# Euroopa Liidu L 174/2016

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 174 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 59. aastakäik30. juuni 2016 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 174

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

59. aastakäik30. juuni 2016

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | OTSUSED |
| | * | Komisjoni otsus (EL) 2016/1031, 6. november 2015, meetmete SA.35956 (13/C) (ex 13/NN) (ex 12/N) kohta, mida Eesti on rakendanud ASi Estonian Air suhtes, ja meetmete SA.36868 (14/C) (ex 13/N) kohta, mida Eesti kavatseb rakendada ASi Estonian Air suhtes
  (teatavaks tehtud numbri C(2015) 7470 all)

   (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2016/1032, 13. juuni 2016, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2010/75/EL alusel parima võimaliku tehnika (PVT) alased järeldused värviliste metallide tööstuse jaoks
  (teatavaks tehtud numbri C(2016) 3563 all)

   (
  1
  ) | 32 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

OTSUSED

*

Komisjoni otsus (EL) 2016/1031, 6. november 2015, meetmete SA.35956 (13/C) (ex 13/NN) (ex 12/N) kohta, mida Eesti on rakendanud ASi Estonian Air suhtes, ja meetmete SA.36868 (14/C) (ex 13/N) kohta, mida Eesti kavatseb rakendada ASi Estonian Air suhtes
  (teatavaks tehtud numbri C(2015) 7470 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2015) 7470 all)

1

1

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2016/1032, 13. juuni 2016, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2010/75/EL alusel parima võimaliku tehnika (PVT) alased järeldused värviliste metallide tööstuse jaoks
  (teatavaks tehtud numbri C(2016) 3563 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2016) 3563 all)

1

32

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

OTSUSED

| 30.6.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 174/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 174/1

---

KOMISJONI OTSUS (EL) 2016/1031,

6. november 2015,

meetmete SA.35956 (13/C) (ex 13/NN) (ex 12/N) kohta, mida Eesti on rakendanud ASi Estonian Air suhtes,

ja

meetmete SA.36868 (14/C) (ex 13/N) kohta, mida Eesti kavatseb rakendada ASi Estonian Air suhtes

(teatavaks tehtud numbri C(2015) 7470 all)

(Ainult ingliskeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 108 lõike 2 esimest lõiku,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

võttes arvesse komisjoni otsuseid algatada aluslepingu artikli 108 lõikes 2 sätestatud menetlus seoses riigiabiga SA.35956 (13/C) (ex 13/NN) (ex 12/N) (1) ja riigiabiga SA.36868 (14/C) (ex 13/N) (2),

olles palunud huvitatud isikutel esitada oma märkused vastavalt eespool osutatud sätetele ja võttes arvesse nende märkusi

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

MENETLUS

1.1.   Päästmisabijuhtum (SA.35956)

Päästmisabijuhtum (SA.35956)

| (1) | Eesti teatas komisjonile 3. detsembri 2012. aasta kirjas oma kavatsusest anda päästmisabi ASile Estonian Air (edaspidi „Estonian Air“ või „lennuettevõtja“) ja mitmest varem tehtud kapitalisüstist. 4. detsembril 2012 toimus kohtumine Eesti ametiasutustega. |
| --- | --- |

(1)

Eesti teatas komisjonile 3. detsembri 2012. aasta kirjas oma kavatsusest anda päästmisabi ASile Estonian Air (edaspidi „Estonian Air“ või „lennuettevõtja“) ja mitmest varem tehtud kapitalisüstist. 4. detsembril 2012 toimus kohtumine Eesti ametiasutustega.

| (2) | Pärast neid teatamisele eelnenud kontakte teatas Eesti komisjonile SANI-süsteemis koostatud 20. detsembri 2012. aasta teatises nr 7853 kavatsusest anda lennuettevõtjale päästmisabi 8,3 miljoni euro suuruse laenuna. |
| --- | --- |

(2)

Pärast neid teatamisele eelnenud kontakte teatas Eesti komisjonile SANI-süsteemis koostatud 20. detsembri 2012. aasta teatises nr 7853 kavatsusest anda lennuettevõtjale päästmisabi 8,3 miljoni euro suuruse laenuna.

| (3) | Eesti ametiasutuste esitatud teabest ilmnes, et esimene osa päästmislaenust maksti Estonian Airile välja 20. detsembril 2012. Seetõttu registreeris komisjon juhtumi teatamata abina (13/NN) ja teavitas Eesti riiki juhtumi ümberliigitamisest 10. jaanuari 2013. aasta kirjas. Lisaks palus komisjon 10. jaanuari 2013. aasta kirjas esitada täiendavat teavet ning Eesti vastas sellele 21. jaanuari 2013. aasta kirjaga. |
| --- | --- |

(3)

Eesti ametiasutuste esitatud teabest ilmnes, et esimene osa päästmislaenust maksti Estonian Airile välja 20. detsembril 2012. Seetõttu registreeris komisjon juhtumi teatamata abina (13/NN) ja teavitas Eesti riiki juhtumi ümberliigitamisest 10. jaanuari 2013. aasta kirjas. Lisaks palus komisjon 10. jaanuari 2013. aasta kirjas esitada täiendavat teavet ning Eesti vastas sellele 21. jaanuari 2013. aasta kirjaga.

| (4) | 20. veebruari 2013. aasta kirjas teatas komisjon Eestile oma otsusest algatada Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „alusleping“) artikli 108 lõikes 2 sätestatud menetlus seoses 8,3 miljoni euro suuruse päästmisabiga ja mitme varem võetud meetmega. |
| --- | --- |

(4)

20. veebruari 2013. aasta kirjas teatas komisjon Eestile oma otsusest algatada Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „alusleping“) artikli 108 lõikes 2 sätestatud menetlus seoses 8,3 miljoni euro suuruse päästmisabiga ja mitme varem võetud meetmega.

| (5) | Eesti teatas komisjonile 4. märtsi 2013. aasta kirjas 28. veebruari 2013. aasta otsusest suurendada Estonian Airile antavat päästmislaenu 28,7 miljoni euro võrra. Komisjon teatas Eestile 16. aprilli 2013. aasta kirjas, et täiendava päästmisabiga seoses otsustas ta aluslepingu artikli 108 lõikes 2 sätestatud menetlust laiendada (koos põhjenduses 4 osutatud otsusega edaspidi „päästmisabimenetluse algatamise otsused“). |
| --- | --- |

(5)

Eesti teatas komisjonile 4. märtsi 2013. aasta kirjas 28. veebruari 2013. aasta otsusest suurendada Estonian Airile antavat päästmislaenu 28,7 miljoni euro võrra. Komisjon teatas Eestile 16. aprilli 2013. aasta kirjas, et täiendava päästmisabiga seoses otsustas ta aluslepingu artikli 108 lõikes 2 sätestatud menetlust laiendada (koos põhjenduses 4 osutatud otsusega edaspidi „päästmisabimenetluse algatamise otsused“).

| (6) | Eesti esitas päästmisabimenetluse algatamise otsuste kohta märkused 9. aprilli ja 17. mai 2013. aasta kirjades. Komisjon palus Eestilt lisateavet 8. aprilli 2013. aasta kirjas, millele Eesti vastas 18. aprillil 2013. |
| --- | --- |

(6)

Eesti esitas päästmisabimenetluse algatamise otsuste kohta märkused 9. aprilli ja 17. mai 2013. aasta kirjades. Komisjon palus Eestilt lisateavet 8. aprilli 2013. aasta kirjas, millele Eesti vastas 18. aprillil 2013.

| (7) | Päästmisabimenetluse algatamise otsused avaldati Euroopa Liidu Teatajas29. mail 2013 (3). Komisjon kutsus huvitatud isikuid esitama meetmete kohta märkusi. Komisjon sai märkusi kahelt huvitatud isikult, kelleks olid International Airlines Group (edaspidi „IAG“) ja Ryanair. Komisjon edastas need märkused Eestile, kellele anti võimalus vastata; Eesti seisukohad saadi kätte 5. augustil 2013. |
| --- | --- |

(7)

Päästmisabimenetluse algatamise otsused avaldati Euroopa Liidu Teatajas29. mail 2013 (3). Komisjon kutsus huvitatud isikuid esitama meetmete kohta märkusi. Komisjon sai märkusi kahelt huvitatud isikult, kelleks olid International Airlines Group (edaspidi „IAG“) ja Ryanair. Komisjon edastas need märkused Eestile, kellele anti võimalus vastata; Eesti seisukohad saadi kätte 5. augustil 2013.

Euroopa Liidu Teatajas

3

1.2.   Ümberkorraldusabi juhtum (SA.36868)

Ümberkorraldusabi juhtum (SA.36868)

| (8) | Eesti teatas pärast mitteametlikke kontakte komisjoniga 20. juunil 2013 SANI-süsteemis koostatud teatises nr 8513 ümberkorralduskavast, sealhulgas lennuettevõtja rekapitaliseerimisest 40,7 miljoni euro ulatuses. Teatis registreeriti numbriga SA.36868 (13/N). |
| --- | --- |

(8)

Eesti teatas pärast mitteametlikke kontakte komisjoniga 20. juunil 2013 SANI-süsteemis koostatud teatises nr 8513 ümberkorralduskavast, sealhulgas lennuettevõtja rekapitaliseerimisest 40,7 miljoni euro ulatuses. Teatis registreeriti numbriga SA.36868 (13/N).

| (9) | Komisjon palus täiendavat teavet 16. juuli ja 28. oktoobri 2013. aasta kirjas, millele Eesti ametiasutused vastasid 28. augusti ja 25. novembri 2013. aasta kirjaga. Eesti esitas 22. detsembri 2013. aasta e-kirjas lisateavet. |
| --- | --- |

(9)

Komisjon palus täiendavat teavet 16. juuli ja 28. oktoobri 2013. aasta kirjas, millele Eesti ametiasutused vastasid 28. augusti ja 25. novembri 2013. aasta kirjaga. Eesti esitas 22. detsembri 2013. aasta e-kirjas lisateavet.

| (10) | Lisaks sai komisjon Ryanairilt 23. mai 2013. aasta kuupäevaga kaebuse seoses Eesti kavaga suurendada Estonian Airi kapitali ning Estonian Airi ja Tallinna Lennujaama vahelise müügi- ja tagasiliisimislepinguga, milles käsitleti Estonian Airile kuuluvat kontorihoonet. Komisjon edastas kaebuse Eestile 25. juunil 2013. Eesti esitas märkused 5. augusti 2013. aasta kirjas (4). |
| --- | --- |

(10)

Lisaks sai komisjon Ryanairilt 23. mai 2013. aasta kuupäevaga kaebuse seoses Eesti kavaga suurendada Estonian Airi kapitali ning Estonian Airi ja Tallinna Lennujaama vahelise müügi- ja tagasiliisimislepinguga, milles käsitleti Estonian Airile kuuluvat kontorihoonet. Komisjon edastas kaebuse Eestile 25. juunil 2013. Eesti esitas märkused 5. augusti 2013. aasta kirjas (4).

4

| (11) | Komisjon teatas Eestile 4. veebruari 2014. aasta kirjas oma otsusest algatada aluslepingu artikli 108 lõikes 2 sätestatud menetlus seoses teatatud ümberkorraldusabiga (edaspidi „ümberkorraldusabi menetluse algatamise otsus“) (5). |
| --- | --- |

(11)

Komisjon teatas Eestile 4. veebruari 2014. aasta kirjas oma otsusest algatada aluslepingu artikli 108 lõikes 2 sätestatud menetlus seoses teatatud ümberkorraldusabiga (edaspidi „ümberkorraldusabi menetluse algatamise otsus“) (5).

5

| (12) | Eesti esitas ümberkorraldusabi menetluse algatamise otsuse kohta märkused 19. märtsi 2014. aasta kirjas. 7. mail 2014 toimus kohtumine Eesti ametiasutuste ja Estonian Airiga, millele järgnes 30. juunil 2014 telefonikonverents. Lisaks sellele toimus 28. augustil 2014 kohtumine Eesti ametiasutuste ja nende seadusliku esindajaga ning seejärel esitas Eesti 10. septembri 2014. aasta e-kirjas täiendavat teavet. |
| --- | --- |

(12)

Eesti esitas ümberkorraldusabi menetluse algatamise otsuse kohta märkused 19. märtsi 2014. aasta kirjas. 7. mail 2014 toimus kohtumine Eesti ametiasutuste ja Estonian Airiga, millele järgnes 30. juunil 2014 telefonikonverents. Lisaks sellele toimus 28. augustil 2014 kohtumine Eesti ametiasutuste ja nende seadusliku esindajaga ning seejärel esitas Eesti 10. septembri 2014. aasta e-kirjas täiendavat teavet.

| (13) | 31. oktoobril 2014 esitasid Eesti ametiasutused muudetud ümberkorralduskava. Seejärel peeti Eesti ametiasutustega kohtumisi 23. novembril, 11. detsembril ja 19. detsembril 2014 ning Eesti ametiasutused esitasid 3., 10. ja 19. detsembril 2014 täiendavat teavet. |
| --- | --- |

(13)

31. oktoobril 2014 esitasid Eesti ametiasutused muudetud ümberkorralduskava. Seejärel peeti Eesti ametiasutustega kohtumisi 23. novembril, 11. detsembril ja 19. detsembril 2014 ning Eesti ametiasutused esitasid 3., 10. ja 19. detsembril 2014 täiendavat teavet.

| (14) | Eesti ametiasutused esitasid täiendavat teavet 14., 27. ja 28. jaanuaril, 13. veebruaril, 11. märtsil, 8. ja 30. aprillil, 27. mail, 17. juulil ja 26. augustil 2015. Lisaks peeti Eesti ametiasutustega kohtumisi 14. ja 15. jaanuaril, 27. märtsil, 21. aprillil (telefonitsi), 7. mail (telefonitsi), 28. mail ja 15. septembril 2015. |
| --- | --- |

(14)

Eesti ametiasutused esitasid täiendavat teavet 14., 27. ja 28. jaanuaril, 13. veebruaril, 11. märtsil, 8. ja 30. aprillil, 27. mail, 17. juulil ja 26. augustil 2015. Lisaks peeti Eesti ametiasutustega kohtumisi 14. ja 15. jaanuaril, 27. märtsil, 21. aprillil (telefonitsi), 7. mail (telefonitsi), 28. mail ja 15. septembril 2015.

| (15) | Ümberkorraldusabi menetluse algatamise otsus avaldati Euroopa Liidu Teatajas9. mail 2014 (6). Komisjon kutsus huvitatud isikuid esitama meetmete kohta oma märkusi. Komisjon sai märkused kahelt huvitatud isikult, kelleks olid Ryanair ja huvitatud isik, kes ei soovi oma andmeid avaldada. Komisjon edastas need märkused Eestile, kellele anti võimalus vastata; Eesti seisukohad saadi kätte 15. augustil 2014. |
| --- | --- |

(15)

Ümberkorraldusabi menetluse algatamise otsus avaldati Euroopa Liidu Teatajas9. mail 2014 (6). Komisjon kutsus huvitatud isikuid esitama meetmete kohta oma märkusi. Komisjon sai märkused kahelt huvitatud isikult, kelleks olid Ryanair ja huvitatud isik, kes ei soovi oma andmeid avaldada. Komisjon edastas need märkused Eestile, kellele anti võimalus vastata; Eesti seisukohad saadi kätte 15. augustil 2014.

Euroopa Liidu Teatajas

6

| (16) | Eesti ametiasutused teatasid komisjonile 8. oktoobri 2015. aasta kirjas, et nad on erandkorras nõus sellega, et käesolev otsus võetakse vastu ja sellest teatatakse inglise keeles, loobudes seega oma õigustest, mis tulenevad aluslepingu artiklist 342 koostoimes määruse nr 1 (7) artikliga 3. |
| --- | --- |

(16)

Eesti ametiasutused teatasid komisjonile 8. oktoobri 2015. aasta kirjas, et nad on erandkorras nõus sellega, et käesolev otsus võetakse vastu ja sellest teatatakse inglise keeles, loobudes seega oma õigustest, mis tulenevad aluslepingu artiklist 342 koostoimes määruse nr 1 (7) artikliga 3.

7

2.   EESTI LENNUTRANSPORDITURG

EESTI LENNUTRANSPORDITURG

| (17) | Eesti peamine lennujaam on Tallinna Lennujaam, mis teenindas 2012. aastal 2,21 miljonit reisijat, 2013. aastal aga 1,96 miljonit reisijat, mis tähendab 11,2 % langust. 2013. aastal teostas Tallinnasse suunduvaid ja sealt väljuvaid regulaarlende 13 eri lennuettevõtjat ning aastaringselt teenindati 20 liini (8). 2014. aastal teenindas Tallinna Lennujaam 2,02 miljonit reisijat, mida on 2013. aastaga võrreldes 3 % rohkem. Kokku teenindasid 15 eri lennuettevõtjat aastaringselt 20 liini (9). |
| --- | --- |

(17)

Eesti peamine lennujaam on Tallinna Lennujaam, mis teenindas 2012. aastal 2,21 miljonit reisijat, 2013. aastal aga 1,96 miljonit reisijat, mis tähendab 11,2 % langust. 2013. aastal teostas Tallinnasse suunduvaid ja sealt väljuvaid regulaarlende 13 eri lennuettevõtjat ning aastaringselt teenindati 20 liini (8). 2014. aastal teenindas Tallinna Lennujaam 2,02 miljonit reisijat, mida on 2013. aastaga võrreldes 3 % rohkem. Kokku teenindasid 15 eri lennuettevõtjat aastaringselt 20 liini (9).

8

9

| (18) | Estonian Air vedas 2012. aastal 40,2 % Tallinna kaudu lendavatest reisijatest, 2013. aastal aga vaid 27,6 %, säilitades siiski oma liidripositsiooni. 2013. aastal vedasid Ryanair ja Lufthansa vastavalt 15,1 % ja 10,5 % Tallinnasse suundunud/sealt väljunud reisijatest; neist ei jäänud palju maha ka Finnair ja airBaltic (10). 2014. aastal vähenes Estonian Airi kasutajate osakaal kõikidest reisijatest 26,6 %-le; järgnesid Lufthansa ja Ryanair, kes vedasid vastavalt 13,4 % ja 11,5 % (11). |
| --- | --- |

(18)

Estonian Air vedas 2012. aastal 40,2 % Tallinna kaudu lendavatest reisijatest, 2013. aastal aga vaid 27,6 %, säilitades siiski oma liidripositsiooni. 2013. aastal vedasid Ryanair ja Lufthansa vastavalt 15,1 % ja 10,5 % Tallinnasse suundunud/sealt väljunud reisijatest; neist ei jäänud palju maha ka Finnair ja airBaltic (10). 2014. aastal vähenes Estonian Airi kasutajate osakaal kõikidest reisijatest 26,6 %-le; järgnesid Lufthansa ja Ryanair, kes vedasid vastavalt 13,4 % ja 11,5 % (11).

10

11

| (19) | Tänu Eesti majanduse stabiilsusele 2013. aastal püsis reisijate nõudlus lennutranspordi järele kõrge ja see andis teistele lennuettevõtjatele võimaluse oma pakkumist ja turuosa suurendada (12). 2013. aastal hakkas Turkish Airlines teenindama Istanbuli ja sealt tagasi suunduvaid lende ning Ryanair lisas seitse uut lennuliini, Lufthansa ja airBaltic aga suurendasid lendude sagedust. 2014. aastal hakkasid Tallinnast lähtuvaid regulaarliine teenindama lisaks uued lennuettevõtjad, näiteks TAP Portugal (Lissaboni ja sealt tagasi suunduvad lennud) ning Vueling (Barcelonasse ja sealt tagasi suunduvad lennud) (13). |
| --- | --- |

(19)

Tänu Eesti majanduse stabiilsusele 2013. aastal püsis reisijate nõudlus lennutranspordi järele kõrge ja see andis teistele lennuettevõtjatele võimaluse oma pakkumist ja turuosa suurendada (12). 2013. aastal hakkas Turkish Airlines teenindama Istanbuli ja sealt tagasi suunduvaid lende ning Ryanair lisas seitse uut lennuliini, Lufthansa ja airBaltic aga suurendasid lendude sagedust. 2014. aastal hakkasid Tallinnast lähtuvaid regulaarliine teenindama lisaks uued lennuettevõtjad, näiteks TAP Portugal (Lissaboni ja sealt tagasi suunduvad lennud) ning Vueling (Barcelonasse ja sealt tagasi suunduvad lennud) (13).

12

13

| (20) | Tallinna Lennujaama haldaja sõnul võib kõnealuse lennujaama teeninduspiirkonnaks lugeda tervet Eestit. Samal ajal asub suurem osa Eestist ka muude rahvusvaheliste lennujaamade, nt Helsingi, Riia ja Peterburi lennujaamade teeninduspiirkonnas (14). |
| --- | --- |

(20)

Tallinna Lennujaama haldaja sõnul võib kõnealuse lennujaama teeninduspiirkonnaks lugeda tervet Eestit. Samal ajal asub suurem osa Eestist ka muude rahvusvaheliste lennujaamade, nt Helsingi, Riia ja Peterburi lennujaamade teeninduspiirkonnas (14).

14

3.   ABISAAJA

ABISAAJA

| (21) | Estonian Air, Eesti seaduste kohaselt aktsiaselts, on Eesti riiklik lennuettevõtja, kelle peakorter asub Tallinna Lennujaamas. Praegu on lennuettevõtjal ligikaudu 160 töötajat ja tema õhusõidukiparki kuulub seitse lennukit. |
| --- | --- |

(21)

Estonian Air, Eesti seaduste kohaselt aktsiaselts, on Eesti riiklik lennuettevõtja, kelle peakorter asub Tallinna Lennujaamas. Praegu on lennuettevõtjal ligikaudu 160 töötajat ja tema õhusõidukiparki kuulub seitse lennukit.

| (22) | Estonian Air moodustati riigiettevõttena pärast Eesti iseseisvumist 1991. aastal Vene lennuettevõtja Aeroflot osakonna baasil. Pärast erastamist ja sellele järgnenud muudatusi lennuettevõtja aktsiapaki struktuuris kuulub Estonian Air praegu Eesti riigile (97,34 %) ja SASi kontsernile (edaspidi „SAS“) (2,66 %). |
| --- | --- |

(22)

Estonian Air moodustati riigiettevõttena pärast Eesti iseseisvumist 1991. aastal Vene lennuettevõtja Aeroflot osakonna baasil. Pärast erastamist ja sellele järgnenud muudatusi lennuettevõtja aktsiapaki struktuuris kuulub Estonian Air praegu Eesti riigile (97,34 %) ja SASi kontsernile (edaspidi „SAS“) (2,66 %).

| (23) | Estonian Air osaleb ühes ühisettevõtjas, milleks on Eesti Aviokütuse Teenuste AS (osalus 51 %), mis pakub Tallinna Lennujaamas lennukite tankimise teenust. Samuti osales Estonian Air ühisettevõtjas AS Amadeus Eesti (osalus 60 %), mis pakub Eesti reisibüroodele broneerimissüsteeme ja vastavat tuge, kuid 2014. aasta alguses müüs ta oma osa kontsernile Amadeus IT Group, S.A (15).. Estonian Airil oli ka 100 % talle kuuluv tütarettevõtja, AS Estonian Air Regional, kes teostas koostöös Estonian Airiga kommertslende lähipiirkondadesse. Tütarettevõtja müüdi 2013. aasta juunis eralendude operaatorile Fort Aero BBAA OÜ (16). |
| --- | --- |

(23)

Estonian Air osaleb ühes ühisettevõtjas, milleks on Eesti Aviokütuse Teenuste AS (osalus 51 %), mis pakub Tallinna Lennujaamas lennukite tankimise teenust. Samuti osales Estonian Air ühisettevõtjas AS Amadeus Eesti (osalus 60 %), mis pakub Eesti reisibüroodele broneerimissüsteeme ja vastavat tuge, kuid 2014. aasta alguses müüs ta oma osa kontsernile Amadeus IT Group, S.A (15).. Estonian Airil oli ka 100 % talle kuuluv tütarettevõtja, AS Estonian Air Regional, kes teostas koostöös Estonian Airiga kommertslende lähipiirkondadesse. Tütarettevõtja müüdi 2013. aasta juunis eralendude operaatorile Fort Aero BBAA OÜ (16).

15

16

| (24) | Estonian Air on olnud suures kahjumis alates 2006. aastast. 2010.–2011. aastal kaotas lennuettevõtja üle poole omakapitalist. Samuti kaotas lennuettevõtja nimetatud ajavahemikul rohkem kui veerandi oma kapitalist. |
| --- | --- |

(24)

Estonian Air on olnud suures kahjumis alates 2006. aastast. 2010.–2011. aastal kaotas lennuettevõtja üle poole omakapitalist. Samuti kaotas lennuettevõtja nimetatud ajavahemikul rohkem kui veerandi oma kapitalist.

| (25) | 2012. aastal halvenes lennuettevõtja finantsolukord jätkuvalt, vaatamata 2011. ja 2012. aastal tehtud kapitalisüstidele. 2012. aasta mai kahjum oli 3,7 miljonit eurot, mida oli rohkem, kui eelarves ettenähtud 0,9 miljoni euro suurune kahjum. 2012. aasta esimesel poolel ulatus Estonian Airi kahjum 14,9 miljoni euroni (17). 2012. aasta juunis vaatas Estonian Air oma 2012. aasta prognoosi läbi ja arvestas aasta tegevuskahjumiks 25 miljonit eurot (esialgses eelarves prognoositi 8,8 miljoni euro suurust aastakahjumit). 2012. aasta juuli lõpuks oli Estonian Air muutunud Eesti seaduste kohaselt maksejõuetuks. 2012. majandusaastal ulatus lennuettevõtja kahjum 49,2 miljoni euroni. |
| --- | --- |

(25)

2012. aastal halvenes lennuettevõtja finantsolukord jätkuvalt, vaatamata 2011. ja 2012. aastal tehtud kapitalisüstidele. 2012. aasta mai kahjum oli 3,7 miljonit eurot, mida oli rohkem, kui eelarves ettenähtud 0,9 miljoni euro suurune kahjum. 2012. aasta esimesel poolel ulatus Estonian Airi kahjum 14,9 miljoni euroni (17). 2012. aasta juunis vaatas Estonian Air oma 2012. aasta prognoosi läbi ja arvestas aasta tegevuskahjumiks 25 miljonit eurot (esialgses eelarves prognoositi 8,8 miljoni euro suurust aastakahjumit). 2012. aasta juuli lõpuks oli Estonian Air muutunud Eesti seaduste kohaselt maksejõuetuks. 2012. majandusaastal ulatus lennuettevõtja kahjum 49,2 miljoni euroni.

17

| (26) | 2013. aastal oli Estonian Airi puhaskahjum 8,1 miljonit eurot (18). 2014. aastal ulatus puhaskahjum 10,4 miljoni euroni (19). |
| --- | --- |

(26)

2013. aastal oli Estonian Airi puhaskahjum 8,1 miljonit eurot (18). 2014. aastal ulatus puhaskahjum 10,4 miljoni euroni (19).

18

19

4.   MEETMETE JA ÜMBERKORRALDUSKAVA KIRJELDUS

MEETMETE JA ÜMBERKORRALDUSKAVA KIRJELDUS

| (27) | Selles osas kirjeldatakse hinnatavaid meetmeid nii seoses päästmisabijuhtumiga (SA.35956), st meetmed 1–5, kui ka ümberkorralduskavaga, millest teatati ümberkorraldusabi juhtumi (SA.36868) raames. |
| --- | --- |

(27)

Selles osas kirjeldatakse hinnatavaid meetmeid nii seoses päästmisabijuhtumiga (SA.35956), st meetmed 1–5, kui ka ümberkorralduskavaga, millest teatati ümberkorraldusabi juhtumi (SA.36868) raames.

4.1.   Kapitali suurendamine 2009. aastal (1. meede)

Kapitali suurendamine 2009. aastal (1. meede)

| (28) | Tallinna Lennujaam ja lennuettevõtja olid üks äriühing kuni 1993. aastani, mil lennuettevõtjast sai iseseisev üksus. 1996. aastal erastas Eesti 66 % lennuettevõtja aktsiatest. Pärast erastamist jagunesid aktsiad järgmiselt: 49 % oli Maersk Airi omanduses, 34 % Eesti Vabariigi Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi omanduses ning 17 % kohaliku investeerimispanga Cresco Investeerimispank (edaspidi „Cresco“) omanduses. 2003. aastal ostis SAS Maersk Airilt 49 % aktsiapaki, teiste osalus aga jäi samaks. |
| --- | --- |

(28)

Tallinna Lennujaam ja lennuettevõtja olid üks äriühing kuni 1993. aastani, mil lennuettevõtjast sai iseseisev üksus. 1996. aastal erastas Eesti 66 % lennuettevõtja aktsiatest. Pärast erastamist jagunesid aktsiad järgmiselt: 49 % oli Maersk Airi omanduses, 34 % Eesti Vabariigi Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi omanduses ning 17 % kohaliku investeerimispanga Cresco Investeerimispank (edaspidi „Cresco“) omanduses. 2003. aastal ostis SAS Maersk Airilt 49 % aktsiapaki, teiste osalus aga jäi samaks.

| (29) | Eesti esitatud teabe kohaselt palus lennuettevõtja oma aktsionäridelt 2009. aastal uut kapitali kahel põhjusel. Esiteks tegi Estonian Air 2008. aasta algul [...] (*1) miljoni euro suuruse rahalise sissemakse, et omandada kolm uut Bombardier-tüüpi lähimaa reaktiivlennukit ja ajakohastada oma õhusõidukiparki tõhusamate lennukitega. Teiseks ei töötanud ärimudel finantskriisi tingimustes ja lennuettevõtja seisis aasta lõpus silmitsi likviidsusprobleemidega. |
| --- | --- |

(29)

Eesti esitatud teabe kohaselt palus lennuettevõtja oma aktsionäridelt 2009. aastal uut kapitali kahel põhjusel. Esiteks tegi Estonian Air 2008. aasta algul [...] (*1) miljoni euro suuruse rahalise sissemakse, et omandada kolm uut Bombardier-tüüpi lähimaa reaktiivlennukit ja ajakohastada oma õhusõidukiparki tõhusamate lennukitega. Teiseks ei töötanud ärimudel finantskriisi tingimustes ja lennuettevõtja seisis aasta lõpus silmitsi likviidsusprobleemidega.

*1

| (30) | 2009. aasta veebruaris suurendasid kõik aktsionärid proportsionaalselt oma osalusega lennuettevõtja kapitali 7,28 miljoni euro võrra. Eesti riik tegi 2,48 miljoni euro suuruse rahalise sissemakse ja Cresco andis 1,23 miljonit eurot, samuti rahalise sissemaksena. SAS tegi 3,57 miljoni euro suuruse sissemakse, sellest 1,21 miljonit eurot rahalise sissemaksena ja 2,36 miljonit eurot laenu omakapitaliks konverteerimise teel. 1. meede ei toonud kaasa muudatusi Estonian Airi aktsiapaki struktuuris. |
| --- | --- |

(30)

2009. aasta veebruaris suurendasid kõik aktsionärid proportsionaalselt oma osalusega lennuettevõtja kapitali 7,28 miljoni euro võrra. Eesti riik tegi 2,48 miljoni euro suuruse rahalise sissemakse ja Cresco andis 1,23 miljonit eurot, samuti rahalise sissemaksena. SAS tegi 3,57 miljoni euro suuruse sissemakse, sellest 1,21 miljonit eurot rahalise sissemaksena ja 2,36 miljonit eurot laenu omakapitaliks konverteerimise teel. 1. meede ei toonud kaasa muudatusi Estonian Airi aktsiapaki struktuuris.

4.2.   Maapealse teeninduse osa müük 2009. aastal (2. meede)

Maapealse teeninduse osa müük 2009. aastal (2. meede)

| (31) | 2009. aasta juunis müüs Estonian Air maapealse teeninduse osa 2,4 miljoni euroga riigiettevõttele Tallinna Lennujaam. Müügi ajal kuulus Tallinna Lennujaam 100 % Eesti riigile. |
| --- | --- |

(31)

2009. aasta juunis müüs Estonian Air maapealse teeninduse osa 2,4 miljoni euroga riigiettevõttele Tallinna Lennujaam. Müügi ajal kuulus Tallinna Lennujaam 100 % Eesti riigile.

| (32) | Eesti ametiasutused selgitasid, et avatud, läbipaistvat ega tingimusteta pakkumismenetlust ei toimunud. Ka ei põhinenud müügihind eksperdiarvamusel, vaid müüdava vara arvestuslikul väärtusel. Selles võeti arvesse amortiseerunud vara, mille väärtust suurendati. Eesti ametiasutuste sõnul määrati hind Tallinna Lennujaama ja Estonian Airi vahelistes otseläbirääkimistes. |
| --- | --- |

(32)

Eesti ametiasutused selgitasid, et avatud, läbipaistvat ega tingimusteta pakkumismenetlust ei toimunud. Ka ei põhinenud müügihind eksperdiarvamusel, vaid müüdava vara arvestuslikul väärtusel. Selles võeti arvesse amortiseerunud vara, mille väärtust suurendati. Eesti ametiasutuste sõnul määrati hind Tallinna Lennujaama ja Estonian Airi vahelistes otseläbirääkimistes.

4.3.   Kapitalisüst 2010. aastal (3. meede)

Kapitalisüst 2010. aastal (3. meede)

| (33) | 10. novembril 2010 tegi Eesti riik Estonian Airile 17,9 miljoni euro (280 miljoni Eesti krooni) suuruse rahalise kapitalisüsti, SAS aga konverteeris laenu omakapitaliks kahe miljoni euro ulatuses. Samal ajal omandas SAS Cresco 17 % osaluse lennuettevõtjas, kustutades Crescole antud [...] miljoni euro suuruse laenu, ja seega ei olnud Cresco enam aktsionär. |
| --- | --- |

(33)

10. novembril 2010 tegi Eesti riik Estonian Airile 17,9 miljoni euro (280 miljoni Eesti krooni) suuruse rahalise kapitalisüsti, SAS aga konverteeris laenu omakapitaliks kahe miljoni euro ulatuses. Samal ajal omandas SAS Cresco 17 % osaluse lennuettevõtjas, kustutades Crescole antud [...] miljoni euro suuruse laenu, ja seega ei olnud Cresco enam aktsionär.

| (34) | Otsus omandada lennuettevõtja enamusosalus põhines 2010. aastal koostatud äriplaanil (edaspidi „2010. aasta äriplaan“). Samal ajal soovis Eesti tagada pikaajalise lennuühenduse Tallinna ja kõige olulisemate ärisihtkohtade vahel ning pidas lennuettevõtja üle kontrolli omandamist kapitalisüsti kaudu kõige paremaks viisiks see eesmärk saavutada. |
| --- | --- |

(34)

Otsus omandada lennuettevõtja enamusosalus põhines 2010. aastal koostatud äriplaanil (edaspidi „2010. aasta äriplaan“). Samal ajal soovis Eesti tagada pikaajalise lennuühenduse Tallinna ja kõige olulisemate ärisihtkohtade vahel ning pidas lennuettevõtja üle kontrolli omandamist kapitalisüsti kaudu kõige paremaks viisiks see eesmärk saavutada.

| (35) | Kapitali kasutati ilmselt [...] miljoni USA dollari suuruste ettemaksete tegemiseks kolme Bombardier CRJ900-tüüpi õhusõiduki eest, mis toimetati kohale 2011. aastal, samuti 2011. aasta 17,3 miljoni euro suuruse puhaskahjumi osaliseks katmiseks. |
| --- | --- |

(35)

Kapitali kasutati ilmselt [...] miljoni USA dollari suuruste ettemaksete tegemiseks kolme Bombardier CRJ900-tüüpi õhusõiduki eest, mis toimetati kohale 2011. aastal, samuti 2011. aasta 17,3 miljoni euro suuruse puhaskahjumi osaliseks katmiseks.

| (36) | 2010. aasta kapitalisüsti tulemusel sai Eesti riik Estonian Airi enamusosanikuks, omandades 90 % aktsiatest, SASi osalus aga kahanes 10 %-le. Nagu põhjenduses 33 öeldud, loobus Cresco, kellele kuulus alates lennuettevõtja erastamisest 1996. aastal 17 % Estonian Airi aktsiatest, aktsionär olemast ja ta otsustas lennuettevõtjale rahasüstide tegemise lõpetada (20). |
| --- | --- |

(36)

2010. aasta kapitalisüsti tulemusel sai Eesti riik Estonian Airi enamusosanikuks, omandades 90 % aktsiatest, SASi osalus aga kahanes 10 %-le. Nagu põhjenduses 33 öeldud, loobus Cresco, kellele kuulus alates lennuettevõtja erastamisest 1996. aastal 17 % Estonian Airi aktsiatest, aktsionär olemast ja ta otsustas lennuettevõtjale rahasüstide tegemise lõpetada (20).

20

4.4.   Kapitali suurendamine 2011. ja 2012. aastal (4. meede)

Kapitali suurendamine 2011. ja 2012. aastal (4. meede)

| (37) | 2011. aasta novembris otsustas Eesti teha Estonian Airile 30 miljoni euro suuruse kapitalisüsti ja suurendada oma aktsiapakki 97,34 %-ni. Kapitalisüst tehti kahes 15 miljoni euro suuruses osas, esimene 20. detsembril 2011 ja teine 6. märtsil 2012. SAS selles kapitalisüstis ei osalenud ja tema osalus kahanes 10 %-lt 2,66 %-le. Pärast seda ei ole aktsiapakkide struktuur Estonian Airis muutunud. |
| --- | --- |

(37)

2011. aasta novembris otsustas Eesti teha Estonian Airile 30 miljoni euro suuruse kapitalisüsti ja suurendada oma aktsiapakki 97,34 %-ni. Kapitalisüst tehti kahes 15 miljoni euro suuruses osas, esimene 20. detsembril 2011 ja teine 6. märtsil 2012. SAS selles kapitalisüstis ei osalenud ja tema osalus kahanes 10 %-lt 2,66 %-le. Pärast seda ei ole aktsiapakkide struktuur Estonian Airis muutunud.

| (38) | Kapitalisüst tehti ilmselt 2011. aasta oktoobris koostatud äriplaani alusel (edaspidi „2011. aasta äriplaan“). 2011. aasta äriplaanis lähtuti eeldusest, et lennuettevõtja konkurentsivõimet aitavad tõsta suurem sihtkohtade võrgustik ja tihedam lennugraafik. Oldi seisukohal, et hea sõlmlennujaamade süsteem (sõlmlennujaamu ühendavate lennuliinide võrgustik) on reisijate jaoks atraktiivne ja võimaldab liiklust sõlmlennujaama kaudu paindlikult ümber suunata, et vähendada hooajalisuse või nõudluse järsu muutumise mõju. Lisaks sellele oldi arvamusel, et tänu sõlmlennujaamade suurusele on võimalik alandada istekoha maksumust, kasutades suuremaid lennukeid. Piirkondliku võrgustiku mudel pidi võimaldama kasvatada lennuettevõtja mahtu ja vähendada riske. 2011. aasta äriplaanis kavatseti suurendada ka Eestisse suunduvate ja Eestist lähtuvate lennuühenduste arvu, lennukite arvu ja seejärel ka suuremat arvu edasi-tagasi lende teenindavate töötajate arvu. |
| --- | --- |

(38)

Kapitalisüst tehti ilmselt 2011. aasta oktoobris koostatud äriplaani alusel (edaspidi „2011. aasta äriplaan“). 2011. aasta äriplaanis lähtuti eeldusest, et lennuettevõtja konkurentsivõimet aitavad tõsta suurem sihtkohtade võrgustik ja tihedam lennugraafik. Oldi seisukohal, et hea sõlmlennujaamade süsteem (sõlmlennujaamu ühendavate lennuliinide võrgustik) on reisijate jaoks atraktiivne ja võimaldab liiklust sõlmlennujaama kaudu paindlikult ümber suunata, et vähendada hooajalisuse või nõudluse järsu muutumise mõju. Lisaks sellele oldi arvamusel, et tänu sõlmlennujaamade suurusele on võimalik alandada istekoha maksumust, kasutades suuremaid lennukeid. Piirkondliku võrgustiku mudel pidi võimaldama kasvatada lennuettevõtja mahtu ja vähendada riske. 2011. aasta äriplaanis kavatseti suurendada ka Eestisse suunduvate ja Eestist lähtuvate lennuühenduste arvu, lennukite arvu ja seejärel ka suuremat arvu edasi-tagasi lende teenindavate töötajate arvu.

| (39) | Vastavalt 2011. aasta äriplaanile pidi Estonian Air küsima oma aktsionäridelt 30 miljonit eurot ja erapangalt [...] euro suurust laenu. Ehkki panga Eesti haru laenukomitee kiitis laenuandmise väidetavalt heaks, keeldus [erapanga nimetus] kõrgeim laenukomitee 2011. novembris lõpuks laenu andmast. Vaatamata panga keeldumisele otsustas Eesti anda Estonian Airile 30 miljonit eurot. |
| --- | --- |

(39)

Vastavalt 2011. aasta äriplaanile pidi Estonian Air küsima oma aktsionäridelt 30 miljonit eurot ja erapangalt [...] euro suurust laenu. Ehkki panga Eesti haru laenukomitee kiitis laenuandmise väidetavalt heaks, keeldus [erapanga nimetus] kõrgeim laenukomitee 2011. novembris lõpuks laenu andmast. Vaatamata panga keeldumisele otsustas Eesti anda Estonian Airile 30 miljonit eurot.

4.5.   Päästmislaen (5. meede)

Päästmislaen (5. meede)

| (40) | Estonian Airi 2012. aasta esimese poolaasta kehvade majandustulemuste põhjal (kahjum 14,9 miljonit eurot) sai lennuettevõtja juhtidele selgeks, et 2011. aasta äriplaanis esitatud sõlmlennujaama strateegia ei olnud edukas. Selles olukorras otsustas Eesti riik anda lennuettevõtjale täiendavat abi päästmisabi kujul. |
| --- | --- |

(40)

Estonian Airi 2012. aasta esimese poolaasta kehvade majandustulemuste põhjal (kahjum 14,9 miljonit eurot) sai lennuettevõtja juhtidele selgeks, et 2011. aasta äriplaanis esitatud sõlmlennujaama strateegia ei olnud edukas. Selles olukorras otsustas Eesti riik anda lennuettevõtjale täiendavat abi päästmisabi kujul.

| (41) | Päästmismeede kujutas endast Eesti Vabariigi Rahandusministeeriumi poolt antavat 8,3 miljoni euro suurust laenu aastaintressiga 15 %. Laenu esimene, 793 000 euro suurune osamakse tehti juba 20. detsembril 2012; teine, 3 000 000 euro suurune osamakse tehti 18. jaanuaril 2013 ja ülejäänud 4 507 000 eurot maksti välja 11. veebruaril 2013 (21). Eesti riik lubas esitada komisjonile ümberkorraldus- või likvideerimiskava või tõendid selle kohta, et laen on täielikult tagasi makstud hiljemalt kuus kuud pärast päästmisabimeetme esmakordset rakendamist, st 20. juuniks 2013. |
| --- | --- |

(41)

Päästmismeede kujutas endast Eesti Vabariigi Rahandusministeeriumi poolt antavat 8,3 miljoni euro suurust laenu aastaintressiga 15 %. Laenu esimene, 793 000 euro suurune osamakse tehti juba 20. detsembril 2012; teine, 3 000 000 euro suurune osamakse tehti 18. jaanuaril 2013 ja ülejäänud 4 507 000 eurot maksti välja 11. veebruaril 2013 (21). Eesti riik lubas esitada komisjonile ümberkorraldus- või likvideerimiskava või tõendid selle kohta, et laen on täielikult tagasi makstud hiljemalt kuus kuud pärast päästmisabimeetme esmakordset rakendamist, st 20. juuniks 2013.

21

| (42) | 4. märtsil 2013 teavitasid Eesti ametiasutused komisjoni sellest, et lähtuvalt Estonian Airi likviidsusvajadusi käsitlevast taotlusest oli Eesti valitsus 28. veebruaril 2013 otsustanud suurendada päästmislaenu 28,7 miljoni euro võrra. Sellest summast 16,6 miljonit eurot maksti lennuettevõtjale välja 5. märtsil 2013 pärast eelmise laenulepingu muudatusele allakirjutamist, ülejäänud 12,1 miljonit eurot aga pidi Estonian Airile makstama 28. novembril 2014 (22). Täiendava päästmislaenu tingimused olid samad, mis algsel päästmislaenul, st et laen tuli tagasi maksta hiljemalt 20. juuniks 2013 (laenu tagastamise tähtaega lükati pärast ümberkorraldusabi juhtumist teatamist edasi) ning laenult võetakse 15 % suurust aastaintressi. |
| --- | --- |

(42)

4. märtsil 2013 teavitasid Eesti ametiasutused komisjoni sellest, et lähtuvalt Estonian Airi likviidsusvajadusi käsitlevast taotlusest oli Eesti valitsus 28. veebruaril 2013 otsustanud suurendada päästmislaenu 28,7 miljoni euro võrra. Sellest summast 16,6 miljonit eurot maksti lennuettevõtjale välja 5. märtsil 2013 pärast eelmise laenulepingu muudatusele allakirjutamist, ülejäänud 12,1 miljonit eurot aga pidi Estonian Airile makstama 28. novembril 2014 (22). Täiendava päästmislaenu tingimused olid samad, mis algsel päästmislaenul, st et laen tuli tagasi maksta hiljemalt 20. juuniks 2013 (laenu tagastamise tähtaega lükati pärast ümberkorraldusabi juhtumist teatamist edasi) ning laenult võetakse 15 % suurust aastaintressi.

22

| (43) | Seega oli päästmislaenu kogusumma 37 miljonit eurot, mille Estonian Air on eri osadena täies ulatuses kätte saanud, nagu on kirjeldatud põhjendustes 40 ja 41. |
| --- | --- |

(43)

Seega oli päästmislaenu kogusumma 37 miljonit eurot, mille Estonian Air on eri osadena täies ulatuses kätte saanud, nagu on kirjeldatud põhjendustes 40 ja 41.

| (44) | 5. detsembril 2013 otsustas Eesti Estonian Airi palvel alandada päästmislaenu intressimäära alates 2013. aasta juulist algselt 15 %-lt 7,06 %-le. Eesti ametiasutuste sõnul oli selle otsuse põhjuseks lennuettevõtja riskiprofiili muutumine pärast 2012. aasta detsembrit, mil intressimäär kehtestati. |
| --- | --- |

(44)

5. detsembril 2013 otsustas Eesti Estonian Airi palvel alandada päästmislaenu intressimäära alates 2013. aasta juulist algselt 15 %-lt 7,06 %-le. Eesti ametiasutuste sõnul oli selle otsuse põhjuseks lennuettevõtja riskiprofiili muutumine pärast 2012. aasta detsembrit, mil intressimäär kehtestati.

4.6.   Teatatud ümberkorraldusabi ja ümberkorralduskava (6. meede)

Teatatud ümberkorraldusabi ja ümberkorralduskava (6. meede)

| (45) | 20. juunil 2013 teatas Eesti 40,7 miljoni euro suurusest ümberkorraldusabist Estonian Airile omakapitalisüsti kujul, mille puhul lähtuti viieaastast ümberkorraldusperioodi (2013–2017) hõlmavast ümberkorralduskavast (edaspidi „ümberkorralduskava“). |
| --- | --- |

(45)

20. juunil 2013 teatas Eesti 40,7 miljoni euro suurusest ümberkorraldusabist Estonian Airile omakapitalisüsti kujul, mille puhul lähtuti viieaastast ümberkorraldusperioodi (2013–2017) hõlmavast ümberkorralduskavast (edaspidi „ümberkorralduskava“).

4.6.1.   Elujõulisuse taastamine 2016. aastaks

Elujõulisuse taastamine 2016. aastaks

| (46) | Ümberkorralduskava eesmärk on taastada Estonian Airi pikaajaline elujõulisus 2016. aastaks. Kavas lähtutakse eeldusest, et 2012. aasta kahjumist (maksueelne kasum (EBT) – 49,2 miljonit eurot) on võimalik välja tulla, saavutades 2015. aastaks tasuvuspunkti ja jõudes 2016. aastaks kasumisse. Ümberkorralduskava eelduste kohaselt jõuab Estonian Air 2016. aastaks maksueelse kasumini 1,3 miljonit eurot.

  Tabel 1


  Kasum ja kahjum 2009–2017















  (miljonites eurodes) |
| --- | --- |
| | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 (prognoos) | 2014 (prognoos) | 2015 (prognoos) | 2016 (prognoos) | 2017 (prognoos) |
| Tulud | 62,759 | 68,583 | 76,514 | 91,508 | 71,884 | 73,587 | 76,584 | 78,790 | 80,490 |
| EBITDA (23) | 2,722 | 3,181 | (6,830) | (10,037) | 6,510 | 8,454 | 9,918 | 10,000 | 10,813 |
| EBT | (4,434) | (2,617) | (17,325) | (49,218) | (7,052) | (1,577) | (0,002) | 1,296 | 2,031 |
| EBT marginaal | (7 %) | (4 %) | (23 %) | (54 %) | (10 %) | (2 %) | (0 %) | 2  % | 3  % |
| Omakapital kokku | 7,931  (24) | 23,958 | 36,838 | (14,683) | 18,964 | 17,387 | 17,385 | 18,681 | 20,712 |

(46)

Ümberkorralduskava eesmärk on taastada Estonian Airi pikaajaline elujõulisus 2016. aastaks. Kavas lähtutakse eeldusest, et 2012. aasta kahjumist (maksueelne kasum (EBT) – 49,2 miljonit eurot) on võimalik välja tulla, saavutades 2015. aastaks tasuvuspunkti ja jõudes 2016. aastaks kasumisse. Ümberkorralduskava eelduste kohaselt jõuab Estonian Air 2016. aastaks maksueelse kasumini 1,3 miljonit eurot.

Tabel 1

Tabel 1

Kasum ja kahjum 2009–2017

Kasum ja kahjum 2009–2017

(miljonites eurodes)

2009

2010

2011

2012

2013 (prognoos)

2014 (prognoos)

2015 (prognoos)

2016 (prognoos)

2017 (prognoos)

Tulud

62,759

68,583

76,514

91,508

71,884

73,587

76,584

78,790

80,490

EBITDA (23)

23

2,722

3,181

(6,830)

(10,037)

6,510

8,454

9,918

10,000

10,813

EBT

(4,434)

(2,617)

(17,325)

(49,218)

(7,052)

(1,577)

(0,002)

1,296

2,031

EBT marginaal

(7 %)

(4 %)

(23 %)

(54 %)

(10 %)

(2 %)

(0 %)

2  %

3  %

Omakapital kokku

7,931  (24)

24

23,958

36,838

(14,683)

18,964

17,387

17,385

18,681

20,712

| (47) | Kasumlikkuse osas on ümberkorralduskava eesmärk 2016. aastaks saavutada investeeritud kapitali tootlus (ROCE) 6,2 % ja omakapitali tootlus (ROE) 6,9 % ning 2017. aastaks vastavalt 9,8 % ja 8,9 %.

  Tabel 2


  Prognoositud ROE ja ROCE 2013–2017











  (protsentides) |
| --- | --- |
| | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| ROE | (37,2) | (9,1) | (0,0) | 6,9 | 9,8 |
| ROCE | (6,6) | 0,8 | 7,1 | 6,2 | 8,9 |

(47)

Kasumlikkuse osas on ümberkorralduskava eesmärk 2016. aastaks saavutada investeeritud kapitali tootlus (ROCE) 6,2 % ja omakapitali tootlus (ROE) 6,9 % ning 2017. aastaks vastavalt 9,8 % ja 8,9 %.

Tabel 2

Tabel 2

Prognoositud ROE ja ROCE 2013–2017

Prognoositud ROE ja ROCE 2013–2017

(protsentides)

2013

2014

2015

2016

2017

ROE

(37,2)

(9,1)

(0,0)

6,9

9,8

ROCE

(6,6)

0,8

7,1

6,2

8,9

4.6.2.   Ümberkorraldusmeetmed

Ümberkorraldusmeetmed

| (48) | Kõnealuste tulemuste saavutamiseks nähakse ümberkorralduskavaga ette mitu olulist meedet. Näiteks vähendab Estonian Air oma õhusõidukite arvu 11 lennukilt, mis kuulusid talle 2012. aasta detsembris, seitsmele lennukile 2013. aasta augustiks. Lennuettevõtja korrastab ka oma õhusõidukiparki: Estonian Air seab endale eesmärgi asendada algselt väga mitmekesine õhusõidukipark (neli Embraer E170-tüüpi lennukit, kolm Bombardier CRJ900-tüüpi lennukit, kolm Saab 340-tüüpi lennukit ja üks Boeing 737) 2015. aasta lõpuks seitsme CRJ900-tüüpi lennukiga. Neist seitsmest lennukist viit on kavas kasutada liinilendudeks ja ülejäänut kaht hakatakse välja rentima märgrendilepinguga või tegema nendega tellimuslende. |
| --- | --- |

(48)

Kõnealuste tulemuste saavutamiseks nähakse ümberkorralduskavaga ette mitu olulist meedet. Näiteks vähendab Estonian Air oma õhusõidukite arvu 11 lennukilt, mis kuulusid talle 2012. aasta detsembris, seitsmele lennukile 2013. aasta augustiks. Lennuettevõtja korrastab ka oma õhusõidukiparki: Estonian Air seab endale eesmärgi asendada algselt väga mitmekesine õhusõidukipark (neli Embraer E170-tüüpi lennukit, kolm Bombardier CRJ900-tüüpi lennukit, kolm Saab 340-tüüpi lennukit ja üks Boeing 737) 2015. aasta lõpuks seitsme CRJ900-tüüpi lennukiga. Neist seitsmest lennukist viit on kavas kasutada liinilendudeks ja ülejäänut kaht hakatakse välja rentima märgrendilepinguga või tegema nendega tellimuslende.

| (49) | Estonian Air on vähendanud oma lennuliinide võrku: 2012. aastal teenindatud 24 marsruudist on järele jäänud 12 marsruuti, millest kaks on hooajalised (25). Seega lõpetas lennuettevõtja teenindamise 12 lennuliinil, millele osutatakse kui kompensatsioonimeetmetele (vt tabel 4). Lennuliinide arvu vähendamine hõlmab lennumahu vähendamist 37 % võrra arvestatuna pakutavates istekohtkilomeetrites (ASK) (26) ja 35 % võrra arvestatuna pakutavate istekohtade arvus (kui võrrelda 2013. aasta näitajaid 2012. aasta näitajatega). Lisaks sellele vähendas Estonian Air pakutavaid istekohtkilomeetreid (ASK) 23 % võrra neil liinidel, mis jäeti alles põhiliinidena. |
| --- | --- |

(49)

Estonian Air on vähendanud oma lennuliinide võrku: 2012. aastal teenindatud 24 marsruudist on järele jäänud 12 marsruuti, millest kaks on hooajalised (25). Seega lõpetas lennuettevõtja teenindamise 12 lennuliinil, millele osutatakse kui kompensatsioonimeetmetele (vt tabel 4). Lennuliinide arvu vähendamine hõlmab lennumahu vähendamist 37 % võrra arvestatuna pakutavates istekohtkilomeetrites (ASK) (26) ja 35 % võrra arvestatuna pakutavate istekohtade arvus (kui võrrelda 2013. aasta näitajaid 2012. aasta näitajatega). Lisaks sellele vähendas Estonian Air pakutavaid istekohtkilomeetreid (ASK) 23 % võrra neil liinidel, mis jäeti alles põhiliinidena.

25

26

| (50) | Estonian Air on juba vähendanud oma töötajate arvu 337 töötajalt 2012. aasta aprillis 197 töötajale 2013. aasta märtsis, praeguseks aga on töötajate arvu vähendatud algses kavas ette nähtud 164 töötaja asemel 160 töötajani. Lisaks sellele müüs Estonian Air Tallinna Lennujaamale kontorihoone ja angaari. |
| --- | --- |

(50)

Estonian Air on juba vähendanud oma töötajate arvu 337 töötajalt 2012. aasta aprillis 197 töötajale 2013. aasta märtsis, praeguseks aga on töötajate arvu vähendatud algses kavas ette nähtud 164 töötaja asemel 160 töötajani. Lisaks sellele müüs Estonian Air Tallinna Lennujaamale kontorihoone ja angaari.

| (51) | Ümberkorralduskava kohaselt kavatseb Estonian Air rakendada ka uut hinnastamismudelit (vähem broneerimis- või hinnaklasse ja tariifi reguleerimist ning toodete eristamine kõrvaltulu suurendamiseks) ja mitmesuguseid meetmeid oma teenuste kvaliteedi parandamiseks, sealhulgas müügikanalid, mille kaudu teenuseid müüakse. Eelkõige kavatseb Estonian Air suurendada peamiselt digitaalkanalite kaudu toimuvatelt turunduskampaaniatelt teenitavat tulu – [200 000 – 500 000] eurolt 2013. aastal [1,5–2,5] miljoni euroni 2017. aastal. Tulusid on kavas suurendada ka internetipõhise teenustasu abil [200 000 – 500 000] eurolt 2013. aastal [1–2] miljoni euroni 2017. aastal. Neid meetmeid kasutades peaksid tulud järgmise viie aasta jooksul kasvama [10–20] miljoni euro võrra. |
| --- | --- |

(51)

Ümberkorralduskava kohaselt kavatseb Estonian Air rakendada ka uut hinnastamismudelit (vähem broneerimis- või hinnaklasse ja tariifi reguleerimist ning toodete eristamine kõrvaltulu suurendamiseks) ja mitmesuguseid meetmeid oma teenuste kvaliteedi parandamiseks, sealhulgas müügikanalid, mille kaudu teenuseid müüakse. Eelkõige kavatseb Estonian Air suurendada peamiselt digitaalkanalite kaudu toimuvatelt turunduskampaaniatelt teenitavat tulu – [200 000 – 500 000] eurolt 2013. aastal [1,5–2,5] miljoni euroni 2017. aastal. Tulusid on kavas suurendada ka internetipõhise teenustasu abil [200 000 – 500 000] eurolt 2013. aastal [1–2] miljoni euroni 2017. aastal. Neid meetmeid kasutades peaksid tulud järgmise viie aasta jooksul kasvama [10–20] miljoni euro võrra.

| (52) | Lisaks kavatseb Estonian Air vastavalt ümberkorralduskavale rakendada erinevaid meetmeid kulude vähendamiseks, sealhulgas palgaastmete suurendamist, puhkusi ja pilootide töötingimusi käsitleva kollektiivlepingu allkirjastamine; multifunktsionaalse töötaja kontseptsiooni kasutuselevõtt, eelkõige tugiteenuste personali puhul; suurem kütusetõhusus lennutegevuse parema korraldamise kaudu, sealhulgas vähendatud stardivõimsus ja täpsem häälestatus, väiksemad turustus- ja komisjonikulud; üht tüüpi lennukitest koosnevast õhusõidukipargist tulenev tõhusus ning läbirääkimised uue lepingu sõlmimiseks maapealse teeninduse, toitlustuse ja lennujaamatasude kohta. Need meetmed peaksid järgmise viie aasta jooksul tooma [20–30] miljonit eurot kasu. |
| --- | --- |

(52)

Lisaks kavatseb Estonian Air vastavalt ümberkorralduskavale rakendada erinevaid meetmeid kulude vähendamiseks, sealhulgas palgaastmete suurendamist, puhkusi ja pilootide töötingimusi käsitleva kollektiivlepingu allkirjastamine; multifunktsionaalse töötaja kontseptsiooni kasutuselevõtt, eelkõige tugiteenuste personali puhul; suurem kütusetõhusus lennutegevuse parema korraldamise kaudu, sealhulgas vähendatud stardivõimsus ja täpsem häälestatus, väiksemad turustus- ja komisjonikulud; üht tüüpi lennukitest koosnevast õhusõidukipargist tulenev tõhusus ning läbirääkimised uue lepingu sõlmimiseks maapealse teeninduse, toitlustuse ja lennujaamatasude kohta. Need meetmed peaksid järgmise viie aasta jooksul tooma [20–30] miljonit eurot kasu.

| (53) | Samuti nähakse ümberkorralduskavaga ette muudatusi lennuettevõtja kõrgemas juhtkonnas. |
| --- | --- |

(53)

Samuti nähakse ümberkorralduskavaga ette muudatusi lennuettevõtja kõrgemas juhtkonnas.

4.6.3.   Kompensatsioonimeetmed

Kompensatsioonimeetmed

| (54) | Ümberkorraldamise raames sulges Estonian Air kokku 12 lennuliini, millele osutatakse kui kompensatsioonimeetmetele. Ümberkorralduskavas rõhutatakse, et ka Londoni Gatwicki (LGW), Helsingi (HEL) ja Viini (VIE) lennujaamas loovutatud teenindusaegu tuleks käsitada kompensatsioonimeetmetena, kuna tegemist on koordineerivate (piiratud läbilaskevõimega) lennujaamadega.

  Tabel 3


  Kompensatsioonimeetmetena määratletud lennuliinid











  (protsentides) |
| --- | --- |
| Sihtkoht | Lennukite täituvus (2012) | 1. taseme jääktulu (27) (2012) | DOC-jääktulu (28) (2012) | Kasumimarginaal (2012) | Maht, millest loobuti, arvestatuna istekohtkilomeetrites (ASK) (% võrreldes kogumahuga enne ümberkorraldamist) |
| Hannover (HAJ) | 66 | 82 | –18 | –67 | 2 |
| Helsingi (HEL) | 54 | 60 | –64 | – 126 | 1 |
| Joensuu (JOE) | 60 | 77 | –35 | – 111 | 0 |
| Jyväskylä (JYV) | 53 | 76 | –40 | – 117 | 0 |
| Kajaani (KAJ) | 42 | 75 | –82 | – 168 | 0 |
| Riia (RIX) | 45 | 59 | – 143 | – 310 | 1 |
| London Gatwick (LGW) | 80 | 85 | –1 | –36 | 5 |
| Tartu (TAY) | 42 | 62 | – 100 | – 183 | 1 |
| Tbilisi (TBS) | 76 | 84 | –27 | –89 | 4 |
| Kuressaare (URE) | 33 | 86 | 8 | –36 | 0 |
| Veneetsia (VCE) | 87 | 84 | 10 | –35 | 1 |
| Viin (VIE) | 71 | 84 | –13 | –59 | 3 |

(54)

Ümberkorraldamise raames sulges Estonian Air kokku 12 lennuliini, millele osutatakse kui kompensatsioonimeetmetele. Ümberkorralduskavas rõhutatakse, et ka Londoni Gatwicki (LGW), Helsingi (HEL) ja Viini (VIE) lennujaamas loovutatud teenindusaegu tuleks käsitada kompensatsioonimeetmetena, kuna tegemist on koordineerivate (piiratud läbilaskevõimega) lennujaamadega.

Tabel 3

Tabel 3

Kompensatsioonimeetmetena määratletud lennuliinid

Kompensatsioonimeetmetena määratletud lennuliinid

(protsentides)

Sihtkoht

Lennukite täituvus (2012)

1. taseme jääktulu (27) (2012)

27

DOC-jääktulu (28) (2012)

28

Kasumimarginaal (2012)

Maht, millest loobuti, arvestatuna istekohtkilomeetrites (ASK) (% võrreldes kogumahuga enne ümberkorraldamist)

Hannover (HAJ)

66

82

–18

–67

2

Helsingi (HEL)

54

60

–64

– 126

1

Joensuu (JOE)

60

77

–35

– 111

0

Jyväskylä (JYV)

53

76

–40

– 117

0

Kajaani (KAJ)

42

75

–82

– 168

0

Riia (RIX)

45

59

– 143

– 310

1

London Gatwick (LGW)

80

85

–1

–36

5

Tartu (TAY)

42

62

– 100

– 183

1

Tbilisi (TBS)

76

84

–27

–89

4

Kuressaare (URE)

33

86

8

–36

0

Veneetsia (VCE)

87

84

10

–35

1

Viin (VIE)

71

84

–13

–59

3

4.6.4.   Omaosalus

Omaosalus

| (55) | Ümberkorralduskava kohaselt koosneb omaosalus 27,8 miljonist eurost, mis tuleb kolme õhusõiduki müügist 2015. aastal, kinnisvara müügist saadavast 7,5 miljonit eurost, muu mittepõhivara müügist saadavast kahest miljonist eurost ja [erapanga nimetus] antavast uuest laenust (0,7 miljonit eurot). Arvestades, et ümberkorraldamise kogukulu oli 78,7 miljonit eurot, moodustab omaosalus (kokku 38 miljonit eurot) 48,3 % ümberkorraldamisega seotud kuludest. Ülejäänud osa ümberkorralduskuludest kaetakse Eesti antavast ümberkorraldusabist summas 40,7 miljonit eurot omakapitali kujul ning osa sellest kasutatakse päästmislaenu tagasimaksmiseks. |
| --- | --- |

(55)

Ümberkorralduskava kohaselt koosneb omaosalus 27,8 miljonist eurost, mis tuleb kolme õhusõiduki müügist 2015. aastal, kinnisvara müügist saadavast 7,5 miljonit eurost, muu mittepõhivara müügist saadavast kahest miljonist eurost ja [erapanga nimetus] antavast uuest laenust (0,7 miljonit eurot). Arvestades, et ümberkorraldamise kogukulu oli 78,7 miljonit eurot, moodustab omaosalus (kokku 38 miljonit eurot) 48,3 % ümberkorraldamisega seotud kuludest. Ülejäänud osa ümberkorralduskuludest kaetakse Eesti antavast ümberkorraldusabist summas 40,7 miljonit eurot omakapitali kujul ning osa sellest kasutatakse päästmislaenu tagasimaksmiseks.

4.6.5.   Riski- ja stsenaariumianalüüs

Riski- ja stsenaariumianalüüs

| (56) | Ümberkorralduskavas on esitatud stsenaariumianalüüs, mis sisaldab lisaks alusstsenaariumile, millel ümberkorralduskava põhineb, ka parimat (optimistlikku) ja halvimat (pessimistlikku) stsenaariumi. Optimistliku stsenaariumi puhul eeldatakse Euroopas 5 % SKP kasvu aastas, toodete paremast positsioneeringust saadavate kõrvaltulude kasvu seitsme miljoni euro võrra ja reisijate arvu keskmist kasvu 5 % võrra. Ümberkorralduskava kohaselt saavutataks optimistliku stsenaariumi korral positiivne maksueelne kasum juba 2014. aastal. Pessimistlik stsenaarium põhineb eeldusel, et SKP kasv on Euroopas jätkuvalt väike kuni 2017. aastani, mis viib reisijate arvu 12 % vähenemiseni. Reisijate arvu vähenemise negatiivseid tagajärgi aga leevendataks mitme juhtimismeetmega: edasi-tagasi lendude sageduse vähendamine 10 % võrra, piletihinna tõstmine 1 % võrra, kõrvaltulude suurendamine 4,5 eurolt reisija kohta 2015. aastal 6,5 euroni reisija kohta 2017. aastal, konsultatsiooni- ja muude üldkulude 10 % vähendamine ning meeskonnaliikmete arvu täiendav kärpimine (2014.–2016. aastal viis pilooti ja viis salongimeeskonna liiget). Juhtkonnapoolseid leevendusmeetmeid arvesse võttes saavutataks pessimistliku stsenaariumi korral väike positiivne maksueelne kasum 2017. aastal, kuid netorahavoog enne rahastamist jääks siiski veel negatiivseks. Ümberkorralduskavas väidetakse, et kummagi stsenaariumi korral ei ole lisarahastamine vajalik.

  Tabel 4


  Stsenaariumianalüüs 2013–2017












  (miljonites eurodes) |
| --- | --- |
| | | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| Optimistlik stsenaarium | EBT | [(8)–(7)] | [0–1] | [3–4] | [6–7] | [9–10] |
| Netorahavoog enne rahastamist | [(10)–(9)] | [7–8] | [6–7] | [5–6] | [8–9] |
| Pessimistlik stsenaarium | EBT | [(8)–(7)] | [(4)–(3)] | [(3)–(2)] | [(1)–0] | [0–1] |
| Netorahavoog enne rahastamist | [(10)–(9)] | [2–3] | [1–2] | [(1)–0] | [(1)–0] |

(56)

Ümberkorralduskavas on esitatud stsenaariumianalüüs, mis sisaldab lisaks alusstsenaariumile, millel ümberkorralduskava põhineb, ka parimat (optimistlikku) ja halvimat (pessimistlikku) stsenaariumi. Optimistliku stsenaariumi puhul eeldatakse Euroopas 5 % SKP kasvu aastas, toodete paremast positsioneeringust saadavate kõrvaltulude kasvu seitsme miljoni euro võrra ja reisijate arvu keskmist kasvu 5 % võrra. Ümberkorralduskava kohaselt saavutataks optimistliku stsenaariumi korral positiivne maksueelne kasum juba 2014. aastal. Pessimistlik stsenaarium põhineb eeldusel, et SKP kasv on Euroopas jätkuvalt väike kuni 2017. aastani, mis viib reisijate arvu 12 % vähenemiseni. Reisijate arvu vähenemise negatiivseid tagajärgi aga leevendataks mitme juhtimismeetmega: edasi-tagasi lendude sageduse vähendamine 10 % võrra, piletihinna tõstmine 1 % võrra, kõrvaltulude suurendamine 4,5 eurolt reisija kohta 2015. aastal 6,5 euroni reisija kohta 2017. aastal, konsultatsiooni- ja muude üldkulude 10 % vähendamine ning meeskonnaliikmete arvu täiendav kärpimine (2014.–2016. aastal viis pilooti ja viis salongimeeskonna liiget). Juhtkonnapoolseid leevendusmeetmeid arvesse võttes saavutataks pessimistliku stsenaariumi korral väike positiivne maksueelne kasum 2017. aastal, kuid netorahavoog enne rahastamist jääks siiski veel negatiivseks. Ümberkorralduskavas väidetakse, et kummagi stsenaariumi korral ei ole lisarahastamine vajalik.

Tabel 4

Tabel 4

Stsenaariumianalüüs 2013–2017

Stsenaariumianalüüs 2013–2017

(miljonites eurodes)

2013

2014

2015

2016

2017

Optimistlik stsenaarium

EBT

[(8)–(7)]

[0–1]

[3–4]

[6–7]

[9–10]

Netorahavoog enne rahastamist

[(10)–(9)]

[7–8]

[6–7]

[5–6]

[8–9]

Pessimistlik stsenaarium

EBT

[(8)–(7)]

[(4)–(3)]

[(3)–(2)]

[(1)–0]

[0–1]

Netorahavoog enne rahastamist

[(10)–(9)]

[2–3]

[1–2]

[(1)–0]

[(1)–0]

| (57) | Ümberkorralduskavas on esitatud ka alusstsenaariumil põhinev tundlikkusanalüüs, milles käsitletakse valitud tegureid: tulueesmärkide vähenemine 5 või 10 %, reisijate arvu vähenemine 5 %, kütusehinna tõus 5 või 10 %, 2015. aastal müüki pandava lennuki soovitava müügihinna langus 5 või 10 % (vt põhjendus 55) ning USD/EUR vahetuskursi kallinemine või odavnemine 5 %. Ümberkorralduskavas vaadeldakse iga üksiku teguri mõju lennuettevõtja olukorra paranemisele ning tehakse järeldus, et igal juhul oleks vaja lisarahastamist vahemikus [1–10] miljonit eurot kuni [30–40] miljonit eurot (välja arvatud juhul, kui USD/EUR vahetuskurss kallineks 5 %). Lisaks ei jõutaks kavandatud ümberkorraldusperioodi lõpuks, st 2017. aastaks enamikul juhtudel tasuvuspiirini. |
| --- | --- |

(57)

Ümberkorralduskavas on esitatud ka alusstsenaariumil põhinev tundlikkusanalüüs, milles käsitletakse valitud tegureid: tulueesmärkide vähenemine 5 või 10 %, reisijate arvu vähenemine 5 %, kütusehinna tõus 5 või 10 %, 2015. aastal müüki pandava lennuki soovitava müügihinna langus 5 või 10 % (vt põhjendus 55) ning USD/EUR vahetuskursi kallinemine või odavnemine 5 %. Ümberkorralduskavas vaadeldakse iga üksiku teguri mõju lennuettevõtja olukorra paranemisele ning tehakse järeldus, et igal juhul oleks vaja lisarahastamist vahemikus [1–10] miljonit eurot kuni [30–40] miljonit eurot (välja arvatud juhul, kui USD/EUR vahetuskurss kallineks 5 %). Lisaks ei jõutaks kavandatud ümberkorraldusperioodi lõpuks, st 2017. aastaks enamikul juhtudel tasuvuspiirini.

4.7.   
  31. oktoobri 2014. aasta muudetud ümberkorralduskava

31. oktoobri 2014. aasta muudetud ümberkorralduskava

| (58) | 31. oktoobril 2014 esitasid Eesti ametiasutused põhjalikult muudetud ümberkorralduskava. Kava muudatused on eelkõige seotud järgmisega:






  (1) | Estonian Airi kavandatav omandamine erainvestori poolt, kelleks on Eesti investeerimisgrupp Infortar, (29) kes peaks riigilt [kuupäev] 2015 omandama [...] % aktsiatest; |
| --- | --- | --- |

(58)

31. oktoobril 2014 esitasid Eesti ametiasutused põhjalikult muudetud ümberkorralduskava. Kava muudatused on eelkõige seotud järgmisega:

(1)

Estonian Airi kavandatav omandamine erainvestori poolt, kelleks on Eesti investeerimisgrupp Infortar, (29) kes peaks riigilt [kuupäev] 2015 omandama [...] % aktsiatest;

29

| (2) | ümberkorraldusperioodi pikendamine viielt aastalt rohkem kui kuuele aastale: algusaja nihutamine 2013. aastast tagasi 2010. aasta novembrisse ning lõpptähtaja nihutamine 2017. aasta lõpust 2016. aasta novembrisse; |
| --- | --- |

(2)

ümberkorraldusperioodi pikendamine viielt aastalt rohkem kui kuuele aastale: algusaja nihutamine 2013. aastast tagasi 2010. aasta novembrisse ning lõpptähtaja nihutamine 2017. aasta lõpust 2016. aasta novembrisse;

| (3) | muudetud äriplaan, milles võetakse arvesse erastamist ja kavandatavat sünergiat parvlaevaoperaatoriga Tallink, mis kuulub osaliselt Infortarile, ning täiendavaid kohandusi vastavalt viimase aja suundumustele (Ukraina kriis, konkurentsist tulenev oodatust väiksem reisijate arv teatavatel liinidel jne). |
| --- | --- |

(3)

muudetud äriplaan, milles võetakse arvesse erastamist ja kavandatavat sünergiat parvlaevaoperaatoriga Tallink, mis kuulub osaliselt Infortarile, ning täiendavaid kohandusi vastavalt viimase aja suundumustele (Ukraina kriis, konkurentsist tulenev oodatust väiksem reisijate arv teatavatel liinidel jne).

| (59) | Tulenevalt ümberkorraldusperioodi algusaja nihutamisest 2010. aasta novembrisse käsitatakse muudetud ümberkorralduskavas ümberkorraldusabina ka 2010. ja 2011./2012. aasta kapitalisüste (vastavalt 3. ja 4. meede). Seega suureneb ümberkorraldusabi kogusumma algses ümberkorralduskavas olnud 40,7 miljonilt eurolt 84,7 miljonile eurole. |
| --- | --- |

(59)

Tulenevalt ümberkorraldusperioodi algusaja nihutamisest 2010. aasta novembrisse käsitatakse muudetud ümberkorralduskavas ümberkorraldusabina ka 2010. ja 2011./2012. aasta kapitalisüste (vastavalt 3. ja 4. meede). Seega suureneb ümberkorraldusabi kogusumma algses ümberkorralduskavas olnud 40,7 miljonilt eurolt 84,7 miljonile eurole.

| (60) | Tulenevalt ümberkorraldusperioodi pikendamisest ja erainvestori kavandatud kaasamisest 2015. aastal hõlmab muudetud ümberkorralduskava kolme erinevat äristrateegiat, mis põhinevad eraldiseisvatel üheaegsetel äriplaanidel:






  (1) | 2011 – aprill 2012: strateegia piirkondliku sõlmlennujaama käitaja laiendamiseks ja arendamiseks (rahastati suures osas riigi poolt 3. ja 4. meetme raames tehtud kahest kapitalisüstist ning põhines äriplaanil, mille koostas uus juhatus, mis määrati ametisse pärast seda, kui riik omandas 2010. aasta novembris 90 % Estonian Airi aktsiatest), mis hõlmab muu hulgas järgmist:






  (a) | õhusõidukipargi suurendamine 8-lt 11-le lennukile (lisaks kaks tellimisel); |
| --- | --- | --- | --- |

(60)

Tulenevalt ümberkorraldusperioodi pikendamisest ja erainvestori kavandatud kaasamisest 2015. aastal hõlmab muudetud ümberkorralduskava kolme erinevat äristrateegiat, mis põhinevad eraldiseisvatel üheaegsetel äriplaanidel:

(1)

2011 – aprill 2012: strateegia piirkondliku sõlmlennujaama käitaja laiendamiseks ja arendamiseks (rahastati suures osas riigi poolt 3. ja 4. meetme raames tehtud kahest kapitalisüstist ning põhines äriplaanil, mille koostas uus juhatus, mis määrati ametisse pärast seda, kui riik omandas 2010. aasta novembris 90 % Estonian Airi aktsiatest), mis hõlmab muu hulgas järgmist:

(a)

õhusõidukipargi suurendamine 8-lt 11-le lennukile (lisaks kaks tellimisel);

| (b) | Tallinna lennujaama arendamine piirkondlikuks sõlmlennujaamaks, kus teenindatakse märkimisväärselt suuremat arvu lennuliine (13 liinilt 2011. aasta märtsis 24 liinini 2012. aasta septembris); |
| --- | --- |

(b)

Tallinna lennujaama arendamine piirkondlikuks sõlmlennujaamaks, kus teenindatakse märkimisväärselt suuremat arvu lennuliine (13 liinilt 2011. aasta märtsis 24 liinini 2012. aasta septembris);

| (c) | töötajate arvu suurendamine 255-lt 337-le. |
| --- | --- |

(c)

töötajate arvu suurendamine 255-lt 337-le.

| (2) | Aprill 2012 – 2014: strateegia, mille eesmärk on vähendada tegevusmahtu ja muuta ärimudelit, mille kohaselt saab lennuettevõtjast piirkondlikus võrgus punktist punkti lendav vedaja ning keskendutakse piiratud arvule põhiliinidele. Meetmed sisaldasid muu hulgas järgmist:






  (a) | õhusõidukipargi vähendamine 11-lt lennukilt 7-le; |
| --- | --- | --- |

(2)

Aprill 2012 – 2014: strateegia, mille eesmärk on vähendada tegevusmahtu ja muuta ärimudelit, mille kohaselt saab lennuettevõtjast piirkondlikus võrgus punktist punkti lendav vedaja ning keskendutakse piiratud arvule põhiliinidele. Meetmed sisaldasid muu hulgas järgmist:

(a)

õhusõidukipargi vähendamine 11-lt lennukilt 7-le;

| (b) | teenindatavate lennuliinide arvu vähendamine 24-lt 12-le; |
| --- | --- |

(b)

teenindatavate lennuliinide arvu vähendamine 24-lt 12-le;

| (c) | töötajate arvu vähendamine 337-lt 164-le; |
| --- | --- |

(c)

töötajate arvu vähendamine 337-lt 164-le;

| (d) | eelmise tegevjuhi ja juhtkonna väljavahetamine. |
| --- | --- |

(d)

eelmise tegevjuhi ja juhtkonna väljavahetamine.

| (3) | 2015–2016: strateegia, mis hõlmab erainvestori kaasamist, sünergiat parvlaevaoperaatoriga Tallink ja täiendavaid kohandusi, võttes arvesse 2014. aasta nõrgemaid tulemusi:






  (a) | keskendutakse jätkuvalt [5–15] põhiliinile, kuid 2016. aastaks suurendatakse hooajaliste liinide arvu [1–5]-lt [5–10]-le; |
| --- | --- | --- |

(3)

2015–2016: strateegia, mis hõlmab erainvestori kaasamist, sünergiat parvlaevaoperaatoriga Tallink ja täiendavaid kohandusi, võttes arvesse 2014. aasta nõrgemaid tulemusi:

(a)

keskendutakse jätkuvalt [5–15] põhiliinile, kuid 2016. aastaks suurendatakse hooajaliste liinide arvu [1–5]-lt [5–10]-le;

| (b) | seitsmele olemasolevale õhusõidukile lisatakse [...] väikest ATR42-tüüpi piirkondlikku õhusõidukit (märgrendilepinguga), et teenindada täiendavaid hooajalisi liine; |
| --- | --- |

(b)

seitsmele olemasolevale õhusõidukile lisatakse [...] väikest ATR42-tüüpi piirkondlikku õhusõidukit (märgrendilepinguga), et teenindada täiendavaid hooajalisi liine;

| (c) | kasutatakse tulude ja kulude sünergiat erainvestori ja selle tütarettevõtjatega (Tallinki parvlaevad, hotellid, taksoteenused jm). |
| --- | --- |

(c)

kasutatakse tulude ja kulude sünergiat erainvestori ja selle tütarettevõtjatega (Tallinki parvlaevad, hotellid, taksoteenused jm).

| (61) | Eesti ametiasutused väidavad, et vaatamata strateegiate muutmisele võib ümberkorraldusperioodi 2010. aasta novembrist 2016. aasta novembrini (st alates sellest, kui riik omandas 90 % Estonian Airi aktsiatest, kuni ajani, mil lennuettevõtja jõuab vastavalt muudetud ümberkorralduskavale kasumisse) pidada osaks ühest ümberkorraldusprotsessist, mille ainus eesmärk on muuta lennuettevõtja kasumlikuks ja majanduslikult jätkusuutlikuks. Ametiasutused väidavad, et tegemist on ühe pikaajalise protsessiga, kus muudetakse soovitud tulemuse saavutamise taktikaid – kui nähti, et sõlmlennujaama strateegia ei tööta, jäeti see kõrvale ja asendati teistsuguse strateegiaga, mille soovitud eesmärk oli siiski sama, st kasumlikkus ja jätkusuutlikkus. |
| --- | --- |

(61)

Eesti ametiasutused väidavad, et vaatamata strateegiate muutmisele võib ümberkorraldusperioodi 2010. aasta novembrist 2016. aasta novembrini (st alates sellest, kui riik omandas 90 % Estonian Airi aktsiatest, kuni ajani, mil lennuettevõtja jõuab vastavalt muudetud ümberkorralduskavale kasumisse) pidada osaks ühest ümberkorraldusprotsessist, mille ainus eesmärk on muuta lennuettevõtja kasumlikuks ja majanduslikult jätkusuutlikuks. Ametiasutused väidavad, et tegemist on ühe pikaajalise protsessiga, kus muudetakse soovitud tulemuse saavutamise taktikaid – kui nähti, et sõlmlennujaama strateegia ei tööta, jäeti see kõrvale ja asendati teistsuguse strateegiaga, mille soovitud eesmärk oli siiski sama, st kasumlikkus ja jätkusuutlikkus.

| (62) | Muudetud ümberkorralduskavaga nähakse ette elujõulisuse taastamine 2016. aastaks, kuue aasta pikkuse ümberkorraldusperioodi lõpuks, nagu on näidatud tabelis 5.

