauci uz “10. panta 3. punktu” aizstāj ar atsauci uz “10.a panta 1. punktu”; |
| --- | --- | --- |

b)

3. punkta trešo daļu groza šādi:

i)

pirmajā ievilkumā atsauci uz “10. panta 3. punktu” aizstāj ar atsauci uz “10.a panta 1. punktu”;

| ii) | otro ievilkumu aizstāj ar šādu:






  “— | aprēķina, kas minēts 10.b panta 5. punkta pirmajā daļā, rezultāta summa ierakstāma reizi gadā, izņemot 10.b panta 2. punkta b) apakšpunktā minētos īpašos pielāgojumus, kas kontos ierakstāmi nākamā mēneša pirmajā darbdienā pēc vienošanās starp attiecīgo dalībvalsti un Komisiju.”; |
| --- | --- | --- |

ii)

otro ievilkumu aizstāj ar šādu:

“—

aprēķina, kas minēts 10.b panta 5. punkta pirmajā daļā, rezultāta summa ierakstāma reizi gadā, izņemot 10.b panta 2. punkta b) apakšpunktā minētos īpašos pielāgojumus, kas kontos ierakstāmi nākamā mēneša pirmajā darbdienā pēc vienošanās starp attiecīgo dalībvalsti un Komisiju.”;

| 3) | regulas 9. pantu groza šādi:






  a) | 1. punktu groza šādi:






  i) | pirmo un otro daļu aizstāj ar šādām:

  “1.   Saskaņā ar 10., 10.a un 10.b pantā paredzēto procedūru katra dalībvalsts pašu resursus ieraksta kredītā kontā, ko Komisijas vārdā atver dalībvalsts kasē vai valsts centrālajā bankā. Ņemot vērā negatīvu procentu piemērošanu, kā minēts trešajā daļā, minēto kontu var debitēt, tikai pamatojoties uz Komisijas norādījumu.
  Minēto kontu uztur valsts valūtā un apkalpo par brīvu un bez procentiem.”; |
| --- | --- | --- | --- |

3)

regulas 9. pantu groza šādi:

a)

1. punktu groza šādi:

i)

pirmo un otro daļu aizstāj ar šādām:

“1.   Saskaņā ar 10., 10.a un 10.b pantā paredzēto procedūru katra dalībvalsts pašu resursus ieraksta kredītā kontā, ko Komisijas vārdā atver dalībvalsts kasē vai valsts centrālajā bankā. Ņemot vērā negatīvu procentu piemērošanu, kā minēts trešajā daļā, minēto kontu var debitēt, tikai pamatojoties uz Komisijas norādījumu.

Minēto kontu uztur valsts valūtā un apkalpo par brīvu un bez procentiem.”;

| ii) | pievieno šādu daļu:
  “Ja minētajam kontam piemēro negatīvus procentus, attiecīgā dalībvalsts kontā ieraksta summu, kas atbilst šādai piemērotajai negatīvo procentu summai – vēlākais otrā mēneša pirmajā darbdienā pēc šādu negatīvu procentu piemērošanas.”; |
| --- | --- |

ii)

pievieno šādu daļu:

“Ja minētajam kontam piemēro negatīvus procentus, attiecīgā dalībvalsts kontā ieraksta summu, kas atbilst šādai piemērotajai negatīvo procentu summai – vēlākais otrā mēneša pirmajā darbdienā pēc šādu negatīvu procentu piemērošanas.”;

| b) | 2. punktu aizstāj ar šādu:

  “2.   Dalībvalstis vai to valsts centrālās bankas Komisijai elektroniski nosūta šādu informāciju:






  a) | darbdienā, kad pašu resursus ieraksta Komisijas konta kredītā, konta pārskatu vai kredīta avizo, kas atspoguļo pašu resursu ierakstīšanu; |
| --- | --- | --- |

b)

2. punktu aizstāj ar šādu:

“2.   Dalībvalstis vai to valsts centrālās bankas Komisijai elektroniski nosūta šādu informāciju:

a)

darbdienā, kad pašu resursus ieraksta Komisijas konta kredītā, konta pārskatu vai kredīta avizo, kas atspoguļo pašu resursu ierakstīšanu;

| b) | neskarot a) apakšpunktu, ne vēlāk kā otrajā darbdienā pēc ierakstīšanas minētā konta kredītā konta pārskatu, kas atspoguļo pašu resursu ierakstīšanu.”; |
| --- | --- |

b)

neskarot a) apakšpunktu, ne vēlāk kā otrajā darbdienā pēc ierakstīšanas minētā konta kredītā konta pārskatu, kas atspoguļo pašu resursu ierakstīšanu.”;

| 4) | regulas 10. pantu aizstāj ar šādu:

  “10. pants
  Tradicionālo pašu resursu pieejamības nodrošināšana

  1.   Pēc tam, kad atskaitītas iekasēšanas izmaksas, ievērojot Lēmuma 2014/335/ES, Euratom 2. panta 3. punktu un 10. panta 3. punktu, minētā lēmuma 2. panta 1. punkta a) apakšpunktā paredzēto tradicionālo pašu resursu ierakstīšanu veic vēlākais pirmajā darbdienā pēc deviņpadsmitās dienas, kas ir otrajā mēnesī pēc mēneša, kad saskaņā ar šīs regulas 2. pantu noteikts prasījums.
  Tomēr prasījumi, kas saskaņā ar 6. panta 3. punkta otro daļu ir uzrādīti atsevišķos kontos, ierakstāmi ne vēlāk kā pirmajā darbdienā pēc deviņpadsmitās dienas, kas ir otrajā mēnesī pēc mēneša, kad piedzīts attiecīgais prasījums.


  2.   Vajadzības gadījumā Komisija var aicināt dalībvalstis pārcelt par vienu mēnesi ātrāk to resursu ierakstīšanu, kas nav PVN pašu resursi un NKI pašu resursi, pamatojoties uz informāciju, kas tām pieejama tā paša mēneša piecpadsmitajā datumā.
  Katru agrāk veikto ierakstu pielāgo nākamajā mēnesī, veicot 1. punktā minēto ierakstīšanu. Šis pielāgojums izpaužas kā negatīvs ieraksts, kas līdzvērtīgs agrāk ierakstītajai summai.



  10.a pants
  PVN un NKI pašu resursu pieejamības nodrošināšana

  1.   Ņemot vērā to, kā PVN pašu resursus un NKI pašu resursus ietekmē Apvienotajai Karalistei piešķirtā korekcija budžeta līdzsvarošanai un Dānijai, Nīderlandei, Austrijai un Zviedrijai piešķirtais bruto samazinājums, šo resursu ierakstu kredītā izdara katra mēneša pirmajā darbdienā tādā apjomā, kas atbilst vienai divpadsmitajai daļai no attiecīgās kopējās summas budžetā, kura konvertēta valstu valūtās, izmantojot Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijā publicētos valūtas maiņas kursus pēdējā kotēšanas dienā kalendārajā gadā pirms attiecīgā budžeta gada.


  2.   Īpašām vajadzībām, lai segtu ELGF izdevumus, ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1307/2013 (*1), un atkarībā no Savienības kases stāvokļa Komisija var lūgt dalībvalstis, lai tās finanšu gada pirmajā ceturksnī par diviem mēnešiem ātrāk ieraksta divpadsmito daļu vai daļu no divpadsmitās daļas no summām, kas budžetā paredzētas PVN pašu resursiem un NKI pašu resursiem, ņemot vērā to, kā šos resursus ietekmē Apvienotajai Karalistei piešķirtā korekcija budžeta līdzsvarošanai un Dānijai, Nīderlandei, Austrijai un Zviedrijai piešķirtais bruto samazinājums.
  Ievērojot trešo daļu, īpašām vajadzībām, lai segtu Eiropas strukturālo un investīciju fondu izdevumus, ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1303/2013 (*2), un atkarībā no Savienības kases stāvokļa Komisija var lūgt dalībvalstis finanšu gada pirmajā pusgadā ātrāk ierakstīt papildu summu, kas var sasniegt pusi no PVN pašu resursu un NKI pašu resursu summas ikmēneša divpadsmitās daļas, ņemot vērā, kā šos resursus ietekmē Apvienotajai Karalistei piešķirtā korekcija budžeta līdzsvarošanai un Dānijai, Nīderlandei, Austrijai un Zviedrijai piešķirtais bruto samazinājums.
  Kopējā summa, attiecībā uz kuru Komisija var aicināt dalībvalstis veikt ātrāku ierakstu tajā pašā mēnesī saskaņā ar pirmo un otro daļu, katrā ziņā nepārsniedz summu, kas atbilst divām papildu divpadsmitajām daļām.
  Pēc pirmajiem sešiem mēnešiem prasītais ikmēneša ieraksts nedrīkst pārsniegt vienu divpadsmito daļu no PVN pašu resursiem un NKI pašu resursiem, saglabājoties to summu robežās, kas budžetā iekļautas minētajam mērķim.
  Komisija dalībvalstīm par to paziņo iepriekš – ne vēlāk kā divas nedēļas pirms ieraksta prasīšanas, ievērojot pirmo un otro daļu.
  Komisija par savu nodomu prasīt šādu ierakstu dalībvalstis informē savlaicīgi iepriekš un ne vēlāk kā sešas nedēļas pirms ieraksta prasīšanas, ievērojot otro daļu.
  Uz šiem ātrāk veicamiem ierakstiem attiecas 4. punktā paredzētie noteikumi par ierakstiem, kas izdarāmi katra gada janvārī, un 5. punktā paredzētie noteikumi, kas piemērojami, kad pirms finanšu gada sākuma budžets vēl nav pieņemts galīgajā variantā.


  3.   Visas izmaiņas PVN pašu resursu vienotajā likmē, NKI pašu resursu likmē, Apvienotajai Karalistei piešķirtajā korekcijā budžeta līdzsvarošanai un tās finansēšanai, kā minēts Lēmuma 2014/335/ES, Euratom 4. un 5. pantā, kā arī Dānijai, Nīderlandei, Austrijai un Zviedrijai piešķirtā bruto samazinājuma finansējumā prasa galīgajā variantā pieņemt budžeta grozījumus, liekot pārrēķināt divpadsmitās daļas, kas ir ieskaitītas kopš finanšu gada sākuma.
  Šos pārrēķinus veic, kad izdara pirmo ierakstu pēc budžeta grozījuma galīgās pieņemšanas, ja tas ir pieņemts pirms attiecīgā mēneša sešpadsmitā datuma. Pretējā gadījumā tos veic, kad izdara otro ierakstu pēc galīgās pieņemšanas. Atkāpjoties no Finanšu regulas 11. panta, šos pārrēķinus ieraksta kontos attiecībā uz konkrēto grozītā budžeta finanšu gadu.


  4.   Divpadsmitās daļas, kas attiecas uz katra finanšu gada janvāra ierakstiem, aprēķina, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 314. panta 2. punktā minētā budžeta projektā paredzētajām summām, un tās konvertē valstu valūtās, izmantojot valūtas maiņas kursus kotēšanas pirmajā dienā pēc tā kalendārā gada 15. decembra, kas ir pirms attiecīgā budžeta gada; pielāgojumu izdara, veicot nākamā mēneša ierakstu.


  5.   Ja budžets galīgajā variantā nav pieņemts vēlākais divas nedēļas pirms ieraksta par nākamā finanšu gada janvāri, dalībvalstis katra mēneša, tostarp janvāra, pirmajā darbdienā ieraksta vienu divpadsmito daļu no pēdējā galīgi pieņemtajā budžetā iekļautās PVN pašu resursu un NKI pašu resursu summas, ņemot vērā to, kā šos resursus ietekmē Apvienotajai Karalistei piešķirtā korekcija budžeta līdzsvarošanai un Dānijai, Nīderlandei, Austrijai un Zviedrijai piešķirtais bruto samazinājums; pielāgojumu izdara pirmajā noteiktajā termiņā pēc budžeta pieņemšanas galīgajā variantā, ja tas ir pieņemts pirms attiecīgā mēneša sešpadsmitā datuma. Pretējā gadījumā pielāgojumu veic otrajā termiņā pēc budžeta pieņemšanas galīgajā variantā.


  6.   Ja tiek izdarīti NKI datu grozījumi, ievērojot Regulas (EK, Euratom) Nr. 1287/2003 2. panta 2. punktu, Dānijai, Nīderlandei, Austrijai un Zviedrijai piešķirto bruto samazinājuma finansējumu nepārskata.



  10.b pants
  Iepriekšējo finanšu gadu PVN un NKI pašu resursu pielāgojumi

  1.   Pamatojoties uz Regulas (EEK, Euratom) Nr. 1553/89 7. panta 1. punktā paredzēto gada pārskatu par PVN pašu resursu bāzi, nākamajā gadā pēc minētā pārskata iesniegšanas gada katras dalībvalsts debetā ieraksta summu, ko aprēķina, izmantojot minētajā pārskatā iekļauto informāciju un piemērojot vienotu likmi, kas pieņemta finanšu gadam, uz kuru attiecas pārskats, un kredītā ieraksta 12 maksājumus, kas veikti par minēto finanšu gadu. Tomēr katras dalībvalsts PVN pašu resursu bāze, kurai piemēro minēto likmi, nedrīkst pārsniegt to NKI procentuālo daļu, kas noteikta Lēmuma 2014/335/ES, Euratom 2. panta 1. punkta b) apakšpunktā, kā minēts lēmuma 2. panta 7. punkta pirmajā daļā.


  2.   Jebkuras PVN pašu resursu bāzes korekcijas saskaņā ar Regulas (EEK, Euratom) Nr. 1553/89 9. panta 1. punktu dēļ katra attiecīgā dalībvalsts, kuras bāze, ņemot vērā minētās korekcijas, nepārsniedz procentuālo daļu, kas noteikta Lēmuma 2014/335/ES, Euratom 2. panta 1. punkta b) apakšpunktā un 10. panta 2. punktā, veic šādus atlikuma pielāgojumus, ko nosaka, ievērojot šā panta 1. punktu:






  a) | Regulas (EEK, Euratom) Nr. 1553/89 9. panta 1. punkta pirmajā daļā paredzēto korekciju, kas izdarītas līdz 31. jūlijam, dēļ veic vispārēju pielāgojumu nākamajā gadā; |
| --- | --- | --- |

4)

regulas 10. pantu aizstāj ar šādu:

“10. pants

Tradicionālo pašu resursu pieejamības nodrošināšana

1.   Pēc tam, kad atskaitītas iekasēšanas izmaksas, ievērojot Lēmuma 2014/335/ES, Euratom 2. panta 3. punktu un 10. panta 3. punktu, minētā lēmuma 2. panta 1. punkta a) apakšpunktā paredzēto tradicionālo pašu resursu ierakstīšanu veic vēlākais pirmajā darbdienā pēc deviņpadsmitās dienas, kas ir otrajā mēnesī pēc mēneša, kad saskaņā ar šīs regulas 2. pantu noteikts prasījums.

Tomēr prasījumi, kas saskaņā ar 6. panta 3. punkta otro daļu ir uzrādīti atsevišķos kontos, ierakstāmi ne vēlāk kā pirmajā darbdienā pēc deviņpadsmitās dienas, kas ir otrajā mēnesī pēc mēneša, kad piedzīts attiecīgais prasījums.

2.   Vajadzības gadījumā Komisija var aicināt dalībvalstis pārcelt par vienu mēnesi ātrāk to resursu ierakstīšanu, kas nav PVN pašu resursi un NKI pašu resursi, pamatojoties uz informāciju, kas tām pieejama tā paša mēneša piecpadsmitajā datumā.

Katru agrāk veikto ierakstu pielāgo nākamajā mēnesī, veicot 1. punktā minēto ierakstīšanu. Šis pielāgojums izpaužas kā negatīvs ieraksts, kas līdzvērtīgs agrāk ierakstītajai summai.

10.a pants

PVN un NKI pašu resursu pieejamības nodrošināšana

1.   Ņemot vērā to, kā PVN pašu resursus un NKI pašu resursus ietekmē Apvienotajai Karalistei piešķirtā korekcija budžeta līdzsvarošanai un Dānijai, Nīderlandei, Austrijai un Zviedrijai piešķirtais bruto samazinājums, šo resursu ierakstu kredītā izdara katra mēneša pirmajā darbdienā tādā apjomā, kas atbilst vienai divpadsmitajai daļai no attiecīgās kopējās summas budžetā, kura konvertēta valstu valūtās, izmantojot Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijā publicētos valūtas maiņas kursus pēdējā kotēšanas dienā kalendārajā gadā pirms attiecīgā budžeta gada.

2.   Īpašām vajadzībām, lai segtu ELGF izdevumus, ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1307/2013 (*1), un atkarībā no Savienības kases stāvokļa Komisija var lūgt dalībvalstis, lai tās finanšu gada pirmajā ceturksnī par diviem mēnešiem ātrāk ieraksta divpadsmito daļu vai daļu no divpadsmitās daļas no summām, kas budžetā paredzētas PVN pašu resursiem un NKI pašu resursiem, ņemot vērā to, kā šos resursus ietekmē Apvienotajai Karalistei piešķirtā korekcija budžeta līdzsvarošanai un Dānijai, Nīderlandei, Austrijai un Zviedrijai piešķirtais bruto samazinājums.

Ievērojot trešo daļu, īpašām vajadzībām, lai segtu Eiropas strukturālo un investīciju fondu izdevumus, ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1303/2013 (*2), un atkarībā no Savienības kases stāvokļa Komisija var lūgt dalībvalstis finanšu gada pirmajā pusgadā ātrāk ierakstīt papildu summu, kas var sasniegt pusi no PVN pašu resursu un NKI pašu resursu summas ikmēneša divpadsmitās daļas, ņemot vērā, kā šos resursus ietekmē Apvienotajai Karalistei piešķirtā korekcija budžeta līdzsvarošanai un Dānijai, Nīderlandei, Austrijai un Zviedrijai piešķirtais bruto samazinājums.

Kopējā summa, attiecībā uz kuru Komisija var aicināt dalībvalstis veikt ātrāku ierakstu tajā pašā mēnesī saskaņā ar pirmo un otro daļu, katrā ziņā nepārsniedz summu, kas atbilst divām papildu divpadsmitajām daļām.

Pēc pirmajiem sešiem mēnešiem prasītais ikmēneša ieraksts nedrīkst pārsniegt vienu divpadsmito daļu no PVN pašu resursiem un NKI pašu resursiem, saglabājoties to summu robežās, kas budžetā iekļautas minētajam mērķim.

Komisija dalībvalstīm par to paziņo iepriekš – ne vēlāk kā divas nedēļas pirms ieraksta prasīšanas, ievērojot pirmo un otro daļu.

Komisija par savu nodomu prasīt šādu ierakstu dalībvalstis informē savlaicīgi iepriekš un ne vēlāk kā sešas nedēļas pirms ieraksta prasīšanas, ievērojot otro daļu.

Uz šiem ātrāk veicamiem ierakstiem attiecas 4. punktā paredzētie noteikumi par ierakstiem, kas izdarāmi katra gada janvārī, un 5. punktā paredzētie noteikumi, kas piemērojami, kad pirms finanšu gada sākuma budžets vēl nav pieņemts galīgajā variantā.

3.   Visas izmaiņas PVN pašu resursu vienotajā likmē, NKI pašu resursu likmē, Apvienotajai Karalistei piešķirtajā korekcijā budžeta līdzsvarošanai un tās finansēšanai, kā minēts Lēmuma 2014/335/ES, Euratom 4. un 5. pantā, kā arī Dānijai, Nīderlandei, Austrijai un Zviedrijai piešķirtā bruto samazinājuma finansējumā prasa galīgajā variantā pieņemt budžeta grozījumus, liekot pārrēķināt divpadsmitās daļas, kas ir ieskaitītas kopš finanšu gada sākuma.

Šos pārrēķinus veic, kad izdara pirmo ierakstu pēc budžeta grozījuma galīgās pieņemšanas, ja tas ir pieņemts pirms attiecīgā mēneša sešpadsmitā datuma. Pretējā gadījumā tos veic, kad izdara otro ierakstu pēc galīgās pieņemšanas. Atkāpjoties no Finanšu regulas 11. panta, šos pārrēķinus ieraksta kontos attiecībā uz konkrēto grozītā budžeta finanšu gadu.

4.   Divpadsmitās daļas, kas attiecas uz katra finanšu gada janvāra ierakstiem, aprēķina, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 314. panta 2. punktā minētā budžeta projektā paredzētajām summām, un tās konvertē valstu valūtās, izmantojot valūtas maiņas kursus kotēšanas pirmajā dienā pēc tā kalendārā gada 15. decembra, kas ir pirms attiecīgā budžeta gada; pielāgojumu izdara, veicot nākamā mēneša ierakstu.

5.   Ja budžets galīgajā variantā nav pieņemts vēlākais divas nedēļas pirms ieraksta par nākamā finanšu gada janvāri, dalībvalstis katra mēneša, tostarp janvāra, pirmajā darbdienā ieraksta vienu divpadsmito daļu no pēdējā galīgi pieņemtajā budžetā iekļautās PVN pašu resursu un NKI pašu resursu summas, ņemot vērā to, kā šos resursus ietekmē Apvienotajai Karalistei piešķirtā korekcija budžeta līdzsvarošanai un Dānijai, Nīderlandei, Austrijai un Zviedrijai piešķirtais bruto samazinājums; pielāgojumu izdara pirmajā noteiktajā termiņā pēc budžeta pieņemšanas galīgajā variantā, ja tas ir pieņemts pirms attiecīgā mēneša sešpadsmitā datuma. Pretējā gadījumā pielāgojumu veic otrajā termiņā pēc budžeta pieņemšanas galīgajā variantā.

6.   Ja tiek izdarīti NKI datu grozījumi, ievērojot Regulas (EK, Euratom) Nr. 1287/2003 2. panta 2. punktu, Dānijai, Nīderlandei, Austrijai un Zviedrijai piešķirto bruto samazinājuma finansējumu nepārskata.

10.b pants

Iepriekšējo finanšu gadu PVN un NKI pašu resursu pielāgojumi

1.   Pamatojoties uz Regulas (EEK, Euratom) Nr. 1553/89 7. panta 1. punktā paredzēto gada pārskatu par PVN pašu resursu bāzi, nākamajā gadā pēc minētā pārskata iesniegšanas gada katras dalībvalsts debetā ieraksta summu, ko aprēķina, izmantojot minētajā pārskatā iekļauto informāciju un piemērojot vienotu likmi, kas pieņemta finanšu gadam, uz kuru attiecas pārskats, un kredītā ieraksta 12 maksājumus, kas veikti par minēto finanšu gadu. Tomēr katras dalībvalsts PVN pašu resursu bāze, kurai piemēro minēto likmi, nedrīkst pārsniegt to NKI procentuālo daļu, kas noteikta Lēmuma 2014/335/ES, Euratom 2. panta 1. punkta b) apakšpunktā, kā minēts lēmuma 2. panta 7. punkta pirmajā daļā.

2.   Jebkuras PVN pašu resursu bāzes korekcijas saskaņā ar Regulas (EEK, Euratom) Nr. 1553/89 9. panta 1. punktu dēļ katra attiecīgā dalībvalsts, kuras bāze, ņemot vērā minētās korekcijas, nepārsniedz procentuālo daļu, kas noteikta Lēmuma 2014/335/ES, Euratom 2. panta 1. punkta b) apakšpunktā un 10. panta 2. punktā, veic šādus atlikuma pielāgojumus, ko nosaka, ievērojot šā panta 1. punktu:

a)

Regulas (EEK, Euratom) Nr. 1553/89 9. panta 1. punkta pirmajā daļā paredzēto korekciju, kas izdarītas līdz 31. jūlijam, dēļ veic vispārēju pielāgojumu nākamajā gadā;

| b) | īpašu pielāgojumu var ierakstīt jebkurā laikā, ja par to vienojas attiecīgā dalībvalsts un Komisija saskaņā ar Regulas (EEK, Euratom) Nr. 1553/89 9. panta 1. punkta pirmo daļu; |
| --- | --- |

b)

īpašu pielāgojumu var ierakstīt jebkurā laikā, ja par to vienojas attiecīgā dalībvalsts un Komisija saskaņā ar Regulas (EEK, Euratom) Nr. 1553/89 9. panta 1. punkta pirmo daļu;

| c) | ja pasākumi, ko Komisija veic saskaņā ar Regulas (EEK, Euratom) Nr. 1553/89 9. panta 1. punkta otro daļu, lai koriģētu bāzi, rada šīs regulas 9. panta 1. punktā minētajā kontā izdarīto ierakstu īpašu pielāgojumu, minēto pielāgojumu veic dienā, ko nosaka Komisija, ievērojot minētos pasākumus. |
| --- | --- |

c)

ja pasākumi, ko Komisija veic saskaņā ar Regulas (EEK, Euratom) Nr. 1553/89 9. panta 1. punkta otro daļu, lai koriģētu bāzi, rada šīs regulas 9. panta 1. punktā minētajā kontā izdarīto ierakstu īpašu pielāgojumu, minēto pielāgojumu veic dienā, ko nosaka Komisija, ievērojot minētos pasākumus.

Šā panta 4. punktā minēto NKI izmaiņu dēļ arī veic atlikuma pielāgojumu visām dalībvalstīm, kuru PVN pašu resursu bāze, ņemot vērā šā punkta pirmajā daļā minētās korekcijas, nepārsniedz procentus, kas noteikti Lēmuma 2014/335/ES, Euratom 2. panta 1. punkta b) apakšpunktā un 10. panta 2. punktā.

3.   Pamatojoties uz datiem par iepriekšējā gada kopējo NKI tirgus cenās un tā sastāvdaļām, ko iesniegušas dalībvalstis saskaņā ar Regulas (EK, Euratom) Nr. 1287/2003 2. panta 2. punktu, nākamajā gadā pēc skaitlisko datu iesniegšanas gada katras dalībvalsts debetā ieraksta summu, kuru aprēķina, tās NKI piemērojot likmi, kas pieņemta gadam pirms skaitlisko datu iesniegšanas, un kredītā ieraksta maksājumus, kas veikti minētajā gadā.

4.   Visu iepriekšējo finanšu gadu NKI izmaiņu saskaņā ar Regulas (EK, Euratom) Nr. 1287/2003 2. panta 2. punktu, ievērojot tās 5. pantu, dēļ veic pielāgojumu katras attiecīgās dalībvalsts atlikumā, kas noteikts saskaņā ar šā panta 3. punktu. NKI izmaiņas, kas izdarītas pēc 30. novembra ceturtajā gadā pēc attiecīgā finanšu gada, vairs neņem vērā, izņemot par punktiem, kurus Komisija vai dalībvalsts paziņojusi pirms šā termiņa beigām.

5.   Katrai dalībvalstij Komisija aprēķina starpību starp summām, kas rodas pēc pielāgojumiem, kas minēti 1.–4. punktā, izņemot īpašos pielāgojumus, ievērojot 2. punkta b) un c) apakšpunktu, un summu, ko iegūst, pielāgojumu kopējās summas reizinot ar attiecīgās valsts NKI procentuālo daļu no visu dalībvalstu NKI, ko 15. janvārī piemēro budžetam, kas ir spēkā nākamajam gadam pēc tā gada, kurā tika iesniegti dati pielāgojumiem (‘neto summa’).

Šā aprēķina vajadzībām summas tiek konvertētas starp valstu valūtām un euro atbilstīgi valūtas kursam pēdējā kotēšanas dienā kalendārajā gadā pirms tā gada, kad ieraksta kontos, un ko nosaka, vadoties pēc Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijā publicētā valūtas kursa.

Komisija informē dalībvalstis par summām, kas rodas šā aprēķina rezultātā, līdz tā gada 1. februārim, kas seko gadam, kurā tika iesniegti dati pielāgojumiem. Katra dalībvalsts tā paša gada jūnija pirmajā darbdienā ieraksta neto summu 9. panta 1. punktā minētajā kontā.

6.   Šā panta 1.–5. punktā minētās darbības ir ieņēmumu operācijas attiecīgajā finanšu gadā, kurā tās ieraksta 9. panta 1. punktā minētajā kontā.

(*1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1307/2013 (2013. gada 17. decembris), ar ko izveido noteikumus par lauksaimniekiem paredzētiem tiešajiem maksājumiem, kurus veic saskaņā ar kopējās lauksaimniecības politikas atbalsta shēmām, un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 637/2008 un Padomes Regulu (EK) Nr. 73/2009 (OV L 347, 20.12.2013., 608. lpp.)."

*1

(*2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1303/2013 (2013. gada 17. decembris), ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu, Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1083/2006 (OV L 347, 20.12.2013., 320. lpp.).”;"

*2

| 5) | regulas 11. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

  “2.   Komisija aprēķina pielāgojumu nākamajā gadā pēc attiecīgā finanšu gada.
  Aprēķinus izdara, izmantojot šādus skaitļus, kas attiecas uz attiecīgo finanšu gadu:






  a) | tirgus cenās izteikta NKI kopsumma un tās sastāvdaļas, ko dalībvalstis iesniegušas saskaņā ar Regulas (EK, Euratom) Nr. 1287/2003 2. panta 2. punktu; |
| --- | --- | --- |

5)

regulas 11. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

“2.   Komisija aprēķina pielāgojumu nākamajā gadā pēc attiecīgā finanšu gada.

Aprēķinus izdara, izmantojot šādus skaitļus, kas attiecas uz attiecīgo finanšu gadu:

a)

tirgus cenās izteikta NKI kopsumma un tās sastāvdaļas, ko dalībvalstis iesniegušas saskaņā ar Regulas (EK, Euratom) Nr. 1287/2003 2. panta 2. punktu;

| b) | darbības izdevumu budžeta izlietojums, kas atbilst attiecīgam pasākumam vai politikai. |
| --- | --- |

b)

darbības izdevumu budžeta izlietojums, kas atbilst attiecīgam pasākumam vai politikai.

Pielāgojumu iegūst, attiecīgo izdevumu kopsummu, no kuras atņemti izdevumi, ko finansējušas iesaistītās trešās valstis, reizinot ar dalībvalsts, kura tiesīga saņemt pielāgojumu, NKI procentuālo daļu no visu dalībvalstu NKI. Pielāgojumu finansē iesaistītās dalībvalstis saskaņā ar koeficientu, ko nosaka, dalot to attiecīgos NKI ar visu iesaistīto dalībvalstu NKI. Lai aprēķinātu pielāgojumu, summas attiecīgo valstu valūtās un euro konvertē savā starpā ar tādu maiņas kursu, kāds ir kalendāra gada pēdējā kotēšanas dienā pirms attiecīgā budžeta gada un kāds publicēts Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijā.

Tādu pielāgojumu katram attiecīgajam gadam veic tikai vienu reizi, un tas ir galīgs, pat ja vēlāk mainās NKI kopsumma.”;

| 6) | regulas 12. pantu aizstāj ar šādu:

  “12. pants
  Procenti par summām, kas darītas pieejamas ar kavējumiem

  1.   Par visiem kavējumiem, izdarot ierakstus 9. panta 1. punktā minētajā kontā, attiecīgā dalībvalsts maksā procentus.


  2.   Par PVN un NKI pašu resursiem procentus maksā tikai attiecībā uz kavējumiem ierakstot summas, kas:






  a) | minētas 10.a pantā; |
| --- | --- | --- |

6)

regulas 12. pantu aizstāj ar šādu:

“12. pants

Procenti par summām, kas darītas pieejamas ar kavējumiem

1.   Par visiem kavējumiem, izdarot ierakstus 9. panta 1. punktā minētajā kontā, attiecīgā dalībvalsts maksā procentus.

2.   Par PVN un NKI pašu resursiem procentus maksā tikai attiecībā uz kavējumiem ierakstot summas, kas:

a)

minētas 10.a pantā;

| b) | radušās aprēķinos, kas minēti 10.b panta 5. punkta pirmajā daļā, brīdī, kas norādīts minētā punkta trešajā daļā; |
| --- | --- |

b)

radušās aprēķinos, kas minēti 10.b panta 5. punkta pirmajā daļā, brīdī, kas norādīts minētā punkta trešajā daļā;

| c) | radušās PVN pašu resursu īpašajos pielāgojumos saskaņā ar šīs regulas 10.b panta 2. punkta c) apakšpunktu dienā, ko Komisijas norādījusi, ievērojot pasākumus, ko tā veikusi saskaņā ar Regulas (EEK, Euratom) Nr. 1553/89 9. panta 1. punkta otro daļu; |
| --- | --- |

c)

radušās PVN pašu resursu īpašajos pielāgojumos saskaņā ar šīs regulas 10.b panta 2. punkta c) apakšpunktu dienā, ko Komisijas norādījusi, ievērojot pasākumus, ko tā veikusi saskaņā ar Regulas (EEK, Euratom) Nr. 1553/89 9. panta 1. punkta otro daļu;

| d) | radušās tāpēc, ka dalībvalsts Komisijas skaidri noteiktajā termiņā nav sniegusi NKI datu korekcijas, kas vajadzīgas sakarā ar punktiem, par kuriem paziņojusi Komisija vai dalībvalsts, kā minēts 10.b panta 4. punktā. Procentus par pielāgojumiem, kas izriet no šādām NKI datu korekcijām, aprēķina no jūnija pirmās darbdienas gadā, kas seko tam gadam, kurā beidzas Komisijas skaidri noteiktais termiņš. |
| --- | --- |

d)

radušās tāpēc, ka dalībvalsts Komisijas skaidri noteiktajā termiņā nav sniegusi NKI datu korekcijas, kas vajadzīgas sakarā ar punktiem, par kuriem paziņojusi Komisija vai dalībvalsts, kā minēts 10.b panta 4. punktā. Procentus par pielāgojumiem, kas izriet no šādām NKI datu korekcijām, aprēķina no jūnija pirmās darbdienas gadā, kas seko tam gadam, kurā beidzas Komisijas skaidri noteiktais termiņš.

