# Europos Sąjungos L 70/2009

| | ISSN 1725-5120 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 70 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 52 tomas2009m. kovo 14d. |

ISSN 1725-5120

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 70

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

52 tomas2009m. kovo 14d.

---

| Turinys | | I   Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kuriuos skelbti privaloma | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGLAMENTAI |
| | | 2009 m. kovo 13 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 196/2009, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti | 1 |
| | | 2009 m. kovo 13 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 197/2009, kuriuo nustatatomi grūdų sektoriaus importo muitai, taikomi nuo 2009 m. kovo 16 d. | 3 |
| | * | 2009 m. kovo 10 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 198/2009 dėl tam tikrų prekių klasifikavimo Kombinuotojoje nomenklatūroje | 6 |
| | * | 2009 m. kovo 13 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 199/2009, kuriuo nustatoma pereinamojo laikotarpio priemonė, nukrypstanti nuo Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 2160/2003 nuostatų dėl tiesioginio nedidelio kiekio šviežios broilerių ir kalakutų mėsos tiekimo (
  1
  ) | 9 |
| | | DIREKTYVOS |
| | * | 2009 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/12/EB dėl oro uostų mokesčių (
  1
  ) | 11 |
| | * | 2009 m. kovo 12 d. Komisijos direktyva 2009/19/EB, kuria iš dalies keičiamos Tarybos direktyvos 72/245/EEB nuostatos dėl transporto priemonių radijo trukdžių (elektromagnetinio suderinamumo), siekiant ją suderinti su technikos pažanga (
  1
  ) | 17 |

Turinys

I   Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kuriuos skelbti privaloma

Puslapis

REGLAMENTAI

2009 m. kovo 13 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 196/2009, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

1

2009 m. kovo 13 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 197/2009, kuriuo nustatatomi grūdų sektoriaus importo muitai, taikomi nuo 2009 m. kovo 16 d.

3

*

2009 m. kovo 10 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 198/2009 dėl tam tikrų prekių klasifikavimo Kombinuotojoje nomenklatūroje

6

*

2009 m. kovo 13 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 199/2009, kuriuo nustatoma pereinamojo laikotarpio priemonė, nukrypstanti nuo Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 2160/2003 nuostatų dėl tiesioginio nedidelio kiekio šviežios broilerių ir kalakutų mėsos tiekimo (
  1
  )

1

9

DIREKTYVOS

*

2009 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/12/EB dėl oro uostų mokesčių (
  1
  )

1

11

*

2009 m. kovo 12 d. Komisijos direktyva 2009/19/EB, kuria iš dalies keičiamos Tarybos direktyvos 72/245/EEB nuostatos dėl transporto priemonių radijo trukdžių (elektromagnetinio suderinamumo), siekiant ją suderinti su technikos pažanga (
  1
  )

1

17

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

I Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kuriuos skelbti privaloma

REGLAMENTAI

| 14.3.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 70/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.3.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 70/1

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 196/2009

2009 m. kovo 13 d.

kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos Bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas („Bendras bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentas“) (1),

atsižvelgdama į 2007 m. gruodžio 21 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1580/2007, nustatantį Tarybos reglamentų (EB) Nr. 2200/96, (EB) Nr. 2201/96 ir (EB) Nr. 1182/2007 įgyvendinimo vaisių ir daržovių sektoriuje taisykles (2), ypač į jo 138 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

Reglamente (EB) Nr. 1580/2007, taikant daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, yra numatyti kriterijai, kuriuos Komisija taiko nustatydama standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, išvardytiems minėto reglamento XV priedo A dalyje,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 1580/2007 138 straipsnyje minimos standartinės importo vertės yra nustatytos šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2009 m. kovo 14 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2009 m. kovo 13 d.

Komisijos vardu

Jean-Luc DEMARTY

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1.

1

(2)  OL L 350, 2007 12 31, p. 1.

2

---

PRIEDAS

Standartinės importo vertės, skirtos kai kurių vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kodas | Trečiosios šalies kodas (1) | Standartinė importo vertė |
| 0702 00 00 | IL | 148,7 |
| JO | 78,3 |
| MA | 49,2 |
| TN | 134,4 |
| TR | 98,6 |
| ZZ | 101,8 |
| 0707 00 05 | EG | 139,2 |
| JO | 158,4 |
| MA | 74,1 |
| MK | 139,3 |
| TR | 147,4 |
| ZZ | 131,7 |
| 0709 90 70 | JO | 249,0 |
| MA | 57,3 |
| TR | 93,1 |
| ZZ | 133,1 |
| 0709 90 80 | EG | 88,5 |
| ZZ | 88,5 |
| 0805 10 20 | EG | 41,8 |
| IL | 56,0 |
| MA | 49,9 |
| TN | 51,3 |
| TR | 66,0 |
| ZZ | 53,0 |
| 0805 50 10 | EG | 51,3 |
| MA | 61,0 |
| TR | 50,0 |
| ZZ | 54,1 |
| 0808 10 80 | AR | 101,3 |
| BR | 83,0 |
| CA | 95,8 |
| CL | 87,9 |
| CN | 84,7 |
| MK | 22,7 |
| US | 113,5 |
| UY | 68,9 |
| ZZ | 82,2 |
| 0808 20 50 | AR | 78,2 |
| CL | 109,6 |
| CN | 45,2 |
| US | 104,6 |
| ZA | 91,8 |
| ZZ | 85,9 |

(EUR/100 kg)

KN kodas

Trečiosios šalies kodas (1)

Standartinė importo vertė

0702 00 00

IL

148,7

JO

78,3

MA

49,2

TN

134,4

TR

98,6

ZZ

101,8

0707 00 05

EG

139,2

JO

158,4

MA

74,1

MK

139,3

TR

147,4

ZZ

131,7

0709 90 70

JO

249,0

MA

57,3

TR

93,1

ZZ

133,1

0709 90 80

EG

88,5

ZZ

88,5

0805 10 20

EG

41,8

IL

56,0

MA

49,9

TN

51,3

TR

66,0

ZZ

53,0

0805 50 10

EG

51,3

MA

61,0

TR

50,0

ZZ

54,1

0808 10 80

AR

101,3

BR

83,0

CA

95,8

CL

87,9

CN

84,7

MK

22,7

US

113,5

UY

68,9

ZZ

82,2

0808 20 50

AR

78,2

CL

109,6

CN

45,2

US

104,6

ZA

91,8

ZZ

85,9

---

(1)  Šalių nomenklatūra yra nustatyta Komisijos Reglamentu (EB) Nr. 1833/2006 (OL L 354, 2006 12 14, p. 19). Kodas „ZZ“ atitinka „kitas šalis“.

---

| 14.3.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 70/3 |
| --- | --- | --- | --- |

14.3.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 70/3

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 197/2009

2009 m. kovo 13 d.

kuriuo nustatatomi grūdų sektoriaus importo muitai, taikomi nuo 2009 m. kovo 16 d.

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas („Bendras bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentas“) (1),

atsižvelgdama į 1996 m. birželio 28 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1249/96 dėl Tarybos reglamento (EEB) Nr. 1766/92 taikymo taisyklių (grūdų sektoriaus importo muitų mokesčių srityje) (2), ypač į jo 2 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 136 straipsnio 1 dalyje numatyta, kad produktams, kurių KN kodai 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (paprastieji kviečiai, aukščiausios kokybės), 1002, ex 1005, išskyrus hibridinę sėklą, ir ex 1007, išskyrus sėjai skirtus hibridus, nustatomas importo muitas yra lygus šių importuotų produktų intervencinei kainai, padidintai 55 % ir atėmus konkrečiai siuntai taikomą CIF importo kainą. Tačiau nurodytas muitas negali viršyti Bendrojo muitų tarifo muito normos. |
| --- | --- |

(1)

Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 136 straipsnio 1 dalyje numatyta, kad produktams, kurių KN kodai 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (paprastieji kviečiai, aukščiausios kokybės), 1002, ex 1005, išskyrus hibridinę sėklą, ir ex 1007, išskyrus sėjai skirtus hibridus, nustatomas importo muitas yra lygus šių importuotų produktų intervencinei kainai, padidintai 55 % ir atėmus konkrečiai siuntai taikomą CIF importo kainą. Tačiau nurodytas muitas negali viršyti Bendrojo muitų tarifo muito normos.

| (2) | Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 136 straipsnio 2 dalyje numatyta, kad, siekiant apskaičiuoti minėto straipsnio 1 dalyje nurodytą importo muitą, reguliariai nustatomos tipinės minėtų produktų CIF importo kainos. |
| --- | --- |

(2)

Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 136 straipsnio 2 dalyje numatyta, kad, siekiant apskaičiuoti minėto straipsnio 1 dalyje nurodytą importo muitą, reguliariai nustatomos tipinės minėtų produktų CIF importo kainos.

| (3) | Remiantis Reglamento (EB) Nr. 1249/96 2 straipsnio 2 dalimi, produktų, pažymėtų kodais KN 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (paprastieji kviečiai, aukščiausios kokybės), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 ir 1007 00 90 importo muito apskaičiavimui turi būti taikoma kasdieninė tipinė CIF importo kaina, nustatyta minėto reglamento 4 straipsnyje nurodyta tvarka. |
| --- | --- |

(3)

Remiantis Reglamento (EB) Nr. 1249/96 2 straipsnio 2 dalimi, produktų, pažymėtų kodais KN 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (paprastieji kviečiai, aukščiausios kokybės), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 ir 1007 00 90 importo muito apskaičiavimui turi būti taikoma kasdieninė tipinė CIF importo kaina, nustatyta minėto reglamento 4 straipsnyje nurodyta tvarka.

| (4) | Reikėtų nustatyti importo muitus, taikytinus nuo 2009 m. kovo 16 d., kurie yra taikomi tol, kol bus nustatyti nauji, |
| --- | --- |

(4)

Reikėtų nustatyti importo muitus, taikytinus nuo 2009 m. kovo 16 d., kurie yra taikomi tol, kol bus nustatyti nauji,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Nuo 2009 m. kovo 16 d. importo muitai grūdų sektoriuje, numatyti Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 136 straipsnio 1 dalyje, yra nustatomi šio reglamento I priede, remiantis II priede pateikta informacija.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioj 2009 m. kovo 16 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2009 m. kovo 13 d.

Komisijos vardu

Jean-Luc DEMARTY

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1.

1

(2)  OL L 161, 1996 6 29, p. 125.