  Tabel 5


  Kasum ja kahjum 2011–2016












  (miljonites eurodes) |
| --- | --- |
| | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 (prognoos) | 2015 (prognoos) | 2016 (prognoos) |
| Tulud | 76,514 | 91,508 | 72,123 | 68,463 | 81,244 | 97,098 |
| EBITDA (intressi-, maksu- ja amortisatsioonieelne kasum) | (6,830) | (10,037) | 6,943 | 5,735 | 11,907 | 21,715 |
| EBT | (17,325) | (49,218) | (8,124) | (11,417) | (3,316) | 3,874 |
| EBT marginaal | (23 %) | (54 %) | (11 %) | (17 %) | (4 %) | 4  % |
| Omakapital kokku | 36,838 | (14,683) | (22,808) | (32,406) | 6,548 | 10,423 |

(62)

Muudetud ümberkorralduskavaga nähakse ette elujõulisuse taastamine 2016. aastaks, kuue aasta pikkuse ümberkorraldusperioodi lõpuks, nagu on näidatud tabelis 5.

Tabel 5

Tabel 5

Kasum ja kahjum 2011–2016

Kasum ja kahjum 2011–2016

(miljonites eurodes)

2011

2012

2013

2014 (prognoos)

2015 (prognoos)

2016 (prognoos)

Tulud

76,514

91,508

72,123

68,463

81,244

97,098

EBITDA (intressi-, maksu- ja amortisatsioonieelne kasum)

(6,830)

(10,037)

6,943

5,735

11,907

21,715

EBT

(17,325)

(49,218)

(8,124)

(11,417)

(3,316)

3,874

EBT marginaal

(23 %)

(54 %)

(11 %)

(17 %)

(4 %)

4  %

Omakapital kokku

36,838

(14,683)

(22,808)

(32,406)

6,548

10,423

| (63) | Võrreldes algse ümberkorralduskavaga peaks lennuettevõtja pöörama suuremat tähelepanu muudele kui põhiliinidele ja -ärisuundadele (nt uute hooajaliste liinide lisamine või märgrendiäri laiendamine). Lisaks sellele peaks lennuettevõtja kasutama ära Tallinkiga tekkivat sünergiat nii tulude kui ka kulude osas. Seetõttu nähakse muudetud ümberkorralduskavas 2015. ja 2016. aastaks ette palju suuremat tulude kasvu, kui algses ümberkorralduskavas. |
| --- | --- |

(63)

Võrreldes algse ümberkorralduskavaga peaks lennuettevõtja pöörama suuremat tähelepanu muudele kui põhiliinidele ja -ärisuundadele (nt uute hooajaliste liinide lisamine või märgrendiäri laiendamine). Lisaks sellele peaks lennuettevõtja kasutama ära Tallinkiga tekkivat sünergiat nii tulude kui ka kulude osas. Seetõttu nähakse muudetud ümberkorralduskavas 2015. ja 2016. aastaks ette palju suuremat tulude kasvu, kui algses ümberkorralduskavas.

| (64) | Muudetud kavaga nähakse ette kokku [100–150] miljoni euro suurune omaosalus, mis moodustab [50–60] % ümberkorralduskuludest. See summa sisaldab lisaks varade müügist ja uuest laenust saadavatele tuludele, mida on algselt teatatud ümberkorralduskavas juba arvesse võetud, SASi poolset rahastamist 2010. aastal omakapitali ja laenudena ([...] miljonit eurot), Export Development Canada (EDC) ja [asutuse nimetus] poolset rahastamist 2011. aastal õhusõidukite ostmiseks ([...] miljonit eurot), Infortari kavandatavat omakapitalipanust 2015. aastal ([...] miljonit eurot) ning Infortari poolt 2015. aastal antavat grupisisest krediidiliini ([...] miljonit eurot). |
| --- | --- |

(64)

Muudetud kavaga nähakse ette kokku [100–150] miljoni euro suurune omaosalus, mis moodustab [50–60] % ümberkorralduskuludest. See summa sisaldab lisaks varade müügist ja uuest laenust saadavatele tuludele, mida on algselt teatatud ümberkorralduskavas juba arvesse võetud, SASi poolset rahastamist 2010. aastal omakapitali ja laenudena ([...] miljonit eurot), Export Development Canada (EDC) ja [asutuse nimetus] poolset rahastamist 2011. aastal õhusõidukite ostmiseks ([...] miljonit eurot), Infortari kavandatavat omakapitalipanust 2015. aastal ([...] miljonit eurot) ning Infortari poolt 2015. aastal antavat grupisisest krediidiliini ([...] miljonit eurot).

| (65) | Muudetud ümberkorralduskavas esitatud kompensatsioonimeetmed hõlmavad õhusõidukipargi vähendamist, lennuliinidest loobumist ja sellest tulenevat turuosa vähenemist. Aastatel 2010–2016 peaks lennuettevõtja oma alalist õhusõidukiparki kärpima ühe lennuki võrra (kaheksalt seitsmele). Võrreldes 2012. aastaga oleks õhusõidukipark 2016. aastaks nelja õhusõiduki võrra väiksem. Lisaks nähakse muudetud ümberkorralduskavas aastateks 2010–2016 ette lennuliinide koguarvu vähendamine [20–25]-lt [15–20]-le. Lennuettevõtja on loobunud kaheksast liinist (Ateena, Barcelona, Dublin, Rooma, Hamburg, London, Berliin ja Kuressaare) ning kavatseb lisada kolm uut liini (Göteborg, Split ja Trondheim). Üldjoontes jääks lennumaht 2016. aastal [1 000–1 200] miljonit pakutavat istekohtkilomeetrit (ASK)) samaks kui 2011. aastal [1 000–1 200] miljonit pakutavat istekohtkilomeetrit). Eesti ametiasutused väidavad, et Estonian Airi turuosa vähenes 40,2 %-lt 2012. aastal 26,3 %-le 2014. aastal. |
| --- | --- |

(65)

Muudetud ümberkorralduskavas esitatud kompensatsioonimeetmed hõlmavad õhusõidukipargi vähendamist, lennuliinidest loobumist ja sellest tulenevat turuosa vähenemist. Aastatel 2010–2016 peaks lennuettevõtja oma alalist õhusõidukiparki kärpima ühe lennuki võrra (kaheksalt seitsmele). Võrreldes 2012. aastaga oleks õhusõidukipark 2016. aastaks nelja õhusõiduki võrra väiksem. Lisaks nähakse muudetud ümberkorralduskavas aastateks 2010–2016 ette lennuliinide koguarvu vähendamine [20–25]-lt [15–20]-le. Lennuettevõtja on loobunud kaheksast liinist (Ateena, Barcelona, Dublin, Rooma, Hamburg, London, Berliin ja Kuressaare) ning kavatseb lisada kolm uut liini (Göteborg, Split ja Trondheim). Üldjoontes jääks lennumaht 2016. aastal [1 000–1 200] miljonit pakutavat istekohtkilomeetrit (ASK)) samaks kui 2011. aastal [1 000–1 200] miljonit pakutavat istekohtkilomeetrit). Eesti ametiasutused väidavad, et Estonian Airi turuosa vähenes 40,2 %-lt 2012. aastal 26,3 %-le 2014. aastal.

| (66) | Erainvestori kaasamise osas nähakse muudetud ümberkorralduskavaga ette, et Infortar ei maksa riigile osaluse eest Estonian Airis mitte midagi. Selle asemel teeb ta lennuettevõtjale [...] miljoni euro suuruse kapitalisüsti (omandades sellega 2015. aasta aprilliks [...] Estonian Airi aktsiatest) ja avab [...] euro suuruse täiendava grupisisese krediidiliini. Eesti annaks ülejäänud osa päästmislaenust (kuni [...] miljonit eurot), kustutaks seejärel suurema osa enda antud laenudest (kuni [...] miljonit eurot) ja loobuks oma osalusest, leppides kokku aktsiakapitali vähendamises nullini ja loobudes seejärel oma õigusest osaleda uues kapitali suurendamises, säilitades samas võimaluse korral kuni [...] % Estonian Airi aktsiatest. |
| --- | --- |

(66)

Erainvestori kaasamise osas nähakse muudetud ümberkorralduskavaga ette, et Infortar ei maksa riigile osaluse eest Estonian Airis mitte midagi. Selle asemel teeb ta lennuettevõtjale [...] miljoni euro suuruse kapitalisüsti (omandades sellega 2015. aasta aprilliks [...] Estonian Airi aktsiatest) ja avab [...] euro suuruse täiendava grupisisese krediidiliini. Eesti annaks ülejäänud osa päästmislaenust (kuni [...] miljonit eurot), kustutaks seejärel suurema osa enda antud laenudest (kuni [...] miljonit eurot) ja loobuks oma osalusest, leppides kokku aktsiakapitali vähendamises nullini ja loobudes seejärel oma õigusest osaleda uues kapitali suurendamises, säilitades samas võimaluse korral kuni [...] % Estonian Airi aktsiatest.

| (67) | Infortari ei valitud avatud, läbipaistva ja tingimusteta pakkumismenetluse raames, vaid pigem Eestiga peetud otseläbirääkimiste tulemusel. Eesti ametiasutused väidavad, et pika pakkumismenetluse korraldamiseks ei olnud aega ja et nad võtsid aktiivselt ühendust mitme võimaliku investoriga, samas oli ka teistel võimalik oma huvi üles näidata. Infortar oli ainus investor, kes väljendas tegelikku huvi ja toetas seda panusega muudetud ümberkorralduskavasse. Lisaks sellele väidavad Eesti ametiasutused, et Estonian Airi väärtuse on kindlaks määranud sõltumatu ja mainekas ekspert, kes jõudis järeldusele, et 31. märtsil 2015 oli Estonian Airi omakapitali koguväärtus võimaliku erainvestori seisukohast suurusjärgus [...] miljonit eurot. |
| --- | --- |

(67)

Infortari ei valitud avatud, läbipaistva ja tingimusteta pakkumismenetluse raames, vaid pigem Eestiga peetud otseläbirääkimiste tulemusel. Eesti ametiasutused väidavad, et pika pakkumismenetluse korraldamiseks ei olnud aega ja et nad võtsid aktiivselt ühendust mitme võimaliku investoriga, samas oli ka teistel võimalik oma huvi üles näidata. Infortar oli ainus investor, kes väljendas tegelikku huvi ja toetas seda panusega muudetud ümberkorralduskavasse. Lisaks sellele väidavad Eesti ametiasutused, et Estonian Airi väärtuse on kindlaks määranud sõltumatu ja mainekas ekspert, kes jõudis järeldusele, et 31. märtsil 2015 oli Estonian Airi omakapitali koguväärtus võimaliku erainvestori seisukohast suurusjärgus [...] miljonit eurot.

5.   ALGATAMISOTSUSED

ALGATAMISOTSUSED

5.1.   Päästmisabimenetluse algatamise otsused

Päästmisabimenetluse algatamise otsused

| (68) | 20. veebruaril 2013 otsustas komisjon algatada ametliku uurimismenetluse varem võetud meetmete (1.–4. meede) ja päästmislaenu suhtes. 4. märtsil 2013 laiendas komisjon ametlikku uurimismenetlust, võttes vaatluse alla ka päästmislaenu summa suurendamise. |
| --- | --- |

(68)

20. veebruaril 2013 otsustas komisjon algatada ametliku uurimismenetluse varem võetud meetmete (1.–4. meede) ja päästmislaenu suhtes. 4. märtsil 2013 laiendas komisjon ametlikku uurimismenetlust, võttes vaatluse alla ka päästmislaenu summa suurendamise.

| (69) | Päästmisabimenetluse algatamise otsustes rõhutas komisjon, et Estonian Air on alates 2006. aastast pidevalt registreerinud märkimisväärset kahjumit. Lisaks sellele märkis komisjon, et lennuettevõtjal olid olemas mõned raskustes oleva äriühingu tavalised tunnused raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antavat riigiabi käsitlevate ühenduse suuniste (30) (edaspidi „päästmise ja ümberkorraldamise 2004. aasta suunised“) tähenduses, ja et 2010.–2011. aastal kaotas lennuettevõtja üle poole omakapitalist. Lisaks oli Estonian Air 2012. aasta juuli lõpuks muutunud Eesti seaduste kohaselt maksejõuetuks. Lähtuvalt sellest oli komisjoni esialgne seisukoht, et Estonian Air kvalifitseerus aastatel 2009–2012 raskustes olevaks äriühinguks. |
| --- | --- |

(69)

Päästmisabimenetluse algatamise otsustes rõhutas komisjon, et Estonian Air on alates 2006. aastast pidevalt registreerinud märkimisväärset kahjumit. Lisaks sellele märkis komisjon, et lennuettevõtjal olid olemas mõned raskustes oleva äriühingu tavalised tunnused raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antavat riigiabi käsitlevate ühenduse suuniste (30) (edaspidi „päästmise ja ümberkorraldamise 2004. aasta suunised“) tähenduses, ja et 2010.–2011. aastal kaotas lennuettevõtja üle poole omakapitalist. Lisaks oli Estonian Air 2012. aasta juuli lõpuks muutunud Eesti seaduste kohaselt maksejõuetuks. Lähtuvalt sellest oli komisjoni esialgne seisukoht, et Estonian Air kvalifitseerus aastatel 2009–2012 raskustes olevaks äriühinguks.

30

| (70) | Lisaks väljendas komisjon kahtlusi hinnatavate meetmete suhtes ja jõudis esialgsele järeldusele, et need hõlmavad siseturuga kokkusobimatut riigiabi. Ehkki 1. meetme puhul näis, et selle viisid lennuettevõtja tollased kolm aktsionäri ellu samaväärsuse põhimõttel, täheldas komisjon, et uute aktsiate eest tasuti rahaline sissemaksega ja laenu omakapitaliks konverteerimise teel. Kuna komisjonil ei olnud üksikasjalikku teavet selle kohta, kes aktsionäridest andis uusi rahalisi vahendeid ja kes nõustus konverteerima laenu omakapitaliks, ei saanud ta jätta kõrvale võimalust, et Estonian Airile anti põhjendamatu majanduslik eelis, ja seega võttis ta esialgse seisukoha, et 1. meede hõlmas ebaseaduslikku riigiabi. Riigiabi kokkusobivuse kohta siseturuga märkis komisjon, et arvestades lennuettevõtja raskusi, tundus olevat kohaldatav üksnes ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkt c. Komisjon jõudis siiski esialgsele seisukohale, et nii see ei olnud, sest 1. meede ei vastanud mitmele päästmise ja ümberkorraldamise 2004. aasta suuniste kriteeriumile. |
| --- | --- |

(70)

Lisaks väljendas komisjon kahtlusi hinnatavate meetmete suhtes ja jõudis esialgsele järeldusele, et need hõlmavad siseturuga kokkusobimatut riigiabi. Ehkki 1. meetme puhul näis, et selle viisid lennuettevõtja tollased kolm aktsionäri ellu samaväärsuse põhimõttel, täheldas komisjon, et uute aktsiate eest tasuti rahaline sissemaksega ja laenu omakapitaliks konverteerimise teel. Kuna komisjonil ei olnud üksikasjalikku teavet selle kohta, kes aktsionäridest andis uusi rahalisi vahendeid ja kes nõustus konverteerima laenu omakapitaliks, ei saanud ta jätta kõrvale võimalust, et Estonian Airile anti põhjendamatu majanduslik eelis, ja seega võttis ta esialgse seisukoha, et 1. meede hõlmas ebaseaduslikku riigiabi. Riigiabi kokkusobivuse kohta siseturuga märkis komisjon, et arvestades lennuettevõtja raskusi, tundus olevat kohaldatav üksnes ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punkt c. Komisjon jõudis siiski esialgsele seisukohale, et nii see ei olnud, sest 1. meede ei vastanud mitmele päästmise ja ümberkorraldamise 2004. aasta suuniste kriteeriumile.

1. meetme

| (71) | 2. meetme kohta märkis komisjon, et Tallinna Lennujaam kuulus müügi ajal 100 % Eesti riigile ning oli Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi haldusalas, mis näis osutavat sellele, et Tallinna Lennujaama võetud meetmeid võis pidada riigiga seostatavaks. Kuna lisaks sellele ei olnud toimunud avatud, läbipaistvat ja tingimusteta pakkumismenetlust, ei saanud komisjon automaatselt välistada, et Estonian Airile ei olnud antud põhjendamatut eelist, ning jõudis esialgsele seisukohale, et 2. meede hõlmas ebaseaduslikku riigiabi. Samuti tegi komisjon esialgse järelduse, et kõnealune abi oli siseturuga kokkusobimatu, kuna päästmise ja ümberkorraldamise 2004. aasta suuniste kriteeriumid ei olnud täidetud ning see võis hõlmata ühekordse abi põhimõtte rikkumist. |
| --- | --- |

(71)

2. meetme kohta märkis komisjon, et Tallinna Lennujaam kuulus müügi ajal 100 % Eesti riigile ning oli Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi haldusalas, mis näis osutavat sellele, et Tallinna Lennujaama võetud meetmeid võis pidada riigiga seostatavaks. Kuna lisaks sellele ei olnud toimunud avatud, läbipaistvat ja tingimusteta pakkumismenetlust, ei saanud komisjon automaatselt välistada, et Estonian Airile ei olnud antud põhjendamatut eelist, ning jõudis esialgsele seisukohale, et 2. meede hõlmas ebaseaduslikku riigiabi. Samuti tegi komisjon esialgse järelduse, et kõnealune abi oli siseturuga kokkusobimatu, kuna päästmise ja ümberkorraldamise 2004. aasta suuniste kriteeriumid ei olnud täidetud ning see võis hõlmata ühekordse abi põhimõtte rikkumist.

2. meetme

| (72) | 3. meetmega seoses märkis komisjon kõigepealt, et seda ei viidud ellu samaväärsuse põhimõttel. Samuti rõhutas komisjon, et nii nagu 2. meetme puhul, olid riigi ja SASi panused erinevat laadi (uued rahalised vahendid riigilt vs. laenu konverteerimine SASi poolt) ning panuste suurus ei olnud võrreldav. 2010. aasta äriplaani osas oli komisjonil kahtlusi, kas seda võis pidada piisavalt usaldusväärseks, järeldamaks, et arukas erainvestor oleks teinud kõnealuse tehingu samadel tingimustel. Samuti märkis komisjon, et Cresco ilmselt ei nõustunud plaaniga ja keeldus täiendavast rahasüstist lennuettevõtjasse. Lisaks nentis komisjon, et Eesti väite kohaselt võeti otsus kapitali suurendamise kohta 2010. aastal vastu selleks, et tagada pikaajaline lennuühendus kõige tähtsamate ärisihtkohtadega ning saada kontroll lennuettevõtja üle. Sellest lähtuvalt tegi komisjoni esialgse järelduse, et 3. meede hõlmas ebaseaduslikku riigiabi, mis oli siseturuga kokkusobimatu, kuna tundus, et see ei vasta päästmise ja ümberkorraldamise 2004. aasta suuniste õiguslikele nõuetele ning võis olla vastuolus ühekordse abi põhimõttega. |
| --- | --- |

(72)

3. meetmega seoses märkis komisjon kõigepealt, et seda ei viidud ellu samaväärsuse põhimõttel. Samuti rõhutas komisjon, et nii nagu 2. meetme puhul, olid riigi ja SASi panused erinevat laadi (uued rahalised vahendid riigilt vs. laenu konverteerimine SASi poolt) ning panuste suurus ei olnud võrreldav. 2010. aasta äriplaani osas oli komisjonil kahtlusi, kas seda võis pidada piisavalt usaldusväärseks, järeldamaks, et arukas erainvestor oleks teinud kõnealuse tehingu samadel tingimustel. Samuti märkis komisjon, et Cresco ilmselt ei nõustunud plaaniga ja keeldus täiendavast rahasüstist lennuettevõtjasse. Lisaks nentis komisjon, et Eesti väite kohaselt võeti otsus kapitali suurendamise kohta 2010. aastal vastu selleks, et tagada pikaajaline lennuühendus kõige tähtsamate ärisihtkohtadega ning saada kontroll lennuettevõtja üle. Sellest lähtuvalt tegi komisjoni esialgse järelduse, et 3. meede hõlmas ebaseaduslikku riigiabi, mis oli siseturuga kokkusobimatu, kuna tundus, et see ei vasta päästmise ja ümberkorraldamise 2004. aasta suuniste õiguslikele nõuetele ning võis olla vastuolus ühekordse abi põhimõttega.

3. meetmega

vs.

| (73) | Komisjon hindas ka 4. meetme vastavust turumajanduslikult tegutseva investori põhimõttele. Komisjon väljendas kõigepealt kahtlust, kas 2011. aasta äriplaan oli usaldusväärne ning kas oli reaalne arvata, et üksnes suurem sihtkohtade võrgustik ja tihedam lennugraafik, mis eeldab mahtude kasvu sihtkohtade, õhusõidukite ja personali osas, suudavad suurendada lennuettevõtja konkurentsivõimet. Komisjon märkis ka, et 2011. aasta äriplaanis prognoositud kasvuväljavaade tundus olevat ülioptimistlik ning kavandatud sõlmlennujaama strateegia äärmiselt riskantne. Seda näis kinnitavat asjaolu, et ei ainus järelejäänud eraaktsionär (SAS) ega eraõiguslik võlausaldaja ([...]) soovinud tehingus osaleda. Neid kaalutlusi arvesse võttes jõudis komisjon esialgsele seisukohale, et 4. meede hõlmas ebaseaduslikku riigiabi ning et see ei vastanud päästmise ja ümberkorraldamise 2004. aasta suunistes päästmis- ja ümberkorraldusabi kohta kehtestatud kriteeriumidele. |
| --- | --- |

(73)

Komisjon hindas ka 4. meetme vastavust turumajanduslikult tegutseva investori põhimõttele. Komisjon väljendas kõigepealt kahtlust, kas 2011. aasta äriplaan oli usaldusväärne ning kas oli reaalne arvata, et üksnes suurem sihtkohtade võrgustik ja tihedam lennugraafik, mis eeldab mahtude kasvu sihtkohtade, õhusõidukite ja personali osas, suudavad suurendada lennuettevõtja konkurentsivõimet. Komisjon märkis ka, et 2011. aasta äriplaanis prognoositud kasvuväljavaade tundus olevat ülioptimistlik ning kavandatud sõlmlennujaama strateegia äärmiselt riskantne. Seda näis kinnitavat asjaolu, et ei ainus järelejäänud eraaktsionär (SAS) ega eraõiguslik võlausaldaja ([...]) soovinud tehingus osaleda. Neid kaalutlusi arvesse võttes jõudis komisjon esialgsele seisukohale, et 4. meede hõlmas ebaseaduslikku riigiabi ning et see ei vastanud päästmise ja ümberkorraldamise 2004. aasta suunistes päästmis- ja ümberkorraldusabi kohta kehtestatud kriteeriumidele.

4. meetme

| (74) | Päästmislaenu (5. meede) puhul Eesti riigiabi olemasolu ei vaidlustanud. Komisjon märkis esialgu, et abi näis vastavat enamikule päästmise ja ümberkorraldamise 2004. aasta suuniste punkti 3.1 kohastele päästmisabi kriteeriumidele. Siiski kahtles komisjon selles, kas ühekordse abi põhimõtet oli järgitud või mitte, võttes arvesse, et 1.–4. meede võisid hõlmata ebaseaduslikku ja siseturuga kokkusobimatut abi. Kuna Eesti ametiasutused ei esitanud ühtki põhjendust, mis oleks võimaldanud teha erandit ühekordse abi põhimõttest, asus komisjon esialgu seisukohale, et 5. meedet võis pidada ebaseaduslikuks ja siseturuga kokkusobimatuks abiks. |
| --- | --- |

(74)

Päästmislaenu (5. meede) puhul Eesti riigiabi olemasolu ei vaidlustanud. Komisjon märkis esialgu, et abi näis vastavat enamikule päästmise ja ümberkorraldamise 2004. aasta suuniste punkti 3.1 kohastele päästmisabi kriteeriumidele. Siiski kahtles komisjon selles, kas ühekordse abi põhimõtet oli järgitud või mitte, võttes arvesse, et 1.–4. meede võisid hõlmata ebaseaduslikku ja siseturuga kokkusobimatut abi. Kuna Eesti ametiasutused ei esitanud ühtki põhjendust, mis oleks võimaldanud teha erandit ühekordse abi põhimõttest, asus komisjon esialgu seisukohale, et 5. meedet võis pidada ebaseaduslikuks ja siseturuga kokkusobimatuks abiks.

5. meede

| (75) | Päästmislaenu sel ajal veel välja maksmata osa, st 12,1 miljoni euro (vt põhjendused 42 ja 43) puhul tuletas komisjon Eestile meelde aluslepingu artikli 108 lõike 3 peatavat toimet. Komisjon lisas, et Eesti ei tohiks seda summat Estonian Airile välja maksta enne, kui komisjon on teinud lõpliku otsuse. |
| --- | --- |

(75)

Päästmislaenu sel ajal veel välja maksmata osa, st 12,1 miljoni euro (vt põhjendused 42 ja 43) puhul tuletas komisjon Eestile meelde aluslepingu artikli 108 lõike 3 peatavat toimet. Komisjon lisas, et Eesti ei tohiks seda summat Estonian Airile välja maksta enne, kui komisjon on teinud lõpliku otsuse.

5.2.   Ümberkorraldusabi menetluse algatamise otsus

Ümberkorraldusabi menetluse algatamise otsus

| (76) | 20. juunil 2013 teatas Eesti Estonian Airile omakapitali kujul antavast 40,7 miljoni euro suurusest ümberkorraldusabist, mille puhul lähtuti ümberkorralduskavast (6. meede). Eesti ei vaidlustanud, et meetme puhul oli tegemist riigiabiga, muu hulgas seetõttu, et kavandatud kapitalisüst pidi tulema otse riigieelarvest ja sellega toetati üksnes Estonian Airi tingimustel, millega arukas turumajanduslikult tegutsev investor tavaliselt ei nõustuks. |
| --- | --- |

(76)

20. juunil 2013 teatas Eesti Estonian Airile omakapitali kujul antavast 40,7 miljoni euro suurusest ümberkorraldusabist, mille puhul lähtuti ümberkorralduskavast (6. meede). Eesti ei vaidlustanud, et meetme puhul oli tegemist riigiabiga, muu hulgas seetõttu, et kavandatud kapitalisüst pidi tulema otse riigieelarvest ja sellega toetati üksnes Estonian Airi tingimustel, millega arukas turumajanduslikult tegutsev investor tavaliselt ei nõustuks.

6. meede

| (77) | Seejärel hindas komisjon 6. meetme siseturuga kokkusobivust, lähtudes päästmise ja ümberkorraldamise 2004. aasta suuniste kohastest ümberkorraldusabi käsitlevatest sätetest. Komisjon jõudis esialgsele seisukohale, et Estonian Airil võiks olla õigus ümberkorraldusabi saada, kuna ta kvalifitseerub raskustes olevaks äriühinguks (vt põhjendus 69). |
| --- | --- |

(77)

Seejärel hindas komisjon 6. meetme siseturuga kokkusobivust, lähtudes päästmise ja ümberkorraldamise 2004. aasta suuniste kohastest ümberkorraldusabi käsitlevatest sätetest. Komisjon jõudis esialgsele seisukohale, et Estonian Airil võiks olla õigus ümberkorraldusabi saada, kuna ta kvalifitseerub raskustes olevaks äriühinguks (vt põhjendus 69).

| (78) | Seejärel kaalus komisjon, kas ümberkorralduskava võimaldaks taastada Estonian Airi pikaajalise elujõulisuse. Komisjon täheldas, et ümberkorralduskava stsenaariumianalüüsis ja tundlikkusanalüüsis esines märkimisväärseid puudusi. Eelkõige märkis komisjon, et pessimistliku stsenaariumi korral saavutaks Estonian Air 2017. aastal väikse positiivse maksueelse kasumi. Rahastamiseelne netorahavoog aga jääks endiselt negatiivseks ka juhul, kui lennuettevõtja juhtkond võtab täiendavaid ümberkorraldusmeetmeid (vt tabel 4). Lisaks ilmnes tundlikkusanalüüsist, et vaid suhteliselt väikesed muudatused eeldustes tooksid kaasa täiendava rahastamisvajaduse, välja arvatud ühel juhul. Selle põhjal tekkis komisjonil kahtlusi, kas algne ümberkorralduskava loob piisavalt tugeva aluse Estonian Airi pikaajalise elujõulisuse taastamiseks. |
| --- | --- |

(78)

Seejärel kaalus komisjon, kas ümberkorralduskava võimaldaks taastada Estonian Airi pikaajalise elujõulisuse. Komisjon täheldas, et ümberkorralduskava stsenaariumianalüüsis ja tundlikkusanalüüsis esines märkimisväärseid puudusi. Eelkõige märkis komisjon, et pessimistliku stsenaariumi korral saavutaks Estonian Air 2017. aastal väikse positiivse maksueelse kasumi. Rahastamiseelne netorahavoog aga jääks endiselt negatiivseks ka juhul, kui lennuettevõtja juhtkond võtab täiendavaid ümberkorraldusmeetmeid (vt tabel 4). Lisaks ilmnes tundlikkusanalüüsist, et vaid suhteliselt väikesed muudatused eeldustes tooksid kaasa täiendava rahastamisvajaduse, välja arvatud ühel juhul. Selle põhjal tekkis komisjonil kahtlusi, kas algne ümberkorralduskava loob piisavalt tugeva aluse Estonian Airi pikaajalise elujõulisuse taastamiseks.

| (79) | Kompensatsioonimeetmete osas avaldas komisjon kahtlust, kas teenindusaegade vabastamine mitmes koordineerivas lennujaamas on vastuvõetav meede või mitte. Selleks et hinnata, kas nimetatud teenindusajad oleksid kompensatsioonimeetmetena vastuvõetavad, oli vaja täiendavat teavet lennujaamade piiratud läbilaskevõime ja teenindusaegade majandusliku väärtuse kohta. Kompensatsioonimeetmena käsitletava 12 lennuliini sulgemise osas (vt põhjendus 54) jäi komisjonile ebaselgeks, kuidas arvutati 1. taseme jääktulu (contribution margin level 1), DOC-jääktulu (DOC contribution level) ning nimetatud liinide kasumimarginaali. Komisjon täheldas, et nende kasumlikkusenäitajate erinevus oli väga suur ja et jäi ebaselgeks, kas Estonian Air oleks pidanud nimetatud liinidest elujõulisuse taastamiseks nii või teisiti loobuma või mitte. Eelkõige märkis komisjon, et kõikide liinide kasumimarginaal on negatiivne. Samuti selguks juhul, kui komisjon kasutaks liinide kasumlikkuse hindamiseks DOC-jääktulu suurust, et ainult kahel liinil (mis vastavad mahtude umbes 1 % vähenemisele arvestatuna istekohtkilomeetrites (ASK)) oleks DOC-jääktulu suurus üle nulli ja need oleksid kompensatsioonimeetmena vastuvõetavad. |
| --- | --- |

(79)

Kompensatsioonimeetmete osas avaldas komisjon kahtlust, kas teenindusaegade vabastamine mitmes koordineerivas lennujaamas on vastuvõetav meede või mitte. Selleks et hinnata, kas nimetatud teenindusajad oleksid kompensatsioonimeetmetena vastuvõetavad, oli vaja täiendavat teavet lennujaamade piiratud läbilaskevõime ja teenindusaegade majandusliku väärtuse kohta. Kompensatsioonimeetmena käsitletava 12 lennuliini sulgemise osas (vt põhjendus 54) jäi komisjonile ebaselgeks, kuidas arvutati 1. taseme jääktulu (contribution margin level 1), DOC-jääktulu (DOC contribution level) ning nimetatud liinide kasumimarginaali. Komisjon täheldas, et nende kasumlikkusenäitajate erinevus oli väga suur ja et jäi ebaselgeks, kas Estonian Air oleks pidanud nimetatud liinidest elujõulisuse taastamiseks nii või teisiti loobuma või mitte. Eelkõige märkis komisjon, et kõikide liinide kasumimarginaal on negatiivne. Samuti selguks juhul, kui komisjon kasutaks liinide kasumlikkuse hindamiseks DOC-jääktulu suurust, et ainult kahel liinil (mis vastavad mahtude umbes 1 % vähenemisele arvestatuna istekohtkilomeetrites (ASK)) oleks DOC-jääktulu suurus üle nulli ja need oleksid kompensatsioonimeetmena vastuvõetavad.

contribution margin level 1

DOC contribution level

| (80) | Estonian Airi kavandatud 38 miljoni euro (mis moodustab 48,3 % ümberkorraldamise 78,7 miljoni euro suurustest kogukuludest) suuruse omaosaluse kohta märkis komisjon, et see näis põhimõtteliselt vastuvõetavana. Küll aga väljendas komisjon kahtlusi seoses kolme CRJ900-tüüpi õhusõiduki müügiga 2015. aastal, ASi Estonian Air Regional müügiga ja Estonian Airi 51 % osaluse müügiga Eesti Aviokütuse Teenuste ASis. Komisjon leidis siiski, et omaosalusena võib aktsepteerida vara müüki, [erapanga nimetus] antavat uut laenu ja Estonian Airi 60 % osaluse müüki ASis Amadeus Eesti. |
| --- | --- |

(80)

Estonian Airi kavandatud 38 miljoni euro (mis moodustab 48,3 % ümberkorraldamise 78,7 miljoni euro suurustest kogukuludest) suuruse omaosaluse kohta märkis komisjon, et see näis põhimõtteliselt vastuvõetavana. Küll aga väljendas komisjon kahtlusi seoses kolme CRJ900-tüüpi õhusõiduki müügiga 2015. aastal, ASi Estonian Air Regional müügiga ja Estonian Airi 51 % osaluse müügiga Eesti Aviokütuse Teenuste ASis. Komisjon leidis siiski, et omaosalusena võib aktsepteerida vara müüki, [erapanga nimetus] antavat uut laenu ja Estonian Airi 60 % osaluse müüki ASis Amadeus Eesti.

| (81) | Lõpetuseks tuletas komisjon meelde oma kahtlusi, mis tal tekkisid päästmisabimenetluse algatamise otsuste raames 1.–5. meetme siseturuga kokkusobivuse osas ja mis võiksid viidata ühekordse abi põhimõtte rikkumisele. |
| --- | --- |

(81)

Lõpetuseks tuletas komisjon meelde oma kahtlusi, mis tal tekkisid päästmisabimenetluse algatamise otsuste raames 1.–5. meetme siseturuga kokkusobivuse osas ja mis võiksid viidata ühekordse abi põhimõtte rikkumisele.

| (82) | Selle põhjal tekkis komisjonil kahtlusi, kas teatatud ümberkorraldusmeede oli kooskõlas päästmise ja ümberkorraldamise 2004. aasta suunistega ning kas see oleks kokkusobiv siseturuga. Komisjon palus Eestil esitada oma märkused ning kogu teabe, mis aitaks hinnata, kas teatatud kapitalisüst oli ümberkorraldusabi või mitte. |
| --- | --- |

(82)

Selle põhjal tekkis komisjonil kahtlusi, kas teatatud ümberkorraldusmeede oli kooskõlas päästmise ja ümberkorraldamise 2004. aasta suunistega ning kas see oleks kokkusobiv siseturuga. Komisjon palus Eestil esitada oma märkused ning kogu teabe, mis aitaks hinnata, kas teatatud kapitalisüst oli ümberkorraldusabi või mitte.

| (83) | Estonian Airi ja Tallinna Lennujaama vahelist müügi- ja tagasiliisimislepingut käsitleva 23. mai 2013. aasta kaebuse kohta (vt põhjendus 10) järeldas komisjon, et meede ei andnud Estonian Airile põhjendamatut eelist ja seega on riigiabi olemasolu välistatud. |
| --- | --- |

(83)

Estonian Airi ja Tallinna Lennujaama vahelist müügi- ja tagasiliisimislepingut käsitleva 23. mai 2013. aasta kaebuse kohta (vt põhjendus 10) järeldas komisjon, et meede ei andnud Estonian Airile põhjendamatut eelist ja seega on riigiabi olemasolu välistatud.

6.   MÄRKUSED ALGATAMISOTSUSTE KOHTA

MÄRKUSED ALGATAMISOTSUSTE KOHTA

6.1.   Eesti märkused

Eesti märkused

| (84) | Eesti esitas komisjoni päästmisabimenetluse algatamise otsuste kohta märkused 9. aprilli ja 17. mai 2013. aasta kirjades. 1. meetme osas on Eesti seisukohal, et investeering tehti usaldusväärse äriplaani ja lennuettevõtja positiivse hindamise alusel. Eesti toob välja, et SASi panust (mis osaliselt tehti laenu omakapitaliks konverteerimise teel) tuleb vaadata laiemas kontekstis, kus SAS oli andnud Estonian Airile laenu 2008. aastal [...] miljonit USA dollarit ja 2009. aastal [...] miljonit eurot. Riigi osalemise kohta selgitab Eesti, et riik tegi oma otsuse Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi koostatud hindamisaruande põhjal, mille kohaselt pidi lennuettevõtja investeeringujärgne väärtus olema suurem kui selle investeeringueelne väärtus. Lisaks sellele rõhutab Eesti, et iga aktsionär tegi ise tehingu analüüsi ja et kõik aktsionärid otsustasid teha kapitalisüsti proportsionaalselt oma osalusega, mis tähendab, et 1. meede võeti samaväärsuse põhimõttel. |
| --- | --- |

(84)

Eesti esitas komisjoni päästmisabimenetluse algatamise otsuste kohta märkused 9. aprilli ja 17. mai 2013. aasta kirjades. 1. meetme osas on Eesti seisukohal, et investeering tehti usaldusväärse äriplaani ja lennuettevõtja positiivse hindamise alusel. Eesti toob välja, et SASi panust (mis osaliselt tehti laenu omakapitaliks konverteerimise teel) tuleb vaadata laiemas kontekstis, kus SAS oli andnud Estonian Airile laenu 2008. aastal [...] miljonit USA dollarit ja 2009. aastal [...] miljonit eurot. Riigi osalemise kohta selgitab Eesti, et riik tegi oma otsuse Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi koostatud hindamisaruande põhjal, mille kohaselt pidi lennuettevõtja investeeringujärgne väärtus olema suurem kui selle investeeringueelne väärtus. Lisaks sellele rõhutab Eesti, et iga aktsionär tegi ise tehingu analüüsi ja et kõik aktsionärid otsustasid teha kapitalisüsti proportsionaalselt oma osalusega, mis tähendab, et 1. meede võeti samaväärsuse põhimõttel.

1. meetme

| (85) | 2. meetme kohta märgib Eesti kõigepealt, et pakkumismenetluse puudumisest ei saa mingil juhul järeldada riigiabi olemasolu ja et müük põhines nii või teisiti tehinguväärtusel, milles kajastus Estonian Airi maapealse teeninduse osa (mis pealegi oli kasumlik) tegelik turuhind. Eesti sõnul hõlmas 2. meede lennuettevõtja maapealse teeninduse osa müüki ilma töötajate ja kohustusteta ning varade arvestuslik väärtus kujutas endast miinimumhinda. Lisaks sellele on Eesti seisukohal, et tehing oli sarnaste tehingutega võrreldav. Samuti rõhutab Eesti, et Tallinna Lennujaam on riigist sõltumatu üksus ning et kõik selle juhatuse ja nõukogu liikmed on sõltumatud ärimehed, mitte riigi esindajad ega riigi määratud isikud. |
| --- | --- |

(85)

2. meetme kohta märgib Eesti kõigepealt, et pakkumismenetluse puudumisest ei saa mingil juhul järeldada riigiabi olemasolu ja et müük põhines nii või teisiti tehinguväärtusel, milles kajastus Estonian Airi maapealse teeninduse osa (mis pealegi oli kasumlik) tegelik turuhind. Eesti sõnul hõlmas 2. meede lennuettevõtja maapealse teeninduse osa müüki ilma töötajate ja kohustusteta ning varade arvestuslik väärtus kujutas endast miinimumhinda. Lisaks sellele on Eesti seisukohal, et tehing oli sarnaste tehingutega võrreldav. Samuti rõhutab Eesti, et Tallinna Lennujaam on riigist sõltumatu üksus ning et kõik selle juhatuse ja nõukogu liikmed on sõltumatud ärimehed, mitte riigi esindajad ega riigi määratud isikud.

2. meetme

| (86) | Ka esitab Eesti selgitusi 3. meetme (mida ta peab samuti abivabaks) täpse struktuuri kohta. Veel väidab Eesti, et SASi osalus ulatub [...] miljoni euroni, st kahe miljoni euro suurune rahaline sissemakse ja Cresco osaluse omandamine [...] miljoni euro eest. 2010. aasta äriplaani kohta arvab Eesti, et see põhines jätkusuutlikul kasvul ning positiivsetel ootustel, mille kohaselt Eesti majandus taastub ja kasvab, samuti Rahvusvahelise Lennutranspordi Assotsiatsiooni (IATA) tolleaegsetel ootustel, et rahvusvaheline liiklus kasvab. Eesti sõnul sisaldas 2010. aasta äriplaan kõiki aruka ja usaldusväärse investeerimisotsuse jaoks vajalikke ajendeid. Makromajanduslike kaalutluste arvesse võtmise kohta riigi poolt väidab Eesti, et need kaalutlused ei olnud riigi investeerimisotsuse ainus ajend. Samuti esitab Eesti Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi vanemanalüütiku poolt lennuettevõtja kohta tehtud hindamise, milles Estonian Airi omakapitali koguväärtuseks on pärast täiendavat investeeringut (prognoositavate diskonteeritud rahavoogude põhjal) märgitud [0–10] miljonit eurot. |
| --- | --- |

(86)

Ka esitab Eesti selgitusi 3. meetme (mida ta peab samuti abivabaks) täpse struktuuri kohta. Veel väidab Eesti, et SASi osalus ulatub [...] miljoni euroni, st kahe miljoni euro suurune rahaline sissemakse ja Cresco osaluse omandamine [...] miljoni euro eest. 2010. aasta äriplaani kohta arvab Eesti, et see põhines jätkusuutlikul kasvul ning positiivsetel ootustel, mille kohaselt Eesti majandus taastub ja kasvab, samuti Rahvusvahelise Lennutranspordi Assotsiatsiooni (IATA) tolleaegsetel ootustel, et rahvusvaheline liiklus kasvab. Eesti sõnul sisaldas 2010. aasta äriplaan kõiki aruka ja usaldusväärse investeerimisotsuse jaoks vajalikke ajendeid. Makromajanduslike kaalutluste arvesse võtmise kohta riigi poolt väidab Eesti, et need kaalutlused ei olnud riigi investeerimisotsuse ainus ajend. Samuti esitab Eesti Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi vanemanalüütiku poolt lennuettevõtja kohta tehtud hindamise, milles Estonian Airi omakapitali koguväärtuseks on pärast täiendavat investeeringut (prognoositavate diskonteeritud rahavoogude põhjal) märgitud [0–10] miljonit eurot.

3. meetme

| (87) | Riigi otsuse kohta investeerida 2011./2012. aastal 30 miljonit eurot (4. meede) täheldab Eesti kõigepealt, et 2011. aastal oli Ida-Euroopa turg suhteliselt stabiilse kasvuväljavaatega ja et 2011. aasta suvel ei olnud Euroopa lennundusturg veel ebastabiilne. Lisaks sellele väidab Eesti, et SAS ei osalenud 4. meetmes seetõttu, et seisis tol ajal silmitsi tõsiste finantsraskustega. Laenu osas, mida [erapanga nimetus] pidi lennuettevõtjale andma, kuid mida ta lõpuks ei teinud, on Eesti seisukohal, et seda tuleb vaadata tema omakapitaliinvesteeringust eraldi. Samuti rõhutab Eesti, et 2011. aasta äriplaan oli elujõuline ja usaldusväärne ning et see sisaldas laienemisstrateegiat, mis põhines piirkonna lennundusturu tugeval ja põhjalikul majandusanalüüsil ning ümberkaudsete riikide majanduse oodataval arengul. Lisaks väidab Eesti, et 2011. aastal oli lennuettevõtja omakapital väärtuslik nii enne kui ka pärast kapitalisüsti. Ehkki Eesti tunnistab, et 2011. aasta äriplaan ei toiminud ja 2012. aasta keskel sellest loobuti, väidab ta, et ajal, kui riik otsustas 4. meetme ellu viia, uskus ta, et lennuettevõtja suudab oma elujõulisuse taastada. |
| --- | --- |

(87)

Riigi otsuse kohta investeerida 2011./2012. aastal 30 miljonit eurot (4. meede) täheldab Eesti kõigepealt, et 2011. aastal oli Ida-Euroopa turg suhteliselt stabiilse kasvuväljavaatega ja et 2011. aasta suvel ei olnud Euroopa lennundusturg veel ebastabiilne. Lisaks sellele väidab Eesti, et SAS ei osalenud 4. meetmes seetõttu, et seisis tol ajal silmitsi tõsiste finantsraskustega. Laenu osas, mida [erapanga nimetus] pidi lennuettevõtjale andma, kuid mida ta lõpuks ei teinud, on Eesti seisukohal, et seda tuleb vaadata tema omakapitaliinvesteeringust eraldi. Samuti rõhutab Eesti, et 2011. aasta äriplaan oli elujõuline ja usaldusväärne ning et see sisaldas laienemisstrateegiat, mis põhines piirkonna lennundusturu tugeval ja põhjalikul majandusanalüüsil ning ümberkaudsete riikide majanduse oodataval arengul. Lisaks väidab Eesti, et 2011. aastal oli lennuettevõtja omakapital väärtuslik nii enne kui ka pärast kapitalisüsti. Ehkki Eesti tunnistab, et 2011. aasta äriplaan ei toiminud ja 2012. aasta keskel sellest loobuti, väidab ta, et ajal, kui riik otsustas 4. meetme ellu viia, uskus ta, et lennuettevõtja suudab oma elujõulisuse taastada.

4. meede

enne

pärast

| (88) | Päästmislaenu (5. meede) osas on Eesti seisukohal, et kõik päästmise ja ümberkorraldamise 2004. aasta suuniste kohased päästmisabi tingimused on täidetud. Eesti leiab siiski, et Estonian Airi võis lugeda raskustes olevaks alles alates 2012. aasta juunist-juulist. Eesti jõuab järeldusele, et 1.–4. meede ei hõlmanud riigiabi ning et seega ei ole päästmise ja ümberkorraldamise 2004. aasta suuniste kohast ühekordse abi põhimõtet rikutud. Eesti lisab siiski, et kui komisjon peaks leidma, et ühekordse abi põhimõtet on rikutud, peaks ta võtma arvesse, et Estonian Air teenindab vaid 0,17 % Euroopa-sisesest lennuliiklusest ning et abil ei ole lubamatut kahjulikku kõrvalmõju teistele liikmesriikidele ja see ei tekita lubamatuid konkurentsimoonutusi. |
| --- | --- |

(88)

Päästmislaenu (5. meede) osas on Eesti seisukohal, et kõik päästmise ja ümberkorraldamise 2004. aasta suuniste kohased päästmisabi tingimused on täidetud. Eesti leiab siiski, et Estonian Airi võis lugeda raskustes olevaks alles alates 2012. aasta juunist-juulist. Eesti jõuab järeldusele, et 1.–4. meede ei hõlmanud riigiabi ning et seega ei ole päästmise ja ümberkorraldamise 2004. aasta suuniste kohast ühekordse abi põhimõtet rikutud. Eesti lisab siiski, et kui komisjon peaks leidma, et ühekordse abi põhimõtet on rikutud, peaks ta võtma arvesse, et Estonian Air teenindab vaid 0,17 % Euroopa-sisesest lennuliiklusest ning et abil ei ole lubamatut kahjulikku kõrvalmõju teistele liikmesriikidele ja see ei tekita lubamatuid konkurentsimoonutusi.

5. meede

| (89) | 19. märtsi 2014. aasta märkustes ümberkorraldusabi menetluse algatamise otsuse kohta (6. meede) kordab Eesti samu eespool esitatud väiteid ühekordse abi põhimõtte kohta. Estonian Airi pikaajalise elujõulisuse taastamise osas leiab Eesti, et komisjon peaks lubama lisada juhtkonna poolt võetavad leevendusmeetmed tundlikkusanalüüsi, sest selline on ettevõtjate tavaline praktika. |
| --- | --- |

(89)

19. märtsi 2014. aasta märkustes ümberkorraldusabi menetluse algatamise otsuse kohta (6. meede) kordab Eesti samu eespool esitatud väiteid ühekordse abi põhimõtte kohta. Estonian Airi pikaajalise elujõulisuse taastamise osas leiab Eesti, et komisjon peaks lubama lisada juhtkonna poolt võetavad leevendusmeetmed tundlikkusanalüüsi, sest selline on ettevõtjate tavaline praktika.

6. meede

| (90) | Eesti lisab ka mõned selgitused selle kohta, kuidas arvutati 1. taseme jääktulu ja DOC-jääktulu ning kompensatsioonimeetmetena pakutud lennuliinide kasumimarginaal (vt põhjendus 79). Eesti sõnul hõlmab 1. taseme jääktulu igalt reisijalt saadavat piirtulu, arvestamata lendamisega seotud kulusid, ja DOC-jääktulu igalt reisijalt saadavat tulu, sealhulgas kõik lendamisega seotud muutuvkulud, välja arvatud õhusõidukiga seotud kulud või muud üldkulud. Lisaks väidab Eesti, et lennuliine tuleb lugeda vastuvõetavateks kompensatsioonimeetmeteks, kuna nende kõigi 1. taseme jääktulu oli positiivne, ja ei nõustu komisjoni väitega, et suletud lennuliinid ei oleks uue ärimudeli raames kasumlikud. |
| --- | --- |

(90)

Eesti lisab ka mõned selgitused selle kohta, kuidas arvutati 1. taseme jääktulu ja DOC-jääktulu ning kompensatsioonimeetmetena pakutud lennuliinide kasumimarginaal (vt põhjendus 79). Eesti sõnul hõlmab 1. taseme jääktulu igalt reisijalt saadavat piirtulu, arvestamata lendamisega seotud kulusid, ja DOC-jääktulu igalt reisijalt saadavat tulu, sealhulgas kõik lendamisega seotud muutuvkulud, välja arvatud õhusõidukiga seotud kulud või muud üldkulud. Lisaks väidab Eesti, et lennuliine tuleb lugeda vastuvõetavateks kompensatsioonimeetmeteks, kuna nende kõigi 1. taseme jääktulu oli positiivne, ja ei nõustu komisjoni väitega, et suletud lennuliinid ei oleks uue ärimudeli raames kasumlikud.

| (91) | Omaosaluse kohta selgitab Eesti, et õhusõiduki müügiga seotud hindamisaruanne on realistlik ning selles on esitatud üksikasjad ASi Estonian Air Regional müügihinna ja Estonian Airi osaluse kohta ASis Amadeus Eesti. |
| --- | --- |

(91)

Omaosaluse kohta selgitab Eesti, et õhusõiduki müügiga seotud hindamisaruanne on realistlik ning selles on esitatud üksikasjad ASi Estonian Air Regional müügihinna ja Estonian Airi osaluse kohta ASis Amadeus Eesti.

6.2.   Huvitatud isikute märkused

Huvitatud isikute märkused

| (92) | Komisjon sai päästmisabimenetluse algatamise otsuste kohta märkused lennuettevõtjatelt IAG ja Ryanair. |
| --- | --- |

(92)

Komisjon sai päästmisabimenetluse algatamise otsuste kohta märkused lennuettevõtjatelt IAG ja Ryanair.

| (93) | IAG väidab, et teda mõjutab Estonian Airile antav päästmisabi investeeringu tõttu ettevõtjasse FlyBe ja suhte tõttu Finnairiga. Lisaks märgib IAG, et tema arvates ei kahjustaks Estonian Airi turult lahkumine Eesti ühendatust. IAG väljendas muret ühekordse abi põhimõtte väidetava rikkumise üle. |
| --- | --- |

(93)

IAG väidab, et teda mõjutab Estonian Airile antav päästmisabi investeeringu tõttu ettevõtjasse FlyBe ja suhte tõttu Finnairiga. Lisaks märgib IAG, et tema arvates ei kahjustaks Estonian Airi turult lahkumine Eesti ühendatust. IAG väljendas muret ühekordse abi põhimõtte väidetava rikkumise üle.

| (94) | Ryanair avaldab heameelt Estonian Airile antud päästmisabi ametliku uurimise üle komisjoni poolt, eriti arvestades Estonian Airi ebatõhusust võrreldes Ryanairiga. 1.–5. meetme kohta märgib Ryanair kõigepealt, et Cresco otsustas oma osalusest loobuda ja seda tuleb käsitada kui selget viidet, et kapitalisüstid ei olnud kooskõlas majanduslikult tegutseva investori põhimõttega. Ryanair märgib, et odavlennufirmad on Estonian Airi suguste riiklike lennuettevõtjate kõrval parem alternatiiv ja et ELi õiguses ei tunnustata iga liikmesriigi õigust omada riiklikku lennuettevõtjat. Lõpetuseks väidab Ryanair, et Estonian Airile antud riigiabi mõjutab otseselt ja oluliselt tema turupositsiooni ning et see abi moonutab tugevalt konkurentsi. |
| --- | --- |

(94)

Ryanair avaldab heameelt Estonian Airile antud päästmisabi ametliku uurimise üle komisjoni poolt, eriti arvestades Estonian Airi ebatõhusust võrreldes Ryanairiga. 1.–5. meetme kohta märgib Ryanair kõigepealt, et Cresco otsustas oma osalusest loobuda ja seda tuleb käsitada kui selget viidet, et kapitalisüstid ei olnud kooskõlas majanduslikult tegutseva investori põhimõttega. Ryanair märgib, et odavlennufirmad on Estonian Airi suguste riiklike lennuettevõtjate kõrval parem alternatiiv ja et ELi õiguses ei tunnustata iga liikmesriigi õigust omada riiklikku lennuettevõtjat. Lõpetuseks väidab Ryanair, et Estonian Airile antud riigiabi mõjutab otseselt ja oluliselt tema turupositsiooni ning et see abi moonutab tugevalt konkurentsi.

| (95) | Ümberkorraldusabi menetluse algatamise otsuse kohta esitasid märkusi kaks huvitatud isikut: huvitatud isik, kes ei soovi oma andmeid avaldada, ja Ryanair. |
| --- | --- |

(95)

Ümberkorraldusabi menetluse algatamise otsuse kohta esitasid märkusi kaks huvitatud isikut: huvitatud isik, kes ei soovi oma andmeid avaldada, ja Ryanair.

| (96) | Huvitatud isik, kes ei soovi oma andmeid avaldada, leiab, et Estonian Airi ümberkorralduskava ei ole ei usaldusväärne ega teostatav, arvestades asjaolu, et lennuettevõtja kahjum 2012. aastal oli erakordselt suur, viies netomarginaalini alla – 50 %. Õhusõidukipargi ja tegevuse ümberkorraldamise osas on huvitatud isik seisukohal, et Estonian Airi plaan kasutada kahte lennukit tellimuslendudeks ei toimi, arvestades sellel turul valitsevat suurt konkurentsi, ja ta kritiseerib uut eri tüüpi lennukitest koosnevat õhusõidukiparki. Samuti märgib huvitatud isik, et kompensatsioonimeetmetena välja pakutud lennuliinide kasumlikkuse arvutus näitab nende vastuvõetamatust kompensatsioonimeetmena, ning jõuab üldisele järeldusele, et ümberkorraldusabi ei tohiks lubada. Lõpetuseks esitab huvitatud isik juhtuuringu Ungari ühendatuse kohta pärast lennuettevõtja Malév krahhi ja jõuab järeldusele, et turg on võimeline riikliku lennuettevõtja kaotuse piisavalt kompenseerima. |
| --- | --- |

(96)

Huvitatud isik, kes ei soovi oma andmeid avaldada, leiab, et Estonian Airi ümberkorralduskava ei ole ei usaldusväärne ega teostatav, arvestades asjaolu, et lennuettevõtja kahjum 2012. aastal oli erakordselt suur, viies netomarginaalini alla – 50 %. Õhusõidukipargi ja tegevuse ümberkorraldamise osas on huvitatud isik seisukohal, et Estonian Airi plaan kasutada kahte lennukit tellimuslendudeks ei toimi, arvestades sellel turul valitsevat suurt konkurentsi, ja ta kritiseerib uut eri tüüpi lennukitest koosnevat õhusõidukiparki. Samuti märgib huvitatud isik, et kompensatsioonimeetmetena välja pakutud lennuliinide kasumlikkuse arvutus näitab nende vastuvõetamatust kompensatsioonimeetmena, ning jõuab üldisele järeldusele, et ümberkorraldusabi ei tohiks lubada. Lõpetuseks esitab huvitatud isik juhtuuringu Ungari ühendatuse kohta pärast lennuettevõtja Malév krahhi ja jõuab järeldusele, et turg on võimeline riikliku lennuettevõtja kaotuse piisavalt kompenseerima.

| (97) | Ryanair märgib kõigepealt, et komisjon peaks hindama, kas Eestil oli muid valikuvõimalusi (nt likvideerimine) peale riigiabi andmise. Ka väidab Ryanair, et ümberkorralduskava eeldused on äärmiselt optimistlikud ja et see kava on määratud läbikukkumisele. Ryanair arvab näiteks, et on ebarealistlik, et Estonian Airil õnnestub kapitali kaasamiseks müüa mõned oma õhusõidukid. Samuti leiab Ryanair, et Estonian Airi 12 suletud lennuliini ei ole kasumlikud ja et neid ei saa lugeda kompensatsioonimeetmeteks. Lisaks sellele märgib Ryanair, et ei ole täidetud päästmise ja ümberkorraldamise 2004. aasta suuniste tingimused, eelkõige ühekordse abi põhimõte. Lõpuks rõhutab Ryanair, et Estonian Airile antav abi kahjustab oluliselt tema turupositsiooni. |
| --- | --- |

(97)

Ryanair märgib kõigepealt, et komisjon peaks hindama, kas Eestil oli muid valikuvõimalusi (nt likvideerimine) peale riigiabi andmise. Ka väidab Ryanair, et ümberkorralduskava eeldused on äärmiselt optimistlikud ja et see kava on määratud läbikukkumisele. Ryanair arvab näiteks, et on ebarealistlik, et Estonian Airil õnnestub kapitali kaasamiseks müüa mõned oma õhusõidukid. Samuti leiab Ryanair, et Estonian Airi 12 suletud lennuliini ei ole kasumlikud ja et neid ei saa lugeda kompensatsioonimeetmeteks. Lisaks sellele märgib Ryanair, et ei ole täidetud päästmise ja ümberkorraldamise 2004. aasta suuniste tingimused, eelkõige ühekordse abi põhimõte. Lõpuks rõhutab Ryanair, et Estonian Airile antav abi kahjustab oluliselt tema turupositsiooni.

6.3.   Eesti seisukohad seoses huvitatud kolmandate isikute märkustega

Eesti seisukohad seoses huvitatud kolmandate isikute märkustega

| (98) | Eesti vastas huvitatud isikute esitatud väidetele üksikasjalikult. Seoses IAG märkustega päästmisabimenetluse algatamise otsuste kohta märgib Eesti, et Estonian Air ja FlyBe ei lenda samadesse lennujaamadesse ega ole seega konkurendid. Riigi ühendatuse osas leiab Eesti, et Estonian Airi turult lahkumine kahjustaks seda, ja väidab, et odavlennufirmad ei paku Eestile olulist tüüpi ühendatust. |
| --- | --- |

(98)

Eesti vastas huvitatud isikute esitatud väidetele üksikasjalikult. Seoses IAG märkustega päästmisabimenetluse algatamise otsuste kohta märgib Eesti, et Estonian Air ja FlyBe ei lenda samadesse lennujaamadesse ega ole seega konkurendid. Riigi ühendatuse osas leiab Eesti, et Estonian Airi turult lahkumine kahjustaks seda, ja väidab, et odavlennufirmad ei paku Eestile olulist tüüpi ühendatust.

| (99) | Seoses Ryanairi märkustega päästmisabimenetluse algatamise otsuste kohta märgib Eesti, et odavlennufirmade tõhusust ei saa võrrelda piirkondlike lennufirmade omaga. Riigi põhjenduste osas lennuettevõtjasse investeerida leiab Eesti, et kasumlik ja jätkusuutlik lennuettevõtja on äärmiselt oluline, kuna see tagab Eestile regulaarsed ja usaldusväärsed ühendused mitme riigiga, mis on Eesti peamised majandus- ja kaubanduspartnerid, ning et seda rolli lennuettevõtja peamised konkurendid ei täida. Lõpuks väidab Eesti, et odavlennufirmad ei ole olnud Eestis edukad mitte Estonian Airi tegevuse, vaid turu väiksuse tõttu, ning välistab konkurentsi Ryanairi ja Estonian Airi vahel, kuna nende huviorbiidis on erinevad tarbijasegmendid. |
| --- | --- |

(99)

Seoses Ryanairi märkustega päästmisabimenetluse algatamise otsuste kohta märgib Eesti, et odavlennufirmade tõhusust ei saa võrrelda piirkondlike lennufirmade omaga. Riigi põhjenduste osas lennuettevõtjasse investeerida leiab Eesti, et kasumlik ja jätkusuutlik lennuettevõtja on äärmiselt oluline, kuna see tagab Eestile regulaarsed ja usaldusväärsed ühendused mitme riigiga, mis on Eesti peamised majandus- ja kaubanduspartnerid, ning et seda rolli lennuettevõtja peamised konkurendid ei täida. Lõpuks väidab Eesti, et odavlennufirmad ei ole olnud Eestis edukad mitte Estonian Airi tegevuse, vaid turu väiksuse tõttu, ning välistab konkurentsi Ryanairi ja Estonian Airi vahel, kuna nende huviorbiidis on erinevad tarbijasegmendid.

| (100) | Eesti vastas ka ümberkorraldusabi menetluse algatamise otsuse kohta esitatud märkustele. Mis puudutab märkusi huvitatud isikult, kes ei soovi oma andmeid avaldada, siis ei esita Eesti neist mõne kohta oma tähelepanekuid, väites, et ta esitab uue ümberkorralduskava ja et seetõttu ei ole need märkused enam asjakohased. Eesti osutab siiski asjaolule, et Eestisse suunduvatel ja Eestist lähtuvatel lennuliinidel ei esine ülekoormust ning et puudub risk siseturgu kahjustada seeläbi, et teiste liikmesriikide kanda jääb ebaõiglane osa struktuurilistest kohandustest. Võrdluse kohta Ungari ühendatust käsitleva juhtuuringuga väidab Eesti, et Eesti turg on väike ja isoleeritud ning et Estonian Airi loobumine tähendaks lennuühenduste arvu ja kvaliteedi vähenemist, ning kinnitab, et Eesti juhtum sarnaneb rohkem Leedu olukorrale pärast sealse riikliku lennuettevõtja FlyLAL pankrotti. Nimelt vähenes Leedu mobiilsusfaktor Eesti sõnul 26 %, (31) Ungari mobiilsusfaktor aga 4 %. |
| --- | --- |

(100)

Eesti vastas ka ümberkorraldusabi menetluse algatamise otsuse kohta esitatud märkustele. Mis puudutab märkusi huvitatud isikult, kes ei soovi oma andmeid avaldada, siis ei esita Eesti neist mõne kohta oma tähelepanekuid, väites, et ta esitab uue ümberkorralduskava ja et seetõttu ei ole need märkused enam asjakohased. Eesti osutab siiski asjaolule, et Eestisse suunduvatel ja Eestist lähtuvatel lennuliinidel ei esine ülekoormust ning et puudub risk siseturgu kahjustada seeläbi, et teiste liikmesriikide kanda jääb ebaõiglane osa struktuurilistest kohandustest. Võrdluse kohta Ungari ühendatust käsitleva juhtuuringuga väidab Eesti, et Eesti turg on väike ja isoleeritud ning et Estonian Airi loobumine tähendaks lennuühenduste arvu ja kvaliteedi vähenemist, ning kinnitab, et Eesti juhtum sarnaneb rohkem Leedu olukorrale pärast sealse riikliku lennuettevõtja FlyLAL pankrotti. Nimelt vähenes Leedu mobiilsusfaktor Eesti sõnul 26 %, (31) Ungari mobiilsusfaktor aga 4 %.

31

| (101) | Seoses Ryanairi märkustega rõhutab Eesti, et Ryanairi positsiooni Estonian Airile antud riigiabi ei mõjuta. Lisaks leiab Eesti, et Ryanairi väitel, et Estonian Air tuleks likvideerida, puudub faktiline alus. Lõpetuseks rõhutab Eesti veel kord, et 1.–3. meetme puhul ei ole rikutud ühekordse abi põhimõtet. |
| --- | --- |

(101)

Seoses Ryanairi märkustega rõhutab Eesti, et Ryanairi positsiooni Estonian Airile antud riigiabi ei mõjuta. Lisaks leiab Eesti, et Ryanairi väitel, et Estonian Air tuleks likvideerida, puudub faktiline alus. Lõpetuseks rõhutab Eesti veel kord, et 1.–3. meetme puhul ei ole rikutud ühekordse abi põhimõtet.

7.   MEETMETE JA ÜMBERKORRALDUSKAVA HINDAMINE

MEETMETE JA ÜMBERKORRALDUSKAVA HINDAMINE

| (102) | Vastavalt aluslepingu artikli 107 lõikele 1 on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust. Seega laieneb riigiabi mõiste mis tahes otsesele või kaudsele soodustusele, mida rahastatakse riigi vahenditest ja mille annab kas riik ise või mis tahes vahendaja talle antud volituste kohaselt. |
| --- | --- |

(102)

Vastavalt aluslepingu artikli 107 lõikele 1 on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust. Seega laieneb riigiabi mõiste mis tahes otsesele või kaudsele soodustusele, mida rahastatakse riigi vahenditest ja mille annab kas riik ise või mis tahes vahendaja talle antud volituste kohaselt.

| (103) | Meetme puhul on tegemist riigiabiga, kui see pärineb riigi vahenditest ja on käsitletav riigi meetmena. Põhimõtteliselt on riigi vahendid liikmesriigi ja selle riigiasutuste vahendid, samuti selliste riigi osalusega äriühingute vahendid, keda riigiasutustel on õigus otseselt või kaudselt kontrollida. |
| --- | --- |

(103)

Meetme puhul on tegemist riigiabiga, kui see pärineb riigi vahenditest ja on käsitletav riigi meetmena. Põhimõtteliselt on riigi vahendid liikmesriigi ja selle riigiasutuste vahendid, samuti selliste riigi osalusega äriühingute vahendid, keda riigiasutustel on õigus otseselt või kaudselt kontrollida.

| (104) | Selleks et teha kindlaks, kas erinevate hindamisaluste meetmete puhul oli tegemist Estonian Airile antud majandusliku soodustusega ja kas need meetmed hõlmavad seetõttu riigiabi, hindab komisjon seda, kas lennuettevõtja sai majandusliku eelise, mida ta ei oleks saanud tavapärastes turutingimustes. |
| --- | --- |

(104)

Selleks et teha kindlaks, kas erinevate hindamisaluste meetmete puhul oli tegemist Estonian Airile antud majandusliku soodustusega ja kas need meetmed hõlmavad seetõttu riigiabi, hindab komisjon seda, kas lennuettevõtja sai majandusliku eelise, mida ta ei oleks saanud tavapärastes turutingimustes.

| (105) | Komisjon kasutab hindamiseks turumajanduslikult tegutseva investori põhimõtte testi. Turumajanduslikult tegutseva investori põhimõtte kohaselt ei ole riigiabiga tegemist juhul, kui turumajanduse tavatingimustes tegutsev erainvestor, kelle suurus on võrreldav asjaomaste avaliku sektori asutustega, oleks sarnastel asjaoludel soovinud abisaajale kõnealuseid meetmeid pakkuda. Seepärast peab komisjon hindama, kas erainvestor oleks sooritanud kõnealused tehingud samadel tingimustel. Lähtutakse eeldusest, et hüpoteetiline investor tegutseb ettevaatliku investeerijana, kes sooviks saada maksimaalset kasumit, võtmata siiski saadava tuluga võrreldes liiga suuri riske. Põhimõtteliselt ei ole riigi vahenditest tehtud sissemakse riigiabi juhul, kui see on tehtud samaväärsuse põhimõttel, st erainvestori olulise kapitalimaksega samaaegselt ning viimasega sarnases olukorras ja sarnastel tingimustel. |
| --- | --- |

(105)

Komisjon kasutab hindamiseks turumajanduslikult tegutseva investori põhimõtte testi. Turumajanduslikult tegutseva investori põhimõtte kohaselt ei ole riigiabiga tegemist juhul, kui turumajanduse tavatingimustes tegutsev erainvestor, kelle suurus on võrreldav asjaomaste avaliku sektori asutustega, oleks sarnastel asjaoludel soovinud abisaajale kõnealuseid meetmeid pakkuda. Seepärast peab komisjon hindama, kas erainvestor oleks sooritanud kõnealused tehingud samadel tingimustel. Lähtutakse eeldusest, et hüpoteetiline investor tegutseb ettevaatliku investeerijana, kes sooviks saada maksimaalset kasumit, võtmata siiski saadava tuluga võrreldes liiga suuri riske. Põhimõtteliselt ei ole riigi vahenditest tehtud sissemakse riigiabi juhul, kui see on tehtud samaväärsuse põhimõttel, st erainvestori olulise kapitalimaksega samaaegselt ning viimasega sarnases olukorras ja sarnastel tingimustel.

| (106) | Lõpuks tuleks märkida, et kõnealused meetmed peavad kahjustama või ähvardama kahjustada konkurentsi ning eeldatavalt mõjutama liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(106)

Lõpuks tuleks märkida, et kõnealused meetmed peavad kahjustama või ähvardama kahjustada konkurentsi ning eeldatavalt mõjutama liikmesriikidevahelist kaubandust.

| (107) | Kuna hindamisalused meetmed hõlmavad riigiabi aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, tuleb nende kokkusobivust siseturuga hinnata nimetatud artikli lõigetes 2 ja 3 sätestatud erandite alusel. |
| --- | --- |

(107)

Kuna hindamisalused meetmed hõlmavad riigiabi aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, tuleb nende kokkusobivust siseturuga hinnata nimetatud artikli lõigetes 2 ja 3 sätestatud erandite alusel.

7.1.   Riigiabi olemasolu

Riigiabi olemasolu

7.1.1.   1. meede

1. meede

| (108) | Komisjon hindab kõigepealt riigiabi olemasolu seoses 2,48 miljoni euro suuruse kapitalisüstiga 2009. aastal (1. meede). Nagu põhjenduses 105 märgitud, ei anna sissemakse tegemine riigi vahenditest põhjendamatut eelist (ega kujuta endast riigiabi) juhul, kui see toimub samaväärsuse põhimõttel. |
| --- | --- |

(108)

Komisjon hindab kõigepealt riigiabi olemasolu seoses 2,48 miljoni euro suuruse kapitalisüstiga 2009. aastal (1. meede). Nagu põhjenduses 105 märgitud, ei anna sissemakse tegemine riigi vahenditest põhjendamatut eelist (ega kujuta endast riigiabi) juhul, kui see toimub samaväärsuse põhimõttel.

| (109) | Sellega seoses märgib komisjon, et 1. meetmes osalesid Estonian Airi toonased aktsionärid proportsionaalselt oma osalusega, st Eesti panus oli 34 % (2,48 miljonit eurot), SASi panus 49 % (3,57 miljonit eurot) ja Cresco panus 17 % (1,23 miljonit eurot). Eesti esitatud teabe põhjal on saanud kinnitust, et Eesti riik ja Cresco tegid rahalise sissemakse, SASi panus aga hõlmas 1,21 miljoni euro suurust rahalist sissemakset ja 2,36 miljoni euro suuruse laenu konverteerimist omakapitaliks. Lisaks on Eesti selgitanud, et SAS laenas Estonian Airile 2008. aastal [...] miljonit USA dollarit ja 2009. aastal [...] miljonit eurot (vt põhjendus 84). |
| --- | --- |

(109)

Sellega seoses märgib komisjon, et 1. meetmes osalesid Estonian Airi toonased aktsionärid proportsionaalselt oma osalusega, st Eesti panus oli 34 % (2,48 miljonit eurot), SASi panus 49 % (3,57 miljonit eurot) ja Cresco panus 17 % (1,23 miljonit eurot). Eesti esitatud teabe põhjal on saanud kinnitust, et Eesti riik ja Cresco tegid rahalise sissemakse, SASi panus aga hõlmas 1,21 miljoni euro suurust rahalist sissemakset ja 2,36 miljoni euro suuruse laenu konverteerimist omakapitaliks. Lisaks on Eesti selgitanud, et SAS laenas Estonian Airile 2008. aastal [...] miljonit USA dollarit ja 2009. aastal [...] miljonit eurot (vt põhjendus 84).

| (110) | Komisjon on päästmisabimenetluse algatamise otsustes märkinud, et eri liiki sissemaksed (uute rahaliste vahendite andmine vs. laenu konverteerimine SASi poolt) andsid piisavalt alust selleks, et tekitada põhjendatud kahtlus, kas 1. meetme puhul järgiti samaväärsuse põhimõtet või mitte. Eesti esitatud teave on komisjoni kahtlused siiski hajutanud, kuna vähemalt Cresco puhul oli kapitalimaksete tegemisel selgelt lähtutud samaväärsuse põhimõttest. Nii Eesti riik kui ka Cresco eraldasid oma osalusega võrreldes üsna märkimisväärses mahus uusi rahalisi vahendeid. Peale selle on Cresco ja SASi rahaliste sissemaksete üldsummad märkimisväärsed ning võrreldavad riigi rahaliste sissemaksetega. Lisaks tuleks laenu omakapitaliks konverteerimist SASi poolt vaadelda laiemas kontekstis, võttes arvesse Estonian Airile 2008. ja 2009. aastal antud varasemaid laene, mis näitavad, et SAS uskus lennuettevõtja elujõulisusesse. |
| --- | --- |

(110)

Komisjon on päästmisabimenetluse algatamise otsustes märkinud, et eri liiki sissemaksed (uute rahaliste vahendite andmine vs. laenu konverteerimine SASi poolt) andsid piisavalt alust selleks, et tekitada põhjendatud kahtlus, kas 1. meetme puhul järgiti samaväärsuse põhimõtet või mitte. Eesti esitatud teave on komisjoni kahtlused siiski hajutanud, kuna vähemalt Cresco puhul oli kapitalimaksete tegemisel selgelt lähtutud samaväärsuse põhimõttest. Nii Eesti riik kui ka Cresco eraldasid oma osalusega võrreldes üsna märkimisväärses mahus uusi rahalisi vahendeid. Peale selle on Cresco ja SASi rahaliste sissemaksete üldsummad märkimisväärsed ning võrreldavad riigi rahaliste sissemaksetega. Lisaks tuleks laenu omakapitaliks konverteerimist SASi poolt vaadelda laiemas kontekstis, võttes arvesse Estonian Airile 2008. ja 2009. aastal antud varasemaid laene, mis näitavad, et SAS uskus lennuettevõtja elujõulisusesse.

vs.

| (111) | Kahtlemata ei saa erasektori 66 % osalemist väljakujunenud kohtupraktika kohaselt pidada riikliku sekkumisega võrreldes tähtsusetuks (32). Miski ei osuta ka sellele, et riigi käitumine oleks kuidagi mõjutanud SASi ja Cresco otsuseid Estonian Airi investeerida. |
| --- | --- |

(111)

Kahtlemata ei saa erasektori 66 % osalemist väljakujunenud kohtupraktika kohaselt pidada riikliku sekkumisega võrreldes tähtsusetuks (32). Miski ei osuta ka sellele, et riigi käitumine oleks kuidagi mõjutanud SASi ja Cresco otsuseid Estonian Airi investeerida.

32

| (112) | Lisaks märgib komisjon, et 1994. aasta lennundussuuniste (33) kohaselt ei ole kapitalisüstid riigiabi juhul, kui suurendatakse riigi osalust äriühingus, eeldusel et kõnealune kapitalisüst on võrdeline juba olemasolevate riigi aktsiatega äriühingus ning ka eraaktsionärid suurendavad osalust ettevõtja aktsiakapitalis; erainvestori osakapitalil peab olema tõeline majanduslik tähtsus. Seega võib järeldada, et 1. meetme puhul on need tingimused täidetud. |
| --- | --- |

(112)

Lisaks märgib komisjon, et 1994. aasta lennundussuuniste (33) kohaselt ei ole kapitalisüstid riigiabi juhul, kui suurendatakse riigi osalust äriühingus, eeldusel et kõnealune kapitalisüst on võrdeline juba olemasolevate riigi aktsiatega äriühingus ning ka eraaktsionärid suurendavad osalust ettevõtja aktsiakapitalis; erainvestori osakapitalil peab olema tõeline majanduslik tähtsus. Seega võib järeldada, et 1. meetme puhul on need tingimused täidetud.

33

| (113) | Sellest lähtudes järeldab komisjon, et Cresco otsus investeerida Estonian Airi oli tehtud riigiga samaväärsetel alustel ning et nii SASi kui ka Cresco investeering oli majanduslikult tähtis. Komisjonil ei ole põhjust kahelda ka selles, et SAS ja Cresco otsustasid Estonian Airi investeerida kasumitaotluse eesmärgil. Seepärast järeldab komisjon, et Estonian Airi rahastamine 2,48 miljoni euro suuruse kapitalisüsti kaudu (1. meede) ei andnud Estonian Airile põhjendamatut eelist ja seega on riigiabi olemasolu välistatud ning puudub vajadus hinnata, kas muud aluslepingu artikli 107 lõikes 1 sätestatud tingimused on täidetud või mitte. |
| --- | --- |

(113)

Sellest lähtudes järeldab komisjon, et Cresco otsus investeerida Estonian Airi oli tehtud riigiga samaväärsetel alustel ning et nii SASi kui ka Cresco investeering oli majanduslikult tähtis. Komisjonil ei ole põhjust kahelda ka selles, et SAS ja Cresco otsustasid Estonian Airi investeerida kasumitaotluse eesmärgil. Seepärast järeldab komisjon, et Estonian Airi rahastamine 2,48 miljoni euro suuruse kapitalisüsti kaudu (1. meede) ei andnud Estonian Airile põhjendamatut eelist ja seega on riigiabi olemasolu välistatud ning puudub vajadus hinnata, kas muud aluslepingu artikli 107 lõikes 1 sätestatud tingimused on täidetud või mitte.