3.   Procentu summu, kas ir mazākas nekā EUR 500, piedziņu atceļ.

4.   Attiecībā uz dalībvalstīm, kas ietilpst ekonomiskajā un monetārajā savienībā, procentu likme ir vienāda ar Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijā publicēto likmi, ko Eiropas Centrālā banka piemērojusi galvenajām refinansēšanas operācijām pirmajā tā mēneša dienā, kurā ir maksājuma termiņš, vai 0 % – izvēloties lielāko likmi –, palielinot to par 2,5 procentu punktiem.

Par katru kavējuma mēnesi šo likmi palielina par 0,25 procentu punktiem.

Kopējais palielinājums saskaņā ar pirmo un otro daļu nepārsniedz 16 procentu punktus. Paaugstināto likmi piemēro visam kavējuma periodam.

5.   Attiecībā uz dalībvalstīm, kas neietilpst ekonomiskajā un monetārajā savienībā, procentu likme ir vienāda ar likmi, ko to centrālās bankas piemērojušas galvenajām refinansēšanas operācijām attiecīgā mēneša pirmajā dienā vai 0 % – izvēloties lielāko likmi –, palielinot to par 2,5 procentu punktiem. Dalībvalstīm, kurām centrālās bankas likme nav pieejama, procentu likme ir vienāda ar līdzvērtīgāko likmi, kas dalībvalsts naudas tirgū piemērota attiecīgā mēneša pirmajā dienā, vai 0 % – izvēloties lielāko likmi –, palielinot to par 2,5 procentu punktiem.

Par katru kavējuma mēnesi šo likmi palielina par 0,25 procentu punktiem.

Kopējais palielinājums saskaņā ar pirmo un otro daļu nepārsniedz 16 procentu punktus. Paaugstināto likmi piemēro visam kavējuma periodam.

6.   Šā panta 1. un 2. punktā minētajiem procentu maksājumiem mutatis mutandis piemēro 9. panta 2. un 3. punktu.”;

| 7) | regulas 13. pantu groza šādi:






  a) | panta 2. punktā iekļauj šādu otro daļu:
  “Dalībvalstis var tikt atbrīvotas no pienākuma Komisijas rīcībā nodot summas, kas atbilst saskaņā ar 2. pantu noteiktajiem prasījumiem, ja minētie prasījumi ir neatgūstami tāpēc, ka ierakstīšana kontos vai muitas parāda paziņošana ir atlikta, lai netraucētu kriminālizmeklēšanu, kas skar Savienības finanšu intereses.”; |
| --- | --- | --- |

7)

regulas 13. pantu groza šādi:

a)

panta 2. punktā iekļauj šādu otro daļu:

“Dalībvalstis var tikt atbrīvotas no pienākuma Komisijas rīcībā nodot summas, kas atbilst saskaņā ar 2. pantu noteiktajiem prasījumiem, ja minētie prasījumi ir neatgūstami tāpēc, ka ierakstīšana kontos vai muitas parāda paziņošana ir atlikta, lai netraucētu kriminālizmeklēšanu, kas skar Savienības finanšu intereses.”;

| b) | panta 3. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu:

  “3.   Trijos mēnešos pēc šā panta 2. punktā minētā administratīvā lēmuma vai saskaņā ar minētajā punktā minētajiem termiņiem dalībvalstis sniedz Komisijai ziņojumu ar informāciju par gadījumiem, kad piemērots šā panta 2. punkts, ja noteiktie prasījumi, uz ko tie attiecas, pārsniedz EUR 100 000.”; |
| --- | --- |

b)

panta 3. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu:

“3.   Trijos mēnešos pēc šā panta 2. punktā minētā administratīvā lēmuma vai saskaņā ar minētajā punktā minētajiem termiņiem dalībvalstis sniedz Komisijai ziņojumu ar informāciju par gadījumiem, kad piemērots šā panta 2. punkts, ja noteiktie prasījumi, uz ko tie attiecas, pārsniedz EUR 100 000.”;

| 8) | regulas 14. panta 3. un 4. punktu aizstāj ar šādiem:

  “3.   Vienīgi tad, kad aizdevuma saņēmējs nav izpildījis saskaņā ar Padomes vai Eiropas Parlamenta un Padomes regulām un lēmumiem noslēgta vai garantēta aizņēmuma līguma saistības, gadījumos, kad Komisija laikus nevar veikt citus pasākumus, kas paredzēti finanšu noteikumos attiecībā uz šiem aizņēmumiem, lai nodrošinātu Savienības juridisko saistību izpildi pret kreditoriem, Savienības parādu apkalpošanai neatkarīgi no 2. punktā paredzētajiem nosacījumiem var uz laiku piemērot 2. un 4. punktu.


  4.   Ievērojot otro daļu, starpību starp kopējiem aktīviem un vajadzībām pēc kases resursiem sadala dalībvalstu starpā, pēc iespējas samērā ar prognozēto budžeta ieņēmumu no katras dalībvalsts.
  Komisija, sedzot savas kases resursu vajadzības, cenšas samazināt ietekmi, ko rada pienākums dalībvalstīm negatīvu procentu summas ierakstīt kredītā, ievērojot 9. panta 1. punkta trešo daļu, prioritārā kārtā izmantojot attiecīgo kontu kredītos ierakstītās summas.”; |
| --- | --- |

8)

regulas 14. panta 3. un 4. punktu aizstāj ar šādiem:

“3.   Vienīgi tad, kad aizdevuma saņēmējs nav izpildījis saskaņā ar Padomes vai Eiropas Parlamenta un Padomes regulām un lēmumiem noslēgta vai garantēta aizņēmuma līguma saistības, gadījumos, kad Komisija laikus nevar veikt citus pasākumus, kas paredzēti finanšu noteikumos attiecībā uz šiem aizņēmumiem, lai nodrošinātu Savienības juridisko saistību izpildi pret kreditoriem, Savienības parādu apkalpošanai neatkarīgi no 2. punktā paredzētajiem nosacījumiem var uz laiku piemērot 2. un 4. punktu.

4.   Ievērojot otro daļu, starpību starp kopējiem aktīviem un vajadzībām pēc kases resursiem sadala dalībvalstu starpā, pēc iespējas samērā ar prognozēto budžeta ieņēmumu no katras dalībvalsts.

Komisija, sedzot savas kases resursu vajadzības, cenšas samazināt ietekmi, ko rada pienākums dalībvalstīm negatīvu procentu summas ierakstīt kredītā, ievērojot 9. panta 1. punkta trešo daļu, prioritārā kārtā izmantojot attiecīgo kontu kredītos ierakstītās summas.”;

| 9) | regulas 15. pantu aizstāj ar šādu:

  “15. pants
  Maksājumu uzdevumu izpilde

  1.   Ne vairāk kā trīs darbdienu laikā pēc saņemšanas dalībvalstis vai to valsts centrālā banka, sekojot Komisijas rīkojumiem, izpilda Komisijas maksājumu uzdevumus. Naudas pārvedumu operāciju gadījumā dalībvalstis vai to valsts centrālā banka uzdevumus izpilda termiņā, ko pieprasa Komisija, kura – neskaitot izņēmuma gadījumus – tām paziņo vismaz vienu dienu pirms tam, kad uzdevums ir jāizpilda.


  2.   Vēlākais otrajā darbdienā pēc katras operācijas pabeigšanas dalībvalstis vai to valsts centrālā banka Komisijai elektroniski nosūta konta pārskatu, kurā redzami attiecīgie pārvedumi.”; |
| --- | --- |

9)

regulas 15. pantu aizstāj ar šādu:

“15. pants

Maksājumu uzdevumu izpilde

1.   Ne vairāk kā trīs darbdienu laikā pēc saņemšanas dalībvalstis vai to valsts centrālā banka, sekojot Komisijas rīkojumiem, izpilda Komisijas maksājumu uzdevumus. Naudas pārvedumu operāciju gadījumā dalībvalstis vai to valsts centrālā banka uzdevumus izpilda termiņā, ko pieprasa Komisija, kura – neskaitot izņēmuma gadījumus – tām paziņo vismaz vienu dienu pirms tam, kad uzdevums ir jāizpilda.

2.   Vēlākais otrajā darbdienā pēc katras operācijas pabeigšanas dalībvalstis vai to valsts centrālā banka Komisijai elektroniski nosūta konta pārskatu, kurā redzami attiecīgie pārvedumi.”;

| 10) | 18. pantu aizstāj ar šādu:

  “18. pants
  Atcelšana

  1.   Ievērojot 2. punktu, Regulu (EK, Euratom) Nr. 1150/2000 atceļ no 2014. gada 1. janvāra.


  2.   Regulas (EK, Euratom) Nr. 1150/2000 10. panta 7.a punktu atceļ no dienas, kad stājas spēkā šī regula.


  3.   Atsauces uz atcelto regulu uzskata par atsaucēm uz šo regulu un tās lasa saskaņā ar atbilstības tabulu II pielikumā.” |
| --- | --- |

10)

18. pantu aizstāj ar šādu:

“18. pants

Atcelšana

1.   Ievērojot 2. punktu, Regulu (EK, Euratom) Nr. 1150/2000 atceļ no 2014. gada 1. janvāra.

2.   Regulas (EK, Euratom) Nr. 1150/2000 10. panta 7.a punktu atceļ no dienas, kad stājas spēkā šī regula.

3.   Atsauces uz atcelto regulu uzskata par atsaucēm uz šo regulu un tās lasa saskaņā ar atbilstības tabulu II pielikumā.”

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad stājas spēkā Regula (ES, Euratom) Nr. 609/2014.

Ievērojot trešo un ceturto daļu, to piemēro no tās pašas dienas.

Šīs regulas 1. panta 6) punktu piemēro, lai aprēķinātu kavējuma procentus par pašu resursu maksājumiem, kas ir jāveic pēc dienas, kad stājas spēkā šī regula. Tomēr procentu likmes kopējā palielinājuma ierobežojumu līdz 16 procentu punktiem, kā arī procentu maksājumu ierobežojumu par PVN pašu resursiem tikai kavējumiem attiecībā uz īpašo pielāgojumu radīto summu ierakstīšanu dienā, kas norādīta, ievērojot Komisijas veiktos pasākumus, piemēro arī tādu pašu resursu novēlota maksājuma kavējuma procentu likmes aprēķināšanā, kuri bija jāveic pirms šīs regulas stāšanās spēkā dienas, ja minētie pašu resursi Komisijai vai attiecīgajai dalībvalstij kļuva zināmi tikai pēc šīs regulas stāšanās spēkā.

Šīs regulas 1. panta 10) punktu piemēro no 2014. gada 1. janvāra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2016. gada 17. maijā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

M.H.P. VAN DAM

---

(1)  Eiropas Parlamenta 2015. gada 15. decembra atzinums.

1

(2)  
  OV C 5, 8.1.2016., 1. lpp.

2

(3)  Padomes Regula (EK, Euratom) Nr. 1150/2000 (2000. gada 22. maijs), ar ko īsteno Lēmumu 2007/436/EK, Euratom par Eiropas Kopienu pašu resursu sistēmu (OV L 130, 31.5.2000., 1. lpp.).

3

(4)  Padomes Regula (ES, Euratom) Nr. 609/2014 (2014. gada 26. maijs) par metodēm un procedūru, lai darītu pieejamus tradicionālos, PVN un NKI pašu resursus, un par pasākumiem, lai izpildītu kases vajadzības (OV L 168, 7.6.2014., 39. lpp.).

4

(5)  Padomes Lēmums 2014/335/ES, Euratom (2014. gada 26. maijs) par Eiropas Savienības pašu resursu sistēmu (OV L 168, 7.6.2014., 105. lpp.).

5

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1307/2013 (2013. gada 17. decembris), ar ko izveido noteikumus par lauksaimniekiem paredzētiem tiešajiem maksājumiem, kurus veic saskaņā ar kopējās lauksaimniecības politikas atbalsta shēmām, un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 637/2008 un Padomes Regulu (EK) Nr. 73/2009 (OV L 347, 20.12.2013., 608. lpp.).

6

(7)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1303/2013 (2013. gada 17. decembris), ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu, Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1083/2006 (OV L 347, 20.12.2013., 320. lpp.).

7

(8)  Padomes Regula (ES, Euratom) Nr. 1377/2014 (2014. gada 18. decembris), ar kuru groza Regulu (EK, Euratom) Nr. 1150/2000, ar ko īsteno Lēmumu 2007/436/EK, Euratom par Eiropas Kopienu pašu resursu sistēmu (OV L 367, 23.12.2014., 14. lpp.).

8

(9)  Padomes Regula (EEK, Euratom) Nr. 1553/89 (1989. gada 29. maijs) par galīgajiem vienotajiem pasākumiem, lai iekasētu pašu resursus, ko veido pievienotās vērtības nodokļi (OV L 155, 7.6.1989., 9. lpp.).

9

(10)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 952/2013 (2013. gada 9. oktobris), ar ko izveido Savienības Muitas kodeksu (OV L 269, 10.10.2013., 1. lpp.).

10

---

| 21.5.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 132/95 |
| --- | --- | --- | --- |

21.5.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 132/95

---

KOMISIJAS REGULA (ES) 2016/805

(2016. gada 20. maijs),

ar ko attiecībā uz Streptomyces K61 (agrāk S. griseoviridis), Candida oleophila celmu O, FEN 560 (sauktu arī par grieķu sierāboliņu vai grieķu sierāboliņa sēklu pulveri), metildekanoātu (CAS 110-42-9), metiloktanoātu (CAS 111-11-5) un terpenoīdu maisījumu QRD 460 groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 396/2005 IV pielikumu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 23. februāra Regulu (EK) Nr. 396/2005, ar ko paredz maksimāli pieļaujamos pesticīdu atlieku līmeņus augu un dzīvnieku izcelsmes pārtikā un barībā un ar ko groza Padomes Direktīvu 91/414/EEK (1), un jo īpaši tās 5. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Attiecībā uz Streptomyces K61 (agrāk S. griseoviridis), Candida oleophila celmu O, FEN 560 (sauktu arī par grieķu sierāboliņu vai grieķu sierāboliņa sēklu pulveri) un terpenoīdu maisījumu QRD 460 konkrēti maksimāli pieļaujamie atlieku līmeņi nebija noteikti. Minētās vielas nebija iekļautas Regulas (EK) Nr. 396/2005 IV pielikumā, tāpēc uz tām attiecas minētās regulas 18. panta 1. punkta b) apakšpunktā noteiktā sākotnējā vērtība – 0,01 mg/kg. Metildekanoāts (CAS 110-42-9) un metiloktanoāts (CAS 111-11-5) pieder pie taukskābju grupas C7-C20, kas ir iekļauta Regulas (EK) Nr. 396/2005 IV pielikumā. |
| --- | --- |

(1)

Attiecībā uz Streptomyces K61 (agrāk S. griseoviridis), Candida oleophila celmu O, FEN 560 (sauktu arī par grieķu sierāboliņu vai grieķu sierāboliņa sēklu pulveri) un terpenoīdu maisījumu QRD 460 konkrēti maksimāli pieļaujamie atlieku līmeņi nebija noteikti. Minētās vielas nebija iekļautas Regulas (EK) Nr. 396/2005 IV pielikumā, tāpēc uz tām attiecas minētās regulas 18. panta 1. punkta b) apakšpunktā noteiktā sākotnējā vērtība – 0,01 mg/kg. Metildekanoāts (CAS 110-42-9) un metiloktanoāts (CAS 111-11-5) pieder pie taukskābju grupas C7-C20, kas ir iekļauta Regulas (EK) Nr. 396/2005 IV pielikumā.

| (2) | Attiecībā uz FEN 560 (sauktu arī par grieķu sierāboliņu vai grieķu sierāboliņa sēklu pulveri) Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (“Iestāde”) secināja (2), ka šo vielu ir lietderīgi iekļaut Regulas (EK) Nr. 396/2005 IV pielikumā. |
| --- | --- |

(2)

Attiecībā uz FEN 560 (sauktu arī par grieķu sierāboliņu vai grieķu sierāboliņa sēklu pulveri) Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (“Iestāde”) secināja (2), ka šo vielu ir lietderīgi iekļaut Regulas (EK) Nr. 396/2005 IV pielikumā.

| (3) | Attiecībā uz terpenoīdu maisījumu QRD 460 Iestāde secināja (3), ka šo vielu ir lietderīgi iekļaut Regulas (EK) Nr. 396/2005 IV pielikumā. |
| --- | --- |

(3)

Attiecībā uz terpenoīdu maisījumu QRD 460 Iestāde secināja (3), ka šo vielu ir lietderīgi iekļaut Regulas (EK) Nr. 396/2005 IV pielikumā.

| (4) | Attiecībā uz Streptomyces K61 (agrāk S. griseoviridis) (4) Iestāde nevarēja izdarīt secinājumus par tāda riska novērtējumu, kāds patērētājiem rodas, uzņemot minēto vielu ar uzturu, jo daļa informācijas nebija pieejama un riska pārvaldītājiem bija jāveic šā jautājuma padziļināta izskatīšana. Minētā izskatīšana tika atspoguļota pārskata ziņojumā (5), kurā secināts, ka šīs vielas metabolītu radītais risks cilvēkiem ir nenozīmīgs. Tāpēc minēto vielu ir lietderīgi iekļaut Regulas (EK) Nr. 396/2005 IV pielikumā. |
| --- | --- |

(4)

Attiecībā uz Streptomyces K61 (agrāk S. griseoviridis) (4) Iestāde nevarēja izdarīt secinājumus par tāda riska novērtējumu, kāds patērētājiem rodas, uzņemot minēto vielu ar uzturu, jo daļa informācijas nebija pieejama un riska pārvaldītājiem bija jāveic šā jautājuma padziļināta izskatīšana. Minētā izskatīšana tika atspoguļota pārskata ziņojumā (5), kurā secināts, ka šīs vielas metabolītu radītais risks cilvēkiem ir nenozīmīgs. Tāpēc minēto vielu ir lietderīgi iekļaut Regulas (EK) Nr. 396/2005 IV pielikumā.

| (5) | Attiecībā uz Candida oleophila celmu O (6) Iestāde nevarēja izdarīt secinājumus par tāda riska novērtējumu, kāds patērētājiem rodas, uzņemot minēto vielu ar uzturu, jo daļa informācijas nebija pieejama un riska pārvaldītājiem bija jāveic šā jautājuma padziļināta izskatīšana. Minētā izskatīšana tika atspoguļota pārskata ziņojumā (7), kurā secināts, ka šīs vielas metabolītu radītais risks cilvēkiem ir nenozīmīgs. Tāpēc minēto vielu ir lietderīgi iekļaut Regulas (EK) Nr. 396/2005 IV pielikumā. |
| --- | --- |

(5)

Attiecībā uz Candida oleophila celmu O (6) Iestāde nevarēja izdarīt secinājumus par tāda riska novērtējumu, kāds patērētājiem rodas, uzņemot minēto vielu ar uzturu, jo daļa informācijas nebija pieejama un riska pārvaldītājiem bija jāveic šā jautājuma padziļināta izskatīšana. Minētā izskatīšana tika atspoguļota pārskata ziņojumā (7), kurā secināts, ka šīs vielas metabolītu radītais risks cilvēkiem ir nenozīmīgs. Tāpēc minēto vielu ir lietderīgi iekļaut Regulas (EK) Nr. 396/2005 IV pielikumā.

| (6) | Metildekanoāts (CAS 110-42-9) ar Komisijas Direktīvu 2008/127/EK (8) tika iekļauts Padomes Direktīvas 91/414/EEK (9) I pielikumā, un šī viela ir uzskatāma par apstiprinātu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 (10). Attiecībā uz minēto vielu nav konstatēti būtiski piemaisījumi. Turklāt dabiskā eksponētība metildekanoātam ir daudz augstāka nekā eksponētība, kas saistīta ar minētās vielas kā augu aizsardzības līdzekļa lietošanu. Tāpēc minēto vielu ir lietderīgi saglabāt Regulas (EK) Nr. 396/2005 IV pielikumā, taču pārredzamības nodrošināšanai nošķirt to no taukskābju grupas C7-C20. |
| --- | --- |

(6)

Metildekanoāts (CAS 110-42-9) ar Komisijas Direktīvu 2008/127/EK (8) tika iekļauts Padomes Direktīvas 91/414/EEK (9) I pielikumā, un šī viela ir uzskatāma par apstiprinātu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 (10). Attiecībā uz minēto vielu nav konstatēti būtiski piemaisījumi. Turklāt dabiskā eksponētība metildekanoātam ir daudz augstāka nekā eksponētība, kas saistīta ar minētās vielas kā augu aizsardzības līdzekļa lietošanu. Tāpēc minēto vielu ir lietderīgi saglabāt Regulas (EK) Nr. 396/2005 IV pielikumā, taču pārredzamības nodrošināšanai nošķirt to no taukskābju grupas C7-C20.

| (7) | Metiloktanoāts (CAS 111-11-5) ar Direktīvu 2008/127/EK tika iekļauts Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā, un šī viela ir uzskatāma par apstiprinātu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1107/2009. Attiecībā uz minēto vielu nav konstatēti būtiski piemaisījumi. Turklāt dabiskā eksponētība metiloktanoātam ir daudz augstāka nekā eksponētība, kas saistīta ar minētās vielas kā augu aizsardzības līdzekļa lietošanu. Tāpēc minēto vielu ir lietderīgi saglabāt Regulas (EK) Nr. 396/2005 IV pielikumā, taču pārredzamības nodrošināšanai nošķirt no taukskābju grupas C7-C20. |
| --- | --- |

(7)

Metiloktanoāts (CAS 111-11-5) ar Direktīvu 2008/127/EK tika iekļauts Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā, un šī viela ir uzskatāma par apstiprinātu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1107/2009. Attiecībā uz minēto vielu nav konstatēti būtiski piemaisījumi. Turklāt dabiskā eksponētība metiloktanoātam ir daudz augstāka nekā eksponētība, kas saistīta ar minētās vielas kā augu aizsardzības līdzekļa lietošanu. Tāpēc minēto vielu ir lietderīgi saglabāt Regulas (EK) Nr. 396/2005 IV pielikumā, taču pārredzamības nodrošināšanai nošķirt no taukskābju grupas C7-C20.

| (8) | Tāpēc Regula (EK) Nr. 396/2005 būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(8)

Tāpēc Regula (EK) Nr. 396/2005 būtu attiecīgi jāgroza.

| (9) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(9)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 396/2005 IV pielikumā alfabētiskā secībā iekļauj šādus ierakstus: “Streptomyces K61 (agrāk S. griseoviridis)”, “Candida oleophila celms O”, “FEN 560 (saukta arī par grieķu sierāboliņu vai grieķu sierāboliņa sēklu pulveri”), “Metildekanoāts (CAS 110-42-9)”, “Metiloktanoāts (CAS 111-11-5)” un “Terpenoīdu maisījums QRD 460”.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2016. gada 20. maijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 70, 16.3.2005., 1. lpp.

1

(2)  Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde; Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance fenugreek seed powder (FEN 560). EFSA Journal 2010; 8(3):1448, 50. lpp.

2

Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance fenugreek seed powder (FEN 560). EFSA Journal

(3)  
  EFSA (Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde), 2014. Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance terpenoid blend QRD-460. EFSA Journal 2014;12(10):3816, 41. lpp.

3

EFSA

Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance terpenoid blend QRD-460. EFSA Journal

(4)  Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde; Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance Streptomyces K61 (formerly Streptomyces griseoviridis). EFSA Journal 2013;11(1):3061, 40. lpp.

4

Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance

K61 (formerly

). EFSA Journal

(5)  Pārskata ziņojums par darbīgo vielu Streptomyces K61 (agrāk S. griseoviridis), kas pabeigts Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas 2008. gada 11. jūlija sanāksmē, paredzot Streptomyces K61 (agrāk S. griseoviridis) iekļaušanu Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā. SANCO/1865/08; 5. redakcija, 2014. gada 11. jūlijs.

5

Streptomyces

S. griseoviridis

Streptomyces

S. griseoviridis

SANCO

(6)  Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde; Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance Candida oleophila strain O. EFSA Journal 2012;10(11):2944, 27. lpp.

6

Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance

strain O. EFSA Journal

(7)  Pārskata ziņojums par darbīgās vielas Candida oleophila celmu O, kas pabeigts Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas 2013. gada 15. marta sanāksmē, paredzot Candida oleophila celma O apstiprināšanu par darbīgo vielu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1107/2009. SANCO/10395/2013; 1. redakcija, 2014. gada 15. marts.

7

Candida oleophila

Candida oleophila

SANCO

(8)  Komisijas 2008. gada 18. decembra Direktīva 2008/127/EK, ar ko groza Padomes Direktīvu 91/414/EEK, lai tajā iekļautu vairākas darbīgās vielas (OV L 344, 20.12.2008., 89. lpp.).

8

(9)  Padomes 1991. gada 15. jūlija Direktīva 91/414/EEK par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū (OV L 230, 19.8.1991., 1. lpp.).

9

(10)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Regula (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū, ar ko atceļ Padomes Direktīvas 79/117/EEK un 91/414/EEK (OV L 309, 24.11.2009., 1. lpp.).

10

---

| 21.5.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 132/97 |
| --- | --- | --- | --- |

21.5.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 132/97

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2016/806

(2016. gada 20. maijs),

ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1),

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem. |
| --- | --- |

(1)

Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

| (2) | Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, |
| --- | --- |

(2)

Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2016. gada 20. maijā

Komisijas

un tās priekšsēdētājs vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jerzy PLEWA

---

(1)  
  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

1

(2)  
  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta importa vērtība |
| 0702 00 00 | MA | 104,4 |
| TR | 63,7 |
| ZZ | 84,1 |
| 0707 00 05 | TR | 105,8 |
| ZZ | 105,8 |
| 0709 93 10 | TR | 138,4 |
| ZZ | 138,4 |
| 0805 10 20 | EG | 47,0 |
| IL | 62,4 |
| MA | 54,9 |
| TR | 41,8 |
| ZA | 75,5 |
| ZZ | 56,3 |
| 0805 50 10 | AR | 166,2 |
| TR | 143,1 |
| ZA | 190,7 |
| ZZ | 166,7 |
| 0808 10 80 | AR | 111,7 |
| BR | 101,6 |
| CL | 124,4 |
| CN | 107,2 |
| NZ | 157,8 |
| US | 198,5 |
| ZA | 103,2 |
| ZZ | 129,2 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta importa vērtība

0702 00 00

MA

104,4

TR

63,7

ZZ

84,1

0707 00 05

TR

105,8

ZZ

105,8

0709 93 10

TR

138,4

ZZ

138,4

0805 10 20

EG

47,0

IL

62,4

MA

54,9

TR

41,8

ZA

75,5

ZZ

56,3

0805 50 10

AR

166,2

TR

143,1

ZA

190,7

ZZ

166,7

0808 10 80

AR

111,7

BR

101,6

CL

124,4

CN

107,2

NZ

157,8

US

198,5

ZA

103,2

ZZ

129,2

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas 2012. gada 27. novembra Regulā (ES) Nr. 1106/2012, ar ko attiecībā uz valstu un teritoriju nomenklatūras atjaunināšanu īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 471/2009 par Kopienas statistiku attiecībā uz ārējo tirdzniecību ar ārpuskopienas valstīm (OV L 328, 28.11.2012., 7. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.