2

---

I PRIEDAS

Produktų, išvardytų Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 136 straipsnio 1 dalyje, importo muitai, taikomi nuo 2009 m. kovo 16 d.

| KN kodas | Prekių pavadinimas | Importo muitas (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | Kietieji KVIEČIAI, aukščiausios kokybės | 0,00 |
| vidutinės kokybės | 0,00 |
| žemos kokybės | 0,00 |
| 1001 90 91 | Paprastieji KVIEČIAI, skirti sėjai | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | Paprastieji KVIEČIAI, aukščiausios kokybės, išskyrus skirtus sėjai | 0,00 |
| 1002 00 00 | RUGIAI | 23,29 |
| 1005 10 90 | KUKURŪZAI, skirti sėjai, išskyrus hibridus | 15,89 |
| 1005 90 00 | KUKURŪZAI, išskyrus sėklą (2) | 15,89 |
| 1007 00 90 | Grūdinis SORGAS, išskyrus hibridus, skirtus sėjai | 23,29 |

KN kodas

Prekių pavadinimas

Importo muitas (1)

(EUR/t)

1001 10 00

Kietieji KVIEČIAI, aukščiausios kokybės

0,00

vidutinės kokybės

0,00

žemos kokybės

0,00

1001 90 91

Paprastieji KVIEČIAI, skirti sėjai

0,00

ex 1001 90 99

Paprastieji KVIEČIAI, aukščiausios kokybės, išskyrus skirtus sėjai

0,00

1002 00 00

RUGIAI

23,29

1005 10 90

KUKURŪZAI, skirti sėjai, išskyrus hibridus

15,89

1005 90 00

KUKURŪZAI, išskyrus sėklą (2)

15,89

1007 00 90

Grūdinis SORGAS, išskyrus hibridus, skirtus sėjai

23,29

---

(1)  Prekių, kurios į Bendriją atgabenamos per Atlanto vandenyną arba per Sueco kanalą (Reglamento (EB) Nr. 1249/96 2 straipsnio 4 dalis), importuotojui muitas gali būti sumažintas:

| — | 3 EUR/t, jei iškrovimo uostas yra Viduržemio jūroje, |
| --- | --- |

—

3 EUR/t, jei iškrovimo uostas yra Viduržemio jūroje,

| — | 2 EUR/t, jei iškrovimo uostas yra Danijoje, Estijoje, Airijoje, Latvijoje, Lietuvoje, Lenkijoje, Suomijoje, Švedijoje, Jungtinėje Karalystėje arba Iberijos pusiasalio Atlanto vandenyno pakrantėje. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t, jei iškrovimo uostas yra Danijoje, Estijoje, Airijoje, Latvijoje, Lietuvoje, Lenkijoje, Suomijoje, Švedijoje, Jungtinėje Karalystėje arba Iberijos pusiasalio Atlanto vandenyno pakrantėje.

(2)  Importuotojui muitas gali būti sumažintas vienoda 24 EUR/t suma, jei laikomasi Reglamento (EB) Nr. 1249/96 2 straipsnio 5 dalyje nurodytų sąlygų.

---

II PRIEDAS

I priede nustatyto muito apskaičiavimo komponentai

27.2.2009-12.3.2009

| 1. | Vidutiniškai per laikotarpį, nurodytą Reglamento (EB) Nr. 1249/96 2 straipsnio 2 dalyje:











  (EUR/t) |
| --- | --- |
| | Paprastieji kviečiai (1) | Kukurūzai | Kietieji kviečiai, aukščiausios kokybės | Kietieji kviečiai, vidutinės kokybės (2) | Kietieji kviečiai, žemos kokybės (3) | Miežiai |
| Prekių birža | Minnéapolis | Chicago | — | — | — | — |
| Kotiruojama | 190,27 | 113,05 | — | — | — | — |
| FOB kaina JAV | — | — | 214,03 | 204,03 | 184,03 | 119,71 |
| Meksikos įlankos priedas | 59,81 | 14,06 | — | — | — | — |
| Didžiųjų ežerų priedas | — | — | — | — | — | — |

1.

Vidutiniškai per laikotarpį, nurodytą Reglamento (EB) Nr. 1249/96 2 straipsnio 2 dalyje:

(EUR/t)

Paprastieji kviečiai (1)

Kukurūzai

Kietieji kviečiai, aukščiausios kokybės

Kietieji kviečiai, vidutinės kokybės (2)

Kietieji kviečiai, žemos kokybės (3)

Miežiai

Prekių birža

Minnéapolis

Chicago

—

—

—

—

Kotiruojama

190,27

113,05

—

—

—

—

FOB kaina JAV

—

—

214,03

204,03

184,03

119,71

Meksikos įlankos priedas

59,81

14,06

—

—

—

—

Didžiųjų ežerų priedas

—

—

—

—

—

—

| 2. | Vidutiniškai per laikotarpį, nurodytą Reglamento (EB) Nr. 1249/96 2 straipsnio 2 dalyje:






  Gabenimo išlaidos: Meksikos įlanka–Roterdamas: | 17,60 EUR/t |
| --- | --- | --- |
| Gabenimo išlaidos: Didieji ežerai–Roterdamas: | 17,90 EUR/t |

2.

Vidutiniškai per laikotarpį, nurodytą Reglamento (EB) Nr. 1249/96 2 straipsnio 2 dalyje:

Gabenimo išlaidos: Meksikos įlanka–Roterdamas:

17,60 EUR/t

Gabenimo išlaidos: Didieji ežerai–Roterdamas:

17,90 EUR/t

---

(1)  Įtraukta 14 EUR/t priemoka (Reglamento (EB) Nr. 1249/96 4 straipsnio 3 dalis).

(2)  10 EUR/t nuolaida (Reglamento (EB) Nr. 1249/96 4 straipsnio 3 dalis).

(3)  30 EUR/t nuolaida (Reglamento (EB) Nr. 1249/96 4 straipsnio 3 dalis).

---

| 14.3.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 70/6 |
| --- | --- | --- | --- |

14.3.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 70/6

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 198/2009

2009 m. kovo 10 d.

dėl tam tikrų prekių klasifikavimo Kombinuotojoje nomenklatūroje

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1987 m. liepos 23 d. Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 2658/87 dėl tarifų ir statistinės nomenklatūros bei dėl Bendrojo muitų tarifo (1), ypač į jo 9 straipsnio 1 dalies a punktą,

kadangi:

| (1) | Siekiant užtikrinti, kad Reglamento (EEB) Nr. 2658/87 priede pateikta Kombinuotoji nomenklatūra būtų taikoma vienodai, būtina patvirtinti priemones, susijusias su šio reglamento priede nurodytų prekių klasifikavimu. |
| --- | --- |

(1)

Siekiant užtikrinti, kad Reglamento (EEB) Nr. 2658/87 priede pateikta Kombinuotoji nomenklatūra būtų taikoma vienodai, būtina patvirtinti priemones, susijusias su šio reglamento priede nurodytų prekių klasifikavimu.

| (2) | Reglamente (EEB) Nr. 2658/87 nustatytos Kombinuotosios nomenklatūros bendrosios aiškinimo taisyklės. Šios taisyklės taip pat taikomos bet kuriai kitai specialiomis Bendrijos teisės aktų nuostatomis įteisintai nomenklatūrai, kuri visiškai ar iš dalies parengta pagal Kombinuotąją nomenklatūrą arba pagal kurią ji papildomai detalizuojama atsižvelgiant į tarifų ir kitų su prekyba susijusių priemonių taikymo poreikius. |
| --- | --- |

(2)

Reglamente (EEB) Nr. 2658/87 nustatytos Kombinuotosios nomenklatūros bendrosios aiškinimo taisyklės. Šios taisyklės taip pat taikomos bet kuriai kitai specialiomis Bendrijos teisės aktų nuostatomis įteisintai nomenklatūrai, kuri visiškai ar iš dalies parengta pagal Kombinuotąją nomenklatūrą arba pagal kurią ji papildomai detalizuojama atsižvelgiant į tarifų ir kitų su prekyba susijusių priemonių taikymo poreikius.

| (3) | Laikantis minėtų bendrųjų taisyklių, šio reglamento priede pateiktos lentelės 1 skiltyje aprašytos prekės turėtų būti klasifikuojamos priskiriant 2 skiltyje nurodytą KN kodą, remiantis šios lentelės 3 skiltyje išdėstytais motyvais. |
| --- | --- |

(3)

Laikantis minėtų bendrųjų taisyklių, šio reglamento priede pateiktos lentelės 1 skiltyje aprašytos prekės turėtų būti klasifikuojamos priskiriant 2 skiltyje nurodytą KN kodą, remiantis šios lentelės 3 skiltyje išdėstytais motyvais.

| (4) | Reikėtų numatyti, kad valstybių narių muitinių pateikta privalomąja tarifine informacija apie prekių klasifikavimą Kombinuotojoje nomenklatūroje, neatitinkančia šio reglamento nuostatų, jos turėtojas, vadovaujantis 1992 m. spalio 12 d. Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2913/92, nustatančio Bendrijos muitinės kodeksą (2), 12 straipsnio 6 dalimi, galėtų remtis dar tris mėnesius. |
| --- | --- |

(4)

Reikėtų numatyti, kad valstybių narių muitinių pateikta privalomąja tarifine informacija apie prekių klasifikavimą Kombinuotojoje nomenklatūroje, neatitinkančia šio reglamento nuostatų, jos turėtojas, vadovaujantis 1992 m. spalio 12 d. Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2913/92, nustatančio Bendrijos muitinės kodeksą (2), 12 straipsnio 6 dalimi, galėtų remtis dar tris mėnesius.

| (5) | Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Muitinės kodekso komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(5)

Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Muitinės kodekso komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Šio reglamento priede pateiktos lentelės 1 skiltyje aprašytos prekės Kombinuotojoje nomenklatūroje klasifikuojamos priskiriant minėtos lentelės 2 skiltyje nurodytą KN kodą.

2 straipsnis

Valstybių narių muitinių pateikta privalomąja tarifine informacija, neatitinkančia šio reglamento nuostatų, vadovaujantis Reglamento (EEB) Nr. 2913/92 12 straipsnio 6 dalimi, dar galima remtis tris mėnesius.

3 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2009 m. kovo 10 d.

Komisijos vardu

László KOVÁCS

Komisijos narys

---

(1)  OL L 256, 1987 9 7, p. 1.

1

(2)  OL L 302, 1992 10 19, p. 1.

2

---

PRIEDAS

| Prekių aprašymas | Klasifikavimas
  (KN kodas) | Motyvai |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Dirbinys, kurio dydis apytikriai 4 m x 30 m, pagamintas iš austinių augalinės medžiagos (jūržolės) sruogų.
  Ataudai sudaryti iš dviejų tarpusavyje suvytų augalinės medžiagos (jūržolės), kuri daugiausia naudojama pagalvių kamšalams, suktų sruogų.
  Metmenys sudaryti iš vienos atskirai susuktos natūralaus augalinės medžiagos (jūržolės pluošto) tekstilės pluošto sruogos (sruogos ilginis tankis didesnis kaip 20 000 deciteksų).
  Dirbinio pagrindas – iš akytosios gumos sluoksnio.
  (jūržolės grindų danga)
  (Žr. nuotraukas Nr. 648A ir 648B. Nuotraukose parodyta iškirpta dirbinio dalis) (1) | 4601 94 10 | Klasifikuojama vadovaujantis Kombinuotosios nomenklatūros 1, 3 (b punktu) ir 6 bendrosiomis aiškinimo taisyklėmis, 46 skirsnio 1 pastaba, 57 skirsnio 1 pastaba, XI skyriaus 3 pastabos a punkto e papunkčiu bei KN kodus 4601, 4601 94, ir 4601 94 10 atitinkančiais prekių aprašymais.
  Gaminį sudaro trys skirtingos medžiagos:






  1) | Dvi tarpusavyje suvytos augalinės medžiagos suktos sruogos (ataudai) pagamintos iš 1404 pozicijai priskiriamų augalinių medžiagų, daugiausia naudojamų pagalvių kamšalams (žr. Suderintos sistemos (SS) paaiškinimų 1404 pozicijos paaiškinimų D dalies pirmąją pastraipą ir trečiosios pastraipos 4 punktą, kuriame nurodytas jūrinis andras – tam tikra jūržolės rūšis).
  Iš augalinės medžiagos pagaminta tam tikra virvelė, gaunama tiesiog ją susukant iš nesusmulkintos augalinės medžiagos ir kaip tokia ji yra produktas, panašus į 4601 pozicijai priskiriamas pynes (žr. SS paaiškinimų 4601 pozicijos paaiškinimų A dalies 2 punkto b papunktį), yra „tinkamo pynimui pavidalo“ ir dėl to ji laikoma pynimo medžiaga, kaip apibrėžta 46 skirsnio 1 pastaboje. |

Prekių aprašymas

Klasifikavimas

(KN kodas)

Motyvai

(1)

(2)

(3)

Dirbinys, kurio dydis apytikriai 4 m x 30 m, pagamintas iš austinių augalinės medžiagos (jūržolės) sruogų.

