# Službeni list L 86/2016

| | ISSN 1977-0847 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | L 86 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Zakonodavstvo | Godište 59.1. travnja 2016. |

ISSN 1977-0847

Službeni list

Europske unije

L 86

Hrvatsko izdanje

Zakonodavstvo

Godište 59.1. travnja 2016.

---

| Sadržaj | | II.   Nezakonodavni akti | Stranica |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ODLUKE |
| | * | Odluka Komisije (EU) 2016/449 оd 28. srpnja 2015. o državnoj potpori SA. 38544 2014/C (ex 2014/N) koju Francuska namjerava provesti u korist društva Kem One
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2015) 5169)

   (
  1
  ) | 1 |
| | | SMJERNICE |
| | * | Smjernica (EU) 2016/450 Europske središnje banke оd 4. prosinca 2015. o izmjeni Smjernice ESB/2014/15 o monetarnoj i financijskoj statistici (ESB/2015/44) | 42 |

Sadržaj

II.   Nezakonodavni akti

Stranica

ODLUKE

*

Odluka Komisije (EU) 2016/449 оd 28. srpnja 2015. o državnoj potpori SA. 38544 2014/C (ex 2014/N) koju Francuska namjerava provesti u korist društva Kem One
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2015) 5169)

   (
  1
  )

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2015) 5169)

1

1

SMJERNICE

*

Smjernica (EU) 2016/450 Europske središnje banke оd 4. prosinca 2015. o izmjeni Smjernice ESB/2014/15 o monetarnoj i financijskoj statistici (ESB/2015/44)

42

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP |

---

(1)   Tekst značajan za EGP

1

| HR | Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.
  Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica. |
| --- | --- |

HR

Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.

Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica.

---

II. Nezakonodavni akti

ODLUKE

| 1.4.2016 | HR | Službeni list Europske unije | L 86/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2016

HR

Službeni list Europske unije

L 86/1

---

ODLUKA KOMISIJE (EU) 2016/449

оd 28. srpnja 2015.

o državnoj potpori SA. 38544 2014/C (ex 2014/N) koju Francuska namjerava provesti u korist društva Kem One

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2015) 5169)

(Vjerodostojan je samo tekst na francuskom jeziku)

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 108. stavak 2. prvi podstavak,

uzimajući u obzir Sporazum o Europskom gospodarskom prostoru, a posebno njegov članak 62. stavak 1. točku (a),

nakon poziva zainteresiranim stranama da dostave svoje primjedbe u skladu s navedenim člancima (1) i uvida u te primjedbe,

budući da:

1.   POSTUPAK

POSTUPAK

| (1) | Nakon kontakata koji su prethodili prijavi, Francuska je 30. srpnja 2014. Komisiji prijavila tri mjere financijske potpore (zajam FDES-a, subvencije i povratne predujmove te eventualan otpis poreznih i socijalnih obveza) koje čine dio plana restrukturiranja putem nastavka poslovanja društva Kem One SAS (dalje u tekstu: „Kem One” ili „poduzetnik”). |
| --- | --- |

(1)

Nakon kontakata koji su prethodili prijavi, Francuska je 30. srpnja 2014. Komisiji prijavila tri mjere financijske potpore (zajam FDES-a, subvencije i povratne predujmove te eventualan otpis poreznih i socijalnih obveza) koje čine dio plana restrukturiranja putem nastavka poslovanja društva Kem One SAS (dalje u tekstu: „Kem One” ili „poduzetnik”).

Kem One

| (2) | Komisija je dopisom od 1. listopada 2014. obavijestila Francusku da je odlučila pokrenuti postupak iz članka 108. stavka 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije („UFEU”) u pogledu tih potpora (dalje u tekstu: „odluka o pokretanju postupka”). Francuska je svoje primjedbe dostavila dopisom od 3. studenoga 2014. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je dopisom od 1. listopada 2014. obavijestila Francusku da je odlučila pokrenuti postupak iz članka 108. stavka 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije („UFEU”) u pogledu tih potpora (dalje u tekstu: „odluka o pokretanju postupka”). Francuska je svoje primjedbe dostavila dopisom od 3. studenoga 2014.

odluka o pokretanju postupka

| (3) | Odluka Komisije o pokretanju postupka objavljena je u Službenom listu Europske unije (2). Komisija je pozvala zainteresirane strane da podnesu svoje primjedbe na predmetne mjere. |
| --- | --- |

(3)

Odluka Komisije o pokretanju postupka objavljena je u Službenom listu Europske unije (2). Komisija je pozvala zainteresirane strane da podnesu svoje primjedbe na predmetne mjere.

Službenom listu Europske unije

2

| (4) | Komisija je primila primjedbe na tu temu od šest zainteresiranih osoba. Proslijedila ih je Francuskoj i time joj pružila mogućnost da ih komentira te je njezine opaske zaprimila u dopisu od 25. veljače 2015. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je primila primjedbe na tu temu od šest zainteresiranih osoba. Proslijedila ih je Francuskoj i time joj pružila mogućnost da ih komentira te je njezine opaske zaprimila u dopisu od 25. veljače 2015.

| (5) | Francuska je 20. ožujka 2015. dostavila dodatne informacije koje podupiru njezine primjedbe. Komisija je istog dana zatražila dodatne informacije koje je Francuska dostavila 8. svibnja 2015. Komisija je zatim 23. lipnja 2015. zatražila dodatne informacije koje je Francuska dostavila 2. srpnja 2015. |
| --- | --- |

(5)

Francuska je 20. ožujka 2015. dostavila dodatne informacije koje podupiru njezine primjedbe. Komisija je istog dana zatražila dodatne informacije koje je Francuska dostavila 8. svibnja 2015. Komisija je zatim 23. lipnja 2015. zatražila dodatne informacije koje je Francuska dostavila 2. srpnja 2015.

| (6) | Osim toga, Komisija i francuska tijela održali su nekoliko telefonskih konferencija i sastanaka. |
| --- | --- |

(6)

Osim toga, Komisija i francuska tijela održali su nekoliko telefonskih konferencija i sastanaka.

2.   OKOLNOSTI

OKOLNOSTI

2.1.   KORISNIK: KEM ONE

| (7) | Društvo Kem One bilo je društvo kći u stopostotnom vlasništvu društva Kem One Holding, koje je osnovano 2012. kako bi se djelatnosti društva Arkema povezane s vinilom mogle prenijeti na društvo kćer te kako bi ih mogla preuzeti financijska grupa Klesch sa sjedištem u Švicarskoj. Društvo Kem One i njegova društva kćeri (Kem One Italia i Kem One Hernani) ostvarili su 2012. ukupni promet od [...] (*1) milijuna EUR, od čega [...] milijuna EUR u Francuskoj koja je njegovo glavno proizvodno i prodajno središte. Ta društva zapošljavaju 1 315 zaposlenika u Francuskoj i oko 80 zaposlenika u Španjolskoj i Italiji.

  Slika 1.


  Struktura grupe Kem One prije preuzimanja




  KEM ONE International
  Alphacan BV (Netherlands)
  Alphacan Omniplast Gmbh
  Alphacan D.o.o. (Croatia)
  Alphacan Spa (Italy)
  Alphacan SA (France)
  Akishima Chemicals Industries Co Ltd (Japan)
  Resinoplast Vietnam Ltd (Vietnam)
  Changshu Resichina Engineering Polymers Co Ltd (China) 1
  Resitech Germany Gmbh
  Resinoplast North America SRL (Mexico)
  Resilia Srl (Italy)
  Plasgom (Spain)
  Resinoplast (France)
  KEM ONE Hernani
  KEM ONE Italia
  KEM ONE Trésorerie
  KEM ONE Innovative Vinyls
  KEM ONE SAS
  KEM ONE Holding
  Opseg poduzetnika korisnika mjera

  Izvor: prijava |
| --- | --- |

(7)

Društvo Kem One bilo je društvo kći u stopostotnom vlasništvu društva Kem One Holding, koje je osnovano 2012. kako bi se djelatnosti društva Arkema povezane s vinilom mogle prenijeti na društvo kćer te kako bi ih mogla preuzeti financijska grupa Klesch sa sjedištem u Švicarskoj. Društvo Kem One i njegova društva kćeri (Kem One Italia i Kem One Hernani) ostvarili su 2012. ukupni promet od [...] (*1) milijuna EUR, od čega [...] milijuna EUR u Francuskoj koja je njegovo glavno proizvodno i prodajno središte. Ta društva zapošljavaju 1 315 zaposlenika u Francuskoj i oko 80 zaposlenika u Španjolskoj i Italiji.

*1

Slika 1.

Slika 1.

Struktura grupe Kem One prije preuzimanja

Struktura grupe Kem One prije preuzimanja

KEM ONE International

Alphacan BV (Netherlands)

Alphacan Omniplast Gmbh

Alphacan D.o.o. (Croatia)

Alphacan Spa (Italy)

Alphacan SA (France)

Akishima Chemicals Industries Co Ltd (Japan)

Resinoplast Vietnam Ltd (Vietnam)

Changshu Resichina Engineering Polymers Co Ltd (China) 1

Resitech Germany Gmbh

Resinoplast North America SRL (Mexico)

Resilia Srl (Italy)

Plasgom (Spain)

Resinoplast (France)

KEM ONE Hernani

KEM ONE Italia

KEM ONE Trésorerie

KEM ONE Innovative Vinyls

KEM ONE SAS

KEM ONE Holding

Opseg poduzetnika korisnika mjera

Izvor: prijava

Izvor:

| (8) | Društvo Kem One obavlja nekoliko djelatnosti koje pripadaju vertikalno integriranom društvu kćeri, od proizvodnje soli do prerade polivinil-klorida (PVC). Tako društvo Kem One obuhvaća uzlazne djelatnosti koje se sastoje od proizvodnje i prodaje PVC-a i kemijskih proizvoda od klora za brojne gospodarske sektore: automobilski, građevinski, poljoprivredni i zdravstveni.

  Slika 2.


  Djelatnosti društva Kem One u lancu proizvodnje PVC-a




  Lavéra (Francuska)
  ·
  [...] kt klora
  ·
  [...] kt VCM-a
  ·
  [...] kt natrijeva hidroksida
  Fos-sur-Mer (Francuska)
  ·
  [...] kt klora
  ·
  [...] kt VCM-a
  ·
  [...] kt natrijeva hidroksida
  Krekiranje kondenzata prirodnog plina (NLG) ili lake nafte
  Balan (Francuska)
  ·
  [...] kt S-PVC-a
  Saint-Fons (Francuska)
  ·
  [...] kt M-PVC-a
  ·
  [...] kt PVC-C-a
  Hernani (Španjolska)
  ·
  [...] kt E-PVC-a
  Saint-Aubain (Francuska)
  ·
  [...] kt E-PVC-a
  Berre (Francuska)
  ·
  [...] kt S-PVC-a
  PVC-C
  M-PVC
  E-PVC
  S-PVC
  Polivinil-klorid (PVC)
  Polimerizacija
  Vinil-klorid monomer (VCM)
  Krekiranje
  Dikloretan (EDC)
  Kloriranje
  Natrijev hidroksid
  Klor
  Etilen
  Elektroliza
  NaCl
  Kem One (procjene kapaciteta u kt/godišnje)
  Lanac proizvodnje PVC-a

  Izvor: Komisija na temelju informacija koje je dostavila Francuska i primjedaba trećih zainteresiranih osoba |
| --- | --- |

(8)

Društvo Kem One obavlja nekoliko djelatnosti koje pripadaju vertikalno integriranom društvu kćeri, od proizvodnje soli do prerade polivinil-klorida (PVC). Tako društvo Kem One obuhvaća uzlazne djelatnosti koje se sastoje od proizvodnje i prodaje PVC-a i kemijskih proizvoda od klora za brojne gospodarske sektore: automobilski, građevinski, poljoprivredni i zdravstveni.

Slika 2.

Slika 2.

Djelatnosti društva Kem One u lancu proizvodnje PVC-a

Djelatnosti društva Kem One u lancu proizvodnje PVC-a

Lavéra (Francuska)

·

[...] kt klora

·

[...] kt VCM-a

·

[...] kt natrijeva hidroksida

Fos-sur-Mer (Francuska)

·

[...] kt klora

·

[...] kt VCM-a

·

[...] kt natrijeva hidroksida

Krekiranje kondenzata prirodnog plina (NLG) ili lake nafte

Balan (Francuska)

·

[...] kt S-PVC-a

Saint-Fons (Francuska)

·

[...] kt M-PVC-a

·

[...] kt PVC-C-a

Hernani (Španjolska)

·

[...] kt E-PVC-a

Saint-Aubain (Francuska)

·

[...] kt E-PVC-a

Berre (Francuska)

·

[...] kt S-PVC-a

PVC-C

M-PVC

E-PVC

S-PVC

Polivinil-klorid (PVC)

Polimerizacija

Vinil-klorid monomer (VCM)

Krekiranje

Dikloretan (EDC)

Kloriranje

Natrijev hidroksid

Klor

Etilen

Elektroliza

NaCl

Kem One (procjene kapaciteta u kt/godišnje)

Lanac proizvodnje PVC-a

Izvor: Komisija na temelju informacija koje je dostavila Francuska i primjedaba trećih zainteresiranih osoba

Izvor:

| (9) | Glavna je svrha djelatnosti društva Kem One proizvodnja ([...] % prometa) i prodaja PVC-a. Društvo Kem One proizvodi tri vrste PVC-a: i. PVC za opću upotrebu (M-PVC i S-PVC), koji predstavlja [...] % obujma proizvodnje PVC-a, ii. PVC dobiven u emulziji (E-PVC), koji predstavlja [...] % obujma proizvodnje PVC-a, ali [...] % ukupne marže povezane s djelatnošću u pogledu PVC-a, te iii. klorirani PVC (PVC-C), koji predstavlja [...] % obujma proizvodnje PVC-a. Iz prakse odlučivanja Komisije (3) proizlazi da se tržište PVC-a dijeli na dva različita tržišna segmenta: S-PVC i E-PVC. Segment S-PVC-a potrebno je dodatno podijeliti prema vrsti S-PVC-a. Bazni S-PVC, S-PVC za posebnu namjenu i polimerno punilo. Isto vrijedi za segment E-PVC-a (PVC pasta, E-PVC za posebnu namjenu). |
| --- | --- |

(9)

Glavna je svrha djelatnosti društva Kem One proizvodnja ([...] % prometa) i prodaja PVC-a. Društvo Kem One proizvodi tri vrste PVC-a: i. PVC za opću upotrebu (M-PVC i S-PVC), koji predstavlja [...] % obujma proizvodnje PVC-a, ii. PVC dobiven u emulziji (E-PVC), koji predstavlja [...] % obujma proizvodnje PVC-a, ali [...] % ukupne marže povezane s djelatnošću u pogledu PVC-a, te iii. klorirani PVC (PVC-C), koji predstavlja [...] % obujma proizvodnje PVC-a. Iz prakse odlučivanja Komisije (3) proizlazi da se tržište PVC-a dijeli na dva različita tržišna segmenta: S-PVC i E-PVC. Segment S-PVC-a potrebno je dodatno podijeliti prema vrsti S-PVC-a. Bazni S-PVC, S-PVC za posebnu namjenu i polimerno punilo. Isto vrijedi za segment E-PVC-a (PVC pasta, E-PVC za posebnu namjenu).

3

| (10) | Osim toga, Komisija je smatrala da su ta tržišta vjerojatno europskih razmjera (na razini Europskog gospodarskog prostora, EGP) i da je za segment S-PVC-a moguće uzeti u obzir uže zemljopisno područje koje odgovara zapadnoj Europi, odnosno sjeverozapadnoj Europi (Belgija, Danska, Francuska, Irska, Luksemburg, Nizozemska, Norveška, Njemačka, Švedska i Ujedinjena Kraljevina, promatrane zajedno). |
| --- | --- |

(10)

Osim toga, Komisija je smatrala da su ta tržišta vjerojatno europskih razmjera (na razini Europskog gospodarskog prostora, EGP) i da je za segment S-PVC-a moguće uzeti u obzir uže zemljopisno područje koje odgovara zapadnoj Europi, odnosno sjeverozapadnoj Europi (Belgija, Danska, Francuska, Irska, Luksemburg, Nizozemska, Norveška, Njemačka, Švedska i Ujedinjena Kraljevina, promatrane zajedno).

| (11) | Društvo Kem One danas uglavnom djeluje na tržištu baznog S-PVC-a. To društvo smatra da su njegovi tržišni udjeli kao i udjeli njegovih konkurenata sljedeći:

  Tablica 1.


  Tržišni udjeli baznog S-PVC-a u sjeverozapadnoj Europi (2012. – 2014.).












  S-PVC – sjeverozapadna Europa |
| --- | --- |
| | 2012. | 2013. | 2014. |
| Tržišni udio
  (obujam)
  (%) | Tržišni udio
  (vrijednost)
  (%) | Tržišni udio
  (obujam)
  (%) | Tržišni udio
  (vrijednost)
  (%) | Tržišni udio
  (obujam)
  (%) | Tržišni udio
  (vrijednost)
  (%) |
| Kem One | [10 – 20] | [5 – 20] | [5–10] | [5 – 20] | [10-20] | [5 – 20] |
| Ineos | [30 – 40] | [30 – 40] | [30 – 40] | [30 – 40] | [30 – 40] | [30 – 40] |
| SolVin | [20 – 30] | [20 – 30] | [20 – 30] | [20 – 30] | [20 – 30] | [20 – 30] |
| ShinEtsu | [10 – 20] | [10 – 20] | [10 – 20] | [10 – 20] | [10 – 20] | [10 – 20] |
| Vinnolit | [0 – 10] | [0 – 10] | [0 – 10] | [0 – 10] | [0 – 10] | [0 – 10] |
| Vestolit | [0 – 10] | [0 – 10] | [0 – 10] | [0 – 10] | [0 – 10] | [0 – 10] |
| Izvor: dopisi Francuske od 7. srpnja 2015. |

(11)

Društvo Kem One danas uglavnom djeluje na tržištu baznog S-PVC-a. To društvo smatra da su njegovi tržišni udjeli kao i udjeli njegovih konkurenata sljedeći:

Tablica 1.

Tablica 1.

Tržišni udjeli baznog S-PVC-a u sjeverozapadnoj Europi (2012. – 2014.).

Tržišni udjeli baznog S-PVC-a u sjeverozapadnoj Europi (2012. – 2014.).

S-PVC – sjeverozapadna Europa

2012.

2013.

2014.

Tržišni udio

(obujam)

(%)

Tržišni udio

(vrijednost)

(%)

Tržišni udio

(obujam)

(%)

Tržišni udio

(vrijednost)

(%)

Tržišni udio

(obujam)

(%)

Tržišni udio

(vrijednost)

(%)

Kem One

[10 – 20]

[5 – 20]

[5–10]

[5 – 20]

[10-20]

[5 – 20]

Ineos

[30 – 40]

[30 – 40]

[30 – 40]

[30 – 40]

[30 – 40]

[30 – 40]

SolVin

[20 – 30]

[20 – 30]

[20 – 30]

[20 – 30]

[20 – 30]

[20 – 30]

ShinEtsu

[10 – 20]

[10 – 20]

[10 – 20]

[10 – 20]

[10 – 20]

[10 – 20]

Vinnolit

[0 – 10]

[0 – 10]

[0 – 10]

[0 – 10]

[0 – 10]

[0 – 10]

Vestolit

[0 – 10]

[0 – 10]

[0 – 10]

[0 – 10]

[0 – 10]

[0 – 10]

Izvor: dopisi Francuske od 7. srpnja 2015.

Izvor:

| (12) | Francuska smatra da na tržištu E-PVC-a zajednički pothvat društava Ineos i Solvay drži oko [20 – 30] % tržišnog udjela u smislu kapaciteta, dok tržišni udio društva Vinnolit iznosi oko [30 – 40] %, društva Vestolit [10 – 20] %, a udio društva Kem One [10 – 20] %. Tako tri najveća konkurenta (društvo Vinnolit, zajednički pothvat društava Ineos i Solvay te društvo Vestolit) zajedno predstavljaju gotovo [80 – 90] % proizvodnog i prodajnog kapaciteta E-PVC-a u zapadnoj Europi. |
| --- | --- |

(12)

Francuska smatra da na tržištu E-PVC-a zajednički pothvat društava Ineos i Solvay drži oko [20 – 30] % tržišnog udjela u smislu kapaciteta, dok tržišni udio društva Vinnolit iznosi oko [30 – 40] %, društva Vestolit [10 – 20] %, a udio društva Kem One [10 – 20] %. Tako tri najveća konkurenta (društvo Vinnolit, zajednički pothvat društava Ineos i Solvay te društvo Vestolit) zajedno predstavljaju gotovo [80 – 90] % proizvodnog i prodajnog kapaciteta E-PVC-a u zapadnoj Europi.

| (13) | Osim PVC-a, društvo Kem One proizvodi i prodaje natrijev hidroksid, klormetan i klor koji se upotrebljava za proizvodnju PVC-a (4). |
| --- | --- |

(13)

Osim PVC-a, društvo Kem One proizvodi i prodaje natrijev hidroksid, klormetan i klor koji se upotrebljava za proizvodnju PVC-a (4).

4

2.2.   TEŠKOĆE NA KOJE JE NAIŠLO DRUŠTVO KEM ONE

| (14) | Te teškoće istodobno proizlaze iz strukturnih nedostataka i svjetske krize koja je od druge polovine 2012. do početka 2013. prouzročila velike financijske gubitke. |
| --- | --- |

(14)

Te teškoće istodobno proizlaze iz strukturnih nedostataka i svjetske krize koja je od druge polovine 2012. do početka 2013. prouzročila velike financijske gubitke.

2.2.1.   Strukturni nedostatci društva Kem One

Strukturni nedostatci društva Kem One

2.2.1.1.   Vertikalni raspad lanca etilena

Vertikalni raspad lanca etilena

| (15) | Francuska tijela smatraju da se konkurentnost sudionika u sektoru PVC-a temelji na različitim čimbenicima, među kojima su cijena pristupa energiji i sirovinama, integracija i veličina postrojenja svakog vinilnog lanca, njihov zemljopisni položaj i povezana logistika, tehnologija postrojenja i mogućnost određenih sudionika da udvostruče vrijednost klora. |
| --- | --- |

(15)

Francuska tijela smatraju da se konkurentnost sudionika u sektoru PVC-a temelji na različitim čimbenicima, među kojima su cijena pristupa energiji i sirovinama, integracija i veličina postrojenja svakog vinilnog lanca, njihov zemljopisni položaj i povezana logistika, tehnologija postrojenja i mogućnost određenih sudionika da udvostruče vrijednost klora.

| (16) | Trenutačne djelatnosti društva Kem One razvile su se u okviru proizvodnje vinila društva Arkema koje je 2006. postalo neovisna grupa. Te su djelatnosti zatim 2012. prenesene na grupu Klesch. Trenutačna struktura društva Kem One rezultat je nekoliko podjela tijekom različitih prijenosa već postojećih djelatnosti u kemijskom sektoru u Francuskoj, koji su prouzročili vertikalni raspad lanca etilena koji je nepovoljan za društvo Kem One zbog velikih troškova koje predstavlja kupnja etilena u okviru proizvodnje PVC-a. Tako društvo Kem One nema integrirani pristup etilenu, osobito zbog prekida veze s postrojenjem za pirolizu društva Total, koje predstavlja njegov izvor nabave etilena. Glavni konkurenti društva Kem One nalaze se u situaciji djelomične integracije zahvaljujući integriranoj proizvodnji etilena kojim pokrivaju dio svojih potreba (postrojenja za pirolizu društva Ineos u Norveškoj i društva Solvay u Francuskoj) ili zahvaljujući dugoročnim sporazumima koji odgovaraju nekom obliku integracije (to je slučaj društva SHIN-ETSU u Nizozemskoj za pristup postrojenju za pirolizu društva Shell). |
| --- | --- |

(16)

Trenutačne djelatnosti društva Kem One razvile su se u okviru proizvodnje vinila društva Arkema koje je 2006. postalo neovisna grupa. Te su djelatnosti zatim 2012. prenesene na grupu Klesch. Trenutačna struktura društva Kem One rezultat je nekoliko podjela tijekom različitih prijenosa već postojećih djelatnosti u kemijskom sektoru u Francuskoj, koji su prouzročili vertikalni raspad lanca etilena koji je nepovoljan za društvo Kem One zbog velikih troškova koje predstavlja kupnja etilena u okviru proizvodnje PVC-a. Tako društvo Kem One nema integrirani pristup etilenu, osobito zbog prekida veze s postrojenjem za pirolizu društva Total, koje predstavlja njegov izvor nabave etilena. Glavni konkurenti društva Kem One nalaze se u situaciji djelomične integracije zahvaljujući integriranoj proizvodnji etilena kojim pokrivaju dio svojih potreba (postrojenja za pirolizu društva Ineos u Norveškoj i društva Solvay u Francuskoj) ili zahvaljujući dugoročnim sporazumima koji odgovaraju nekom obliku integracije (to je slučaj društva SHIN-ETSU u Nizozemskoj za pristup postrojenju za pirolizu društva Shell).

2.2.1.2.   Najvažniji dio proizvodnog postrojenja (za elektrolizu) zastario je i nije učinkovit

Najvažniji dio proizvodnog postrojenja (za elektrolizu) zastario je i nije učinkovit

| (17) | Tek se svako četvrto postrojenje za elektrolizu može smatrati tehnološki modernim, dok ostala tri troše mnogo energije (pogon za elektrolizu s dijafragmom u Fos-sur-Meru i Lavéri te pogon za elektrolizu sa živom u Lavéri). Glavni su konkurenti društva Kem One od 2003. do 2013. pretvorili svoje pogone za elektrolizu sa živom i dijafragmom u pogone za elektrolizu s membranskim člankom. |
| --- | --- |

(17)

Tek se svako četvrto postrojenje za elektrolizu može smatrati tehnološki modernim, dok ostala tri troše mnogo energije (pogon za elektrolizu s dijafragmom u Fos-sur-Meru i Lavéri te pogon za elektrolizu sa živom u Lavéri). Glavni su konkurenti društva Kem One od 2003. do 2013. pretvorili svoje pogone za elektrolizu sa živom i dijafragmom u pogone za elektrolizu s membranskim člankom.

| (18) | Tako društvo Kem One ima samo [...] % najmodernijeg kapaciteta (elektroliza s membranskim člankom), dok ta tehnologija predstavlja gotovo [...] % postojećeg kapaciteta. |
| --- | --- |

(18)

Tako društvo Kem One ima samo [...] % najmodernijeg kapaciteta (elektroliza s membranskim člankom), dok ta tehnologija predstavlja gotovo [...] % postojećeg kapaciteta.

2.2.1.3.   Visoki troškovi proizvodnje

Visoki troškovi proizvodnje

| (19) | Prijenosu djelatnosti društva Arkema povezanih s vinilom na društvo Klesch nije prethodilo razdvajanje u okviru društva kćeri ni unutarnje restrukturiranje, koji bi optimirali fiksne troškove. Ti su troškovi 2013. predstavljali rashod od [...] milijuna EUR. |
| --- | --- |

(19)

Prijenosu djelatnosti društva Arkema povezanih s vinilom na društvo Klesch nije prethodilo razdvajanje u okviru društva kćeri ni unutarnje restrukturiranje, koji bi optimirali fiksne troškove. Ti su troškovi 2013. predstavljali rashod od [...] milijuna EUR.

| (20) | Osim toga, društva Arkema i Kem One trebali su sklopiti brojne ugovore o uslugama, što je dovelo do nedostatka konkurentnosti. |
| --- | --- |

(20)

Osim toga, društva Arkema i Kem One trebali su sklopiti brojne ugovore o uslugama, što je dovelo do nedostatka konkurentnosti.

2.2.1.4.   Komercijalna politika koje je previše usmjerena na južnu Europu

Komercijalna politika koje je previše usmjerena na južnu Europu

| (21) | Zemljopisni položaj društva Kem One, čija glavna proizvodna postrojenja imaju izravan pristup Sredozemnom moru, doveo je do uspostave prodajne politike (PVC i natrijev hidroksid) koja je uvelike usmjerena na države južne Europe čija su tržišta od 2008. do 2009. bila izravno pogođena krizom i uvozom proizvoda, osobito natrijeva hidroksida, po cijeni koja je bila niska u usporedbi s državama na tržištu sjeverozapadne Europe. Ta je usmjerenost komercijalne politike pridonijela smanjenju marže društva Kem One. |
| --- | --- |

(21)

Zemljopisni položaj društva Kem One, čija glavna proizvodna postrojenja imaju izravan pristup Sredozemnom moru, doveo je do uspostave prodajne politike (PVC i natrijev hidroksid) koja je uvelike usmjerena na države južne Europe čija su tržišta od 2008. do 2009. bila izravno pogođena krizom i uvozom proizvoda, osobito natrijeva hidroksida, po cijeni koja je bila niska u usporedbi s državama na tržištu sjeverozapadne Europe. Ta je usmjerenost komercijalne politike pridonijela smanjenju marže društva Kem One.

2.2.2.   Financijske teškoće društva Kem One

Financijske teškoće društva Kem One

| (22) | Zbog loših gospodarskih uvjeta u drugoj polovini 2012. i početkom 2013. društvo Kem One pretrpjelo je velike financijske gubitke. |
| --- | --- |

(22)

Zbog loših gospodarskih uvjeta u drugoj polovini 2012. i početkom 2013. društvo Kem One pretrpjelo je velike financijske gubitke.

| (23) | Negativni učinci krize pojačani su drugim događajima koji su prouzročili znatno smanjenje prodaje te su utjecali na maržu poduzetnika, poput petogodišnje obustave rada postrojenja u Fos-sur-Meru 2012., koja je trajala dulje nego što je bilo predviđeno, problema s kvalitetom etilena koji je isporučivalo društvo Total, veće nezgode koja se krajem prosinca 2012. dogodila na postrojenju za pirolizu društva Total u Lavéri, što je prouzročilo ukupnu obustavu rada do ožujka 2013., a zatim rad s polovinom kapaciteta. |
| --- | --- |

(23)

Negativni učinci krize pojačani su drugim događajima koji su prouzročili znatno smanjenje prodaje te su utjecali na maržu poduzetnika, poput petogodišnje obustave rada postrojenja u Fos-sur-Meru 2012., koja je trajala dulje nego što je bilo predviđeno, problema s kvalitetom etilena koji je isporučivalo društvo Total, veće nezgode koja se krajem prosinca 2012. dogodila na postrojenju za pirolizu društva Total u Lavéri, što je prouzročilo ukupnu obustavu rada do ožujka 2013., a zatim rad s polovinom kapaciteta.

2.2.3.   Nesposobnost za plaćanje i pokretanje predstečajnog postupka

Nesposobnost za plaćanje i pokretanje predstečajnog postupka

| (24) | Društvo Kem One je, zbog stalnih teškoća na koje je nailazilo, u siječnju 2013. tražilo pokretanje postupka mirenja pred Trgovačkim sudom u Lyonu (Tribunal de commerce de Lyon). Budući da nikakav sporazum nije postignut, navedeni je Sud 27. ožujka 2013. utvrdio nesposobnost za plaćanje društva Kem One te je donio odluku o pokretanju predstečajnog postupka. |
| --- | --- |

(24)

Društvo Kem One je, zbog stalnih teškoća na koje je nailazilo, u siječnju 2013. tražilo pokretanje postupka mirenja pred Trgovačkim sudom u Lyonu (Tribunal de commerce de Lyon). Budući da nikakav sporazum nije postignut, navedeni je Sud 27. ožujka 2013. utvrdio nesposobnost za plaćanje društva Kem One te je donio odluku o pokretanju predstečajnog postupka.

Tribunal de commerce de Lyon

| (25) | Presudom od 20. prosinca 2013., Trgovački sud u Lyonu prihvatio je zajedničku ponudu Alaina de Krassnyja i investicijskog društva OpenGate Capital (dalje u tekstu: „OpenGate”) te je odobrio plan oporavka. Cilj je plana oporavka nastavak poslovanja poduzetnika. |
| --- | --- |

(25)

Presudom od 20. prosinca 2013., Trgovački sud u Lyonu prihvatio je zajedničku ponudu Alaina de Krassnyja i investicijskog društva OpenGate Capital (dalje u tekstu: „OpenGate”) te je odobrio plan oporavka. Cilj je plana oporavka nastavak poslovanja poduzetnika.