7.1.2.   2. meede

2. meede

| (114) | 2009. aasta juunis müüs Estonian Air maapealse teeninduse osa 2,4 miljoni euro eest 100 % riigi omandis olevale äriühingule Tallinna Lennujaam (2. meede). Hinna kindlaksmääramiseks ei korraldatud avatud, läbipaistvat ja tingimusteta pakkumismenetlust ega kasutatud ka sõltumatute hindajate teenuseid. Selle asemel lepiti hind kokku Tallinna Lennujaama ja Estonian Airi vaheliste otseläbirääkimiste käigus. |
| --- | --- |

(114)

2009. aasta juunis müüs Estonian Air maapealse teeninduse osa 2,4 miljoni euro eest 100 % riigi omandis olevale äriühingule Tallinna Lennujaam (2. meede). Hinna kindlaksmääramiseks ei korraldatud avatud, läbipaistvat ja tingimusteta pakkumismenetlust ega kasutatud ka sõltumatute hindajate teenuseid. Selle asemel lepiti hind kokku Tallinna Lennujaama ja Estonian Airi vaheliste otseläbirääkimiste käigus.

| (115) | Komisjon on seisukohal, et kuna pakkumismenetlust ega sõltumatut hindamist ei korraldatud, ei ole riigiabi olemasolu võimalik välistada. Seepärast peab komisjon kõnealust tehingut ja selle asjaolusid üksikasjalikult hindama, et teha kindlaks, kas Estonian Airile anti põhjendamatu majanduslik eelis või mitte. |
| --- | --- |

(115)

Komisjon on seisukohal, et kuna pakkumismenetlust ega sõltumatut hindamist ei korraldatud, ei ole riigiabi olemasolu võimalik välistada. Seepärast peab komisjon kõnealust tehingut ja selle asjaolusid üksikasjalikult hindama, et teha kindlaks, kas Estonian Airile anti põhjendamatu majanduslik eelis või mitte.

| (116) | Eesti selgitas ametliku uurimismenetluse käigus, et ajavahemikus 2005–2008, st müügile eelnenud aastatel oli maapealne teenindus kasumlik. Lisaks müüdi maapealne teenindus varadena, ilma kohustuste, töötajate jm järelkuludeta. Hinna kindlaksmääramisel võeti miinimumhinna aluseks varade arvestuslik väärtus. Eesti ametiasutused esitasid ka oma siseanalüüsi, mille kohaselt ettevõtte väärtuse ja käibe kordaja (EV/sales), (34) mis kõnealuse tehingu jaoks välja arvutati, on kooskõlas paljude teiste maapealse teeninduse ettevõtteid hõlmavate tehingute puhul kasutatud kordajatega. Eespool öeldu näib osutavat sellele, et tehing toimus kooskõlas turutingimustega. |
| --- | --- |

(116)

Eesti selgitas ametliku uurimismenetluse käigus, et ajavahemikus 2005–2008, st müügile eelnenud aastatel oli maapealne teenindus kasumlik. Lisaks müüdi maapealne teenindus varadena, ilma kohustuste, töötajate jm järelkuludeta. Hinna kindlaksmääramisel võeti miinimumhinna aluseks varade arvestuslik väärtus. Eesti ametiasutused esitasid ka oma siseanalüüsi, mille kohaselt ettevõtte väärtuse ja käibe kordaja (EV/sales), (34) mis kõnealuse tehingu jaoks välja arvutati, on kooskõlas paljude teiste maapealse teeninduse ettevõtteid hõlmavate tehingute puhul kasutatud kordajatega. Eespool öeldu näib osutavat sellele, et tehing toimus kooskõlas turutingimustega.

sales

34

| (117) | Lisaks väidab Eesti, et ehkki Tallinna Lennujaam kuulub 100 % riigile, on äriühing riigist siiski sõltumatu ning et Tallinna Lennujaama juhatuse ja nõukogu liikmed ei ole riigi esindajad, vaid sõltumatud ärimehed. Komisjon väljendas päästmisabimenetluse algatamise otsustes kahtlust, kas Tallinna Lennujaama tegevust võiks käsitada riigi meetmetena, võttes arvesse, et Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium oli Tallinna Lennujaama ainuosanik ja et äriühing kuulus kõnealuse ministeeriumi haldusalasse. |
| --- | --- |

(117)

Lisaks väidab Eesti, et ehkki Tallinna Lennujaam kuulub 100 % riigile, on äriühing riigist siiski sõltumatu ning et Tallinna Lennujaama juhatuse ja nõukogu liikmed ei ole riigi esindajad, vaid sõltumatud ärimehed. Komisjon väljendas päästmisabimenetluse algatamise otsustes kahtlust, kas Tallinna Lennujaama tegevust võiks käsitada riigi meetmetena, võttes arvesse, et Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium oli Tallinna Lennujaama ainuosanik ja et äriühing kuulus kõnealuse ministeeriumi haldusalasse.

| (118) | Euroopa Liidu Kohus on siiski korduvalt sedastanud, et ainuüksi asjaolu, et riigi osalusega äriühingut kontrollib riik, ei ole piisav, et selle äriühingu võetud meetmeid saaks käsitada riigi meetmetena. Euroopa kohus on kohtuasja Stardust Marine käsitlevas otsuses ja hilisemas kohtupraktikas selgitanud, et riigiga seostatavuse kindlakstegemiseks tuleb uurida, kas ametiasutused olid ühel või teisel moel seotud nende meetmete vastuvõtmisega (35). 2. meetme puhul ei saa komisjon järeldada, et Tallinna Lennujaama otsus investeerida Estonian Airi oli riigiga seostatav. Komisjon ei leidnud selle kohta ka kaudseid tõendeid Stardust Marine’i kohtuasja tähenduses. Seepärast järeldab komisjon, et Tallinna Lennujaama otsus osaleda 2. meetmes ei ole Eestiga seostatav. |
| --- | --- |

(118)

Euroopa Liidu Kohus on siiski korduvalt sedastanud, et ainuüksi asjaolu, et riigi osalusega äriühingut kontrollib riik, ei ole piisav, et selle äriühingu võetud meetmeid saaks käsitada riigi meetmetena. Euroopa kohus on kohtuasja Stardust Marine käsitlevas otsuses ja hilisemas kohtupraktikas selgitanud, et riigiga seostatavuse kindlakstegemiseks tuleb uurida, kas ametiasutused olid ühel või teisel moel seotud nende meetmete vastuvõtmisega (35). 2. meetme puhul ei saa komisjon järeldada, et Tallinna Lennujaama otsus investeerida Estonian Airi oli riigiga seostatav. Komisjon ei leidnud selle kohta ka kaudseid tõendeid Stardust Marine’i kohtuasja tähenduses. Seepärast järeldab komisjon, et Tallinna Lennujaama otsus osaleda 2. meetmes ei ole Eestiga seostatav.

35

| (119) | Kuna Tallinna Lennujaama otsus osaleda 2. meetmes ei ole Eestiga seostatav ja kuna tundub, et tehing toimus turutingimustel, välistab komisjon riigiabi olemasolu 2. meetme puhul ning seega puudub vajadus hinnata, kas muud aluslepingu artikli 107 lõikes 1 sätestatud tingimused on täidetud või mitte. |
| --- | --- |

(119)

Kuna Tallinna Lennujaama otsus osaleda 2. meetmes ei ole Eestiga seostatav ja kuna tundub, et tehing toimus turutingimustel, välistab komisjon riigiabi olemasolu 2. meetme puhul ning seega puudub vajadus hinnata, kas muud aluslepingu artikli 107 lõikes 1 sätestatud tingimused on täidetud või mitte.

7.1.3.   3. meede

3. meede

| (120) | Seoses 2010. aasta kapitalisüstiga (3. meede) teatas Eesti ametliku uurimismenetluse käigus, et riik tegi 17,9 miljoni euro suuruse rahasüsti, SAS aga konverteeris kahe miljoni euro suuruse laenu omakapitaliks. Samal ajal omandas SAS [...] miljoni euro eest Cresco osaluse Estonian Airis (kustutades Crescole antud [...] miljoni euro suuruse laenu). Selle tulemusel loobus Cresco aktsionär olemast, Eesti riigi osalus suurenes 90 %-le ja SASi osalus kahanes 10 %-le. Eesti väidab, et tema otsus investeerida veel kord Estonian Airi põhines 2010. aasta äriplaanil. |
| --- | --- |

(120)

Seoses 2010. aasta kapitalisüstiga (3. meede) teatas Eesti ametliku uurimismenetluse käigus, et riik tegi 17,9 miljoni euro suuruse rahasüsti, SAS aga konverteeris kahe miljoni euro suuruse laenu omakapitaliks. Samal ajal omandas SAS [...] miljoni euro eest Cresco osaluse Estonian Airis (kustutades Crescole antud [...] miljoni euro suuruse laenu). Selle tulemusel loobus Cresco aktsionär olemast, Eesti riigi osalus suurenes 90 %-le ja SASi osalus kahanes 10 %-le. Eesti väidab, et tema otsus investeerida veel kord Estonian Airi põhines 2010. aasta äriplaanil.

3. meede

| (121) | Komisjon märgib esiteks, et riigi ja SASi rahasüstid olid eri liiki ja nende suurus ei olnud osalusega proportsionaalne. Riigi 17,9 miljoni euro suurust uut rahasüsti ei saa võrrelda SASi kahe miljoni euro suuruse laenu konverteerimisega omakapitaliks, võttes eelkõige arvesse, et Eesti ei ole esitanud tõendeid selle kohta, et laen oli täielikult tagatud ja et SAS oleks laenu omakapitaliks konverteerides võtnud endale uue riski. Tehing, mille käigus SAS omandas Cresco osaluse Estonian Airis [...] miljoni euro suuruse laenu kustutamise eest, ei hõlmanud komisjoni arvates uute rahaliste vahendite süstimist Estonian Airi. Lisaks ei ole kindel, kas SAS võttis seeläbi, et nõustus omandama Cresco osaluse Estonian Airis laenu kustutamise eest, uue riski või mitte. Komisjoni arvates annavad eespool nimetatud elemendid piisavalt alust arvata, et 3. meetme rakendamisel ei järgitud samaväärsuse põhimõtet. |
| --- | --- |

(121)

Komisjon märgib esiteks, et riigi ja SASi rahasüstid olid eri liiki ja nende suurus ei olnud osalusega proportsionaalne. Riigi 17,9 miljoni euro suurust uut rahasüsti ei saa võrrelda SASi kahe miljoni euro suuruse laenu konverteerimisega omakapitaliks, võttes eelkõige arvesse, et Eesti ei ole esitanud tõendeid selle kohta, et laen oli täielikult tagatud ja et SAS oleks laenu omakapitaliks konverteerides võtnud endale uue riski. Tehing, mille käigus SAS omandas Cresco osaluse Estonian Airis [...] miljoni euro suuruse laenu kustutamise eest, ei hõlmanud komisjoni arvates uute rahaliste vahendite süstimist Estonian Airi. Lisaks ei ole kindel, kas SAS võttis seeläbi, et nõustus omandama Cresco osaluse Estonian Airis laenu kustutamise eest, uue riski või mitte. Komisjoni arvates annavad eespool nimetatud elemendid piisavalt alust arvata, et 3. meetme rakendamisel ei järgitud samaväärsuse põhimõtet.

| (122) | Eesti ametiasutuste väitel järgiti 3. meetme puhul turumajanduse tingimustes tegutseva investori põhimõtet, kuna meetme rakendamisel lähtuti 2010. aasta äriplaanist, mis on Eesti ametisutuste arvates elujõuline ja usaldusväärne. Äriplaani kohaselt pidi Estonian Air õhusõidukipargi plaanipärase väljavahetamise korral tasuvusläveni jõudma juba 2013. aastal ja teenima pärast seda vähemalt 2020. aastani märkimisväärset kasumit. |
| --- | --- |

(122)

Eesti ametiasutuste väitel järgiti 3. meetme puhul turumajanduse tingimustes tegutseva investori põhimõtet, kuna meetme rakendamisel lähtuti 2010. aasta äriplaanist, mis on Eesti ametisutuste arvates elujõuline ja usaldusväärne. Äriplaani kohaselt pidi Estonian Air õhusõidukipargi plaanipärase väljavahetamise korral tasuvusläveni jõudma juba 2013. aastal ja teenima pärast seda vähemalt 2020. aastani märkimisväärset kasumit.

| (123) | Komisjon leiab, et ehkki 2010. aasta äriplaanis analüüsitakse lennuettevõtja olukorda, sisaldab kõnealune äriplaan puudujääke, mistõttu see ei ole usaldusväärne alus turule orienteeritud investeerimisotsuste tegemiseks. Näiteks põhinevad finantsprognoosid liiga optimistlikel ootustel, mille kohaselt peaks reisijate arv ajavahemikus 2010–2020 suurenema keskmiselt üle 6 % aastas. Sellised kasvuootused tunduvad 2009. aasta üleilmse majandus- ja finantskriisi taustal liiga optimistlikud. 2010. aasta äriplaanis osutatakse IATA prognoosidele, mille kohaselt pidi reisijate arv järgmise nelja aasta jooksul suurenema keskmiselt üle 5 % aastas. IATA osutas aga ka sellele, et see kasv võib olla geograafiliselt väga ebaühtlane ja et majanduse kiiret taastumist ei ole Euroopas oodata (36). |
| --- | --- |

(123)

Komisjon leiab, et ehkki 2010. aasta äriplaanis analüüsitakse lennuettevõtja olukorda, sisaldab kõnealune äriplaan puudujääke, mistõttu see ei ole usaldusväärne alus turule orienteeritud investeerimisotsuste tegemiseks. Näiteks põhinevad finantsprognoosid liiga optimistlikel ootustel, mille kohaselt peaks reisijate arv ajavahemikus 2010–2020 suurenema keskmiselt üle 6 % aastas. Sellised kasvuootused tunduvad 2009. aasta üleilmse majandus- ja finantskriisi taustal liiga optimistlikud. 2010. aasta äriplaanis osutatakse IATA prognoosidele, mille kohaselt pidi reisijate arv järgmise nelja aasta jooksul suurenema keskmiselt üle 5 % aastas. IATA osutas aga ka sellele, et see kasv võib olla geograafiliselt väga ebaühtlane ja et majanduse kiiret taastumist ei ole Euroopas oodata (36).

36

| (124) | Puudusi leidub ka 2010. aasta äriplaani tundlikkusanalüüsis, mis näib olevat ebapiisav. Seoses reisijate arvu vähenemise ohuga on äriplaanis märgitud, et reisijate arvu vähenemine 10 % võrra vähendaks esimese kahe aasta jooksul netotulemust ligikaudu 6,4 miljonit eurot, mis suurendaks nende kahe aasta prognoositavat negatiivset netotulemust üle kahe korra. Samas ei ole 2010. aasta äriplaanis käsitletud reisijate arvu vähenemise mõju kogu analüüsitava ajavahemiku jooksul ega ette nähtud konkreetseid meetmeid olukorra parandamiseks. |
| --- | --- |

(124)

Puudusi leidub ka 2010. aasta äriplaani tundlikkusanalüüsis, mis näib olevat ebapiisav. Seoses reisijate arvu vähenemise ohuga on äriplaanis märgitud, et reisijate arvu vähenemine 10 % võrra vähendaks esimese kahe aasta jooksul netotulemust ligikaudu 6,4 miljonit eurot, mis suurendaks nende kahe aasta prognoositavat negatiivset netotulemust üle kahe korra. Samas ei ole 2010. aasta äriplaanis käsitletud reisijate arvu vähenemise mõju kogu analüüsitava ajavahemiku jooksul ega ette nähtud konkreetseid meetmeid olukorra parandamiseks.

| (125) | Lisaks rõhutab komisjon, et Cresco otsustas lõpetada investeerimise Estonian Airi ja müüa selle asemel oma osaluse SASile. Ehkki Crescol võis kõnealuse otsuse tegemiseks olla mitmesuguseid põhjusi, näib loogiline eeldada, et 2010. aasta äriplaan ei olnud piisavalt usaldusväärne, et veenda erainvestorit tema investeeringute kasumlikkuses. Sama väidet võib kasutada ka SASi puhul, kes otsustas 2010. aasta kapitalisüstis küll osaleda, kuid tegi seda ebaproportsionaalselt, mistõttu SASi osalus vähenes varasemalt 49 %-lt 10 %-le. |
| --- | --- |

(125)

Lisaks rõhutab komisjon, et Cresco otsustas lõpetada investeerimise Estonian Airi ja müüa selle asemel oma osaluse SASile. Ehkki Crescol võis kõnealuse otsuse tegemiseks olla mitmesuguseid põhjusi, näib loogiline eeldada, et 2010. aasta äriplaan ei olnud piisavalt usaldusväärne, et veenda erainvestorit tema investeeringute kasumlikkuses. Sama väidet võib kasutada ka SASi puhul, kes otsustas 2010. aasta kapitalisüstis küll osaleda, kuid tegi seda ebaproportsionaalselt, mistõttu SASi osalus vähenes varasemalt 49 %-lt 10 %-le.

| (126) | Eesti ametiasutused väidavad ka, et riigi poolt 2010. aastal tehtud hindamise põhjal jõuti järeldusele, et pärast investeeringute tegemist on lennuettevõtja turuväärtus positiivne. Hindamise käigus arvutati omakapitali väärtus diskonteeritud rahavoogude analüüsi alusel, lähtudes aastateks 2010–2019 prognoositud rahavoogudest koos rahavoogude lõppväärtusega, mis peaks pärast 2019. aastat olema [0–10] miljonit eurot (diskonteeritult), ja millest lahutakse netovõlg [0–10] miljonit eurot. Selle põhjal pidanuks omakapitali koguväärtus investeerimisjärgse stsenaariumi põhjal olema [0–10] miljonit eurot. Alternatiivse meetodina hinnati Estonian Airi finantsnäitajaid võrdluses viie väiksema börsiettevõtte finantsnäitajatega, mille kohaselt Estonian Airi väärtus oli ligikaudu [5–15] miljonit eurot. |
| --- | --- |

(126)

Eesti ametiasutused väidavad ka, et riigi poolt 2010. aastal tehtud hindamise põhjal jõuti järeldusele, et pärast investeeringute tegemist on lennuettevõtja turuväärtus positiivne. Hindamise käigus arvutati omakapitali väärtus diskonteeritud rahavoogude analüüsi alusel, lähtudes aastateks 2010–2019 prognoositud rahavoogudest koos rahavoogude lõppväärtusega, mis peaks pärast 2019. aastat olema [0–10] miljonit eurot (diskonteeritult), ja millest lahutakse netovõlg [0–10] miljonit eurot. Selle põhjal pidanuks omakapitali koguväärtus investeerimisjärgse stsenaariumi põhjal olema [0–10] miljonit eurot. Alternatiivse meetodina hinnati Estonian Airi finantsnäitajaid võrdluses viie väiksema börsiettevõtte finantsnäitajatega, mille kohaselt Estonian Airi väärtus oli ligikaudu [5–15] miljonit eurot.

| (127) | Komisjon on seisukohal, et hüpoteetilise erainvestori seisukohalt ei saa selline hindamine olla usaldusväärne alus investeeringute tegemiseks. Esiteks juhitakse ka hindamises endas tähelepanu kasutatud eelduste ebakindlusele ja tundlikkusele ning nendega seotud märkimisväärsetele riskidele ja märgitakse, et kõnealuse hindamise põhjal tehtud prognoosidesse tuleks suhtuda ettevaatusega (37). Lisaks ei ole hindamisel kasutatud mitme olulise eelduse kohta esitatud tõendeid. Eelkõige jääb selgusetuks, mille põhjal määrati kindlaks rahavoogude märkimisväärne lõppväärtus (mis moodustab kogu diskonteeritud rahavoost üle 60 %). Rahavoogude väiksema lõppväärtuse korral võinuks omakapitali koguväärtus olla ka negatiivne. Teiseks on hinnangus märgitud, et 2010. aasta äriplaaniga ettenähtud meetmed ei tarvitse olla piisavad selleks, et kõrvaldada Estonian Airi teatavad jätkusuutlikkusprobleemid (nt Saab 340 tüüpi turbopropellerõhusõidukite kahjumlik käitamine). Seega eeldavad rahavoopõhised arvutused täiendavaid muudatusi, mis ei ole kooskõlas investeeringute aluseks oleva 2010. aasta äriplaaniga. Kolmandaks on teiste lennuettevõtjatega võrdlemisel põhinev hinnang ülimalt küsitava väärtusega. Selles võrreldakse Estonian Airi vaid viie lennuettevõtjaga, kellest kolme lennumaht on Estonian Airi omast mitu korda suurem. Estonian Airi kehva finantsolukorda arvesse võttes olnuks ainus realistlik võrdlusalus hinna ja müügitulu vahelise suhte analüüs, kuna teiste näitajatega tehtud arvutuste tulemused on väga erinevad. Neljandaks, isegi juhul, kui komisjon tulemustega nõustuks, puudub hinnangus selgitus selle kohta, miks pidanuks erainvestor tegema 17,9 miljoni euro suuruse uue rahasüsti, et omandada 90 % aktsiatest äriühingus, mille omakapitali koguväärtus on hinnanguliselt vaid [0–10] miljonit eurot (või parimal juhul [5–15] miljonit eurot). Lõpuks ei analüüsinud Eesti ametiasutused kapitali suurendamise kõrval ühtki muud olukorda, et võrrelda investeeringu eeldatavat kapitalitasuvust võimalike alternatiivsete stsenaariumide põhjal saadud tulemustega. Kui majanduslikult võiks olla põhjendatud, et aktsionär teeb kiratsevasse äriühingusse oma varasemate investeeringute päästmiseks täiendava investeeringu, siis üldjuhul võrdleks selline investor kavandatavat investeeringut võimalike alternatiivsete stsenaariumidega seotud kulude või tuludega ning kaaluks muu hulgas ka äriühingu tegevuse lõpetamist. |
| --- | --- |

(127)

Komisjon on seisukohal, et hüpoteetilise erainvestori seisukohalt ei saa selline hindamine olla usaldusväärne alus investeeringute tegemiseks. Esiteks juhitakse ka hindamises endas tähelepanu kasutatud eelduste ebakindlusele ja tundlikkusele ning nendega seotud märkimisväärsetele riskidele ja märgitakse, et kõnealuse hindamise põhjal tehtud prognoosidesse tuleks suhtuda ettevaatusega (37). Lisaks ei ole hindamisel kasutatud mitme olulise eelduse kohta esitatud tõendeid. Eelkõige jääb selgusetuks, mille põhjal määrati kindlaks rahavoogude märkimisväärne lõppväärtus (mis moodustab kogu diskonteeritud rahavoost üle 60 %). Rahavoogude väiksema lõppväärtuse korral võinuks omakapitali koguväärtus olla ka negatiivne. Teiseks on hinnangus märgitud, et 2010. aasta äriplaaniga ettenähtud meetmed ei tarvitse olla piisavad selleks, et kõrvaldada Estonian Airi teatavad jätkusuutlikkusprobleemid (nt Saab 340 tüüpi turbopropellerõhusõidukite kahjumlik käitamine). Seega eeldavad rahavoopõhised arvutused täiendavaid muudatusi, mis ei ole kooskõlas investeeringute aluseks oleva 2010. aasta äriplaaniga. Kolmandaks on teiste lennuettevõtjatega võrdlemisel põhinev hinnang ülimalt küsitava väärtusega. Selles võrreldakse Estonian Airi vaid viie lennuettevõtjaga, kellest kolme lennumaht on Estonian Airi omast mitu korda suurem. Estonian Airi kehva finantsolukorda arvesse võttes olnuks ainus realistlik võrdlusalus hinna ja müügitulu vahelise suhte analüüs, kuna teiste näitajatega tehtud arvutuste tulemused on väga erinevad. Neljandaks, isegi juhul, kui komisjon tulemustega nõustuks, puudub hinnangus selgitus selle kohta, miks pidanuks erainvestor tegema 17,9 miljoni euro suuruse uue rahasüsti, et omandada 90 % aktsiatest äriühingus, mille omakapitali koguväärtus on hinnanguliselt vaid [0–10] miljonit eurot (või parimal juhul [5–15] miljonit eurot). Lõpuks ei analüüsinud Eesti ametiasutused kapitali suurendamise kõrval ühtki muud olukorda, et võrrelda investeeringu eeldatavat kapitalitasuvust võimalike alternatiivsete stsenaariumide põhjal saadud tulemustega. Kui majanduslikult võiks olla põhjendatud, et aktsionär teeb kiratsevasse äriühingusse oma varasemate investeeringute päästmiseks täiendava investeeringu, siis üldjuhul võrdleks selline investor kavandatavat investeeringut võimalike alternatiivsete stsenaariumidega seotud kulude või tuludega ning kaaluks muu hulgas ka äriühingu tegevuse lõpetamist.

37

| (128) | Lisaks on Eesti ametiasutuste poolt 9. aprillil 2014 esitatud dokumendis märgitud, et kapitali suurendamise ajendiks ei olnud vaid investeeringu majanduslik atraktiivsus. Eesti tunnistab, et 2010. aasta äriplaani eesmärk tagada pikaajaline lennuühendus oluliste ärisihtkohtadega vastas riigi enda makromajanduslikele poliitilistele eesmärkidele. Ehkki Eesti väitel ei olnud need kaalutlused riigi investeerimisotsuse ainus põhjus, näitab see siiski, et riik ei lähtunud oma tegevuses ainult kasumitaotlusest. Kõnealust küsimust arutades on Eesti valitsuse liikmed 3. meetme võtmise ajal märkinud, et Estonian Air on riigi jaoks strateegilise tähtsusega äriühing ja et valitsus on valmis omandama enamusosaluse (38) ning et on ülimalt oluline, et Tallinnast oleks võimalik lennata mõnesse muusse tähtsamasse linna; (39) see ei näi kuuluvat kaalutluste hulka, millest arukas turuinvestor investeerimisotsuse tegemise ajal lähtub. Sellega seoses meenutab komisjon Bochi kohtuasjas tehtud otsust, mille kohaselt tuleks kaaluda, kas eraaktsionär, arvestades kasumi saamise tõenäosust ning jättes kõrvale kõik sotsiaalsed, regionaalpoliitilised ja tööstusharu kaalutlused, sooviks samadel tingimustel osalust kõnealuses kapitalis (40). |
| --- | --- |

(128)

Lisaks on Eesti ametiasutuste poolt 9. aprillil 2014 esitatud dokumendis märgitud, et kapitali suurendamise ajendiks ei olnud vaid investeeringu majanduslik atraktiivsus. Eesti tunnistab, et 2010. aasta äriplaani eesmärk tagada pikaajaline lennuühendus oluliste ärisihtkohtadega vastas riigi enda makromajanduslikele poliitilistele eesmärkidele. Ehkki Eesti väitel ei olnud need kaalutlused riigi investeerimisotsuse ainus põhjus, näitab see siiski, et riik ei lähtunud oma tegevuses ainult kasumitaotlusest. Kõnealust küsimust arutades on Eesti valitsuse liikmed 3. meetme võtmise ajal märkinud, et Estonian Air on riigi jaoks strateegilise tähtsusega äriühing ja et valitsus on valmis omandama enamusosaluse (38) ning et on ülimalt oluline, et Tallinnast oleks võimalik lennata mõnesse muusse tähtsamasse linna; (39) see ei näi kuuluvat kaalutluste hulka, millest arukas turuinvestor investeerimisotsuse tegemise ajal lähtub. Sellega seoses meenutab komisjon Bochi kohtuasjas tehtud otsust, mille kohaselt tuleks kaaluda, kas eraaktsionär, arvestades kasumi saamise tõenäosust ning jättes kõrvale kõik sotsiaalsed, regionaalpoliitilised ja tööstusharu kaalutlused, sooviks samadel tingimustel osalust kõnealuses kapitalis (40).

38

39

40

| (129) | Võttes arvesse asjaolu, et erinevalt riigist ükski erainvestor Estonian Airi uut rahasüsti teha ei soovinud, 2010. aasta äriplaani puudujääke ja erainvestori seisukohalt ebaoluliste makromajanduslike eesmärkide olemasolu, leiab komisjon, et 3. meede ei olnud kooskõlas turumajanduse tingimustes tegutseva investori põhimõttega. |
| --- | --- |

(129)

Võttes arvesse asjaolu, et erinevalt riigist ükski erainvestor Estonian Airi uut rahasüsti teha ei soovinud, 2010. aasta äriplaani puudujääke ja erainvestori seisukohalt ebaoluliste makromajanduslike eesmärkide olemasolu, leiab komisjon, et 3. meede ei olnud kooskõlas turumajanduse tingimustes tegutseva investori põhimõttega.

| (130) | Lisaks sellele on meetme puhul tegemist riigiabiga juhul, kui see pärineb riigi vahenditest ja on käsitletav riigi meetmena. Seda kriteeriumi 2010. aasta kapitalisüsti puhul ei vaidlustata, kuna riigieelarvest pärit rahasüsti tegijaks oli lennuettevõtja aktsionärina Eesti Vabariigi Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium. |
| --- | --- |

(130)

Lisaks sellele on meetme puhul tegemist riigiabiga juhul, kui see pärineb riigi vahenditest ja on käsitletav riigi meetmena. Seda kriteeriumi 2010. aasta kapitalisüsti puhul ei vaidlustata, kuna riigieelarvest pärit rahasüsti tegijaks oli lennuettevõtja aktsionärina Eesti Vabariigi Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium.

| (131) | Lõpuks märgib komisjon, et meede mõjutab liikmesriikidevahelist kaubandust ja ähvardab kahjustada liikmesriikidevahelist konkurentsi, kuna Estonian Air konkureerib teiste Euroopa Liidu lennuettevõtjatega, eriti alates lennutranspordi liberaliseerimise kolmanda etapi (nn kolmas pakett) jõustumisest 1. jaanuaril 1993 (41). Seega võimaldas 3. meede Estonian Airil oma tegevust jätkata nii, et ta ei pidanud erinevalt oma konkurentidest tegelema tagajärgedega, mille tema kehvad finantstulemused tavatingimustes kaasa oleks toonud. |
| --- | --- |

(131)

Lõpuks märgib komisjon, et meede mõjutab liikmesriikidevahelist kaubandust ja ähvardab kahjustada liikmesriikidevahelist konkurentsi, kuna Estonian Air konkureerib teiste Euroopa Liidu lennuettevõtjatega, eriti alates lennutranspordi liberaliseerimise kolmanda etapi (nn kolmas pakett) jõustumisest 1. jaanuaril 1993 (41). Seega võimaldas 3. meede Estonian Airil oma tegevust jätkata nii, et ta ei pidanud erinevalt oma konkurentidest tegelema tagajärgedega, mille tema kehvad finantstulemused tavatingimustes kaasa oleks toonud.

41

| (132) | Seepärast järeldab komisjon, et 3. meede hõlmas Estonian Airile antud riigiabi. |
| --- | --- |

(132)

Seepärast järeldab komisjon, et 3. meede hõlmas Estonian Airile antud riigiabi.

7.1.4.   4. meede

4. meede

| (133) | Eesti poolt 2011. aasta detsembris tehtud otsus 30 miljoni euro suuruse rahasüsti tegemise kohta (4. meede) ei hõlmanud Eesti arvates riigiabi. Ükski teine investor selles kapitalisüstis ei osalenud ning SASi osalus kahanes sellest tulenevalt 10 %-lt 2,66 %-le, riigi osalus aga suurenes 90 %-lt 97,34 %-le. |
| --- | --- |

(133)

Eesti poolt 2011. aasta detsembris tehtud otsus 30 miljoni euro suuruse rahasüsti tegemise kohta (4. meede) ei hõlmanud Eesti arvates riigiabi. Ükski teine investor selles kapitalisüstis ei osalenud ning SASi osalus kahanes sellest tulenevalt 10 %-lt 2,66 %-le, riigi osalus aga suurenes 90 %-lt 97,34 %-le.

| (134) | Komisjon leiab, et Eesti ametiasutuste poolt ametliku uurimismenetluse käigus esitatud väited ei ole veenvad. Esiteks tegi investeerimisotsuse riik üksi, ilma erainvestorite sekkumiseta: SAS otsustas kapitalisüstis mitte osaleda ja erapank [...], kes algselt kaalus Estonian Airile laenu andmist, keeldus seda lõpuks tegemast. Seepärast ei saa väita, et investeering tehti samaväärsuse põhimõttel. |
| --- | --- |

(134)

Komisjon leiab, et Eesti ametiasutuste poolt ametliku uurimismenetluse käigus esitatud väited ei ole veenvad. Esiteks tegi investeerimisotsuse riik üksi, ilma erainvestorite sekkumiseta: SAS otsustas kapitalisüstis mitte osaleda ja erapank [...], kes algselt kaalus Estonian Airile laenu andmist, keeldus seda lõpuks tegemast. Seepärast ei saa väita, et investeering tehti samaväärsuse põhimõttel.

| (135) | Lisaks hõlmas 2011. aasta äriplaan, mille alusel investeerimisotsus tehti, ekspansiivse strateegia kasutuselevõttu ja ärimudeli radikaalset muutmist, mille kohaselt punktist punkti lendudel põhinev ärimudel tuli asendada sõlmlennujaama ümber koonduvate piirkondlike lendude teenindamisel põhineva ärimudeliga. Eesti on lisanud äriplaani tutvustuse, mille kohaselt oleks lennuettevõtja omandanud uusi lennukeid (suurendades õhusõidukiparki seitsmelt lennukilt 2011. aastal 13 lennukile 2013. ja 2014. aastal) ning Tallinnast oleks saanud Euroopa ja Aasia vaheliste lendude sõlmpunkt. Tutvustuse kohaselt oleks Estonian Air küsinud oma aktsionärilt 30 miljonit eurot ja võtnud [erapanga nimetus] [...] miljonit eurot laenu. Komisjon rõhutab, et vaatamata [erapanga nimetus] otsusele laenuandmisest lõpuks siiski keelduda, andis Eesti riik Estonian Airile 30 miljonit eurot, kaalumata, kuidas [erapanga nimetus] otsus oleks võinud mõjutada 2011. aasta äriplaani rakendamise tulemust. Seda ei saa käsitada informeeritud turuosalise ratsionaalse käitumisena. |
| --- | --- |

(135)

Lisaks hõlmas 2011. aasta äriplaan, mille alusel investeerimisotsus tehti, ekspansiivse strateegia kasutuselevõttu ja ärimudeli radikaalset muutmist, mille kohaselt punktist punkti lendudel põhinev ärimudel tuli asendada sõlmlennujaama ümber koonduvate piirkondlike lendude teenindamisel põhineva ärimudeliga. Eesti on lisanud äriplaani tutvustuse, mille kohaselt oleks lennuettevõtja omandanud uusi lennukeid (suurendades õhusõidukiparki seitsmelt lennukilt 2011. aastal 13 lennukile 2013. ja 2014. aastal) ning Tallinnast oleks saanud Euroopa ja Aasia vaheliste lendude sõlmpunkt. Tutvustuse kohaselt oleks Estonian Air küsinud oma aktsionärilt 30 miljonit eurot ja võtnud [erapanga nimetus] [...] miljonit eurot laenu. Komisjon rõhutab, et vaatamata [erapanga nimetus] otsusele laenuandmisest lõpuks siiski keelduda, andis Eesti riik Estonian Airile 30 miljonit eurot, kaalumata, kuidas [erapanga nimetus] otsus oleks võinud mõjutada 2011. aasta äriplaani rakendamise tulemust. Seda ei saa käsitada informeeritud turuosalise ratsionaalse käitumisena.

| (136) | Lisaks näib ebareaalne eeldada, et Estonian Air suutnuks oma kasumit vaid nelja aasta jooksul peaaegu kolmekordistada ja pöörata 2011. aasta –15,45 miljoni euro suurune maksueelne kasum 2014. aastaks 4,2 miljoni euro suuruseks maksueelseks kasumiks, eriti veel majandus- ja finantskriisi tingimustes. Sellega seoses tuletab komisjon meelde, et IATA 2011. aasta detsembri finantsprognoosi kohaselt (42) vähenesid 2011. aastal lennuettevõtjate kasumimarginaalid, kuna nafta- ja kütusehinnad tõusid. 2012. aastaks prognoosis IATA, et Euroopa lennundussektor satub surve alla majandussurutise tõttu, mis on tingitud valitsuste suutmatusest tulla toime eurotsooni riikide võlakriisiga. Võttes arvesse, et Euroopa lennuettevõtjaid pidi suure tõenäosusega mõjutama majanduslangus omamaisel turul, oli IATA 2012. aasta prognoosi kohaselt Euroopa lennuettevõtjate intressi- ja maksueelse kasumi marginaal (EBIT) 0,3 % ja netokahjum pärast maksustamist 0,6 miljardit USA dollarit (st 0,46 miljardit eurot). |
| --- | --- |

(136)

Lisaks näib ebareaalne eeldada, et Estonian Air suutnuks oma kasumit vaid nelja aasta jooksul peaaegu kolmekordistada ja pöörata 2011. aasta –15,45 miljoni euro suurune maksueelne kasum 2014. aastaks 4,2 miljoni euro suuruseks maksueelseks kasumiks, eriti veel majandus- ja finantskriisi tingimustes. Sellega seoses tuletab komisjon meelde, et IATA 2011. aasta detsembri finantsprognoosi kohaselt (42) vähenesid 2011. aastal lennuettevõtjate kasumimarginaalid, kuna nafta- ja kütusehinnad tõusid. 2012. aastaks prognoosis IATA, et Euroopa lennundussektor satub surve alla majandussurutise tõttu, mis on tingitud valitsuste suutmatusest tulla toime eurotsooni riikide võlakriisiga. Võttes arvesse, et Euroopa lennuettevõtjaid pidi suure tõenäosusega mõjutama majanduslangus omamaisel turul, oli IATA 2012. aasta prognoosi kohaselt Euroopa lennuettevõtjate intressi- ja maksueelse kasumi marginaal (EBIT) 0,3 % ja netokahjum pärast maksustamist 0,6 miljardit USA dollarit (st 0,46 miljardit eurot).

42

| (137) | Samuti näib ebareaalne eeldada, et Estonian Air suurendanuks istekohtade arvu ühelt miljonilt 2011. aastal 2,45 miljonile 2014. aastal, suurendades sama aja jooksul täituvust 59,2 %-lt 72,3 %-le. Näib, et põhiriske on alahinnatud ja piisavalt ei ole hinnatud ka leevendavaid meetmeid. Sõlmlennujaama mudel jäeti 2012. aasta keskpaigaks Estonian Airi ülimalt negatiivsete majandustulemuste tõttu kiiresti kõrvale. |
| --- | --- |

(137)

Samuti näib ebareaalne eeldada, et Estonian Air suurendanuks istekohtade arvu ühelt miljonilt 2011. aastal 2,45 miljonile 2014. aastal, suurendades sama aja jooksul täituvust 59,2 %-lt 72,3 %-le. Näib, et põhiriske on alahinnatud ja piisavalt ei ole hinnatud ka leevendavaid meetmeid. Sõlmlennujaama mudel jäeti 2012. aasta keskpaigaks Estonian Airi ülimalt negatiivsete majandustulemuste tõttu kiiresti kõrvale.

| (138) | Lisaks on 2011. aasta äriplaanis konkreetselt arvesse võetud mitmesuguseid riigi jaoks tähtsaid makromajanduslikke ja poliitilisi eeliseid, mis on erainvestori jaoks ebaolulised. Näiteks on äriplaanis märgitud, et Eesti riigi seisukohalt kaasnevad investeeringuga märkimisväärsed eelised ning et arvestades ärireisijate praeguseid vajadusi ning valitsuse käskkirju eelistatakse võrgustikul põhinevat mudelit. Äriplaanis seisab ka, et investeeringu tulemusel luuakse 2 000 töökohta ja et Eesti parandab oma paigutust üleilmses konkurentsivõime edetabelis. Peale selle väidavad Eesti ametiasutused, et kavandatud strateegiat võeti arvesse valitsuse 2011.–2015. aasta tegevuskavas, mis hõlmab otselennuühenduse loomist Euroopa kõigi olulisemate ärikeskustega ning Tallinna lennujaama muutmist Aasia ja Euroopa vaheliste lendude sõlmlennujaamaks. Põhjenduses 128 selgitatud asjaolude tõttu ei oleks arukas turuinvestor selliseid kaalutlusi arvesse võtnud. |
| --- | --- |

(138)

Lisaks on 2011. aasta äriplaanis konkreetselt arvesse võetud mitmesuguseid riigi jaoks tähtsaid makromajanduslikke ja poliitilisi eeliseid, mis on erainvestori jaoks ebaolulised. Näiteks on äriplaanis märgitud, et Eesti riigi seisukohalt kaasnevad investeeringuga märkimisväärsed eelised ning et arvestades ärireisijate praeguseid vajadusi ning valitsuse käskkirju eelistatakse võrgustikul põhinevat mudelit. Äriplaanis seisab ka, et investeeringu tulemusel luuakse 2 000 töökohta ja et Eesti parandab oma paigutust üleilmses konkurentsivõime edetabelis. Peale selle väidavad Eesti ametiasutused, et kavandatud strateegiat võeti arvesse valitsuse 2011.–2015. aasta tegevuskavas, mis hõlmab otselennuühenduse loomist Euroopa kõigi olulisemate ärikeskustega ning Tallinna lennujaama muutmist Aasia ja Euroopa vaheliste lendude sõlmlennujaamaks. Põhjenduses 128 selgitatud asjaolude tõttu ei oleks arukas turuinvestor selliseid kaalutlusi arvesse võtnud.

| (139) | Seepärast leiab komisjon, et 4. meetmega anti Estonian Airile valikuline põhjendamatu eelis. Põhjendustes 130 ja 131 kirjeldatud asjaolude tõttu leiab komisjon, et 4. meede pärineb riigi vahenditest, on riigiga seostatav, mõjutab liikmesriikidevahelist kaubandust ja ähvardab moonutada nendevahelist konkurentsi. |
| --- | --- |

(139)

Seepärast leiab komisjon, et 4. meetmega anti Estonian Airile valikuline põhjendamatu eelis. Põhjendustes 130 ja 131 kirjeldatud asjaolude tõttu leiab komisjon, et 4. meede pärineb riigi vahenditest, on riigiga seostatav, mõjutab liikmesriikidevahelist kaubandust ja ähvardab moonutada nendevahelist konkurentsi.

| (140) | Seepärast järeldab komisjon, et 4. meede hõlmas Estonian Airile antud riigiabi. |
| --- | --- |

(140)

Seepärast järeldab komisjon, et 4. meede hõlmas Estonian Airile antud riigiabi.

7.1.5.   5. meede

5. meede

| (141) | Komisjon järeldab, et päästmislaenu tuleks käsitada riigiabina aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, kuna riigi vahenditest pärinev laen annab Estonian Airile valikulise eelise, mis mõjutab liikmesriikide vahelist kaubandust ja ähvardab moonutada konkurentsi (vt põhjendus 131). Võttes arvesse Estonian Airi majanduslikku olukorda (lennuettevõtja oli alates 2006. aastast kahjumis ja 2012. aasta juuli lõpuks muutus Estonian Air Eesti seaduste kohaselt maksejõuetuks – vt punktis 7.4.1 esitatud üksikasjad), oli ülimalt ebatõenäoline, et eraõiguslik võlausaldaja oleks soovinud anda täiendavaid laene Estonian Airi tõsiste likviidsusprobleemide lahendamiseks. Eesti ametiasutused ise käsitavad seda meedet riigiabina aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, kuna nende väitel on päästmise ja ümberkorraldamise 2004. aasta suuniste kohased päästmisabi tingimused täidetud. |
| --- | --- |

(141)

Komisjon järeldab, et päästmislaenu tuleks käsitada riigiabina aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, kuna riigi vahenditest pärinev laen annab Estonian Airile valikulise eelise, mis mõjutab liikmesriikide vahelist kaubandust ja ähvardab moonutada konkurentsi (vt põhjendus 131). Võttes arvesse Estonian Airi majanduslikku olukorda (lennuettevõtja oli alates 2006. aastast kahjumis ja 2012. aasta juuli lõpuks muutus Estonian Air Eesti seaduste kohaselt maksejõuetuks – vt punktis 7.4.1 esitatud üksikasjad), oli ülimalt ebatõenäoline, et eraõiguslik võlausaldaja oleks soovinud anda täiendavaid laene Estonian Airi tõsiste likviidsusprobleemide lahendamiseks. Eesti ametiasutused ise käsitavad seda meedet riigiabina aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, kuna nende väitel on päästmise ja ümberkorraldamise 2004. aasta suuniste kohased päästmisabi tingimused täidetud.

7.1.6.   6. meede

6. meede

| (142) | Eesti ametiasutuste otsust teha Estonian Airile omakapitali kujul 40,7 miljoni euro suurune rahasüst tuleks käsitada riigiabina. Kapitalisüst tehakse otse riigieelarvest ja on seega pärit riigi vahenditest. Peale selle annab kapitalisüst Estonian Airile valikulise eelise, kuna sellest saab kasu ainult üks ettevõtja (st Estonian Air) ja seda antakse turumajanduse tingimustes tegutsevale arukale investorile üldjuhul vastuvõetamatutel tingimustel (Estonian Airi finantsprobleemid ja investeeringud, mis ei põhine asjakohasel kapitalitasuvuse analüüsil, vaid avalikul huvil, näiteks Eesti ühendatus ja Estonian Airi strateegiline tähtsus Eesti majanduse jaoks). Meede mõjutab ka liikmesriikidevahelist kaubandust ja ähvardab moonutada konkurentsi (vt põhjendus 131). Seega võimaldab kõnealune meede Estonian Airil oma tegevust jätkata nii, et ta ei pea erinevalt oma konkurentidest tegelema tagajärgedega, mille tema kehvad finantstulemused tavatingimustes kaasa tooksid. Eesti ametiasutused ise käsitavad seda meedet riigiabina aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, kuna nende väitel on päästmise ja ümberkorraldamise 2004. aasta suuniste kohased ümberkorraldusabi tingimused täidetud. |
| --- | --- |

(142)

Eesti ametiasutuste otsust teha Estonian Airile omakapitali kujul 40,7 miljoni euro suurune rahasüst tuleks käsitada riigiabina. Kapitalisüst tehakse otse riigieelarvest ja on seega pärit riigi vahenditest. Peale selle annab kapitalisüst Estonian Airile valikulise eelise, kuna sellest saab kasu ainult üks ettevõtja (st Estonian Air) ja seda antakse turumajanduse tingimustes tegutsevale arukale investorile üldjuhul vastuvõetamatutel tingimustel (Estonian Airi finantsprobleemid ja investeeringud, mis ei põhine asjakohasel kapitalitasuvuse analüüsil, vaid avalikul huvil, näiteks Eesti ühendatus ja Estonian Airi strateegiline tähtsus Eesti majanduse jaoks). Meede mõjutab ka liikmesriikidevahelist kaubandust ja ähvardab moonutada konkurentsi (vt põhjendus 131). Seega võimaldab kõnealune meede Estonian Airil oma tegevust jätkata nii, et ta ei pea erinevalt oma konkurentidest tegelema tagajärgedega, mille tema kehvad finantstulemused tavatingimustes kaasa tooksid. Eesti ametiasutused ise käsitavad seda meedet riigiabina aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, kuna nende väitel on päästmise ja ümberkorraldamise 2004. aasta suuniste kohased ümberkorraldusabi tingimused täidetud.

| (143) | Seepärast järeldab komisjon, et teatatud ümberkorraldusmeede kujutab endast riigiabi aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Eesti ametiasutused ei vaidlusta seda väidet. |
| --- | --- |

(143)

Seepärast järeldab komisjon, et teatatud ümberkorraldusmeede kujutab endast riigiabi aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Eesti ametiasutused ei vaidlusta seda väidet.

7.1.7.   Järeldus riigiabi olemasolu kohta

Järeldus riigiabi olemasolu kohta

| (144) | Põhjendustes 108–119 kirjeldatud põhjustel leiab komisjon, et 1. ja 2. meede ei hõlmanud Estonian Airile antavat riigiabi aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(144)

Põhjendustes 108–119 kirjeldatud põhjustel leiab komisjon, et 1. ja 2. meede ei hõlmanud Estonian Airile antavat riigiabi aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

| (145) | Teisest küljest leiab komisjon põhjendustes 120–143 kirjeldatud põhjustel, et 3., 4., 5. ja 6. meede kujutavad endast riigiabi aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, ja hindab seepärast kõnealuste meetmete õiguspärasust ja kokkusobivust siseturuga. |
| --- | --- |

(145)

Teisest küljest leiab komisjon põhjendustes 120–143 kirjeldatud põhjustel, et 3., 4., 5. ja 6. meede kujutavad endast riigiabi aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, ja hindab seepärast kõnealuste meetmete õiguspärasust ja kokkusobivust siseturuga.

7.2.   Abi seaduslikkus

Abi seaduslikkus

| (146) | Aluslepingu artikli 108 lõikes 3 on sätestatud, et liikmesriik ei tohi rakendada abimeedet enne, kui komisjon on võtnud vastu asjaomast meedet lubava otsuse. |
| --- | --- |

(146)

Aluslepingu artikli 108 lõikes 3 on sätestatud, et liikmesriik ei tohi rakendada abimeedet enne, kui komisjon on võtnud vastu asjaomast meedet lubava otsuse.

| (147) | Esmalt märgib komisjon, et Eesti rakendas 3., 4. ja 5. abimeetme ilma, et ta oleks komisjonilt eelnevalt selleks luba taotlenud. Komisjon avaldab kahetsust, et Eesti ei pidanud rakendamiskeelust kinni ja jättis seega täitmata aluslepingu artikli 108 lõikes 3 nimetatud kohustuse. |
| --- | --- |

(147)

Esmalt märgib komisjon, et Eesti rakendas 3., 4. ja 5. abimeetme ilma, et ta oleks komisjonilt eelnevalt selleks luba taotlenud. Komisjon avaldab kahetsust, et Eesti ei pidanud rakendamiskeelust kinni ja jättis seega täitmata aluslepingu artikli 108 lõikes 3 nimetatud kohustuse.

| (148) | 6. meetme osas tõdeb komisjon, et 40,7 miljoni euro suurust kapitalisüsti ei ole veel tehtud. Seega on aluslepingu artikli 108 lõikes 3 nimetatud kohustus kõnealuse teatatud ümberkorraldusmeetme puhul täidetud. |
| --- | --- |

(148)

6. meetme osas tõdeb komisjon, et 40,7 miljoni euro suurust kapitalisüsti ei ole veel tehtud. Seega on aluslepingu artikli 108 lõikes 3 nimetatud kohustus kõnealuse teatatud ümberkorraldusmeetme puhul täidetud.

7.3.   
  31. oktoobri 2014. aasta muudetud ümberkorralduskava vastuvõetavus

31. oktoobri 2014. aasta muudetud ümberkorralduskava vastuvõetavus

| (149) | Enne punktis 7.1 kirjeldatud abimeetmete siseturuga kokkusobivuse hindamist peab komisjon kindlaks tegema, missugust talle esitatud ümberkorralduskava oleks vaja analüüsida. Võttes arvesse, et 2014. aasta oktoobris esitatud muudetud ümberkorralduskavas on ümberkorraldusperioodi oluliselt pikendatud (viielt aastalt kuue aasta ja ühe kuuni), selle alguskuupäeva on üle kahe aasta ettepoole nihutatud ning kõnealune kava sisaldab täiendavaid abimeetmeid, ei saa seda käsitada 2013. aasta juunis esitatud ümberkorralduskava pelga edasiarendusena. |
| --- | --- |

(149)

Enne punktis 7.1 kirjeldatud abimeetmete siseturuga kokkusobivuse hindamist peab komisjon kindlaks tegema, missugust talle esitatud ümberkorralduskava oleks vaja analüüsida. Võttes arvesse, et 2014. aasta oktoobris esitatud muudetud ümberkorralduskavas on ümberkorraldusperioodi oluliselt pikendatud (viielt aastalt kuue aasta ja ühe kuuni), selle alguskuupäeva on üle kahe aasta ettepoole nihutatud ning kõnealune kava sisaldab täiendavaid abimeetmeid, ei saa seda käsitada 2013. aasta juunis esitatud ümberkorralduskava pelga edasiarendusena.

| (150) | Nagu punktis 4.7 on kirjeldatud, tähendab ümberkorraldusperioodi pikendamine tegelikult seda, et kolm erinevat ja üksteisele vasturääkivat äristrateegiat on kokku liidetud üheks ümberkorralduskavaks. 2011. aastal ja 2012. aasta algul hõlmas Estonian Airi strateegia tegevuse laiendamist (õhusõidukipargi suurendamine, uued lennuliinid, uued töötajad jne), eesmärgiga saada piirkondlikuks sõlmlennujaamaks; 2012.–2014. aasta strateegia (mille töötas välja sel ajal äsja ametisse nimetatud juhtkond) oli aga täiesti vastupidine ning seadis eesmärgiks lendude mahu vähendamise ja punktist punkti lendude teenindamise piiratud arvul põhiliinidel. Ümberkorralduskava viimases, 2015.–2016. aastat hõlmavas osas, kus kaalutakse Infortari kaasamist, on taas päevakorral piiratud laienemine. Võib öelda, et eespool kirjeldatud ümberkorralduskavas on kokku pandud mitu täiesti erinevat, eri äriplaanidel põhinevat strateegiat, mille on ette valmistanud erinevad juhtkonnad täiesti erinevatel ärilistel eesmärkidel. |
| --- | --- |

(150)

Nagu punktis 4.7 on kirjeldatud, tähendab ümberkorraldusperioodi pikendamine tegelikult seda, et kolm erinevat ja üksteisele vasturääkivat äristrateegiat on kokku liidetud üheks ümberkorralduskavaks. 2011. aastal ja 2012. aasta algul hõlmas Estonian Airi strateegia tegevuse laiendamist (õhusõidukipargi suurendamine, uued lennuliinid, uued töötajad jne), eesmärgiga saada piirkondlikuks sõlmlennujaamaks; 2012.–2014. aasta strateegia (mille töötas välja sel ajal äsja ametisse nimetatud juhtkond) oli aga täiesti vastupidine ning seadis eesmärgiks lendude mahu vähendamise ja punktist punkti lendude teenindamise piiratud arvul põhiliinidel. Ümberkorralduskava viimases, 2015.–2016. aastat hõlmavas osas, kus kaalutakse Infortari kaasamist, on taas päevakorral piiratud laienemine. Võib öelda, et eespool kirjeldatud ümberkorralduskavas on kokku pandud mitu täiesti erinevat, eri äriplaanidel põhinevat strateegiat, mille on ette valmistanud erinevad juhtkonnad täiesti erinevatel ärilistel eesmärkidel.

| (151) | On selge, et algselt (kolmanda meetme võtmise ajal 2010. aasta novembris) ei käsitatud punktis 4.7 kirjeldatud strateegiaid ühe ja järjepideva ümberkorralduskavana. Veelgi enam – need strateegiad on üksteisest sedavõrd erinevad, et neid ei saa vaadelda 2013. aasta juunis esitatud algse äriplaani kohandustena, mille eesmärk oli arvesse võtta rakendamise ajal ilmnenud uusi arengusuundi. Need strateegiad on üheks äriplaaniks liidetud tagantjärele ja selle ainus eesmärk näib olevat lisada ümberkorralduskavasse riigi poolt aastatel 2010–2012 antud ümberkorraldusabi (st 3. ja 4. meede), et vältida algselt teatatud ümberkorraldusabi puhul ühekordse abi põhimõtte rikkumist. Peale selle tekitaks muudetud ümberkorralduskava heakskiitmine absurdse olukorra, kus üht osa kõnealusest ümberkorraldusabist kasutati 2011. ja 2012. aastal Estonian Airi lennumahu ja tegevuse laiendamiseks ning seejärel teist osa 2013. aastal lennuettevõtja lennumahu ja tegevuse piiramiseks. Ükski ümberkorralduskava ei hõlmaks mõlemat eespool kirjeldatud strateegiat, mis on üksteisega vastuolus. |
| --- | --- |

(151)

On selge, et algselt (kolmanda meetme võtmise ajal 2010. aasta novembris) ei käsitatud punktis 4.7 kirjeldatud strateegiaid ühe ja järjepideva ümberkorralduskavana. Veelgi enam – need strateegiad on üksteisest sedavõrd erinevad, et neid ei saa vaadelda 2013. aasta juunis esitatud algse äriplaani kohandustena, mille eesmärk oli arvesse võtta rakendamise ajal ilmnenud uusi arengusuundi. Need strateegiad on üheks äriplaaniks liidetud tagantjärele ja selle ainus eesmärk näib olevat lisada ümberkorralduskavasse riigi poolt aastatel 2010–2012 antud ümberkorraldusabi (st 3. ja 4. meede), et vältida algselt teatatud ümberkorraldusabi puhul ühekordse abi põhimõtte rikkumist. Peale selle tekitaks muudetud ümberkorralduskava heakskiitmine absurdse olukorra, kus üht osa kõnealusest ümberkorraldusabist kasutati 2011. ja 2012. aastal Estonian Airi lennumahu ja tegevuse laiendamiseks ning seejärel teist osa 2013. aastal lennuettevõtja lennumahu ja tegevuse piiramiseks. Ükski ümberkorralduskava ei hõlmaks mõlemat eespool kirjeldatud strateegiat, mis on üksteisega vastuolus.

| (152) | Lisaks märgib komisjon, et kui Eesti oleks teatanud 3. ja 4. meetmest kui ümberkorraldusabist ning komisjon oleks nende rakendamiseks loa andnud, ei saa siiski kõrvale jätta asjaolu, et 2013. aastal antud uus abi tähendanuks ühekordse abi põhimõtte rikkumist. Seega, kui komisjon oleks muudetud ümberkorralduskava, mis ümberkorraldusperioodi alguskuupäeva ettepoole nihutamise tõttu hõlmab ka 3. ja 4. meedet, heaks kiitnud, oleks Eesti meetmest teatamata jättes olnud paremas olukorras, kui siis, kui ta oleks sellest teatanud. |
| --- | --- |

(152)

Lisaks märgib komisjon, et kui Eesti oleks teatanud 3. ja 4. meetmest kui ümberkorraldusabist ning komisjon oleks nende rakendamiseks loa andnud, ei saa siiski kõrvale jätta asjaolu, et 2013. aastal antud uus abi tähendanuks ühekordse abi põhimõtte rikkumist. Seega, kui komisjon oleks muudetud ümberkorralduskava, mis ümberkorraldusperioodi alguskuupäeva ettepoole nihutamise tõttu hõlmab ka 3. ja 4. meedet, heaks kiitnud, oleks Eesti meetmest teatamata jättes olnud paremas olukorras, kui siis, kui ta oleks sellest teatanud.

| (153) | Komisjon on varem heaks kiitnud ümberkorraldusprotsesse, mis põhinevad ühel ümberkorraldusstrateegial, mida aja jooksul on teataval määral muudetud ja edasi arendatud, ent praegu vaadeldavate, üksteisega täielikult vastuolus olevate äristrateegiate puhul ei ole ta seda kunagi teinud. Näiteks Varvaressose juhtumi (43) puhul leidis komisjon, et selle äriühingu suhtes aastatel 2006–2009 rakendatud meetmeid tuleb hinnata ümberkorraldusprotsessi osana, võttes aluseks 2009. aasta ümberkorralduskava (mis hõlmas ajavahemikku 2006–2011). Varvaressose 2009. aasta ümberkorralduskava käsitati aastast 2006 pärineva strateegia- ja äriplaani edasiarendusena, mis põhines samal äristrateegial ja sisaldas põhimõtteliselt samu ümberkorraldusmeetmeid, mille rakendamist alustati 2006. aastal ning jätkati kuni 2009. aastani ja ka pärast seda. Varvaressose otsusega seotud asjaolud erinesid seega täielikult käesolevast juhtumist, kus ärimudelit on pikendatud ümberkorraldusperioodi jooksul kaks korda täielikult muudetud. |
| --- | --- |

(153)

Komisjon on varem heaks kiitnud ümberkorraldusprotsesse, mis põhinevad ühel ümberkorraldusstrateegial, mida aja jooksul on teataval määral muudetud ja edasi arendatud, ent praegu vaadeldavate, üksteisega täielikult vastuolus olevate äristrateegiate puhul ei ole ta seda kunagi teinud. Näiteks Varvaressose juhtumi (43) puhul leidis komisjon, et selle äriühingu suhtes aastatel 2006–2009 rakendatud meetmeid tuleb hinnata ümberkorraldusprotsessi osana, võttes aluseks 2009. aasta ümberkorralduskava (mis hõlmas ajavahemikku 2006–2011). Varvaressose 2009. aasta ümberkorralduskava käsitati aastast 2006 pärineva strateegia- ja äriplaani edasiarendusena, mis põhines samal äristrateegial ja sisaldas põhimõtteliselt samu ümberkorraldusmeetmeid, mille rakendamist alustati 2006. aastal ning jätkati kuni 2009. aastani ja ka pärast seda. Varvaressose otsusega seotud asjaolud erinesid seega täielikult käesolevast juhtumist, kus ärimudelit on pikendatud ümberkorraldusperioodi jooksul kaks korda täielikult muudetud.

43

| (154) | Seepärast leiab komisjon, et teatatud ümberkorraldusabi hindamisel ei saa võtta aluseks 2014. aasta oktoobris esitatud muudetud ümberkorralduskava. Seega hinnatakse ümberkorraldusabi 2013. aasta juunis teatatud esialgse ümberkorralduskava alusel. |
| --- | --- |

(154)

Seepärast leiab komisjon, et teatatud ümberkorraldusabi hindamisel ei saa võtta aluseks 2014. aasta oktoobris esitatud muudetud ümberkorralduskava. Seega hinnatakse ümberkorraldusabi 2013. aasta juunis teatatud esialgse ümberkorralduskava alusel.

| (155) | Lisaks märgib komisjon, et isegi juhul, kui ta nõustunuks, et ümberkorraldusabi on asjakohane hinnata muudetud ümberkorralduskava alusel (quid non), jäävad ikka veel alles märkimisväärsed kokkusobivusprobleemid (nt ebatavaliselt pikk ümberkorraldusperiood (rohkem kui kuus aastat) (44), ebapiisavana tunduvad kompensatsioonimeetmed, mis vaatamata abi kogusumma suurendamisele on veelgi nõrgemad kui 2013. aasta juunis esitatud ümberkorralduskava puhul). |
| --- | --- |

(155)

Lisaks märgib komisjon, et isegi juhul, kui ta nõustunuks, et ümberkorraldusabi on asjakohane hinnata muudetud ümberkorralduskava alusel (quid non), jäävad ikka veel alles märkimisväärsed kokkusobivusprobleemid (nt ebatavaliselt pikk ümberkorraldusperiood (rohkem kui kuus aastat) (44), ebapiisavana tunduvad kompensatsioonimeetmed, mis vaatamata abi kogusumma suurendamisele on veelgi nõrgemad kui 2013. aasta juunis esitatud ümberkorralduskava puhul).

quid non

44

| (156) | Lõpuks võib ka Estonian Airi erastamine, mille käigus Infortar omandab negatiivse hinna eest ilma pakkumismenetluseta [...] % riigi aktsiatest, tekitada täiendavaid küsimusi seoses Infortarile antava võimaliku abiga. Ehkki Eesti ametiasutuste korraldatud sõltumatu eksperdiuuringu tulemused näitavad, et ajal, mil Infortar omandab Estonian Airi aktsiad, jääb lennuettevõtja omakapitali koguväärtus vahemikku [...] miljonit eurot, ei maksa Infortar kõnealuste aktsiate eest riigile tegelikult mitte midagi. |
| --- | --- |

(156)

Lõpuks võib ka Estonian Airi erastamine, mille käigus Infortar omandab negatiivse hinna eest ilma pakkumismenetluseta [...] % riigi aktsiatest, tekitada täiendavaid küsimusi seoses Infortarile antava võimaliku abiga. Ehkki Eesti ametiasutuste korraldatud sõltumatu eksperdiuuringu tulemused näitavad, et ajal, mil Infortar omandab Estonian Airi aktsiad, jääb lennuettevõtja omakapitali koguväärtus vahemikku [...] miljonit eurot, ei maksa Infortar kõnealuste aktsiate eest riigile tegelikult mitte midagi.

7.4.   Abi kokkusobivus siseturuga

Abi kokkusobivus siseturuga

| (157) | Kuna 3., 4., 5. ja 6. meede kujutavad endast riigiabi aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, tuleb nende kokkusobivust siseturuga hinnata nimetatud artikli lõigetes 2 ja 3 sätestatud erandite alusel. Euroopa Kohtu praktika kohaselt on liikmesriigi ülesanne esitada siseturuga kokkusobivuse võimalikud põhjused ja tõendada, et sellise kokkusobivuse tingimused on täidetud (45). |
| --- | --- |

(157)

Kuna 3., 4., 5. ja 6. meede kujutavad endast riigiabi aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, tuleb nende kokkusobivust siseturuga hinnata nimetatud artikli lõigetes 2 ja 3 sätestatud erandite alusel. Euroopa Kohtu praktika kohaselt on liikmesriigi ülesanne esitada siseturuga kokkusobivuse võimalikud põhjused ja tõendada, et sellise kokkusobivuse tingimused on täidetud (45).

45

| (158) | Eesti ametiasutused on seisukohal, et 5. ja 6. meede kujutavad endast riigiabi, ja on seetõttu esitanud väited, mille alusel hinnata nende kokkusobivust aluslepingu artikli 107 lõike 3 punktiga c ning eelkõige päästmise ja ümberkorraldamise 2004. aasta suunistega. |
| --- | --- |

(158)

Eesti ametiasutused on seisukohal, et 5. ja 6. meede kujutavad endast riigiabi, ja on seetõttu esitanud väited, mille alusel hinnata nende kokkusobivust aluslepingu artikli 107 lõike 3 punktiga c ning eelkõige päästmise ja ümberkorraldamise 2004. aasta suunistega.

| (159) | Eesti ametiasutused väidavad algselt teatatud ümberkorralduskava põhjal, et 3. ja 4. meede ei kujuta endast riigiabi, ega ole esitanud meetmete kokkusobivuse kohta ühtki võimalikku põhjendust. Komisjon on siiski hinnanud, kas eespool nimetatud meetmete suhtes saaks kohaldada mõnd aluslepingu kohast võimalikku kokkusobivuspõhjendust. |
| --- | --- |

(159)

Eesti ametiasutused väidavad algselt teatatud ümberkorralduskava põhjal, et 3. ja 4. meede ei kujuta endast riigiabi, ega ole esitanud meetmete kokkusobivuse kohta ühtki võimalikku põhjendust. Komisjon on siiski hinnanud, kas eespool nimetatud meetmete suhtes saaks kohaldada mõnd aluslepingu kohast võimalikku kokkusobivuspõhjendust.

| (160) | Nagu päästmisabimenetluse algatamise otsustes on märgitud, leiab komisjon, et aluslepingu artikli 107 lõikes 2 sätestatud erandeid ei ole 3. ja 4. meetme suhtes nende laadi tõttu võimalik kohaldada. Sama kehtib ka aluslepingu artikli 107 lõike 3 punktides d ja e sätestatud erandite kohta. |
| --- | --- |

(160)

Nagu päästmisabimenetluse algatamise otsustes on märgitud, leiab komisjon, et aluslepingu artikli 107 lõikes 2 sätestatud erandeid ei ole 3. ja 4. meetme suhtes nende laadi tõttu võimalik kohaldada. Sama kehtib ka aluslepingu artikli 107 lõike 3 punktides d ja e sätestatud erandite kohta.

| (161) | Kuna Estonian Air oli 3. ja 4. meetme rakendamise ajal rahalistes raskustes (vt põhjendused 24–26), tundub, et teatavate piirkondade või sektorite arenguga seotud erandeid, mis on sätestatud aluslepingu artikli 107 lõike 3 punktis a, ei ole võimalik kohaldada. Eespool öeldu kehtib vaatamata asjaolule, et Estonian Air asub abikõlblikus piirkonnas ning tal võiks olla õigus saada regionaalabi. Samuti märgib komisjon seoses ajutises raamistikus sätestatud kriisieeskirjadega, (46) et 3. ja 4. meede ei vasta nende kohaldamise tingimustele. |
| --- | --- |

(161)

Kuna Estonian Air oli 3. ja 4. meetme rakendamise ajal rahalistes raskustes (vt põhjendused 24–26), tundub, et teatavate piirkondade või sektorite arenguga seotud erandeid, mis on sätestatud aluslepingu artikli 107 lõike 3 punktis a, ei ole võimalik kohaldada. Eespool öeldu kehtib vaatamata asjaolule, et Estonian Air asub abikõlblikus piirkonnas ning tal võiks olla õigus saada regionaalabi. Samuti märgib komisjon seoses ajutises raamistikus sätestatud kriisieeskirjadega, (46) et 3. ja 4. meede ei vasta nende kohaldamise tingimustele.

46

| (162) | Seepärast tundub, et 3. ja 4. meetme kokkusobivust saab hinnata vaid aluslepingu artikli 107 lõike 3 punkti c alusel, mille järgi võib riigiabi lubada, kui see on antud teatud majandussektorite arengu soodustamiseks ja kui see ei mõjuta ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega. Eelkõige tuleks hinnata 3. ja 4. meetme kokkusobivust siseturuga päästmise ja ümberkorraldamise 2004. aasta suuniste põhjal, (47) võttes seejuures arvesse ka 1994. aasta lennundussuuniseid. Võttes arvesse, et päästmislaenu ülejäänud osa maksti välja 28. novembril 2014, tuleb 5. meedet hinnata dokumendi „Komisjoni teatis – suunised raskustes olevate mittefinantsettevõtjate päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta“ (edaspidi „Päästmise ja ümberkorraldamise 2014. aasta suunised“) (48) põhjal. |
| --- | --- |

(162)

Seepärast tundub, et 3. ja 4. meetme kokkusobivust saab hinnata vaid aluslepingu artikli 107 lõike 3 punkti c alusel, mille järgi võib riigiabi lubada, kui see on antud teatud majandussektorite arengu soodustamiseks ja kui see ei mõjuta ebasoovitavalt kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega. Eelkõige tuleks hinnata 3. ja 4. meetme kokkusobivust siseturuga päästmise ja ümberkorraldamise 2004. aasta suuniste põhjal, (47) võttes seejuures arvesse ka 1994. aasta lennundussuuniseid. Võttes arvesse, et päästmislaenu ülejäänud osa maksti välja 28. novembril 2014, tuleb 5. meedet hinnata dokumendi „Komisjoni teatis – suunised raskustes olevate mittefinantsettevõtjate päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta“ (edaspidi „Päästmise ja ümberkorraldamise 2014. aasta suunised“) (48) põhjal.

47

48

| (163) | Komisjon hindab ka seda, kas Estonian Air oli 3., 4., 5. ja 6. meetme rakendamise ajal päästmise ja ümberkorraldamise 2004. aasta suuniste (3., 4. ja 6. meede) ning päästmise ja ümberkorraldamise 2014. aasta suuniste (5. meede) kohaselt päästmis- või ümberkorraldusabikõlblik. |
| --- | --- |

(163)

Komisjon hindab ka seda, kas Estonian Air oli 3., 4., 5. ja 6. meetme rakendamise ajal päästmise ja ümberkorraldamise 2004. aasta suuniste (3., 4. ja 6. meede) ning päästmise ja ümberkorraldamise 2014. aasta suuniste (5. meede) kohaselt päästmis- või ümberkorraldusabikõlblik.

7.4.1.   Estonian Airi raskused

Estonian Airi raskused

| (164) | Päästmise ja ümberkorraldamise 2004. aasta suuniste punktis 9 on öeldud, et komisjon peab äriühingut raskustes olevaks siis, kui see ei suuda kas oma vahenditega või omanikelt/osanikelt/aktsionäridelt või krediidiandjatelt saadud vahenditega peatada kahjumit, mis ametivõimude sekkumiseta viiks lühema või keskmise ajavahemiku jooksul peaaegu kindlasti äriühingu tegevuse lõpetamiseni. |
| --- | --- |

(164)

Päästmise ja ümberkorraldamise 2004. aasta suuniste punktis 9 on öeldud, et komisjon peab äriühingut raskustes olevaks siis, kui see ei suuda kas oma vahenditega või omanikelt/osanikelt/aktsionäridelt või krediidiandjatelt saadud vahenditega peatada kahjumit, mis ametivõimude sekkumiseta viiks lühema või keskmise ajavahemiku jooksul peaaegu kindlasti äriühingu tegevuse lõpetamiseni.

| (165) | Päästmise ja ümberkorraldamise 2004. aasta suuniste punktis 10 on selgitatud, et piiratud vastutusega äriühingut loetakse raskustes olevaks juhul, kui see on kaotanud üle poole oma osa- või aktsiakapitalist ja üle veerandi sellest kapitalist viimase 12 kuu jooksul või kui see vastab siseriikliku õiguse kohaselt kõiki võlakohustusi hõlmava maksejõuetusmenetluse kohaldamise kriteeriumidele. |
| --- | --- |

(165)

Päästmise ja ümberkorraldamise 2004. aasta suuniste punktis 10 on selgitatud, et piiratud vastutusega äriühingut loetakse raskustes olevaks juhul, kui see on kaotanud üle poole oma osa- või aktsiakapitalist ja üle veerandi sellest kapitalist viimase 12 kuu jooksul või kui see vastab siseriikliku õiguse kohaselt kõiki võlakohustusi hõlmava maksejõuetusmenetluse kohaldamise kriteeriumidele.

| (166) | Päästmise ja ümberkorraldamise 2004. aasta suuniste punktis 11 on lisaks märgitud, et isegi kui ei esine ühtegi punktis 10 loetletud tingimust, võib äriühingu siiski lugeda raskustes olevaks, eriti juhul, kui eksisteerivad tavapärased raskustes oleva äriühingu tunnused, näiteks suurenev kahjum, vähenev käive, kasvav laoseis, ülevõimsus, kahanev rahavoog, kasvav võlg, suurenevad intressinõuded ning vähenev või puuduv varade puhasväärtus. |
| --- | --- |

(166)

Päästmise ja ümberkorraldamise 2004. aasta suuniste punktis 11 on lisaks märgitud, et isegi kui ei esine ühtegi punktis 10 loetletud tingimust, võib äriühingu siiski lugeda raskustes olevaks, eriti juhul, kui eksisteerivad tavapärased raskustes oleva äriühingu tunnused, näiteks suurenev kahjum, vähenev käive, kasvav laoseis, ülevõimsus, kahanev rahavoog, kasvav võlg, suurenevad intressinõuded ning vähenev või puuduv varade puhasväärtus.

| (167) | Komisjon märgib kõigepealt, et Estonian Air on alates 2006. aastast pidevalt registreerinud märkimisväärset kahjumit:

  Tabel 6


  Estonian Airi netotulem alates 2006. aastast







  (tuhandetes eurodes) |
| --- | --- |
| 2006 | –3 767 |
| 2007 | –3 324 : |
| 2008 | –10 895 : |
| 2009 | –4 744 : |
| 2010 | –3 856 : |
| 2011 | –17 120 : |
| 2012 | –51 521 : |
| 2013 | –8 124 : |
| 2014 | –10 405 : |
| Allikas: | Estonian Airi aastaaruanded, kättesaadavad veebisaidil http://estonian-air.ee/en/info/about-the-company/financial-reports/. Aastatel 2006–2010 on Estonian Airi aastaaruanded esitatud Eesti kroonides (EEK). Tabelis on kasutatud vahetuskurssi 1 euro = 15,65 Eesti krooni. |

(167)

Komisjon märgib kõigepealt, et Estonian Air on alates 2006. aastast pidevalt registreerinud märkimisväärset kahjumit:

Tabel 6

Tabel 6

Estonian Airi netotulem alates 2006. aastast

Estonian Airi netotulem alates 2006. aastast

(tuhandetes eurodes)

2006

–3 767

2007

–3 324 :

2008

–10 895 :

2009

–4 744 :

2010

–3 856 :

2011

–17 120 :

2012

–51 521 :

2013

–8 124 :

2014

–10 405 :

Allikas:

Allikas

Estonian Airi aastaaruanded, kättesaadavad veebisaidil http://estonian-air.ee/en/info/about-the-company/financial-reports/. Aastatel 2006–2010 on Estonian Airi aastaaruanded esitatud Eesti kroonides (EEK). Tabelis on kasutatud vahetuskurssi 1 euro = 15,65 Eesti krooni.

| (168) | Estonian Airi märkimisväärne kahjum on esimene märk lennuettevõtja raskustest. Lisaks sellele ilmneb, et olemas olid ka mõned raskustes oleva äriühingu tavalised tunnused. Näiteks on Estonian Airi intressikulud alates 2008. aastast pidevalt kasvanud, nagu on näha järgmises tabelis:

  Tabel 7


  Estonian Airi intressikulud alates 2006. aastast







  (eurodes) |
| --- | --- |
| 2006 | –94 523 |
| 2007 | –99 764 |
| 2008 | –94 842 : |
| 2009 | – 212 309 |
| 2010 | – 337 325 |
| 2011 | –2 010 000 |
| 2012 | –2 436 000 |
| 2013 | –4 212 000 |
| 2014 | –3 474 000 |
| Allikas: | Estonian Airi aastaaruanded, kättesaadavad veebisaidil http://estonian-air.ee/en/info/about-the-company/financial-reports/. Aastatel 2006–2010 on Estonian Airi aastaaruanded esitatud Eesti kroonides (EEK). Tabelis on kasutatud vahetuskurssi 1 euro = 15,65 Eesti krooni. |

(168)

Estonian Airi märkimisväärne kahjum on esimene märk lennuettevõtja raskustest. Lisaks sellele ilmneb, et olemas olid ka mõned raskustes oleva äriühingu tavalised tunnused. Näiteks on Estonian Airi intressikulud alates 2008. aastast pidevalt kasvanud, nagu on näha järgmises tabelis:

Tabel 7

Tabel 7

Estonian Airi intressikulud alates 2006. aastast

Estonian Airi intressikulud alates 2006. aastast

(eurodes)

2006

–94 523

2007

–99 764

2008

–94 842 :

2009

– 212 309

2010

– 337 325

2011

–2 010 000

2012

–2 436 000

2013

–4 212 000

2014

–3 474 000

Allikas:

Allikas

Estonian Airi aastaaruanded, kättesaadavad veebisaidil http://estonian-air.ee/en/info/about-the-company/financial-reports/. Aastatel 2006–2010 on Estonian Airi aastaaruanded esitatud Eesti kroonides (EEK). Tabelis on kasutatud vahetuskurssi 1 euro = 15,65 Eesti krooni.

| (169) | Estonian Airi varalt saadav tulu ja omakapitali tootlus on 2006. aastast saadik olnud pidevalt negatiivne; samas kasvas aastatel 2006–2008 pidevalt võlgnevuse suhe omakapitali, suurenedes 2008. aastaks [80–90] %-ni. Nimetatud suhte kahanemine 2009. ja 2010. aastal tulenes kapitali suurendamisest neil aastatel, mitte Estonian Airi võla vähendamisest. Lisaks sellele kasvas Estonian Airi võlg aastatel 2010–2011 hüppeliselt: [5–10] miljonilt eurolt [40–50] miljoni eurole. Netovõlg kasvas jätkuvalt nii 2012. aastal ([50–60 miljonit eurot), 2013. aastal ([50–60] miljonit eurot) kui ka 2014. aastal ([60–70] miljonit eurot)). |
| --- | --- |

(169)

Estonian Airi varalt saadav tulu ja omakapitali tootlus on 2006. aastast saadik olnud pidevalt negatiivne; samas kasvas aastatel 2006–2008 pidevalt võlgnevuse suhe omakapitali, suurenedes 2008. aastaks [80–90] %-ni. Nimetatud suhte kahanemine 2009. ja 2010. aastal tulenes kapitali suurendamisest neil aastatel, mitte Estonian Airi võla vähendamisest. Lisaks sellele kasvas Estonian Airi võlg aastatel 2010–2011 hüppeliselt: [5–10] miljonilt eurolt [40–50] miljoni eurole. Netovõlg kasvas jätkuvalt nii 2012. aastal ([50–60 miljonit eurot), 2013. aastal ([50–60] miljonit eurot) kui ka 2014. aastal ([60–70] miljonit eurot)).

| (170) | Lisaks eespool öeldule on Eesti ametiasutused selgitanud, et 2011. aasta novembri lõpus oli lennuettevõtjal üksnes 3,1 miljonit eurot rahalisi vahendeid, mis tähendab, et Estonian Air oleks [äriühingu nimetus] sõlmitud lepingut aasta lõpuks rikkunud, ehk teisisõnu oma laenulepingu kohased kohustused [äriühingu nimetus] ees täitmata jätnud. Samuti lõpetas Estonian Air 2011. aasta novembris maksed mõnele suuremale teenuseosutajale ning kuu lõpuks ei olnud käibekapital tasakaalus: debitoorne võlgnevus oli 5,5 miljonit eurot, kreditoorne võlgnevus aga 10,6 miljonit eurot. Ilma 4. meetmeta oleks lennuettevõtja oma laenulepingu kohased kohustused [äriühingu nimetus] ees täitmata jätnud. Makseviivitus aga on raskustes oleva äriühingu tavaline tunnus. |
| --- | --- |

(170)

Lisaks eespool öeldule on Eesti ametiasutused selgitanud, et 2011. aasta novembri lõpus oli lennuettevõtjal üksnes 3,1 miljonit eurot rahalisi vahendeid, mis tähendab, et Estonian Air oleks [äriühingu nimetus] sõlmitud lepingut aasta lõpuks rikkunud, ehk teisisõnu oma laenulepingu kohased kohustused [äriühingu nimetus] ees täitmata jätnud. Samuti lõpetas Estonian Air 2011. aasta novembris maksed mõnele suuremale teenuseosutajale ning kuu lõpuks ei olnud käibekapital tasakaalus: debitoorne võlgnevus oli 5,5 miljonit eurot, kreditoorne võlgnevus aga 10,6 miljonit eurot. Ilma 4. meetmeta oleks lennuettevõtja oma laenulepingu kohased kohustused [äriühingu nimetus] ees täitmata jätnud. Makseviivitus aga on raskustes oleva äriühingu tavaline tunnus.

| (171) | Lisaks märgib komisjon, et aastatel 2010–2011 kaotas lennuettevõtja üle poole omakapitalist. Samuti kaotas lennuettevõtja nimetatud ajavahemikul rohkem kui veerandi oma kapitalist. Seega näib olevat täidetud ka päästmise ja ümberkorraldamise 2004. aasta suuniste punkti 10 alapunktis a esitatud kriteerium. |
| --- | --- |

(171)

Lisaks märgib komisjon, et aastatel 2010–2011 kaotas lennuettevõtja üle poole omakapitalist. Samuti kaotas lennuettevõtja nimetatud ajavahemikul rohkem kui veerandi oma kapitalist. Seega näib olevat täidetud ka päästmise ja ümberkorraldamise 2004. aasta suuniste punkti 10 alapunktis a esitatud kriteerium.

| (172) | 2012. aastal halvenes lennuettevõtja finantsolukord vaatamata 2011. aasta detsembris ja 2012. aasta märtsis tehtud kapitalisüstidele (4. meede) veelgi ning 2012. aasta juuli lõpuks oli Estonian Air muutunud Eesti seaduste kohaselt maksejõuetuks (vt põhjendus 25). Seetõttu võis Estonian Airi sellest ajast alates lugeda raskustes olevaks äriühinguks ka päästmise ja ümberkorraldamise 2004. aasta suuniste punkti 10 alapunkti c alusel. |
| --- | --- |

(172)

2012. aastal halvenes lennuettevõtja finantsolukord vaatamata 2011. aasta detsembris ja 2012. aasta märtsis tehtud kapitalisüstidele (4. meede) veelgi ning 2012. aasta juuli lõpuks oli Estonian Air muutunud Eesti seaduste kohaselt maksejõuetuks (vt põhjendus 25). Seetõttu võis Estonian Airi sellest ajast alates lugeda raskustes olevaks äriühinguks ka päästmise ja ümberkorraldamise 2004. aasta suuniste punkti 10 alapunkti c alusel.

| (173) | Seepärast järeldab komisjon, et Estonian Airi võib hiljemalt alates 2009. aastast lugeda raskustes olevaks äriühinguks päästmise ja ümberkorraldamise 2004. aasta suuniste punkti 11 alusel. Lisaks vastas Estonian Air hiljem ka päästmise ja ümberkorraldamise 2004. aasta suuniste punkti 10 alapunktide a ja c nõuetele. |
| --- | --- |

(173)

Seepärast järeldab komisjon, et Estonian Airi võib hiljemalt alates 2009. aastast lugeda raskustes olevaks äriühinguks päästmise ja ümberkorraldamise 2004. aasta suuniste punkti 11 alusel. Lisaks vastas Estonian Air hiljem ka päästmise ja ümberkorraldamise 2004. aasta suuniste punkti 10 alapunktide a ja c nõuetele.

| (174) | Samuti võib Estonian Airi pidada raskustes olevaks äriühinguks päästmise ja ümberkorraldamise 2014. aasta suuniste alusel, kuna lennuettevõtja omakapital oli 2014. aastal märkimisväärselt negatiivne (–31,393 miljonit eurot). Seega vastab Estonian Air päästmise ja ümberkorraldamise 2014. aasta suuniste punkti 20 alapunkti a nõuetele. |
| --- | --- |

(174)

Samuti võib Estonian Airi pidada raskustes olevaks äriühinguks päästmise ja ümberkorraldamise 2014. aasta suuniste alusel, kuna lennuettevõtja omakapital oli 2014. aastal märkimisväärselt negatiivne (–31,393 miljonit eurot). Seega vastab Estonian Air päästmise ja ümberkorraldamise 2014. aasta suuniste punkti 20 alapunkti a nõuetele.

| (175) | Päästmise ja ümberkorraldamise 2004. aasta suuniste punktis 12 ning päästmise ja ümberkorraldamise 2014. aasta suuniste punktis 21 on sätestatud, et vastasutatud äriühing ei või päästmis- või ümberkorraldusabi saada, isegi kui selle finantsseisund on esialgu ebakindel. Põhimõtteliselt loetakse äriühingut vastasutatuks tema asjaomases valdkonnas tegutsemise kolme esimese aasta jooksul. Estonian Air loodi 1991. aastal ja teda ei saa lugeda vastasutatud äriühinguks. Samuti ei kuulu Estonian Air ettevõtjate gruppi päästmise ja ümberkorraldamise 2004. aasta suuniste punkti 13 ning päästmise ja ümberkorraldamise 2014. aasta suuniste punkti 22 tähenduses. |
| --- | --- |

(175)

Päästmise ja ümberkorraldamise 2004. aasta suuniste punktis 12 ning päästmise ja ümberkorraldamise 2014. aasta suuniste punktis 21 on sätestatud, et vastasutatud äriühing ei või päästmis- või ümberkorraldusabi saada, isegi kui selle finantsseisund on esialgu ebakindel. Põhimõtteliselt loetakse äriühingut vastasutatuks tema asjaomases valdkonnas tegutsemise kolme esimese aasta jooksul. Estonian Air loodi 1991. aastal ja teda ei saa lugeda vastasutatud äriühinguks. Samuti ei kuulu Estonian Air ettevõtjate gruppi päästmise ja ümberkorraldamise 2004. aasta suuniste punkti 13 ning päästmise ja ümberkorraldamise 2014. aasta suuniste punkti 22 tähenduses.

| (176) | Seetõttu järeldab komisjon, et Estonian Air oli 3., 4., 5. ja 6. meetme rakendamise ajal raskustes olev äriühing ning et ta vastab muudele päästmise ja ümberkorraldamise 2004. aasta ja 2014. aasta suunistes päästmis- ja ümberkorraldusabi saamiseks sätestatud nõuetele. |
| --- | --- |

(176)

Seetõttu järeldab komisjon, et Estonian Air oli 3., 4., 5. ja 6. meetme rakendamise ajal raskustes olev äriühing ning et ta vastab muudele päästmise ja ümberkorraldamise 2004. aasta ja 2014. aasta suunistes päästmis- ja ümberkorraldusabi saamiseks sätestatud nõuetele.