Ataudai sudaryti iš dviejų tarpusavyje suvytų augalinės medžiagos (jūržolės), kuri daugiausia naudojama pagalvių kamšalams, suktų sruogų.

Metmenys sudaryti iš vienos atskirai susuktos natūralaus augalinės medžiagos (jūržolės pluošto) tekstilės pluošto sruogos (sruogos ilginis tankis didesnis kaip 20 000 deciteksų).

Dirbinio pagrindas – iš akytosios gumos sluoksnio.

(jūržolės grindų danga)

(Žr. nuotraukas Nr. 648A ir 648B. Nuotraukose parodyta iškirpta dirbinio dalis) (1)

4601 94 10

Klasifikuojama vadovaujantis Kombinuotosios nomenklatūros 1, 3 (b punktu) ir 6 bendrosiomis aiškinimo taisyklėmis, 46 skirsnio 1 pastaba, 57 skirsnio 1 pastaba, XI skyriaus 3 pastabos a punkto e papunkčiu bei KN kodus 4601, 4601 94, ir 4601 94 10 atitinkančiais prekių aprašymais.

Gaminį sudaro trys skirtingos medžiagos:

1)

Dvi tarpusavyje suvytos augalinės medžiagos suktos sruogos (ataudai) pagamintos iš 1404 pozicijai priskiriamų augalinių medžiagų, daugiausia naudojamų pagalvių kamšalams (žr. Suderintos sistemos (SS) paaiškinimų 1404 pozicijos paaiškinimų D dalies pirmąją pastraipą ir trečiosios pastraipos 4 punktą, kuriame nurodytas jūrinis andras – tam tikra jūržolės rūšis).

Iš augalinės medžiagos pagaminta tam tikra virvelė, gaunama tiesiog ją susukant iš nesusmulkintos augalinės medžiagos ir kaip tokia ji yra produktas, panašus į 4601 pozicijai priskiriamas pynes (žr. SS paaiškinimų 4601 pozicijos paaiškinimų A dalies 2 punkto b papunktį), yra „tinkamo pynimui pavidalo“ ir dėl to ji laikoma pynimo medžiaga, kaip apibrėžta 46 skirsnio 1 pastaboje.

| 2) | Atskirai susukta natūralaus tekstilės pluošto sruoga (metmenys) pagaminta iš augalinės medžiagos pluošto. Pluoštai sujungiami juos susukant (žr. SS paaiškinimų XI skyriaus paaiškinimų Bendrųjų nuostatų I grupės B dalies 1 punkto (i) (a) papunktį). Šios „suktos gijos“ laikytinos 5607 pozicijai priskiriamomis virvėmis, kaip apibrėžta XI skyriaus 3 pastabos A dalies e punkte, nes atskirai susuktos sruogos ilginis tankis didesnis kaip 20 000 deciteksų (taip pat žr. SS paaiškinimų XI skyriaus Bendrųjų nuostatų paaiškinimų I grupės B dalies 2 punkto I lentelėje nurodytus verpalų ir virvių skirtumus (tipas – iš kitų augalinių pluoštų) ir SS paaiškinimų 5308 pozicijos paaiškinimų A dalies antrąją pastraipą bei SS paaiškinimų 5607 pozicijos paaiškinimų 1 punkto pirmąją pastraipą). |
| --- | --- |

2)

Atskirai susukta natūralaus tekstilės pluošto sruoga (metmenys) pagaminta iš augalinės medžiagos pluošto. Pluoštai sujungiami juos susukant (žr. SS paaiškinimų XI skyriaus paaiškinimų Bendrųjų nuostatų I grupės B dalies 1 punkto (i) (a) papunktį). Šios „suktos gijos“ laikytinos 5607 pozicijai priskiriamomis virvėmis, kaip apibrėžta XI skyriaus 3 pastabos A dalies e punkte, nes atskirai susuktos sruogos ilginis tankis didesnis kaip 20 000 deciteksų (taip pat žr. SS paaiškinimų XI skyriaus Bendrųjų nuostatų paaiškinimų I grupės B dalies 2 punkto I lentelėje nurodytus verpalų ir virvių skirtumus (tipas – iš kitų augalinių pluoštų) ir SS paaiškinimų 5308 pozicijos paaiškinimų A dalies antrąją pastraipą bei SS paaiškinimų 5607 pozicijos paaiškinimų 1 punkto pirmąją pastraipą).

| (3) | 40 skirsniui priskiriamas akytosios gumos pagrindas nesuteikia dirbiniui jo esminių savybių, kaip apibrėžta 3 bendrosios aiškinimo taisyklės b punkte, nes yra dirbinio apačioje ir yra nematomas šį padėjus ant grindų. Jis atlieka pagrindo funkciją – dirbiniui suteikia standumo ir sumažina jo slydimą.
  Dirbinys klasifikuotinas kaip produktas iš pynimo medžiagų, panašių į pynes, nes tarpusavyje suvytos suktos sruogos iš augalinės medžiagos (ataudai) – kurios yra pynimo medžiagos, priskiriamos 4601 pozicijai – suteikia dirbiniui jo esmines savybes, kaip apibrėžta 3 bendrosios aiškinimo taisyklės b punkte. Tarpusavyje suvytų suktų sruogų kiekis yra didesnis nei atskirų tekstilės sruogų (ataudai), ir būtent jos produktui suteikia tam tikrą išvaizdą.
  Galiausiai, dirbinys neklasifikuotinas kaip 57 skirsnyje nurodyta tekstilinė grindų danga, kaip apibrėžta 57 skirsnio 1 pastaboje, nes išorinis jo paviršius pagamintas iš produktų, panašių į 4601 pozicijai priskiriamas pynes, o ne iš tekstilės medžiagos. |
| --- | --- |

(3)

40 skirsniui priskiriamas akytosios gumos pagrindas nesuteikia dirbiniui jo esminių savybių, kaip apibrėžta 3 bendrosios aiškinimo taisyklės b punkte, nes yra dirbinio apačioje ir yra nematomas šį padėjus ant grindų. Jis atlieka pagrindo funkciją – dirbiniui suteikia standumo ir sumažina jo slydimą.

Dirbinys klasifikuotinas kaip produktas iš pynimo medžiagų, panašių į pynes, nes tarpusavyje suvytos suktos sruogos iš augalinės medžiagos (ataudai) – kurios yra pynimo medžiagos, priskiriamos 4601 pozicijai – suteikia dirbiniui jo esmines savybes, kaip apibrėžta 3 bendrosios aiškinimo taisyklės b punkte. Tarpusavyje suvytų suktų sruogų kiekis yra didesnis nei atskirų tekstilės sruogų (ataudai), ir būtent jos produktui suteikia tam tikrą išvaizdą.

Galiausiai, dirbinys neklasifikuotinas kaip 57 skirsnyje nurodyta tekstilinė grindų danga, kaip apibrėžta 57 skirsnio 1 pastaboje, nes išorinis jo paviršius pagamintas iš produktų, panašių į 4601 pozicijai priskiriamas pynes, o ne iš tekstilės medžiagos.

| | |
| --- | --- |

Image

Image

---

(1)  Nuotraukos skirtos tik informacijai.

---

| 14.3.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 70/9 |
| --- | --- | --- | --- |

14.3.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 70/9

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 199/2009

2009 m. kovo 13 d.

kuriuo nustatoma pereinamojo laikotarpio priemonė, nukrypstanti nuo Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 2160/2003 nuostatų dėl tiesioginio nedidelio kiekio šviežios broilerių ir kalakutų mėsos tiekimo

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2003 m. lapkričio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2160/2003 dėl salmonelių ir kitų nurodytų zoonozių sukėlėjų per maistą kontrolės (1), ypač į jo 13 straipsnį,

kadangi:

| (1) | Reglamento (EB) Nr. 2160/2003 tikslas – užtikrinti, kad siekiant sumažinti salmonelių ir kitų zoonozių sukėlėjų paplitimą ir visuomenės sveikatai keliamą pavojų, būtų taikomos tinkamos ir veiksmingos priemonės, skirtos šiems sukėlėjams visais susijusiais gamybos, perdirbimo ir paskirstymo etapais, ypač pirminės gamybos etapu, aptikti ir jiems kontroliuoti. |
| --- | --- |

(1)

Reglamento (EB) Nr. 2160/2003 tikslas – užtikrinti, kad siekiant sumažinti salmonelių ir kitų zoonozių sukėlėjų paplitimą ir visuomenės sveikatai keliamą pavojų, būtų taikomos tinkamos ir veiksmingos priemonės, skirtos šiems sukėlėjams visais susijusiais gamybos, perdirbimo ir paskirstymo etapais, ypač pirminės gamybos etapu, aptikti ir jiems kontroliuoti.

| (2) | Reglamentas (EB) Nr. 2160/2003 netaikomas pirminei gamybai, susijusiai su privačiu naudojimu namuose, arba tiesioginiam tiekimui, kai gamintojas tiekia nedidelį pirminių produktų kiekį galutiniam vartotojui arba vietos mažmeninės prekybos įmonėms, tiesiogiai tiekiančioms pirminius produktus vartotojams. Pagal minėtą reglamentą tokį tiesioginį tiekimą reglamentuoja nacionalinės taisyklės, kuriomis užtikrinama, kad būtų pasiekti Reglamento (EB) Nr. 2160/2003 tikslai. |
| --- | --- |

(2)

Reglamentas (EB) Nr. 2160/2003 netaikomas pirminei gamybai, susijusiai su privačiu naudojimu namuose, arba tiesioginiam tiekimui, kai gamintojas tiekia nedidelį pirminių produktų kiekį galutiniam vartotojui arba vietos mažmeninės prekybos įmonėms, tiesiogiai tiekiančioms pirminius produktus vartotojams. Pagal minėtą reglamentą tokį tiesioginį tiekimą reglamentuoja nacionalinės taisyklės, kuriomis užtikrinama, kad būtų pasiekti Reglamento (EB) Nr. 2160/2003 tikslai.

| (3) | Reglamentu (EB) Nr. 2160/2003 Bendrijai yra keliamas tikslas sumažinti visų visuomenės sveikatai pavojingų salmonelių serotipų paplitimą broileriuose ir kalakutuose pirminės gamybos etape. Juo taip pat Bendrijai keliamas tikslas įtraukti tyrimo sistemų, skirtų įsitikinti, ar tikslas pasiektas, apibrėžtį. |
| --- | --- |

(3)

Reglamentu (EB) Nr. 2160/2003 Bendrijai yra keliamas tikslas sumažinti visų visuomenės sveikatai pavojingų salmonelių serotipų paplitimą broileriuose ir kalakutuose pirminės gamybos etape. Juo taip pat Bendrijai keliamas tikslas įtraukti tyrimo sistemų, skirtų įsitikinti, ar tikslas pasiektas, apibrėžtį.

| (4) | Komisijos reglamentu (EB) Nr. 646/2007 (2) įgyvendinamos Reglamento (EB) Nr. 2160/2003 nuostatos dėl Bendrijos tikslo sumažinti tam tikrų visuomenės sveikatai pavojingų salmonelių paplitimą broileriuose ir kalakutuose pirminės gamybos etape. Juo taip pat nustatoma tyrimo sistema, skirta patikrinti, kaip siekiama Bendrijos tikslo. Minėta tyrimo sistema turi būti taikoma nuo 2009 m. sausio 1 d. |
| --- | --- |

(4)

Komisijos reglamentu (EB) Nr. 646/2007 (2) įgyvendinamos Reglamento (EB) Nr. 2160/2003 nuostatos dėl Bendrijos tikslo sumažinti tam tikrų visuomenės sveikatai pavojingų salmonelių paplitimą broileriuose ir kalakutuose pirminės gamybos etape. Juo taip pat nustatoma tyrimo sistema, skirta patikrinti, kaip siekiama Bendrijos tikslo. Minėta tyrimo sistema turi būti taikoma nuo 2009 m. sausio 1 d.