OpenGate

| (26) | Za potrebe plana oporavka osnovano je novo društvo, K1 Group SAS (dalje u tekstu: „K1”), a njegova je svrha bila kupnja i držanje vrijednosnih papira društava Kem One i Kem One Innovative Vinyls. Društvo AK1, koje nadzire A. de Krassny, drži 50 % udjela u društvu K1, a drugih 50 % drži društvo K1 International, koje nadzire društvo OpenGate. |
| --- | --- |

(26)

Za potrebe plana oporavka osnovano je novo društvo, K1 Group SAS (dalje u tekstu: „K1”), a njegova je svrha bila kupnja i držanje vrijednosnih papira društava Kem One i Kem One Innovative Vinyls. Društvo AK1, koje nadzire A. de Krassny, drži 50 % udjela u društvu K1, a drugih 50 % drži društvo K1 International, koje nadzire društvo OpenGate.

K1

2.3.   OPIS MJERA JAVNE POTPORE

| (27) | [...] (5):






  — | zajam Fonda za gospodarski i socijalni razvoj (Fonds de Développement Economique et Social) (dalje u tekstu: „
  zajam FDES-a
  ”) u najvećem iznosu glavnice od 30 milijuna EUR, |
| --- | --- | --- |

(27)

[...] (5):

5

—

zajam Fonda za gospodarski i socijalni razvoj (Fonds de Développement Economique et Social) (dalje u tekstu: „
  zajam FDES-a
  ”) u najvećem iznosu glavnice od 30 milijuna EUR,

Fonds de Développement Economique et Social

zajam FDES-a

| — | subvencija u iznosu od 15 milijuna EUR i povratni predujmovi u najvećem iznosu od 80 milijuna EUR, |
| --- | --- |

—

subvencija u iznosu od 15 milijuna EUR i povratni predujmovi u najvećem iznosu od 80 milijuna EUR,

| — | eventualni otpis socijalnih i poreznih obveza na zahtjev kupca. |
| --- | --- |

—

eventualni otpis socijalnih i poreznih obveza na zahtjev kupca.

2.3.1.   Zajam FDES-a (30 milijuna EUR)

Zajam FDES-a (30 milijuna EUR)

| (28) | Francuska nadležna tijela poslužila su se sredstvima FDES-a kao pomoćnim sredstvom za restrukturiranje određenih poduzetnika u teškoćama. Metoda dodjele sredstava FDES-a trenutačno se temelji na okružnici od 26. studenoga 2004. o djelovanju države u svrhu sprječavanja i rješavanja teškoća poduzetnika (6). FDES zajmove odobrava samo poduzetnicima čija je održivost sigurna nakon razdoblja restrukturiranja i čiji bi izostanak imao znatne posljedice na cijelo društvo kćer ili cijelu regiju. U svakom slučaju, država sudjeluje u sufinanciranju s privatnim sektorom. U studenome 2013. ministar za obnovu industrije uspostavio je izvanredni paket potpore kojim se u okviru FDES-a žele podržati osobito srednja poduzeća (7) koja su često predmet stečajnih postupaka. |
| --- | --- |

(28)

Francuska nadležna tijela poslužila su se sredstvima FDES-a kao pomoćnim sredstvom za restrukturiranje određenih poduzetnika u teškoćama. Metoda dodjele sredstava FDES-a trenutačno se temelji na okružnici od 26. studenoga 2004. o djelovanju države u svrhu sprječavanja i rješavanja teškoća poduzetnika (6). FDES zajmove odobrava samo poduzetnicima čija je održivost sigurna nakon razdoblja restrukturiranja i čiji bi izostanak imao znatne posljedice na cijelo društvo kćer ili cijelu regiju. U svakom slučaju, država sudjeluje u sufinanciranju s privatnim sektorom. U studenome 2013. ministar za obnovu industrije uspostavio je izvanredni paket potpore kojim se u okviru FDES-a žele podržati osobito srednja poduzeća (7) koja su često predmet stečajnih postupaka.

6

7

| (29) | Zajam FDES-a od 30 milijuna EUR treba poslužiti kao jamstvo za dodjelu kredita dobavljača društvu Kem One te se njime sudjeluje u financiranju njegovih potreba za obrtnim kapitalom te kratkoročnih potreba za likvidnošću. |
| --- | --- |

(29)

Zajam FDES-a od 30 milijuna EUR treba poslužiti kao jamstvo za dodjelu kredita dobavljača društvu Kem One te se njime sudjeluje u financiranju njegovih potreba za obrtnim kapitalom te kratkoročnih potreba za likvidnošću.

| (30) | Zajam će se društvu Kem One dodijeliti nakon potpisivanja ugovora o zajmu te će njegova dodjela biti podložna osobito upisu dionica kupaca u povećanje kapitala u novčanom iznosu od najmanje 10 milijuna EUR koji će se uplatiti u cijelosti. |
| --- | --- |

(30)

Zajam će se društvu Kem One dodijeliti nakon potpisivanja ugovora o zajmu te će njegova dodjela biti podložna osobito upisu dionica kupaca u povećanje kapitala u novčanom iznosu od najmanje 10 milijuna EUR koji će se uplatiti u cijelosti.

| (31) | Na zajam se primjenjuje fiksna godišnja kamatna stopa od 3,5 %. Društvo Kem One otplaćivat će zajam FDES-a u sedam godišnjih obroka. |
| --- | --- |

(31)

Na zajam se primjenjuje fiksna godišnja kamatna stopa od 3,5 %. Društvo Kem One otplaćivat će zajam FDES-a u sedam godišnjih obroka.

| (32) | Društvo Kem One državi daje materijal i opremu kao založno pravo prvog reda državi. Neto knjigovodstvena vrijednost materijala i opreme, koja je navedena u financijskim izvještajima od 31. prosinca 2013., iznosi 138,49 milijuna EUR. Budući da je revizor potvrdio uplate u srpnju 2012. i da nije bilo iznimnih okolnosti koje bi mogle dovesti u pitanje trajanje amortizacije, francuska tijela smatraju da neto knjigovodstvene vrijednosti odražavaju stvarnu vrijednost te imovine. |
| --- | --- |

(32)

Društvo Kem One državi daje materijal i opremu kao založno pravo prvog reda državi. Neto knjigovodstvena vrijednost materijala i opreme, koja je navedena u financijskim izvještajima od 31. prosinca 2013., iznosi 138,49 milijuna EUR. Budući da je revizor potvrdio uplate u srpnju 2012. i da nije bilo iznimnih okolnosti koje bi mogle dovesti u pitanje trajanje amortizacije, francuska tijela smatraju da neto knjigovodstvene vrijednosti odražavaju stvarnu vrijednost te imovine.

2.3.2.   Subvencija (15 milijuna EUR) i povratni predujmovi (80 milijuna EUR)

Subvencija (15 milijuna EUR) i povratni predujmovi (80 milijuna EUR)

| (33) | Te mjere financiranja namijenjene su provedbi projekta SAM za pretvorbu industrijskog postrojenja (postrojenje za elektrolizu sa živom u Lavéri) u okviru programa budućih ulaganja „potpora za reindustrijalizaciju”. |
| --- | --- |

(33)

Te mjere financiranja namijenjene su provedbi projekta SAM za pretvorbu industrijskog postrojenja (postrojenje za elektrolizu sa živom u Lavéri) u okviru programa budućih ulaganja „potpora za reindustrijalizaciju”.

| (34) | Francuska se u svojoj prijavi složila da ta subvencija predstavlja državnu potporu. |
| --- | --- |

(34)

Francuska se u svojoj prijavi složila da ta subvencija predstavlja državnu potporu.

| (35) | Predujmovi će se otplaćivati sedam godina. Obuhvaćaju razdoblje počeka od dvije godine te su podijeljeni u dva obroka: i. 65 milijuna EUR po fiksnoj godišnjoj stopi od 3,5 % i ii. 15 milijuna EUR po fiksnoj godišnjoj stopi od 10 %. |
| --- | --- |

(35)

Predujmovi će se otplaćivati sedam godina. Obuhvaćaju razdoblje počeka od dvije godine te su podijeljeni u dva obroka: i. 65 milijuna EUR po fiksnoj godišnjoj stopi od 3,5 % i ii. 15 milijuna EUR po fiksnoj godišnjoj stopi od 10 %.

| (36) | U okviru stavljanja na raspolaganje tih sredstava, osnovat će se odbor za praćenje s predstavnicima države, društva Kem One i kupaca. On će biti zadužen za potvrdu izdataka nastalih u okviru projekta SAM, potvrdu održavanja djelatnosti i radnih mjesta u postrojenju u Lavéri te za praćenje usklađenosti eventualnih „management fees” (naknade za upravljanje) koje prima A. de Krassny. |
| --- | --- |

(36)

U okviru stavljanja na raspolaganje tih sredstava, osnovat će se odbor za praćenje s predstavnicima države, društva Kem One i kupaca. On će biti zadužen za potvrdu izdataka nastalih u okviru projekta SAM, potvrdu održavanja djelatnosti i radnih mjesta u postrojenju u Lavéri te za praćenje usklađenosti eventualnih „management fees” (naknade za upravljanje) koje prima A. de Krassny.

management fees

2.3.3.   Eventualan otpis poreznih i socijalnih obveza

Eventualan otpis poreznih i socijalnih obveza

| (37) | U svojoj prijavi Francuska procjenjuje porezne i socijalne obveze društva Kem One na 42 milijuna EUR. |
| --- | --- |

(37)

U svojoj prijavi Francuska procjenjuje porezne i socijalne obveze društva Kem One na 42 milijuna EUR.

| (38) | Društvo Kem One se 20. veljače 2014. obratilo Odboru voditelja financijskih usluga (Commission des Chefs de Services Financiers, dalje u tekstu: „CCSF”), tijelu nadležnom za pitanja oprosta poreznih i socijalnih dugova. |
| --- | --- |

(38)

Društvo Kem One se 20. veljače 2014. obratilo Odboru voditelja financijskih usluga (Commission des Chefs de Services Financiers, dalje u tekstu: „CCSF”), tijelu nadležnom za pitanja oprosta poreznih i socijalnih dugova.

Commission des Chefs de Services Financiers

CCSF

| (39) | [...], društvo Kem One podnijelo je Trgovačkom sudu u Lyonu zahtjev za bitnu promjenu plana oporavka poduzetnika u skladu s člankom L626-26 Trgovačkog zakonika (Code de commerce) (8), zajedno sa zahtjevom za znatni oprost zakonski oprostivog javnog duga. U skladu s presudom Trgovačkog suda u Lyonu, zahtjev za oprost duga društva Kem One odnosi se na 90 % oprostivog dijela navedenih dugova. Francuska tijela odobrila su iznos od [...] EUR koji odgovara [...] % poreznih i socijalnih dugova. Na dan prijave mjera potpore Komisiji CCSF još nije službeno ispitao zahtjev za oprost duga. |
| --- | --- |

(39)

[...], društvo Kem One podnijelo je Trgovačkom sudu u Lyonu zahtjev za bitnu promjenu plana oporavka poduzetnika u skladu s člankom L626-26 Trgovačkog zakonika (Code de commerce) (8), zajedno sa zahtjevom za znatni oprost zakonski oprostivog javnog duga. U skladu s presudom Trgovačkog suda u Lyonu, zahtjev za oprost duga društva Kem One odnosi se na 90 % oprostivog dijela navedenih dugova. Francuska tijela odobrila su iznos od [...] EUR koji odgovara [...] % poreznih i socijalnih dugova. Na dan prijave mjera potpore Komisiji CCSF još nije službeno ispitao zahtjev za oprost duga.

Code de commerce

8

2.4.   PLAN RESTRUKTURIRANJA DRUŠTVA KEM ONE

2.4.1.   Predviđene mjere

Predviđene mjere

| (40) | Plan restrukturiranja temelji se na nastavku djelatnosti društva Kem One koje će se rasporediti među drugim društvima kćerima društva Kem One Innovative Vinyls SASU kako bi se ponovno utvrdio opseg uzlaznih i silaznih djelatnosti. |
| --- | --- |

(40)

Plan restrukturiranja temelji se na nastavku djelatnosti društva Kem One koje će se rasporediti među drugim društvima kćerima društva Kem One Innovative Vinyls SASU kako bi se ponovno utvrdio opseg uzlaznih i silaznih djelatnosti.

| (41) | U planu restrukturiranja navedene su tri vrste mjera: industrijske, komercijalne i financijske. |
| --- | --- |

(41)

U planu restrukturiranja navedene su tri vrste mjera: industrijske, komercijalne i financijske.

2.4.1.1.   Industrijske mjere: modernizacija proizvodnog postrojenja, osobito pogona za elektrolizu u Lavéri

Industrijske mjere: modernizacija proizvodnog postrojenja, osobito pogona za elektrolizu u Lavéri

| (42) | Tri su glavna cilja tog projekta:






  — | postupati u skladu s obvezama koje su dobrovoljno preuzeli proizvođači klora u okviru udruženja Eurochlor, a koje podrazumijevaju prestanak upotrebe tehnologije elektrolize sa živom u proizvodnji klora do 2020., |
| --- | --- | --- |

(42)

Tri su glavna cilja tog projekta:

—

postupati u skladu s obvezama koje su dobrovoljno preuzeli proizvođači klora u okviru udruženja Eurochlor, a koje podrazumijevaju prestanak upotrebe tehnologije elektrolize sa živom u proizvodnji klora do 2020.,

| — | povratiti konkurentnost postrojenja u Lavéri u području proizvodnje klora, natrijeva hidroksida, klormetana i VCM-a na razinu europskih konkurenata zahvaljujući proizvodnji klora upotrebom tehnologije s membranskim člankom, |
| --- | --- |

—

povratiti konkurentnost postrojenja u Lavéri u području proizvodnje klora, natrijeva hidroksida, klormetana i VCM-a na razinu europskih konkurenata zahvaljujući proizvodnji klora upotrebom tehnologije s membranskim člankom,

| — | očuvati vertikalnu integraciju postrojenja, na razini uzlaznih djelatnosti, pristupom slanoj otopini u Vauvertu te, na razini silaznih djelatnosti, tržištima VCM-a i klormetana. |
| --- | --- |

—

očuvati vertikalnu integraciju postrojenja, na razini uzlaznih djelatnosti, pristupom slanoj otopini u Vauvertu te, na razini silaznih djelatnosti, tržištima VCM-a i klormetana.

| (43) | Društvo Kem One procijenilo je da nadoknada njegovog zaostatka u pogledu konkurentnosti iznosi [20 – 40] milijuna EUR godišnje u troškovima proizvodnje. Puštanje u pogon predviđa se za 2016. Ukupni troškovi projekta SAM iznose [150 – 250] milijuna EUR. |
| --- | --- |

(43)

Društvo Kem One procijenilo je da nadoknada njegovog zaostatka u pogledu konkurentnosti iznosi [20 – 40] milijuna EUR godišnje u troškovima proizvodnje. Puštanje u pogon predviđa se za 2016. Ukupni troškovi projekta SAM iznose [150 – 250] milijuna EUR.

2.4.1.2.   Komercijalne mjere: preusmjeravanje komercijalne politike na tržišta s dodanom vrijednošću

Komercijalne mjere: preusmjeravanje komercijalne politike na tržišta s dodanom vrijednošću

| (44) | Društvo Kem One planira popuniti svoje proizvodne kapacitete za najprofitabilnija tržišta, posebno za tržišta PVC-C-a ili E-PVC-a te djelatnosti proizvodnje tekućega klora, zbog čega će svoju maržu moći povećati na stalni kapacitet proizvodnje klora. |
| --- | --- |

(44)

Društvo Kem One planira popuniti svoje proizvodne kapacitete za najprofitabilnija tržišta, posebno za tržišta PVC-C-a ili E-PVC-a te djelatnosti proizvodnje tekućega klora, zbog čega će svoju maržu moći povećati na stalni kapacitet proizvodnje klora.

| (45) | Društvo Kem One jednako tako namjerava razviti svoju prodaju natrijeva hidroksida i baznog S-PVC-a u Francuskoj i sjeverozapadnoj Europi. |
| --- | --- |

(45)

Društvo Kem One jednako tako namjerava razviti svoju prodaju natrijeva hidroksida i baznog S-PVC-a u Francuskoj i sjeverozapadnoj Europi.

| (46) | Planom oporavka predviđa se dobitak od [10 – 30] milijuna EUR do 2016., odnosno rast stope bruto marže od prodaje od oko [0 – 10] %. |
| --- | --- |

(46)

Planom oporavka predviđa se dobitak od [10 – 30] milijuna EUR do 2016., odnosno rast stope bruto marže od prodaje od oko [0 – 10] %.

2.4.1.3.   Financijske mjere: smanjenje fiksnih troškova

Financijske mjere: smanjenje fiksnih troškova

| (47) | Planom je predviđeno ukidanje [90 – 110] radnih mjesta. Obaviješteno je [1 – 15] zaposlenika o bitnim promjenama njihovih ugovora o radu zbog zatvaranja postrojenja u Aix-en-Provenceu. Navedeno je [80 – 100] radnih mjesta koja će biti raspodijeljena u okviru društva Kem One i grupe. Taj socijalni plan odgovara uštedi od [0 – 10] milijuna EUR na troškovima plaća. |
| --- | --- |

(47)

Planom je predviđeno ukidanje [90 – 110] radnih mjesta. Obaviješteno je [1 – 15] zaposlenika o bitnim promjenama njihovih ugovora o radu zbog zatvaranja postrojenja u Aix-en-Provenceu. Navedeno je [80 – 100] radnih mjesta koja će biti raspodijeljena u okviru društva Kem One i grupe. Taj socijalni plan odgovara uštedi od [0 – 10] milijuna EUR na troškovima plaća.

| (48) | Planom je predviđena i ušteda od [10 – 20] milijuna EUR na fiksnim troškovima koja je povezana sa smanjenjem troškova osiguranja, zatvaranjem podružnice u Aix-en-Provenceu i odgodom informatičkih projekata. |
| --- | --- |

(48)

Planom je predviđena i ušteda od [10 – 20] milijuna EUR na fiksnim troškovima koja je povezana sa smanjenjem troškova osiguranja, zatvaranjem podružnice u Aix-en-Provenceu i odgodom informatičkih projekata.

| (49) | Naposljetku, planom se namjerava uštedjeti [15 – 25] milijuna EUR na temelju poboljšanja produktivnosti: smanjenje fiksnih i varijabilnih troškova, povećanje prinosa. Te mjere ne ovise o projektu SAM te su trebale biti provedene 2014. i 2015. |
| --- | --- |

(49)

Naposljetku, planom se namjerava uštedjeti [15 – 25] milijuna EUR na temelju poboljšanja produktivnosti: smanjenje fiksnih i varijabilnih troškova, povećanje prinosa. Te mjere ne ovise o projektu SAM te su trebale biti provedene 2014. i 2015.

2.4.2.   Procjena troškova restrukturiranja i financiranja plana restrukturiranja

Procjena troškova restrukturiranja i financiranja plana restrukturiranja

| (50) | Troškovi restrukturiranja iznose 222 milijuna EUR: projekt pretvorbe pogona za elektrolizu u Lavéri ([150 – 210] milijuna EUR) te bušenje četiriju bušotina za dobivanje slane vode u Vauvertu ([15 – 30] milijuna EUR). |
| --- | --- |

(50)

Troškovi restrukturiranja iznose 222 milijuna EUR: projekt pretvorbe pogona za elektrolizu u Lavéri ([150 – 210] milijuna EUR) te bušenje četiriju bušotina za dobivanje slane vode u Vauvertu ([15 – 30] milijuna EUR).

| (51) | Za pokrivanje troškova restrukturiranja planom su predviđena sljedeća financiranja:

  Tablica 2.


  Izvori financiranja predviđeni planom restrukturiranja, kao što su navedeno u prijavi









  Privatni doprinosi (u milijunima EUR) | Javni doprinosi (u milijunima EUR) |
| --- | --- | --- |
| Samofinanciranje | [30 – 40] | Subvencije | 15 |
| Bankovni zajam | [60 – 70] (9) | Povratni predujmovi | 80 |
| Financiranje [Privatni subjekt 1] | [35 – 45] | Zajam FDES-a | 30 |
| Financiranje [Privatni subjekt 2] (financiranje putem otkupa potraživanja) | [40 – 50] | |
| Povećanje kapitala | 10 |
| Ukupno | 187,5 | Ukupno | 125 |
| Ukupno financiranje | 312,5 |
| Izvor: prijava |

(51)

Za pokrivanje troškova restrukturiranja planom su predviđena sljedeća financiranja:

Tablica 2.

Tablica 2.

Izvori financiranja predviđeni planom restrukturiranja, kao što su navedeno u prijavi

Izvori financiranja predviđeni planom restrukturiranja, kao što su navedeno u prijavi

Privatni doprinosi (u milijunima EUR)

Javni doprinosi (u milijunima EUR)

Samofinanciranje

[30 – 40]

Subvencije

15

Bankovni zajam

[60 – 70] (9)

9

Povratni predujmovi

80

Financiranje [Privatni subjekt 1]

[35 – 45]

Zajam FDES-a

30

Financiranje [Privatni subjekt 2] (financiranje putem otkupa potraživanja)

[40 – 50]

Povećanje kapitala

10

Ukupno

Ukupno

187,5

187,5

Ukupno

Ukupno

125

125

Ukupno financiranje

Ukupno financiranje

312,5

312,5

Izvor: prijava

Izvor:

| (52) | Financiranje restrukturiranja dopunjeno je mjerama otpisa obveza privatnih vjerovnika u visini od 158,8 milijuna EUR te javnih vjerovnika u visini od [...] EUR. |
| --- | --- |

(52)

Financiranje restrukturiranja dopunjeno je mjerama otpisa obveza privatnih vjerovnika u visini od 158,8 milijuna EUR te javnih vjerovnika u visini od [...] EUR.

| (53) | Naposljetku je u okviru prodaje vrijednosnih papira društva Kem One društvu K1, društvo Kem One Trésorerie uplatilo društvu Kem One iznos od [10 – 19] milijuna EUR, koji odgovara jamstvu pod nazivom „SEVESO” koje je grupa Kem One Holding uspostavila putem društva Kem One Trésorerie za postrojenja društva Kem One u Francuskoj tijekom njihovog prijenosa koje je provelo društvo Arkema, na temelju članka L515-8 Zakonika o okolišu (Code de l'environnement) (10) koji se odnosi na pogone razvrstane u pogledu zaštite okoliša. Francuska nadležna tijela pojasnila su da, iako oslobađanje i prijenos društvu Kem One iznosa jamstva SEVESO koje je prvobitno uspostavila grupa Klesch imaju neposredan pozitivan učinak na njegovu likvidnost, odgovarajući iznos nije bio upisan u računovodstvene knjige kao privatni doprinos zato što će se on postupno trebati namijeniti obnovi navedenih financijskih jamstava. |
| --- | --- |

(53)

Naposljetku je u okviru prodaje vrijednosnih papira društva Kem One društvu K1, društvo Kem One Trésorerie uplatilo društvu Kem One iznos od [10 – 19] milijuna EUR, koji odgovara jamstvu pod nazivom „SEVESO” koje je grupa Kem One Holding uspostavila putem društva Kem One Trésorerie za postrojenja društva Kem One u Francuskoj tijekom njihovog prijenosa koje je provelo društvo Arkema, na temelju članka L515-8 Zakonika o okolišu (Code de l'environnement) (10) koji se odnosi na pogone razvrstane u pogledu zaštite okoliša. Francuska nadležna tijela pojasnila su da, iako oslobađanje i prijenos društvu Kem One iznosa jamstva SEVESO koje je prvobitno uspostavila grupa Klesch imaju neposredan pozitivan učinak na njegovu likvidnost, odgovarajući iznos nije bio upisan u računovodstvene knjige kao privatni doprinos zato što će se on postupno trebati namijeniti obnovi navedenih financijskih jamstava.

Code de l'environnement

10

2.4.3.   Poslovni plan društva Kem One

Poslovni plan društva Kem One

| (54) | Poslovni plan društva Kem One odnosi se na razdoblje od 2013. do 2017., a francuska tijela smatraju, na temelju ostvarivih pretpostavki, da se ponovna uspostava održivosti poduzetnika očekuje 2017. U srednjem scenariju društvo Kem One doseže zadovoljavajuću razinu likvidnosti od 2014., stopu bruto marže od [25 – 35] % prodaje od 2017. te razinu EBITDA-e od [4 – 12] % od 2018., u skladu s referentnim vrijednostima sektora bazne kemijske industrije. |
| --- | --- |

(54)

Poslovni plan društva Kem One odnosi se na razdoblje od 2013. do 2017., a francuska tijela smatraju, na temelju ostvarivih pretpostavki, da se ponovna uspostava održivosti poduzetnika očekuje 2017. U srednjem scenariju društvo Kem One doseže zadovoljavajuću razinu likvidnosti od 2014., stopu bruto marže od [25 – 35] % prodaje od 2017. te razinu EBITDA-e od [4 – 12] % od 2018., u skladu s referentnim vrijednostima sektora bazne kemijske industrije.

| (55) | Poboljšanje održivosti dovest će osobito do sljedećih pet mjera: znatnih privatnih doprinosa neposrednoj obnovi likvidnosti, ulaganja kojima će se omogućiti bolja pouzdanost postupaka elektrolize i bušenja u svrhu unaprjeđenja konkurentnosti poduzetnika, ponovnog pregovaranja o ugovorima o pristupu sirovinama i industrijskim platformama, unutarnjeg restrukturiranja povezanog s planom povećanja učinkovitosti i produktivnosti te izmjene komercijalne politike u pogledu položaja društva Kem One na tržištu. |
| --- | --- |

(55)

Poboljšanje održivosti dovest će osobito do sljedećih pet mjera: znatnih privatnih doprinosa neposrednoj obnovi likvidnosti, ulaganja kojima će se omogućiti bolja pouzdanost postupaka elektrolize i bušenja u svrhu unaprjeđenja konkurentnosti poduzetnika, ponovnog pregovaranja o ugovorima o pristupu sirovinama i industrijskim platformama, unutarnjeg restrukturiranja povezanog s planom povećanja učinkovitosti i produktivnosti te izmjene komercijalne politike u pogledu položaja društva Kem One na tržištu.

| (56) | Francuska tijela smatraju da su navedene pretpostavke ostvarive: očekivana dobit već je uzeta u obzir u novim ugovorima; osim postrojenja za elektrolizu, veličina postrojenja za VCM i S-PVC na razini je najboljih konkurentskih postrojenja zapadne Europe i, naposljetku, pretpostavkama tržišne cijene nije predviđen ponovni rast potražnje niti poboljšanje ravnoteže između ponude i potražnje PVC-a, koje glavni konzultanti u tom području?struke ipak predviđaju. |
| --- | --- |

(56)

Francuska tijela smatraju da su navedene pretpostavke ostvarive: očekivana dobit već je uzeta u obzir u novim ugovorima; osim postrojenja za elektrolizu, veličina postrojenja za VCM i S-PVC na razini je najboljih konkurentskih postrojenja zapadne Europe i, naposljetku, pretpostavkama tržišne cijene nije predviđen ponovni rast potražnje niti poboljšanje ravnoteže između ponude i potražnje PVC-a, koje glavni konzultanti u tom području?struke ipak predviđaju.

| (57) | Poslovnim su planom isto tako uzeti u obzir alternativni scenariji. U pesimističnom scenariju francuska tijela pretpostavljaju da će se opetovanim nezgodama u proizvodnji proizvodnja i prodaja smanjiti za [8 – 14] % u odnosu na srednji scenarij kao i varijabilni troškovi i dobit utvrđena u ugovorima o nabavi. EBIDTA ostaje smanjena u razdoblju od 2014. do 2016. ([1 – 5] % prometa). Likvidnost ponovno doseže zadovoljavajuću razinu krajem 2014., ali društvu Kem One ne omogućuje smanjivanje duga. Ipak, ponovna uspostava dugoročne održivosti sigurna je čak i u tom scenariju zahvaljujući projektu pretvorbe pogona za elektrolizu. |
| --- | --- |

(57)

Poslovnim su planom isto tako uzeti u obzir alternativni scenariji. U pesimističnom scenariju francuska tijela pretpostavljaju da će se opetovanim nezgodama u proizvodnji proizvodnja i prodaja smanjiti za [8 – 14] % u odnosu na srednji scenarij kao i varijabilni troškovi i dobit utvrđena u ugovorima o nabavi. EBIDTA ostaje smanjena u razdoblju od 2014. do 2016. ([1 – 5] % prometa). Likvidnost ponovno doseže zadovoljavajuću razinu krajem 2014., ali društvu Kem One ne omogućuje smanjivanje duga. Ipak, ponovna uspostava dugoročne održivosti sigurna je čak i u tom scenariju zahvaljujući projektu pretvorbe pogona za elektrolizu.

| (58) | U okviru optimističnog scenarija u narednim se godinama predviđa postupan rast prodajnih cijena PVC-a za široku potrošnju i natrijeva hidroksida. U tom scenariju likvidnost od 2014. ponovno doseže zadovoljavajuću razinu (+ [40 – 60] milijuna EUR). Planom se društvu Kem One omogućuje i da financira neka od svojih ulaganja ([300 – 500] milijuna EUR od 2014. do 2020.), smanji svoj dug od 2017. do 2020. te da od 2018. postigne EBITDA-u od [10 – 15] %. |
| --- | --- |

(58)

U okviru optimističnog scenarija u narednim se godinama predviđa postupan rast prodajnih cijena PVC-a za široku potrošnju i natrijeva hidroksida. U tom scenariju likvidnost od 2014. ponovno doseže zadovoljavajuću razinu (+ [40 – 60] milijuna EUR). Planom se društvu Kem One omogućuje i da financira neka od svojih ulaganja ([300 – 500] milijuna EUR od 2014. do 2020.), smanji svoj dug od 2017. do 2020. te da od 2018. postigne EBITDA-u od [10 – 15] %.

3.   SUMNJE ISTAKNUTE U ODLUCI O POKRETANJU POSTUPKA

SUMNJE ISTAKNUTE U ODLUCI O POKRETANJU POSTUPKA

| (59) | Komisija je odlukom od 1. listopada 2014. pokrenula formalni istražni postupak. U toj odluci o pokretanju postupka Komisija je izrazila sumnje o kvalifikaciji ispitanih mjera kao državnih potpora i o njihovoj eventualnoj spojivosti s unutarnjim tržištem u skladu s važećim pravilima o državnim potporama koje se dodjeljuju poduzetnicima u teškoćama. |
| --- | --- |

(59)

Komisija je odlukom od 1. listopada 2014. pokrenula formalni istražni postupak. U toj odluci o pokretanju postupka Komisija je izrazila sumnje o kvalifikaciji ispitanih mjera kao državnih potpora i o njihovoj eventualnoj spojivosti s unutarnjim tržištem u skladu s važećim pravilima o državnim potporama koje se dodjeljuju poduzetnicima u teškoćama.

3.1.   KVALIFIKACIJA DRŽAVNE POTPORE

| (60) | U pogledu triju prijavljenih mjera, odnosno i. zajma FDES-a, ii. subvencije i povratnih zajmova te iii. otpisa obveza, Komisija je ispitala postojanje gospodarske prednosti te, u slučaju da ona postoji, njezin iznos. |
| --- | --- |

(60)

U pogledu triju prijavljenih mjera, odnosno i. zajma FDES-a, ii. subvencije i povratnih zajmova te iii. otpisa obveza, Komisija je ispitala postojanje gospodarske prednosti te, u slučaju da ona postoji, njezin iznos.

