# Uradni list L 103/2016

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 103 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Letnik 5919. april 2016 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 103

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Letnik 5919. april 2016

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MEDNARODNI SPORAZUMI |
| | * | Sklep Sveta (EU) 2016/590 z dne 11. aprila 2016 o podpisu Pariškega sporazuma, sprejetega na podlagi Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja, v imenu Evropske unije | 1 |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba Sveta (EU) 2016/591 z dne 15. aprila 2016 o spremembi Uredbe (EU) št. 1370/2013 o opredelitvi ukrepov za določitev nekaterih pomoči in nadomestil v zvezi s skupno ureditvijo trgov za kmetijske proizvode v zvezi z veljavnima količinskima omejitvama za odkup masla in posnetega mleka v prahu | 3 |
| | * | Delegirana uredba Komisije (EU) 2016/592 z dne 1. marca 2016 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z regulativnimi tehničnimi standardi za obveznost kliringa (
  1
  ) | 5 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2016/593 z dne 5. aprila 2016 o odobritvi spremembe specifikacije za ime, vpisano v registru zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb, ki ni manjša [Olive de Nîmes (ZOP)] | 12 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2016/594 z dne 18. aprila 2016 o pripravi predloge za strukturirano raziskavo o končnih prejemnikih operativnih programov za hrano in/ali osnovno materialno pomoč Sklada za evropsko pomoč najbolj ogroženim v skladu z Uredbo (EU) št. 223/2014 Evropskega parlamenta in Sveta | 13 |
| | | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2016/595 z dne 18. aprila 2016 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 22 |
| | | SKLEPI |
| | * | Sklep Sveta (SZVP) 2016/596 z dne 18. aprila 2016 o podaljšanju mandata posebnega predstavnika Evropske unije za srednjo Azijo | 24 |
| | * | Sklep Sveta (SZVP) 2016/597 z dne 18. aprila 2016 o podaljšanju mandata posebnega predstavnika Evropske unije za mirovni proces na Bližnjem vzhodu | 29 |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2016/598 z dne 14. aprila 2016 o odobritvi razširitve uporabe lipidnega izvlečka iz krila (Euphausia superba) kot nove živilske sestavine v skladu z Uredbo (ES) št. 258/97 Evropskega parlamenta in Sveta | 34 |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2016/599 z dne 15. aprila 2016 o skladnosti določenih ciljev, vključenih v revidirane nacionalne načrte ali načrte funkcionalnih blokov zračnega prostora, predložene v skladu z Uredbo (ES) št. 549/2004 Evropskega parlamenta in Sveta, z vseevropskimi cilji uspešnosti za drugo referenčno obdobje
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2016) 2140)

   (
  1
  ) | 37 |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2016/600 z dne 15. aprila 2016 o spremembi Odločbe 2007/453/ES glede BSE-statusa Romunije
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2016) 2186)

   (
  1
  ) | 41 |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2016/601 z dne 15. aprila 2016 o spremembi Sklepa 2011/163/EU o odobritvi načrtov, ki so jih predložile tretje države v skladu s členom 29 Direktive Sveta 96/23/ES
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2016) 2187)

   (
  1
  ) | 43 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

MEDNARODNI SPORAZUMI

*

Sklep Sveta (EU) 2016/590 z dne 11. aprila 2016 o podpisu Pariškega sporazuma, sprejetega na podlagi Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja, v imenu Evropske unije

1

UREDBE

*

Uredba Sveta (EU) 2016/591 z dne 15. aprila 2016 o spremembi Uredbe (EU) št. 1370/2013 o opredelitvi ukrepov za določitev nekaterih pomoči in nadomestil v zvezi s skupno ureditvijo trgov za kmetijske proizvode v zvezi z veljavnima količinskima omejitvama za odkup masla in posnetega mleka v prahu

3

*

Delegirana uredba Komisije (EU) 2016/592 z dne 1. marca 2016 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z regulativnimi tehničnimi standardi za obveznost kliringa (
  1
  )

1

5

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2016/593 z dne 5. aprila 2016 o odobritvi spremembe specifikacije za ime, vpisano v registru zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb, ki ni manjša [Olive de Nîmes (ZOP)]

12

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2016/594 z dne 18. aprila 2016 o pripravi predloge za strukturirano raziskavo o končnih prejemnikih operativnih programov za hrano in/ali osnovno materialno pomoč Sklada za evropsko pomoč najbolj ogroženim v skladu z Uredbo (EU) št. 223/2014 Evropskega parlamenta in Sveta

13

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2016/595 z dne 18. aprila 2016 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

22

SKLEPI

*

Sklep Sveta (SZVP) 2016/596 z dne 18. aprila 2016 o podaljšanju mandata posebnega predstavnika Evropske unije za srednjo Azijo

24

*

Sklep Sveta (SZVP) 2016/597 z dne 18. aprila 2016 o podaljšanju mandata posebnega predstavnika Evropske unije za mirovni proces na Bližnjem vzhodu

29

*

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2016/598 z dne 14. aprila 2016 o odobritvi razširitve uporabe lipidnega izvlečka iz krila (Euphausia superba) kot nove živilske sestavine v skladu z Uredbo (ES) št. 258/97 Evropskega parlamenta in Sveta

Euphausia superba

34

*

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2016/599 z dne 15. aprila 2016 o skladnosti določenih ciljev, vključenih v revidirane nacionalne načrte ali načrte funkcionalnih blokov zračnega prostora, predložene v skladu z Uredbo (ES) št. 549/2004 Evropskega parlamenta in Sveta, z vseevropskimi cilji uspešnosti za drugo referenčno obdobje
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2016) 2140)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2016) 2140)

1

37

*

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2016/600 z dne 15. aprila 2016 o spremembi Odločbe 2007/453/ES glede BSE-statusa Romunije
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2016) 2186)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2016) 2186)

1

41

*

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2016/601 z dne 15. aprila 2016 o spremembi Sklepa 2011/163/EU o odobritvi načrtov, ki so jih predložile tretje države v skladu s členom 29 Direktive Sveta 96/23/ES
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2016) 2187)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2016) 2187)

1

43

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

MEDNARODNI SPORAZUMI

| 19.4.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 103/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.4.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 103/1

---

SKLEP SVETA (EU) 2016/590

z dne 11. aprila 2016

o podpisu Pariškega sporazuma, sprejetega na podlagi Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja, v imenu Evropske unije

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 192(1) v povezavi s členom 218(5) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Na 21. zasedanju Konference pogodbenic Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja (COP 21), ki je potekalo med 30. novembrom in 12. decembrom 2015 v Parizu, je bilo sprejeto besedilo sporazuma o odločnejšem svetovnem odzivu na nevarnost podnebnih sprememb. Pariški sporazum bo začel veljati trideseti dan po datumu, ko bo najmanj 55 pogodbenic Konvencije, katerih ocenjeni skupni delež emisij znaša najmanj 55 % vseh emisij toplogrednih plinov, deponiralo svoje listine o ratifikaciji, sprejetju, odobritvi ali pristopu. Med pogodbenicami Konvencije so Unija in njene države članice. |
| --- | --- |

(1)

Na 21. zasedanju Konference pogodbenic Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja (COP 21), ki je potekalo med 30. novembrom in 12. decembrom 2015 v Parizu, je bilo sprejeto besedilo sporazuma o odločnejšem svetovnem odzivu na nevarnost podnebnih sprememb. Pariški sporazum bo začel veljati trideseti dan po datumu, ko bo najmanj 55 pogodbenic Konvencije, katerih ocenjeni skupni delež emisij znaša najmanj 55 % vseh emisij toplogrednih plinov, deponiralo svoje listine o ratifikaciji, sprejetju, odobritvi ali pristopu. Med pogodbenicami Konvencije so Unija in njene države članice.

| (2) | Sporazum med drugim določa dolgoročen cilj v skladu z zahtevo, da se dvig globalne temperature zadrži precej pod 2 °C nad predindustrijsko ravnijo in da se nadaljujejo prizadevanja, da dvig temperature ne preseže 1,5 °C nad predindustrijsko ravnijo. Za dosego tega cilja bodo pogodbenice pripravile, sporočile in ohranjale zaporedne nacionalno določene prispevke. |
| --- | --- |

(2)

Sporazum med drugim določa dolgoročen cilj v skladu z zahtevo, da se dvig globalne temperature zadrži precej pod 2 °C nad predindustrijsko ravnijo in da se nadaljujejo prizadevanja, da dvig temperature ne preseže 1,5 °C nad predindustrijsko ravnijo. Za dosego tega cilja bodo pogodbenice pripravile, sporočile in ohranjale zaporedne nacionalno določene prispevke.

| (3) | Dne 6. marca 2015 so Unija in njene države članice sporočile svoj načrtovani nacionalno določen prispevek, ki zajema zavezo za uresničitev zavezujočega cilja vsaj 40-odstotnega domačega zmanjšanja emisij toplogrednih plinov do leta 2030 v primerjavi z letom 1990, kot je določeno v sklepih Evropskega sveta z dne 23. oktobra 2014 o okviru podnebne in energetske politike do leta 2030. |
| --- | --- |

(3)

Dne 6. marca 2015 so Unija in njene države članice sporočile svoj načrtovani nacionalno določen prispevek, ki zajema zavezo za uresničitev zavezujočega cilja vsaj 40-odstotnega domačega zmanjšanja emisij toplogrednih plinov do leta 2030 v primerjavi z letom 1990, kot je določeno v sklepih Evropskega sveta z dne 23. oktobra 2014 o okviru podnebne in energetske politike do leta 2030.

| (4) | Sporazum je mogoče podpisati od 22. aprila 2016 do 21. aprila 2017 na sedežu Združenih narodov v New Yorku. |
| --- | --- |

(4)

Sporazum je mogoče podpisati od 22. aprila 2016 do 21. aprila 2017 na sedežu Združenih narodov v New Yorku.

| (5) | Sporazum je v skladu z okoljskimi cilji Unije, kot so navedeni v členu 191 Pogodbe, tj. z ohranjanjem, varstvom in izboljšanjem kakovosti okolja, varovanjem človekovega zdravja in spodbujanjem ukrepov na mednarodni ravni za reševanje regionalnih ali globalnih okoljskih problemov, zlasti v boju proti podnebnim spremembam. |
| --- | --- |

(5)

Sporazum je v skladu z okoljskimi cilji Unije, kot so navedeni v členu 191 Pogodbe, tj. z ohranjanjem, varstvom in izboljšanjem kakovosti okolja, varovanjem človekovega zdravja in spodbujanjem ukrepov na mednarodni ravni za reševanje regionalnih ali globalnih okoljskih problemov, zlasti v boju proti podnebnim spremembam.

| (6) | V Uniji obstaja zakonodaja za uresničevanje nekaterih od teh ciljev. Za izvedbo nekaterih določb Sporazuma bo treba pregledati del te obstoječe zakonodaje Unije. |
| --- | --- |

(6)

V Uniji obstaja zakonodaja za uresničevanje nekaterih od teh ciljev. Za izvedbo nekaterih določb Sporazuma bo treba pregledati del te obstoječe zakonodaje Unije.

| (7) | Zato bi bilo treba Sporazum podpisati v imenu Unije s pridržkom njegove poznejše sklenitve – |
| --- | --- |

(7)

Zato bi bilo treba Sporazum podpisati v imenu Unije s pridržkom njegove poznejše sklenitve –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Podpis Pariškega sporazuma k Okvirni konvenciji Združenih narodov o spremembi podnebja (1) v imenu Unije se odobri.

Podpis bo v New Yorku dne 22. aprila 2016 ali v najkrajšem možnem času po tem datumu.

Člen 2

Predsednik Sveta je pooblaščen, da imenuje osebe, pooblaščene za podpis Sporazuma v imenu Unije.

Člen 3

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Luxembourgu, 11. aprila 2016

Za Svet

Predsednik

M.H.P. VAN DAM

---

(1)  Besedilo Sporazuma bo objavljeno skupaj s sklepom o njegovi sklenitvi.

1

---

UREDBE

| 19.4.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 103/3 |
| --- | --- | --- | --- |

19.4.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 103/3

---

UREDBA SVETA (EU) 2016/591

z dne 15. aprila 2016

o spremembi Uredbe (EU) št. 1370/2013 o opredelitvi ukrepov za določitev nekaterih pomoči in nadomestil v zvezi s skupno ureditvijo trgov za kmetijske proizvode v zvezi z veljavnima količinskima omejitvama za odkup masla in posnetega mleka v prahu

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 43(3) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Sektor mleka in mlečnih proizvodov doživlja daljše obdobje velikih tržnih neravnotežij. Medtem ko je svetovno povraševanje po uvozu mleka in mlečnih proizvodov leta 2015 na splošno ostalo stabilno v primerjavi z letom 2014, se je proizvodnja v Uniji in drugih glavnih regijah izvoznicah bistveno povečala. |
| --- | --- |

(1)

Sektor mleka in mlečnih proizvodov doživlja daljše obdobje velikih tržnih neravnotežij. Medtem ko je svetovno povraševanje po uvozu mleka in mlečnih proizvodov leta 2015 na splošno ostalo stabilno v primerjavi z letom 2014, se je proizvodnja v Uniji in drugih glavnih regijah izvoznicah bistveno povečala.

| (2) | Naložbe v zmogljivosti proizvodnje mleka v Uniji zaradi priprave na iztek mlečnih kvot in zaradi pozitivnih srednjeročnih obetov na svetovnem trgu so povzročile, da proizvodnja mleka v Uniji stalno narašča. Presežne proizvedene količine mleka se predelajo v proizvode, ki jih je mogoče hraniti dolgoročno, kot sta na primer maslo in posneto mleko v prahu. |
| --- | --- |

(2)

Naložbe v zmogljivosti proizvodnje mleka v Uniji zaradi priprave na iztek mlečnih kvot in zaradi pozitivnih srednjeročnih obetov na svetovnem trgu so povzročile, da proizvodnja mleka v Uniji stalno narašča. Presežne proizvedene količine mleka se predelajo v proizvode, ki jih je mogoče hraniti dolgoročno, kot sta na primer maslo in posneto mleko v prahu.

| (3) | Posledično so se cene masla in posnetega mleka v prahu v Uniji v letih 2014 in 2015 znižale in cene posnetega mleka v prahu so dosegle ceno javne intervencije. Cene masla so še vedno višje od cene javne intervencije, vendar so pod pritiskom znižanja. |
| --- | --- |

(3)

Posledično so se cene masla in posnetega mleka v prahu v Uniji v letih 2014 in 2015 znižale in cene posnetega mleka v prahu so dosegle ceno javne intervencije. Cene masla so še vedno višje od cene javne intervencije, vendar so pod pritiskom znižanja.

| (4) | Uredba Sveta (EU) št. 1370/2013 (1) določa količinski omejitvi za odkup masla in posnetega mleka v prahu po fiksni ceni iz navedene uredbe. Ko so te omejitve dosežene, se odkup izvede po razpisnem postopku, da se določi najvišja odkupna cena. |
| --- | --- |

(4)

Uredba Sveta (EU) št. 1370/2013 (1) določa količinski omejitvi za odkup masla in posnetega mleka v prahu po fiksni ceni iz navedene uredbe. Ko so te omejitve dosežene, se odkup izvede po razpisnem postopku, da se določi najvišja odkupna cena.

| (5) | Delegirana uredba Komisije (EU) 2015/1549 (2) je kot izreden ukrep za zagotovitev nemotene razpoložljivosti mehanizma javne intervencije v primeru motenj na trgu v sektorju mleka in mlečnih proizvodov prestavil začetek obdobja javne intervencije za maslo in posneto mleko v prahu v letu 2016 na 1. januar. |
| --- | --- |

(5)

Delegirana uredba Komisije (EU) 2015/1549 (2) je kot izreden ukrep za zagotovitev nemotene razpoložljivosti mehanizma javne intervencije v primeru motenj na trgu v sektorju mleka in mlečnih proizvodov prestavil začetek obdobja javne intervencije za maslo in posneto mleko v prahu v letu 2016 na 1. januar.

| (6) | V dodatnem obdobju javne intervencije, odprtem z Delegirano uredbo (EU) 2015/1549 za leto 2016, je bila dosežena polovica obsega količinske omejitve za odkup posnetega mleka v prahu po fiksni ceni, določene z Uredbo (EU) št. 1370/2013. |
| --- | --- |

(6)

V dodatnem obdobju javne intervencije, odprtem z Delegirano uredbo (EU) 2015/1549 za leto 2016, je bila dosežena polovica obsega količinske omejitve za odkup posnetega mleka v prahu po fiksni ceni, določene z Uredbo (EU) št. 1370/2013.

| (7) | Za pomoč sektorju mleka in mlečnih proizvodov pri iskanju novega ravnotežja v trenutnih težkih tržnih razmerah in za ohranitev zaupanja v učinkovitost mehanizmov javne intervencije je primerno povečati količinski omejitvi za odkup masla in posnetega mleka v prahu po fiksni ceni v letu 2016. |
| --- | --- |

(7)

Za pomoč sektorju mleka in mlečnih proizvodov pri iskanju novega ravnotežja v trenutnih težkih tržnih razmerah in za ohranitev zaupanja v učinkovitost mehanizmov javne intervencije je primerno povečati količinski omejitvi za odkup masla in posnetega mleka v prahu po fiksni ceni v letu 2016.

| (8) | Kadar se razpisni postopek začne izvajati pred začetkom veljavnosti te uredbe, se količine, odkupljene po navedenem postopku, ne bi smele upoštevati pri določitvi razpoložljive količine za odkup masla in posnetega mleka v prahu po fiksni ceni v letu 2016. |
| --- | --- |

(8)

Kadar se razpisni postopek začne izvajati pred začetkom veljavnosti te uredbe, se količine, odkupljene po navedenem postopku, ne bi smele upoštevati pri določitvi razpoložljive količine za odkup masla in posnetega mleka v prahu po fiksni ceni v letu 2016.

| (9) | Za zagotovitev, da bi začasni ukrepi iz te uredbe imeli takojšen učinek na trg in bi prispevali k ustalitvi cen, bi morala ta uredba začeti veljati dan po objavi – |
| --- | --- |

(9)

Za zagotovitev, da bi začasni ukrepi iz te uredbe imeli takojšen učinek na trg in bi prispevali k ustalitvi cen, bi morala ta uredba začeti veljati dan po objavi –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

V členu 3(1) Uredbe (EU) št. 1370/2013 se doda naslednji pododstavek:

„Z odstopanjem od prvega pododstavka za leto 2016 količinski omejitvi za odkup masla in posnetega mleka v prahu po fiksni ceni znašata 100 000 ton za maslo in 218 000 ton za posneto mleko v prahu. Količine, odkupljene po razpisnem postopku, ki je v teku na dan 19. aprila 2016, se ne vštejejo v navedeni količinski omejitvi.“

Člen 2

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 15. aprila 2016

Za Svet

Predsednik

A.G. KOENDERS

---

(1)  Uredba Sveta (EU) št. 1370/2013 z dne 16. decembra 2013 o opredelitvi ukrepov za določitev nekaterih pomoči in nadomestil v zvezi s skupno ureditvijo trgov za kmetijske proizvode (UL L 346, 20.12.2013, str. 12).

1

(2)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2015/1549 z dne 17. septembra 2015 o določitvi začasnih izrednih ukrepov za sektor mleka in mlečnih izdelkov v obliki podaljšanja obdobja javne intervencije za maslo in posneto mleku v prahu v letu 2015 in premaknitve obdobja javne intervencije za maslo in posneto mleku v prahu v letu 2016 na zgodnejši čas (UL L 242, 18.9.2015, str. 28).

2

---

| 19.4.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 103/5 |
| --- | --- | --- | --- |

19.4.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 103/5

---

DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) 2016/592

z dne 1. marca 2016

o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z regulativnimi tehničnimi standardi za obveznost kliringa

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. julija 2012 o izvedenih finančnih instrumentih OTC, centralnih nasprotnih strankah in repozitorijih sklenjenih poslov (1) in zlasti člena 5(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Evropski organ za vrednostne papirje in trge (v nadaljnjem besedilu: ESMA) je bil uradno obveščen o razredih kreditnih izvedenih finančnih instrumentov, s katerimi se trguje na prostem trgu (v nadaljnjem besedilu: kreditni izvedeni finančni instrumenti OTC), za katere ima centralna nasprotna stranka (v nadaljnjem besedilu: CNS) dovoljenje za kliring. ESMA je za vsakega od navedenih razredov ocenila merila, ki so bistvena, da lahko zanje velja obveznost kliringa, vključno z ravnjo standardizacije, velikostjo in likvidnostjo ter razpoložljivostjo informacij o oblikovanju cen. Določila je razrede kreditnih izvedenih finančnih instrumentov OTC, za katere bi morala veljati obveznost kliringa v skladu s postopkom iz Uredbe (EU) št. 648/2012, pri čemer je bil najpomembnejši cilj zmanjšanje sistemskega tveganja. |
| --- | --- |

(1)

Evropski organ za vrednostne papirje in trge (v nadaljnjem besedilu: ESMA) je bil uradno obveščen o razredih kreditnih izvedenih finančnih instrumentov, s katerimi se trguje na prostem trgu (v nadaljnjem besedilu: kreditni izvedeni finančni instrumenti OTC), za katere ima centralna nasprotna stranka (v nadaljnjem besedilu: CNS) dovoljenje za kliring. ESMA je za vsakega od navedenih razredov ocenila merila, ki so bistvena, da lahko zanje velja obveznost kliringa, vključno z ravnjo standardizacije, velikostjo in likvidnostjo ter razpoložljivostjo informacij o oblikovanju cen. Določila je razrede kreditnih izvedenih finančnih instrumentov OTC, za katere bi morala veljati obveznost kliringa v skladu s postopkom iz Uredbe (EU) št. 648/2012, pri čemer je bil najpomembnejši cilj zmanjšanje sistemskega tveganja.

| (2) | Zapadlost je skupna in bistvena značilnost kreditnih izvedenih finančnih instrumentov OTC. Ustreza določenemu datumu, na katerega poteče pogodba o kreditnih izvedenih finančnih instrumentih. Ta lastnost bi se morala upoštevati pri opredelitvi razredov kreditnih izvedenih finančnih instrumentov OTC, za katere bi morala veljati obveznost kliringa. |
| --- | --- |

(2)

Zapadlost je skupna in bistvena značilnost kreditnih izvedenih finančnih instrumentov OTC. Ustreza določenemu datumu, na katerega poteče pogodba o kreditnih izvedenih finančnih instrumentih. Ta lastnost bi se morala upoštevati pri opredelitvi razredov kreditnih izvedenih finančnih instrumentov OTC, za katere bi morala veljati obveznost kliringa.

| (3) | Različne nasprotne stranke potrebujejo različna obdobja za vzpostavitev potrebnih ureditev za kliring kreditnih izvedenih finančnih instrumentov OTC, za katere velja obveznost kliringa. Da bi se zagotovilo nadzorovano in pravočasno izvajanje navedene obveznosti, bi morale biti nasprotne stranke razvrščene v tri kategorije, v katerih za dovolj podobne nasprotne stranke obveznost kliringa začne veljati na isti datum. |
| --- | --- |

(3)

Različne nasprotne stranke potrebujejo različna obdobja za vzpostavitev potrebnih ureditev za kliring kreditnih izvedenih finančnih instrumentov OTC, za katere velja obveznost kliringa. Da bi se zagotovilo nadzorovano in pravočasno izvajanje navedene obveznosti, bi morale biti nasprotne stranke razvrščene v tri kategorije, v katerih za dovolj podobne nasprotne stranke obveznost kliringa začne veljati na isti datum.