| (5) | Komisijos reglamentu (EB) Nr. 584/2008 (3) įgyvendinamos Reglamento (EB) Nr. 2160/2003 nuostatos dėl Bendrijos tikslo sumažinti tam tikrų salmonelių paplitimą kalakutuose pirminės gamybos etape. Jame taip pat nustatyta tyrimo sistema, kuri yra būtina patikrinti, kaip siekiama Bendrijos tikslo. Minėta tyrimo sistema turi būti taikoma nuo 2010 m. sausio 1 d. |
| --- | --- |

(5)

Komisijos reglamentu (EB) Nr. 584/2008 (3) įgyvendinamos Reglamento (EB) Nr. 2160/2003 nuostatos dėl Bendrijos tikslo sumažinti tam tikrų salmonelių paplitimą kalakutuose pirminės gamybos etape. Jame taip pat nustatyta tyrimo sistema, kuri yra būtina patikrinti, kaip siekiama Bendrijos tikslo. Minėta tyrimo sistema turi būti taikoma nuo 2010 m. sausio 1 d.

| (6) | Reglamentas (EB) Nr. 2160/2003 netaikomas tam tikrai pirminei gamybai. Tačiau jis taikomas broilerių ir kalakutų pulkams, kurių šviežios mėsos nedidelį kiekį gamintojas ketina tiekti galutiniam vartotojui arba vietos mažmeninės prekybos įmonėms, tiesiogiai tiekiančioms tokią šviežią mėsą galutiniam vartotojui. Taigi, pagal Reglamentuose (EB) Nr. 646/2007 ir (EB) Nr. 584/2008 nustatytas tyrimo sistemas tokiems paukščiams taikoma privaloma patikra prieš skerdžiant. |
| --- | --- |

(6)

Reglamentas (EB) Nr. 2160/2003 netaikomas tam tikrai pirminei gamybai. Tačiau jis taikomas broilerių ir kalakutų pulkams, kurių šviežios mėsos nedidelį kiekį gamintojas ketina tiekti galutiniam vartotojui arba vietos mažmeninės prekybos įmonėms, tiesiogiai tiekiančioms tokią šviežią mėsą galutiniam vartotojui. Taigi, pagal Reglamentuose (EB) Nr. 646/2007 ir (EB) Nr. 584/2008 nustatytas tyrimo sistemas tokiems paukščiams taikoma privaloma patikra prieš skerdžiant.

| (7) | Dėl broilerių ir kalakutų pulkų tyrimo gamintojai, turintys labai nedidelį skaičių gyvūnų, susiduria su praktiniais sunkumais, kadangi reikalaujama atlikti nuolatinius gyvūnų tyrimus prieš skerdžiant. Visų pirma, dėl to gali sutrikti pardavimas, nes tyrimo rezultatai turėtų būti žinomi prieš skerdžiant. |
| --- | --- |

(7)

Dėl broilerių ir kalakutų pulkų tyrimo gamintojai, turintys labai nedidelį skaičių gyvūnų, susiduria su praktiniais sunkumais, kadangi reikalaujama atlikti nuolatinius gyvūnų tyrimus prieš skerdžiant. Visų pirma, dėl to gali sutrikti pardavimas, nes tyrimo rezultatai turėtų būti žinomi prieš skerdžiant.

| (8) | Siekdamos išvengti pavojaus visuomenės sveikatai, kurį kelia nukrypimas nuo privalomo reguliaraus tokių pulkų tyrimo, valstybės narės turėtų nustatyti nacionalines taisykles, reglamentuojančias, kaip gamintojas turi tiekti šviežią mėsą, kad būtų pasiektas Reglamento (EB) Nr. 2160/2003 tikslas. |
| --- | --- |

(8)

Siekdamos išvengti pavojaus visuomenės sveikatai, kurį kelia nukrypimas nuo privalomo reguliaraus tokių pulkų tyrimo, valstybės narės turėtų nustatyti nacionalines taisykles, reglamentuojančias, kaip gamintojas turi tiekti šviežią mėsą, kad būtų pasiektas Reglamento (EB) Nr. 2160/2003 tikslas.

| (9) | Todėl tikslinga, kaip pereinamojo laikotarpio priemonę, netaikyti Reglamento (EB) Nr. 2160/2003 nuostatų broilerių ir kalakutų, kurių šviežios mėsos nedidelį kiekį gamintojas ketina tiekti galutiniam vartotojui arba vietos mažmeninės prekybos įmonėms, tiesiogiai tiekiančioms tokią šviežią mėsą galutiniam vartotojui, pulkams. |
| --- | --- |

(9)

Todėl tikslinga, kaip pereinamojo laikotarpio priemonę, netaikyti Reglamento (EB) Nr. 2160/2003 nuostatų broilerių ir kalakutų, kurių šviežios mėsos nedidelį kiekį gamintojas ketina tiekti galutiniam vartotojui arba vietos mažmeninės prekybos įmonėms, tiesiogiai tiekiančioms tokią šviežią mėsą galutiniam vartotojui, pulkams.

| (10) | Minėta mėsa žiemos laikotarpiu tiekiama retai, todėl pereinamojo laikotarpio priemonę reikėtų taikyti nuo 2009 m. pavasario. |
| --- | --- |

(10)

Minėta mėsa žiemos laikotarpiu tiekiama retai, todėl pereinamojo laikotarpio priemonę reikėtų taikyti nuo 2009 m. pavasario.

| (11) | Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(11)

Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

1.   Nukrypstant nuo Reglamento (EB) Nr. 2160/2003 1 straipsnio 2 dalies, minėtas reglamentas netaikomas broilerių ir kalakutų pulkams, jei gamintojas ketina tiekti tik nedidelį kiekį jų šviežios mėsos, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 853/2004 (4) I priedo 1.10 punkte:

| a) | galutiniam vartotojui; arba |
| --- | --- |

a)

galutiniam vartotojui; arba

| b) | vietos mažmeninės prekybos įmonėms, tiesiogiai tiekiančioms tokią šviežią mėsą galutiniam vartotojui. |
| --- | --- |

b)

vietos mažmeninės prekybos įmonėms, tiesiogiai tiekiančioms tokią šviežią mėsą galutiniam vartotojui.

2.   Valstybės narės nustato nacionalines taisykles, reglamentuojančias, kaip gamintojas tiekia 1 dalyje šviežią mėsą, kad būtų pasiektas Reglamento (EB) Nr. 2160/2003 tikslas.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Jis taikomas trejus metus.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2009 m. kovo 13 d.

Komisijos vardu

Androulla VASSILIOU

Komisijos narė

---

(1)  OL L 325, 2003 12 12, p. 1.

1

(2)  OL L 151, 2007 6 13, p. 21.

2

(3)  OL L 162, 2008 6 21, p. 3.

3

(4)  OL L 139, 2004 4 30, p. 55. Klaidų ištaisymas OL L 226, 2004 6 25, p. 22.

4

---

DIREKTYVOS

| 14.3.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 70/11 |
| --- | --- | --- | --- |

14.3.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 70/11

---

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS DIREKTYVA 2009/12/EB

2009 m. kovo 11 d.

dėl oro uostų mokesčių

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 80 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę (2),

laikydamiesi Sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos (3),

kadangi:

| (1) | Pagrindinė oro uostų užduotis ir komercinė veikla – užtikrinti orlaivių priežiūrą nuo jų nusileidimo iki pakilimo, taip pat keleivių aptarnavimą ir krovinių tvarkymą, kad oro vežėjai galėtų teikti oro susisiekimo paslaugas. Šiuo tikslu oro uostai suteikia tam tikrą skaičių įrenginių ir paslaugų, susijusių su orlaivių eksploatavimu ir keleivių aptarnavimu bei krovinių tvarkymu, o su tuo susijusias išlaidas jie paprastai susigrąžina iš oro uostų mokesčių. Oro uostų valdymo organai, suteikiantys įrenginius ir paslaugas, už kuriuos imami oro uostų mokesčiai, turėtų stengtis dirbti ekonomiškai. |
| --- | --- |

(1)

Pagrindinė oro uostų užduotis ir komercinė veikla – užtikrinti orlaivių priežiūrą nuo jų nusileidimo iki pakilimo, taip pat keleivių aptarnavimą ir krovinių tvarkymą, kad oro vežėjai galėtų teikti oro susisiekimo paslaugas. Šiuo tikslu oro uostai suteikia tam tikrą skaičių įrenginių ir paslaugų, susijusių su orlaivių eksploatavimu ir keleivių aptarnavimu bei krovinių tvarkymu, o su tuo susijusias išlaidas jie paprastai susigrąžina iš oro uostų mokesčių. Oro uostų valdymo organai, suteikiantys įrenginius ir paslaugas, už kuriuos imami oro uostų mokesčiai, turėtų stengtis dirbti ekonomiškai.

| (2) | Būtina sukurti bendrą sistemą, reguliuojančią esmines oro uostų mokesčių ypatybes ir jų nustatymo metodus, nes nesant tokios sistemos oro uostų valdymo organų ir oro uostų naudotojų tarpusavio santykiuose gali būti nesilaikoma pagrindinių reikalavimų. Tokia sistema neturėtų pažeisti valstybės narės galimybės nuspręsti, ar ir kokiu mastu gali būti atsižvelgta į oro uosto pajamas iš komercinės veiklos nustatant oro uostų mokesčius. |
| --- | --- |

(2)

Būtina sukurti bendrą sistemą, reguliuojančią esmines oro uostų mokesčių ypatybes ir jų nustatymo metodus, nes nesant tokios sistemos oro uostų valdymo organų ir oro uostų naudotojų tarpusavio santykiuose gali būti nesilaikoma pagrindinių reikalavimų. Tokia sistema neturėtų pažeisti valstybės narės galimybės nuspręsti, ar ir kokiu mastu gali būti atsižvelgta į oro uosto pajamas iš komercinės veiklos nustatant oro uostų mokesčius.

| (3) | Ši direktyva turėtų būti taikoma Bendrijoje esantiems oro uostams, didesniems už mažiausią dydį, kadangi mažiems oro uostams valdyti ir finansuoti Bendrijos sistemos taikyti nebūtina. |
| --- | --- |

(3)

Ši direktyva turėtų būti taikoma Bendrijoje esantiems oro uostams, didesniems už mažiausią dydį, kadangi mažiems oro uostams valdyti ir finansuoti Bendrijos sistemos taikyti nebūtina.

| (4) | Be to, valstybėje narėje, kurioje nėra pagal šią direktyvą nustatytų mažiausią dydį atitinkančių oro uostų, oro uostas, kurio keleivių judėjimas didžiausias, turi tokią privilegijuotą patekimo į tą valstybę narę padėtį, kad šiam oro uostui reikia taikyti šią direktyvą, siekiant oro uosto valdymo organo ir oro uosto naudotojų santykiuose užtikrinti tam tikrų pagrindinių principų laikymąsi, ypač atsižvelgiant į mokesčių skaidrumą ir oro uostų naudotojų nediskriminavimą. |
| --- | --- |

(4)

Be to, valstybėje narėje, kurioje nėra pagal šią direktyvą nustatytų mažiausią dydį atitinkančių oro uostų, oro uostas, kurio keleivių judėjimas didžiausias, turi tokią privilegijuotą patekimo į tą valstybę narę padėtį, kad šiam oro uostui reikia taikyti šią direktyvą, siekiant oro uosto valdymo organo ir oro uosto naudotojų santykiuose užtikrinti tam tikrų pagrindinių principų laikymąsi, ypač atsižvelgiant į mokesčių skaidrumą ir oro uostų naudotojų nediskriminavimą.