3.1.1.   Zajam FDES-a

Zajam FDES-a

3.1.1.1.   Vrijednost instrumenata osiguranja

Vrijednost instrumenata osiguranja

| (61) | Komisija je najprije ispitala uvjete zajma FDES-a. U pogledu instrumenata osiguranja, Komisija je izrazila nekoliko zadrški u pogledu procjene njihove vrijednosti. Najprije, francuska tijela nisu pojasnila koji su materijali i oprema dani u zalog. Komisija je jednako tako istaknula da stara, nedovoljno učinkovita te čak zastarjela narav nekih proizvodnih postrojenja francuska tijela navode kao jednu od najvećih teškoća društva Kem One. To je pogotovo slučaj s postrojenjima za elektrolizu sa živom i dijafragmom. Stoga je Komisija ispitala stvarnu vrijednost založene opreme i materijala te sumnja da je neto knjigovodstvena vrijednost primijenjena pri procjeni instrumenata osiguranja najrelevantnija vrijednost, osobito u usporedbi s alternativnim rješenjem prema kojem bi se vrijednost zaloga procijenila s obzirom na neto prihode koji se mogu ostvariti upotrebom te opreme i materijala. |
| --- | --- |

(61)

Komisija je najprije ispitala uvjete zajma FDES-a. U pogledu instrumenata osiguranja, Komisija je izrazila nekoliko zadrški u pogledu procjene njihove vrijednosti. Najprije, francuska tijela nisu pojasnila koji su materijali i oprema dani u zalog. Komisija je jednako tako istaknula da stara, nedovoljno učinkovita te čak zastarjela narav nekih proizvodnih postrojenja francuska tijela navode kao jednu od najvećih teškoća društva Kem One. To je pogotovo slučaj s postrojenjima za elektrolizu sa živom i dijafragmom. Stoga je Komisija ispitala stvarnu vrijednost založene opreme i materijala te sumnja da je neto knjigovodstvena vrijednost primijenjena pri procjeni instrumenata osiguranja najrelevantnija vrijednost, osobito u usporedbi s alternativnim rješenjem prema kojem bi se vrijednost zaloga procijenila s obzirom na neto prihode koji se mogu ostvariti upotrebom te opreme i materijala.

3.1.1.2.   Razina povrata zajma

Razina povrata zajma

| (62) | S obzirom na te sumnje, činilo se nedovoljnim povećati referentnu stopu Francuske za 400 baznih bodova u trenutku dodjele zajma (0,53 %) u svrhu izračuna povrata zajma. |
| --- | --- |

(62)

S obzirom na te sumnje, činilo se nedovoljnim povećati referentnu stopu Francuske za 400 baznih bodova u trenutku dodjele zajma (0,53 %) u svrhu izračuna povrata zajma.

| (63) | Komisija je sumnjala i u uvjete povrata zajma. Naime, francuska su tijela na temelju Komunikacije Komisije o reviziji metode za utvrđivanje referentnih kamatnih i diskontnih stopa (dalje u tekstu: „Komunikacija o referentnim stopama iz 2008.”) (11) izračunala povrat od 4,53 %, ali su zadržala stopu od 3,5 % |
| --- | --- |

(63)

Komisija je sumnjala i u uvjete povrata zajma. Naime, francuska su tijela na temelju Komunikacije Komisije o reviziji metode za utvrđivanje referentnih kamatnih i diskontnih stopa (dalje u tekstu: „Komunikacija o referentnim stopama iz 2008.”) (11) izračunala povrat od 4,53 %, ali su zadržala stopu od 3,5 %

11

| (64) | Naprotiv, Komisija je smatrala da povećanje kvalitete instrumenata osiguranja nije bilo dovoljno i da se stopa trebala kretati u rasponu od 6,53 % do 10,53 % (12). |
| --- | --- |

(64)

Naprotiv, Komisija je smatrala da povećanje kvalitete instrumenata osiguranja nije bilo dovoljno i da se stopa trebala kretati u rasponu od 6,53 % do 10,53 % (12).

12

| (65) | Komisija je jednako tako istaknula da bi se, s obzirom na to da privatna banka nije odobrila zajam društvu Kem One u istim uvjetima te u okolnostima teškoća i restrukturiranja poduzetnika, cjelokupan zajam mogao smatrati potporom. |
| --- | --- |

(65)

Komisija je jednako tako istaknula da bi se, s obzirom na to da privatna banka nije odobrila zajam društvu Kem One u istim uvjetima te u okolnostima teškoća i restrukturiranja poduzetnika, cjelokupan zajam mogao smatrati potporom.

3.1.2.   Subvencija i povratni predujmovi

Subvencija i povratni predujmovi

| (66) | Komisija je smatrala da subvencija predstavlja gospodarsku prednost koju korisnik ne bi ostvario u tržišnim uvjetima. Naime, subvencija je financijski instrument čiji se iznos glavnice ne vraća i na koji korisnik ne plaća kamate. Stoga je isključena mogućnost da bi privatni zajmodavac, koji snosi troškove financiranja i mora vratiti svoj iznos glavnice, pristao financirati poduzetnika subvencijama. |
| --- | --- |

(66)

Komisija je smatrala da subvencija predstavlja gospodarsku prednost koju korisnik ne bi ostvario u tržišnim uvjetima. Naime, subvencija je financijski instrument čiji se iznos glavnice ne vraća i na koji korisnik ne plaća kamate. Stoga je isključena mogućnost da bi privatni zajmodavac, koji snosi troškove financiranja i mora vratiti svoj iznos glavnice, pristao financirati poduzetnika subvencijama.

| (67) | Budući da je riječ o povratnim predujmovima, Komisija je istaknula postojanje određenih uvjeta povezanih s njihovom dodjelom koje privatni zajmodavac vjerojatno ne bi postavio. Riječ je najprije bila o uvjetu održavanja djelatnosti i radnih mjesta u Lavéri tijekom pet godina od provedbe projekta, ako je to opravdano održivošću društva Kem One te nakon prethodnog odobrenja države. Osim toga, budući da francuska tijela nisu dokazala da bi privatni zajmodavci bili spremni odobriti takav iznos poduzetniku u teškoćama pod istim uvjetima, Komisija je ocijenila da bi se ukupan iznos povratnih predujmova mogao smatrati potporom. |
| --- | --- |

(67)

Budući da je riječ o povratnim predujmovima, Komisija je istaknula postojanje određenih uvjeta povezanih s njihovom dodjelom koje privatni zajmodavac vjerojatno ne bi postavio. Riječ je najprije bila o uvjetu održavanja djelatnosti i radnih mjesta u Lavéri tijekom pet godina od provedbe projekta, ako je to opravdano održivošću društva Kem One te nakon prethodnog odobrenja države. Osim toga, budući da francuska tijela nisu dokazala da bi privatni zajmodavci bili spremni odobriti takav iznos poduzetniku u teškoćama pod istim uvjetima, Komisija je ocijenila da bi se ukupan iznos povratnih predujmova mogao smatrati potporom.

3.1.3.   Eventualan otpis poreznih i socijalnih obveza

Eventualan otpis poreznih i socijalnih obveza

| (68) | Komisija je najprije utvrdila da postotak otpisa obveza nije bio isti za privatne vjerovnike (70 %) i za javne vjerovnike ([...] %), iako nije bilo sigurno da su okolnosti države bile iste kao okolnosti privatnih vjerovnika koji su održavali stare odnose s društvom Kem One. |
| --- | --- |

(68)

Komisija je najprije utvrdila da postotak otpisa obveza nije bio isti za privatne vjerovnike (70 %) i za javne vjerovnike ([...] %), iako nije bilo sigurno da su okolnosti države bile iste kao okolnosti privatnih vjerovnika koji su održavali stare odnose s društvom Kem One.

| (69) | Nadalje, s obzirom na to da je riječ o načelu privatnog vjerovnika u tržišnom gospodarstvu, otpis obveza a priori predstavlja potporu jer se time daje prednost jednom poduzetniku u odnosu na njegove konkurente smanjenjem njegovih troškova. To osobito vrijedi ako je protiv poduzetnika u teškoćama otvoren stečajni postupak. Komisija je u ovom slučaju ispitala razloge takvog otpisa socijalnih i poreznih obveza, kojim se pogoduje ponudi jednog kupca. Komisija nije odbacila mogućnost da je iznos potpore jednak ukupnom iznosu predviđenog otpisa obveza. |
| --- | --- |

(69)

Nadalje, s obzirom na to da je riječ o načelu privatnog vjerovnika u tržišnom gospodarstvu, otpis obveza a priori predstavlja potporu jer se time daje prednost jednom poduzetniku u odnosu na njegove konkurente smanjenjem njegovih troškova. To osobito vrijedi ako je protiv poduzetnika u teškoćama otvoren stečajni postupak. Komisija je u ovom slučaju ispitala razloge takvog otpisa socijalnih i poreznih obveza, kojim se pogoduje ponudi jednog kupca. Komisija nije odbacila mogućnost da je iznos potpore jednak ukupnom iznosu predviđenog otpisa obveza.

a priori

3.2.   ISPITIVANJE SPOJIVOSTI

| (70) | U pogledu spojivosti mjera s važećim pravilima o državnim potporama, Komisija je smatrala da je primjenjivi pravni okvir utvrđen Smjernicama Zajednice o državnim potporama za sanaciju i restrukturiranje poduzeća u teškoćama iz 2004. (dalje u tekstu: „Smjernice iz 2004.”) (13). U tom pogledu, Komisija je istaknula sumnje u pogledu i. ponovne uspostave dugoročne održivosti društva Kem One, ii. izbjegavanja narušavanja tržišnog natjecanja i iii. ograničenja potpore na najmanju potrebnu razinu. |
| --- | --- |

(70)

U pogledu spojivosti mjera s važećim pravilima o državnim potporama, Komisija je smatrala da je primjenjivi pravni okvir utvrđen Smjernicama Zajednice o državnim potporama za sanaciju i restrukturiranje poduzeća u teškoćama iz 2004. (dalje u tekstu: „Smjernice iz 2004.”) (13). U tom pogledu, Komisija je istaknula sumnje u pogledu i. ponovne uspostave dugoročne održivosti društva Kem One, ii. izbjegavanja narušavanja tržišnog natjecanja i iii. ograničenja potpore na najmanju potrebnu razinu.

13

3.2.1.   Ponovna uspostava dugoročne održivosti društva Kem One

Ponovna uspostava dugoročne održivosti društva Kem One

| (71) | Komisija je najprije ispitala točno trajanje plana restrukturiranja jer Francuska to pitanje nije pojasnila. |
| --- | --- |

(71)

Komisija je najprije ispitala točno trajanje plana restrukturiranja jer Francuska to pitanje nije pojasnila.

| (72) | Komisija je zatim utvrdila da su francuska tijela u troškove restrukturiranja uključila samo troškove povezane s modernizacijom proizvodnog sustava (projekt pretvorbe postrojenja za elektrolizu u Lavéri ([150 – 210] milijuna EUR) te bušenje četiriju bušotina za dobivanje slane vode u Vauvertu ([15 – 30] milijuna EUR)). Komisija je smatrala da unutarnje restrukturiranje društva Kem One svakako podrazumijeva dodatne troškove povezane sa smanjenjem fiksnih troškova i preusmjeravanjem komercijalne politike. |
| --- | --- |

(72)

Komisija je zatim utvrdila da su francuska tijela u troškove restrukturiranja uključila samo troškove povezane s modernizacijom proizvodnog sustava (projekt pretvorbe postrojenja za elektrolizu u Lavéri ([150 – 210] milijuna EUR) te bušenje četiriju bušotina za dobivanje slane vode u Vauvertu ([15 – 30] milijuna EUR)). Komisija je smatrala da unutarnje restrukturiranje društva Kem One svakako podrazumijeva dodatne troškove povezane sa smanjenjem fiksnih troškova i preusmjeravanjem komercijalne politike.

| (73) | Osim toga, Komisija je ispitala vjerodostojnost određenih elemenata scenarija ponovne uspostave dugoročne održivosti koje je iznijela Francuska. Ponovna uspostava likvidnosti stoga se činila neizvjesnom, bez obzira na to je li riječ o nominalnom ili pesimističnom scenariju. |
| --- | --- |

(73)

Osim toga, Komisija je ispitala vjerodostojnost određenih elemenata scenarija ponovne uspostave dugoročne održivosti koje je iznijela Francuska. Ponovna uspostava likvidnosti stoga se činila neizvjesnom, bez obzira na to je li riječ o nominalnom ili pesimističnom scenariju.

| (74) | Sva tri scenarija koja je Francuska predložila u prijavi uključivala su dobivanje bankovnog zajma od privatnih financijskih institucija u iznosu od [60 – 70] milijuna EUR u 2016. Međutim, čini se da u toj fazi francuska tijela nisu imala nikakvo jamstvo u pogledu dobivanja tog zajma. Zbog te je neizvjesnosti smanjena ostvarivost tih triju scenarija. |
| --- | --- |

(74)

Sva tri scenarija koja je Francuska predložila u prijavi uključivala su dobivanje bankovnog zajma od privatnih financijskih institucija u iznosu od [60 – 70] milijuna EUR u 2016. Međutim, čini se da u toj fazi francuska tijela nisu imala nikakvo jamstvo u pogledu dobivanja tog zajma. Zbog te je neizvjesnosti smanjena ostvarivost tih triju scenarija.

3.2.2.   Izbjegavanje narušavanja tržišnog natjecanja

Izbjegavanje narušavanja tržišnog natjecanja

| (75) | Budući da Francuska nije predložila nikakve kompenzacijske mjere, Komisija je podsjetila da postojanje kompenzacijskih mjera predstavlja jedan od kriterija spojivosti potpore za restrukturiranje. Stoga je Komisija pozvala francuska tijela da joj predlože kompenzacijske mjere kojima bi se uzeli u obzir svi njihovi argumenti. |
| --- | --- |

(75)

Budući da Francuska nije predložila nikakve kompenzacijske mjere, Komisija je podsjetila da postojanje kompenzacijskih mjera predstavlja jedan od kriterija spojivosti potpore za restrukturiranje. Stoga je Komisija pozvala francuska tijela da joj predlože kompenzacijske mjere kojima bi se uzeli u obzir svi njihovi argumenti.

3.2.3.   Ograničenje potpore na najmanju razinu

Ograničenje potpore na najmanju razinu

| (76) | Komisija je izrazila sumnje u podatke koje su francuska tijela uzela u obzir pri izračunu iznosa vlastitog doprinosa društva Kem One, a stoga i u poštovanje pravila prema kojemu vlastiti doprinos velikog poduzetnika troškovima restrukturiranja mora predstavljati 50 % ukupnog iznosa. |
| --- | --- |

(76)

Komisija je izrazila sumnje u podatke koje su francuska tijela uzela u obzir pri izračunu iznosa vlastitog doprinosa društva Kem One, a stoga i u poštovanje pravila prema kojemu vlastiti doprinos velikog poduzetnika troškovima restrukturiranja mora predstavljati 50 % ukupnog iznosa.

4.   ODGOVOR FRANCUSKE NA ODLUKU O POKRETANJU POSTUPKA

ODGOVOR FRANCUSKE NA ODLUKU O POKRETANJU POSTUPKA

| (77) | Francuska je dopisom od 3. studenoga 2014. iznijela svoje primjedbe na odluku o pokretanju postupka. |
| --- | --- |

(77)

Francuska je dopisom od 3. studenoga 2014. iznijela svoje primjedbe na odluku o pokretanju postupka.

4.1.   KVALIFIKACIJA DRŽAVNE POTPORE

4.1.1.   Zajam FDES-a

Zajam FDES-a

4.1.1.1.   Vrijednost instrumenata osiguranja

Vrijednost instrumenata osiguranja

| (78) | Francuska ističe da knjigovodstvena vrijednost založene imovine odgovara njezinoj tržišnoj vrijednosti. Naime, neto knjigovodstvena vrijednost jednaka je bruto knjigovodstvenoj vrijednosti umanjenoj za amortizaciju. Međutim, bruto vrijednost odgovara kupovnoj vrijednosti imovine ili vrijednosti njezina doprinosa. Tako su nezavisni stručnjaci tijekom djelomičnog doprinosa imovine društva Arkema društvu Kem One 2. srpnja 2012. taj doprinos procijenili na [110 – 120] milijuna EUR. Osim toga, Francuska podsjeća da su dvije transakcije koje su nedavno provedene u sektoru PVC-a i koje su bile namijenjene poduzetnicima manjima od društva Kem One obuhvaćale puno veće iznose od knjigovodstvene vrijednosti imovine društva Kem One. Usto, kada bi se djelatnosti društva Kem One vrednovale primjenom metode budućih diskontiranih novčanih tokova, one bi u 2014. iznosile [80 – 90] milijuna EUR, u 2015. [110 – 130] milijuna EUR, a u 2016. [330 – 340] milijuna EUR. Naposljetku, Francuska podsjeća da je riječ o instrumentu osiguranja prvog reda, kojim se državi jamči namirenje prije svih ostalih vjerovnika. |
| --- | --- |

(78)

Francuska ističe da knjigovodstvena vrijednost založene imovine odgovara njezinoj tržišnoj vrijednosti. Naime, neto knjigovodstvena vrijednost jednaka je bruto knjigovodstvenoj vrijednosti umanjenoj za amortizaciju. Međutim, bruto vrijednost odgovara kupovnoj vrijednosti imovine ili vrijednosti njezina doprinosa. Tako su nezavisni stručnjaci tijekom djelomičnog doprinosa imovine društva Arkema društvu Kem One 2. srpnja 2012. taj doprinos procijenili na [110 – 120] milijuna EUR. Osim toga, Francuska podsjeća da su dvije transakcije koje su nedavno provedene u sektoru PVC-a i koje su bile namijenjene poduzetnicima manjima od društva Kem One obuhvaćale puno veće iznose od knjigovodstvene vrijednosti imovine društva Kem One. Usto, kada bi se djelatnosti društva Kem One vrednovale primjenom metode budućih diskontiranih novčanih tokova, one bi u 2014. iznosile [80 – 90] milijuna EUR, u 2015. [110 – 130] milijuna EUR, a u 2016. [330 – 340] milijuna EUR. Naposljetku, Francuska podsjeća da je riječ o instrumentu osiguranja prvog reda, kojim se državi jamči namirenje prije svih ostalih vjerovnika.

| (79) | Francuska stoga zaključuje kako je potrebno smatrati da država raspolaže čvrstim jamstvom čiji je iznos, u odnosu na iznos zajma FDES-a, vrlo visok. |
| --- | --- |

(79)

Francuska stoga zaključuje kako je potrebno smatrati da država raspolaže čvrstim jamstvom čiji je iznos, u odnosu na iznos zajma FDES-a, vrlo visok.

4.1.1.2.   Razina povrata

Razina povrata

| (80) | Francuska najprije smatra da način izračuna kamatne stope na temelju uzorka poduzetnika za koje se dogovaraju kreditne izvedenice na osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza (credit default swap) na četiri godine i čiji je kreditni rejting CCC, koji je naveden u točki 92. odluke o pokretanju postupka te iz kojeg proizlazi stopa od 20,95 %, neće dovesti do procjene stvarnosti tržišnih stopa. Naime, ne može biti riječ o postupcima uzimanja zajmova sličnih zajmu koji je FDES odobrio društvu Kem One, s obzirom na to da ne postoji nikakvo utvrđenje jamstava ili razine instrumenata osiguranja povezanih s aktivnostima uzetima u obzir za određivanje stope od 20,95 %. |
| --- | --- |

(80)

Francuska najprije smatra da način izračuna kamatne stope na temelju uzorka poduzetnika za koje se dogovaraju kreditne izvedenice na osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza (credit default swap) na četiri godine i čiji je kreditni rejting CCC, koji je naveden u točki 92. odluke o pokretanju postupka te iz kojeg proizlazi stopa od 20,95 %, neće dovesti do procjene stvarnosti tržišnih stopa. Naime, ne može biti riječ o postupcima uzimanja zajmova sličnih zajmu koji je FDES odobrio društvu Kem One, s obzirom na to da ne postoji nikakvo utvrđenje jamstava ili razine instrumenata osiguranja povezanih s aktivnostima uzetima u obzir za određivanje stope od 20,95 %.

credit default swap

| (81) | Osim toga, uzimajući u obzir financijsko stanje društva Kem One i razinu instrumenata osiguranja, primjena Komunikacije o referentnim stopama iz 2008. dovela bi do stope povrata od 4,53 % (referentna stopa Francuske od 0,53 % + 400 baznih bodova), a ne 6,53 % kao što to tvrdi Komisija u odluci o pokretanju postupka. |
| --- | --- |

(81)

Osim toga, uzimajući u obzir financijsko stanje društva Kem One i razinu instrumenata osiguranja, primjena Komunikacije o referentnim stopama iz 2008. dovela bi do stope povrata od 4,53 % (referentna stopa Francuske od 0,53 % + 400 baznih bodova), a ne 6,53 % kao što to tvrdi Komisija u odluci o pokretanju postupka.

| (82) | U svakom slučaju, stopa izračunana na temelju Komunikacije o referentnim stopama iz 2008. služi samo kao pokazatelj. U ovom slučaju, niski rizik od insolventnosti društva Kem One, uzimajući posebno u obzir učinkovitu provedbu plana oporavka kojim će se od 2017. omogućiti ponovna uspostava održivosti poduzetnika i čvrsto financijsko upravljanje te visoki stupanj instrumenata osiguranja opravdavaju stopu od 3,5 % koja je u skladu s tržištem. |
| --- | --- |

(82)

U svakom slučaju, stopa izračunana na temelju Komunikacije o referentnim stopama iz 2008. služi samo kao pokazatelj. U ovom slučaju, niski rizik od insolventnosti društva Kem One, uzimajući posebno u obzir učinkovitu provedbu plana oporavka kojim će se od 2017. omogućiti ponovna uspostava održivosti poduzetnika i čvrsto financijsko upravljanje te visoki stupanj instrumenata osiguranja opravdavaju stopu od 3,5 % koja je u skladu s tržištem.

| (83) | Naposljetku, ugovorom o financiranju sklopljenim s [Privatnim subjektom 2] predviđa se stopa financiranja Euribor na tri mjeseca + [...] % s minimalnom stopom od [...] %. Iako nije riječ o bankovnoj stopi, uvjeti dodjele financiranja potvrđuju da je zajam FDES-a u skladu s tržišnim uvjetima. |
| --- | --- |

(83)

Naposljetku, ugovorom o financiranju sklopljenim s [Privatnim subjektom 2] predviđa se stopa financiranja Euribor na tri mjeseca + [...] % s minimalnom stopom od [...] %. Iako nije riječ o bankovnoj stopi, uvjeti dodjele financiranja potvrđuju da je zajam FDES-a u skladu s tržišnim uvjetima.

4.1.1.3.   Iznos potpore

Iznos potpore

| (84) | Kao što je navedeno u prijavi, Francuska smatra da bi iznos potpore, ako je doista riječ o potpori, trebao biti jednak razlici između stope izračunane na temelju Komunikacije o referentnim stopama iz 2008. i primijenjene stope, odnosno 4,53 % i 3,5 %, a ne ukupnom iznosu zajma. |
| --- | --- |

(84)

Kao što je navedeno u prijavi, Francuska smatra da bi iznos potpore, ako je doista riječ o potpori, trebao biti jednak razlici između stope izračunane na temelju Komunikacije o referentnim stopama iz 2008. i primijenjene stope, odnosno 4,53 % i 3,5 %, a ne ukupnom iznosu zajma.

| (85) | Francuska ističe da je Komisija u prošlosti primijenila taj pristup, i to u nekoliko navrata. |
| --- | --- |

(85)

Francuska ističe da je Komisija u prošlosti primijenila taj pristup, i to u nekoliko navrata.

4.1.2.   Subvencija i povratni predujmovi

Subvencija i povratni predujmovi

| (86) | Kao što je već bilo navedeno, Francuska priznaje da cjelokupna subvencija predstavlja državnu potporu. |
| --- | --- |

(86)

Kao što je već bilo navedeno, Francuska priznaje da cjelokupna subvencija predstavlja državnu potporu.

| (87) | U pogledu povratnih predujmova, Francuska smatra da se oni ne bi trebali u cijelosti smatrati državnim potporama. Naime, povrat je predujmova siguran jer se on automatski isplaćuje dvije godine nakon završetka poduzetih radova modernizacije. Predujmovi bi se stoga trebali izjednačiti sa zajmovima te je stoga iznos potpore jednak ekvivalentu subvencije, odnosno 14,4 milijuna EUR. |
| --- | --- |

(87)

U pogledu povratnih predujmova, Francuska smatra da se oni ne bi trebali u cijelosti smatrati državnim potporama. Naime, povrat je predujmova siguran jer se on automatski isplaćuje dvije godine nakon završetka poduzetih radova modernizacije. Predujmovi bi se stoga trebali izjednačiti sa zajmovima te je stoga iznos potpore jednak ekvivalentu subvencije, odnosno 14,4 milijuna EUR.

4.1.3.   Eventualan otpis poreznih i socijalnih obveza

Eventualan otpis poreznih i socijalnih obveza

| (88) | Francuska najprije navodi da, suprotno onomu što je bilo navedeno u prijavi, porezne i socijalne obveze iznose [...] EUR, a ne 42 milijuna EUR. Tih [...] EUR podijeljeno je kako slijedi: [...] milijuna EUR duga nastalo je prije pokretanja predstečajnog postupka, dok je [...] EUR duga nastalo nakon pokretanja navedenog postupka. Nadležna tijela namjeravaju odobriti oprost [...] % oprostivog duga nastalog prije pokretanja postupka (14), u iznosu od [...] EUR od ukupnih javnih obveza koje iznose [...] EUR (odnosno [...] % ukupnih javnih obveza). |
| --- | --- |

(88)

Francuska najprije navodi da, suprotno onomu što je bilo navedeno u prijavi, porezne i socijalne obveze iznose [...] EUR, a ne 42 milijuna EUR. Tih [...] EUR podijeljeno je kako slijedi: [...] milijuna EUR duga nastalo je prije pokretanja predstečajnog postupka, dok je [...] EUR duga nastalo nakon pokretanja navedenog postupka. Nadležna tijela namjeravaju odobriti oprost [...] % oprostivog duga nastalog prije pokretanja postupka (14), u iznosu od [...] EUR od ukupnih javnih obveza koje iznose [...] EUR (odnosno [...] % ukupnih javnih obveza).

14

| (89) | Nadalje, Francuska podsjeća da je većina dugova prema privatnim vjerovnicima ukinuta u 100-postotnom ili 70-postotnom iznosu. |
| --- | --- |

(89)

Nadalje, Francuska podsjeća da je većina dugova prema privatnim vjerovnicima ukinuta u 100-postotnom ili 70-postotnom iznosu.

| (90) | Osim toga, odricanje Francuske od dijela poreznih i socijalnih obveza društva Kem One omogućilo je dobru provedbu plana oporavka poduzetnika. Naime, Francuska bi u slučaju prestanka društva Kem One mogla izgubiti dodatnih [...] milijuna EUR (15) ako ne odobri oprost duga u najvećem ukupnom iznosu od [...] milijuna EUR. |
| --- | --- |

(90)

Osim toga, odricanje Francuske od dijela poreznih i socijalnih obveza društva Kem One omogućilo je dobru provedbu plana oporavka poduzetnika. Naime, Francuska bi u slučaju prestanka društva Kem One mogla izgubiti dodatnih [...] milijuna EUR (15) ako ne odobri oprost duga u najvećem ukupnom iznosu od [...] milijuna EUR.

15

| (91) | S obzirom na te elemente Francuska se ponaša kao razuman vjerovnik. |
| --- | --- |

(91)

S obzirom na te elemente Francuska se ponaša kao razuman vjerovnik.

| (92) | U svakom slučaju, ako se mjera treba smatrati državnom potporom, iznos potpore odgovarao bi razlici između iznosa kojega se Francuska konačno pristala odreći i najmanjeg iznosa kojega su se pristali odreći svi privatni vjerovnici. |
| --- | --- |

(92)

U svakom slučaju, ako se mjera treba smatrati državnom potporom, iznos potpore odgovarao bi razlici između iznosa kojega se Francuska konačno pristala odreći i najmanjeg iznosa kojega su se pristali odreći svi privatni vjerovnici.

4.2.   SPOJIVOST

4.2.1.   Ponovna uspostava održivosti

Ponovna uspostava održivosti

| (93) | U odluci o pokretanju postupka Komisija je pozvala Francusku da komentira tvrdnju da će u troškovima restrukturiranja obuhvatiti samo troškove povezane s modernizacijom proizvodnog sustava, iako bi restrukturiranje društva Kem One nužno prouzročilo dodatne troškove povezane sa svakom mjerom restrukturiranja (smanjenje fiksnih troškova i preusmjeravanje komercijalne politike). Francuska u svojim primjedbama ističe da je smanjenje fiksnih troškova prouzročilo samo trinaest otkaza, što je dovelo do povezanog financijskog opterećenja od [...] milijuna EUR. To opterećenje nije zasebno navedeno u poslovnom planu ni u planu obnove likvidnosti koji je priložen nacrtu prijave, ali je ipak oduzeto od iznosa likvidnosti na početku pokretanja postupka. Osim toga, ostali unutarnji napori povezani sa smanjenjem troškova nastalih na središnjoj razini nisu prouzročili posebna financijska opterećenja. U pogledu preusmjeravanja komercijalne politike, ono nije prouzročilo nikakvo izravno povezano opterećenje. |
| --- | --- |

(93)

U odluci o pokretanju postupka Komisija je pozvala Francusku da komentira tvrdnju da će u troškovima restrukturiranja obuhvatiti samo troškove povezane s modernizacijom proizvodnog sustava, iako bi restrukturiranje društva Kem One nužno prouzročilo dodatne troškove povezane sa svakom mjerom restrukturiranja (smanjenje fiksnih troškova i preusmjeravanje komercijalne politike). Francuska u svojim primjedbama ističe da je smanjenje fiksnih troškova prouzročilo samo trinaest otkaza, što je dovelo do povezanog financijskog opterećenja od [...] milijuna EUR. To opterećenje nije zasebno navedeno u poslovnom planu ni u planu obnove likvidnosti koji je priložen nacrtu prijave, ali je ipak oduzeto od iznosa likvidnosti na početku pokretanja postupka. Osim toga, ostali unutarnji napori povezani sa smanjenjem troškova nastalih na središnjoj razini nisu prouzročili posebna financijska opterećenja. U pogledu preusmjeravanja komercijalne politike, ono nije prouzročilo nikakvo izravno povezano opterećenje.

| (94) | Usto, nekoliko je pozitivnih elemenata potvrdilo ostvarivost scenarija ponovne uspostave održivosti koje je iznio poduzetnik. Tako je u prvotnom scenariju likvidnost na kraju 2017. povećana za [30 – 40] milijuna EUR zbog smanjenja potrebnih ulaganja i ponovnog prijevremenog pokretanja djelatnosti, dok je očekivana dobit od poslovanja revidirana na [35 – 45] milijuna EUR godišnje, umjesto [25 – 35] milijuna EUR. Osim toga, uključivanje nekoliko privatnih društava, poput [Privatnog subjekta 1], [Privatnog subjekta 3], [Privatnog subjekta 4] i [Privatnog subjekta 5], koja su pristala na otpis svih njihovih potraživanja od društva Kem One, te [Privatnog subjekta 2], koji je pristao na povećanje kapaciteta otkupa potraživanja društva Kem One, dokazuje da ti subjekti vjeruju u ponovnu uspostavu dugoročne održivosti poduzetnika. |
| --- | --- |

(94)

Usto, nekoliko je pozitivnih elemenata potvrdilo ostvarivost scenarija ponovne uspostave održivosti koje je iznio poduzetnik. Tako je u prvotnom scenariju likvidnost na kraju 2017. povećana za [30 – 40] milijuna EUR zbog smanjenja potrebnih ulaganja i ponovnog prijevremenog pokretanja djelatnosti, dok je očekivana dobit od poslovanja revidirana na [35 – 45] milijuna EUR godišnje, umjesto [25 – 35] milijuna EUR. Osim toga, uključivanje nekoliko privatnih društava, poput [Privatnog subjekta 1], [Privatnog subjekta 3], [Privatnog subjekta 4] i [Privatnog subjekta 5], koja su pristala na otpis svih njihovih potraživanja od društva Kem One, te [Privatnog subjekta 2], koji je pristao na povećanje kapaciteta otkupa potraživanja društva Kem One, dokazuje da ti subjekti vjeruju u ponovnu uspostavu dugoročne održivosti poduzetnika.

| (95) | Bankovni zajam od [60 – 70] milijuna EUR ostaje hipotetski te na dan dostave odgovora Francuske još nije bio zatražen. U tim okolnostima Francuska smatra da činjenica da nema jamstva za bankovni zajam ne može narušiti tri scenarija ponovne uspostave održivosti poduzetnika, barem ne više od iznosa vlastitog doprinosa poduzetnika. |
| --- | --- |

(95)

Bankovni zajam od [60 – 70] milijuna EUR ostaje hipotetski te na dan dostave odgovora Francuske još nije bio zatražen. U tim okolnostima Francuska smatra da činjenica da nema jamstva za bankovni zajam ne može narušiti tri scenarija ponovne uspostave održivosti poduzetnika, barem ne više od iznosa vlastitog doprinosa poduzetnika.