| (4) | Prva kategorija bi morala vključevati tako finančne kot nefinančne nasprotne stranke, ki so na dan začetka veljavnosti te uredbe klirinški člani vsaj ene od ustreznih CNS ter vsaj za enega od razredov kreditnih izvedenih finančnih instrumentov OTC, za katere velja obveznost kliringa, saj imajo navedene nasprotne stranke že izkušnje s prostovoljnim kliringom in že vzpostavljene povezave s takimi CNS za kliring vsaj enega od navedenih razredov. Nefinančne stranke, ki so klirinški člani, bi prav tako morale biti vključene v prvo kategorijo, saj so njihove izkušnje in priprave na centralni kliring primerljive s tistimi, ki jih imajo finančne stranke, vključene v to kategorijo. |
| --- | --- |

(4)

Prva kategorija bi morala vključevati tako finančne kot nefinančne nasprotne stranke, ki so na dan začetka veljavnosti te uredbe klirinški člani vsaj ene od ustreznih CNS ter vsaj za enega od razredov kreditnih izvedenih finančnih instrumentov OTC, za katere velja obveznost kliringa, saj imajo navedene nasprotne stranke že izkušnje s prostovoljnim kliringom in že vzpostavljene povezave s takimi CNS za kliring vsaj enega od navedenih razredov. Nefinančne stranke, ki so klirinški člani, bi prav tako morale biti vključene v prvo kategorijo, saj so njihove izkušnje in priprave na centralni kliring primerljive s tistimi, ki jih imajo finančne stranke, vključene v to kategorijo.

| (5) | Drugo in tretjo kategorijo bi morale sestavljati finančne nasprotne stranke, ki niso vključene v prvo kategorijo, razvrščene po skupinah glede na njihovo raven pravne in operativne zmogljivosti v zvezi z izvedenimi finančnimi instrumenti OTC. Intenzivnost poslovanja z izvedenimi finančnimi instrumenti OTC bi se morala uporabljati kot podlaga za razločevanje med ravnmi pravne in operativne zmogljivosti finančnih nasprotnih strank in zato bi bilo treba določiti kvantitativni prag za ločevanje med drugo in tretjo kategorijo na podlagi skupnega povprečnega osnovnega zneska izvedenih finančnih instrumentov, za katere se ne izvaja centralni kliring, ob koncu meseca. Navedeni prag bi bilo treba določiti na ustrezni ravni, da bi se ločilo manjše udeležence na trgu, hkrati pa še vedno zajelo pomembne ravni tveganj v okviru druge kategorije. Poleg tega bi moral biti prag usklajen s pragom, dogovorjenim na mednarodni ravni, v zvezi z zahtevami glede kritja za izvedene finančne instrumente, za katere se ne izvaja centralni kliring, da bi se izboljšalo zbliževanje predpisov in omejili stroški zagotavljanja skladnosti s predpisi. Tako kot v navedenih mednarodnih standardih bi bilo treba, medtem ko se prag uporablja na splošno na ravni skupine zaradi potencialnih skupnih tveganj znotraj skupine, za investicijske sklade prag uporabljati ločeno za posamezne sklade, saj na obveznosti sklada običajno ne vplivajo obveznosti drugih skladov ali njihovega upravljavca naložb. Zato bi bilo treba prag uporabljati ločeno za posamezne sklade, vendar samo, če v primeru insolventnosti ali stečaja sklada vsak posamezen sklad predstavlja povsem ločeno skupino sredstev, za katera se vzpostavi ločena obračunska enota, ki niso zavarovana, zajamčena ali podprta s strani drugega investicijskega sklada ali samega upravljavca naložb. |
| --- | --- |

(5)

Drugo in tretjo kategorijo bi morale sestavljati finančne nasprotne stranke, ki niso vključene v prvo kategorijo, razvrščene po skupinah glede na njihovo raven pravne in operativne zmogljivosti v zvezi z izvedenimi finančnimi instrumenti OTC. Intenzivnost poslovanja z izvedenimi finančnimi instrumenti OTC bi se morala uporabljati kot podlaga za razločevanje med ravnmi pravne in operativne zmogljivosti finančnih nasprotnih strank in zato bi bilo treba določiti kvantitativni prag za ločevanje med drugo in tretjo kategorijo na podlagi skupnega povprečnega osnovnega zneska izvedenih finančnih instrumentov, za katere se ne izvaja centralni kliring, ob koncu meseca. Navedeni prag bi bilo treba določiti na ustrezni ravni, da bi se ločilo manjše udeležence na trgu, hkrati pa še vedno zajelo pomembne ravni tveganj v okviru druge kategorije. Poleg tega bi moral biti prag usklajen s pragom, dogovorjenim na mednarodni ravni, v zvezi z zahtevami glede kritja za izvedene finančne instrumente, za katere se ne izvaja centralni kliring, da bi se izboljšalo zbliževanje predpisov in omejili stroški zagotavljanja skladnosti s predpisi. Tako kot v navedenih mednarodnih standardih bi bilo treba, medtem ko se prag uporablja na splošno na ravni skupine zaradi potencialnih skupnih tveganj znotraj skupine, za investicijske sklade prag uporabljati ločeno za posamezne sklade, saj na obveznosti sklada običajno ne vplivajo obveznosti drugih skladov ali njihovega upravljavca naložb. Zato bi bilo treba prag uporabljati ločeno za posamezne sklade, vendar samo, če v primeru insolventnosti ali stečaja sklada vsak posamezen sklad predstavlja povsem ločeno skupino sredstev, za katera se vzpostavi ločena obračunska enota, ki niso zavarovana, zajamčena ali podprta s strani drugega investicijskega sklada ali samega upravljavca naložb.

| (6) | Nekateri alternativni investicijski skladi (v nadaljnjem besedilu: AIS) niso zajeti v opredelitvi finančnih nasprotnih strank iz Uredbe (EU) št. 648/2012, čeprav delujejo z ravnjo operativne zmogljivosti, kar zadeva pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC, ki je podobna ravni AIS, ki so zajeti v navedeni opredelitvi. Zato bi morali biti AIS, razvrščeni kot nefinančne nasprotne stranke, vključeni v iste kategorije nasprotnih strank kot AIS, razvrščeni kot finančne nasprotne stranke. |
| --- | --- |

(6)

Nekateri alternativni investicijski skladi (v nadaljnjem besedilu: AIS) niso zajeti v opredelitvi finančnih nasprotnih strank iz Uredbe (EU) št. 648/2012, čeprav delujejo z ravnjo operativne zmogljivosti, kar zadeva pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC, ki je podobna ravni AIS, ki so zajeti v navedeni opredelitvi. Zato bi morali biti AIS, razvrščeni kot nefinančne nasprotne stranke, vključeni v iste kategorije nasprotnih strank kot AIS, razvrščeni kot finančne nasprotne stranke.

| (7) | Četrta kategorija bi morala vključevati nefinančne nasprotne stranke, ki niso vključene v druge kategorije, ker imajo manj izkušenj in operativne zmogljivosti, kar zadeva izvedene finančne instrumente OTC in centralni kliring, kot druge kategorije nasprotnih strank. |
| --- | --- |

(7)

Četrta kategorija bi morala vključevati nefinančne nasprotne stranke, ki niso vključene v druge kategorije, ker imajo manj izkušenj in operativne zmogljivosti, kar zadeva izvedene finančne instrumente OTC in centralni kliring, kot druge kategorije nasprotnih strank.

| (8) | Pri datumu, na katerega začne veljati obveznost kliringa za nasprotne stranke v prvi kategoriji, bi bilo treba upoštevati dejstvo, da morda nimajo potrebnih obstoječih povezav s CNS za vse razrede, za katere velja obveznost kliringa. Poleg tega nasprotne stranke v tej kategoriji predstavljajo točko dostopa za kliring za nasprotne stranke, ki niso klirinški člani, saj se pričakuje, da se bo zaradi začetka veljavnosti obveznosti kliringa obseg kliringa za stranke in kliringa za posredne stranke močno povečal. In končno, ta prva kategorija nasprotnih strank predstavlja pomemben delež kreditnih izvedenih finančnih instrumentov OTC, za katere se je že opravil kliring, obseg transakcij, za katere se bo moral opraviti kliring, pa se bo pomembno povečal po datumu, na katerega bo začela veljati obveznost kliringa iz te uredbe. Zato je potreben razumen časovni okvir za nasprotne stranke v prvi kategoriji, da se bodo lahko pripravile na kliring dodatnih razredov in da bodo lahko obvladale povečanje obsega kliringa za stranke in posredne stranke ter se prilagodile vedno večjemu obsegu transakcij, za katere bo treba opraviti kliring, in sicer bi moral navedeni časovni okvir znašati šest mesecev. Poleg tega bi moral datum, ko začne obveznost kliringa veljati za nasprotne stranke v prvi kategoriji, upoštevati tudi, ali je do začetka veljavnosti te uredbe več kot ena CNS že opravila kliring istega razreda izvedenih finančnih instrumentov OTC. Zlasti bi veliko število nasprotnih strank, ki si prizadevajo za sklenitev ureditev kliringa z isto CNS v istem času, pomenilo, da je potrebnega več časa kot takrat, ko imajo nasprotne stranke na voljo več CNS, s katerimi lahko sklenejo ureditve kliringa. Zato bi bilo treba zagotoviti dodatno trimesečno obdobje za nadzorovano izvajanje obveznosti kliringa. |
| --- | --- |

(8)

Pri datumu, na katerega začne veljati obveznost kliringa za nasprotne stranke v prvi kategoriji, bi bilo treba upoštevati dejstvo, da morda nimajo potrebnih obstoječih povezav s CNS za vse razrede, za katere velja obveznost kliringa. Poleg tega nasprotne stranke v tej kategoriji predstavljajo točko dostopa za kliring za nasprotne stranke, ki niso klirinški člani, saj se pričakuje, da se bo zaradi začetka veljavnosti obveznosti kliringa obseg kliringa za stranke in kliringa za posredne stranke močno povečal. In končno, ta prva kategorija nasprotnih strank predstavlja pomemben delež kreditnih izvedenih finančnih instrumentov OTC, za katere se je že opravil kliring, obseg transakcij, za katere se bo moral opraviti kliring, pa se bo pomembno povečal po datumu, na katerega bo začela veljati obveznost kliringa iz te uredbe. Zato je potreben razumen časovni okvir za nasprotne stranke v prvi kategoriji, da se bodo lahko pripravile na kliring dodatnih razredov in da bodo lahko obvladale povečanje obsega kliringa za stranke in posredne stranke ter se prilagodile vedno večjemu obsegu transakcij, za katere bo treba opraviti kliring, in sicer bi moral navedeni časovni okvir znašati šest mesecev. Poleg tega bi moral datum, ko začne obveznost kliringa veljati za nasprotne stranke v prvi kategoriji, upoštevati tudi, ali je do začetka veljavnosti te uredbe več kot ena CNS že opravila kliring istega razreda izvedenih finančnih instrumentov OTC. Zlasti bi veliko število nasprotnih strank, ki si prizadevajo za sklenitev ureditev kliringa z isto CNS v istem času, pomenilo, da je potrebnega več časa kot takrat, ko imajo nasprotne stranke na voljo več CNS, s katerimi lahko sklenejo ureditve kliringa. Zato bi bilo treba zagotoviti dodatno trimesečno obdobje za nadzorovano izvajanje obveznosti kliringa.

| (9) | Pri določitvi datuma, na katerega začne obveznost kliringa veljati za nasprotne stranke v drugi in tretji kategoriji, bi bilo treba upoštevati dejstvo, da jih bo večina pridobila dostop do CNS s tem, ko bodo postale stranka ali posredna stranka klirinškega člana. Ta proces lahko traja od 12 do 18 mesecev, odvisno od pravne in operativne zmogljivosti nasprotnih strank in njihove pripravljenosti v zvezi z vzpostavitvijo ureditev s klirinškimi člani, ki so potrebne za kliring pogodb. Poleg tega bi bilo treba pri določitvi datuma, na katerega začne veljati obveznost kliringa za nasprotne stranke v drugi in tretji kategoriji, upoštevati tudi, ali do začetka veljavnosti te uredbe več kot ena CNS že opravlja kliring istega razreda izvedenih finančnih instrumentov OTC. Zlasti bi veliko število nasprotnih strank, ki si prizadevajo za sklenitev ureditev kliringa z isto CNS v istem času, pomenilo, da je potrebnega več časa kot takrat, ko imajo nasprotne stranke na voljo več CNS, s katerimi lahko sklenejo ureditve kliringa. Zato bi bilo treba odobriti dodatno obdobje treh mesecev za zagotovitev nadzorovanega izvajanja obveznosti kliringa. |
| --- | --- |

(9)

Pri določitvi datuma, na katerega začne obveznost kliringa veljati za nasprotne stranke v drugi in tretji kategoriji, bi bilo treba upoštevati dejstvo, da jih bo večina pridobila dostop do CNS s tem, ko bodo postale stranka ali posredna stranka klirinškega člana. Ta proces lahko traja od 12 do 18 mesecev, odvisno od pravne in operativne zmogljivosti nasprotnih strank in njihove pripravljenosti v zvezi z vzpostavitvijo ureditev s klirinškimi člani, ki so potrebne za kliring pogodb. Poleg tega bi bilo treba pri določitvi datuma, na katerega začne veljati obveznost kliringa za nasprotne stranke v drugi in tretji kategoriji, upoštevati tudi, ali do začetka veljavnosti te uredbe več kot ena CNS že opravlja kliring istega razreda izvedenih finančnih instrumentov OTC. Zlasti bi veliko število nasprotnih strank, ki si prizadevajo za sklenitev ureditev kliringa z isto CNS v istem času, pomenilo, da je potrebnega več časa kot takrat, ko imajo nasprotne stranke na voljo več CNS, s katerimi lahko sklenejo ureditve kliringa. Zato bi bilo treba odobriti dodatno obdobje treh mesecev za zagotovitev nadzorovanega izvajanja obveznosti kliringa.

| (10) | Pri določitvi datuma, na katerega začne obveznost kliringa veljati za nasprotne stranke iz četrte kategorije, bi bilo treba upoštevati njihovo pravno in operativno zmogljivost ter dejstvo, da imajo manj izkušenj z izvedenimi finančnimi instrumenti OTC in centralnim kliringom kot druge kategorije nasprotnih strank. |
| --- | --- |

(10)

Pri določitvi datuma, na katerega začne obveznost kliringa veljati za nasprotne stranke iz četrte kategorije, bi bilo treba upoštevati njihovo pravno in operativno zmogljivost ter dejstvo, da imajo manj izkušenj z izvedenimi finančnimi instrumenti OTC in centralnim kliringom kot druge kategorije nasprotnih strank.

| (11) | Za pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC, sklenjene med nasprotno stranko v tretji državi in drugo nasprotno stranko v Uniji, ki pripadata isti skupini in sta v celoti vključeni v iste konsolidirane podatke, zanju pa se uporabljajo ustrezni centralizirani postopki za ovrednotenje, merjenje in kontrolo tveganj, bi bilo treba zagotoviti odloženi datum začetka uporabe obveznosti kliringa. Odložitev začetka uporabe bi morala zagotoviti, da za navedene pogodbe ne velja obveznost kliringa za omejeno obdobje med odsotnostjo izvedbenih aktov v skladu s členom 13(2) Uredbe (EU) št. 648/2012, ki zajemajo pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC iz Priloge k tej uredbi in v zvezi z jurisdikcijo nasprotne stranke, ki se ne nahaja v Uniji. Pristojni organi bi morali biti sposobni preveriti vnaprej, da nasprotni stranki, ki sklepata navedene pogodbe, spadata v isto skupino in izpolnjujeta druge pogoje glede transakcij znotraj skupine v skladu z Uredbo (EU) št. 648/2012. |
| --- | --- |

(11)

Za pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC, sklenjene med nasprotno stranko v tretji državi in drugo nasprotno stranko v Uniji, ki pripadata isti skupini in sta v celoti vključeni v iste konsolidirane podatke, zanju pa se uporabljajo ustrezni centralizirani postopki za ovrednotenje, merjenje in kontrolo tveganj, bi bilo treba zagotoviti odloženi datum začetka uporabe obveznosti kliringa. Odložitev začetka uporabe bi morala zagotoviti, da za navedene pogodbe ne velja obveznost kliringa za omejeno obdobje med odsotnostjo izvedbenih aktov v skladu s členom 13(2) Uredbe (EU) št. 648/2012, ki zajemajo pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC iz Priloge k tej uredbi in v zvezi z jurisdikcijo nasprotne stranke, ki se ne nahaja v Uniji. Pristojni organi bi morali biti sposobni preveriti vnaprej, da nasprotni stranki, ki sklepata navedene pogodbe, spadata v isto skupino in izpolnjujeta druge pogoje glede transakcij znotraj skupine v skladu z Uredbo (EU) št. 648/2012.

| (12) | Za razliko od izvedenih finančnih instrumentov OTC, pri katerih so nasprotne stranke nefinančne nasprotne stranke, Uredba (EU) št. 648/2012 zahteva, da se v primeru nasprotnih strank pri pogodbah o izvedenih finančnih instrumentih OTC, ki so finančne nasprotne stranke, obveznost kliringa uporablja za pogodbe, sklenjene po uradnem obvestilu ESMA, ki sledi izdaji dovoljenja CNS za opravljanje kliringa določenega razreda izvedenih finančnih instrumentov OTC, vendar pred datumom, na katerega začne veljati obveznost kliringa, če preostala zapadlost takih pogodb na datum, na katerega začne veljati obveznost, to opravičuje. Uporaba obveznosti kliringa za navedene pogodbe bi morala biti skladna s ciljem zagotavljanja enotne in dosledne uporabe Uredbe (EU) št. 648/2012. Usmerjena bi morala biti v zagotavljanje finančne stabilnosti in zmanjševanje sistemskega tveganja, pa tudi enakih konkurenčnih pogojev za udeležence na trgu, kadar se za razred pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC razglasi, da zanj velja obveznost kliringa. Minimalno preostalo zapadlost bi bilo zato treba določiti na ravni, ki zagotavlja dosego navedenih ciljev. |
| --- | --- |

(12)

Za razliko od izvedenih finančnih instrumentov OTC, pri katerih so nasprotne stranke nefinančne nasprotne stranke, Uredba (EU) št. 648/2012 zahteva, da se v primeru nasprotnih strank pri pogodbah o izvedenih finančnih instrumentih OTC, ki so finančne nasprotne stranke, obveznost kliringa uporablja za pogodbe, sklenjene po uradnem obvestilu ESMA, ki sledi izdaji dovoljenja CNS za opravljanje kliringa določenega razreda izvedenih finančnih instrumentov OTC, vendar pred datumom, na katerega začne veljati obveznost kliringa, če preostala zapadlost takih pogodb na datum, na katerega začne veljati obveznost, to opravičuje. Uporaba obveznosti kliringa za navedene pogodbe bi morala biti skladna s ciljem zagotavljanja enotne in dosledne uporabe Uredbe (EU) št. 648/2012. Usmerjena bi morala biti v zagotavljanje finančne stabilnosti in zmanjševanje sistemskega tveganja, pa tudi enakih konkurenčnih pogojev za udeležence na trgu, kadar se za razred pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC razglasi, da zanj velja obveznost kliringa. Minimalno preostalo zapadlost bi bilo zato treba določiti na ravni, ki zagotavlja dosego navedenih ciljev.

| (13) | Preden začnejo veljati regulativni tehnični standardi, sprejeti v skladu s členom 5(2) Uredbe (EU) št. 648/2012, nasprotne stranke ne morejo predvideti, ali bo za pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC, ki jih sklenejo, veljala obveznost kliringa na datum, ko začne navedena obveznost veljati. Ta negotovost pomembno vpliva na zmožnost udeležencev na trgu, da natančno določijo ceno pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC, ki jih sklenejo, saj za pogodbe, za katere se izvaja centralni kliring, veljajo drugačni predpisi glede zavarovanja s premoženjem, kot za pogodbe, za katere se ne izvaja centralni kliring. Zahteva, da se opravlja retrospektivni kliring za pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC, sklenjene pred začetkom veljavnosti te uredbe, ne glede na njihovo preostalo zapadlost na datum, na katerega začne veljati obveznost kliringa, bi lahko omejila zmožnost nasprotnih strank, da se ustrezno zavarujejo pred tržnimi tveganji, in vplivala na delovanje trga in finančno stabilnost ali jim preprečila izvajanje običajnih aktivnosti z varovanjem pred navedenimi tveganji na druge ustrezne načine. |
| --- | --- |

(13)

Preden začnejo veljati regulativni tehnični standardi, sprejeti v skladu s členom 5(2) Uredbe (EU) št. 648/2012, nasprotne stranke ne morejo predvideti, ali bo za pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC, ki jih sklenejo, veljala obveznost kliringa na datum, ko začne navedena obveznost veljati. Ta negotovost pomembno vpliva na zmožnost udeležencev na trgu, da natančno določijo ceno pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC, ki jih sklenejo, saj za pogodbe, za katere se izvaja centralni kliring, veljajo drugačni predpisi glede zavarovanja s premoženjem, kot za pogodbe, za katere se ne izvaja centralni kliring. Zahteva, da se opravlja retrospektivni kliring za pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC, sklenjene pred začetkom veljavnosti te uredbe, ne glede na njihovo preostalo zapadlost na datum, na katerega začne veljati obveznost kliringa, bi lahko omejila zmožnost nasprotnih strank, da se ustrezno zavarujejo pred tržnimi tveganji, in vplivala na delovanje trga in finančno stabilnost ali jim preprečila izvajanje običajnih aktivnosti z varovanjem pred navedenimi tveganji na druge ustrezne načine.

| (14) | Poleg tega za pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC, sklenjene po začetku veljavnosti te uredbe in pred začetkom veljavnosti obveznosti kliringa, ne bi smela veljati obveznost kliringa, dokler nasprotne stranke v navedenih pogodbah ne bodo sposobne določiti kategorije, v katero spadajo, in CNS, ki so na voljo za kliring teh pogodb, ter ali zanje velja obveznost kliringa pri določeni pogodbi, vključno s transakcijami znotraj skupine, in preden lahko vzpostavijo potrebne ureditve za sklenitev navedenih pogodb ob upoštevanju obveznosti kliringa. Zato je zaradi ohranitve pravilnega delovanja in stabilnosti trga ter enakih konkurenčnih pogojev med nasprotnimi strankami ustrezno upoštevati, da za navedene pogodbe ne bi smela veljati obveznost kliringa ne glede na njihovo preostalo zapadlost. |
| --- | --- |

(14)

Poleg tega za pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC, sklenjene po začetku veljavnosti te uredbe in pred začetkom veljavnosti obveznosti kliringa, ne bi smela veljati obveznost kliringa, dokler nasprotne stranke v navedenih pogodbah ne bodo sposobne določiti kategorije, v katero spadajo, in CNS, ki so na voljo za kliring teh pogodb, ter ali zanje velja obveznost kliringa pri določeni pogodbi, vključno s transakcijami znotraj skupine, in preden lahko vzpostavijo potrebne ureditve za sklenitev navedenih pogodb ob upoštevanju obveznosti kliringa. Zato je zaradi ohranitve pravilnega delovanja in stabilnosti trga ter enakih konkurenčnih pogojev med nasprotnimi strankami ustrezno upoštevati, da za navedene pogodbe ne bi smela veljati obveznost kliringa ne glede na njihovo preostalo zapadlost.