---

LĒMUMI

| 21.5.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 132/99 |
| --- | --- | --- | --- |

21.5.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 132/99

---

PADOMES LĒMUMS (ES) 2016/807

(2016. gada 15. marts)

par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Starptautiskās Jūrniecības organizācijas (SJO) Atvieglošanas komitejas 40. sesijā, Jūras vides aizsardzības komitejas 69. sesijā un Kuģošanas drošības komitejas 96. sesijā attiecībā uz grozījumu pieņemšanu Konvencijā par starptautiskās jūras satiksmes atvieglošanu, MARPOL konvencijas IV pielikumā, SOLAS konvencijas II-2/13. un II-2/18. noteikumā, Ugunsdrošības sistēmu kodeksā un 2011. gada Pastiprinātās apsekošanas programmas kodeksā

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 100. panta 2. punktu saistībā ar tā 218. panta 9. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Savienības rīcībai jūras transporta nozarē būtu jācenšas uzlabot kuģošanas drošību, aizsargāt jūras vidi un atvieglot starptautisko jūras satiksmi. |
| --- | --- |

(1)

Savienības rīcībai jūras transporta nozarē būtu jācenšas uzlabot kuģošanas drošību, aizsargāt jūras vidi un atvieglot starptautisko jūras satiksmi.

| (2) | SJO Atvieglošanas komiteja (FAL) savā 39. sesijā apstiprināja grozījumus 1965. gada Konvencijā par starptautiskās jūras satiksmes atvieglošanu (“FAL konvencija”). Minētos grozījumus ir paredzēts pieņemt FAL 40. sesijā, kas notiks 2016. gada aprīlī. |
| --- | --- |

(2)

SJO Atvieglošanas komiteja (FAL) savā 39. sesijā apstiprināja grozījumus 1965. gada Konvencijā par starptautiskās jūras satiksmes atvieglošanu (“FAL konvencija”). Minētos grozījumus ir paredzēts pieņemt FAL 40. sesijā, kas notiks 2016. gada aprīlī.

| (3) | SJO Jūras vides aizsardzības komiteja (MEPC) savā 68. sesijā (MEPC 68) vienojās, ka ir saņemts pietiekams paziņojums saskaņā ar Starptautiskās konvencijas par kuģu izraisīta piesārņojuma novēršanu IV pielikuma (“MARPOL konvencijas IV pielikums”) 13. noteikumu, lai daļu Baltijas jūras noteiktu par īpašo rajonu. Tādēļ varētu noteikt spēkā stāšanās datumus attiecībā uz minēto īpašā rajona noteikšanu, kā paredzēts MARPOL konvencijas IV pielikuma 11.3. noteikumā. MEPC 68 secināja, ka būs nepieciešami grozījumi MARPOL konvencijas IV pielikuma 1. un 11. noteikumā, lai stātos spēkā īpašā rajona minētās daļas noteikšana, un ka tādā nolūkā būtu jāierosina MARPOL konvencijas IV pielikuma grozījumi. Minētos grozījumus ir paredzēts pieņemt MEPC 69. sesijā, kas notiks 2016. gada aprīlī. |
| --- | --- |

(3)

SJO Jūras vides aizsardzības komiteja (MEPC) savā 68. sesijā (MEPC 68) vienojās, ka ir saņemts pietiekams paziņojums saskaņā ar Starptautiskās konvencijas par kuģu izraisīta piesārņojuma novēršanu IV pielikuma (“MARPOL konvencijas IV pielikums”) 13. noteikumu, lai daļu Baltijas jūras noteiktu par īpašo rajonu. Tādēļ varētu noteikt spēkā stāšanās datumus attiecībā uz minēto īpašā rajona noteikšanu, kā paredzēts MARPOL konvencijas IV pielikuma 11.3. noteikumā. MEPC 68 secināja, ka būs nepieciešami grozījumi MARPOL konvencijas IV pielikuma 1. un 11. noteikumā, lai stātos spēkā īpašā rajona minētās daļas noteikšana, un ka tādā nolūkā būtu jāierosina MARPOL konvencijas IV pielikuma grozījumi. Minētos grozījumus ir paredzēts pieņemt MEPC 69. sesijā, kas notiks 2016. gada aprīlī.

| (4) | SJO Kuģošanas drošības komiteja (MSC) savā 95. sesijā apstiprināja Starptautiskās konvencijas par cilvēku dzīvības aizsardzību uz jūras (SOLAS konvencija) II-2/13. un II-2/18. noteikuma, Starptautiskā ugunsdrošības sistēmu kodeksa (“FSS kodekss”) un 2011. gada Pastiprinātās apsekošanas programmas kodeksa (“2011. gada ESP kodekss”) grozījumus. Minētos grozījumus ir paredzēts pieņemt MSC 96. sesijā, kas notiks 2016. gada maijā. |
| --- | --- |

(4)

SJO Kuģošanas drošības komiteja (MSC) savā 95. sesijā apstiprināja Starptautiskās konvencijas par cilvēku dzīvības aizsardzību uz jūras (SOLAS konvencija) II-2/13. un II-2/18. noteikuma, Starptautiskā ugunsdrošības sistēmu kodeksa (“FSS kodekss”) un 2011. gada Pastiprinātās apsekošanas programmas kodeksa (“2011. gada ESP kodekss”) grozījumus. Minētos grozījumus ir paredzēts pieņemt MSC 96. sesijā, kas notiks 2016. gada maijā.

| (5) | FAL konvencijas vispārējā pārskatīšana modernizē tās noteikumus, ņemot vērā attīstību informācijas un datu pārsūtīšanas jomā, izmantojot elektroniskus līdzekļus, un viena kontaktpunkta koncepciju. Ar to jo īpaši ievieš pasākumus, kas skar Savienību attiecībā uz vīzas numura norādīšanu pasažieru sarakstos, bet ne apkalpes sarakstos, un iestāžu tiesības veidlapu elektronisku iesniegšanu padarīt obligātu. Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2010/65/ES (1) 5. un 7. pantā ir paredzēts, ka pēc 2015. gada 1. jūnija ziņošanas formalitātes, kas jāpilda kuģiem, kuri ienāk dalībvalstu ostās un iziet no tām, ir jāpieņem tikai elektroniskā formātā, izmantojot vienu kontaktpunktu, un ka FAL veidlapas papīra formātā ziņošanas formalitāšu izpildei dalībvalstīm ir jāpieņem līdz minētajam datumam. Direktīvā 2010/65/ES ir arī paredzēts, ka informācija, kas prasīta saskaņā ar Savienības tiesību aktu, no 2015. gada 1. jūnija ir jāiesniedz elektroniskā formātā. Prasība attiecīgā gadījumā norādīt vīzas numuru apkalpes un pasažieru sarakstos izriet no Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 562/2006 (2) VI pielikuma 3.1.2. punkta. |
| --- | --- |

(5)

FAL konvencijas vispārējā pārskatīšana modernizē tās noteikumus, ņemot vērā attīstību informācijas un datu pārsūtīšanas jomā, izmantojot elektroniskus līdzekļus, un viena kontaktpunkta koncepciju. Ar to jo īpaši ievieš pasākumus, kas skar Savienību attiecībā uz vīzas numura norādīšanu pasažieru sarakstos, bet ne apkalpes sarakstos, un iestāžu tiesības veidlapu elektronisku iesniegšanu padarīt obligātu. Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2010/65/ES (1) 5. un 7. pantā ir paredzēts, ka pēc 2015. gada 1. jūnija ziņošanas formalitātes, kas jāpilda kuģiem, kuri ienāk dalībvalstu ostās un iziet no tām, ir jāpieņem tikai elektroniskā formātā, izmantojot vienu kontaktpunktu, un ka FAL veidlapas papīra formātā ziņošanas formalitāšu izpildei dalībvalstīm ir jāpieņem līdz minētajam datumam. Direktīvā 2010/65/ES ir arī paredzēts, ka informācija, kas prasīta saskaņā ar Savienības tiesību aktu, no 2015. gada 1. jūnija ir jāiesniedz elektroniskā formātā. Prasība attiecīgā gadījumā norādīt vīzas numuru apkalpes un pasažieru sarakstos izriet no Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 562/2006 (2) VI pielikuma 3.1.2. punkta.

| (6) | FAL konvencijas VIII pantā ir prasīts, lai FAL konvencijas Līgumslēdzējas puses, kurām nav iespējams izpildīt kādu no FAL konvencijas standartiem vai kuras īpašu iemeslu dēļ uzskata par nepieciešamu pieņemt atšķirīgas dokumentēšanas prasības vai procedūras, paziņotu par minētajām atšķirībām ģenerālsekretāram. Dažas prasības, kas izklāstītas Direktīvā 2010/65/ES un Regulā (EK) Nr. 562/2006, paredz stingrākas saistības nekā attiecīgie noteikumi, kas paredzēti FAL konvencijā, un tādēļ minētās Konvencijas VIII panta nozīmē tās ir atšķirības, par kurām ir jāpaziņo. |
| --- | --- |

(6)

FAL konvencijas VIII pantā ir prasīts, lai FAL konvencijas Līgumslēdzējas puses, kurām nav iespējams izpildīt kādu no FAL konvencijas standartiem vai kuras īpašu iemeslu dēļ uzskata par nepieciešamu pieņemt atšķirīgas dokumentēšanas prasības vai procedūras, paziņotu par minētajām atšķirībām ģenerālsekretāram. Dažas prasības, kas izklāstītas Direktīvā 2010/65/ES un Regulā (EK) Nr. 562/2006, paredz stingrākas saistības nekā attiecīgie noteikumi, kas paredzēti FAL konvencijā, un tādēļ minētās Konvencijas VIII panta nozīmē tās ir atšķirības, par kurām ir jāpaziņo.

| (7) | MARPOL konvencijas IV pielikuma grozījumu mērķis ir nodrošināt tiesisko regulējumu, lai īstenotu MEPC 68 panākto vienošanos par to, ka ir saņemts pietiekami daudz paziņojumu par ostas atkritumu uzņemšanas iekārtu pieejamību, un ar to ļautu stāties spēkā noteikumiem par Baltijas jūras īpašo rajonu, un ka attiecīgi varētu noteikt spēkā stāšanās datumus attiecībā uz daļas Baltijas jūras noteikšanu par īpašo rajonu atbilstīgi minētajiem paziņojumiem. Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2000/59/EK (3) 4. pantā ir paredzēta ostas atkritumu uzņemšanas iekārtu pieejamība, uz ko attiecas arī SJO Rezolūcijas MEPC.200(62) 12.bis noteikums, un to mērķis ir samazināt kuģu atkritumu un kravu atlieku noplūdes jūrā, īpaši nelikumīgu izkraušanu no kuģiem, kuri izmanto Savienības ostas. |
| --- | --- |

(7)

MARPOL konvencijas IV pielikuma grozījumu mērķis ir nodrošināt tiesisko regulējumu, lai īstenotu MEPC 68 panākto vienošanos par to, ka ir saņemts pietiekami daudz paziņojumu par ostas atkritumu uzņemšanas iekārtu pieejamību, un ar to ļautu stāties spēkā noteikumiem par Baltijas jūras īpašo rajonu, un ka attiecīgi varētu noteikt spēkā stāšanās datumus attiecībā uz daļas Baltijas jūras noteikšanu par īpašo rajonu atbilstīgi minētajiem paziņojumiem. Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2000/59/EK (3) 4. pantā ir paredzēta ostas atkritumu uzņemšanas iekārtu pieejamība, uz ko attiecas arī SJO Rezolūcijas MEPC.200(62) 12.bis noteikums, un to mērķis ir samazināt kuģu atkritumu un kravu atlieku noplūdes jūrā, īpaši nelikumīgu izkraušanu no kuģiem, kuri izmanto Savienības ostas.

| (8) | Grozījumi SOLAS konvencijas II-2/13. noteikumā ieviesīs prasības par evakuācijas ceļu novērtējumu, veicot evakuācijas analīzi projektēšanas sākumā, kas jāpiemēro jauniem ro-ro pasažieru kuģiem un citiem pasažieru kuģiem, kuri pārvadā vairāk nekā 36 pasažierus. Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/45/EK (4) attiecas uz pasažieru kuģiem un ātrgaitas pasažieru kuģiem, kas veic vietējos reisus. Minētās direktīvas 6. panta 2. punkta a) apakšpunkta i) punktā paredzēts, ka jauniem A klases pasažieru kuģiem ir pilnībā jāatbilst 1974. gada SOLAS konvencijas prasībām, ņemot vērā grozījumus. Turklāt Direktīvā 2009/45/EK ir paredzēti sīki izstrādāti noteikumi par evakuācijas ceļiem uz B, C un D klases ro-ro pasažieru kuģiem, kā noteikts I pielikuma II nodaļas B daļas 6-1. punktā. |
| --- | --- |

(8)

Grozījumi SOLAS konvencijas II-2/13. noteikumā ieviesīs prasības par evakuācijas ceļu novērtējumu, veicot evakuācijas analīzi projektēšanas sākumā, kas jāpiemēro jauniem ro-ro pasažieru kuģiem un citiem pasažieru kuģiem, kuri pārvadā vairāk nekā 36 pasažierus. Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/45/EK (4) attiecas uz pasažieru kuģiem un ātrgaitas pasažieru kuģiem, kas veic vietējos reisus. Minētās direktīvas 6. panta 2. punkta a) apakšpunkta i) punktā paredzēts, ka jauniem A klases pasažieru kuģiem ir pilnībā jāatbilst 1974. gada SOLAS konvencijas prasībām, ņemot vērā grozījumus. Turklāt Direktīvā 2009/45/EK ir paredzēti sīki izstrādāti noteikumi par evakuācijas ceļiem uz B, C un D klases ro-ro pasažieru kuģiem, kā noteikts I pielikuma II nodaļas B daļas 6-1. punktā.

| (9) | Grozījumi SOLAS konvencijas II-2/18. noteikumā attiecībā uz helikopteru nolaišanās laukumiem uz jauniem ro-ro pasažieru kuģiem padarīs obligātas prasības, kas noteiktas SJO 2012. gada 31. maija Cirkulārā MSC.1/Circ.1431 – Pamatnostādnes attiecībā uz helikopteru iekārtās uzstādītu putu ugunsdzēsības iekārtu apstiprināšanu. Direktīvas 2009/45/EK I pielikuma II-2. nodaļas B daļas 18. noteikumā paredzēts, ka kuģiem, uz kuriem ir helikopteru pacelšanās un nolaišanās laukums, ir jāatbilst 2003. gada 1. janvārī pārskatīto SOLAS konvencijas noteikumu prasībām, ko tagad paredzēts grozīt. |
| --- | --- |

(9)

Grozījumi SOLAS konvencijas II-2/18. noteikumā attiecībā uz helikopteru nolaišanās laukumiem uz jauniem ro-ro pasažieru kuģiem padarīs obligātas prasības, kas noteiktas SJO 2012. gada 31. maija Cirkulārā MSC.1/Circ.1431 – Pamatnostādnes attiecībā uz helikopteru iekārtās uzstādītu putu ugunsdzēsības iekārtu apstiprināšanu. Direktīvas 2009/45/EK I pielikuma II-2. nodaļas B daļas 18. noteikumā paredzēts, ka kuģiem, uz kuriem ir helikopteru pacelšanās un nolaišanās laukums, ir jāatbilst 2003. gada 1. janvārī pārskatīto SOLAS konvencijas noteikumu prasībām, ko tagad paredzēts grozīt.

| (10) | FSS kodeksa pārskatītajā 8. nodaļā paredzēs, ka īpaša uzmanība ir jāpievērš tai ūdens kvalitātes specifikācijai, kādu paredz sistēmas ražotājs, lai novērstu iekšējo sistēmas koroziju un sprinkleru iekšēju nosprostojumu. Direktīvas 2009/45/EK 6. panta 2. punkta a) apakšpunkta i) punktā paredzēts, ka jauniem A klases pasažieru kuģiem ir pilnībā jāatbilst 1974. gada SOLAS konvencijas prasībām, ņemot vērā grozījumus, kas ar SJO Rezolūciju MSC.99(73) kā obligātu SOLAS konvencijā ietver FSS kodeksu. Turklāt Direktīvā 2009/45/EK ir paredzēti sīki izstrādāti noteikumi par ugunsdzēsību uz B, C un D klases kuģiem, kā noteikts I pielikuma II-2. nodaļas A daļas 4.5. un 4.8. punktā. |
| --- | --- |

(10)

FSS kodeksa pārskatītajā 8. nodaļā paredzēs, ka īpaša uzmanība ir jāpievērš tai ūdens kvalitātes specifikācijai, kādu paredz sistēmas ražotājs, lai novērstu iekšējo sistēmas koroziju un sprinkleru iekšēju nosprostojumu. Direktīvas 2009/45/EK 6. panta 2. punkta a) apakšpunkta i) punktā paredzēts, ka jauniem A klases pasažieru kuģiem ir pilnībā jāatbilst 1974. gada SOLAS konvencijas prasībām, ņemot vērā grozījumus, kas ar SJO Rezolūciju MSC.99(73) kā obligātu SOLAS konvencijā ietver FSS kodeksu. Turklāt Direktīvā 2009/45/EK ir paredzēti sīki izstrādāti noteikumi par ugunsdzēsību uz B, C un D klases kuģiem, kā noteikts I pielikuma II-2. nodaļas A daļas 4.5. un 4.8. punktā.

| (11) | FSS kodeksa jaunajā 17. nodaļā sīkāk precizēs helikopteru iekārtu aizsardzības putu ugunsdzēsības ierīces specifikācijas atbilstīgi SOLAS konvencijas II-2. nodaļai. Direktīvas 2009/45/EK 6. panta 2. punkta a) apakšpunkta i) punktā paredzēts, ka jauniem A klases pasažieru kuģiem pilnībā jāatbilst 1974. gada SOLAS konvencijas prasībām, ņemot vērā grozījumus, kas ar SJO Rezolūciju MSC.99(73) kā obligātu SOLAS konvencijā ietver FSS kodeksu. Turklāt Direktīvā 2009/45/EK ir paredzēti sīki izstrādāti noteikumi par īpašajām prasībām helikopteru iekārtām uz B, C un D klases kuģiem, kā noteikts I pielikuma II nodaļas B daļas 18. punktā. |
| --- | --- |

(11)

FSS kodeksa jaunajā 17. nodaļā sīkāk precizēs helikopteru iekārtu aizsardzības putu ugunsdzēsības ierīces specifikācijas atbilstīgi SOLAS konvencijas II-2. nodaļai. Direktīvas 2009/45/EK 6. panta 2. punkta a) apakšpunkta i) punktā paredzēts, ka jauniem A klases pasažieru kuģiem pilnībā jāatbilst 1974. gada SOLAS konvencijas prasībām, ņemot vērā grozījumus, kas ar SJO Rezolūciju MSC.99(73) kā obligātu SOLAS konvencijā ietver FSS kodeksu. Turklāt Direktīvā 2009/45/EK ir paredzēti sīki izstrādāti noteikumi par īpašajām prasībām helikopteru iekārtām uz B, C un D klases kuģiem, kā noteikts I pielikuma II nodaļas B daļas 18. punktā.

| (12) | Ciktāl grozījumi SOLAS konvencijas II-2/13. noteikumā, SOLAS konvencijas II-2/18. noteikumā, FSS kodeksa pārskatītajā 8. nodaļā un FSS kodeksa jaunajā 17. nodaļā var ietekmēt Direktīvas 2009/45/EK noteikumus attiecībā uz pasažieru kuģiem un ātrgaitas pasažieru kuģiem, kas veic vietējos reisus, minētie grozījumi ietilpst Savienības ekskluzīvā kompetencē. |
| --- | --- |

(12)

Ciktāl grozījumi SOLAS konvencijas II-2/13. noteikumā, SOLAS konvencijas II-2/18. noteikumā, FSS kodeksa pārskatītajā 8. nodaļā un FSS kodeksa jaunajā 17. nodaļā var ietekmēt Direktīvas 2009/45/EK noteikumus attiecībā uz pasažieru kuģiem un ātrgaitas pasažieru kuģiem, kas veic vietējos reisus, minētie grozījumi ietilpst Savienības ekskluzīvā kompetencē.

| (13) | Grozījumi 2011. gada ESP kodeksā ir paredzēti, lai saskaņotu to terminu izmantošanu, kas saistīti ar atzītajām organizācijām. Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 530/2012 (5) 5. un 6. pants padara obligātu SJO stāvokļa novērtēšanas sistēmas (CAS) piemērošanu vienkorpusa naftas tankkuģiem, kas vecāki par 15 gadiem. Beramkravu kuģu un naftas tankkuģu apsekojumu laikā veicamo uzlaboto pārbaužu programmā jeb pastiprinātās apsekošanas programmā (ESP) ir norādīts, kā īstenot šādu pastiprinātu novērtēšanu. Tā kā CAS izmanto ESP kā līdzekli sava mērķa sasniegšanai, jebkuras ESP pārbaužu izmaiņas kļūs automātiski piemērojamas ar Regulu (ES) Nr. 530/2012. |
| --- | --- |

(13)

Grozījumi 2011. gada ESP kodeksā ir paredzēti, lai saskaņotu to terminu izmantošanu, kas saistīti ar atzītajām organizācijām. Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 530/2012 (5) 5. un 6. pants padara obligātu SJO stāvokļa novērtēšanas sistēmas (CAS) piemērošanu vienkorpusa naftas tankkuģiem, kas vecāki par 15 gadiem. Beramkravu kuģu un naftas tankkuģu apsekojumu laikā veicamo uzlaboto pārbaužu programmā jeb pastiprinātās apsekošanas programmā (ESP) ir norādīts, kā īstenot šādu pastiprinātu novērtēšanu. Tā kā CAS izmanto ESP kā līdzekli sava mērķa sasniegšanai, jebkuras ESP pārbaužu izmaiņas kļūs automātiski piemērojamas ar Regulu (ES) Nr. 530/2012.

| (14) | Savienība nav ne SJO locekle, ne attiecīgo konvenciju un kodeksu līgumslēdzēja puse. Tādēļ Padomei ir jāpilnvaro dalībvalstis paust Savienības nostāju un dot savu piekrišanu uzņemties saistības, kas izriet no minētajiem grozījumiem, ciktāl tie ietilpst Savienības ekskluzīvā kompetencē, |
| --- | --- |

(14)

Savienība nav ne SJO locekle, ne attiecīgo konvenciju un kodeksu līgumslēdzēja puse. Tādēļ Padomei ir jāpilnvaro dalībvalstis paust Savienības nostāju un dot savu piekrišanu uzņemties saistības, kas izriet no minētajiem grozījumiem, ciktāl tie ietilpst Savienības ekskluzīvā kompetencē,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem SJO Atvieglošanas komitejas 40. sesijā, ir – piekrist, ka tiek pieņemti FAL konvencijas grozījumi, kas izklāstīti SJO dokumentā FAL 40/3.

2. pants

Nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem SJO Jūras vides aizsardzības komitejas 69. sesijā, ir – piekrist, ka tiek pieņemti MARPOL konvencijas IV pielikuma 1. un 11. noteikuma grozījumi, kas izklāstīti SJO dokumenta MEPC 69/3/3 pielikumā.

3. pants

Nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem SJO Kuģošanas drošības komitejas 96. sesijā, ir – piekrist, ka tiek pieņemti šādi grozījumi:

| — | SOLAS konvencijas II-2/13. noteikuma grozījumi, kas izklāstīti SJO dokumenta MSC 95/22/add.2 14. pielikumā, |
| --- | --- |

—

SOLAS konvencijas II-2/13. noteikuma grozījumi, kas izklāstīti SJO dokumenta MSC 95/22/add.2 14. pielikumā,

| — | SOLAS konvencijas II-2/18. noteikuma grozījumi, kas izklāstīti SJO dokumenta SSE 2/20 2. pielikumā, |
| --- | --- |

—

SOLAS konvencijas II-2/18. noteikuma grozījumi, kas izklāstīti SJO dokumenta SSE 2/20 2. pielikumā,

| — | FSS kodeksa 8. nodaļas grozījumi, kas izklāstīti SJO dokumenta 95/22/add.2 18. pielikuma 1. punktā, |
| --- | --- |

—

FSS kodeksa 8. nodaļas grozījumi, kas izklāstīti SJO dokumenta 95/22/add.2 18. pielikuma 1. punktā,

| — | FSS kodeksa 17. nodaļas grozījumi, kas izklāstīti SJO dokumenta 95/22/add.2 18. pielikuma 2. punktā, |
| --- | --- |

—

FSS kodeksa 17. nodaļas grozījumi, kas izklāstīti SJO dokumenta 95/22/add.2 18. pielikuma 2. punktā,

| — | 2011. gada ESP kodeksa grozījumi, kas izklāstīti SJO dokumenta 95/22/add.2 15. pielikumā. |
| --- | --- |

—

2011. gada ESP kodeksa grozījumi, kas izklāstīti SJO dokumenta 95/22/add.2 15. pielikumā.

4. pants

1.   Nostāju, kas jāieņem Savienības vārdā, kā izklāstīts 1., 2. un 3. pantā, kopīgi rīkojoties Savienības interesēs, pauž dalībvalstis, kuras ir SJO locekles.

2.   Par nelielām izmaiņām nostājās, kas minētas 1., 2. un 3. pantā, var vienoties bez jauna Padomes lēmuma.

5. pants

Ar šo dalībvalstis tiek pilnvarotas Savienības interesēs dot savu piekrišanu uzņemties saistības, kas izriet no 1., 2. un 3. pantā minētajiem grozījumiem, ciktāl tie ietilpst Savienības ekskluzīvā kompetencē.

6. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2016. gada 15. martā

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

A.G. KOENDERS

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2010/65/ES (2010. gada 20. oktobris) par ziņošanas formalitātēm kuģiem, kuri ienāk dalībvalstu ostās un/vai iziet no tām, un ar ko atceļ Direktīvu 2002/6/EK (OV L 283, 29.10.2010., 1. lpp.).

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 562/2006 (2006. gada 15. marts), ar kuru ievieš Kopienas Kodeksu par noteikumiem, kas reglamentē personu pārvietošanos pār robežām (Šengenas Robežu kodekss) (OV L 105, 13.4.2006., 1. lpp.).

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2000/59/EK (2000. gada 27. novembris) par ostas iekārtām, kas paredzētas kuģu atkritumu un kravu atlieku uzņemšanai (OV L 332, 28.12.2000., 81. lpp.).

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/45/EK (2009. gada 6. maijs) par pasažieru kuģu drošības noteikumiem un standartiem (OV L 163, 25.6.2009., 1. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 530/2012 (2012. gada 13. jūnijs), ar ko paredz paātrināti pakāpeniski ieviest prasību par dubultkorpusu vai līdzvērtīgu konstrukciju attiecībā uz vienkorpusa naftas tankkuģiem (OV L 172, 30.6.2012., 3. lpp.).

5

---

| 21.5.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 132/103 |
| --- | --- | --- | --- |

21.5.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 132/103

---

POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJAS LĒMUMS (KĀDP) 2016/808

(2016. gada 18. maijs),

ar ko ieceļ ES operācijas komandieri Eiropas Savienības militārajai operācijai ar mērķi palīdzēt Somālijas piekrastē novērst un apkarot pirātismu un bruņotas laupīšanas un atturēt no šādiem nodarījumiem (Atalanta) (ATALANTA/2/2016)

POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 38. pantu,

ņemot vērā Padomes Vienoto rīcību 2008/851/KĀDP (2008. gada 10. novembris) par Eiropas Savienības militāro operāciju ar mērķi palīdzēt Somālijas piekrastē novērst un apkarot pirātismu un bruņotas laupīšanas un atturēt no šādiem nodarījumiem (1) un jo īpaši tās 6. pantu,

tā kā:

| (1) | Padome, ievērojot Vienotās rīcības 2008/851/KĀDP 6. panta 1. punktu, ir pilnvarojusi Politikas un drošības komiteju (PDK) pieņemt lēmumus par ES operācijas komandiera iecelšanu Eiropas Savienības militārajai operācijai ar mērķi palīdzēt Somālijas piekrastē novērst un apkarot pirātismu un bruņotas laupīšanas un atturēt no šādiem nodarījumiem (“ES operācijas komandieris”). |
| --- | --- |

(1)

Padome, ievērojot Vienotās rīcības 2008/851/KĀDP 6. panta 1. punktu, ir pilnvarojusi Politikas un drošības komiteju (PDK) pieņemt lēmumus par ES operācijas komandiera iecelšanu Eiropas Savienības militārajai operācijai ar mērķi palīdzēt Somālijas piekrastē novērst un apkarot pirātismu un bruņotas laupīšanas un atturēt no šādiem nodarījumiem (“ES operācijas komandieris”).

| (2) | PDK 2014. gada 3. jūlijā pieņēma Lēmumu 2014/433/KĀDP (2), ar ko ģenerālmajoru Martin SMITH ieceļ par ES operācijas komandieri. |
| --- | --- |

(2)

PDK 2014. gada 3. jūlijā pieņēma Lēmumu 2014/433/KĀDP (2), ar ko ģenerālmajoru Martin SMITH ieceļ par ES operācijas komandieri.

| (3) | Apvienotā Karaliste ir ieteikusi brigādes ģenerāli Robert A. Magowan par ģenerālmajora Martin SMITH pēcteci ES operācijas komandiera amatā. |
| --- | --- |

(3)

Apvienotā Karaliste ir ieteikusi brigādes ģenerāli Robert A. Magowan par ģenerālmajora Martin SMITH pēcteci ES operācijas komandiera amatā.

| (4) | ES Militārā komiteja atbalsta minēto ieteikumu. |
| --- | --- |

(4)

ES Militārā komiteja atbalsta minēto ieteikumu.

| (5) | Saskaņā ar 5. pantu Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību pievienotajā Protokolā Nr. 22 par Dānijas nostāju Dānija nepiedalās ar aizsardzību saistītu Savienības lēmumu un rīcību izstrādē un ieviešanā, |
| --- | --- |

(5)

Saskaņā ar 5. pantu Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību pievienotajā Protokolā Nr. 22 par Dānijas nostāju Dānija nepiedalās ar aizsardzību saistītu Savienības lēmumu un rīcību izstrādē un ieviešanā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo no 2016. gada 3. jūnija brigādes ģenerālis Robert A. Magowan tiek iecelts par ES operācijas komandieri Eiropas Savienības militārajai operācijai ar mērķi palīdzēt Somālijas piekrastē novērst un apkarot pirātismu un bruņotas laupīšanas un atturēt no šādiem nodarījumiem (Atalanta).

2. pants

Lēmumu 2014/433/KĀDP atceļ.

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

To piemēro no 2016. gada 3. jūnija.

Briselē, 2016. gada 18. maijā

Politikas un drošības komitejas vārdā –

priekšsēdētājs

W. STEVENS

---

(1)  
  OV L 301, 12.11.2008., 33. lpp.

1

(2)  Politikas un drošības komitejas Lēmums ATALANTA/3/2014 (2014. gada 3. jūlijs), ar ko ieceļ ES operācijas komandieri Eiropas Savienības militārajai operācijai ar mērķi palīdzēt novērst un apkarot pirātismu un bruņotas laupīšanas Somālijas piekrastē un atturēt no šādiem nodarījumiem (Atalanta) (2014/433/KĀDP) (OV L 198, 5.7.2014., 5. lpp.).