4.2.2.   Vlastiti doprinos poduzetnika

Vlastiti doprinos poduzetnika

| (96) | Francuska u svojim primjedbama ne osporava odluku da se bankovni zajam od [60 – 70] milijuna EUR ne uključi u vlasnički kapital društva Kem One s obzirom na to da se radi o hipotetskom elementu jer se financijska ustanova nije izričito obvezala. |
| --- | --- |

(96)

Francuska u svojim primjedbama ne osporava odluku da se bankovni zajam od [60 – 70] milijuna EUR ne uključi u vlasnički kapital društva Kem One s obzirom na to da se radi o hipotetskom elementu jer se financijska ustanova nije izričito obvezala.

| (97) | A contrario, otpisi obveza koje su odobrili [Privatni subjekt 3], [Privatni subjekt 1], [Privatni subjekt 4] i [Privatni subjekt 5] trebali bi se smatrati sastavnim dijelom stvarnih financijskih tokova u korist društva Kem One te ih se stoga treba uzeti u obzir u vlastitom doprinosu. Naime, ti su poduzetnici dugoročni poslovni partneri društva Kem One, čiji interesi ovise o uspjehu potonjeg društva. Tako otpis obveza u visini od 180,5 milijuna EUR odgovara odlukama razumnih industrijskih poduzetnika, kojima je u izravnom interesu uspjeh plana oporavka društva Kem One i njegovih kupaca. Ostali otpisi obveza slijede istu logiku, ali su njihovi iznosi manji. |
| --- | --- |

(97)

A contrario, otpisi obveza koje su odobrili [Privatni subjekt 3], [Privatni subjekt 1], [Privatni subjekt 4] i [Privatni subjekt 5] trebali bi se smatrati sastavnim dijelom stvarnih financijskih tokova u korist društva Kem One te ih se stoga treba uzeti u obzir u vlastitom doprinosu. Naime, ti su poduzetnici dugoročni poslovni partneri društva Kem One, čiji interesi ovise o uspjehu potonjeg društva. Tako otpis obveza u visini od 180,5 milijuna EUR odgovara odlukama razumnih industrijskih poduzetnika, kojima je u izravnom interesu uspjeh plana oporavka društva Kem One i njegovih kupaca. Ostali otpisi obveza slijede istu logiku, ali su njihovi iznosi manji.

A contrario

| (98) | Privatni doprinosi stoga ukupno iznose 282,5 milijuna EUR, a podijeljeni su kako slijedi:

  Tablica 3.


  Izvori privatnih doprinosa predviđeni planom restrukturiranja prema procjeni Francuske







  Izvor doprinosa | Iznos (u milijunima EUR) |
| --- | --- | --- |
| Samofinanciranje društva Kem One | [30 – 40] |
| Financiranje [Privatni subjekt 1] | [35 – 45] |
| Financiranje [Privatni subjekt 2] | [55 – 65] |
| Povećanje kapitala kupaca | [5 – 15] |
| Namirenje potraživanja [Privatni subjekt 6] | [0–10] |
| Otpis obveza [Privatni subjekt 1] | [90-100] |
| Otpis obveza [Privatni subjekt 3] | [25-35] |
| Otpis obveza [Privatni subjekt 4] | [0–10] |
| Otpis obveza [Privatni subjekt 5] | [0–10] |
| Ukupno | 282,5 |
| Izvor: odgovor Francuske na odluku o pokretanju postupka |

(98)

Privatni doprinosi stoga ukupno iznose 282,5 milijuna EUR, a podijeljeni su kako slijedi:

Tablica 3.

Tablica 3.

Izvori privatnih doprinosa predviđeni planom restrukturiranja prema procjeni Francuske

Izvori privatnih doprinosa predviđeni planom restrukturiranja prema procjeni Francuske

Izvor doprinosa

Iznos (u milijunima EUR)

Samofinanciranje društva Kem One

[30 – 40]

Financiranje [Privatni subjekt 1]

[35 – 45]

Financiranje [Privatni subjekt 2]

[55 – 65]

Povećanje kapitala kupaca

[5 – 15]

Namirenje potraživanja [Privatni subjekt 6]

[0–10]

Otpis obveza [Privatni subjekt 1]

[90-100]

Otpis obveza [Privatni subjekt 3]

[25-35]

Otpis obveza [Privatni subjekt 4]

[0–10]

Otpis obveza [Privatni subjekt 5]

[0–10]

Ukupno

Ukupno

282,5

282,5

Izvor: odgovor Francuske na odluku o pokretanju postupka

Izvor:

5.   PRIMJEDBE TREĆIH ZAINTERESIRANIH OSOBA I OPASKE FRANCUSKE

PRIMJEDBE TREĆIH ZAINTERESIRANIH OSOBA I OPASKE FRANCUSKE

5.1.   PRIMJEDBE TREĆIH ZAINTERESIRANIH OSOBA

5.1.1.   Primjedbe društva Ineos

Primjedbe društva Ineos

5.1.1.1.   Iznos državne potpore i vlastiti doprinos društva Kem One

Iznos državne potpore i vlastiti doprinos društva Kem One

| (99) | Prema mišljenju društva Ineos, zahtjevom Francuske uvelike se podcjenjuje iznos državne potpore te nije predviđen dovoljan doprinos društva Kem One i njegovih dioničara. |
| --- | --- |

(99)

Prema mišljenju društva Ineos, zahtjevom Francuske uvelike se podcjenjuje iznos državne potpore te nije predviđen dovoljan doprinos društva Kem One i njegovih dioničara.

| (100) | Iznos državne potpore. Najprije, u pogledu zajma FDES-a, društvo Ineos odbacuje analizu Francuske prema kojoj se jedino razlika između stvarne stope tog zajma (3,5 %) i navodne tržišne stope od 4,53 % (odnosno 1,03 postotna boda) može smatrati potporom. Kada bi tvrdnje Francuske bile točne, društvo Kem One trebalo bi moći u istim uvjetima dobiti zajam od privatnog vjerovnika, što to društvo ni na koji način nije moglo dobiti. Osim toga, uvelike je precijenjena vrijednost instrumenata osiguranja. Knjigovodstvena vrijednost imovine ne može se u slučaju teških gospodarskih i financijskih teškoća poistovjetiti s tržišnom vrijednosti, tim više što ti instrumenti osiguranja imaju vrijednost samo unutar ciklusa poslovanja koji se pokazao krhkim. Zaključno, prema mišljenju društva Ineos, cjelokupni zajam FDES-a trebao bi se smatrati potporom. |
| --- | --- |

(100)

Iznos državne potpore. Najprije, u pogledu zajma FDES-a, društvo Ineos odbacuje analizu Francuske prema kojoj se jedino razlika između stvarne stope tog zajma (3,5 %) i navodne tržišne stope od 4,53 % (odnosno 1,03 postotna boda) može smatrati potporom. Kada bi tvrdnje Francuske bile točne, društvo Kem One trebalo bi moći u istim uvjetima dobiti zajam od privatnog vjerovnika, što to društvo ni na koji način nije moglo dobiti. Osim toga, uvelike je precijenjena vrijednost instrumenata osiguranja. Knjigovodstvena vrijednost imovine ne može se u slučaju teških gospodarskih i financijskih teškoća poistovjetiti s tržišnom vrijednosti, tim više što ti instrumenti osiguranja imaju vrijednost samo unutar ciklusa poslovanja koji se pokazao krhkim. Zaključno, prema mišljenju društva Ineos, cjelokupni zajam FDES-a trebao bi se smatrati potporom.

Iznos državne potpore

| (101) | U pogledu izravne subvencije i povratnih predujmova, društvo Ineos smatra da oni zajedno čine državnu potporu. Kada je riječ o povratnim predujmovima, nijedan privatni vjerovnik ne bi tražio da bude ispunjen uvjet održavanja djelatnosti u Lavéri. Osim toga, stope su preniske u usporedbi s onima koje privatni vjerovnik primjenjuje u istim uvjetima. |
| --- | --- |

(101)

U pogledu izravne subvencije i povratnih predujmova, društvo Ineos smatra da oni zajedno čine državnu potporu. Kada je riječ o povratnim predujmovima, nijedan privatni vjerovnik ne bi tražio da bude ispunjen uvjet održavanja djelatnosti u Lavéri. Osim toga, stope su preniske u usporedbi s onima koje privatni vjerovnik primjenjuje u istim uvjetima.

| (102) | U pogledu smanjenja duga, društvo Ineos ističe da, iako komercijalni vjerovnici imaju opravdan poslovni interes za oporavak društva Kem One, francuska je država ipak u položaju čistog financijskog vjerovnika. Stoga se smanjenja duga koje je francuska država odobrila ne mogu poistovjetiti sa smanjenjima koja su odobrili privatni vjerovnici. |
| --- | --- |

(102)

U pogledu smanjenja duga, društvo Ineos ističe da, iako komercijalni vjerovnici imaju opravdan poslovni interes za oporavak društva Kem One, francuska je država ipak u položaju čistog financijskog vjerovnika. Stoga se smanjenja duga koje je francuska država odobrila ne mogu poistovjetiti sa smanjenjima koja su odobrili privatni vjerovnici.

| (103) | Društvo Ineos naglašava da društvo Kem One raspolaže povoljnim ugovorima o nabavi električne energije i etilena. Međutim, prema mišljenju društva Ineos, nema sumnje da su odluke društva EDF u tom području pripisive francuskoj državi. Društvo Ineos traži od Komisije da istraži zašto su ta smanjenja odobrena. Tim će se povlaštenim cijenama poboljšati konkurentski položaj društva Kem One. |
| --- | --- |

(103)

Društvo Ineos naglašava da društvo Kem One raspolaže povoljnim ugovorima o nabavi električne energije i etilena. Međutim, prema mišljenju društva Ineos, nema sumnje da su odluke društva EDF u tom području pripisive francuskoj državi. Društvo Ineos traži od Komisije da istraži zašto su ta smanjenja odobrena. Tim će se povlaštenim cijenama poboljšati konkurentski položaj društva Kem One.

| (104) | Vlastiti doprinos društva Kem One. Društvo Ineos smatra da je Francuska precijenila iznos vlastitog doprinosa društva Kem One na troškove restrukturiranja. Naime, Francuska u taj vlastiti doprinos ubraja tri zajma dobivena iz privatnih izvora: zajam u iznosu od 60 do 80 milijuna EUR i dva druga zajma u iznosu od 35 do 45 milijuna EUR odnosno od 40 do 50 milijuna EUR. Prema mišljenju društva Ineos, nema dokaza da bi privatni subjekt pristao na takav rizik, a ti se zajmovi zbog svoje hipotetske i malo vjerojatne naravi ne bi trebali uzeti u obzir pri procjeni iznosa vlastitog doprinosa društva Kem One. |
| --- | --- |

(104)

Vlastiti doprinos društva Kem One. Društvo Ineos smatra da je Francuska precijenila iznos vlastitog doprinosa društva Kem One na troškove restrukturiranja. Naime, Francuska u taj vlastiti doprinos ubraja tri zajma dobivena iz privatnih izvora: zajam u iznosu od 60 do 80 milijuna EUR i dva druga zajma u iznosu od 35 do 45 milijuna EUR odnosno od 40 do 50 milijuna EUR. Prema mišljenju društva Ineos, nema dokaza da bi privatni subjekt pristao na takav rizik, a ti se zajmovi zbog svoje hipotetske i malo vjerojatne naravi ne bi trebali uzeti u obzir pri procjeni iznosa vlastitog doprinosa društva Kem One.

Vlastiti doprinos društva Kem One

| (105) | Kao prvo, društvo Ineos naglašava da je društvo OpenGate, jedno od društava majki društva Kem One, u dobrom financijskom stanju tako da bi moglo sudjelovati u troškovima restrukturiranja. Društvo Ineos smatra da Francuska mora dokazati da su teškoće u kojima se društvo Kem One nalazi preozbiljne da bi ih riješili njegovi dioničari (osobito OpenGate). Kao drugo, ako se državna potpora u slučaju društva Kem One smatra prihvatljivom, dioničari, a osobito OpenGate, moraju znatno povećati iznos svojeg doprinosa. |
| --- | --- |

(105)

Kao prvo, društvo Ineos naglašava da je društvo OpenGate, jedno od društava majki društva Kem One, u dobrom financijskom stanju tako da bi moglo sudjelovati u troškovima restrukturiranja. Društvo Ineos smatra da Francuska mora dokazati da su teškoće u kojima se društvo Kem One nalazi preozbiljne da bi ih riješili njegovi dioničari (osobito OpenGate). Kao drugo, ako se državna potpora u slučaju društva Kem One smatra prihvatljivom, dioničari, a osobito OpenGate, moraju znatno povećati iznos svojeg doprinosa.

5.1.1.2.   Plan restrukturiranja

Plan restrukturiranja

| (106) | Društvo Ineos smatra da Francuska ne predlaže ostvariv plan restrukturiranja kojim bi se društvu Kem One u razumnom roku obnovila gospodarska održivost. |
| --- | --- |

(106)

Društvo Ineos smatra da Francuska ne predlaže ostvariv plan restrukturiranja kojim bi se društvu Kem One u razumnom roku obnovila gospodarska održivost.

| (107) | Kao prvo, ovaj plan restrukturiranja temelji se na velikim ulaganjima i priljevima novčanih sredstava, no njime nije predviđena racionalizacija djelatnosti društva Kem One. Kao drugo, planom restrukturiranja pretpostavlja se da će društvo Kem One moći znatno povećati svoj tržišni udjel i svoju prodaju na tržištima proizvoda koja već imaju ozbiljne probleme s prekomjernim kapacitetom te su suočena s intenzivnim tržišnim natjecanjem i s lošim predviđanjima u pogledu potražnje. |
| --- | --- |

(107)

Kao prvo, ovaj plan restrukturiranja temelji se na velikim ulaganjima i priljevima novčanih sredstava, no njime nije predviđena racionalizacija djelatnosti društva Kem One. Kao drugo, planom restrukturiranja pretpostavlja se da će društvo Kem One moći znatno povećati svoj tržišni udjel i svoju prodaju na tržištima proizvoda koja već imaju ozbiljne probleme s prekomjernim kapacitetom te su suočena s intenzivnim tržišnim natjecanjem i s lošim predviđanjima u pogledu potražnje.

| (108) | Prema mišljenju društva Ineos, planom restrukturiranja nije predviđena racionalizacija gubitaških djelatnosti društva Kem One. Društvo Kem One suočava se sa strukturnim problemom prekomjernog kapaciteta. Njegova je stopa proizvodnje u ukupnom kapacitetu proizvodnje S-PVC-a 2012. iznosila tek 60 – 70 %, što je znatno niže od prosječnih stopa iskorištenosti proizvođača S-PVC-a na tržištu sjeverozapadne Europe. |
| --- | --- |

(108)

Prema mišljenju društva Ineos, planom restrukturiranja nije predviđena racionalizacija gubitaških djelatnosti društva Kem One. Društvo Kem One suočava se sa strukturnim problemom prekomjernog kapaciteta. Njegova je stopa proizvodnje u ukupnom kapacitetu proizvodnje S-PVC-a 2012. iznosila tek 60 – 70 %, što je znatno niže od prosječnih stopa iskorištenosti proizvođača S-PVC-a na tržištu sjeverozapadne Europe.

| (109) | Prema pretpostavci predviđenoj planom restrukturiranja, društvo Kem One trebalo bi znatno povećati svoju proizvodnju i prodaju na tržištu sjeverozapadne Europe. Osim činjenice da je društvo Kem One tradicionalno usmjerilo svoju prodaju S-PVC-a na južnu Europu, takva se mogućnost, prema mišljenju društva Ineos, čini malo vjerojatna. Tržište PVC-a u sjeverozapadnoj Europi već je obilježeno prevelikom ponudom te se predviđa da će na tržištu PVC-a sjeverozapadne Europe u sljedećih pet godina rast potražnje biti slab. Usto, činjenica da su dva američka proizvođača PVC-a kupila društva Vestolit i Vinnolit trebala bi pogodovati učinkovitijoj strukturi troškova tih poduzetnika, čime će postati konkurentniji. Konačno, društvo Kem One na lošem je glasu među kupcima na tom tržištu sjeverozapadne Europe. |
| --- | --- |

(109)

Prema pretpostavci predviđenoj planom restrukturiranja, društvo Kem One trebalo bi znatno povećati svoju proizvodnju i prodaju na tržištu sjeverozapadne Europe. Osim činjenice da je društvo Kem One tradicionalno usmjerilo svoju prodaju S-PVC-a na južnu Europu, takva se mogućnost, prema mišljenju društva Ineos, čini malo vjerojatna. Tržište PVC-a u sjeverozapadnoj Europi već je obilježeno prevelikom ponudom te se predviđa da će na tržištu PVC-a sjeverozapadne Europe u sljedećih pet godina rast potražnje biti slab. Usto, činjenica da su dva američka proizvođača PVC-a kupila društva Vestolit i Vinnolit trebala bi pogodovati učinkovitijoj strukturi troškova tih poduzetnika, čime će postati konkurentniji. Konačno, društvo Kem One na lošem je glasu među kupcima na tom tržištu sjeverozapadne Europe.

| (110) | Planom restrukturiranja predviđeno je preusmjeravanje komercijalne politike na unosnije proizvode, odnosno E-PVC, PVC-C i tekući klor. Jednako tako, predviđeno je povećanje prodaje natrijeva hidroksida na tržištu sjeverozapadne Europe. Prema mišljenju društva Ineos, ta strategija nema puno izgleda za uspjeh. |
| --- | --- |

(110)

Planom restrukturiranja predviđeno je preusmjeravanje komercijalne politike na unosnije proizvode, odnosno E-PVC, PVC-C i tekući klor. Jednako tako, predviđeno je povećanje prodaje natrijeva hidroksida na tržištu sjeverozapadne Europe. Prema mišljenju društva Ineos, ta strategija nema puno izgleda za uspjeh.

| (111) | Kao prvo, planom je predviđen rast proizvodnje i prodaje E-PVC-a u svrhu iskorištavanja viška kapaciteta društva Kem One te zato što je taj proizvod relativno unosniji. Međutim, tržište E-PVC-a u EGP-u vrlo je konkurentno i već je suočeno s problemom prekomjernog kapaciteta. Na tom se tržištu srednjoročno i dugoročno ne očekuje nikakav zamjetan porast potražnje. Društvo Ineos jednako tako naglašava da su drugi proizvođači E-PVC-a, koji su vjerodostojniji i bolje smješteni unutar EGP-a, istaknuli nedavna ulaganja u svoje kapacitete proizvodnje i najavili nova. |
| --- | --- |

(111)

Kao prvo, planom je predviđen rast proizvodnje i prodaje E-PVC-a u svrhu iskorištavanja viška kapaciteta društva Kem One te zato što je taj proizvod relativno unosniji. Međutim, tržište E-PVC-a u EGP-u vrlo je konkurentno i već je suočeno s problemom prekomjernog kapaciteta. Na tom se tržištu srednjoročno i dugoročno ne očekuje nikakav zamjetan porast potražnje. Društvo Ineos jednako tako naglašava da su drugi proizvođači E-PVC-a, koji su vjerodostojniji i bolje smješteni unutar EGP-a, istaknuli nedavna ulaganja u svoje kapacitete proizvodnje i najavili nova.

| (112) | U pogledu projekta povećanja proizvodnje PVC-C-a u svrhu veće profitabilnosti, društvo Ineos ustraje na činjenici da je riječ o proizvodu tržišne niše za kojim je potražnja na europskoj razini slaba. Francusko tržište tekućega klora malo je i iznimno konkurentno. |
| --- | --- |

(112)

U pogledu projekta povećanja proizvodnje PVC-C-a u svrhu veće profitabilnosti, društvo Ineos ustraje na činjenici da je riječ o proizvodu tržišne niše za kojim je potražnja na europskoj razini slaba. Francusko tržište tekućega klora malo je i iznimno konkurentno.

| (113) | Naposljetku, kada je riječ o projektu povećanja prodaje natrijeva hidroksida na tržištu sjeverozapadne Europe, društvo Ineos podsjeća da je natrijev hidroksid neizbježan nusproizvod u proizvodnji klora. Razina proizvodnje natrijeva hidroksida (a stoga i obujam prodaje) povezana je s potražnjom za kloriranim derivatima (poput PVC-a). Društvo Kem One može očekivati povećanje obujma prodaje natrijeva hidroksida samo ako predstavi prihvatljiv plan kojim će se moći povećati prodaja silaznih kloriranih derivata. |
| --- | --- |

(113)

Naposljetku, kada je riječ o projektu povećanja prodaje natrijeva hidroksida na tržištu sjeverozapadne Europe, društvo Ineos podsjeća da je natrijev hidroksid neizbježan nusproizvod u proizvodnji klora. Razina proizvodnje natrijeva hidroksida (a stoga i obujam prodaje) povezana je s potražnjom za kloriranim derivatima (poput PVC-a). Društvo Kem One može očekivati povećanje obujma prodaje natrijeva hidroksida samo ako predstavi prihvatljiv plan kojim će se moći povećati prodaja silaznih kloriranih derivata.

5.1.1.3.   Kompenzacijske mjere

Kompenzacijske mjere

| (114) | Prema mišljenju društva Ineos, Francuska ne predlaže odgovarajuće kompenzacijske mjere. Društvo Ineos ustraje na činjenici da se Smjernicama iz 2004. nedvojbeno zahtijeva poduzimanje kompenzacijskih mjera. |
| --- | --- |

(114)

Prema mišljenju društva Ineos, Francuska ne predlaže odgovarajuće kompenzacijske mjere. Društvo Ineos ustraje na činjenici da se Smjernicama iz 2004. nedvojbeno zahtijeva poduzimanje kompenzacijskih mjera.

| (115) | Podsjeća da se samo pola proizvodnog kapaciteta S-PVC-a na tržištu sjeverozapadne Europe upotrebljava za preprodaju na istom tržištu. Ne čini se da će taj ozbiljan problem prekomjernog kapaciteta nestati u srednjoročnom razdoblju s obzirom na izglede industrije građevinarstva. Zbog prekomjernog kapaciteta i slabe potražnje smanjena je marža europskih proizvođača PVC-a. U tim bi se okolnostima predviđenom potporom društvu Kem One dala znatna prednost. |
| --- | --- |

(115)

Podsjeća da se samo pola proizvodnog kapaciteta S-PVC-a na tržištu sjeverozapadne Europe upotrebljava za preprodaju na istom tržištu. Ne čini se da će taj ozbiljan problem prekomjernog kapaciteta nestati u srednjoročnom razdoblju s obzirom na izglede industrije građevinarstva. Zbog prekomjernog kapaciteta i slabe potražnje smanjena je marža europskih proizvođača PVC-a. U tim bi se okolnostima predviđenom potporom društvu Kem One dala znatna prednost.

| (116) | Konkretno, njome bi se društvu Kem One omogućilo da promijeni svoju tehnologiju elektrolize sa živom, što bi kod njegovih konkurenata povećalo rizik od zatvaranja određenih dijelova njihovih kapaciteta. Osim toga, ako društvo Kem One stvarno uspije povećati svoju prodaju na tržištu sjeverozapadne Europe, doprinijet će još većem rastu konkurentskog pritiska. |
| --- | --- |

(116)

Konkretno, njome bi se društvu Kem One omogućilo da promijeni svoju tehnologiju elektrolize sa živom, što bi kod njegovih konkurenata povećalo rizik od zatvaranja određenih dijelova njihovih kapaciteta. Osim toga, ako društvo Kem One stvarno uspije povećati svoju prodaju na tržištu sjeverozapadne Europe, doprinijet će još većem rastu konkurentskog pritiska.

| (117) | Društvo Ineos smatra da je nužno trajno smanjiti kapacitet proizvodnje PVC-a društva Kem One, s obzirom na to da će se strukturni problem prekomjernog kapaciteta tržišta dugoročno zadržati. |
| --- | --- |

(117)

Društvo Ineos smatra da je nužno trajno smanjiti kapacitet proizvodnje PVC-a društva Kem One, s obzirom na to da će se strukturni problem prekomjernog kapaciteta tržišta dugoročno zadržati.

| (118) | Naposljetku, društvo Ineos napominje da se, u okviru relevantnih tržišta na kojima postoji strukturni problem prekomjernog kapaciteta, Smjernicama iz 2004. propisuje da Komisija načelno dodjeljuje samo jednu potporu za potrebe socijalnih i ekoloških troškova restrukturiranja. Prema mišljenju društva Ineos, potpora za restrukturiranje trebala bi stoga biti namijenjena socijalnim i ekološkim troškovima povezanima sa zatvaranjem postrojenja u Lavéri, a ne njegovoj prenamjeni. |
| --- | --- |

(118)

Naposljetku, društvo Ineos napominje da se, u okviru relevantnih tržišta na kojima postoji strukturni problem prekomjernog kapaciteta, Smjernicama iz 2004. propisuje da Komisija načelno dodjeljuje samo jednu potporu za potrebe socijalnih i ekoloških troškova restrukturiranja. Prema mišljenju društva Ineos, potpora za restrukturiranje trebala bi stoga biti namijenjena socijalnim i ekološkim troškovima povezanima sa zatvaranjem postrojenja u Lavéri, a ne njegovoj prenamjeni.

| (119) | Društvo Ineos smatra da društvo Kem One ima jako dobar položaj na tržištu S-PVC-a sjeverozapadne Europe, što predstavlja dodatni razlog da se važne kompenzacijske mjere učinkovito primijene. Društvo Kem One je 2012. bio treći najveći sudionik na tržištu S-PVC-a sjeverozapadne Europe, s 10 do 20 % ukupnog kapaciteta. |
| --- | --- |

(119)

Društvo Ineos smatra da društvo Kem One ima jako dobar položaj na tržištu S-PVC-a sjeverozapadne Europe, što predstavlja dodatni razlog da se važne kompenzacijske mjere učinkovito primijene. Društvo Kem One je 2012. bio treći najveći sudionik na tržištu S-PVC-a sjeverozapadne Europe, s 10 do 20 % ukupnog kapaciteta.

| (120) | Usto, Francuska ne može potvrditi, s jedne strane, da društvo Kem One ima loš položaj na tržištu S-PVC-a i, s druge strane, da bi svako smanjenje njegovog proizvodnog kapaciteta dovelo do slabljenja konkurentnosti na tom tržištu. |
| --- | --- |

(120)

Usto, Francuska ne može potvrditi, s jedne strane, da društvo Kem One ima loš položaj na tržištu S-PVC-a i, s druge strane, da bi svako smanjenje njegovog proizvodnog kapaciteta dovelo do slabljenja konkurentnosti na tom tržištu.

| (121) | Naime, društvo Ineos ističe da u slučaju tih kompenzacijskih mjera nije riječ o tome da poduzetnik u potpunosti prestane poslovati, nego da se smanji njegov kapacitet. Društvo Ineos usto smatra netočnim da njegovi kupci smanjenjem kapaciteta ili čak jednostavnim nestajanjem društva Kem One s tržišta ne bi mogli uspostaviti višestruku strategiju nabave. Naime, društvo Ineos smatra da postoji, ili da će uskoro postojati, pet drugih velikih dobavljača, kao i drugih manjih konkurenata. Društvo Ineos ponovno ističe da se društvo Kem One na tom tržištu uostalom ne smatra pouzdanim. Naposljetku, društvo Ineos ustraje na činjenici da je predmetno tržište konkurentno. |
| --- | --- |

(121)

Naime, društvo Ineos ističe da u slučaju tih kompenzacijskih mjera nije riječ o tome da poduzetnik u potpunosti prestane poslovati, nego da se smanji njegov kapacitet. Društvo Ineos usto smatra netočnim da njegovi kupci smanjenjem kapaciteta ili čak jednostavnim nestajanjem društva Kem One s tržišta ne bi mogli uspostaviti višestruku strategiju nabave. Naime, društvo Ineos smatra da postoji, ili da će uskoro postojati, pet drugih velikih dobavljača, kao i drugih manjih konkurenata. Društvo Ineos ponovno ističe da se društvo Kem One na tom tržištu uostalom ne smatra pouzdanim. Naposljetku, društvo Ineos ustraje na činjenici da je predmetno tržište konkurentno.

| (122) | Prema mišljenju društva Ineos, kompenzacijske mjere nameću se i na drugim tržištima, a sva su obilježena problemima prekomjernog kapaciteta i čvrstim položajem društva Kem One. Kao prvo, riječ je o tržištu E-PVC-a na kojem je društvo Kem One 2012. raspolagalo s 10 do 20 % ukupnog kapaciteta. Na tržištu klormetana posljedica predmetnih potpora bila bi silazna proizvodnja zbog troškova koji su povoljniji od troškova konkurenata društva Kem One. Naposljetku, u pogledu tržišta natrijeva hidroksida, društvo Ineos podsjeća da je riječ o neizbježnom nusproizvodu pri proizvodnji klora. |
| --- | --- |

(122)

Prema mišljenju društva Ineos, kompenzacijske mjere nameću se i na drugim tržištima, a sva su obilježena problemima prekomjernog kapaciteta i čvrstim položajem društva Kem One. Kao prvo, riječ je o tržištu E-PVC-a na kojem je društvo Kem One 2012. raspolagalo s 10 do 20 % ukupnog kapaciteta. Na tržištu klormetana posljedica predmetnih potpora bila bi silazna proizvodnja zbog troškova koji su povoljniji od troškova konkurenata društva Kem One. Naposljetku, u pogledu tržišta natrijeva hidroksida, društvo Ineos podsjeća da je riječ o neizbježnom nusproizvodu pri proizvodnji klora.

| (123) | Društvo Ineos smatra da su kompenzacijske mjere moguće i da bi pridonijele stvaranju održivog lanca proizvodnje. |
| --- | --- |

(123)

Društvo Ineos smatra da su kompenzacijske mjere moguće i da bi pridonijele stvaranju održivog lanca proizvodnje.

| (124) | U tom pogledu društvo Ineos smatra da bi društvo Kem One trebalo donijeti plan restrukturiranja koji bi doveo do:






  — | zatvaranja postrojenja za elektrolizu u Lavéri, |
| --- | --- | --- |

(124)

U tom pogledu društvo Ineos smatra da bi društvo Kem One trebalo donijeti plan restrukturiranja koji bi doveo do:

—

zatvaranja postrojenja za elektrolizu u Lavéri,

| — | zatvaranja tvornica za proizvodnju PVC-a koje postrojenje u Fos-sur-Meru, odnosno Saint-Fonsu i Balanu, više ne može opskrbljivati VCM-om u dovoljnoj mjeri. |
| --- | --- |

—

zatvaranja tvornica za proizvodnju PVC-a koje postrojenje u Fos-sur-Meru, odnosno Saint-Fonsu i Balanu, više ne može opskrbljivati VCM-om u dovoljnoj mjeri.

| (125) | Prema mišljenju društva Ineos, takvo smanjenje kapaciteta društva Kem One omogućilo bi ublažavanje ograničavajućih učinaka potpore na tržište, racionalizaciju djelatnosti društva Kem One na konkurentnijoj osnovi i konkretizaciju ukidanja strukturno gubitaških djelatnosti (osobito u Lavéri). To bi rješenje omogućilo rješavanje problema prekomjernog kapaciteta društva Kem One te više ne bi bilo potrebno da francuska država velikim ulaganjima pridonese pretvorbi postrojenja u Lavéri. |
| --- | --- |

(125)

Prema mišljenju društva Ineos, takvo smanjenje kapaciteta društva Kem One omogućilo bi ublažavanje ograničavajućih učinaka potpore na tržište, racionalizaciju djelatnosti društva Kem One na konkurentnijoj osnovi i konkretizaciju ukidanja strukturno gubitaških djelatnosti (osobito u Lavéri). To bi rješenje omogućilo rješavanje problema prekomjernog kapaciteta društva Kem One te više ne bi bilo potrebno da francuska država velikim ulaganjima pridonese pretvorbi postrojenja u Lavéri.