| (15) | Za pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC, sklenjene po uradnem obvestilu ESMA, ki sledi izdaji dovoljenja CNS za opravljanje kliringa določenega razreda izvedenih finančnih instrumentov OTC, vendar pred datumom, na katerega začne veljati obveznost kliringa, ne bi smela veljati obveznost kliringa, kadar te pogodbe niso zelo pomembne za sistemsko tveganje ali kadar bi zahteva po obveznosti kliringa zanje kako drugače ovirala enotno in dosledno uporabo Uredbe (EU) št. 648/2012. Kreditno tveganje nasprotne stranke, povezano s pogodbami o kreditnih izvedenih finančnih instrumentih OTC z daljšimi zapadlostmi, ostane na trgu dlje časa kot kreditno tveganje kreditnih izvedenih finančnih instrumentov OTC s kratkimi preostalimi zapadlostmi. Naložitev obveznosti kliringa za pogodbe s kratkimi preostalimi zapadlostmi bi predstavljala breme za nasprotne stranke, ki ne bi bilo sorazmerno s stopnjo tveganja, ki naj bi se s tem zmanjšalo. Poleg tega kreditni izvedeni finančni instrumenti OTC s kratkimi preostalimi zapadlostmi predstavljajo samo majhen del celotnega trga in s tem razmeroma majhen delež skupnega sistemskega tveganja, povezanega s tem trgom. Minimalne preostale zapadlosti bi morale zato biti določene na ravni, ki zagotavlja, da obveznost kliringa ne velja za pogodbe s preostalo zapadlostjo samo nekaj mesecev. |
| --- | --- |

(15)

Za pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC, sklenjene po uradnem obvestilu ESMA, ki sledi izdaji dovoljenja CNS za opravljanje kliringa določenega razreda izvedenih finančnih instrumentov OTC, vendar pred datumom, na katerega začne veljati obveznost kliringa, ne bi smela veljati obveznost kliringa, kadar te pogodbe niso zelo pomembne za sistemsko tveganje ali kadar bi zahteva po obveznosti kliringa zanje kako drugače ovirala enotno in dosledno uporabo Uredbe (EU) št. 648/2012. Kreditno tveganje nasprotne stranke, povezano s pogodbami o kreditnih izvedenih finančnih instrumentih OTC z daljšimi zapadlostmi, ostane na trgu dlje časa kot kreditno tveganje kreditnih izvedenih finančnih instrumentov OTC s kratkimi preostalimi zapadlostmi. Naložitev obveznosti kliringa za pogodbe s kratkimi preostalimi zapadlostmi bi predstavljala breme za nasprotne stranke, ki ne bi bilo sorazmerno s stopnjo tveganja, ki naj bi se s tem zmanjšalo. Poleg tega kreditni izvedeni finančni instrumenti OTC s kratkimi preostalimi zapadlostmi predstavljajo samo majhen del celotnega trga in s tem razmeroma majhen delež skupnega sistemskega tveganja, povezanega s tem trgom. Minimalne preostale zapadlosti bi morale zato biti določene na ravni, ki zagotavlja, da obveznost kliringa ne velja za pogodbe s preostalo zapadlostjo samo nekaj mesecev.

| (16) | Nasprotne stranke v tretji kategoriji nosijo razmeroma majhen delež skupnega sistemskega tveganja in imajo manjšo pravno in operativno zmogljivost v zvezi z izvedenimi finančnimi instrumenti OTC kot nasprotne stranke v prvi in drugi kategoriji. Bistveni elementi pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC, vključno z oblikovanjem cen kreditnih izvedenih finančnih instrumentov OTC, za katere velja obveznost kliringa in ki se sklenejo, preden začne navedena obveznost veljati, se bodo morali razmeroma hitro prilagoditi, da se bo lahko vključil kliring, ki bo opravljen šele nekaj mesecev po sklenitvi pogodbe. Ta postopek retrospektivnega kliringa (forward-clearing) vključuje pomembne prilagoditve modela za oblikovanje cen in spremembe dokumentacije navedenih pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC. Nasprotne stranke v tretji kategoriji imajo zelo omejeno zmožnost za vključitev retrospektivnega kliringa v svoje pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC. Zato bi zahteva, da navedene nasprotne stranke opravljajo kliring za pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC, sklenjene pred začetkom veljavnosti obveznosti kliringa, omejila njihovo zmožnost zadostnega varovanja pred tveganji ter vplivala na delovanje in stabilnost trga ali jim preprečila izvajanje običajnih dejavnosti, če se ne bodo sposobne še naprej varovati pred tveganji. Zato obveznost kliringa ne bi smela veljati za pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC, ki jih nasprotne stranke v tretji kategoriji sklenejo pred začetkom veljavnosti obveznosti kliringa. |
| --- | --- |

(16)

Nasprotne stranke v tretji kategoriji nosijo razmeroma majhen delež skupnega sistemskega tveganja in imajo manjšo pravno in operativno zmogljivost v zvezi z izvedenimi finančnimi instrumenti OTC kot nasprotne stranke v prvi in drugi kategoriji. Bistveni elementi pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC, vključno z oblikovanjem cen kreditnih izvedenih finančnih instrumentov OTC, za katere velja obveznost kliringa in ki se sklenejo, preden začne navedena obveznost veljati, se bodo morali razmeroma hitro prilagoditi, da se bo lahko vključil kliring, ki bo opravljen šele nekaj mesecev po sklenitvi pogodbe. Ta postopek retrospektivnega kliringa (forward-clearing) vključuje pomembne prilagoditve modela za oblikovanje cen in spremembe dokumentacije navedenih pogodb o izvedenih finančnih instrumentih OTC. Nasprotne stranke v tretji kategoriji imajo zelo omejeno zmožnost za vključitev retrospektivnega kliringa v svoje pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC. Zato bi zahteva, da navedene nasprotne stranke opravljajo kliring za pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC, sklenjene pred začetkom veljavnosti obveznosti kliringa, omejila njihovo zmožnost zadostnega varovanja pred tveganji ter vplivala na delovanje in stabilnost trga ali jim preprečila izvajanje običajnih dejavnosti, če se ne bodo sposobne še naprej varovati pred tveganji. Zato obveznost kliringa ne bi smela veljati za pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC, ki jih nasprotne stranke v tretji kategoriji sklenejo pred začetkom veljavnosti obveznosti kliringa.

| (17) | Poleg tega se lahko pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC, sklenjene med nasprotnimi strankami, ki pripadajo isti skupini, izvzamejo iz kliringa, če so izpolnjeni določeni pogoji, da bi se preprečilo omejevanje učinkovitosti postopkov za upravljanje tveganj znotraj skupin in s tem ogrozilo doseganje poglavitnega cilja Uredbe (EU) št. 648/2012. Zato obveznost kliringa ne bi smela veljati za transakcije znotraj skupine, ki izpolnjujejo določene pogoje in ki so sklenjene pred datumom, ko zanje začne veljati obveznost kliringa. |
| --- | --- |

(17)

Poleg tega se lahko pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC, sklenjene med nasprotnimi strankami, ki pripadajo isti skupini, izvzamejo iz kliringa, če so izpolnjeni določeni pogoji, da bi se preprečilo omejevanje učinkovitosti postopkov za upravljanje tveganj znotraj skupin in s tem ogrozilo doseganje poglavitnega cilja Uredbe (EU) št. 648/2012. Zato obveznost kliringa ne bi smela veljati za transakcije znotraj skupine, ki izpolnjujejo določene pogoje in ki so sklenjene pred datumom, ko zanje začne veljati obveznost kliringa.

| (18) | Ta uredba temelji na osnutkih regulativnih tehničnih standardov, ki jih je ESMA predložila Komisiji. |
| --- | --- |

(18)

Ta uredba temelji na osnutkih regulativnih tehničnih standardov, ki jih je ESMA predložila Komisiji.

| (19) | Poleg tega je ESMA izvedla odprta javna posvetovanja o osnutkih regulativnih tehničnih standardov, na katerih temelji ta uredba, analizirala morebitne povezane stroške in koristi, zaprosila za mnenje interesno skupino za vrednostne papirje in trge, ustanovljeno v skladu s členom 37 Uredbe (EU) št. 1095/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (2), ter se posvetovala z Evropskim odborom za sistemska tveganja – |
| --- | --- |

(19)

Poleg tega je ESMA izvedla odprta javna posvetovanja o osnutkih regulativnih tehničnih standardov, na katerih temelji ta uredba, analizirala morebitne povezane stroške in koristi, zaprosila za mnenje interesno skupino za vrednostne papirje in trge, ustanovljeno v skladu s členom 37 Uredbe (EU) št. 1095/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (2), ter se posvetovala z Evropskim odborom za sistemska tveganja –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Razredi izvedenih finančnih instrumentov OTC, za katere velja obveznost kliringa

Obveznost kliringa velja za razrede izvedenih finančnih instrumentov, s katerimi se trguje na prostem trgu (v nadaljnjem besedilu: izvedeni finančni instrumenti OTC), ki so določeni v Prilogi.

kliringa

Člen 2

Kategorije nasprotnih strank

1.   Za namene členov 3 in 4 se nasprotne stranke, za katere velja obveznost kliringa, razdelijo na naslednje kategorije:

| (a) | prva kategorija, v kateri so nasprotne stranke, ki so na datum začetka veljavnosti te uredbe klirinški člani v smislu člena 2(14) Uredbe (EU) št. 648/2012 za vsaj enega od razredov izvedenih finančnih instrumentov OTC iz Priloge k tej uredbi vsaj ene od CNS z dovoljenjem ali priznanih pred navedenim datumom za opravljanje kliringa za vsaj enega od navedenih razredov; |
| --- | --- |

(a)

prva kategorija, v kateri so nasprotne stranke, ki so na datum začetka veljavnosti te uredbe klirinški člani v smislu člena 2(14) Uredbe (EU) št. 648/2012 za vsaj enega od razredov izvedenih finančnih instrumentov OTC iz Priloge k tej uredbi vsaj ene od CNS z dovoljenjem ali priznanih pred navedenim datumom za opravljanje kliringa za vsaj enega od navedenih razredov;

| (b) | druga kategorija, v kateri so nasprotne stranke, ki ne spadajo v prvo kategorijo in ki spadajo v skupino, pri kateri znaša skupna povprečna vrednost ob koncu meseca za neporavnani bruto osnovni znesek izvedenih finančnih instrumentov, za katere se ne izvaja centralni kliring za mesec januar, februar in marec 2016, več kot 8 milijard EUR in ki so kar koli od naslednjega:






  (i) | finančne nasprotne stranke; |
| --- | --- | --- |

(b)

druga kategorija, v kateri so nasprotne stranke, ki ne spadajo v prvo kategorijo in ki spadajo v skupino, pri kateri znaša skupna povprečna vrednost ob koncu meseca za neporavnani bruto osnovni znesek izvedenih finančnih instrumentov, za katere se ne izvaja centralni kliring za mesec januar, februar in marec 2016, več kot 8 milijard EUR in ki so kar koli od naslednjega:

(i)

finančne nasprotne stranke;

| (ii) | alternativni investicijski skladi, kot so opredeljeni v členu 4(1)(a) Direktive 2011/61/EU Evropskega parlamenta in Sveta (3), ki so nefinančne nasprotne stranke; |
| --- | --- |

(ii)

alternativni investicijski skladi, kot so opredeljeni v členu 4(1)(a) Direktive 2011/61/EU Evropskega parlamenta in Sveta (3), ki so nefinančne nasprotne stranke;

| (c) | tretja kategorija, v kateri so nasprotne stranke, ki ne spadajo v prvo ali drugo kategorijo in ki so kar koli od naslednjega:






  (i) | finančne nasprotne stranke; |
| --- | --- | --- |

(c)

tretja kategorija, v kateri so nasprotne stranke, ki ne spadajo v prvo ali drugo kategorijo in ki so kar koli od naslednjega:

(i)

finančne nasprotne stranke;

| (ii) | alternativni investicijski skladi, kot so opredeljeni v členu 4(1)(a) Direktive 2011/61/EU, ki so nefinančne nasprotne stranke; |
| --- | --- |

(ii)

alternativni investicijski skladi, kot so opredeljeni v členu 4(1)(a) Direktive 2011/61/EU, ki so nefinančne nasprotne stranke;

| (d) | četrta kategorija, v kateri so nefinančne nasprotne stranke, ki ne spadajo v prvo, drugo ali tretjo kategorijo. |
| --- | --- |

(d)

četrta kategorija, v kateri so nefinančne nasprotne stranke, ki ne spadajo v prvo, drugo ali tretjo kategorijo.

2.   Za namene izračuna povprečne vrednosti neporavnanega bruto osnovnega zneska ob koncu meseca iz točke (b) odstavka 1 za skupino se upoštevajo vsi izvedeni finančni instrumenti, za katere se ne izvaja centralni kliring, vključno z valutnimi terminskimi posli, zamenjavami in valutnimi zamenjavami.

3.   Če so nasprotne stranke alternativni investicijski skladi, kot so opredeljeni v členu 4(1)(a) Direktive 2011/61/EU, ali kolektivni naložbeni podjemi za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje, kot so opredeljeni v členu 1(2) Direktive 2009/65/ES Evropskega parlamenta in Sveta (4), se prag v višini 8 milijard EUR iz točke (b) odstavka 1 tega člena uporablja posamično na ravni sklada.

Člen 3

Datumi, na katere začne veljati obveznost kliringa.

1.   V zvezi s pogodbami, ki se nanašajo na razred izvedenih finančnih instrumentov OTC iz Priloge I, obveznost kliringa začne veljati:

| (a) | 9. februarja 2017 za nasprotne stranke iz prve kategorije; |
| --- | --- |

(a)

9. februarja 2017 za nasprotne stranke iz prve kategorije;

| (b) | 9. avgusta 2017 za nasprotne stranke iz druge kategorije; |
| --- | --- |

(b)

9. avgusta 2017 za nasprotne stranke iz druge kategorije;

| (c) | 9. februarja 2018 za nasprotne stranke iz tretje kategorije; |
| --- | --- |

(c)

9. februarja 2018 za nasprotne stranke iz tretje kategorije;

| (d) | 9. maja 2019 za nasprotne stranke iz četrte kategorije. |
| --- | --- |

(d)

9. maja 2019 za nasprotne stranke iz četrte kategorije.

Če se sklene pogodba med nasprotnima strankama iz različnih kategorij nasprotnih strank, je datum, na katerega začne veljati obveznost kliringa za navedeno pogodbo, poznejši od zadevnih datumov.

2.   Z odstopanjem od točk (a), (b) in (c) odstavka 1 v zvezi s pogodbami, ki se nanašajo na razred izvedenih finančnih instrumentov OTC iz Priloge in se sklenejo med nasprotnima strankama, ki nista nasprotni stranki iz četrte kategorije in ki spadata v isto skupino, pri katerih je ena od nasprotnih strank iz tretje države, druga pa iz Unije, obveznost kliringa začne veljati:

| (a) | 9. maja 2019, če se ni sprejel sklep o enakovrednosti v skladu s členom 13(2) Uredbe (EU) št. 648/2012 za namene člena 4 navedene uredbe, ki zajema pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC iz Priloge k tej uredbi, v zvezi z zadevno tretjo državo; ali |
| --- | --- |

(a)

9. maja 2019, če se ni sprejel sklep o enakovrednosti v skladu s členom 13(2) Uredbe (EU) št. 648/2012 za namene člena 4 navedene uredbe, ki zajema pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC iz Priloge k tej uredbi, v zvezi z zadevno tretjo državo; ali

| (b) | na poznejšega od naslednjih datumov, če se je sprejel sklep o enakovrednosti v skladu s členom 13(2) Uredbe (EU) št. 648/2012 za namene člena 4 navedene uredbe, ki zajema pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC iz Priloge k tej uredbi, v zvezi z zadevno tretjo državo:






  (i) | 60 dni od začetka veljavnosti sklepa, sprejetega v skladu s členom 13(2) Uredbe (EU) št. 648/2012 za namene člena 4 navedene uredbe, ki zajema pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC iz Priloge k tej uredbi, v zvezi z zadevno tretjo državo; |
| --- | --- | --- |

(b)

na poznejšega od naslednjih datumov, če se je sprejel sklep o enakovrednosti v skladu s členom 13(2) Uredbe (EU) št. 648/2012 za namene člena 4 navedene uredbe, ki zajema pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC iz Priloge k tej uredbi, v zvezi z zadevno tretjo državo:

(i)

60 dni od začetka veljavnosti sklepa, sprejetega v skladu s členom 13(2) Uredbe (EU) št. 648/2012 za namene člena 4 navedene uredbe, ki zajema pogodbe o izvedenih finančnih instrumentih OTC iz Priloge k tej uredbi, v zvezi z zadevno tretjo državo;

| (ii) | datum, na katerega začne veljati obveznost kliringa v skladu z odstavkom 1. |
| --- | --- |

(ii)

datum, na katerega začne veljati obveznost kliringa v skladu z odstavkom 1.

To odstopanje se uporablja samo, če nasprotni stranki izpolnjujeta naslednje pogoje:

| (a) | nasprotna stranka s sedežem v tretji državi je finančna nasprotna stranka ali nefinančna nasprotna stranka; |
| --- | --- |

(a)

nasprotna stranka s sedežem v tretji državi je finančna nasprotna stranka ali nefinančna nasprotna stranka;

| (b) | nasprotna stranka s sedežem v Uniji je:






  (i) | finančna nasprotna stranka, nefinančna nasprotna stranka, finančni holding, finančna institucija ali podjetje za pomožne storitve, za katero se uporabljajo ustrezne zahteve skrbnega in varnega poslovanja, nasprotna stranka iz točke (a) pa je finančna nasprotna stranka; |
| --- | --- | --- |

(b)

nasprotna stranka s sedežem v Uniji je:

(i)

finančna nasprotna stranka, nefinančna nasprotna stranka, finančni holding, finančna institucija ali podjetje za pomožne storitve, za katero se uporabljajo ustrezne zahteve skrbnega in varnega poslovanja, nasprotna stranka iz točke (a) pa je finančna nasprotna stranka;

| (ii) | finančna nasprotna stranka ali nefinančna nasprotna stranka, nasprotna stranka iz točke (a) pa je finančna nasprotna stranka; |
| --- | --- |

(ii)

finančna nasprotna stranka ali nefinančna nasprotna stranka, nasprotna stranka iz točke (a) pa je finančna nasprotna stranka;

| (c) | obe nasprotni stranki sta v celoti vključeni v isto konsolidirano poročilo v skladu s členom 3(3) Uredbe (EU) št. 648/2012; |
| --- | --- |

(c)

obe nasprotni stranki sta v celoti vključeni v isto konsolidirano poročilo v skladu s členom 3(3) Uredbe (EU) št. 648/2012;

| (d) | za obe nasprotni stranki se uporabljajo ustrezni centralizirani postopki za ovrednotenje, merjenje in kontrolo tveganj; |
| --- | --- |

(d)

za obe nasprotni stranki se uporabljajo ustrezni centralizirani postopki za ovrednotenje, merjenje in kontrolo tveganj;

| (e) | nasprotna stranka s sedežem v Uniji je svoj pristojni organ pisno obvestila, da so izpolnjeni pogoji iz točk (a), (b), (c) in (d), pristojni organ pa je v 30 koledarskih dneh po prejemu obvestila potrdil, da so navedeni pogoji izpolnjeni. |
| --- | --- |

(e)

nasprotna stranka s sedežem v Uniji je svoj pristojni organ pisno obvestila, da so izpolnjeni pogoji iz točk (a), (b), (c) in (d), pristojni organ pa je v 30 koledarskih dneh po prejemu obvestila potrdil, da so navedeni pogoji izpolnjeni.

Člen 4

Minimalna preostala zapadlost

1.   Za finančne nasprotne stranke iz prve kategorije je minimalna preostala zapadlost iz točke (ii) člena 4(1)(b) Uredbe (EU) št. 648/2012 na datum, ko začne veljati obveznost kliringa:

| (a) | 5 let in 3 mesece za pogodbe, sklenjene ali prenovljene pred 9. oktobrom 2016, ki spadajo v razrede v tabeli iz Priloge; |
| --- | --- |

(a)

5 let in 3 mesece za pogodbe, sklenjene ali prenovljene pred 9. oktobrom 2016, ki spadajo v razrede v tabeli iz Priloge;

| (b) | 6 mesecev za pogodbe, sklenjene ali prenovljene na 9. oktober 2016 ali pozneje, ki spadajo v razrede v tabeli iz Priloge; |
| --- | --- |

(b)

6 mesecev za pogodbe, sklenjene ali prenovljene na 9. oktober 2016 ali pozneje, ki spadajo v razrede v tabeli iz Priloge;

2.   Za finančne nasprotne stranke iz druge kategorije je minimalna preostala zapadlost iz točke (ii) člena 4(1)(b) Uredbe (EU) št. 648/2012 na datum, ko začne veljati obveznost kliringa:

| (a) | 5 let in 3 mesece za pogodbe, sklenjene ali prenovljene pred 9. oktobrom 2016, ki spadajo v razrede v tabeli iz Priloge; |
| --- | --- |

(a)

5 let in 3 mesece za pogodbe, sklenjene ali prenovljene pred 9. oktobrom 2016, ki spadajo v razrede v tabeli iz Priloge;

| (b) | 6 mesecev za pogodbe, sklenjene ali prenovljene na 9. oktober 2016 ali pozneje, ki spadajo v razrede v tabeli iz Priloge. |
| --- | --- |

(b)

6 mesecev za pogodbe, sklenjene ali prenovljene na 9. oktober 2016 ali pozneje, ki spadajo v razrede v tabeli iz Priloge.

3.   Za finančne nasprotne stranke iz tretje kategorije in za transakcije iz člena 3(2) te Uredbe, sklenjene med finančnimi nasprotnimi strankami, je minimalna preostala zapadlost iz točke (ii) člena 4(1)(b) Uredbe (EU) št. 648/2012 na datum, ko začne veljati obveznost kliringa, 5 let in 3 mesece.

4.   Če se sklene pogodba med dvema finančnima nasprotnima strankama, ki spadata v različni kategoriji, ali med dvema finančnima nasprotnima strankama, vključenima v transakcije iz člena 3(2), je minimalna preostala zapadlost, ki jo je treba upoštevati za namene tega člena, najdaljša od preostalih zapadlosti, ki se uporabljajo.

Člen 5

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 1. marca 2016

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  UL L 201, 27.7.2012, str. 1.

1

(2)  Uredba (EU) št. 1095/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski organ za vrednostne papirje in trge) in o spremembi Sklepa št. 716/2009/ES ter razveljavitvi Sklepa Komisije 2009/77/ES (UL L 331, 15.12.2010, str. 84).

2

(3)  Direktiva 2011/61/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2011 o upraviteljih alternativnih investicijskih skladov in spremembah direktiv 2003/41/ES in 2009/65/ES ter uredb (ES) št. 1060/2009 in (EU) št. 1095/2010 (UL L 174, 1.7.2011, str. 1).

3

(4)  Direktiva 2009/65/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o usklajevanju zakonov in drugih predpisov o kolektivnih naložbenih podjemih za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje (KNPVP) (UL L 302, 17.11.2009, str. 32).