7.4.2.   3. meetme kokkusobivus siseturuga

3. meetme kokkusobivus siseturuga

| (177) | Esiteks märgib komisjon, et päästmise ja ümberkorraldamise 2004. aasta suuniste punktis 25 päästmisabi saamiseks sätestatud kumulatiivsed tingimused ei ole täidetud.






  (a) | 3. meede oli rahaline kapitalisüst (17,9 miljonit eurot) ja ei koosnenud seetõttu likviidsustoetusest laenugarantiide või laenude kujul; |
| --- | --- | --- |

(177)

Esiteks märgib komisjon, et päästmise ja ümberkorraldamise 2004. aasta suuniste punktis 25 päästmisabi saamiseks sätestatud kumulatiivsed tingimused ei ole täidetud.

(a)

3. meede oli rahaline kapitalisüst (17,9 miljonit eurot) ja ei koosnenud seetõttu likviidsustoetusest laenugarantiide või laenude kujul;

| (b) | Eesti ei ole esitanud tõendeid, mis lubaksid komisjonil arvata, et 3. meetme rakendamine oli põhjendatud tõsiste sotsiaalsete raskustega; |
| --- | --- |

(b)

Eesti ei ole esitanud tõendeid, mis lubaksid komisjonil arvata, et 3. meetme rakendamine oli põhjendatud tõsiste sotsiaalsete raskustega;

| (c) | Eesti ei edastanud komisjonile kuue kuu jooksul pärast meetme rakendamise algust ümberkorraldus- või likvideerimiskava. |
| --- | --- |

(c)

Eesti ei edastanud komisjonile kuue kuu jooksul pärast meetme rakendamise algust ümberkorraldus- või likvideerimiskava.

| (d) | 3. meede ei piirdunud summaga, mis oli vajalik Estonian Airi tegevuse jätkamiseks ajavahemikul, milleks abi on lubatud. |
| --- | --- |

(d)

3. meede ei piirdunud summaga, mis oli vajalik Estonian Airi tegevuse jätkamiseks ajavahemikul, milleks abi on lubatud.

| (178) | Komisjon on hinnanud ka ümberkorraldusabi siseturuga kokkusobivuse kriteeriumide täitmist. Päästmise ja ümberkorraldamise 2004. aasta suuniste punktis 34 on sätestatud, et abi andmine sõltub sellise ümberkorralduskava rakendamisest, mille eesmärk on taastada mõistliku ajavahemiku jooksul ja ettevõtte tulevasi tegutsemistingimusi käsitlevate realistlike eelduste põhjal ettevõtte elujõulisus pikemaks perioodiks, ja et kõnealuse kava kinnitab komisjon iga abimeetme puhul eraldi. Komisjon märgib, et Eesti kohaldas Estonian Airi suhtes 3. meedet päästmise ja ümberkorraldamise 2004. aasta suunistes sätestatud tingimustele vastavat usaldusväärset ümberkorralduskava esitamata. Ehkki 2010. aasta äriplaan sisaldas mõningaid päästmise ja ümberkorraldamise 2004. aasta suunistes kirjeldatud ümberkorralduskava elemente (turuanalüüs, ümberkorraldusmeetmed, finantsprognoosid jne), ei saa seda pidada piisavalt tugevaks ja usaldusväärseks, et tagada äriühingu elujõulisus pikemaks perioodiks. Põhjendustes 123 ja 124 esitatud selgituste kohaselt oli 2010. aasta äriplaan reisijate arvu suurenemise suhtes liiga optimistlik ning lisaks sellele esines puudujääke ka tundlikkusanalüüsis. See asjaolu oleks iseenesest piisav, et lugeda kõnealune meede siseturuga kokkusobimatuks (49). |
| --- | --- |

(178)

Komisjon on hinnanud ka ümberkorraldusabi siseturuga kokkusobivuse kriteeriumide täitmist. Päästmise ja ümberkorraldamise 2004. aasta suuniste punktis 34 on sätestatud, et abi andmine sõltub sellise ümberkorralduskava rakendamisest, mille eesmärk on taastada mõistliku ajavahemiku jooksul ja ettevõtte tulevasi tegutsemistingimusi käsitlevate realistlike eelduste põhjal ettevõtte elujõulisus pikemaks perioodiks, ja et kõnealuse kava kinnitab komisjon iga abimeetme puhul eraldi. Komisjon märgib, et Eesti kohaldas Estonian Airi suhtes 3. meedet päästmise ja ümberkorraldamise 2004. aasta suunistes sätestatud tingimustele vastavat usaldusväärset ümberkorralduskava esitamata. Ehkki 2010. aasta äriplaan sisaldas mõningaid päästmise ja ümberkorraldamise 2004. aasta suunistes kirjeldatud ümberkorralduskava elemente (turuanalüüs, ümberkorraldusmeetmed, finantsprognoosid jne), ei saa seda pidada piisavalt tugevaks ja usaldusväärseks, et tagada äriühingu elujõulisus pikemaks perioodiks. Põhjendustes 123 ja 124 esitatud selgituste kohaselt oli 2010. aasta äriplaan reisijate arvu suurenemise suhtes liiga optimistlik ning lisaks sellele esines puudujääke ka tundlikkusanalüüsis. See asjaolu oleks iseenesest piisav, et lugeda kõnealune meede siseturuga kokkusobimatuks (49).

49

| (179) | Lisaks ei ole Eesti ametiasutused nimetanud ühtki võimalikku meedet, mis aitaks vältida põhjendamatuid konkurentsimoonutusi (kompensatsioonimeetmed), ega esitanud andmeid selle kohta, missugune on Estonian Airi panus enda ümberkorraldamisel. Need elemendid on olulised selle tagamiseks, et meede oleks ümberkorraldusabina kokkusobiv siseturuga vastavalt päästmise ja ümberkorraldamise 2004. aasta suunistele. |
| --- | --- |

(179)

Lisaks ei ole Eesti ametiasutused nimetanud ühtki võimalikku meedet, mis aitaks vältida põhjendamatuid konkurentsimoonutusi (kompensatsioonimeetmed), ega esitanud andmeid selle kohta, missugune on Estonian Airi panus enda ümberkorraldamisel. Need elemendid on olulised selle tagamiseks, et meede oleks ümberkorraldusabina kokkusobiv siseturuga vastavalt päästmise ja ümberkorraldamise 2004. aasta suunistele.

| (180) | Seega on 3. meede riigiabi, mis ei ole kokkusobiv siseturuga. |
| --- | --- |

(180)

Seega on 3. meede riigiabi, mis ei ole kokkusobiv siseturuga.

7.4.3.   4. meetme kokkusobivus siseturuga

4. meetme kokkusobivus siseturuga

| (181) | 4. meetme suhtes kehtivad mutatis mutandis samad järeldused, mis 3. meetme puhul (põhjendused 177–180). |
| --- | --- |

(181)

4. meetme suhtes kehtivad mutatis mutandis samad järeldused, mis 3. meetme puhul (põhjendused 177–180).

mutatis mutandis

| (182) | Eelkõige ei vasta kapitali suurendamine 30 miljoni euro võrra päästmise ja ümberkorraldamise 2004. aasta suuniste punktis 15 päästmisabi suhtes kehtestatud nõuetele, kuna a) see ei koosnenud likviidsustoetusest laenugarantiide või laenude kujul; b) Eesti ei ole esitanud tõendeid, mis lubaksid komisjonil arvata, et 3. meetme rakendamine oli põhjendatud tõsiste sotsiaalsete raskustega; c) Eesti ei edastanud komisjonile kuue kuu jooksul pärast meetme rakendamise algust ümberkorraldus- või likvideerimiskava ning d) 3. meede ei piirdunud summaga, mis oli vajalik Estonian Airi tegevuse jätkamiseks ajavahemikul, milleks abi on lubatud. |
| --- | --- |

(182)

Eelkõige ei vasta kapitali suurendamine 30 miljoni euro võrra päästmise ja ümberkorraldamise 2004. aasta suuniste punktis 15 päästmisabi suhtes kehtestatud nõuetele, kuna a) see ei koosnenud likviidsustoetusest laenugarantiide või laenude kujul; b) Eesti ei ole esitanud tõendeid, mis lubaksid komisjonil arvata, et 3. meetme rakendamine oli põhjendatud tõsiste sotsiaalsete raskustega; c) Eesti ei edastanud komisjonile kuue kuu jooksul pärast meetme rakendamise algust ümberkorraldus- või likvideerimiskava ning d) 3. meede ei piirdunud summaga, mis oli vajalik Estonian Airi tegevuse jätkamiseks ajavahemikul, milleks abi on lubatud.

| (183) | Lisaks ei vastanud kapitali suurendamine 30 miljoni euro võrra päästmise ja ümberkorraldamise 2004. aasta suunistes ümberkorraldusabi suhtes kehtestatud kokkusobivustingimustele. 2011. aasta äriplaani ei saa pidada usaldusväärseks ümberkorralduskavaks, kuna selles sisalduvad prognoosid ei olnud realistlikud (vt põhjendused 135–137) ja see heideti 2012. aasta keskel lennuettevõtja ülimalt negatiivsete majandustulemuste tõttu kiiresti kõrvale. Peale selle ei ole Eesti ametiasutused esitanud asjakohast teavet Estonian Airi omaosaluse kohta ega ka piisavaid kompensatsioonimeetmeid. Vastupidi, kapitali suurendamisest saadud vahendeid kasutati Estonian Airi tegevuse laiendamiseks ja uute lennuliinide avamiseks. |
| --- | --- |

(183)

Lisaks ei vastanud kapitali suurendamine 30 miljoni euro võrra päästmise ja ümberkorraldamise 2004. aasta suunistes ümberkorraldusabi suhtes kehtestatud kokkusobivustingimustele. 2011. aasta äriplaani ei saa pidada usaldusväärseks ümberkorralduskavaks, kuna selles sisalduvad prognoosid ei olnud realistlikud (vt põhjendused 135–137) ja see heideti 2012. aasta keskel lennuettevõtja ülimalt negatiivsete majandustulemuste tõttu kiiresti kõrvale. Peale selle ei ole Eesti ametiasutused esitanud asjakohast teavet Estonian Airi omaosaluse kohta ega ka piisavaid kompensatsioonimeetmeid. Vastupidi, kapitali suurendamisest saadud vahendeid kasutati Estonian Airi tegevuse laiendamiseks ja uute lennuliinide avamiseks.

| (184) | Lisaks leiab komisjon, et vastavalt päästmise ja ümberkorraldamise 2004. aasta suuniste punktis 3.3 sätestatud ühekordse abi põhimõttele ei luba komisjon edasist päästmis- või ümberkorraldusabi juhul, kui päästmisabi andmisest või ümberkorraldusperioodi lõppemisest või ümberkorralduskava peatamisest on möödunud alla kümne aasta (olenevalt sellest, kumb kuupäev on hilisem). Kuna 3. meedet (ebaseaduslik ja siseturuga kokkusobimatu päästmisabi) kohaldati Estonian Airi suhtes 2010. aasta novembris, kujutas kapitalisüsti tegemine (4. meede) endast ühekordse abi põhimõtte rikkumist. Ainus erand, mida selle põhimõtte puhul saab kohaldada, on sätestatud päästmise ja ümberkorraldamise 2004. aasta suuniste punkti 73 alapunktis c (erakorralised, ettenägematud ja abi saavast äriühingust sõltumatud asjaolud). Samas ei ole Eesti esitanud ühtki väidet, mis lubaks komisjonil järeldada, et 4. meedet kohaldati Estonian Airi puhul erakorraliste ja ettenägematute asjaolude tõttu. |
| --- | --- |

(184)

Lisaks leiab komisjon, et vastavalt päästmise ja ümberkorraldamise 2004. aasta suuniste punktis 3.3 sätestatud ühekordse abi põhimõttele ei luba komisjon edasist päästmis- või ümberkorraldusabi juhul, kui päästmisabi andmisest või ümberkorraldusperioodi lõppemisest või ümberkorralduskava peatamisest on möödunud alla kümne aasta (olenevalt sellest, kumb kuupäev on hilisem). Kuna 3. meedet (ebaseaduslik ja siseturuga kokkusobimatu päästmisabi) kohaldati Estonian Airi suhtes 2010. aasta novembris, kujutas kapitalisüsti tegemine (4. meede) endast ühekordse abi põhimõtte rikkumist. Ainus erand, mida selle põhimõtte puhul saab kohaldada, on sätestatud päästmise ja ümberkorraldamise 2004. aasta suuniste punkti 73 alapunktis c (erakorralised, ettenägematud ja abi saavast äriühingust sõltumatud asjaolud). Samas ei ole Eesti esitanud ühtki väidet, mis lubaks komisjonil järeldada, et 4. meedet kohaldati Estonian Airi puhul erakorraliste ja ettenägematute asjaolude tõttu.

| (185) | Selle põhjal järeldab komisjon, et ka 4. meede kujutab endast siseturuga kokkusobimatut riigiabi. |
| --- | --- |

(185)

Selle põhjal järeldab komisjon, et ka 4. meede kujutab endast siseturuga kokkusobimatut riigiabi.

7.4.4.   5. meetme kokkusobivus siseturuga

5. meetme kokkusobivus siseturuga

| (186) | Komisjon on päästmisabimenetluse algatamise otsustes märkinud, et 5. meede vastas enamikule päästmise ja ümberkorraldamise 2004. aasta suuniste punktis 3.1 sätestatud nõuetele, kuid väljendas kahtlust ühekordse abi põhimõttest kinnipidamise suhtes. |
| --- | --- |

(186)

Komisjon on päästmisabimenetluse algatamise otsustes märkinud, et 5. meede vastas enamikule päästmise ja ümberkorraldamise 2004. aasta suuniste punktis 3.1 sätestatud nõuetele, kuid väljendas kahtlust ühekordse abi põhimõttest kinnipidamise suhtes.

| (187) | Komisjon märgib, et päästmise ja ümberkorraldamise 2014. aasta suunistes sätestatud ühekordse abi põhimõte on üldjoontes kooskõlas eelmistes, päästmise ja ümberkorraldamise 2004. aasta suunistes sätestatud nõuetega. Arvestades, et Estonian Air sai päästmisabi 2010. aasta novembris (17,9 miljoni euro suurune kapitalisüst – 3. meede) ning 2011. aasta detsembris ja 2012. aasta märtsis (mõlemal juhul 15 miljoni euro suurune kapitalisüst – 4. meede), järeldab komisjon, et ühekordse abi põhimõttest ei ole kinni peetud. Võttes arvesse, et 3. ja 4. meede kujutavad endast siseturuga kokkusobimatut ebaseaduslikku päästmisabi, on komisjon seisukohal, et päästmise ja ümberkorraldamise 2014. aasta suuniste punktis 70 nimetatud ühekordse abi põhimõtet on rikutud ka 5. meetme puhul. Seepärast puudub vajadus uurida, kas päästmise ja ümberkorraldamise 2014. aasta suunistes sätestatud muud kriteeriumid on täidetud või mitte. |
| --- | --- |

(187)

Komisjon märgib, et päästmise ja ümberkorraldamise 2014. aasta suunistes sätestatud ühekordse abi põhimõte on üldjoontes kooskõlas eelmistes, päästmise ja ümberkorraldamise 2004. aasta suunistes sätestatud nõuetega. Arvestades, et Estonian Air sai päästmisabi 2010. aasta novembris (17,9 miljoni euro suurune kapitalisüst – 3. meede) ning 2011. aasta detsembris ja 2012. aasta märtsis (mõlemal juhul 15 miljoni euro suurune kapitalisüst – 4. meede), järeldab komisjon, et ühekordse abi põhimõttest ei ole kinni peetud. Võttes arvesse, et 3. ja 4. meede kujutavad endast siseturuga kokkusobimatut ebaseaduslikku päästmisabi, on komisjon seisukohal, et päästmise ja ümberkorraldamise 2014. aasta suuniste punktis 70 nimetatud ühekordse abi põhimõtet on rikutud ka 5. meetme puhul. Seepärast puudub vajadus uurida, kas päästmise ja ümberkorraldamise 2014. aasta suunistes sätestatud muud kriteeriumid on täidetud või mitte.

| (188) | Selle põhjal järeldab komisjon, et ka 5. meede kujutab endast siseturuga kokkusobimatut päästmisabi. |
| --- | --- |

(188)

Selle põhjal järeldab komisjon, et ka 5. meede kujutab endast siseturuga kokkusobimatut päästmisabi.

7.4.5.   6. meetme kokkusobivus siseturuga

6. meetme kokkusobivus siseturuga

| (189) | Kavandatava 40,7 miljoni euro suuruse ümberkorraldusabi (6. meede) osas ei ole komisjoni kahtlused, mis on seotud ümberkorraldusabi menetluse algatamise otsusega, ametliku uurimismenetluse käigus hajunud. |
| --- | --- |

(189)

Kavandatava 40,7 miljoni euro suuruse ümberkorraldusabi (6. meede) osas ei ole komisjoni kahtlused, mis on seotud ümberkorraldusabi menetluse algatamise otsusega, ametliku uurimismenetluse käigus hajunud.

| (190) | Päästmise ja ümberkorraldamise 2004. aasta suuniste punkti 34 kohaselt on abi andmise tingimuseks ümberkorralduskava rakendamine ja kava kinnitab komisjon iga abimeetme puhul eraldi. Punktis 35 on selgitatud, et ümberkorralduskava, mis peab kestma võimalikult lühikest aega, peab taastama äriühingu pikaajalise elujõulisuse mõistliku aja jooksul ning lähtuvalt realistlikest oletustest tulevaste tegevustingimuste kohta. |
| --- | --- |

(190)

Päästmise ja ümberkorraldamise 2004. aasta suuniste punkti 34 kohaselt on abi andmise tingimuseks ümberkorralduskava rakendamine ja kava kinnitab komisjon iga abimeetme puhul eraldi. Punktis 35 on selgitatud, et ümberkorralduskava, mis peab kestma võimalikult lühikest aega, peab taastama äriühingu pikaajalise elujõulisuse mõistliku aja jooksul ning lähtuvalt realistlikest oletustest tulevaste tegevustingimuste kohta.

| (191) | Päästmise ja ümberkorraldamise 2004. aasta suuniste punkti 36 kohaselt tuleb ümberkorralduskavas kirjeldada asjaolusid, mis äriühingu raskusteni viisid, ning võtta arvesse praegust olukorda ja tuleviku turuväljavaateid vastavalt optimistlikule, pessimistlikule ja baasstsenaariumile. |
| --- | --- |

(191)

Päästmise ja ümberkorraldamise 2004. aasta suuniste punkti 36 kohaselt tuleb ümberkorralduskavas kirjeldada asjaolusid, mis äriühingu raskusteni viisid, ning võtta arvesse praegust olukorda ja tuleviku turuväljavaateid vastavalt optimistlikule, pessimistlikule ja baasstsenaariumile.

| (192) | Kavaga tuleb ette näha finantsseisundi muutus, mis võimaldaks äriühingul pärast ümberkorraldamise lõppemist ise katta kõik kulud, kaasa arvatud amortisatsiooni- ja finantskulud. Ümberkorraldatud äriühingu eeldatav kapitalitasuvus peab olema küllaldaselt suur, võimaldamaks tal turul omal jõul konkureerida (päästmise ja ümberkorraldamise 2004. aasta suuniste punkt 37). |
| --- | --- |

(192)

Kavaga tuleb ette näha finantsseisundi muutus, mis võimaldaks äriühingul pärast ümberkorraldamise lõppemist ise katta kõik kulud, kaasa arvatud amortisatsiooni- ja finantskulud. Ümberkorraldatud äriühingu eeldatav kapitalitasuvus peab olema küllaldaselt suur, võimaldamaks tal turul omal jõul konkureerida (päästmise ja ümberkorraldamise 2004. aasta suuniste punkt 37).

| (193) | Nagu algatamisotsuses märgitud, tekkisid komisjonil kahtlused, kas 2013. aasta juuni ümberkorralduskava on piisavalt hea, et taastada Estonian Airi pikaajaline elujõulisus. Eesti on esitanud vaid mõned üksikud täiendavad väited komisjoni kahtluste hajutamiseks. Komisjon rõhutab veel kord, et ümberkorralduskavas sisalduvad stsenaariumid ja tundlikkusanalüüs võivad teatud tingimustel tekitada vajaduse täiendava rahastamise järele. Halvima stsenaariumi puhul eeldatakse reisijate arvu vähenemist 12 % võrra eeldusel, et SKP kasv Euroopas on kuni 2017. aastani jätkuvalt väike. Kõnealuse halvima stsenaariumi kohaselt peaks Estonian Air 2017. aastal jõudma väikesesse maksueelsesse kasumisse, ehkki äriühingu netorahavoog jääks jätkuvalt negatiivseks. Lisaks näitab tundlikkusanalüüs, et vaid suhteliselt väikesed muudatused eeldustes tooksid eraldi võetuna kaasa täiendava rahastamisvajaduse. See seab suure küsimärgi alla ümberkorralduskava põhieesmärgi – tagada Estonian Airi pikaajaline elujõulisus. Asjaolu, et Estonian Airi 2013. aasta majandustulemused on üldjoontes prognoosidega kooskõlas, ei ole ümberkorralduskava eelhindamise seisukohalt oluline. Lisaks muutus olukord 2014. aastal, mil nii tulud kui ka kasum jäid ümberkorralduskavas prognoositust väiksemaks. |
| --- | --- |

(193)

Nagu algatamisotsuses märgitud, tekkisid komisjonil kahtlused, kas 2013. aasta juuni ümberkorralduskava on piisavalt hea, et taastada Estonian Airi pikaajaline elujõulisus. Eesti on esitanud vaid mõned üksikud täiendavad väited komisjoni kahtluste hajutamiseks. Komisjon rõhutab veel kord, et ümberkorralduskavas sisalduvad stsenaariumid ja tundlikkusanalüüs võivad teatud tingimustel tekitada vajaduse täiendava rahastamise järele. Halvima stsenaariumi puhul eeldatakse reisijate arvu vähenemist 12 % võrra eeldusel, et SKP kasv Euroopas on kuni 2017. aastani jätkuvalt väike. Kõnealuse halvima stsenaariumi kohaselt peaks Estonian Air 2017. aastal jõudma väikesesse maksueelsesse kasumisse, ehkki äriühingu netorahavoog jääks jätkuvalt negatiivseks. Lisaks näitab tundlikkusanalüüs, et vaid suhteliselt väikesed muudatused eeldustes tooksid eraldi võetuna kaasa täiendava rahastamisvajaduse. See seab suure küsimärgi alla ümberkorralduskava põhieesmärgi – tagada Estonian Airi pikaajaline elujõulisus. Asjaolu, et Estonian Airi 2013. aasta majandustulemused on üldjoontes prognoosidega kooskõlas, ei ole ümberkorralduskava eelhindamise seisukohalt oluline. Lisaks muutus olukord 2014. aastal, mil nii tulud kui ka kasum jäid ümberkorralduskavas prognoositust väiksemaks.

| (194) | Põhjendamatute konkurentsimoonutuste piiramiseks võetud meetmete (kompensatsioonimeetmed) puhul nähakse ümberkorralduskavaga ette vabastada teenindusajad kolmes koordineeritud lennujaamas (Gatwicki lennujaam Londonis, Helsingi ja Viini lennujaam) ja lõpetada lennud 12 liinil, mis moodustab 18 % Estonian Airi lennumahust enne ümberkorralduskava rakendamist. Selleks et kõnealuseid lennuliine saaks käsitada kompensatsioonimeetmetena, peavad need olema kasumlikud, sest vastasel korral oleks nendest elujõulisuse tagamiseks niikuinii loobutud. |
| --- | --- |

(194)

Põhjendamatute konkurentsimoonutuste piiramiseks võetud meetmete (kompensatsioonimeetmed) puhul nähakse ümberkorralduskavaga ette vabastada teenindusajad kolmes koordineeritud lennujaamas (Gatwicki lennujaam Londonis, Helsingi ja Viini lennujaam) ja lõpetada lennud 12 liinil, mis moodustab 18 % Estonian Airi lennumahust enne ümberkorralduskava rakendamist. Selleks et kõnealuseid lennuliine saaks käsitada kompensatsioonimeetmetena, peavad need olema kasumlikud, sest vastasel korral oleks nendest elujõulisuse tagamiseks niikuinii loobutud.

| (195) | Eesti ametiasutused on esitanud 12 suletud lennuliini kasumlikkuse näitajad, mis põhinevad kolmel eri näitajal: üldkulu (DOC-jääktulu), 1. taseme jääktulu ja kasumimarginaal. Eesti esitatud dokumentide kohaselt hõlmab DOC-jääktulu kõiki muutuvkulusid (reisijatega, edasi-tagasi sõiduga ja kütusega seotud kulud), v.a töötasude, õhusõidukipargi ja hooldusega seotud kulud ning üldised kulud. 1. taseme jääktulu (contribution margin level 1) kujutab endast kogutulu, millest on lahutatud reisijatega seotud muutuvkulud, jagatuna kogutuludega; kasumimarginaal aga hõlmab püsikulusid (hooldusega seotud püsikulud, meeskonna- ja õhusõidukipargikulud), kuid mitte üldkulusid. |
| --- | --- |

(195)

Eesti ametiasutused on esitanud 12 suletud lennuliini kasumlikkuse näitajad, mis põhinevad kolmel eri näitajal: üldkulu (DOC-jääktulu), 1. taseme jääktulu ja kasumimarginaal. Eesti esitatud dokumentide kohaselt hõlmab DOC-jääktulu kõiki muutuvkulusid (reisijatega, edasi-tagasi sõiduga ja kütusega seotud kulud), v.a töötasude, õhusõidukipargi ja hooldusega seotud kulud ning üldised kulud. 1. taseme jääktulu (contribution margin level 1) kujutab endast kogutulu, millest on lahutatud reisijatega seotud muutuvkulud, jagatuna kogutuludega; kasumimarginaal aga hõlmab püsikulusid (hooldusega seotud püsikulud, meeskonna- ja õhusõidukipargikulud), kuid mitte üldkulusid.

contribution margin level 1

| (196) | Komisjon on lennundussektoriga seotud eri ümberkorraldusabijuhtumite puhul võtnud seisukoha, et lennuliini loetaks kasumlikuks siis, kui C1-jääktulu (C1 contribution margin) on olnud aasta enne liini sulgemist positiivne (50). C1-jääktulu sisaldab iga konkreetse lennuliini puhul lennu-, reisija- ja turustamiskulusid (st muutuvkulusid). C1-jääktulu on asjakohane näitaja, kuna selles võetakse arvesse kõiki asjaomase liiniga otseselt seotud kulusid. Liinid, mille C1-jääktulu on positiivne, mitte üksnes ei teeni piisavalt tulu asjaomase liini muutuvkulude katmiseks, vaid aitavad katta ka äriühingu püsikulusid. |
| --- | --- |

(196)

Komisjon on lennundussektoriga seotud eri ümberkorraldusabijuhtumite puhul võtnud seisukoha, et lennuliini loetaks kasumlikuks siis, kui C1-jääktulu (C1 contribution margin) on olnud aasta enne liini sulgemist positiivne (50). C1-jääktulu sisaldab iga konkreetse lennuliini puhul lennu-, reisija- ja turustamiskulusid (st muutuvkulusid). C1-jääktulu on asjakohane näitaja, kuna selles võetakse arvesse kõiki asjaomase liiniga otseselt seotud kulusid. Liinid, mille C1-jääktulu on positiivne, mitte üksnes ei teeni piisavalt tulu asjaomase liini muutuvkulude katmiseks, vaid aitavad katta ka äriühingu püsikulusid.

C1 contribution margin

50

| (197) | Komisjon märgib, et DOC-jääktulu on üldjoontes sama, mis C1-jääktulu. Eelneva põhjal leiab komisjon, et tegelikult oleksid kasumlikud ja kompensatsioonimeetme nõuetele vastavad ainult kaks lennuliini (Veneetsia ja Kuressaare), mis moodustavad kokku vaid ligikaudu 1 % äriühingu lennumahust arvestatuna ASK-des. |
| --- | --- |

(197)

Komisjon märgib, et DOC-jääktulu on üldjoontes sama, mis C1-jääktulu. Eelneva põhjal leiab komisjon, et tegelikult oleksid kasumlikud ja kompensatsioonimeetme nõuetele vastavad ainult kaks lennuliini (Veneetsia ja Kuressaare), mis moodustavad kokku vaid ligikaudu 1 % äriühingu lennumahust arvestatuna ASK-des.

| (198) | Eesti väidab, et ümberkorralduskavas sisalduva uue strateegia kohaselt peaksid tulud suurenema ja seetõttu oleksid kõnealused lennuliinid uues võrgus võinud kasumlikuks muutuda ning et kõnealused lennuliinid oleksid kasulikud teistele lennuliinidele niivõrd, kuivõrd nad saavad marginaalituru reisijatelt, kes varem lendasid Estonian Airiga. Siiski ei ole Eesti esitanud konkreetseid arvutusi, mis näitaksid, kui kõrge võiks olla uue ärimudeli rakendamisest tulenev kasumlikkuse tase. Vastupidi, ümberkorralduskavas on selgelt märgitud, et kõnealuseid lennuliine ei ole praegu võimalik kasumlikult käitada, samuti ei aita need katta õhusõidukitega seotud kulusid. Seega ei saa eespool nimetatud kaheteistkümnest lennuliinist kümmet komisjonis väljakujunenud tava kohaselt kompensatsioonimeetmetena vastuvõetavaks lugeda. |
| --- | --- |

(198)

Eesti väidab, et ümberkorralduskavas sisalduva uue strateegia kohaselt peaksid tulud suurenema ja seetõttu oleksid kõnealused lennuliinid uues võrgus võinud kasumlikuks muutuda ning et kõnealused lennuliinid oleksid kasulikud teistele lennuliinidele niivõrd, kuivõrd nad saavad marginaalituru reisijatelt, kes varem lendasid Estonian Airiga. Siiski ei ole Eesti esitanud konkreetseid arvutusi, mis näitaksid, kui kõrge võiks olla uue ärimudeli rakendamisest tulenev kasumlikkuse tase. Vastupidi, ümberkorralduskavas on selgelt märgitud, et kõnealuseid lennuliine ei ole praegu võimalik kasumlikult käitada, samuti ei aita need katta õhusõidukitega seotud kulusid. Seega ei saa eespool nimetatud kaheteistkümnest lennuliinist kümmet komisjonis väljakujunenud tava kohaselt kompensatsioonimeetmetena vastuvõetavaks lugeda.

| (199) | Komisjon järeldab, et Estonian Airile antava ümberkorraldusabi negatiivse mõju tasakaalustamiseks ei piisa teenindusaegade vabastamisest kolmes koordineeritud lennujaamas ning kahe kasumliku lennuliini (mis moodustavad lennuettevõtja lennumahust ligikaudu 1 %) sulgemisest. |
| --- | --- |

(199)

Komisjon järeldab, et Estonian Airile antava ümberkorraldusabi negatiivse mõju tasakaalustamiseks ei piisa teenindusaegade vabastamisest kolmes koordineeritud lennujaamas ning kahe kasumliku lennuliini (mis moodustavad lennuettevõtja lennumahust ligikaudu 1 %) sulgemisest.

| (200) | Estonian Airi kavandatav omaosalus on ümberkorralduskava kohaselt järgmine: 27,8 miljonit eurot kavatsetakse teenida kolme õhusõiduki müügist 2015. aastal; 7,5 miljonit eurot büroohoone müügist Tallinna Lennujaamale; kaks miljonit eurot muu mittepõhivara müügist ja 0,7 miljoni eurot [...] antavast uuest laenust. Enamik omaosaluse sissemaksest (kolme õhusõiduki kavandatav müük) peaks tehtama 2015. aastal ja õhusõidukite müügiks ei ole sõlmitud siduvat lepingut. Eesti esitas kõnealuste õhusõidukitüüpide võimaliku müügihinna kohta konsultatsioonifirma koostatud hinnangu, mis tundub esmapilgul usaldusväärne. Peale selle on Eesti teatanud, et ta peab potentsiaalsete partneritega läbirääkimisi müügi- ja tagasirenditehingu sõlmimiseks. Sellest tulenevalt ja pidades silmas lennuettevõtjatega seotud varasemaid juhtumeid, on komisjon seisukohal, et 36,44 miljoni euro suurune kavandatav omaosalus, mis moodustab ümberkorraldamiseks ette nähtud 78,7 miljoni euro suurusest kogusummast (vt põhjendus 55) 46,3 %, on vastuvõetav, arvestades, et Eesti kuulub abi saavate piirkondade hulka. |
| --- | --- |

(200)

Estonian Airi kavandatav omaosalus on ümberkorralduskava kohaselt järgmine: 27,8 miljonit eurot kavatsetakse teenida kolme õhusõiduki müügist 2015. aastal; 7,5 miljonit eurot büroohoone müügist Tallinna Lennujaamale; kaks miljonit eurot muu mittepõhivara müügist ja 0,7 miljoni eurot [...] antavast uuest laenust. Enamik omaosaluse sissemaksest (kolme õhusõiduki kavandatav müük) peaks tehtama 2015. aastal ja õhusõidukite müügiks ei ole sõlmitud siduvat lepingut. Eesti esitas kõnealuste õhusõidukitüüpide võimaliku müügihinna kohta konsultatsioonifirma koostatud hinnangu, mis tundub esmapilgul usaldusväärne. Peale selle on Eesti teatanud, et ta peab potentsiaalsete partneritega läbirääkimisi müügi- ja tagasirenditehingu sõlmimiseks. Sellest tulenevalt ja pidades silmas lennuettevõtjatega seotud varasemaid juhtumeid, on komisjon seisukohal, et 36,44 miljoni euro suurune kavandatav omaosalus, mis moodustab ümberkorraldamiseks ette nähtud 78,7 miljoni euro suurusest kogusummast (vt põhjendus 55) 46,3 %, on vastuvõetav, arvestades, et Eesti kuulub abi saavate piirkondade hulka.

| (201) | Ehkki omaosalus näib olevat vastuvõetav, ei ole komisjoni kahtlused pikaajalise jätkusuutlikkuse tagamise ja kompensatsioonimeetmete suhtes ikka veel hajunud. |
| --- | --- |

(201)

Ehkki omaosalus näib olevat vastuvõetav, ei ole komisjoni kahtlused pikaajalise jätkusuutlikkuse tagamise ja kompensatsioonimeetmete suhtes ikka veel hajunud.

| (202) | Nii nagu 4. ja 5. meetme puhul, leiab komisjon samadel põhjustel, et ühekordse abi põhimõtet on rikutud ka 6. meetme puhul. Raskustes oleva äriühingu Estonian Air suhtes kohaldati aastatel 2010–2014 mitut abimeedet (3., 4. ja 5. meede). Samuti ei või Estonian Airi suhtes kohaldada päästmise ja ümberkorraldamise 2004. aasta suuniste punkti 73 kohaseid erandeid. Kuna 31. oktoobri 2014. aasta muudetud ümberkorralduskava ei ole vastuvõetav, ei või ümberkorraldusabi käsitada päästmisabile järgneva abina, mis on antud ühe ümberkorraldusprotsessi osana (punkti 73 alapunkt a). Lisaks ei ole Eesti ametiasutused nimetanud ühtki punkti 73 alapunkti c kohast erakorralist või ettenägematut asjaolu |
| --- | --- |

(202)

Nii nagu 4. ja 5. meetme puhul, leiab komisjon samadel põhjustel, et ühekordse abi põhimõtet on rikutud ka 6. meetme puhul. Raskustes oleva äriühingu Estonian Air suhtes kohaldati aastatel 2010–2014 mitut abimeedet (3., 4. ja 5. meede). Samuti ei või Estonian Airi suhtes kohaldada päästmise ja ümberkorraldamise 2004. aasta suuniste punkti 73 kohaseid erandeid. Kuna 31. oktoobri 2014. aasta muudetud ümberkorralduskava ei ole vastuvõetav, ei või ümberkorraldusabi käsitada päästmisabile järgneva abina, mis on antud ühe ümberkorraldusprotsessi osana (punkti 73 alapunkt a). Lisaks ei ole Eesti ametiasutused nimetanud ühtki punkti 73 alapunkti c kohast erakorralist või ettenägematut asjaolu

| (203) | Seepärast ei ole 2013. aasta juuni ümberkorralduskavaga ette nähtud ümberkorraldusabi (6. meede) päästmise ja ümberkorraldamise 2004. aasta suuniste kriteeriumidega kooskõlas ning kujutab endast siseturuga kokkusobimatut riigiabi. |
| --- | --- |

(203)

Seepärast ei ole 2013. aasta juuni ümberkorralduskavaga ette nähtud ümberkorraldusabi (6. meede) päästmise ja ümberkorraldamise 2004. aasta suuniste kriteeriumidega kooskõlas ning kujutab endast siseturuga kokkusobimatut riigiabi.

8.   TAGASINÕUDMINE

TAGASINÕUDMINE

| (204) | Aluslepingu ja Euroopa Kohtu väljakujunenud praktika kohaselt võib komisjon juhul, kui ta leiab, et abi ei ole siseturuga kokkusobiv, otsustada, et asjaomane liikmesriik peab sellise abi andmise lõpetama või seda muutma (51). Samuti on Euroopa Kohus korduvalt sedastanud, et liikmesriigi kohustus lõpetada sellise abi andmine, mida komisjon peab siseturuga kokkusobimatuks, on kehtestatud selleks, et taastada varasem olukord (52). Sellega seoses on Euroopa Kohus leidnud, et kõnealune eesmärk on saavutatud, kui abisaaja on ebaseadusliku abina saadud summad tagasi maksnud ja seega loobunud eelisest, mis tal turul konkurentide ees oli, ja kui on taastatud abi väljamaksmisele eelnenud olukord (53). |
| --- | --- |

(204)

Aluslepingu ja Euroopa Kohtu väljakujunenud praktika kohaselt võib komisjon juhul, kui ta leiab, et abi ei ole siseturuga kokkusobiv, otsustada, et asjaomane liikmesriik peab sellise abi andmise lõpetama või seda muutma (51). Samuti on Euroopa Kohus korduvalt sedastanud, et liikmesriigi kohustus lõpetada sellise abi andmine, mida komisjon peab siseturuga kokkusobimatuks, on kehtestatud selleks, et taastada varasem olukord (52). Sellega seoses on Euroopa Kohus leidnud, et kõnealune eesmärk on saavutatud, kui abisaaja on ebaseadusliku abina saadud summad tagasi maksnud ja seega loobunud eelisest, mis tal turul konkurentide ees oli, ja kui on taastatud abi väljamaksmisele eelnenud olukord (53).

51

52

53

| (205) | Kooskõlas selle kohtupraktikaga sätestatakse nõukogu määruse (EL) 2015/1589 (54) artiklis 16, et kui ebaseadusliku abi korral tehakse negatiivne otsus, nõuab komisjon, et kõnealune liikmesriik peab võtma kõik vajalikud meetmed, et abisaajalt abi tagasi saada. Võttes arvesse, et vaadeldavad meetmed on ebaseaduslikud ja kujutavad endast siseturuga kokkusobimatut abi, tuleb abisumma tagasi nõuda, et taastada enne abi väljamaksmist valitsenud olukord turul. Summa nõutakse tagasi alates kuupäevast, mil abisaaja sai eelise, st alates ajast, mil abi läks abisaaja käsutusse, ja samuti tuleb abisaajal tasuda intressi kuni abi tegeliku tagasimaksmiseni. |
| --- | --- |

(205)

Kooskõlas selle kohtupraktikaga sätestatakse nõukogu määruse (EL) 2015/1589 (54) artiklis 16, et kui ebaseadusliku abi korral tehakse negatiivne otsus, nõuab komisjon, et kõnealune liikmesriik peab võtma kõik vajalikud meetmed, et abisaajalt abi tagasi saada. Võttes arvesse, et vaadeldavad meetmed on ebaseaduslikud ja kujutavad endast siseturuga kokkusobimatut abi, tuleb abisumma tagasi nõuda, et taastada enne abi väljamaksmist valitsenud olukord turul. Summa nõutakse tagasi alates kuupäevast, mil abisaaja sai eelise, st alates ajast, mil abi läks abisaaja käsutusse, ja samuti tuleb abisaajal tasuda intressi kuni abi tegeliku tagasimaksmiseni.

54

| (206) | Seoses 2010. aastal toimunud kapitali suurendamisega (3. meede) on komisjon seisukohal, et kuna riigil ei ole ühtki reaalset võimalust oma investeeringut tagasi saada, kujutab riigi 17,9 miljoni euro suurune rahasüst endast täies ulatuses riigiabi elementi. Sama järeldust võib kohaldada 2011./2012. aastal aset leidnud kapitali suurendamise suhtes (4. meede), mille puhul riigiabi element hõlmab kogu 30 miljoni euro suurust riigipoolset rahasüsti. |
| --- | --- |

(206)

Seoses 2010. aastal toimunud kapitali suurendamisega (3. meede) on komisjon seisukohal, et kuna riigil ei ole ühtki reaalset võimalust oma investeeringut tagasi saada, kujutab riigi 17,9 miljoni euro suurune rahasüst endast täies ulatuses riigiabi elementi. Sama järeldust võib kohaldada 2011./2012. aastal aset leidnud kapitali suurendamise suhtes (4. meede), mille puhul riigiabi element hõlmab kogu 30 miljoni euro suurust riigipoolset rahasüsti.

3. meede

4. meede

| (207) | 5. meetme puhul on komisjon seisukohal, et Estonian Airi finantsolukord päästmislaenu andmise hetkel ei andnud riigile mingit alust arvata, et ta oma raha tagasi saab. Kuna komisjon leiab, et päästmise ja ümberkorraldamise 2015. aasta suunistes sisalduvad päästmisabi tingimused ei ole täidetud, peab Eesti tagama, et Estonian Air maksab tagasi talle antud päästmislaenu, mille suurus on kokku 37 miljonit eurot. Vajaduse korral tuleb abielemendi hulka arvestada ka tähtajaks tasumata intressid. |
| --- | --- |

(207)

5. meetme puhul on komisjon seisukohal, et Estonian Airi finantsolukord päästmislaenu andmise hetkel ei andnud riigile mingit alust arvata, et ta oma raha tagasi saab. Kuna komisjon leiab, et päästmise ja ümberkorraldamise 2015. aasta suunistes sisalduvad päästmisabi tingimused ei ole täidetud, peab Eesti tagama, et Estonian Air maksab tagasi talle antud päästmislaenu, mille suurus on kokku 37 miljonit eurot. Vajaduse korral tuleb abielemendi hulka arvestada ka tähtajaks tasumata intressid.

5. meetme

| (208) | Teatatud ümberkorraldusabi puhul (6. meede) leiab komisjon, et kuna seda ei ole Estonian Airile veel välja makstud, puudub ka vajadus see välja nõuda. |
| --- | --- |

(208)

Teatatud ümberkorraldusabi puhul (6. meede) leiab komisjon, et kuna seda ei ole Estonian Airile veel välja makstud, puudub ka vajadus see välja nõuda.

6. meede

9.   KOKKUVÕTE

KOKKUVÕTE

| (209) | Eespool kirjeldatut arvesse võttes leiab komisjon, et Eesti on ebaseaduslikult rakendanud 3., 4. ja 5. meedet, rikkudes aluslepingu artikli 108 lõiget 3. Peale selle ei ole kõnealused meetmed siseturuga kooskõlas. |
| --- | --- |

(209)

Eespool kirjeldatut arvesse võttes leiab komisjon, et Eesti on ebaseaduslikult rakendanud 3., 4. ja 5. meedet, rikkudes aluslepingu artikli 108 lõiget 3. Peale selle ei ole kõnealused meetmed siseturuga kooskõlas.

| (210) | Kõnealune siseturuga kokkusobimatu abi tuleb Estonian Airilt vastavalt punktil 8 välja nõuda, et taastada enne abi väljamaksmist valitsenud olukord turul. |
| --- | --- |

(210)

Kõnealune siseturuga kokkusobimatu abi tuleb Estonian Airilt vastavalt punktil 8 välja nõuda, et taastada enne abi väljamaksmist valitsenud olukord turul.

| (211) | Lisaks leiab komisjon, et 40,7 miljoni euro suurune teatatud ümberkorraldusabi (6. meede) on siseturuga kokkusobimatu. Seepärast ei tohiks kõnealust meedet rakendada, |
| --- | --- |

(211)

Lisaks leiab komisjon, et 40,7 miljoni euro suurune teatatud ümberkorraldusabi (6. meede) on siseturuga kokkusobimatu. Seepärast ei tohiks kõnealust meedet rakendada,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1.   ASi Estonian Air rahastamine Eesti poolt 2009. aasta veebruaris tehtud 2,48 miljoni euro suuruse kapitalisüsti kaudu ei kujuta endast riigiabi aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

2.   ASi Estonian Air maapealse teeninduse osa müük Tallinna Lennujaamale 2,4 miljoni euro eest 2009. aasta juunis ei kujuta endast riigiabi aluslepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

Artikkel 2

1.   Riigiabi summas 17,9 miljonit eurot, mille Eesti andis 10. novembril 2010 ASile Estonian Air ebaseaduslikult, rikkudes aluslepingu artikli 108 lõiget 3, on siseturuga kokkusobimatu.

2.   Riigiabi summas 30 miljonit eurot, mille Eesti andis 20. detsembril 2011 ja 6. märtsil 2012 ASile Estonian Air ebaseaduslikult, rikkudes aluslepingu artikli 108 lõiget 3, on siseturuga kokkusobimatu.

3.   Päästmiseks antav riigiabi kogusummas 37 miljonit eurot, mille Eesti andis ASile Estonian Air ajavahemikus 2012–2014 ebaseaduslikult, rikkudes aluslepingu artikli 108 lõiget 3, on siseturuga kokkusobimatu.

Artikkel 3

1.   Eesti nõuab artiklis 2 osutatud abi abisaajalt tagasi.

2.   Tagasimakstavatelt summadelt arvestatakse intressi alates kuupäevast, mil summad anti abisaaja käsutusse, kuni nende summade tegeliku tagastamise kuupäevani.

3.   Intressid arvutatakse liitintressina kooskõlas komisjoni määruse (EÜ) nr 794/2004 (55) V peatükiga.

Artikkel 4

1.   Artiklis 2 osutatud abi nõutakse tagasi viivitamata ja tõhusalt.

2.   Eesti tagab käesoleva otsuse täitmise nelja kuu jooksul alates käesoleva otsuse teatavakstegemisest.

Artikkel 5

1.   Ümberkorraldamiseks antav riigiabi kogusummas 40,7 miljonit eurot, mille Eesti kavatseb anda ASile Estonian Air, on siseturuga kokkusobimatu.

2.   Seepärast ei tohi seda riigiabi anda.

Artikkel 6

1.   Eesti esitab kahe kuu jooksul alates käesoleva otsuse teatavakstegemisest komisjonile järgmise teabe:

| a) | abisaajalt tagasi nõutav kogusumma (põhisumma ja intress); |
| --- | --- |

a)

abisaajalt tagasi nõutav kogusumma (põhisumma ja intress);

| b) | käesoleva otsuse täitmiseks juba võetud ja kavandatavate meetmete üksikasjalik kirjeldus; |
| --- | --- |

b)

käesoleva otsuse täitmiseks juba võetud ja kavandatavate meetmete üksikasjalik kirjeldus;

| c) | dokumendid, mis tõendavad, et abisaajale on antud korraldus abi tagasi maksta. |
| --- | --- |

c)

dokumendid, mis tõendavad, et abisaajale on antud korraldus abi tagasi maksta.

2.   Eesti teavitab komisjoni käesoleva otsuse täitmiseks võetud riiklike meetmetega seotud edusammudest, kuni kogu artiklis 2 osutatud abi on tagasi makstud. Eesti esitab komisjoni taotluse korral viivitamata teabe käesoleva otsuse täitmiseks juba võetud ja kavandatavate meetmete kohta. Ta esitab ka üksikasjaliku teabe abisaajalt juba tagasi saadud abisummade ja intressi kohta.

Artikkel 7

Käesolev otsus on adresseeritud Eesti Vabariigile.

Brüssel, 6. november 2015

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Margrethe VESTAGER

---

(1)  
  ELT C 150, 29.5.2013, lk 3 ja 14.

1

(2)  
  ELT C 141, 9.5.2014, lk 47.

2

(3)  Vt joonealune märkus 1.

3

(4)  Arvestades et kaebus esitati 23. mail 2013, st enne seda, kui Eesti teatas 20. juunil 2013 Estonian Airi ümberkorralduskavast, registreeriti kaebus päästmisabijuhtumi SA.35956 all. Võttes aga arvesse, et kaebus oli osaliselt seotud Eesti ametiasutuste kavatsustega lennuettevõtjat rekapitaliseerida, hinnati seda ümberkorraldusabi juhtumi SA.36868 algatamise otsuse raames.

4

(5)  Ümberkorraldusabi menetluse algatamise otsust korrigeeriti komisjoni 2. aprilli 2014. aasta otsusega C(2014) 2316 (final).

5

(6)  Vt joonealune märkus 2.

6

(7)  Määrus nr 1, millega määratakse kindlaks Euroopa Majandusühenduses kasutatavad keeled (EÜT 17, 6.10.1958, lk 385/58).

7

(8)  Muud Eesti lennujaamad (Tartu, Pärnu, Kuressaare ja Kärdla piirkondlikud lennujaamad ning Kihnu ja Ruhnu lennuväli) teenindasid 2013. aastal 44 288 reisijat. 2013. aastal oli Tartu lennujaam ainus Eesti piirkondlik lennujaam, kus teenindati rahvusvahelisi regulaarlende, nimelt Helsingisse suunduvaid lende. Allikas: Tallinna lennujaama haldaja ASi Tallinna Lennujaam 2013. aasta aruanne, mis on kättesaadav aadressil http://www.tallinn-airport.ee/upload/Editor/Aastaaruanded/Lennujaama%20aastaraamat_2013_ENG.pdf

8

Allikas

(9)  
  Allikas: Tallinna lennujaama haldaja ASi Tallinna Lennujaam 2014. aasta aruanne, mis on kättesaadav aadressil http://www.tallinn-airport. ee/upload/Editor/Ettevote/Lennujaama%20aastaraamat_ENG_2014_23.5.15.pdf

9

Allikas

(10)  
  Allikas: Estonian Airi 2013. aasta koondaruanne, mis on kättesaadav aadressil http://estonian-air.ee/wp-content/uploads/2014/06/ESTONIAN-AIR-ANNUAL-REPORT-2013.pdf

10

Allikas

(11)  
  Allikas: Estonian Airi 2014. aasta koondaruanne, mis on kättesaadav aadressil https://estonian-air.ee/wp-content/uploads/2014/04/Estonian-Air-Annual-Report-2014-FINAL-Webpage.pdf

11

Allikas

(12)  
  Allikas: ASi Tallinna Lennujaam 2013. aasta aruanne, vt joonealune märkus 8.

12

Allikas

(13)  
  Allikas: Tallinna Lennujaama veebileht (http://www.tallinn-airport.ee/eng/).

13

Allikas

(14)  Vt joonealune märkus 12.

14

(15)  Vt http://www.baltic-course.com/eng/transport/?doc=86191

15

(16)  Vt http://www.aviator.aero/press_releases/13003. Müügi ajal ASis Estonian Air Regional tegevust ei toimunud ning sellel puudusid õhusõidukid, töötajad ja vara.

16

(17)  
  Allikas: Estonian Airi ülevaade 2012. aasta esimese poolaasta majandustulemustest, mis on kättesaadav veebisaidil http://estonian-air.ee/wp-content/uploads/2014/04/ENG-1H-2012.pdf

17

Allikas

(18)  Vt joonealune märkus 10.

18

(19)  Vt joonealune märkus 11.

19

(*1)  Ärisaladus

*1

(20)  Vt Baltic Reports, 7. juuni 2010, „Government sets bailout deal for Estonian Air“, http://balticreports.com/?p=19116

20

(21)  Vt ka http://www.e24.ee/1106240/estonian-airile-makstakse-valja-kolm-miljonit-eurot/

21

(22)  Vt Estonian Airi 2014. aasta koondaruanne, mis on kättesaadav aadressil https://estonian-air.ee/wp-content/uploads/2014/04/Estonian-Air-Annual-Report-2014-FINAL-Webpage.pdf, ja 20. novembril 2014 avaldatud artikkel „
  Estonian government approves of last loan payment to Estonian Air
  “: http://www.baltic-course.com/eng/transport/?doc=99082

22

Estonian government approves of last loan payment to Estonian Air

(23)  Intressi-, maksu- ja amortisatsioonieelne kasum.

23

(24)  Vahetuskurss 1 euro = 15,65 EEK.

24

(25)  Ümberkorralduskava kohaselt jäetakse alles kümme järgmist põhiliini: Amsterdam (AMS), Stockholm (ARN), Brüssel (BRU), Kopenhaagen (CPH), Kiiev (KBP), Peterburi (LED), Oslo (OSL), Moskva Šeremetjevo (SVO), Trondheim (TRD) ja Vilnius (VNO). Hooajalised liinid on Pariis Charles de Gaulle (CDG) ja Nice (NCE). Ajakirjanduses ilmunud artiklitest ja Estonian Airi avalikest teadaannetest aga ilmneb, et lennuettevõtja on teenindanud ja kavatseb tulevikus teenindada lende ka muudel hooajalistel liinidel kui ümberkorralduskavas nimetatud liinid, nimelt München (MUC), Split (SPU) ja Berliin (TXL). Samuti selgub, et alates 2015. aastast kavatseb Estonian Air oma hooajaliste liinide valikusse lisada Milano (MXP).

25

(26)  ASK (available seat kilometre) ehk pakutav istekohtkilomeeter on mõõtühik, mis väljendab lennul hõivatud istekohtade arvu ja lennatud kilomeetrite arvu korrutist. Pakutav istekohtkilomeeter (ASK) on lennuettevõtja lennumahu kõige olulisem näitaja, mida kasutab lennutranspordisektor ja mida on kasutanud lennutranspordi valdkonnas esinenud varasemate ümberkorraldusjuhtumite puhul ka komisjon ise.

26

(available seat kilometre)

(27)  1. taseme jääktulu (contribution margin level 1) määratletakse järgmiselt: kogutulu miinus reisijatega seotud muutuvkulud jagatuna kogutuluga.

27

contribution margin level 1

(28)  Kavas on DOC-jääktulu (DOC contribution level) määratletud järgmiselt: kogutulu miinus reisijate, edasi-tagasi reiside ja kütusega seotud kulud jagatuna kogutuluga.

28

DOC contribution level

(29)  Infortar on Eesti üks suurimaid eraõiguslikke investeerimisgruppe, kelle huviorbiidis on laevandus (sh 36 % osalus Läänemere piirkonnas tegutsevas suures reisi- ja kaubalaevandusettevõttes Tallink), kinnisvara, finantsteenused jm 2013. aastal oli Infortar Grupi puhaskasum 20 miljonit eurot ja tema vara väärtus ulatus 432 miljoni euroni.

29

(30)  
  ELT C 244, 1.10.2004, lk 2.

30

(31)  Mobiilsusfaktor on lennureisijate arv jagatuna riigi elanike arvuga.

31

(32)  
  12. detsembri 1996. aasta otsus kohtuasjas Air France vs. Euroopa Komisjon, T-358/94, EKL, EU:T:1996:194, punktid 148 ja 149.

32

vs.

(33)  Suunised EÜ asutamislepingu artiklite 92 ja 93 kohaldamiseks ning EMP lepingu artikli 61 kohaldamiseks lennundussektorile antava riigiabi korral (EÜT C 350, 10.12.1994, lk 5).

33

(34)  Ettevõtte väärtuse ja käibe kordaja on hindamisvahend, mille puhul ettevõtte väärtust võrreldakse tema käibega, et anda investoritele ettekujutus sellest, kui palju asjaomase äriühingu käibe eest tuleb tasuda.

34

(35)  Otsus kohtuasjas Prantsusmaa vs. Euroopa Komisjon (Stardust Marine), C-482/99, EU:C:2002:294, punkt 52.

35

vs.

(36)  Vt 2010. aasta äriplaan, lk 16 ja 17.

36

(37)  Vt Eesti ametiasutuste poolt Estonian Airi sisehindamise kohta koostatud dokument „
  Value assessment of AS Estonian Air
  “, lk 2.

37

Value assessment of AS Estonian Air

(38)  Vt http://www.bloomberg.com/news/2010-04-22/estonia-government-nears-accord-on-buying-control-of-estonian-air-from-sas.html

38

(39)  Vt http://news.err.ee/v/economy/fe650a96-9daa-43e4-91eb-ab4396445593

39

(40)  Otsus kohtuasjas Belgia vs. Euroopa Komisjon (Boch), C-40/85, EU:C:1986:305, punkt 13. Vt ka 21. jaanuari 1999. aasta otsus kohtuasjas Neue Maxhütte Stahlwerke GmbH vs. Euroopa Komisjon, T-129/95, T-2/96 ja T-97/96, EKL, EU:T:1999:7, punkt 132.

40

vs.

vs.

(41)  Kolmas pakett koosneb kolmest õigusaktist: i) nõukogu 23. juuli 1992. aasta määrus (EMÜ) nr 2407/92 lennuettevõtjatele lennutegevuslubade väljaandmise kohta (EÜT L 240, 24.8.1992, lk 1); ii) nõukogu 23. juuli 1992. aasta määrus (EMÜ) nr 2408/92 lennuettevõtjatele lennutegevuslubade väljaandmise kohta (EÜT L 240, 24.8.1992, lk 8); iii) nõukogu 23. juuli 1992. aasta määrus (EMÜ) nr 2409/92 lennuettevõtjatele lennutegevuslubade väljaandmise kohta (EÜT L 240, 24.8.1992, lk 15).

41

(42)  Vt http://www.iata.org/whatwedo/Documents/economics/Industry-Outlook-December2011.pdf

42

(43)  Komisjoni 14. detsembri 2010. aasta otsus 2011/414/EL riigiabi C 8/10 (ex N 21/09 ja NN 15/10) kohta, mida Kreeka andis äriühingule Varvaressos S.A. (ELT L 184, 14.7.2011, lk 9). Vt ka komisjoni 9. juuli 2014. aasta otsus (EL) 2015/1091 meetmete SA.34191 (2012/C) (ex 2012/NN) (ex 2012/CP) kohta, mida Läti rakendas ettevõtja AS Air Baltic Corporation (airBaltic) suhtes (ELT L 183, 10.7.2015, lk 1).

43

(44)  Lennuettevõtjale Cyprus Airways antud ümberkorraldusabi puhul leiti, et viie aasta ja kuue kuu pikkune ümberkorraldusperiood oli põhjendamatult pikk – vt komisjoni 9. jaanuari 2015. aasta otsus (EL) 2015/1073 riigiabi SA.35888 (2013/C) (ex 2013/NN), SA.37220 (2014/C) (ex 2013/NN) ja SA.38225 (2014/C) (ex 2013/NN) kohta, mida Küpros andis ettevõtjale Cyprus Airways (Public) Ltd (ELT L 179, 8.7.2015, lk 83, põhjendused 144 ja 157). Lennuettevõtjatele antava ümberkorraldusabi kohta varem tehtud positiivsete otsuste puhul ei ole ümberkorraldusperiood olnud üldjuhul pikem kui viis aastat, vt otsus (EL) 2015/1091, põhjendus 179; komisjoni 9. juuli 2014. aasta otsus (EL) 2015/494 meetmete SA.32715 (2012/C) (ex 2012/NN) (ex 2011/CP) kohta, mida Sloveenia on rakendanud ettevõtja Adria Airways d.d. kasuks (ELT L 78, 24.3.2015, lk 18, põhjendus 131); komisjoni 19. septembri 2012. aasta otsus 2013/151/EL riigiabi SA.30908 (11/C) (ex N 176/10) kohta, mida Tšehhi Vabariik andis ettevõtjale České aerolinie, a.s. (ČSA – Czech Airlines – ümberkorralduskava) (ELT L 92, 3.4.2013, lk 16, põhjendus 107); ning komisjoni 27. juuni 2012. aasta otsus 2012/661/EL riigiabi nr SA.33015 (2012/C) kohta, mida Malta kavatseb anda äriühingule Air Malta plc (ELT L 301, 30.10.2012, lk 29, põhjendus 93); komisjoni 29. juuli 2014. aasta otsus (EL) 2015/119, mis käsitleb riigiabi nr SA.36874 (2013/C) (ex 2013/N), mida Poola kavatseb anda äriühingule LOT Polish Airlines S.A., ja riigiabi nr SA.36752 (2014/NN) (ex 2013/CP), mida Poola andis äriühingule LOT Polish Airlines S.A. (ELT L 25, 30.1.2015, lk 1, põhjendus 241).

44

(45)  Otsus kohtuasjas Itaalia vs. Euroopa Komisjon, C-364/90, EU:C:1993:157, punkt 20.

45

vs

(46)  Komisjoni teatis „Ajutine ühenduse riigiabi meetmete raamistik praeguses finants- ja majanduskriisis rahastamisele juurdepääsu toetamiseks (ELT C 16, 22.1.2009, lk 1), mida on muudetud komisjoni teatisega, millega muudetakse riigiabi meetmete ajutist ühenduse raamistikku, et toetada praeguses finants- ja majanduskriisis juurdepääsu rahastamisele (ELT C 303, 15.12.2009, lk 6). Ajutise raamistiku kehtivus lõppes 2011. aasta detsembris.

46

(47)  Päästmise ja ümberkorraldamise 2004. aasta suunised asendati alates 1. augustist 2014 suunistega raskustes olevate mittefinantsettevõtjate päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta (ELT C 249, 31.7.2014, lk 1, edaspidi „Päästmise ja ümberkorraldamise 2014. aasta suunised“). Päästmise ja ümberkorraldamise 2014. aasta suuniste punktiga 136 on ette nähtud, et teatised, mis komisjon registreerib enne 1. augustit 2014, vaadatakse läbi teatise esitamise ajal kehtivate kriteeriumide alusel. Kuna 6. meetmest teatati 20. juunil 2013, hinnatakse kõnealust meedet päästmise ja ümberkorraldamise 2004. aasta suuniste põhjal. Lisaks hindab komisjon vastavalt päästmise ja ümberkorraldamise 2014. aasta suuniste punktidele 137 ja 138 ka 3. ja 4. meetme kokkusobivust siseturuga päästmise ja ümberkorraldamise 2004. aasta suuniste põhjal.

47

(48)  
  ELT C 249, 31.7.2014, lk 1.

48

(49)  Vt sellega seoses EFTA kohtuotsus ühendatud kohtuasjades E-10/11 ja E-11/11: Hurtigruten ASA, Norway vs. EFTA järelevalveamet, EFTA kohtu lahendid, 2012, lk 758, punktid 228 ja 234–240.

49

vs.

(50)  Vt otsus 2013/151/EL, põhjendused 130 ja 131; otsus (EL) 2015/1091, põhjendus 194; ja otsus (EL) 2015/494, põhjendus 143.

50

(51)  Otsus kohtuasjas Euroopa Komisjon vs. Saksamaa, C-70/72, EU:C:1973:87, punkt 13.

51

vs.

(52)  Otsus kohtuasjades Hispaania vs. Euroopa Komisjon, C-278/92, C-279/92 ja C-280/92, EU:C:1994:325, punkt 75.

52

vs

(53)  Otsus kohtuasjas Belgia vs. Euroopa Komisjon, C-75/97, EU:C:1999:311, punktid 64–65.

53

vs.

(54)  Nõukogu 13. juuli 2015. aasta määrus (EL) 2015/1589, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 kohaldamiseks (ELT L 248, 24.9.2015, lk 9).

54

(55)  Komisjoni 21. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 794/2004, millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 659/1999, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks (ELT L 140, 30.4.2004, lk 1).

55

---

| 30.6.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 174/32 |
| --- | --- | --- | --- |

30.6.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 174/32

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2016/1032,

13. juuni 2016,

millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2010/75/EL alusel parima võimaliku tehnika (PVT) alased järeldused värviliste metallide tööstuse jaoks

(teatavaks tehtud numbri C(2016) 3563 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta direktiivi 2010/75/EL tööstusheidete kohta (saastuse kompleksne vältimine ja kontroll), (1) eriti selle artikli 13 lõiget 5,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Parima võimaliku tehnika (PVT) alased järeldused on võrdlusalus loatingimuste kehtestamisel direktiivi 2010/75/EL II peatükiga hõlmatud käitiste jaoks ja pädevad asutused peaksid kehtestama heite piirnormid, millega tagatakse, et tavapärastel käitamistingimustel ei ületata heitetasemeid, mis on seotud PVT-järeldustes esitatud parima võimaliku tehnikaga. |
| --- | --- |

(1)

Parima võimaliku tehnika (PVT) alased järeldused on võrdlusalus loatingimuste kehtestamisel direktiivi 2010/75/EL II peatükiga hõlmatud käitiste jaoks ja pädevad asutused peaksid kehtestama heite piirnormid, millega tagatakse, et tavapärastel käitamistingimustel ei ületata heitetasemeid, mis on seotud PVT-järeldustes esitatud parima võimaliku tehnikaga.

| (2) | Liikmesriikide, asjaomaste tööstusharude ja keskkonnakaitset edendavate valitsusväliste organisatsioonide esindajate foorum, mis loodi komisjoni 16. mai 2011. aasta otsusega, (2) esitas komisjonile 4. detsembril 2014 oma arvamuse värviliste metallide tööstust käsitleva PVT-viitedokumendi kavandatava sisu kohta. Kõnealune arvamus on avalikkusele kättesaadav. |
| --- | --- |

(2)

Liikmesriikide, asjaomaste tööstusharude ja keskkonnakaitset edendavate valitsusväliste organisatsioonide esindajate foorum, mis loodi komisjoni 16. mai 2011. aasta otsusega, (2) esitas komisjonile 4. detsembril 2014 oma arvamuse värviliste metallide tööstust käsitleva PVT-viitedokumendi kavandatava sisu kohta. Kõnealune arvamus on avalikkusele kättesaadav.

| (3) | Käesoleva otsuse lisas esitatud PVT-järeldused on kõnealuse PVT-viitedokumendi oluline osa. |
| --- | --- |

(3)

Käesoleva otsuse lisas esitatud PVT-järeldused on kõnealuse PVT-viitedokumendi oluline osa.

| (4) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas direktiivi 2010/75/EL artikli 75 lõike 1 alusel loodud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas direktiivi 2010/75/EL artikli 75 lõike 1 alusel loodud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Kiidetakse heaks lisas esitatud parima võimaliku tehnika (PVT) alased järeldused värviliste metallide tööstuse jaoks.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 13. juuni 2016

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Karmenu VELLA

---

(1)  
  ELT L 334, 17.12.2010, lk 17.

1

(2)  
  ELT C 146, 17.5.2011, lk 3.

2

---

LISA

PVT-JÄRELDUSED VÄRVILISTE METALLIDE TÖÖSTUSE KOHTA

KOHALDAMISALA

Käesolevates parima võimaliku tehnika (PVT) alastes järeldustes on käsitletud direktiivi 2010/75/EL I lisa punktides 2.1, 2.5 ja 6.8 määratletud konkreetset tegevust, täpsemalt:

—   2.1: metallimaakide (sh sulfiidmaakide) särdamine või paagutamine;

—   2.5: värviliste metallide töötlemine:

| a) | värviliste toormetallide tootmine maakidest, rikastatud maakidest või teisesest toormest metallurgiliste, keemiliste või elektrolüütiliste meetoditega; |
| --- | --- |

a)

värviliste toormetallide tootmine maakidest, rikastatud maakidest või teisesest toormest metallurgiliste, keemiliste või elektrolüütiliste meetoditega;

| b) | värviliste metallide, kaasa arvatud teiseste toodete sulatamine, sealhulgas sulamite valmistamiseks, ja värvilistest metallidest valumetalltoodete valmistamine, sulatamisvõimsusega üle 4 tonni pliid või kaadmiumi ööpäevas või üle 20 tonni kõiki muid metalle ööpäevas; |
| --- | --- |

b)

värviliste metallide, kaasa arvatud teiseste toodete sulatamine, sealhulgas sulamite valmistamiseks, ja värvilistest metallidest valumetalltoodete valmistamine, sulatamisvõimsusega üle 4 tonni pliid või kaadmiumi ööpäevas või üle 20 tonni kõiki muid metalle ööpäevas;

—   6.8: grafiidi (tempersöe) või elektrografiidi tootmine põletamise või grafiitimise abil.

Eelkõige käsitletakse PVT-järeldustes järgmisi protsesse ja tegevusvaldkondi:

| — | värviliste metallide esmane ja teisene tootmine; |
| --- | --- |

—

värviliste metallide esmane ja teisene tootmine;

| — | tsinkoksiidi tootmine suitsugaasidest muude metallide tootmise ajal; |
| --- | --- |

—

tsinkoksiidi tootmine suitsugaasidest muude metallide tootmise ajal;

| — | nikliühendite tootmine vedelikest metalli tootmise ajal; |
| --- | --- |

—

nikliühendite tootmine vedelikest metalli tootmise ajal;

| — | räni-kaltsiumi (CaSi) ja räni (Si) tootmine samas ahjus, kus toimub ferrosiliitsiumi tootmine; |
| --- | --- |

—

räni-kaltsiumi (CaSi) ja räni (Si) tootmine samas ahjus, kus toimub ferrosiliitsiumi tootmine;

| — | alumiiniumoksiidi tootmine boksiidist enne esmase alumiiniumi tootmist, kus see on metalli tootmise lahutamatu osa; |
| --- | --- |

—

alumiiniumoksiidi tootmine boksiidist enne esmase alumiiniumi tootmist, kus see on metalli tootmise lahutamatu osa;

| — | alumiiniumsoola räbu ringlussevõtt; |
| --- | --- |

—

alumiiniumsoola räbu ringlussevõtt;

| — | süsi- ja/või grafiitelektroodide tootmine. |
| --- | --- |

—

süsi- ja/või grafiitelektroodide tootmine.

Käesolevates PVT-järeldustes ei ole käsitletud järgmisi tegevusvaldkondi ega protsesse.

| — | Rauamaagi paagutamine. Seda käsitletakse PVT-järeldustes raua- ja terasetootmise kohta. |
| --- | --- |

—

Rauamaagi paagutamine. Seda käsitletakse PVT-järeldustes raua- ja terasetootmise kohta.

| — | Värviliste metallide tootmisel tekkival SO2-gaasil põhinev väävelhappe tootmine. Seda käsitletakse PVT-järeldustes anorgaanilise suurkeemia saaduste kohta – ammoniaak, happed ja väetised. |
| --- | --- |

—

Värviliste metallide tootmisel tekkival SO2-gaasil põhinev väävelhappe tootmine. Seda käsitletakse PVT-järeldustes anorgaanilise suurkeemia saaduste kohta – ammoniaak, happed ja väetised.

| — | Sepikodade ja valukodade tööstuse PVT-järeldustes käsitletud valukojad. |
| --- | --- |

—

Sepikodade ja valukodade tööstuse PVT-järeldustes käsitletud valukojad.

Muud viitedokumendid, mis võivad olla olulised käesolevates PVT-järeldustes käsitletud tegevusvaldkondade seisukohalt, on järgmised.

| Viitedokument | Valdkond |
| --- | --- |
| Energiatõhusus (ENE) | Energiatõhususe üldised aspektid |
| Reovee ja heitgaaside ühised käitlemis- ja juhtimissüsteemid keemiatööstuses (CWW) | Reovee puhastamise meetodid, et vähendada metalli heidet vette |
| Anorgaanilise suurkeemia saadused – ammoniaagi, hapete ja väetiste tootmine (LVIC-AAF) | Väävelhappe tootmine |
| Tööstuslikud jahutussüsteemid (ICS) | Kaudne jahutus vee ja/või õhuga |
| Ladustamisel tekkiv heide (EFS) | Materjalide ladustamine ja käitlemine |
| Majanduslik mõju ja terviklik keskkonnamõju (ECM) | Meetodite majanduslik mõju ja terviklik keskkonnamõju |
| Õhku- ja vetteheite seire tööstusheidete direktiiviga hõlmatud käitistest (tulemustele suunatud seire, ROM) | Õhku- ja vetteheite seire |
| Jäätmekäitlustööstus (WT) | Jäätmete käitlemine ja töötlemine |
| Suured põletusseadmed (LCP) | Auru ja/või elektrit tootvad põletusseadmed |
| Pinnatöötlus orgaaniliste lahustitega (STS) | Mittehappeline söövitamine |
| Metallide ja plastide pinnatöötlus (STM) | Happeline söövitamine |

Viitedokument

Valdkond

Energiatõhusus (ENE)

Energiatõhususe üldised aspektid

Reovee ja heitgaaside ühised käitlemis- ja juhtimissüsteemid keemiatööstuses (CWW)

Reovee puhastamise meetodid, et vähendada metalli heidet vette

Anorgaanilise suurkeemia saadused – ammoniaagi, hapete ja väetiste tootmine (LVIC-AAF)

Väävelhappe tootmine

Tööstuslikud jahutussüsteemid (ICS)

Kaudne jahutus vee ja/või õhuga

Ladustamisel tekkiv heide (EFS)

Materjalide ladustamine ja käitlemine

Majanduslik mõju ja terviklik keskkonnamõju (ECM)

Meetodite majanduslik mõju ja terviklik keskkonnamõju

Õhku- ja vetteheite seire tööstusheidete direktiiviga hõlmatud käitistest (tulemustele suunatud seire, ROM)

Õhku- ja vetteheite seire

Jäätmekäitlustööstus (WT)

Jäätmete käitlemine ja töötlemine

Suured põletusseadmed (LCP)

Auru ja/või elektrit tootvad põletusseadmed

Pinnatöötlus orgaaniliste lahustitega (STS)

Mittehappeline söövitamine

Metallide ja plastide pinnatöötlus (STM)

Happeline söövitamine

MÕISTED

PVT-järeldustes kasutatakse järgmisi mõisteid.

| Kasutatud mõiste | Mõiste |
| --- | --- |
| Uus käitis või käitiseosa | Pärast käesolevate PVT-järelduste avaldamist esmakordselt keskkonnaloa saanud käitis või käitiseosa või vanas käitise osas olemasolevale alusele paigaldatud uus käitiseosa. |
| Olemasolev käitis | Käitis (käitiseosa), mis ei ole uus käitis (käitiseosa) |
| Oluline ajakohastamine | Oluline muudatus käitise või käitiseosa projektis või tehnoloogias, mis hõlmab põhiseadme ja sellega seotud seadmete suuremaid muudatusi või asendamist. |
| Esmane heide | Ahjudest otseselt väljuv heide, mis ei levi ahje ümbritsevale alale |
| Teisene heide | Ahjuvoodrist või selliste protsesside ajal, nagu täitmine või tühjendamine, väljuv heide, mis püütakse kinni tõmbevarje või ümbrise abil (nt nn kuut) |
| Esmane tootmine | Metallide tootmine maakidest ja nende kontsentraatidest |
| Teisene tootmine | Metallide tootmine jääkidest ja/või jäätmetest, sealhulgas ümbersulatamise ja legeerimisprotsesside kasutamisega |
| Pidev mõõtmine | Mõõtmine, kasutades automatiseeritud mõõtesüsteemi, mis on püsivalt paigaldatud kohapeale, et heidet pidevalt seirata |
| Perioodiline mõõtmine | Mõõdetava näitaja (teatava mõõdetava koguse) määramine teatavate ajavahemike tagant käsitsi- või automaatmeetoditega. |

Kasutatud mõiste

Mõiste

Uus käitis või käitiseosa

Pärast käesolevate PVT-järelduste avaldamist esmakordselt keskkonnaloa saanud käitis või käitiseosa või vanas käitise osas olemasolevale alusele paigaldatud uus käitiseosa.