5.1.2.   Primjedbe anonimnog poduzetnika 1

Primjedbe anonimnog poduzetnika 1

5.1.2.1.   Osnovanost državne potpore

Osnovanost državne potpore

| (126) | Anonimni poduzetnik 1 ustraje, kao prvo, na činjenici da je sektor PVC-a u krizi i da njegovi najvažniji sudionici trpe snažan gospodarski i financijski pritisak. Europski subjekti trebaju pristati na velika ulaganja na temelju zakonskog okvira u kontekstu koji je od 2007. obilježen nižim maržama, smanjenjem europske potražnje za PVC-om, padom cijena, visokim troškovima električne energije, problemima prekomjernog kapaciteta i, naposljetku, lošim uvjetima u građevinskom sektoru. |
| --- | --- |

(126)

Anonimni poduzetnik 1 ustraje, kao prvo, na činjenici da je sektor PVC-a u krizi i da njegovi najvažniji sudionici trpe snažan gospodarski i financijski pritisak. Europski subjekti trebaju pristati na velika ulaganja na temelju zakonskog okvira u kontekstu koji je od 2007. obilježen nižim maržama, smanjenjem europske potražnje za PVC-om, padom cijena, visokim troškovima električne energije, problemima prekomjernog kapaciteta i, naposljetku, lošim uvjetima u građevinskom sektoru.

| (127) | U tim je okolnostima važno očuvati uvjete poštenog tržišnog natjecanja. Potpora društvu Kem One smatra se potencijalnim izvorom ozbiljnog narušavanja tržišta. |
| --- | --- |

(127)

U tim je okolnostima važno očuvati uvjete poštenog tržišnog natjecanja. Potpora društvu Kem One smatra se potencijalnim izvorom ozbiljnog narušavanja tržišta.

| (128) | Francuska tvrdi da bi bez mjere potpore poduzetniku Kem One na tržištu vladala ograničena oligopolna situacija. Anonimni poduzetnik 1 ne slaže se s tim stajalištem. Podsjeća da Komisija u Odluci Ineos/Solvay/JV nije utvrdila da je na tržištu vladala takva situacija. Komisija je stoga uputila na jedanaest poduzetnika koji proizvode ili uvoze S-PVC. |
| --- | --- |

(128)

Francuska tvrdi da bi bez mjere potpore poduzetniku Kem One na tržištu vladala ograničena oligopolna situacija. Anonimni poduzetnik 1 ne slaže se s tim stajalištem. Podsjeća da Komisija u Odluci Ineos/Solvay/JV nije utvrdila da je na tržištu vladala takva situacija. Komisija je stoga uputila na jedanaest poduzetnika koji proizvode ili uvoze S-PVC.

| (129) | Osim toga, anonimni poduzetnik 1 napominje da bi odobrenje potpore trećem najvećem sudioniku u tom sektoru samo odgodilo potrebne prilagodbe i unaprjeđenja tržišta te da bi pogoršalo financijske teškoće drugih subjekata. Jednako tako je, prema mišljenju anonimnog poduzetnika 1, moguće tvrditi da se u skladu s točkom 8. Smjernica iz 2004. ne može odobriti nijedna potpora jer na tržištu postoji strukturni prekomjerni kapacitet. |
| --- | --- |

(129)

Osim toga, anonimni poduzetnik 1 napominje da bi odobrenje potpore trećem najvećem sudioniku u tom sektoru samo odgodilo potrebne prilagodbe i unaprjeđenja tržišta te da bi pogoršalo financijske teškoće drugih subjekata. Jednako tako je, prema mišljenju anonimnog poduzetnika 1, moguće tvrditi da se u skladu s točkom 8. Smjernica iz 2004. ne može odobriti nijedna potpora jer na tržištu postoji strukturni prekomjerni kapacitet.

| (130) | Anonimni poduzetnik 1 izražava sumnju i u izglede za ponovnu uspostavu profitabilnosti društva Kem One. Napominje da je Komisija već u svojoj Odluci Ineos/Solvay/JV utvrdila nemogućnost društva Kem One da vrati svoju ekonomsku održivost, čak i nakon što ga je preuzelo društvo Klesch. |
| --- | --- |

(130)

Anonimni poduzetnik 1 izražava sumnju i u izglede za ponovnu uspostavu profitabilnosti društva Kem One. Napominje da je Komisija već u svojoj Odluci Ineos/Solvay/JV utvrdila nemogućnost društva Kem One da vrati svoju ekonomsku održivost, čak i nakon što ga je preuzelo društvo Klesch.

| (131) | Mjere plana restrukturiranja koje su najavljene u odluci o pokretanju postupka nedovoljno su precizne, osobito u pogledu nove komercijalne strategije društva Kem One, pretvorbe postrojenja za elektrolizu i vjerodostojnosti budućih ugovora poduzetnika. Osim toga, čini se mogućim da razdoblje restrukturiranja traje dulje od pet godina, što je Komisija ocijenila prihvatljivim u svojim prethodnim odlukama. |
| --- | --- |

(131)

Mjere plana restrukturiranja koje su najavljene u odluci o pokretanju postupka nedovoljno su precizne, osobito u pogledu nove komercijalne strategije društva Kem One, pretvorbe postrojenja za elektrolizu i vjerodostojnosti budućih ugovora poduzetnika. Osim toga, čini se mogućim da razdoblje restrukturiranja traje dulje od pet godina, što je Komisija ocijenila prihvatljivim u svojim prethodnim odlukama.

| (132) | Usto, nije određen datum do kojeg se trebaju provesti ulaganja potrebna za modernizaciju opreme za elektrolizu (2016. ili 2017.). Europskim se propisima od europskih subjekata zahtijeva da provedu pretvorbu tehnologije elektrolize sa živom prije završetka 2017. Kada bi Francuska dopustila društvu Kem One da odgodi potrebna ulaganja, bila bi je riječ o povlaštenom postupanju koje bi moglo predstavljati financijsku pogodnost, a stoga i oblik državne potpore. |
| --- | --- |

(132)

Usto, nije određen datum do kojeg se trebaju provesti ulaganja potrebna za modernizaciju opreme za elektrolizu (2016. ili 2017.). Europskim se propisima od europskih subjekata zahtijeva da provedu pretvorbu tehnologije elektrolize sa živom prije završetka 2017. Kada bi Francuska dopustila društvu Kem One da odgodi potrebna ulaganja, bila bi je riječ o povlaštenom postupanju koje bi moglo predstavljati financijsku pogodnost, a stoga i oblik državne potpore.

| (133) | Naposljetku, provedba mjera restrukturiranja ovisi o vanjskim čimbenicima neovisnima o nadzoru poduzetnika. To je osobito slučaj bankovnog zajma od 60 do 70 milijuna EUR u 2016. |
| --- | --- |

(133)

Naposljetku, provedba mjera restrukturiranja ovisi o vanjskim čimbenicima neovisnima o nadzoru poduzetnika. To je osobito slučaj bankovnog zajma od 60 do 70 milijuna EUR u 2016.

5.1.2.2.   Iznos državne potpore

Iznos državne potpore

| (134) | U pogledu iznosa potpore, anonimni poduzetnik 1 ustraje na činjenici da je puno veći od iznosa koji je dodijelila Francuska. Određene se mjere mogu u cijelosti smatrati državnim potporama, kao što je izravna subvencija od 15 milijuna EUR ili povratni predujmovi od 80 milijuna EUR za modernizaciju proizvodne opreme. Naime, privatni ulagač ni u kojem slučaju ne bi svoju odluku o ulaganju uvjetovao održavanjem djelatnosti i očuvanjem radnih mjesta u Lavéri. Usto, isključivo hipotetska narav privatnog bankovnog zajma nije dovoljna da bi se dokazalo da je privatni ulagač spreman dodijeliti zajam pod istim uvjetima. |
| --- | --- |

(134)

U pogledu iznosa potpore, anonimni poduzetnik 1 ustraje na činjenici da je puno veći od iznosa koji je dodijelila Francuska. Određene se mjere mogu u cijelosti smatrati državnim potporama, kao što je izravna subvencija od 15 milijuna EUR ili povratni predujmovi od 80 milijuna EUR za modernizaciju proizvodne opreme. Naime, privatni ulagač ni u kojem slučaju ne bi svoju odluku o ulaganju uvjetovao održavanjem djelatnosti i očuvanjem radnih mjesta u Lavéri. Usto, isključivo hipotetska narav privatnog bankovnog zajma nije dovoljna da bi se dokazalo da je privatni ulagač spreman dodijeliti zajam pod istim uvjetima.

| (135) | U pogledu zajma FDES-a od 30 milijuna EUR, u nedostatku detaljnog popisa imovine i opreme kao instrumenata osiguranja, kao i procjene njihove tržišne vrijednosti, ne može se utvrditi da je razina instrumenata osiguranja „visoka”. Ta se razina, prema mišljenju anonimnog poduzetnika 1, u najboljem slučaju može smatrati uobičajenom i u tom bi se slučaju, u skladu s Komunikacijom o referentnim stopama iz 2008., osnovna stopa od 0,53 % trebala povećati barem za 6,00 %. To bi znatno povećalo iznos koji se u okviru zajma FDES-a smatra potporom. |
| --- | --- |

(135)

U pogledu zajma FDES-a od 30 milijuna EUR, u nedostatku detaljnog popisa imovine i opreme kao instrumenata osiguranja, kao i procjene njihove tržišne vrijednosti, ne može se utvrditi da je razina instrumenata osiguranja „visoka”. Ta se razina, prema mišljenju anonimnog poduzetnika 1, u najboljem slučaju može smatrati uobičajenom i u tom bi se slučaju, u skladu s Komunikacijom o referentnim stopama iz 2008., osnovna stopa od 0,53 % trebala povećati barem za 6,00 %. To bi znatno povećalo iznos koji se u okviru zajma FDES-a smatra potporom.

| (136) | Anonimni poduzetnik 1 naposljetku navodi poništenje poreznih dugova i obveza za socijalna davanja u iznosu od [...] EUR. Prema mišljenju anonimnog poduzetnika 1, to poništenje dugova koje su odobrila državna tijela može se poistovjetiti s poništenjem koje su odobrili privatni vjerovnici pod uvjetom da ono ne premašuje prosječnu stopu. Budući da je ta prosječna stopa 70 %, iznos od [...] EUR kojim se premašuje ta prosječna stopa trebao bi se smatrati državnom potporom. |
| --- | --- |

(136)

Anonimni poduzetnik 1 naposljetku navodi poništenje poreznih dugova i obveza za socijalna davanja u iznosu od [...] EUR. Prema mišljenju anonimnog poduzetnika 1, to poništenje dugova koje su odobrila državna tijela može se poistovjetiti s poništenjem koje su odobrili privatni vjerovnici pod uvjetom da ono ne premašuje prosječnu stopu. Budući da je ta prosječna stopa 70 %, iznos od [...] EUR kojim se premašuje ta prosječna stopa trebao bi se smatrati državnom potporom.

| (137) | Usto, anonimni poduzetnik 1 ustraje na činjenici da bi odgođena isplata jamstva SEVESO mogla predstavljati potporu. Čini se da je grupa Klesch interno prenijela iznos od 10 do 19 milijuna EUR u korist društva Kem One za potrebe jamstva SEVESO. Francuska je potvrdila da bi oslobođen i prenesen iznos jamstva SEVESO društvo Kem One trebalo postupno namijeniti obnovi financijskog jamstva SEVESO. Financijska jamstva imaju narav intuitu personae, tako da se, u slučaju promjene subjekta u postrojenju, francuskim Zakonikom o okolišu od novog subjekta traži da u roku od mjesec dana dostavi izjavu nadležnom prefektu. Komisija bi od Francuske trebala tražiti potvrdu da će se taj preneseni iznos stvarno upotrijebiti za obnovu jamstva SEVESO te da odgodom isplate jamstva prefekt s društvom Kem One nije povlašteno postupao u financijskom smislu, što bi potencijalno predstavljalo državnu potporu. |
| --- | --- |

(137)

Usto, anonimni poduzetnik 1 ustraje na činjenici da bi odgođena isplata jamstva SEVESO mogla predstavljati potporu. Čini se da je grupa Klesch interno prenijela iznos od 10 do 19 milijuna EUR u korist društva Kem One za potrebe jamstva SEVESO. Francuska je potvrdila da bi oslobođen i prenesen iznos jamstva SEVESO društvo Kem One trebalo postupno namijeniti obnovi financijskog jamstva SEVESO. Financijska jamstva imaju narav intuitu personae, tako da se, u slučaju promjene subjekta u postrojenju, francuskim Zakonikom o okolišu od novog subjekta traži da u roku od mjesec dana dostavi izjavu nadležnom prefektu. Komisija bi od Francuske trebala tražiti potvrdu da će se taj preneseni iznos stvarno upotrijebiti za obnovu jamstva SEVESO te da odgodom isplate jamstva prefekt s društvom Kem One nije povlašteno postupao u financijskom smislu, što bi potencijalno predstavljalo državnu potporu.

intuitu personae

| (138) | Usto, prema mišljenju anonimnog poduzetnika 1, na tržištu je već poznato da postoje moguća smanjenja na nove ugovore o električnoj energiji koja je EDF odobrio društvu Kem One. Kada bi se to dokazalo, ne bi bilo sumnje da je to povlašteno postupanje pripisivo francuskoj državi, s obzirom na to da ona nadzire upravni odbor EDF-a te da je vlasnik više od dvije trećine njegova kapitala. |
| --- | --- |

(138)

Usto, prema mišljenju anonimnog poduzetnika 1, na tržištu je već poznato da postoje moguća smanjenja na nove ugovore o električnoj energiji koja je EDF odobrio društvu Kem One. Kada bi se to dokazalo, ne bi bilo sumnje da je to povlašteno postupanje pripisivo francuskoj državi, s obzirom na to da ona nadzire upravni odbor EDF-a te da je vlasnik više od dvije trećine njegova kapitala.

| (139) | Anonimni poduzetnik 1 jednako tako izražava sumnje u strogo ograničenje potpore na najmanju razinu, osobito u pogledu investicijskog projekta SAM. Iznos od 95 milijuna EUR odobren u obliku izravne subvencije i povratnih predujmova naime služi za financiranje ulaganja koje je poduzetnik u svakom slučaju dužan provesti u skladu s važećim zakonodavstvom. Potpora tom projektu pretvorbe možda više neće imati poticajne učinke za društvo Kem One, s obzirom na to da bi taj poduzetnik mogao jedino djelovati u skladu sa zakonskim obvezama. Tako postoji ozbiljna sumnja u činjenicu da projekt SAM doista predstavlja ključno ulaganje za obnovu održivosti društva Kem One. |
| --- | --- |

(139)

Anonimni poduzetnik 1 jednako tako izražava sumnje u strogo ograničenje potpore na najmanju razinu, osobito u pogledu investicijskog projekta SAM. Iznos od 95 milijuna EUR odobren u obliku izravne subvencije i povratnih predujmova naime služi za financiranje ulaganja koje je poduzetnik u svakom slučaju dužan provesti u skladu s važećim zakonodavstvom. Potpora tom projektu pretvorbe možda više neće imati poticajne učinke za društvo Kem One, s obzirom na to da bi taj poduzetnik mogao jedino djelovati u skladu sa zakonskim obvezama. Tako postoji ozbiljna sumnja u činjenicu da projekt SAM doista predstavlja ključno ulaganje za obnovu održivosti društva Kem One.

| (140) | Vlastita sredstva društva Kem One uvelike se sastoje od poništenja njegovih dugova koja su odobrili privatni vjerovnici. Na temelju toga, vlastiti doprinos društva Kem One ne bi dosegao ni pola iznosa potpore koji je izračunala Francuska, nego bi, kako je već bilo objašnjeno, bio puno manji od stvarnog iznosa potpora koje je potrebno uzeti u obzir. |
| --- | --- |

(140)

Vlastita sredstva društva Kem One uvelike se sastoje od poništenja njegovih dugova koja su odobrili privatni vjerovnici. Na temelju toga, vlastiti doprinos društva Kem One ne bi dosegao ni pola iznosa potpore koji je izračunala Francuska, nego bi, kako je već bilo objašnjeno, bio puno manji od stvarnog iznosa potpora koje je potrebno uzeti u obzir.

| (141) | Usto, poništenje privatnih dugova ne može se smatrati vlastitim doprinosom jer njime ne nastaju dodatna sredstva društva Kem One za pokrivanje troškova restrukturiranja. |
| --- | --- |

(141)

Usto, poništenje privatnih dugova ne može se smatrati vlastitim doprinosom jer njime ne nastaju dodatna sredstva društva Kem One za pokrivanje troškova restrukturiranja.

| (142) | Još jedan element koji predstavlja vlastiti doprinos društva Kem One u obliku je bankovnog zajma u iznosu od 60 do 70 milijuna EUR. Međutim, anonimni poduzetnik 1 već je istaknuo hipotetsku narav tog zajma. |
| --- | --- |

(142)

Još jedan element koji predstavlja vlastiti doprinos društva Kem One u obliku je bankovnog zajma u iznosu od 60 do 70 milijuna EUR. Međutim, anonimni poduzetnik 1 već je istaknuo hipotetsku narav tog zajma.

5.1.2.3.   Kompenzacijske mjere

Kompenzacijske mjere

| (143) | Naposljetku, anonimni poduzetnik 1 ustraje na tome da su kompenzacijske mjere potrebne za neutralizaciju posljedica potpore. On se ne slaže s mišljenjem Francuske da bi se kompenzacijskim mjerama narušila održivost društva Kem One i da bi učinci potpore na strukturu konkurentnosti bili ograničeni ili čak pogodni za tržišno natjecanje. |
| --- | --- |

(143)

Naposljetku, anonimni poduzetnik 1 ustraje na tome da su kompenzacijske mjere potrebne za neutralizaciju posljedica potpore. On se ne slaže s mišljenjem Francuske da bi se kompenzacijskim mjerama narušila održivost društva Kem One i da bi učinci potpore na strukturu konkurentnosti bili ograničeni ili čak pogodni za tržišno natjecanje.

| (144) | Anonimni poduzetnik 1 osobito ustraje na točki 40. Smjernica iz 2004. u kojoj se navodi da su kompenzacijske mjere naročito potrebne na tržištima na kojima će poduzetnik korisnik imati važan položaj nakon restrukturiranja. Međutim, anonimni poduzetnik 1 procjenjuje da udio društva Kem One na tržištu S-PVC-a u sjeverozapadnoj Europi iznosi 20 %. |
| --- | --- |

(144)

Anonimni poduzetnik 1 osobito ustraje na točki 40. Smjernica iz 2004. u kojoj se navodi da su kompenzacijske mjere naročito potrebne na tržištima na kojima će poduzetnik korisnik imati važan položaj nakon restrukturiranja. Međutim, anonimni poduzetnik 1 procjenjuje da udio društva Kem One na tržištu S-PVC-a u sjeverozapadnoj Europi iznosi 20 %.

| (145) | Anonimni poduzetnik 1 ne slaže se ni sa stajalištem Francuske da su predmetne mjere potrebne i za održavanje konkurentnosti na tržištu. Naime, nakon provedbe korektivnih mjera predviđenih Odlukom Ineos/Solvay/JV, tržište će pogodovati stvaranju novih sudionika, bez obzira na položaj društva Kem One. Usto, nije dokazano da zadržavanje kapaciteta proizvodnje društva Kem One predstavlja nužan uvjet za njegov gospodarski oporavak. Predmetne mjere mogle bi pogoršati problem prekomjernog kapaciteta na tržištu. |
| --- | --- |

(145)

Anonimni poduzetnik 1 ne slaže se ni sa stajalištem Francuske da su predmetne mjere potrebne i za održavanje konkurentnosti na tržištu. Naime, nakon provedbe korektivnih mjera predviđenih Odlukom Ineos/Solvay/JV, tržište će pogodovati stvaranju novih sudionika, bez obzira na položaj društva Kem One. Usto, nije dokazano da zadržavanje kapaciteta proizvodnje društva Kem One predstavlja nužan uvjet za njegov gospodarski oporavak. Predmetne mjere mogle bi pogoršati problem prekomjernog kapaciteta na tržištu.

| (146) | Kada je riječ o mogućim kompenzacijskim mjerama, anonimni poduzetnik 1 navodi nekoliko prijedloga:






  — | smanjenje kapaciteta društva Kem One za 200 do 300 tisuća tona. Ako bi to smanjenje utjecalo na postrojenje u Lavéri, to bi zahtijevalo odgovarajuće smanjenje kapaciteta VCM-a u tom postrojenju, |
| --- | --- | --- |

(146)

Kada je riječ o mogućim kompenzacijskim mjerama, anonimni poduzetnik 1 navodi nekoliko prijedloga:

—

smanjenje kapaciteta društva Kem One za 200 do 300 tisuća tona. Ako bi to smanjenje utjecalo na postrojenje u Lavéri, to bi zahtijevalo odgovarajuće smanjenje kapaciteta VCM-a u tom postrojenju,

| — | smanjenje proizvodnje društva Kem One (ako se mjerama državne potpore tom poduzetniku omogućuje umjetno održavanje određene razine granične proizvodnje), |
| --- | --- |

—

smanjenje proizvodnje društva Kem One (ako se mjerama državne potpore tom poduzetniku omogućuje umjetno održavanje određene razine granične proizvodnje),

| — | druge mjere: prodaja manjinskih udjela, raskid određenih sporazuma o suradnji, obvezivanje da neće doći do diversifikacije proizvodnje društva Kem One tijekom ograničenog vremenskog razdoblja, podjela isplata potpore za restrukturiranje u nekoliko obroka uvjetovanih učinkovitom provedbom predviđenih mjera prema točno utvrđenom rasporedu. |
| --- | --- |

—

druge mjere: prodaja manjinskih udjela, raskid određenih sporazuma o suradnji, obvezivanje da neće doći do diversifikacije proizvodnje društva Kem One tijekom ograničenog vremenskog razdoblja, podjela isplata potpore za restrukturiranje u nekoliko obroka uvjetovanih učinkovitom provedbom predviđenih mjera prema točno utvrđenom rasporedu.

5.1.3.   Primjedbe društva Arkema

Primjedbe društva Arkema

| (147) | U pogledu točke 13. odluke o pokretanju postupka, društvo Arkema ističe da je dvostruko razdvajanje djelatnosti društva Arkema povezanih s vinilom dobro provedeno nakon prijenosa djelatnosti na grupu Klesch. Tijekom tog prijenosa provedena je prva prilagodba fiksnih troškova dvaju preuzetih subjekata. Društvo Arkema navodi da je od 2005. do 2010. provelo plan restrukturiranja svojeg središta za proizvodnju „vinila”. Društvo Arkema ističe da su financijske teškoće s kojima se društvo Kem One susrelo 2013. objašnjene izvanrednim okolnostima, poput preokreta gospodarskih uvjeta u drugoj polovini 2012. ili prekida nabave etilena zbog nezgode u Lavéri. |
| --- | --- |

(147)

U pogledu točke 13. odluke o pokretanju postupka, društvo Arkema ističe da je dvostruko razdvajanje djelatnosti društva Arkema povezanih s vinilom dobro provedeno nakon prijenosa djelatnosti na grupu Klesch. Tijekom tog prijenosa provedena je prva prilagodba fiksnih troškova dvaju preuzetih subjekata. Društvo Arkema navodi da je od 2005. do 2010. provelo plan restrukturiranja svojeg središta za proizvodnju „vinila”. Društvo Arkema ističe da su financijske teškoće s kojima se društvo Kem One susrelo 2013. objašnjene izvanrednim okolnostima, poput preokreta gospodarskih uvjeta u drugoj polovini 2012. ili prekida nabave etilena zbog nezgode u Lavéri.

| (148) | U pogledu točke 14. odluke o pokretanju postupka, društvo Arkema pojašnjava da su ugovori o pružanju usluga između društava Arkema i Kem One sklopljeni na zahtjev društva Kem One kako bi mu se omogućilo da normalno nastavi sa svojim djelatnostima i nakon razdvajanja. |
| --- | --- |

(148)

U pogledu točke 14. odluke o pokretanju postupka, društvo Arkema pojašnjava da su ugovori o pružanju usluga između društava Arkema i Kem One sklopljeni na zahtjev društva Kem One kako bi mu se omogućilo da normalno nastavi sa svojim djelatnostima i nakon razdvajanja.

| (149) | U točki 126. odluke o pokretanju postupka, Komisija navodi da otpise obveza koje su privatni partneri odobrili ne bi trebalo uzeti u obzir u okviru privatnih doprinosa. U tom pogledu društvo Arkema pojašnjava da je, zajedno s otpisom obveza, dodijelilo i konsolidirani doprinos u iznosu od 40,5 milijuna EUR, što predstavlja stvarni financijski tok, čime izražava svoju vjera u održivost plana oporavka društva Kem One. Prema mišljenju društva Arkema, nema razloga da se otpis obveza promatra drukčije. Cilj je otpisa obveza u iznosu od 95,6 milijuna EUR koji je odobrilo društvo Arkema doprinijeti nastanku strukture bilance društva Kem One, čime bi mu se omogućilo da u određenom razdoblju dobije potrebne zajmove po prihvatljivim uvjetima. |
| --- | --- |

(149)

U točki 126. odluke o pokretanju postupka, Komisija navodi da otpise obveza koje su privatni partneri odobrili ne bi trebalo uzeti u obzir u okviru privatnih doprinosa. U tom pogledu društvo Arkema pojašnjava da je, zajedno s otpisom obveza, dodijelilo i konsolidirani doprinos u iznosu od 40,5 milijuna EUR, što predstavlja stvarni financijski tok, čime izražava svoju vjera u održivost plana oporavka društva Kem One. Prema mišljenju društva Arkema, nema razloga da se otpis obveza promatra drukčije. Cilj je otpisa obveza u iznosu od 95,6 milijuna EUR koji je odobrilo društvo Arkema doprinijeti nastanku strukture bilance društva Kem One, čime bi mu se omogućilo da u određenom razdoblju dobije potrebne zajmove po prihvatljivim uvjetima.

| (150) | Društvo Arkema podsjeća da ono djelomično sudjeluje u riziku povezanim s nastavkom djelatnosti društva Kem One. Na primjer, društvo Arkema odlučilo je zadržati tok nabave proizvoda i nusproizvoda s društvom Kem One, iako bi se on mogao raspodijeliti na druge dobavljače. |
| --- | --- |

(150)

Društvo Arkema podsjeća da ono djelomično sudjeluje u riziku povezanim s nastavkom djelatnosti društva Kem One. Na primjer, društvo Arkema odlučilo je zadržati tok nabave proizvoda i nusproizvoda s društvom Kem One, iako bi se on mogao raspodijeliti na druge dobavljače.

5.1.4.   Primjedbe društva Vestolit

Primjedbe društva Vestolit

| (151) | Društvo Vestolit smatra da će mjere koje je francuska država odobrila društvu Kem One negativno utjecati na konkurentnost na tržištu PVC-a u Europi. Društvo Vestolit skreće pozornost Komisije na činjenicu da je tržište obilježeno prekomjernim kapacitetom te da nekoliko neovisnih istraživanja predviđa stagnaciju potražnje. |
| --- | --- |

(151)

Društvo Vestolit smatra da će mjere koje je francuska država odobrila društvu Kem One negativno utjecati na konkurentnost na tržištu PVC-a u Europi. Društvo Vestolit skreće pozornost Komisije na činjenicu da je tržište obilježeno prekomjernim kapacitetom te da nekoliko neovisnih istraživanja predviđa stagnaciju potražnje.

| (152) | Zbog tih će se mjera osobito naći u teškoćama poduzetnici koji su sami modernizirali svoju imovinu (pomoću vlastitih sredstava). Državna će potpora naime omogućiti društvu Kem One da zadrži gospodarski neodrživu i zastarjelu imovinu. |
| --- | --- |

(152)

Zbog tih će se mjera osobito naći u teškoćama poduzetnici koji su sami modernizirali svoju imovinu (pomoću vlastitih sredstava). Državna će potpora naime omogućiti društvu Kem One da zadrži gospodarski neodrživu i zastarjelu imovinu.

| (153) | Naposljetku, društvo Vestolit ističe da se društvu Kem One na tržištu ne bi mogli dodijeliti zajmovi pod istim uvjetima. |
| --- | --- |

(153)

Naposljetku, društvo Vestolit ističe da se društvu Kem One na tržištu ne bi mogli dodijeliti zajmovi pod istim uvjetima.

| (154) | Stoga društvo Vestolit traži od Komisije da razmotri nametanje kompenzacijskih mjera. |
| --- | --- |

(154)

Stoga društvo Vestolit traži od Komisije da razmotri nametanje kompenzacijskih mjera.

5.1.5.   Primjedbe udruženja ECVM

Primjedbe udruženja ECVM

| (155) | Europsko udruženje proizvođača vinila (European Council of Vinyl Manufacturers, ECVM) zastupa interese europskih proizvođača PVC smole. Njegovih pet članova predstavlja oko 70 % PVC-a proizvedenog u Uniji i Norveškoj. Udruženje ECVM jedan je od osnivača programa VinylPlus koji se sastoji od dobrovoljnog preuzimanja obveza u pogledu održivog razvoja, a koji je pokrenut 2011. na razdoblje od deset godina. |
| --- | --- |

(155)

Europsko udruženje proizvođača vinila (European Council of Vinyl Manufacturers, ECVM) zastupa interese europskih proizvođača PVC smole. Njegovih pet članova predstavlja oko 70 % PVC-a proizvedenog u Uniji i Norveškoj. Udruženje ECVM jedan je od osnivača programa VinylPlus koji se sastoji od dobrovoljnog preuzimanja obveza u pogledu održivog razvoja, a koji je pokrenut 2011. na razdoblje od deset godina.

European Council of Vinyl Manufacturers

| (156) | Društvo Kem One je 2012. donijelo jednostranu odluku o napuštanju udruženja ECVM, istodobno odustajući od mogućnosti doprinosa programu Vinylplus. Udruženje ECVM smatra da društvo Kem One iskorištava napore i financijske doprinose drugih proizvođača PVC-a programu VinylPlus, a da pritom ne preuzima dio financijskog opterećenja. Takva situacija dovodi do nepravedne konkurentske prednosti jednog poduzetnika koji je i korisnik državne potpore. Stoga udruženje ECVM traži da se poduzme kompenzacijska mjera na temelju koje bi društvo Kem One bilo obvezno pridonijeti programu VinylPlus. |
| --- | --- |

(156)

Društvo Kem One je 2012. donijelo jednostranu odluku o napuštanju udruženja ECVM, istodobno odustajući od mogućnosti doprinosa programu Vinylplus. Udruženje ECVM smatra da društvo Kem One iskorištava napore i financijske doprinose drugih proizvođača PVC-a programu VinylPlus, a da pritom ne preuzima dio financijskog opterećenja. Takva situacija dovodi do nepravedne konkurentske prednosti jednog poduzetnika koji je i korisnik državne potpore. Stoga udruženje ECVM traži da se poduzme kompenzacijska mjera na temelju koje bi društvo Kem One bilo obvezno pridonijeti programu VinylPlus.