4

---

PRILOGA

Razredi kreditnih izvedenih finančnih instrumentov OTC, za katere velja obveznost kliringa

Razredi evropskih netranširanih indeksov kreditnih zamenjav

| Id | Vrsta | Podtip: | Geografsko območje | Referenčni indeks | Poravnava Valuta | Serija | Zapadlost |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| B.1.1 | Indeks kreditnih zamenjav | Netranširani indeks | Evropa | iTraxx Europe Main | EUR | od 17 naprej | 5 let |
| B.1.2 | Indeks kreditnih zamenjav | Netranširani indeks | Evropa | iTraxx Europe Crossover | EUR | od 17 naprej | 5 let |

Id

Vrsta

Podtip:

Geografsko območje

Referenčni indeks

Poravnava Valuta

Serija

Zapadlost

B.1.1

Indeks kreditnih zamenjav

Netranširani indeks

Evropa

iTraxx Europe Main

EUR

od 17 naprej

5 let

B.1.2

Indeks kreditnih zamenjav

Netranširani indeks

Evropa

iTraxx Europe Crossover

EUR

od 17 naprej

5 let

---

| 19.4.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 103/12 |
| --- | --- | --- | --- |

19.4.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 103/12

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2016/593

z dne 5. aprila 2016

o odobritvi spremembe specifikacije za ime, vpisano v registru zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb, ki ni manjša [Olive de Nîmes (ZOP)]

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. novembra 2012 o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil (1) in zlasti člena 52(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Komisija je v skladu s prvim pododstavkom člena 53(1) Uredbe (EU) št. 1151/2012 proučila zahtevek Francije za odobritev spremembe specifikacije za zaščiteno označbo porekla „Olive de Nîmes“, registrirano v skladu z Uredbo Komisije (EU) št. 991/2010 (2). |
| --- | --- |

(1)

Komisija je v skladu s prvim pododstavkom člena 53(1) Uredbe (EU) št. 1151/2012 proučila zahtevek Francije za odobritev spremembe specifikacije za zaščiteno označbo porekla „Olive de Nîmes“, registrirano v skladu z Uredbo Komisije (EU) št. 991/2010 (2).

| (2) | Ker zadevna sprememba ni manjša v smislu člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012, je Komisija v skladu s členom 50(2)(a) navedene uredbe zahtevek za spremembo objavila v Uradnem listu Evropske unije (3). |
| --- | --- |

(2)

Ker zadevna sprememba ni manjša v smislu člena 53(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012, je Komisija v skladu s členom 50(2)(a) navedene uredbe zahtevek za spremembo objavila v Uradnem listu Evropske unije (3).

| (3) | Ker v skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Komisija ni prejela nobenega ugovora, bi bilo treba spremembo specifikacije odobriti – |
| --- | --- |

(3)

Ker v skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Komisija ni prejela nobenega ugovora, bi bilo treba spremembo specifikacije odobriti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Sprememba specifikacije, objavljena v Uradnem listu Evropske unije v zvezi z imenom „Olive de Nîmes“ (ZOP), se odobri.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 5. aprila 2016

Za Komisijo

V imenu predsednika

Phil HOGAN

Član Komisije

---

(1)  
  UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

1

(2)  Uredba Komisije (EU) št. 991/2010 z dne 4. novembra 2010 o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb [Olive de Nîmes (ZOP)] (UL L 288, 5.11.2010, str. 12).

2

(3)  
  UL C 358, 30.10.2015, str. 11.

3

---

| 19.4.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 103/13 |
| --- | --- | --- | --- |

19.4.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 103/13

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2016/594

z dne 18. aprila 2016

o pripravi predloge za strukturirano raziskavo o končnih prejemnikih operativnih programov za hrano in/ali osnovno materialno pomoč Sklada za evropsko pomoč najbolj ogroženim v skladu z Uredbo (EU) št. 223/2014 Evropskega parlamenta in Sveta

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 223/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2014 o Skladu za evropsko pomoč najbolj ogroženim (1) in zlasti člena 17(4) Uredbe,

po posvetovanju z Odborom za Sklad za evropsko pomoč najbolj ogroženim,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu z Uredbo (EU) št. 223/2014 mora organ upravljanja operativnega programa za hrano in/ali osnovno materialno pomoč (v nadaljnjem besedilu: OP I) leta 2017 in 2022 izvesti strukturirano raziskavo o končnih prejemnikih. |
| --- | --- |

(1)

V skladu z Uredbo (EU) št. 223/2014 mora organ upravljanja operativnega programa za hrano in/ali osnovno materialno pomoč (v nadaljnjem besedilu: OP I) leta 2017 in 2022 izvesti strukturirano raziskavo o končnih prejemnikih.

| (2) | Ta strukturirana raziskava o končnih prejemnikih je eden od instrumentov za oceno Sklada za evropsko pomoč najbolj ogroženim (v nadaljnjem besedilu: FEAD). Za zagotovitev visokokakovostnih izsledkov raziskave in njenega koristnega prispevka k oceni FEAD je treba pripraviti predlogo, ki bo omogočila združevanje podatkov na ravni Evropske unije – |
| --- | --- |

(2)

Ta strukturirana raziskava o končnih prejemnikih je eden od instrumentov za oceno Sklada za evropsko pomoč najbolj ogroženim (v nadaljnjem besedilu: FEAD). Za zagotovitev visokokakovostnih izsledkov raziskave in njenega koristnega prispevka k oceni FEAD je treba pripraviti predlogo, ki bo omogočila združevanje podatkov na ravni Evropske unije –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Strukturirana raziskava o končnih prejemnikih iz člena 17(4) Uredbe (EU) št. 223/2014 se izvede v skladu s predlogo iz Priloge.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 18. aprila 2016

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  UL L 72, 12.3.2014, str. 1.

1

---

PRILOGA

STRUKTURIRANA RAZISKAVA FEAD – VPRAŠANJA

Ime spraševalca
  :

Kraj
  :

Organizacija
  :

Datum
  :

Čas
  :

A.   VPRAŠANJA O OBSEGU POMOČI, KI JO JE KONČNIM PREJEMNIKOM ZAGOTOVILA PARTNERSKA ORGANIZACIJA (1)

A1.   Katera vrsta pomoči FEAD se razdeljuje končnim prejemnikom in kako pogosto?

| | Vsak dan | Vsak teden | Vsak mesec | Drugo |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Paketi hrane (2) | | | | (navedite) |
| Obroki | | | | (navedite) |
| Dobrine, razdeljene otrokom | | | | (navedite) |
| Dobrine, razdeljene brezdomcem | | | | (navedite) |
| Drugo (navedite) | [navedite vrsto] | [navedite vrsto] | [navedite vrsto] | [navedite vrsto in pogostost] |

Vsak dan

Vsak teden

Vsak mesec

Drugo

Paketi hrane (2)

(navedite)

Obroki

(navedite)

Dobrine, razdeljene otrokom

(navedite)

Dobrine, razdeljene brezdomcem

(navedite)

Drugo (navedite)

[navedite vrsto]

[navedite vrsto]

[navedite vrsto]

[navedite vrsto in pogostost]

A2.   Katere vrste spremljevalnih ukrepov se nudijo končnim prejemnikom, ko prejmejo pomoč FEAD?

| Svetovanje o pripravi in shranjevanju hrane, kuharske delavnice, izobraževalne dejavnosti za promocijo zdrave prehrane ali svetovanje, kako zmanjšati količino živilskih odpadkov | |
| --- | --- |
| Svetovanje o osebni higieni | |
| Napotitev na pristojne službe (npr. socialne/upravne) | |
| Individualni kovčing in delavnice | |
| Psihološka in terapevtska podpora | |
| Svetovanje o upravljanju družinskega proračuna | |
| Drugo (navedite) | [Besedilno polje za izpolnjevanje] |
| Brez | |

Svetovanje o pripravi in shranjevanju hrane, kuharske delavnice, izobraževalne dejavnosti za promocijo zdrave prehrane ali svetovanje, kako zmanjšati količino živilskih odpadkov

Svetovanje o osebni higieni

Napotitev na pristojne službe (npr. socialne/upravne)

Individualni kovčing in delavnice

Psihološka in terapevtska podpora

Svetovanje o upravljanju družinskega proračuna

Drugo (navedite)

[Besedilno polje za izpolnjevanje]

Brez

A3.   Ali partnerska organizacija končnim prejemnikom zagotavlja tudi materialno pomoč, ki ni sofinancirana iz FEAD?

| Da | Ne |
| --- | --- |
| | |

Da

Ne

A3a.   Če je odgovor pritrdilen, kakšno pomoč zagotavlja partnerska organizacija poleg FEAD?

| Paketi hrane | |
| --- | --- |
| Obroki | |
| Dobrine, razdeljene otrokom | |
| Dobrine, razdeljene brezdomcem | |
| Druge dobrine | [navedite vrsto] |

Paketi hrane

Obroki

Dobrine, razdeljene otrokom

Dobrine, razdeljene brezdomcem

Druge dobrine

[navedite vrsto]

B.   VPRAŠANJA ZA KONČNEGA PREJEMNIKA

B1.   Ste moškega ali ženskega spola?

| Moški | Ženska |
| --- | --- |
| | |

Moški

Ženska

B2.   Koliko ste stari?

| 15 ali manj | 16–24 | 25–49 | 50–64 | 65 ali več | Ne želi odgovoriti | Ne ve ali ne razume vprašanja |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | | |

15 ali manj

16–24

25–49

50–64

65 ali več

Ne želi odgovoriti

Ne ve ali ne razume vprašanja

B3.   Ste samohranilec/-ka?

| Da | Ne | Ne želi odgovoriti | Ne ve ali ne razume vprašanja |
| --- | --- | --- | --- |
| | | | |

Da

Ne

Ne želi odgovoriti

Ne ve ali ne razume vprašanja

B4.   Katero vrsto pomoči ste ali boste ravnokar prejeli?

| | Da | Ne | Ne želi odgovoriti | Ne ve ali ne razume vprašanja |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Paketi hrane | | | | |
| Obroki | | | | |
| Oprema za dojenčke | | | | |
| Šolske torbe | | | | |
| Pisarniški material, delovni zvezki, pisala, oprema za barvanje in druga oprema, ki je potrebna v šoli (brez oblačil) | | | | |
| Športna oprema (športni čevlji, dres, kopalke itd.) | | | | |
| Oblačila (zimski plašč, obutev, šolska uniforma itd.) | | | | |
| Spalne vreče/odeje | | | | |
| Pripomočki za kuhanje (lonci, ponve, pribor itd.) | | | | |
| Gospodinjsko perilo (brisače, posteljnina) | | | | |
| Higienski pripomočki (komplet prve pomoči, milo, zobna ščetka, britev za enkratno uporabo itd.) | | | | |
| Druge vrste dobrin | [Besedilno polje za izpolnjevanje] |

Da

Ne

Ne želi odgovoriti

Ne ve ali ne razume vprašanja

Paketi hrane

Obroki

Oprema za dojenčke

Šolske torbe

Pisarniški material, delovni zvezki, pisala, oprema za barvanje in druga oprema, ki je potrebna v šoli (brez oblačil)

Športna oprema (športni čevlji, dres, kopalke itd.)

Oblačila (zimski plašč, obutev, šolska uniforma itd.)

Spalne vreče/odeje

Pripomočki za kuhanje (lonci, ponve, pribor itd.)

Gospodinjsko perilo (brisače, posteljnina)

Higienski pripomočki (komplet prve pomoči, milo, zobna ščetka, britev za enkratno uporabo itd.)

Druge vrste dobrin

[Besedilno polje za izpolnjevanje]

B5.   Kdo prejema to pomoč?

| Vi sami | Druge osebe v vašem gospodinjstvu | Ne želi odgovoriti | Ne ve ali ne razume vprašanja |
| --- | --- | --- | --- |
| | | | |

Vi sami

Druge osebe v vašem gospodinjstvu

Ne želi odgovoriti

Ne ve ali ne razume vprašanja

Če je odgovor na vprašanje B5 samo
  „Vi sami“, preskočite vprašanje B6.

B6.   Ali bodo imele koristi od te pomoči tudi druge osebe? Če je odgovor pritrdilen, koliko oseb (brez vas)? Koliko so te osebe stare in katerega spola so?

| | Moški | Ženska |
| --- | --- | --- |
| 5 ali manj | | |
| 6–15 | | |
| 16–24 | | |
| 25–49 | | |
| 50–64 | | |
| 65 ali več | | |
| Ne želi odgovoriti | | |
| Ne ve ali ne razume vprašanja | | |

Moški

Ženska

5 ali manj

6–15

16–24

25–49

50–64

65 ali več

Ne želi odgovoriti

Ne ve ali ne razume vprašanja

B7.   Ste po to pomoč prišli prvič?

| Da | Ne | Ne želi odgovoriti | Ne ve ali ne razume vprašanja |
| --- | --- | --- | --- |
| | | | |

Da

Ne

Ne želi odgovoriti

Ne ve ali ne razume vprašanja

Če je odgovor na vprašanje B7 „Da“, „Ne želi odgovoriti“ ali „Ne ve ali ne razume vprašanja“, potem pojdite neposredno na vprašanje B9.

B8.   Kako pogosto pridete po to pomoč?

| Vsak dan | Vsak teden | Vsak mesec | Drugo | Ne želi odgovoriti | Ne ve ali ne razume vprašanja |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | |

Vsak dan

Vsak teden

Vsak mesec

Drugo

Ne želi odgovoriti

Ne ve ali ne razume vprašanja

B9.   Ali veste, kdaj boste spet potrebovali isto pomoč?

| Jutri | V naslednjem tednu | V naslednjem mesecu | Drugo | Ne želi odgovoriti | Ne ve ali ne razume vprašanja |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | |

Jutri

V naslednjem tednu

V naslednjem mesecu

Drugo

Ne želi odgovoriti

Ne ve ali ne razume vprašanja

B10.   Ali ste pri prevzemanju te pomoči kdaj naleteli na težave?

| Da | Ne | Ne želi odgovoriti | Ne ve ali ne razume vprašanja |
| --- | --- | --- | --- |
| | | | |

Da

Ne

Ne želi odgovoriti

Ne ve ali ne razume vprašanja

B10a.   Če ste, s katero vrsto težav ste se srečali?

| Treba je bilo pridobiti dokumente od nacionalnih, regionalnih ali lokalnih uradov | |
| --- | --- |
| Treba je bilo potovati daleč | |
| Psihološke ovire | |
| Drugo (navedite) | [Besedilno polje za izpolnjevanje] |
| Ne želi odgovoriti | |
| Ne ve ali ne razume vprašanja | |

Treba je bilo pridobiti dokumente od nacionalnih, regionalnih ali lokalnih uradov

Treba je bilo potovati daleč

Psihološke ovire

Drugo (navedite)

[Besedilno polje za izpolnjevanje]

Ne želi odgovoriti

Ne ve ali ne razume vprašanja

B11.   Ali je pomoč iz FEAD vplivala na vas ali na člane vašega gospodinjstva?

| Da | Deloma | Ne | Ne želi odgovoriti | Ne ve ali ne razume vprašanja |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | |

Da

Deloma

Ne

Ne želi odgovoriti

Ne ve ali ne razume vprašanja

B11a.   Če je odgovor „Ne“ ali „Deloma“, pojasnite, zakaj.

| Nezadostna količina hrane/dobrin | |
| --- | --- |
| Ne dovolj pogosto razdeljevanje hrane/dobrin | |
| Nezadostna kakovost hrane/dobrin | |
| Potrebna je druga vrsta pomoči (navedite) | [Besedilno polje za izpolnjevanje] |
| Ne želi odgovoriti | |
| Ne ve ali ne razume vprašanja | |

Nezadostna količina hrane/dobrin

Ne dovolj pogosto razdeljevanje hrane/dobrin

Nezadostna kakovost hrane/dobrin

Potrebna je druga vrsta pomoči (navedite)

[Besedilno polje za izpolnjevanje]

Ne želi odgovoriti

Ne ve ali ne razume vprašanja

B12.   Ste si vi ali vaše gospodinjstvo pred letom dni lahko privoščili nakup hrane/dobrin, ki ste jih ravnokar prejeli?

| Da | Ne | Ne želi odgovoriti | Ne ve ali ne razume vprašanja |
| --- | --- | --- | --- |
| | | | |

Da

Ne

Ne želi odgovoriti

Ne ve ali ne razume vprašanja

B13.   Ali vi in/ali drugi člani vašega gospodinjstva dobivate pomoč od drugih organizacij?

| Da | Ne | Ne želi odgovoriti | Ne ve ali ne razume vprašanja |
| --- | --- | --- | --- |
| | | | |

Da

Ne

Ne želi odgovoriti

Ne ve ali ne razume vprašanja

B13a.   Če je odgovor pritrdilen, katero vrsto pomoči dobivate od drugih organizacij?

| | Da | Ne želi odgovoriti | Ne ve ali ne razume vprašanja |
| --- | --- | --- | --- |
| Paketi hrane | | | |
| Obroki | | | |
| Oprema za dojenčke | | | |
| Šolske torbe | | | |
| Pisarniški material, delovni zvezki, pisala, oprema za barvanje in druga oprema, ki je potrebna v šoli (brez oblačil) | | | |
| Športna oprema (športni čevlji, dres, kopalke itd.) | | | |
| Oblačila (zimski plašč, obutev, šolska uniforma itd.) | | | |
| Spalne vreče/odeje | | | |
| Pripomočki za kuhanje (lonci, ponve, pribor itd.) | | | |
| Gospodinjsko perilo (brisače, posteljnina) | | | |
| Higienski pripomočki (komplet prve pomoči, milo, zobna ščetka, britev za enkratno uporabo itd.) | | | |
| Drugo | [Besedilno polje za izpolnjevanje] |

Da

Ne želi odgovoriti

Ne ve ali ne razume vprašanja

Paketi hrane

Obroki

Oprema za dojenčke

Šolske torbe

Pisarniški material, delovni zvezki, pisala, oprema za barvanje in druga oprema, ki je potrebna v šoli (brez oblačil)

Športna oprema (športni čevlji, dres, kopalke itd.)

Oblačila (zimski plašč, obutev, šolska uniforma itd.)

Spalne vreče/odeje

Pripomočki za kuhanje (lonci, ponve, pribor itd.)

Gospodinjsko perilo (brisače, posteljnina)

Higienski pripomočki (komplet prve pomoči, milo, zobna ščetka, britev za enkratno uporabo itd.)

Drugo

[Besedilno polje za izpolnjevanje]

B14.   Če ste prejeli ali prejemate svetovanje ali usmerjanje v okviru te organizacije, katero vrsto svetovanja ali usmerjanja?

| Svetovanje o pripravi in shranjevanju hrane, kuharske delavnice, izobraževalne dejavnosti za promocijo zdrave prehrane ali svetovanje, kako zmanjšati količino živilskih odpadkov | |
| --- | --- |
| Svetovanje o osebni higieni | |
| Napotitev na pristojne službe (npr. socialne/upravne) | |
| Individualni kovčing in delavnice | |
| Psihološka in terapevtska podpora | |
| Svetovanje o upravljanju družinskega proračuna | |
| Drugo (navedite) | [Besedilno polje za izpolnjevanje] |
| Ne želi odgovoriti | |
| Ne ve ali ne razume vprašanja | |

Svetovanje o pripravi in shranjevanju hrane, kuharske delavnice, izobraževalne dejavnosti za promocijo zdrave prehrane ali svetovanje, kako zmanjšati količino živilskih odpadkov

Svetovanje o osebni higieni

Napotitev na pristojne službe (npr. socialne/upravne)

Individualni kovčing in delavnice

Psihološka in terapevtska podpora

Svetovanje o upravljanju družinskega proračuna

Drugo (navedite)

[Besedilno polje za izpolnjevanje]

Ne želi odgovoriti

Ne ve ali ne razume vprašanja

B15.   Je bilo to svetovanje ali usmerjanje koristno?

| Zelo koristno | Dokaj koristno | Ne posebno koristno | Povsem nekoristno | Ne želi odgovoriti | Ne ve ali ne razume vprašanja |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | |

Zelo koristno

Dokaj koristno

Ne posebno koristno

Povsem nekoristno

Ne želi odgovoriti

Ne ve ali ne razume vprašanja

B16.   Ali prejemate prihodke od dela?

| Da | Ne | Ne želi odgovoriti | Ne ve ali ne razume vprašanja |
| --- | --- | --- | --- |
| | | | |

Da

Ne

Ne želi odgovoriti

Ne ve ali ne razume vprašanja

B17.   Ali prejemate kakšne druge prihodke ali nadomestila?

| Da | Ne | Ne želi odgovoriti | Ne ve ali ne razume vprašanja |
| --- | --- | --- | --- |
| | | | |

Da

Ne

Ne želi odgovoriti

Ne ve ali ne razume vprašanja

B18.   Ali kateri koli član vašega gospodinjstva prejema kakršne koli prihodke od dela?

| Da | Ne | Ne želi odgovoriti | Ne ve ali ne razume vprašanja |
| --- | --- | --- | --- |
| | | | |

Da

Ne

Ne želi odgovoriti

Ne ve ali ne razume vprašanja

B19.   Ali kateri koli član vašega gospodinjstva prejema kakršne koli druge prihodke ali nadomestila?

| Da | Ne | Ne želi odgovoriti | Ne ve ali ne razume vprašanja |
| --- | --- | --- | --- |
| | | | |

Da

Ne

Ne želi odgovoriti

Ne ve ali ne razume vprašanja

B20.   Ali imate državljanstvo te države?

| Da | Ne | Ne želi odgovoriti | Ne ve ali ne razume vprašanja |
| --- | --- | --- | --- |
| | | | |

Da

Ne

Ne želi odgovoriti

Ne ve ali ne razume vprašanja

B21.   Če ne, ali imate državljanstvo druge države EU?

| Da | Ne | Ne želi odgovoriti | Ne ve ali ne razume vprašanja |
| --- | --- | --- | --- |
| | | | |

Da

Ne

Ne želi odgovoriti

Ne ve ali ne razume vprašanja

B22.   Ali ste prosilec za azil ali begunec?

| Da | Ne | Ne želi odgovoriti | Ne ve ali ne razume vprašanja |
| --- | --- | --- | --- |
| | | | |

Da

Ne

Ne želi odgovoriti

Ne ve ali ne razume vprašanja

B23.   Ali imate prebivališče?

| Da | Ne | Ne želi odgovoriti | Ne ve ali ne razume vprašanja |
| --- | --- | --- | --- |
| | | | |

Da

Ne

Ne želi odgovoriti

Ne ve ali ne razume vprašanja

B23a.   Če imate prebivališče, za kakšno vrsto prebivališča gre?

| Stanovanje ali hiša v lasti ali najemu, sam ali z družino | |
| --- | --- |
| Skupno prebivališče s prijatelji in drugimi osebami | |
| Dolgoročna namestitev v zavodu (dom za starejše, matere samohranilke, prosilce za azil) | |
| Oskrbovano stanovanje | |
| Propadajoča hiša ali baraka | |
| Avtodom/prikolica | |
| Begunsko taborišče | |
| Drugo (navedite) | [Besedilno polje za izpolnjevanje] |
| Ne želi odgovoriti | |
| Ne ve ali ne razume vprašanja | |

Stanovanje ali hiša v lasti ali najemu, sam ali z družino

Skupno prebivališče s prijatelji in drugimi osebami

Dolgoročna namestitev v zavodu (dom za starejše, matere samohranilke, prosilce za azil)

Oskrbovano stanovanje

Propadajoča hiša ali baraka

Avtodom/prikolica

Begunsko taborišče

Drugo (navedite)

[Besedilno polje za izpolnjevanje]

Ne želi odgovoriti

Ne ve ali ne razume vprašanja

---

(1)  Vprašanja se nanašajo na pomoč, ki se zagotavlja na razdelilnem mestu, kjer potekajo intervjuji.

(2)  Kaj pomeni „paket hrane“, se lahko opredeli na ravni partnerske organizacije, dejavnosti ali organa upravljanja. Paketov ni treba standardizirati glede na velikost ali vsebino.

---

| 19.4.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 103/22 |
| --- | --- | --- | --- |

19.4.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 103/22

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2016/595

z dne 18. aprila 2016

o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007 (1),

ob upoštevanju Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 543/2011 z dne 7. junija 2011 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 za sektorja sadja in zelenjave ter predelanega sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 136(1) Izvedbene uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi.

| (2) | Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije – |
| --- | --- |

(2)

Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Standardne uvozne vrednosti iz člena 136 Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 18. aprila 2016

Za Komisijo

V imenu predsednika

Jerzy PLEWA

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  
  UL L 347, 20.12.2013, str. 671.

1

(2)  
  UL L 157, 15.6.2011, str. 1.