Olemasolev käitis

Käitis (käitiseosa), mis ei ole uus käitis (käitiseosa)

Oluline ajakohastamine

Oluline muudatus käitise või käitiseosa projektis või tehnoloogias, mis hõlmab põhiseadme ja sellega seotud seadmete suuremaid muudatusi või asendamist.

Esmane heide

Ahjudest otseselt väljuv heide, mis ei levi ahje ümbritsevale alale

Teisene heide

Ahjuvoodrist või selliste protsesside ajal, nagu täitmine või tühjendamine, väljuv heide, mis püütakse kinni tõmbevarje või ümbrise abil (nt nn kuut)

Esmane tootmine

Metallide tootmine maakidest ja nende kontsentraatidest

Teisene tootmine

Metallide tootmine jääkidest ja/või jäätmetest, sealhulgas ümbersulatamise ja legeerimisprotsesside kasutamisega

Pidev mõõtmine

Mõõtmine, kasutades automatiseeritud mõõtesüsteemi, mis on püsivalt paigaldatud kohapeale, et heidet pidevalt seirata

Perioodiline mõõtmine

Mõõdetava näitaja (teatava mõõdetava koguse) määramine teatavate ajavahemike tagant käsitsi- või automaatmeetoditega.

ÜLDISED KAALUTLUSED

Parim võimalik tehnika (PVT)

Käesolevates PVT-järeldustes esitatud meetodite loetelu ja kirjeldused ei ole normatiivsed ega ammendavad. Lubatud on kasutada muid meetodeid, mis tagavad vähemalt samaväärse keskkonnakaitse taseme.

Kui ei ole öeldud teisiti, on PVT-järeldused üldkohaldatavad.

PVTga saavutatav õhkuheite tase

Käesolevates PVT-järeldustes esitatud parima võimaliku tehnika rakendamisega saavutatavad õhkuheite tasemed kehtivad normaaltingimustel: kuiv gaas temperatuuril 273,15 K ja rõhul 101,3 kPa.

Õhkuheite keskmistamisajad

Õhkuheite keskmistamisaegade korral kasutatakse järgmisi mõisteid.

| Päeva keskmine | Kehtivate pideva mõõtmise tulemusena saadud pooltunni või tunni keskmiste keskmine väärtus 24 tunni kohta |
| --- | --- |
| Proovivõtuperioodi keskväärtus | Kolme järjestikuse vähemalt 30-minutilise mõõtmise keskmine väärtus, kui ei ole öeldud teisiti (1) |

Päeva keskmine

Kehtivate pideva mõõtmise tulemusena saadud pooltunni või tunni keskmiste keskmine väärtus 24 tunni kohta

Proovivõtuperioodi keskväärtus

Kolme järjestikuse vähemalt 30-minutilise mõõtmise keskmine väärtus, kui ei ole öeldud teisiti (1)

Vetteheite keskmistamisajad

Vetteheite keskmistamisaegade korral kasutatakse järgmist mõistet.

| Päeva keskmine | Keskmine 24-tunnise proovivõtuperioodi jooksul, mida käsitatakse vooluhulgaga proportsionaalse koondproovina (või ajaga proportsionaalse koondproovina eeldusel, et piisav voolustabiilsus on tõendatud) (2) |
| --- | --- |

Päeva keskmine

Keskmine 24-tunnise proovivõtuperioodi jooksul, mida käsitatakse vooluhulgaga proportsionaalse koondproovina (või ajaga proportsionaalse koondproovina eeldusel, et piisav voolustabiilsus on tõendatud) (2)

LÜHENDID

| Mõiste | Tähendus |
| --- | --- |
| BaP | Benso[a]püreen |
| ESP | Elektrifilter |
| I-TEQ | Rahvusvaheliste toksilisuse ekvivalentfaktorite kohaldamisest tuletatud rahvusvaheline toksiline ekvivalentsus, nagu on määratletud direktiivi 2010/75/EL VI lisa 2. osas |
| NOX | Lämmastikmonooksiidi (NO) ja lämmastikdioksiidi (NO2) summa, väljendatud NO2-na |
| PCDD/F | Polüklooritud dibenso-p-dioksiinid ja dibensofuraanid (17 analoogi) |
| PAH | Polütsüklilised aromaatsed süsivesinikud |
| LOÜ kokku, LOÜ üldkogus | Lenduv orgaaniline süsinik kokku; lenduvad orgaanilised ühendid kokku, mida mõõdetakse leekionisatsioondetektori (FID) abil ja väljendatakse süsiniku üldkogusena |
| LOÜ | Lenduvad orgaanilised ühendid, nagu on määratletud direktiivi 2010/75/EL artikli 3 punktis 45. |

Mõiste

Tähendus

BaP

Benso[a]püreen

ESP

Elektrifilter

I-TEQ

Rahvusvaheliste toksilisuse ekvivalentfaktorite kohaldamisest tuletatud rahvusvaheline toksiline ekvivalentsus, nagu on määratletud direktiivi 2010/75/EL VI lisa 2. osas

NOX

Lämmastikmonooksiidi (NO) ja lämmastikdioksiidi (NO2) summa, väljendatud NO2-na

PCDD/F

Polüklooritud dibenso-p-dioksiinid ja dibensofuraanid (17 analoogi)

PAH

Polütsüklilised aromaatsed süsivesinikud

LOÜ kokku, LOÜ üldkogus

Lenduv orgaaniline süsinik kokku; lenduvad orgaanilised ühendid kokku, mida mõõdetakse leekionisatsioondetektori (FID) abil ja väljendatakse süsiniku üldkogusena

LOÜ

Lenduvad orgaanilised ühendid, nagu on määratletud direktiivi 2010/75/EL artikli 3 punktis 45.

1.1.   ÜLDISED PVT-JÄRELDUSED

Kõiki asjaomaseid protsessiga seotud PVT-järeldusi, mis on esitatud punktides 1.2–1.9, kohaldatakse lisaks käesolevas punktis esitatud üldistele PVT-järeldustele.

1.1.1.   Keskkonnajuhtimissüsteemid

PVT 1.   Üldise keskkonnatoime parandamiseks on PVT sellise keskkonnajuhtimissüsteemi järgimine ja rakendamine, mis hõlmab kõiki järgmisi omadusi:

| a) | juhtkonna, sh tippjuhtkonna pühendumus; |
| --- | --- |

a)

juhtkonna, sh tippjuhtkonna pühendumus;

| b) | keskkonnapoliitika selline määratlemine, mis muu hulgas näeb ette, et juhtkond täiustab pidevalt käitist; |
| --- | --- |

b)

keskkonnapoliitika selline määratlemine, mis muu hulgas näeb ette, et juhtkond täiustab pidevalt käitist;

| c) | vajaliku korra, eesmärkide ja sihttasemete planeerimine ja kehtestamine koos finantsplaneerimise ja investeeringutega; |
| --- | --- |

c)

vajaliku korra, eesmärkide ja sihttasemete planeerimine ja kehtestamine koos finantsplaneerimise ja investeeringutega;

| d) | korra rakendamine, pöörates erilist tähelepanu järgmistele aspektidele:






  i) | struktuur ja vastutus; |
| --- | --- | --- |

d)

korra rakendamine, pöörates erilist tähelepanu järgmistele aspektidele:

i)

struktuur ja vastutus;

| ii) | värbamine, väljaõpe, teadlikkus ja pädevus; |
| --- | --- |

ii)

värbamine, väljaõpe, teadlikkus ja pädevus;

| iii) | suhtlemine; |
| --- | --- |

iii)

suhtlemine;

| iv) | töötajate kaasamine; |
| --- | --- |

iv)

töötajate kaasamine;

| v) | dokumenteerimine; |
| --- | --- |

v)

dokumenteerimine;

| vi) | tõhus protsessijuhtimine; |
| --- | --- |

vi)

tõhus protsessijuhtimine;

| vii) | hoolduskavad; |
| --- | --- |

vii)

hoolduskavad;

| viii) | valmisolek hädaolukorraks ning hädaolukorras tegutsemine; |
| --- | --- |

viii)

valmisolek hädaolukorraks ning hädaolukorras tegutsemine;

| ix) | vastavus keskkonnaalastele õigusaktidele; |
| --- | --- |

ix)

vastavus keskkonnaalastele õigusaktidele;

| e) | täitmise kontrollimine ja parandusmeetmed, pöörates erilist tähelepanu järgmistele aspektidele:






  i) | seire ja mõõtmine (vt ka viitedokument tööstusheidete direktiiviga hõlmatud käitistest pärit õhku- ja vetteheite seire kohta – tulemustele suunatud seire, ROM); |
| --- | --- | --- |

e)

täitmise kontrollimine ja parandusmeetmed, pöörates erilist tähelepanu järgmistele aspektidele:

i)

seire ja mõõtmine (vt ka viitedokument tööstusheidete direktiiviga hõlmatud käitistest pärit õhku- ja vetteheite seire kohta – tulemustele suunatud seire, ROM);

| ii) | parandus- ja ennetusmeetmed; |
| --- | --- |

ii)

parandus- ja ennetusmeetmed;

| iii) | dokumenteerimine; |
| --- | --- |

iii)

dokumenteerimine;

| iv) | sõltumatu (võimaluse korral) sise- või väliskontroll, et teha kindlaks, kas keskkonnajuhtimissüsteem toimib kavatsuste kohaselt ja kas seda rakendatakse ning järgitakse nõuetekohaselt; |
| --- | --- |

iv)

sõltumatu (võimaluse korral) sise- või väliskontroll, et teha kindlaks, kas keskkonnajuhtimissüsteem toimib kavatsuste kohaselt ja kas seda rakendatakse ning järgitakse nõuetekohaselt;

| f) | keskkonnajuhtimissüsteemi ja selle jätkuva sobivuse, piisavuse ja tõhususe hindamine tippjuhtkonna poolt; |
| --- | --- |

f)

keskkonnajuhtimissüsteemi ja selle jätkuva sobivuse, piisavuse ja tõhususe hindamine tippjuhtkonna poolt;

| g) | puhtama tehnoloogia arengu järgimine; |
| --- | --- |

g)

puhtama tehnoloogia arengu järgimine;

| h) | uute seadmete projekteerimise ajal seadmete tulevase demonteerimise ning kogu nende tööea jooksul aset leidva keskkonnamõjuga arvestamine; |
| --- | --- |

h)

uute seadmete projekteerimise ajal seadmete tulevase demonteerimise ning kogu nende tööea jooksul aset leidva keskkonnamõjuga arvestamine;

| i) | korrapäraste sektorisiseste võrdlusanalüüside tegemine. |
| --- | --- |

i)

korrapäraste sektorisiseste võrdlusanalüüside tegemine.

Tolmu hajusheite tegevuskava koostamine ja rakendamine (vt PVT 6) ning eelkõige tolmutekke vähendamise süsteemide tulemuslikkusele suunatud hooldusjuhtimissüsteemi kohaldamine (vt PVT 4) on samuti osa keskkonnajuhtimissüsteemist.

Kohaldatavus

Keskkonnajuhtimissüsteemi ulatus (nt üksikasjalikkus) ja laad (nt standarditud või mittestandarditud) on üldiselt seotud käitise laadi, suuruse ja keerukusega ning võimalike keskkonnamõjudega.

1.1.2.   Energiamajandus

PVT 2.   Energia tõhusaks kasutamiseks on PVT kasutada kombinatsiooni allpool esitatud meetoditest.

| | Meetod | Kohaldatavus |
| --- | --- | --- |
| a | Energiatõhususe juhtimissüsteem (nt ISO 50001) | Üldkohaldatav |
| b | Regeneratiiv- või rekuperatiivpõletid | Üldkohaldatav |
| c | Jäätmete käitlemisest tekkiva soojuse taaskasutamine (nt aur, kuum vesi, kuum õhk) | Kohaldatav üksnes pürometallurgiliste protsesside korral |
| d | Regeneratiivne termooksüdeerija | Kohaldatav üksnes siis, kui on nõutav põleva saasteaine heite vähendamine |
| e | Eelkuumutada kõrgahju täidist, põletusõhku või kütust soojusega, mis on saadud sulatusetapi kuumast gaasist | Kohaldatav üksnes sulfiidmaakide/rikastatud sulfiidmaakide särdamise või väljasulatamise ning muude pürometallurgiliste protsesside korral |
| f | Tõsta leostamisvedeliku temperatuuri, kasutades jääksoojusest tekkivat auru või kuuma vett | Kohaldatav üksnes alumiiniumoksiidi või hüdrometallurgiliste protsesside korral |
| g | Kasutada sulametalli rennist tulevat kuuma gaasi eelkuumutatud põletusõhuna | Kohaldatav üksnes pürometallurgiliste protsesside korral |
| h | Energiatarbimise vähendamiseks kasutada põletites hapnikuga rikastatud õhku või puhast hapnikku, võimaldades süsinikurikkal materjalil autogeenselt välja sulada või täielikult ära põleda | Kohaldatav üksnes ahjude korral, kus kasutatakse väävlit või süsinikku sisaldavat tooret |
| i | Kuivatada rikastatud maake ja märgtooret madalal temperatuuril | Kohaldatav üksnes siis, kui toimub kuivatamine |
| j | Võtta kasutusse elektrilises või šaht-/kõrgahjus toodetud süsinikmonooksiidi keemiline energiasisaldus, kasutades heitgaase kütusena pärast metallide eemaldamist muudes tootmisprotsessides või auru/kuuma vee või elektri tootmiseks | Kohaldatav üksnes > 10 mahuprotsendilise süsinikmonooksiidi sisaldusega heitgaaside korral. Kohaldatavus sõltub ka heitgaasi koostisest ja pideva voo puudumisest (st perioodilised protsessid) |
| k | Suunata suitsugaas tagasi hapniku ja kütuse segul töötava põleti kaudu, et võtta kasutusele gaasi orgaanilistes süsinikuühendites sisalduv energia | Üldkohaldatav |
| l | Kõrge temperatuuriga seadmete, nagu auru- ja soojaveetorude korralik isoleerimine | Üldkohaldatav |
| m | Kasutada vääveldioksiidist väävelhappe tootmisel vabanevat soojust väävelhappe tootmise seadmesse suunatava gaasi eelsoojendamiseks või auru ja/või kuuma vee tootmiseks | Kasutatav üksnes värviliste metallide tootmisel, kui metalliga koos toodetakse ka väävelhapet või vedelat SO2 |
| n | Kasutada kõrge efektiivsusega elektrimootoreid, millel on muudetava sagedusega ülekanne selliste seadmete jaoks nagu ventilaatorid | Üldkohaldatav |
| o | Kasutada juhtimissüsteeme, mis aktiveerivad automaatselt õhu väljatõmbe süsteemi või kohandavad väljatõmbe kiirust vastavalt tegelikule heitele | Üldkohaldatav |

Meetod

Kohaldatavus

a

Energiatõhususe juhtimissüsteem (nt ISO 50001)

Üldkohaldatav

b

Regeneratiiv- või rekuperatiivpõletid

Üldkohaldatav

c

Jäätmete käitlemisest tekkiva soojuse taaskasutamine (nt aur, kuum vesi, kuum õhk)

Kohaldatav üksnes pürometallurgiliste protsesside korral

d

Regeneratiivne termooksüdeerija

Kohaldatav üksnes siis, kui on nõutav põleva saasteaine heite vähendamine

e

Eelkuumutada kõrgahju täidist, põletusõhku või kütust soojusega, mis on saadud sulatusetapi kuumast gaasist

Kohaldatav üksnes sulfiidmaakide/rikastatud sulfiidmaakide särdamise või väljasulatamise ning muude pürometallurgiliste protsesside korral

f

Tõsta leostamisvedeliku temperatuuri, kasutades jääksoojusest tekkivat auru või kuuma vett

Kohaldatav üksnes alumiiniumoksiidi või hüdrometallurgiliste protsesside korral

g

Kasutada sulametalli rennist tulevat kuuma gaasi eelkuumutatud põletusõhuna

Kohaldatav üksnes pürometallurgiliste protsesside korral

h

Energiatarbimise vähendamiseks kasutada põletites hapnikuga rikastatud õhku või puhast hapnikku, võimaldades süsinikurikkal materjalil autogeenselt välja sulada või täielikult ära põleda

Kohaldatav üksnes ahjude korral, kus kasutatakse väävlit või süsinikku sisaldavat tooret

i

Kuivatada rikastatud maake ja märgtooret madalal temperatuuril

Kohaldatav üksnes siis, kui toimub kuivatamine

j

Võtta kasutusse elektrilises või šaht-/kõrgahjus toodetud süsinikmonooksiidi keemiline energiasisaldus, kasutades heitgaase kütusena pärast metallide eemaldamist muudes tootmisprotsessides või auru/kuuma vee või elektri tootmiseks

Kohaldatav üksnes > 10 mahuprotsendilise süsinikmonooksiidi sisaldusega heitgaaside korral. Kohaldatavus sõltub ka heitgaasi koostisest ja pideva voo puudumisest (st perioodilised protsessid)

k

Suunata suitsugaas tagasi hapniku ja kütuse segul töötava põleti kaudu, et võtta kasutusele gaasi orgaanilistes süsinikuühendites sisalduv energia

Üldkohaldatav

l

Kõrge temperatuuriga seadmete, nagu auru- ja soojaveetorude korralik isoleerimine

Üldkohaldatav

m

Kasutada vääveldioksiidist väävelhappe tootmisel vabanevat soojust väävelhappe tootmise seadmesse suunatava gaasi eelsoojendamiseks või auru ja/või kuuma vee tootmiseks

Kasutatav üksnes värviliste metallide tootmisel, kui metalliga koos toodetakse ka väävelhapet või vedelat SO2

n

Kasutada kõrge efektiivsusega elektrimootoreid, millel on muudetava sagedusega ülekanne selliste seadmete jaoks nagu ventilaatorid

Üldkohaldatav

o

Kasutada juhtimissüsteeme, mis aktiveerivad automaatselt õhu väljatõmbe süsteemi või kohandavad väljatõmbe kiirust vastavalt tegelikule heitele

Üldkohaldatav

1.1.3.   Protsessijuhtimine

PVT 3.   Üldise keskkonnategevuse tulemuslikkuse tõhustamiseks on PVT tagada protsessi stabiilne käitamine, kasutades protsessi juhtimissüsteemi koos kombinatsiooniga allpool esitatud meetoditest.

| | Meetod |
| --- | --- |
| a | Kontrollida ja valida sisendmaterjalid vastavalt töötlemisviisile ja rakendatud heitevähendusmeetoditele |
| b | Etteantavate materjalide korralik segamine, et saavutada võimalikult hea muundamise kasutegur ning vähendada heidet ja jääke |
| c | Etteantavate materjalide kaalumise ja mõõtmise süsteemid |
| d | Protsessorid, et juhtida materjali etteande kiirust, olulisi protsessi näitajaid ja tingimusi, sealhulgas alarmiseadet, põlemistingimusi ja gaaside lisamist |
| e | Ahju temperatuuri, ahju rõhu ja gaasivoo elektrooniline seire reaalajas |
| f | Jälgida õhkuheite vähendamise seadme olulisi protsessi näitajaid, nagu gaasi temperatuur, reagendi lisamine, rõhu langus, elektrifiltri vool ja pinge, skraberivedeliku voog ning pH ja gaasilised komponendid (nt O2, CO, LOÜ) |
| g | Kontrollida tolmu- ja elavhõbedasisaldust heitgaasis enne selle suunamist väävelhappe tootmise seadmesse, st väävelhappe või vedela SO2 tootmisele |
| h | Vibratsioonide elektrooniline seire reaalajas, et tuvastada ummistusi ja võimalikke seadmerikkeid |
| i | Voolu, pinge ja elektrikontakti temperatuuride elektrooniline seire reaalajas elektrolüüsiprotsesside puhul |
| j | Temperatuuri seire ja juhtimine sulatus- ja väljasulatusahjude korral, et vältida metalliaurude ja metalloksiidisuitsu teket ülekuumenemise tõttu |
| k | Protsessor, et kontrollida reoveepuhastis reaktiivide etteannet ja seadme toimimist temperatuuri, hägususe, pH, juhtivuse ja vedelikuvoo kiiruse elektroonilise reaalajas toimuva seire kaudu |

Meetod

a

Kontrollida ja valida sisendmaterjalid vastavalt töötlemisviisile ja rakendatud heitevähendusmeetoditele

b

Etteantavate materjalide korralik segamine, et saavutada võimalikult hea muundamise kasutegur ning vähendada heidet ja jääke

c

Etteantavate materjalide kaalumise ja mõõtmise süsteemid

d

Protsessorid, et juhtida materjali etteande kiirust, olulisi protsessi näitajaid ja tingimusi, sealhulgas alarmiseadet, põlemistingimusi ja gaaside lisamist

e

Ahju temperatuuri, ahju rõhu ja gaasivoo elektrooniline seire reaalajas

f

Jälgida õhkuheite vähendamise seadme olulisi protsessi näitajaid, nagu gaasi temperatuur, reagendi lisamine, rõhu langus, elektrifiltri vool ja pinge, skraberivedeliku voog ning pH ja gaasilised komponendid (nt O2, CO, LOÜ)

g

Kontrollida tolmu- ja elavhõbedasisaldust heitgaasis enne selle suunamist väävelhappe tootmise seadmesse, st väävelhappe või vedela SO2 tootmisele

h

Vibratsioonide elektrooniline seire reaalajas, et tuvastada ummistusi ja võimalikke seadmerikkeid

i

Voolu, pinge ja elektrikontakti temperatuuride elektrooniline seire reaalajas elektrolüüsiprotsesside puhul

j

Temperatuuri seire ja juhtimine sulatus- ja väljasulatusahjude korral, et vältida metalliaurude ja metalloksiidisuitsu teket ülekuumenemise tõttu

k

Protsessor, et kontrollida reoveepuhastis reaktiivide etteannet ja seadme toimimist temperatuuri, hägususe, pH, juhtivuse ja vedelikuvoo kiiruse elektroonilise reaalajas toimuva seire kaudu

PVT 4.   Tolmu ja metalli suunatud õhkuheite vähendamiseks on PVT kohaldada hooldusjuhtimissüsteemi, mis on eelkõige suunatud tolmuheite vähendamise süsteemide tulemuslikkusele ühe osana keskkonnajuhtimissüsteemist (vt PVT 1).

1.1.4.   Hajusheide

1.1.4.1.   Üldine lähenemisviis hajusheite vältimisele

PVT 5.   Õhku ja vette jõudva hajusheite vältimiseks või, kui see ei ole võimalik, vähendamiseks on PVT koguda hajusheide nii suurel määral kui võimalik lähima saasteallika juurde ja käidelda seda.

PVT 6.   Hajusa tolmu õhkuheite vältimiseks või, kui see ei ole võimalik, vähendamiseks on PVT koostada ja rakendada ühe osana keskkonnajuhtimissüsteemist (vt PVT 1) tolmu hajusheite vähendamise tegevuskava, mis hõlmab mõlemat järgmist meedet:

| a) | tuvastada kõige olulisemad tolmu hajusheite allikad (kasutades nt EN 15445); |
| --- | --- |

a)

tuvastada kõige olulisemad tolmu hajusheite allikad (kasutades nt EN 15445);

| b) | määratleda asjakohased meetmed ja meetodid, et vältida või vähendada heidet asjaomase ajavahemiku vältel, ja neid rakendada. |
| --- | --- |

b)

määratleda asjakohased meetmed ja meetodid, et vältida või vähendada heidet asjaomase ajavahemiku vältel, ja neid rakendada.

1.1.4.2.   Toorme ladustamisel, käitlemisel ja transportimisel tekkiv hajusheide

PVT 7.   Toorme ladustamisel tekkiva hajusheite vältimiseks on PVT kasutada kombinatsiooni allpool esitatud meetoditest.

| | Meetod |
| --- | --- |
| a | Suletud hooned või tornhoidlad/konteinerid tolmu tekitavate materjalide, nagu rikastatud maagid, räbustid ja peenestatud materjalid, hoidmiseks |
| b | Selliste tolmu mitte tekitavate materjalide, nagu rikastatud maagid, räbustid, tahked kütused, puistematerjalid ja koks ning teisesed materjalid, mis sisaldavad vees lahustuvaid orgaanilisi komponente, kaetud ladustamine |
| c | Tolmu tekitavate materjalide või vees lahustuvaid orgaanilisi komponente sisaldavate teiseste materjalide pakendamine suletud ruumis |
| d | Kaetud salved granuleeritud või kokkupressitud materjali ladustamiseks |
| e | Kasutada tolmu tekitavate materjalide puhul veepihusteid või udupihusteid koos selliste lisanditega nagu lateks või ilma nendeta |
| f | Tolmu/gaasi väljatõmbe seadmed, mis on paigutatud tolmu tekitavate materjalide edastamise seadmete ja nende tühjakslaadimise kohtade juurde |
| g | Sertifitseeritud rõhuanumad gaasilise kloori või kloori sisaldavate segude hoidmiseks |
| h | Paagi ehitusmaterjalid, mis on paagis hoitavate materjalide suhtes vastupidavad |
| i | Usaldusväärsed lekkedetektorsüsteemid ja paagi taseme kuva koos häireseadmega, et vältida ületäitumist |
| j | Hoida reaktsioonivõimelisi materjale kahekordse põhjaga paakides või paakides, mis on paigutatud kemikaalikindla valliga piiratud alale, millel on samasugune mahutavus ning mille põhi ja seinad on ladustatava materjali suhtes läbilaskmatud ja vastupidavad |
| k | Projekteerida ladustamisalad järgmiselt:






  — | kõik paakidest ja etteandesüsteemidest pärit lekked peetakse kinni ja hoitakse valliga piiratud kogumisaladel, mille maht võimaldab hoida kogumisalal vedelikukogust, mis on vähemalt võrdne kõige suurema ladustamispaagi mahuga; |

Meetod

a

Suletud hooned või tornhoidlad/konteinerid tolmu tekitavate materjalide, nagu rikastatud maagid, räbustid ja peenestatud materjalid, hoidmiseks

b

Selliste tolmu mitte tekitavate materjalide, nagu rikastatud maagid, räbustid, tahked kütused, puistematerjalid ja koks ning teisesed materjalid, mis sisaldavad vees lahustuvaid orgaanilisi komponente, kaetud ladustamine

c

Tolmu tekitavate materjalide või vees lahustuvaid orgaanilisi komponente sisaldavate teiseste materjalide pakendamine suletud ruumis

d

Kaetud salved granuleeritud või kokkupressitud materjali ladustamiseks

e

Kasutada tolmu tekitavate materjalide puhul veepihusteid või udupihusteid koos selliste lisanditega nagu lateks või ilma nendeta

f

Tolmu/gaasi väljatõmbe seadmed, mis on paigutatud tolmu tekitavate materjalide edastamise seadmete ja nende tühjakslaadimise kohtade juurde

g

Sertifitseeritud rõhuanumad gaasilise kloori või kloori sisaldavate segude hoidmiseks

h

Paagi ehitusmaterjalid, mis on paagis hoitavate materjalide suhtes vastupidavad

i

Usaldusväärsed lekkedetektorsüsteemid ja paagi taseme kuva koos häireseadmega, et vältida ületäitumist

j

Hoida reaktsioonivõimelisi materjale kahekordse põhjaga paakides või paakides, mis on paigutatud kemikaalikindla valliga piiratud alale, millel on samasugune mahutavus ning mille põhi ja seinad on ladustatava materjali suhtes läbilaskmatud ja vastupidavad

k

Projekteerida ladustamisalad järgmiselt:

—

kõik paakidest ja etteandesüsteemidest pärit lekked peetakse kinni ja hoitakse valliga piiratud kogumisaladel, mille maht võimaldab hoida kogumisalal vedelikukogust, mis on vähemalt võrdne kõige suurema ladustamispaagi mahuga;

| — | laadimiskohad asuvad valliga piiratud kogumisaladel, et koguda mahavoolanud materjal |
| --- | --- |

—

laadimiskohad asuvad valliga piiratud kogumisaladel, et koguda mahavoolanud materjal

l

Kasutada katmist inertse gaasiga selliste materjalide ladustamisel, mis reageerivad õhuga

m

Koguda ja töödelda ladustamisel tekkinud heidet heitevähendamissüsteemiga, mis on ette nähtud ladustatavate ühendite töötlemiseks. Koguda ja töödelda enne äravoolu laskmist kogu vesi, mida on kasutatud tolmu minemauhtmiseks

n

Ladustamisala regulaarne puhastamine ja vajaduse korral veega niisutamine

o

Välisoludes ladustamise korral seada puistangu pikitelg paralleelselt valitseva tuule suunaga

p

Kaitstud paigutus, tuuletõkkemüürid ja pealttuulepaigaldised, et vähendada tuule kiirust välisoludes ladustamise korral

q

Üks puistang mitme asemel, kui see välisoludes ladustamisel on võimalik

r

Kasutada õli ja tahke aine püüdureid avatud väliste ladustamisalade äravooluvee puhastamiseks. Kasutada betoonitud alasid, mis on varustatud ääristega, või muid laialivoolamist takistavaid vahendeid sellise materjali, näiteks metallipuru ladustamiseks, millest võib eralduda õli

Kohaldatavus

PVT 7.e ei saa kohaldada protsesside suhtes, kus on vaja kuivmaterjale või maake/rikastatud maake, mis sisaldavad looduslikult piisavalt niiskust, et vältida tolmu teket. Kohaldatavus võib olla piiratud veepuuduse või väga madala temperatuuriga piirkondades.

PVT 8.   Toorme käitlemisel ja transpordil tekkiva hajusheite vältimiseks on PVT kasutada kombinatsiooni allpool esitatud meetoditest.

| | Meetod |
| --- | --- |
| a | Kinnised konveierid või pneumaatilised süsteemid, et teisaldada ja käidelda tolmutekitavaid rikastatud maake ja räbusteid ning peenteralisi materjale |
| b | Kaetud konveierid, et käidelda tolmu mittetekitavaid tahkeid materjale |
| c | Laadimiskohtadest, tornhoidlate õhuavadest, pneumaatilistest teisaldussüsteemidest ja konveierite üleminekukohtadest tolmu väljatõmbamine ning nende ühendamine filtrimissüsteemiga (tolmu tekitavate materjalide jaoks) |
| d | Kinnised kotid või trumlid, et käidelda pihusaid või vees lahustuvaid komponente sisaldavaid materjale |
| e | Sobivad mahutid, et käidelda granuleeritud materjale |
| f | Piserdamine, et niisutada käitlemispunktides olevaid materjale |
| g | Vähendada transpordikaugust |
| h | Vähendada konveierilintidelt, mehaanilistest koppadest või haaratsitest langemise kõrgust |
| i | Kohandada avatud lintkonveierite kiirust (< 3,5 m/s) |
| j | Vähendada materjalide langemise kiirust või vabalangemise kõrgust |
| k | Paigutada edastuskonveierid ja torujuhtmed ohututele ja avatud maapealsetele aladele nii, et lekkeid saab kiiresti tuvastada ning sõidukitest ja muudest seadmetest tulenevat kahju vältida. Kui maa-aluseid torujuhtmeid kasutatakse tavamaterjalide jaoks, dokumenteerida ja tähistada nende suund ja võtta kasutusele ohutud kaevesüsteemid |
| l | Vedela ja veeldatud gaasi edastamiseks kasutatavate ühenduste automaatne taastihendamine |
| m | Suunata välja surutud gaas tagasi tarnesõidukisse, et vähendada LOÜ-heidet |
| n | Pesta tolmuste materjalide veoks või käitlemiseks kasutatud sõidukite rattad ja kere |
| o | Korraldada plaanilist teede puhastamist |
| p | Eraldada kokkusobimatud materjalid (nt oksüdeerijad ja orgaanilised ained) |
| q | Vähendada materjalide teisaldamist protsesside vahel |

Meetod

a

Kinnised konveierid või pneumaatilised süsteemid, et teisaldada ja käidelda tolmutekitavaid rikastatud maake ja räbusteid ning peenteralisi materjale

b

Kaetud konveierid, et käidelda tolmu mittetekitavaid tahkeid materjale

c

Laadimiskohtadest, tornhoidlate õhuavadest, pneumaatilistest teisaldussüsteemidest ja konveierite üleminekukohtadest tolmu väljatõmbamine ning nende ühendamine filtrimissüsteemiga (tolmu tekitavate materjalide jaoks)

d

Kinnised kotid või trumlid, et käidelda pihusaid või vees lahustuvaid komponente sisaldavaid materjale

e

Sobivad mahutid, et käidelda granuleeritud materjale

f

Piserdamine, et niisutada käitlemispunktides olevaid materjale

g

Vähendada transpordikaugust

h

Vähendada konveierilintidelt, mehaanilistest koppadest või haaratsitest langemise kõrgust

i

Kohandada avatud lintkonveierite kiirust (< 3,5 m/s)

j

Vähendada materjalide langemise kiirust või vabalangemise kõrgust

k

Paigutada edastuskonveierid ja torujuhtmed ohututele ja avatud maapealsetele aladele nii, et lekkeid saab kiiresti tuvastada ning sõidukitest ja muudest seadmetest tulenevat kahju vältida. Kui maa-aluseid torujuhtmeid kasutatakse tavamaterjalide jaoks, dokumenteerida ja tähistada nende suund ja võtta kasutusele ohutud kaevesüsteemid

l

Vedela ja veeldatud gaasi edastamiseks kasutatavate ühenduste automaatne taastihendamine

m

Suunata välja surutud gaas tagasi tarnesõidukisse, et vähendada LOÜ-heidet

n

Pesta tolmuste materjalide veoks või käitlemiseks kasutatud sõidukite rattad ja kere

o

Korraldada plaanilist teede puhastamist

p

Eraldada kokkusobimatud materjalid (nt oksüdeerijad ja orgaanilised ained)

q

Vähendada materjalide teisaldamist protsesside vahel

Kohaldatavus

PVT 8.n. ei pruugi olla kohaldatav, kui on jää tekkimise võimalus.

1.1.4.3.   Metalli tootmisel tekkiv hajusheide

PVT 9.   Metalli tootmisel tekkiva hajusheite vältimiseks või, kui see ei ole võimalik, vähendamiseks on PVT tõhustada heitgaasi kogumist ja käitlemist, kasutades kombinatsiooni allpool esitatud meetoditest.

| | Meetod | Kohaldatavus |
| --- | --- | --- |
| a | Teisese toorme termiline või mehaaniline eeltöötlemine, et vähendada ahju etteande orgaanilist saastamist | Üldkohaldatav |
| b | Kasutada kinnist ahju koos nõuetekohaselt projekteeritud tolmuärastussüsteemiga või tihendada ahi ja muud protsessiseadmed ning kasutada sobivat ventilatsioonisüsteemi | Kohaldatavust võivad piirata ohutuspiirangud (nt ahju tüüp/disain, plahvatusoht) |
| c | Kasutada lisakatet selliste ahjuprotsesside korral, nagu täitmine ja tühjendamine | Kohaldatavust võivad piirata ohutuspiirangud (nt ahju tüüp/disain, plahvatusoht) |
| d | Tolmu või auru kogumine paikades, kus toimub tolmuste materjalide teisaldamine (nt ahju täitmise ja tühjendamise kohad, kaetud rennid) | Üldkohaldatav |
| e | Täiustada tõmbevarjete ja torustike tehnilist lahendust ja talitlust, et püüda suitsu, mis tekib toiteavas ning kuuma metalli, kivi või räbu väljavõtmisest ja teisaldamisest kaetud rennides | Olemasolevate seadmete puhul võivad kohaldatavust piirata ruumi suuruse ja seadmete konfiguratsiooniga seotud piirangud |
| f | Ahju/reaktori tühjendamise ja täitmise ajal kasutatavad ümbrised, nagu korpus korpuses või nn koerakuut | Olemasolevate seadmete puhul võivad kohaldatavust piirata ruumi suuruse ja seadmete konfiguratsiooniga seotud piirangud |
| g | Optimeerida ahju heitgaasi voolu vedeliku dünaamika arvutipõhiste uuringute ja märkainete abil | Üldkohaldatav |
| h | Poolavatud ahjude täitmise süsteemid, mis võimaldavad lisada tooret väikestes kogustes | Üldkohaldatav |
| i | Käidelda kogutud heidet nõuetekohases vähendamissüsteemis | Üldkohaldatav |

Meetod

Kohaldatavus

a

Teisese toorme termiline või mehaaniline eeltöötlemine, et vähendada ahju etteande orgaanilist saastamist

Üldkohaldatav

b

Kasutada kinnist ahju koos nõuetekohaselt projekteeritud tolmuärastussüsteemiga või tihendada ahi ja muud protsessiseadmed ning kasutada sobivat ventilatsioonisüsteemi

Kohaldatavust võivad piirata ohutuspiirangud (nt ahju tüüp/disain, plahvatusoht)

c

Kasutada lisakatet selliste ahjuprotsesside korral, nagu täitmine ja tühjendamine

Kohaldatavust võivad piirata ohutuspiirangud (nt ahju tüüp/disain, plahvatusoht)

d

Tolmu või auru kogumine paikades, kus toimub tolmuste materjalide teisaldamine (nt ahju täitmise ja tühjendamise kohad, kaetud rennid)

Üldkohaldatav

e

Täiustada tõmbevarjete ja torustike tehnilist lahendust ja talitlust, et püüda suitsu, mis tekib toiteavas ning kuuma metalli, kivi või räbu väljavõtmisest ja teisaldamisest kaetud rennides

Olemasolevate seadmete puhul võivad kohaldatavust piirata ruumi suuruse ja seadmete konfiguratsiooniga seotud piirangud

f

Ahju/reaktori tühjendamise ja täitmise ajal kasutatavad ümbrised, nagu korpus korpuses või nn koerakuut

Olemasolevate seadmete puhul võivad kohaldatavust piirata ruumi suuruse ja seadmete konfiguratsiooniga seotud piirangud

g

Optimeerida ahju heitgaasi voolu vedeliku dünaamika arvutipõhiste uuringute ja märkainete abil

Üldkohaldatav

h

Poolavatud ahjude täitmise süsteemid, mis võimaldavad lisada tooret väikestes kogustes

Üldkohaldatav

i

Käidelda kogutud heidet nõuetekohases vähendamissüsteemis

Üldkohaldatav

1.1.5.   Õhkuheite seire

PVT 10.   PVT on seirata õhkuheidet korstnast vähemalt allpool esitatud sagedusega ja vastavalt EN-standarditele. EN-standardite puudumise korral on PVT kohaldada selliseid ISO, riiklikke või muid rahvusvahelisi standardeid, mis tagavad samaväärse teadusliku tasemega andmete saamise.

| Näitaja | Seire seoses järgmiste metallidega | Minimaalne seiresagedus | Standard(id) |
| --- | --- | --- | --- |
| Tolm (4) | Vask:

  PVT 38, PVT 39, PVT 40, PVT 43, PVT 44, PVT 45

  Alumiinium:

  PVT 56, PVT 58, PVT 59, PVT 60, PVT 61, PVT 67, PVT 81, PVT 88

  Plii, tina:

  PVT 94, PVT 96, PVT 97

  Tsink, kaadmium:

  PVT 119, PVT 122

  Väärismetallid:

  PVT 140

  Ferrosulamid:

  PVT 155, PVT 156, PVT 157, PVT 158

  Nikkel, koobalt:

  PVT 171

  Muud värvilised metallid:

  heide, mis tekib sellistes tootmise etappides, nagu toorme eeltöötlus, ahju täitmine, väljasulatamine, sulatamine ja ahju tühjendamine | Pidev (3) | EN 13284-2 |
| Vask:

  PVT 37, PVT 38, PVT 40, PVT 41, PVT 42, PVT 43, PVT 44, PVT 45

  Alumiinium:

  PVT 56, PVT 58, PVT 59, PVT 60, PVT 61, PVT 66, PVT 67, PVT 68, PVT 80, PVT 81, PVT 82, PVT 88

  Plii, tina:

  PVT 94, PVT 95, PVT 96, PVT 97

  Tsink, kaadmium:

  PVT 113, PVT 119, PVT 121, PVT 122, PVT 128, PVT 132

  Väärismetallid:

  PVT 140

  Ferrosulamid:

  PVT 154, PVT 155, PVT 156, PVT 157, PVT 158

  Nikkel, koobalt:

  PVT 171

  Süsinik/grafiit:

  PVT 178, PVT 179, PVT 180, PVT 181

  Muud värvilised metallid:

  heide, mis tekib sellistes tootmise etappides, nagu toorme eeltöötlus, ahju täitmine, väljasulatamine, sulatamine ja ahju tühjendamine | Kord aastas (3) | EN 13284-1 |
| Antimon ja selle ühendid, väljendatud antimonina (Sb) | Plii, tina:

  PVT 96, PVT 97 | Kord aastas | EN 14385 |
| Arseen ja selle ühendid, väljendatud arseenina (As) | Vask:

  PVT 37, PVT 38, PVT 39, PVT 40, PVT 42, PVT 43, PVT 44, PVT 45

  Plii, tina:

  PVT 96, PVT 97

  Tsink:

  PVT 122 | Kord aastas | EN 14385 |
| Kaadmium ja selle ühendid, väljendatud kaadmiumina (Cd) | Vask:

  PVT 37, PVT 38, PVT 39, PVT 40, PVT 41, PVT 42, PVT 43, PVT 44, PVT 45

  Plii, tina:

  PVT 94, PVT 95, PVT 96, PVT 97

  Tsink, kaadmium:

  PVT 122, PVT 132

  Ferrosulamid:

  PVT 156 | Kord aastas | EN 14385 |
| Kroom (VI) | Ferrosulamid:

  PVT 156 | Kord aastas | EN-standard ei ole kättesaadav |
| Vask ja selle ühendid, väljendatud vasena (Cu) | Vask:

  PVT 37, PVT 38, PVT 39, PVT 40, PVT 42, PVT 43, PVT 44, PVT 45

  Plii, tina:

  PVT 96, PVT 97 | Kord aastas | EN 14385 |
| Nikkel ja selle ühendid, väljendatud niklina (Ni) | Nikkel, koobalt:

  PVT 172, PVT 173 | Kord aastas | EN 14385 |
| Plii ja selle ühendid, väljendatud pliina (Pb) | Vask:

  PVT 37, PVT 38, PVT 39, PVT 40, PVT 41, PVT 42, PVT 43, PVT 44, PVT 45

  Plii, tina:

  PVT 94, PVT 95, PVT 96, PVT 97

  Ferrosulamid:

  PVT 156 | Kord aastas | EN 14385 |
| Tallium ja selle ühendid, väljendatud talliumina (Tl) | Ferrosulamid:

  PVT 156 | Kord aastas | EN 14385 |
| Tsink ja selle ühendid, väljendatud tsingina (Zn) | Tsink, kaadmium:

  PVT 113, PVT 114, PVT 119, PVT 121, PVT 122, PVT 128, PVT 132 | Kord aastas | EN 14385 |
| Muud metallid, kui see on asjakohane (5) | Vask:

  PVT 37, PVT 38, PVT 39, PVT 40, PVT 41, PVT 42, PVT 43, PVT 44, PVT 45

  Plii, tina:

  PVT 94, PVT 95, PVT 96, PVT 97

  Tsink, kaadmium:

  PVT 113, PVT 119, PVT 121, PVT 122, PVT 128, PVT 132

  Väärismetallid:

  PVT 140

  Ferrosulamid:

  PVT 154, PVT 155, PVT 156, PVT 157, PVT 158

  Nikkel, koobalt:

  PVT 171

  Muud värvilised metallid | Kord aastas | EN 14385 |
| Elavhõbe ja selle ühendid, väljendatud elavhõbedana (Hg) | Vask, alumiinium, plii, tina, tsink, kaadmium, ferrosulamid, nikkel, koobalt ja muud värvilised metallid:

  PVT 11 | Pidev või kord aastas (3) | EN 14884
  EN 13211 |
| SO2 | Vask: PVT 49

  Alumiinium: PVT 60, PVT 69

  Plii, tina: PVT 100

  Väärismetallid: PVT 142, PVT 143

  Nikkel, koobalt: PVT 174

  Muud värvilised metallid
   (8)
   (9) | Pidev või kord aastas (3)
   (6) | EN 14791 |
| Tsink, kaadmium: PVT 120 | Pidev |
| Süsinik/grafiit: PVT 182 | Kord aastas |
| NOX, väljendatud NO2-na | Vask, alumiinium, plii, tina, FeSi, Si (pürometallurgilised protsessid): PVT 13

  Väärismetallid: PVT 141

  Muud värvilised metallid
   (9) | Pidev või kord aastas (3) | EN 14792 |
| Süsinik/grafiit: | Kord aastas |
| LOÜ kokku | Vask: PVT 46

  Alumiinium: PVT 83

  Plii, tina: PVT 98

  Tsink, kaadmium: PVT 123

  Muud värvilised metallid
   (10) | Pidev või kord aastas (3) | EN 12619 |
| Ferrosulamid: PVT 160

  Süsinik/grafiit: PVT 183 | Kord aastas |
| Formaldehüüd | Süsinik/grafiit:

  PVT 183 | Kord aastas | EN-standard ei ole kättesaadav |
| Fenool | Süsinik/grafiit: PVT 183 | Kord aastas | EN-standard ei ole kättesaadav |
| PCDD/F | Vask: PVT 48

  Alumiinium: PVT 83

  Plii, tina: PVT 99

  Tsink, kaadmium: PVT 123

  Väärismetallid: PVT 146

  Ferrosulamid: PVT 159

  Muud värvilised metallid
   (7)
   (9) | Kord aastas | EN 1948 osad 1, 2 ja 3 |
| H2SO4 | Vask: PVT 50

  Tsink, kaadmium: PVT 114 | Kord aastas | EN-standard ei ole kättesaadav |
| NH3 | Alumiinium: PVT 89

  Väärismetallid: PVT 145

  Nikkel, koobalt: PVT 175 | Kord aastas | EN-standard ei ole kättesaadav |
| Benso(a)püreen | Alumiinium:

  PVT 59, PVT 60, PVT 61

  Ferrosulamid:

  PVT 160

  Süsinik/grafiit:

  PVT 178, PVT 179, PVT 180, PVT 181 | Kord aastas | ISO 11338–1
  ISO 11338–2 |
| Gaasilised fluoriidid, väljendatud HF-na | Alumiinium: PVT 60, PVT 61, PVT 67 | Pidev (3) | ISO 15713 |
| Alumiinium: PVT 60, PVT 67, PVT 84

  Tsink, kaadmium: PVT 124 | Kord aastas (3) |
| Fluoriidid kokku | Alumiinium: PVT 60, PVT 67 | Kord aastas | EN-standard ei ole kättesaadav |
| Gaasilised kloriidid, väljendatud HCl-na | Alumiinium: PVT 84 | Pidev või kord aastas (3) | EN 1911 |
| Tsink, kaadmium: PVT 124

  Väärismetallid: PVT 144 | Kord aastas |
| Cl2 | Alumiinium: PVT 84

  Väärismetallid: PVT 144

  Nikkel, koobalt: PVT 172 | Kord aastas | EN-standard ei ole kättesaadav |
| H2S | Alumiinium: PVT 89 | Kord aastas | EN-standard ei ole kättesaadav |
| PH3 | Alumiinium: PVT 89 | Kord aastas | EN-standard ei ole kättesaadav |
| AsH3 ja SbH3 summa | Tsink, kaadmium: PVT 114 | Kord aastas | EN-standard ei ole kättesaadav |
| Märkus. | „Muud värvilised metallid“ – nende muude värviliste metallide tootmine, mida ei ole käsitletud eraldi punktides 1.2–1.8. |

Näitaja

Seire seoses järgmiste metallidega

Minimaalne seiresagedus

Standard(id)

Tolm (4)

Vask:

PVT 38, PVT 39, PVT 40, PVT 43, PVT 44, PVT 45

Alumiinium:

PVT 56, PVT 58, PVT 59, PVT 60, PVT 61, PVT 67, PVT 81, PVT 88

Plii, tina:

PVT 94, PVT 96, PVT 97

Tsink, kaadmium:

PVT 119, PVT 122

Väärismetallid:

PVT 140

Ferrosulamid:

PVT 155, PVT 156, PVT 157, PVT 158

Nikkel, koobalt:

PVT 171

Muud värvilised metallid:

heide, mis tekib sellistes tootmise etappides, nagu toorme eeltöötlus, ahju täitmine, väljasulatamine, sulatamine ja ahju tühjendamine

Pidev (3)

EN 13284-2

Vask:

PVT 37, PVT 38, PVT 40, PVT 41, PVT 42, PVT 43, PVT 44, PVT 45

Alumiinium:

PVT 56, PVT 58, PVT 59, PVT 60, PVT 61, PVT 66, PVT 67, PVT 68, PVT 80, PVT 81, PVT 82, PVT 88

Plii, tina:

PVT 94, PVT 95, PVT 96, PVT 97

Tsink, kaadmium:

PVT 113, PVT 119, PVT 121, PVT 122, PVT 128, PVT 132

Väärismetallid:

PVT 140

Ferrosulamid:

PVT 154, PVT 155, PVT 156, PVT 157, PVT 158

Nikkel, koobalt:

PVT 171

Süsinik/grafiit:

PVT 178, PVT 179, PVT 180, PVT 181

Muud värvilised metallid:

heide, mis tekib sellistes tootmise etappides, nagu toorme eeltöötlus, ahju täitmine, väljasulatamine, sulatamine ja ahju tühjendamine

Kord aastas (3)

EN 13284-1

Antimon ja selle ühendid, väljendatud antimonina (Sb)

Plii, tina:

PVT 96, PVT 97

Kord aastas

EN 14385

Arseen ja selle ühendid, väljendatud arseenina (As)

Vask:

PVT 37, PVT 38, PVT 39, PVT 40, PVT 42, PVT 43, PVT 44, PVT 45

Plii, tina:

PVT 96, PVT 97

Tsink:

PVT 122

Kord aastas

EN 14385

Kaadmium ja selle ühendid, väljendatud kaadmiumina (Cd)

Vask:

PVT 37, PVT 38, PVT 39, PVT 40, PVT 41, PVT 42, PVT 43, PVT 44, PVT 45

Plii, tina:

PVT 94, PVT 95, PVT 96, PVT 97

Tsink, kaadmium:

PVT 122, PVT 132

Ferrosulamid:

PVT 156

Kord aastas

EN 14385

Kroom (VI)

Ferrosulamid:

PVT 156

Kord aastas

EN-standard ei ole kättesaadav

Vask ja selle ühendid, väljendatud vasena (Cu)

Vask:

PVT 37, PVT 38, PVT 39, PVT 40, PVT 42, PVT 43, PVT 44, PVT 45

Plii, tina:

PVT 96, PVT 97

Kord aastas

EN 14385

Nikkel ja selle ühendid, väljendatud niklina (Ni)

Nikkel, koobalt:

PVT 172, PVT 173

Kord aastas

EN 14385

Plii ja selle ühendid, väljendatud pliina (Pb)

Vask:

PVT 37, PVT 38, PVT 39, PVT 40, PVT 41, PVT 42, PVT 43, PVT 44, PVT 45

Plii, tina:

PVT 94, PVT 95, PVT 96, PVT 97

Ferrosulamid:

PVT 156

Kord aastas

EN 14385

Tallium ja selle ühendid, väljendatud talliumina (Tl)

Ferrosulamid:

PVT 156

Kord aastas

EN 14385

Tsink ja selle ühendid, väljendatud tsingina (Zn)

Tsink, kaadmium:

PVT 113, PVT 114, PVT 119, PVT 121, PVT 122, PVT 128, PVT 132

Kord aastas

EN 14385

Muud metallid, kui see on asjakohane (5)

Vask:

PVT 37, PVT 38, PVT 39, PVT 40, PVT 41, PVT 42, PVT 43, PVT 44, PVT 45

Plii, tina:

PVT 94, PVT 95, PVT 96, PVT 97

Tsink, kaadmium:

PVT 113, PVT 119, PVT 121, PVT 122, PVT 128, PVT 132

Väärismetallid:

PVT 140

Ferrosulamid:

PVT 154, PVT 155, PVT 156, PVT 157, PVT 158

Nikkel, koobalt:

PVT 171

Muud värvilised metallid

Kord aastas

EN 14385

Elavhõbe ja selle ühendid, väljendatud elavhõbedana (Hg)

Vask, alumiinium, plii, tina, tsink, kaadmium, ferrosulamid, nikkel, koobalt ja muud värvilised metallid:

PVT 11

Pidev või kord aastas (3)

EN 14884

EN 13211

SO2

Vask: PVT 49

Alumiinium: PVT 60, PVT 69

Plii, tina: PVT 100

Väärismetallid: PVT 142, PVT 143

Nikkel, koobalt: PVT 174

Muud värvilised metallid
   (8)
   (9)

Pidev või kord aastas (3)
   (6)

EN 14791

Tsink, kaadmium: PVT 120

Pidev

Süsinik/grafiit: PVT 182

Kord aastas

NOX, väljendatud NO2-na

Vask, alumiinium, plii, tina, FeSi, Si (pürometallurgilised protsessid): PVT 13

Väärismetallid: PVT 141

Muud värvilised metallid
   (9)

Pidev või kord aastas (3)

EN 14792

Süsinik/grafiit:

Kord aastas

LOÜ kokku

Vask: PVT 46

Alumiinium: PVT 83

Plii, tina: PVT 98

Tsink, kaadmium: PVT 123

Muud värvilised metallid
   (10)

Pidev või kord aastas (3)

EN 12619

Ferrosulamid: PVT 160

Süsinik/grafiit: PVT 183

Kord aastas

Formaldehüüd

Süsinik/grafiit:

PVT 183

Kord aastas

EN-standard ei ole kättesaadav

Fenool

Süsinik/grafiit: PVT 183

Kord aastas

EN-standard ei ole kättesaadav

PCDD/F

Vask: PVT 48

Alumiinium: PVT 83

Plii, tina: PVT 99

Tsink, kaadmium: PVT 123

Väärismetallid: PVT 146

Ferrosulamid: PVT 159

Muud värvilised metallid
   (7)
   (9)

Kord aastas

EN 1948 osad 1, 2 ja 3

H2SO4

Vask: PVT 50

Tsink, kaadmium: PVT 114

Kord aastas

EN-standard ei ole kättesaadav

NH3

Alumiinium: PVT 89

Väärismetallid: PVT 145

Nikkel, koobalt: PVT 175

Kord aastas

EN-standard ei ole kättesaadav

Benso(a)püreen

Alumiinium:

PVT 59, PVT 60, PVT 61

Ferrosulamid:

PVT 160

Süsinik/grafiit:

PVT 178, PVT 179, PVT 180, PVT 181

Kord aastas

ISO 11338–1

ISO 11338–2

Gaasilised fluoriidid, väljendatud HF-na

Alumiinium: PVT 60, PVT 61, PVT 67

Pidev (3)

ISO 15713

Alumiinium: PVT 60, PVT 67, PVT 84

Tsink, kaadmium: PVT 124

Kord aastas (3)

Fluoriidid kokku

Alumiinium: PVT 60, PVT 67

Kord aastas

EN-standard ei ole kättesaadav

Gaasilised kloriidid, väljendatud HCl-na

Alumiinium: PVT 84

Pidev või kord aastas (3)

EN 1911

Tsink, kaadmium: PVT 124

Väärismetallid: PVT 144

Kord aastas

Cl2

Alumiinium: PVT 84

Väärismetallid: PVT 144

Nikkel, koobalt: PVT 172

Kord aastas

EN-standard ei ole kättesaadav

H2S

Alumiinium: PVT 89

Kord aastas

EN-standard ei ole kättesaadav

PH3

Alumiinium: PVT 89

Kord aastas

EN-standard ei ole kättesaadav

AsH3 ja SbH3 summa

Tsink, kaadmium: PVT 114

Kord aastas

EN-standard ei ole kättesaadav

Märkus.

„Muud värvilised metallid“ – nende muude värviliste metallide tootmine, mida ei ole käsitletud eraldi punktides 1.2–1.8.

1.1.6.   Elavhõbedaheide

PVT 11.   Pürometallurgilises protsessis tekkiva elavhõbeda õhkuheite (v.a heide, mis suunatakse väävelhappe tootmise seadmesse) vähendamiseks on PVT kasutada ühte allpool esitatud meetoditest või mõlemaid.

| | Meetod |
| --- | --- |
| a | Kasutada vähese elavhõbedasisaldusega tooret, sealhulgas teha koostööd tarnijatega, et eemaldada elavhõbe teisestest materjalidest. |
| b | Kasutada adsorbente (nt aktiivsüsi, seleen) koos tolmu filtrimisega (11) |

Meetod

a

Kasutada vähese elavhõbedasisaldusega tooret, sealhulgas teha koostööd tarnijatega, et eemaldada elavhõbe teisestest materjalidest.

b

Kasutada adsorbente (nt aktiivsüsi, seleen) koos tolmu filtrimisega (11)

PVTga saavutatav heitetase: vt tabel 1.

Tabel 1

PVTga saavutatav heitetase elavhõbeda õhkuheite korral (v.a heide, mis suunatakse väävelhappe tootmise seadmesse), mis pärineb pürometallurgilisest protsessist, kus kasutatakse elavhõbedat sisaldavat tooret

| Näitaja | PVTga saavutatav heitetase (mg/Nm3) (12)
   (13) |
| --- | --- |
| Elavhõbe ja selle ühendid, väljendatud elavhõbedana (Hg) | 0,01–0,05 |

Näitaja

PVTga saavutatav heitetase (mg/Nm3) (12)
   (13)

Elavhõbe ja selle ühendid, väljendatud elavhõbedana (Hg)

0,01–0,05

Asjaomast seiret kirjeldatakse meetodis PVT 10.

1.1.7.   Vääveldioksiidi heide

PVT 12.   Kõrge SO2-sisaldusega heitgaasist pärineva SO2-heite vähendamiseks ja suitsugaaside puhastussüsteemist pärinevate jäätmete tekke vältimiseks on PVT võtta väävel kasutusele väävelhappe või vedela SO2 tootmiseks.

Kohaldatavus

Kohaldatav üksnes põhiseadmete korral, millega toodetakse vaske, pliid, esmast tsinki, hõbedat, niklit ja/või molübdeeni.

1.1.8.   NOX-heide

PVT 13.   Pürometallurgilises protsessis tekkiva NOX õhkuheite vältimiseks on PVT kasutada ühte allpool esitatud meetoditest.

| | Meetod (14) |
| --- | --- |
| a | Vähese NOX-heitega põletid |
| b | Hapniku ja kütuse segul töötavad põletid |
| c | Suitsugaasi ringlus (tagasi põleti kaudu, et vähendada leegi temperatuuri) hapniku ja kütuse segul töötavate põletite korral |

Meetod (14)

a

Vähese NOX-heitega põletid

b

Hapniku ja kütuse segul töötavad põletid

c

Suitsugaasi ringlus (tagasi põleti kaudu, et vähendada leegi temperatuuri) hapniku ja kütuse segul töötavate põletite korral

Asjaomast seiret kirjeldatakse meetodis PVT 10.

1.1.9.   Vetteheide ja selle seire

PVT 14.   Reovee tekke vähendamiseks või vältimiseks on PVT kasutada ühte allpool esitatud meetoditest või nende kombinatsiooni.

| | Meetod | Kohaldatavus |
| --- | --- | --- |
| a | Mõõta kasutatud puhta vee ja äravoolu lastud reovee kogust | Üldkohaldatav |
| b | Taaskasutada samas protsessis puhastamisel tekkivat reovett (sealhulgas anoodi ja katoodi loputusvesi) ja mahavoolanud vett | Üldkohaldatav |
| c | Taaskasutada märgelektrifiltris ja märgskraberis tekkivaid nõrku happevooge | Kohaldatavus võib sõltuda reovee metalli- ja tahkete ainete sisaldusest |
| d | Taaskasutada räbu granuleerimisest pärinevat reovett | Kohaldatavus võib sõltuda reovee metalli- ja tahkete ainete sisaldusest |
| e | Taaskasutada äravoolavat pinnavett | Üldkohaldatav |
| f | Kasutada suletud kontuuriga jahutussüsteemi | Kohaldatavus võib olla piiratud juhul, kui protsessi jaoks on vaja madalat temperatuuri |
| g | Taaskasutada reoveepuhastist pärinevat käideldud vett | Kohaldatavus võib olla piiratud soolasisalduse tõttu |

Meetod

Kohaldatavus

a

Mõõta kasutatud puhta vee ja äravoolu lastud reovee kogust

Üldkohaldatav

b

Taaskasutada samas protsessis puhastamisel tekkivat reovett (sealhulgas anoodi ja katoodi loputusvesi) ja mahavoolanud vett

Üldkohaldatav

c

Taaskasutada märgelektrifiltris ja märgskraberis tekkivaid nõrku happevooge

Kohaldatavus võib sõltuda reovee metalli- ja tahkete ainete sisaldusest

d

Taaskasutada räbu granuleerimisest pärinevat reovett

Kohaldatavus võib sõltuda reovee metalli- ja tahkete ainete sisaldusest

e

Taaskasutada äravoolavat pinnavett

Üldkohaldatav

f

Kasutada suletud kontuuriga jahutussüsteemi

Kohaldatavus võib olla piiratud juhul, kui protsessi jaoks on vaja madalat temperatuuri

g

Taaskasutada reoveepuhastist pärinevat käideldud vett

Kohaldatavus võib olla piiratud soolasisalduse tõttu

PVT 15.   Vee saastamise vältimiseks ja vetteheite vähendamiseks on PVT eraldada saastamata reoveevood saastatud reoveevoogudest, mida on vaja puhastada.

Kohaldatavus

Saastamata vihmavee eraldamine ei pruugi olla kohaldatav juhul, kui on olemas reovee kogumise süsteemid.

PVT 16.   PVT on kasutada standardit ISO 5667 veeproovide võtmiseks ja seirata vetteheidet vähemalt kord kuus (15) kohas, kus heide väljub käitisest, ja vastavalt EN-standarditele. EN-standardite puudumise korral on PVT kohaldada selliseid ISO, riiklikke või muid rahvusvahelisi standardeid, mis tagavad samaväärse teadusliku tasemega andmete saamise.

| Näitaja | Metallid, mille tootmisel kohaldatakse (16) | Standard(id) |
| --- | --- | --- |
| Elavhõbe (Hg) | Vask, plii, tina, tsink, kaadmium, väärismetallid, ferrosulamid, nikkel, koobalt ja muud värvilised metallid | EN ISO 17852
  EN ISO 12846 |
| Raud (Fe) | Vask, plii, tina, tsink, kaadmium, väärismetallid, ferrosulamid, nikkel, koobalt ja muud värvilised metallid | EN ISO 11885
  EN ISO 15586
  EN ISO 17294-2 |
| Arseen (As) | Vask, plii, tina, tsink, kaadmium, väärismetallid, ferrosulamid, nikkel ja koobalt |
| Kaadmium (Cd) |
| Vask (Cu) |
| Nikkel (Ni) |
| Plii (Pb) |
| Tsink (Zn) |
| Hõbe (Ag) | Väärismetallid |
| Alumiinium (Al) | Alumiinium |
| Koobalt (Co) | Nikkel ja koobalt |
| Kroom (kokku) (Cr) | Ferrosulamid |
| Kroom (IV) (Cr(VI)) | Ferrosulamid | EN ISO 10304-3
  EN ISO 23913 |
| Antimon (Sb): | Vask, plii ja tina | EN ISO 11885
  EN ISO 15586
  EN ISO 17294-2 |
| Tina (Sn) | Vask, plii ja tina |
| Muud metallid, kui see on asjakohane (17) | Alumiinium, ferrosulamid ja muud värvilised metallid |
| Sulfaat (SO4
  2-) | Vask, plii, tina, tsink, kaadmium, väärismetallid, nikkel, koobalt ja muud värvilised metallid | EN ISO 10304-1 |
| Fluoriid (F) | Esmane alumiinium |
| Hõljuvaine kokku | Alumiinium | EN 872 |

Näitaja

Metallid, mille tootmisel kohaldatakse (16)

Standard(id)

Elavhõbe (Hg)

Vask, plii, tina, tsink, kaadmium, väärismetallid, ferrosulamid, nikkel, koobalt ja muud värvilised metallid

EN ISO 17852

EN ISO 12846

Raud (Fe)

Vask, plii, tina, tsink, kaadmium, väärismetallid, ferrosulamid, nikkel, koobalt ja muud värvilised metallid

EN ISO 11885

EN ISO 15586

EN ISO 17294-2

Arseen (As)

Vask, plii, tina, tsink, kaadmium, väärismetallid, ferrosulamid, nikkel ja koobalt

Kaadmium (Cd)

Vask (Cu)

Nikkel (Ni)

Plii (Pb)

Tsink (Zn)

Hõbe (Ag)

Väärismetallid

Alumiinium (Al)

Alumiinium

Koobalt (Co)

Nikkel ja koobalt

Kroom (kokku) (Cr)

Ferrosulamid

Kroom (IV) (Cr(VI))

Ferrosulamid

EN ISO 10304-3

EN ISO 23913

Antimon (Sb):

Vask, plii ja tina

EN ISO 11885

EN ISO 15586

EN ISO 17294-2

Tina (Sn)

Vask, plii ja tina

Muud metallid, kui see on asjakohane (17)

Alumiinium, ferrosulamid ja muud värvilised metallid

Sulfaat (SO4
  2-)

Vask, plii, tina, tsink, kaadmium, väärismetallid, nikkel, koobalt ja muud värvilised metallid

EN ISO 10304-1

Fluoriid (F)

Esmane alumiinium

Hõljuvaine kokku

Alumiinium

EN 872

PVT 17.   Vetteheite vähendamiseks on PVT vedelike ladustamisel tekkivate lekete peatamine ja värviliste metallide tootmisel, sealhulgas Waelzi pöördahjuprotsessi pesemisetapis tekkiva reovee puhastamine, ning metallide ja sulfaatide eemaldamine, kasutades selleks kombinatsiooni allpool esitatud meetoditest.

| | Meetod (18) | Kohaldatavus |
| --- | --- | --- |
| a | Keemiline sadestamine | Üldkohaldatav |
| b | Setitamine | Üldkohaldatav |
| c | Filtrimine | Üldkohaldatav |
| d | Flotatsiooon | Üldkohaldatav |
| e | Ultrafiltrimine | Kohaldatakse üksnes värviliste metallide tootmise konkreetsete voogude suhtes |
| f | Aktiivsöega filtrimine | Üldkohaldatav |
| g | Pöördosmoos | Kohaldatakse üksnes värviliste metallide tootmise konkreetsete voogude suhtes |

Meetod (18)

Kohaldatavus

a

Keemiline sadestamine

Üldkohaldatav

b

Setitamine

Üldkohaldatav

c

Filtrimine

Üldkohaldatav

d

Flotatsiooon

Üldkohaldatav

e

Ultrafiltrimine

Kohaldatakse üksnes värviliste metallide tootmise konkreetsete voogude suhtes

f

Aktiivsöega filtrimine

Üldkohaldatav

g

Pöördosmoos

Kohaldatakse üksnes värviliste metallide tootmise konkreetsete voogude suhtes

PVTga saavutatav heitetase

PVTga saavutatavad heitetasemed suublasse jõudva otseheite korral, mis tekib vase, plii, tina, tsingi, kaadmiumi, väärismetallide, nikli, koobalti ja ferrosulamite tootmisel, on esitatud tabelis 2.

Esitatud PVTga saavutatavad heitetasemed kehtivad heite käitisest väljumise kohas.

Tabel 2

PVTga saavutatavad heitetasemed suublasse jõudva otseheite korral, mis tekib vase, plii, tina, tsingi (sealhulgas Waelzi pöördahjuprotsessi pesemisetapist pärinev reovesi), kaadmiumi, väärismetallide, nikli, koobalti ja ferrosulamite tootmisel

| PVTga saavutatav heitetase (mg/l) (päeva keskmine) |
| --- |
| Näitaja | Toodetav metall |
| Vask | Plii ja/või tina | Tsink ja/või kaadmium | Väärismetallid | Nikkel ja/või koobalt | Ferrosulamid |
| Hõbe (Ag) | NR | ≤ 0,6 | NR |
| Arseen (As) | ≤ 0,1 (19) | ≤ 0,1 | ≤ 0,1 | ≤ 0,1 | ≤ 0,3 | ≤ 0,1 |
| Kaadmium (Cd) | 0,02–0,1 | ≤ 0,1 | ≤ 0,1 | ≤ 0,05 | ≤ 0,1 | ≤ 0,05 |
| Koobalt (Co) | NR | ≤ 0,1 | NR | 0,1–0,5 | NR |
| Kroom kokku (Cr) | NR | ≤ 0,2 |
| Kroom (VI) (Cr(VI)) | NR | ≤ 0,05 |
| Vask (Cu) | 0,05–0,5 | ≤ 0,2 | ≤ 0,1 | ≤ 0,3 | ≤ 0,5 | ≤ 0,5 |
| Elavhõbe (Hg) | 0,005–0,02 | ≤ 0,05 | ≤ 0,05 | ≤ 0,05 | ≤ 0,05 | ≤ 0,05 |
| Nikkel (Ni) | ≤ 0,5 | ≤ 0,5 | ≤ 0,1 | ≤ 0,5 | ≤ 2 | ≤ 2 |
| Plii (Pb) | ≤ 0,5 | ≤ 0,5 | ≤ 0,2 | ≤ 0,5 | ≤ 0,5 | ≤ 0,2 |
| Tsink (Zn) | ≤ 1 | ≤ 1 | ≤ 1 | ≤ 0,4 | ≤ 1 | ≤ 1 |
| NR: | Ei kohaldata |

PVTga saavutatav heitetase (mg/l) (päeva keskmine)

Näitaja

Toodetav metall

Vask

Plii ja/või tina

Tsink ja/või kaadmium

Väärismetallid

Nikkel ja/või koobalt

Ferrosulamid

Hõbe (Ag)

NR

≤ 0,6

NR

Arseen (As)

≤ 0,1 (19)

≤ 0,1

≤ 0,1

≤ 0,1

≤ 0,3

≤ 0,1

Kaadmium (Cd)

0,02–0,1

≤ 0,1

≤ 0,1

≤ 0,05

≤ 0,1

≤ 0,05

Koobalt (Co)

NR

≤ 0,1

NR

0,1–0,5

NR

Kroom kokku (Cr)

NR

≤ 0,2

Kroom (VI) (Cr(VI))

NR

≤ 0,05

Vask (Cu)

0,05–0,5

≤ 0,2

≤ 0,1

≤ 0,3

≤ 0,5

≤ 0,5

Elavhõbe (Hg)

0,005–0,02

≤ 0,05

≤ 0,05

≤ 0,05

≤ 0,05

≤ 0,05

Nikkel (Ni)

≤ 0,5

≤ 0,5

≤ 0,1

≤ 0,5

≤ 2

≤ 2

Plii (Pb)

≤ 0,5

≤ 0,5

≤ 0,2

≤ 0,5

≤ 0,5

≤ 0,2

Tsink (Zn)

≤ 1

≤ 1

≤ 1

≤ 0,4

≤ 1

≤ 1

NR:

Ei kohaldata

Asjaomast seiret kirjeldatakse meetodis PVT 16.

1.1.10.   Müra

PVT 18.   Müraheite vähendamiseks on PVT kasutada ühte allpool esitatud meetoditest või nende kombinatsiooni.

| | Meetod |
| --- | --- |
| a | Ümbritseda müraallikas müratõketega |
| b | Sulgeda mürarikkad seadmed või komponendid heli summutavasse tarindisse |
| c | Kasutada seadmetel vibratsiooni summutavaid aluseid ja ühendusi |
| d | Müra tekitavate masinate paigutus |
| e | Muuta helisagedust |

Meetod

a

Ümbritseda müraallikas müratõketega

b

Sulgeda mürarikkad seadmed või komponendid heli summutavasse tarindisse

c

Kasutada seadmetel vibratsiooni summutavaid aluseid ja ühendusi

d

Müra tekitavate masinate paigutus

e

Muuta helisagedust

1.1.11.   Lõhn

PVT 19.   Lõhnaheite vähendamiseks on PVT kasutada ühte allpool esitatud meetoditest või nende kombinatsiooni.

| | Meetod | Kohaldatavus |
| --- | --- | --- |
| a | Lõhnavate ainete nõuetekohane ladustamine ja käitlemine | Üldkohaldatav |
| b | Vähendada lõhnavate materjalide kasutamist | Üldkohaldatav |
| c | Kõikide lõhnaheidet tekitavate seadmete hoolikas projekteerimine, käitamine ja hooldamine | Üldkohaldatav |
| d | Järelpõleti või filtrimismeetodid, sealhulgas biofiltrid | Kohaldatav üksnes piiratud juhtudel (nt immutamise etapis eritootmise ajal süsiniku ja grafiidi sektoris) |

Meetod

Kohaldatavus

a

Lõhnavate ainete nõuetekohane ladustamine ja käitlemine

Üldkohaldatav

b

Vähendada lõhnavate materjalide kasutamist

Üldkohaldatav

c

Kõikide lõhnaheidet tekitavate seadmete hoolikas projekteerimine, käitamine ja hooldamine

Üldkohaldatav

d

Järelpõleti või filtrimismeetodid, sealhulgas biofiltrid

Kohaldatav üksnes piiratud juhtudel (nt immutamise etapis eritootmise ajal süsiniku ja grafiidi sektoris)

1.2.   PVT-JÄRELDUSED VASE TOOTMISE KOHTA

1.2.1.   Teisesed materjalid

PVT 20.   Jäätmetest pärit teiseste materjalide kasutamise määra suurendamiseks on PVT eraldada mittemetallilised koostisosad ja muud metallid vasest, kasutades ühte allpool esitatud meetoditest või nende kombinatsiooni.

| | Meetod |
| --- | --- |
| a | Suurte nähtavate koostisosade käsitsi eraldamine |
| b | Raudmetallide magnetiline eraldamine |
| c | Alumiiniumi optiline või pöörisvoolu abil eraldamine |
| d | Erinevate metallide ja mittemetalliliste koostisosade eraldamine suhtelise tiheduse järgi (kasutades erineva tihedusega vedelikku või õhku) |

Meetod

a

Suurte nähtavate koostisosade käsitsi eraldamine

b

Raudmetallide magnetiline eraldamine

c

Alumiiniumi optiline või pöörisvoolu abil eraldamine

d

Erinevate metallide ja mittemetalliliste koostisosade eraldamine suhtelise tiheduse järgi (kasutades erineva tihedusega vedelikku või õhku)

1.2.2.   Energia

PVT 21.   Vase esmasel tootmisel energia tõhusaks kasutamiseks on PVT kasutada ühte allpool esitatud meetoditest või nende kombinatsiooni.

| | Meetod | Kohaldatavus |
| --- | --- | --- |
| a | Optimeerida rikastatud maagis sisalduva energia kasutamist, kasutades hõljuvsulatusahju | Kohaldatav üksnes uute seadmete või olemasolevate seadmete olulise ajakohastamise korral |
| b | Kasutada sulatusetappidest pärit kuumi protsessigaase ahju täidise kuumutamiseks | Kohaldatav üksnes šahtahjude suhtes |
| c | Katta rikastatud maagid transportimise ja ladustamise ajal | Üldkohaldatav |
| d | Kasutada esmase väljasulatamise või konverteerimise etapis tekkinud liigset soojust, et sulatada vaske sisaldavaid teiseseid materjale | Üldkohaldatav |
| e | Kasutada anoodiahjust pärit gaasis olevat soojust astmeliselt muude protsesside jaoks, nagu kuivatamine | Üldkohaldatav |

Meetod

Kohaldatavus

a

Optimeerida rikastatud maagis sisalduva energia kasutamist, kasutades hõljuvsulatusahju

Kohaldatav üksnes uute seadmete või olemasolevate seadmete olulise ajakohastamise korral

b

Kasutada sulatusetappidest pärit kuumi protsessigaase ahju täidise kuumutamiseks

Kohaldatav üksnes šahtahjude suhtes

c

Katta rikastatud maagid transportimise ja ladustamise ajal

Üldkohaldatav

d

Kasutada esmase väljasulatamise või konverteerimise etapis tekkinud liigset soojust, et sulatada vaske sisaldavaid teiseseid materjale

Üldkohaldatav

e

Kasutada anoodiahjust pärit gaasis olevat soojust astmeliselt muude protsesside jaoks, nagu kuivatamine

Üldkohaldatav

PVT 22.   Vase teisesel tootmisel energia tõhusaks kasutamiseks on PVT kasutada ühte allpool esitatud meetoditest või nende kombinatsiooni.

| | Meetod | Kohaldatavus |
| --- | --- | --- |
| a | Vähendada etteantava materjali veesisaldust | Kohaldatavus on piiratud juhul, kui materjalide niiskusesisaldust kasutatakse hajusheite vähendamise meetodina |
| b | Kasutada väljasulatusahjust pärit liigset soojust, auru tootmiseks, et kuumutada elektrolüüte rafineerimistehastes ja/või toota elektrienergiat koostootmisjaamas | Kohaldatav, kui on olemas majanduslik elujõuline nõudlus auru järele |
| c | Sulatada jäätmeid, kasutades liigset soojust, mis tekib väljasulatamise või konverteerimise käigus | Üldkohaldatav |
| d | Seisutusahi töötlemisetappide vahel | Kohaldatav üksnes osakaupa toimivate sulatusahjude korral, kus on vaja sulanud materjali puhvrit |
| e | Eelkuumutada ahjutäidist, kasutades sulatusetappidest pärit kuuma protsessigaasi | Kasutatav üksnes šahtahju puhul |

Meetod

Kohaldatavus

a

Vähendada etteantava materjali veesisaldust

Kohaldatavus on piiratud juhul, kui materjalide niiskusesisaldust kasutatakse hajusheite vähendamise meetodina

b

Kasutada väljasulatusahjust pärit liigset soojust, auru tootmiseks, et kuumutada elektrolüüte rafineerimistehastes ja/või toota elektrienergiat koostootmisjaamas

Kohaldatav, kui on olemas majanduslik elujõuline nõudlus auru järele

c

Sulatada jäätmeid, kasutades liigset soojust, mis tekib väljasulatamise või konverteerimise käigus

Üldkohaldatav

d

Seisutusahi töötlemisetappide vahel

Kohaldatav üksnes osakaupa toimivate sulatusahjude korral, kus on vaja sulanud materjali puhvrit

e

Eelkuumutada ahjutäidist, kasutades sulatusetappidest pärit kuuma protsessigaasi

Kasutatav üksnes šahtahju puhul

PVT 23.   Elektrolüütilise rafineerimise ja elektrokeemilise ekstraheerimise operatsioonides energia tõhusaks kasutamiseks on PVT rakendada kombinatsiooni allpool esitatud meetoditest.

| | Meetod | Kohaldatavus |
| --- | --- | --- |
| a | Lisada elektrolüüsipaakidele isoleermaterjal ja katted | Üldkohaldatav |
| b | Pindaktiivsete ainete lisamine ekstraheerimiskambritesse | Üldkohaldatav |
| c | Kambri tehnilise lahenduse tõhustamine vähesema energiatarbimise eesmärgil, optimeerides järgmisi näitajaid: anoodi ja katoodi vahekaugus, anoodi geomeetria, voolutihedus, elektrolüüdi koostis ja temperatuur | Kohaldatav üksnes uute seadmete või olemasolevate seadmete olulise ajakohastamise korral |
| d | Roostevabast terasest katooditoorikute kasutamine | Kohaldatav üksnes uute seadmete või olemasolevate seadmete olulise ajakohastamise korral |
| e | Katoodi/anoodi automaatne vahetamine, et saavutada elektroodide nõuetekohane paigutus kambris | Kohaldatav üksnes uute seadmete või olemasolevate seadmete olulise ajakohastamise korral |
| f | Lühise tuvastamine ja kvaliteedikontroll eesmärgiga tagada, et elektroodid on sirged ja lamedad ning anood on õige kaaluga | Üldkohaldatav |

Meetod

Kohaldatavus

a

Lisada elektrolüüsipaakidele isoleermaterjal ja katted

Üldkohaldatav

b

Pindaktiivsete ainete lisamine ekstraheerimiskambritesse

Üldkohaldatav

c

Kambri tehnilise lahenduse tõhustamine vähesema energiatarbimise eesmärgil, optimeerides järgmisi näitajaid: anoodi ja katoodi vahekaugus, anoodi geomeetria, voolutihedus, elektrolüüdi koostis ja temperatuur

Kohaldatav üksnes uute seadmete või olemasolevate seadmete olulise ajakohastamise korral

d

Roostevabast terasest katooditoorikute kasutamine

Kohaldatav üksnes uute seadmete või olemasolevate seadmete olulise ajakohastamise korral

e

Katoodi/anoodi automaatne vahetamine, et saavutada elektroodide nõuetekohane paigutus kambris

Kohaldatav üksnes uute seadmete või olemasolevate seadmete olulise ajakohastamise korral

f

Lühise tuvastamine ja kvaliteedikontroll eesmärgiga tagada, et elektroodid on sirged ja lamedad ning anood on õige kaaluga

Üldkohaldatav

1.2.3.   Õhkuheide

PVT 24.   Ahjudest ja abiseadmetest pärit teisese õhkuheite vähendamiseks vase esmasel tootmisel ning heitevähendussüsteemi toimimise optimeerimiseks on PVT koguda, segada ja töödelda teisest heidet keskses heitgaasi puhastamise süsteemis.