5.1.6.   Primjedbe anonimnog poduzetnika 2

Primjedbe anonimnog poduzetnika 2

| (157) | Komisija najprije napominje da su primjedbe anonimnog poduzetnika 2 dostavljene nakon krajnjeg roka za zaprimanje primjedbi trećih osoba. |
| --- | --- |

(157)

Komisija najprije napominje da su primjedbe anonimnog poduzetnika 2 dostavljene nakon krajnjeg roka za zaprimanje primjedbi trećih osoba.

| (158) | Kao prvo, anonimni poduzetnik 2 tvrdi da bi se predmetnim mjerama dala velika konkurentska prednost društvu Kem One. On naime smatra da pretvorba tehnologije elektrolize sa živom, s obzirom na trenutačno stanje na tržištu, njegovim konkurentima nije isplativa. Stoga će jedino poduzetnici koji primaju državnu potporu moći provesti takvo ulaganje. To se može objasniti ako razlika između troška proizvodnje etilen diklorida (EDC) kloriranjem i troška njegove nabave nije tolika da bi se njome opravdalo veliko ulaganje u proizvodnju klora namijenjenog kloriranju. Međutim, izravno proizveden EDC je povoljniji, što znači da će društvo Kem One, zahvaljujući državnoj potpori, ostvariti znatnu korist u odnosu na svoje konkurente. |
| --- | --- |

(158)

Kao prvo, anonimni poduzetnik 2 tvrdi da bi se predmetnim mjerama dala velika konkurentska prednost društvu Kem One. On naime smatra da pretvorba tehnologije elektrolize sa živom, s obzirom na trenutačno stanje na tržištu, njegovim konkurentima nije isplativa. Stoga će jedino poduzetnici koji primaju državnu potporu moći provesti takvo ulaganje. To se može objasniti ako razlika između troška proizvodnje etilen diklorida (EDC) kloriranjem i troška njegove nabave nije tolika da bi se njome opravdalo veliko ulaganje u proizvodnju klora namijenjenog kloriranju. Međutim, izravno proizveden EDC je povoljniji, što znači da će društvo Kem One, zahvaljujući državnoj potpori, ostvariti znatnu korist u odnosu na svoje konkurente.

| (159) | Kao drugo, anonimni poduzetnik 2 ističe da na tržištu postoji znatan višak ponude koju on procjenjuje na 1 milijun tona godišnje. U tim je okolnostima vrlo neizvjestan povrat ulaganja koji je dodatno otežan predviđanjima stagnirajuće ili čak smanjene potražnje. |
| --- | --- |

(159)

Kao drugo, anonimni poduzetnik 2 ističe da na tržištu postoji znatan višak ponude koju on procjenjuje na 1 milijun tona godišnje. U tim je okolnostima vrlo neizvjestan povrat ulaganja koji je dodatno otežan predviđanjima stagnirajuće ili čak smanjene potražnje.

| (160) | Anonimni poduzetnik 2 ne slaže se s Francuskom u pogledu hipotetskog scenarija u slučaju nepostojanja potpore. On pojašnjava da, s obzirom na to da je komercijalna politika društva Kem One uvelike usmjerena na južnu Europu, ne postoji rizik da će nestajanje tog poduzeća s tržišta bitno utjecati na raspoloživost kapaciteta na štetu kupaca S-PVC-a u sjevernoj Europi. Anonimni poduzetnik 2 smatra da bi on, u slučaju da društvo Kem One ne provede pretvorbu svoje tehnologije elektrolize sa živom, i dalje mogao svoje kupce opskrbljivati iz industrijskog postrojenja u kojem je on već proveo pretvorbu. |
| --- | --- |

(160)

Anonimni poduzetnik 2 ne slaže se s Francuskom u pogledu hipotetskog scenarija u slučaju nepostojanja potpore. On pojašnjava da, s obzirom na to da je komercijalna politika društva Kem One uvelike usmjerena na južnu Europu, ne postoji rizik da će nestajanje tog poduzeća s tržišta bitno utjecati na raspoloživost kapaciteta na štetu kupaca S-PVC-a u sjevernoj Europi. Anonimni poduzetnik 2 smatra da bi on, u slučaju da društvo Kem One ne provede pretvorbu svoje tehnologije elektrolize sa živom, i dalje mogao svoje kupce opskrbljivati iz industrijskog postrojenja u kojem je on već proveo pretvorbu.

| (161) | Osim toga, s obzirom na to da na tržištu postoji višak ponude, konkurenti društva Kem One mogli bi bez teškoća opskrbljivati njegove kupce u slučaju njegove smanjene prisutnosti na tržištu. |
| --- | --- |

(161)

Osim toga, s obzirom na to da na tržištu postoji višak ponude, konkurenti društva Kem One mogli bi bez teškoća opskrbljivati njegove kupce u slučaju njegove smanjene prisutnosti na tržištu.

| (162) | Anonimni poduzetnik 2 smatra da bi se smanjenje kapaciteta ili prisutnosti društvu Kem One na tržištu trebalo nametnuti s pomoću kompenzacijskih mjera. |
| --- | --- |

(162)

Anonimni poduzetnik 2 smatra da bi se smanjenje kapaciteta ili prisutnosti društvu Kem One na tržištu trebalo nametnuti s pomoću kompenzacijskih mjera.

| (163) | Naposljetku, u pogledu održivosti plana restrukturiranja, anonimni poduzetnik 2 smatra da se kontekstom prekomjerne ponude koji je već istaknut, zajedno sa stagnirajućom potražnjom, onemogućuje postupno povećanje cijena PVC-a, kako je predviđeno točkom 52. odluke o pokretanju postupka. |
| --- | --- |

(163)

Naposljetku, u pogledu održivosti plana restrukturiranja, anonimni poduzetnik 2 smatra da se kontekstom prekomjerne ponude koji je već istaknut, zajedno sa stagnirajućom potražnjom, onemogućuje postupno povećanje cijena PVC-a, kako je predviđeno točkom 52. odluke o pokretanju postupka.

5.2.   OPASKE FRANCUSKE

| (164) | Dopisom od 25. veljače 2015. Francuska je odgovorila na primjedbe zainteresiranih osoba. |
| --- | --- |

(164)

Dopisom od 25. veljače 2015. Francuska je odgovorila na primjedbe zainteresiranih osoba.

| (165) | Francuska prije svega iznosi nekoliko općih opaski na primjedbe društva Ineos i anonimnog poduzetnika 1.






  — | Francuska ističe da postoje činjenične pogrešaka u navođenju odluke o pokretanju postupka, kao i neosnovane tvrdnje koje se tiču, na primjer, navodnih smanjenja („
  discounts
  ”) koja je odobrio EDF ili prikrivenih državnih potpora. |
| --- | --- | --- |

(165)

Francuska prije svega iznosi nekoliko općih opaski na primjedbe društva Ineos i anonimnog poduzetnika 1.

—

Francuska ističe da postoje činjenične pogrešaka u navođenju odluke o pokretanju postupka, kao i neosnovane tvrdnje koje se tiču, na primjer, navodnih smanjenja („
  discounts
  ”) koja je odobrio EDF ili prikrivenih državnih potpora.

discounts

| — | Francuska je iznenađena što se primjedbe tih dvaju poduzetnika u okviru predmetnog postupka znatno razlikuju od onih koje su iznijela društva Ineos i Solvay u odgovoru na obavijest o preliminarno utvrđenim činjenicama u okviru predmeta Ineos/Solvay/JV. Ti su poduzetnici u tom odgovoru tvrdili da „
  despite [its financial difficulties], Kem One was a strong competitor in the market
  ” („unatoč [svojim financijskim teškoćama], društvo Kem One bilo je jak konkurent na tržištu”), pri čemu su dodali da „
  Kem One's production problems have been resolved
  ” („problemi proizvodnje društva Kem One bili su riješeni”). Kada je riječ o projektima ulaganja društva Kem One u pretvorbu njegove tehnologije elektrolize sa živom, društva Ineos i Solvay navela su sljedeće: „
  this investment will give Kem One the ability to produce sufficient chlorine in its fully owned integrated membrane plant to operate its S-PVC plant at full capacity.” („tim će se ulaganjima društvu Kem One pružiti mogućnost da proizvede dovoljnu količinu klora u svojem potpuno integriranom postrojenju s membranskim člankom u svrhu funkcioniranja njegova postrojenja za proizvodnju S-PVC-a u punom kapacitetu”). |
| --- | --- |

—

Francuska je iznenađena što se primjedbe tih dvaju poduzetnika u okviru predmetnog postupka znatno razlikuju od onih koje su iznijela društva Ineos i Solvay u odgovoru na obavijest o preliminarno utvrđenim činjenicama u okviru predmeta Ineos/Solvay/JV. Ti su poduzetnici u tom odgovoru tvrdili da „
  despite [its financial difficulties], Kem One was a strong competitor in the market
  ” („unatoč [svojim financijskim teškoćama], društvo Kem One bilo je jak konkurent na tržištu”), pri čemu su dodali da „
  Kem One's production problems have been resolved
  ” („problemi proizvodnje društva Kem One bili su riješeni”). Kada je riječ o projektima ulaganja društva Kem One u pretvorbu njegove tehnologije elektrolize sa živom, društva Ineos i Solvay navela su sljedeće: „
  this investment will give Kem One the ability to produce sufficient chlorine in its fully owned integrated membrane plant to operate its S-PVC plant at full capacity.” („tim će se ulaganjima društvu Kem One pružiti mogućnost da proizvede dovoljnu količinu klora u svojem potpuno integriranom postrojenju s membranskim člankom u svrhu funkcioniranja njegova postrojenja za proizvodnju S-PVC-a u punom kapacitetu”).

despite [its financial difficulties], Kem One was a strong competitor in the market

Kem One's production problems have been resolved

this investment will give Kem One the ability to produce sufficient chlorine in its fully owned integrated membrane plant to operate its S-PVC plant at full capacity

| — | Naposljetku, francuska tijela podsjećaju da su se društva Ineos i Solvay morala obvezati na prodaju vertikalno integriranih proizvodnih postrojenja PVC-a u Belgiji, Njemačkoj, Francuskoj, Nizozemskoj i Ujedinjenoj Kraljevini (dalje u tekstu: „Newco”).
  Sva ta imovina smatra se samostalnom i održivom cjelinom nad kojom bi se mogao vršiti konkurentski pritisak nalik onom koji je prije spajanja vršilo društvo Solvay na društvo Ineos. Može se činiti da su elementi pozitivne ocjene o toj cjelini imovine, navedeni u Odluci Ineos/Slovay/JV, suprotne sumnjama koje su društvo Ineos i anonimni poduzetnik 1 iznijeli u pogledu ponovne uspostave održivosti društva Kem One. Naime, ta bi dva subjekta (društva Newco i Kem One) trebala imati slične promete, iako je djelatnost društva Newco usmjerena isključivo na S-PVC i natrijev hidroksid, čije su stope marže niže od stopa drugih derivata iz portfelja društva Kem One.
  Tim se elementima osporavaju primjedbe društva Ineos da se u trenutačnim tržišnim uvjetima, koji su obilježeni visokom razinom prekomjernog kapaciteta i slabom potražnjom kupaca, planom restrukturiranja društva Kem One neće moći ostvariti ponovna uspostava održivosti. |
| --- | --- |

—

Naposljetku, francuska tijela podsjećaju da su se društva Ineos i Solvay morala obvezati na prodaju vertikalno integriranih proizvodnih postrojenja PVC-a u Belgiji, Njemačkoj, Francuskoj, Nizozemskoj i Ujedinjenoj Kraljevini (dalje u tekstu: „Newco”).

Sva ta imovina smatra se samostalnom i održivom cjelinom nad kojom bi se mogao vršiti konkurentski pritisak nalik onom koji je prije spajanja vršilo društvo Solvay na društvo Ineos. Može se činiti da su elementi pozitivne ocjene o toj cjelini imovine, navedeni u Odluci Ineos/Slovay/JV, suprotne sumnjama koje su društvo Ineos i anonimni poduzetnik 1 iznijeli u pogledu ponovne uspostave održivosti društva Kem One. Naime, ta bi dva subjekta (društva Newco i Kem One) trebala imati slične promete, iako je djelatnost društva Newco usmjerena isključivo na S-PVC i natrijev hidroksid, čije su stope marže niže od stopa drugih derivata iz portfelja društva Kem One.

Tim se elementima osporavaju primjedbe društva Ineos da se u trenutačnim tržišnim uvjetima, koji su obilježeni visokom razinom prekomjernog kapaciteta i slabom potražnjom kupaca, planom restrukturiranja društva Kem One neće moći ostvariti ponovna uspostava održivosti.

| (166) | Ukratko, Francuska smatra da su primjedbe društva Ineos i anonimnog poduzetnika 1 pristrane, zahvaćene činjeničnim pogreškama i potaknute oportunističkim razlozima. |
| --- | --- |

(166)

Ukratko, Francuska smatra da su primjedbe društva Ineos i anonimnog poduzetnika 1 pristrane, zahvaćene činjeničnim pogreškama i potaknute oportunističkim razlozima.

| (167) | Kompenzacijskim mjerama koje traže društvo Ineos i anonimni poduzetnik 1 mogla bi se narušiti ponovna uspostava održivosti društva Kem One i uzrokovati njegovo povlačenje s tržišta. Takva bi situacija nesumnjivo išla u korist društvu Ineos i anonimnom poduzetniku 1 jer bi se time ojačali njihovi položaji na tržištu, na štetu konkurentskog intenziteta na različitim tržištima PVC-a. |
| --- | --- |

(167)

Kompenzacijskim mjerama koje traže društvo Ineos i anonimni poduzetnik 1 mogla bi se narušiti ponovna uspostava održivosti društva Kem One i uzrokovati njegovo povlačenje s tržišta. Takva bi situacija nesumnjivo išla u korist društvu Ineos i anonimnom poduzetniku 1 jer bi se time ojačali njihovi položaji na tržištu, na štetu konkurentskog intenziteta na različitim tržištima PVC-a.

| (168) | Naposljetku, Francuska ističe da su u brojnim slučajevima pretvorbe pogona s tehnologijom elektrolize sa živom u pogone s tehnologijom elektrolize s membranskim člankom dodijeljene državne potpore koje je Komisija odobrila od 2003. do 2007. Tako su i društva Ineos i Slovay bili korisnici takvih potpora u iznosima od 57,2 milijuna EUR za modernizaciju postrojenja u Runcornu odnosno 36 milijuna EUR za modernizaciju postrojenja u Rosignanu i Bussiju. Prema saznanjima Francuske, te su potpore bile odobrene bez ikakvih kompenzacijskih mjera. |
| --- | --- |

(168)

Naposljetku, Francuska ističe da su u brojnim slučajevima pretvorbe pogona s tehnologijom elektrolize sa živom u pogone s tehnologijom elektrolize s membranskim člankom dodijeljene državne potpore koje je Komisija odobrila od 2003. do 2007. Tako su i društva Ineos i Slovay bili korisnici takvih potpora u iznosima od 57,2 milijuna EUR za modernizaciju postrojenja u Runcornu odnosno 36 milijuna EUR za modernizaciju postrojenja u Rosignanu i Bussiju. Prema saznanjima Francuske, te su potpore bile odobrene bez ikakvih kompenzacijskih mjera.

| (169) | Francuska se u nastavku bavi pitanjima kvalifikacije mjera i spojivosti mjera s unutarnjim tržištem. |
| --- | --- |

(169)

Francuska se u nastavku bavi pitanjima kvalifikacije mjera i spojivosti mjera s unutarnjim tržištem.

5.2.1.1.   Kvalifikacija mjera

Kvalifikacija mjera

| (170) | Zajam FDES-a. Kao prvo, Francuska ističe da je već dokazala da država raspolaže čvrstim jamstvom, tako da stvarna stopa od 3,5 % odgovara tržišnoj stopi. Kada bi se utvrdilo postojanje potpore, ona bi se trebala računati samo kao razlika između te stvarne stope i referentne stope. |
| --- | --- |

(170)

Zajam FDES-a. Kao prvo, Francuska ističe da je već dokazala da država raspolaže čvrstim jamstvom, tako da stvarna stopa od 3,5 % odgovara tržišnoj stopi. Kada bi se utvrdilo postojanje potpore, ona bi se trebala računati samo kao razlika između te stvarne stope i referentne stope.

| (171) | U pogledu vrijednosti instrumenata osiguranja, koju treće zainteresirane osobe dovode u pitanje, Francuska ponovno tvrdi da je njihova neto knjigovodstvena vrijednost jednaka njihovoj tržišnoj vrijednosti. Naime, Francuska je u prilog tome dostavila izvještaje neovisnih stručnjaka, provedene upravo u trenutku djelomičnog doprinosa imovine društva Arkema društvu Kem One u srpnju 2012. Usto, vrijednost tih doprinosa potvrdio je povjerenik za doprinose. Čak i da se vrijednost te imovine smanjila zbog financijskih teškoća društva Kem One, Francuska ističe da je ta imovina procijenjena na [130 – 140] milijuna EUR, dok vrijednost zajma FDES-a iznosi svega 30 milijuna EUR: vrijednost instrumenata osiguranja stoga će i dalje uvelike pokriti vrijednost zajma. |
| --- | --- |

(171)

U pogledu vrijednosti instrumenata osiguranja, koju treće zainteresirane osobe dovode u pitanje, Francuska ponovno tvrdi da je njihova neto knjigovodstvena vrijednost jednaka njihovoj tržišnoj vrijednosti. Naime, Francuska je u prilog tome dostavila izvještaje neovisnih stručnjaka, provedene upravo u trenutku djelomičnog doprinosa imovine društva Arkema društvu Kem One u srpnju 2012. Usto, vrijednost tih doprinosa potvrdio je povjerenik za doprinose. Čak i da se vrijednost te imovine smanjila zbog financijskih teškoća društva Kem One, Francuska ističe da je ta imovina procijenjena na [130 – 140] milijuna EUR, dok vrijednost zajma FDES-a iznosi svega 30 milijuna EUR: vrijednost instrumenata osiguranja stoga će i dalje uvelike pokriti vrijednost zajma.

| (172) | U pogledu uvjeta povrata zajma, Francuska pojašnjava da se odgovarajuća stopa povrata treba izračunati s obzirom na rizik od insolventnosti poduzetnika korisnika i na kvalitetu ponuđenih instrumenata osiguranja. U skladu s Komunikacijom o referentnim stopama iz 2008., referentna se stopa može izračunati na temelju osnovne stope od 0,53 % uvećane za 400 baznih bodova, odnosno 4,53 %, a ne 6,53 % kao što je naveo anonimni poduzetnik 1. Referentna stopa ipak je samo pokazatelj, a stopu od 3,5 % opravdavaju mali rizik od insolventnosti društva Kem One te vrlo visoki stupanj instrumenata osiguranja. |
| --- | --- |

(172)

U pogledu uvjeta povrata zajma, Francuska pojašnjava da se odgovarajuća stopa povrata treba izračunati s obzirom na rizik od insolventnosti poduzetnika korisnika i na kvalitetu ponuđenih instrumenata osiguranja. U skladu s Komunikacijom o referentnim stopama iz 2008., referentna se stopa može izračunati na temelju osnovne stope od 0,53 % uvećane za 400 baznih bodova, odnosno 4,53 %, a ne 6,53 % kao što je naveo anonimni poduzetnik 1. Referentna stopa ipak je samo pokazatelj, a stopu od 3,5 % opravdavaju mali rizik od insolventnosti društva Kem One te vrlo visoki stupanj instrumenata osiguranja.

| (173) | Naposljetku, kao što je Komisija navela u odluci o pokretanju postupka, plan restrukturiranja društva Kem One financira i [Privatni subjekt 2] u iznosu od [55 – 65] milijuna EUR. |
| --- | --- |

(173)

Naposljetku, kao što je Komisija navela u odluci o pokretanju postupka, plan restrukturiranja društva Kem One financira i [Privatni subjekt 2] u iznosu od [55 – 65] milijuna EUR.

| (174) | Povratni predujmovi. Francuska podsjeća da nikad nije tvrdila da ti predujmovi ne sadržavaju nijedan element državne potpore. Ipak, smatra da se ti predujmovi trebaju analizirati kao zajam koji otplaćuje društvo Kem One. U tim okolnostima upravo razlika u stopama može predstavljati element potpore, a ne cjelokupan iznos predujmova. Stoga, suprotno tvrdnjama društva Ineos i anonimnog poduzetnika 1, ne može cjelokupan iznos povratnih predujmova predstavljati element potpore, nego ekvivalent subvencije koji se procjenjuje na ukupno 29,4 milijuna EUR (uključujući 15 milijuna EUR subvencije). |
| --- | --- |

(174)

Povratni predujmovi. Francuska podsjeća da nikad nije tvrdila da ti predujmovi ne sadržavaju nijedan element državne potpore. Ipak, smatra da se ti predujmovi trebaju analizirati kao zajam koji otplaćuje društvo Kem One. U tim okolnostima upravo razlika u stopama može predstavljati element potpore, a ne cjelokupan iznos predujmova. Stoga, suprotno tvrdnjama društva Ineos i anonimnog poduzetnika 1, ne može cjelokupan iznos povratnih predujmova predstavljati element potpore, nego ekvivalent subvencije koji se procjenjuje na ukupno 29,4 milijuna EUR (uključujući 15 milijuna EUR subvencije).

| (175) | U pogledu financiranja projekta SAM, Francuska navodi da je projekt SAM važan dio plana restrukturiranja i da na temelju toga mjere financiranja čine dio plana restrukturiranja koji je odobrio Trgovački sud u Lyonu. One se trebaju analizirati s obzirom na Smjernice iz 2004., na istom temelju kao i ostale mjere poduzete u okviru plana restrukturiranja. |
| --- | --- |

(175)

U pogledu financiranja projekta SAM, Francuska navodi da je projekt SAM važan dio plana restrukturiranja i da na temelju toga mjere financiranja čine dio plana restrukturiranja koji je odobrio Trgovački sud u Lyonu. One se trebaju analizirati s obzirom na Smjernice iz 2004., na istom temelju kao i ostale mjere poduzete u okviru plana restrukturiranja.

| (176) | Otpis poreznih i socijalnih obveza. Francuska podsjeća da smatra da odluka CCSF-a o odricanju takvih oprostivih potraživanja u iznosu od [...] % ne može sadržavati elemente državne potpore jer stopa odricanja odgovara prosječnoj stopi odricanja privatnih vjerovnika u svrhu oporavka poduzetnika (neki su vjerovnici naime, u okviru plana oporavka putem nastavka poslovanja koji je odobrio Trgovački sud u Lyonu, pristali na otpis svih svojih potraživanja, tako da prosječna stopa odricanja vjerovnika iznosi [...] %). |
| --- | --- |

(176)

Otpis poreznih i socijalnih obveza. Francuska podsjeća da smatra da odluka CCSF-a o odricanju takvih oprostivih potraživanja u iznosu od [...] % ne može sadržavati elemente državne potpore jer stopa odricanja odgovara prosječnoj stopi odricanja privatnih vjerovnika u svrhu oporavka poduzetnika (neki su vjerovnici naime, u okviru plana oporavka putem nastavka poslovanja koji je odobrio Trgovački sud u Lyonu, pristali na otpis svih svojih potraživanja, tako da prosječna stopa odricanja vjerovnika iznosi [...] %).

| (177) | Cijena električne struje EDF-a. Francuska ističe da se argumentacija trećih osoba u pogledu postojanja „discounts” (smanjenja cijene) temelji na pogrešnom citiranju odluke o pokretanju postupka, u kojoj takva smanjenja uopće nisu navedena, te na glasinama na tržištu koje je iznio anonimni poduzetnik 1. „It is indeed well known in the market that Kem One has been granted price reductions by EDF for its new electricity contracts.” („Na tržištu je naime općepoznato da je EDF društvu Kem One za nove ugovore o električnoj struji odobrio smanjenje cijene”). |
| --- | --- |

(177)

Cijena električne struje EDF-a. Francuska ističe da se argumentacija trećih osoba u pogledu postojanja „discounts” (smanjenja cijene) temelji na pogrešnom citiranju odluke o pokretanju postupka, u kojoj takva smanjenja uopće nisu navedena, te na glasinama na tržištu koje je iznio anonimni poduzetnik 1. „It is indeed well known in the market that Kem One has been granted price reductions by EDF for its new electricity contracts.” („Na tržištu je naime općepoznato da je EDF društvu Kem One za nove ugovore o električnoj struji odobrio smanjenje cijene”).

discounts

It is indeed well known in the market that Kem One has been granted price reductions by EDF for its new electricity contracts

| (178) | Francuska ustraje na činjenici da EDF društvu Kem One nije odobrio nikakav oprost. |
| --- | --- |

(178)

Francuska ustraje na činjenici da EDF društvu Kem One nije odobrio nikakav oprost.

5.2.1.2.   Spojivost mjera s unutarnjim tržištem

Spojivost mjera s unutarnjim tržištem

| (179) | Ponovna uspostava dugoročne održivosti. Francuska ističe da mjere industrijskog restrukturiranja primjereno odgovaraju na različite čimbenike koji su uzrokovali financijske teškoće društva Kem One te da će tako omogućiti ponovnu uspostavu dugoročne održivosti poduzetnika. |
| --- | --- |

(179)

Ponovna uspostava dugoročne održivosti. Francuska ističe da mjere industrijskog restrukturiranja primjereno odgovaraju na različite čimbenike koji su uzrokovali financijske teškoće društva Kem One te da će tako omogućiti ponovnu uspostavu dugoročne održivosti poduzetnika.

| (180) | Kao prvo, u pogledu argumentacije društva Ineos kojom se želi dokazati da se rješenje za strukturni problem prekomjernog kapaciteta društva Kem One neće moći pronaći u konkurentnom okruženju koje je i samo obilježeno prekomjernim kapacitetom i lošim predviđanjima potražnje, Francuska podsjeća da se nazivni prekomjerni kapacitet na tržištu S-PVC-a u zapadnoj Europi treba relativizirati. Stvaran se kapacitet naime treba smanjiti za 10 % s obzirom na neizbježnu neredovitost proizvodnje (sezonska narav prodaje, veliki prekidi proizvodnje). Francuska smatra da stvaran prekomjerni kapacitet na globalnom tržištu iznosi samo 14 %. |
| --- | --- |

(180)

Kao prvo, u pogledu argumentacije društva Ineos kojom se želi dokazati da se rješenje za strukturni problem prekomjernog kapaciteta društva Kem One neće moći pronaći u konkurentnom okruženju koje je i samo obilježeno prekomjernim kapacitetom i lošim predviđanjima potražnje, Francuska podsjeća da se nazivni prekomjerni kapacitet na tržištu S-PVC-a u zapadnoj Europi treba relativizirati. Stvaran se kapacitet naime treba smanjiti za 10 % s obzirom na neizbježnu neredovitost proizvodnje (sezonska narav prodaje, veliki prekidi proizvodnje). Francuska smatra da stvaran prekomjerni kapacitet na globalnom tržištu iznosi samo 14 %.

| (181) | Pojam prekomjernog kapaciteta, kako ga je definiralo društvo Ineos, ne odgovara definiciji slobodnih kapaciteta, nego zbroju slobodnih kapaciteta (zanemarujući potrebu za rezervom od 8 %) i količine prodane izvan Europe. |
| --- | --- |

(181)

Pojam prekomjernog kapaciteta, kako ga je definiralo društvo Ineos, ne odgovara definiciji slobodnih kapaciteta, nego zbroju slobodnih kapaciteta (zanemarujući potrebu za rezervom od 8 %) i količine prodane izvan Europe.

| (182) | Tom se definicijom istodobno pretpostavlja da pogoni neprestano rade sa 100 % tehničkog kapaciteta i da je europsko tržište najprofitabilnije (što je opovrgnuto rastom izvoza) te se zanemaruje zemljopisna stvarnost (koju obilježavaju jako raspršena europska postrojenja). |
| --- | --- |

(182)

Tom se definicijom istodobno pretpostavlja da pogoni neprestano rade sa 100 % tehničkog kapaciteta i da je europsko tržište najprofitabilnije (što je opovrgnuto rastom izvoza) te se zanemaruje zemljopisna stvarnost (koju obilježavaju jako raspršena europska postrojenja).

| (183) | Društvo Kem One procjenjuje da kapacitet dostupan na tržištu PVC-a u sjeverozapadnoj Europi iznosi [...] kt, a maksimalna proizvodnja [...] kt (– [5 – 15] % za sezonske učinke i održavanja). Stoga stope iskorištenosti na tržištu S-PVC-a iznose [85 – 95] % ostvarivog maksimuma i [80 – 90] % operativnog kapaciteta. Odgovarajuće brojke gotovo su jednake za PVC pastu (ili E-PVC), odnosno iznose [85 – 95] % ostvarivog maksimuma i [80 – 90] % operativnog kapaciteta. |
| --- | --- |

(183)

Društvo Kem One procjenjuje da kapacitet dostupan na tržištu PVC-a u sjeverozapadnoj Europi iznosi [...] kt, a maksimalna proizvodnja [...] kt (– [5 – 15] % za sezonske učinke i održavanja). Stoga stope iskorištenosti na tržištu S-PVC-a iznose [85 – 95] % ostvarivog maksimuma i [80 – 90] % operativnog kapaciteta. Odgovarajuće brojke gotovo su jednake za PVC pastu (ili E-PVC), odnosno iznose [85 – 95] % ostvarivog maksimuma i [80 – 90] % operativnog kapaciteta.

| (184) | Stvarne brojke tako dokazuju da su stanje na tržištu S-PVC-a i položaj društva Kem One bolji od onoga kako ih opisuje društvo Kem One u svojim primjedbama. |
| --- | --- |

(184)

Stvarne brojke tako dokazuju da su stanje na tržištu S-PVC-a i položaj društva Kem One bolji od onoga kako ih opisuje društvo Kem One u svojim primjedbama.

| (185) | Kao drugo, Francuska smatra da su tvrdnje društva Ineos i anonimnog poduzetnika 1, prema kojima u proizvodnim postrojenjima društva Kem One stopa prekomjernog kapaciteta iznosi 40 %, potpuno neosnovane. Naime, društvo Ineos ne pojašnjava svoju metodu izračuna. Čak i da je za obujam proizvodnje imovine društva Kem One zbog događaja tehničke naravi bio iskazan pad u razdoblju od 2011. do 2013., prosječna stopa iskorištenosti imovine S-PVC-a kroz pet godina iznosi, prema mišljenju Francuske, [70 – 80] %. |
| --- | --- |

(185)

Kao drugo, Francuska smatra da su tvrdnje društva Ineos i anonimnog poduzetnika 1, prema kojima u proizvodnim postrojenjima društva Kem One stopa prekomjernog kapaciteta iznosi 40 %, potpuno neosnovane. Naime, društvo Ineos ne pojašnjava svoju metodu izračuna. Čak i da je za obujam proizvodnje imovine društva Kem One zbog događaja tehničke naravi bio iskazan pad u razdoblju od 2011. do 2013., prosječna stopa iskorištenosti imovine S-PVC-a kroz pet godina iznosi, prema mišljenju Francuske, [70 – 80] %.

| (186) | Stoga, suprotno tvrdnjama društva Ineos i anonimnog poduzetnika 1, teškoće društva Kem One nisu povezane s premalom razinom proizvodnje. U stvarnosti, prijava stečaja društva Kem One krajem ožujka 2013. načelno proizlazi iz nakupljenih teškoća strukturne naravi (visoki troškovi pristupa sirovinama, nedovoljno konkurentno postrojenje za proizvodnju klora i natrijeva hidroksida u Lavéri) te operativne naravi (planiran dugoročni prekid poslovanja i tehnički problem u nabavi etilena). |
| --- | --- |

(186)

Stoga, suprotno tvrdnjama društva Ineos i anonimnog poduzetnika 1, teškoće društva Kem One nisu povezane s premalom razinom proizvodnje. U stvarnosti, prijava stečaja društva Kem One krajem ožujka 2013. načelno proizlazi iz nakupljenih teškoća strukturne naravi (visoki troškovi pristupa sirovinama, nedovoljno konkurentno postrojenje za proizvodnju klora i natrijeva hidroksida u Lavéri) te operativne naravi (planiran dugoročni prekid poslovanja i tehnički problem u nabavi etilena).

| (187) | Da bi se učinkovito odgovorilo na te različite nedostatke, planom restrukturiranja predviđeno je sljedeće:






  — | velika ulaganja u pretvorbu pogona za elektrolizu u Lavéri i bušenje izvora za dobivanje slane vode u Vauvertu, |
| --- | --- | --- |

(187)

Da bi se učinkovito odgovorilo na te različite nedostatke, planom restrukturiranja predviđeno je sljedeće:

—

velika ulaganja u pretvorbu pogona za elektrolizu u Lavéri i bušenje izvora za dobivanje slane vode u Vauvertu,

| — | ponovni pregovori o glavnim ugovorima društva Kem One o nabavi ključnih sirovina, |
| --- | --- |

—

ponovni pregovori o glavnim ugovorima društva Kem One o nabavi ključnih sirovina,

| — | unutarnje restrukturiranje povezano s planom povećanja učinkovitosti i produktivnosti, |
| --- | --- |

—

unutarnje restrukturiranje povezano s planom povećanja učinkovitosti i produktivnosti,

| — | naposljetku, izmjena komercijalne politike. |
| --- | --- |

—

naposljetku, izmjena komercijalne politike.

| (188) | U slučaju uspješnosti nominalnog scenarija, plan restrukturiranja omogućit će društvu Kem One da od 2017. ponovno dosegne stopu bruto marže od [25 – 35] % prodaje, od 2018. razinu EBITDA-e od [5 – 15] %, što je u skladu s prosječnom razinom profitabilnosti u sektoru bazne kemijske industrije. Osim toga, pretpostavke iznesene u planu restrukturiranja i poslovnom planu temelje se na relativnoj stabilnosti prometa (a ne nužno na scenariju znatnog povećanja prodaje S-PVC-a) te na pretpostavkama da su razine proizvodnje približne onima koje je poduzetnik ostvarivao u prošlosti. |
| --- | --- |

(188)

U slučaju uspješnosti nominalnog scenarija, plan restrukturiranja omogućit će društvu Kem One da od 2017. ponovno dosegne stopu bruto marže od [25 – 35] % prodaje, od 2018. razinu EBITDA-e od [5 – 15] %, što je u skladu s prosječnom razinom profitabilnosti u sektoru bazne kemijske industrije. Osim toga, pretpostavke iznesene u planu restrukturiranja i poslovnom planu temelje se na relativnoj stabilnosti prometa (a ne nužno na scenariju znatnog povećanja prodaje S-PVC-a) te na pretpostavkama da su razine proizvodnje približne onima koje je poduzetnik ostvarivao u prošlosti.

| (189) | U svakom se slučaju, na temelju podataka FIDES-a (statistika o industriji S-PVC-a), može utvrditi da je udio društva Kem One na tržištu S-PVC-a u zapadnoj Europi 2014. iznosio [10 – 20] %, što odgovara razini koja je slična onoj iz 2011. i 2012. te koja je veća u odnosu na 2013. ([10 – 20] %). Osim toga, društvu Kem One već šest mjeseci ostvaruje rast prodaje i marže izvoza na tursko tržište, gdje je društvo Kem One, prema vlastitu mišljenju, pravovremeno preuzelo tržišne udjele sjevernoameričkih proizvođača s obzirom na znatan pad eura u odnosu na dolar te pad cijene nafte. |
| --- | --- |

(189)

U svakom se slučaju, na temelju podataka FIDES-a (statistika o industriji S-PVC-a), može utvrditi da je udio društva Kem One na tržištu S-PVC-a u zapadnoj Europi 2014. iznosio [10 – 20] %, što odgovara razini koja je slična onoj iz 2011. i 2012. te koja je veća u odnosu na 2013. ([10 – 20] %). Osim toga, društvu Kem One već šest mjeseci ostvaruje rast prodaje i marže izvoza na tursko tržište, gdje je društvo Kem One, prema vlastitu mišljenju, pravovremeno preuzelo tržišne udjele sjevernoameričkih proizvođača s obzirom na znatan pad eura u odnosu na dolar te pad cijene nafte.

| (190) | Francuska tijela jednako tako navode da su tvrdnje društva Ineos, prema kojima je društvo Kem One bilo na lošem glasu među potrošačima na tržištu S-PVC-a u sjeverozapadnoj Europi, u suprotnosti sa stajalištima koja su, među ostalim, iznesena kako bi se opravdalo donošenje kompenzacijskih mjera, osobito sa sljedećim stajalištem: „Kem One is a significant player in the S-PVC market” („Društvo Kem One važan je sudionik na tržištu S-PVC-a”). |
| --- | --- |

(190)

Francuska tijela jednako tako navode da su tvrdnje društva Ineos, prema kojima je društvo Kem One bilo na lošem glasu među potrošačima na tržištu S-PVC-a u sjeverozapadnoj Europi, u suprotnosti sa stajalištima koja su, među ostalim, iznesena kako bi se opravdalo donošenje kompenzacijskih mjera, osobito sa sljedećim stajalištem: „Kem One is a significant player in the S-PVC market” („Društvo Kem One važan je sudionik na tržištu S-PVC-a”).