2

---

PRILOGA

Standardne uvozne vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka tretje države (1) | Standardna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | IL | 279,2 |
| MA | 98,8 |
| SN | 175,5 |
| TR | 108,9 |
| ZZ | 165,6 |
| 0707 00 05 | MA | 80,7 |
| TR | 115,3 |
| ZZ | 98,0 |
| 0709 93 10 | MA | 99,6 |
| TR | 137,2 |
| ZZ | 118,4 |
| 0805 10 20 | CR | 66,6 |
| EG | 46,5 |
| IL | 77,6 |
| MA | 56,9 |
| TR | 38,9 |
| ZZ | 57,3 |
| 0808 10 80 | AR | 107,0 |
| BR | 106,3 |
| CL | 120,8 |
| CN | 131,9 |
| US | 140,4 |
| ZA | 80,5 |
| ZZ | 114,5 |
| 0808 30 90 | AR | 104,9 |
| CL | 120,4 |
| CN | 77,1 |
| ZA | 111,1 |
| ZZ | 103,4 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka tretje države (1)

Standardna uvozna vrednost

0702 00 00

IL

279,2

MA

98,8

SN

175,5

TR

108,9

ZZ

165,6

0707 00 05

MA

80,7

TR

115,3

ZZ

98,0

0709 93 10

MA

99,6

TR

137,2

ZZ

118,4

0805 10 20

CR

66,6

EG

46,5

IL

77,6

MA

56,9

TR

38,9

ZZ

57,3

0808 10 80

AR

107,0

BR

106,3

CL

120,8

CN

131,9

US

140,4

ZA

80,5

ZZ

114,5

0808 30 90

AR

104,9

CL

120,4

CN

77,1

ZA

111,1

ZZ

103,4

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (EU) št. 1106/2012 z dne 27. novembra 2012 o izvajanju Uredbe (ES) št. 471/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o statistiki Skupnosti o zunanji trgovini z državami nečlanicami v zvezi s posodabljanjem nomenklature držav in ozemelj (UL L 328, 28.11.2012, str. 7). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---

SKLEPI

| 19.4.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 103/24 |
| --- | --- | --- | --- |

19.4.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 103/24

---

SKLEP SVETA (SZVP) 2016/596

z dne 18. aprila 2016

o podaljšanju mandata posebnega predstavnika Evropske unije za srednjo Azijo

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji ter zlasti člena 33 in člena 31(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je 15. aprila 2015 sprejel Sklep (SZVP) 2015/598 (1), s katerim je Petra BURIANA imenoval za posebnega predstavnika Evropske unije (PPEU) za srednjo Azijo. Mandat PPEU se izteče 30. aprila 2016. |
| --- | --- |

(1)

Svet je 15. aprila 2015 sprejel Sklep (SZVP) 2015/598 (1), s katerim je Petra BURIANA imenoval za posebnega predstavnika Evropske unije (PPEU) za srednjo Azijo. Mandat PPEU se izteče 30. aprila 2016.

| (2) | Mandat PPEU bi bilo treba podaljšati za nadaljnjih 10 mesecev. |
| --- | --- |

(2)

Mandat PPEU bi bilo treba podaljšati za nadaljnjih 10 mesecev.

| (3) | PPEU bo mandat opravljal v razmerah, ki se lahko poslabšajo in bi lahko ovirale doseganje ciljev zunanjega delovanja Unije iz člena 21 Pogodbe – |
| --- | --- |

(3)

PPEU bo mandat opravljal v razmerah, ki se lahko poslabšajo in bi lahko ovirale doseganje ciljev zunanjega delovanja Unije iz člena 21 Pogodbe –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Posebni predstavnik Evropske unije

Mandat Petra BURIANA kot PPEU za srednjo Azijo se podaljša do 28. februarja 2017. Svet lahko na podlagi ocene Političnega in varnostnega odbora (PVO) in na predlog visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko (VP) odloči, da mandat PPEU predčasno preneha.

Člen 2

Cilji politike

Mandat PPEU temelji na ciljih politike Unije v srednji Aziji. Ti cilji vključujejo:

| (a) | spodbujanje dobrih in tesnih odnosov med Unijo in državami srednje Azije na podlagi skupnih vrednot in interesov, kot je določeno v ustreznih sporazumih; |
| --- | --- |

(a)

spodbujanje dobrih in tesnih odnosov med Unijo in državami srednje Azije na podlagi skupnih vrednot in interesov, kot je določeno v ustreznih sporazumih;

| (b) | prispevanje h krepitvi stabilnosti in sodelovanja med državami na tem območju; |
| --- | --- |

(b)

prispevanje h krepitvi stabilnosti in sodelovanja med državami na tem območju;

| (c) | prispevanje h krepitvi demokracije, pravne države, dobrega upravljanja ter spoštovanja človekovih pravic in temeljnih svoboščin v srednji Aziji; |
| --- | --- |

(c)

prispevanje h krepitvi demokracije, pravne države, dobrega upravljanja ter spoštovanja človekovih pravic in temeljnih svoboščin v srednji Aziji;

| (d) | obravnavanje ključnih groženj, zlasti specifičnih problemov z neposrednimi posledicami za Unijo; |
| --- | --- |

(d)

obravnavanje ključnih groženj, zlasti specifičnih problemov z neposrednimi posledicami za Unijo;

| (e) | povečanje uspešnosti in prepoznavnosti Unije v regiji, vključno s tesnejšim sodelovanjem z drugimi ustreznimi partnerji in mednarodnimi organizacijami, kot sta Organizacija za varnost in sodelovanje v Evropi (OVSE) in Združeni narodi (ZN). |
| --- | --- |

(e)

povečanje uspešnosti in prepoznavnosti Unije v regiji, vključno s tesnejšim sodelovanjem z drugimi ustreznimi partnerji in mednarodnimi organizacijami, kot sta Organizacija za varnost in sodelovanje v Evropi (OVSE) in Združeni narodi (ZN).

Člen 3

Mandat

1.   Da bi se dosegli cilji politike, je mandat PPEU:

| (a) | spodbujati splošno politično usklajevanje Unije v srednji Aziji in pomagati pri zagotavljanju doslednosti zunanjega delovanja Unije v regiji; |
| --- | --- |

(a)

spodbujati splošno politično usklajevanje Unije v srednji Aziji in pomagati pri zagotavljanju doslednosti zunanjega delovanja Unije v regiji;

| (b) | v imenu VP skupaj z Evropsko službo za zunanje delovanje (ESZD) in Komisijo spremljati postopek izvajanja strategije Unije za novo partnerstvo s srednjo Azijo, ki jo dopolnjujejo zadevni sklepi Sveta in nadaljnja poročila o napredku pri izvajanju strategije Unije za srednjo Azijo, pripravljati priporočila in redno poročati ustreznim organom Sveta; |
| --- | --- |

(b)

v imenu VP skupaj z Evropsko službo za zunanje delovanje (ESZD) in Komisijo spremljati postopek izvajanja strategije Unije za novo partnerstvo s srednjo Azijo, ki jo dopolnjujejo zadevni sklepi Sveta in nadaljnja poročila o napredku pri izvajanju strategije Unije za srednjo Azijo, pripravljati priporočila in redno poročati ustreznim organom Sveta;

| (c) | Svetu pomagati pri nadaljnjem razvoju celovite politike do srednje Azije; |
| --- | --- |

(c)

Svetu pomagati pri nadaljnjem razvoju celovite politike do srednje Azije;

| (d) | pozorno spremljati politične dogodke v srednji Aziji z razvijanjem in vzdrževanjem tesnih stikov z vladami, parlamenti, pravosodnimi organi, civilno družbo in množičnimi mediji; |
| --- | --- |

(d)

pozorno spremljati politične dogodke v srednji Aziji z razvijanjem in vzdrževanjem tesnih stikov z vladami, parlamenti, pravosodnimi organi, civilno družbo in množičnimi mediji;

| (e) | spodbujati Kazahstan, Kirgizistan, Tadžikistan, Turkmenistan in Uzbekistan, da sodelujejo pri regionalnih vprašanjih skupnega interesa; |
| --- | --- |

(e)

spodbujati Kazahstan, Kirgizistan, Tadžikistan, Turkmenistan in Uzbekistan, da sodelujejo pri regionalnih vprašanjih skupnega interesa;

| (f) | razvijati ustrezne stike in sodelovanje z glavnimi zainteresiranimi akterji v regiji ter z vsemi ustreznimi regionalnimi in mednarodnimi organizacijami; |
| --- | --- |

(f)

razvijati ustrezne stike in sodelovanje z glavnimi zainteresiranimi akterji v regiji ter z vsemi ustreznimi regionalnimi in mednarodnimi organizacijami;

| (g) | sodelovati pri izvajanju politike Unije na področju človekovih pravic v regiji v sodelovanju s PPEU za človekove pravice, vključno s smernicami Unije v zvezi s človekovimi pravicami, zlasti pri smernicah Unije v zvezi z vprašanjem otrok v oboroženih spopadih ter v zvezi z nasiljem nad ženskami in dekleti in preprečevanjem vseh vrst diskriminacije proti njim, ter politike Unije v zvezi z Resolucijo Varnostnega sveta ZN 1325 (2000) o ženskah, miru in varnosti, vključno s spremljanjem in poročanjem o razvoju dogodkov ter oblikovanjem priporočil v zvezi s tem; |
| --- | --- |

(g)

sodelovati pri izvajanju politike Unije na področju človekovih pravic v regiji v sodelovanju s PPEU za človekove pravice, vključno s smernicami Unije v zvezi s človekovimi pravicami, zlasti pri smernicah Unije v zvezi z vprašanjem otrok v oboroženih spopadih ter v zvezi z nasiljem nad ženskami in dekleti in preprečevanjem vseh vrst diskriminacije proti njim, ter politike Unije v zvezi z Resolucijo Varnostnega sveta ZN 1325 (2000) o ženskah, miru in varnosti, vključno s spremljanjem in poročanjem o razvoju dogodkov ter oblikovanjem priporočil v zvezi s tem;

| (h) | v tesnem sodelovanju z ZN in OVSE prispevati k preprečevanju in reševanju konfliktov, in sicer z navezovanjem stikov z organi in drugimi lokalnimi akterji, kot so nevladne organizacije, politične stranke, manjšine, verske skupine in njihovi vodje; |
| --- | --- |

(h)

v tesnem sodelovanju z ZN in OVSE prispevati k preprečevanju in reševanju konfliktov, in sicer z navezovanjem stikov z organi in drugimi lokalnimi akterji, kot so nevladne organizacije, politične stranke, manjšine, verske skupine in njihovi vodje;

| (i) | prispevati k oblikovanju vidikov glede energetske varnosti, varnosti na mejah, boja proti hudim kaznivim dejanjem, vključno z bojem proti drogam in trgovini z ljudmi, pa tudi upravljanja z vodnimi viri, okolja in podnebnih sprememb, v okviru skupne zunanje in varnostne politike glede srednje Azije; |
| --- | --- |

(i)

prispevati k oblikovanju vidikov glede energetske varnosti, varnosti na mejah, boja proti hudim kaznivim dejanjem, vključno z bojem proti drogam in trgovini z ljudmi, pa tudi upravljanja z vodnimi viri, okolja in podnebnih sprememb, v okviru skupne zunanje in varnostne politike glede srednje Azije;

| (j) | spodbujati regionalno varnost znotraj meja srednje Azije v kontekstu zmanjševanja mednarodne prisotnosti v Afganistanu. |
| --- | --- |

(j)

spodbujati regionalno varnost znotraj meja srednje Azije v kontekstu zmanjševanja mednarodne prisotnosti v Afganistanu.

2.   PPEU podpira delo VP in ima pregled nad vsemi dejavnostmi Unije v tej regiji.

Člen 4

Izvajanje mandata

1.   PPEU je odgovoren za izvajanje mandata, pri čemer je podrejen VP.

2.   PVO je v prednostni povezavi s PPEU in je glavna točka PPEU za stike s Svetom. PPEU v okviru svojega mandata od PVO prejema strateške usmeritve in politična navodila brez poseganja v pristojnosti VP.

3.   PPEU tesno sodeluje z ESZD in njenimi ustreznimi oddelki.

Člen 5

Financiranje

1.   Referenčni finančni znesek za kritje odhodkov, povezanih z mandatom PPEU, za obdobje od 1. maja 2016 do 28. februarja 2017 znaša 800 000 EUR.

2.   Odhodki se upravljajo v skladu s postopki in pravili, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije.

3.   Upravljanje odhodkov se uredi s pogodbo med PPEU in Komisijo. PPEU za vse odhodke odgovarja Komisiji.

Člen 6

Oblikovanje in sestava ekipe

1.   PPEU je v okviru svojega mandata in ustreznih razpoložljivih finančnih sredstev odgovoren za oblikovanje ekipe. Ekipa vključuje strokovnjake za določena vprašanja politik, kot zahteva mandat. PPEU nemudoma obvesti Svet in Komisijo o sestavi ekipe.

2.   Države članice, institucije Unije in ESZD lahko predlagajo napotitev osebja za delo pri PPEU. Plače takega napotenega osebja krije država članica, institucija Unije oziroma ESZD. K PPEU se lahko napotijo tudi strokovnjaki, ki so jih države članice napotile v institucije Unije ali ESZD. Mednarodno pogodbeno osebje ima državljanstvo ene od držav članic.

3.   Vse napoteno osebje ostane pod upravno pristojnostjo države članice pošiljateljice, institucije Unije pošiljateljice ali ESZD ter opravlja svoje obveznosti in deluje v interesu mandata PPEU.

4.   Osebje PPEU je nameščeno skupaj z zadevnim oddelkom ESZD, da bi zagotovili skladnost in doslednost njihovih dejavnosti.

Člen 7

Privilegiji in imunitete PPEU in osebja PPEU

Po potrebi se o privilegijih, imunitetah in dodatnih jamstvih, potrebnih za izpolnitev in nemoteno delovanje misije PPEU in članov osebja PPEU, doseže dogovor z državami gostiteljicami. Države članice in ESZD v ta namen zagotovijo vso potrebno podporo.

Člen 8

Varnost tajnih podatkov EU

PPEU in člani njegove ekipe spoštujejo varnostna načela in minimalne standarde iz Sklepa Sveta 2013/488/EU (2).

2

Člen 9

Dostop do informacij in logistična podpora

1.   Države članice, Komisija, ESZD in generalni sekretariat Sveta PPEU zagotovijo dostop do vseh ustreznih informacij.

2.   Delegacije Unije v regiji in/ali države članice, kakor je ustrezno, zagotavljajo logistično podporo v regiji.

Člen 10

Varnost

V skladu s politiko Unije o varnosti osebja, ki je v okviru operativnih zmogljivosti iz naslova V Pogodbe razporejeno zunaj Unije, PPEU v skladu s svojim mandatom in varnostnimi razmerami na območju, za katerega je odgovoren, sprejme vse razumno izvedljive ukrepe za varnost vsega osebja pod neposrednim nadzorom PPEU, zlasti tako, da:

| (a) | na podlagi smernic ESZD pripravi poseben varnostni načrt, ki vključuje posebne ukrepe za fizično varnost, organizacijsko varnost in varnost postopkov, ki urejajo upravljanje varnih premikov osebja na območje, za katerega je odgovoren, in znotraj njega ter obvladovanje dogodkov, ki ogrožajo varnost, ter vključuje načrt za ravnanje v nepredvidenih razmerah in evakuacijo; |
| --- | --- |

(a)

na podlagi smernic ESZD pripravi poseben varnostni načrt, ki vključuje posebne ukrepe za fizično varnost, organizacijsko varnost in varnost postopkov, ki urejajo upravljanje varnih premikov osebja na območje, za katerega je odgovoren, in znotraj njega ter obvladovanje dogodkov, ki ogrožajo varnost, ter vključuje načrt za ravnanje v nepredvidenih razmerah in evakuacijo;

| (b) | zagotovi, da je vse osebje, razporejeno zunaj Unije, zavarovano za visoko stopnjo tveganja glede na razmere na območju, za katerega je odgovoren; |
| --- | --- |

(b)

zagotovi, da je vse osebje, razporejeno zunaj Unije, zavarovano za visoko stopnjo tveganja glede na razmere na območju, za katerega je odgovoren;

| (c) | zagotovi, da se izvajajo vsa dogovorjena priporočila, pripravljena na podlagi rednih varnostnih ocen, za Svet, VP in Komisijo pa pripravi pisna poročila o izvajanju teh priporočil ter o drugih varnostnih vidikih v okviru poročila o napredku in poročila o izvajanju mandata. |
| --- | --- |

(c)

zagotovi, da se izvajajo vsa dogovorjena priporočila, pripravljena na podlagi rednih varnostnih ocen, za Svet, VP in Komisijo pa pripravi pisna poročila o izvajanju teh priporočil ter o drugih varnostnih vidikih v okviru poročila o napredku in poročila o izvajanju mandata.

Člen 11

Poročanje

PPEU redno pripravlja ustna in pisna poročila za VP in PVO. PPEU po potrebi poroča tudi delovnim skupinam Sveta. Redna poročila se razpošiljajo prek omrežja COREU. PPEU lahko pripravlja poročila za Svet za zunanje zadeve. V skladu s členom 36 Pogodbe lahko PPEU sodeluje pri obveščanju Evropskega parlamenta.

Člen 12

Usklajevanje

1.   PPEU prispeva k enotnosti, doslednosti in uspešnosti delovanja Unije ter pomaga zagotavljati, da se za doseganje ciljev politike Unije dosledno uporabljajo vsi instrumenti Unije in ukrepi držav članic. Dejavnosti PPEU so usklajene z zadevnim geografskim oddelkom ESZD in s Komisijo ter z dejavnostmi PPEU za Afganistan. PPEU redno poroča misijam držav članic in delegacijam Unije.

2.   Na terenu vzdržuje tesne stike z vodji delegacij Unije in z vodji misij držav članic. Ti PPEU pri izvajanju njegovega mandata pomagajo po svojih najboljših močeh. PPEU je prav tako v stiku z drugimi mednarodnimi in regionalnimi akterji na terenu.

Člen 13

Pregled

Izvajanje tega sklepa in njegova skladnost z drugimi prispevki Unije za zadevno regijo se redno preverjata. PPEU do konca avgusta 2016 Svetu,VP in Komisiji predloži poročilo o napredku, do konca novembra 2016 pa celovito poročilo o izvajanju mandata.

Člen 14

Začetek veljavnosti

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Luxembourgu, 18. aprila 2016

Za Svet

Predsednica

F. MOGHERINI

---

(1)  Sklep Sveta (SZVP) 2015/598 z dne 15. aprila 2015 o imenovanju posebnega predstavnika Evropske unije za srednjo Azijo (UL L 99, 16.4.2015, str. 25).

1

(2)  Sklep Sveta 2013/488/EU z dne 23. septembra 2013 o varnostnih predpisih za varovanje tajnih podatkov EU (UL L 274, 15.10.2013, str. 1).

2

---

| 19.4.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 103/29 |
| --- | --- | --- | --- |

19.4.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 103/29

---

SKLEP SVETA (SZVP) 2016/597

z dne 18. aprila 2016

o podaljšanju mandata posebnega predstavnika Evropske unije za mirovni proces na Bližnjem vzhodu

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji ter zlasti člena 33 in člena 31(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je 15. aprila 2015 sprejel Sklep (SZVP) 2015/599 (1), s katerim je Fernanda GENTILINIJA imenoval za posebnega predstavnika Evropske unije (PPEU) za mirovni proces na Bližnjem vzhodu. Mandat PPEU se izteče 30. aprila 2016. |
| --- | --- |

(1)

Svet je 15. aprila 2015 sprejel Sklep (SZVP) 2015/599 (1), s katerim je Fernanda GENTILINIJA imenoval za posebnega predstavnika Evropske unije (PPEU) za mirovni proces na Bližnjem vzhodu. Mandat PPEU se izteče 30. aprila 2016.

| (2) | Mandat PPEU bi bilo treba podaljšati za nadaljnjih 10 mesecev. |
| --- | --- |

(2)

Mandat PPEU bi bilo treba podaljšati za nadaljnjih 10 mesecev.

| (3) | PPEU bo mandat opravljal v razmerah, ki se lahko poslabšajo in bi lahko ovirale doseganje ciljev zunanjega delovanja Unije iz člena 21 Pogodbe – |
| --- | --- |

(3)

PPEU bo mandat opravljal v razmerah, ki se lahko poslabšajo in bi lahko ovirale doseganje ciljev zunanjega delovanja Unije iz člena 21 Pogodbe –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Posebni predstavnik Evropske unije

Mandat Fernanda GENTILINIJA kot PPEU za mirovni proces na Bližnjem vzhodu se podaljša do 28. februarja 2017. Svet lahko na podlagi ocene Političnega in varnostnega odbora (PVO) in na predlog visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko (VP) odloči, da mandat PPEU predčasno preneha.

Člen 2

Cilji politike

1.   Mandat PPEU temelji na ciljih politike Unije v zvezi z mirovnim procesom na Bližnjem vzhodu.

2.   Splošni cilj je celovit mir, ki bi ga bilo treba doseči v obliki rešitve soobstoja dveh držav, in sicer Izraela ter demokratične, ozemeljsko celovite, stabilne, miroljubne in suverene palestinske države, ki soobstajata znotraj varnih in priznanih meja ter vzdržujeta normalne odnose s svojimi sosedami v skladu z ustreznimi resolucijami Varnostnega sveta Združenih narodov (ZN), madridskimi načeli, vključno z načelom „zemlja za mir“, časovnim načrtom, že doseženimi dogovori med obema stranema ter arabsko mirovno pobudo. Ob upoštevanju različnih vidikov izraelsko-arabskih odnosov je regionalna razsežnost bistven element za dosego celovitega miru.

3.   Za uresničevanje tega cilja so politične prednostne naloge ohranjanje rešitve soobstoja dveh držav ter vnovični zagon mirovnega procesa in podpora temu procesu. Jasni parametri, s katerimi se opredeli osnova za pogajanja, so ključni elementi za uspešen rezultat, pri čemer je Unija svoje stališče v zvezi s temi parametri določila v sklepih Sveta iz decembra 2009, decembra 2010 in julija 2014, na kar bo še naprej dejavno opozarjala.

4.   Unija je zavezana sodelovanju z vpletenima stranema in partnerji v mednarodni skupnosti, vključno s sodelovanjem v bližnjevzhodni četverici (v nadaljnjem besedilu: četverica), ter dejavnemu izvajanju ustreznih mednarodnih pobud, da bi pogajanja dobila nov zagon.