Kirjeldus

Eri allikatest pärit teisene heide kogutakse kokku, segatakse ja seda töödeldakse ühes keskses heitgaasi puhastamise süsteemis, mis on ette nähtud voogudes olevate saasteainete tõhusaks eemaldamiseks. Välditakse keemiliselt ühildumatute voogude segamist ning soovimatuid keemilisi reaktsioone erinevates kogutud voogudes.

Kohaldatavus

Olemasolevate seadmete korral võib kohaldatavus olla piiratud nende tehnilise lahenduse ja paigutuse tõttu.

1.2.3.1.   Hajusheide

PVT 25.   Esmaste ja teiseste materjalide eeltöötlemisel (näiteks kokkusegamine, kuivatamine, segamine, homogeenimine, sõelumine ja granuleerimine) tekkiva hajusheite vältimiseks või vähendamiseks on PVT kasutada ühte allpool esitatud meetoditest või nende kombinatsiooni.

| | Meetod | Kohaldatavus |
| --- | --- | --- |
| a | Kasutada tolmuste materjalide korral kinniseid konveiereid või pneumaatilisi teisaldussüsteeme | Üldkohaldatav |
| b | Korraldada tolmuste materjalide segamine ja muud taolised protsessid kinnises hoones | Olemasolevate seadmete korral võib kohaldatavus osutuda keeruliseks ruumivajaduse tõttu |
| c | Kasutada tolmutõrje süsteeme, nagu veekahurid või -sprinklerid | Ei ole kohaldatav siseruumides toimuva segamise suhtes. Ei ole kohaldatav kuivmaterjale vajavate protsesside suhtes. Kohaldatavus on piiratud ka veepuuduse või väga madala temperatuuriga piirkondades |
| d | Kasutada tolmuste materjalidega seotud protsessideks (nagu kuivatamine, jahvatamine, õhu eraldamine ja granuleerimine) kinniseid seadmeid koos väljatõmbesüsteemiga, mis on ühendatud heitevähendussüsteemiga | Üldkohaldatav |
| e | Kasutada tolmu- ja gaasiheite korral väljatõmbesüsteemi, näiteks tõmbevarjet koos tolmu- ja gaasiheite vähendamise süsteemiga | Üldkohaldatav |

Meetod

Kohaldatavus

a

Kasutada tolmuste materjalide korral kinniseid konveiereid või pneumaatilisi teisaldussüsteeme

Üldkohaldatav

b

Korraldada tolmuste materjalide segamine ja muud taolised protsessid kinnises hoones

Olemasolevate seadmete korral võib kohaldatavus osutuda keeruliseks ruumivajaduse tõttu

c

Kasutada tolmutõrje süsteeme, nagu veekahurid või -sprinklerid

Ei ole kohaldatav siseruumides toimuva segamise suhtes. Ei ole kohaldatav kuivmaterjale vajavate protsesside suhtes. Kohaldatavus on piiratud ka veepuuduse või väga madala temperatuuriga piirkondades

d

Kasutada tolmuste materjalidega seotud protsessideks (nagu kuivatamine, jahvatamine, õhu eraldamine ja granuleerimine) kinniseid seadmeid koos väljatõmbesüsteemiga, mis on ühendatud heitevähendussüsteemiga

Üldkohaldatav

e

Kasutada tolmu- ja gaasiheite korral väljatõmbesüsteemi, näiteks tõmbevarjet koos tolmu- ja gaasiheite vähendamise süsteemiga

Üldkohaldatav

PVT 26.   Esmase ja teisese vase väljasulatusahjude ning seisutus- ja sulatusahjude täitmisel, väljasulatamisel ja ahjude tühjendamisel tekkiva hajusheite vältimiseks või vähendamiseks on PVT kasutada kombinatsiooni allpool esitatud meetoditest.

| | Meetod | Kohaldatavus |
| --- | --- | --- |
| a | Toorme brikettimine ja granuleerimine | Kohaldatav üksnes siis, kui protsessis ja ahjus on võimalik kasutada granuleeritud tooret |
| b | Suletud täitmissüsteem, nagu ühejoaline põleti, uksetihendus (20), suletud konveierid või etteandurid, mis on varustatud väljatõmbesüsteemi ning tolmu- ja gaasiheite vähendamise süsteemiga | Reaktiivpõleti on kasutatav üksnes hõljuvsulatusahjude korral |
| c | Kasutada ahjus ja gaasikanalis alarõhku ning piisavat gaasi väljatõmbamise kiirust, et vältida rõhu tekkimist | Üldkohaldatav |
| d | Kasutada täitmise ja tühjendamise kohtades tõmbevarjeid/ümbriseid koos heitgaasi vähendamise süsteemiga (nt liikuva ukse/tõkkega suletav ning ventilatsioonisüsteemi ja heitevähendussüsteemiga varustatud korpus/tunnel kopatoimingute jaoks tühjendamise ajal) | Üldkohaldatav |
| e | Ümbritseda ahi korpusega, millel on ventilatsioon | Üldkohaldatav |
| f | Hoida ahju tihendus korras | Üldkohaldatav |
| g | Hoida ahju temperatuur madalaimal nõutaval tasemel | Üldkohaldatav |
| h | Võimendatud imursüsteemid (20) | Üldkohaldatav |
| i | Kinnine hoone koos hajusheite kogumise muude meetoditega | Üldkohaldatav |
| j | Kahekordse kupliga täitmissüsteem šaht-/kõrgahju jaoks | Üldkohaldatav |
| k | Valida tooraine ja see ette anda vastavalt ahju tüübile ja kasutatavatele heite vähendamise meetoditele | Üldkohaldatav |
| l | Kasutada pöördanoodahju suudmel katteid | Üldkohaldatav |

Meetod

Kohaldatavus

a

Toorme brikettimine ja granuleerimine

Kohaldatav üksnes siis, kui protsessis ja ahjus on võimalik kasutada granuleeritud tooret

b

Suletud täitmissüsteem, nagu ühejoaline põleti, uksetihendus (20), suletud konveierid või etteandurid, mis on varustatud väljatõmbesüsteemi ning tolmu- ja gaasiheite vähendamise süsteemiga

Reaktiivpõleti on kasutatav üksnes hõljuvsulatusahjude korral

c

Kasutada ahjus ja gaasikanalis alarõhku ning piisavat gaasi väljatõmbamise kiirust, et vältida rõhu tekkimist

Üldkohaldatav

d

Kasutada täitmise ja tühjendamise kohtades tõmbevarjeid/ümbriseid koos heitgaasi vähendamise süsteemiga (nt liikuva ukse/tõkkega suletav ning ventilatsioonisüsteemi ja heitevähendussüsteemiga varustatud korpus/tunnel kopatoimingute jaoks tühjendamise ajal)

Üldkohaldatav

e

Ümbritseda ahi korpusega, millel on ventilatsioon

Üldkohaldatav

f

Hoida ahju tihendus korras

Üldkohaldatav

g

Hoida ahju temperatuur madalaimal nõutaval tasemel

Üldkohaldatav

h

Võimendatud imursüsteemid (20)

Üldkohaldatav

i

Kinnine hoone koos hajusheite kogumise muude meetoditega

Üldkohaldatav

j

Kahekordse kupliga täitmissüsteem šaht-/kõrgahju jaoks

Üldkohaldatav

k

Valida tooraine ja see ette anda vastavalt ahju tüübile ja kasutatavatele heite vähendamise meetoditele

Üldkohaldatav

l

Kasutada pöördanoodahju suudmel katteid

Üldkohaldatav

PVT 27.   Vase esmasel ja teisesel tootmisel Peirce-Smithi konverteris (PS) tekkiva hajusheite vähendamiseks on PVT kasutada kombinatsiooni allpool esitatud meetoditest.

| | Meetod |
| --- | --- |
| a | Kasutada ahjus ja gaasikanalis alarõhku ning piisavat gaasi väljatõmbamise kiirust, et vältida rõhu tekkimist |
| b | Hapnikuga rikastamine |
| c | Paigutada peamine tõmbevarje konverteriava ette, et koguda ja suunata esmane heide vähendamissüsteemi |
| d | Materjalide (nt vanametall ja räbusti) lisamine tõmbevarje kaudu |
| e | Teiseste tõmbevarjete süsteem lisaks peamisele tõmbevarjele, et koguda heidet täitmise ja tühjendamise ajal |
| f | Kinnises hoones asuv ahi |
| g | Kasutada mootoriga varustatud teiseseid tõmbevarjeid, et liigutada neid vastavalt protsessi etapile eesmärgiga suurendada teisese heite kogumise tõhusust |
| h | Võimendatud imursüsteemid (21) ja automaatne kontroll, et vältida puhumist, kui konverter on välja või sisse pööratud |

Meetod

a

Kasutada ahjus ja gaasikanalis alarõhku ning piisavat gaasi väljatõmbamise kiirust, et vältida rõhu tekkimist

b

Hapnikuga rikastamine

c

Paigutada peamine tõmbevarje konverteriava ette, et koguda ja suunata esmane heide vähendamissüsteemi

d

Materjalide (nt vanametall ja räbusti) lisamine tõmbevarje kaudu

e

Teiseste tõmbevarjete süsteem lisaks peamisele tõmbevarjele, et koguda heidet täitmise ja tühjendamise ajal

f

Kinnises hoones asuv ahi

g

Kasutada mootoriga varustatud teiseseid tõmbevarjeid, et liigutada neid vastavalt protsessi etapile eesmärgiga suurendada teisese heite kogumise tõhusust

h

Võimendatud imursüsteemid (21) ja automaatne kontroll, et vältida puhumist, kui konverter on välja või sisse pööratud

PVT 28.   Vase esmasel tootmisel Hobokeni konverteerimisahjus tekkiva hajusheite vähendamiseks on PVT kasutada allpool esitatud meetodite kombinatsiooni.

| | Meetod |
| --- | --- |
| a | Kasutada täitmise, räbueemaldamise ja tühjendamise ajal ahjus ja gaasikanalis alarõhku |
| b | Hapnikuga rikastamine |
| c | Ahjusuu on tööolekus kaantega suletud |
| d | Võimendatud imursüsteemid (22) |

Meetod

a

Kasutada täitmise, räbueemaldamise ja tühjendamise ajal ahjus ja gaasikanalis alarõhku

b

Hapnikuga rikastamine

c

Ahjusuu on tööolekus kaantega suletud

d

Võimendatud imursüsteemid (22)

PVT 29.   Kivikssulatuse protsessist pärit hajusheite vähendamiseks on PVT kasutada hõljuvkonverteerimisahju.

Kohaldatavus

Kohaldatav üksnes uute seadmete ja olemasolevate seadmete olulise ajakohastamise korral.

PVT 30.   Vase teisesel tootmisel ülaläbipuhkega konverteris (TBRC) tekkiva hajusheite vähendamiseks on PVT kasutada kombinatsiooni allpool esitatud meetoditest.

| | Meetod | Kohaldatavus |
| --- | --- | --- |
| a | Kasutada ahjus ja gaasikanalis alarõhku ning piisavat gaasi väljatõmbamise kiirust, et vältida rõhu tekkimist | Üldkohaldatav |
| b | Hapnikuga rikastamine | Üldkohaldatav |
| c | Kinnises hoones asuv ahi koos meetoditega, mille abil kogutakse täitmise ja tühjendamise käigus tekkiv hajusheide ning suunatakse see heitevähendussüsteemi | Üldkohaldatav |
| d | Paigutada peamine tõmbevarje konverteriava ette, et koguda ja suunata esmane heide vähendamissüsteemi | Üldkohaldatav |
| e | Tõmbevarjed või kraanaga ühendatud tõmbevarjed, et koguda täitmise ja tühjendamise käigus tekkivat heidet ning suunata see vähendamissüsteemi | Olemasolevate seadmete korral eeldab kraanaga ühendatud tõmbevarje kasutuselevõtmine ahjuruumi kapitaalset uuendamist |
| f | Materjalide (nt vanametall ja räbusti) lisamine tõmbevarje kaudu | Üldkohaldatav |
| g | Võimendatud imursüsteem (23) | Üldkohaldatav |

Meetod

Kohaldatavus

a

Kasutada ahjus ja gaasikanalis alarõhku ning piisavat gaasi väljatõmbamise kiirust, et vältida rõhu tekkimist

Üldkohaldatav

b

Hapnikuga rikastamine

Üldkohaldatav

c

Kinnises hoones asuv ahi koos meetoditega, mille abil kogutakse täitmise ja tühjendamise käigus tekkiv hajusheide ning suunatakse see heitevähendussüsteemi

Üldkohaldatav

d

Paigutada peamine tõmbevarje konverteriava ette, et koguda ja suunata esmane heide vähendamissüsteemi

Üldkohaldatav

e

Tõmbevarjed või kraanaga ühendatud tõmbevarjed, et koguda täitmise ja tühjendamise käigus tekkivat heidet ning suunata see vähendamissüsteemi

Olemasolevate seadmete korral eeldab kraanaga ühendatud tõmbevarje kasutuselevõtmine ahjuruumi kapitaalset uuendamist

f

Materjalide (nt vanametall ja räbusti) lisamine tõmbevarje kaudu

Üldkohaldatav

g

Võimendatud imursüsteem (23)

Üldkohaldatav

PVT 31.   Räbukontsentraatoris vase eraldamisel tekkiva hajusheite vähendamiseks on PVT rakendada allpool esitatud meetodeid.

| | Meetod |
| --- | --- |
| a | Tolmutõrje meetodid, nagu vee pihustamine räbu käitlemise, ladustamise ja purustamise ajal |
| b | Vee abil peenestamine ja flotatsioon |
| c | Räbu suunamine lõplikku ladustamispaika hüdrotranspordi abil suletud torujuhtme kaudu |
| d | Säilitada tiigis veekiht või kasutada kuivadel aladel tolmu vähendavaid aineid, nagu lubjapiim |

Meetod

a

Tolmutõrje meetodid, nagu vee pihustamine räbu käitlemise, ladustamise ja purustamise ajal

b

Vee abil peenestamine ja flotatsioon

c

Räbu suunamine lõplikku ladustamispaika hüdrotranspordi abil suletud torujuhtme kaudu

d

Säilitada tiigis veekiht või kasutada kuivadel aladel tolmu vähendavaid aineid, nagu lubjapiim

PVT 32.   Vaserikka räbu ahju puhastamisel tekkiva hajusheite vähendamiseks on PVT kasutada kombinatsiooni allpool esitatud meetoditest.

| | Meetod |
| --- | --- |
| a | Tolmutõrje meetodid, nagu vee pihustamine lõpliku räbu käitlemise, ladustamise ja purustamise ajal |
| b | Kasutada ahjus alarõhku |
| c | Kinnine ahi |
| d | Korpus, ümbris ja tõmbevarje, et koguda heidet ja suunata see vähendamissüsteemi |
| e | Kaetud renn |

Meetod

a

Tolmutõrje meetodid, nagu vee pihustamine lõpliku räbu käitlemise, ladustamise ja purustamise ajal

b

Kasutada ahjus alarõhku

c

Kinnine ahi

d

Korpus, ümbris ja tõmbevarje, et koguda heidet ja suunata see vähendamissüsteemi

e

Kaetud renn

PVT 33.   Vase esmasel ja teisesel tootmisel toimuva anoodivalu käigus tekkiva hajusheite vähendamiseks on PVT kasutada ühte allpool esitatud meetoditest või nende kombinatsiooni.

| | Meetod |
| --- | --- |
| a | Kasutada kinnist vahekoppa |
| b | Kasutada suletud vahelmist valukoppa |
| c | Kasutada valukopa ja valuratta kohal väljatõmbesüsteemiga varustatud tõmbevarjet |

Meetod

a

Kasutada kinnist vahekoppa

b

Kasutada suletud vahelmist valukoppa

c

Kasutada valukopa ja valuratta kohal väljatõmbesüsteemiga varustatud tõmbevarjet

PVT 34.   Elektrolüüsikambritest pärit hajusheite vähendamiseks on PVT kasutada ühte allpool esitatud meetoditest või nende kombinatsiooni.

| | Meetod | Kohaldatavus |
| --- | --- | --- |
| a | Pindaktiivsete ainete lisamine elektrolüütilise ekstraktsiooni kambritesse | Üldkohaldatav |
| b | Kasutada katteid või tõmbevarjet, et koguda heidet ja suunata see vähendamissüsteemi | Kohaldatav üksnes ekstraheerimis- või rafineerimiskambrite madala puhtuseastmega anoodide korral. Ei ole kohaldatav, kui kamber peab jääma katmata, et säilitada kambri temperatuuri kasutamiskõlblikul tasemel (ligikaudu 65 °C) |
| c | Suletud ja fikseeritud torujuhtmed elektrolüüdilahuse ülekandmiseks | Üldkohaldatav |
| d | Gaasi väljatõmbamine katoodipuhastusseadme pesemiskambritest ja anoodijäätmete pesemise seadmest | Üldkohaldatav |

Meetod

Kohaldatavus

a

Pindaktiivsete ainete lisamine elektrolüütilise ekstraktsiooni kambritesse

Üldkohaldatav

b

Kasutada katteid või tõmbevarjet, et koguda heidet ja suunata see vähendamissüsteemi

Kohaldatav üksnes ekstraheerimis- või rafineerimiskambrite madala puhtuseastmega anoodide korral. Ei ole kohaldatav, kui kamber peab jääma katmata, et säilitada kambri temperatuuri kasutamiskõlblikul tasemel (ligikaudu 65 °C)

c

Suletud ja fikseeritud torujuhtmed elektrolüüdilahuse ülekandmiseks

Üldkohaldatav

d

Gaasi väljatõmbamine katoodipuhastusseadme pesemiskambritest ja anoodijäätmete pesemise seadmest

Üldkohaldatav

PVT 35.   Vasesulamite valamisel tekkiva hajusheite vähendamiseks on PVT kasutada ühte allpool esitatud meetoditest või nende kombinatsiooni.

| | Meetod |
| --- | --- |
| a | Kasutada ümbriseid või tõmbevarjeid, et koguda heidet ja suunata see vähendamissüsteemi |
| b | Katta kinni seisutus- ja valuahjudes olevad sulamid |
| c | Võimendatud imursüsteem (24) |

Meetod

a

Kasutada ümbriseid või tõmbevarjeid, et koguda heidet ja suunata see vähendamissüsteemi

b

Katta kinni seisutus- ja valuahjudes olevad sulamid

c

Võimendatud imursüsteem (24)

PVT 36.   Mittehappelisel ja happelisel söövitamisel tekkiva hajusheite vähendamiseks on PVT kasutada ühte allpool esitatud meetoditest.

| | Meetod | Kohaldatavus |
| --- | --- | --- |
| a | Ümbritseda söövitustoru suletud ahelas ringleva isopropanooli lahusega | Kohaldatav üksnes vasktraadivarda pidevsöövitamise korral |
| b | Katta söövitustoru ümbrisega, et koguda heidet ja suunata see vähendamissüsteemi | Kohaldatav üksnes pideva happelise söövitamise korral |

Meetod

Kohaldatavus

a

Ümbritseda söövitustoru suletud ahelas ringleva isopropanooli lahusega

Kohaldatav üksnes vasktraadivarda pidevsöövitamise korral

b

Katta söövitustoru ümbrisega, et koguda heidet ja suunata see vähendamissüsteemi

Kohaldatav üksnes pideva happelise söövitamise korral

1.2.3.2.   Suunatud tolmuheide

Käesolevas punktis esitatud meetodite kirjeldused on esitatud punktis 1.10.

Kõik PVTga saavutatavad heitetasemed on esitatud tabelis 3.

PVT 37.   Toorme vastuvõtmise, ladustamise, käitlemise, transportimise, mõõtmise, segamise, segunemise, purustamise, kuivatamise, lõikamise ja sõelumise käigus ning vase esmasel ja teisesel tootmisel tekkinud vase termotöötluse tagajärjel tekkiva tolmu ja metalli õhkuheite vähendamiseks on PVT kasutada kottfiltrit.

PVT 38.   Vase esmases tootmises kontsentraadi kuivatamisel tekkiva tolmu ja metalli õhkuheite vähendamiseks on PVT kasutada kottfiltrit.

Kohaldatavus

Orgaanilise süsiniku kõrge sisalduse puhul rikastatud maakides (nt ligikaudu 10 massiprotsenti) ei pruugi kottfiltrid olla kasutatavad (kottide ummistumise tõttu) ja kasutada võib muid meetodeid (nt elektrifiltrit).

PVT 39.   Vase esmasel tootmisel sulatusahjus või konverteris tekkiva tolmu ja metalli õhkuheite (v.a heide, mis suunatakse väävelhappe või vedela SO2 tootmise seadmesse või elektrijaama) vähendamiseks on PVT kasutada kottfiltrit ja/või märgskraberit.

PVT 40.   Vase teisesel tootmisel sulatusahjus või konverteris ning teisese vase vaheainete töötlemisel tekkiva tolmu ja metalli õhkuheite (v.a heide, mis suunatakse väävelhappe tootmise seadmesse) vähendamiseks on PVT kasutada kottfiltrit.

PVT 41.   Selleks et vähendada tolmu ja metallide õhkuheidet vase teisesel tootmisel seisutusahjust, on PVT kasutada kottfiltrit.

PVT 42.   Vaserikka räbu ahjus töötlemisel tekkiva tolmu ja metalli õhkuheite vähendamiseks on PVT kasutada kottfiltrit või skraberit koos elektrifiltriga.

PVT 43.   Vase esmases ja teiseses tootmises kasutatavast anoodiahjust pärit tolmu ja metalli õhkuheite vähendamiseks on PVT kasutada kottfiltrit või skraberit koos elektrifiltriga.

PVT 44.   Vase esmasel ja teisesel tootmisel toimuva anoodivalu käigus tekkiva tolmu ja metalli õhuheite vähendamiseks on PVT kasutada kottfiltrit või kastepunkti lähedal oleva veesisaldusega heitgaasi korral märgskraberit või udupüüdurit.

PVT 45.   Vasesulatusahjus tekkiva tolmu ja metalli õhkuheite vähendamiseks on PVT valida toore ja seda ette anda vastavalt kasutatavale ahju tüübile ja heitevähendussüsteemile ning kasutada kottfiltrit.

Tabel 3

PVTga saavutatav vasetootmisel tekkiva tolmu õhkuheite tase

| Näitaja | PVT | Protsess | PVTga saavutatav heitetase (mg/Nm3) |
| --- | --- | --- | --- |
| Tolm | PVT 37 | Toorme vastuvõtmine, ladustamine, käitlemine, transportimine, mõõtmine, segamine, segude valmistamine, purustamine, kuivatamine, lõikamine ja sõelumine ning vase esmasel ja teisesel tootmisel tekkinud vase termotöötlemine | 2–5 (25)
   (28) |
| PVT 38 | Rikastatud maagi kuivatamine vase esmasel tootmisel | 3–5 (26)
   (28)
   (29) |
| PVT 39 | Esmase vase väljasulatusahi ja konverter (v.a heide, mis suunatakse väävelhappe või vedela SO2 tootmise seadmesse või elektrijaama) | 2–5 (27)
   (28) |
| PVT 40 | Teisese vase väljasulatusahi ja konverter ning vase teiseses tootmises tekkivate vahesaaduste töötlemine (v.a heide, mis suunatakse väävelhappe tootmise seadmesse) | 2–4 (26)
   (28) |
| PVT 41 | Teisese vase seisutusahi | ≤ 5 (25) |
| PVT 42 | Vaserikka räbu töötlemine ahjus | 2–5 (25)
   (30) |
| PVT 43 | Anoodiahi (vase esmasel ja teisesel tootmisel) | 2–5 (26)
   (30) |
| PVT 44 | Anoodivalu (vase esmasel ja teisesel tootmisel) | ≤ 5–15 (26)
   (31) |
| PVT 45 | Vasesulatusahi | 2–5 (26)
   (32) |

Näitaja

PVT

Protsess

PVTga saavutatav heitetase (mg/Nm3)

Tolm

PVT 37

Toorme vastuvõtmine, ladustamine, käitlemine, transportimine, mõõtmine, segamine, segude valmistamine, purustamine, kuivatamine, lõikamine ja sõelumine ning vase esmasel ja teisesel tootmisel tekkinud vase termotöötlemine

2–5 (25)
   (28)

PVT 38

Rikastatud maagi kuivatamine vase esmasel tootmisel

3–5 (26)
   (28)
   (29)

PVT 39

Esmase vase väljasulatusahi ja konverter (v.a heide, mis suunatakse väävelhappe või vedela SO2 tootmise seadmesse või elektrijaama)

2–5 (27)
   (28)

PVT 40

Teisese vase väljasulatusahi ja konverter ning vase teiseses tootmises tekkivate vahesaaduste töötlemine (v.a heide, mis suunatakse väävelhappe tootmise seadmesse)

2–4 (26)
   (28)

PVT 41

Teisese vase seisutusahi

≤ 5 (25)

PVT 42

Vaserikka räbu töötlemine ahjus

2–5 (25)
   (30)

PVT 43

Anoodiahi (vase esmasel ja teisesel tootmisel)

2–5 (26)
   (30)

PVT 44

Anoodivalu (vase esmasel ja teisesel tootmisel)

≤ 5–15 (26)
   (31)

PVT 45

Vasesulatusahi

2–5 (26)
   (32)

Asjaomast seiret kirjeldatakse meetodis PVT 10.

1.2.3.3.   Orgaaniliste ühendite heide

PVT 46.   Vase termotöötlemisel ning teisese toorme kuivatamisel, väljasulatamisel või sulatamisel tekkiva orgaaniliste ühendite heite vähendamiseks on PVT kasutada ühte allpool esitatud meetoditest.

| | Meetod (33) | Kohaldatavus |
| --- | --- | --- |
| a | Järelpõleti või järelpõletuskamber või regeneratiivne termooksüdeerija | Kohaldatavus on piiratud puhastamist vajavate heitgaaside energiasisaldusega, kuna vähem energiat sisaldavatele heitgaasidele kulub rohkem kütust |
| b | Adsorbendi lisamine koos kottfiltri kasutamisega | Üldkohaldatav |
| c | Ahju tehnilise lahenduse ja heite vähendamise meetodite valimine vastavalt saadaolevale toormele | Kohaldatav üksnes uute ahjude ja olemasolevate ahjude kapitaalse uuendamise korral |
| d | Valida tooraine ja see ette anda vastavalt ahjule ja kasutatavatele heite vähendamise meetoditele | Üldkohaldatav |
| e | Kõigi LOÜde termiline hävitamine ahjus kõrgel temperatuuril (> 1 000  °C) | Üldkohaldatav |

Meetod (33)

Kohaldatavus

a

Järelpõleti või järelpõletuskamber või regeneratiivne termooksüdeerija

Kohaldatavus on piiratud puhastamist vajavate heitgaaside energiasisaldusega, kuna vähem energiat sisaldavatele heitgaasidele kulub rohkem kütust

b

Adsorbendi lisamine koos kottfiltri kasutamisega

Üldkohaldatav

c

Ahju tehnilise lahenduse ja heite vähendamise meetodite valimine vastavalt saadaolevale toormele

Kohaldatav üksnes uute ahjude ja olemasolevate ahjude kapitaalse uuendamise korral

d

Valida tooraine ja see ette anda vastavalt ahjule ja kasutatavatele heite vähendamise meetoditele

Üldkohaldatav

e

Kõigi LOÜde termiline hävitamine ahjus kõrgel temperatuuril (> 1 000  °C)

Üldkohaldatav

PVTga saavutatav heitetase: vt tabel 4.

Tabel 4

PVTga saavutatav heitetase vase termotöötlemisel ning teisese toorme kuivatamisel, väljasulatamisel või sulatamisel tekkivate LOÜde üldkoguse õhkuheite korral

| Näitaja | PVTga saavutatav heitetase (mg/Nm3) (34)
   (35) |
| --- | --- |
| LOÜ kokku | 3–30 |

Näitaja

PVTga saavutatav heitetase (mg/Nm3) (34)
   (35)

LOÜ kokku

3–30

Asjaomast seiret kirjeldatakse meetodis PVT 10.

PVT 47.   Vase hüdrometallurgilises tootmises toimuval lahustiga ekstraheerimisel tekkiva orgaaniliste ühendite heite vähendamiseks on PVT kasutada mõlemat allpool esitatud meetodit ning teha LOÜ-heide kindlaks igal aastal, nt massibilansi kaudu.

| | Meetod |
| --- | --- |
| a | Madalama aururõhuga lahusti (protsessi reagent) |
| b | Kinnised seadmed, nagu kinnised segamispaagid, kinnised sadestusseadmed ja kinnised ladustamispaagid |

Meetod

a

Madalama aururõhuga lahusti (protsessi reagent)

b

Kinnised seadmed, nagu kinnised segamispaagid, kinnised sadestusseadmed ja kinnised ladustamispaagid

PVT 48.   Vase termotöötlemisel, samuti vase teiseses tootmises väljasulatamisel, sulatamisel, tulega rafineerimisel ja konverteerimisel tekkiva PCDD/Fi õhkuheite vähendamiseks on PVT kasutada ühte allpool esitatud meetoditest või nende kombinatsiooni.

| | Meetod |
| --- | --- |
| a | Valida tooraine ja see ette anda vastavalt ahjule ja kasutatavatele heite vähendamise meetoditele |
| b | Parandada põlemistingimusi, et vähendada orgaaniliste ühendite heidet |
| c | Kasutada poolsuletud ahju täitmise süsteeme, mis võimaldavad tooret lisada väikestes kogustes |
| d | PCDD/Fi termiline hävitamine ahjus kõrgel temperatuuril (> 850 °C) |
| e | Lisada hapnikku ahju ülemisse tsooni |
| f | Sisemine põletisüsteem |
| g | Järelpõletuskamber või järelpõleti või regeneratiivne termooksüdeerija (36) |
| h | Temperatuuril > 250 °C vältida paksu tolmukihi kogunemist heitgaasisüsteemi |
| i | Kiire jahutamine (36) |
| j | Adsorbendi lisamine koos tõhusa tolmukogumissüsteemi kasutamisega (36) |

Meetod

a

Valida tooraine ja see ette anda vastavalt ahjule ja kasutatavatele heite vähendamise meetoditele

b

Parandada põlemistingimusi, et vähendada orgaaniliste ühendite heidet

c

Kasutada poolsuletud ahju täitmise süsteeme, mis võimaldavad tooret lisada väikestes kogustes

d

PCDD/Fi termiline hävitamine ahjus kõrgel temperatuuril (> 850 °C)

e

Lisada hapnikku ahju ülemisse tsooni

f

Sisemine põletisüsteem

g

Järelpõletuskamber või järelpõleti või regeneratiivne termooksüdeerija (36)

h

Temperatuuril > 250 °C vältida paksu tolmukihi kogunemist heitgaasisüsteemi

i

Kiire jahutamine (36)

j

Adsorbendi lisamine koos tõhusa tolmukogumissüsteemi kasutamisega (36)

PVTga saavutatav heitetase: vt tabel 5.

Tabel 5

PVTga saavutatav PCDD/Fi õhkuheite tase vase termotöötlemisel, samuti vase teiseses tootmises ümbersulatamisel, sulatamisel, tulega rafineerimisel ja konverteerimisel

| Näitaja | PVTga saavutatav heitetase (ng I-TEQ/Nm3) (37) |
| --- | --- |
| PCDD/F | ≤ 0,1 |

Näitaja

PVTga saavutatav heitetase (ng I-TEQ/Nm3) (37)

PCDD/F

≤ 0,1

Asjaomast seiret kirjeldatakse meetodis PVT 10.

1.2.3.4   Vääveldioksiidi heide

Käesolevas punktis esitatud meetodite kirjeldused on esitatud punktis 1.10.

PVT 49.   Vase esmasel ja teisesel tootmisel tekkiva SO2-heite (v.a heide, mis suunatakse väävelhappe või vedela SO2 tootmise seadmesse või elektrijaama) vähendamiseks on PVT kasutada ühte allpool esitatud meetoditest või nende kombinatsiooni.

| | Meetod | Kohaldatavus |
| --- | --- | --- |
| a | Kuiv või poolkuiv skraber | Üldkohaldatav |
| b | Märgskraber | Kohaldatavus võib olla piiratud järgmistel juhtudel:






  — | väga suur heitgaasi vooluhulk (tekkivate jäätmete ja reovee suure koguse tõttu) |

Meetod

Kohaldatavus

a

Kuiv või poolkuiv skraber

Üldkohaldatav

b

Märgskraber

Kohaldatavus võib olla piiratud järgmistel juhtudel:

—

väga suur heitgaasi vooluhulk (tekkivate jäätmete ja reovee suure koguse tõttu)

| — | kuivades piirkondades (vajaliku suure veekoguse ja reovee puhastamise vajaduse tõttu) |
| --- | --- |

—

kuivades piirkondades (vajaliku suure veekoguse ja reovee puhastamise vajaduse tõttu)

c

Polüeetripõhine absorptsiooni-/desorptsioonisüsteem

Ei ole kohaldatav vase sekundaarse tootmise puhul.

Ei ole kohaldatav väävelhappe või vedela SO2 tootmise seadme puudumisel

PVTga saavutatav heitetase: vt tabel 6.

Tabel 6

PVTga saavutatav heitetase vase esmasel ja teisesel tootmisel tekkiva SO2 õhkuheite korral (v.a heide, mis suunatakse väävelhappe või vedela SO2 tootmise seadmesse või elektrijaama)

| Näitaja | Protsess | PVTga saavutatav heitetase (mg/Nm3) (38) |
| --- | --- | --- |
| SO2 | Vase esmane tootmine | 50–500 (39) |
| Vase teisene tootmine | 50–300 |

Näitaja

Protsess

PVTga saavutatav heitetase (mg/Nm3) (38)

SO2

Vase esmane tootmine

50–500 (39)

Vase teisene tootmine

50–300

Asjaomast seiret kirjeldatakse meetodis PVT 10.

1.2.3.5.   Happeline heide

BAT 50.   PVT 50. Elektrolüütilise ekstraheerimise kambritest, elektrolüütilise rafineerimise kambritest, katoodipuhastusseadme pesemiskambritest ja anoodijäätmete pesemismasinast pärit happelise heitgaasi õhkuheite vähendamiseks on PVT kasutada märgskraberit või udupüüdurit.

1.2.4.   Pinnas ja põhjavesi

PVT 51.   Räbukontsentraatoris vase eraldamise ajal pinnase ja põhjavee saastamise vältimiseks on PVT kasutada jahutamisaladel äravoolusüsteemi ja räbu lõppladustamispaiga nõuetekohast projektilahendust, et koguda ülevooluvett ja vältida vedeliku leket.

PVT 52.   Vase esmases ja teiseses tootmises toimuva elektrolüüsi käigus pinnase ja põhjavee saastamise vältimiseks on PVT kasutada allpool esitatud meetodite kombinatsiooni.

| | Meetod |
| --- | --- |
| a | Kasutada suletud äravoolusüsteemi |
| b | Kasutada läbilaskmatuid ja happekindlaid põrandaid |
| c | Kasutada topeltseinaga paake või paigutada paak kemikaalikindla valliga piiratud ja läbilaskmatu põhjaga alale |

Meetod

a

Kasutada suletud äravoolusüsteemi

b

Kasutada läbilaskmatuid ja happekindlaid põrandaid

c

Kasutada topeltseinaga paake või paigutada paak kemikaalikindla valliga piiratud ja läbilaskmatu põhjaga alale

1.2.5.   Reovee teke

PVT 53.   Vase esmasest ja teisesest tootmisest pärineva reovee tekke vältimiseks on PVT kasutada ühte allpool esitatud meetoditest või nende kombinatsiooni.

| | Meetod |
| --- | --- |
| a | Kasutada auru kondensaati elektrolüüsikambrite kuumutamiseks, vaskkatoodide pesemiseks või suunata aur tagasi aurukatlasse |
| b | Taaskasutada jahutusalalt, flotatsiooniprotsessist ja lõpliku räbu hüdrotranspordi käigus kogutud vett räbu kontsentreerimise protsessis |
| c | Võtta ringlusse söövitamislahused ja loputusvesi |
| d | Töödelda vase hüdrometallurgilises tootmises lahustiga ekstraheerimise etapist pärit jääke (tooret), et võtta kasutusele lahuses sisalduvad orgaanilised ained |
| e | Tsentrifuugida vase hüdrometallurgilises tootmises puhastamisel tekkiva ja lahustiga ekstraheerimise etapist pärit vedeliku sadestusseadmetes tekkivat püdelat materjali |
| f | Taaskasutada elektrolüüti pärast metalli eemaldamise etappi ekstraheerimisel ja/või leostamisel |

Meetod

a

Kasutada auru kondensaati elektrolüüsikambrite kuumutamiseks, vaskkatoodide pesemiseks või suunata aur tagasi aurukatlasse

b

Taaskasutada jahutusalalt, flotatsiooniprotsessist ja lõpliku räbu hüdrotranspordi käigus kogutud vett räbu kontsentreerimise protsessis

c

Võtta ringlusse söövitamislahused ja loputusvesi

d

Töödelda vase hüdrometallurgilises tootmises lahustiga ekstraheerimise etapist pärit jääke (tooret), et võtta kasutusele lahuses sisalduvad orgaanilised ained

e

Tsentrifuugida vase hüdrometallurgilises tootmises puhastamisel tekkiva ja lahustiga ekstraheerimise etapist pärit vedeliku sadestusseadmetes tekkivat püdelat materjali

f

Taaskasutada elektrolüüti pärast metalli eemaldamise etappi ekstraheerimisel ja/või leostamisel

1.2.6.   Jäätmed

PVT 54.   Vase esmasel ja teisesel tootmisel tekkivate kõrvaldamisele saadetavate jäätmekoguste vähendamiseks on PVT korraldada protsesse nii, et hõlbustada jääkide taaskasutamist või, kui see ei ole võimalik, jääkide ringlussevõttu, kasutades sealhulgas ühte järgmistest meetoditest või nende kombinatsiooni.

| | Meetod | Kohaldatavus |
| --- | --- | --- |
| a | Võtta kasutusele tolmutekke vähendamise süsteemis tekkivas tolmus ja mudas sisalduvad metallid | Üldkohaldatav |
| b | Taaskasutada või müüa kaltsiumiühendeid (nt kipsi), mis on tekkinud SO2-heite vähendamisel | Kohaldatavus võib sõltuda metallisisaldusest ja turu olemasolust |
| c | Uuendada või ringlusse võtta kasutatud katalüsaatorid | Üldkohaldatav |
| d | Võtta kasutusele reoveepuhasti settes sisalduv metall | Kohaldatavus võib sõltuda metallisisaldusest ja turu/protsessi olemasolust |
| e | Kasutada nõrka hapet leostamisprotsessis või kipsi tootmiseks | Üldkohaldatav |
| f | Eraldada metallirikkas räbus sisalduv vask räbuahjus või räbu flotatsiooni seadmes |
| g | Kasutada ahjudest pärit lõplikku räbu abrasiivse või (tee-)ehitusmaterjalina või muul kasulikul otstarbel | Kohaldatavus võib sõltuda metallisisaldusest ja turu olemasolust |
| h | Kasutada ahjuvooderdist sealt metallide eraldamiseks või selle taaskasutamiseks tulekindla materjalina |
| i | Kasutada räbu flotatsioonrikastusel tekkivat räbu abrasiivse või (tee-)ehitusmaterjalina või muul kasulikul otstarbel |
| j | Kasutada sulatusahjudest pärit ujuräbu selles sisalduvate metallide eraldamiseks | Üldkohaldatav |
| k | Eraldada kasutatud elektrolüüdijääkidest neis sisalduv vask ja nikkel. Taaskasutada ülejäänud hapet, et teha uus elektrolüüt või toota kipsi |
| l | Rakendada kasutatud anoodi jahutusmaterjalina vase pürometallurgilisel puhastamisel või ümbersulatamisel |
| m | Eraldada anoodijääkidest neis sisalduvad väärismetallid |
| n | Kasutada reoveepuhastist pärinevat kipsi pürometallurgilises protsessis või müügiks | Kohaldatavus võib sõltuda toodetud kipsi kvaliteedist |
| o | Eraldada mudast seal sisalduvad metallid | Üldkohaldatav |
| p | Taaskasutada vase tootmise hüdrometallurgilisest protsessist pärit kasutatud elektrolüüti leostamisainena | Kohaldatavus võib sõltuda metallisisaldusest ja turu/protsessi olemasolust |
| q | Võtta vase valtsimisest pärinevad vaselaastud kasutusele väljasulatusahjus | Üldkohaldatav |
| r | Eraldada kasutatud söövitamislahusest seal sisalduvad metallid ja taaskasutada puhastatud happelahust |

Meetod

Kohaldatavus

a

Võtta kasutusele tolmutekke vähendamise süsteemis tekkivas tolmus ja mudas sisalduvad metallid

Üldkohaldatav

b

Taaskasutada või müüa kaltsiumiühendeid (nt kipsi), mis on tekkinud SO2-heite vähendamisel

Kohaldatavus võib sõltuda metallisisaldusest ja turu olemasolust

c

Uuendada või ringlusse võtta kasutatud katalüsaatorid

Üldkohaldatav

d

Võtta kasutusele reoveepuhasti settes sisalduv metall

Kohaldatavus võib sõltuda metallisisaldusest ja turu/protsessi olemasolust

e

Kasutada nõrka hapet leostamisprotsessis või kipsi tootmiseks

Üldkohaldatav

f

Eraldada metallirikkas räbus sisalduv vask räbuahjus või räbu flotatsiooni seadmes

g

Kasutada ahjudest pärit lõplikku räbu abrasiivse või (tee-)ehitusmaterjalina või muul kasulikul otstarbel

Kohaldatavus võib sõltuda metallisisaldusest ja turu olemasolust

h

Kasutada ahjuvooderdist sealt metallide eraldamiseks või selle taaskasutamiseks tulekindla materjalina

i

Kasutada räbu flotatsioonrikastusel tekkivat räbu abrasiivse või (tee-)ehitusmaterjalina või muul kasulikul otstarbel

j

Kasutada sulatusahjudest pärit ujuräbu selles sisalduvate metallide eraldamiseks

Üldkohaldatav

k

Eraldada kasutatud elektrolüüdijääkidest neis sisalduv vask ja nikkel. Taaskasutada ülejäänud hapet, et teha uus elektrolüüt või toota kipsi

l

Rakendada kasutatud anoodi jahutusmaterjalina vase pürometallurgilisel puhastamisel või ümbersulatamisel

m

Eraldada anoodijääkidest neis sisalduvad väärismetallid

n

Kasutada reoveepuhastist pärinevat kipsi pürometallurgilises protsessis või müügiks

Kohaldatavus võib sõltuda toodetud kipsi kvaliteedist

o

Eraldada mudast seal sisalduvad metallid

Üldkohaldatav

p

Taaskasutada vase tootmise hüdrometallurgilisest protsessist pärit kasutatud elektrolüüti leostamisainena

Kohaldatavus võib sõltuda metallisisaldusest ja turu/protsessi olemasolust

q

Võtta vase valtsimisest pärinevad vaselaastud kasutusele väljasulatusahjus

Üldkohaldatav

r

Eraldada kasutatud söövitamislahusest seal sisalduvad metallid ja taaskasutada puhastatud happelahust

1.3.   PVT-JÄRELDUSED ALUMIINIUMI, SEALHULGAS ALUMIINIUMOKSIIDI JA ANOODIDE TOOTMISE KOHTA

1.3.1.   Alumiiniumoksiidi tootmine

1.3.1.1.   Energia

PVT 55.   Energia tõhusaks kasutamiseks boksiidist alumiiniumoksiidi tootmisel on PVT kasutada ühte allpool esitatud meetoditest või nende kombinatsiooni.

| | Meetod | Kirjeldus | Kohaldatavus |
| --- | --- | --- | --- |
| a | Plaatsoojusvahetid | Plaatsoojusvahetid suudavad sadestamisalale voolavast vedelikust kätte saada rohkem soojust võrreldes muude meetoditega, nagu kiirjahutusseadmed | Kohaldatav, kui jahutusvedelikust pärit energiat saab protsessis taaskasutada ning kui kondensaadi tasakaal ja vedeliku tingimused seda võimaldavad |
| b | Ringleva keevkihi särdamisahjud | Ringleva keevkihi särdamisahjud on palju energiatõhusamad kui pöördpõletusahjud, kuna alumiiniumoksiidi ja suitsugaasi soojuse taaskasutamine on suurem | Kohaldatav üksnes sulatamisel kasutatava alumiiniumoksiidi korral. Ei ole kohaldatav eri-/sulatusklassi mittekuuluva alumiiniumoksiidi korral, kuna sel juhul on nõutav kõrgem kaltsineerimise tase, mida on praegu võimalik saavutada üksnes pöördahjus |
| c | Ühevooluline toimimissüsteem | Lobri kuumutatakse ühes vooluahelas, kasutamata vaheltvõtuauru ning seega ilma lobri lahjendamiseta (erinevalt kahevoolulisest toimimissüsteemist) | Kasutatav üksnes uute seadmete korral |
| d | Boksiidi valik | Suurema niiskusesisaldusega boksiit toob protsessi rohkem vett, mis suurendab aurustamiseks kuluvat energiakogust. Lisaks sellele on kõrge monohüdraadisisaldusega boksiidi (bömiit ja/või diaspoor) korral vaja laagerdusprotsessis kõrgemat rõhku ja temperatuuri, mis suurendab energiakulu | Kohaldatav nende piirangute raames, mis on seotud seadme erilahendusega, kuna mõned seadmed on spetsiaalselt ette nähtud teatava kvaliteediga boksiidi jaoks, mis piirab alternatiivsete boksiidiallikate kasutamist |

Meetod

Kirjeldus

Kohaldatavus

a

Plaatsoojusvahetid

Plaatsoojusvahetid suudavad sadestamisalale voolavast vedelikust kätte saada rohkem soojust võrreldes muude meetoditega, nagu kiirjahutusseadmed

Kohaldatav, kui jahutusvedelikust pärit energiat saab protsessis taaskasutada ning kui kondensaadi tasakaal ja vedeliku tingimused seda võimaldavad

b

Ringleva keevkihi särdamisahjud

Ringleva keevkihi särdamisahjud on palju energiatõhusamad kui pöördpõletusahjud, kuna alumiiniumoksiidi ja suitsugaasi soojuse taaskasutamine on suurem

Kohaldatav üksnes sulatamisel kasutatava alumiiniumoksiidi korral. Ei ole kohaldatav eri-/sulatusklassi mittekuuluva alumiiniumoksiidi korral, kuna sel juhul on nõutav kõrgem kaltsineerimise tase, mida on praegu võimalik saavutada üksnes pöördahjus

c

Ühevooluline toimimissüsteem

Lobri kuumutatakse ühes vooluahelas, kasutamata vaheltvõtuauru ning seega ilma lobri lahjendamiseta (erinevalt kahevoolulisest toimimissüsteemist)

Kasutatav üksnes uute seadmete korral

d

Boksiidi valik

Suurema niiskusesisaldusega boksiit toob protsessi rohkem vett, mis suurendab aurustamiseks kuluvat energiakogust. Lisaks sellele on kõrge monohüdraadisisaldusega boksiidi (bömiit ja/või diaspoor) korral vaja laagerdusprotsessis kõrgemat rõhku ja temperatuuri, mis suurendab energiakulu

Kohaldatav nende piirangute raames, mis on seotud seadme erilahendusega, kuna mõned seadmed on spetsiaalselt ette nähtud teatava kvaliteediga boksiidi jaoks, mis piirab alternatiivsete boksiidiallikate kasutamist

1.3.1.2.   Õhkuheide

PVT 56.   Alumiiniumoksiidi kaltsineerimisel tekkiva tolmu- ja metalliheite vähendamiseks on PVT kasutada kottfiltrit või elektrifiltrit.

1.3.1.3.   Jäätmed

PVT 57.   Kõrvaldamisele saadetavate jäätmekoguste vähendamiseks ja alumiiniumoksiidi tootmisel tekkivate boksiidijäätmete kõrvaldamise tõhustamiseks on PVT kasutada ühte allpool esitatud meetoditest või nende kombinatsiooni.

| | Meetod |
| --- | --- |
| a | Vähendada boksiidijääkide mahtu kokkupressimise abil, et vähendada niiskusesisaldust, nt kasutades vaakumit või kõrgrõhufiltreid, et moodustada poolkuiv brikett |
| b | Vähendada/minimeerida boksiidijääkide aluselisust, et võimaldada jääkide prügilasse ladestamist |

Meetod

a

Vähendada boksiidijääkide mahtu kokkupressimise abil, et vähendada niiskusesisaldust, nt kasutades vaakumit või kõrgrõhufiltreid, et moodustada poolkuiv brikett

b

Vähendada/minimeerida boksiidijääkide aluselisust, et võimaldada jääkide prügilasse ladestamist

1.3.2.   Anoodide tootmine

1.3.2.1.   Õhkuheide

1.3.2.1.1.   Pastaseadmest pärit tolmu-, PAHi ja fluoriidiheide

PVT 58.   Pastaseadmest (koksitolmu eemaldamine sellistest protsessidest nagu koksi ladustamine ja peenestamine) pärit tolmu õhkuheite vähendamiseks on PVT kasutada kottfiltrit.

PVTga saavutatav heitetase: vt tabel 7.

PVT 59.   Pastaseadmest (kuuma pigi ladustamine, pasta segamine, jahutamine ja vormimine) pärit tolmu ja PAHi õhkuheite vähendamiseks on PVT kasutada ühte allpool esitatud meetoditest või nende kombinatsiooni.

| | Meetod (40) |
| --- | --- |
| a | Eeljahutusega või ilma selleta kuivskraber, milles kasutatakse koksi adsorbendina ja mille järel on kottfilter |
| b | Regeneratiivne termooksüdeerija |
| c | Katalüütiline termooksüdeerija |

Meetod (40)

a

Eeljahutusega või ilma selleta kuivskraber, milles kasutatakse koksi adsorbendina ja mille järel on kottfilter

b

Regeneratiivne termooksüdeerija

c

Katalüütiline termooksüdeerija

PVTga saavutatav heitetase: vt tabel 7.

Tabel 7

PVTga saavutatav heitetase pastaseadmest pärit tolmu ja BaPi (PAHi näitaja) õhkuheite korral

| Näitaja | Protsess | PVTga saavutatav heitetase (mg/Nm3) |
| --- | --- | --- |
| Tolm | — | Kuuma pigi ladustamine, pasta segamine, jahutamine ja vormimine |

Näitaja

Protsess

PVTga saavutatav heitetase (mg/Nm3)

Tolm

—

Kuuma pigi ladustamine, pasta segamine, jahutamine ja vormimine

| — | Koksitolmu eemaldamine sellistes protsessides, nagu koksi ladustamine ja peenestamine |
| --- | --- |

—

Koksitolmu eemaldamine sellistes protsessides, nagu koksi ladustamine ja peenestamine

2–5 (41)

BaP

Kuuma pigi ladustamine, pasta segamine, jahutamine ja vormimine

0,001–0,01 (42)

Asjaomast seiret kirjeldatakse meetodis PVT 10.

1.3.2.1.2.   Kuumutamisseadmes tekkiva tolmu, vääveldioksiidi, PAHi ja fluoriidi heide

PVT 60.   Esmase alumiiniumi sulatusahjuga integreeritud anooditootmisseadmes olevas kuumutamisseadmes tekkiva tolmu, vääveldioksiidi, PAHi ja fluoriidi õhkuheite vähendamiseks on PVT kasutada ühte allpool esitatud meetoditest või nende kombinatsiooni.

| | Meetod (43) | Kohaldatavus |
| --- | --- | --- |
| a | Kasutada vähese väävlisisaldusega tooret ja kütuseid | Üldkohaldatav SO2-heite vähendamiseks |
| b | Kuivskraber, kasutades alumiiniumoksiidi adsorbendina, millele järgneb kottfilter | Üldkohaldatav tolmu, PAHi ja fluoriidi heite vähendamiseks |
| c | Märgskraber | Kohaldatavus tolmu, SO2, PAHi ja fluoriidide heite vähendamiseks võib olla piiratud järgmistel juhtudel:






  — | väga suur heitgaasi vooluhulk (tekkivate jäätmete ja reovee suure koguse tõttu) |

Meetod (43)

Kohaldatavus

a

Kasutada vähese väävlisisaldusega tooret ja kütuseid

Üldkohaldatav SO2-heite vähendamiseks

b

Kuivskraber, kasutades alumiiniumoksiidi adsorbendina, millele järgneb kottfilter

Üldkohaldatav tolmu, PAHi ja fluoriidi heite vähendamiseks

c

Märgskraber

Kohaldatavus tolmu, SO2, PAHi ja fluoriidide heite vähendamiseks võib olla piiratud järgmistel juhtudel:

—

väga suur heitgaasi vooluhulk (tekkivate jäätmete ja reovee suure koguse tõttu)

| — | kuivades piirkondades (vajaliku suure veekoguse ja reovee puhastamise vajaduse tõttu) |
| --- | --- |

—

kuivades piirkondades (vajaliku suure veekoguse ja reovee puhastamise vajaduse tõttu)

d

Regeneratiivne termooksüdeerija koos tolmutekke vähendamise süsteemiga

Üldkohaldatav tolmu ja PAHi heite vähendamiseks.

PVTga saavutatav heitetase: vt tabel 8.

Tabel 8

PVTga saavutatav heitetase alumiiniumi esmase sulatusahjuga integreeritud anooditootmisseadmes olevast kuumutamisseadmest pärit tolmu, BaPi (PAHi näitaja) ja fluoriidi õhkuheite korral

| Näitaja | PVTga saavutatav heitetase (mg/Nm3) |
| --- | --- |
| Tolm | 2–5 (44) |
| BaP | 0,001–0,01 (45) |
| HF | 0,3–0,5 (44) |
| Fluoriidid kokku | ≤ 0,8 (45) |

Näitaja

PVTga saavutatav heitetase (mg/Nm3)

Tolm

2–5 (44)

BaP

0,001–0,01 (45)

HF

0,3–0,5 (44)

Fluoriidid kokku

≤ 0,8 (45)

Asjaomast seiret kirjeldatakse meetodis PVT 10.

PVT 61.   Eraldiseisvas anooditootmisseadmes olevast kuumutamisseadmest pärit tolmu, PAHi ja fluoriidi õhkuheite vähendamiseks on PVT kasutada eelfiltrimisüksust ja regeneratiivset termooksüdeerijat, millele järgneb märgskraber (nt lubjakiht).

PVTga saavutatav heitetase: vt tabel 9.

Tabel 9

PVTga saavutatav heitetase eraldiseisvas anooditootmisseadmes olevast kuumutamisseadmest pärit tolmu, BaPi (PAHi näitaja) ja fluoriidi õhkuheite korral

| Näitaja | PVTga saavutatav heitetase (mg/Nm3) |
| --- | --- |
| Tolm | 2–5 (46) |
| BaP | 0,001–0,01 (47) |
| HF | ≤ 3 (46) |

Näitaja

PVTga saavutatav heitetase (mg/Nm3)

Tolm

2–5 (46)

BaP

0,001–0,01 (47)

HF

≤ 3 (46)

Asjaomast seiret kirjeldatakse meetodis PVT 10.

1.3.2.2.   Reovee teke

PVT 62.   Anoodi kuumutamisel reovee tekkimise vältimiseks on PVT kasutada suletud veeringlust.

Kohaldatavus

Üldkohaldatav uute seadmete ja kapitaalse uuendamise korral. Kohaldatavus võib olla piiratud vee kvaliteedi ja/või toote kvaliteedi nõuete tõttu.

1.3.2.3.   Jäätmed

PVT 63.   Kõrvaldamisele saadetavate jäätmekoguste vähendamiseks on PVT võtta puhastamisvahendina ringlusse koksifiltrist pärinev söetolm.

Kohaldatavus

Sõltuvalt söetolmu tuhasisaldusest võivad kohaldatavuse suhtes esineda piirangud.

1.3.3.   Alumiiniumi esmane tootmine

1.3.3.1.   Õhkuheide

PVT 64.   Søderbergi tehnoloogiat kasutaval alumiiniumi esmasel tootmisel elektrolüüsikambritest pärit hajusheite vältimiseks või kogumiseks on PVT kasutada allpool esitatud meetodite kombinatsiooni.

| | Meetod |
| --- | --- |
| a | Kasutada pastat, mille pigisisaldus jääb vahemikku 25–28 % (kuivpasta) |
| b | Uuendada kollektori tehnilist lahendust, et võimaldada suletud punktetteandega seotud toiminguid ning tõhustada heitgaasi kogumist |
| c | Alumiiniumoksiidi punktetteanne |
| d | Suurendada anoodi kõrgust koos PVT 67 esitatud töötlemisviisiga |
| e | Anoodi ülaosa katmine varjega, kui kasutatakse kõrge voolutihedusega anoode, koos PVT 67 osutatud puhastusmeetoditega |

Meetod

a

Kasutada pastat, mille pigisisaldus jääb vahemikku 25–28 % (kuivpasta)

b

Uuendada kollektori tehnilist lahendust, et võimaldada suletud punktetteandega seotud toiminguid ning tõhustada heitgaasi kogumist

c

Alumiiniumoksiidi punktetteanne

d

Suurendada anoodi kõrgust koos PVT 67 esitatud töötlemisviisiga

e

Anoodi ülaosa katmine varjega, kui kasutatakse kõrge voolutihedusega anoode, koos PVT 67 osutatud puhastusmeetoditega

Kirjeldus

PVT 64(c): alumiiniumoksiidi punktetteandega välditakse tavapärast kooriku purustamist (nagu näiteks käsitsi küljelt etteande või kooriku kaabitsaga purustamisega etteande korral) ning seega vähendatakse seotud fluoriidi- ja tolmuheidet.

PVT 64(d): anoodi suurem kõrgus võimaldab saavutada madalamaid temperatuure anoodi tipus, mille tulemusena väheneb õhkuheide.

PVTga saavutatav heitetase: vt tabel 12.

PVT 65.   Alumiiniumi esmasel tootmisel eelkuumutatud anoodide kasutamisega on elektrolüüsikambritest pärit tolmuheite vältimiseks või kogumiseks PVT kasutada allpool esitatud meetodite kombinatsiooni.

| | Meetod |
| --- | --- |
| a | Alumiiniumoksiidi automaatne mitmik-punktetteanne |
| b | Kambri täielik katmine tõmbevarjega ning piisavad heitgaasi väljatõmbe kiirused (et suunata heitgaas meetodis PVT 67 osutatud puhastamisele), arvestades fluoriidi tekkimist vannis ja süsinikanoodi kulumist |
| c | Meetodis PVT 67 loetletud puhastusseadmetega ühendatud võimendatud imursüsteem |
| d | Anoodide vahetamiseks ja muuks kambrikatete eemaldamist eeldavaks tegevuseks kuluva aja vähendamine |
| e | Tõhus protsessijuhtimissüsteem, millega välditakse tootmishälbeid, mis muul juhul võivad viia kambris gaaside rohke eraldumise ja suurenenud heiteni |
| f | Programmeeritud süsteemi kasutamine kambri käitamiseks ja hooldamiseks |
| g | Kontrollitud tõhusate puhastamismeetodite kasutamine varrasseadmes, et võtta kasutusele fluoriide ja süsinikku |
| h | Eemaldatud anoodide ladustamine kambri lähedal sektsioonis seoses PVT 67 osutatud puhastamisega või otste ladustamine kitsastes kastides |

Meetod

a

Alumiiniumoksiidi automaatne mitmik-punktetteanne

b

Kambri täielik katmine tõmbevarjega ning piisavad heitgaasi väljatõmbe kiirused (et suunata heitgaas meetodis PVT 67 osutatud puhastamisele), arvestades fluoriidi tekkimist vannis ja süsinikanoodi kulumist

c

Meetodis PVT 67 loetletud puhastusseadmetega ühendatud võimendatud imursüsteem

d

Anoodide vahetamiseks ja muuks kambrikatete eemaldamist eeldavaks tegevuseks kuluva aja vähendamine

e

Tõhus protsessijuhtimissüsteem, millega välditakse tootmishälbeid, mis muul juhul võivad viia kambris gaaside rohke eraldumise ja suurenenud heiteni

f

Programmeeritud süsteemi kasutamine kambri käitamiseks ja hooldamiseks

g

Kontrollitud tõhusate puhastamismeetodite kasutamine varrasseadmes, et võtta kasutusele fluoriide ja süsinikku

h

Eemaldatud anoodide ladustamine kambri lähedal sektsioonis seoses PVT 67 osutatud puhastamisega või otste ladustamine kitsastes kastides

Kohaldatavus

PVT 65(c) ja h ei ole olemasolevate seadmete suhtes kohaldatavad.

PVTga saavutatav heitetase: vt tabel 12.

1.3.3.1.1.   Suunatud tolmu- ja fluoriidiheide

PVT 66.   Toorme ladustamisel, käitlemisel ja transpordil tekkiva hajusheite vältimiseks on PVT kasutada kottfiltrit.

PVTga saavutatav heitetase: vt tabel 10.

Tabel 10

PVTga saavutatav heitetase toorme ladustamisel, käitlemisel ja transportimisel tekkiva tolmu korral

| Näitaja | PVTga saavutatav heitetase (mg/Nm3) (48) |
| --- | --- |
| Tolm | ≤ 5–10 |

Näitaja

PVTga saavutatav heitetase (mg/Nm3) (48)

Tolm

≤ 5–10

Asjaomast seiret kirjeldatakse meetodis PVT 10.

PVT 67.   Elektrolüüsikambritest pärit tolmu, metalli ja fluoriidi õhkuheite vähendamiseks on PVT kasutada ühte allpool esitatud meetoditest.

| | Meetod (49) | Kohaldatavus |
| --- | --- | --- |
| a | Kuivskraber, milles alumiiniumoksiidi kasutatakse adsorbendina; sellele järgneb kottfilter | Üldkohaldatav |
| b | Kuivskraber, milles alumiiniumoksiidi kasutatakse adsorbendina; sellele järgnevad kottfilter ja märgskraber | Kohaldatavus võib olla piiratud järgmistel juhtudel:






  — | väga suur heitgaasi vooluhulk (tekkivate jäätmete ja reovee suure koguse tõttu) |

Meetod (49)

Kohaldatavus

a

Kuivskraber, milles alumiiniumoksiidi kasutatakse adsorbendina; sellele järgneb kottfilter

Üldkohaldatav

b

Kuivskraber, milles alumiiniumoksiidi kasutatakse adsorbendina; sellele järgnevad kottfilter ja märgskraber

Kohaldatavus võib olla piiratud järgmistel juhtudel:

—

väga suur heitgaasi vooluhulk (tekkivate jäätmete ja reovee suure koguse tõttu)

| — | kuivades piirkondades (vajaliku suure veekoguse ja reovee puhastamise vajaduse tõttu) |
| --- | --- |

—

kuivades piirkondades (vajaliku suure veekoguse ja reovee puhastamise vajaduse tõttu)

PVTga saavutatav heitetase: vt tabel 11 ja tabel 12.

Tabel 11

PVTga saavutatav heitetase elektrolüüsikambrites tekkiva tolmu ja fluoriidi õhkuheite korral

| Näitaja | PVTga saavutatav heitetase (mg/Nm3) |
| --- | --- |
| Tolm | 2–5 (50) |
| HF | ≤ 1,0 (50) |
| Fluoriidid kokku | ≤ 1,5 (51) |

Näitaja

PVTga saavutatav heitetase (mg/Nm3)

Tolm

2–5 (50)

HF

≤ 1,0 (50)

Fluoriidid kokku

≤ 1,5 (51)

Asjaomast seiret kirjeldatakse meetodis PVT 10.

1.3.3.1.2.   Tolmu- ja fluoriidiheide kokku

PVTga saavutatav heitetase elektrolüüsikorpusest pärit tolmu ja fluoriidi õhkuheite korral (kogutakse elektrolüüsikambritest ja nende lagede ventilatsiooniavadest): vt tabel 12.

Tabel 12

PVTga saavutatav heitetase elektrolüüsikorpusest pärit tolmu ja fluoriidi õhkuheite korral (kogutakse elektrolüüsikambritest ja nende lagede ventilatsiooniavadest)

| Näitaja | PVT | PVTga saavutatavad olemasolevate seadmete heitetasemed (kg/t Al) (52)
   (53) | PVTga saavutatavad uute seadmete heitetasemed (kg/t Al) (52) |
| --- | --- | --- | --- |
| Tolm | PVT 64, PVT 65 ja PVT 67 kombinatsioon | ≤ 1,2 | ≤ 0,6 |
| Fluoriidid kokku | ≤ 0,6 | ≤ 0,35 |

Näitaja

PVT

PVTga saavutatavad olemasolevate seadmete heitetasemed (kg/t Al) (52)
   (53)

PVTga saavutatavad uute seadmete heitetasemed (kg/t Al) (52)

Tolm

PVT 64, PVT 65 ja PVT 67 kombinatsioon

≤ 1,2

≤ 0,6

Fluoriidid kokku

≤ 0,6

≤ 0,35

Asjaomast seiret kirjeldatakse meetodis PVT 10.

PVT 68.   Alumiiniumi esmases tootmises sulatamisel ning sulametalli töötlemisel ja valul tekkiva tolmu ja metalli õhkuheite vältimiseks või vähendamiseks on PVT ühte allpool esitatud meetoditest või nende kombinatsiooni.

| | Meetod |
| --- | --- |
| a | Kasutada elektrolüüsi teel saadud vedelat metalli ja saastamata alumiiniummaterjali, st tahket materjali, millel ei ole värvaineid, plasti ega õli (nt toorikute ülemine ja alumine osa, mis lõigatakse ära kvaliteedi eesmärgil) |
| b | Kottfilter (54) |

Meetod

a

Kasutada elektrolüüsi teel saadud vedelat metalli ja saastamata alumiiniummaterjali, st tahket materjali, millel ei ole värvaineid, plasti ega õli (nt toorikute ülemine ja alumine osa, mis lõigatakse ära kvaliteedi eesmärgil)

b

Kottfilter (54)

PVTga saavutav heitetase: vt tabel 13.

Tabel 13

PVTga saavutatav heitetase alumiiniumi esmases tootmises sulatamisel ning sulametalli töötlemisel ja valamisel tekkiva tolmu õhkuheite korral

| Näitaja | PVTga saavutatav heitetase (mg/Nm3) (55)
   (56) |
| --- | --- |
| Tolm | 2–25 |

Näitaja

PVTga saavutatav heitetase (mg/Nm3) (55)
   (56)

Tolm

2–25

Asjaomast seiret kirjeldatakse meetodis PVT 10.

1.3.3.1.3.   Vääveldioksiidi heide

PVT 69.   Elektrolüüsikambritest pärit õhkuheite vähendamiseks on PVT kasutada ühte allpool esitatud meetoditest või nende kombinatsiooni.

| | Meetod | Kohaldatavus |
| --- | --- | --- |
| a | Vähese väävlisisaldusega anoodide kasutamine | Üldkohaldatav |
| b | Märgskraber (57) | Kohaldatavus võib olla piiratud järgmistel juhtudel:






  — | väga suur heitgaasi vooluhulk (tekkivate jäätmete ja reovee suure koguse tõttu) |

Meetod

Kohaldatavus

a

Vähese väävlisisaldusega anoodide kasutamine

Üldkohaldatav

b

Märgskraber (57)

Kohaldatavus võib olla piiratud järgmistel juhtudel:

—

väga suur heitgaasi vooluhulk (tekkivate jäätmete ja reovee suure koguse tõttu)

| — | kuivades piirkondades (vajaliku suure veekoguse ja reovee puhastamise vajaduse tõttu) |
| --- | --- |

—

kuivades piirkondades (vajaliku suure veekoguse ja reovee puhastamise vajaduse tõttu)

Kirjeldus

PVT 69(a): aastakeskmisena vähem kui 1,5 % väävlisisaldusega anoode on võimalik toota kasutatava toorme sobiva kombineerimise teel. Elektrolüüsiprotsessi teostatavuse jaoks on vajalik vähemalt 0,9 % aastakeskmine väävlisisaldus.

PVTga saavutatav heitetase: vt tabel 14.

Tabel 14

PVTga saavutatavad heitetasemed elektrolüüsikambritest õhku eralduva SO2-heite korral

| Näitaja | PVTga saavutatav heitetase (kg/t Al) (58)
   (59) |
| --- | --- |
| SO2 | ≤ 2,5–15 |

Näitaja

PVTga saavutatav heitetase (kg/t Al) (58)
   (59)

SO2

≤ 2,5–15

Asjaomast seiret kirjeldatakse meetodis PVT 10.

1.3.3.1.4.   Perfluorosüsivesinike heide

PVT 70.   Alumiiniumi esmasel tootmisel tekkiva perfluorosüsivesinike õhkuheite vähendamiseks on PVT kõigi järgmiste meetodite kasutamine.

| | Meetod | Kohaldatavus |
| --- | --- | --- |
| a | Alumiiniumoksiidi automaatne mitmik-punktetteanne | Üldkohaldatav |
| b | Aktiivsete kambrite andmebaasidel ja kambri töönäitajate seirel põhinev elektrolüüsiprotsessi arvutijuhtimine | Üldkohaldatav |
| c | Anoodiefekti automaatne summutamine | Mittekohaldatav Søderbergi kambrite suhtes, sest anoodide ehitus (ainult ühes tükis) ei võimalda käesoleva meetodiga seotud vannivoolu |

Meetod

Kohaldatavus

a

Alumiiniumoksiidi automaatne mitmik-punktetteanne

Üldkohaldatav

b

Aktiivsete kambrite andmebaasidel ja kambri töönäitajate seirel põhinev elektrolüüsiprotsessi arvutijuhtimine

Üldkohaldatav

c

Anoodiefekti automaatne summutamine

Mittekohaldatav Søderbergi kambrite suhtes, sest anoodide ehitus (ainult ühes tükis) ei võimalda käesoleva meetodiga seotud vannivoolu

Kirjeldus

PVT 70(c): anoodiefekt tekib siis, kui elektrolüüdi alumiiniumoksiidi sisaldus langeb alla 1–2 %. Anoodiefektide ajal lagundatakse alumiiniumoksiidi lagundamise asemel krüoliitvanni metalli- ja fluoriidioonideks, viimased moodustavad gaasilised perfluorosüsivesinikud, mis reageerivad süsinikanoodiga.

1.3.3.1.5.   PAHi ja CO heide

PVT 71.   Søderbergi tehnoloogia kasutamisel alumiiniumi esmasel tootmisel tekkiva CO and PAHi õhkuheite vähendamiseks on PVT põletada CO ja PAH kambri heitgaasis.

1.3.3.2.   Reovee teke

PVT 72.   Reovee tekke vältimiseks on PVT taaskasutada või võtta protsessis ringlusse jahutusvesi ja käideldud reovesi, sealhulgas vihmavesi.

Kohaldatavus

Üldkohaldatav uute seadmete ja kapitaalse uuendamise korral. Kohaldatavus võib olla piiratud vee kvaliteedi ja/või toote kvaliteedi nõuete tõttu. Taaskasutatava või ringlussevõetava jahutusvee, käideldud reovee ja vihmavee kogus ei saa olla suurem kui protsessi jaoks vajalik vee kogus.

1.3.3.3.   Jäätmed

PVT 73.   Kasutatud tiiglivooderduse kõrvaldamise vähendamiseks on PVT korraldada kohapealset tööd nii, et hõlbustada selle välist ringlussevõttu, nagu tsemendi tootmine soolaräbu taaskasutamise protsessis, süsinikrikastajana terase või ferrosulamitööstuses või teisese toormena (nt kivivill), sõltuvalt lõpptarbija nõuetest.

1.3.4.   Alumiiniumi teisene tootmine

1.3.4.1.   Teisesed materjalid

PVT 74.   Saagise suurendamiseks toormest on PVT eraldada mittemetallilised koostisosad ja muud metallid alumiiniumist, kasutades ühte allpool esitatud meetoditest või nende kombinatsiooni, sõltuvalt töödeldavate materjalide koostisosadest.

| | Meetod |
| --- | --- |
| a | Mustmetallide magnetiline eraldamine |
| b | Alumiiniumi pöörisvooluga eraldamine (liikuvate elektromagnetväljade kasutamine) muudest koostisosadest |
| c | Eri metallide ja mittemetalliliste koostisosade eraldamine suhtelise tiheduse järgi (kasutades erineva tihedusega vedelikku) |

Meetod

a

Mustmetallide magnetiline eraldamine

b

Alumiiniumi pöörisvooluga eraldamine (liikuvate elektromagnetväljade kasutamine) muudest koostisosadest

c

Eri metallide ja mittemetalliliste koostisosade eraldamine suhtelise tiheduse järgi (kasutades erineva tihedusega vedelikku)

1.3.4.2.   Energeetika

PVT 75.   Energia tõhusaks kasutamiseks on PVT kasutada ühte allpool esitatud meetoditest või nende kombinatsiooni.

| | Meetod | Kohaldatavus |
| --- | --- | --- |
| a | Ahju täidise eelkuumutamine heitgaasiga | Kohaldatav üksnes mittepöördahjude korral |
| b | Gaaside retsirkuleerimine koos põlemata jäänud süsivesinikega tagasi põletisüsteemi | Kohaldatav üksnes kiirgusahjude ja kuivatite korral |
| c | Suunata vedel metall otse vormimisele | Kohaldatavus on piiratud transportimiseks vajaliku ajaga (maksimaalselt 4–5 tundi) |

Meetod

Kohaldatavus

a

Ahju täidise eelkuumutamine heitgaasiga

Kohaldatav üksnes mittepöördahjude korral

b

Gaaside retsirkuleerimine koos põlemata jäänud süsivesinikega tagasi põletisüsteemi

Kohaldatav üksnes kiirgusahjude ja kuivatite korral

c

Suunata vedel metall otse vormimisele

Kohaldatavus on piiratud transportimiseks vajaliku ajaga (maksimaalselt 4–5 tundi)

1.3.4.3.   Õhkuheide

PVT 76.   Õhkuheite vältimiseks või vähendamiseks on PVT eemaldada metallipurust enne väljasulatamisetappi õli ja orgaanilised koostisosad, kasutades tsentrifuugimist ja/või kuivatamist (60).

Kohaldatavus

Tsentrifuugimine on kasutatav üksnes õliga väga saastunud metallipuru korral enne kuivatamist. Õli ja orgaaniliste komponentide eemaldamine ei pruugi olla vajalik, kui ahi ja heitevähendussüsteem on projekteeritud töötlema orgaanilist materjali.

1.3.4.3.1.   Hajusheide

PVT 77.   Vanametalli ringlussevõtu eeltöötlusprotsessis tekkiva hajusheite vähendamiseks või selle tekke vältimiseks on PVT kasutada ühte allpool esitatud meetoditest või mõlemaid.

| | Meetod |
| --- | --- |
| a | Kinnine või pneumaatiline konveier, väljatõmbesüsteemiga |
| b | Täitmis- ja tühjenduskohtade ümbrised või tõmbevarjed, väljatõmbesüsteemiga |

Meetod

a

Kinnine või pneumaatiline konveier, väljatõmbesüsteemiga

b

Täitmis- ja tühjenduskohtade ümbrised või tõmbevarjed, väljatõmbesüsteemiga

PVT 78.   Sulatusahjude täitmisel ja tühjendamisel tekkiva hajusheite vähendamiseks või vältimiseks on PVT kasutada ühte allpool esitatud meetoditest või nende kombinatsiooni.

| | Meetod | Kohaldatavus |
| --- | --- | --- |
| a | Tõmbevarje asetamine ahjuukse peale ning väljalaskeavale, mille heitgaasi väljatõmbe süsteem on ühendatud filtrimissüsteemiga | Üldkohaldatav |
| b | Suitsu kogumise ümbris, mis katab nii täitmise kui ka tühjendamise tsoone | Kohaldatav üksnes statsionaarsete trummelahjude korral |
| c | Tihendatud ahjuuks (61) | Üldkohaldatav |
| d | Tihendatud täitmisvagun | Kohaldatav üksnes mittepöörlevate ahjude korral |
| e | Võimendatud imursüsteem, mida saab kohandada vastavalt vajaminevale protsessile (61) | Üldkohaldatav |

Meetod

Kohaldatavus

a

Tõmbevarje asetamine ahjuukse peale ning väljalaskeavale, mille heitgaasi väljatõmbe süsteem on ühendatud filtrimissüsteemiga

Üldkohaldatav

b

Suitsu kogumise ümbris, mis katab nii täitmise kui ka tühjendamise tsoone

Kohaldatav üksnes statsionaarsete trummelahjude korral

c

Tihendatud ahjuuks (61)

Üldkohaldatav

d

Tihendatud täitmisvagun

Kohaldatav üksnes mittepöörlevate ahjude korral

e

Võimendatud imursüsteem, mida saab kohandada vastavalt vajaminevale protsessile (61)

Üldkohaldatav

Kirjeldus

PVT 78(a) ja (b): väljatõmbefunktsiooniga katte paigaldamine, et koguda ja käidelda protsessis tekkivaid heitgaase.

PVT 78(d): tihenditega laadimisvagonett surutakse jäätmemetalli mahalaadimise ajal tihedalt vastu avatud ahjuust; sellega säilitatakse ahju tihendatus selles etapis.

PVT 79.   Ujuräbu/drossi töötlemisel tekkiva heite vähendamiseks on PVT kasutada ühte allpool esitatud meetoditest või nende kombinatsiooni.

| | Meetod |
| --- | --- |
| a | Ujuräbu/drossi jahutamine tihendatud mahutites inertse gaasi all kohe pärast ahjust riibumist |
| b | Ujuräbu/drossi märgumise vältimine |
| c | Ujuräbu/drossi tihendamine väljatõmbe ja tolmutekke vähendamise süsteemi kasutamisega |

Meetod

a

Ujuräbu/drossi jahutamine tihendatud mahutites inertse gaasi all kohe pärast ahjust riibumist

b

Ujuräbu/drossi märgumise vältimine

c

Ujuräbu/drossi tihendamine väljatõmbe ja tolmutekke vähendamise süsteemi kasutamisega

1.3.4.3.2.   Suunatud tolmuheide

PVT 80.   Metallipuru kuivatamisel ning metallipurust õli ja orgaaniliste komponentide eemaldamisel, mittemetalliliste komponentide ja muude metallide purustamisel, jahvatamisel ja kuival eraldamisel alumiiniumist ning alumiiniumi sekundaarse tootmisega seotud ladustamisel, käitlemisel ja transportimisel tekkiva tolmu- ja metalliheite vähendamiseks on PVT kasutada kottfiltrit.

PVTga saavutatav heitetase: vt tabel 15.

Tabel 15

PVTga saavutatav heitetase metallipuru kuivatamisel ning metallipurust õli ja orgaaniliste komponentide eemaldamisel, mittemetalliliste komponentide ja muude metallide purustamisel, jahvatamisel ja kuival eraldamisel alumiiniumist ning alumiiniumi sekundaarse tootmisega seotud ladustamisel, käitlemisel ja transportimisel tekkiva tolmu õhkuheite korral

| Näitaja | PVTga saavutatav heitetase (mg/Nm3) (62) |
| --- | --- |
| Tolm | ≤ 5 |

Näitaja

PVTga saavutatav heitetase (mg/Nm3) (62)

Tolm

≤ 5

Asjaomast seiret kirjeldatakse meetodis PVT 10.

PVT 81.   Alumiiniumi teisesel tootmisel sellistes ahjuprotsessides, nagu täitmine, sulatamine, tühjendamine ja sulametalli töötlemine, tekkiva tolmu ja metalli õhkuheite vähendamiseks on PVT kasutada kottfiltrit.

PVTga saavutatav heitetase: vt tabel 16.

Tabel 16

PVTga saavutatav heitetase alumiiniumi teisesel tootmisel sellistes ahjuprotsessides, nagu täitmine, sulatamine, mahalaadimine ja sulametalli töötlemine, tekkiva tolmu õhkuheite korral

| Näitaja | PVTga saavutatav heitetase (mg/Nm3) (63) |
| --- | --- |
| Tolm | 2–5 |

Näitaja

PVTga saavutatav heitetase (mg/Nm3) (63)

Tolm

2–5

Asjaomast seiret kirjeldatakse meetodis PVT 10.