Kem One is a significant player in the S-PVC market

| (191) | Osim toga, Francuska smatra da se dio plana restrukturiranja koji se odnosi na preusmjeravanje komercijalne politike društva Kem One na druga tržišta koja nisu tržište S-PVC-a temelji na razboritim i realnim pretpostavkama te da predstavlja samo jedan manji element u odnosu na industrijski aspekt plana. |
| --- | --- |

(191)

Osim toga, Francuska smatra da se dio plana restrukturiranja koji se odnosi na preusmjeravanje komercijalne politike društva Kem One na druga tržišta koja nisu tržište S-PVC-a temelji na razboritim i realnim pretpostavkama te da predstavlja samo jedan manji element u odnosu na industrijski aspekt plana.

| (192) | Prema mišljenju Francuske, poduzetnik je u potpunosti svjestan činjenice da se najveća povećanja marži neće ostvariti komercijalnom politikom, nego ponovnim pregovorima o ugovorima o pristupu sirovinama i platformama ili pak modernizacijom infrastrukture. |
| --- | --- |

(192)

Prema mišljenju Francuske, poduzetnik je u potpunosti svjestan činjenice da se najveća povećanja marži neće ostvariti komercijalnom politikom, nego ponovnim pregovorima o ugovorima o pristupu sirovinama i platformama ili pak modernizacijom infrastrukture.

| (193) | Izbjegavanje neopravdanog narušavanja tržišnog natjecanja. Francuska iznosi svoje opaske u pogledu sljedećih točaka:






  — | strukturni prekomjerni kapacitet tržišta S-PVC-a, |
| --- | --- | --- |

(193)

Izbjegavanje neopravdanog narušavanja tržišnog natjecanja. Francuska iznosi svoje opaske u pogledu sljedećih točaka:

Izbjegavanje neopravdanog narušavanja tržišnog natjecanja

—

strukturni prekomjerni kapacitet tržišta S-PVC-a,

| — | veličina tržišnog udjela društva Kem One na tržištu S-PVC-a, |
| --- | --- |

—

veličina tržišnog udjela društva Kem One na tržištu S-PVC-a,

| — | vjerodostojnost hipotetskog scenarija, |
| --- | --- |

—

vjerodostojnost hipotetskog scenarija,

| — | neproporcionalne kompenzacijske mjere koje predlažu treće osobe. |
| --- | --- |

—

neproporcionalne kompenzacijske mjere koje predlažu treće osobe.

| (194) | Iako se ne može opovrgnuti postojanje strukturnog prekomjernog kapaciteta, onaj na koji upućuje društvo Ineos treba se, sa stajališta Francuske, bitno promijeniti u nekoliko aspekata. Najprije, neiskorišteni kapacitet proizvođača općenito iznosi od 8 do 10 %, pri čemu se u obzir uzima nepravilna raspodjela između ponude i potražnje. Osim toga, kao što Komisija ističe u svojoj Odluci Ineos/Solvay/JV, stanje na tržištu bitno se mijenja s obzirom na zemljopisno područje. Na tržištu S-PVC-a, trošak prijevoza i logistike uvelike utječe na određivanje regionalnog tržišta u zemljopisnom smislu. Cijene i marže razlikuju se ovisno o regiji. |
| --- | --- |

(194)

Iako se ne može opovrgnuti postojanje strukturnog prekomjernog kapaciteta, onaj na koji upućuje društvo Ineos treba se, sa stajališta Francuske, bitno promijeniti u nekoliko aspekata. Najprije, neiskorišteni kapacitet proizvođača općenito iznosi od 8 do 10 %, pri čemu se u obzir uzima nepravilna raspodjela između ponude i potražnje. Osim toga, kao što Komisija ističe u svojoj Odluci Ineos/Solvay/JV, stanje na tržištu bitno se mijenja s obzirom na zemljopisno područje. Na tržištu S-PVC-a, trošak prijevoza i logistike uvelike utječe na određivanje regionalnog tržišta u zemljopisnom smislu. Cijene i marže razlikuju se ovisno o regiji.

| (195) | Francuska smatra da je položaj društva Kem One na glavnim tržištima na kojima djeluje samo malo lošiji od položaja društava Ineos i Solvay. U tom pogledu podsjeća da je Komisija u svojoj Odluci Ineos/Solvay/JV istaknula: „Ineos is the largest supplier of commodity S-PVC in NWE with merchant market shares in 2012 of [30-40] %” („Društvo Ineos najveći je dobavljač baznog S-PVC-a na području sjeverozapadne Europe, s tržišnim udjelom od [30 – 40] % u 2012.”) i „Solvay is the second largest player in the NWE market for commodity S-PVC” („Društvo Solvay drugi je najveći sudionik na tržištu baznog S-PVC-a u sjeverozapadnoj Europi”). U pogledu društva Kem One, Komisija je istaknula: „Kem One is currently the number five player by sales volume and number three by capacity in NWE ([5-10]* % and [10-20]* % market shares, respectively)” („Društvo Kem One trenutačno je peti najveći sudionik s obzirom na obujam prodaje i treći s obzirom na kapacitet na području sjeverozapadne Europe ([5 – 10]* %, odnosno [10 – 20]* % tržišnog udjela”)). Osim toga, društva Ineos i Solvay jedina su dva poduzetnika koji se bave djelatnošću koja je tako snažno usredotočena na tržište sjeverozapadne Europe, za razliku od društva Kem One. |
| --- | --- |

(195)

Francuska smatra da je položaj društva Kem One na glavnim tržištima na kojima djeluje samo malo lošiji od položaja društava Ineos i Solvay. U tom pogledu podsjeća da je Komisija u svojoj Odluci Ineos/Solvay/JV istaknula: „Ineos is the largest supplier of commodity S-PVC in NWE with merchant market shares in 2012 of [30-40] %” („Društvo Ineos najveći je dobavljač baznog S-PVC-a na području sjeverozapadne Europe, s tržišnim udjelom od [30 – 40] % u 2012.”) i „Solvay is the second largest player in the NWE market for commodity S-PVC” („Društvo Solvay drugi je najveći sudionik na tržištu baznog S-PVC-a u sjeverozapadnoj Europi”). U pogledu društva Kem One, Komisija je istaknula: „Kem One is currently the number five player by sales volume and number three by capacity in NWE ([5-10]* % and [10-20]* % market shares, respectively)” („Društvo Kem One trenutačno je peti najveći sudionik s obzirom na obujam prodaje i treći s obzirom na kapacitet na području sjeverozapadne Europe ([5 – 10]* %, odnosno [10 – 20]* % tržišnog udjela”)). Osim toga, društva Ineos i Solvay jedina su dva poduzetnika koji se bave djelatnošću koja je tako snažno usredotočena na tržište sjeverozapadne Europe, za razliku od društva Kem One.

Ineos is the largest supplier of commodity S-PVC in NWE with merchant market shares in 2012 of [30-40] %

Solvay is the second largest player in the NWE market for commodity S-PVC

Kem One is currently the number five player by sales volume and number three by capacity in NWE ([5-10]* % and [10-20]* % market shares, respectively)

| (196) | Društvo Ineos i anonimni poduzetnik 1 dovode u pitanje vjerodostojnost hipotetskog scenarija koji predlažu francuska tijela, a prema kojemu bi smanjenje kapaciteta proizvodnje društva Kem One na tržištu PVC-a dovelo do smanjenja konkurentskog pritiska na ostale sudionike na tržištu. Ipak, Francuska ustraje na činjenici da tržište S-PVC-a pokazuje obilježja oligopolnog tržišta, kao što je to Komisija navela u svojoj Odluci Ineos/Solvay/JV. Francuska ističe da su, suprotno tvrdnjama trećih zainteresiranih osoba, društva Ineos, Solvay i Kem One danas jedini sudionici koji raspolažu proizvodnim kapacitetima na području sjeverozapadne Europe. Francuska stoga smatra da bi nametanje kompenzacijskih mjera, osim što bi narušilo učinkovitu ponovnu uspostavu održivosti društva Kem One, utjecalo i na konkurentsku strukturu tržišta na štetu kupaca. |
| --- | --- |

(196)

Društvo Ineos i anonimni poduzetnik 1 dovode u pitanje vjerodostojnost hipotetskog scenarija koji predlažu francuska tijela, a prema kojemu bi smanjenje kapaciteta proizvodnje društva Kem One na tržištu PVC-a dovelo do smanjenja konkurentskog pritiska na ostale sudionike na tržištu. Ipak, Francuska ustraje na činjenici da tržište S-PVC-a pokazuje obilježja oligopolnog tržišta, kao što je to Komisija navela u svojoj Odluci Ineos/Solvay/JV. Francuska ističe da su, suprotno tvrdnjama trećih zainteresiranih osoba, društva Ineos, Solvay i Kem One danas jedini sudionici koji raspolažu proizvodnim kapacitetima na području sjeverozapadne Europe. Francuska stoga smatra da bi nametanje kompenzacijskih mjera, osim što bi narušilo učinkovitu ponovnu uspostavu održivosti društva Kem One, utjecalo i na konkurentsku strukturu tržišta na štetu kupaca.

| (197) | Francuska smatra da kompenzacijske mjere koje su predložile zainteresirane strane nisu proporcionalne. Najprije, čine joj se da nisu u skladu s predmetnim planom restrukturiranja. Za održavanje poslovanja i ponovnu uspostavu dugoročne održivosti društva Kem One, prema Francuske, potrebno je održavanje vertikalno integriranog proizvodnog lanca koji predstavlja, kao što je to danas slučaj, gospodarsku ravnotežu između kapaciteta dvaju uzlaznih postrojenja za klor i VCM, s jedne strane, i kapaciteta pet silaznih postrojenja za proizvodnju PVC-a, s druge strane. Tako bi zatvaranje postrojenja ili smanjenje kapaciteta društva Kem One narušilo industrijsku ravnotežu njegove djelatnosti. Suprotno tomu, francuska tijela potvrđuju da konačno predložena obveza da se ne povećava nazivni kapacitet proizvodnje klora i natrijeva hidroksida u Fos-sur-Meru i Lavéri tijekom [...] predstavlja prilagođenu kompenzacijsku mjeru. U toj se obvezi očituje prednost očuvanja konkurentskog intenziteta na tržištu PVC-a i mogućnosti ponovne uspostave održivosti društva Kem One, s jedne strane, te očuvanja radnih mjesta koje je omogućeno planom restrukturiranja, s druge strane. Naposljetku, Francuska želi istaknuti da je odluka društva Kem One o povlačenju iz ECVM-a bila potpuno opravdana razlozima povezanima s njegovim upravljanjem i operativnim troškovima, što nipošto ne sprječava društvo Kem One da provodi proaktivnu okolišnu politiku. |
| --- | --- |

(197)

Francuska smatra da kompenzacijske mjere koje su predložile zainteresirane strane nisu proporcionalne. Najprije, čine joj se da nisu u skladu s predmetnim planom restrukturiranja. Za održavanje poslovanja i ponovnu uspostavu dugoročne održivosti društva Kem One, prema Francuske, potrebno je održavanje vertikalno integriranog proizvodnog lanca koji predstavlja, kao što je to danas slučaj, gospodarsku ravnotežu između kapaciteta dvaju uzlaznih postrojenja za klor i VCM, s jedne strane, i kapaciteta pet silaznih postrojenja za proizvodnju PVC-a, s druge strane. Tako bi zatvaranje postrojenja ili smanjenje kapaciteta društva Kem One narušilo industrijsku ravnotežu njegove djelatnosti. Suprotno tomu, francuska tijela potvrđuju da konačno predložena obveza da se ne povećava nazivni kapacitet proizvodnje klora i natrijeva hidroksida u Fos-sur-Meru i Lavéri tijekom [...] predstavlja prilagođenu kompenzacijsku mjeru. U toj se obvezi očituje prednost očuvanja konkurentskog intenziteta na tržištu PVC-a i mogućnosti ponovne uspostave održivosti društva Kem One, s jedne strane, te očuvanja radnih mjesta koje je omogućeno planom restrukturiranja, s druge strane. Naposljetku, Francuska želi istaknuti da je odluka društva Kem One o povlačenju iz ECVM-a bila potpuno opravdana razlozima povezanima s njegovim upravljanjem i operativnim troškovima, što nipošto ne sprječava društvo Kem One da provodi proaktivnu okolišnu politiku.

| (198) | Ograničenje potpore na najmanju razinu vlastitim doprinosom. Francuska podsjeća da je iznos privatnih doprinosa procijenila na 356,3 milijuna EUR, odnosno 68,6 % ukupnih doprinosa. |
| --- | --- |

(198)

Ograničenje potpore na najmanju razinu vlastitim doprinosom. Francuska podsjeća da je iznos privatnih doprinosa procijenila na 356,3 milijuna EUR, odnosno 68,6 % ukupnih doprinosa.

Ograničenje potpore na najmanju razinu vlastitim doprinosom

| (199) | Francuska odgovara na prigovore zainteresiranih strana na bankovni zajam od [55 – 65] milijuna EUR, otpis obveza privatnih partnera te nužnost projekta SAM. |
| --- | --- |

(199)

Francuska odgovara na prigovore zainteresiranih strana na bankovni zajam od [55 – 65] milijuna EUR, otpis obveza privatnih partnera te nužnost projekta SAM.

| (200) | Francuska ističe da su primjedbe trećih osoba o bankovnom zajmu bespredmetne s obzirom na činjenicu da u vlastiti doprinos poduzetnika nije uključila iznos tog zajma. Taj zajam ne predstavlja element koji se smatra nužnim da bi se omogućilo financiranje vlastitih ulaganja u projekt SAM. Čak i ako se ne uzme u obzir bankovni zajam, vlastiti doprinos društva Kem One predstavlja više od 50 % ukupnih doprinosa koji su stavljeni na raspolaganje za restrukturiranje poduzetnika. |
| --- | --- |

(200)

Francuska ističe da su primjedbe trećih osoba o bankovnom zajmu bespredmetne s obzirom na činjenicu da u vlastiti doprinos poduzetnika nije uključila iznos tog zajma. Taj zajam ne predstavlja element koji se smatra nužnim da bi se omogućilo financiranje vlastitih ulaganja u projekt SAM. Čak i ako se ne uzme u obzir bankovni zajam, vlastiti doprinos društva Kem One predstavlja više od 50 % ukupnih doprinosa koji su stavljeni na raspolaganje za restrukturiranje poduzetnika.

| (201) | Francuska želi podsjetiti da je Komisija u svojoj praksi odlučivanja pri izračunu doprinosa korisnika već uzimala u obzir otpis obveza. Osim toga, to uzimanje u obzir otpisa obveza predviđeno je novim Smjernicama o državnim potporama za sanaciju i restrukturiranje nefinancijskih poduzetnika u teškoćama (16) (dalje u tekstu: „nove Smjernice”), koje su stupile na snagu 1. kolovoza 2014. Francuska smatra da ta mjera ima isti učinak kao pozitivan financijski tok, zahvaljujući poboljšanju stanja vlasničkog kapitala koje omogućuje oslobađanje novčanih sredstava koja će društvo Kem One zatim moći uložiti u svoje restrukturiranje. Kao i društvo Arkema, Francuska usto navodi da je otpis obveza pokazatelj povjerenja privatnih partnera u nastavak poslovanja poduzetnika. U svakom slučaju, čak i kad bi se otpis privatnih obveza isključio iz izračuna vlastitog doprinosa, taj bi doprinos ostao veći od 50 % troškova restrukturiranja. |
| --- | --- |

(201)

Francuska želi podsjetiti da je Komisija u svojoj praksi odlučivanja pri izračunu doprinosa korisnika već uzimala u obzir otpis obveza. Osim toga, to uzimanje u obzir otpisa obveza predviđeno je novim Smjernicama o državnim potporama za sanaciju i restrukturiranje nefinancijskih poduzetnika u teškoćama (16) (dalje u tekstu: „nove Smjernice”), koje su stupile na snagu 1. kolovoza 2014. Francuska smatra da ta mjera ima isti učinak kao pozitivan financijski tok, zahvaljujući poboljšanju stanja vlasničkog kapitala koje omogućuje oslobađanje novčanih sredstava koja će društvo Kem One zatim moći uložiti u svoje restrukturiranje. Kao i društvo Arkema, Francuska usto navodi da je otpis obveza pokazatelj povjerenja privatnih partnera u nastavak poslovanja poduzetnika. U svakom slučaju, čak i kad bi se otpis privatnih obveza isključio iz izračuna vlastitog doprinosa, taj bi doprinos ostao veći od 50 % troškova restrukturiranja.

16

| (202) | Društvo Vestolit smatra da će predmetne mjere potpore društvu Kem One omogućiti da zadrži neodrživu imovinu, dok su njegovi konkurenti svoju imovinu morali modernizirati vlastitim doprinosom. Ipak, Francuska pojašnjava da su brojni konkurenti društva Kem One već primili državne potpore koje je Komisija odobrila za provedbu mjera tehnološke prenamjene nalik onoj koju je proveo poduzetnik Kem One. Ta je situacija opravdana s obzirom na nizak povrat ulaganja u predmetne projekte pretvorbe. U pogledu prigovora anonimnog poduzetnika 1 koji navodi da će društvo Kem One u svakom slučaju morati provesti radove predviđene projektom SAM na temelju Direktive 2010/75/EU Europskog parlamenta i Vijeća (17), Francuska odgovara da je ulaganje već iskorišteno i da se provedba projekta očekuje prije završetka 2016., odnosno godinu dana prije datuma propisanog navedenom Direktivom. Osim toga, projekt SAM ne odnosi se isključivo na jedno postrojenje za elektrolizu sa živom ili više njih. Odnosi se i na modernizaciju postrojenja za elektrolizu s dijafragmom u Lavéri, što opravdava njegovu važnost u pogledu restrukturiranja i omogućuje poduzetniku da održi ravnotežu između svojih uzlaznih (klor) i silaznih kapaciteta proizvodnje (vinil), istodobno znatno smanjujući troškove. |
| --- | --- |

(202)

Društvo Vestolit smatra da će predmetne mjere potpore društvu Kem One omogućiti da zadrži neodrživu imovinu, dok su njegovi konkurenti svoju imovinu morali modernizirati vlastitim doprinosom. Ipak, Francuska pojašnjava da su brojni konkurenti društva Kem One već primili državne potpore koje je Komisija odobrila za provedbu mjera tehnološke prenamjene nalik onoj koju je proveo poduzetnik Kem One. Ta je situacija opravdana s obzirom na nizak povrat ulaganja u predmetne projekte pretvorbe. U pogledu prigovora anonimnog poduzetnika 1 koji navodi da će društvo Kem One u svakom slučaju morati provesti radove predviđene projektom SAM na temelju Direktive 2010/75/EU Europskog parlamenta i Vijeća (17), Francuska odgovara da je ulaganje već iskorišteno i da se provedba projekta očekuje prije završetka 2016., odnosno godinu dana prije datuma propisanog navedenom Direktivom. Osim toga, projekt SAM ne odnosi se isključivo na jedno postrojenje za elektrolizu sa živom ili više njih. Odnosi se i na modernizaciju postrojenja za elektrolizu s dijafragmom u Lavéri, što opravdava njegovu važnost u pogledu restrukturiranja i omogućuje poduzetniku da održi ravnotežu između svojih uzlaznih (klor) i silaznih kapaciteta proizvodnje (vinil), istodobno znatno smanjujući troškove.

17

6.   OCJENA MJERA POTPORE

OCJENA MJERA POTPORE

| (203) | Francuska je prijavila sljedeće tri mjere: i. zajam FDES-a (od 30 milijuna EUR), ii. subvenciju (od 15 milijuna EUR) i povratne predujmove (od 80 milijuna EUR) te iii. eventualan otpis poreznih i socijalnih obveza (od 42 milijuna EUR, konačno smanjena na [...] EUR). |
| --- | --- |

(203)

Francuska je prijavila sljedeće tri mjere: i. zajam FDES-a (od 30 milijuna EUR), ii. subvenciju (od 15 milijuna EUR) i povratne predujmove (od 80 milijuna EUR) te iii. eventualan otpis poreznih i socijalnih obveza (od 42 milijuna EUR, konačno smanjena na [...] EUR).

6.1.   PROCJENA POSTOJANJA POTPORE U SMISLU ČLANKA 107. STAVKA 1. UFEU-A

| (204) | Komisija treba ispitati mogu li prijavljene mjere potpore predstavljati državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a. |
| --- | --- |

(204)

Komisija treba ispitati mogu li prijavljene mjere potpore predstavljati državnu potporu u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a.

| (205) | U skladu s člankom 107. stavkom 1. UFEU-a, „svaka potpora koju dodijeli država članica ili koja se dodjeljuje putem državnih sredstava u bilo kojem obliku kojim se narušava ili prijeti da će narušiti tržišno natjecanje stavljanjem određenih poduzetnika ili proizvodnje određene robe u povoljniji položaj, nespojiva je s unutarnjim tržištem u mjeri u kojoj utječe na trgovinu među državama članicama”. |
| --- | --- |

(205)

U skladu s člankom 107. stavkom 1. UFEU-a, „svaka potpora koju dodijeli država članica ili koja se dodjeljuje putem državnih sredstava u bilo kojem obliku kojim se narušava ili prijeti da će narušiti tržišno natjecanje stavljanjem određenih poduzetnika ili proizvodnje određene robe u povoljniji položaj, nespojiva je s unutarnjim tržištem u mjeri u kojoj utječe na trgovinu među državama članicama”.

svaka potpora koju dodijeli država članica ili koja se dodjeljuje putem državnih sredstava u bilo kojem obliku kojim se narušava ili prijeti da će narušiti tržišno natjecanje stavljanjem određenih poduzetnika ili proizvodnje određene robe u povoljniji položaj, nespojiva je s unutarnjim tržištem u mjeri u kojoj utječe na trgovinu među državama članicama

| (206) | Na temelju te odredbe, neka se javna mjera može smatrati državnom potporom kada su ispunjeni svi kumulativni uvjeti navedeni u nastavku: i. da predmetna mjera daje gospodarsku prednost korisniku; ii. da je ta prednost državnog podrijetla; iii. da je ta prednost selektivna i iv. da predmetna mjera narušava ili prijeti da će narušiti tržišno natjecanje te da može utjecati na trgovinu među državama članicama. |
| --- | --- |

(206)

Na temelju te odredbe, neka se javna mjera može smatrati državnom potporom kada su ispunjeni svi kumulativni uvjeti navedeni u nastavku: i. da predmetna mjera daje gospodarsku prednost korisniku; ii. da je ta prednost državnog podrijetla; iii. da je ta prednost selektivna i iv. da predmetna mjera narušava ili prijeti da će narušiti tržišno natjecanje te da može utjecati na trgovinu među državama članicama.

6.1.1.   Postojanje državnih sredstava i kriterij pripisivosti

Postojanje državnih sredstava i kriterij pripisivosti

| (207) | Zajam FDES-a dodijeljen je odlukom ministra gospodarstva i financija čija je provedba povjerena upravitelju državne riznice. Zakonom o financijama za 2014. FDES-u je dodijeljeno 300 milijuna EUR. Potrebno je pojasniti da se FDES, koji ima drukčiju pravnu osobnost od države, ne može usporediti s fondom pri čijem se upravljanju uzima u obzir obveza financijske ravnoteže između povrata glavnice i njezine upotrebe za nove intervencije. Zajmovi FDES-a ostvaruju se putem posebnog računa državne riznice te predstavljaju izdatke tog računa. Kamata zajmova plaćaju se u opći državni proračun. Metoda dodjele sredstava FDES-a i dalje se temelji na okružnici od 26. studenoga 2004. iz uvodne izjave 28. Dodjela zajmova FDES-a uvijek mora proći pojedinačno ispitivanje. Oni se ne dodjeljuju automatski na temelju prethodno utvrđenih kriterija. |
| --- | --- |

(207)

Zajam FDES-a dodijeljen je odlukom ministra gospodarstva i financija čija je provedba povjerena upravitelju državne riznice. Zakonom o financijama za 2014. FDES-u je dodijeljeno 300 milijuna EUR. Potrebno je pojasniti da se FDES, koji ima drukčiju pravnu osobnost od države, ne može usporediti s fondom pri čijem se upravljanju uzima u obzir obveza financijske ravnoteže između povrata glavnice i njezine upotrebe za nove intervencije. Zajmovi FDES-a ostvaruju se putem posebnog računa državne riznice te predstavljaju izdatke tog računa. Kamata zajmova plaćaju se u opći državni proračun. Metoda dodjele sredstava FDES-a i dalje se temelji na okružnici od 26. studenoga 2004. iz uvodne izjave 28. Dodjela zajmova FDES-a uvijek mora proći pojedinačno ispitivanje. Oni se ne dodjeljuju automatski na temelju prethodno utvrđenih kriterija.

| (208) | Predviđeno je da se subvencija i povratni predujmovi odobravaju na temelju mjera potpora za reindustrijalizaciju, u okviru ugovora sklopljenog s francuskom investicijskom bankom Bpifrance u ime države. |
| --- | --- |

(208)

Predviđeno je da se subvencija i povratni predujmovi odobravaju na temelju mjera potpora za reindustrijalizaciju, u okviru ugovora sklopljenog s francuskom investicijskom bankom Bpifrance u ime države.

| (209) | O otpisu poreznih i socijalnih obveza odlučuje se u okviru CCSF-a. Tim odborom predsjeda direktor službe za javne financije. |
| --- | --- |

(209)

O otpisu poreznih i socijalnih obveza odlučuje se u okviru CCSF-a. Tim odborom predsjeda direktor službe za javne financije.

| (210) | Zajam FDES-a, subvencija, povratni predujmovi te otpis poreznih i socijalnih obveza stoga se dodjeljuju javnim sredstvima te se odobravaju odlukama koje donosi država. |
| --- | --- |

(210)

Zajam FDES-a, subvencija, povratni predujmovi te otpis poreznih i socijalnih obveza stoga se dodjeljuju javnim sredstvima te se odobravaju odlukama koje donosi država.

6.1.2.   Selektivnost

Selektivnost

| (211) | Ispitane mjere predviđene su ad hoc, isključivo u korist društva Kem One za potrebe oporavka. |
| --- | --- |

(211)

Ispitane mjere predviđene su ad hoc, isključivo u korist društva Kem One za potrebe oporavka.

ad hoc

6.1.3.   Postojanje gospodarske prednosti

Postojanje gospodarske prednosti

| (212) | Gospodarska prednost prisutna je kad god se financijska situacija poduzetnika poboljša kao rezultat intervencije države. Ipak, intervencijom javnog tijela ne daje se prednost korisniku te intervencije i ona stoga ne predstavlja potporu ako je provedena u uobičajenim tržišnim uvjetima, odnosno ako je javno tijelo postupilo kao što bi u sličnoj situaciji postupio subjekt u tržišnom gospodarstvu. |
| --- | --- |

(212)

Gospodarska prednost prisutna je kad god se financijska situacija poduzetnika poboljša kao rezultat intervencije države. Ipak, intervencijom javnog tijela ne daje se prednost korisniku te intervencije i ona stoga ne predstavlja potporu ako je provedena u uobičajenim tržišnim uvjetima, odnosno ako je javno tijelo postupilo kao što bi u sličnoj situaciji postupio subjekt u tržišnom gospodarstvu.

6.1.3.1.   Zajam FDES-a (30 milijuna EUR)

Zajam FDES-a (30 milijuna EUR)

| (213) | Vrijednost instrumenata osiguranja. Nakon pokretanja postupka Francuska je Komisiji dostavila popis imovine koja u Francuskoj predstavlja instrument osiguranja prvog reda. |
| --- | --- |

(213)

Vrijednost instrumenata osiguranja. Nakon pokretanja postupka Francuska je Komisiji dostavila popis imovine koja u Francuskoj predstavlja instrument osiguranja prvog reda.