| (5) | Siekiant skatinti teritorinę sanglaudą, valstybės narės turėtų turėti galimybę taikyti bendrą apmokestinimo sistemą, apimančią oro uostų tinklą. Ekonominiai pervedimai tarp oro uostų tokiuose tinkluose turėtų atitikti Bendrijos teisę. |
| --- | --- |

(5)

Siekiant skatinti teritorinę sanglaudą, valstybės narės turėtų turėti galimybę taikyti bendrą apmokestinimo sistemą, apimančią oro uostų tinklą. Ekonominiai pervedimai tarp oro uostų tokiuose tinkluose turėtų atitikti Bendrijos teisę.

| (6) | Valstybės narės, siekdamos paskirstyti eismą, turėtų turėti galimybę leisti oro uosto valdymo organui taikyti bendrą ir skaidrią apmokestinimo sistemą oro uostams, aptarnaujantiems tą patį miestą arba konurbaciją. Ekonominiai pervedimai tarp šių oro uostų turėtų atitikti su tuo susijusią Bendrijos teisę. |
| --- | --- |

(6)

Valstybės narės, siekdamos paskirstyti eismą, turėtų turėti galimybę leisti oro uosto valdymo organui taikyti bendrą ir skaidrią apmokestinimo sistemą oro uostams, aptarnaujantiems tą patį miestą arba konurbaciją. Ekonominiai pervedimai tarp šių oro uostų turėtų atitikti su tuo susijusią Bendrijos teisę.

| (7) | Paskatos už pradėtus naujus maršrutus, pavyzdžiui, skatinant, inter alia, nepalankioje padėtyje esančių ir atokiausių regionų vystymąsi, turėtų būti suteikiamos tik laikantis Bendrijos teisės. |
| --- | --- |

(7)

Paskatos už pradėtus naujus maršrutus, pavyzdžiui, skatinant, inter alia, nepalankioje padėtyje esančių ir atokiausių regionų vystymąsi, turėtų būti suteikiamos tik laikantis Bendrijos teisės.

| (8) | Mokesčių už oro navigacijos ir antžeminio aptarnavimo paslaugas surinkimas jau aptartas atitinkamai 2006 m. gruodžio 6 d. Komisijos reglamente (EB) Nr. 1794/2006 dėl patekimo į Bendrijos oro uostuose teikiamų antžeminių paslaugų rinką (4) ir 1996 m. spalio 15 d. Tarybos direktyvoje 96/67/EB dėl patekimo į Bendrijos oro uostuose teikiamų antžeminių paslaugų rinką (5). Mokesčius, renkamus neįgaliems keleiviams ir ribotos judėsenos keleiviams teikiamai pagalbai finansuoti, reglamentuoja 2006 m. liepos 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1107/2006 dėl neįgalių asmenų ir ribotos judėsenos asmenų teisių keliaujant oru (6). |
| --- | --- |

(8)

Mokesčių už oro navigacijos ir antžeminio aptarnavimo paslaugas surinkimas jau aptartas atitinkamai 2006 m. gruodžio 6 d. Komisijos reglamente (EB) Nr. 1794/2006 dėl patekimo į Bendrijos oro uostuose teikiamų antžeminių paslaugų rinką (4) ir 1996 m. spalio 15 d. Tarybos direktyvoje 96/67/EB dėl patekimo į Bendrijos oro uostuose teikiamų antžeminių paslaugų rinką (5). Mokesčius, renkamus neįgaliems keleiviams ir ribotos judėsenos keleiviams teikiamai pagalbai finansuoti, reglamentuoja 2006 m. liepos 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1107/2006 dėl neįgalių asmenų ir ribotos judėsenos asmenų teisių keliaujant oru (6).

| (9) | 2004 m. Tarptautinės civilinės aviacijos organizacijos taryba (ICAO taryba) patvirtino politiką dėl oro uostų mokesčių, įskaitant, inter alia, mokesčių susiejimo su išlaidomis, nediskriminavimo ir nepriklausomo mechanizmo, skirto ekonominiam oro uostų reguliavimui, principus. |
| --- | --- |

(9)

2004 m. Tarptautinės civilinės aviacijos organizacijos taryba (ICAO taryba) patvirtino politiką dėl oro uostų mokesčių, įskaitant, inter alia, mokesčių susiejimo su išlaidomis, nediskriminavimo ir nepriklausomo mechanizmo, skirto ekonominiam oro uostų reguliavimui, principus.

| (10) | ICAO tarybos nuomone, oro uosto mokestis – tai rinkliava, skirta ir konkrečiai taikoma civilinei aviacijai suteikiamų įrenginių ir paslaugų išlaidoms padengti, o valstybinis mokestis – tai rinkliava, skirta nacionalinės arba vietos vyriausybės pajamoms surinkti – šios pajamos paprastai nenaudojamos civilinei aviacijai nei apskritai, nei priklausomai nuo išlaidų. |
| --- | --- |

(10)

ICAO tarybos nuomone, oro uosto mokestis – tai rinkliava, skirta ir konkrečiai taikoma civilinei aviacijai suteikiamų įrenginių ir paslaugų išlaidoms padengti, o valstybinis mokestis – tai rinkliava, skirta nacionalinės arba vietos vyriausybės pajamoms surinkti – šios pajamos paprastai nenaudojamos civilinei aviacijai nei apskritai, nei priklausomai nuo išlaidų.

| (11) | Oro uostų mokesčiai turėtų būti nediskriminaciniai. Turėtų būti įgyvendinta privaloma oro uostų valdymo organų ir oro uostų naudotojų reguliarių konsultacijų procedūra, pagal kurią kiekviena šalis turėtų galimybę kreiptis į nepriklausomą priežiūros instituciją visais atvejais, kai oro uostų naudotojai nesutinka su sprendimu dėl oro uostų mokesčių arba apmokestinimo sistemos pakeitimo. |
| --- | --- |

(11)

Oro uostų mokesčiai turėtų būti nediskriminaciniai. Turėtų būti įgyvendinta privaloma oro uostų valdymo organų ir oro uostų naudotojų reguliarių konsultacijų procedūra, pagal kurią kiekviena šalis turėtų galimybę kreiptis į nepriklausomą priežiūros instituciją visais atvejais, kai oro uostų naudotojai nesutinka su sprendimu dėl oro uostų mokesčių arba apmokestinimo sistemos pakeitimo.

| (12) | Siekiant užtikrinti, kad priimami sprendimai būtų nešališki ir kad ši direktyva būtų tinkamai ir veiksmingai taikoma, kiekvienoje valstybėje narėje turėtų būti įsteigta nepriklausoma priežiūros institucija. Ši institucija turėtų turėti visus savo užduotims atlikti būtinus išteklius – personalą, kompetenciją ir finansinius išteklius. |
| --- | --- |

(12)

Siekiant užtikrinti, kad priimami sprendimai būtų nešališki ir kad ši direktyva būtų tinkamai ir veiksmingai taikoma, kiekvienoje valstybėje narėje turėtų būti įsteigta nepriklausoma priežiūros institucija. Ši institucija turėtų turėti visus savo užduotims atlikti būtinus išteklius – personalą, kompetenciją ir finansinius išteklius.

| (13) | Labai svarbu, kad oro uosto naudotojai iš oro uosto valdymo organo reguliariai gautų informaciją, kaip ir kokiu pagrindu apskaičiuojami oro uosto mokesčiai. Esant tokiam skaidrumui, oro vežėjai galėtų susipažinti su oro uosto patiriamomis išlaidomis ir oro uosto investicijų veiksmingumu. Siekiant, kad oro uosto valdymo organas galėtų deramai įvertinti būsimų investicijų poreikius, turėtų būti reikalaujama, kad oro uosto naudotojai oro uosto valdymo organą laiku informuotų apie savo numatomą veiklą, vystymo projektus ir konkrečius poreikius bei pasiūlymus. |
| --- | --- |

(13)

Labai svarbu, kad oro uosto naudotojai iš oro uosto valdymo organo reguliariai gautų informaciją, kaip ir kokiu pagrindu apskaičiuojami oro uosto mokesčiai. Esant tokiam skaidrumui, oro vežėjai galėtų susipažinti su oro uosto patiriamomis išlaidomis ir oro uosto investicijų veiksmingumu. Siekiant, kad oro uosto valdymo organas galėtų deramai įvertinti būsimų investicijų poreikius, turėtų būti reikalaujama, kad oro uosto naudotojai oro uosto valdymo organą laiku informuotų apie savo numatomą veiklą, vystymo projektus ir konkrečius poreikius bei pasiūlymus.

| (14) | Oro uostų valdymo organai turėtų informuoti oro uostų naudotojus apie stambius infrastruktūros projektus, nes jie daro didelį poveikį sistemai arba oro uostų mokesčių dydžiui. Tokia informacija turėtų būti teikiama, kad būtų galima stebėti išlaidas infrastruktūrai ir siekiant atitinkamame oro uoste suteikti tinkamus ir ekonomiškus įrenginius. |
| --- | --- |

(14)

Oro uostų valdymo organai turėtų informuoti oro uostų naudotojus apie stambius infrastruktūros projektus, nes jie daro didelį poveikį sistemai arba oro uostų mokesčių dydžiui. Tokia informacija turėtų būti teikiama, kad būtų galima stebėti išlaidas infrastruktūrai ir siekiant atitinkamame oro uoste suteikti tinkamus ir ekonomiškus įrenginius.

| (15) | Oro uostų valdymo organams turėtų būti suteikta galimybė taikyti oro uostų mokesčius, atitinkančius suteikiamą infrastruktūrą ir (arba) teikiamų paslaugų lygį, nes oro vežėjai yra teisėtai suinteresuoti iš oro uosto valdymo organo reikalauti kainą atitinkančios kokybės paslaugų. Tačiau galimybė naudotis skirtingo lygio infrastruktūra ar paslaugomis turėtų būti suteikta visiems to pageidaujantiems oro vežėjams jų nediskriminuojant. Jei paklausa viršija pasiūlą, tokia galimybė turėtų būti suteikta remiantis oro uosto valdymo organo nustatytais objektyviais ir nediskriminaciniais kriterijais. Bet koks oro uostų mokesčių diferencijavimas turėtų būti skaidrus, objektyvus ir grindžiamas aiškiais kriterijais. |
| --- | --- |

(15)

Oro uostų valdymo organams turėtų būti suteikta galimybė taikyti oro uostų mokesčius, atitinkančius suteikiamą infrastruktūrą ir (arba) teikiamų paslaugų lygį, nes oro vežėjai yra teisėtai suinteresuoti iš oro uosto valdymo organo reikalauti kainą atitinkančios kokybės paslaugų. Tačiau galimybė naudotis skirtingo lygio infrastruktūra ar paslaugomis turėtų būti suteikta visiems to pageidaujantiems oro vežėjams jų nediskriminuojant. Jei paklausa viršija pasiūlą, tokia galimybė turėtų būti suteikta remiantis oro uosto valdymo organo nustatytais objektyviais ir nediskriminaciniais kriterijais. Bet koks oro uostų mokesčių diferencijavimas turėtų būti skaidrus, objektyvus ir grindžiamas aiškiais kriterijais.

| (16) | Oro uosto naudotojai ir oro uosto valdymo organas turėtų turėti galimybę sudaryti susitarimą dėl paslaugų lygio, susijusį su paslaugų, teikiamų už oro uostų mokesčius, kokybe. Derybos dėl paslaugų, teikiamų už oro uostų mokesčius, kokybės galėtų vykti reguliarių konsultacijų metu. |
| --- | --- |

(16)

Oro uosto naudotojai ir oro uosto valdymo organas turėtų turėti galimybę sudaryti susitarimą dėl paslaugų lygio, susijusį su paslaugų, teikiamų už oro uostų mokesčius, kokybe. Derybos dėl paslaugų, teikiamų už oro uostų mokesčius, kokybės galėtų vykti reguliarių konsultacijų metu.