2

Atalanta

---

| 21.5.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 132/105 |
| --- | --- | --- | --- |

21.5.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 132/105

---

KOMISIJAS LĒMUMS (ES) 2016/809

(2016. gada 20. maijs)

par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes paziņojumu par tās vēlmi, lai uz to attiecina konkrētus Savienības tiesību aktus par policijas sadarbību, kuri pieņemti pirms Lisabonas līguma stāšanās spēkā un kuri nav Šengenas acquis daļa

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 36. protokolu par pārejas noteikumiem un jo īpaši tā 10. panta 5. punktu saistībā ar 4. pantu 21. protokolā par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju saistībā ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu un Līguma par Eiropas Savienības darbību 331. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar 36. protokola 10. panta 4. punktu Apvienotā Karaliste vēlākais sešus mēnešus pirms piecu gadu pārejas laikposma beigām, kas minēts 36. protokola 10. panta 3. punktā, var paziņot Padomei, ka saistībā ar Savienības tiesību aktiem par policijas un tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās, kuri pieņemti pirms Lisabonas līguma stāšanās spēkā, tā neatzīst 36. protokola 10. panta 1. punktā noteiktās Komisijas un Tiesas pilnvaras. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar 36. protokola 10. panta 4. punktu Apvienotā Karaliste vēlākais sešus mēnešus pirms piecu gadu pārejas laikposma beigām, kas minēts 36. protokola 10. panta 3. punktā, var paziņot Padomei, ka saistībā ar Savienības tiesību aktiem par policijas un tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās, kuri pieņemti pirms Lisabonas līguma stāšanās spēkā, tā neatzīst 36. protokola 10. panta 1. punktā noteiktās Komisijas un Tiesas pilnvaras.

| (2) | Ar 2013. gada 24. jūlija vēstuli Padomes priekšsēdētājam Apvienotā Karaliste izmantoja minēto iespēju, paziņojot, ka tā neatzīst minētās Komisijas un Tiesas pilnvaras, kā rezultātā attiecīgos tiesību aktus par policijas un tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās no 2014. gada 1. decembra beidz piemērot Apvienotajai Karalistei. |
| --- | --- |

(2)

Ar 2013. gada 24. jūlija vēstuli Padomes priekšsēdētājam Apvienotā Karaliste izmantoja minēto iespēju, paziņojot, ka tā neatzīst minētās Komisijas un Tiesas pilnvaras, kā rezultātā attiecīgos tiesību aktus par policijas un tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās no 2014. gada 1. decembra beidz piemērot Apvienotajai Karalistei.

| (3) | Saskaņā ar 36. protokola 10. panta 5. punktu Apvienotā Karaliste var paziņot Padomei savu vēlmi, lai uz to attiecina tiesību aktus, ko uz to vairs neattiecina. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar 36. protokola 10. panta 5. punktu Apvienotā Karaliste var paziņot Padomei savu vēlmi, lai uz to attiecina tiesību aktus, ko uz to vairs neattiecina.

| (4) | Ar Komisijas Lēmumu 2014/858/ES (1) tika apstiprināts, ka uz Apvienoto Karalisti attiecina vairākus tiesību aktus. |
| --- | --- |

(4)

Ar Komisijas Lēmumu 2014/858/ES (1) tika apstiprināts, ka uz Apvienoto Karalisti attiecina vairākus tiesību aktus.

| (5) | Ar Padomes Lēmumu 2014/836/ES (2) tika apstiprināts, ka no 2014. gada 1. decembra Apvienotajai Karalistei pārtrauc piemērot Padomes Lēmumu 2008/615/TI (3); Padomes Lēmumu 2008/616/TI (4) un Padomes Pamatlēmumu 2009/905/TI (5) (“Prīmes lēmumi”) un ka Apvienotajai Karalistei ir liegta piekļuve (tiesībaizsardzības nolūkos) Eurodac datubāzei līdz dienai, kad tā no jauna piedalīsies Prīmes lēmumu piemērošanā. Ar Lēmumu 2014/836/ES Apvienotā Karaliste tika arī aicināta gatavot pilnīgu īstenošanas ekonomisko pamatojumu un ietekmes novērtējumu, lai izvērtētu, kāda labvēlīga ietekme un praktisks guvums būtu tam, ja uz valsti attiecinātu Prīmes lēmumus. Apvienotā Karaliste ir izstrādājusi īstenošanas ekonomisko pamatojumu un ietekmes novērtējumu, un valsts parlaments ir balsojis par labu tam, lai uz valsti attiecinātu Prīmes lēmumus. |
| --- | --- |

(5)

Ar Padomes Lēmumu 2014/836/ES (2) tika apstiprināts, ka no 2014. gada 1. decembra Apvienotajai Karalistei pārtrauc piemērot Padomes Lēmumu 2008/615/TI (3); Padomes Lēmumu 2008/616/TI (4) un Padomes Pamatlēmumu 2009/905/TI (5) (“Prīmes lēmumi”) un ka Apvienotajai Karalistei ir liegta piekļuve (tiesībaizsardzības nolūkos) Eurodac datubāzei līdz dienai, kad tā no jauna piedalīsies Prīmes lēmumu piemērošanā. Ar Lēmumu 2014/836/ES Apvienotā Karaliste tika arī aicināta gatavot pilnīgu īstenošanas ekonomisko pamatojumu un ietekmes novērtējumu, lai izvērtētu, kāda labvēlīga ietekme un praktisks guvums būtu tam, ja uz valsti attiecinātu Prīmes lēmumus. Apvienotā Karaliste ir izstrādājusi īstenošanas ekonomisko pamatojumu un ietekmes novērtējumu, un valsts parlaments ir balsojis par labu tam, lai uz valsti attiecinātu Prīmes lēmumus.

| (6) | Ar Padomes Lēmumu 2014/857/ES (6) tika apstiprināts Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes paziņojums, ka tā vēlas piedalīties dažos Šengenas acquis noteikumos, kas ietilpst Savienības tiesību aktos par policijas un tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās. |
| --- | --- |

(6)

Ar Padomes Lēmumu 2014/857/ES (6) tika apstiprināts Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes paziņojums, ka tā vēlas piedalīties dažos Šengenas acquis noteikumos, kas ietilpst Savienības tiesību aktos par policijas un tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās.

| (7) | Apvienotā Karaliste 2016. gada 22. janvāra vēstulē Padomes priekšsēdētājam vēlreiz saskaņā ar 36. protokola 10. panta 5. punktu paziņoja savu vēlmi, lai uz to attiecina Lēmumu 2008/615/TI, Lēmumu 2008/616/TI un Pamatlēmumu 2009/905/TI. |
| --- | --- |

(7)

Apvienotā Karaliste 2016. gada 22. janvāra vēstulē Padomes priekšsēdētājam vēlreiz saskaņā ar 36. protokola 10. panta 5. punktu paziņoja savu vēlmi, lai uz to attiecina Lēmumu 2008/615/TI, Lēmumu 2008/616/TI un Pamatlēmumu 2009/905/TI.

| (8) | Attiecībā uz konkrētajiem tiesību aktiem, kuri nav Šengenas acquis daļa, 36. protokola 10. panta 5. punkts atsaucas uz 21. protokolu par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju saistībā ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu. 21. protokola 4. pants atsaucas uz LESD 331. panta 1. punktā paredzēto procedūru. Minētajā tiesību normā ir paredzēts, ka Komisija apstiprina tās dalībvalsts, kura vēlas piedalīties, līdzdalību un vajadzības gadījumā tā norāda, ka līdzdalības nosacījumi ir ievēroti. |
| --- | --- |

(8)

Attiecībā uz konkrētajiem tiesību aktiem, kuri nav Šengenas acquis daļa, 36. protokola 10. panta 5. punkts atsaucas uz 21. protokolu par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju saistībā ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu. 21. protokola 4. pants atsaucas uz LESD 331. panta 1. punktā paredzēto procedūru. Minētajā tiesību normā ir paredzēts, ka Komisija apstiprina tās dalībvalsts, kura vēlas piedalīties, līdzdalību un vajadzības gadījumā tā norāda, ka līdzdalības nosacījumi ir ievēroti.

| (9) | Saskaņā ar 36. protokola 10. panta 5. punkta ceturto teikumu Savienības iestādes un Apvienotā Karaliste cenšas atjaunot pēc iespējas plašu Apvienotās Karalistes līdzdalību brīvības, drošības un tiesiskuma jomā pieņemtā Savienības acquis piemērošanā, nopietni neskarot dažādu acquis daļu izmantojamību un reizē respektējot to saderību. |
| --- | --- |

(9)

Saskaņā ar 36. protokola 10. panta 5. punkta ceturto teikumu Savienības iestādes un Apvienotā Karaliste cenšas atjaunot pēc iespējas plašu Apvienotās Karalistes līdzdalību brīvības, drošības un tiesiskuma jomā pieņemtā Savienības acquis piemērošanā, nopietni neskarot dažādu acquis daļu izmantojamību un reizē respektējot to saderību.

| (10) | 36. protokola 10. panta 5. punkta ceturtā teikuma nosacījumi ir ievēroti attiecībā uz tiesību aktiem, par kuriem Apvienotā Karaliste paziņojusi, ka vēlas piedalīties to piemērošanā. |
| --- | --- |

(10)

36. protokola 10. panta 5. punkta ceturtā teikuma nosacījumi ir ievēroti attiecībā uz tiesību aktiem, par kuriem Apvienotā Karaliste paziņojusi, ka vēlas piedalīties to piemērošanā.

| (11) | Tādēļ būtu jāapstiprina, ka 7. apsvērumā uzskaitītie tiesību akti tiek attiecināti uz Apvienoto Karalisti, |
| --- | --- |

(11)

Tādēļ būtu jāapstiprina, ka 7. apsvērumā uzskaitītie tiesību akti tiek attiecināti uz Apvienoto Karalisti,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Tiek apstiprināts, ka uz Apvienoto Karalisti attiecina šādus Padomes lēmumus:

| | Lēmumu 2008/615/TI, |
| --- | --- |

Lēmumu 2008/615/TI,

| | Lēmumu 2008/616/TI, |
| --- | --- |

Lēmumu 2008/616/TI,

| | Pamatlēmumu 2009/905/TI. |
| --- | --- |

Pamatlēmumu 2009/905/TI.

2. pants

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Tas stājas spēkā 2016. gada 21. maijā.

Briselē, 2016. gada 20. maijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  Komisijas 2014. gada 1. decembra Lēmums 2014/858/ES par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes paziņojumu par tās vēlmi, lai uz to attiecina Savienības tiesību aktus par policijas un tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās, kuri pieņemti pirms Lisabonas līguma stāšanās spēkā un kuri nav Šengenas acquis daļa (OV L 345, 1.12.2014., 6. lpp.)

1

acquis

(2)  Padomes 2014. gada 27. novembra Lēmums 2014/836/ES, ar ko nosaka nepieciešamus, izrietošus pasākumus un pārejas pasākumus saistībā ar to, ka Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotā Karaliste pārtrauc piemērot konkrētus, pirms Lisabonas līguma stāšanās spēkā pieņemtus Savienības tiesību aktus par policijas un tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās (OV L 343, 28.11.2014., 11. lpp.).

2

(3)  Padomes 2008. gada 23. jūnija Lēmums 2008/615/TI par pārrobežu sadarbības pastiprināšanu, jo īpaši – apkarojot terorismu un pārrobežu noziedzību (OV L 210, 6.8.2008.,1. lpp.).

3

(4)  Padomes 2008. gada 23. jūnija Lēmums 2008/616/TI par to, kā īstenot Lēmumu 2008/615/TI par pārrobežu sadarbības pastiprināšanu, jo īpaši – apkarojot terorismu un pārrobežu noziedzību (OV L 210, 6.8.2008.,12. lpp.).

4

(5)  Padomes 2009. gada 30. novembra Pamatlēmums 2009/905/TI par tādu tiesu ekspertīžu pakalpojumu sniedzēju akreditāciju, kuri veic laboratoriju darbības (OV L 322, 9.12.2009., 14. lpp.).

5

(6)  Padomes 2014. gada 1. decembra Lēmums 2014/857/ES par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes paziņojumu, ka tā vēlas piedalīties dažos Šengenas acquis noteikumos, kas ietilpst Savienības tiesību aktos par policijas un tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās, un ar ko groza Lēmumus 2000/365/EK un 2004/926/EK (OV L 345, 1.12.2014., 1. lpp.).

6

acquis

---

| 21.5.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 132/107 |
| --- | --- | --- | --- |

21.5.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 132/107

---

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS LĒMUMS (ES) 2016/810

(2016. gada 28. aprīlis)

par ilgāka termiņa refinansēšanas mērķoperāciju otro kopumu (ECB/2016/10)

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 127. panta 2. punkta pirmo ievilkumu,

ņemot vērā Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtus un jo īpaši to 3.1. panta pirmo ievilkumu, 12.1. pantu, 18.1. panta otro ievilkumu un 34.1. panta otro ievilkumu,

tā kā:

| (1) | Lēmums ECB/2014/34 (1) paredz divu gadu laikā no 2014. līdz 2016. gadam veikt vairākas ilgāka termiņa refinansēšanas mērķoperācijas (ITRMO). |
| --- | --- |

(1)

Lēmums ECB/2014/34 (1) paredz divu gadu laikā no 2014. līdz 2016. gadam veikt vairākas ilgāka termiņa refinansēšanas mērķoperācijas (ITRMO).

| (2) | Īstenojot savu uzdevumu nodrošināt cenu stabilitāti, ECB Padome 2016. gada 10. martā nolēma uzsākt jaunu četru ilgāka termiņa refinansēšanas mērķoperāciju (ITRMO II) kopumu, lai turpinātu vienkāršot privātā sektora kreditēšanas nosacījumus un stimulēt kreditēšanu. ITRMO II ir paredzētas, lai stiprinātu monetārās politikas transmisiju, turpinot stimulēt banku veikto nefinanšu privātā sektora, t. i., mājsaimniecību un nefinanšu sabiedrību, kreditēšanu tajās dalībvalstīs, kuru valūta ir euro. Ar šo pasākumu nav paredzēts atbalstīt banku veikto mājsaimniecību kreditēšanu mājokļa iegādei. Atbilstošie aizdevumi nefinanšu privātajam sektoram šā pasākuma kontekstā tādēļ neietver aizdevumus mājsaimniecībām mājokļa iegādei. ITRMO II mērķis saistībā ar citiem ieviestajiem nestandarta pasākumiem ir veicināt inflācijas atgriešanos nedaudz zem 2 % līmeņa vidējā termiņā. |
| --- | --- |

(2)

Īstenojot savu uzdevumu nodrošināt cenu stabilitāti, ECB Padome 2016. gada 10. martā nolēma uzsākt jaunu četru ilgāka termiņa refinansēšanas mērķoperāciju (ITRMO II) kopumu, lai turpinātu vienkāršot privātā sektora kreditēšanas nosacījumus un stimulēt kreditēšanu. ITRMO II ir paredzētas, lai stiprinātu monetārās politikas transmisiju, turpinot stimulēt banku veikto nefinanšu privātā sektora, t. i., mājsaimniecību un nefinanšu sabiedrību, kreditēšanu tajās dalībvalstīs, kuru valūta ir euro. Ar šo pasākumu nav paredzēts atbalstīt banku veikto mājsaimniecību kreditēšanu mājokļa iegādei. Atbilstošie aizdevumi nefinanšu privātajam sektoram šā pasākuma kontekstā tādēļ neietver aizdevumus mājsaimniecībām mājokļa iegādei. ITRMO II mērķis saistībā ar citiem ieviestajiem nestandarta pasākumiem ir veicināt inflācijas atgriešanos nedaudz zem 2 % līmeņa vidējā termiņā.

| (3) | Tāpat kā ITRMO pirmā kopuma gadījumā, lai atvieglotu to iestāžu dalību, kuras organizatorisku iemeslu dēļ aizņemas no Eurosistēmas ar grupas struktūras starpniecību, dalība ITRMO II būs iespējama grupā, ja pastāv institucionāls pamats grupas izveidošanai. Grupas dalība tiks veikta ar viena konkrēta grupas dalībnieka starpniecību un saskaņā ar paredzētajiem noteikumiem. Turklāt, lai risinātu jautājumus par likviditātes sadalījumu grupas dalībnieku starpā, visiem tādas grupas dalībniekiem, kura ir izveidota, pamatojoties uz ciešām saiknēm dalībnieku starpā, būs oficiāli rakstiski jāapstiprina sava dalība grupā. ITRMO grupa, kas ir atzīta ITRMO vajadzībām saskaņā ar Lēmumu ECB/2014/34, var piedalīties ITRMO II kā ITRMO II grupa pēc tam, kad ir veiktas noteiktas paziņošanas un atzīšanas procedūras. |
| --- | --- |

(3)

Tāpat kā ITRMO pirmā kopuma gadījumā, lai atvieglotu to iestāžu dalību, kuras organizatorisku iemeslu dēļ aizņemas no Eurosistēmas ar grupas struktūras starpniecību, dalība ITRMO II būs iespējama grupā, ja pastāv institucionāls pamats grupas izveidošanai. Grupas dalība tiks veikta ar viena konkrēta grupas dalībnieka starpniecību un saskaņā ar paredzētajiem noteikumiem. Turklāt, lai risinātu jautājumus par likviditātes sadalījumu grupas dalībnieku starpā, visiem tādas grupas dalībniekiem, kura ir izveidota, pamatojoties uz ciešām saiknēm dalībnieku starpā, būs oficiāli rakstiski jāapstiprina sava dalība grupā. ITRMO grupa, kas ir atzīta ITRMO vajadzībām saskaņā ar Lēmumu ECB/2014/34, var piedalīties ITRMO II kā ITRMO II grupa pēc tam, kad ir veiktas noteiktas paziņošanas un atzīšanas procedūras.

| (4) | Kopējā summa, ko varēs aizņemties visu ITRMO II ietvaros, tiks noteikta, pamatojoties uz to atbilstošo aizdevumu, kurus dalībnieks ir izsniedzis nefinanšu privātajam sektoram, kopējo atlikumu 2016. gada 31. janvārī, no tā atskaitot visas summas, kuras ITRMO II dalībnieks ir iepriekš aizņēmies 2014. gada septembrī un decembrī veikto pirmo divu ITRMO ietvaros saskaņā ar Lēmumu ECB/2014/34 un kuras ITRMO II norēķinu datumā joprojām nav atmaksātas. |
| --- | --- |

(4)

Kopējā summa, ko varēs aizņemties visu ITRMO II ietvaros, tiks noteikta, pamatojoties uz to atbilstošo aizdevumu, kurus dalībnieks ir izsniedzis nefinanšu privātajam sektoram, kopējo atlikumu 2016. gada 31. janvārī, no tā atskaitot visas summas, kuras ITRMO II dalībnieks ir iepriekš aizņēmies 2014. gada septembrī un decembrī veikto pirmo divu ITRMO ietvaros saskaņā ar Lēmumu ECB/2014/34 un kuras ITRMO II norēķinu datumā joprojām nav atmaksātas.

| (5) | Katrai ITRMO II piemērojamā procentu likme tiks noteikta, pamatojoties uz attiecīgā dalībnieka izsniegto aizdevumu vēsturi periodā no 2016. gada 1. februāra līdz 2018. gada 31. janvārim saskaņā ar šajā lēmumā noteiktajiem principiem. |
| --- | --- |

(5)

Katrai ITRMO II piemērojamā procentu likme tiks noteikta, pamatojoties uz attiecīgā dalībnieka izsniegto aizdevumu vēsturi periodā no 2016. gada 1. februāra līdz 2018. gada 31. janvārim saskaņā ar šajā lēmumā noteiktajiem principiem.

| (6) | Sākot ar 24 mēnešiem pēc katras ITRMO II norēķinu dienas, dalībniekiem būs iespēja reizi ceturksnī atmaksāt noteiktajā kārtībā piešķirtās summas. |
| --- | --- |

(6)

Sākot ar 24 mēnešiem pēc katras ITRMO II norēķinu dienas, dalībniekiem būs iespēja reizi ceturksnī atmaksāt noteiktajā kārtībā piešķirtās summas.

| (7) | Iestādēm, kuras vēlas piedalīties ITRMO II, piemēros konkrētas pārskatu sniegšanas prasības. Pārskatos sniegtos datus izmantos, lai a) noteiktu aizņemšanās kvotu, b) aprēķinātu piemērojamo etalonsummu un c) novērtētu dalībnieku sniegumu attiecībā pret to etalonsummām, kā arī d) citos tādas analīzes nolūkos, kas vajadzīga Eurosistēmas uzdevumu veikšanai. Ir paredzēts arī tas, ka to dalībvalstu nacionālās centrālās bankas, kuru valūta ir euro (tālāk tekstā – “NCB”) un kuras ir sniegto datu saņēmējas, var apmainīties ar šādiem datiem Eurosistēmā tādā apjomā un līmenī, kāds nepieciešams, lai pienācīgi īstenotu ITRMO II regulējumu un analizētu tā efektivitāti, un citos Eurosistēmas analīzes nolūkos. Sniegto datu pārbaudes nolūkā var veikt sniegto datu apmaiņu Eurosistēmas ietvaros. |
| --- | --- |

(7)

Iestādēm, kuras vēlas piedalīties ITRMO II, piemēros konkrētas pārskatu sniegšanas prasības. Pārskatos sniegtos datus izmantos, lai a) noteiktu aizņemšanās kvotu, b) aprēķinātu piemērojamo etalonsummu un c) novērtētu dalībnieku sniegumu attiecībā pret to etalonsummām, kā arī d) citos tādas analīzes nolūkos, kas vajadzīga Eurosistēmas uzdevumu veikšanai. Ir paredzēts arī tas, ka to dalībvalstu nacionālās centrālās bankas, kuru valūta ir euro (tālāk tekstā – “NCB”) un kuras ir sniegto datu saņēmējas, var apmainīties ar šādiem datiem Eurosistēmā tādā apjomā un līmenī, kāds nepieciešams, lai pienācīgi īstenotu ITRMO II regulējumu un analizētu tā efektivitāti, un citos Eurosistēmas analīzes nolūkos. Sniegto datu pārbaudes nolūkā var veikt sniegto datu apmaiņu Eurosistēmas ietvaros.

| (8) | Lai kredītiestādēm būtu pienācīgi daudz laika veikt operacionālo sagatavošanos pirmajai ITRMO II, šim lēmumam būtu jāstājas spēkā bez nepamatotas kavēšanās, |
| --- | --- |

(8)

Lai kredītiestādēm būtu pienācīgi daudz laika veikt operacionālo sagatavošanos pirmajai ITRMO II, šim lēmumam būtu jāstājas spēkā bez nepamatotas kavēšanās,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Definīcijas

Šajā lēmumā piemēro šādas definīcijas:

| 1) | “neto aizdevumu apjoma etalonsumma” ir atbilstošo neto aizdevumu apjoms, kas dalībniekam periodā no 2016. gada 1. februāra līdz 2018. gada 31. janvārim ir jāpārsniedz, lai varētu pretendēt uz tādas procentu likmes piemērošanu attiecīgā dalībnieka aizņēmumiem ITRMO II ietvaros, kura ir zemāka nekā sākotnējā piemērotā likme un kuru aprēķina saskaņā ar attiecīgi 4. pantā un I pielikumā noteiktajiem principiem un detalizētajiem noteikumiem; |
| --- | --- |

1)

“neto aizdevumu apjoma etalonsumma” ir atbilstošo neto aizdevumu apjoms, kas dalībniekam periodā no 2016. gada 1. februāra līdz 2018. gada 31. janvārim ir jāpārsniedz, lai varētu pretendēt uz tādas procentu likmes piemērošanu attiecīgā dalībnieka aizņēmumiem ITRMO II ietvaros, kura ir zemāka nekā sākotnējā piemērotā likme un kuru aprēķina saskaņā ar attiecīgi 4. pantā un I pielikumā noteiktajiem principiem un detalizētajiem noteikumiem;

| 2) | “atlikuma etalonsumma” ir dalībnieka atbilstošo aizdevumu atlikumu 2016. gada 31. janvārī un šā dalībnieka neto aizdevumu apjoma etalonsummas summa, ko aprēķina saskaņā ar attiecīgi 4. pantā un I pielikumā noteiktajiem principiem un detalizētajiem noteikumiem; |
| --- | --- |

2)

“atlikuma etalonsumma” ir dalībnieka atbilstošo aizdevumu atlikumu 2016. gada 31. janvārī un šā dalībnieka neto aizdevumu apjoma etalonsummas summa, ko aprēķina saskaņā ar attiecīgi 4. pantā un I pielikumā noteiktajiem principiem un detalizētajiem noteikumiem;

| 3) | “pieteikuma limits” ir maksimālā summa, ko dalībnieks var aizņemties jebkuras ITRMO II ietvaros un ko aprēķina saskaņā ar attiecīgi 4. pantā un I pielikumā noteiktajiem principiem un detalizētajiem noteikumiem; |
| --- | --- |

3)

“pieteikuma limits” ir maksimālā summa, ko dalībnieks var aizņemties jebkuras ITRMO II ietvaros un ko aprēķina saskaņā ar attiecīgi 4. pantā un I pielikumā noteiktajiem principiem un detalizētajiem noteikumiem;

| 4) | “aizņemšanās kvota” ir kopējā summa, ko dalībnieks var aizņemties visu ITRMO II ietvaros un ko aprēķina saskaņā ar attiecīgi 4. pantā un I pielikumā noteiktajiem principiem un detalizētajiem noteikumiem; |
| --- | --- |

4)

“aizņemšanās kvota” ir kopējā summa, ko dalībnieks var aizņemties visu ITRMO II ietvaros un ko aprēķina saskaņā ar attiecīgi 4. pantā un I pielikumā noteiktajiem principiem un detalizētajiem noteikumiem;

| 5) | “kredītiestāde” ir kredītiestāde, kā definēts Eiropas Centrālā bankas Pamatnostādnes (ES) 2015/510 (ECB/2014/60) (2) 2. panta 14. punktā; |
| --- | --- |

5)

“kredītiestāde” ir kredītiestāde, kā definēts Eiropas Centrālā bankas Pamatnostādnes (ES) 2015/510 (ECB/2014/60) (2) 2. panta 14. punktā;

2

| 6) | “atbilstošie aizdevumi” ir aizdevumi nefinanšu sabiedrībām un mājsaimniecībām (t. sk. mājsaimniecības apkalpojošām bezpeļņas organizācijām), kuras ir tādu dalībvalstu rezidenti Padomes Regulas (EK) Nr. 2533/98 (3) 1. panta 4. punktā definētajā nozīmē, kuru valūta ir euro, izņemot aizdevumus mājsaimniecībām mājokļa iegādei, kā detalizētāk noteikts II pielikumā; |
| --- | --- |

6)

“atbilstošie aizdevumi” ir aizdevumi nefinanšu sabiedrībām un mājsaimniecībām (t. sk. mājsaimniecības apkalpojošām bezpeļņas organizācijām), kuras ir tādu dalībvalstu rezidenti Padomes Regulas (EK) Nr. 2533/98 (3) 1. panta 4. punktā definētajā nozīmē, kuru valūta ir euro, izņemot aizdevumus mājsaimniecībām mājokļa iegādei, kā detalizētāk noteikts II pielikumā;

3

| 7) | “atbilstošo neto aizdevumu apjoms” ir bruto aizdevumi atbilstošo aizdevumu veidā, atskaitot atbilstošo aizdevumu atlikuma atmaksas maksājumus konkrētā periodā, kā detalizētāk noteikts II pielikumā; |
| --- | --- |

7)

“atbilstošo neto aizdevumu apjoms” ir bruto aizdevumi atbilstošo aizdevumu veidā, atskaitot atbilstošo aizdevumu atlikuma atmaksas maksājumus konkrētā periodā, kā detalizētāk noteikts II pielikumā;

| 8) | “pirmais atsauces periods” ir periods no 2015. gada 1. februāra līdz 2016. gada 31. janvārim; |
| --- | --- |

8)

“pirmais atsauces periods” ir periods no 2015. gada 1. februāra līdz 2016. gada 31. janvārim;

| 9) | “monetārā finanšu iestāde” (MFI) ir monetārā finanšu iestāde, kā definēts Eiropas Centrālā bankas Regulas (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33) (4) 1. panta a) punktā; |
| --- | --- |

9)

“monetārā finanšu iestāde” (MFI) ir monetārā finanšu iestāde, kā definēts Eiropas Centrālā bankas Regulas (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33) (4) 1. panta a) punktā;

4

| 10) | “MFI kods” ir unikāls MFI identifikācijas kods, kas minēts MFI sarakstā statistikas vajadzībām, kuru uztur un publicē Eiropas Centrālā banka (ECB) saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33) 4. pantu; |
| --- | --- |

10)

“MFI kods” ir unikāls MFI identifikācijas kods, kas minēts MFI sarakstā statistikas vajadzībām, kuru uztur un publicē Eiropas Centrālā banka (ECB) saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33) 4. pantu;

| 11) | “atbilstošo aizdevumu atlikumi” ir neatmaksātie atbilstošie aizdevumi bilancē, izņemot atbilstošos aizdevumus, kas vērtspapīroti vai citādi nodoti, neizslēdzot tos no bilances, kā detalizētāk noteikts II pielikumā; |
| --- | --- |

11)

“atbilstošo aizdevumu atlikumi” ir neatmaksātie atbilstošie aizdevumi bilancē, izņemot atbilstošos aizdevumus, kas vērtspapīroti vai citādi nodoti, neizslēdzot tos no bilances, kā detalizētāk noteikts II pielikumā;

| 12) | “dalībnieks” ir darījuma partneris, kurš ir tiesīgs piedalīties Eurosistēmas atklātā tirgus operācijās saskaņā ar Pamatnostādni (ES) 2015/510 (ECB/2014/60), kurš iesniedz pieteikumus ITRMO II izsoļu procedūrās individuāli vai kā vadošā iestāde grupā un kuram ir visas tiesības un visi pienākumi saistībā ar tā dalību ITRMO II izsoļu procedūrās; |
| --- | --- |

12)

“dalībnieks” ir darījuma partneris, kurš ir tiesīgs piedalīties Eurosistēmas atklātā tirgus operācijās saskaņā ar Pamatnostādni (ES) 2015/510 (ECB/2014/60), kurš iesniedz pieteikumus ITRMO II izsoļu procedūrās individuāli vai kā vadošā iestāde grupā un kuram ir visas tiesības un visi pienākumi saistībā ar tā dalību ITRMO II izsoļu procedūrās;

| 13) | “attiecīgā NCB” saistībā ar konkrētu dalībnieku ir tās dalībvalsts NCB, kurā attiecīgais dalībnieks ir dibināts; |
| --- | --- |

13)

“attiecīgā NCB” saistībā ar konkrētu dalībnieku ir tās dalībvalsts NCB, kurā attiecīgais dalībnieks ir dibināts;

| 14) | “otrais atsauces periods” ir periods no 2016. gada 1. februāra līdz 2018. gada 31. janvārim. |
| --- | --- |

14)

“otrais atsauces periods” ir periods no 2016. gada 1. februāra līdz 2018. gada 31. janvārim.

2. pants

Ilgāka termiņa refinansēšanas mērķoperāciju otrais kopums

1.   Eurosistēma veic četras ITRMO II saskaņā ar ECB interneta vietnē publicēto ITRMO II indikatīvo grafiku.

2.   Katras ITRMO II atmaksas termiņš ir datumā, kas ir četrus gadus pēc attiecīgās norēķinu dienas un sakrīt ar Eurosistēmas galveno refinansēšanas operāciju norēķinu dienu saskaņā ar ECB interneta vietnē publicēto ITRMO II indikatīvo grafiku.

3.   ITRMO II:

| a) | ir likviditāti nodrošinošie reversie darījumi; |
| --- | --- |

a)

ir likviditāti nodrošinošie reversie darījumi;

| b) | decentralizēti veic NCB; |
| --- | --- |

b)

decentralizēti veic NCB;

| c) | veic ar standartizsoļu palīdzību; un |
| --- | --- |

c)

veic ar standartizsoļu palīdzību; un

| d) | veic kā fiksētas procentu likmes izsoles procedūras. |
| --- | --- |

d)

veic kā fiksētas procentu likmes izsoles procedūras.

4.   ITRMO II piemēro standarta nosacījumus, saskaņā ar kuriem NCB ir sagatavojušās veikt kredītoperācijas, ja vien šajā lēmumā nav noteikts citādi. Šie nosacījumi ietver atklātā tirgus operāciju veikšanas procedūras, kritērijus, pēc kuriem nosaka darījuma partneru un nodrošinājuma atbilstību Eurosistēmas kredītoperācijām, un sankcijas, ko piemēro darījuma partneru saistību neizpildes gadījumā. Visi šie nosacījumi ir noteikti vispārējā un pagaidu tiesiskajā regulējumā, ko piemēro refinansēšanas operācijām un kā tas ieviests NCB līgumos un/vai regulatīvajā nacionālajā regulējumā.

5.   Šis lēmums ir noteicošs gadījumā, kad rodas pretrunas starp šo lēmumu un Pamatnostādni (ES) 2015/510 (ECB/2014/60) vai jebkuru citu ECB tiesību aktu, kas nosaka ilgāka termiņa refinansēšanas operācijām piemērojamo tiesisko regulējumu, un/vai jebkuriem valsts pasākumiem, ar ko to īsteno valsts līmenī.

3. pants

Dalība

1.   Iestādes var piedalīties ITRMO II individuāli, ja tās ir Eurosistēmas atklātā tirgus operācijām atbilstoši darījuma partneri.

2.   Iestādes var piedalīties ITRMO II grupā, izveidojot ITRMO II grupu. Dalība grupā ir saistoša, aprēķinot piemērojamās aizņemšanās kvotas un etalonsummas, kas noteiktas 4. pantā, un nosakot ar tām saistītos pārskatu sniegšanas pienākumus, kā paredzēts 7. pantā. Dalībai grupā ir šādi ierobežojumi:

| a) | iestāde nedrīkst piedalīties vairāk nekā vienā ITRMO II grupā; |
| --- | --- |

a)

iestāde nedrīkst piedalīties vairāk nekā vienā ITRMO II grupā;

| b) | iestāde, kas piedalās ITRMO II grupā, nedrīkst piedalīties individuāli; |
| --- | --- |

b)

iestāde, kas piedalās ITRMO II grupā, nedrīkst piedalīties individuāli;

| c) | iestāde, kas iecelta par vadošo iestādi, ir vienīgā ITRMO II grupas dalībniece, kas drīkst piedalīties ITRMO II izsoļu procedūrās; un |
| --- | --- |

c)

iestāde, kas iecelta par vadošo iestādi, ir vienīgā ITRMO II grupas dalībniece, kas drīkst piedalīties ITRMO II izsoļu procedūrās; un

| d) | ITRMO II grupas sastāvs un vadošā iestāde paliek nemainīga visās ITRMO II, ievērojot šā panta 6. un 7. punkta nosacījumus. |
| --- | --- |

d)

ITRMO II grupas sastāvs un vadošā iestāde paliek nemainīga visās ITRMO II, ievērojot šā panta 6. un 7. punkta nosacījumus.