PVT 82.   Alumiiniumi teiseses tootmises ümbersulatamisel tekkiva tolmu ja metalli õhkuheite vähendamiseks on PVT kasutada ühte allpool esitatud meetoditest või nende kombinatsiooni.

| | Meetod |
| --- | --- |
| a | Kasutada saastamata alumiiniummaterjali, st tahket materjali, millel ei ole värvaineid, plasti ega õli (nt toorikud) |
| b | Parandada põlemistingimusi, et vähendada tolmuheidet |
| c | Kottfilter |

Meetod

a

Kasutada saastamata alumiiniummaterjali, st tahket materjali, millel ei ole värvaineid, plasti ega õli (nt toorikud)

b

Parandada põlemistingimusi, et vähendada tolmuheidet

c

Kottfilter

PVTga saavutatav heitetase: vt tabel 17.

Tabel 17

PVTga saavutatav heitetase alumiiniumi teiseses tootmises ümbersulatamisel tekkiva tolmu korral

| Näitaja | PVTga saavutatav heitetase (mg/Nm3) (64)
   (65) |
| --- | --- |
| Tolm | 2–5 |

Näitaja

PVTga saavutatav heitetase (mg/Nm3) (64)
   (65)

Tolm

2–5

Asjaomast seiret kirjeldatakse meetodis PVT 10.

1.3.4.3.3.   Orgaaniliste ühendite heide

PVT 83.   Saastatud teisese toorme (nt metallipuru) termilisel töötlemisel ja sulatusahjus tekkivate orgaaniliste ühendite ja PCDD/Fi õhkuheite vähendamiseks on PVT kasutada kottfiltrit koos vähemalt ühe allpool esitatud meetodiga.

| | Meetod (66) |
| --- | --- |
| a | Valida tooraine ja see ette anda vastavalt ahjule ja kasutatavatele heite vähendamise meetoditele |
| b | Sisemine põletisüsteem sulatusahjudele |
| c | Järelpõleti |
| d | Kiire jahutamine |
| e | Aktiivsöe lisamine |

Meetod (66)

a

Valida tooraine ja see ette anda vastavalt ahjule ja kasutatavatele heite vähendamise meetoditele

b

Sisemine põletisüsteem sulatusahjudele

c

Järelpõleti

d

Kiire jahutamine

e

Aktiivsöe lisamine

PVTga saavutatav heitetase: vt tabel 18.

Tabel 18

PVTga saavutatav heitetase saastunud teisese toorme (nt metallipuru) termilisel töötlemisel ning sulatusahjus tekkivate LOÜde üldkoguse ja PCDD/Fi õhkuheite korral

| Näitaja | Ühik | PVTga saavutatav heitetase |
| --- | --- | --- |
| LOÜ kokku | mg/Nm3 | ≤ 10– 30 (67) |
| PCDD/F | ng I-TEQ/Nm3 | ≤ 0,1 (68) |

Näitaja

Ühik

PVTga saavutatav heitetase

LOÜ kokku

mg/Nm3

≤ 10– 30 (67)

PCDD/F

ng I-TEQ/Nm3

≤ 0,1 (68)

Asjaomast seiret kirjeldatakse meetodis PVT 10.

1.3.4.3.4.   Happeline heide

PVT 84.   Saastunud teisese toorme (nt metallipuru) termilisel töötlemisel, sulatusahjus ja ümbersulatamisel ning sulametalli töötlemisel tekkivate HCl, Cl2 ja HFi õhkuheite vähendamiseks on PVT kasutada ühte allpool esitatud meetodit või nende kombinatsiooni.

| Meetod |
| --- |
| a | Valida tooraine ja see ette anda vastavalt ahjule ja kasutatavatele heite vähendamise meetoditele (69) |
| b | Ca(OH)2 või naatriumvesinikkarbonaadi sissepritsimine koos kottfiltri kasutamisega (69) |
| c | Juhtida rafineerimisprotsessi, kohandades sulametallis olevate saasteainete eemaldamiseks kasutatava rafineerimisgaasi kogust |
| d | Kasutada rafineerimisprotsessis lahjendatud kloori koos inertse gaasiga |

Meetod

a

Valida tooraine ja see ette anda vastavalt ahjule ja kasutatavatele heite vähendamise meetoditele (69)

b

Ca(OH)2 või naatriumvesinikkarbonaadi sissepritsimine koos kottfiltri kasutamisega (69)

c

Juhtida rafineerimisprotsessi, kohandades sulametallis olevate saasteainete eemaldamiseks kasutatava rafineerimisgaasi kogust

d

Kasutada rafineerimisprotsessis lahjendatud kloori koos inertse gaasiga

Kirjeldus

PVT 84(d): kasutada puhta kloori asemel inertse gaasiga lahjendatud kloori, et vähendada klooriheidet. Puhastamine on võimalik ka üksnes inertset gaasi kasutades.

PVTga saavutatav heitetase: vt tabel 19.

Tabel 19

PVTga saavutatav heitetase saastunud teisese toorme (nt metallipuru) termilisel töötlemisel, sulatusahjus ja ümbersulatamisel ning sulametalli töötlemisel tekkivate HCl, Cl2 ja HF õhkuheite korral

| Näitaja | PVTga saavutatav heitetase (mg/Nm3) |
| --- | --- |
| HCl | ≤ 5–10 (70) |
| Cl2 | ≤ 1 (71)
   (72) |
| HF | ≤ 1 (73) |

Näitaja

PVTga saavutatav heitetase (mg/Nm3)

HCl

≤ 5–10 (70)

Cl2

≤ 1 (71)
   (72)

HF

≤ 1 (73)

Asjaomast seiret kirjeldatakse meetodis PVT 10.

1.3.4.4.   Jäätmed

PVT 85.   Alumiiniumi teisesest tootmisest pärit kõrvaldamisele saadetavate jäätmekoguste vähendamiseks on PVT korraldada kohapealset tööd nii, et hõlbustada jääkide taaskasutamist või, kui see ei ole võimalik, jääkide ringlussevõttu, kasutades sealhulgas ühte järgmistest meetoditest või nende kombinatsiooni.

| | Meetod |
| --- | --- |
| a | Sulatusahjus soolakatte kasutamise või soolaräbu taaskasutamisprotsessi puhul: taaskasutada kogutud tolm protsessis |
| b | Soolaräbu täielik ringlussevõtt |
| c | Soolakatet mittekasutavate ahjude korral töödelda ujuräbu/drossi, et eraldada sellest alumiinium |

Meetod

a

Sulatusahjus soolakatte kasutamise või soolaräbu taaskasutamisprotsessi puhul: taaskasutada kogutud tolm protsessis

b

Soolaräbu täielik ringlussevõtt

c

Soolakatet mittekasutavate ahjude korral töödelda ujuräbu/drossi, et eraldada sellest alumiinium

PVT 86.   Alumiiniumi teisesel tootmisel tekkiva soolaräbu koguse vähendamiseks on PVT kasutada ühte allpool esitatud meetoditest või nende kombinatsiooni.

| | Meetod | Kohaldatavus |
| --- | --- | --- |
| a | Parandada kasutatava toorme kvaliteeti mittemetalliliste koostisosade ja muude metallide alumiiniumist eraldamise abil, kui alumiinium on jäätmetes segamini muude koostisosadega | Üldkohaldatav |
| b | Eemaldada saastunud metallipurust enne sulatamist õli ja orgaanilised koostisosad | Üldkohaldatav |
| c | Metalli pumpamine või segamine | Mittekohaldatav pöördahjude korral |
| d | Kallutatav pöördahi | Selle ahju kasutamine võib olla piiratud etteantava materjali suurusega |

Meetod

Kohaldatavus

a

Parandada kasutatava toorme kvaliteeti mittemetalliliste koostisosade ja muude metallide alumiiniumist eraldamise abil, kui alumiinium on jäätmetes segamini muude koostisosadega

Üldkohaldatav

b

Eemaldada saastunud metallipurust enne sulatamist õli ja orgaanilised koostisosad

Üldkohaldatav

c

Metalli pumpamine või segamine

Mittekohaldatav pöördahjude korral

d

Kallutatav pöördahi

Selle ahju kasutamine võib olla piiratud etteantava materjali suurusega

1.3.5.   Soolaräbu ringlussevõtu protsess

1.3.5.1.   Hajusheide

PVT 87.   Soolaräbu ringlussevõtu protsessis tekkiva hajusheite vähendamiseks või selle tekke vältimiseks on PVT kasutada ühte allpool esitatud meetoditest või mõlemaid.

| | Meetod |
| --- | --- |
| a | Kinnised seadmed koos gaasi väljatõmbe ja juhtimisega filtrimissüsteemi |
| b | Tõmbevarje koos gaasi väljatõmbe ja juhtimisega filtrimissüsteemi |

Meetod

a

Kinnised seadmed koos gaasi väljatõmbe ja juhtimisega filtrimissüsteemi

b

Tõmbevarje koos gaasi väljatõmbe ja juhtimisega filtrimissüsteemi

1.3.5.2.   Suunatud tolmuheide

PVT 88.   Soolaräbu taaskasutamisprotsessis purustamisel ja kuivjahvatamisel tekkiva tolmu ja metalli õhkuheite vähendamiseks on PVT kasutada kottfiltrit.

PVTga saavutatav heitetase: vt tabel 20.

Tabel 20

PVTga saavutatav heitetase soolaräbu taaskasutamisprotsessiga seotud purustamisel ja kuivjahvatamisel tekkiva tolmu õhkuheite korral

| Näitaja | PVTga saavutatav heitetase (mg/Nm3) (74) |
| --- | --- |
| Tolm | 2–5 |

Näitaja

PVTga saavutatav heitetase (mg/Nm3) (74)

Tolm

2–5

Asjaomast seiret kirjeldatakse meetodis PVT 10.

1.3.5.3.   Gaasilised ühendid

PVT 89.   Soolaräbu taaskasutamisprotsessis märgjahvatamisel ja leostamisel tekkivate gaaside õhkuheite vähendamiseks on PVT kasutada ühte allpool esitatud meetoditest või nende kombinatsiooni.

| | Meetod (75) |
| --- | --- |
| a | Aktiivsöe lisamine |
| b | Järelpõleti |
| c | Märgskraber H2SO4-lahusega |

Meetod (75)

a

Aktiivsöe lisamine

b

Järelpõleti

c

Märgskraber H2SO4-lahusega

PVTga saavutatav heitetase: vt tabel 21.

Tabel 21

PVTga saavutatav heitetase soolaräbu taaskasutamise protsessis märgjahvatamisel ja leostamisel tekkivate gaaside õhkuheite korral

| Näitaja | PVTga saavutatav heitetase (mg/Nm3) (76) |
| --- | --- |
| NH3 | ≤ 10 |
| PH3 | ≤ 0,5 |
| H2S | ≤ 2 |

Näitaja

PVTga saavutatav heitetase (mg/Nm3) (76)

NH3

≤ 10

PH3

≤ 0,5

H2S

≤ 2

Asjaomast seiret kirjeldatakse meetodis PVT 10.

1.4.   PVT-JÄRELDUSED PLII JA/VÕI TINA TOOTMISE KOHTA

1.4.1.   Õhkuheide

1.4.1.1.   Hajusheide

PVT 90.   Esmaste ja teiseste materjalide, välja arvatud akude eeltöötlemisel (nagu mõõtmine, segamine, segu koostamine, purustamine, lõikamine ja sõelumine) tekkinud hajusheite vältimiseks või vähendamiseks on PVT kasutada ühte allpool esitatud meetoditest või nende kombinatsiooni.

| | Meetod | Kohaldatavus |
| --- | --- | --- |
| a | Kinnine konveier või pneumaatiline teisaldussüsteem tolmuse materjali jaoks | Üldkohaldatav |
| b | Kinnised seadmed. Tolmuste materjalide kasutamisel kogutakse heide kokku ja saadetakse heitevähendussüsteemi | Kohaldatav üksnes etteandesegude korral, mis on ette valmistatud doseerimiskonteineris või nn kaalukaotuse süsteemides |
| c | Toorme segamine kinnises hoones | Kohaldatav üksnes tolmuste materjalide korral. Olemasolevate seadmete korral võib kohaldatavus osutuda keeruliseks ruumivajaduste tõttu |
| d | Tolmutõrjesüsteemid, nagu veepihustid | Kohaldatav üksnes välistingimustes toimuva segamise korral |
| e | Toorme granuleerimine | Kohaldatav üksnes siis, kui protsessis ja ahjus on võimalik kasutada granuleeritud toormaterjale |

Meetod

Kohaldatavus

a

Kinnine konveier või pneumaatiline teisaldussüsteem tolmuse materjali jaoks

Üldkohaldatav

b

Kinnised seadmed. Tolmuste materjalide kasutamisel kogutakse heide kokku ja saadetakse heitevähendussüsteemi

Kohaldatav üksnes etteandesegude korral, mis on ette valmistatud doseerimiskonteineris või nn kaalukaotuse süsteemides

c

Toorme segamine kinnises hoones

Kohaldatav üksnes tolmuste materjalide korral. Olemasolevate seadmete korral võib kohaldatavus osutuda keeruliseks ruumivajaduste tõttu

d

Tolmutõrjesüsteemid, nagu veepihustid

Kohaldatav üksnes välistingimustes toimuva segamise korral

e

Toorme granuleerimine

Kohaldatav üksnes siis, kui protsessis ja ahjus on võimalik kasutada granuleeritud toormaterjale

PVT 91.   Plii esmases ja plii ja/või tina teiseses tootmises materjali eeltöötlemisel (nagu kuivatamine, purustamine, paagutamine, brikettimine, granuleerimine ja akude purustamine, sõelumine ja klassifitseerimine) tekkiva hajusheite vältimiseks või vähendamiseks on PVT kasutada ühte allpool esitatud meetoditest või mõlemaid.

| | Meetod |
| --- | --- |
| a | Kinnine konveier või pneumaatiline teisaldussüsteem tolmuse materjali jaoks |
| b | Kinnised seadmed. Tolmuste materjalide kasutamisel kogutakse heide kokku ja saadetakse heitevähendussüsteemi |

Meetod

a

Kinnine konveier või pneumaatiline teisaldussüsteem tolmuse materjali jaoks

b

Kinnised seadmed. Tolmuste materjalide kasutamisel kogutakse heide kokku ja saadetakse heitevähendussüsteemi

PVT 92.   Plii ja/või tina tootmises ahju täitmisel, väljasulatamisel ja ahju tühjendamisel ning plii esmases tootmises eelnevate vaseärastusprotsesside käigus tekkiva hajusheite vältimiseks või vähendamiseks on PVT kasutada allpool esitatud meetodite sobivat kombinatsiooni.

| | Meetod | Kohaldatavus |
| --- | --- | --- |
| a | Ümbrises täitmissüsteem koos väljatõmbesüsteemiga | Üldkohaldatav |
| b | Tsüklilise etteande ja väljavõtmise protsesside jaoks tihendatud või ümbrisesse suletud ahjud koos uksetihendusega (77) | Üldkohaldatav |
| c | Kasutada ahjus ja gaasikanalis alarõhku ning piisavat gaasi väljatõmbe kiirust, et vältida ülerõhu tekkimist | Üldkohaldatav |
| d | Tõmbevarjed/ümbrised täitmis- ja tühjendamiskohtades | Üldkohaldatav |
| e | Kinnine hoone | Üldkohaldatav |
| f | Täielik katmine tõmbevarjega, millel on väljatõmbesüsteem | Olemasolevate seadmete või nende olulise ajakohastamisel korral võib kohaldatavus osutuda keeruliseks ruuminõuete tõttu |
| g | Säilitada ahju tihendus | Üldkohaldatav |
| h | Hoida ahju temperatuur madalaimal nõutaval tasemel | Üldkohaldatav |
| i | Kasutada väljavõtmiskohas, koppade ja räbu käitlemise alal tõmbevarjet koos väljatõmbesüsteemiga | Üldkohaldatav |
| j | Tolmuse toorme eeltöötlemine, nagu granuleerimine | Kohaldatav üksnes siis, kui protsessis ja ahjus on võimalik kasutada granuleeritud toormaterjale |
| k | Kasutada väljavõtmise ajal koppade jaoks nn kuuti | Üldkohaldatav |
| l | Täitmis-ja tühjendamisala väljatõmbesüsteem, mis on ühendatud filtrimissüsteemiga | Üldkohaldatav |

Meetod

Kohaldatavus

a

Ümbrises täitmissüsteem koos väljatõmbesüsteemiga

Üldkohaldatav

b

Tsüklilise etteande ja väljavõtmise protsesside jaoks tihendatud või ümbrisesse suletud ahjud koos uksetihendusega (77)

Üldkohaldatav

c

Kasutada ahjus ja gaasikanalis alarõhku ning piisavat gaasi väljatõmbe kiirust, et vältida ülerõhu tekkimist

Üldkohaldatav

d

Tõmbevarjed/ümbrised täitmis- ja tühjendamiskohtades

Üldkohaldatav

e

Kinnine hoone

Üldkohaldatav

f

Täielik katmine tõmbevarjega, millel on väljatõmbesüsteem

Olemasolevate seadmete või nende olulise ajakohastamisel korral võib kohaldatavus osutuda keeruliseks ruuminõuete tõttu

g

Säilitada ahju tihendus

Üldkohaldatav

h

Hoida ahju temperatuur madalaimal nõutaval tasemel

Üldkohaldatav

i

Kasutada väljavõtmiskohas, koppade ja räbu käitlemise alal tõmbevarjet koos väljatõmbesüsteemiga

Üldkohaldatav

j

Tolmuse toorme eeltöötlemine, nagu granuleerimine

Kohaldatav üksnes siis, kui protsessis ja ahjus on võimalik kasutada granuleeritud toormaterjale

k

Kasutada väljavõtmise ajal koppade jaoks nn kuuti

Üldkohaldatav

l

Täitmis-ja tühjendamisala väljatõmbesüsteem, mis on ühendatud filtrimissüsteemiga

Üldkohaldatav

PVT 93.   Plii ja/või tina esmases ja teiseses tootmises ümbersulatamisel, rafineerimisel ja valamisel tekkiva tolmu ja metalli õhkuheite vähendamiseks on PVT kasutada ühte allpool esitatud meetoditest või nende kombinatsiooni.

| | Meetod |
| --- | --- |
| a | Tiigelahju või katla peal olev tõmbevarje koos väljatõmbesüsteemiga |
| b | Kaaned, millega sulgeda katel rafineerimisreaktsioonide ja kemikaalide lisamise ajal |
| c | Väljatõmbesüsteemiga varustatud tõmbevarje valurennide kohal ja väljavõtmiskohtades |
| d | Sulandi temperatuuri kontrollimine |
| e | Suletud mehaanilised räbueemaldajad tolmuse drossi ja jääkide eemaldamiseks |

Meetod

a

Tiigelahju või katla peal olev tõmbevarje koos väljatõmbesüsteemiga

b

Kaaned, millega sulgeda katel rafineerimisreaktsioonide ja kemikaalide lisamise ajal

c

Väljatõmbesüsteemiga varustatud tõmbevarje valurennide kohal ja väljavõtmiskohtades

d

Sulandi temperatuuri kontrollimine

e

Suletud mehaanilised räbueemaldajad tolmuse drossi ja jääkide eemaldamiseks

1.4.1.2.   Suunatud tolmuheide

PVT 94.   Plii ja/või tina esmases ja teiseses tootmises toorme ettevalmistamisel (nagu vastuvõtmine, käitlemine, ladustamine, mõõtmine, segamine, segu koostamine, kuivatamine, purustamine, lõikamine ja sõelumine) tekkiva tolmu ja metalli õhkuheite vähendamiseks on PVT kasutada kottfiltrit.

PVTga saavutatav heitetase: vt tabel 22.

Tabel 22

PVTga saavutatav heitetase plii ja/või tina esmases ja teiseses tootmises toorme ettevalmistamisel tekkiva tolmu õhkuheite korral

| Näitaja | PVTga saavutatav heitetase (mg/Nm3) (78) |
| --- | --- |
| Tolm | ≤ 5 |

Näitaja

PVTga saavutatav heitetase (mg/Nm3) (78)

Tolm

≤ 5

Asjaomast seiret kirjeldatakse meetodis PVT 10.

PVT 95.   Akude ettevalmistamisel (purustamine, sõelumine, klassifitseerimine) tekkiva tolmu ja metalli õhkuheite vähendamiseks on PVT kasutada kottfiltrit või märgskraberit.

PVTga saavutatav heitetase: vt tabel 23.

Tabel 23

PVTga saavutatav heitetase akude ettevalmistamisel (purustamine, sõelumine ja klassifitseerimine) tekkiva tolmu õhkuheite korral

| Näitaja | PVTga saavutatav heitetase (mg/Nm3) (79) |
| --- | --- |
| Tolm | ≤ 5 |

Näitaja

PVTga saavutatav heitetase (mg/Nm3) (79)

Tolm

≤ 5

Asjaomast seiret kirjeldatakse meetodis PVT 10.

PVT 96.   Plii ja/või tina esmases ja teiseses tootmises ahju täitmisel, väljasulatamisel ja ahju tühjendamisel tekkiva tolmu ja metalli õhkuheite (v.a heide, mis suunatakse väävelhappe või vedela SO2 tootmise seadmesse) vähendamiseks on PVT kasutada kottfiltrit.

PVTga saavutatav heitetase: vt tabel 24.

Tabel 24

PVTga saavutatav heitetase plii ja/või tina esmases ja teiseses tootmises ahju täitmisel, väljasulatamisel ja ahju tühjendamisel tekkiva tolmu ja plii õhkuheite (v.a heide, mis suunatakse väävelhappe või vedela SO2 tootmise seadmesse) korral

| Näitaja | PVTga saavutatav heitetase (mg/Nm3) |
| --- | --- |
| Tolm | 2–4 (80)
   (81) |
| Plii | ≤ 1 (82) |

Näitaja

PVTga saavutatav heitetase (mg/Nm3)

Tolm

2–4 (80)
   (81)

Plii

≤ 1 (82)

Asjaomast seiret kirjeldatakse meetodis PVT 10.

PVT 97.   Plii ja/või tina esmases ja teiseses tootmises ümbersulatamisel, rafineerimisel ja valamisel tekkiva tolmu ja metalli õhkuheite vähendamiseks on PVT kasutada allpool esitatud meetodeid.

| | Meetod |
| --- | --- |
| a | Pürometallurgiliste protsesside korral: hoida sulatusvanni temperatuur madalaimal võimalikul tasemel vastavalt protsessietapile ja kasutada kottfiltrit |
| b | Hüdrometallurgiliste protsesside korral: kasutada märgskraberit |

Meetod

a

Pürometallurgiliste protsesside korral: hoida sulatusvanni temperatuur madalaimal võimalikul tasemel vastavalt protsessietapile ja kasutada kottfiltrit

b

Hüdrometallurgiliste protsesside korral: kasutada märgskraberit

PVTga saavutatav heitetase: vt tabel 25.

Tabel 25

PVTga saavutatav heitetase plii ja/või tina esmases ja teiseses tootmises ümbersulatamisel, rafineerimisel ja valamisel tekkiva tolmu ja plii õhkuheite korral

| Näitaja | PVTga saavutatav heitetase (mg/Nm3) |
| --- | --- |
| Tolm | 2–4 (83)
   (84) |
| Plii | ≤ 1 (85) |

Näitaja

PVTga saavutatav heitetase (mg/Nm3)

Tolm

2–4 (83)
   (84)

Plii

≤ 1 (85)

Asjaomast seiret kirjeldatakse meetodis PVT 10.

1.4.1.3.   Orgaaniliste ühendite heide

PVT 98.   Plii ja/või tina teiseses tootmises toorme kuivatamisel ja väljasulatamisel tekkivate orgaaniliste ühendite õhkuheite vähendamiseks on PVT kasutada ühte allpool esitatud meetoditest või nende kombinatsiooni.

| | Meetod (86) | Kohaldatavus |
| --- | --- | --- |
| a | Valida tooraine ja see ette anda vastavalt ahjule ja kasutatavatele heite vähendamise meetoditele | Üldkohaldatav |
| b | Parandada põlemistingimusi, et vähendada orgaaniliste ühendite heidet | Üldkohaldatav |
| c | Järelpõleti või regeneratiivne termooksüdeerija | Kohaldatavus on piiratud nende heitgaaside energiasisalduse tõttu, mida peab töötlema, kuna vähem energiat sisaldavatele heitgaasidele kulub rohkem kütust |

Meetod (86)

Kohaldatavus

a

Valida tooraine ja see ette anda vastavalt ahjule ja kasutatavatele heite vähendamise meetoditele

Üldkohaldatav

b

Parandada põlemistingimusi, et vähendada orgaaniliste ühendite heidet

Üldkohaldatav

c

Järelpõleti või regeneratiivne termooksüdeerija

Kohaldatavus on piiratud nende heitgaaside energiasisalduse tõttu, mida peab töötlema, kuna vähem energiat sisaldavatele heitgaasidele kulub rohkem kütust

PVTga saavutatav heitetase: vt tabel 26.

Tabel 26

PVTga saavutatav heitetase plii ja/või tina teiseses tootmises toorme kuivatamisel ja väljasulatamisel tekkivate LOÜde üldkoguse õhkuheite korral

| Näitaja | PVTga saavutatav heitetase (mg/Nm3) (87) |
| --- | --- |
| LOÜ kokku | 10–40 |

Näitaja

PVTga saavutatav heitetase (mg/Nm3) (87)

LOÜ kokku

10–40

Asjaomast seiret kirjeldatakse meetodis PVT 10.

PVT 99.   Plii ja/või tina teisese toorme väljasulatamisel tekkiva PCDD/Fi õhkuheite vähendamiseks on PVT kasutada ühte allpool esitatud meetoditest või nende kombinatsiooni.

| Meetod |
| --- |
| a | Valida tooraine ja see ette anda vastavalt ahjule ja kasutatavatele heite vähendamise meetoditele (88) |
| b | Poolavatud ahju korral kasutada täitmissüsteeme, mis võimaldavad ette anda väikeses koguses tooret (88) |
| c | Sisemine põletisüsteem (88) sulatusahjudele |
| d | Järelpõleti või regeneratiivne termooksüdeerija (88) |
| e | Temperatuuril > 250 °C vältida paksu tolmukihi kogunemist heitgaasisüsteemi (88) |
| f | Kiire jahutamine (88) |
| g | Adsorbendi lisamine koos tõhusa tolmukogumissüsteemi kasutamisega (88) |
| h | Kasutada tõhusat tolmukogumissüsteemi |
| i | Lisada ahju ülemisse tsooni hapnikku |
| j | Parandada põlemistingimusi, et vähendada orgaaniliste ühendite heidet (88) |

Meetod

a

Valida tooraine ja see ette anda vastavalt ahjule ja kasutatavatele heite vähendamise meetoditele (88)

b

Poolavatud ahju korral kasutada täitmissüsteeme, mis võimaldavad ette anda väikeses koguses tooret (88)

c

Sisemine põletisüsteem (88) sulatusahjudele

d

Järelpõleti või regeneratiivne termooksüdeerija (88)

e

Temperatuuril > 250 °C vältida paksu tolmukihi kogunemist heitgaasisüsteemi (88)

f

Kiire jahutamine (88)

g

Adsorbendi lisamine koos tõhusa tolmukogumissüsteemi kasutamisega (88)

h

Kasutada tõhusat tolmukogumissüsteemi

i

Lisada ahju ülemisse tsooni hapnikku

j

Parandada põlemistingimusi, et vähendada orgaaniliste ühendite heidet (88)

PVTga saavutatav heitetase: vt tabel 27.

Tabel 27

PVTga saavutatav heitetase teisese plii ja/või tina toorme väljasulatamisel tekkiva PCDD/Fi õhkuheite korral

| Näitaja | PVTga saavutatav heitetase (ng I-TEQ/Nm3) (89) |
| --- | --- |
| PCDD/F | ≤ 0,1 |

Näitaja

PVTga saavutatav heitetase (ng I-TEQ/Nm3) (89)

PCDD/F

≤ 0,1

Asjaomast seiret kirjeldatakse meetodis PVT 10.

1.4.1.4.   Vääveldioksiidi heide

PVT 100.   Plii ja/või tina esmases ja teiseses tootmises ahju täitmisel, väljasulatamisel ja ahju tühjendamisel tekkiva SO2 õhkuheite (v.a heide, mis suunatakse väävelhappe või vedela SO2 tootmise seadmesse) vältimiseks või vähendamiseks on PVT kasutada ühte allpool esitatud meetoditest või nende kombinatsiooni.

| | Meetod | Kohaldatavus |
| --- | --- | --- |
| a | Sulfaadivormis olevat väävlit sisaldava toorme leeliseline leostamine | Üldkohaldatav |
| b | Kuiv või poolkuiv skraber (90) | Üldkohaldatav |
| c | Märgskraber (90) | Kohaldatavus võib olla piiratud järgmistel juhtudel:






  — | väga suur heitgaasi vooluhulk (tekkivate jäätmete ja reovee suure koguse tõttu) |

Meetod

Kohaldatavus

a

Sulfaadivormis olevat väävlit sisaldava toorme leeliseline leostamine

Üldkohaldatav

b

Kuiv või poolkuiv skraber (90)

Üldkohaldatav

c

Märgskraber (90)

Kohaldatavus võib olla piiratud järgmistel juhtudel:

—

väga suur heitgaasi vooluhulk (tekkivate jäätmete ja reovee suure koguse tõttu)

| — | kuivades piirkondades (vajaliku suure veekoguse ja reovee puhastamise vajaduse tõttu) |
| --- | --- |

—

kuivades piirkondades (vajaliku suure veekoguse ja reovee puhastamise vajaduse tõttu)

d

Väävli sidumine ümbersulatusetapis

Kohaldatav üksnes plii teisese tootmise korral

Kirjeldus

PVT 100(a): leeliselist soolalahust kasutatakse teisesest materjalist sulfaatide eemaldamiseks enne väljasulatamist.

PVT 100(d): väävli fikseerimine ümbersulatusetapis saavutatakse ümbersulatusahjus raua ja sooda (Na2CO3) lisamisega, mis reageerib toormes sisalduva väävliga nii, et tekib Na2S-FeS räbu.

PVTga saavutatav heitetase: vt tabel 28.

Tabel 28

PVTga saavutatav heitetase plii ja/või tina esmases ja teiseses tootmises ahju täitmisel, väljasulatamisel ja ahju tühjendamisel tekkiva SO2 õhkuheite (v.a heide, mis suunatakse väävelhappe või vedela SO2 tootmise seadmesse) korral

| Näitaja | PVTga saavutatav heitetase (mg/Nm3) (91)
   (92) |
| --- | --- |
| SO2 | 50–350 |

Näitaja

PVTga saavutatav heitetase (mg/Nm3) (91)
   (92)

SO2

50–350

Asjaomast seiret kirjeldatakse meetodis PVT 10.

1.4.2.   Pinnase ja põhjavee kaitse

PVT 101.   Akude ladustamisel, purustamisel, sõelumisel ja klassifitseerimisel pinnase ja põhjavee saastumise vältimiseks on PVT kasutada happekindlat pinnakatet ja mahavoolanud happe kogumise süsteemi.

1.4.3.   Reovee teke ja puhastamine

PVT 102.   Leeliselise leostamise käigus reovee tekke vältimiseks on PVT taaskasutada leeliselisest soolade lahusest naatriumsulfaadi kristalliseerimisel alles jäävat vett.

PVT 103.   Akude ettevalmistamisel, kui happeudu suunatakse reoveepuhastisse, tekkiva vetteheite vähendamiseks on PVT käitada sobivalt projekteeritud reoveepuhastit, et vähendada selles voos sisalduvate saasteainete sisaldust.

1.4.4.   Jäätmed

PVT 104.   Plii esmasest tootmisest kõrvaldamisele saadetavate jäätmekoguste vähendamiseks on PVT korraldada kohapealset tööd nii, et hõlbustada jääkide taaskasutamist või, kui see ei ole võimalik, protsessijääkide ringlussevõttu, kasutades sealhulgas ühte järgmistest meetoditest või nende kombinatsiooni.

| | Meetod | Kohaldatavus |
| --- | --- | --- |
| a | Taaskasutada tolmu eemaldamise süsteemis tekkivat tolmu plii tootmises | Üldkohaldatav |
| b | Võtta kasutusele gaasi märg- või kuivpuhastamisel tekkivas tolmus/mudas sisalduv Se ja Te | Kohaldatavus võib olla piiratud elavhõbedasisalduse tõttu |
| c | Võtta kasutusele rafineerimisdrossis sisalduvad Ag, Au, Bi, Sb ja Cu | Üldkohaldatav |
| d | Võtta kasutusele reoveepuhasti mudas sisalduvad metallid | Reoveepuhastist pärineva muda otsene väljasulatamine võib olla piiratud selliste elementide manuluse tõttu nagu As, Tl ja Cd |
| e | Lisada räbustit, mis muudab räbu sobivamaks väliseks kasutamiseks | Üldkohaldatav |

Meetod

Kohaldatavus

a

Taaskasutada tolmu eemaldamise süsteemis tekkivat tolmu plii tootmises

Üldkohaldatav

b

Võtta kasutusele gaasi märg- või kuivpuhastamisel tekkivas tolmus/mudas sisalduv Se ja Te

Kohaldatavus võib olla piiratud elavhõbedasisalduse tõttu

c

Võtta kasutusele rafineerimisdrossis sisalduvad Ag, Au, Bi, Sb ja Cu

Üldkohaldatav

d

Võtta kasutusele reoveepuhasti mudas sisalduvad metallid

Reoveepuhastist pärineva muda otsene väljasulatamine võib olla piiratud selliste elementide manuluse tõttu nagu As, Tl ja Cd

e

Lisada räbustit, mis muudab räbu sobivamaks väliseks kasutamiseks

Üldkohaldatav

BAT 105.   PVT 105. Pliiakudes sisalduvate polüpropüleeni ja polüetüleeni kasutamise võimaldamiseks on PVT eraldada see akudest enne väljasulatamist.

Kohaldatavus

See ei pruugi olla kohaldatav šahtahjude korral, kuna lahti võtmata (terved) akud lasevad gaasi läbi ning see on ahju talitluse jaoks vajalik.

PVT 106.   Akude taaskasutamisprotsessi käigus kogutud väävelhappe taaskasutamiseks või kasutusele võtmiseks on PVT korraldada kohapealset tööd nii, et hõlbustada selle sisest või välist taaskasutamist või ringlussevõttu, kasutades sealhulgas ühte allpool esitatud meetoditest või nende kombinatsiooni.

| | Meetod | Kohaldatavus |
| --- | --- | --- |
| a | Taaskasutada söövitamisainena | Üldkohaldatav sõltuvalt kohalikest tingimustest, nagu söövitamise kasutamine ja happes olevate lisandite kokkusobivus protsessiga |
| b | Taaskasutada toormena keemiatööstusettevõttes | Kohaldatavus võib sõltuda kohaliku keemiatööstusettevõtte olemasolust |
| c | Happe regenereerimine krakkimise teel | Kohaldatav üksnes siis, kui on olemas väävelhappe või vedela vääveldioksiidi tootmise seadmed |
| d | Kipsi tootmine | Kohaldatav üksnes siis, kui taaskasutatavas happes olevad lisandid ei mõjuta kipsi kvaliteeti või kui madalama kvaliteediga kipsi saab kasutada muul otstarbel, nt räbustina |
| e | Naatriumsulfaadi tootmine | Kohaldatav üksnes leeliselise leostamisprotsessi korral |

Meetod

Kohaldatavus

a

Taaskasutada söövitamisainena

Üldkohaldatav sõltuvalt kohalikest tingimustest, nagu söövitamise kasutamine ja happes olevate lisandite kokkusobivus protsessiga

b

Taaskasutada toormena keemiatööstusettevõttes

Kohaldatavus võib sõltuda kohaliku keemiatööstusettevõtte olemasolust

c

Happe regenereerimine krakkimise teel

Kohaldatav üksnes siis, kui on olemas väävelhappe või vedela vääveldioksiidi tootmise seadmed

d

Kipsi tootmine

Kohaldatav üksnes siis, kui taaskasutatavas happes olevad lisandid ei mõjuta kipsi kvaliteeti või kui madalama kvaliteediga kipsi saab kasutada muul otstarbel, nt räbustina

e

Naatriumsulfaadi tootmine

Kohaldatav üksnes leeliselise leostamisprotsessi korral

PVT 107.   Plii ja/või tina teisesest tootmisest kõrvaldamisele saadetavate jäätmekoguste vähendamiseks on PVT korraldada kohapealset tööd nii, et hõlbustada jääkide taaskasutamist või, kui see ei ole võimalik, jääkide ringlussevõttu, kasutades sealhulgas ühte järgmistest meetoditest või nende kombinatsiooni.

| | Meetod |
| --- | --- |
| a | Taaskasutada väljasulatusprotsessi jääke, et eraldada nendest plii ja muud metallid |
| b | Käidelda jääke ja jäätmeid materjali taaskasutamiseks ettenähtud seadmetes |
| c | Käidelda jääke ja jäätmeid nii, et neid saaks kasutada muudes rakendustes |

Meetod

a

Taaskasutada väljasulatusprotsessi jääke, et eraldada nendest plii ja muud metallid

b

Käidelda jääke ja jäätmeid materjali taaskasutamiseks ettenähtud seadmetes

c

Käidelda jääke ja jäätmeid nii, et neid saaks kasutada muudes rakendustes

1.5.   PVT-JÄRELDUSED TSINGI JA/VÕI KAADMIUMI TOOTMISE KOHTA

1.5.1.   Esmane tsingi tootmine

1.5.1.1.   Tsingi hüdrometallurgiline tootmine

1.5.1.1.1.   Energia

PVT 108.   Energia tõhusaks kasutamiseks on PVT taaskasutada särdamisel tekkinud heitgaasist pärit kuumust, kasutades ühte allpool esitatud meetoditest või nende kombinatsiooni.

| | Meetod | Kohaldatavus |
| --- | --- | --- |
| a | Kasutada jääksoojuse katelt ja turbiine elektri tootmiseks | Kohaldatavus võib sõltuda liikmesriigi energiahindadest ja energiapoliitikast |
| b | Kasutada jääksoojuse katelt ja turbiine, et toota mehaanilist energiat, mida kasutatakse protsessi käigus | Üldkohaldatav |
| c | Kasutada jääksoojuse katelt, et toota soojust, mida kasutatakse protsessi käigus ja/või kontori kütmiseks | Üldkohaldatav |

Meetod

Kohaldatavus

a

Kasutada jääksoojuse katelt ja turbiine elektri tootmiseks

Kohaldatavus võib sõltuda liikmesriigi energiahindadest ja energiapoliitikast

b

Kasutada jääksoojuse katelt ja turbiine, et toota mehaanilist energiat, mida kasutatakse protsessi käigus

Üldkohaldatav

c

Kasutada jääksoojuse katelt, et toota soojust, mida kasutatakse protsessi käigus ja/või kontori kütmiseks

Üldkohaldatav

1.5.1.1.2.   Õhkuheide

1.5.1.1.2.1.   Hajusheide

PVT 109.   Särdamise etteande ettevalmistamisel ja etteande käigus tekkiva tolmu hajusheite vähendamiseks on PVT kasutada ühte allpool esitatud meetoditest või mõlemaid.

| | Meetod |
| --- | --- |
| a | Märgetteanne |
| b | Täielikult kinnised protsessiseadmed, mis on ühendatud heitevähendussüsteemiga |

Meetod

a

Märgetteanne

b

Täielikult kinnised protsessiseadmed, mis on ühendatud heitevähendussüsteemiga

PVT 110.   Särdamisprotsessis tekkiva tolmu hajusheite vähendamiseks on PVT kasutada ühte või mitut järgmistest meetoditest.

| | Meetod |
| --- | --- |
| a | Protsessi läbiviimine negatiivse rõhu all |
| b | Täielikult kinnised protsessiseadmed, mis on ühendatud heitevähendussüsteemiga |

Meetod

a

Protsessi läbiviimine negatiivse rõhu all

b

Täielikult kinnised protsessiseadmed, mis on ühendatud heitevähendussüsteemiga

PVT 111.   Leostamisel, tahke ja vedela fraktsiooni eraldamisel ja puhastamisel tekkiva hajusa õhkuheite vähendamiseks on PVT kasutada ühte allpool esitatud meetoditest või nende kombinatsiooni.

| | Meetod | Kohaldatavus |
| --- | --- | --- |
| a | Katta paagid kaanega | Üldkohaldatav |
| b | Katta protsessi vedeliku sisselaske ja väljalaske rennid | Üldkohaldatav |
| c | Ühendada paagid keskse mehaanilise tõmbega heitevähendussüsteemiga või ühtse paagiga heitevähendussüsteemiga | Üldkohaldatav |
| d | Katta vaakumfiltrid tõmbevarjega ja ühendada need heitevähendussüsteemiga | Kohaldatav üksnes kuumade vedelike filtrimisel leostamise ja tahkest materjalist vedeliku eraldamise etapis |

Meetod

Kohaldatavus

a

Katta paagid kaanega

Üldkohaldatav

b

Katta protsessi vedeliku sisselaske ja väljalaske rennid

Üldkohaldatav

c

Ühendada paagid keskse mehaanilise tõmbega heitevähendussüsteemiga või ühtse paagiga heitevähendussüsteemiga

Üldkohaldatav

d

Katta vaakumfiltrid tõmbevarjega ja ühendada need heitevähendussüsteemiga

Kohaldatav üksnes kuumade vedelike filtrimisel leostamise ja tahkest materjalist vedeliku eraldamise etapis

PVT 112.   Elektrolüütilisel ekstraheerimisel tekkiva hajusa õhkuheite vähendamiseks on PVT kasutada ekstraheerimiskambrites lisandeid, eriti vahustusaineid.

1.5.1.1.2.2.   Suunatud heide

PVT 113.   Toorme käitlemisel ja ladustamisel, kuiva särdamise etteande ettevalmistamisel, kuiva särdamise etteandel ja särdamisel tekkiva tolmu ja metalli õhkuheite vähendamiseks on PVT kasutada kottfiltrit.

PVTga saavutatav heitetase: vt tabel 29.

Tabel 29

PVTga saavutatav heitetase toorme käsitsemisel ja ladustamisel, kuiva särdamise etteande ettevalmistamisel, kuiva särdamise etteandel ja särdamisel tekkiva tolmu õhkuheite korral

| Näitaja | PVTga saavutatav heitetase (mg/Nm3) (93) |
| --- | --- |
| Tolm | ≤ 5 |

Näitaja

PVTga saavutatav heitetase (mg/Nm3) (93)

Tolm

≤ 5

Asjaomast seiret kirjeldatakse meetodis PVT 10.

PVT 114.   Leostamisel, puhastamisel ja elektrolüüsi ajal tekkiva tsingi ja väävelhappe õhkuheite ning puhastamisel tekkiva arsaani ja stibaani heite vähendamiseks on PVT kasutada ühte allpool esitatud meetoditest või nende kombinatsiooni.

| | Meetod (94) |
| --- | --- |
| a | Märgskraber |
| b | Udupüüdur |
| c | Tsentrifuugimissüsteem |

Meetod (94)

a

Märgskraber

b

Udupüüdur

c

Tsentrifuugimissüsteem

PVTga saavutatav heitetase: vt tabel 30.

Tabel 30

PVTga saavutatav heitetase leostamisel, puhastamisel ja elektrolüüsi ajal tekkiva tsingi ja väävelhappe õhkuheite ning puhastamisel tekkiva arsaani ja stibaani heite korral

| Näitaja | PVTga saavutatav heitetase (mg/Nm3) (95) |
| --- | --- |
| Zn | ≤ 1 |
| H2SO4 | < 10 |
| AsH3 ja SbH3 summa | ≤ 0,5 |

Näitaja

PVTga saavutatav heitetase (mg/Nm3) (95)

Zn

≤ 1

H2SO4

< 10

AsH3 ja SbH3 summa

≤ 0,5

Asjaomast seiret kirjeldatakse meetodis PVT 10.

1.5.1.1.3.   Pinnase ja põhjavee kaitse

PVT 115.   Pinnase ja põhjavee saastumise vältimiseks on PVT paigutada leostamise või setitamise ajal kasutatavad paagid veekindla valliga piiratud alale ning kasutada kambrikestade ümber lisaümbrist.

1.5.1.1.4.   Reovee teke

PVT 116.   Puhta vee tarbimise ja reovee tekke vähendamiseks on PVT kasutada kombinatsiooni allpool esitatud meetoditest.

| | Meetod |
| --- | --- |
| a | Katlast väljalastava vee ja särdamise kinnisest jahutuskontuurist pärit vee tagasijuhtimine gaasi märgpuhastuse või leostamise etappi |
| b | Põletusahju puhastamisel/ülejooksul, elektrolüüsil ja leostamisprotsessil tekkiva reovee tagasijuhtimine |
| c | Põletusahju puhastamisel/ülejooksul, elektrolüüsil ja leostamisprotsessil, filtrikoogi pesemisel ja gaasi märgpuhastamisel tekkiva reovee tagasijuhtimine leostamise ja/või puhastamise etappi |

Meetod

a

Katlast väljalastava vee ja särdamise kinnisest jahutuskontuurist pärit vee tagasijuhtimine gaasi märgpuhastuse või leostamise etappi

b

Põletusahju puhastamisel/ülejooksul, elektrolüüsil ja leostamisprotsessil tekkiva reovee tagasijuhtimine

c

Põletusahju puhastamisel/ülejooksul, elektrolüüsil ja leostamisprotsessil, filtrikoogi pesemisel ja gaasi märgpuhastamisel tekkiva reovee tagasijuhtimine leostamise ja/või puhastamise etappi

1.5.1.1.5.   Jäätmed

PVT 117.   Kõrvaldamisele saadetavate jäätmekoguste vähendamiseks on PVT korraldada kohapealset tööd nii, et hõlbustada jääkide taaskasutamist või, kui see ei ole võimalik, protsessijääkide ringlussevõttu, kasutades sealhulgas ühte järgmistest meetoditest või nende kombinatsiooni.

| | Meetod | Kohaldatavus |
| --- | --- | --- |
| a | Rikastatud maakide ladustamisel ja protsessisisesel käitlemisel kogutud tolmu taaskasutamine (koos rikastatud maakide etteandega) | Üldkohaldatav |
| b | Taaskasutada särdamisprotsessi käigus kogutud tolmu kaltsineeritud materjali punkri kaudu | Üldkohaldatav |
| c | Pliid ja hõbedat sisaldavate jääkainete ringlussevõtt toormena väljaspool käitist | Kohaldatav sõltuvalt metallisisaldusest ja turu/protsessi olemasolust |
| d | Cu, Co, Ni, Cd, Mn sisaldavate jääkainete ringlussevõtt toormena välisseadmes, et saada müügikõlblikke tooteid | Kohaldatav sõltuvalt metallisisaldusest ja turu/protsessi olemasolust |

Meetod

Kohaldatavus

a

Rikastatud maakide ladustamisel ja protsessisisesel käitlemisel kogutud tolmu taaskasutamine (koos rikastatud maakide etteandega)

Üldkohaldatav

b

Taaskasutada särdamisprotsessi käigus kogutud tolmu kaltsineeritud materjali punkri kaudu

Üldkohaldatav

c

Pliid ja hõbedat sisaldavate jääkainete ringlussevõtt toormena väljaspool käitist

Kohaldatav sõltuvalt metallisisaldusest ja turu/protsessi olemasolust

d

Cu, Co, Ni, Cd, Mn sisaldavate jääkainete ringlussevõtt toormena välisseadmes, et saada müügikõlblikke tooteid

Kohaldatav sõltuvalt metallisisaldusest ja turu/protsessi olemasolust

PVT 118.   Leostamisjäätmete lõppladustamiskõlblikuks muutmiseks on PVT kasutada ühte allpool esitatud meetoditest.

| | Meetod | Kohaldatavus |
| --- | --- | --- |
| a | Pürometallurgiline käitlemine Waelzi pöördahjus | Kohaldatav üksnes neutraalsete leostusjääkide suhtes, mis ei sisalda liiga palju tsinkferriite ega palju väärismetalle |
| b | Jarofixi protsess | Kohaldatav üksnes jarosiitraua jääkide korral. Piiratud kohaldatavus olemasoleva patendi tõttu |
| c | Sulfideerimisprotsess | Kohaldatav üksnes jarosiitraua jääkide ja otseste leostusjääkide suhtes |
| d | Rauajääkide tihendamine | Kohaldatav üksnes reoveepuhastist pärinevate götiidijääkide ja kipsirikka sette suhtes |

Meetod

Kohaldatavus

a

Pürometallurgiline käitlemine Waelzi pöördahjus

Kohaldatav üksnes neutraalsete leostusjääkide suhtes, mis ei sisalda liiga palju tsinkferriite ega palju väärismetalle

b

Jarofixi protsess

Kohaldatav üksnes jarosiitraua jääkide korral. Piiratud kohaldatavus olemasoleva patendi tõttu

c

Sulfideerimisprotsess

Kohaldatav üksnes jarosiitraua jääkide ja otseste leostusjääkide suhtes

d

Rauajääkide tihendamine

Kohaldatav üksnes reoveepuhastist pärinevate götiidijääkide ja kipsirikka sette suhtes

Kirjeldus

PVT 118(b): Jarofixi protsess hõlmab jarosiidisademe segamist Portlandi tsemendi, lubja ja veega.

PVT 118(c): sulfideerimisprotsess hõlmab NaOH ja Na2S lisamist jääkainetele leostamistankis ja sulfideerimisreaktoris.

PVT 118(d): rauajääkide tihendamine hõlmab niiskusesisalduse vähendamist filtrite ja lubja või muude ainete lisamise abil.

1.5.1.2.   Pürometallurgiline tsingi tootmine

1.5.1.2.1.   Õhkuheide

1.5.1.2.1.1.   Suunatud tolmuheide

PVT 119.   Tsingi pürometallurgilisel tootmisel tekkiva tolmu ja metalli õhkuheite (v.a heide, mis suunatakse väävelhappe tootmise seadmesse) vähendamiseks on PVT kasutada kottfiltrit.

Kohaldatavus

Rikastatud maakide kõrge orgaanilise süsiniku sisalduse korral (nt ligikaudu 10 mahuprotsenti) ei pruugi kottfiltrid olla kasutatavad kottide ummistumise tõttu ja tuleb kasutada muid meetodeid (nt märgskraberit).

PVTga saavutatav heitetase: vt tabel 31.

Tabel 31

PVTga saavutatav heitetase tsingi pürometallurgilisel tootmisel tekkiva tolmu õhkuheite puhul (v.a heide, mis suunatakse väävelhappe tootmise seadmesse)

| Näitaja | PVTga saavutatav heitetase (mg/Nm3) (96)
   (97) |
| --- | --- |
| Tolm | 2–5 |

Näitaja

PVTga saavutatav heitetase (mg/Nm3) (96)
   (97)

Tolm

2–5

Asjaomast seiret kirjeldatakse meetodis PVT 10.

PVT 120.   Tsingi pürometallurgilisel tootmisel tekkiva SO2 õhkuheite (v.a heide, mis suunatakse väävelhappe tootmise seadmesse) vähendamiseks on PVT kasutada väävlitustamise märgmeetodit.

PVTga saavutatav heitetase: vt tabel 32.

Tabel 32

PVTga saavutatav heitetase tsingi pürometallurgilisel tootmisel tekkiva SO2 õhkuheite puhul (v.a heide, mis suunatakse väävelhappe tootmise seadmesse)

| Näitaja | PVTga saavutatav heitetase (mg/Nm3) (98) |
| --- | --- |
| SO2 | ≤ 500 |

Näitaja

PVTga saavutatav heitetase (mg/Nm3) (98)

SO2

≤ 500

Asjaomast seiret kirjeldatakse meetodis PVT 10.

1.5.2.   Tsingi teisene tootmine

1.5.2.1.   Õhkuheide

1.5.2.1.1.   Suunatud tolmuheide

PVT 121.   Granuleerimisel ja räbu töötlemisel tekkiva tolmu ja metalli õhkuheite vähendamiseks on PVT kasutada kottfiltrit.

PVTga saavutatav heitetase: vt tabel 33.

Tabel 33

PVTga saavutatav heitetase granuleerimisel ja räbu töötlemisel tekkiva tolmu õhkuheite korral

| Näitaja | PVTga saavutatav heitetase (mg/Nm3) (99) |
| --- | --- |
| Tolm | ≤ 5 |

Näitaja

PVTga saavutatav heitetase (mg/Nm3) (99)

Tolm

≤ 5

Asjaomast seiret kirjeldatakse meetodis PVT 10.

PVT 122.   Metalli ning metalli-oksiidi-segu voogude sulatamisel tekkiva ning räbu põletusahjust ja Waelzi pöördahjust pärit tolmu ja metalli õhkuheite vähendamiseks on PVT kasutada kottfiltrit.

Kohaldatavus

Kottfilter ei pruugi olla kasutatav klinkritootmises (kus on vaja metallioksiidide asemel vähendada kloriidide sisaldust).

PVTga saavutatav heitetase: vt tabel 34.

Tabel 34

PVTga saavutatav heitetase metalli ning metalli-oksiidi-segu voogude sulatamisel tekkiva ning räbu põletusahjust ja Waelzi pöördahjust pärit tolmu ja metalli õhkuheite korral

| Näitaja | PVTga saavutatav heitetase (mg/Nm3) (100)
   (101)
   (102) |
| --- | --- |
| Tolm | 2–5 |

Näitaja

PVTga saavutatav heitetase (mg/Nm3) (100)
   (101)
   (102)

Tolm

2–5

Asjaomast seiret kirjeldatakse meetodis PVT 10.

1.5.2.1.2.   Orgaaniliste ühendite heide

PVT 123.   Metalli ning metalli-oksiidi-segu voogude sulatamisel tekkivate ning räbu põletusahjust ja Waelzi pöördahjust pärit orgaaniliste ühendite õhkuheite vähendamiseks on PVT kasutada ühte allpool esitatud meetoditest või nende kombinatsiooni.

| | Meetod (103) | Kohaldatavus |
| --- | --- | --- |
| a | Adsorbendi (aktiivsüsi või pruunsöekoks) lisamine, millele järgneb kottfiltri ja/või elektrifiltri kasutamine | Üldkohaldatav |
| b | Termooksüdeerija | Üldkohaldatav |
| c | Regeneratiivne termooksüdeerija | Ei pruugi olla kohaldatav ohutuskaalutlustel. |

Meetod (103)

Kohaldatavus

a

Adsorbendi (aktiivsüsi või pruunsöekoks) lisamine, millele järgneb kottfiltri ja/või elektrifiltri kasutamine

Üldkohaldatav

b

Termooksüdeerija

Üldkohaldatav

c

Regeneratiivne termooksüdeerija

Ei pruugi olla kohaldatav ohutuskaalutlustel.

PVTga saavutatav heitetase: vt tabel 35.

Tabel 35

PVTga saavutatav heitetase metalli ning metalli-oksiidi-segu voogude sulatamisel tekkiva ning räbu põletusahjust ja Waelzi pöördahjust pärit LOÜde üldkoguse ja PCDD/Fi õhkuheite korral

| Näitaja | Ühik | PVTga saavutatav heitetase |
| --- | --- | --- |
| LOÜ kokku | mg/Nm3 | 2–20 (104) |
| PCDD/F | ng I-TEQ/Nm3 | ≤ 0,1 (105) |

Näitaja

Ühik

PVTga saavutatav heitetase

LOÜ kokku

mg/Nm3

2–20 (104)

PCDD/F

ng I-TEQ/Nm3

≤ 0,1 (105)

Asjaomast seiret kirjeldatakse meetodis PVT 10.

1.5.2.1.3.   Happe heide

PVT 124.   Metalli ning metalli-oksiidi-segu voogude sulatamisel tekkiva ning räbu põletusahjust ja Waelzi pöördahjust pärit HCl ja HF õhkuheite vähendamiseks on PVT kasutada ühte allpool esitatud meetoditest.

| | Meetod (106) | Protsess |
| --- | --- | --- |
| a | Adsorbendi lisamine, seejärel kottfiltri kasutamine | — | Metalli ning metalli-oksiidi-segu voogude sulatamine |

Meetod (106)

Protsess

a

Adsorbendi lisamine, seejärel kottfiltri kasutamine

—

Metalli ning metalli-oksiidi-segu voogude sulatamine

| — | Waelzi pöördahi |
| --- | --- |

—

Waelzi pöördahi

b

Märgskraber

| — | Räbu põletusahi |
| --- | --- |

—

Räbu põletusahi

PVTga saavutatav heitetase: vt tabel 36.

Tabel 36

PVTga saavutatav heitetase metalli ning metalli-oksiidi-segu voogude sulatamisel tekkiva ning räbu põletusahjust ja Waelzi pöördahjust pärit HCl ja HF õhkuheite korral

| Näitaja | PVTga saavutatav heitetase (mg/Nm3) (107) |
| --- | --- |
| HCl | ≤ 1,5 |
| HF | ≤ 0,3 |

Näitaja

PVTga saavutatav heitetase (mg/Nm3) (107)

HCl

≤ 1,5

HF

≤ 0,3

Asjaomast seiret kirjeldatakse meetodis PVT 10.

1.5.2.2.   Reovee teke ja puhastamine

PVT 125.   Puhta vee tarbimise vähendamiseks Waelzi pöördahjuprotsessis on PVT kasutada mitmeetapilist vastuvoolu-pesemist.

Kirjeldus

Eelmisest pesemisetapist pärit vesi filtritakse ja taaskasutatakse järgmises pesemisetapis. Kasutada saab kaht või kolme etappi, mis võimaldavad tarbida vett kuni kolm korda vähem võrreldes üheastmelise vastuvoolu-pesemisega.

PVT 126.   Waelzi pöördahjuprotsessi pesemisetapist pärinevate halogeniidide õhkuheite vältimiseks või vähendamiseks on PVT kasutada kristallisatsiooni.

1.5.3.   Tsingi valuplokkide sulatamine, legeerimine ja valamine ning tsingipulbri tootmine

1.5.3.1.   Õhkuheide

1.5.3.1.1.   Tolmu hajusheide

PVT 127.   Tsingiplokkide sulatamisel, legeerimisel ja valamisel tekkiva tolmu hajusa õhkuheite vähendamiseks on PVT kasutada seadmeid alarõhu all.

1.5.3.1.2.   Suunatud tolmuheide

PVT 128.   Tsingiplokkide sulatamisel, legeerimisel ja valamisel ning tsingipulbri tootmisel tekkiva tolmu ja metalli õhkuheite vähendamiseks on PVT kasutada kottfiltrit.

PVTga saavutatav heitetase: vt tabel 37.

Tabel 37

PVTga saavutatav heitetase tsingiplokkide sulatamisel, legeerimisel ja valamisel ning tsingipulbri tootmisel tekkiva tolmu korral

| Näitaja | PVTga saavutatav heitetase (mg/Nm3) (108) |
| --- | --- |
| Tolm | ≤ 5 |

Näitaja

PVTga saavutatav heitetase (mg/Nm3) (108)

Tolm

≤ 5

Asjaomast seiret kirjeldatakse meetodis PVT 10.

1.5.3.2.   Reovesi

PVT 129.   Tsingiplokkide sulatamisel ja valamisel tekkiva reovee tekkimise vältimiseks on PVT taaskasutada jahutusvett.

1.5.3.3.   Jäätmed

PVT 130.   Tsingiplokkide sulatamisel tekkivate kõrvaldamisele saadetavate jäätmekoguste vähendamiseks on PVT korraldada kohapealset tööd nii, et hõlbustada jääkide taaskasutamist või, kui see ei ole võimalik, jääkide ringlussevõttu, kasutades sealhulgas ühte allpool esitatud meetoditest või nende kombinatsiooni.

| | Meetod |
| --- | --- |
| a | Sulatusahjus tekkiva tsingidrossi ja tsinki sisaldava tolmu oksüdeeritud fraktsiooni kasutamine särdamisahjus või tsingi hüdrometallurgilisel tootmisel |
| b | Tsingidrossi metallifraktsiooni ja katoodivalust tekkiva metallidrossi kasutamine sulatusahjus või taaskasutamine tsingitolmu või tsinkoksiidina tsingi rafineerimise seadmes |

Meetod

a

Sulatusahjus tekkiva tsingidrossi ja tsinki sisaldava tolmu oksüdeeritud fraktsiooni kasutamine särdamisahjus või tsingi hüdrometallurgilisel tootmisel

b

Tsingidrossi metallifraktsiooni ja katoodivalust tekkiva metallidrossi kasutamine sulatusahjus või taaskasutamine tsingitolmu või tsinkoksiidina tsingi rafineerimise seadmes

1.5.4.   Kaadmiumi tootmine

1.5.4.1.   Õhkuheide

1.5.4.1.1.   Hajusheide

PVT 131.   Hajusa õhkuheite vähendamiseks on PVT kasutada ühte järgmistest meetoditest või nende kombinatsiooni.

| | Meetod |
| --- | --- |
| a | Leostamise ning tahke ja vedela osa eraldamise juures hüdrometallurgilises tootmises, brikettimise/granuleerimise ja aurustamise juures pürometallurgilises tootmises ning sulatamise, legeerimise ja valamise juures kasutada keskset väljatõmbesüsteemi, mis on ühendatud heitevähendussüsteemiga |
| b | Katta kambrid hüdrometallurgilise tootmise elektrolüüsietapis |

Meetod

a

Leostamise ning tahke ja vedela osa eraldamise juures hüdrometallurgilises tootmises, brikettimise/granuleerimise ja aurustamise juures pürometallurgilises tootmises ning sulatamise, legeerimise ja valamise juures kasutada keskset väljatõmbesüsteemi, mis on ühendatud heitevähendussüsteemiga

b

Katta kambrid hüdrometallurgilise tootmise elektrolüüsietapis

1.5.4.1.2.   Suunatud tolmuheide

PVT 132.   Kaadmiumi pürometallurgilisel tootmisel ja kaadmiumiplokkide sulatamisel, valamisel ja valul tekkiva tolmu ja metalli õhkuheite vähendamiseks on PVT kasutada ühte allpool esitatud meetoditest või nende kombinatsiooni.

| | Meetod (109) | Kohaldatavus |
| --- | --- | --- |
| a | Kottfilter | Üldkohaldatav |
| b | ESP | Üldkohaldatav |
| c | Märgskraber | Kohaldatavus võib olla piiratud järgmistel juhtudel:






  — | väga suur heitgaasi vooluhulk (tekkivate jäätmete ja reovee suure koguse tõttu) |

Meetod (109)

Kohaldatavus

a

Kottfilter

Üldkohaldatav

b

ESP

Üldkohaldatav

c

Märgskraber

Kohaldatavus võib olla piiratud järgmistel juhtudel:

—

väga suur heitgaasi vooluhulk (tekkivate jäätmete ja reovee suure koguse tõttu)

| — | kuivades piirkondades (vajaliku suure veekoguse ja reovee puhastamise vajaduse tõttu) |
| --- | --- |

—

kuivades piirkondades (vajaliku suure veekoguse ja reovee puhastamise vajaduse tõttu)

PVTga saavutatav heitetase: vt tabel 38.

Tabel 38

PVTga saavutatav õhkuheite tase kaadmiumi pürometallurgilisel tootmisel kaadmiumplokkide sulatamisel, legeerimisel ja valamisel tekkiva tolmu ja kaadmiumi korral

| Näitaja | PVTga saavutatav heitetase (mg/Nm3) (110) |
| --- | --- |
| Tolm | 2–3 |
| Cd | ≤ 0,1 |

Näitaja

PVTga saavutatav heitetase (mg/Nm3) (110)

Tolm

2–3

Cd

≤ 0,1

Asjaomast seiret kirjeldatakse meetodis PVT 10.

1.5.4.2.   Jäätmed

PVT 133.   Kaadmiumi hüdrometallurgilisest tootmisest pärit kõrvaldamisele suunatud jäätmekoguste vähendamiseks on PVT korraldada kohapealset tööd nii, et hõlbustada jääkide taaskasutamist või, kui see ei ole võimalik, jääkide ringlussevõttu, kasutades sealhulgas ühte järgmistest meetoditest.

| | Meetod | Kohaldatavus |
| --- | --- | --- |
| a | Ekstraheerida tsingiprotsessist pärit kaadmium kaadmiumirikka tsementaadina puhastusetapis, seejärel see kontsentreerida ja rafineerida (elektrolüüsi või pürometallurgilise protsessi teel) ning lõpuks muundada see müügikõlblikuks metalseks kaadmiumiks või kaadmiumiühenditeks | Kohaldatav üksnes siis, kui on olemas majanduslikult tasuv nõudlus |
| b | Ekstraheerida tsingiprotsessist pärit kaadmium kaadmiumirikka tsementaadina puhastusetapis ning seejärel kohaldada hüdrometallurgilisi protsesse, et saada kaadmiumirikas sade (nt tsement (Cd-metall), Cd(OH)2), mis ladestatakse prügilatesse samal ajal, kui kõik muud protsessist tulenevad vood võetakse ringlusse kaadmiumi või tsingi tootmisseadme voos | Kohaldatav üksnes siis, kui on olemas sobiv lõppladustuspaik |

Meetod

Kohaldatavus

a

Ekstraheerida tsingiprotsessist pärit kaadmium kaadmiumirikka tsementaadina puhastusetapis, seejärel see kontsentreerida ja rafineerida (elektrolüüsi või pürometallurgilise protsessi teel) ning lõpuks muundada see müügikõlblikuks metalseks kaadmiumiks või kaadmiumiühenditeks

Kohaldatav üksnes siis, kui on olemas majanduslikult tasuv nõudlus

b

Ekstraheerida tsingiprotsessist pärit kaadmium kaadmiumirikka tsementaadina puhastusetapis ning seejärel kohaldada hüdrometallurgilisi protsesse, et saada kaadmiumirikas sade (nt tsement (Cd-metall), Cd(OH)2), mis ladestatakse prügilatesse samal ajal, kui kõik muud protsessist tulenevad vood võetakse ringlusse kaadmiumi või tsingi tootmisseadme voos

Kohaldatav üksnes siis, kui on olemas sobiv lõppladustuspaik

1.6.   PVT-JÄRELDUSED VÄÄRISMETALLIDE TOOTMISE KOHTA

1.6.1.   Õhkuheide

1.6.1.1.   Hajusheide

PVT 134.   Eeltöötlemisega seotud protsessil (nagu purustamine, sõelumine ja segamine) tekkiva hajusheite vähendamiseks on PVT kasutada ühte allpool esitatud meetoditest või nende kombinatsiooni.

| | Meetod |
| --- | --- |
| a | Sulgeda eeltöötlemise alad ja tolmuste materjalide teisaldamise süsteemid |
| b | Ühendada tolmavate materjalide eeltöötlemis- ja töötlemiskohad tolmukogumis- või väljatõmbesüsteemidega tõmbevarjete ja torustiku kaudu |
| c | Seada sisse eeltöötlemis- ja töötlemisseadmete elektriline blokeerimine, nii et neid seadmeid ei saaks ilma toimiva tolmukogumis- ja filtrimissüsteemita kasutada |

Meetod

a

Sulgeda eeltöötlemise alad ja tolmuste materjalide teisaldamise süsteemid

b

Ühendada tolmavate materjalide eeltöötlemis- ja töötlemiskohad tolmukogumis- või väljatõmbesüsteemidega tõmbevarjete ja torustiku kaudu

c

Seada sisse eeltöötlemis- ja töötlemisseadmete elektriline blokeerimine, nii et neid seadmeid ei saaks ilma toimiva tolmukogumis- ja filtrimissüsteemita kasutada

PVT 135.   Väljasulatamisel ja sulatamisel (nii Doré kui ka mitte-Doré protsessid) tekkiva hajusa õhkuheite vähendamiseks on PVT kasutada kõiki allpool esitatud meetodeid.

| | Meetod |
| --- | --- |
| a | Sulgeda hooned ja/või väljasulatusahju alad |
| b | Protsessi läbiviimine alarõhu all |
| c | Ühendada ahjuprotsessid tolmukogumis- või väljatõmbesüsteemidega tõmbevarjete ja torustiku kaudu |
| d | Seada sisse ahjuseadmete elektriline blokeerimine, nii et neid seadmeid ei saaks ilma toimiva tolmukogumis- ja filtrimissüsteemita kasutada |

Meetod

a

Sulgeda hooned ja/või väljasulatusahju alad

b

Protsessi läbiviimine alarõhu all

c

Ühendada ahjuprotsessid tolmukogumis- või väljatõmbesüsteemidega tõmbevarjete ja torustiku kaudu

d

Seada sisse ahjuseadmete elektriline blokeerimine, nii et neid seadmeid ei saaks ilma toimiva tolmukogumis- ja filtrimissüsteemita kasutada

PVT 136.   Leostamisel ja kulla elektrolüüsil tekkiva hajusheite vähendamiseks on PVT kasutada ühte allpool esitatud meetoditest või nende kombinatsiooni.

| | Meetod |
| --- | --- |
| a | Suletud paagid/anumad ja suletud torud lahuste teisaldamiseks |
| b | Katted ja ekstraheerimissüsteemid elektrolüüsikambrite jaoks |
| c | Veekardin kulla tootmise jaoks, et vältida gaasilise kloori heidet anoodisette leostamise ajal koos soolhappe või muude lahustitega |

Meetod

a

Suletud paagid/anumad ja suletud torud lahuste teisaldamiseks

b

Katted ja ekstraheerimissüsteemid elektrolüüsikambrite jaoks

c

Veekardin kulla tootmise jaoks, et vältida gaasilise kloori heidet anoodisette leostamise ajal koos soolhappe või muude lahustitega

PVT 137.   Hüdrometallurgilisel protsessil tekkiva hajusheite vähendamiseks on PVT kasutada kõiki allpool esitatud meetodeid.

| | Meetod |
| --- | --- |
| a | Isoleerimismeetmed, nagu tihendatud või kinnised reaktsioonianumad, hoiupaagid, lahustiga ekstraheerimise seadmed ja filtrid, tasemekontrolliga varustatud anumad ja paagid, suletud torud, tihendatud äravoolusüsteemid, ja hoolduskavad |
| b | Reaktsioonianumad ja paagid, mis on ühendatud heitgaasi äratõmmet võimaldava ühise torustikusüsteemiga (rikke puhuks on ette nähtud automaatne varusüsteemi käivitumine) |

Meetod

a

Isoleerimismeetmed, nagu tihendatud või kinnised reaktsioonianumad, hoiupaagid, lahustiga ekstraheerimise seadmed ja filtrid, tasemekontrolliga varustatud anumad ja paagid, suletud torud, tihendatud äravoolusüsteemid, ja hoolduskavad

b

Reaktsioonianumad ja paagid, mis on ühendatud heitgaasi äratõmmet võimaldava ühise torustikusüsteemiga (rikke puhuks on ette nähtud automaatne varusüsteemi käivitumine)

PVT 138.   Põletamisel, särdamisel ja kuivatamisel tekkiva tolmu õhkuheite vähendamiseks on PVT kasutada kõiki allpool esitatud meetodeid.

| | Meetod |
| --- | --- |
| a | Ühendada kõik särdamisahjud, põletusahjud ja kuivatusahjud torustikusüsteemiga, mis tõmbab välja protsessis tekkivat heitgaasi |
| b | Prioriteetsel vooluahelal töötav skraberiseade, mis saab elektrikatkestuse korral toidet varugeneraatorilt |
| c | Juhtida käivitamist ja seiskamist, kasutatud happe kõrvaldamist ja skraberitesse uue happe lisamist automaatse juhtimissüsteemi abil |

Meetod

a

Ühendada kõik särdamisahjud, põletusahjud ja kuivatusahjud torustikusüsteemiga, mis tõmbab välja protsessis tekkivat heitgaasi

b

Prioriteetsel vooluahelal töötav skraberiseade, mis saab elektrikatkestuse korral toidet varugeneraatorilt

c

Juhtida käivitamist ja seiskamist, kasutatud happe kõrvaldamist ja skraberitesse uue happe lisamist automaatse juhtimissüsteemi abil

PVT 139.   Rafineerimise ajal metallist lõpptoodete sulatamisel tekkiva tolmu õhkuheite vähendamiseks on PVT kasutada kõiki allpool esitatud meetodeid.

| | Meetod |
| --- | --- |
| a | Alarõhul töötav suletud ahi |
| b | Nõuetekohased kestad, ümbrised ja tõmbevarjed koos tõhusa väljatõmbe/ventilatsiooniga |

Meetod

a

Alarõhul töötav suletud ahi

b

Nõuetekohased kestad, ümbrised ja tõmbevarjed koos tõhusa väljatõmbe/ventilatsiooniga

1.6.1.2.   Suunatud tolmuheide

PVT 140.   Kõikidest tolmustest protsessidest, nagu purustamine, sõelumine, segamine, sulatamine, väljasulatamine, põletamine, särdamine, kuivatamine ja rafineerimine, pärit tolmu ja metalli õhkuheite vähendamiseks on PVT kasutada ühte allpool esitatud meetoditest.

| | Meetod (111) | Kohaldatavus |
| --- | --- | --- |
| a | Kottfilter | Ei pruugi olla kohaldatav suures koguses lenduvat seleeni sisaldavate heitgaaside puhul |
| b | Märgskraber koos elektrifiltriga, mis võimaldab seleeni taaskasutamist | Kohaldatav üksnes lenduvat seleeni sisaldavate heitgaaside korral (nt Doré metallitootmine) |

Meetod (111)

Kohaldatavus

a

Kottfilter

Ei pruugi olla kohaldatav suures koguses lenduvat seleeni sisaldavate heitgaaside puhul

b

Märgskraber koos elektrifiltriga, mis võimaldab seleeni taaskasutamist

Kohaldatav üksnes lenduvat seleeni sisaldavate heitgaaside korral (nt Doré metallitootmine)

PVTga saavutatav heitetase: vt tabel 39.

Tabel 39

PVTga saavutatav heitetase tolmu õhkuheite korral, mis tekib protsessidest, nagu purustamine, sõelumine, segamine, sulatamine, väljasulatamine, põletamine, särdamine, kuivatamine ja rafineerimine

| Näitaja | PVTga saavutatav heitetase (mg/Nm3) (112) |
| --- | --- |
| Tolm | 2–5 |

Näitaja

PVTga saavutatav heitetase (mg/Nm3) (112)

Tolm

2–5

Asjaomast seiret kirjeldatakse meetodis PVT 10.

1.6.1.3.   NOX-heide

PVT 141.   Lämmastikhappega lahustamist/leostamist hõlmava hüdrometallurgilise protsessi käigus tekkiva NOX õhkuheite vähendamiseks on PVT kasutada ühte allpool esitatud meetoditest või nende kombinatsiooni.

| | Meetod (113) |
| --- | --- |
| a | Naatriumhüdroksiidiga leelisskraber |
| b | Skraber koos oksüdantidega (nt hapnik, vesinikperoksiid) ja redutseerijatega (nt lämmastikhape, karbamiid) nendel hüdrometallurgilistel protsessidel kasutatavate anumate jaoks, millest võib eralduda suures kontsentratsioonis NOX. Seda kohaldatakse sageli kombinatsioonis PVT 141(a)-ga. |

Meetod (113)

a

Naatriumhüdroksiidiga leelisskraber

b

Skraber koos oksüdantidega (nt hapnik, vesinikperoksiid) ja redutseerijatega (nt lämmastikhape, karbamiid) nendel hüdrometallurgilistel protsessidel kasutatavate anumate jaoks, millest võib eralduda suures kontsentratsioonis NOX. Seda kohaldatakse sageli kombinatsioonis PVT 141(a)-ga.

PVTga saavutatav heitetase: vt tabel 40.

Tabel 40

PVTga saavutatav heitetase lämmastikhappega lahustamist/leostamist hõlmavast hüdrometallurgilisest protsessist pärit NOX õhkuheite korral

| Näitaja | PVTga saavutatav heitetase (mg/Nm3) (114) |
| --- | --- |
| NOX | 70–150 |

Näitaja

PVTga saavutatav heitetase (mg/Nm3) (114)

NOX

70–150

Asjaomast seiret kirjeldatakse meetodis PVT 10.

1.6.1.4.   Vääveldioksiidi heide

PVT 142.   Doré metalli tootmises sulatamisel ja väljasulatamisel, sealhulgas sellega seotud põletamisel, särdamisel ja kuivatamisel tekkiva SO2 õhkuheite (v.a heide, mis suunatakse väävelhappe tootmise seadmesse) vähendamiseks on PVT kasutada ühte allpool esitatud meetoditest või nende kombinatsiooni.

| | Meetod (115) | Kohaldatavus |
| --- | --- | --- |
| a | Lubja lisamine, kottfilter | Üldkohaldatav |
| b | Märgskraber | Kohaldatavus võib olla piiratud järgmistel juhtudel:






  — | väga suur heitgaasi vooluhulk (tekkivate jäätmete ja reovee suure koguse tõttu) |

Meetod (115)

Kohaldatavus

a

Lubja lisamine, kottfilter

Üldkohaldatav

b

Märgskraber

Kohaldatavus võib olla piiratud järgmistel juhtudel:

—

väga suur heitgaasi vooluhulk (tekkivate jäätmete ja reovee suure koguse tõttu)

| — | kuivades piirkondades (vajaliku suure veekoguse ja reovee puhastamise vajaduse tõttu) |
| --- | --- |

—

kuivades piirkondades (vajaliku suure veekoguse ja reovee puhastamise vajaduse tõttu)

PVTga saavutatav heitetase: vt tabel 41.

Tabel 41

PVTga saavutatav heitetase Doré metalli tootmises, sealhulgas sellega seotud põletamise, särdamise ja kuivatamise jaoks ettenähtud sulatus- ja väljasulatusprotsessis tekkiva SO2 õhkuheite korral (v.a heide, mis suunatakse väävelhappe tootmise seadmesse)

| Näitaja | PVTga saavutatav heitetase (mg/Nm3) (116) |
| --- | --- |
| SO2 | 50–480 |

Näitaja

PVTga saavutatav heitetase (mg/Nm3) (116)

SO2

50–480

Asjaomast seiret kirjeldatakse meetodis PVT 10.

PVT 143.   Hüdrometallurgiaprotsessides, sealhulgas sellega seotud põletamisel, särdamisel ja kuivatamisel tekkinud SO2 õhkuheite vähendamiseks on PVT kasutada märgskraberit.

PVTga saavutatav heitetase: vt tabel 42.

Tabel 42

PVTga saavutatav heitetase hüdrometallurgilisel protsessil, sealhulgas sellega seotud põletamisel, kaltsineerimisel ja kuivatamisel tekkiva SO2 õhkuheite korral

| Näitaja | PVTga saavutatav heitetase (mg/Nm3) (117) |
| --- | --- |
| SO2 | 50–100 |

Näitaja

PVTga saavutatav heitetase (mg/Nm3) (117)

SO2

50–100

Asjaomast seiret kirjeldatakse meetodis PVT 10.

1.6.1.5.   HCl ja Cl2 heide

PVT 144.   Hüdrometallurgilisel protsessil, sealhulgas sellega seotud põletamisel, särdamisel ja kuivatamisel tekkiva HCl ja Cl2 õhkuheite vähendamiseks on PVT kasutada leeliselist skraberit.

PVTga saavutatav heitetase: vt tabel 43.

Tabel 43

PVTga saavutatav heitetase hüdrometallurgilisel protsessil, sealhulgas sellega seotud põletamisel, särdamisel ja kuivatamisel tekkiva HCl and Cl2 õhkuheite korral

| Näitaja | PVTga saavutatav heitetase (mg/Nm3) (118) |
| --- | --- |
| HCl | ≤ 5–10 |
| Cl2 | 0,5–2 |

Näitaja

PVTga saavutatav heitetase (mg/Nm3) (118)

HCl

≤ 5–10

Cl2

0,5–2

Asjaomast seiret kirjeldatakse meetodis PVT 10.

1.6.1.6.   NH3 heide

PVT 145.   Ammoniaagil või ammooniumkloriidil põhineval hüdrometallurgilisel protsessil tekkiva NH3 õhkuheite vähendamiseks on PVT kasutada märgskraberit, milles on väävelhape.

PVTga saavutatav heitetase: vt tabel 44.

Tabel 44

PVTga saavutatav heitetase ammoniaaki või ammooniumkloriidi kasutavast hüdrometallurgilisest protsessist pärit NH3 õhkuheite korral

| Näitaja | PVTga saavutatav heitetase (mg/Nm3) (119) |
| --- | --- |
| NH3 | 1–3 |

Näitaja

PVTga saavutatav heitetase (mg/Nm3) (119)

NH3

1–3

Asjaomast seiret kirjeldatakse meetodis PVT 10.