| (17) | Skirtingose valstybėse narėse veikia skirtingos išankstinio oro uostų finansavimo sistemos. Valstybėse narėse, kuriose vyksta išankstinis finansavimas, valstybės narės arba oro uostų valdymo organai turėtų remtis ICAO politika ir (arba) nustatyti savo apsaugos priemones. |
| --- | --- |

(17)

Skirtingose valstybėse narėse veikia skirtingos išankstinio oro uostų finansavimo sistemos. Valstybėse narėse, kuriose vyksta išankstinis finansavimas, valstybės narės arba oro uostų valdymo organai turėtų remtis ICAO politika ir (arba) nustatyti savo apsaugos priemones.

| (18) | Ši direktyva neturėtų pažeisti Sutarties, visų pirma jos 81–89 straipsnių. |
| --- | --- |

(18)

Ši direktyva neturėtų pažeisti Sutarties, visų pirma jos 81–89 straipsnių.

| (19) | Kadangi šios direktyvos tikslo, t. y. oro uostų mokesčių rinkimo Bendrijos oro uostuose bendrų principų nustatymo, valstybės narės negali deramai pasiekti, nes nacionaliniu lygiu vienodų oro uostų mokesčių sistemų neįmanoma nustatyti visoje Bendrijoje, ir kadangi dėl jo masto ir poveikio to tikslo būtų geriau siekti Bendrijos lygiu, laikydamasi Sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Bendrija gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šia direktyva neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti, |
| --- | --- |

(19)

Kadangi šios direktyvos tikslo, t. y. oro uostų mokesčių rinkimo Bendrijos oro uostuose bendrų principų nustatymo, valstybės narės negali deramai pasiekti, nes nacionaliniu lygiu vienodų oro uostų mokesčių sistemų neįmanoma nustatyti visoje Bendrijoje, ir kadangi dėl jo masto ir poveikio to tikslo būtų geriau siekti Bendrijos lygiu, laikydamasi Sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Bendrija gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šia direktyva neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti,

PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:

1 straipsnis

Dalykas

1.   Šia direktyva nustatomi oro uostų mokesčių rinkimo Bendrijos oro uostuose bendri principai.

2.   Ši direktyva taikoma bet kuriam oro uostui, kuris yra teritorijoje, kuriai taikoma Sutartis, kuris gali būti naudojamas komerciniams skrydžiams vykdyti bei kuris per metus aptarnauja daugiau kaip 5 mln. keleivių, ir kiekvienos valstybės narės oro uostui su didžiausiu keleivių judėjimu.

3.   Valstybės narės paskelbia jų teritorijoje esančių oro uostų, kuriems taikoma ši direktyva, sąrašą. Šis sąrašas grindžiamas Komisijos (Eurostato) duomenimis ir kasmet atnaujinamas.

4.   Ši direktyva netaikoma mokesčiams, kurie renkami už maršruto ir terminalo oro navigacijos paslaugas, vadovaujantis Reglamentu (EB) Nr. 1794/2006 arba mokesčiams, kurie renkami už antžemines paslaugas, nurodytas Direktyvos 96/67/EB priede, arba mokesčiams, kurie renkami neįgaliems keleiviams ir ribotos judėsenos keleiviams, nurodytiems Reglamente (EB) Nr. 1107/2006, teikiamai pagalbai finansuoti.

5.   Šia direktyva nepažeidžiama kiekvienos valstybės narės teisė taikyti papildomas reguliavimo priemones, kurios nėra nesuderinamos su šia direktyva ar kitomis susijusiomis Bendrijos teisės nuostatomis, visiems oro uostų valdymo organams, esantiems jos teritorijoje. Tai gali apimti ekonominės priežiūros priemones, pavyzdžiui, apmokestinimo sistemų ir (arba) mokesčių dydžio tvirtinimą, įskaitant skatinamosiomis priemonėmis grindžiamus apmokestinimo metodus ar viršutinių kainų ribų reguliavimą.

2 straipsnis

Apibrėžtys

Šioje direktyvoje:

| 1) | oro uostas – specialiai orlaiviams leistis, kilti ir judėti pritaikytas bet kuris žemės plotas, įskaitant pagalbinę įrangą, kuri gali būti naudojama atliekant šiuos veiksmus, kad būtų tenkinami orlaivių eismo ir paslaugų poreikiai, įskaitant pagalbinę įrangą, reikalingą komercinėms oro susisiekimo paslaugoms teikti; |
| --- | --- |

1)

oro uostas – specialiai orlaiviams leistis, kilti ir judėti pritaikytas bet kuris žemės plotas, įskaitant pagalbinę įrangą, kuri gali būti naudojama atliekant šiuos veiksmus, kad būtų tenkinami orlaivių eismo ir paslaugų poreikiai, įskaitant pagalbinę įrangą, reikalingą komercinėms oro susisiekimo paslaugoms teikti;

| 2) | oro uosto valdymo organas – organas, kurio tikslas, kartu vykdant kitokią veiklą arba pagal aplinkybes tokios veiklos nevykdant, pagal nacionalinius įstatymus ar kitus teisės aktus arba sutartis administruoti ir valdyti oro uosto ar oro uostų tinklo infrastruktūrą bei koordinuoti ir kontroliuoti įvairių atitinkamuose oro uostuose ar oro uostų tinkle dirbančių operatorių veiklą; |
| --- | --- |

2)

oro uosto valdymo organas – organas, kurio tikslas, kartu vykdant kitokią veiklą arba pagal aplinkybes tokios veiklos nevykdant, pagal nacionalinius įstatymus ar kitus teisės aktus arba sutartis administruoti ir valdyti oro uosto ar oro uostų tinklo infrastruktūrą bei koordinuoti ir kontroliuoti įvairių atitinkamuose oro uostuose ar oro uostų tinkle dirbančių operatorių veiklą;

| 3) | oro uosto naudotojas – bet kuris fizinis ar juridinis asmuo, atsakingas už keleivių, pašto ir (arba) krovinių skraidinimą į atitinkamą oro uostą arba iš jo; |
| --- | --- |

3)

oro uosto naudotojas – bet kuris fizinis ar juridinis asmuo, atsakingas už keleivių, pašto ir (arba) krovinių skraidinimą į atitinkamą oro uostą arba iš jo;

| 4) | oro uosto mokestis – rinkliava, kuri renkama oro uosto valdymo organo naudai ir kurią moka oro uosto naudotojai už naudojimąsi įrenginiais ir paslaugomis, kuriuos suteikia tik oro uosto valdymo organas ir kurie yra susiję su orlaivių nusileidimu, kilimu, apšvietimu ir stovėjimu, taip pat keleivių aptarnavimu ir krovinių tvarkymu; |
| --- | --- |

4)

oro uosto mokestis – rinkliava, kuri renkama oro uosto valdymo organo naudai ir kurią moka oro uosto naudotojai už naudojimąsi įrenginiais ir paslaugomis, kuriuos suteikia tik oro uosto valdymo organas ir kurie yra susiję su orlaivių nusileidimu, kilimu, apšvietimu ir stovėjimu, taip pat keleivių aptarnavimu ir krovinių tvarkymu;

| 5) | oro uostų tinklas – grupė oro uostų, kuriuos kaip tokius tinkamai paskiria valstybė narė ir kuriuos valdo tas pats oro uosto valdymo organas. |
| --- | --- |

5)

oro uostų tinklas – grupė oro uostų, kuriuos kaip tokius tinkamai paskiria valstybė narė ir kuriuos valdo tas pats oro uosto valdymo organas.

3 straipsnis

Nediskriminavimas

Valstybės narės užtikrina, kad oro uostų mokesčiais nebūtų diskriminuojami oro uostų naudotojai, laikantis Bendrijos teisės. Tai netrukdo keisti oro uostų mokesčių dėl priežasčių, susijusių su viešaisiais ir bendrais interesais, įskaitant aplinkosaugos klausimus. Toks pakeitimas atliekamas taikant tinkamus, objektyvius ir skaidrius kriterijus.

4 straipsnis

Oro uostų tinklas

Valstybės narės gali leisti oro uostų tinklo oro uosto valdymo organui įvesti bendrą ir skaidrią oro uosto apmokestinimo sistemą oro uostų tinkle.

5 straipsnis

Bendros apmokestinimo sistemos

Valstybės narės, pranešusios apie tai Komisijai ir laikydamosi Bendrijos teisės aktų, gali leisti oro uosto valdymo organui taikyti bendrą ir skaidrią apmokestinimo sistemą oro uostams, kurie teikia paslaugas tam pačiam miestui arba konurbacijai, jei kiekvienas oro uostas visiškai atitinka 7 straipsnyje išdėstytus skaidrumo reikalavimus.

6 straipsnis

Konsultacijos ir teisių gynimo priemonės

1.   Valstybės narės užtikrina, kad būtų nustatyta privaloma reguliarių oro uosto valdymo organo ir oro uosto naudotojų arba oro uosto naudotojų atstovų ar asociacijų konsultacijų procedūra, taikoma oro uosto mokesčių sistemos veikimui, oro uosto mokesčių dydžiui ir prireikus teikiamų paslaugų kokybei. Tokios konsultacijos rengiamos bent kartą per metus, nebent paskutinių konsultacijų metu būtų susitarta kitaip. Tais atvejais, kai sudarytas daugiametis oro uosto valdymo organo ir oro uosto naudotojų susitarimas, konsultacijos rengiamos laikantis tokio susitarimo. Valstybės narės pasilieka teisę prašyti dažniau rengti konsultacijas.

2.   Valstybės narės užtikrina, kad esant galimybei sistema ar oro uosto mokesčių dydis būtų keičiamas oro uosto valdymo organo ir oro uosto naudotojų susitarimu. Šiuo tikslu oro uosto valdymo organas pasiūlymą keisti sistemą ar oro uosto mokesčių dydį bei siūlomų pakeitimų pagrindimą pateikia oro uosto naudotojams ne vėliau kaip likus keturiems mėnesiams iki jų įsigaliojimo, išskyrus atvejus, kai esama išskirtinių aplinkybių, kurios turi būti pagrįstos oro uosto naudotojams. Prieš priimdamas sprendimą, oro uosto valdymo organas surengia konsultacijas dėl siūlomų pakeitimų su oro uosto naudotojais ir atsižvelgia į jų nuomonę. Paprastai oro uosto valdymo organas paskelbia sprendimą ar rekomendaciją ne vėliau kaip likus dviem mėnesiams iki jo(s) įsigaliojimo. Jei oro uosto valdymo organas ir oro uosto naudotojai nesusitaria dėl siūlomų pakeitimų, oro uosto valdymo organas pagrindžia savo sprendimą atsižvelgdamas į oro uosto naudotojų nuomonę.

3.   Valstybės narės užtikrina, kad nesusitarus dėl oro uosto valdymo organo priimto sprendimo dėl oro uosto mokesčių, kiekviena šalis galėtų kreiptis į 11 straipsnyje nurodytą nepriklausomą priežiūros instituciją, kuri išnagrinėtų, ar sistemos arba oro uosto mokesčių dydžio pakeitimas yra pagrįstas.

4.   Oro uosto valdymo organo sprendimu nustatytas sistemos ar oro uosto mokesčių dydžio pakeitimas, jei jis perduotas nagrinėti nepriklausomai priežiūros institucijai, įsigalioja tik tada, kai ta institucija išnagrinėja šį klausimą. Nepriklausoma priežiūros institucija, gavusi klausimą, per keturias savaites priima laikiną sprendimą dėl oro uosto mokesčių pakeitimo įsigaliojimo, išskyrus tuos atvejus, kai galutinis sprendimas gali būti priimtas per tą patį laikotarpį.