3.   Lai piedalītos ITRMO II ar ITRMO II grupas starpniecību, ir jāizpilda šādi nosacījumi:

| a) | sākot ar tā mēneša pēdējo dienu, kurš ir pirms šā punkta d) apakšpunktā minētās pieteikšanās mēneša, katrs attiecīgās grupas dalībnieks:






  i) | uztur ar citu grupas dalībnieku ciešu saikni tādā nozīmē, kādā “cieša saikne” ir definēta Pamatnostādnes (ES) 2015/510 (ECB/2014/60) 138. pantā, un atsauces uz “darījuma partneri”, “garantijas devēju”, “emitentu” vai “parādnieku” saprot kā tādas, kas norāda uz grupas dalībnieku; vai |
| --- | --- | --- |

a)

sākot ar tā mēneša pēdējo dienu, kurš ir pirms šā punkta d) apakšpunktā minētās pieteikšanās mēneša, katrs attiecīgās grupas dalībnieks:

i)

uztur ar citu grupas dalībnieku ciešu saikni tādā nozīmē, kādā “cieša saikne” ir definēta Pamatnostādnes (ES) 2015/510 (ECB/2014/60) 138. pantā, un atsauces uz “darījuma partneri”, “garantijas devēju”, “emitentu” vai “parādnieku” saprot kā tādas, kas norāda uz grupas dalībnieku; vai

| ii) | tur obligātās rezerves Eurosistēmā saskaņā ar Eiropas Centrālās bankas Regulu (EK) Nr. 1745/2003 (ECB/2003/9) (5) netieši ar cita grupas dalībnieka starpniecību, vai to izmanto cits grupas dalībnieks, lai netieši turētu obligātās rezerves Eurosistēmā; |
| --- | --- |

ii)

tur obligātās rezerves Eurosistēmā saskaņā ar Eiropas Centrālās bankas Regulu (EK) Nr. 1745/2003 (ECB/2003/9) (5) netieši ar cita grupas dalībnieka starpniecību, vai to izmanto cits grupas dalībnieks, lai netieši turētu obligātās rezerves Eurosistēmā;

| b) | grupa ieceļ vienu dalībnieku par grupas vadošo iestādi. Vadošā iestāde ir Eurosistēmas atklātā tirgus operācijām atbilstošs darījuma partneris; |
| --- | --- |

b)

grupa ieceļ vienu dalībnieku par grupas vadošo iestādi. Vadošā iestāde ir Eurosistēmas atklātā tirgus operācijām atbilstošs darījuma partneris;

| c) | visi ITRMO II grupas dalībnieki ir dalībvalstīs, kuru valūta ir euro, dibinātas kredītiestādes, kas atbilst Pamatnostādnes (ES) 2015/510 (ECB/2014/60) 55. panta a), b) un c) punktā noteiktajiem kritērijiem; |
| --- | --- |

c)

visi ITRMO II grupas dalībnieki ir dalībvalstīs, kuru valūta ir euro, dibinātas kredītiestādes, kas atbilst Pamatnostādnes (ES) 2015/510 (ECB/2014/60) 55. panta a), b) un c) punktā noteiktajiem kritērijiem;

| d) | ievērojot šā punkta e) apakšpunktu, vadošā iestāde piesakās grupas dalībai savā NCB saskaņā ar ECB interneta vietnē publicēto ITRMO II indikatīvo grafiku. Pieteikumā norāda:






  i) | vadošās iestādes nosaukumu; |
| --- | --- | --- |

d)

ievērojot šā punkta e) apakšpunktu, vadošā iestāde piesakās grupas dalībai savā NCB saskaņā ar ECB interneta vietnē publicēto ITRMO II indikatīvo grafiku. Pieteikumā norāda:

i)

vadošās iestādes nosaukumu;

| ii) | MFI kodu sarakstu un visu ITRMO II grupā iekļaujamo iestāžu nosaukumus; |
| --- | --- |

ii)

MFI kodu sarakstu un visu ITRMO II grupā iekļaujamo iestāžu nosaukumus;

| iii) | paskaidrojumu par grupas pieteikuma pamatojumu, t. sk. grupas dalībnieku starpā pastāvošo ciešo saikņu un/vai rezervju netiešās turēšanas attiecību sarakstu, identificējot katru dalībnieku ar tā MFI kodu; |
| --- | --- |

iii)

paskaidrojumu par grupas pieteikuma pamatojumu, t. sk. grupas dalībnieku starpā pastāvošo ciešo saikņu un/vai rezervju netiešās turēšanas attiecību sarakstu, identificējot katru dalībnieku ar tā MFI kodu;

| iv) | ja uz grupas dalībniekiem attiecas šā punkta a) apakšpunkta ii) punktā paredzētie nosacījumi – vadošās iestādes rakstisku apstiprinājumu par to, ka katrs tās ITRMO II grupas loceklis ir pieņēmis oficiālu lēmumu kļūt par attiecīgās ITRMO II grupas dalībnieku un piekritis nepiedalīties ITRMO II kā individuāls darījuma partneris vai kā citas ITRMO II grupas dalībnieks, kopā ar atbilstošu apliecinājumu tam, ka vadošās iestādes rakstisko apstiprinājumu ir parakstījuši pienācīgi pilnvaroti pārstāvji. Ja ir spēkā vienošanās, piemēram, par obligāto rezervju netiešu turēšanu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1745/2003 (ECB/2003/9) 10. panta 2. punktu, vadošā iestāde var sniegt vajadzīgo apstiprinājumu attiecībā uz savas ITRMO II grupas dalībniekiem, ja šīs vienošanās nepārprotami paredz, ka attiecīgie dalībnieki piedalās Eurosistēmas atklātā tirgus operācijās vienīgi ar vadošās iestādes starpniecību. Attiecīgā NCB sadarbībā ar attiecīgo grupas dalībnieku NCB var pārbaudīt šāda rakstiskā apstiprinājuma spēkā esamību; un |
| --- | --- |

iv)

ja uz grupas dalībniekiem attiecas šā punkta a) apakšpunkta ii) punktā paredzētie nosacījumi – vadošās iestādes rakstisku apstiprinājumu par to, ka katrs tās ITRMO II grupas loceklis ir pieņēmis oficiālu lēmumu kļūt par attiecīgās ITRMO II grupas dalībnieku un piekritis nepiedalīties ITRMO II kā individuāls darījuma partneris vai kā citas ITRMO II grupas dalībnieks, kopā ar atbilstošu apliecinājumu tam, ka vadošās iestādes rakstisko apstiprinājumu ir parakstījuši pienācīgi pilnvaroti pārstāvji. Ja ir spēkā vienošanās, piemēram, par obligāto rezervju netiešu turēšanu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1745/2003 (ECB/2003/9) 10. panta 2. punktu, vadošā iestāde var sniegt vajadzīgo apstiprinājumu attiecībā uz savas ITRMO II grupas dalībniekiem, ja šīs vienošanās nepārprotami paredz, ka attiecīgie dalībnieki piedalās Eurosistēmas atklātā tirgus operācijās vienīgi ar vadošās iestādes starpniecību. Attiecīgā NCB sadarbībā ar attiecīgo grupas dalībnieku NCB var pārbaudīt šāda rakstiskā apstiprinājuma spēkā esamību; un

| v) | ja uz grupas dalībniekiem attiecas šā punkta a) apakšpunkta i) punkts – 1) attiecīgā grupas dalībnieka rakstisku apstiprinājumu par tā oficiālu lēmumu kļūt par attiecīgās ITRMO II grupas dalībnieku un nepiedalīties ITRMO II kā individuālam darījuma partnerim vai kā jebkuras citas ITRMO II grupas dalībniekam; un 2) attiecīgā grupas dalībnieka NCB apstiprinātu atbilstošu apliecinājumu tam, ka šis oficiālais lēmums ir pieņemts dalībnieka korporatīvās struktūras augstākajā lēmumu pieņemšanas līmenī, piemēram, direktoru padomē vai līdzvērtīgā struktūrā, saskaņā ar visiem piemērojamiem tiesību aktiem; |
| --- | --- |

v)

ja uz grupas dalībniekiem attiecas šā punkta a) apakšpunkta i) punkts – 1) attiecīgā grupas dalībnieka rakstisku apstiprinājumu par tā oficiālu lēmumu kļūt par attiecīgās ITRMO II grupas dalībnieku un nepiedalīties ITRMO II kā individuālam darījuma partnerim vai kā jebkuras citas ITRMO II grupas dalībniekam; un 2) attiecīgā grupas dalībnieka NCB apstiprinātu atbilstošu apliecinājumu tam, ka šis oficiālais lēmums ir pieņemts dalībnieka korporatīvās struktūras augstākajā lēmumu pieņemšanas līmenī, piemēram, direktoru padomē vai līdzvērtīgā struktūrā, saskaņā ar visiem piemērojamiem tiesību aktiem;

| e) | ITRMO grupa, kas ir atzīta ITRMO vajadzībām saskaņā ar Lēmumu ECB/2014/34, var piedalīties ITRMO II kā ITRMO II grupa pēc tam, kad vadošā iestāde par to ir iesniegusi rakstisku paziņojumu attiecīgajai NCB saskaņā ar ECB interneta vietnē publicēto ITRMO II indikatīvo grafiku. Paziņojumā norāda:






  i) | to ITRMO grupas dalībnieku sarakstu, kuri pieņēmuši oficiālu lēmumu kļūt par attiecīgās ITRMO II grupas dalībniekiem un nepiedalīties ITRMO II kā individuāli darījuma partneri vai kā jebkuras citas ITRMO II grupas dalībnieki. Ja uz grupas dalībniekiem attiecas šā punkta a) apakšpunkta ii) punktā paredzētie nosacījumi, vadošā iestāde saskaņā ar šā punkta d) apakšpunkta iv) punktā minēto var sniegt vajadzīgo paziņojumu par to, ka ir spēkā vienošanās, kas nepārprotami paredz, ka attiecīgie dalībnieki piedalās Eurosistēmas atklātā tirgus operācijās vienīgi ar vadošās iestādes starpniecību. Attiecīgā NCB sadarbībā ar attiecīgo grupas dalībnieku NCB var pārbaudīt šāda saraksta spēkā esamību; un |
| --- | --- | --- |

e)

ITRMO grupa, kas ir atzīta ITRMO vajadzībām saskaņā ar Lēmumu ECB/2014/34, var piedalīties ITRMO II kā ITRMO II grupa pēc tam, kad vadošā iestāde par to ir iesniegusi rakstisku paziņojumu attiecīgajai NCB saskaņā ar ECB interneta vietnē publicēto ITRMO II indikatīvo grafiku. Paziņojumā norāda:

i)

to ITRMO grupas dalībnieku sarakstu, kuri pieņēmuši oficiālu lēmumu kļūt par attiecīgās ITRMO II grupas dalībniekiem un nepiedalīties ITRMO II kā individuāli darījuma partneri vai kā jebkuras citas ITRMO II grupas dalībnieki. Ja uz grupas dalībniekiem attiecas šā punkta a) apakšpunkta ii) punktā paredzētie nosacījumi, vadošā iestāde saskaņā ar šā punkta d) apakšpunkta iv) punktā minēto var sniegt vajadzīgo paziņojumu par to, ka ir spēkā vienošanās, kas nepārprotami paredz, ka attiecīgie dalībnieki piedalās Eurosistēmas atklātā tirgus operācijās vienīgi ar vadošās iestādes starpniecību. Attiecīgā NCB sadarbībā ar attiecīgo grupas dalībnieku NCB var pārbaudīt šāda saraksta spēkā esamību; un

| ii) | vadošās iestādes NCB veikta pieprasījuma gadījumā – atbilstošu apliecinājumu tam, ka to ir parakstījuši pienācīgi pilnvaroti pārstāvji; |
| --- | --- |

ii)

vadošās iestādes NCB veikta pieprasījuma gadījumā – atbilstošu apliecinājumu tam, ka to ir parakstījuši pienācīgi pilnvaroti pārstāvji;

| f) | vadošā iestāde saņem savas NCB apstiprinājumu par to, ka ITRMO II grupa ir atzīta. Pirms apstiprinājuma izsniegšanas attiecīgā NCB var pieprasīt vadošajai iestādei sniegt jebkādu papildu informāciju, kas ir svarīga potenciālās ITRMO II grupas novērtējumam. Izvērtējot grupas pieteikumu, attiecīgā NCB ņem vērā arī visus grupas dalībnieku NCB novērtējumus, kas var būt nepieciešami, piemēram, saskaņā ar šā punkta attiecīgi d) vai e) apakšpunktu iesniegtās dokumentācijas pārbaudes apliecinājumus. |
| --- | --- |

f)

vadošā iestāde saņem savas NCB apstiprinājumu par to, ka ITRMO II grupa ir atzīta. Pirms apstiprinājuma izsniegšanas attiecīgā NCB var pieprasīt vadošajai iestādei sniegt jebkādu papildu informāciju, kas ir svarīga potenciālās ITRMO II grupas novērtējumam. Izvērtējot grupas pieteikumu, attiecīgā NCB ņem vērā arī visus grupas dalībnieku NCB novērtējumus, kas var būt nepieciešami, piemēram, saskaņā ar šā punkta attiecīgi d) vai e) apakšpunktu iesniegtās dokumentācijas pārbaudes apliecinājumus.

Šajā lēmumā kredītiestādes, uz kurām attiecas konsolidētā uzraudzība, t. sk. šo pašu kredītiestāžu filiāles, uzskata par piemērotiem kandidātiem ITRMO II grupas atzīšanai, un tām mutatis mutandis jāievēro šajā pantā noteiktie nosacījumi. Ar šo tiek atvieglota ITRMO II grupu veidošana to institūciju starpā, kas ietilpst vienas juridiskās personas sastāvā. Lai apstiprinātu šāda veida ITRMO II grupas izveidi vai tās sastāva izmaiņas, piemēro attiecīgi 3. punkta d) apakšpunkta iv) punktu un 6. punkta b) apakšpunkta ii) punkta 4. apakšpunktu.

4.   Ja viena vai vairākas no ITRMO II grupas atzīšanas pieteikumā minētajām iestādēm neatbilst 3. punktā minētajiem nosacījumiem, attiecīgā NCB var daļēji noraidīt ierosinātās grupas pieteikumu. Šādā gadījumā pieteikuma iesniedzējas iestādes var lemt par ITRMO II grupas darbību samazinātā sastāvā, kas ietver tikai vajadzīgajiem nosacījumiem atbilstošos grupas dalībniekus, vai par ITRMO II grupas atzīšanas pieteikuma atsaukšanu.

5.   Izņēmuma gadījumos, pastāvot objektīviem iemesliem, ECB Padome var lemt par atkāpšanos no 2. un 3. punktā minētajiem nosacījumiem.

6.   Neskarot 5. punktā minēto, saskaņā ar 3. punktu Eurosistēmas atzītās grupas sastāvs var mainīties šādos apstākļos:

| a) | ITRMO II grupas dalībnieks tiek izslēgts no tās sastāva, ja tas vairs neatbilst 3. punkta a) vai c) apakšpunkta prasībām. Attiecīgā grupas dalībnieka NCB paziņo vadošajai iestādei par grupas dalībnieka neatbilstību minētajām prasībām.
  Šādos gadījumos attiecīgā vadošā iestāde paziņo attiecīgajai NCB par savas grupas dalībnieka statusa izmaiņām; |
| --- | --- |

a)

ITRMO II grupas dalībnieks tiek izslēgts no tās sastāva, ja tas vairs neatbilst 3. punkta a) vai c) apakšpunkta prasībām. Attiecīgā grupas dalībnieka NCB paziņo vadošajai iestādei par grupas dalībnieka neatbilstību minētajām prasībām.

Šādos gadījumos attiecīgā vadošā iestāde paziņo attiecīgajai NCB par savas grupas dalībnieka statusa izmaiņām;

| b) | ja papildu ciešās saiknes vai obligāto rezervju netiešais turējums Eurosistēmā ITRMO II grupas dalībnieku starpā ir izveidots pēc tā mēneša pēdējās dienas, kurš ir pirms 3. punkta d) apakšpunktā minētās pieteikšanās mēneša, ITRMO II grupas sastāvs var mainīties, lai atspoguļotu jauna dalībnieka pievienošanos, ar nosacījumu, ka:






  i) | vadošā iestāde iesniedz savai NCB atzīšanas pieteikumu attiecībā uz izmaiņām ITRMO II grupas sastāvā; |
| --- | --- | --- |

b)

ja papildu ciešās saiknes vai obligāto rezervju netiešais turējums Eurosistēmā ITRMO II grupas dalībnieku starpā ir izveidots pēc tā mēneša pēdējās dienas, kurš ir pirms 3. punkta d) apakšpunktā minētās pieteikšanās mēneša, ITRMO II grupas sastāvs var mainīties, lai atspoguļotu jauna dalībnieka pievienošanos, ar nosacījumu, ka:

i)

vadošā iestāde iesniedz savai NCB atzīšanas pieteikumu attiecībā uz izmaiņām ITRMO II grupas sastāvā;

| ii) | šā apakšpunkta i) punktā minētajā pieteikumā norāda:






  1) | vadošās iestādes nosaukumu; |
| --- | --- | --- |

ii)

šā apakšpunkta i) punktā minētajā pieteikumā norāda:

1)

vadošās iestādes nosaukumu;

| 2) | MFI kodu sarakstu un visu to iestāžu nosaukumus, kuras paredzēts iekļaut ITRMO II grupas jaunajā sastāvā; |
| --- | --- |

2)

MFI kodu sarakstu un visu to iestāžu nosaukumus, kuras paredzēts iekļaut ITRMO II grupas jaunajā sastāvā;

| 3) | paskaidrojumu par grupas pieteikuma pamatojumu, t. sk. datus par grupas dalībnieku starpā pastāvošo ciešo saikņu un/vai rezervju netiešās turēšanas attiecību pārmaiņām, identificējot katru dalībnieku ar tā MFI kodu; |
| --- | --- |

3)

paskaidrojumu par grupas pieteikuma pamatojumu, t. sk. datus par grupas dalībnieku starpā pastāvošo ciešo saikņu un/vai rezervju netiešās turēšanas attiecību pārmaiņām, identificējot katru dalībnieku ar tā MFI kodu;

| 4) | ja uz grupas dalībniekiem attiecas 3. punkta a) apakšpunkta ii) punkts – vadošās iestādes rakstisku apstiprinājumu par to, ka katrs tās ITRMO II grupas loceklis ir pieņēmis oficiālu lēmumu kļūt par attiecīgās ITRMO II grupas dalībnieku un nepiedalīties ITRMO II kā individuāls darījuma partneris vai kā jebkuras citas ITRMO II grupas dalībnieks. Ja ir spēkā vienošanās, piemēram, par obligāto rezervju netiešu turēšanu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1745/2003 (ECB/2003/9) 10. panta 2. punktu, vadošā iestāde var sniegt vajadzīgo apstiprinājumu attiecībā uz savas ITRMO II grupas dalībniekiem, ja šīs vienošanās nepārprotami paredz, ka attiecīgie dalībnieki piedalās Eurosistēmas atklātā tirgus operācijās vienīgi ar vadošās iestādes starpniecību. Attiecīgā NCB sadarbībā ar attiecīgo grupas dalībnieku NCB var pārbaudīt šāda rakstiskā apstiprinājuma spēkā esamību; un |
| --- | --- |

4)

ja uz grupas dalībniekiem attiecas 3. punkta a) apakšpunkta ii) punkts – vadošās iestādes rakstisku apstiprinājumu par to, ka katrs tās ITRMO II grupas loceklis ir pieņēmis oficiālu lēmumu kļūt par attiecīgās ITRMO II grupas dalībnieku un nepiedalīties ITRMO II kā individuāls darījuma partneris vai kā jebkuras citas ITRMO II grupas dalībnieks. Ja ir spēkā vienošanās, piemēram, par obligāto rezervju netiešu turēšanu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1745/2003 (ECB/2003/9) 10. panta 2. punktu, vadošā iestāde var sniegt vajadzīgo apstiprinājumu attiecībā uz savas ITRMO II grupas dalībniekiem, ja šīs vienošanās nepārprotami paredz, ka attiecīgie dalībnieki piedalās Eurosistēmas atklātā tirgus operācijās vienīgi ar vadošās iestādes starpniecību. Attiecīgā NCB sadarbībā ar attiecīgo grupas dalībnieku NCB var pārbaudīt šāda rakstiskā apstiprinājuma spēkā esamību; un

| 5) | ja uz grupas dalībnieku attiecas 3. punkta a) apakšpunkta i) punkts – katra papildu dalībnieka rakstisku apstiprinājumu par tā oficiālu lēmumu kļūt par attiecīgas ITRMO II grupas dalībnieku un nepiedalīties ITRMO II kā individuālam darījuma partnerim vai kā jebkuras citas ITRMO II grupas dalībniekam, un katra dalībnieka, kas ir gan iepriekšējā, gan jaunajā ITRMO II grupas sastāvā, rakstisku apstiprinājumu par tā oficiālu lēmumu, ar ko tās piekrīt jaunajam ITRMO II grupas sastāvam, kopā ar attiecīgā grupas dalībnieka NCB apstiprinātu atbilstošu apliecinājumu, kā tas aprakstīts 3. punkta d) apakšpunkta v) punktā; un |
| --- | --- |

5)

ja uz grupas dalībnieku attiecas 3. punkta a) apakšpunkta i) punkts – katra papildu dalībnieka rakstisku apstiprinājumu par tā oficiālu lēmumu kļūt par attiecīgas ITRMO II grupas dalībnieku un nepiedalīties ITRMO II kā individuālam darījuma partnerim vai kā jebkuras citas ITRMO II grupas dalībniekam, un katra dalībnieka, kas ir gan iepriekšējā, gan jaunajā ITRMO II grupas sastāvā, rakstisku apstiprinājumu par tā oficiālu lēmumu, ar ko tās piekrīt jaunajam ITRMO II grupas sastāvam, kopā ar attiecīgā grupas dalībnieka NCB apstiprinātu atbilstošu apliecinājumu, kā tas aprakstīts 3. punkta d) apakšpunkta v) punktā; un

| iii) | vadošā iestāde saņem savas NCB apstiprinājumu par to, ka ITRMO II grupa ar mainīto sastāvu ir atzīta. Pirms apstiprinājuma izsniegšanas attiecīgā NCB var pieprasīt vadošajai iestādei sniegt jebkādu papildu informāciju, kas ir svarīga jaunā ITRMO II grupas sastāva novērtēšanai. Izvērtējot grupas pieteikumu, attiecīgajai NCB jāņem vērā arī nepieciešamie grupas dalībnieku NCB sniegtie novērtējumi, piemēram, saskaņā ar šā apakšpunkta ii) punktu iesniegtās dokumentācijas pārbaudes apliecinājumi; |
| --- | --- |

iii)

vadošā iestāde saņem savas NCB apstiprinājumu par to, ka ITRMO II grupa ar mainīto sastāvu ir atzīta. Pirms apstiprinājuma izsniegšanas attiecīgā NCB var pieprasīt vadošajai iestādei sniegt jebkādu papildu informāciju, kas ir svarīga jaunā ITRMO II grupas sastāva novērtēšanai. Izvērtējot grupas pieteikumu, attiecīgajai NCB jāņem vērā arī nepieciešamie grupas dalībnieku NCB sniegtie novērtējumi, piemēram, saskaņā ar šā apakšpunkta ii) punktu iesniegtās dokumentācijas pārbaudes apliecinājumi;

| c) | ja saistībā ar ITRMO II grupu pēc tā mēneša pēdējās dienas, kurš ir pirms 3. punkta d) apakšpunktā minētās pieteikšanās mēneša, notiek apvienošanās, pārņemšana un sadalīšanās, kurā ir iesaistīti ITRMO II grupas dalībnieki, un ja šādas darbības rezultātā atbilstošo aizdevumu kopums nemainās, ITRMO II grupas sastāvs var mainīties, lai atspoguļotu attiecīgi apvienošanos, pārņemšanu un sadalīšanos, ar nosacījumu, ka tiek izpildīti b) apakšpunktā minētie nosacījumi. |
| --- | --- |

c)

ja saistībā ar ITRMO II grupu pēc tā mēneša pēdējās dienas, kurš ir pirms 3. punkta d) apakšpunktā minētās pieteikšanās mēneša, notiek apvienošanās, pārņemšana un sadalīšanās, kurā ir iesaistīti ITRMO II grupas dalībnieki, un ja šādas darbības rezultātā atbilstošo aizdevumu kopums nemainās, ITRMO II grupas sastāvs var mainīties, lai atspoguļotu attiecīgi apvienošanos, pārņemšanu un sadalīšanos, ar nosacījumu, ka tiek izpildīti b) apakšpunktā minētie nosacījumi.

7.   Ja ITRMO II grupas sastāva izmaiņas ir apstiprinājusi ECB Padome saskaņā ar 5. punktu vai ja ITRMO II grupas sastāva izmaiņas ir veiktas saskaņā ar 6. punktu, piemēro šādas prasības, ja vien ECB Padome nav nolēmusi citādi:

| a) | tādu izmaiņu gadījumā, kurām piemēro 5. punktu vai 6. punkta b) apakšpunktu, vadošā iestāde var piedalīties ITRMO II, pamatojoties uz tās ITRMO II grupas jauno sastāvu, pirmo reizi sešu nedēļu laikā pēc tam, kad šī vadošā iestāde iesniedz NCB apstiprinātu pieteikumu jaunā grupas sastāva atzīšanai; un |
| --- | --- |

a)

tādu izmaiņu gadījumā, kurām piemēro 5. punktu vai 6. punkta b) apakšpunktu, vadošā iestāde var piedalīties ITRMO II, pamatojoties uz tās ITRMO II grupas jauno sastāvu, pirmo reizi sešu nedēļu laikā pēc tam, kad šī vadošā iestāde iesniedz NCB apstiprinātu pieteikumu jaunā grupas sastāva atzīšanai; un

| b) | iestāde, kura vairs nav ITRMO II grupas dalībniece, nevar turpmāk piedalīties jebkurā ITRMO II individuāli vai kā citas ITRMO II grupas dalībniece, ja vien tā neiesniedz jaunu dalības pieteikumu saskaņā ar 1., 3. vai 6. punktu. |
| --- | --- |

b)

iestāde, kura vairs nav ITRMO II grupas dalībniece, nevar turpmāk piedalīties jebkurā ITRMO II individuāli vai kā citas ITRMO II grupas dalībniece, ja vien tā neiesniedz jaunu dalības pieteikumu saskaņā ar 1., 3. vai 6. punktu.

8.   Ja vadošā iestāde vairs neatbilst Eurosistēmas monetārās politikas atklātā tirgus operāciju darījuma partnerim noteiktajām prasībām, tās ITRMO II grupa zaudē savu atzītās ITRMO II grupas statusu, un šādai vadošajai iestādei ir jāatmaksā visas summas, ko tā aizņēmusies visu ITRMO II ietvaros.

4. pants

Aizņemšanās kvota, pieteikuma limits un etalonsummas

1.   Individuālam dalībniekam piemērojamās aizņemšanās kvotas aprēķina, pamatojoties uz aizdevumu datiem par individuālā dalībnieka atbilstošo aizdevumu atlikumiem. Dalībniekam, kurš ir ITRMO II grupas vadošā iestāde, piemērojamās aizņemšanās kvotas aprēķina, pamatojoties uz apkopotajiem aizdevumu datiem par visu konkrētās ITRMO II grupas dalībnieku atbilstošo aizdevumu atlikumiem.

2.   Katra dalībnieka aizņemšanās kvota ir 30 % no tā kopējā atbilstošo aizdevumu atlikuma 2016. gada 31. janvārī, no tā atskaitot visas summas, kuras ITRMO II dalībnieks ir iepriekš aizņēmies 2014. gada septembrī un decembrī veikto pirmo divu ITRMO ietvaros saskaņā ar Lēmumu ECB/2014/34 un kuras ITRMO II norēķinu datumā joprojām nav atmaksātas, ņemot vērā jebkuru juridiski saistošu paziņojumu par pirmstermiņa atmaksu, ko dalībnieks sniedzis saskaņā ar Lēmuma ECB/2014/34 6. pantu, vai jebkuru juridiski saistošu paziņojumu par obligāto pirmstermiņa atmaksu, ko attiecīgā NCB sniegusi saskaņā ar Lēmuma ECB/2014/34 7. pantu. Attiecīgie tehniskie aprēķini ir norādīti I pielikumā.

3.   Ja tādas ITRMO grupas dalībnieks, kura ir atzīta ITRMO vajadzībām saskaņā ar Lēmumu ECB/2014/34, nevēlas būt attiecīgās ITRMO II grupas dalībnieks, attiecīgās kredītiestādes kā individuāla dalībnieka ITRMO II aizņemšanās kvotas aprēķināšanas vajadzībām uzskata, ka attiecīgā iestāde 2014. gada septembrī un decembrī veikto divu ITRMO ietvaros ir aizņēmusies summu, ko minētajās divās operācijās ir aizņēmusies ITRMO grupas vadošā iestāde un kas ITRMO II norēķinu datumā joprojām nav atmaksāta, kas reizināta ar šā dalībnieka atbilstošo aizdevumu daļu attiecībā pret visas ITRMO grupas atbilstošajiem aizdevumiem 2014. gada 30. aprīlī. Pēdējā no minētajām summām tiek atskaitīta no summas, ko vadošās iestādes ITRMO II aizņemšanās kvotas aprēķināšanas vajadzībām uzskata par summu, kuru attiecīgā ITRMO II grupa ir aizņēmusies 2014. gada septembrī un decembrī veikto divu ITRMO ietvaros.

4.   Katra dalībnieka pieteikuma limits ir tā aizņemšanās kvotas un to summu starpība, kuras tas aizņēmies iepriekšējo ITRMO II ietvaros. Uzskatāms, ka šī summa ir katra dalībnieka maksimālais pieteikuma limits, un tam piemēro noteikumus, kas saskaņā ar Pamatnostādnes (ES) 2015/510 (ECB/2014/60) 36. pantu ir piemērojami pieteikumiem, kuri pārsniedz maksimālo pieteikuma limitu. Attiecīgie tehniskie aprēķini ir norādīti I pielikumā.

5.   Dalībnieka neto aizdevumu apjoma etalonsummu nosaka, pamatojoties uz atbilstošo neto aizdevumu apjomu pirmajā atsauces periodā, kā minēts tālāk:

| a) | dalībniekiem, kuri ziņo, ka atbilstošo neto aizdevumu apjoms pirmajā atsauces periodā bijis pozitīvs vai nulle, piemērojamā neto aizdevumu apjoma etalonsumma ir nulle; |
| --- | --- |

a)

dalībniekiem, kuri ziņo, ka atbilstošo neto aizdevumu apjoms pirmajā atsauces periodā bijis pozitīvs vai nulle, piemērojamā neto aizdevumu apjoma etalonsumma ir nulle;

| b) | dalībniekiem, kuri ziņo, ka atbilstošo neto aizdevumu apjoms pirmajā atsauces periodā bijis negatīvs, piemērojamā neto aizdevumu apjoma etalonsumma ir atbilstošo neto aizdevumu apjoms pirmajā atsauces periodā. |
| --- | --- |

b)

dalībniekiem, kuri ziņo, ka atbilstošo neto aizdevumu apjoms pirmajā atsauces periodā bijis negatīvs, piemērojamā neto aizdevumu apjoma etalonsumma ir atbilstošo neto aizdevumu apjoms pirmajā atsauces periodā.

Attiecīgie tehniskie aprēķini ir norādīti I pielikumā. Dalībniekiem, kuriem bankas darbības licence piešķirta pēc 2015. gada 31. janvāra, piemērojamā neto aizdevumu apjoma etalonsumma ir nulle, ja vien ECB Padome objektīvi pamatotu apstākļu dēļ nav nolēmusi citādi.

6.   Dalībnieka atlikuma etalonsummu nosaka, saskaitot atbilstošo aizdevumu atlikumu 2016. gada 31. janvārī un neto aizdevumu apjoma etalonsummu. Attiecīgie tehniskie aprēķini ir norādīti I pielikumā.

5. pants

Procenti

1.   Ievērojot 2. punktu, katras ITRMO II ietvaros saņemtā aizņēmuma summai piemērojamā procentu likme ir galvenā refinansēšanas operāciju likme, kas ir spēkā izsoles piešķīruma sadales laikā attiecībā uz attiecīgo ITRMO II.

2.   Procentu likmi, ko piemēro tādu dalībnieku aizņēmumiem, kuru atbilstošo neto aizdevumu apjomi otrajā atsauces periodā pārsniedz neto aizdevumu apjoma etalonsummas, saskaņā ar I pielikumā noteiktajiem detalizētajiem noteikumiem un aprēķiniem sasaista arī ar noguldījumu iespējas procentu likmi, kas ir spēkā katra ITRMO II piešķīruma sadales laikā. Procentu likme tiek paziņota dalībniekiem pirms pirmās pirmstermiņa atmaksas datuma 2018. gada jūnijā saskaņā ar ECB interneta vietnē publicēto ITRMO II indikatīvo grafiku.

3.   Procentus attiecīgi maksā katras ITRMO II termiņa beigās vai veicot pirmstermiņa atmaksu, kā noteikts 6. pantā.

4.   Ja NCB piemēro tās rīcībā esošos tiesiskās aizsardzības līdzekļus saskaņā ar līgumu vai regulējošiem nosacījumiem un dalībniekam tādēļ ir jāatmaksā ITRMO II atlikums pirms piemērojamās procentu likmes paziņošanas attiecīgajam dalībniekam, aizņēmuma summai, kuru attiecīgais dalībnieks saņem katras ITRMO II ietvaros, piemērojamā procentu likme ir galvenā refinansēšanas operāciju likme, kas ir spēkā izsoles piešķīruma sadales laikā attiecībā uz attiecīgo ITRMO II.