1.6.1.7.   PCDD/Fi heide

PVT 146.   Kui toore sisaldab orgaanilisi ühendeid, halogeene või muid PCDD/Fi lähteaineid, siis kuivatamisel, põletamisel ja särdamisel tekkiva PCDD/Fi õhkuheite vähendamiseks on PVT kasutada ühte allpool esitatud meetoditest või nende kombinatsiooni.

| | Meetod |
| --- | --- |
| a | Järelpõleti või regenereeriv termooksüdeerija (120) |
| b | Adsorbendi lisamine koos tõhusa tolmukogumissüsteemi kasutamisega (120) |
| c | Parandada põlemise või protsessi tingimusi, et vähendada orgaaniliste ühendite heidet (120) |
| d | Temperatuuril > 250 °C vältida paksu tolmukihi kogunemist heitgaasisüsteemi (120) |
| e | Kiire jahutamine (120) |
| f | PCDD/Fi termiline hävitamine ahjus kõrgel temperatuuril (> 850 °C) |
| g | Lisada ahju ülemisse tsooni hapnikku |
| h | Sisemine põletisüsteem (120) |

Meetod

a

Järelpõleti või regenereeriv termooksüdeerija (120)

b

Adsorbendi lisamine koos tõhusa tolmukogumissüsteemi kasutamisega (120)

c

Parandada põlemise või protsessi tingimusi, et vähendada orgaaniliste ühendite heidet (120)

d

Temperatuuril > 250 °C vältida paksu tolmukihi kogunemist heitgaasisüsteemi (120)

e

Kiire jahutamine (120)

f

PCDD/Fi termiline hävitamine ahjus kõrgel temperatuuril (> 850 °C)

g

Lisada ahju ülemisse tsooni hapnikku

h

Sisemine põletisüsteem (120)

PVTga saavutatav heitetase: vt tabel 45.

Tabel 45

PVTga saavutatav PCDD/Fi õhkuheite tase kuivatamisel, põletamisel ja särdamisel, kui toore sisaldab orgaanilisi ühendeid, halogeene või muid PCDD/Fi lähteaineid

| Näitaja | PVTga saavutatav heitetase (ng I-TEQ/Nm3) (121) |
| --- | --- |
| PCDD/F | ≤ 0,1 |

Näitaja

PVTga saavutatav heitetase (ng I-TEQ/Nm3) (121)

PCDD/F

≤ 0,1

Asjaomast seiret kirjeldatakse meetodis PVT 10.

1.6.2.   Pinnase ja põhjavee kaitse

PVT 147.   Pinnase ja põhjavee saastamise vältimiseks on PVT kasutada kombinatsiooni järgmistest meetoditest.

| | Meetod |
| --- | --- |
| a | Suletud äravoolusüsteemi kasutamine |
| b | Topeltseinaga paakide kasutamine või paigutamine kemikaalikindlale valliga piiratud alale |
| c | Läbilaskmatute ja happekindlate põrandate kasutamine |
| d | Reaktsioonianumate taseme automaatne kontroll |

Meetod

a

Suletud äravoolusüsteemi kasutamine

b

Topeltseinaga paakide kasutamine või paigutamine kemikaalikindlale valliga piiratud alale

c

Läbilaskmatute ja happekindlate põrandate kasutamine

d

Reaktsioonianumate taseme automaatne kontroll

1.6.3.   Reovee teke

PVT 148.   Reovee tekkimise vältimiseks on PVT kasutada ühte allpool esitatud meetoditest või mõlemaid.

| | Meetod |
| --- | --- |
| a | Kasutatud/taaskasutatud skraberivedelike ja muude hüdrometallurgiliste reaktiivide ringlussevõtt leostamisel ja muudes rafineerimisprotsessides |
| b | Leostamisel, ekstraheerimisel ja sadestamisel tekkivate lahuste ringlussevõtt |

Meetod

a

Kasutatud/taaskasutatud skraberivedelike ja muude hüdrometallurgiliste reaktiivide ringlussevõtt leostamisel ja muudes rafineerimisprotsessides

b

Leostamisel, ekstraheerimisel ja sadestamisel tekkivate lahuste ringlussevõtt

1.6.4.   Jäätmed

PVT 149.   Kõrvaldamisele suunatud jäätmekoguste vähendamiseks on PVT korraldada kohapealset tööd nii, et hõlbustada jääkide taaskasutamist või, kui see ei ole võimalik, jääkide ringlussevõttu, kasutades sealhulgas ühte või mitut järgmistest meetoditest.

| | Meetod | Protsess |
| --- | --- | --- |
| a | Räbus, filtritolmus ja tolmu märgeemaldussüsteemi jääkainetes sisalduvate metallide eraldamine | Doré metalli tootmine |
| b | Tolmu märgeemaldussüsteemi kogutud lenduvat seleeni sisaldavatest heitgaasidest seleeni eraldamine |
| c | Kasutatud elektrolüüdis ja kasutatud muda pesemislahustes sisalduva hõbeda eraldamine | Hõbeda elektrolüütiline rafineerimine |
| d | Elektrolüüdi puhastamisel tekkinud jääkainetes (nt hõbetsement, vase karbonaatne jääk) sisalduvate metallide eraldamine |
| e | Kulla leostamisprotsessides tekkivas elektrolüüdis, mudas ja lahustes sisalduva kulla eraldamine | Kulla elektrolüütiline rafineerimine |
| f | Kasutatud anoodides sisalduvate metallide eraldamine | Hõbeda või kulla elektrolüütiline rafineerimine |
| g | Plaatinarühma metalliga rikastatud lahustes sisalduvate plaatinarühma metallide eraldamine |
| h | Metallide eraldamine protsessi lõppvedelike töötlemise käigus | Kõik protsessid |

Meetod

Protsess

a

Räbus, filtritolmus ja tolmu märgeemaldussüsteemi jääkainetes sisalduvate metallide eraldamine

Doré metalli tootmine

b

Tolmu märgeemaldussüsteemi kogutud lenduvat seleeni sisaldavatest heitgaasidest seleeni eraldamine

c

Kasutatud elektrolüüdis ja kasutatud muda pesemislahustes sisalduva hõbeda eraldamine

Hõbeda elektrolüütiline rafineerimine

d

Elektrolüüdi puhastamisel tekkinud jääkainetes (nt hõbetsement, vase karbonaatne jääk) sisalduvate metallide eraldamine

e

Kulla leostamisprotsessides tekkivas elektrolüüdis, mudas ja lahustes sisalduva kulla eraldamine

Kulla elektrolüütiline rafineerimine

f

Kasutatud anoodides sisalduvate metallide eraldamine

Hõbeda või kulla elektrolüütiline rafineerimine

g

Plaatinarühma metalliga rikastatud lahustes sisalduvate plaatinarühma metallide eraldamine

h

Metallide eraldamine protsessi lõppvedelike töötlemise käigus

Kõik protsessid

1.7.   PVT-JÄRELDUSED FERROSULAMITE TOOTMISE KOHTA

1.7.1.   Energia

PVT 150.   Energia tõhusaks kasutamiseks on PVT taaskasutada energiat, mis on pärit CO-rikkast heitgaasist, mis on tekkinud suletud sukelkaarahjus või suletud plasmatolmprotsessis, kasutades ühte allpool esitatud meetoditest või nende kombinatsiooni.

| | Meetod | Kohaldatavus |
| --- | --- | --- |
| a | Aurukatla ja turbiinide kasutamine, et taaskasutada heitgaasi energiasisaldust ja toota elektrit | Kohaldatavus võib sõltuda liikmesriigi energiahindadest ja energiapoliitikast |
| b | Heitgaasi otsene kasutamine kütusena protsessi käigus (nt toorme kuivatamiseks, protsessi laaditavate materjalide eelkuumutamiseks, paagutamiseks, valukoppade kuumutamiseks) | Kohaldatav üksnes siis, kui on olemas nõudlus käitlemisest tekkiva soojuse järele |
| c | Heitgaasi kasutamine kütusena naabruses asuvates käitistes | Kohaldatav üksnes siis, kui on olemas majanduslikult tasuv nõudlus sellist liiki kütuse järele |

Meetod

Kohaldatavus

a

Aurukatla ja turbiinide kasutamine, et taaskasutada heitgaasi energiasisaldust ja toota elektrit

Kohaldatavus võib sõltuda liikmesriigi energiahindadest ja energiapoliitikast

b

Heitgaasi otsene kasutamine kütusena protsessi käigus (nt toorme kuivatamiseks, protsessi laaditavate materjalide eelkuumutamiseks, paagutamiseks, valukoppade kuumutamiseks)

Kohaldatav üksnes siis, kui on olemas nõudlus käitlemisest tekkiva soojuse järele

c

Heitgaasi kasutamine kütusena naabruses asuvates käitistes

Kohaldatav üksnes siis, kui on olemas majanduslikult tasuv nõudlus sellist liiki kütuse järele

PVT 151.   Energia tõhusaks kasutamiseks on PVT taaskasutada poolavatud sukelkaarahjus tekkivast kuumast heitgaasist pärit energiat, kasutades ühte allpool esitatud meetoditest või mõlemaid.

| | Meetod | Kohaldatavus |
| --- | --- | --- |
| a | Heitsoojuskatla ja turbiinide kasutamine, et taaskasutada heitgaasi energiasisaldust ja toota elektrit | Kohaldatavus võib sõltuda liikmesriigi energiahindadest ja energiapoliitikast |
| b | Heitsoojuskatla kasutamine kuuma vee tootmiseks | Kohaldatav üksnes siis, kui on olemas majanduslikult elujõuline nõudlus |

Meetod

Kohaldatavus

a

Heitsoojuskatla ja turbiinide kasutamine, et taaskasutada heitgaasi energiasisaldust ja toota elektrit

Kohaldatavus võib sõltuda liikmesriigi energiahindadest ja energiapoliitikast

b

Heitsoojuskatla kasutamine kuuma vee tootmiseks

Kohaldatav üksnes siis, kui on olemas majanduslikult elujõuline nõudlus

PVT 152.   Energia tõhusaks kasutamiseks on PVT taaskasutada energiat, mis saadakse avatud sukelkaarahjus tekkinud heitgaasist, kuuma vee tootmiseks.

Kohaldatavus

Kohaldatav üksnes siis, kui on olemas majanduslikult tasuv nõudlus kuuma vee järele.

1.7.2.   Õhkuheide

1.7.2.1.   Tolmu hajusheide

PVT 153.   Tühjendamisel ja valamisel tekkiva hajusheite vältimiseks või vähendamiseks ja kogumiseks on PVT kasutada ühte allpool esitatud meetoditest või nende kombinatsiooni.

| | Meetod | Kohaldatavus |
| --- | --- | --- |
| a | Katmissüsteemi kasutamine | Olemasolevate seadmete korral sõltub kohaldatavus seadme konfiguratsioonist |
| b | Vältida vedelate ferrosulamite kasutamist metallivalus | Kohaldatav üksnes siis, kui tarbija (nt terasetootja) on tehniliselt seotud ferrosulami tootjaga |

Meetod

Kohaldatavus

a

Katmissüsteemi kasutamine

Olemasolevate seadmete korral sõltub kohaldatavus seadme konfiguratsioonist

b

Vältida vedelate ferrosulamite kasutamist metallivalus

Kohaldatav üksnes siis, kui tarbija (nt terasetootja) on tehniliselt seotud ferrosulami tootjaga

1.7.2.2.   Suunatud tolmuheide

PVT 154.   Tahkete ainete ladustamisel, käitlemisel ja transportimisel ning eeltöötlemisega seotud protsessidel, nagu mõõtmine, segamine, segu koostamine ja rasvast puhastamine, ning tühjendamisel, valamisel ja pakendamisel tekkiva tolmu ja metalli õhkuheite vähendamiseks on PVT kasutada kottfiltrit.

PVTga saavutatav heitetase: vt tabel 46.

PVT 155.   Purustamisel, brikettimisel, granuleerimisel ja paagutamisel tekkiva tolmu ja metalli õhkuheite vähendamiseks on PVT kasutada kottfiltrit või kottfiltrit koos muude meetoditega.

Kohaldatavus

Kottfiltri kasutatavus võib olla piiratud madala välistemperatuuri (– 20 °C kuni – 40 °C) ja heitgaaside kõrge niiskusesisalduse korral ning CaSi jahvatamisel ohutusprobleemide tõttu (st plahvatusohtlikkus).

PVTga saavutatav heitetase: vt tabel 46.

PVT 156.   Avatud või poolavatud sukelkaarahjust pärit tolmu ja metalli õhkuheite vähendamiseks on PVT kasutada kottfiltrit.

PVTga saavutatav heitetase: vt tabel 46.

PVT 157.   Suletud sukelkaarahjust pärit või suletud plasmatolmprotsessis tekkiva tolmu ja metalli õhkuheite vähendamiseks on PVT kasutada ühte allpool esitatud meetoditest.

| | Meetod (122) | Kohaldatavus |
| --- | --- | --- |
| a | Märgskraber koos elektrifiltriga | Üldkohaldatav |
| b | Kottfilter | Üldkohaldatav, v.a juhul, kui heitgaasides sisalduvad CO ja H2 tekitavad ohutusprobleeme |

Meetod (122)

Kohaldatavus

a

Märgskraber koos elektrifiltriga

Üldkohaldatav

b

Kottfilter

Üldkohaldatav, v.a juhul, kui heitgaasides sisalduvad CO ja H2 tekitavad ohutusprobleeme

PVTga saavutatav heitetase: vt tabel 46.

PVT 158.   Ferro-molübdeeni ja ferro-vanaadiumi tootmiseks vajalikust tulekindla vooderdisega tiiglist pärit tolmu ja metalli õhkuheite vähendamiseks on PVT kasutada kottfiltrit.

PVTga saavutatav heitetase: vt tabel 46.

Tabel 46

PVTga saavutatav heitetase ferrosulamite tootmisel tekkiva tolmu õhkuheite korral

| Näitaja | Protsess | PVTga saavutatav heitetase (mg/Nm3) |
| --- | --- | --- |
| Tolm | — | Tahkete ainete ladustamine, käitlemine ja transportimine |

Näitaja

Protsess

PVTga saavutatav heitetase (mg/Nm3)

Tolm

—

Tahkete ainete ladustamine, käitlemine ja transportimine

| — | Eeltöötlemisprotsessid, nagu mõõtmine, segamine, segu koostamine ja rasvast puhastamine |
| --- | --- |

—

Eeltöötlemisprotsessid, nagu mõõtmine, segamine, segu koostamine ja rasvast puhastamine

| — | Tühjendamine, valamine ja pakkimine |
| --- | --- |

—

Tühjendamine, valamine ja pakkimine

2–5 (123)

Purustamine, brikettimine, granuleerimine ja paagutamine

2–5 (124)
   (125)

Avatud või poolsuletud sukelkaarahi

2–5 (124)
   (126)
   (127)

| — | Suletud sukelkaarahi või suletud plasmatolmprotsess |
| --- | --- |

—

Suletud sukelkaarahi või suletud plasmatolmprotsess

| — | Tulekindla vooderdisega tiigel ferromolübdeeni ja ferrovanaadiumi tootmiseks |
| --- | --- |

—

Tulekindla vooderdisega tiigel ferromolübdeeni ja ferrovanaadiumi tootmiseks

2–5 (124)

Asjaomast seiret kirjeldatakse meetodis PVT 10.

1.7.2.3.   PCDD/Fi heide

PVT 159.   Ferrosulameid tootvas ahjus tekkiva PCDD/Fi õhkuheite vähendamiseks on PVT lisada adsorbente ja kasutada elektrifiltrit ja/või kottfiltrit.

PVTga saavutatav heitetase: vt tabel 47.

Tabel 47

PVTga saavutatav heitetase ferrosulameid tootvast ahjust pärit PCDD/Fi õhkuheite korral

| Näitaja | PVTga saavutatav heitetase (ng I-TEQ/Nm3) |
| --- | --- |
| PCDD/F | ≤ 0,05 (128) |

Näitaja

PVTga saavutatav heitetase (ng I-TEQ/Nm3)

PCDD/F

≤ 0,05 (128)

Asjaomast seiret kirjeldatakse meetodis PVT 10.

1.7.2.4.   PAHi ja orgaaniliste ühendite heide

PVT 160.   Pöördpõletusahjus titaanipuru rasvast puhastamisel tekkiva PAHi ja orgaaniliste ühendite õhkuheite vähendamiseks on PVT kasutada termooksüdeerijat.

1.7.3.   Jäätmed

PVT 161.   Kõrvaldamisele saadetavate räbukoguste vähendamiseks on PVT korraldada kohapealset tööd nii, et hõlbustada räbu taaskasutamist või, kui see ei ole võimalik, räbu ringlussevõttu, kasutades sealhulgas ühte järgmistest meetoditest või nende kombinatsiooni.

| | Meetod | Kohaldatavus |
| --- | --- | --- |
| a | Räbu kasutamine ehitusrakendustes | Kohaldatav üksnes süsinikurikka FeCr ja SiMn tootmisel tekkiva räbu, terasetootmisjääkidest sulamite taaskasutusse võtmise räbu ning FeMn ja FeMo tootmisel tekkiva tavalise metallivaese räbu korral |
| b | Räbu kasutamine liivjoapuhastuspuruna | Kohaldatav üksnes kõrge süsinikusisaldusega FeCr tootmisel tekkinud räbu korral |
| c | Räbu kasutamine tulekindla betooni valmistamiseks | Kohaldatav üksnes kõrge süsinikusisaldusega FeCr tootmisel tekkinud räbu korral |
| d | Räbu kasutamine väljasulatusprotsessis | Kohaldatav üksnes räni-kaltsiumi tootmisel tekkinud räbu korral |
| e | Räbu kasutamine toormena räni-mangaani või muude metallurgiliste rakenduste tootmiseks | Kohaldatav üksnes FeMn tootmisel tekkinud (kõrge MnO sisaldusega) rikka räbu korral |

Meetod

Kohaldatavus

a

Räbu kasutamine ehitusrakendustes

Kohaldatav üksnes süsinikurikka FeCr ja SiMn tootmisel tekkiva räbu, terasetootmisjääkidest sulamite taaskasutusse võtmise räbu ning FeMn ja FeMo tootmisel tekkiva tavalise metallivaese räbu korral

b

Räbu kasutamine liivjoapuhastuspuruna

Kohaldatav üksnes kõrge süsinikusisaldusega FeCr tootmisel tekkinud räbu korral

c

Räbu kasutamine tulekindla betooni valmistamiseks

Kohaldatav üksnes kõrge süsinikusisaldusega FeCr tootmisel tekkinud räbu korral

d

Räbu kasutamine väljasulatusprotsessis

Kohaldatav üksnes räni-kaltsiumi tootmisel tekkinud räbu korral

e

Räbu kasutamine toormena räni-mangaani või muude metallurgiliste rakenduste tootmiseks

Kohaldatav üksnes FeMn tootmisel tekkinud (kõrge MnO sisaldusega) rikka räbu korral

PVT 162.   Kõrvaldamisele suunatud filtritolmu ja -muda koguste vähendamiseks on PVT korraldada kohapealset tööd nii, et hõlbustada filtritolmu ja -muda taaskasutamist või, kui see ei ole võimalik, filtritolmu ja -muda ringlussevõttu, kasutades sealhulgas ühte järgmistest meetoditest või nende kombinatsiooni.

| | Meetod | Kohaldatavus (129) |
| --- | --- | --- |
| a | Filtritolmu kasutamine väljasulatusprotsessis | Kohaldatav üksnes FeCr ja FeMo tootmisel tekkinud filtritolmu korral |
| b | Filtritolmu kasutamine roostevaba terase tootmisel | Kohaldatav üksnes süsinikurikka FeCr tootmises purustamisel ja sõelumisel tekkinud filtritolmu korral |
| c | Filtritolmu ja -muda kasutamine kontsentreeritud etteandena | Kohaldatav üksnes Mo särdamises heitgaasi puhastamisel tekkiva filtritolmu ja muda korral |
| d | Filtritolmu kasutamine muudes tööstusharudes | Kohaldatav üksnes FeMn, SiMn, FeNi, FeMo ja FeV tootmise korral |
| e | Mikro-ränimulla kasutamine lisandina tsemenditööstuses | Kohaldatav üksnes FeSi ja Si tootmisel tekkiva mikro-ränimulla korral |
| f | Filtritolmu ja -muda kasutamine tsingitööstuses | Kohaldatav üksnes terasetootmisjääkidest sulamite taaskasutusse võtmise ahjutolmu ja märgskraberi muda korral |

Meetod

Kohaldatavus (129)

a

Filtritolmu kasutamine väljasulatusprotsessis

Kohaldatav üksnes FeCr ja FeMo tootmisel tekkinud filtritolmu korral

b

Filtritolmu kasutamine roostevaba terase tootmisel

Kohaldatav üksnes süsinikurikka FeCr tootmises purustamisel ja sõelumisel tekkinud filtritolmu korral

c

Filtritolmu ja -muda kasutamine kontsentreeritud etteandena

Kohaldatav üksnes Mo särdamises heitgaasi puhastamisel tekkiva filtritolmu ja muda korral

d

Filtritolmu kasutamine muudes tööstusharudes

Kohaldatav üksnes FeMn, SiMn, FeNi, FeMo ja FeV tootmise korral

e

Mikro-ränimulla kasutamine lisandina tsemenditööstuses

Kohaldatav üksnes FeSi ja Si tootmisel tekkiva mikro-ränimulla korral

f

Filtritolmu ja -muda kasutamine tsingitööstuses

Kohaldatav üksnes terasetootmisjääkidest sulamite taaskasutusse võtmise ahjutolmu ja märgskraberi muda korral

1.8.   PVT-JÄRELDUSED NIKLI JA/VÕI KOOBALTI TOOTMISE KOHTA

1.8.1.   Energia

PVT 163.   Energia tõhusaks kasutamiseks on PVT kasutada ühte allpool esitatud meetoditest või nende kombinatsiooni.

| | Meetod |
| --- | --- |
| a | Hapnikuga rikastatud õhu kasutamine väljasulatusahjudes ja hapniku konverterites |
| b | Soojusutilisaatorkatelde kasutamine |
| c | Protsessi (nt kuivatamise) käigus ahjus tekkinud suitsugaasi kasutamine |
| d | Soojusvahetite kasutamine |

Meetod

a

Hapnikuga rikastatud õhu kasutamine väljasulatusahjudes ja hapniku konverterites

b

Soojusutilisaatorkatelde kasutamine

c

Protsessi (nt kuivatamise) käigus ahjus tekkinud suitsugaasi kasutamine

d

Soojusvahetite kasutamine

1.8.2.   Õhkuheide

1.8.2.1.   Hajusheide

PVT 164.   Ahju täitmisel tekkiva hajusheite vähendamiseks on PVT kasutada kinniseid konveiersüsteeme.

PVT 165.   Väljasulatamisel tekkiva hajusheite vähendamiseks on PVT kasutada kaetud ja tõmbevarjega varustatud renne, mis on ühendatud heitevähendussüsteemiga.

PVT 166.   Konverteerimisprotsesside käigus tekkiva tolmu hajusheite vähendamiseks on PVT kasutada protsessi käigus negatiivset rõhku ja püüdur-tõmbekappe, mis ühendatud heitevähendussüsteemiga.

PVT 167.   Atmosfäärilisel ja autoklaavleostamisel tekkiva hajusheite vähendamiseks on PVT kasutada mõlemat allpool esitatud meetodit.

| | Meetod |
| --- | --- |
| a | Tihendatud või suletud reaktorid, setitid ja rõhu all olevad autoklaavid/anumad |
| b | Leostamisetappides õhu asemel hapniku või kloori kasutamine |

Meetod

a

Tihendatud või suletud reaktorid, setitid ja rõhu all olevad autoklaavid/anumad

b

Leostamisetappides õhu asemel hapniku või kloori kasutamine

PVT 168.   Rafineerimisel lahustitega ekstraheerimisel tekkiva hajusheite vähendamiseks on PVT kasutada ühte allpool esitatud meetoditest.

| | Meetod |
| --- | --- |
| a | Vähest või suurt nihkepinget tekitava segisti kasutamine lahusti ja veesegu korral |
| b | Katete kasutamine segisti ja separaatori puhul |
| c | Heitevähendussüsteemiga ühendatud täielikult tihendatud paakide kasutamine |

Meetod

a

Vähest või suurt nihkepinget tekitava segisti kasutamine lahusti ja veesegu korral

b

Katete kasutamine segisti ja separaatori puhul

c

Heitevähendussüsteemiga ühendatud täielikult tihendatud paakide kasutamine

PVT 169.   Elektrokeemilisel ekstraheerimisel tekkiva hajusheite vähendamiseks on PVT kasutada allpool esitatud meetodite kombinatsiooni.

| | Meetod | Kohaldatavus |
| --- | --- | --- |
| a | Gaasilise kloori kogumine ja taaskasutamine | Kohaldatav üksnes kloriidipõhise ekstraheerimise korral |
| b | Polüstüreenhelmeste kasutamine elektrolüüsirakkude katmiseks | Üldkohaldatav |
| c | Vahustusainete kasutamine, et katta elektrolüüsirakud stabiilse vahukihiga | Kohaldatav üksnes sulfaadipõhise ekstraheerimise korral |

Meetod

Kohaldatavus

a

Gaasilise kloori kogumine ja taaskasutamine

Kohaldatav üksnes kloriidipõhise ekstraheerimise korral

b

Polüstüreenhelmeste kasutamine elektrolüüsirakkude katmiseks

Üldkohaldatav

c

Vahustusainete kasutamine, et katta elektrolüüsirakud stabiilse vahukihiga

Kohaldatav üksnes sulfaadipõhise ekstraheerimise korral

PVT 170.   Niklipulbri ja niklibrikettide tootmise ajal (surveprotsessid) vesinikuga taandamisel tekkiva hajusheite vähendamiseks on PVT kasutada tihendatud või suletud reaktorit, setitit ja rõhuautoklaavi/-anumat, pulbrikonveierit ja tootekogumispunkrit.

1.8.2.2.   Suunatud tolmuheide

PVT 171.   Sulfiidmaakide töötlemisel toorme käitlemisel ja ladustamisel, materjalide eeltöötlemisel (nagu maagi ettevalmistamine ja maagi/rikastatud maagi kuivatamine), ahju täitmisel, väljasulatamisel, konverteerimisel, termilisel rafineerimisel ja niklipulbri ja brikettide tootmisel tekkiva tolmu ja metalli õhkuheite vähendamiseks on PVT kasutada kottfiltrit või elektrifiltri ja kottfiltri kombinatsiooni.

PVTga saavutatav heitetase: vt tabel 48.

Tabel 48

PVTga saavutatav heitetase sulfiidmaakide töötlemise ajal toorme käitlemisel ja ladustamisel, materjalide eeltöötlemisel (nagu maagi ettevalmistamine ja maagi/rikastatud maagi kuivatamine), ahju täitmisel, väljasulatamisel, konverteerimisel, termilisel rafineerimisel ja niklipulbri ja brikettide tootmisel tekkiva tolmu õhkuheite korral

| Näitaja | PVTga saavutatav heitetase (mg/Nm3) (130) |
| --- | --- |
| Tolm | 2–5 |

Näitaja

PVTga saavutatav heitetase (mg/Nm3) (130)

Tolm

2–5

Asjaomast seiret kirjeldatakse meetodis PVT 10.

1.8.2.3.   Nikli- ja klooriheide

PVT 172.   Atmosfäärilisel ja autoklaavleostamisel tekkiva nikli ja kloori õhkuheite vähendamiseks on PVT kasutada märgskraberit.

PVTga saavutatav heitetase: vt tabel 49.

Tabel 49

PVTga saavutatav heitetase atmosfäärilisel või autoklaavleostamisel tekkiva nikli ja kloori õhkuheite korral

| Näitaja | PVTga saavutatav heitetase (mg/Nm3) (131) |
| --- | --- |
| Ni | ≤ 1 |
| Cl2 | ≤ 1 |

Näitaja

PVTga saavutatav heitetase (mg/Nm3) (131)

Ni

≤ 1

Cl2

≤ 1

Asjaomast seiret kirjeldatakse meetodis PVT 10.

PVT 173.   Niklikivi rafineerimisprotsessis, milles kasutatakse raud(III)kloriidi koos klooriga, tekkiva nikli õhkuheite vähendamiseks on PVT kasutada kottfiltrit.

PVTga saavutatav heitetase: vt tabel 50.

Tabel 50

PVTga saavutatav heitetase niklikivi rafineerimisprotsessis, milles kasutatakse raud(III)kloriidi koos klooriga, tekkiva nikli õhkuheite korral

| Näitaja | PVTga saavutatav heitetase (mg/Nm3) (132) |
| --- | --- |
| Ni | ≤ 1 |

Näitaja

PVTga saavutatav heitetase (mg/Nm3) (132)

Ni

≤ 1

Asjaomast seiret kirjeldatakse meetodis PVT 10.

1.8.2.4.   Vääveldioksiidi heide

PVT 174.   Sulfiidmaakide töötlemise puhul väljasulatamisel ja konverteerimisel tekkiva SO2 õhkuheite (v.a heide, mis suunatakse väävelhappe tootmise seadmesse) vähendamiseks on PVT kasutada ühte allpool esitatud meetoditest.

| | Meetod (133) |
| --- | --- |
| a | Lubja lisamine, millele järgneb kottfiltri kasutamine |
| b | Märgskraber |

Meetod (133)

a

Lubja lisamine, millele järgneb kottfiltri kasutamine

b

Märgskraber

1.8.2.5.   NH3 heide

PVT 175.   Niklipulbri ja nikkelbriketi tootmisel tekkiva NH3 õhkuheite vähendamiseks on PVT kasutada märgskraberit.

1.8.3.   Jäätmed

PVT 176.   Kõrvaldamisele saadetavate jäätmekoguste vähendamiseks on PVT korraldada kohapealset tööd nii, et hõlbustada jääkide taaskasutamist või, kui see ei ole võimalik, jääkide ringlussevõttu, kasutades sealhulgas ühte järgmistest meetoditest või nende kombinatsiooni.

| | Meetod | Kohaldatavus |
| --- | --- | --- |
| a | Elektrikaarahjus toodetud granuleeritud räbu kasutamine (kasutatakse väljasulatamisel) abrasiiv- või ehitusmaterjalina | Kohaldatavus sõltub räbu metallisisaldusest |
| b | Elektrikaarahjust pärit heitgaasitolmu kasutamine (kasutatakse väljasulatamisel) toormena tsingi tootmisel | Üldkohaldatav |
| c | Elektrikaarahjust pärit kivi granuleerimisel tekkiva heitgaasitolmu kasutamine (kasutatakse väljasulatamisel) toormena nikli rafineerimisel/ümbersulatamisel | Üldkohaldatav |
| d | Pärast kivi klooripõhise leostamise järgset filtrimist saadud väävlijääkide kasutamine toormena väävelhappe tootmiseks jaoks | Üldkohaldatav |
| e | Pärast sulfaadipõhist leostamist saadud rauajäägi kasutamine etteandena nikli väljasulatusahjule | Kohaldatavus sõltub jäätmete metallisisaldusest |
| f | Rafineerimisel lahustitega ekstraheerimise teel saadud tsinkkarbonaadi jäägi kasutamine toormena tsingi tootmisel | Kohaldatavus sõltub jäätmete metallisisaldusest |
| g | Sulfaadi- ja klooripõhisel leostamisel saadud vasejääkide kasutamine toormena vase tootmisel | Üldkohaldatav |

Meetod

Kohaldatavus

a

Elektrikaarahjus toodetud granuleeritud räbu kasutamine (kasutatakse väljasulatamisel) abrasiiv- või ehitusmaterjalina

Kohaldatavus sõltub räbu metallisisaldusest

b

Elektrikaarahjust pärit heitgaasitolmu kasutamine (kasutatakse väljasulatamisel) toormena tsingi tootmisel

Üldkohaldatav

c

Elektrikaarahjust pärit kivi granuleerimisel tekkiva heitgaasitolmu kasutamine (kasutatakse väljasulatamisel) toormena nikli rafineerimisel/ümbersulatamisel

Üldkohaldatav

d

Pärast kivi klooripõhise leostamise järgset filtrimist saadud väävlijääkide kasutamine toormena väävelhappe tootmiseks jaoks

Üldkohaldatav

e

Pärast sulfaadipõhist leostamist saadud rauajäägi kasutamine etteandena nikli väljasulatusahjule

Kohaldatavus sõltub jäätmete metallisisaldusest

f

Rafineerimisel lahustitega ekstraheerimise teel saadud tsinkkarbonaadi jäägi kasutamine toormena tsingi tootmisel

Kohaldatavus sõltub jäätmete metallisisaldusest

g

Sulfaadi- ja klooripõhisel leostamisel saadud vasejääkide kasutamine toormena vase tootmisel

Üldkohaldatav

1.9.   PVT-JÄRELDUSED SÜSINIKU JA/VÕI GRAFIIDI TOOTMISE KOHTA

1.9.1.   Õhkuheide

1.9.1.1.   Hajusheide

PVT 177.   Vedela pigi ladustamisel, käitlemisel ja transportimisel tekkiva PAHi hajusheite vähendamiseks on PVT kasutada ühte järgmistest meetoditest või nende kombinatsiooni.

| | Meetod |
| --- | --- |
| a | Vedela pigi ladustamispaagi ventilatsiooniõhu tagasisuunamine |
| b | Välise ja/või sisemise jahutamisega kondenseerimine õhu- ja/või veesüsteemide kaudu (nt jahutustornid), millele järgnevad filtrimismeetodid (adsorptsiooniskraberid või elektrifilter) |
| c | Heitgaasi kogumine ja suunamine heitevähendussüsteemi (märgskraber või termooksüdeerija/regeneratiivne termooksüdeerija), mis on kasutatav protsessi muudes etappides (nt segamine ja kujundamine või kuumutamine) |

Meetod

a

Vedela pigi ladustamispaagi ventilatsiooniõhu tagasisuunamine

b

Välise ja/või sisemise jahutamisega kondenseerimine õhu- ja/või veesüsteemide kaudu (nt jahutustornid), millele järgnevad filtrimismeetodid (adsorptsiooniskraberid või elektrifilter)

c

Heitgaasi kogumine ja suunamine heitevähendussüsteemi (märgskraber või termooksüdeerija/regeneratiivne termooksüdeerija), mis on kasutatav protsessi muudes etappides (nt segamine ja kujundamine või kuumutamine)

1.9.1.2.   Tolm ja PAHi heide

PVT 178.   Koksi ja pigi ladustamisel, käitlemisel ja transportimisel ning mehaanilistes protsessides (nagu jahvatamine) ja grafiitimisel ja metallide lõiketöötlemisel tekkiva tolmu õhkuheite vähendamiseks on PVT kasutada kottfiltrit.

PVTga saavutatav heitetase: vt tabel 51.

Tabel 51

PVTga saavutatav heitetase koksi ja pigi ladustamisel, käitlemisel ja transportimisel ning mehaanilistes protsessides (nagu jahvatamine) ja grafiitimisel ja metallide lõiketöötlemisel tekkiva tolmu ja BaPi (kui PAHi näitaja) õhkuheite korral

| Näitaja | PVTga saavutatav heitetase (mg/Nm3) (134) |
| --- | --- |
| Tolm | 2–5 |
| BaP | ≤ 0,01 (135) |

Näitaja

PVTga saavutatav heitetase (mg/Nm3) (134)

Tolm

2–5

BaP

≤ 0,01 (135)

Asjaomast seiret kirjeldatakse meetodis PVT 10.

PVT 179.   Rohelise pasta ja töötlemata vormide (roheliste vormide) tootmisel tekkiva tolmu ja PAHi õhkuheite vähendamiseks on PVT kasutada ühte järgmistest meetoditest või nende kombinatsiooni.

| | Meetod (136) |
| --- | --- |
| a | Kuivskraber, milles kasutatakse koksi adsorbendina, koos või ilma eeljahutuseta, millele järgneb kottfiltri kasutamine |
| b | Koksifilter |
| c | Regeneratiivne termooksüdeerija |
| d | Termooksüdeerija |

Meetod (136)

a

Kuivskraber, milles kasutatakse koksi adsorbendina, koos või ilma eeljahutuseta, millele järgneb kottfiltri kasutamine

b

Koksifilter

c

Regeneratiivne termooksüdeerija

d

Termooksüdeerija

PVTga saavutatav heitetase: vt tabel 52.

Tabel 52

PVTga saavutatav heitetase rohelise pasta ja töötlemata vormide (roheliste vormide) tootmisel tekkiva tolmu ja BaPi (kui PAHi näitaja) õhkuheite korral

| Näitaja | PVTga saavutatav heitetase (mg/Nm3) (137) |
| --- | --- |
| Tolm | 2–10 (138) |
| BaP | 0,001–0,01 |

Näitaja

PVTga saavutatav heitetase (mg/Nm3) (137)

Tolm

2–10 (138)

BaP

0,001–0,01

Asjaomast seiret kirjeldatakse meetodis PVT 10.

PVT 180.   Kuumutamisel tekkiva tolmu ja PAHi õhkuheite vähendamiseks on PVT kasutada ühte järgmistest meetoditest või nende kombinatsiooni.

| | Meetod (139) | Kohaldatavus |
| --- | --- | --- |
| a | Elektrifilter koos termooksüdatsioonietapiga (nt regeneratiivne termooksüdeerija), kui on oodata väga lenduvaid aineid | Üldkohaldatav |
| b | Regeneratiivne termooksüdeerija koos eeltöötlusega (nt elektrifilter) juhul, kui heitgaas sisaldab palju tolmu | Üldkohaldatav |
| c | Termooksüdeerija | Mittekohaldatav pidevtoimeliste ringahjude korral |

Meetod (139)

Kohaldatavus

a

Elektrifilter koos termooksüdatsioonietapiga (nt regeneratiivne termooksüdeerija), kui on oodata väga lenduvaid aineid

Üldkohaldatav

b

Regeneratiivne termooksüdeerija koos eeltöötlusega (nt elektrifilter) juhul, kui heitgaas sisaldab palju tolmu

Üldkohaldatav

c

Termooksüdeerija

Mittekohaldatav pidevtoimeliste ringahjude korral

PVTga saavutatav heitetase: vt tabel 53.

Tabel 53

PVTga saavutatav heitetase kuumutamisel ja järelkuumutamisel tekkiva tolmu ja BaPi (kui PAHi näitaja) õhkuheite korral

| Näitaja | PVTga saavutatav heitetase (mg/Nm3) (140) |
| --- | --- |
| Tolm | 2–10 (141) |
| BaP | 0,005–0,015 (142)
   (143) |

Näitaja

PVTga saavutatav heitetase (mg/Nm3) (140)

Tolm

2–10 (141)

BaP

0,005–0,015 (142)
   (143)

Asjaomast seiret kirjeldatakse meetodis PVT 10.

PVT 181.   Immutamisel tekkiva tolmu ja PAHi õhkuheite vähendamiseks on PVT kasutada ühte järgmistest meetoditest või nende kombinatsiooni.

| | Meetod (144) |
| --- | --- |
| a | Kuivskraberi kasutamine, millele järgneb kottfiltri kasutamine |
| b | Koksifilter |
| c | Termooksüdeerija |

Meetod (144)

a

Kuivskraberi kasutamine, millele järgneb kottfiltri kasutamine

b

Koksifilter

c

Termooksüdeerija

PVTga saavutatav heitetase: vt tabel 54.

Tabel 54

PVTga saavutatav heitetase immutamisel tekkiva tolmu ja BaPi (kui PAHi näitaja) õhkuheite korral

| Näitaja | PVTga saavutatav heitetase (mg/Nm3) (145) |
| --- | --- |
| Tolm | 2–10 |
| BaP | 0,001–0,01 |

Näitaja

PVTga saavutatav heitetase (mg/Nm3) (145)

Tolm

2–10

BaP

0,001–0,01

Asjaomast seiret kirjeldatakse meetodis PVT 10.

1.9.1.3.   Vääveldioksiidi heide

PVT 182.   Protsessis väävli lisamisel tekkiva SO2 õhkuheite vähendamiseks on PVT kasutada kuiv- ja/või märgskraberit.

1.9.1.4.   Orgaaniliste ühendite heide

PVT 183.   Immutamisetapist, milles kasutatakse spetsiaalseid immutusaineid, nagu vaigud ja biolagundatavad lahustid, pärit orgaaniliste ühendite, sealhulgas fenooli ja formaldehüüdi õhkuheite vähendamiseks on PVT kasutada ühte allpool esitatud meetoditest.

| | Meetod (146) |
| --- | --- |
| a | Regeneratiivne termooksüdeerija koos elektrifiltriga segamis-, kuumutamis- ja immutusetapi jaoks |
| b | Biofilter ja/või bioskraber immutamisetapiks, milles kasutatakse spetsiaalseid immutusained nagu vaigud ja biolagundatavad lahustid |

Meetod (146)

a

Regeneratiivne termooksüdeerija koos elektrifiltriga segamis-, kuumutamis- ja immutusetapi jaoks

b

Biofilter ja/või bioskraber immutamisetapiks, milles kasutatakse spetsiaalseid immutusained nagu vaigud ja biolagundatavad lahustid

PVTga saavutatav heitetase: vt tabel 55.

Tabel 55

PVTga saavutatav õhku eralduvate LOÜde üldkoguse heite tase segamise, kuumutamise ja immutamise korral

| Näitaja | PVTga saavutatav heitetase (mg/Nm3) (147)
   (148) |
| --- | --- |
| LOÜ kokku | ≤ 10–40 |

Näitaja

PVTga saavutatav heitetase (mg/Nm3) (147)
   (148)

LOÜ kokku

≤ 10–40

Asjaomast seiret kirjeldatakse meetodis PVT 10.

1.9.2.   Jäätmed

PVT 184.   Kõrvaldamisele suunatud jäätmekoguste vähendamiseks on PVT korraldada kohapealset tööd nii, et hõlbustada protsessijääkide taaskasutamist või, kui see ei ole võimalik, protsessijääkide ringlussevõttu, kasutades sealhulgas süsinikku või muid protsessijääke samas protsessis või muudes välistes protsessides.

1.10.   MEETODITE KIRJELDUS

1.10.1.   Õhkuheide

Allpool kirjeldatud meetodid on loetletud vastavalt peamis(t)ele saasteaine(te)le, mille heidet tahetakse vähendada.

1.10.1.1.   Tolmuheide

| Meetod | Kirjeldus |
| --- | --- |
| Kottfilter | Kottfilter, millele viidatakse sageli kui tekstiilfiltrile, on valmistatud poorsest kootud või vilditud kangast, millest gaas voolab läbi, kuid osakesed peetakse kinni. Kottfiltri kasutamise korral tuleb valida heitgaasi omaduste ja suurima töötemperatuuri jaoks sobiv kangamaterjal. |
| Elektrifilter (ESP) | Elektrifiltri tööpõhimõte on osakestele laengu andmine ja nende eraldamine elektrivälja toimel. Elektrifiltreid saab kasutada laias tingimuste vahemikus. Kuivelektrifiltris eemaldatakse kogutud materjal mehaaniliselt (nt raputamise, vibratsiooni, suruõhu abil), samal ajal kui märgelektrifiltris loputatakse see sobiva vedeliku, tavaliselt vee abil välja. |
| Märgskraber | Märgpuhastamisega kaasneb tolmu eemaldamine nii, et sissetulevat gaasi segatakse intensiivselt veega; tavaliselt kuulub sinna juurde ka suuremate osakeste eemaldamine tsentrifugaaljõu abil. Eemaldatud tolm koguneb skraberi põhja. Samuti võidakse eemaldada selliseid aineid, nagu SO2, NH3, mõnesid LOÜsid ja raskmetalle. |

Meetod

Kirjeldus

Kottfilter

Kottfilter, millele viidatakse sageli kui tekstiilfiltrile, on valmistatud poorsest kootud või vilditud kangast, millest gaas voolab läbi, kuid osakesed peetakse kinni. Kottfiltri kasutamise korral tuleb valida heitgaasi omaduste ja suurima töötemperatuuri jaoks sobiv kangamaterjal.

Elektrifilter (ESP)

Elektrifiltri tööpõhimõte on osakestele laengu andmine ja nende eraldamine elektrivälja toimel. Elektrifiltreid saab kasutada laias tingimuste vahemikus. Kuivelektrifiltris eemaldatakse kogutud materjal mehaaniliselt (nt raputamise, vibratsiooni, suruõhu abil), samal ajal kui märgelektrifiltris loputatakse see sobiva vedeliku, tavaliselt vee abil välja.

Märgskraber

Märgpuhastamisega kaasneb tolmu eemaldamine nii, et sissetulevat gaasi segatakse intensiivselt veega; tavaliselt kuulub sinna juurde ka suuremate osakeste eemaldamine tsentrifugaaljõu abil. Eemaldatud tolm koguneb skraberi põhja. Samuti võidakse eemaldada selliseid aineid, nagu SO2, NH3, mõnesid LOÜsid ja raskmetalle.

1.10.1.2.   NOX-heide

| Meetod | Kirjeldus |
| --- | --- |
| Vähese NOX-heitega põleti | Vähese NOX-heitega põletid vähendavad NOX tekkimist, vähendades leegitipu temperatuuri; sellega põlemine aeglustub, ent läheb siiski lõpuni ja paraneb soojusülekanne (suureneb leegi kiirgusvõime). Eriti vähese NOx-heitega põletite puhul on põletamine etapiviisiline (õhk/kütus) ja suitsugaasi suunatakse tagasi põletisse. |
| Hapniku ja kütuse segul töötav põleti | Selle meetodi korral asendatakse põletusõhk hapnikuga, mille tagajärjel lõpeb/väheneb termiline NOX moodustumine ahju sisenevast lämmastikust. Ahju jääv lämmastiku kogus sõltub kasutatava hapniku puhtusest, kütuse kvaliteedist ja õhu sissepääsu võimalikkusest. |
| Suitsugaasi ringlus | See tähendab, et ahju heitgaas juhitakse tagasi leegi sisse, et vähendada hapnikusisaldust ning sellega ka leegi temperatuuri. Eripõletite kasutamise korral toimub põlemisgaaside sisemine ringlus, millega jahutatakse leegi alumist osa ning vähendatakse hapnikusisaldust leegi kõige kuumemas osas. |

Meetod

Kirjeldus

Vähese NOX-heitega põleti

Vähese NOX-heitega põletid vähendavad NOX tekkimist, vähendades leegitipu temperatuuri; sellega põlemine aeglustub, ent läheb siiski lõpuni ja paraneb soojusülekanne (suureneb leegi kiirgusvõime). Eriti vähese NOx-heitega põletite puhul on põletamine etapiviisiline (õhk/kütus) ja suitsugaasi suunatakse tagasi põletisse.

Hapniku ja kütuse segul töötav põleti

Selle meetodi korral asendatakse põletusõhk hapnikuga, mille tagajärjel lõpeb/väheneb termiline NOX moodustumine ahju sisenevast lämmastikust. Ahju jääv lämmastiku kogus sõltub kasutatava hapniku puhtusest, kütuse kvaliteedist ja õhu sissepääsu võimalikkusest.

Suitsugaasi ringlus

See tähendab, et ahju heitgaas juhitakse tagasi leegi sisse, et vähendada hapnikusisaldust ning sellega ka leegi temperatuuri. Eripõletite kasutamise korral toimub põlemisgaaside sisemine ringlus, millega jahutatakse leegi alumist osa ning vähendatakse hapnikusisaldust leegi kõige kuumemas osas.

1.10.1.3.   SO2, HCl ja HF heide

| Meetod | Kirjeldus |
| --- | --- |
| Kuiv või poolkuiv skraber | Heitgaasi voogu pihustatakse aluselise reaktiivi (nt lubi või naatriumvesinikkarbonaat) kuiva pulbrit või suspensiooni/lahust. Materjal reageerib happeliste gaasiliste ühenditega (nt SO2) ning moodustab tahke aine, mis kõrvaldatakse filtrimisega (kottfilter või elektrifilter). Skraberisüsteemi tõhusust suurendab reaktsioonikolonni kasutamine. Adsorptsiooni on võimalik saavutada ka täidisega pakitud tornide kasutamise abil (nt koksifilter).
  Olemasolevate seadmete korral on jõudlus seotud selliste protsessinäitajatega, nagu temperatuur (min 60 °C), niiskusesisaldus, kokkupuute kestus, gaasivoo kõikumised ja tolmu filtrimise süsteemi (nt kottfiltri) võime pidada kinni täiendavat tolmukogust. |
| Märgskraber | Märgpuhastusprotsessis lahustatakse gaasilised ühendid puhastuslahuses (nt leeliselahus, mis sisaldab lupja, NaOH või H2O2). Pärast märgskraberi läbimist on heitgaas veega küllastunud ning enne heitgaasi väljalaskmist toimub piiskade eraldamine. Saadud vedelikku puhastatakse järgnevalt nagu reovett ning selles sisalduv tahke aine eraldatakse setitamise või filtrimise abil.
  Olemasolevate seadmete korral võib kõnealune meetod vajada märkimisväärset lisaruumi. |
| Vähese väävlisisaldusega kütuste kasutamine | Maagaasi või vähese väävlisisaldusega kütteõli kasutamine vähendab põlemise ajal kütuses sisalduva väävli oksüdeerumisel tekkiva SO2 ja SO3 heidet. |
| Polüeetripõhine absorptsiooni-/desorptsioonisüsteem | Polüeetripõhist lahustit kasutatakse valikuliselt selleks, et absorbeerida heitgaasidest SO2. Seejärel eraldatakse adsorbeerunud SO2 teises kolonnis ning lahus regenereeritakse täielikult. Eraldatud SO2 kasutatakse vedela SO2 või väävelhappe tootmiseks. |

Meetod

Kirjeldus

Kuiv või poolkuiv skraber

Heitgaasi voogu pihustatakse aluselise reaktiivi (nt lubi või naatriumvesinikkarbonaat) kuiva pulbrit või suspensiooni/lahust. Materjal reageerib happeliste gaasiliste ühenditega (nt SO2) ning moodustab tahke aine, mis kõrvaldatakse filtrimisega (kottfilter või elektrifilter). Skraberisüsteemi tõhusust suurendab reaktsioonikolonni kasutamine. Adsorptsiooni on võimalik saavutada ka täidisega pakitud tornide kasutamise abil (nt koksifilter).

Olemasolevate seadmete korral on jõudlus seotud selliste protsessinäitajatega, nagu temperatuur (min 60 °C), niiskusesisaldus, kokkupuute kestus, gaasivoo kõikumised ja tolmu filtrimise süsteemi (nt kottfiltri) võime pidada kinni täiendavat tolmukogust.

Märgskraber

Märgpuhastusprotsessis lahustatakse gaasilised ühendid puhastuslahuses (nt leeliselahus, mis sisaldab lupja, NaOH või H2O2). Pärast märgskraberi läbimist on heitgaas veega küllastunud ning enne heitgaasi väljalaskmist toimub piiskade eraldamine. Saadud vedelikku puhastatakse järgnevalt nagu reovett ning selles sisalduv tahke aine eraldatakse setitamise või filtrimise abil.

Olemasolevate seadmete korral võib kõnealune meetod vajada märkimisväärset lisaruumi.

Vähese väävlisisaldusega kütuste kasutamine

Maagaasi või vähese väävlisisaldusega kütteõli kasutamine vähendab põlemise ajal kütuses sisalduva väävli oksüdeerumisel tekkiva SO2 ja SO3 heidet.

Polüeetripõhine absorptsiooni-/desorptsioonisüsteem

Polüeetripõhist lahustit kasutatakse valikuliselt selleks, et absorbeerida heitgaasidest SO2. Seejärel eraldatakse adsorbeerunud SO2 teises kolonnis ning lahus regenereeritakse täielikult. Eraldatud SO2 kasutatakse vedela SO2 või väävelhappe tootmiseks.

1.10.1.4.   Elavhõbeda heide

| Meetod | Kirjeldus |
| --- | --- |
| Adsorptsioon aktiivsöel | Protsess põhineb elavhõbeda adsorptsioonil aktiivsöele. Kui pind on adsorbeerinud nii palju kui võimalik, desorbeeritakse adsorbeeritud sisu adsorbendi regeneratsiooni osana. |
| Adsorptsioon seleenil | Protsess põhineb seleeniga kaetud kuulidega täidetud kolonni kasutamisel. Punane amorfne seleen reageerib gaasis oleva elavhõbedaga, moodustub HgSe. Seejärel töödeldakse filtrit, et regenereerida seleen. |

Meetod

Kirjeldus

Adsorptsioon aktiivsöel

Protsess põhineb elavhõbeda adsorptsioonil aktiivsöele. Kui pind on adsorbeerinud nii palju kui võimalik, desorbeeritakse adsorbeeritud sisu adsorbendi regeneratsiooni osana.

Adsorptsioon seleenil

Protsess põhineb seleeniga kaetud kuulidega täidetud kolonni kasutamisel. Punane amorfne seleen reageerib gaasis oleva elavhõbedaga, moodustub HgSe. Seejärel töödeldakse filtrit, et regenereerida seleen.

1.10.1.5.   LOÜ, PAH ja PCDD/Fi heide

| Meetod | Kirjeldus |
| --- | --- |
| Järelpõleti või termooksüdeerija | Põletamissüsteem, milles heitgaasivoos sisalduval saasteainel lastakse kontrollitud temperatuuriga keskkonnas reageerida hapnikuga, et saasteaine oksüdeeruks. |
| Regeneratiivne termooksüdeerija | Põletamissüsteem, milles kasutatakse regeneratiivset protsessi, et kasutada gaasis ja süsinikuühendites sisalduvat soojusenergiat tulekindlate tugitarindite abil. Kihtide puhastamiseks on vaja gaasivoolu suunda mitmekordselt muuta. Seda nimetatakse ka regeneratiivseks järelpõletiks. |
| Katalüütiline termooksüdeerija | Põletamissüsteem, milles lagundamine viiakse läbi metallkatalüsaatori pinnal madalamal temperatuuril, tavaliselt vahemikus 350–400 °C. Seda nimetatakse ka katalüütiliseks järelpõletiks. |
| Biofilter | See koosneb orgaanilise või inertse materjali kihist, kus mikroorganismid oksüdeerivad heitgaasist pärinevaid saasteaineid bioloogilisel teel. |
| Bioskraber | See hõlmab gaasi märgpuhastamist (absorptsioon) ja biolagundamist; puhastamisvesi sisaldab mikroorganismide populatsiooni, mis on võimeline oksüdeerima mürgiseid gaasi komponente. |
| Valida tooraine ja see ette anda vastavalt ahjule ja kasutatavatele heitevähendusmeetoditele | Toore valitakse nii, et kasutatavas ahjus ja heitevähendussüsteemis oleks võimalik etteandes sisalduvaid saasteaineid nõuetekohaselt käidelda ja saavutada nõutav heitevähendusmäär. |
| Parandada põlemistingimusi, et vähendada orgaaniliste ühendite heidet | Õhu või hapniku ja süsinikuühendite korralik segamine, gaaside temperatuuri ja kõrgel temperatuuril viibimise aja juhtimine eesmärgiga oksüdeerida PCDD/Fina esinev orgaaniline süsinik. See võib hõlmata ka rikastatud õhu või puhta hapniku kasutamist. |
| Poolsuletud ahju korral kasutada täitmissüsteeme, et tooret ette anda väikeste kogustena | Poolsuletud ahju korral lisada tooret väikeste portsjonitena, et vähendada ahju jahtumist täitmise ajal. Niimoodi püsib gaasi temperatuur kõrgem; see hoiab ära PCDD/Fi taasmoodustumise. |
| Sisemine põletisüsteem | Heitgaas suunatakse läbi põleti leegi ja orgaaniline süsinik muundatakse hapniku abil CO2-ks. |
| Temperatuuril > 250 °C vältida paksu tolmukihi kogunemist heitgaasisüsteemi | Tolmu olemasolu temperatuuril üle 250 °C aitab de novo sünteesi abil moodustada PCDD/Fi. |
| Adsorbendi lisamine koos tõhusa tolmukogumissüsteemi kasutamisega | PCDD/F võib adsobeeruda tolmule ja seega on võimalik heidet vähendada tõhusa tolmufiltrimissüsteemi abil. Spetsiaalse adsorbendi kasutamine soodustab kõnealust protsessi ning vähendab PCDD/Fi heidet. |
| Kiire jahutamine | PCDD/Fi de novo sünteesi takistab gaasi kiire jahutamine temperatuurilt 400 °C temperatuurini 200 °C. |

Meetod

Kirjeldus

Järelpõleti või termooksüdeerija

Põletamissüsteem, milles heitgaasivoos sisalduval saasteainel lastakse kontrollitud temperatuuriga keskkonnas reageerida hapnikuga, et saasteaine oksüdeeruks.

Regeneratiivne termooksüdeerija

Põletamissüsteem, milles kasutatakse regeneratiivset protsessi, et kasutada gaasis ja süsinikuühendites sisalduvat soojusenergiat tulekindlate tugitarindite abil. Kihtide puhastamiseks on vaja gaasivoolu suunda mitmekordselt muuta. Seda nimetatakse ka regeneratiivseks järelpõletiks.

Katalüütiline termooksüdeerija

Põletamissüsteem, milles lagundamine viiakse läbi metallkatalüsaatori pinnal madalamal temperatuuril, tavaliselt vahemikus 350–400 °C. Seda nimetatakse ka katalüütiliseks järelpõletiks.

Biofilter

See koosneb orgaanilise või inertse materjali kihist, kus mikroorganismid oksüdeerivad heitgaasist pärinevaid saasteaineid bioloogilisel teel.

Bioskraber

See hõlmab gaasi märgpuhastamist (absorptsioon) ja biolagundamist; puhastamisvesi sisaldab mikroorganismide populatsiooni, mis on võimeline oksüdeerima mürgiseid gaasi komponente.

Valida tooraine ja see ette anda vastavalt ahjule ja kasutatavatele heitevähendusmeetoditele

Toore valitakse nii, et kasutatavas ahjus ja heitevähendussüsteemis oleks võimalik etteandes sisalduvaid saasteaineid nõuetekohaselt käidelda ja saavutada nõutav heitevähendusmäär.

Parandada põlemistingimusi, et vähendada orgaaniliste ühendite heidet

Õhu või hapniku ja süsinikuühendite korralik segamine, gaaside temperatuuri ja kõrgel temperatuuril viibimise aja juhtimine eesmärgiga oksüdeerida PCDD/Fina esinev orgaaniline süsinik. See võib hõlmata ka rikastatud õhu või puhta hapniku kasutamist.

Poolsuletud ahju korral kasutada täitmissüsteeme, et tooret ette anda väikeste kogustena

Poolsuletud ahju korral lisada tooret väikeste portsjonitena, et vähendada ahju jahtumist täitmise ajal. Niimoodi püsib gaasi temperatuur kõrgem; see hoiab ära PCDD/Fi taasmoodustumise.

Sisemine põletisüsteem

Heitgaas suunatakse läbi põleti leegi ja orgaaniline süsinik muundatakse hapniku abil CO2-ks.

Temperatuuril > 250 °C vältida paksu tolmukihi kogunemist heitgaasisüsteemi

Tolmu olemasolu temperatuuril üle 250 °C aitab de novo sünteesi abil moodustada PCDD/Fi.

Adsorbendi lisamine koos tõhusa tolmukogumissüsteemi kasutamisega

PCDD/F võib adsobeeruda tolmule ja seega on võimalik heidet vähendada tõhusa tolmufiltrimissüsteemi abil. Spetsiaalse adsorbendi kasutamine soodustab kõnealust protsessi ning vähendab PCDD/Fi heidet.

Kiire jahutamine

PCDD/Fi de novo sünteesi takistab gaasi kiire jahutamine temperatuurilt 400 °C temperatuurini 200 °C.

1.10.2.   Vetteheide

| Meetodid | Kirjeldused |
| --- | --- |
| Keemiline sadestamine | Lahustunud saasteainete muundamine lahustamatuks ühendiks keemiliste sadestajate lisamise abil. Tekkinud tahke sade eraldatakse seejärel setitamise, flotatsiooni või filtrimise teel. Vajaduse korral võib sellele järgneda ultrafiltrimine või pöördosmoos. Metalli sadestamiseks kasutatavad tüüpilised kemikaalid on lubi, naatriumhüdroksiid ja naatriumsulfiid. |
| Setitamine | Hõljuvosakeste ja -aine eraldamine gravitatsioonilise setitamisega. |
| Flotatsiooon | Tahked või vedelad osakesed eralduvad reoveest, kuna nad kinnituvad väikeste gaasimullide külge; tavaliselt on selleks gaasiks õhk. Hõljuvad osakesed kuhjuvad veepinnale ja neid kogutakse kaabitsaga. |
| Filtrimine | Tahke aine eraldamine reoveest laskmisega läbi poorse keskkonna. Enim kasutatav filtrimisaine on liiv. |
| Ultrafiltrimine | Filtrimisprotsess, mille käigus kasutatakse filtrimisvahendina membraane, mille poorisuurus on umbes 10 μm. |
| Aktiivsöega filtrimine | Filtrimisprotsess, mille käigus kasutatakse filtrimisainena aktiivsütt. |
| Pöördosmoos | Membraanprotsess, milles membraaniga eraldatud osadele avaldatavate rõhkude vahe põhjustab vee voolamist kontsentreeritumast lahusest vähem kontsentreeritud lahusesse. |

Meetodid

Kirjeldused

Keemiline sadestamine

Lahustunud saasteainete muundamine lahustamatuks ühendiks keemiliste sadestajate lisamise abil. Tekkinud tahke sade eraldatakse seejärel setitamise, flotatsiooni või filtrimise teel. Vajaduse korral võib sellele järgneda ultrafiltrimine või pöördosmoos. Metalli sadestamiseks kasutatavad tüüpilised kemikaalid on lubi, naatriumhüdroksiid ja naatriumsulfiid.

Setitamine

Hõljuvosakeste ja -aine eraldamine gravitatsioonilise setitamisega.

Flotatsiooon

Tahked või vedelad osakesed eralduvad reoveest, kuna nad kinnituvad väikeste gaasimullide külge; tavaliselt on selleks gaasiks õhk. Hõljuvad osakesed kuhjuvad veepinnale ja neid kogutakse kaabitsaga.

Filtrimine

Tahke aine eraldamine reoveest laskmisega läbi poorse keskkonna. Enim kasutatav filtrimisaine on liiv.

Ultrafiltrimine

Filtrimisprotsess, mille käigus kasutatakse filtrimisvahendina membraane, mille poorisuurus on umbes 10 μm.

Aktiivsöega filtrimine

Filtrimisprotsess, mille käigus kasutatakse filtrimisainena aktiivsütt.

Pöördosmoos

Membraanprotsess, milles membraaniga eraldatud osadele avaldatavate rõhkude vahe põhjustab vee voolamist kontsentreeritumast lahusest vähem kontsentreeritud lahusesse.

1.10.3.   Muud

| Meetodid | Kirjeldused |
| --- | --- |
| Udupüüdur | Udupüüdur on filtrimisseade, millega gaasivoost eemaldatakse sellega kaasa kandunud veepiisad. Seade kujutab endast metall- või plasttraadist kootud struktuuri, millel on suur eripind. Liikudes põrkavad gaasivoos olevad väikesed piisad vastu traate ja liituvad suuremateks tilkadeks. |
| Tsentrifuugisüsteem | Tsentrifuugisüsteemides kasutatakse inertsi, et eemaldada piisad heitgaasi voogudest tsentrifugaaljõu abil. |
| Võimendatud imursüsteem | Väljatõmbeventilaatori võimsust reguleeriv süsteem, mis juhib ventilaatori tööd, olenevalt suitsukoguste muutumisest suitsuallika täitmis-, sulatamis- ja tühjendamistsüklitest. Samuti kasutatakse täitmise ajal põletamiskiiruse automaatset kontrolli, et ukse lahtioleku ajal oleks gaasivoog võimalikult väike. |
| Metallipuru tsentrifuugimine | Tsentrifuugimine on mehaaniline meetod, et eraldada metallipurust õli. Setitamisprotsessi kiirendamiseks rakendatakse metallipurule tsentrifugaaljõudu ning õli eraldatakse. |
| Metallipuru kuivatamine | Metallipuru kuivatamise protsessis kasutatakse kaudselt köetavat pöörlevat trumlit. Õli eemaldamiseks toimub pürolüütiline protsess temperatuuril vahemikus 300–400 °C. |
| Tihendatud ahjuuks või ahjuukse tihendamine | Ahjuuks projekteeritakse nii, et see oleks tõhusalt tihendatud, et vältida hajusheite väljumist ning säilitada ahjus väljasulatamise/sulatamise ajal ülerõhku. |

Meetodid

Kirjeldused

Udupüüdur

Udupüüdur on filtrimisseade, millega gaasivoost eemaldatakse sellega kaasa kandunud veepiisad. Seade kujutab endast metall- või plasttraadist kootud struktuuri, millel on suur eripind. Liikudes põrkavad gaasivoos olevad väikesed piisad vastu traate ja liituvad suuremateks tilkadeks.

Tsentrifuugisüsteem

Tsentrifuugisüsteemides kasutatakse inertsi, et eemaldada piisad heitgaasi voogudest tsentrifugaaljõu abil.

Võimendatud imursüsteem

Väljatõmbeventilaatori võimsust reguleeriv süsteem, mis juhib ventilaatori tööd, olenevalt suitsukoguste muutumisest suitsuallika täitmis-, sulatamis- ja tühjendamistsüklitest. Samuti kasutatakse täitmise ajal põletamiskiiruse automaatset kontrolli, et ukse lahtioleku ajal oleks gaasivoog võimalikult väike.

Metallipuru tsentrifuugimine

Tsentrifuugimine on mehaaniline meetod, et eraldada metallipurust õli. Setitamisprotsessi kiirendamiseks rakendatakse metallipurule tsentrifugaaljõudu ning õli eraldatakse.

Metallipuru kuivatamine

Metallipuru kuivatamise protsessis kasutatakse kaudselt köetavat pöörlevat trumlit. Õli eemaldamiseks toimub pürolüütiline protsess temperatuuril vahemikus 300–400 °C.

Tihendatud ahjuuks või ahjuukse tihendamine

Ahjuuks projekteeritakse nii, et see oleks tõhusalt tihendatud, et vältida hajusheite väljumist ning säilitada ahjus väljasulatamise/sulatamise ajal ülerõhku.

---

(1)  Partiidena töötlemise korral saab kasutada nende mõõtmiste esindava arvu keskmist, mis on tehtud partii koguaja vältel, või mõõtmise tulemust, mis on saadud partii koguaja vältel.

(2)  Katkestustega voolu korral võib esindavate tulemuste saamiseks kasutada erinevat proovivõtukorda (nt pisteliste proovide võtmine).

(3)  Suure heitega allikate korral on PVT pidev mõõtmine või juhul, kui pidevat mõõtmist ei saa kasutada, siis sagedasem perioodiline seire.

(4)  Toorme ladustamisel ja käitlemisel tekkiva tolmu heite väikeste allikate (< 10 000 Nm3/h) korral võiks seire põhineda asendusnäitajate (näiteks rõhu langus) mõõtmisel.

(5)  Seirealused metallid sõltuvad kasutatava toorme koostisest.

(6)  Seoses PVT 69(a) saab SO2 heite arvutamiseks kasutada massibilanssi, võttes aluseks mõõdetud väävlisisalduse kõikides kasutatud anoodipartiides.

(7)  Pidades vajaduse korral silmas selliseid tegureid, nagu halogeenitud orgaaniliste ühendite sisaldus kasutatavas toormes, temperatuuriprofiil jne.

(8)  Seire on asjakohane, kui toore sisaldab väävlit.

(9)  Seire ei pruugi olla asjakohane hüdrometallurgiaprotsesside korral.

(10)  Kui see on asjakohane kasutatavas toormes sisalduvate orgaaniliste ühendite tõttu.

(11)  Meetodite kirjeldused on esitatud punktis 1.10.

(12)  Päeva keskmise või proovivõtuperioodi keskväärtusena.

(13)  Vahemiku alumine ots on seotud adsorbentide kasutamisega (nt aktiivsüsi, seleen) kombinatsioonis tolmu filtrimisega, välja arvatud Waelzi pöördahjuprotsesside puhul.

(14)  Meetodite kirjeldused on esitatud punktis 1.10.

(15)  Seire sagedust võib kohandada juhul, kui andmetest on selgelt näha, et heide on piisavalt stabiilne.

(16)  
  Märkus.
  „Muud värvilised metallid“ – nende muude värviliste metallide tootmine, mida ei ole käsitletud eraldi punktides 1.2–1.8.

(17)  Seirealused metallid sõltuvad kasutatava toorme koostisest.

(18)  Meetodite kirjeldused on esitatud punktis 1.10.

(19)  Põhiseadme tootmissisendi suure arseenisisalduse korral võib PVTga saavutatav heitetase olla kuni 0,2 mg/l.

(20)  Meetodi kirjeldus on esitatud punktis 1.10.

(21)  Meetodi kirjeldus on esitatud punktis 1.10.

(22)  Meetodi kirjeldus on esitatud punktis 1.10.

(23)  Meetodi kirjeldus on esitatud punktis 1.10.

(24)  Meetodi kirjeldus on esitatud punktis 1.10.

(25)  Proovivõtuperioodi keskväärtusena.

(26)  Päeva keskmise või proovivõtuperioodi keskväärtusena.

(27)  Päeva keskmisena.

(28)  Kui raskmetallide heide ületab järgmisi tasemeid, siis eeldatakse, et tolmuheide jääb vahemiku alumise piiri lähedale: plii 1 mg/Nm3, vask 1 mg/Nm3, arseen 0,05 mg/Nm3, kaadmium 0,05 mg/Nm3.

(29)  Kui kasutatavatel rikastatud maakidel on suur orgaanilise süsiniku sisaldus (nt ligi 10 massiprotsenti), võib eeldada heidet kuni 10 mg/Nm3.

(30)  Kui pliiheide on üle 1 mg/Nm3, siis eeldatakse, et tolmuheide jääb vahemiku alumise piiri lähedale.

(31)  Vahemiku alumise piiri lähedal olevate väärtuste korral kasutatakse enamasti kottfiltrit.

(32)  Kui vaseheide on üle 1 mg/Nm3, siis eeldatakse, et tolmuheide jääb vahemiku alumise piiri lähedale.

(33)  Meetodite kirjeldused on esitatud punktis 1.10.

(34)  Päeva keskmise või proovivõtuperioodi keskväärtusena.

(35)  Vahemiku alumise piiri lähedal olevate väärtuste korral kasutatakse enamasti regeneratiivset termooksüdeerijat.

(36)  Meetodite kirjeldused on esitatud punktis 1.10.

(37)  Vähemalt kuuetunnise proovivõtuperioodi keskväärtusena.

(38)  Päeva keskmise või proovivõtuperioodi keskväärtusena.

(39)  Märgskraberi või vähese väävlisisaldusega rikastatud maagi kasutamisel võib PVTga saavutatav heitetase olla kuni 350 mg/Nm3.

(40)  Meetodite kirjeldused on esitatud punktis 1.10.

(41)  Päeva keskmise või proovivõtuperioodi keskväärtusena.

(42)  Proovivõtuperioodi keskväärtusena.

(43)  Meetodite kirjeldused on esitatud punktis 1.10.

(44)  Päeva keskmise või proovivõtuperioodi keskväärtusena.

(45)  Proovivõtuperioodi keskväärtusena.

(46)  Päeva keskmisena.

(47)  Proovivõtuperioodi keskväärtusena.

(48)  Proovivõtuperioodi keskväärtusena.

(49)  Meetodite kirjeldused on esitatud punktis 1.10.

(50)  Päeva keskmise või proovivõtuperioodi keskväärtusena.

(51)  Proovivõtuperioodi keskväärtusena.

(52)  Aasta jooksul elektrolüüsikorpusest eralduva saasteaine mass, mis on jagatud samal aastal toodetud vedela alumiiniumi massiga.

(53)  Käesolevad PVTga saavutatavad õhkuheite tasemed ei ole kohaldatavad seadmete suhtes, kus nende konfiguratsiooni tõttu ei saa mõõta heidet läbi lae.

(54)  Meetodi kirjeldus on esitatud punktis 1.10.

(55)  Aasta jooksul saadud proovide keskmisena.

(56)  Vahemiku väiksemad väärtused on seotud kottfiltri kasutamisega.

(57)  Meetodi kirjeldus on esitatud punktis 1.10.

(58)  Aasta jooksul eralduva saasteaine mass, mis on jagatud samal aastal toodetud vedela alumiiniumi massiga.

(59)  Vahemiku väiksemad väärtused on seotud märgskraberi kasutamisega. Vahemiku suuremad väärtused on seotud vähese väävlisisaldusega anoodide kasutamisega.

(60)  Meetodite kirjeldused on esitatud punktis 1.10.

(61)  Meetodi kirjeldus on esitatud punktis 1.10.

(62)  Proovivõtuperioodi keskväärtusena.

(63)  Päeva keskmise või proovivõtuperioodi keskväärtusena.

(64)  Proovivõtuperioodi keskväärtusena.

(65)  Kui ahjus tuleks projekti järgi kasutada ja kasutatakse üksnes saastamata tooret, mille korral tolmuheide on alla 1 kg/h, on vahemiku suurim väärtus 25 mg/Nm3 keskmisena aasta jooksul saadud proovidest.

(66)  Meetodite kirjeldused on esitatud punktis 1.10.

(67)  Päeva keskmise või proovivõtuperioodi keskväärtusena.

(68)  Vähemalt kuuetunnise proovivõtuperioodi keskväärtusena.

(69)  Meetodite kirjeldused on esitatud punktis 1.10.

(70)  Päeva keskmise või proovivõtuperioodi keskväärtusena. Kloori sisaldavate kemikaalidega rafineerimise korral osutab PVTga saavutatav õhkuheite tase keskmisele kontsentratsioonile kloorimisel.

(71)  Proovivõtuperioodi keskväärtusena. Kloori sisaldavate kemikaalidega rafineerimise korral osutab PVTga saavutatav õhkuheite tase keskmisele kontsentratsioonile kloorimisel.

(72)  Kohaldatav üksnes nendest rafineerimisprotsessidest tekkiva heite korral, milles kasutatakse kloori sisaldavaid kemikaale.

(73)  Proovivõtuperioodi keskväärtusena.

(74)  Päeva keskmise või proovivõtuperioodi keskväärtusena.

(75)  Meetodite kirjeldused on esitatud punktis 1.10.

(76)  Proovivõtuperioodi keskväärtusena.

(77)  Meetodite kirjeldused on esitatud punktis 1.10.

(78)  Päeva keskmise või proovivõtuperioodi keskväärtusena.

(79)  Proovivõtuperioodi keskväärtusena.

(80)  Päeva keskmise või proovivõtuperioodi keskväärtusena.

(81)  Tolmuheide eeldatakse olevat vahemiku väiksemate väärtuste pool, kui heide on üle järgmiste tasemete: 1 mg/Nm3 vase, 0,05 mg/Nm3 arseeni, 0,05 mg/Nm3 kaadmiumi kohta.

(82)  Proovivõtuperioodi keskväärtusena.

(83)  Päeva keskmise või proovivõtuperioodi keskväärtusena.

(84)  Kui heide ületab järgmisi tasemeid, siis eeldatakse, et tolmuheide jääb vahemiku alumise piiri lähedale: vask 1 mg/Nm3, antimon 1 mg/Nm3, arseen 0,05 mg/Nm3, kaadmium 0,05 mg/Nm3.

(85)  Proovivõtuperioodi keskväärtusena.

(86)  Meetodite kirjeldused on esitatud punktis 1.10.

(87)  Päeva keskmise või proovivõtuperioodi keskväärtusena.

(88)  Meetodite kirjeldused on esitatud punktis 1.10.

(89)  Vähemalt kuuetunnise proovivõtuperioodi keskväärtusena.

(90)  Meetodite kirjeldused on esitatud punktis 1.10.

(91)  Päeva keskmise või proovivõtuperioodi keskväärtusena.

(92)  Kui märgskraberid ei ole kasutatavad, on vahemiku suurim väärtus 500 mg/Nm3.

(93)  Proovivõtuperioodi keskväärtusena.

(94)  Meetodite kirjeldused on esitatud punktis 1.10.

(95)  Proovivõtuperioodi keskväärtusena.

(96)  Päeva keskmise või proovivõtuperioodi keskväärtusena.

(97)  Kui kottfilter ei ole kohaldatav, on vahemiku suurim väärtus 10 mg/Nm3.

(98)  Päeva keskmisena.

(99)  Proovivõtuperioodi keskväärtusena.

(100)  Päeva keskmise või proovivõtuperioodi keskväärtusena.

(101)  Kui kottfilter ei ole kohaldatav, võib vahemiku suurim väärtus olla kõrgem, kuni 15 mg/Nm3.

(102)  Kui arseeni- või kaadmiumheide on üle 0,05 mg/Nm3, siis eeldatakse, et tolmuheide jääb vahemiku alumise piiri lähedale.

(103)  Meetodite kirjeldused on esitatud punktis 1.10.

(104)  Päeva keskmise või proovivõtuperioodi keskväärtusena.

(105)  Vähemalt kuuetunnise proovivõtuperioodi keskväärtusena.

(106)  Meetodite kirjeldused on esitatud punktis 1.10.

(107)  Proovivõtuperioodi keskväärtusena.

(108)  Proovivõtuperioodi keskväärtusena.

(109)  Meetodite kirjeldused on esitatud punktis 1.10.

(110)  Proovivõtuperioodi keskväärtusena.

(111)  Meetodite kirjeldused on esitatud punktis 1.10.

(112)  Päeva keskmise või proovivõtuperioodi keskväärtusena.

(113)  Meetodite kirjeldused on esitatud punktis 1.10.

(114)  Tunni keskmise või proovivõtuperioodi keskväärtusena.

(115)  Meetodite kirjeldused on esitatud punktis 1.10.

(116)  Päeva keskmise või proovivõtuperioodi keskväärtusena.

(117)  Päeva keskmise või proovivõtuperioodi keskväärtusena.

(118)  Proovivõtuperioodi keskväärtusena.

(119)  Proovivõtuperioodi keskväärtusena.

(120)  Meetodite kirjeldused on esitatud punktis 1.10.

(121)  Vähemalt kuuetunnise proovivõtuperioodi keskväärtusena.

(122)  Meetodite kirjeldused on esitatud punktis 1.10.

(123)  Proovivõtuperioodi keskväärtusena.

(124)  Päeva või proovivõtuperioodi keskväärtusena.

(125)  Kui kottfiltrit saa kasutada, võib vahemiku suurim väärtus olla kuni 10 mg/Nm3.

(126)  FeMn, SiMn, CaSi tootmisel võib vahemiku suurim väärtus kottfiltri tõhusust kahjustava kleepuva tolmu tõttu (mida põhjustavad näiteks tolmu hügroskoopsus või keemilised omadused) olla kuni 15 mg/Nm3.

(127)  Kui metallide heide ületab järgmisi tasemeid, siis eeldatakse, et tolmuheide jääb vahemiku alumise piiri lähedale: plii 1 mg/Nm3, kaadmium 0,05 mg/Nm3, kroomVI 0,05 mg/Nm3, tallium 0,05 mg/Nm3.

(128)  Vähemalt kuuetunnise proovivõtuperioodi keskväärtusena.

(129)  Väga saastunud tolmu ega muda ei saa taaskasutada ega ringlusse võtta. Taaskasutamine ja ringlussevõtt võib olla piiratud ka kuhjumisega seotud probleemide tõttu (nt FeCr tootmisel tekkiva tolmu taaskasutamine võib põhjustada Zn kuhjumist ahjus).

(130)  Päeva keskmise või proovivõtuperioodi keskväärtusena.

(131)  Proovivõtuperioodi keskväärtusena.

(132)  Proovivõtuperioodi keskväärtusena.

(133)  Meetodite kirjeldused on esitatud punktis 1.10.

(134)  Proovivõtuperioodi keskväärtusena.

(135)  BaPi osakesi eeldatakse üksnes siis, kui töödeldakse tahket pigi.

(136)  Meetodite kirjeldused on esitatud punktis 1.10.

(137)  Proovivõtuperioodi keskväärtusena.

(138)  Vahemiku väiksemad väärtused on seotud kuivskraberi kasutamisega, mille korral koksi kasutatakse adsorbendina ja millele järgneb kottfiltri kasutamine. Vahemiku suuremad väärtused on seotud termooksüdeerija kasutamisega.

(139)  Meetodite kirjeldused on esitatud punktis 1.10.

(140)  Proovivõtuperioodi keskväärtusena.

(141)  Vahemiku väiksemad väärtused on seotud elektrifiltri ja regeneratiivse termooksüdeerija kombinatsiooni kasutamisega. Vahemiku suuremad väärtused on seotud termooksüdeerija kasutamisega.

(142)  Vahemiku väiksemad väärtused on seotud termooksüdeerija kasutamisega. Vahemiku suuremad väärtused on seotud elektrifiltri ja regeneratiivse termooksüdeerija kombinatsiooni kasutamisega.

(143)  Katoodide tootmisel on vahemiku suurim väärtus 0,05 mg/Nm3.

(144)  Meetodite kirjeldused on esitatud punktis 1.10.

(145)  Proovivõtuperioodi keskväärtusena.

(146)  Meetodite kirjeldused on esitatud punktis 1.10.

(147)  Proovivõtuperioodi keskväärtusena.

(148)  Vahemiku väiksemad väärtused on seotud elektrifiltri kasutamisega kombinatsioonis regeneratiivse termooksüdeerijaga. Vahemiku suuremad väärtused on seotud biofiltri ja/või bioskraberi kasutamisega.

---