Člen 3

Mandat

1.   Da bi se dosegli cilji politike, ima PPEU naslednje naloge:

| (a) | zagotavljati dejaven in učinkovit prispevek Unije k ukrepom in pobudam, ki vodijo do končne rešitve izraelsko-palestinskega spora, temelječe na rešitvi soobstoja dveh držav in v skladu s parametri Unije; |
| --- | --- |

(a)

zagotavljati dejaven in učinkovit prispevek Unije k ukrepom in pobudam, ki vodijo do končne rešitve izraelsko-palestinskega spora, temelječe na rešitvi soobstoja dveh držav in v skladu s parametri Unije;

| (b) | spodbujati in vzdrževati tesne stike z vsemi vpletenimi stranmi v mirovnem procesu, ustreznimi političnimi akterji, drugimi državami v regiji, članicami četverice in drugimi zadevnimi državami, pa tudi z ZN in drugimi ustreznimi mednarodnimi organizacijami, kakršna je Liga arabskih držav, da bi skupaj okrepili mirovni proces; |
| --- | --- |

(b)

spodbujati in vzdrževati tesne stike z vsemi vpletenimi stranmi v mirovnem procesu, ustreznimi političnimi akterji, drugimi državami v regiji, članicami četverice in drugimi zadevnimi državami, pa tudi z ZN in drugimi ustreznimi mednarodnimi organizacijami, kakršna je Liga arabskih držav, da bi skupaj okrepili mirovni proces;

| (c) | po potrebi si prizadevati za promocijo morebitnega novega okvira za pogajanja in prispevati k njemu, in sicer v posvetovanju z vsemi ključnimi deležniki in državami članicami; |
| --- | --- |

(c)

po potrebi si prizadevati za promocijo morebitnega novega okvira za pogajanja in prispevati k njemu, in sicer v posvetovanju z vsemi ključnimi deležniki in državami članicami;

| (d) | dejavno podpirati mirovna pogajanja med vpletenimi stranmi in prispevati k njim, tudi s posredovanjem predlogov v imenu Unije v kontekstu teh pogajanj; |
| --- | --- |

(d)

dejavno podpirati mirovna pogajanja med vpletenimi stranmi in prispevati k njim, tudi s posredovanjem predlogov v imenu Unije v kontekstu teh pogajanj;

| (e) | zagotavljati stalno prisotnost Unije v ustreznih mednarodnih forumih; |
| --- | --- |

(e)

zagotavljati stalno prisotnost Unije v ustreznih mednarodnih forumih;

| (f) | sodelovati pri kriznem upravljanju in preprečevanju kriz, tudi v zvezi z Gazo; |
| --- | --- |

(f)

sodelovati pri kriznem upravljanju in preprečevanju kriz, tudi v zvezi z Gazo;

| (g) | če je k temu pozvan, prispevati k izvajanju mednarodnih sporazumov, doseženih med vpletenimi stranmi, in z njimi vzpostaviti stik po diplomatski poti, če ne ravnajo skladno z navedenimi sporazumi; |
| --- | --- |

(g)

če je k temu pozvan, prispevati k izvajanju mednarodnih sporazumov, doseženih med vpletenimi stranmi, in z njimi vzpostaviti stik po diplomatski poti, če ne ravnajo skladno z navedenimi sporazumi;

| (h) | vključevati se v politična prizadevanja za dosego temeljne spremembe, ki bi pripeljala do trajnostne rešitve za območje Gaze, ki je sestavni del prihodnje palestinske države in bi ga bilo treba obravnavati med pogajanji; |
| --- | --- |

(h)

vključevati se v politična prizadevanja za dosego temeljne spremembe, ki bi pripeljala do trajnostne rešitve za območje Gaze, ki je sestavni del prihodnje palestinske države in bi ga bilo treba obravnavati med pogajanji;

| (i) | posebno pozornost nameniti dejavnikom, ki vplivajo na regionalno razsežnost mirovnega procesa, vključevanju arabskih partnerjev in izvajanju arabske mirovne pobude; |
| --- | --- |

(i)

posebno pozornost nameniti dejavnikom, ki vplivajo na regionalno razsežnost mirovnega procesa, vključevanju arabskih partnerjev in izvajanju arabske mirovne pobude;

| (j) | ohranjati konstruktivne odnose s podpisnicami sporazumov v okviru mirovnega procesa in tako spodbujati spoštovanje temeljnih načel demokracije, med drugim spoštovanje mednarodnega humanitarnega prava, človekovih pravic in pravne države; |
| --- | --- |

(j)

ohranjati konstruktivne odnose s podpisnicami sporazumov v okviru mirovnega procesa in tako spodbujati spoštovanje temeljnih načel demokracije, med drugim spoštovanje mednarodnega humanitarnega prava, človekovih pravic in pravne države;

| (k) | predlagati posredovanje Unije v mirovnem procesu ter najboljše možnosti za uveljavljanje pobud Unije in trenutnih prizadevanj Unije v okviru mirovnega procesa, na primer pomoč Unije pri palestinskih reformah, vključno s političnimi vidiki zadevnih razvojnih projektov Unije; |
| --- | --- |

(k)

predlagati posredovanje Unije v mirovnem procesu ter najboljše možnosti za uveljavljanje pobud Unije in trenutnih prizadevanj Unije v okviru mirovnega procesa, na primer pomoč Unije pri palestinskih reformah, vključno s političnimi vidiki zadevnih razvojnih projektov Unije;

| (l) | vpleteni strani pozvati, naj se vzdržita enostranskih ukrepov, ki bi ogrozili izvedljivost rešitve soobstoja dveh držav; |
| --- | --- |

(l)

vpleteni strani pozvati, naj se vzdržita enostranskih ukrepov, ki bi ogrozili izvedljivost rešitve soobstoja dveh držav;

| (m) | kot odposlanec pri četverici poročati o napredku in poteku pogajanj ter sodelovati pri pripravah na srečanja odposlancev pri četverici na podlagi stališč Unije in usklajevanj z drugimi člani četverice; |
| --- | --- |

(m)

kot odposlanec pri četverici poročati o napredku in poteku pogajanj ter sodelovati pri pripravah na srečanja odposlancev pri četverici na podlagi stališč Unije in usklajevanj z drugimi člani četverice;

| (n) | sodelovati pri izvajanju politike Unije na področju človekovih pravic v sodelovanju s PPEU za človekove pravice, vključno s smernicami Unije v zvezi s človekovimi pravicami, zlasti pri smernicah Unije v zvezi z vprašanjem otrok v oboroženih spopadih ter v zvezi z nasiljem nad ženskami in dekleti in preprečevanjem vseh vrst diskriminacije proti njim, ter pri izvajanju politike Unije v zvezi z resolucijo Varnostnega sveta ZN 1325 (2000) o ženskah, miru in varnosti, med drugim s spremljanjem in poročanjem o razvoju dogodkov ter oblikovanjem priporočil v zvezi s tem; |
| --- | --- |

(n)

sodelovati pri izvajanju politike Unije na področju človekovih pravic v sodelovanju s PPEU za človekove pravice, vključno s smernicami Unije v zvezi s človekovimi pravicami, zlasti pri smernicah Unije v zvezi z vprašanjem otrok v oboroženih spopadih ter v zvezi z nasiljem nad ženskami in dekleti in preprečevanjem vseh vrst diskriminacije proti njim, ter pri izvajanju politike Unije v zvezi z resolucijo Varnostnega sveta ZN 1325 (2000) o ženskah, miru in varnosti, med drugim s spremljanjem in poročanjem o razvoju dogodkov ter oblikovanjem priporočil v zvezi s tem;

| (o) | prispevati k boljšemu razumevanju vloge Unije pri posameznikih, ki odločilno vplivajo na oblikovanje javnega mnenja v tej regiji. |
| --- | --- |

(o)

prispevati k boljšemu razumevanju vloge Unije pri posameznikih, ki odločilno vplivajo na oblikovanje javnega mnenja v tej regiji.

2.   PPEU podpira delo VP in ima pregled nad vsemi dejavnostmi Unije v tej regiji, ki so povezane z mirovnim procesom na Bližnjem vzhodu.

Člen 4

Izvajanje mandata

1.   PPEU je odgovoren za izvajanje mandata, pri čemer je podrejen VP.

2.   PVO je v prednostni povezavi s PPEU in je glavna točka PPEU za stike s Svetom. PPEU v okviru svojega mandata od PVO prejema strateške usmeritve in politična navodila brez poseganja v pristojnosti VP.

3.   PPEU tesno sodeluje z Evropsko službo za zunanje delovanje (ESZD) in njenimi ustreznimi oddelki.

4.   PPEU tesno sodeluje s predstavništvom Unije v Jeruzalemu, delegacijo Unije v Tel Avivu in vsemi drugimi zadevnimi delegacijami Unije v tej regiji.

5.   PPEU je prvenstveno nameščen v regiji, hkrati pa zagotavlja redno navzočnost na sedežu ESZD.

Člen 5

Financiranje

1.   Referenčni finančni znesek za kritje odhodkov, povezanih z mandatom PPEU, za obdobje od 1. maja 2016 do 28. februarja 2017 znaša 1 250 000 EUR.

2.   Odhodki se upravljajo v skladu s postopki in pravili, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije.

3.   Upravljanje odhodkov se uredi s pogodbo med PPEU in Komisijo. PPEU za vse odhodke odgovarja Komisiji.

Člen 6

Oblikovanje in sestava ekipe

1.   PPEU je v okviru svojega mandata in ustreznih razpoložljivih finančnih sredstev odgovoren za oblikovanje ekipe. Ekipa vključuje strokovnjake za določena vprašanja politik, kot zahteva mandat. PPEU nemudoma obvesti Svet in Komisijo o sestavi ekipe.

2.   Države članice, institucije Unije in ESZD lahko predlagajo napotitev osebja za delo pri PPEU. Plače takega napotenega osebja krije zadevna država članica, institucija Unije oziroma ESZD. K PPEU se lahko napotijo tudi strokovnjaki, ki so jih države članice napotile v institucije Unije ali ESZD. Mednarodno pogodbeno osebje ima državljanstvo ene od držav članic.

3.   Vse napoteno osebje ostane pod upravno pristojnostjo države članice pošiljateljice, institucije Unije pošiljateljice ali ESZD ter opravlja svoje obveznosti in deluje v interesu mandata PPEU.

Člen 7

Privilegiji in imunitete PPEU in osebja PPEU

Po potrebi se o privilegijih, imunitetah in dodatnih jamstvih, potrebnih za izpolnitev in nemoteno delovanje misije PPEU in članov osebja PPEU, doseže dogovor z državami gostiteljicami. Države članice in ESZD v ta namen zagotovijo vso potrebno podporo.

Člen 8

Varnost tajnih podatkov EU

PPEU in člani njegove ekipe spoštujejo varnostna načela in minimalne standarde iz Sklepa Sveta 2013/488/EU (2).

2

Člen 9

Dostop do informacij in logistična podpora

1.   Države članice, Komisija, ESZD in generalni sekretariat Sveta PPEU zagotovijo dostop do vseh ustreznih informacij.

2.   Delegacije Unije v regiji in/ali države članice, kakor je ustrezno, zagotavljajo logistično podporo v regiji.

Člen 10

Varnost

V skladu s politiko Unije o varnosti osebja, ki je v okviru operativnih zmogljivosti iz naslova V Pogodbe razporejeno zunaj Unije, PPEU v skladu s svojim mandatom in varnostnimi razmerami na območju, za katerega je odgovoren, sprejme vse razumno izvedljive ukrepe za varnost vsega osebja pod neposrednim nadzorom PPEU, zlasti tako, da:

| (a) | na podlagi smernic ESZD pripravi poseben varnostni načrt, ki vključuje posebne ukrepe za fizično varnost, organizacijsko varnost in varnost postopkov, ki urejajo upravljanje varnih premikov osebja na območje, za katerega je odgovoren, in znotraj njega in obvladovanje dogodkov, ki ogrožajo varnost, ter vključuje načrt za ravnanje v nepredvidenih razmerah in evakuacijo; |
| --- | --- |

(a)

na podlagi smernic ESZD pripravi poseben varnostni načrt, ki vključuje posebne ukrepe za fizično varnost, organizacijsko varnost in varnost postopkov, ki urejajo upravljanje varnih premikov osebja na območje, za katerega je odgovoren, in znotraj njega in obvladovanje dogodkov, ki ogrožajo varnost, ter vključuje načrt za ravnanje v nepredvidenih razmerah in evakuacijo;

| (b) | zagotovi, da je vse osebje, razporejeno zunaj Unije, zavarovano za visoko stopnjo tveganja glede na razmere na območju, za katerega je odgovoren; |
| --- | --- |

(b)

zagotovi, da je vse osebje, razporejeno zunaj Unije, zavarovano za visoko stopnjo tveganja glede na razmere na območju, za katerega je odgovoren;

| (c) | zagotovi, da vsi člani ekipe PPEU, ki bodo razporejeni zunaj Unije, vključno z lokalnim pogodbenim osebjem, pred prihodom ali ob prihodu na območje, za katerega je odgovoren, opravijo ustrezno varnostno usposabljanje glede na stopnjo ogroženosti, ki jo je za zadevno območje določila ESZD; |
| --- | --- |

(c)

zagotovi, da vsi člani ekipe PPEU, ki bodo razporejeni zunaj Unije, vključno z lokalnim pogodbenim osebjem, pred prihodom ali ob prihodu na območje, za katerega je odgovoren, opravijo ustrezno varnostno usposabljanje glede na stopnjo ogroženosti, ki jo je za zadevno območje določila ESZD;

| (d) | zagotovi, da se izvajajo vsa dogovorjena priporočila, pripravljena na podlagi rednih varnostnih ocen, za Svet, VP in Komisijo pa pripravi pisna poročila o izvajanju teh priporočil ter o drugih varnostnih vidikih v okviru poročila o napredku in poročila o izvajanju mandata. |
| --- | --- |

(d)

zagotovi, da se izvajajo vsa dogovorjena priporočila, pripravljena na podlagi rednih varnostnih ocen, za Svet, VP in Komisijo pa pripravi pisna poročila o izvajanju teh priporočil ter o drugih varnostnih vidikih v okviru poročila o napredku in poročila o izvajanju mandata.

Člen 11

Poročanje

PPEU redno pripravlja ustna in pisna poročila za VP in ESZD. Poleg minimalnih zahtev za poročanje in določanje ciljev iz smernic o imenovanju, mandatu in financiranju posebnih predstavnikov Unije redno poroča PVO. PPEU po potrebi poroča tudi delovnim skupinam Sveta. Redna poročila se razpošiljajo prek omrežja COREU. PPEU lahko pripravlja poročila za Svet za zunanje zadeve. V skladu z členom 36 Pogodbe lahko PPEU sodeluje pri obveščanju Evropskega parlamenta.

Člen 12

Usklajevanje

1.   PPEU prispeva k enotnosti, doslednosti in uspešnosti delovanja Unije ter pomaga zagotavljati, da se za doseganje ciljev politike Unije dosledno uporabljajo vsi instrumenti Unije in ukrepi držav članic. Dejavnosti PPEU so usklajene z dejavnostmi Komisije. PPEU organizira redne informativne sestanke za misije držav članic in delegacije Unije.

2.   Na terenu vzdržuje tesne stike z vodji delegacij Unije, vodji misij držav članic in vodji misij v okviru SVOP. Ti PPEU pri izvajanju njegovega mandata pomagajo po svojih najboljših močeh. PPEU v tesnem usklajevanju z vodjo delegacije Unije v Tel Avivu in predstavništvom Unije v Jeruzalemu daje lokalne politične smernice vodjema policijske misije Evropske unije za Palestinska ozemlja (EUPOL COPPS) in misije pomoči Evropske unije za mejni prehod Rafa (EU BAM Rafah). PPEU je prav tako v stiku z drugimi mednarodnimi in regionalnimi akterji na terenu.

Člen 13

Pregled

Izvajanje tega sklepa in njegova skladnost z drugimi prispevki Unije za zadevno regijo se redno preverjata. PPEU do konca avgusta 2016 Svetu, VP in Komisiji predloži poročilo o napredku, do konca novembra 2016 pa celovito poročilo o izvajanju mandata.

Člen 14

Začetek veljavnosti

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Luxembourgu, 18. aprila 2016

Za Svet

Predsednica

F. MOGHERINI

---

(1)  Sklep Sveta (SZVP) 2015/599 z dne 15. aprila 2015 o imenovanju posebnega predstavnika Evropske unije za mirovni proces na Bližnjem vzhodu (UL L 99, 16.4.2015, str. 29).

1

(2)  Sklep Sveta 2013/488/EU z dne 23. septembra 2013 o varnostnih predpisih za varovanje tajnih podatkov EU (UL L 274, 15.10.2013, str. 1).

2

---

| 19.4.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 103/34 |
| --- | --- | --- | --- |

19.4.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 103/34

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE (EU) 2016/598

z dne 14. aprila 2016

o odobritvi razširitve uporabe lipidnega izvlečka iz krila (Euphausia superba) kot nove živilske sestavine v skladu z Uredbo (ES) št. 258/97 Evropskega parlamenta in Sveta

(Besedilo v angleškem jeziku je edino verodostojno)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 258/97 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. januarja 1997 v zvezi z novimi živili in novimi živilskimi sestavinami (1) in zlasti člena 7 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Z Odločbo Komisije 2009/752/ES (2) je bilo v skladu z Uredbo (ES) št. 258/97 odobreno dajanje na trg lipidnega izvlečka iz krila (Euphausia superba) kot nove živilske sestavine za uporabo v nekaterih živilih. |
| --- | --- |

(1)

Z Odločbo Komisije 2009/752/ES (2) je bilo v skladu z Uredbo (ES) št. 258/97 odobreno dajanje na trg lipidnega izvlečka iz krila (Euphausia superba) kot nove živilske sestavine za uporabo v nekaterih živilih.

| (2) | Družba Aker BioMarine Antarctic AS je 11. decembra 2009 obvestila Komisijo, da namerava dajati na trg lipidni izvleček iz krila (Euphausia superba) na podlagi mnenja pristojnega organa Finske za presojo živil o njegovi snovni enakovrednosti z lipidnim izvlečkom iz krila (Euphausia superba), odobrenim z Odločbo 2009/752/ES. |
| --- | --- |

(2)

Družba Aker BioMarine Antarctic AS je 11. decembra 2009 obvestila Komisijo, da namerava dajati na trg lipidni izvleček iz krila (Euphausia superba) na podlagi mnenja pristojnega organa Finske za presojo živil o njegovi snovni enakovrednosti z lipidnim izvlečkom iz krila (Euphausia superba), odobrenim z Odločbo 2009/752/ES.

| (3) | Družba Aker BioMarine Antarctic AS je 15. septembra 2014 vložila zahtevek pri pristojnih organih Irske za razširitev uporabe lipidnega izvlečka iz krila (Euphausia superba) kot nove živilske sestavine. |
| --- | --- |

(3)

Družba Aker BioMarine Antarctic AS je 15. septembra 2014 vložila zahtevek pri pristojnih organih Irske za razširitev uporabe lipidnega izvlečka iz krila (Euphausia superba) kot nove živilske sestavine.

| (4) | Pristojni organ Irske za presojo živil je 23. decembra 2014 izdal poročilo o začetni presoji. V navedenem poročilu ugotavlja, da razširitev uporabe lipidnega izvlečka iz krila (Euphausia superba) izpolnjuje merila za novo živilo iz člena 3(1) Uredbe (ES) št. 258/97. |
| --- | --- |

(4)

Pristojni organ Irske za presojo živil je 23. decembra 2014 izdal poročilo o začetni presoji. V navedenem poročilu ugotavlja, da razširitev uporabe lipidnega izvlečka iz krila (Euphausia superba) izpolnjuje merila za novo živilo iz člena 3(1) Uredbe (ES) št. 258/97.

| (5) | Komisija je 22. januarja 2015 poročilo o začetni presoji poslala drugim državam članicam. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je 22. januarja 2015 poročilo o začetni presoji poslala drugim državam članicam.

| (6) | V 60-dnevnem roku, ki je določen v prvem pododstavku člena 6(4) Uredbe (ES) št. 258/97, so bili vloženi upravičeni ugovori. Prosilec je naknadno spremenil vsebino zahtevka glede predlaganih kategorij živil. Ta sprememba in dodatna pojasnila prosilca so odpravili zaskrbljenost držav članic in Komisije. |
| --- | --- |

(6)

V 60-dnevnem roku, ki je določen v prvem pododstavku člena 6(4) Uredbe (ES) št. 258/97, so bili vloženi upravičeni ugovori. Prosilec je naknadno spremenil vsebino zahtevka glede predlaganih kategorij živil. Ta sprememba in dodatna pojasnila prosilca so odpravili zaskrbljenost držav članic in Komisije.

| (7) | Direktiva 2002/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta (3) določa zahteve glede prehranskih dopolnil. Uporabo lipidnega izvlečka iz krila (Euphausia superba) bi bilo treba odobriti brez poseganja v zahteve navedene zakonodaje. |
| --- | --- |

(7)

Direktiva 2002/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta (3) določa zahteve glede prehranskih dopolnil. Uporabo lipidnega izvlečka iz krila (Euphausia superba) bi bilo treba odobriti brez poseganja v zahteve navedene zakonodaje.

| (8) | Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo – |
| --- | --- |

(8)

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

V Prilogi I specificiran lipidni izvleček iz krila (Euphausia superba) se lahko da na trg Unije kot nova živilska sestavina za opredeljene uporabe in ob upoštevanju največjih dovoljenih ravni, določenih v Prilogi II, brez poseganja v določbe Direktive 2002/46/ES.

Člen 2

Poimenovanje lipidnega izvlečka iz krila (Euphausia superba), ki se odobri s tem sklepom, na označbah živil, ki ga vsebujejo, je „lipidni izvleček iz krila (Euphausia superba)“.

Člen 3

Ta sklep je naslovljen na družbo Aker BioMarine Antarctic AS, PO Box 496 NO-1327, Lysaker, Norveška.

V Bruslju, 14. aprila 2016

Za Komisijo

Vytenis ANDRIUKAITIS

Član Komisije

---

(1)  
  UL L 43, 14.2.1997, str. 1.

1

(2)  Odločba Komisije 2009/752/ES z dne 12. oktobra 2009 o odobritvi dajanja na trg lipidnega izvlečka iz morskih rakcev vrste Euphausia superba kot nove živilske sestavine v skladu z Uredbo (ES) št. 258/97 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 268, 13.10.2009, str. 33).

2

Euphausia superba

(3)  Direktiva 2002/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. junija 2002 o približevanju zakonodaj držav članic o prehranskih dopolnilih (UL L 183, 12.7.2002, str. 51).

3

---

PRILOGA I

Specifikacija lipidnega izvlečka iz krila (Euphausia superba)

Opis: Lipidni izvleček iz krila (Euphausia superba) se proizvaja z ekstrakcijo iz zmletega krila z etanolom. Beljakovine in krilni material se odstranijo iz lipidnega izvlečka s filtracijo. Etanol in ostanek vode se odstranita z izparevanjem.

| Test | Specifikacija |
| --- | --- |
| Vrednost umiljenja | ne več kot 185 mg KOH/g |
| Peroksidna vrednost (PV) | ne več kot 2 meq O2/kg olja |
| Vlaga in hlapne snovi | ne več kot 0,6 (1) |
| Fosfolipidi | ne manj kot 35 % m/m |
| Transmaščobne kisline | ne več kot 1 % m/m |
| EPA (eikozapentaenojska kislina) | ne manj kot 15 % vseh maščobnih kislin |
| DHA (dokozaheksaenojska kislina) | ne manj kot 7 % vseh maščobnih kislin |

Test

Specifikacija

Vrednost umiljenja

ne več kot 185 mg KOH/g

Peroksidna vrednost (PV)

ne več kot 2 meq O2/kg olja

Vlaga in hlapne snovi

ne več kot 0,6 (1)

Fosfolipidi

ne manj kot 35 % m/m

Transmaščobne kisline

ne več kot 1 % m/m

EPA (eikozapentaenojska kislina)

ne manj kot 15 % vseh maščobnih kislin

DHA (dokozaheksaenojska kislina)

ne manj kot 7 % vseh maščobnih kislin

---

(1)  Izraženi kot vodna aktivnost pri 25 °C.

---

PRILOGA II

Odobrene uporabe lipidnega izvlečka iz krila (Euphasia superba)

| Kategorija živil | Najvišja skupna vsebnost DHA in EPA |
| --- | --- |
| Prehranska dopolnila, kot so opredeljena v Direktivi 2002/46/ES. | 3 g na dan za splošno prebivalstvo
  450 mg na dan za nosečnice in doječe matere |
| Opomba: Za vsa živila, ki vsebujejo olje iz krila (Euphasia superba), bogato z DHA in EPA, je treba z ustrezno in priznano nacionalno/mednarodno preskusno metodologijo (npr. z metodo AOAC) dokazati oksidativno stabilnost. |

Kategorija živil

Najvišja skupna vsebnost DHA in EPA

Prehranska dopolnila, kot so opredeljena v Direktivi 2002/46/ES.

3 g na dan za splošno prebivalstvo

450 mg na dan za nosečnice in doječe matere

Opomba: Za vsa živila, ki vsebujejo olje iz krila (Euphasia superba), bogato z DHA in EPA, je treba z ustrezno in priznano nacionalno/mednarodno preskusno metodologijo (npr. z metodo AOAC) dokazati oksidativno stabilnost.