5.   Valstybė narė gali nuspręsti netaikyti 3 ir 4 dalių oro uostų mokesčių dydžio ar struktūros pakeitimams tuose oro uostuose, kuriems:

| a) | pagal nacionalinę teisę galioja privaloma procedūra, pagal kurią oro uostų mokesčius arba jų maksimalų dydį nustato arba patvirtina nepriklausoma priežiūros institucija; arba |
| --- | --- |

a)

pagal nacionalinę teisę galioja privaloma procedūra, pagal kurią oro uostų mokesčius arba jų maksimalų dydį nustato arba patvirtina nepriklausoma priežiūros institucija; arba

| b) | pagal nacionalinę teisę galioja privaloma procedūra, pagal kurią nepriklausoma priežiūros institucija nuolat arba reaguodama į suinteresuotų šalių prašymus tikrina, ar šiuose oro uostuose vyksta veiksminga konkurencija. Kai remiantis tokiu tikrinimu tai pateisinama, valstybės narės nusprendžia, kad oro uostų mokesčius arba jų maksimalų dydį nustato arba patvirtina nepriklausoma priežiūros institucija. Šis sprendimas taikomas tol, kol tai reikalinga remiantis tos institucijos atliktu tikrinimu. |
| --- | --- |

b)

pagal nacionalinę teisę galioja privaloma procedūra, pagal kurią nepriklausoma priežiūros institucija nuolat arba reaguodama į suinteresuotų šalių prašymus tikrina, ar šiuose oro uostuose vyksta veiksminga konkurencija. Kai remiantis tokiu tikrinimu tai pateisinama, valstybės narės nusprendžia, kad oro uostų mokesčius arba jų maksimalų dydį nustato arba patvirtina nepriklausoma priežiūros institucija. Šis sprendimas taikomas tol, kol tai reikalinga remiantis tos institucijos atliktu tikrinimu.

Valstybės narės procedūros, sąlygos ir kriterijai, taikomi šios dalies tikslais, turi būti tinkami, objektyvūs, nediskriminaciniai ir skaidrūs.

7 straipsnis

Skaidrumas

1.   Valstybės narės užtikrina, kad, kiekvieną kartą rengiantis 6 straipsnio 1 dalyje nurodytoms konsultacijoms, oro uosto valdymo organas kiekvienam oro uosto naudotojui arba oro uosto naudotojų atstovams ar asociacijoms pateiktų informaciją apie elementus, kurie sudaro sistemos arba visų mokesčių, kuriuos kiekviename oro uoste renka oro uosto valdymo organas, dydžio nustatymo pagrindą. Pateikiama bent ši informacija:

| a) | už renkamus oro uosto mokesčius teikiamų įvairių paslaugų ir infrastruktūros sąrašas; |
| --- | --- |

a)

už renkamus oro uosto mokesčius teikiamų įvairių paslaugų ir infrastruktūros sąrašas;

| b) | oro uosto mokesčių nustatymo metodika; |
| --- | --- |

b)

oro uosto mokesčių nustatymo metodika;

| c) | bendra su oro uosto mokesčiais susijusių įrenginių ir paslaugų kainų struktūra; |
| --- | --- |

c)

bendra su oro uosto mokesčiais susijusių įrenginių ir paslaugų kainų struktūra;

| d) | pajamos, gautos iš įvairių mokesčių, ir bendra išlaidų paslaugoms, už kurias jie imami, suma; |
| --- | --- |

d)

pajamos, gautos iš įvairių mokesčių, ir bendra išlaidų paslaugoms, už kurias jie imami, suma;

| e) | bet koks valstybinių institucijų su oro uosto mokesčiais susijusių įrenginių ir paslaugų finansavimas; |
| --- | --- |

e)

bet koks valstybinių institucijų su oro uosto mokesčiais susijusių įrenginių ir paslaugų finansavimas;

| f) | mokesčių, eismo augimo ir siūlomų investicijų padėties oro uoste prognozės; |
| --- | --- |

f)

mokesčių, eismo augimo ir siūlomų investicijų padėties oro uoste prognozės;

| g) | faktinis oro uosto infrastruktūros ir įrangos naudojimas per tam tikrą laikotarpį; ir |
| --- | --- |

g)

faktinis oro uosto infrastruktūros ir įrangos naudojimas per tam tikrą laikotarpį; ir

| h) | numatomi bet kokių siūlomų didelių investicijų rezultatai, t. y. jų poveikis oro uosto pajėgumui. |
| --- | --- |

h)

numatomi bet kokių siūlomų didelių investicijų rezultatai, t. y. jų poveikis oro uosto pajėgumui.

2.   Valstybės narės užtikrina, kad oro uosto naudotojai prieš kiekvieną konsultaciją, kaip numatyta 6 straipsnio 1 dalyje, oro uosto valdymo organui pateiktų informaciją, susijusią visų pirma su:

| a) | eismo prognozėmis; |
| --- | --- |

a)

eismo prognozėmis;

| b) | savo orlaivių parko sudėtimi ir numatomu naudojimu; |
| --- | --- |

b)

savo orlaivių parko sudėtimi ir numatomu naudojimu;

| c) | savo plėtros projektais atitinkamame oro uoste; ir |
| --- | --- |

c)

savo plėtros projektais atitinkamame oro uoste; ir

| d) | savo poreikiais atitinkamame oro uoste. |
| --- | --- |

d)

savo poreikiais atitinkamame oro uoste.

3.   Laikantis nacionalinės teisės aktų, remiantis šiuo straipsniu pateikta informacija yra laikoma konfidencialia arba ekonomine prasme jautria informacija ir yra atitinkamai tvarkoma. Tuo atveju, kai oro uostų valdymo organai kotiruojami vertybinių popierių biržoje, ypač turi būti atsižvelgiama į vertybinių popierių biržos taisykles.

8 straipsnis

Nauja infrastruktūra

Valstybės narės užtikrina, kad prieš galutinai patvirtinant naujos infrastruktūros projektų planus, oro uosto valdymo organas konsultuotųsi su oro uosto naudotojais.

9 straipsnis

Kokybės standartai

1.   Siekiant užtikrinti sklandų ir veiksmingą oro uosto veikimą, valstybės narės imasi priemonių, būtinų tam, kad oro uosto valdymo organas ir oro uoste veikiantys oro uosto naudotojų atstovai ar asociacijos galėtų pradėti derybas siekdami sudaryti susitarimą dėl paslaugų lygio, susijusį su oro uoste teikiamų paslaugų kokybe. Šios derybos dėl paslaugų kokybės gali vykti 6 straipsnio 1 dalyje nurodytų konsultacijų metu.

2.   Bet kuriame tokiame susitarime dėl paslaugų lygio nustatomas paslaugų, kurias turi teikti oro uosto valdymo organas, lygis, atsižvelgiant į faktinę sistemą arba faktinį oro uosto mokesčių dydį ir faktinį paslaugų, į kurias oro uosto naudotojai turi teisę už oro uosto mokesčius, lygį.

10 straipsnis

Paslaugų diferencijavimas

1.   Valstybės narės imasi būtinų priemonių, kad oro uosto valdymo organas, siekdamas teikti tikslines paslaugas ar leisti naudotis paskirtu terminalu ar terminalo dalimi, galėtų keisti konkrečių oro uosto paslaugų, terminalų ar terminalų dalių kokybę bei apimtį. Oro uosto mokesčių dydį galima diferencijuoti pagal tokių paslaugų kokybę ir apimtį bei pagal su jomis susijusias išlaidas ar bet kuriuo kitu objektyviu ir skaidriu pagrindu. Nepažeidžiant 3 straipsnio, oro uostų valdymo organai gali nevaržomai nustatyti bet kuriuos tokius diferencijuotus oro uostų mokesčius.

2.   Valstybės narės imasi priemonių, būtinų tam, kad oro uosto naudotojas, kuris pageidauja naudotis tikslinėmis paslaugomis arba paskirtu terminalu arba terminalo dalimi, turėtų galimybę naudotis šiomis paslaugomis ir terminalu ar terminalo dalimi.

Tuo atveju, jei galimybės gauti tikslines paslaugas ir (arba) naudotis paskirtu terminalu ar terminalo dalimi pageidauja daugiau oro uosto naudotojų nei įmanoma atsižvelgiant į pajėgumus, tokia galimybė suteikiama remiantis tinkamais, objektyviais, skaidriais ir nediskriminaciniais kriterijais. Šiuos kriterijus gali nustatyti oro uosto valdymo organas, o valstybės narės gali reikalauti, kad šiuos kriterijus patvirtintų nepriklausoma priežiūros institucija.

11 straipsnis

Nepriklausoma priežiūros institucija

1.   Valstybės narės paskiria arba įsteigia nepriklausomą instituciją kaip savo nacionalinę nepriklausomą priežiūros instituciją siekdamos užtikrinti tinkamą šiai direktyvai įgyvendinti vykdomų priemonių taikymą ir atlikti bent jau 6 straipsnyje nustatytas užduotis. Ši institucija gali būti tas pats subjektas, kuriam valstybė narė patikėjo papildomų reguliavimo priemonių, nurodytų 1 straipsnio 5 dalyje, taikymą, įskaitant apmokestinimo sistemos ir (arba) oro uostų mokesčių dydžio patvirtinimą, su sąlyga, kad jis atitinka šio straipsnio 3 dalies reikalavimus.

2.   Laikantis nacionalinės teisės aktų, pagal šią direktyvą nedraudžiama nepriklausomai priežiūros institucijai, jai prižiūrint ir prisiimant visišką atsakomybę, deleguoti šios direktyvos įgyvendinimo kitoms nepriklausomoms priežiūros institucijoms, jeigu šis įgyvendinimas vyksta laikantis tų pačių standartų.

3.   Valstybės narės garantuoja nepriklausomos priežiūros institucijos nepriklausomumą, užtikrindamos, kad teisiškai ji bus atskirta nuo bet kurio oro uosto valdymo organo bei oro vežėjo ir nepriklausomai nuo jų vykdys savo funkcijas. Valstybės narės, kurios išlaiko oro uostų, oro uostų valdymo organų ar oro vežėjų nuosavybę arba oro uostų valdymo organų ar oro vežėjų kontrolę, užtikrina, kad su tokia nuosavybe ar kontrole susijusios funkcijos nebūtų perduotos nepriklausomai priežiūros institucijai. Valstybės narės užtikrina, kad nepriklausoma priežiūros institucija savo įgaliojimus vykdytų nešališkai ir skaidriai.

4.   Valstybės narės praneša Komisijai nepriklausomos priežiūros institucijos pavadinimą ir adresą, jai pavestas užduotis ir atsakomybę, bei priemones, kurių imtasi siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi 3 dalies.

5.   Valstybės narės gali nustatyti nepriklausomos priežiūros institucijos finansavimo mechanizmą, pagal kurį gali būti renkamas mokestis iš oro uostų naudotojų ir oro uostų valdymo organų.

6.   Valstybės narės užtikrina, kad 6 straipsnio 3 dalyje nurodytų nesutarimų atveju būtų imtasi priemonių:

| a) | nustatyti oro uosto valdymo organo ir oro uosto naudotojų nesutarimų sprendimo procedūrą; |
| --- | --- |

a)

nustatyti oro uosto valdymo organo ir oro uosto naudotojų nesutarimų sprendimo procedūrą;

| b) | nustatyti sąlygas, kurioms esant nesutarimą galima perduoti nagrinėti nepriklausomai priežiūros institucijai. Ši institucija visų pirma atmeta skundus, kurie, jos nuomone, netinkamai pagrįsti ar netinkamai dokumentais patvirtinti; ir |
| --- | --- |

b)

nustatyti sąlygas, kurioms esant nesutarimą galima perduoti nagrinėti nepriklausomai priežiūros institucijai. Ši institucija visų pirma atmeta skundus, kurie, jos nuomone, netinkamai pagrįsti ar netinkamai dokumentais patvirtinti; ir

| c) | nustatyti kriterijus, pagal kuriuos nesutarimai bus vertinami juos sprendžiant. |
| --- | --- |

c)

nustatyti kriterijus, pagal kuriuos nesutarimai bus vertinami juos sprendžiant.