6. pants

Pirmstermiņa atmaksa

1.   Sākot ar 24 mēnešiem pēc katras ITRMO II norēķinu dienas, dalībniekiem ir iespēja reizi ceturksnī pabeigt attiecīgās ITRMO II summas atmaksu vai samazināt šo summu pirms termiņa.

2.   Pirmstermiņa atmaksas datums sakrīt ar Eurosistēmas galveno refinansēšanas operāciju norēķinu datumu, ko nosaka Eurosistēma.

3.   Lai izmantotu pirmstermiņa atmaksas procedūru, vismaz vienu nedēļu pirms šādas pirmstermiņa atmaksas datuma dalībnieks informē attiecīgo NCB par to, ka tas vēlas veikt atmaksu pirmstermiņa atmaksas datumā, izmantojot pirmstermiņa atmaksas procedūru.

4.   Šā panta 3. punktā minētais paziņojums attiecīgajam dalībniekam kļūst saistošs nedēļu pirms tajā norādītā pirmstermiņa atmaksas datuma. Ja dalībnieks līdz noteiktajam pirmstermiņa atmaksas datumam nav pilnībā vai daļēji norēķinājies par summu, kas jāmaksā saskaņā ar pirmstermiņa atmaksas procedūru, tam var tikt uzlikts naudas sods. Piemērojamo naudas sodu aprēķina saskaņā ar Pamatnostādnes (ES) 2015/510 (ECB/2014/60) VII pielikumu, un tas atbilst naudas sodam, ko piemēro, ja netiek pildīti pienākumi pienācīgi nodrošināt un norēķināties par summu, kura darījuma partnerim piešķirta attiecībā uz reversajiem darījumiem monetārās politikas mērķiem. Naudas soda piemērošana neierobežo NCB tiesības izmantot saistību neizpildes gadījumam noteiktos tiesiskās aizsardzības līdzekļus, kas paredzēti Pamatnostādnes (ES) 2015/510 (ECB/2014/60) 166. pantā.

7. pants

Pārskatu sniegšanas prasības

1.   Katrs ITRMO II dalībnieks iesniedz attiecīgajai NCB šādus II pielikumā noteiktajā pārskata veidlapā identificētos datus:

| a) | dati dalībnieka aizņemšanās kvotas, pieteikuma limitu un etalonsummu noteikšanas vajadzībām, kuri attiecas uz pirmo atsauces periodu (tālāk tekstā – “pirmais pārskats”); un |
| --- | --- |

a)

dati dalībnieka aizņemšanās kvotas, pieteikuma limitu un etalonsummu noteikšanas vajadzībām, kuri attiecas uz pirmo atsauces periodu (tālāk tekstā – “pirmais pārskats”); un

| b) | dati piemērojamo procentu likmju noteikšanas vajadzībām, kuri attiecas uz otro atsauces periodu (tālāk tekstā – “otrais pārskats”). |
| --- | --- |

b)

dati piemērojamo procentu likmju noteikšanas vajadzībām, kuri attiecas uz otro atsauces periodu (tālāk tekstā – “otrais pārskats”).

2.   Datus sniedz saskaņā ar:

| a) | ECB interneta vietnē publicēto ITRMO II indikatīvo grafiku; |
| --- | --- |

a)

ECB interneta vietnē publicēto ITRMO II indikatīvo grafiku;

| b) | II pielikumā noteiktajām vadlīnijām; un |
| --- | --- |

b)

II pielikumā noteiktajām vadlīnijām; un

| c) | obligātajiem precizitātes un konceptuālās atbilstības standartiem, kas noteikti Regulas (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33) IV pielikumā. |
| --- | --- |

c)

obligātajiem precizitātes un konceptuālās atbilstības standartiem, kas noteikti Regulas (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33) IV pielikumā.

3.   Dalībnieku iesniegtajos pārskatos izmantotos terminus interpretē saskaņā ar šo terminu definīcijām, kas noteiktas Regulā (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33).

4.   ITRMO II grupu vadošās iestādes iesniedz pārskatus, kuros atspoguļoti par visiem ITRMO II grupas dalībniekiem apkopotie dati. Vadošās iestādes NCB vai ITRMO II grupas dalībnieka NCB, saskaņojot to ar vadošās iestādes NCB, arī ir tiesīga pieprasīt, lai vadošā iestāde iesniedz neapkopotus datus par katru atsevišķu grupas dalībnieku.

5.   Katrs dalībnieks nodrošina, ka saskaņā ar 1. un 2. punktu iesniegto datu kvalitāti pārbauda ārējais revidents, ievērojot šādus noteikumus:

| a) | revidents var pārbaudīt pirmajā pārskatā ietvertos datus dalībnieka gada finanšu pārskatu audita ietvaros, un revidenta veiktā novērtējuma rezultātus iesniedz termiņā, kas noteikts ECB interneta vietnē publicētajā ITRMO II indikatīvajā grafikā; |
| --- | --- |

a)

revidents var pārbaudīt pirmajā pārskatā ietvertos datus dalībnieka gada finanšu pārskatu audita ietvaros, un revidenta veiktā novērtējuma rezultātus iesniedz termiņā, kas noteikts ECB interneta vietnē publicētajā ITRMO II indikatīvajā grafikā;

| b) | revidenta veiktā novērtējuma rezultātus, kas attiecas uz otro pārskatu, iesniedz kopā ar attiecīgo otro pārskatu, ja vien attiecīgā NCB izņēmuma gadījumā nav apstiprinājusi citu termiņu; šādā gadījumā aizņēmuma summai, kuru katras ITRMO II ietvaros saņem attiecīgais termiņa pagarinājumu pieprasījušais dalībnieks, piemērojamo procentu likmi paziņo tikai pēc tam, kad ir iesniegti revidenta veiktā novērtējuma rezultāti; ja dalībnieks nolemj un attiecīgā NCB apstiprina dalībnieka lēmumu pabeigt attiecīgās ITRMO II summas atmaksu vai samazināt šo summu pirms revidenta veiktā novērtējuma rezultātu iesniegšanas, aizņēmuma summai, kura attiecīgajam dalībniekam ir jāatmaksā, piemērojamā procentu likme ir galvenā refinansēšanas operāciju likme, kas ir spēkā izsoles piešķīruma sadales laikā attiecībā uz attiecīgo ITRMO II; |
| --- | --- |

b)

revidenta veiktā novērtējuma rezultātus, kas attiecas uz otro pārskatu, iesniedz kopā ar attiecīgo otro pārskatu, ja vien attiecīgā NCB izņēmuma gadījumā nav apstiprinājusi citu termiņu; šādā gadījumā aizņēmuma summai, kuru katras ITRMO II ietvaros saņem attiecīgais termiņa pagarinājumu pieprasījušais dalībnieks, piemērojamo procentu likmi paziņo tikai pēc tam, kad ir iesniegti revidenta veiktā novērtējuma rezultāti; ja dalībnieks nolemj un attiecīgā NCB apstiprina dalībnieka lēmumu pabeigt attiecīgās ITRMO II summas atmaksu vai samazināt šo summu pirms revidenta veiktā novērtējuma rezultātu iesniegšanas, aizņēmuma summai, kura attiecīgajam dalībniekam ir jāatmaksā, piemērojamā procentu likme ir galvenā refinansēšanas operāciju likme, kas ir spēkā izsoles piešķīruma sadales laikā attiecībā uz attiecīgo ITRMO II;

| c) | veicot novērtēšanu, revidents galveno uzmanību pievērš 2. un 3. punktā noteiktajām prasībām. Revidents jo īpaši:






  i) | novērtē sniegto datu precizitāti, pārbaudot dalībnieka atbilstošo aizdevumu kopuma, kas vadošās iestādes gadījumā ietver arī tās ITRMO II grupas dalībnieku atbilstošos aizdevumus, atbilstību atbilstības kritērijiem; |
| --- | --- | --- |

c)

veicot novērtēšanu, revidents galveno uzmanību pievērš 2. un 3. punktā noteiktajām prasībām. Revidents jo īpaši:

i)

novērtē sniegto datu precizitāti, pārbaudot dalībnieka atbilstošo aizdevumu kopuma, kas vadošās iestādes gadījumā ietver arī tās ITRMO II grupas dalībnieku atbilstošos aizdevumus, atbilstību atbilstības kritērijiem;

| ii) | pārbauda sniegto datu atbilstību II pielikumā noteiktajām vadlīnijām un ar Regulu (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33) ieviestajiem konceptuālās atbilstības standartiem; |
| --- | --- |

ii)

pārbauda sniegto datu atbilstību II pielikumā noteiktajām vadlīnijām un ar Regulu (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33) ieviestajiem konceptuālās atbilstības standartiem;

| iii) | pārbauda sniegto datu atbilstību datiem, kas apkopoti saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33); un |
| --- | --- |

iii)

pārbauda sniegto datu atbilstību datiem, kas apkopoti saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33); un

| iv) | pārbauda, vai pastāv datu integritātes, precizitātes un saskaņotības pārbaudes kontrole un procedūras. |
| --- | --- |

iv)

pārbauda, vai pastāv datu integritātes, precizitātes un saskaņotības pārbaudes kontrole un procedūras.

Grupas dalības gadījumā revidenta veiktā novērtējuma rezultāti ir pieejami citu ITRMO II grupas dalībnieku NCB. Pēc dalībnieka NCB pieprasījuma saskaņā ar šo punktu veiktā novērtējuma detalizētus rezultātus sniedz minētajai NCB, un grupas dalības gadījumā tos pēc tam sniedz grupas dalībnieku NCB.

Eurosistēma var sniegt sīkākas norādes par veidu, kādā jāveic revidenta novērtējums, un šādā gadījumā dalībnieki nodrošina, ka revidenti piemēro šādas norādes attiecīgo dalībnieku novērtēšanā.

6.   Ja notiek izmaiņas ITRMO II grupas sastāvā vai korporatīvā reorganizācija, piemēram, apvienošanās, pārņemšana un sadalīšanās, kas ietekmē dalībnieka atbilstošo aizdevumu kopumu, iesniedz labotu pirmo pārskatu saskaņā ar dalībnieka NCB sniegtajām norādēm. Attiecīgā NCB novērtē attiecīgo labojumu ietekmi un atbilstoši rīkojas. Šāda rīcība var būt pieprasījums atmaksāt saņemtā aizņēmuma summas, kuras, ievērojot izmaiņas ITRMO II grupas sastāvā vai korporatīvo reorganizāciju, pārsniedz attiecīgo aizņemšanās kvotu. Attiecīgais dalībnieks (kurš var būt korporatīvās reorganizācijas rezultātā izveidota jauna struktūra) sniedz jebkādu papildu informāciju, ko pieprasījusi attiecīgā NCB, lai palīdzētu veikt labojumu ietekmes novērtēšanu.

7.   Eurosistēma var izmantot datus, kurus dalībnieki sniedz saskaņā ar šo pantu, ITRMO II regulējuma īstenošanai, kā arī šā regulējuma efektivitātes analīzei un citos Eurosistēmas analīzes nolūkos.

8. pants

Pārskatu sniegšanas prasību neizpilde

1.   Ja dalībnieks neiesniedz pārskatu vai neizpilda audita prasības vai ja sniegtajos datos konstatē kļūdas, piemēro šādus noteikumus:

| a) | ja dalībnieks neiesniedz pirmo pārskatu līdz attiecīgā termiņa beigām, tam nosaka aizņemšanās limitu “nulle”; |
| --- | --- |

a)

ja dalībnieks neiesniedz pirmo pārskatu līdz attiecīgā termiņa beigām, tam nosaka aizņemšanās limitu “nulle”;

| b) | ja dalībnieks neiesniedz otro pārskatu līdz attiecīgā termiņa beigām vai neizpilda 7. panta 5. vai 6. punktā noteiktās prasības, summām, kuras attiecīgais dalībnieks aizņemas ITRMO II, piemērojamā procentu likme ir galvenā refinansēšanas operāciju likme, kas ir spēkā izsoles piešķīruma sadales laikā attiecībā uz attiecīgo ITRMO II; |
| --- | --- |

b)

ja dalībnieks neiesniedz otro pārskatu līdz attiecīgā termiņa beigām vai neizpilda 7. panta 5. vai 6. punktā noteiktās prasības, summām, kuras attiecīgais dalībnieks aizņemas ITRMO II, piemērojamā procentu likme ir galvenā refinansēšanas operāciju likme, kas ir spēkā izsoles piešķīruma sadales laikā attiecībā uz attiecīgo ITRMO II;

| c) | ja dalībnieks saistībā ar 7. panta 5. punktā minēto auditu vai citos apstākļos konstatē kļūdas pārskatos sniegtajos datos, t. sk. neprecīzus vai nepilnīgus datus, tas paziņo par to attiecīgajai NCB pēc iespējas visīsākā periodā. Ja attiecīgajai NCB ir paziņots par šādām kļūdām vai ja tā uzzina par šādām kļūdām citos apstākļos, tad i) dalībnieks sniedz jebkādu papildu informāciju, ko pieprasījusi attiecīgā NCB, lai palīdzētu veikt attiecīgo kļūdu ietekmes novērtēšanu, un ii) attiecīgā NCB var atbilstoši rīkoties, piemēram, koriģējot procentu likmi, kas piemērota dalībnieka aizņēmumam ITRMO II ietvaros, un pieprasot atmaksāt summas, kuras attiecīgais dalībnieks ir aizņēmies un kuras kļūdas dēļ pārsniedz dalībnieka aizņemšanās kvotu. |
| --- | --- |

c)

ja dalībnieks saistībā ar 7. panta 5. punktā minēto auditu vai citos apstākļos konstatē kļūdas pārskatos sniegtajos datos, t. sk. neprecīzus vai nepilnīgus datus, tas paziņo par to attiecīgajai NCB pēc iespējas visīsākā periodā. Ja attiecīgajai NCB ir paziņots par šādām kļūdām vai ja tā uzzina par šādām kļūdām citos apstākļos, tad i) dalībnieks sniedz jebkādu papildu informāciju, ko pieprasījusi attiecīgā NCB, lai palīdzētu veikt attiecīgo kļūdu ietekmes novērtēšanu, un ii) attiecīgā NCB var atbilstoši rīkoties, piemēram, koriģējot procentu likmi, kas piemērota dalībnieka aizņēmumam ITRMO II ietvaros, un pieprasot atmaksāt summas, kuras attiecīgais dalībnieks ir aizņēmies un kuras kļūdas dēļ pārsniedz dalībnieka aizņemšanās kvotu.

2.   Šā panta 1. punkts neskar nekādas sankcijas, kas var tikt piemērotas saskaņā ar Eiropas Centrālās bankas Lēmumu ECB/2010/10 (6) attiecībā uz Regulā (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33) noteiktajiem pārskatu sniegšanas pienākumiem.

9. pants

Stāšanās spēkā

Šis lēmums stājas spēkā 2016. gada 3. maijā.

Frankfurtē pie Mainas, 2016. gada 28. aprīlī

ECB prezidents

Mario DRAGHI

---

(1)  Lēmums ECB/2014/34 (2014. gada 29. jūlijs) par pasākumiem attiecībā uz ilgāka termiņa refinansēšanas mērķoperācijām (OV L 258, 29.8.2014., 11. lpp.).

1

(2)  Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādne (ES) 2015/510 (2014. gada 19. decembris) par Eurosistēmas monetārās politikas regulējuma īstenošanu (ECB/2014/60) (OV L 91, 2.4.2015., 3. lpp.).

2

(3)  Padomes Regula (EK) Nr. 2533/98 (1998. gada 23. novembris) par statistiskās informācijas vākšanu, ko veic Eiropas Centrālā banka (OV L 318, 27.11.1998., 8. lpp.).

3

(4)  Eiropas Centrālās bankas Regula (ES) Nr. 1071/2013 (2013. gada 24. septembris) par monetāro finanšu iestāžu sektora bilanci (ECB/2013/33) (OV L 297, 7.11.2013., 1. lpp.).

4

(5)  Eiropas Centrālās bankas Regula (EK) Nr. 1745/2003 (2003. gada 12. septembris) par obligāto rezervju piemērošanu (ECB/2003/9) (OV L 250, 2.10.2003., 10. lpp.).

5

(6)  Eiropas Centrālās bankas Lēmums ECB/2010/10 (2010. gada 19. augusts) par statistikas pārskatu sniegšanas prasību neievērošanu (OV L 226, 28.8.2010., 48. lpp.).

6

---

I PIELIKUMS

ILGĀKA TERMIŅA REFINANSĒŠANAS MĒRĶOPERĀCIJU OTRĀ KOPUMA VEIKŠANA

1.   Aizņemšanās kvotas un pieteikuma limita aprēķināšana

Katras ilgāka termiņa refinansēšanas mērķoperāciju (ITRMO II) otrā kopuma mērķoperācijas dalībniekiem, kas darbojas individuāli vai kā ITRMO II grupas vadošā iestāde, piemēro aizņemšanās kvotas. Aprēķinātas aizņemšanās kvotas noapaļo līdz nākamajam solim, kas ir EUR 10 000.

Individuālam dalībniekam ITRMO II piemērojamo aizņemšanās kvotu aprēķina, pamatojoties uz atbilstošo aizdevumu atlikumu 2016. gada 31. janvārī. ITRMO II grupas vadošajai iestādei piemērojamo aizņemšanās kvotu aprēķina, pamatojoties uz visu konkrētās ITRMO II grupas dalībnieku atbilstošo aizdevumu atlikumiem 2016. gada 31. janvārī.

Aizņemšanās kvota ir 30 % no konkrētā dalībnieka (1) atbilstošo aizdevumu atlikuma 2016. gada 31. janvārī, no tā atskaitot visas summas, kuras ITRMO II dalībnieks ir aizņēmies 2014. gada septembrī un decembrī veikto ilgāka termiņa refinansēšanas mērķoperāciju (ITRMO) ietvaros saskaņā ar Lēmumu ECB/2014/34 un kuras ITRMO II norēķinu datumā joprojām nav atmaksātas, t. i.:

BAk
  = 0,3 × OLJan

  2016 – OBk
  attiecībā uz k = 1,...,4

Šeit BAk
  ir aizņemšanās kvota ITRMO II k (ar k = 1,...,4), OLJan

  2016 ir dalībnieka saņemto atbilstošo aizdevumu atlikums 2016. gada 31. janvārī, un OB
  k ir summa, kuru dalībnieks aizņēmies ITRMO pirmā kopuma ITRMO1 un ITRMO2 ietvaros un kura ITRMO II k norēķinu datumā joprojām nav atmaksāta.

Katram dalībniekam katrā ITRMO II piemērojamais pieteikuma limits ir tā aizņemšanās kvotas un iepriekšējo ITRMO II ietvaros saņemto aizņēmumu starpība.

Pieņemsim, ka Ck
  ≥ 0 ir aizņēmumi, kurus kāds dalībnieks saņēmis ITRMO II k. Šā dalībnieka pieteikuma limits BLk
  operācijā k ir:

| | BL
  1 = BA
  1 un |
| --- | --- |

BL
  1 = BA
  1 un

| | attiecībā uz k = 2, 3, 4. |
| --- | --- |

Formula
  attiecībā uz k = 2, 3, 4.

2.   Etalonsummu aprēķināšana

Jāpieņem, ka NLm
  ir kāda dalībnieka atbilstošo neto aizdevumu apjoms kalendārajā mēnesī m, ko aprēķina kā šā dalībnieka jauno atbilstošo aizdevumu bruto plūsmu attiecīgajā mēnesī, no tās atskaitot atbilstošo aizdevumu atmaksas, kā definēts II pielikumā.

Ar NLB apzīmē šā dalībnieka neto aizdevumu apjoma etalonsummu. To nosaka šādi:

NLB = min(NLFeb

  2015 + NLMarch

  2015 + ... + NLJan

  2016,0)

Tas nozīmē, ka gadījumā, ja pirmajā atsauces periodā šā dalībnieka atbilstošo neto aizdevumu apjoms bija pozitīvs vai nulle, tad NLB = 0. Ja pirmajā atsauces periodā šā dalībnieka atbilstošo neto aizdevumu apjoms tomēr bija negatīvs, tad NLB = NLFeb

  2015 + NLMarch

  2015 + ... + NLJan

  2016.

Ar OAB apzīmē dalībnieka atlikuma etalonsummu. To nosaka šādi:

OAB = max(OLJan

  2016 + NLB,0)

3.   Procentu likmes aprēķināšana

Jāpieņem, ka NSJan

  2018 ir summa, ko iegūst, saskaitot atbilstošo neto aizdevumu apjomu periodā no 2016. gada 1. februāra līdz 2018. gada 31. janvārim un atbilstošo aizdevumu atlikumu 2016. gada 31. janvārī; to aprēķina šādi: NSJan

  2018 = OLJan

  2016 + NLFeb

  2016 + NLMarch

  2016 + ... + NLJan

  2018.

Tad ar EX apzīmē procentuālo NSJan

  2018 novirzi no dalībnieka atlikuma etalonsummas, t. i.:

Formula
  ,

kur OAB ir nulle un ir uzskatāms, ka EX ir 2,5.

Jāpieņem, ka rk
  ir ITRMO II k piemērojamā procentu likme. Jāpieņem, ka MROk
  un DFk
  ir attiecīgi galveno refinansēšanas operāciju (GRO) likme un noguldījumu iespējas likme, kas izteiktas kā gada procentu likmes un ir spēkā ITRMO II k piešķīruma sadales laikā. Procentu likmi nosaka šādi:

| a) | ja dalībnieks 2018. gada 31. janvārī nav pārsniedzis savu atbilstošo aizdevumu atlikuma etalonsummu, visām summām, kuras dalībnieks ir aizņēmies ITRMO II ietvaros, piemērojamā procentu likme ir GRO likme, ko piemēro katra ITRMO II piešķīruma sadales laikā, t. i.:
  ja EX ≤ 0, tad rk
  = MROk
  ; |
| --- | --- |

a)

ja dalībnieks 2018. gada 31. janvārī nav pārsniedzis savu atbilstošo aizdevumu atlikuma etalonsummu, visām summām, kuras dalībnieks ir aizņēmies ITRMO II ietvaros, piemērojamā procentu likme ir GRO likme, ko piemēro katra ITRMO II piešķīruma sadales laikā, t. i.:

ja EX ≤ 0, tad rk
  = MROk
  ;

| b) | ja dalībnieks 2018. gada 31. janvārī ir pārsniedzis savu atbilstošo aizdevumu atlikuma etalonsummu vismaz par 2,5 %, visām summām, kuras dalībnieks ir aizņēmies ITRMO II ietvaros, piemērojamā procentu likme ir noguldījumu iespējas likme, ko piemēro katra ITRMO II piešķīruma sadales laikā, t. i.:
  ja EX ≥ 2,5, tad rk
  = DFk
  ; |
| --- | --- |

b)

ja dalībnieks 2018. gada 31. janvārī ir pārsniedzis savu atbilstošo aizdevumu atlikuma etalonsummu vismaz par 2,5 %, visām summām, kuras dalībnieks ir aizņēmies ITRMO II ietvaros, piemērojamā procentu likme ir noguldījumu iespējas likme, ko piemēro katra ITRMO II piešķīruma sadales laikā, t. i.:

ja EX ≥ 2,5, tad rk
  = DFk
  ;

| c) | ja dalībnieks 2018. gada 31. janvārī ir pārsniedzis savu atbilstošo aizdevumu atlikuma etalonsummu mazāk nekā par 2,5 %, visām summām, kuras dalībnieks ir aizņēmies ITRMO II ietvaros, piemērojamā procentu likme ir lineāri pieaugoša atkarībā no tā, par cik procentiem dalībnieks ir pārsniedzis savu atbilstošo aizdevumu atlikuma etalonsummu, t. i.:
  ja 0 < EX < 2,5, tad

  .
  Procentu likme tiks izteikta kā gada procentu likme, ceturto ciparu aiz komata noapaļojot ar iztrūkumu. |
| --- | --- |

c)

ja dalībnieks 2018. gada 31. janvārī ir pārsniedzis savu atbilstošo aizdevumu atlikuma etalonsummu mazāk nekā par 2,5 %, visām summām, kuras dalībnieks ir aizņēmies ITRMO II ietvaros, piemērojamā procentu likme ir lineāri pieaugoša atkarībā no tā, par cik procentiem dalībnieks ir pārsniedzis savu atbilstošo aizdevumu atlikuma etalonsummu, t. i.:

ja 0 < EX < 2,5, tad
  Formula
  .

Procentu likme tiks izteikta kā gada procentu likme, ceturto ciparu aiz komata noapaļojot ar iztrūkumu.

---

(1)  Atsauces uz “dalībnieku” jāsaprot kā piemērojamas ITRMO II individuāliem dalībniekiem vai ITRMO II grupām.

---

II PIELIKUMS

ILGĀKA TERMIŅA REFINANSĒŠANAS MĒRĶOPERĀCIJU OTRAIS KOPUMS – PĀRSKATU VEIDLAPĀ PRASĪTO DATU APKOPOŠANAS PAMATNOSTĀDNES

1.   Ievads (1)

Šajās pamatnostādnēs sniegti norādījumi tādu datu apkopošanai, kas ITRMO II dalībniekiem jāsniedz saskaņā ar 7. pantu. Pārskatu sniegšanas prasības ir parādītas pārskatu veidlapā šā pielikuma beigu daļā. Šajās pamatnostādnēs īpaši noteiktas arī ITRMO II grupu, kuras piedalās operācijās, vadošo iestāžu pārskatu sniegšanas prasības.

2. un 3. iedaļā sniegta vispārīga informācija par datu apkopošanu un nosūtīšanu, un 4. iedaļā ir sniegti paskaidrojumi attiecībā uz rādītājiem, par kuriem jāsniedz ziņas.

2.   Vispārīga informācija

Aizņemšanās kvotu aprēķināšanai izmantojamie rādītāji attiecas uz monetāro finanšu iestāžu (MFI) aizdevumiem eurozonas nefinanšu sabiedrībām un uz MFI aizdevumiem eurozonas mājsaimniecībām (2), izņemot aizdevumus mājokļa iegādei, visās valūtās. Saskaņā ar 7. pantu datu pārskati ir jāsniedz par diviem 1. pantā definētajiem atsauces periodiem. Jo īpaši ir atsevišķi jānorāda nefinanšu sabiedrībām un mājsaimniecībām sniegto atbilstošo aizdevumu atlikumi iepriekšējā mēneša beigās pirms attiecīgā perioda sākuma un attiecīgā perioda beigās, kā arī atbilstošo neto aizdevumu apjomi periodā (to aprēķina kā bruto aizdevumus, atskaitot aizdevumu atmaksu). Atbilstošo aizdevumu atlikumus koriģē, lai ņemtu vērā aizdevumus, kas vērtspapīroti vai citādi nodoti, neizslēdzot tos no bilances. Tiek prasīta arī detalizēta informācija par šo posteņu attiecīgajām apakšsastāvdaļām, kā arī par ietekmi, kas maina atbilstošo aizdevumu atlikuma summas, bet nav saistīta ar atbilstošo neto aizdevumu apjomu (tālāk tekstā – “atlikumu korekcijas”) un kas ietver arī aizdevumu pārdošanas un pirkšanas darījumus un citādu aizdevumu nodošanu.

Kas attiecas uz apkopotās informācijas izmantošanu, dati par atbilstošo aizdevumu atlikumiem 2016. gada 31. janvārī tiks izmantoti aizņemšanās kvotas noteikšanai. Turklāt dati par atbilstošo neto aizdevumu apjomu pirmajā atsauces periodā tiks izmantoti neto aizdevumu apjoma etalonsummas un atlikuma etalonsummas aprēķināšanai. Dati par atbilstošo neto aizdevumu apjomu otrajā atsauces periodā savukārt tiks izmantoti, lai novērtētu kreditēšanas attīstību un attiecīgi arī piemērojamās procentu likmes. Visi pārējie veidlapā iekļautie rādītāji ir nepieciešami, lai pārbaudītu informācijas iekšējo saskaņotību un tās saskaņotību ar Eurosistēmas ietvaros apkopotajiem statistikas datiem, kā arī lai veiktu ITRMO II programmas ietekmes padziļinātu monitoringu.

Vispārējais regulējums, kas ir datu pārskatu aizpildīšanas pamatā, noteikts eurozonas MFI pārskatu sniegšanas prasībās MFI bilances posteņu (BP) statistikas kontekstā, kā noteikts Regulā (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33). Attiecībā uz aizdevumiem Regulas (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33) 8. panta 2. punkts jo īpaši nosaka, ka par tiem “ziņo to mēneša beigās neatmaksāto pamatsummu. No šīs summas atskaita pilnīgu vai daļēju norakstīšanu, ko nosaka saskaņā ar attiecīgo grāmatvedības praksi. (..) kredītu neto norēķinu pret jebkuriem citiem aktīviem vai pasīviem neveic”. Tomēr pretēji 8. panta 2. punkta noteikumiem, kuros norādīts arī, ka par aizdevumiem ziņo, neatskaitot no tiem uzkrājumus, 8. panta 4. punktā noteikts, ka “NCB var ļaut par kredītiem, kam izveidoti uzkrājumi, sniegt pārskatus, atskaitot no tiem uzkrājumus, un par pirktajiem kredītiem sniegt pārskatus saskaņā ar cenu, par kuru panākta vienošanās to iegādes laikā [t. i., to darījuma vērtību], ar nosacījumu, ka šādu pārskatu sniegšanas praksi piemēro visi rezidenti pārskatu sniedzēji”. Tālāk sīkāk aplūkots, kā šī novirze no BP vispārējiem norādījumiem ietekmē datu apkopošanu pārskatos.

Regula (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33) būtu jāizmanto arī kā atsauces dokuments attiecībā uz definīcijām, kas piemērojamas, veicot datu apkopošanu pārskatos. Īpaši sk. vispārējas definīcijas 1. pantā un to instrumentu kategoriju definīcijas, kas attiecas uz “kredītiem” un dalībnieku sektoru klasifikāciju, attiecīgi II pielikuma 2. un 3. daļā. Būtiski, ka BP regulējumā par kredītiem uzkrātie saņemamie procenti parasti jāatspoguļo bilancē, tiklīdz tie uzkrājušies (t. i., pēc uzkrāšanas principa, nevis tad, kad tos faktiski saņem), bet tie jāizslēdz no datiem par aizdevumu atlikumiem. Tomēr kapitalizētos procentus uzrāda kā daļu no atlikumiem.

Lai gan MFI jau apkopo lielu daļu sniedzamo datu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33) prasībām, dalībniekiem, kas iesniedz ITRMO II pieteikumus, jāapkopo arī papildu informācija. BP statistikas metodoloģiskā bāze, kā noteikts MFI Bilances statistikas rokasgrāmatā (Manual on MFI balance sheet statistics) (3), sniedz visu vispārējo informāciju, kas nepieciešama šīs papildu informācijas apkopošanai; papildu ziņas ir sniegtas individuālo rādītāju definīcijās 4. punktā.

3.   Vispārīgi norādījumi par pārskatu sniegšanu

a)   Pārskatu veidlapas uzbūve

Veidlapa ietver norādi par periodu, uz kuru attiecas dati, un grupē rādītājus divos blokos: MFI aizdevumi eurozonas nefinanšu sabiedrībām un MFI aizdevumi eurozonas mājsaimniecībām, izņemot aizdevumus mājokļa iegādei. Visās dzeltenā krāsā iekrāsotajās ailēs dati tiek aprēķināti no citās ailēs ievadītajiem datiem, pamatojoties uz sniegtajām formulām. Veidlapā ir ietverta arī validācijas kārtula, ar ko tiek pārbaudīta atlikumu un darījumu saskaņotība.

b)   “Pārskata perioda” definīcija

Ar pārskata periodu apzīmē to laikposmu, uz kuru attiecas dati. ITRMO II ir divi pārskata periodi, t. i., “pirmais atsauces periods”, kas ilgst no 2015. gada 1. februāra līdz 2016. gada 31. janvārim, un “otrais atsauces periods”, kas ilgst no 2016. gada 1. februāra līdz 2018. gada 31. janvārim. Jānorāda tādi atlikumu rādītāji, kādi ir iepriekšējā mēneša beigās pirms pārskata perioda sākuma un pārskata perioda beigās; tāpēc par pirmo atsauces periodu jānorāda atlikumi 2015. gada 31. janvārī un 2016. gada 31. janvārī un par otro atsauces periodu – atlikumi 2016. gada 31. janvārī un 2018. gada 31. janvārī. Savukārt datos par darījumiem un korekcijām jāietver jebkura būtiska ietekme pārskata perioda laikā.

c)   Pārskatu sniegšana par ITRMO II grupām

Datus par grupas dalību ITRMO II parasti sniedz apkopotā veidā. Tomēr dalībvalstu, kuru valūta ir euro, nacionālās centrālās bankas (NCB), ja uzskata to par piemērotu, var izvēlēties vākt informāciju no iestādēm individuāli.

d)   Datu pārskatu nosūtīšana

Aizpildītus datu pārskatus nosūta attiecīgajai NCB, kā noteikts 7. pantā un saskaņā ar ECB interneta vietnē publicēto ITRMO II indikatīvo grafiku, kurā noteikti arī atsauces periodi, kas jāietver katrā sūtījumā, un datu laikrindas, kas jāizmanto datu apkopošanai.

e)   Datu vienības

Dati tiek sniegti tūkstošos euro.