---

| 19.4.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 103/37 |
| --- | --- | --- | --- |

19.4.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 103/37

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE (EU) 2016/599

z dne 15. aprila 2016

o skladnosti določenih ciljev, vključenih v revidirane nacionalne načrte ali načrte funkcionalnih blokov zračnega prostora, predložene v skladu z Uredbo (ES) št. 549/2004 Evropskega parlamenta in Sveta, z vseevropskimi cilji uspešnosti za drugo referenčno obdobje

(notificirano pod dokumentarno številko C(2016) 2140)

(Besedilo v bolgarskem, češkem, hrvaškem, italijanskem, madžarskem, nemškem, portugalskem, romunskem, slovaškem, slovenskem in španskem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 549/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. marca 2004 o določitvi okvira za oblikovanje enotnega evropskega neba (okvirna uredba) (1) in zlasti člena 11(3)(c) Uredbe

ob upoštevanju Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 390/2013 z dne 3. maja 2013 o določitvi načrta izvedbe za navigacijske službe zračnega prometa in funkcije omrežja (2) in zlasti člena 15(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu z Uredbo (ES) št. 549/2004 morajo države članice sprejeti nacionalne načrte ali načrte funkcionalnih blokov zračnega prostora (v nadaljnjem besedilu: FAB), vključno z obvezujočimi nacionalnimi cilji ali cilji na ravni FAB, pri čemer morajo zagotoviti skladnost z vseevropskimi cilji uspešnosti. Poleg tega navedena uredba določa, da mora Komisija oceniti skladnost navedenih ciljev na podlagi meril za oceno iz člena 11(6)(d). Podrobna pravila v zvezi s tem so bila določena v Izvedbeni uredbi (EU) št. 390/2013. |
| --- | --- |

(1)

V skladu z Uredbo (ES) št. 549/2004 morajo države članice sprejeti nacionalne načrte ali načrte funkcionalnih blokov zračnega prostora (v nadaljnjem besedilu: FAB), vključno z obvezujočimi nacionalnimi cilji ali cilji na ravni FAB, pri čemer morajo zagotoviti skladnost z vseevropskimi cilji uspešnosti. Poleg tega navedena uredba določa, da mora Komisija oceniti skladnost navedenih ciljev na podlagi meril za oceno iz člena 11(6)(d). Podrobna pravila v zvezi s tem so bila določena v Izvedbeni uredbi (EU) št. 390/2013.

| (2) | Vseevropski cilji uspešnosti na ključnih področjih uspešnosti glede varnosti, okolja, zmogljivosti in stroškovne učinkovitosti za drugo referenčno obdobje (2015–2019) so bili sprejeti z Izvedbenim sklepom Komisije 2014/132/EU (3). |
| --- | --- |

(2)

Vseevropski cilji uspešnosti na ključnih področjih uspešnosti glede varnosti, okolja, zmogljivosti in stroškovne učinkovitosti za drugo referenčno obdobje (2015–2019) so bili sprejeti z Izvedbenim sklepom Komisije 2014/132/EU (3).

| (3) | Komisija je 2. marca 2015 sprejela Izvedbeni sklep (EU) 2015/347 (4) o neskladnosti nekaterih ciljev, vključenih v prvotne načrte izvedbe, z vseevropskimi cilji uspešnosti in o določitvi priporočil za revizijo navedenih ciljev. Navedeni sklep je bil naslovljen na Belgijo, Bolgarijo, Češko, Nemčijo, Grčijo, Španijo, Francijo, Hrvaško, Italijo, Ciper, Luksemburg, Madžarsko, Malto, Nizozemsko, Avstrijo, Portugalsko, Romunijo, Slovenijo in Slovaško ter je zahteval revizijo ciljev na ključnih področjih uspešnosti glede zmogljivosti in/ali stroškovne učinkovitosti. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je 2. marca 2015 sprejela Izvedbeni sklep (EU) 2015/347 (4) o neskladnosti nekaterih ciljev, vključenih v prvotne načrte izvedbe, z vseevropskimi cilji uspešnosti in o določitvi priporočil za revizijo navedenih ciljev. Navedeni sklep je bil naslovljen na Belgijo, Bolgarijo, Češko, Nemčijo, Grčijo, Španijo, Francijo, Hrvaško, Italijo, Ciper, Luksemburg, Madžarsko, Malto, Nizozemsko, Avstrijo, Portugalsko, Romunijo, Slovenijo in Slovaško ter je zahteval revizijo ciljev na ključnih področjih uspešnosti glede zmogljivosti in/ali stroškovne učinkovitosti.

| (4) | Belgija, Bolgarija, Češka, Nemčija, Grčija, Španija, Francija, Hrvaška, Italija, Ciper, Luksemburg, Madžarska, Malta, Nizozemska, Avstrija, Portugalska, Romunija, Slovenija in Slovaška so do 2. julija 2015 predložile revidirane nacionalne načrte ali načrte funkcionalnih blokov zračnega prostora, vključno z revidiranimi cilji uspešnosti. Španija in Portugalska sta 4. februarja 2016 predložili spremembo načrta funkcionalnih blokov zračnega prostora z nadaljnjo revizijo ciljev uspešnosti. |
| --- | --- |

(4)

Belgija, Bolgarija, Češka, Nemčija, Grčija, Španija, Francija, Hrvaška, Italija, Ciper, Luksemburg, Madžarska, Malta, Nizozemska, Avstrija, Portugalska, Romunija, Slovenija in Slovaška so do 2. julija 2015 predložile revidirane nacionalne načrte ali načrte funkcionalnih blokov zračnega prostora, vključno z revidiranimi cilji uspešnosti. Španija in Portugalska sta 4. februarja 2016 predložili spremembo načrta funkcionalnih blokov zračnega prostora z nadaljnjo revizijo ciljev uspešnosti.

| (5) | Organ za oceno uspešnosti, ki je v skladu s členom 3 Izvedbene uredbe (EU) št. 390/2013 zadolžen za pomoč Komisiji pri izvajanju načrta izvedbe, je Komisiji 15. oktobra 2015 predložil poročilo o oceni. |
| --- | --- |

(5)

Organ za oceno uspešnosti, ki je v skladu s členom 3 Izvedbene uredbe (EU) št. 390/2013 zadolžen za pomoč Komisiji pri izvajanju načrta izvedbe, je Komisiji 15. oktobra 2015 predložil poročilo o oceni.

| (6) | Ocena revidiranih ciljev uspešnosti v zvezi z njihovo skladnostjo z vseevropskimi cilji uspešnosti je bila opravljena na podlagi enakih meril za oceno in metodologij, kot so se uporabili pri oceni prvotno predloženih ciljev uspešnosti. |
| --- | --- |

(6)

Ocena revidiranih ciljev uspešnosti v zvezi z njihovo skladnostjo z vseevropskimi cilji uspešnosti je bila opravljena na podlagi enakih meril za oceno in metodologij, kot so se uporabili pri oceni prvotno predloženih ciljev uspešnosti.

| (7) | Za ključno področje uspešnosti glede zmogljivosti je bila v skladu z načeli iz točke 4 Priloge IV k Izvedbeni uredbi (EU) št. 390/2013 ocenjena skladnost revidiranih ciljev, ki so jih predložile zadevne države članice za zamudo pri upravljanju pretoka zračnega prometa (ATFM) na zračni poti, pri čemer so se uporabile ustrezne referenčne vrednosti FAB za zmogljivost, ki – če se uporabijo – na ravni Unije zagotavljajo, da je izpolnjen vseevropski cilj uspešnosti. Te vrednosti izračuna upravitelj omrežja, določene pa so v najnovejši različici načrta delovanja omrežja (2014–2018/2019) iz junija 2014. Navedena ocena je pokazala, da so revidirani cilji, ki so jih predložile Češka, Hrvaška, Madžarska, Avstrija, Slovenija in Slovaška glede FABCE, Portugalska in Španija glede SW FAB ter Bolgarija in Romunija glede Danube FAB, skladni z ustreznim vseevropskim ciljem uspešnosti. |
| --- | --- |

(7)

Za ključno področje uspešnosti glede zmogljivosti je bila v skladu z načeli iz točke 4 Priloge IV k Izvedbeni uredbi (EU) št. 390/2013 ocenjena skladnost revidiranih ciljev, ki so jih predložile zadevne države članice za zamudo pri upravljanju pretoka zračnega prometa (ATFM) na zračni poti, pri čemer so se uporabile ustrezne referenčne vrednosti FAB za zmogljivost, ki – če se uporabijo – na ravni Unije zagotavljajo, da je izpolnjen vseevropski cilj uspešnosti. Te vrednosti izračuna upravitelj omrežja, določene pa so v najnovejši različici načrta delovanja omrežja (2014–2018/2019) iz junija 2014. Navedena ocena je pokazala, da so revidirani cilji, ki so jih predložile Češka, Hrvaška, Madžarska, Avstrija, Slovenija in Slovaška glede FABCE, Portugalska in Španija glede SW FAB ter Bolgarija in Romunija glede Danube FAB, skladni z ustreznim vseevropskim ciljem uspešnosti.

| (8) | Za ključno področje uspešnosti glede stroškovne učinkovitosti so bili v skladu z načeli iz točke 5 v povezavi s točko 1 Priloge IV k Izvedbeni uredbi (EU) št. 390/2013 ocenjeni cilji, izraženi v ugotovljenih stroških na enoto na zračni poti, ki so jih predložile zadevne države članice, ob upoštevanju trenda ugotovljenih stroškov na enoto na zračni poti v drugem referenčnem obdobju ter v skupnem času prvega in drugega referenčnega obdobja (2012–2019), števila enot storitev (napovedi glede prometa) in ravni ugotovljenih stroškov na enoto na zračni poti v primerjavi z državami članicami s podobnim delovnim in gospodarskim okoljem. Navedena ocena je pokazala, da so revidirani cilji, ki sta jih predložili Avstrija in Slovaška in so določeni v revidiranem načrtu izvedbe FABCE, ter revidirani cilji, ki jih je predložila Italija in so določeni v revidiranem načrtu izvedbe Blue Med FAB, skladni z ustreznim vseevropskim ciljem uspešnosti. |
| --- | --- |

(8)

Za ključno področje uspešnosti glede stroškovne učinkovitosti so bili v skladu z načeli iz točke 5 v povezavi s točko 1 Priloge IV k Izvedbeni uredbi (EU) št. 390/2013 ocenjeni cilji, izraženi v ugotovljenih stroških na enoto na zračni poti, ki so jih predložile zadevne države članice, ob upoštevanju trenda ugotovljenih stroškov na enoto na zračni poti v drugem referenčnem obdobju ter v skupnem času prvega in drugega referenčnega obdobja (2012–2019), števila enot storitev (napovedi glede prometa) in ravni ugotovljenih stroškov na enoto na zračni poti v primerjavi z državami članicami s podobnim delovnim in gospodarskim okoljem. Navedena ocena je pokazala, da so revidirani cilji, ki sta jih predložili Avstrija in Slovaška in so določeni v revidiranem načrtu izvedbe FABCE, ter revidirani cilji, ki jih je predložila Italija in so določeni v revidiranem načrtu izvedbe Blue Med FAB, skladni z ustreznim vseevropskim ciljem uspešnosti.

| (9) | Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Odbora za enotno evropsko nebo – |
| --- | --- |

(9)

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Odbora za enotno evropsko nebo –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Cilji, ki so vključeni v revidirane načrte izvedbe, predložene v skladu z Uredbo (ES) št. 549/2004, in navedeni v Prilogi, so skladni z vseevropskimi cilji uspešnosti za drugo referenčno obdobje iz Izvedbenega sklepa 2014/132/EU.

Člen 2

Ta sklep je naslovljen na Republiko Bolgarijo, Češko republiko, Kraljevino Španijo, Republiko Hrvaško, Italijansko republiko, Madžarsko, Republiko Avstrijo, Portugalsko republiko, Romunijo, Republiko Slovenijo in Slovaško republiko.

V Bruslju, 15. aprila 2016

Za Komisijo

Violeta BULC

Članica Komisije

---

(1)  
  UL L 96, 31.3.2004, str. 1.

1

(2)  
  UL L 128, 9.5.2013, str. 1.

2

(3)  Izvedbeni sklep Komisije z dne 11. marca 2014 o vzpostavitvi vseevropskih ciljev uspešnosti za mrežo za upravljanje zračnega prometa in mejnih vrednosti opozarjanja za drugo referenčno obdobje 2015–2019 (UL L 71, 12.3.2014, str. 20).

3

(4)  Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2015/347 z dne 2. marca 2015 o neskladnosti nekaterih ciljev, vključenih v nacionalne načrte ali načrte funkcionalnih blokov zračnega prostora, predložene v skladu z Uredbo (ES) št. 549/2004 Evropskega parlamenta in Sveta, z vseevropskimi cilji uspešnosti za drugo referenčno obdobje in o določitvi priporočil za revizijo navedenih ciljev (UL L 60, 4.3.2015, str. 48).

4

---

PRILOGA

Cilji uspešnosti na ključnih področjih uspešnosti glede zmogljivosti in stroškovne učinkovitosti, ki so vključeni v revidirane nacionalne načrte ali načrte funkcionalnih blokov zračnega prostora, predloženi v skladu z Uredbo (ES) št. 549/2004, in za katere je bilo ugotovljeno, da niso skladni z vseevropskimi cilji uspešnosti za drugo referenčno obdobje

KLJUČNO PODROČJE USPEŠNOSTI GLEDE ZMOGLJIVOSTI

Zamuda pri upravljanju pretoka zračnega prometa (ATFM) na zračni poti v min./let

| DRŽAVA ČLANICA | FAB (funkcionalni blok zračnega prostora) | CILJ FAB GLEDE ZMOGLJIVOSTI NA ZRAČNI POTI |
| --- | --- | --- |
| 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 |
| Češka | FABCE | 0,29 | 0,29 | 0,28 | 0,28 | 0,27 |
| Hrvaška |
| Madžarska |
| Avstrija |
| Slovenija |
| Slovaška |
| Bolgarija | Danube | 0,03 | 0,03 | 0,03 | 0,03 | 0,04 |
| Romunija |
| Portugalska | SW | 0,30 | 0,31 | 0,31 | 0,30 | 0,30 |
| Španija |

DRŽAVA ČLANICA

FAB (funkcionalni blok zračnega prostora)

CILJ FAB GLEDE ZMOGLJIVOSTI NA ZRAČNI POTI

2015

2016

2017

2018

2019

Češka

FABCE

0,29

0,29

0,28

0,28

0,27

Hrvaška

Madžarska

Avstrija

Slovenija

Slovaška

Bolgarija

Danube

0,03

0,03

0,03

0,03

0,04

Romunija

Portugalska

SW

0,30

0,31

0,31

0,30

0,30

Španija

KLJUČNO PODROČJE USPEŠNOSTI GLEDE STROŠKOVNE UČINKOVITOSTI

Legenda:

| Oznaka | Točka | Enote |
| --- | --- | --- |
| (A) | ugotovljeni stroški na zračni poti skupaj | (v nominalni vrednosti in nacionalni valuti) |
| (B) | stopnja inflacije | (%) |
| (C) | indeks inflacije | (100 = 2009) |
| (D) | ugotovljeni stroški na zračni poti skupaj | (v realnih cenah iz leta 2009 in nacionalni valuti) |
| (E) | enote storitev na zračni poti skupaj | (TSU) |
| (F) | ugotovljeni stroški na enoto na zračni poti (DUC) | (v realnih cenah iz leta 2009 in nacionalni valuti) |

Oznaka

Točka

Enote

(A)

ugotovljeni stroški na zračni poti skupaj

(v nominalni vrednosti in nacionalni valuti)

(B)

stopnja inflacije

(%)

(C)

indeks inflacije

(100 = 2009)

(D)

ugotovljeni stroški na zračni poti skupaj

(v realnih cenah iz leta 2009 in nacionalni valuti)

(E)

enote storitev na zračni poti skupaj

(TSU)

(F)

ugotovljeni stroški na enoto na zračni poti (DUC)

(v realnih cenah iz leta 2009 in nacionalni valuti)

BLUE MED FAB

| Območje zaračunavanja: Italija; valuta: EUR |
| --- |
| | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 |
| (A) | 674 742 285 | 693 557 255 | 711 992 044 | 710 883 664 | 707 016 612 |
| (B) | 1,0 % | 1,1 % | 1,3 % | 1,5 % | 1,6 % |
| (C) | 110,8 | 112,0 | 113,5 | 115,2 | 117,0 |
| (D) | 609 005 804 | 619 176 790 | 627 477 336 | 617 241 895 | 604 216 765 |
| (E) | 8 557 964 | 8 866 051 | 9 207 393 | 9 553 591 | 9 897 521 |
| (F) | 71,16 | 69,84 | 68,15 | 64,61 | 61,05 |

Območje zaračunavanja: Italija; valuta: EUR

2015

2016

2017

2018

2019

(A)

674 742 285

693 557 255

711 992 044

710 883 664

707 016 612

(B)

1,0 %

1,1 %

1,3 %

1,5 %

1,6 %

(C)

110,8

112,0

113,5

115,2

117,0

(D)

609 005 804

619 176 790

627 477 336

617 241 895

604 216 765

(E)

8 557 964

8 866 051

9 207 393

9 553 591

9 897 521

(F)

71,16

69,84

68,15

64,61

61,05

FABCE

| Območje zaračunavanja: Avstrija; valuta: EUR |
| --- |
| | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 |
| (A) | 188 243 000 | 194 934 000 | 204 696 000 | 209 564 000 | 207 200 000 |
| (B) | 1,7 % | 1,7 % | 1,7 % | 1,7 % | 1,7 % |
| (C) | 114,2 | 116,1 | 118,1 | 120,1 | 122,1 |
| (D) | 164 901 573 | 167 908 470 | 173 369 786 | 174 525 859 | 169 672 673 |
| (E) | 2 693 000 | 2 777 000 | 2 850 000 | 2 928 000 | 3 014 000 |
| (F) | 61,23 | 60,46 | 60,83 | 59,61 | 56,29 |

Območje zaračunavanja: Avstrija; valuta: EUR

2015

2016

2017

2018

2019

(A)

188 243 000

194 934 000

204 696 000

209 564 000

207 200 000

(B)

1,7 %

1,7 %

1,7 %

1,7 %

1,7 %

(C)

114,2

116,1

118,1

120,1

122,1

(D)

164 901 573

167 908 470

173 369 786

174 525 859

169 672 673

(E)

2 693 000

2 777 000

2 850 000

2 928 000

3 014 000

(F)

61,23

60,46

60,83

59,61

56,29

| Območje zaračunavanja: Slovaška; valuta: EUR |
| --- |
| | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 |
| (A) | 59 272 906 | 61 912 217 | 62 981 088 | 66 300 093 | 67 598 994 |
| (B) | 0,0 % | 1,4 % | 1,7 % | 1,8 % | 2,0 % |
| (C) | 110,3 | 111,8 | 113,7 | 115,7 | 118,1 |
| (D) | 53 754 368 | 55 355 807 | 55 381 628 | 57 279 434 | 57 253 112 |
| (E) | 1 078 000 | 1 126 000 | 1 186 000 | 1 250 000 | 1 312 000 |
| (F) | 49,86 | 49,16 | 46,70 | 45,82 | 43,64 |

Območje zaračunavanja: Slovaška; valuta: EUR

2015

2016

2017

2018

2019

(A)

59 272 906

61 912 217

62 981 088

66 300 093

67 598 994

(B)

0,0 %

1,4 %

1,7 %

1,8 %

2,0 %

(C)

110,3

111,8

113,7

115,7

118,1

(D)

53 754 368

55 355 807

55 381 628

57 279 434

57 253 112

(E)

1 078 000

1 126 000

1 186 000

1 250 000

1 312 000

(F)

49,86

49,16

46,70

45,82

43,64

---

| 19.4.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 103/41 |
| --- | --- | --- | --- |

19.4.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 103/41

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE (EU) 2016/600

z dne 15. aprila 2016

o spremembi Odločbe 2007/453/ES glede BSE-statusa Romunije

(notificirano pod dokumentarno številko C(2016) 2186)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 999/2001 z dne 22. maja 2001 o določitvi predpisov za preprečevanje, nadzor in izkoreninjenje nekaterih transmisivnih spongiformnih encefalopatij (1) in zlasti tretjega pododstavka člena 5(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 999/2001 določa, da je treba države članice, tretje države ali njihove regije (v nadaljnjem besedilu: države ali regije) glede na njihov status tveganja za bovino spongiformno encefalopatijo (BSE) razvrstiti v eno od treh kategorij: zanemarljivo tveganje za BSE, nadzorovano tveganje za BSE in nejasno tveganje za BSE. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 999/2001 določa, da je treba države članice, tretje države ali njihove regije (v nadaljnjem besedilu: države ali regije) glede na njihov status tveganja za bovino spongiformno encefalopatijo (BSE) razvrstiti v eno od treh kategorij: zanemarljivo tveganje za BSE, nadzorovano tveganje za BSE in nejasno tveganje za BSE.

| (2) | V Prilogi k Odločbi Komisije 2007/453/ES (2) je naveden seznam držav ali regij glede na njihov status tveganja BSE. |
| --- | --- |

(2)

V Prilogi k Odločbi Komisije 2007/453/ES (2) je naveden seznam držav ali regij glede na njihov status tveganja BSE.

| (3) | Mednarodna organizacija za zdravje živali (v nadaljnjem besedilu: OIE) ima vodilno vlogo pri razvrščanju držav ali regij glede na njihovo tveganje za BSE. |
| --- | --- |

(3)

Mednarodna organizacija za zdravje živali (v nadaljnjem besedilu: OIE) ima vodilno vlogo pri razvrščanju držav ali regij glede na njihovo tveganje za BSE.

| (4) | Maja 2014 je Generalna skupščina OIE določila, da Romuniji dodeli „status zanemarljivega tveganja BSE“ v svoji resoluciji št. 18 – Priznanje statusa držav članic v zvezi s tveganjem za bovino spongiformno encefalopatijo (3). 27. junija 2014 je Znanstvena komisija za živalske bolezni OIE preklicala navedeni status zanemarljivega tveganja za BSE, ker je Romunija 20. junija 2014 prijavila atipičen primer BSE. |
| --- | --- |

(4)

Maja 2014 je Generalna skupščina OIE določila, da Romuniji dodeli „status zanemarljivega tveganja BSE“ v svoji resoluciji št. 18 – Priznanje statusa držav članic v zvezi s tveganjem za bovino spongiformno encefalopatijo (3). 27. junija 2014 je Znanstvena komisija za živalske bolezni OIE preklicala navedeni status zanemarljivega tveganja za BSE, ker je Romunija 20. junija 2014 prijavila atipičen primer BSE.

| (5) | Maja 2015 je Generalna skupščina OIE spremenila poglavje o BSE v Zoosanitarnem kodeksu za kopenske živali (v nadaljnjem besedilu: Kodeks), tako da je v člen 11.4.1 Kodeksa dodajala naslednji stavek: „Za namen uradnega priznanja statusa tveganja za BSE je pri BSE izključen ‚atipičen BSE‘ kot stanje, ki se pri vseh populacijah goveda spontano pojavlja v zelo majhnem številu“ (4). |
| --- | --- |

(5)

Maja 2015 je Generalna skupščina OIE spremenila poglavje o BSE v Zoosanitarnem kodeksu za kopenske živali (v nadaljnjem besedilu: Kodeks), tako da je v člen 11.4.1 Kodeksa dodajala naslednji stavek: „Za namen uradnega priznanja statusa tveganja za BSE je pri BSE izključen ‚atipičen BSE‘ kot stanje, ki se pri vseh populacijah goveda spontano pojavlja v zelo majhnem številu“ (4).

| (6) | Ker je bil status zanemarljivega tveganja za BSE za Romunijo preklican zaradi odkritja atipičnega primera BSE in ker nova različica Kodeksa izključuje atipičen BSE za namen uradnega priznanja statusa tveganja za BSE, je Znanstvena komisija za bolezni živali OIE odločila, da ponovno vzpostavi status zanemarljivega tveganja za BSE za Romunijo z učinkom od 8. decembra 2015. |
| --- | --- |

(6)

Ker je bil status zanemarljivega tveganja za BSE za Romunijo preklican zaradi odkritja atipičnega primera BSE in ker nova različica Kodeksa izključuje atipičen BSE za namen uradnega priznanja statusa tveganja za BSE, je Znanstvena komisija za bolezni živali OIE odločila, da ponovno vzpostavi status zanemarljivega tveganja za BSE za Romunijo z učinkom od 8. decembra 2015.

| (7) | Zaradi tega sklepa bi bilo treba spremeniti seznam držav v Prilogi k Odločbi 2007/453/ES. |
| --- | --- |

(7)

Zaradi tega sklepa bi bilo treba spremeniti seznam držav v Prilogi k Odločbi 2007/453/ES.

| (8) | Odločbo 2007/453/ES bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(8)

Odločbo 2007/453/ES bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (9) | Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo – |
| --- | --- |

(9)

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Priloga k Odločbi 2007/453/ES se spremeni:

| 1. | vnos „— Romunija“ se vstavi v del „A. Države ali regije z zanemarljivim tveganjem za BSE“, za vnosom „— Portugalska“ in pred vnosom „— Slovenija“; |
| --- | --- |

1.

vnos „— Romunija“ se vstavi v del „A. Države ali regije z zanemarljivim tveganjem za BSE“, za vnosom „— Portugalska“ in pred vnosom „— Slovenija“;

| 2. | vnos „— Romunija“ se izbriše v delu „B. Države ali regije z nadzorovanim tveganjem za BSE“. |
| --- | --- |

2.

vnos „— Romunija“ se izbriše v delu „B. Države ali regije z nadzorovanim tveganjem za BSE“.