Šios procedūros, sąlygos ir kriterijai turi būti nediskriminaciniai, skaidrūs ir objektyvūs.

7.   Atlikdama tyrimą, ar sistemos arba oro uostų mokesčių dydžio pakeitimas yra pagrįstas, kaip nurodyta 6 straipsnyje, nepriklausoma priežiūros institucija, siekdama priimti sprendimą, turi turėti galimybę susipažinti su reikalinga atitinkamų šalių informacija ir privalo konsultuotis su atitinkamomis šalimis. Nepažeisdama 6 straipsnio 4 dalies, ji priima galutinį sprendimą kuo greičiau, bet kuriuo atveju per keturis mėnesius nuo klausimo gavimo dienos. Išskirtiniais ir deramai pagrįstais atvejais šis laikotarpis gali būti pratęstas dviem mėnesiais. Nepriklausomos priežiūros institucijos sprendimai yra privalomi, nepažeidžiant parlamentinės ar teisminės peržiūros, jeigu ji taikoma valstybėse narėse.

8.   Nepriklausoma priežiūros institucija paskelbia metinę savo veiklos ataskaitą.

12 straipsnis

Pranešimas ir peržiūrėjimas

1.   Komisija ne vėliau kaip 2013 m. kovo 15 d. pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai ataskaitą apie šios direktyvos taikymą, kurioje įvertinama siekiant jos tikslo padaryta pažanga, ir prireikus visus deramus pasiūlymus.

2.   Valstybės narės ir Komisija bendradarbiauja taikydamos šią direktyvą, visų pirma rinkdamos informaciją 1 dalyje nurodytai ataskaitai.

13 straipsnis

Perkėlimas

1.   Valstybės narės užtikrina, kad įsigaliotų įstatymai ir kiti teisės aktai, būtini šiai direktyvai įgyvendinti ne vėliau kaip 2011 m. kovo 15 d. Jos nedelsdamos apie juos praneša Komisijai.

Valstybės narės, patvirtindamos šias priemones, daro jose nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Nuorodos darymo tvarką nustato valstybės narės.

2.   Valstybės narės pateikia Komisijai šios direktyvos taikymo srityje priimtų nacionalinės teisės aktų pagrindinių nuostatų tekstus.

14 straipsnis

Įsigaliojimas

Ši direktyva įsigalioja kitą dieną po jos paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

15 straipsnis

Adresatai

Ši direktyva skirta valstybėms narėms.

Priimta Strasbūre, 2009 m. kovo 11 d.

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

H.-G. PÖTTERING

Tarybos vardu

Pirmininkas

A. VONDRA

---

(1)  OL C 10, 2008 1 15, p. 35.

1

(2)  OL C 305, 2007 12 15, p. 11.

2

(3)  2008 m. sausio 15 d. Europos Parlamento nuomonė (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje), 2008 m. birželio 23 d. Tarybos bendroji pozicija (OL C 254 E, 2008 10 7, p. 18) ir 2008 m. spalio 23 d. Europos Parlamento pozicija (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje). 2009 m. vasario 19 d. Tarybos sprendimas.

3

(4)  OL L 341, 2006 12 7, p. 3.

4

(5)  OL L 272, 1996 10 25, p. 36.

5

(6)  OL L 204, 2006 7 26, p. 1.

6

---

| 14.3.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 70/17 |
| --- | --- | --- | --- |

14.3.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 70/17

---

KOMISIJOS DIREKTYVA 2009/19/EB

2009 m. kovo 12 d.

kuria iš dalies keičiamos Tarybos direktyvos 72/245/EEB nuostatos dėl transporto priemonių radijo trukdžių (elektromagnetinio suderinamumo), siekiant ją suderinti su technikos pažanga

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2007 m. rugsėjo 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2007/46/EB, nustatančią motorinių transporto priemonių ir jų priekabų bei tokioms transporto priemonėms skirtų sistemų, sudėtinių dalių ir atskirų techninių mazgų patvirtinimo pagrindus (Pagrindų direktyvą) (1), ypač į jos 39 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | 1972 m. birželio 20 d. Tarybos direktyva 72/245/EEB, susijusi su transporto priemonių radijo trukdžiais (elektromagnetiniu suderinamumu) (2) – viena iš atskirųjų direktyvų, susijusių su EB tipo patvirtinimo procedūra, nustatyta 1970 m. vasario 6 d. Tarybos direktyva 70/156/EEB dėl valstybių narių įstatymų, reglamentuojančių motorinių transporto priemonių ir jų priekabų tipo patvirtinimą, suderinimo (3). Todėl Direktyvos 70/156/EEB nuostatos dėl transporto priemonių sistemų, sudėtinių dalių ir atskirų techninių mazgų, taikomos Direktyvai 72/245/EEB. |
| --- | --- |

(1)

1972 m. birželio 20 d. Tarybos direktyva 72/245/EEB, susijusi su transporto priemonių radijo trukdžiais (elektromagnetiniu suderinamumu) (2) – viena iš atskirųjų direktyvų, susijusių su EB tipo patvirtinimo procedūra, nustatyta 1970 m. vasario 6 d. Tarybos direktyva 70/156/EEB dėl valstybių narių įstatymų, reglamentuojančių motorinių transporto priemonių ir jų priekabų tipo patvirtinimą, suderinimo (3). Todėl Direktyvos 70/156/EEB nuostatos dėl transporto priemonių sistemų, sudėtinių dalių ir atskirų techninių mazgų, taikomos Direktyvai 72/245/EEB.

| (2) | Remiantis Direktyvos 72/245/EEB I priedo 3.2.9 punktu, rinkoje parduodamoms motorinių transporto priemonių sudėtinėms dalims nebūtinas tipo patvirtinimas, jei jos nėra susijusios su atsparumą užtikrinančiomis funkcijomis. Nustatytas pereinamasis laikotarpis, prasidedantis 2004 m. gruodžio 3 d., per kurį techninė tarnyba turi nustatyti, ar į rinką teikiama sudėtinė dalis yra susijusi su atsparumu, ar ne, ir išduoti pagal III C priede pateiktą pavyzdį parengtą patvirtinimą. Reikalaujama, kad valstybės narės praneštų Europos Komisijai apie visus atvejus, kai tokį patvirtinimą atsisakoma išduoti dėl saugos sumetimų. Pagal šią nuostatą Komisija, remdamasi praktine šio reikalavimo taikymo patirtimi ir valstybių narių pateiktomis ataskaitomis, iki pereinamojo laikotarpio pabaigos turi nuspręsti, ar tebereikėtų reikalauti ne vien atitikties deklaracijos, bet ir minėto patvirtinimo. |
| --- | --- |

(2)

Remiantis Direktyvos 72/245/EEB I priedo 3.2.9 punktu, rinkoje parduodamoms motorinių transporto priemonių sudėtinėms dalims nebūtinas tipo patvirtinimas, jei jos nėra susijusios su atsparumą užtikrinančiomis funkcijomis. Nustatytas pereinamasis laikotarpis, prasidedantis 2004 m. gruodžio 3 d., per kurį techninė tarnyba turi nustatyti, ar į rinką teikiama sudėtinė dalis yra susijusi su atsparumu, ar ne, ir išduoti pagal III C priede pateiktą pavyzdį parengtą patvirtinimą. Reikalaujama, kad valstybės narės praneštų Europos Komisijai apie visus atvejus, kai tokį patvirtinimą atsisakoma išduoti dėl saugos sumetimų. Pagal šią nuostatą Komisija, remdamasi praktine šio reikalavimo taikymo patirtimi ir valstybių narių pateiktomis ataskaitomis, iki pereinamojo laikotarpio pabaigos turi nuspręsti, ar tebereikėtų reikalauti ne vien atitikties deklaracijos, bet ir minėto patvirtinimo.

| (3) | Kaip numatyta Direktyvos 72/245/EEB I priedo 3.2.9 punkte ir atsižvelgiant į tai, kad Europos Komisija negavo valstybių narių atsisakymo išduoti patvirtinimą atvejų ataskaitų, siūloma, kad techninė tarnyba nedalyvautų vertinant rinkoje parduodamas motorinių transporto priemonių sudėtines dalis, jei jos nėra susijusios su atsparumą užtikrinančiomis funkcijomis, be to, siūloma nereikalauti patvirtinimo, parengto pagal III C priede pateiktą pavyzdį, kaip nustatyta I priedo 3.2.9 punkte. |
| --- | --- |

(3)

Kaip numatyta Direktyvos 72/245/EEB I priedo 3.2.9 punkte ir atsižvelgiant į tai, kad Europos Komisija negavo valstybių narių atsisakymo išduoti patvirtinimą atvejų ataskaitų, siūloma, kad techninė tarnyba nedalyvautų vertinant rinkoje parduodamas motorinių transporto priemonių sudėtines dalis, jei jos nėra susijusios su atsparumą užtikrinančiomis funkcijomis, be to, siūloma nereikalauti patvirtinimo, parengto pagal III C priede pateiktą pavyzdį, kaip nustatyta I priedo 3.2.9 punkte.

| (4) | Todėl Direktyvą 72/245/EEB reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti. |
| --- | --- |

(4)

Todėl Direktyvą 72/245/EEB reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti.

| (5) | Šioje direktyvoje numatytos priemonės atitinka Motorinių transporto priemonių techninio komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(5)

Šioje direktyvoje numatytos priemonės atitinka Motorinių transporto priemonių techninio komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:

1 straipsnis

Direktyva 72/245/EEB iš dalies keičiama taip:

| 1. | Iš priedų sąrašo išbraukiama nuoroda į III C priedą:






  „III C PRIEDAS. | Patvirtinimo pagal I priedo 3.2.9 punktą pavyzdys.“ |
| --- | --- | --- |

1.

Iš priedų sąrašo išbraukiama nuoroda į III C priedą:

„III C PRIEDAS.

Patvirtinimo pagal I priedo 3.2.9 punktą pavyzdys.“

| 2. | I priedo 3.2.9 punkto antroji pastraipa išbraukiama. |
| --- | --- |

2.

I priedo 3.2.9 punkto antroji pastraipa išbraukiama.

| 3. | III C priedas išbraukiamas. |
| --- | --- |

3.

III C priedas išbraukiamas.

2 straipsnis

1.   Valstybės narės ne vėliau kaip iki 2009 m. spalio 1 d. priima ir paskelbia įstatymus ir kitus teisės aktus, reikalingus šiai direktyvai įgyvendinti. Jos nedelsdamos pateikia Komisijai tų nuostatų tekstą.

Jos pradeda taikyti šias nuostatas nuo 2009 m. spalio 2 d.

Priimdamos šias nuostatas valstybės narės daro jose nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Tokios nuorodos darymo tvarką nustato valstybės narės.

2.   Valstybės narės pateikia Komisijai priimtų šios direktyvos taikymo srities pagrindinių nacionalinės teisės aktų nuostatų tekstus.

3 straipsnis

Ši direktyva įsigalioja dvidešimtą dieną nuo jos paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

4 straipsnis

Ši direktyva skirta valstybėms narėms.

Priimta Briuselyje, 2009 m. kovo 12 d.

Komisijos vardu

Günter VERHEUGEN

Pirmininko pavaduotojas

---

(1)  OL L 263, 2007 10 9, p. 1.

1

(2)  OL L 152, 1972 7 6, p. 15.

2

(3)  OL L 42, 1970 2 23, p. 1.

3

---