4.   Definīcijas

Šajā iedaļā ir noteiktas posteņu, par kuriem sniedzami dati, definīcijas; iekavās ir norādīta pārskatu veidlapā izmantotā numerācija.

a)   Atbilstošo aizdevumu atlikumi (1. un 4.)

Dati šajās ailēs tiek aprēķināti, pamatojoties uz skaitļiem, kas paziņoti par tālāk minētajiem posteņiem, proti, “Bilances atlikumi” (1.1. un 4.1.), atskaitot “No bilances neizslēgto vērtspapīroto vai citādi nodoto aizdevumu atlikumi” (1.2. un 4.2.), pieskaitot “Neizmantoti uzkrājumi atbilstošiem aizdevumiem” (1.3. un 4.3.). Pēdējais minētais apakštermins attiecas tikai uz gadījumiem, kad pretēji vispārīgajai BP praksei aizdevumi tiek norādīti, atskaitot no tiem uzkrājumus.

i)   Bilances atlikumi (1.1. un 4.1.)

Šī aile aptver eurozonas nefinanšu sabiedrībām izsniegtos aizdevumus un eurozonas mājsaimniecībām izsniegtos aizdevumus, izņemot aizdevumus mājokļa iegādei. Uzkrātie procenti pretēji kapitalizētiem procentiem tiek izslēgti no rādītājiem.

Šīs veidlapas ailes ir tieši saistītas ar Regulas (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33) I pielikuma 2. daļas (1. tabulas 2. bloks par mēneša krājumiem) prasībām.

Datu pārskatos iekļaujamo posteņu detalizētāku definīciju sk. Regulas (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33) II pielikuma 2. daļā un MFI Bilances statistikas rokasgrāmatas 2.1.4. iedaļā.

ii)   No bilances neizslēgto vērtspapīroto vai citādi nodoto aizdevumu atlikumi (1.2. un 4.2.)

Šis postenis ietver no bilances neizslēgto vērtspapīroto vai citādi nodoto aizdevumu atlikumus. Jāziņo par visām vērtspapīrošanas darbībām neatkarīgi no tā, kuras valsts rezidents ir iesaistītā finanšu instrumentsabiedrība. No šā posteņa izslēgti aizdevumi, kas sniegti kā nodrošinājums Eurosistēmas monetārās politikas operācijās tādu kredītprasību veidā, kuru rezultātā notiek nodošana bez izslēgšanas no bilances.

Regulas (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33) I pielikuma 5. daļa (5.a tabulas 5.1. bloks par mēneša datiem) aptver nepieciešamo informāciju par vērtspapīrotiem aizdevumiem nefinanšu sabiedrībām un mājsaimniecībām, kas nav izslēgti no bilances, bet neprasa sīkāku dalījumu pēc aizdevuma mērķa. Turklāt Regula (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33) neattiecas uz citādi nodotu (t. i., veidā, kas nav vērtspapīrošana) un no bilances neizslēgtu aizdevumu atlikumiem. Tāpēc datu pārskata aizpildīšanai nepieciešami atsevišķi dati no MFI iekšējām datubāzēm.

Papildu informāciju par datu pārskatos iekļaujamiem posteņiem sk. Regulas (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33) I pielikuma 5. daļā un MFI Bilances statistikas rokasgrāmatas 2.3. iedaļā.

iii)   Neizmantoti uzkrājumi atbilstošajiem aizdevumiem (1.3. un 4.3.)

Šie dati attiecas tikai uz tām iestādēm, kuras pretēji vispārīgajai BP praksei norāda aizdevumus, atskaitot no tiem uzkrājumus. Ja iestādes iesniedz pieteikumu kā ITRMO II grupa, šī prasība attiecas tikai uz tām grupas iestādēm, kuras norāda aizdevumus, atskaitot no tiem uzkrājumus.

Šis postenis ietver individuālas un kolektīvas kvotas attiecībā uz vērtības samazināšanu un sliktajiem aizdevumiem (pirms pilnīgas vai daļējas norakstīšanas). Šiem datiem jāattiecas uz atbilstošo aizdevumu atlikumiem bilancē, t. i., neskaitot aizdevumus, kas vērtspapīroti vai citādi nodoti un nav izslēgti no bilances.

Kā minēts iepriekš 2. punkta trešajā daļā, BP statistikā par aizdevumiem parasti jāziņo neatmaksātā pamatsumma, attiecīgos uzkrājumus norādot postenī “Kapitāls un rezerves”. Šādos gadījumos nav atsevišķi jāsniedz informācija par uzkrājumiem. Vienlaikus gadījumos, kad par aizdevumiem tiek ziņots, atskaitot no tiem uzkrājumus, šī papildu informācija jāsniedz, lai no visām MFI apkopotu pilnībā salīdzināmus datus.

Ja ir izveidojusies prakse ziņot par atlikumiem, atskaitot no tiem uzkrājumus, NCB ir iespēja noteikt, ka šādas informācijas sniegšana nav obligāta. Tomēr šādos gadījumos aprēķini saskaņā ar ITRMO regulējumu būs balstīti uz tām atlikumu summām bilancē, no kurām atskaitīti uzkrājumi (4).

Papildu informāciju sk. atsaucē par uzkrājumiem “Kapitāla un rezervju” definīcijā, kas sniegta Regulas (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33) II pielikuma 2. daļā.

b)   Atbilstošo neto aizdevumu apjoms (2.)

Šajās pārskatu veidlapas ailēs norāda neto aizdevums (darījumus), kas piešķirti pārskata periodā. Dati tiek automātiski aprēķināti, pamatojoties uz skaitļiem, kas norādīti apakšposteņos, proti, “Bruto aizdevumu apjoms” (2.1.), no kā atskaita “Atmaksas” (2.2.).

Datus par pārskata perioda laikā pārskatītajiem aizdevumiem sniedz gan kā “Atmaksas”, gan kā “Bruto aizdevumu apjoms” laikā, kad notika pārskatīšana. Korekcijas datiem jāietver ar aizdevuma pārskatīšanu saistītā ietekme.

Dati par perioda laikā reversētajiem darījumiem (piemēram, par aizdevumiem, kas piešķirti un atmaksāti perioda laikā) principā jāziņo gan kā “Bruto aizdevumu apjoms”, gan kā “Atmaksas”. Tomēr MFI, kas iesniedz piedāvājumu, aizpildot datu pārskatus, var izslēgt šīs operācijas tiktāl, ciktāl tas atvieglo to pārskatu sniegšanas slogu. Šādā gadījumā tām jāinformē attiecīgā NCB, un no datiem par atlikumu korekcijām arī jāizslēdz ar šīm reversētajām operācijām saistītā ietekme. Šis izņēmums neattiecas uz aizdevumiem, kas piešķirti perioda laikā un ir vērtspapīroti vai citādi nodoti.

Jāņem vērā arī kredītkaršu parādi, atjaunojamie aizdevumi un pārsnieguma kredīti. Attiecībā uz šiem instrumentiem kā neto aizdevumu rādītāju izmanto pārmaiņas atlikumos pārskata periodu laikā izmantoto vai izņemto summu rezultātā. Pozitīvas summas norāta kā “Bruto aizdevumu apjoms” (2.1.), bet negatīvas summas – kā “Atmaksas” (ar “+” zīmi) (2.2.).

i)   Bruto aizdevumu apjoms (2.1.)

Šo posteni veido pārskata perioda jauno bruto aizdevumu plūsma, izņemot jebkādu aizdevumu pirkšanu. Par kredītiem, kas piešķirti saistībā ar norēķinu karšu parādiem, atjaunojamiem aizdevumiem un pārsnieguma kredītiem, jāziņo, kā paskaidrots iepriekš.

Jāiekļauj arī summas, kuras perioda laikā tika pievienotas klienta parāda atlikumam sakarā, piemēram, ar procentu kapitalizāciju (pretēji procentu uzkrāšanai) un maksām.

ii)   Atmaksas (2.2.)

Šo posteni veido pamatsummas atmaksu plūsma pārskata periodā, izņemot tās atmaksas, kas saistītas ar vērtspapīrotiem vai citādi nodotiem aizdevumiem, kas nav izslēgti no bilances. Par atmaksām saistībā ar norēķinu karšu parādiem, atjaunojamiem aizdevumiem un pārsnieguma kredītiem jāziņo, kā paskaidrots iepriekš.

Par uzkrāto, bet vēl nekapitalizēto procentu maksājumiem, aizdevumu atsavināšanu un citām atlikumu summu korekcijām (t. sk. par pilnīgu vai daļēju norakstīšanu) nav jāziņo.

c)   Atlikumu korekcijas

Šīs veidlapas ailes paredzētas, lai norādītu atlikumu summu pārmaiņas (samazinājums (–) un pieaugums (+)), kas notikušas pārskata periodā un nav saistītas ar neto aizdevumu apjomu. Šādas pārmaiņas izraisa tādas operācijas kā aizdevumu vērtspapīrošana un citāda aizdevumu nodošana pārskata periodā un citas korekcijas saistībā ar pārvērtēšanu, ko nosaka valūtas kursu izmaiņām, aizdevumu pilnīgu vai daļēju norakstīšanu un pārklasificēšanu. Dati šajās ailēs tiek aprēķināti automātiski, pamatojoties uz apakšposteņos norādītajām summām, proti, “Aizdevumu pārdošanas un pirkšanas darījumi un citāda aizdevumu nodošana pārskata perioda laikā” (3.1.), pieskaitot “Citas korekcijas” (3.2.).

i)   Aizdevumu pārdošanas un pirkšanas darījumi un citāda aizdevumu nodošana pārskata perioda laikā (3.1.)

—   Vērtspapīroto aizdevumu neto plūsmas ar ietekmi uz aizdevumu atlikumiem (3.1.A)

Šo posteni veido pārskata perioda laikā vērtspapīroto aizdevumu neto summas ar ietekmi uz norādītajiem aizdevumu atlikumiem, kas aprēķinātas, no pirkšanas darījumiem atņemot pārdošanas darījumus (5). Jāziņo par visām vērtspapīrošanas darbībām neatkarīgi no tā, kuras valsts rezidents ir iesaistītā finanšu instrumentsabiedrība. Aizdevumu nodošanai jānorāda nominālā summa, atskaitot no tās pilnīgu vai daļēju norakstīšanu pārdošanas laikā. Par šādu pilnīgu vai daļēju norakstīšanu, ja tā ir identificējama, ziņo veidlapas 3.2.B postenī (sk. tālāk). Ja MFI ziņo par aizdevumiem, atskaitot no tiem uzkrājumus, nodošanu norāda to bilances vērtībā (t. i., no nominālās vērtības atskaitot neizmantotus uzkrājumus) (6).

Regulas (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33) I pielikuma 5. daļā noteiktās prasības (5.a tabulas 1.1. bloks par mēneša datiem un 5.b tabula par ceturkšņa datiem) ietver šos elementus.

Norādāmo posteņu detalizētāku definīciju sk. Regulas (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33) I pielikuma 5. daļā un MFI Bilances statistikas rokasgrāmatas 2.3. iedaļā.

—   Citādi nodoto aizdevumu neto plūsmas ar ietekmi uz aizdevumu atlikumiem (3.1.B)

Šo posteni veido perioda laikā pārdoto vai nopirkto aizdevumu neto summa ar ietekmi uz norādītajiem aizdevumu atlikumiem operācijās, kas nav saistītas ar vērtspapīrošanu, un to aprēķina, no pirkšanas atņemot pārdošanu. Aizdevumu nodošanai jānorāda nominālā summa, atskaitot no tās pilnīgu vai daļēju norakstīšanu pārdošanas laikā. Par šādu pilnīgu vai daļēju norakstīšanu, ja tā ir identificējama, ziņo 3.2.B postenī. Ja MFI ziņo par aizdevumiem, atskaitot no tiem uzkrājumus, nodošanu norāda to bilances vērtībā (t. i., no nominālās vērtības atskaitot neizmantotus uzkrājumus).

Regulas (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33) I pielikuma 5. daļas prasības daļēji ietver šos elementus. 5.a tabulas 1.2. bloks par mēneša datiem un 5.b tabula par ceturkšņa datiem ietver datus par to citādi nodoto aizdevumu neto plūsmām, kas ietekmē aizdevumu atlikumus, bet neietver:

| 1) | citām vietējām MFI atsavinātus vai no tām iegūtus aizdevumus, t. sk. nodotus grupas iekšienē sakarā ar uzņēmumu pārstrukturēšanu (piemēram, vietējā MFI meitasuzņēmuma aizdevumu kopuma nodošanu MFI mātesuzņēmumam); |
| --- | --- |

1)

citām vietējām MFI atsavinātus vai no tām iegūtus aizdevumus, t. sk. nodotus grupas iekšienē sakarā ar uzņēmumu pārstrukturēšanu (piemēram, vietējā MFI meitasuzņēmuma aizdevumu kopuma nodošanu MFI mātesuzņēmumam);

| 2) | aizdevumus, kas nodoti grupas iekšējās reorganizācijas kontekstā sakarā ar apvienošanos, pārņemšanu un sadalīšanos. |
| --- | --- |

2)

aizdevumus, kas nodoti grupas iekšējās reorganizācijas kontekstā sakarā ar apvienošanos, pārņemšanu un sadalīšanos.

Aizpildot datu pārskatus, jānorāda jebkura šāda ietekme. Papildu informāciju par posteņiem, par kuriem sniedzami dati, sk. Regulas (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33) I pielikuma 5. daļā un MFI Bilances statistikas rokasgrāmatas 2.3. iedaļā. Attiecībā uz “MFI sektora struktūras izmaiņām” MFI Bilances statistikas rokasgrāmatas 1.6.3.4. iedaļā (un atbilstošajā 1.1. pielikuma 5.2. iedaļā) sniegts detalizēts apraksts par nodošanu grupas iekšienē, nosakot atšķirību starp gadījumiem, kad nodošana notiek atsevišķu institucionālo vienību starpā (piemēram, viena vai vairākas vienības beidz pastāvēt apvienošanās vai pārņemšanas rezultātā), un gadījumiem, kad tie notiek brīdī, kad dažas vienības beidz pastāvēt un ir veicama pārklasificēšana. Datu pārskatu aizpildīšanas kontekstā sekas ir vienādas abos gadījumos, un dati ir jāsniedz 3.1.C postenī (nevis 3.2.C postenī).

—   Vērtspapīrotu vai citādi nodotu aizdevumu neto plūsmas bez ietekmes uz aizdevumu atlikumiem (3.1.C)

Šo posteni veido pārskata perioda laikā vērtspapīroto vai citādi nodoto aizdevumu neto summas bez ietekmes uz norādītiem aizdevumu atlikumiem, un to aprēķina, no pirkšanas darījumiem atņemot pārdošanas darījumus. Aizdevumu nodošanai jānorāda nominālā summa, atskaitot no tās pilnīgu vai daļēju norakstīšanu pārdošanas laikā. Par šādu pilnīgu vai daļēju norakstīšanu, ja tā ir identificējama, ziņo 3.2.B postenī. Ja MFI ziņo par aizdevumiem, atskaitot no tiem uzkrājumus, nodošanu norāda to bilances vērtībā (t. i., no nominālās vērtības atskaitot neizmantotus uzkrājumus). No šā posteņa izslēgtas neto plūsmas saistībā ar aizdevuma kā nodrošinājuma sniegšanu Eurosistēmai tās monetārās politikas kredītoperācijās tādu kredītprasību veidā, kuru rezultātā notiek nodošana bez izslēgšanas no bilances.

Regulas (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33) I pielikuma 5. daļas prasības daļēji ietver šos elementus. 5.a tabulas 2.1. bloks par mēneša datiem un 5.b tabula par ceturkšņa datiem ietver datus par to aizdevumu neto plūsmu, kas ir vērtspapīroti vai citādi nodoti bez ietekmes uz aizdevumu atlikumiem, bet aizdevumi mājsaimniecībām mājokļa iegādei nav atsevišķi identificēti, un tāpēc to dati atsevišķi jāiegūst no MFI iekšējām datubāzēm. Kā minēts iepriekš, prasības papildus izslēdz:

| 1) | citām vietējām MFI atsavinātus vai no tām iegūtus aizdevumus, t. sk. nodotus grupas iekšienē sakarā ar uzņēmumu pārstrukturēšanu (piemēram, kad vietējās MFI meitasuzņēmums nodod aizdevumu kopumu MFI mātesuzņēmumam); |
| --- | --- |

1)

citām vietējām MFI atsavinātus vai no tām iegūtus aizdevumus, t. sk. nodotus grupas iekšienē sakarā ar uzņēmumu pārstrukturēšanu (piemēram, kad vietējās MFI meitasuzņēmums nodod aizdevumu kopumu MFI mātesuzņēmumam);

| 2) | aizdevumus, kas nodoti grupas iekšējās reorganizācijas kontekstā sakarā ar apvienošanos, pārņemšanu un sadalīšanos. |
| --- | --- |

2)

aizdevumus, kas nodoti grupas iekšējās reorganizācijas kontekstā sakarā ar apvienošanos, pārņemšanu un sadalīšanos.

Aizpildot datu pārskatus, jānorāda jebkura šāda ietekme.

Papildu informāciju par iekļaujamiem posteņiem sk. Regulas (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33) I pielikuma 5. daļā un MFI Bilances statistikas rokasgrāmatas 2.3. iedaļā.

ii)   Citas korekcijas (3.2.)

Dati par korekcijām jānorāda attiecībā uz bilancē esošu atbilstīgo aizdevumu atlikumiem, izņemot vērtspapīrotus vai citādi nodotus aizdevumus, kas nav izslēgti no bilances.

—   Pārvērtēšana sakarā ar valūtas kursu izmaiņām (3.2.A)

Svārstības valūtu kursos pret euro izraisa pārmaiņas ārvalstu valūtā denominēto aizdevumu vērtībā, ja tā izteikta euro. Dati par šo ietekmi jāsniedz ar “–” (“+”) zīmi, ja tā nosaka neto atlikuma samazinājumu (pieaugumu), un tie ir nepieciešami, lai pilnībā būtu iespējama neto aizdevumu un atlikumu pārmaiņu datu savstarpēja saskaņošana.

Šīs korekcijas nav ietvertas Regulā (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33) noteiktajās prasībās. Ja MFI rīcībā nav datu pārskata aizpildīšanai nepieciešamo datu (vai pat pietuvinātu datu), tos var aprēķināt saskaņā ar MFI Bilances statistikas rokasgrāmatas 4.2.2. iedaļu. Saskaņā ar piedāvāto aprēķinu izdarīšanas procedūru aprēķinus veic tikai galvenajās valūtās un tos veic šādos posmos:

| 1) | atbilstošu aizdevumu atlikumi iepriekšējā mēneša beigās pirms attiecīgā perioda sākuma un attiecīgā perioda beigās (1. un 4. postenis) denominācijas valūtu dalījumā, galveno uzmanību pievēršot GBP, USD, CHF un JPY denominētu aizdevumu kopumam. Ja šie dati nav pieejami, var tikt izmantoti dati par kopējām atlikumu summām bilancē, tostarp vērtspapīrotajiem vai citādi nodotajiem aizdevumiem, kas nav izslēgti no bilances (1.1. un 4.1. postenis); |
| --- | --- |

1)

atbilstošu aizdevumu atlikumi iepriekšējā mēneša beigās pirms attiecīgā perioda sākuma un attiecīgā perioda beigās (1. un 4. postenis) denominācijas valūtu dalījumā, galveno uzmanību pievēršot GBP, USD, CHF un JPY denominētu aizdevumu kopumam. Ja šie dati nav pieejami, var tikt izmantoti dati par kopējām atlikumu summām bilancē, tostarp vērtspapīrotajiem vai citādi nodotajiem aizdevumiem, kas nav izslēgti no bilances (1.1. un 4.1. postenis);

| 2) | ar katru aizdevumu kopumu rīkojas šādi. Iekavās norādīts attiecīgā vienādojuma numurs MFI Bilances statistikas rokasgrāmatā:






  — | iepriekšējā mēneša beigās pirms pārskata perioda sākuma un pārskata perioda beigās atlikumi tiek konvertēti sākotnējā denominācijas valūtā, izmantojot attiecīgos denominētos valūtas kursus (7) (vienādojumi (4.2.2.) un (4.2.3.)), |
| --- | --- | --- |

2)

ar katru aizdevumu kopumu rīkojas šādi. Iekavās norādīts attiecīgā vienādojuma numurs MFI Bilances statistikas rokasgrāmatā:

—

iepriekšējā mēneša beigās pirms pārskata perioda sākuma un pārskata perioda beigās atlikumi tiek konvertēti sākotnējā denominācijas valūtā, izmantojot attiecīgos denominētos valūtas kursus (7) (vienādojumi (4.2.2.) un (4.2.3.)),

| — | aprēķina pārskata periodā notikušās ārvalstu valūtās izteikto atlikumu pārmaiņas un pārvērš atpakaļ euro, izmantojot vidējos dienas valūtas maiņas kursus pārskata perioda laikā (vienādojums (4.2.4.)), |
| --- | --- |

—

aprēķina pārskata periodā notikušās ārvalstu valūtās izteikto atlikumu pārmaiņas un pārvērš atpakaļ euro, izmantojot vidējos dienas valūtas maiņas kursus pārskata perioda laikā (vienādojums (4.2.4.)),

| — | aprēķina starpību starp euro konvertētajām atlikumu pārmaiņām, kas aprēķinātas saskaņā ar iepriekš minētajiem norādījumiem, un euro atlikumu pārmaiņām (vienādojums (4.2.5.), ar pretēju zīmi); |
| --- | --- |

—

aprēķina starpību starp euro konvertētajām atlikumu pārmaiņām, kas aprēķinātas saskaņā ar iepriekš minētajiem norādījumiem, un euro atlikumu pārmaiņām (vienādojums (4.2.5.), ar pretēju zīmi);

| 3) | valūtas maiņas galīgo korekciju nosaka kā visu valūtu korekcijas summu. |
| --- | --- |

3)

valūtas maiņas galīgo korekciju nosaka kā visu valūtu korekcijas summu.

Papildu informāciju sk. MFI Bilances statistikas rokasgrāmatas 1.6.3.5. un 4.2.2. iedaļā.

—   Pilnīga norakstīšana / daļēja norakstīšana (3.2.B)

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33) 1. panta g) punktu “
  “daļēja norakstīšana” ir tieša kredīta summas samazināšana bilancē tā vērtības samazināšanās dēļ”. Līdzīgi saskaņā ar tās pašas regulas 1. panta h) punktu “
  “pilnīga norakstīšana” ir visas kredīta summas norakstīšana, kā rezultātā tas tiek izņemts no bilances”. Dati par pilnīgas vai daļējas norakstīšanas ietekmi jāsniedz ar “–” vai “+” zīmi, ja tā neto izteiksmē nosaka atlikuma attiecīgi samazinājumu vai pieaugumu. Šie dati ir nepieciešami, lai pilnībā saskaņotu neto aizdevumu apjomu ar atlikumu summu pārmaiņām.

Attiecībā uz aizdevumu atlikumu pilnīgu vai daļēju norakstīšanu bilancē var izmantot datus, kas apkopoti, izpildot minimālās prasības, kas noteiktas Regulas (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33) I pielikuma 4. daļas 1.A tabulā par pārvērtēšanas korekcijām. Tomēr, nosakot aizdevumu pilnīgas vai daļējas norakstīšanas ietekmi uz vērtspapīrotiem vai citādi nodotiem aizdevumiem, kas nav izslēgti no bilances, nepieciešami atsevišķi dati no MFI iekšējām datubāzēm.

Dati par atbilstošo aizdevumu atlikumiem (1. un 4. postenis) principā tiek koriģēti atbilstoši uzkrājumu atlikumiem gadījumos, kad statistikas bilancē aizdevumi tiek norādīti, atskaitot no tiem uzkrājumus.

| — | Gadījumos, kad dalībnieks sniedz datus par 1.3. un 4.3. posteni, datos par aizdevumu pilnīgu vai daļēju norakstīšanu jāietver to agrākie uzkrājumi aizdevumiem, kas kļuvuši (pilnībā vai daļēji) neatgūstami, un papildus jāietver arī visi zaudējumi, kas pārsniedz uzkrājumus. Līdzīgi, ja aizdevums, kam izveidots uzkrājums, ir vērtspapīrots vai citādi nodots, ar pretēju zīmi jānorāda pilnīga vai daļēja norakstīšana, kas ir vienāda ar uzkrājumu atlikumu, lai ar uzkrājumu summu koriģētas bilances vērtības pārmaiņas atbilstu neto plūsmas vērtībai. Laika gaitā uzkrājumi var mainīties saistībā ar jaunām kvotām samazinājumiem un zaudētajiem aizdevumiem (atskaitot iespējamo atgriešanu, tostarp aizņēmējam atmaksājot aizdevumu). Šādas pārmaiņas datu pārskatā nav jāiekļauj aizdevumu pilnīgas vai daļējas norakstīšanas datos (jo veidlapā atspoguļo datus, neatskaitot no tiem uzkrājumus) (8).
  Aizdevumu pilnīgas vai daļējas norakstīšanas ietekmi uz vērtspapīrotiem vai citādi nodotiem aizdevumiem, kas nav izslēgti no bilances, var nenorādīt, ja nav iespējams iegūt atsevišķus datus no MFI iekšējām datubāzēm. |
| --- | --- |

—

Gadījumos, kad dalībnieks sniedz datus par 1.3. un 4.3. posteni, datos par aizdevumu pilnīgu vai daļēju norakstīšanu jāietver to agrākie uzkrājumi aizdevumiem, kas kļuvuši (pilnībā vai daļēji) neatgūstami, un papildus jāietver arī visi zaudējumi, kas pārsniedz uzkrājumus. Līdzīgi, ja aizdevums, kam izveidots uzkrājums, ir vērtspapīrots vai citādi nodots, ar pretēju zīmi jānorāda pilnīga vai daļēja norakstīšana, kas ir vienāda ar uzkrājumu atlikumu, lai ar uzkrājumu summu koriģētas bilances vērtības pārmaiņas atbilstu neto plūsmas vērtībai. Laika gaitā uzkrājumi var mainīties saistībā ar jaunām kvotām samazinājumiem un zaudētajiem aizdevumiem (atskaitot iespējamo atgriešanu, tostarp aizņēmējam atmaksājot aizdevumu). Šādas pārmaiņas datu pārskatā nav jāiekļauj aizdevumu pilnīgas vai daļējas norakstīšanas datos (jo veidlapā atspoguļo datus, neatskaitot no tiem uzkrājumus) (8).

Aizdevumu pilnīgas vai daļējas norakstīšanas ietekmi uz vērtspapīrotiem vai citādi nodotiem aizdevumiem, kas nav izslēgti no bilances, var nenorādīt, ja nav iespējams iegūt atsevišķus datus no MFI iekšējām datubāzēm.

| — | Ja tiek piemērota prakse, ka dati par aizdevumu atlikumiem tiek sniegti, atskaitot no tām uzkrājumus, bet dati par attiecīgajiem posteņiem (1.3. un 4.3.), kas attiecas uz uzkrājumiem, netiek sniegti (sk. 4. punkta a) apakšpunktu), pilnīgas vai daļējas norakstīšanas summās jāietver jaunas kvotas kredītportfeļa vērtības samazinājumiem un zaudētajiem aizdevumiem (atskaitot iespējamo atgriešanu, tostarp tādu, kas notiek, aizņēmējam atmaksājot aizdevumu) (9).
  Aizdevumu pilnīgas vai daļējas norakstīšanas ietekmi uz vērtspapīrotiem vai citādi nodotiem aizdevumiem, kas nav izslēgti no bilances, nav nepieciešams norādīt, ja nav iespējams iegūt atsevišķus datus no MFI iekšējām datubāzēm.
  Principā šie posteņi ietver arī pārvērtēšanu, kas notiek, kad aizdevumi tiek vērtspapīroti vai citādi nodoti un darījuma vērtība atšķiras no atlikuma summas nominālvērtības nodošanas brīdī. Par pārvērtēšanu jāziņo, ja tā ir identificējama, un tā jāaprēķina kā darījuma vērtības un atlikums nominālvērtības starpība aizdevuma pārdošanas brīdī.
  Papildu informāciju sk. Regulas (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33) I pielikuma 4. daļā un MFI Bilances statistikas rokasgrāmatas 1.6.3.3. iedaļā. |
| --- | --- |

—

Ja tiek piemērota prakse, ka dati par aizdevumu atlikumiem tiek sniegti, atskaitot no tām uzkrājumus, bet dati par attiecīgajiem posteņiem (1.3. un 4.3.), kas attiecas uz uzkrājumiem, netiek sniegti (sk. 4. punkta a) apakšpunktu), pilnīgas vai daļējas norakstīšanas summās jāietver jaunas kvotas kredītportfeļa vērtības samazinājumiem un zaudētajiem aizdevumiem (atskaitot iespējamo atgriešanu, tostarp tādu, kas notiek, aizņēmējam atmaksājot aizdevumu) (9).

Aizdevumu pilnīgas vai daļējas norakstīšanas ietekmi uz vērtspapīrotiem vai citādi nodotiem aizdevumiem, kas nav izslēgti no bilances, nav nepieciešams norādīt, ja nav iespējams iegūt atsevišķus datus no MFI iekšējām datubāzēm.

Principā šie posteņi ietver arī pārvērtēšanu, kas notiek, kad aizdevumi tiek vērtspapīroti vai citādi nodoti un darījuma vērtība atšķiras no atlikuma summas nominālvērtības nodošanas brīdī. Par pārvērtēšanu jāziņo, ja tā ir identificējama, un tā jāaprēķina kā darījuma vērtības un atlikums nominālvērtības starpība aizdevuma pārdošanas brīdī.

Papildu informāciju sk. Regulas (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33) I pielikuma 4. daļā un MFI Bilances statistikas rokasgrāmatas 1.6.3.3. iedaļā.

—   Pārklasificēšana (3.2.C)

Pie pārklasificēšanas norāda jebkuru citu ietekmi, kas nav saistīta ar neto aizdevumu apjomu, kā definēts 4. punkta b) apakšpunktā, bet izraisa aizdevumu atlikumu summu pārmaiņas bilancē, izņemot vērtspapīrotos vai citādi nodotos aizdevumus, kas nav izslēgti no bilances.

Šie ietekmes veidi nav ietverti Regulā (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33) noteiktajās prasībās, un tos parasti nosaka kopumā, apkopojot makroekonomikas statistiku. Tomēr šie ietekmes veidi ir svarīgi individuālu iestāžu (vai ITRMO II grupu) līmenī, lai saskaņotu neto aizdevumu summas un atlikumu summu pārmaiņu datus.

Attiecībā uz aizdevumu atlikumu summām bilancē, izņemot vērtspapīrotus vai citādi nodotus aizdevumus, kas nav svītroti no bilances, jānorāda jebkura šāda ietekme, piemērojot parastos noteikumus par tādas ietekmes norādīšanu, kura izraisa atlikuma summas samazinājumu (pieaugumu), ar “–” (“+”) zīmi.

| 1. | Pārmaiņas aizņēmēju sektora klasifikācijā vai rezidences apgabalā, kuru rezultātā notiek pārmaiņas atlikumu summu posteņos, par kuriem sniegti dati, kuras nav saistītas ar neto aizdevumu apjomu un tāpēc ir norādāmas. |
| --- | --- |

1.