Člen 2

Ta sklep je naslovljen na države članice.

V Bruslju, 15. aprila 2016

Za Komisijo

Vytenis ANDRIUKAITIS

Član Komisije

---

(1)  
  UL L 147, 31.5.2001, str. 1.

1

(2)  Odločba Komisije 2007/453/ES z dne 29. junija 2007 o določitvi BSE-statusa držav članic ali tretjih držav ali njihovih regij v skladu z njihovim tveganjem BSE (UL L 172, 30.6.2007, str. 84).

2

(3)  http://www.oie.int/fileadmin/Home/eng/Animal_Health_in_the_World/docs/pdf/2014_A_RESO-18_BSE.pdf.

3

(4)  http://www.oie.int/index.php?id=169&L=0&htmfile=chapitre_bse.htm.

4

---

| 19.4.2016 | SL | Uradni list Evropske unije | L 103/43 |
| --- | --- | --- | --- |

19.4.2016

SL

Uradni list Evropske unije

L 103/43

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE (EU) 2016/601

z dne 15. aprila 2016

o spremembi Sklepa 2011/163/EU o odobritvi načrtov, ki so jih predložile tretje države v skladu s členom 29 Direktive Sveta 96/23/ES

(notificirano pod dokumentarno številko C(2016) 2187)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive Sveta 96/23/ES z dne 29. aprila 1996 o ukrepih za spremljanje nekaterih snovi in njihovih ostankov v živih živalih in v živalskih proizvodih ter razveljavitvi direktiv 85/358/EGS in 86/469/EGS in odločb 89/187/EGS in 91/664/EGS (1) in zlasti četrtega pododstavka člena 29(1) in člena 29(2) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Direktiva 96/23/ES določa ukrepe za spremljanje snovi in skupin ostankov iz Priloge I k Direktivi. Navedena direktiva zahteva, da tretje države, iz katerih se državam članicam dovoli uvoz živali in živalskih proizvodov, ki jih zajema navedena direktiva, predložijo načrt spremljanja ostankov, ki zagotavlja potrebna jamstva. Navedeni načrt bi moral vključevati vsaj skupine ostankov in snovi iz navedene Priloge I. |
| --- | --- |

(1)

Direktiva 96/23/ES določa ukrepe za spremljanje snovi in skupin ostankov iz Priloge I k Direktivi. Navedena direktiva zahteva, da tretje države, iz katerih se državam članicam dovoli uvoz živali in živalskih proizvodov, ki jih zajema navedena direktiva, predložijo načrt spremljanja ostankov, ki zagotavlja potrebna jamstva. Navedeni načrt bi moral vključevati vsaj skupine ostankov in snovi iz navedene Priloge I.

| (2) | S Sklepom Komisije 2011/163/EU (2) so bili odobreni načrti iz člena 29 Direktive 96/23/ES (v nadaljnjem besedilu: načrti), ki so jih predložile nekatere tretje države s seznama v Prilogi k navedenemu sklepu za živali in živalske proizvode s seznama iz Priloge I k Direktivi. |
| --- | --- |

(2)

S Sklepom Komisije 2011/163/EU (2) so bili odobreni načrti iz člena 29 Direktive 96/23/ES (v nadaljnjem besedilu: načrti), ki so jih predložile nekatere tretje države s seznama v Prilogi k navedenemu sklepu za živali in živalske proizvode s seznama iz Priloge I k Direktivi.

| (3) | Glede na nedavne načrte, ki so jih predložile nekatere tretje države, in dodatne informacije, ki jih je Komisija pridobila od navedenih tretjih držav, je treba posodobiti seznam tretjih držav, iz katerih je državam članicam dovoljeno uvažati nekatere živali in živalske proizvode, kot določa Direktiva 96/23/ES in ki so trenutno navedeni v Prilogi k Sklepu 2011/163/EU (v nadaljnjem besedilu: seznam). |
| --- | --- |

(3)

Glede na nedavne načrte, ki so jih predložile nekatere tretje države, in dodatne informacije, ki jih je Komisija pridobila od navedenih tretjih držav, je treba posodobiti seznam tretjih držav, iz katerih je državam članicam dovoljeno uvažati nekatere živali in živalske proizvode, kot določa Direktiva 96/23/ES in ki so trenutno navedeni v Prilogi k Sklepu 2011/163/EU (v nadaljnjem besedilu: seznam).

| (4) | Dominikanska republika je Komisiji predložila načrt za med. Navedeni načrt zadostuje kot jamstvo in bi ga bilo treba odobriti. Zato bi bilo treba vnos za med za Dominikansko republiko vključiti na seznam. |
| --- | --- |

(4)

Dominikanska republika je Komisiji predložila načrt za med. Navedeni načrt zadostuje kot jamstvo in bi ga bilo treba odobriti. Zato bi bilo treba vnos za med za Dominikansko republiko vključiti na seznam.

| (5) | Falklandski otoki so Komisiji predložili načrt za akvakulturo. Navedeni načrt zadostuje kot jamstvo in bi ga bilo treba odobriti. Zato bi bilo treba vnos za akvakulturo za Falklandske otoke vključiti na seznam. |
| --- | --- |

(5)

Falklandski otoki so Komisiji predložili načrt za akvakulturo. Navedeni načrt zadostuje kot jamstvo in bi ga bilo treba odobriti. Zato bi bilo treba vnos za akvakulturo za Falklandske otoke vključiti na seznam.

| (6) | Komisija je od Francoske Polinezije zahtevala, da zagotovi informacije o izvajanju svojega načrta za med. V svojem odgovoru so pristojni organi Francoske Polinezije navedli, da Francoska Polinezija ni pripravila načrta spremljanja ostankov za med, saj ne namerava izvažati medu v EU. Vnos za navedeno tretjo državo glede medu bi bilo treba črtati s seznama. Francoska Polinezija je bila ustrezno obveščena. |
| --- | --- |

(6)

Komisija je od Francoske Polinezije zahtevala, da zagotovi informacije o izvajanju svojega načrta za med. V svojem odgovoru so pristojni organi Francoske Polinezije navedli, da Francoska Polinezija ni pripravila načrta spremljanja ostankov za med, saj ne namerava izvažati medu v EU. Vnos za navedeno tretjo državo glede medu bi bilo treba črtati s seznama. Francoska Polinezija je bila ustrezno obveščena.

| (7) | Komisija je od Namibije zahtevala, da zagotovi informacije o izvajanju svojega načrta za prostoživečo divjad. V svojem odgovoru so pristojni organi Namibije navedli, da Namibija ni pripravila načrta spremljanja ostankov za prostoživečo divjad, saj je ne namerava izvažati v EU. Vnos za navedeno tretjo državo glede proizvodov iz prostoživeče divjadi bi bilo treba črtati s seznama. Namibija je bila ustrezno obveščena. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je od Namibije zahtevala, da zagotovi informacije o izvajanju svojega načrta za prostoživečo divjad. V svojem odgovoru so pristojni organi Namibije navedli, da Namibija ni pripravila načrta spremljanja ostankov za prostoživečo divjad, saj je ne namerava izvažati v EU. Vnos za navedeno tretjo državo glede proizvodov iz prostoživeče divjadi bi bilo treba črtati s seznama. Namibija je bila ustrezno obveščena.

| (8) | Republika Koreja je Komisiji predložila načrt za perutnino. Navedeni načrt zadostuje kot jamstvo in bi ga bilo treba odobriti. Zato bi bilo treba vnos za perutninske proizvode za Republiko Korejo vključiti na seznam. |
| --- | --- |

(8)

Republika Koreja je Komisiji predložila načrt za perutnino. Navedeni načrt zadostuje kot jamstvo in bi ga bilo treba odobriti. Zato bi bilo treba vnos za perutninske proizvode za Republiko Korejo vključiti na seznam.

| (9) | Saint Pierre in Miquelon je Komisiji predložil načrt za perutnino. Navedeni načrt zadostuje kot jamstvo in bi ga bilo treba odobriti. Zato bi bilo treba vnos za perutninske proizvode za Saint Pierre in Miquelon vključiti na seznam. |
| --- | --- |

(9)

Saint Pierre in Miquelon je Komisiji predložil načrt za perutnino. Navedeni načrt zadostuje kot jamstvo in bi ga bilo treba odobriti. Zato bi bilo treba vnos za perutninske proizvode za Saint Pierre in Miquelon vključiti na seznam.

| (10) | Z Uredbo Komisije (EU) št. 206/2010 (3) je bil Singapurju odobren vnos v Unijo pošiljk svežega mesa s poreklom z Nove Zelandije, ki izpolnjujejo pogoje za vnos v Unijo in so namenjene v Unijo. Da bi se navedena dejavnost dovolila, bi moral vnos za Singapur na seznamu vključevati enoprste kopitarje in prostoživečo ter gojeno divjad, vendar bi moral biti omejen na proizvode iz svežega mesa s poreklom z Nove Zelandije, namenjene v Unijo in iztovorjene, pretovorjene in prepeljane prek Singapurja s skladiščenjem ali brez njega. Singapur in Nova Zelandija sta bila ustrezno obveščena. Opomba, ki določa to omejitev, bi morala biti za Singapur vključena na seznam. |
| --- | --- |

(10)

Z Uredbo Komisije (EU) št. 206/2010 (3) je bil Singapurju odobren vnos v Unijo pošiljk svežega mesa s poreklom z Nove Zelandije, ki izpolnjujejo pogoje za vnos v Unijo in so namenjene v Unijo. Da bi se navedena dejavnost dovolila, bi moral vnos za Singapur na seznamu vključevati enoprste kopitarje in prostoživečo ter gojeno divjad, vendar bi moral biti omejen na proizvode iz svežega mesa s poreklom z Nove Zelandije, namenjene v Unijo in iztovorjene, pretovorjene in prepeljane prek Singapurja s skladiščenjem ali brez njega. Singapur in Nova Zelandija sta bila ustrezno obveščena. Opomba, ki določa to omejitev, bi morala biti za Singapur vključena na seznam.

| (11) | Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo – |
| --- | --- |

(11)

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Priloga k Sklepu 2011/163/EU se nadomesti z besedilom iz Priloge k temu sklepu.

Člen 2

V prehodnem obdobju do 15. maja 2016 države članice sprejmejo pošiljke prostoživeče divjadi iz Namibije in pošiljke medu iz Francoske Polinezije, pod pogojem, da lahko uvoznik dokaže, da so bile te pošiljke odobrene in odpremljene v Unijo pred 31. marcem 2016 v skladu s Sklepom 2011/163/EU.

Člen 3

Ta sklep je naslovljen na države članice.

V Bruslju, 15. aprila 2016

Za Komisijo

Vytenis ANDRIUKAITIS

Član Komisije

---

(1)  
  UL L 125, 23.5.1996, str. 10.

1

(2)  Sklep Komisije 2011/163/EU z dne 16. marca 2011 o odobritvi načrtov, ki so jih predložile tretje države v skladu s členom 29 Direktive Sveta 96/23/ES (UL L 70, 17.3.2011, str. 40).

2

(3)  Uredba Komisije (EU) št. 206/2010 z dne 12. marca 2010 o seznamih tretjih držav, njihovih ozemelj ali delov, iz katerih se odobri vnos nekaterih živali in svežega mesa v Evropsko unijo, ter o zahtevah za izdajo veterinarskih spričeval (UL L 73, 20.3.2010, str. 1).

3

---

PRILOGA

„PRILOGA

| Oznaka ISO2 | Država | Govedo | Ovce/koze | Prašiči | Enoprsti kopitarji | Perutnina | Akvakultura | Mleko | Jajca | Kunci | Prostoživeča divjad | Gojena divjad | Med |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| AD | Andora | X | X | | X | | | | | | | | X |
| AE | Združeni arabski emirati | | | | | | | X (1) | | | | | |
| AL | Albanija | | X | | | | X | | X | | | | |
| AM | Armenija | | | | | | X | | | | | | X |
| AR | Argentina | X | X | | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| AU | Avstralija | X | X | | X | | X | X | | | X | X | X |
| BA | Bosna in Hercegovina | | | | | X | X | X | X | | | | X |
| BD | Bangladeš | | | | | | X | | | | | | |
| BN | Brunej | | | | | | X | | | | | | |
| BR | Brazilija | X | | | X | X | X | | | | | | X |
| BW | Bocvana | X | | | X | | | | | | | X | |
| BY | Belorusija | | | | X (2) | | X | X | X | | | | |
| BZ | Belize | | | | | | X | | | | | | |
| CA | Kanada | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| CH | Švica | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| CL | Čile | X | X | X | | X | X | X | | | X | | X |
| CM | Kamerun | | | | | | | | | | | | X |
| CN | Kitajska | | | | | X | X | | X | X | | | X |
| CO | Kolumbija | | | | | | X | | | | | | |
| CR | Kostarika | | | | | | X | | | | | | |
| CU | Kuba | | | | | | X | | | | | | X |
| DO | Dominikanska republika | | | | | | | | | | | | X |
| EC | Ekvador | | | | | | X | | | | | | |
| ET | Etiopija | | | | | | | | | | | | X |
| FK | Falklandski otoki | X | X | | | | X | | | | | | |
| FO | Ferski otoki | | | | | | X | | | | | | |
| GH | Gana | | | | | | | | | | | | X |
| GM | Gambija | | | | | | X | | | | | | |
| GL | Grenlandija | | X | | | | | | | | X | X | |
| GT | Gvatemala | | | | | | X | | | | | | X |
| HN | Honduras | | | | | | X | | | | | | |
| ID | Indonezija | | | | | | X | | | | | | |
| IL | Izrael (7) | | | | | X | X | X | X | | | X | X |
| IN | Indija | | | | | | X | | X | | | | X |
| IR | Iran | | | | | | X | | | | | | |
| JM | Jamajka | | | | | | | | | | | | X |
| JP | Japonska | X | | | | | X | | | | | | |
| KE | Kenija | | | | | | X | X (1) | | | | | |
| KG | Kirgizistan | | | | | | | | | | | | X |
| KR | Južna Koreja | | | | | X | X | | | | | | |
| LB | Libanon | | | | | | | | | | | | X |
| LK | Šrilanka | | | | | | X | | | | | | |
| MA | Maroko | | | | | X | X | | | | | | |
| MD | Moldavija | | | | | X | X | | X | | | | X |
| ME | Črna gora | X | X | X | | X | X | | X | | | | X |
| MG | Madagaskar | | | | | | X | | | | | | X |
| MK | nekdanja jugoslovanska republika Makedonija (4) | X | X | X | | X | X | X | X | | X | | X |
| MM | Republika zveze Mjanmar | | | | | | X | | | | | | |
| MU | Mauritius | | | | | | X | | | | | | |
| MX | Mehika | | | | | | X | | X | | | | X |
| MY | Malezija | | | | | X (3) | X | | | | | | |
| MZ | Mozambik | | | | | | X | | | | | | |
| NA | Namibija | X | X | | | | | | | | | | |
| NC | Nova Kaledonija | X (3) | | | | | X | | | | X | X | X |
| NI | Nikaragva | | | | | | X | | | | | | X |
| NZ | Nova Zelandija | X | X | | X | | X | X | | | X | X | X |
| PA | Panama | | | | | | X | | | | | | |
| PE | Peru | | | | | | X | | | | | | |
| PH | Filipini | | | | | | X | | | | | | |
| PM | Saint Pierre in Miquelon | | | | | X | | | | | | | |
| PN | Pitcairn | | | | | | | | | | | | X |
| PY | Paragvaj | X | | | | | | | | | | | |
| RS | Srbija (5) | X | X | X | X (2) | X | X | X | X | | X | | X |
| RU | Rusija | X | X | X | | X | | X | X | | | X (6) | X |
| RW | Ruanda | | | | | | | | | | | | X |
| SA | Saudova Arabija | | | | | | X | | | | | | |
| SG | Singapur | X (3) | X (3) | X (3) | X (8) | X (3) | X | X (3) | | | X (8) | X (8) | |
| SM | San Marino | X | | X (3) | | | | | | | | | X |
| SR | Surinam | | | | | | X | | | | | | |
| SV | Salvador | | | | | | | | | | | | X |
| SZ | Svazi | X | | | | | | | | | | | |
| TH | Tajska | | | | | X | X | | | | | | X |
| TN | Tunizija | | | | | X | X | | | | X | | |
| TR | Turčija | | | | | X | X | X | X | | | | X |
| TW | Tajvan | | | | | | X | | | | | | X |
| TZ | Tanzanija | | | | | | X | | | | | | X |
| UA | Ukrajina | X | | X | | X | X | X | X | | | | X |
| UG | Uganda | | | | | | X | | | | | | X |
| US | Združene države | X | X | X | | X | X | X | X | X | X | X | X |
| UY | Urugvaj | X | X | | X | | X | X | | | X | | X |
| VE | Venezuela | | | | | | X | | | | | | |
| VN | Vietnam | | | | | | X | | | | | | X |
| ZA | Južna Afrika | | | | | | | | | | X | X | |
| ZM | Zambija | | | | | | | | | | | | X |
| ZW | Zimbabve | | | | | | X | | | | | X | |

Oznaka ISO2

Država

Govedo

Ovce/koze

Prašiči

Enoprsti kopitarji

Perutnina

Akvakultura

Mleko

Jajca

Kunci

Prostoživeča divjad

Gojena divjad

Med

AD

Andora

X

X

X

X

AE

Združeni arabski emirati

X (1)

AL

Albanija

X

X

X

AM

Armenija

X

X

AR

Argentina

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

AU

Avstralija

X

X

X

X

X

X

X

X

BA

Bosna in Hercegovina

X

X

X

X

X

BD

Bangladeš

X

BN

Brunej

X

BR

Brazilija

X

X

X

X

X

BW

Bocvana

X

X

X

BY

Belorusija

X (2)

X

X

X

BZ

Belize

X

CA

Kanada

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

CH

Švica

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

CL

Čile

X

X

X

X

X

X

X

X

CM

Kamerun

X

CN

Kitajska

X

X

X

X

X

CO

Kolumbija

X

CR

Kostarika

X

CU

Kuba

X

X

DO

Dominikanska republika

X

EC

Ekvador

X

ET

Etiopija

X

FK

Falklandski otoki

X

X

X

FO

Ferski otoki

X

GH

Gana

X

GM

Gambija

X

GL

Grenlandija

X

X

X

GT

Gvatemala

X

X

HN

Honduras

X

ID

Indonezija

X

IL

Izrael (7)

X

X

X

X

X

X

IN

Indija

X

X

X

IR

Iran

X

JM

Jamajka

X

JP

Japonska

X

X

KE

Kenija

X

X (1)

KG

Kirgizistan

X

KR

Južna Koreja

X

X

LB

Libanon

X

LK

Šrilanka

X

MA

Maroko

X

X

MD

Moldavija

X

X

X

X

ME

Črna gora

X

X

X

X

X

X

X

MG

Madagaskar

X

X

MK

nekdanja jugoslovanska republika Makedonija (4)

X

X

X

X

X

X

X

X

X

MM

Republika zveze Mjanmar

X

MU

Mauritius

X

MX

Mehika

X

X

X

MY

Malezija

X (3)

X

MZ

Mozambik

X

NA

Namibija

X

X

NC

Nova Kaledonija

X (3)

X

X

X

X

NI

Nikaragva

X

X

NZ

Nova Zelandija

X

X

X

X

X

X

X

X

PA

Panama

X

PE

Peru

X

PH

Filipini

X

PM

Saint Pierre in Miquelon

X

PN

Pitcairn

X

PY

Paragvaj

X

RS

Srbija (5)

X

X

X

X (2)

X

X

X

X

X

X

RU

Rusija

X

X

X

X

X

X

X (6)

X

RW

Ruanda

X

SA

Saudova Arabija

X

SG

Singapur

X (3)

X (3)

X (3)

X (8)

X (3)

X

X (3)

X (8)

X (8)

SM

San Marino

X

X (3)

X

SR

Surinam

X

SV

Salvador

X

SZ

Svazi

X

TH

Tajska

X

X

X

TN

Tunizija

X

X

X

TR

Turčija

X

X

X

X

X

TW

Tajvan

X

X

TZ

Tanzanija

X

X

UA

Ukrajina

X

X

X

X

X

X

X

UG

Uganda

X

X

US

Združene države

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

UY

Urugvaj

X

X

X

X

X

X

X

VE

Venezuela

X

VN

Vietnam

X

X

ZA

Južna Afrika

X

X

ZM

Zambija

X

ZW

Zimbabve

X

X

---

(1)  Samo kamelje mleko.

1

(2)  Izvoz živih enoprstih kopitarjev za zakol v Unijo (samo živali za proizvodnjo hrane).

2

(3)  Tretje države, ki uporabljajo le surovine iz držav članic ali drugih tretjih držav, odobrenih za uvoz take surovine v Unijo v skladu s členom 2.

3

(4)  Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija; dokončna nomenklatura za to državo bo sprejeta po koncu pogajanj, ki trenutno potekajo na ravni ZN.

4

(5)  Brez Kosova (ta oznaka ne prejudicira stališča o statusu Kosova in je v skladu z RVSZN 1244 ter z mnenjem Meddržavnega sodišča glede razglasitve neodvisnosti Kosova).

5

(6)  Samo za severne jelene z območij Murmansk in Yamalo-Nenets.

6

(7)  V nadaljnjem besedilu se razume kot Država Izrael brez ozemelj, ki so od junija 1967 pod izraelsko upravo, tj. Golanske planote, Gaze, vzhodnega Jeruzalema in drugih delov Zahodnega brega.

7

(8)  Samo za proizvode iz svežega mesa z Nove Zelandije, namenjene v Unijo in raztovorjene, pretovorjene in prepeljane prek Singapurja s skladiščenjem ali brez njega.“

8

---