Pārmaiņas aizņēmēju sektora klasifikācijā vai rezidences apgabalā, kuru rezultātā notiek pārmaiņas atlikumu summu posteņos, par kuriem sniegti dati, kuras nav saistītas ar neto aizdevumu apjomu un tāpēc ir norādāmas.

| 2. | Instrumentu klasifikācijas pārmaiņas. Tās var arī negatīvi ietekmēt rādītājus, ja aizdevumu atlikumu summas pieaug vai samazinās sakarā, piemēram, ar parāda vērtspapīra pārklasificēšanu par aizdevumu vai aizdevuma pārklasificēšanu par parāda vērtspapīru. |
| --- | --- |

2.

Instrumentu klasifikācijas pārmaiņas. Tās var arī negatīvi ietekmēt rādītājus, ja aizdevumu atlikumu summas pieaug vai samazinās sakarā, piemēram, ar parāda vērtspapīra pārklasificēšanu par aizdevumu vai aizdevuma pārklasificēšanu par parāda vērtspapīru.

| 3. | Korekcijas, kas tiek veiktas pārskatu kļūdu labojumu dēļ, saskaņā ar attiecīgo NCB sniegtajām norādēm atbilstoši 8. panta 1. punkta c) apakšpunktam. |
| --- | --- |

3.

Korekcijas, kas tiek veiktas pārskatu kļūdu labojumu dēļ, saskaņā ar attiecīgo NCB sniegtajām norādēm atbilstoši 8. panta 1. punkta c) apakšpunktam.

Saskaņā ar 7. panta 6. punktu pēc korporatīvas reorganizācijas vai ITRMO II grupas sastāva izmaiņām parasti ir vajadzīgs atkārtoti iesniegt pirmo datu pārskatu, lai atspoguļotu jauno korporatīvo struktūru un ITRMO II grupas sastāvu. Tāpēc minēto notikumu gadījumā netiek piemērota pārklasificēšana.

Papildu informāciju sk. MFI Bilances statistikas rokasgrāmatas 1.6.3.4. iedaļā. Iepriekš iezīmētās konceptuālās atšķirības tomēr jāpatur prātā, iegūstot pārklasificēšanas datus individuālu iestāžu līmenī.

ITRMO II pārskatu sniegšana

| Pārskata periods: ... |
| --- |
| Aizdevumi nefinanšu sabiedrībām un mājsaimniecībām, izņemot aizdevumus mājsaimniecībām mājokļa iegādei (tūkst. EUR) |
| | Aizdevumi nefinanšu sabiedrībām | Aizdevumi mājsaimniecībām (tostarp mājsaimniecības apkalpojošām bezpeļņas organizācijām), izņemot aizdevumus mājokļa iegādei | |
| | Postenis | Formula | Pārbaude |
| Galvenie rādītāji |
| 1. | Atbilstošo aizdevumu atlikumi iepriekšējā mēneša beigās pirms pārskata perioda sākuma ... | 0 | 0 | 1. | 1. = 1.1. – 1.2. (+ 1.3.) | |
| 2. | Atbilstošo neto aizdevumu apjoms pārskata periodā ... | 0 | 0 | 2. | 2. = 2.1. – 2.2. | |
| 3. | Atlikumu korekcijas: samazinājums (–) un pieaugums (+) ... | 0 | 0 | 3. | 3. = 3.1. + 3.2. | |
| 4. | Atbilstošo aizdevumu atlikumi pārskata perioda beigās ... | 0 | 0 | 4. | 4. = 4.1. – 4.2. (+ 4.3.) | 4. = 1. + 2. + 3. |
| Pamatojošie posteņi |
| Atbilstošo aizdevumu atlikumi iepriekšējā mēneša beigās pirms pārskata perioda sākuma |
| 1.1. | Bilances atlikumi ... | | | 1.1. | | |
| 1.2. | No bilances neizslēgto vērtspapīroto vai citādi nodoto aizdevumu atlikumi ... | | | 1.2. | | |
| 1.3. | Neizmantoti uzkrājumi atbilstošajiem aizdevumiem (*1)... | | | 1.3. | | |
| Atbilstošo neto aizdevumu apjoms pārskata periodā |
| 2.1. | Bruto aizdevumu apjoms ... | | | 2.1. | | |
| 2.2. | Atmaksa ... | | | 2.2. | | |
| Atlikumu korekcijas: samazinājums (–) un pieaugums (+) |
| 3.1. | Aizdevumu pārdošanas un pirkšanas darījumi un citāda aizdevumu nodošana pārskata perioda laikā ... | 0 | 0 | 3.1. | 3.1. = 3.1A + 3.1B + 3.1C | |
| 3.1.A | Vērtspapīroto aizdevumu neto plūsmas ar ietekmi uz aizdevumu atlikumiem ... | | | 3.1.A | | |
| 3.1.B | Citādi nodoto aizdevumu neto plūsmas ar ietekmi uz aizdevumu atlikumiem ... | | | 3.1.B | | |
| 3.1.C | Vērtspapīrotu vai citādi nodotu aizdevumu neto plūsmas bez ietekmes uz aizdevumu atlikumiem ... | | | 3.1.C | | |
| 3.2. | Citas korekcijas ... | 0 | 0 | 3.2. | 3.2. = 3.2.A + 3.2.B + 3.2.C | |
| 3.2.A | Pārvērtēšana sakarā ar valūtas kursu izmaiņām ... | | | 3.2.A | | |
| 3.2.B | Pilnīga norakstīšana / daļēja norakstīšana ... | | | 3.2.B | | |
| 3.2.C | Pārklasificēšana ... | | | 3.2.C | | |
| Atbilstošo aizdevumu atlikumi pārskata perioda beigās |
| 4.1. | Bilances atlikumi ... | | | 4.1. | | |
| 4.2. | No bilances neizslēgto vērtspapīroto vai citādi nodoto aizdevumu atlikumi ... | | | 4.2. | | |
| 4.3. | Neizmantoti uzkrājumi atbilstošajiem aizdevumiem (*1)... | | | 4.3. | | |

Pārskata periods: ...

Aizdevumi nefinanšu sabiedrībām un mājsaimniecībām, izņemot aizdevumus mājsaimniecībām mājokļa iegādei (tūkst. EUR)

Aizdevumi nefinanšu sabiedrībām

Aizdevumi mājsaimniecībām (tostarp mājsaimniecības apkalpojošām bezpeļņas organizācijām), izņemot aizdevumus mājokļa iegādei

Postenis

Formula

Pārbaude

Galvenie rādītāji

1.

Atbilstošo aizdevumu atlikumi iepriekšējā mēneša beigās pirms pārskata perioda sākuma ...

0

0

1.

1. = 1.1. – 1.2. (+ 1.3.)

2.

Atbilstošo neto aizdevumu apjoms pārskata periodā ...

0

0

2.

2. = 2.1. – 2.2.

3.

Atlikumu korekcijas: samazinājums (–) un pieaugums (+) ...

0

0

3.

3. = 3.1. + 3.2.

4.

Atbilstošo aizdevumu atlikumi pārskata perioda beigās ...

0

0

4.

4. = 4.1. – 4.2. (+ 4.3.)

4. = 1. + 2. + 3.

Pamatojošie posteņi

Atbilstošo aizdevumu atlikumi iepriekšējā mēneša beigās pirms pārskata perioda sākuma

1.1.

Bilances atlikumi ...

1.1.

1.2.

No bilances neizslēgto vērtspapīroto vai citādi nodoto aizdevumu atlikumi ...

1.2.

1.3.

Neizmantoti uzkrājumi atbilstošajiem aizdevumiem (*1)...

1.3.

Atbilstošo neto aizdevumu apjoms pārskata periodā

2.1.

Bruto aizdevumu apjoms ...

2.1.

2.2.

Atmaksa ...

2.2.

Atlikumu korekcijas: samazinājums (–) un pieaugums (+)

3.1.

Aizdevumu pārdošanas un pirkšanas darījumi un citāda aizdevumu nodošana pārskata perioda laikā ...

0

0

3.1.

3.1. = 3.1A + 3.1B + 3.1C

3.1.A

Vērtspapīroto aizdevumu neto plūsmas ar ietekmi uz aizdevumu atlikumiem ...

3.1.A

3.1.B

Citādi nodoto aizdevumu neto plūsmas ar ietekmi uz aizdevumu atlikumiem ...

3.1.B

3.1.C

Vērtspapīrotu vai citādi nodotu aizdevumu neto plūsmas bez ietekmes uz aizdevumu atlikumiem ...

3.1.C

3.2.

Citas korekcijas ...

0

0

3.2.

3.2. = 3.2.A + 3.2.B + 3.2.C

3.2.A

Pārvērtēšana sakarā ar valūtas kursu izmaiņām ...

3.2.A

3.2.B

Pilnīga norakstīšana / daļēja norakstīšana ...

3.2.B

3.2.C

Pārklasificēšana ...

3.2.C

Atbilstošo aizdevumu atlikumi pārskata perioda beigās

4.1.

Bilances atlikumi ...

4.1.

4.2.

No bilances neizslēgto vērtspapīroto vai citādi nodoto aizdevumu atlikumi ...

4.2.

4.3.

Neizmantoti uzkrājumi atbilstošajiem aizdevumiem (*1)...

4.3.

---

(1)  Pārskatu sniegšanas prasību konceptuālais pamats, salīdzinot ar Lēmumā ECB/2014/34 noteikto, nav mainīts.

(2)  Datu pārskatu aizpildīšanas nolūkos “mājsaimniecība” ietver mājsaimniecības apkalpojošās bezpeļņas organizācijas.

(3)  Sk. MFI Bilances statistikas rokasgrāmatu (Manual on MFI balance sheet statistics), ECB, 2012. gada aprīlis, ECB interneta vietnē www.ecb.europa.eu. 2.1.4. iedaļā, 76. lpp., īpaši ir aprakstīta ar kredītiem saistīto statistikas pārskatu sniegšana.

(4)  Šis izņēmums, kā paskaidrots tālāk, ietekmē arī datu sniegšanu par pilnīgu vai daļēju norakstīšanu, kā paskaidrots tālāk.

(5)  Šis apzīmējums (kas ir pretējs Regulas (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33) prasībām) atbilst korekcijas datu sniegšanas vispārīgajām prasībām, kā aprakstīts iepriekš, t. i., par ietekmi, kas izraisa atlikumu summu pieaugumu vai samazinājumu, jāziņo attiecīgi ar “+” vai “–” zīmi.

(6)  Ar Regulu (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33) MFI ir atļauts ziņot par iegādātiem kredītiem to darījuma vērtībā, ja šādu nacionālo praksi izmanto visas MFI, kas ir attiecīgās valsts rezidentes. Šādos gadījumos iespējamās pārvērtēšanas komponentes jānorāda 3.2.B postenī.

(7)  Jāizmanto ECB valūtas atsauces kurss. Sk. 1998. gada 8. jūlija paziņojumu presei par kopējo tirgus standartu noteikšanu, kas ir pieejams ECB interneta vietnē www.ecb.europa.eu.

(8)  Šī prasība atšķiras no Regulā (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33) noteiktajām informācijas sniegšanas prasībām.

(9)  Šī prasība ir tāda pati kā informācija, kas saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33) jāsniedz MFI, kuras norāda aizdevumus, atskaitot no tiem uzkrājumus.

(*1)  Attiecas vienīgi uz gadījumiem, kuros par aizdevumiem tiek ziņots, atskaitot no tiem uzkrājumus.

---

| 21.5.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 132/129 |
| --- | --- | --- | --- |

21.5.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 132/129

---

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS LĒMUMS (ES) 2016/811

(2016. gada 28. aprīlis),

ar ko groza Lēmumu ECB/2014/34 par pasākumiem attiecībā uz ilgāka termiņa refinansēšanas mērķoperācijām (ECB/2016/11)

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 127. panta 2. punkta pirmo ievilkumu,

ņemot vērā Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtus un jo īpaši to 3.1. panta pirmo ievilkumu, 12.1. pantu, 18.1. panta otro ievilkumu un 34.1. panta otro ievilkumu,

ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas 2014. gada 19. decembra Pamatnostādni (ES) 2015/510 par Eurosistēmas monetārās politikas regulējuma īstenošanu (ECB/2014/60) (1),

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Pamatnostādnes (ES) 2015/510 (ECB/2014/60) 1. panta 4. punktu ECB Padome jebkurā laikā var mainīt Eurosistēmas monetārās politikas operāciju īstenošanas instrumentus, prasības, kritērijus un procedūras. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Pamatnostādnes (ES) 2015/510 (ECB/2014/60) 1. panta 4. punktu ECB Padome jebkurā laikā var mainīt Eurosistēmas monetārās politikas operāciju īstenošanas instrumentus, prasības, kritērijus un procedūras.

| (2) | Īstenojot savu uzdevumu nodrošināt cenu stabilitāti un ņemot vērā pasākumus, kuru mērķis ir monetārās politikas transmisijas mehānisma darbības uzlabošana, veicinot reālās tautsaimniecības kreditēšanu, ECB Padome 2014. gada 29. jūlijā pieņēma Lēmumu ECB/2014/34 (2). Minētajā lēmuma noteiktas vairākas ilgāka termiņa refinansēšanas mērķoperācijas (ITRMO), kuras jāveic divu gadu laikā. |
| --- | --- |

(2)

Īstenojot savu uzdevumu nodrošināt cenu stabilitāti un ņemot vērā pasākumus, kuru mērķis ir monetārās politikas transmisijas mehānisma darbības uzlabošana, veicinot reālās tautsaimniecības kreditēšanu, ECB Padome 2014. gada 29. jūlijā pieņēma Lēmumu ECB/2014/34 (2). Minētajā lēmuma noteiktas vairākas ilgāka termiņa refinansēšanas mērķoperācijas (ITRMO), kuras jāveic divu gadu laikā.

| (3) | Lai stiprinātu ECB stimulējošo monetārās politikas nostāju un monetārās politikas transmisiju, radot papildu stimulus banku veiktajai reālās tautsaimniecības kreditēšanai, ECB Padome 2016. gada 10. martā nolēma veikt četras jaunas ilgāka termiņa refinansēšanas mērķoperācijas (ITRMO II). Šo ITRMO II noteikumi tiks izklāstīti atsevišķā lēmumā. Lai atļautu iestādēm atmaksāt summas, kursa tās aizņēmušās ITRMO ietvaros, un aizņemties ITRMO II ietvaros, ECB Padome nolēmusi 2016. gada jūnijā ieviest brīvprātīgas atmaksas papildu iespēju attiecībā uz visām vēl neatmaksātajām ITRMO. |
| --- | --- |

(3)

Lai stiprinātu ECB stimulējošo monetārās politikas nostāju un monetārās politikas transmisiju, radot papildu stimulus banku veiktajai reālās tautsaimniecības kreditēšanai, ECB Padome 2016. gada 10. martā nolēma veikt četras jaunas ilgāka termiņa refinansēšanas mērķoperācijas (ITRMO II). Šo ITRMO II noteikumi tiks izklāstīti atsevišķā lēmumā. Lai atļautu iestādēm atmaksāt summas, kursa tās aizņēmušās ITRMO ietvaros, un aizņemties ITRMO II ietvaros, ECB Padome nolēmusi 2016. gada jūnijā ieviest brīvprātīgas atmaksas papildu iespēju attiecībā uz visām vēl neatmaksātajām ITRMO.

| (4) | Tāpat ECB Padome nolēma, ka papildu pārskatu sniegšanas pienākumi neattieksies uz dalībniekiem, kas iesniedza datus, kuri tika prasīti obligātās pirmstermiņa atmaksas aprēķināšanai 2016. gada septembrī. |
| --- | --- |

(4)

Tāpat ECB Padome nolēma, ka papildu pārskatu sniegšanas pienākumi neattieksies uz dalībniekiem, kas iesniedza datus, kuri tika prasīti obligātās pirmstermiņa atmaksas aprēķināšanai 2016. gada septembrī.

| (5) | Lai dotu kredītiestādēm pietiekami daudz laika, kas tām nepieciešams, lai sagatavotos pirmajai ITRMO II, šim lēmumam būtu jāstājas spēkā bez liekas kavēšanās. |
| --- | --- |

(5)

Lai dotu kredītiestādēm pietiekami daudz laika, kas tām nepieciešams, lai sagatavotos pirmajai ITRMO II, šim lēmumam būtu jāstājas spēkā bez liekas kavēšanās.

| (6) | Tādēļ attiecīgi jāgroza Lēmums ECB/2014/34, |
| --- | --- |

(6)

Tādēļ attiecīgi jāgroza Lēmums ECB/2014/34,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Grozījumi

Lēmumu ECB/2014/34 groza šādi:

| 1) | ar šādu pantu aizstāj 6. pantu:

  “6. pants
  Pirmstermiņa atmaksa

  1.   Neierobežojot 2. punktu, kad pagājuši 24 mēneši pēc katras ITRMO, dalībniekiem ir iespēja reizi pusgadā samazināt ITRMO summu vai pabeigt ITRMO summas atmaksu pirms termiņa. Pirmstermiņa atmaksas datumi sakrīt ar Eurosistēmas galveno refinansēšanas operāciju norēķinu dienu, kuru nosaka Eurosistēma.


  2.   Dalībniekiem ir arī iespēja samazināt ITRMO summu vai pabeigt ITRMO summas atmaksu pirms termiņa datumā, kas sakrīt ar tās ITRMO dienu, kuru veic saskaņā ar Eiropas Centrālās bankas Lēmumu (ES) 2016/810 (ECB/2016/10) (*1). Lai izmantotu pirmstermiņa atmaksas procedūru šajā pirmajā pirmstermiņa atmaksas dienā, dalībnieks vismaz trīs nedēļas pirms šāda pirmstermiņa atmaksas datuma informē attiecīgo NCB par to, ka tas vēlas veikt atmaksu pirmstermiņa atmaksas datumā, izmantojot pirmstermiņa atmaksas procedūru. Šāds paziņojums dalībniekam kļūst saistošs trīs nedēļas pirms tajā norādītās pirmstermiņa atmaksas dienas. Lai novērstu neskaidrības, papildu aizņemšanās kvotu, kura pieejama attiecībā uz ITRMO, ko veiks 2016. gada jūnijā, un kuru aprēķinās saskaņā ar 4. panta 3. punktu, nosaka, pamatojoties uz summām, par kurām notikusi aizņemšanās ITRMO ietvaros no 2015. gada marta, neatskaitot summas, kas atmaksātas pirmajā pirmstermiņa atmaksas datumā.


  3.   Attiecībā uz visiem citiem atmaksas datumiem, lai izmantotu pirmstermiņa atmaksas procedūru, vismaz divas nedēļas pirms šādas pirmstermiņa atmaksas datuma dalībnieks informē attiecīgo NCB par to, ka tas vēlas veikt atmaksu pirmstermiņa atmaksas datumā, izmantojot pirmstermiņa atmaksas procedūru. Šāds paziņojums dalībniekam kļūst saistošs divas nedēļas pirms tajā norādītās pirmstermiņa atmaksas dienas.


  4.   Ja dalībnieks līdz noteiktajam atmaksas datumam nav pilnībā vai daļēji norēķinājies par summu, kas jāmaksā saskaņā ar pirmstermiņa atmaksas procedūru, tam var tikt uzlikts naudas sods. Piemērojamo naudas sodu aprēķina saskaņā ar Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādnes (ES) 2015/510 (ECB/2014/60) (*2) VII pielikumu, un tas atbilst naudas sodam, kuru piemēro par to pienākumu neievērošanu, kas prasa adekvāti nodrošināt un veikt norēķinus par summu, kura darījuma partnerim piešķirta attiecībā uz reversajiem darījumiem monetārās politikas mērķiem. Naudas soda piemērošana neierobežo NCB tiesības izmantot saistību neizpildes gadījumam noteiktos tiesiskās aizsardzības līdzekļus, kas izklāstīti Pamatnostādnes (ES) 2015/510 (ECB/2014/60) 166. pantā.



  (*1)  Eiropas Centrālās bankas 2016. gada 28. aprīļa Lēmums (ES) 2016/810 par ilgāka termiņa refinansēšanas mērķoperāciju otro kopumu (ECB/2016/10) (OV L 132, 21.5.2016., 107. lpp.)."


  (*2)  Eiropas Centrālās bankas 2014. gada 19. decembra Pamatnostādne (ES) 2015/510 par Eurosistēmas monetārās politikas regulējuma īstenošanu (ECB/2014/60) (OV L 91, 2.4.2015., 3. lpp.).”;" |
| --- | --- |

1)

ar šādu pantu aizstāj 6. pantu:

“6. pants

Pirmstermiņa atmaksa

1.   Neierobežojot 2. punktu, kad pagājuši 24 mēneši pēc katras ITRMO, dalībniekiem ir iespēja reizi pusgadā samazināt ITRMO summu vai pabeigt ITRMO summas atmaksu pirms termiņa. Pirmstermiņa atmaksas datumi sakrīt ar Eurosistēmas galveno refinansēšanas operāciju norēķinu dienu, kuru nosaka Eurosistēma.

2.   Dalībniekiem ir arī iespēja samazināt ITRMO summu vai pabeigt ITRMO summas atmaksu pirms termiņa datumā, kas sakrīt ar tās ITRMO dienu, kuru veic saskaņā ar Eiropas Centrālās bankas Lēmumu (ES) 2016/810 (ECB/2016/10) (*1). Lai izmantotu pirmstermiņa atmaksas procedūru šajā pirmajā pirmstermiņa atmaksas dienā, dalībnieks vismaz trīs nedēļas pirms šāda pirmstermiņa atmaksas datuma informē attiecīgo NCB par to, ka tas vēlas veikt atmaksu pirmstermiņa atmaksas datumā, izmantojot pirmstermiņa atmaksas procedūru. Šāds paziņojums dalībniekam kļūst saistošs trīs nedēļas pirms tajā norādītās pirmstermiņa atmaksas dienas. Lai novērstu neskaidrības, papildu aizņemšanās kvotu, kura pieejama attiecībā uz ITRMO, ko veiks 2016. gada jūnijā, un kuru aprēķinās saskaņā ar 4. panta 3. punktu, nosaka, pamatojoties uz summām, par kurām notikusi aizņemšanās ITRMO ietvaros no 2015. gada marta, neatskaitot summas, kas atmaksātas pirmajā pirmstermiņa atmaksas datumā.

3.   Attiecībā uz visiem citiem atmaksas datumiem, lai izmantotu pirmstermiņa atmaksas procedūru, vismaz divas nedēļas pirms šādas pirmstermiņa atmaksas datuma dalībnieks informē attiecīgo NCB par to, ka tas vēlas veikt atmaksu pirmstermiņa atmaksas datumā, izmantojot pirmstermiņa atmaksas procedūru. Šāds paziņojums dalībniekam kļūst saistošs divas nedēļas pirms tajā norādītās pirmstermiņa atmaksas dienas.

4.   Ja dalībnieks līdz noteiktajam atmaksas datumam nav pilnībā vai daļēji norēķinājies par summu, kas jāmaksā saskaņā ar pirmstermiņa atmaksas procedūru, tam var tikt uzlikts naudas sods. Piemērojamo naudas sodu aprēķina saskaņā ar Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādnes (ES) 2015/510 (ECB/2014/60) (*2) VII pielikumu, un tas atbilst naudas sodam, kuru piemēro par to pienākumu neievērošanu, kas prasa adekvāti nodrošināt un veikt norēķinus par summu, kura darījuma partnerim piešķirta attiecībā uz reversajiem darījumiem monetārās politikas mērķiem. Naudas soda piemērošana neierobežo NCB tiesības izmantot saistību neizpildes gadījumam noteiktos tiesiskās aizsardzības līdzekļus, kas izklāstīti Pamatnostādnes (ES) 2015/510 (ECB/2014/60) 166. pantā.

(*1)  Eiropas Centrālās bankas 2016. gada 28. aprīļa Lēmums (ES) 2016/810 par ilgāka termiņa refinansēšanas mērķoperāciju otro kopumu (ECB/2016/10) (OV L 132, 21.5.2016., 107. lpp.)."

*1

(*2)  Eiropas Centrālās bankas 2014. gada 19. decembra Pamatnostādne (ES) 2015/510 par Eurosistēmas monetārās politikas regulējuma īstenošanu (ECB/2014/60) (OV L 91, 2.4.2015., 3. lpp.).”;"

*2

| 2) | ar šādiem punktiem aizstāj 7. panta 1. un 2. punktu:

  “1.   ITRMO dalībniekiem, kuru kopējais atbilstošais neto aizdevumu apjoms laikā no 2014. gada 1. maija līdz 2016. gada 30. aprīlim ir mazāks par tiem piemērojamo etalonsummu 2016. gada 30. aprīlī, ir pilnībā jāatmaksā to sākotnējie un papildu ITRMO aizņēmumi līdz 2016. gada 28. septembrim, ja vien Eurosistēma nav noteikusi alternatīvu datumu. Tehniskie aprēķini ir noteikti I pielikumā.


  2.   Ja dalībnieka kopējie aizņēmumi attiecībā uz tā papildu kvotu ITRMO, kas veiktas no 2015. gada marta līdz 2016. gada jūnijam, pārsniedz papildu kvotu, kas aprēķināta piešķīruma atsauces mēnesim 2016. gada aprīlī, tam līdz 2016. gada 28. septembrim jāatmaksā šāda papildu aizņemšanās pārsnieguma summa, ja vien Eurosistēma nav noteikusi alternatīvu datumu. Tehniskie aprēķini ir noteikti I pielikumā.”; |
| --- | --- |

2)

ar šādiem punktiem aizstāj 7. panta 1. un 2. punktu:

“1.   ITRMO dalībniekiem, kuru kopējais atbilstošais neto aizdevumu apjoms laikā no 2014. gada 1. maija līdz 2016. gada 30. aprīlim ir mazāks par tiem piemērojamo etalonsummu 2016. gada 30. aprīlī, ir pilnībā jāatmaksā to sākotnējie un papildu ITRMO aizņēmumi līdz 2016. gada 28. septembrim, ja vien Eurosistēma nav noteikusi alternatīvu datumu. Tehniskie aprēķini ir noteikti I pielikumā.

2.   Ja dalībnieka kopējie aizņēmumi attiecībā uz tā papildu kvotu ITRMO, kas veiktas no 2015. gada marta līdz 2016. gada jūnijam, pārsniedz papildu kvotu, kas aprēķināta piešķīruma atsauces mēnesim 2016. gada aprīlī, tam līdz 2016. gada 28. septembrim jāatmaksā šāda papildu aizņemšanās pārsnieguma summa, ja vien Eurosistēma nav noteikusi alternatīvu datumu. Tehniskie aprēķini ir noteikti I pielikumā.”;

| 3) | lēmuma 7. panta 5. punktu aizstāj ar šādu:

  “5.   Ja dalībnieks līdz noteiktajam atmaksas datumam nav pilnībā vai daļēji norēķinājies par summu, kas jāmaksā saskaņā ar obligātās pirmstermiņa atmaksas procedūru, tam var tikt uzlikts naudas sods. Piemērojamo naudas sodu aprēķina saskaņā ar Pamatnostādnes (ES) 2015/510 (ECB/2014/60) VII pielikumu, un tas atbilst naudas sodam, kuru piemēro par to pienākumu neievērošanu, kas prasa adekvāti nodrošināt un veikt norēķinus par summu, kura darījuma partnerim piešķirta attiecībā uz reversajiem darījumiem monetārās politikas mērķiem. Naudas soda piemērošana neierobežo NCB tiesības izmantot saistību neizpildes gadījumam noteiktos tiesiskās aizsardzības līdzekļus, kas izklāstīti Pamatnostādnes (ES) 2015/510 (ECB/2014/60) 166. pantā.”; |
| --- | --- |

3)

lēmuma 7. panta 5. punktu aizstāj ar šādu:

“5.   Ja dalībnieks līdz noteiktajam atmaksas datumam nav pilnībā vai daļēji norēķinājies par summu, kas jāmaksā saskaņā ar obligātās pirmstermiņa atmaksas procedūru, tam var tikt uzlikts naudas sods. Piemērojamo naudas sodu aprēķina saskaņā ar Pamatnostādnes (ES) 2015/510 (ECB/2014/60) VII pielikumu, un tas atbilst naudas sodam, kuru piemēro par to pienākumu neievērošanu, kas prasa adekvāti nodrošināt un veikt norēķinus par summu, kura darījuma partnerim piešķirta attiecībā uz reversajiem darījumiem monetārās politikas mērķiem. Naudas soda piemērošana neierobežo NCB tiesības izmantot saistību neizpildes gadījumam noteiktos tiesiskās aizsardzības līdzekļus, kas izklāstīti Pamatnostādnes (ES) 2015/510 (ECB/2014/60) 166. pantā.”;

| 4) | ar šādu punktu aizstāj 8. panta 4. punktu:

  “4.   Ja iestāde piedalās ITRM, tik ilgi, kamēr tai ir atlikušās kredīta saistības saskaņā ar ITRM, tai ir pienākums iesniegt iesniegt aizpildītus datu pārskatu paraugus saskaņā ar 1. punktu ik ceturksni līdz iesniegti visi dati, kas vajadzīgi, lai noteiktu obligātās atmaksas pienākumu saskaņā ar 7. pantu.”; |
| --- | --- |

4)

ar šādu punktu aizstāj 8. panta 4. punktu:

“4.   Ja iestāde piedalās ITRM, tik ilgi, kamēr tai ir atlikušās kredīta saistības saskaņā ar ITRM, tai ir pienākums iesniegt iesniegt aizpildītus datu pārskatu paraugus saskaņā ar 1. punktu ik ceturksni līdz iesniegti visi dati, kas vajadzīgi, lai noteiktu obligātās atmaksas pienākumu saskaņā ar 7. pantu.”;

| 5) | ar šādu punktu aizstāj 8. panta 8. punktu:

  “8.   Ja vien ITRMO dalībnieki nav atmaksājuši visas atlikušās summas to ITRMO ietvaros saskaņā ar 6. panta 2. punktu, ITRMO dalībniekiem ir pienākums katru gadu pārbaudīt to datu pareizību, kas sniegti saskaņā ar 1. punktu. To gada audita ietvaros var veikt ārējais revidents. Dalībnieki ārējā revidenta iesaistīšanas vietā var paredzēt veikt līdzvērtīgus pasākumus, ko apstiprina Eurosistēma. Par šīs pārbaudes rezultātiem informē dalībnieka NCB. ITRMO grupas dalības gadījumā rezultātus sniedz ITRMO grupas dalībnieku NCB. Pēc dalībnieka NCB pieprasījuma saskaņā ar šo punktu veiktās pārbaudes detalizētus rezultātus sniedz minētajai NCB, un grupas dalības gadījumā tos pēc tam sniedz ITRMO grupas dalībnieku NCB.” |
| --- | --- |

5)

ar šādu punktu aizstāj 8. panta 8. punktu:

“8.   Ja vien ITRMO dalībnieki nav atmaksājuši visas atlikušās summas to ITRMO ietvaros saskaņā ar 6. panta 2. punktu, ITRMO dalībniekiem ir pienākums katru gadu pārbaudīt to datu pareizību, kas sniegti saskaņā ar 1. punktu. To gada audita ietvaros var veikt ārējais revidents. Dalībnieki ārējā revidenta iesaistīšanas vietā var paredzēt veikt līdzvērtīgus pasākumus, ko apstiprina Eurosistēma. Par šīs pārbaudes rezultātiem informē dalībnieka NCB. ITRMO grupas dalības gadījumā rezultātus sniedz ITRMO grupas dalībnieku NCB. Pēc dalībnieka NCB pieprasījuma saskaņā ar šo punktu veiktās pārbaudes detalizētus rezultātus sniedz minētajai NCB, un grupas dalības gadījumā tos pēc tam sniedz ITRMO grupas dalībnieku NCB.”

2. pants

Stāšanās spēkā

Šis lēmums stājas spēkā 2016. gada 3. maijā.

Frankfurtē pie Mainas, 2016. gada 28. aprīlī

ECB prezidents

Mario DRAGHI

---

(1)  
  OV L 91, 2.4.2015., 3. lpp.

1

(2)  
  2014. gada 29. jūlija Lēmums ECB/2014/34 par pasākumiem attiecībā uz ilgāka termiņa refinansēšanas mērķoperācijām (OV L 258, 29.8.2014., 11. lpp.).

2

---