Vrijednost instrumenata osiguranja

| (214) | Francuska je podnijela izvještaj o procjeni te imovine koji su sastavili neovisni stručnjaci. U tom su izvještaju navedene tri vrste opaski. Najprije, Komisija navodi da se izvještaj odnosi na procjenu nekretnina društva Kem One, a ne založenog materijala i opreme. Usto valja napomenuti da su stručnjaci procijenili vrijednost imovine na [110 – 120] milijuna EUR, odnosno [20 – 30] milijuna EUR manje od neto knjigovodstvene vrijednosti koju je navela Francuska, što potvrđuje sumnje Komisije da neto knjigovodstvena vrijednost ne odražava stvarnu vrijednost imovine. Naposljetku, taj je izvještaj izrađen u srpnju 2012., odnosno prije pokretanja predstečajnog postupka u ožujku 2013. Međutim, vrijednost imovine koju je potrebno uzeti u obzir nije knjigovodstvena vrijednost, nego vrijednost po kojoj bi se imovina prodala kada bi vjerovnik, u ovom slučaju država, iskoristio svoje založno pravo. Kada je neki poduzetnik u teškoćama te je primoran prodati svoju imovinu, zbog nepovoljnog položaja i hitne situacije u kojoj se nalazi obično se tijekom pregovora odredi niža cijena od tržišne cijene. |
| --- | --- |

(214)

Francuska je podnijela izvještaj o procjeni te imovine koji su sastavili neovisni stručnjaci. U tom su izvještaju navedene tri vrste opaski. Najprije, Komisija navodi da se izvještaj odnosi na procjenu nekretnina društva Kem One, a ne založenog materijala i opreme. Usto valja napomenuti da su stručnjaci procijenili vrijednost imovine na [110 – 120] milijuna EUR, odnosno [20 – 30] milijuna EUR manje od neto knjigovodstvene vrijednosti koju je navela Francuska, što potvrđuje sumnje Komisije da neto knjigovodstvena vrijednost ne odražava stvarnu vrijednost imovine. Naposljetku, taj je izvještaj izrađen u srpnju 2012., odnosno prije pokretanja predstečajnog postupka u ožujku 2013. Međutim, vrijednost imovine koju je potrebno uzeti u obzir nije knjigovodstvena vrijednost, nego vrijednost po kojoj bi se imovina prodala kada bi vjerovnik, u ovom slučaju država, iskoristio svoje založno pravo. Kada je neki poduzetnik u teškoćama te je primoran prodati svoju imovinu, zbog nepovoljnog položaja i hitne situacije u kojoj se nalazi obično se tijekom pregovora odredi niža cijena od tržišne cijene.

| (215) | Osim toga, Francuska u svojem odgovoru upućuje na iznose transakcija provedenih 2014. u sektoru PVC-a. Takva usporedbe zasigurno nije posve bezvrijedna. Ipak, ni društvo Vestolit ni društvo Vinnolit nisu tijekom otkupa bili poduzetnici u teškoćama, za razliku od društva Kem One. Osim toga, te se transakcije odnose na poduzetnika u cijelosti, a ne samo na opremu i materijal. Ta usporedba stoga nije primjenjiva u ovom slučaju. |
| --- | --- |

(215)

Osim toga, Francuska u svojem odgovoru upućuje na iznose transakcija provedenih 2014. u sektoru PVC-a. Takva usporedbe zasigurno nije posve bezvrijedna. Ipak, ni društvo Vestolit ni društvo Vinnolit nisu tijekom otkupa bili poduzetnici u teškoćama, za razliku od društva Kem One. Osim toga, te se transakcije odnose na poduzetnika u cijelosti, a ne samo na opremu i materijal. Ta usporedba stoga nije primjenjiva u ovom slučaju.

| (216) | Naposljetku, Komisija je zatražila od Francuske da dostavi procjenu vrijednosti založene imovine s obzirom na neto prihod koji bi se mogao ostvariti njezinom upotrebom. Međutim, Francuska je dostavila procjenu vrijednosti poduzetnika u cijelosti, a ne samo založene imovine. Usto, da bi odredila buduću vrijednost poduzetnika na temelju 2014., 2015. i 2016., Francuska uzima u obzir ulaganja u prenamjenu pogona za elektrolizu u Lavéri, iako će njihovu financiranju pridonijeti i zajam FDES-a. Ukratko, da bi odredila iznos instrumenata osiguranja zajma FDES-a, Francuska uzima u obzir vrijednost modernizirane imovine zahvaljujući tom istom zajmu FDES-a. Ta se procjena stoga ne može prihvatiti. |
| --- | --- |

(216)

Naposljetku, Komisija je zatražila od Francuske da dostavi procjenu vrijednosti založene imovine s obzirom na neto prihod koji bi se mogao ostvariti njezinom upotrebom. Međutim, Francuska je dostavila procjenu vrijednosti poduzetnika u cijelosti, a ne samo založene imovine. Usto, da bi odredila buduću vrijednost poduzetnika na temelju 2014., 2015. i 2016., Francuska uzima u obzir ulaganja u prenamjenu pogona za elektrolizu u Lavéri, iako će njihovu financiranju pridonijeti i zajam FDES-a. Ukratko, da bi odredila iznos instrumenata osiguranja zajma FDES-a, Francuska uzima u obzir vrijednost modernizirane imovine zahvaljujući tom istom zajmu FDES-a. Ta se procjena stoga ne može prihvatiti.

| (217) | Naposljetku, Francuska u svojem odgovoru na odluku o pokretanju postupka ne iznosi nijedan element koji omogućuje da se otklone sumnje Komisije u pogledu stare, nedovoljno učinkovite i čak zastarjele naravi određenih proizvodnih postrojenja na koje se odnosi zalog Francuske. |
| --- | --- |

(217)

Naposljetku, Francuska u svojem odgovoru na odluku o pokretanju postupka ne iznosi nijedan element koji omogućuje da se otklone sumnje Komisije u pogledu stare, nedovoljno učinkovite i čak zastarjele naravi određenih proizvodnih postrojenja na koje se odnosi zalog Francuske.

| (218) | S obzirom na te elemente, valja primijeniti konzervativni pristup i stoga instrumente osiguranja smatrati „slabima” u smislu Komunikacije o referentnim stopama iz 2008. kako bi se utvrdila razina povrata zajma FDES-a u skladu s tržišnim uvjetima. |
| --- | --- |

(218)

S obzirom na te elemente, valja primijeniti konzervativni pristup i stoga instrumente osiguranja smatrati „slabima” u smislu Komunikacije o referentnim stopama iz 2008. kako bi se utvrdila razina povrata zajma FDES-a u skladu s tržišnim uvjetima.

| (219) | Razina povrata. Komisija priznaje da razina povrata koja je izračunana prema metodologiji temeljenoj na podatcima društava Bloomberg i Capital IQ (kojom je dobivena stopa od 20,95 %) vjerojatno neće dovesti do procjene stvarnosti tržišnih stopa zbog neuzimanja u obzir instrumenata osiguranja i jamstava. Osim toga, nijedna bankarska ustanova nije društvu Kem One odobrila zajam u istim uvjetima kao država. |
| --- | --- |

(219)

Razina povrata. Komisija priznaje da razina povrata koja je izračunana prema metodologiji temeljenoj na podatcima društava Bloomberg i Capital IQ (kojom je dobivena stopa od 20,95 %) vjerojatno neće dovesti do procjene stvarnosti tržišnih stopa zbog neuzimanja u obzir instrumenata osiguranja i jamstava. Osim toga, nijedna bankarska ustanova nije društvu Kem One odobrila zajam u istim uvjetima kao država.

Razina povrata

| (220) | Stoga, kao što je navedeno u točki 92. odluke o pokretanju postupka, zbog nedostatka raspoloživih zadovoljavajućih stvarnih tržišnih podataka, Komisija treba utvrditi stopu koja se primjenjuje na temelju Komunikacije o referentnim stopama iz 2008. u kojoj je navedeno sljedeće: „Te [referentne i diskontne] stope pokazatelji su tržišne stope i omogućuju izračun ekvivalenta subvencije državne potpore”. |
| --- | --- |

(220)

Stoga, kao što je navedeno u točki 92. odluke o pokretanju postupka, zbog nedostatka raspoloživih zadovoljavajućih stvarnih tržišnih podataka, Komisija treba utvrditi stopu koja se primjenjuje na temelju Komunikacije o referentnim stopama iz 2008. u kojoj je navedeno sljedeće: „Te [referentne i diskontne] stope pokazatelji su tržišne stope i omogućuju izračun ekvivalenta subvencije državne potpore”.

Te

stope pokazatelji su tržišne stope i omogućuju izračun ekvivalenta subvencije državne potpore

| (221) | Kao što je dokazano, instrumenti osiguranja kojima je zajamčen zajam FDES-a ne mogu se smatrati jakima i stoga se njima ne može opravdati primjena 400 baznih bodova kao što to tvrdi Francuska. |
| --- | --- |

(221)

Kao što je dokazano, instrumenti osiguranja kojima je zajamčen zajam FDES-a ne mogu se smatrati jakima i stoga se njima ne može opravdati primjena 400 baznih bodova kao što to tvrdi Francuska.

| (222) | Osim toga, Francuska nije iznijela nijedan novi element kojim bi se moglo opravdati to što učinkovita provedba plana oporavka i obveza društva Kem One da čvrsto upravlja financijama ne predstavljaju obveze ni uobičajene kompenzacije za mjere restrukturiranja, nego, naprotiv, opravdavaju povrat niži od tržišne stope. |
| --- | --- |

(222)

Osim toga, Francuska nije iznijela nijedan novi element kojim bi se moglo opravdati to što učinkovita provedba plana oporavka i obveza društva Kem One da čvrsto upravlja financijama ne predstavljaju obveze ni uobičajene kompenzacije za mjere restrukturiranja, nego, naprotiv, opravdavaju povrat niži od tržišne stope.

| (223) | Naposljetku, usporedba s ugovorom o otkupu potraživanja [Privatnog subjekta 2] bespredmetna je s obzirom na to da dužnik nije društvo Kem One, nego dužnici tog društva. |
| --- | --- |

(223)

Naposljetku, usporedba s ugovorom o otkupu potraživanja [Privatnog subjekta 2] bespredmetna je s obzirom na to da dužnik nije društvo Kem One, nego dužnici tog društva.

| (224) | Uzimajući u obzir njegove financijske teškoće, društvo Kem One treba se smatrati poduzetnikom čiji je kreditni rejting CCC u smislu Komunikacije o referentnim stopama iz 2008. Jednako tako, instrumenti osiguranja mogu se smatrati „slabima” u smislu navedene Komunikacije. U nedostatku elemenata kojima bi se dovelo u pitanje kamatne stope iz Komunikacije o referentnim stopama iz 2008., Komisija smatra da se kamatna stopa u tržišnim uvjetima može izračunati na temelju te Komunikacije i da iznosi 10,53 % (0,53 % za referentnu stopu Francuske u trenutku dodjele zajma + 1 000 baznih bodova). |
| --- | --- |

(224)

Uzimajući u obzir njegove financijske teškoće, društvo Kem One treba se smatrati poduzetnikom čiji je kreditni rejting CCC u smislu Komunikacije o referentnim stopama iz 2008. Jednako tako, instrumenti osiguranja mogu se smatrati „slabima” u smislu navedene Komunikacije. U nedostatku elemenata kojima bi se dovelo u pitanje kamatne stope iz Komunikacije o referentnim stopama iz 2008., Komisija smatra da se kamatna stopa u tržišnim uvjetima može izračunati na temelju te Komunikacije i da iznosi 10,53 % (0,53 % za referentnu stopu Francuske u trenutku dodjele zajma + 1 000 baznih bodova).

| (225) | Iznos potpore. S obzirom na njezinu proteklu praksu, Komisija smatra da je iznos potpore jednak razlici između kamatne stope izračunane na temelju Komunikacije o referentnim stopama iz 2008. (10,53 %) i kamatne stope koju primjenjuje Francuska (3,5 %). Za svako dospijeće plaćanja (svake godine) računa se razlika između, s jedne strane, umnoška stvarne kamatne stope (3,5 %) i iznosa glavnice koji je još potrebno platiti te, s druge strane, umnoška kamatne stope koji primjenjuje Komisija (10,53 %) i iznosa glavnice koji je još potrebno platiti. Dobiveni iznosi (ukupno sedam, za sedam godina povrata zajma) zatim su diskontirani i zbrojeni kako bi se dobila brojka od [...] EUR. |
| --- | --- |

(225)

Iznos potpore. S obzirom na njezinu proteklu praksu, Komisija smatra da je iznos potpore jednak razlici između kamatne stope izračunane na temelju Komunikacije o referentnim stopama iz 2008. (10,53 %) i kamatne stope koju primjenjuje Francuska (3,5 %). Za svako dospijeće plaćanja (svake godine) računa se razlika između, s jedne strane, umnoška stvarne kamatne stope (3,5 %) i iznosa glavnice koji je još potrebno platiti te, s druge strane, umnoška kamatne stope koji primjenjuje Komisija (10,53 %) i iznosa glavnice koji je još potrebno platiti. Dobiveni iznosi (ukupno sedam, za sedam godina povrata zajma) zatim su diskontirani i zbrojeni kako bi se dobila brojka od [...] EUR.

Iznos potpore

6.1.3.2.   Subvencija (15 milijuna EUR) i povratni predujmovi (80 milijuna EUR)

Subvencija (15 milijuna EUR) i povratni predujmovi (80 milijuna EUR)

| (226) | Subvencija. Komisija smatra da subvencija predstavlja gospodarsku prednost koju korisnik ne bi ostvario po tržišnim uvjetima. Naime, subvencija je financijski instrument čiji se iznos glavnice ne vraća i na koji korisnik ne plaća kamate. Stoga je isključena mogućnost da bi privatni zajmodavac, koji snosi troškove financiranja i mora vratiti svoj iznos glavnice, pristao financirati poduzetnika subvencijama. Iznos potpore stoga je jednak ukupno dodijeljenoj subvenciji, tj. iznosi 15 milijuna EUR. |
| --- | --- |

(226)

Subvencija. Komisija smatra da subvencija predstavlja gospodarsku prednost koju korisnik ne bi ostvario po tržišnim uvjetima. Naime, subvencija je financijski instrument čiji se iznos glavnice ne vraća i na koji korisnik ne plaća kamate. Stoga je isključena mogućnost da bi privatni zajmodavac, koji snosi troškove financiranja i mora vratiti svoj iznos glavnice, pristao financirati poduzetnika subvencijama. Iznos potpore stoga je jednak ukupno dodijeljenoj subvenciji, tj. iznosi 15 milijuna EUR.

Subvencija

| (227) | Povratni predujmovi. Komisija napominje da postoje određeni uvjeti povezani s njihovom dodjelom koje privatni zajmodavac vjerojatno ne bi postavio. Riječ je najprije bila o uvjetu održavanja djelatnosti i radnih mjesta u Lavéri tijekom pet godina od provedbe projekta, ako je to opravdano održivošću društva Kem One te nakon prethodnog odobrenja države. Ipak, obveza povrata potvrđuje da se ti povratni predujmovi mogu za potrebe ove odluke poistovjetiti sa zajmom. |
| --- | --- |

(227)

Povratni predujmovi. Komisija napominje da postoje određeni uvjeti povezani s njihovom dodjelom koje privatni zajmodavac vjerojatno ne bi postavio. Riječ je najprije bila o uvjetu održavanja djelatnosti i radnih mjesta u Lavéri tijekom pet godina od provedbe projekta, ako je to opravdano održivošću društva Kem One te nakon prethodnog odobrenja države. Ipak, obveza povrata potvrđuje da se ti povratni predujmovi mogu za potrebe ove odluke poistovjetiti sa zajmom.

Povratni predujmovi

| (228) | U pogledu iznosa potpore, zbog nedostatka dostupnih zadovoljavajućih stvarnih tržišnih podataka (na primjer stvarno dodijeljen bankovni zajam društvu Kem One u istim uvjetima kao i povratni predujmovi), Komisija treba utvrditi stopu koja se primjenjuje na temelju Komunikacije o referentnim stopama iz 2008. Uzimajući u obzir njegov položaj poduzetnika u teškoćama, društvo Kem One potrebno je smatrati poduzetnikom čiji je kreditni rejting CCC u smislu navedene Komunikacije. Osim toga, predujmovi nisu osigurani nikakvim instrumentom osiguranja. Stoga kamatna stopa u tržišnim uvjetima izračunana na temelju Komunikacije o referentnim stopama iz 2008. iznosi 10,53 % (0,53 % za referentnu stopu Francuske u trenutku dodjele zajma + 1 000 baznih bodova). |
| --- | --- |

(228)

U pogledu iznosa potpore, zbog nedostatka dostupnih zadovoljavajućih stvarnih tržišnih podataka (na primjer stvarno dodijeljen bankovni zajam društvu Kem One u istim uvjetima kao i povratni predujmovi), Komisija treba utvrditi stopu koja se primjenjuje na temelju Komunikacije o referentnim stopama iz 2008. Uzimajući u obzir njegov položaj poduzetnika u teškoćama, društvo Kem One potrebno je smatrati poduzetnikom čiji je kreditni rejting CCC u smislu navedene Komunikacije. Osim toga, predujmovi nisu osigurani nikakvim instrumentom osiguranja. Stoga kamatna stopa u tržišnim uvjetima izračunana na temelju Komunikacije o referentnim stopama iz 2008. iznosi 10,53 % (0,53 % za referentnu stopu Francuske u trenutku dodjele zajma + 1 000 baznih bodova).

| (229) | Stoga je u obroku 1 (65 milijuna EUR) iznos potpore jednak razlici između kamatne stope izračunane na temelju Komunikacije o referentnim stopama iz 2008. (10,53 %) i kamatne stope koju primjenjuje Francuska (3,5 %), tj. iznosi 21,77 milijuna EUR. Ti se povratni predujmovi naime poistovjećuju sa zajmovima tijekom izračuna diskontiranog iznosa potpore, tako da je metoda izračuna slična onoj koja se primijenila na zajam FDES-a. Za svako dospijeće plaćanja (svake godine) računa se razlika između, s jedne strane, umnoška stvarne kamatne stope (3,5 %) i iznosa glavnice koji je još potrebno platiti te, s druge strane, umnoška kamatne stope koji primjenjuje Komisija (10,53 %) i iznosa glavnice koji je još potrebno platiti. Dobiveni iznosi (ukupno sedam, za sedam godina povrata zajma) zatim su diskontirani i zbrojeni kako bi se dobila brojka od 21,77 milijuna EUR. Stoga je u obroku 2 (15 milijuna EUR) iznos potpore jednak razlici između kamatne stope izračunane na temelju Komunikacije o referentnim stopama iz 2008. (10,53 %) i kamatne stope koju primjenjuje Francuska (10 %), tj. iznosi 1,64 milijuna EUR. |
| --- | --- |

(229)

Stoga je u obroku 1 (65 milijuna EUR) iznos potpore jednak razlici između kamatne stope izračunane na temelju Komunikacije o referentnim stopama iz 2008. (10,53 %) i kamatne stope koju primjenjuje Francuska (3,5 %), tj. iznosi 21,77 milijuna EUR. Ti se povratni predujmovi naime poistovjećuju sa zajmovima tijekom izračuna diskontiranog iznosa potpore, tako da je metoda izračuna slična onoj koja se primijenila na zajam FDES-a. Za svako dospijeće plaćanja (svake godine) računa se razlika između, s jedne strane, umnoška stvarne kamatne stope (3,5 %) i iznosa glavnice koji je još potrebno platiti te, s druge strane, umnoška kamatne stope koji primjenjuje Komisija (10,53 %) i iznosa glavnice koji je još potrebno platiti. Dobiveni iznosi (ukupno sedam, za sedam godina povrata zajma) zatim su diskontirani i zbrojeni kako bi se dobila brojka od 21,77 milijuna EUR. Stoga je u obroku 2 (15 milijuna EUR) iznos potpore jednak razlici između kamatne stope izračunane na temelju Komunikacije o referentnim stopama iz 2008. (10,53 %) i kamatne stope koju primjenjuje Francuska (10 %), tj. iznosi 1,64 milijuna EUR.

| (230) | Tako je ukupan iznos gospodarske prednosti na temelju te mjere [...] EUR. |
| --- | --- |

(230)

Tako je ukupan iznos gospodarske prednosti na temelju te mjere [...] EUR.

6.1.3.3.   Eventualan otpis poreznih i socijalnih obveza

Eventualan otpis poreznih i socijalnih obveza

| (231) | Najprije valja napomenuti da je Francuska u svojem odgovoru na odluku o pokretanju postupka pojasnila da iznos poreznih i socijalnih obveza nije 42 milijuna EUR kao što je to bilo navedeno u prijavi, nego [...] EUR. Naime, iznos od 42 milijuna EUR odgovarao je iznosu koji su otprilike procijenile porezna i socijalna uprava te je privremeno određen u okviru predstečajnog postupka koji je pokrenuo Trgovački sud u Lyonu, prije bilo kakvog detaljnog popisivanja stvarnih obveza. |
| --- | --- |

(231)

Najprije valja napomenuti da je Francuska u svojem odgovoru na odluku o pokretanju postupka pojasnila da iznos poreznih i socijalnih obveza nije 42 milijuna EUR kao što je to bilo navedeno u prijavi, nego [...] EUR. Naime, iznos od 42 milijuna EUR odgovarao je iznosu koji su otprilike procijenile porezna i socijalna uprava te je privremeno određen u okviru predstečajnog postupka koji je pokrenuo Trgovački sud u Lyonu, prije bilo kakvog detaljnog popisivanja stvarnih obveza.

| (232) | Većina dugova prema privatnim vjerovnicima otpisana je u najmanjem iznosu od 70 %. |
| --- | --- |

(232)

Većina dugova prema privatnim vjerovnicima otpisana je u najmanjem iznosu od 70 %.

| (233) | Zato se otpisi obveza koje su odobrili [Privatni subjekt 3] i [Privatni subjekt 1] trebaju analizirati odvojeno. Naime, ta su dva vjerovnika bliski poslovni partneri društva Kem One. [...] te su neke proizvodne jedinice u Lavéri (VCM, klorirani spojevi, kloroform) ključne za [Privatnog subjekta 1] zbog vertikalne integracije lanca proizvodnje fluoriniranih plinova, koji uključuje postrojenja u Lavéri, Saint-Aubainu i Pierre-Béniteu koja se sva nalaze na jugu Francuske. Ta se proizvodnja jako teško može zamijeniti udaljenijim postrojenjima. U pogledu [Privatnog subjekta 3], njegovi su pogoni cjevovodima povezani s postrojenjima društva Kem One. Usto, ne postoji alternativno tržište za proizvodnju etilena u postrojenju za pirolizu [Privatnog subjekta 3] u Lavéri koji bi mogao biti jednako vrednovan. |
| --- | --- |

(233)

Zato se otpisi obveza koje su odobrili [Privatni subjekt 3] i [Privatni subjekt 1] trebaju analizirati odvojeno. Naime, ta su dva vjerovnika bliski poslovni partneri društva Kem One. [...] te su neke proizvodne jedinice u Lavéri (VCM, klorirani spojevi, kloroform) ključne za [Privatnog subjekta 1] zbog vertikalne integracije lanca proizvodnje fluoriniranih plinova, koji uključuje postrojenja u Lavéri, Saint-Aubainu i Pierre-Béniteu koja se sva nalaze na jugu Francuske. Ta se proizvodnja jako teško može zamijeniti udaljenijim postrojenjima. U pogledu [Privatnog subjekta 3], njegovi su pogoni cjevovodima povezani s postrojenjima društva Kem One. Usto, ne postoji alternativno tržište za proizvodnju etilena u postrojenju za pirolizu [Privatnog subjekta 3] u Lavéri koji bi mogao biti jednako vrednovan.

| (234) | Osim toga, industrijski partneri poznaju svojeg kupca te su neophodni za funkcioniranje poduzetnika i njegov nastavak poslovanja. Stoga im je u interesu da ostanu uključeni u poslovanje poduzetnika i da pristanu na otpis obveza, za razliku od isključivo financijskog vjerovnika čiji je jedini cilj naplatiti svoje potraživanje. Stoga se, s obzirom na posebnost situacije tih dvaju vjerovnika, ne može prihvatiti procjena prosječne razine otpisa obveza na [...] %. |
| --- | --- |

(234)

Osim toga, industrijski partneri poznaju svojeg kupca te su neophodni za funkcioniranje poduzetnika i njegov nastavak poslovanja. Stoga im je u interesu da ostanu uključeni u poslovanje poduzetnika i da pristanu na otpis obveza, za razliku od isključivo financijskog vjerovnika čiji je jedini cilj naplatiti svoje potraživanje. Stoga se, s obzirom na posebnost situacije tih dvaju vjerovnika, ne može prihvatiti procjena prosječne razine otpisa obveza na [...] %.

| (235) | Ipak, svi ostali vjerovnici koji su prihvatili otpis obveza, odobrili su otpis 70 % obveza (odnosno 368 vjerovnika, u ukupnom iznosu od 33,4 milijuna EUR). Ti vjerovnici nisu imali nikakvu povlasticu ni osiguranje te se stoga nisu nalazili u situaciji koja bi se mogla usporediti sa situacijom poreznih i socijalnih vjerovnika. Stoga je Francuska, time što je pristala na otpis [...] % oprostivog duga, nadmašila ono na što su pristali privatni vjerovnici. |
| --- | --- |

(235)

Ipak, svi ostali vjerovnici koji su prihvatili otpis obveza, odobrili su otpis 70 % obveza (odnosno 368 vjerovnika, u ukupnom iznosu od 33,4 milijuna EUR). Ti vjerovnici nisu imali nikakvu povlasticu ni osiguranje te se stoga nisu nalazili u situaciji koja bi se mogla usporediti sa situacijom poreznih i socijalnih vjerovnika. Stoga je Francuska, time što je pristala na otpis [...] % oprostivog duga, nadmašila ono na što su pristali privatni vjerovnici.

| (236) | Ipak, Francuska objašnjava da se odobrenjem otpisa obveza od [...] EUR može izbjeći eventualni gubitak od [...] EUR. Ipak, razlika od [...] EUR nije velika u odnosu na nepovratno izgubljene iznose ([...] EUR), osobito s obzirom na neizvjesnost gubitka od [...] EUR. Stoga se ne čini da bi to rješenje prihvatio privatni vjerovnik u tržišnom gospodarstvu. |
| --- | --- |

(236)

Ipak, Francuska objašnjava da se odobrenjem otpisa obveza od [...] EUR može izbjeći eventualni gubitak od [...] EUR. Ipak, razlika od [...] EUR nije velika u odnosu na nepovratno izgubljene iznose ([...] EUR), osobito s obzirom na neizvjesnost gubitka od [...] EUR. Stoga se ne čini da bi to rješenje prihvatio privatni vjerovnik u tržišnom gospodarstvu.

| (237) | S obzirom na te elemente, iznos potpore jednak je razlici između razine otpisa obveza koju je primijenila Francuska ([...] % ili [...] EUR) i razine otpisa obveza privatnih ulagača (70 % ili [...] EUR), odnosno [...] EUR. |
| --- | --- |

(237)

S obzirom na te elemente, iznos potpore jednak je razlici između razine otpisa obveza koju je primijenila Francuska ([...] % ili [...] EUR) i razine otpisa obveza privatnih ulagača (70 % ili [...] EUR), odnosno [...] EUR.

6.1.4.   Utjecaj na tržišno natjecanje i trgovinu među državama članicama

Utjecaj na tržišno natjecanje i trgovinu među državama članicama

| (238) | Mjere javne potpore pogoduju društvu Kem One time što mu daju dodatna financijska sredstva pa ono tako ne mora prekinuti svoju djelatnost. Te mu mjere omogućuju zadržavanje snažnijega konkurentnog položaja od onoga u kojem bi bio da mu potpora nije dodijeljena. Stoga prijete da će narušiti tržišno natjecanje među subjektima u sektoru PVC-a i na tržištu proizvodnje klora i natrijeva hidroksida. |
| --- | --- |

(238)

Mjere javne potpore pogoduju društvu Kem One time što mu daju dodatna financijska sredstva pa ono tako ne mora prekinuti svoju djelatnost. Te mu mjere omogućuju zadržavanje snažnijega konkurentnog položaja od onoga u kojem bi bio da mu potpora nije dodijeljena. Stoga prijete da će narušiti tržišno natjecanje među subjektima u sektoru PVC-a i na tržištu proizvodnje klora i natrijeva hidroksida.

| (239) | Osim toga, ti različiti sektori obilježeni su znatnom trgovinom među državama članicama na europskom području. Tržište PVC-a relativno je koncentrirano: pet subjekata, među kojima i društvo Kem One, predstavlja 90 % tržišta, a društvo Kem One nalazi se na trećem mjestu proizvođača S-PVC-a u Europi. Komisija je i ranije smatrala da zemljopisni opseg tog tržišta obuhvaća barem sjeverozapadnu Europu, što znači da su uvjeti tržišnog natjecanja na tom području relativno homogeni (18). Stoga prednost, koja je ispitanim mjerama dodijeljena poduzetniku koji djeluje na tržištu koje je otvoreno tržišnom natjecanju i relativno koncentrirano, može narušiti tržišno natjecanje i utjecati na trgovinu među državama članicama. |
| --- | --- |

(239)

Osim toga, ti različiti sektori obilježeni su znatnom trgovinom među državama članicama na europskom području. Tržište PVC-a relativno je koncentrirano: pet subjekata, među kojima i društvo Kem One, predstavlja 90 % tržišta, a društvo Kem One nalazi se na trećem mjestu proizvođača S-PVC-a u Europi. Komisija je i ranije smatrala da zemljopisni opseg tog tržišta obuhvaća barem sjeverozapadnu Europu, što znači da su uvjeti tržišnog natjecanja na tom području relativno homogeni (18). Stoga prednost, koja je ispitanim mjerama dodijeljena poduzetniku koji djeluje na tržištu koje je otvoreno tržišnom natjecanju i relativno koncentrirano, može narušiti tržišno natjecanje i utjecati na trgovinu među državama članicama.

18

6.1.5.   Zaključak o postojanju državne potpore u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a

Zaključak o postojanju državne potpore u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a

| (240) | S obzirom na navedene elemente, Komisija zaključuje da sve ispitane mjere predstavljaju državne potpore u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a, u ukupnom iznosu od 49,27 milijuna EUR. |
| --- | --- |

(240)

S obzirom na navedene elemente, Komisija zaključuje da sve ispitane mjere predstavljaju državne potpore u smislu članka 107. stavka 1. UFEU-a, u ukupnom iznosu od 49,27 milijuna EUR.

6.2.   PROCJENA SPOJIVOSTI MJERA S PRIMJENJIVIM PRAVILIMA O DRŽAVNIM POTPORAMA

6.2.1.   Primjenjivi pravni okvir

Primjenjivi pravni okvir

| (241) | Zabrana državnih potpora predviđena člankom 107. stavkom 1. UFEU-a nije apsolutna ni bezuvjetna. Posebno, članak 107. stavci 2. i 3. UFEU-a predstavlja pravni temelj u skladu s kojim se određene potpore mogu smatrati spojivima s unutarnjim tržištem. Komisija u ovom slučaju smatra da je cilj prijavljenih potpora koje su predviđene samo u korist društva Kem One ponovno uspostaviti dugoročnu održivost poduzetnika u teškoćama. |
| --- | --- |

(241)

Zabrana državnih potpora predviđena člankom 107. stavkom 1. UFEU-a nije apsolutna ni bezuvjetna. Posebno, članak 107. stavci 2. i 3. UFEU-a predstavlja pravni temelj u skladu s kojim se određene potpore mogu smatrati spojivima s unutarnjim tržištem. Komisija u ovom slučaju smatra da je cilj prijavljenih potpora koje su predviđene samo u korist društva Kem One ponovno uspostaviti dugoročnu održivost poduzetnika u teškoćama.

| (242) | Unatoč stupanju na snagu novih Smjernica 1. kolovoza 2014., predmetne će se potpore analizirati s obzirom na Smjernice iz 2004. Naime, točkom 136. novih Smjernica predviđeno je da će se mjere čiju je prijavu Komisija zaprimila prije 1. kolovoza 2014. ispitati s obzirom na kriterije koji su bili na snazi u trenutku te prijave. Budući da su predmetne mjere prijavljene 30. srpnja 2014. i zaprimljene prije 1. kolovoza 2014., bit će ispitane s obzirom na Smjernice iz 2004. |
| --- | --- |

(242)

Unatoč stupanju na snagu novih Smjernica 1. kolovoza 2014., predmetne će se potpore analizirati s obzirom na Smjernice iz 2004. Naime, točkom 136. novih Smjernica predviđeno je da će se mjere čiju je prijavu Komisija zaprimila prije 1. kolovoza 2014. ispitati s obzirom na kriterije koji su bili na snazi u trenutku te prijave. Budući da su predmetne mjere prijavljene 30. srpnja 2014. i zaprimljene prije 1. kolovoza 2014., bit će ispitane s obzirom na Smjernice iz 2004.

| (243) | Stoga valja analizirati u skladu s kriterijima navedenima u Smjernicama iz 2004. mogu li se ispitane mjere smatrati spojivima s unutarnjim tržištem na temelju članka 107. stavka 3. UFEU-a. |
| --- | --- |

(243)

Stoga valja analizirati u skladu s kriterijima navedenima u Smjernicama iz 2004. mogu li se ispitane mjere smatrati spojivima s unutarnjim tržištem na temelju članka 107. stavka 3. UFEU-a.

6.2.2.   Prihvatljivost društva Kem One za potpore za restrukturiranje

Prihvatljivost društva Kem One za potpore za restrukturiranje

| (244) | Osnovano je novo društvo, K1, kako bi kupilo i držalo vrijednosne papire društva Kem One u skladu s planom nastavka poslovanja i oporavka koji je odobrio Trgovački sud u Lyonu. Društvo K1 stoga osigurava gospodarski kontinuitet s društvom Kem One. |
| --- | --- |

(244)

Osnovano je novo društvo, K1, kako bi kupilo i držalo vrijednosne papire društva Kem One u skladu s planom nastavka poslovanja i oporavka koji je odobrio Trgovački sud u Lyonu. Društvo K1 stoga osigurava gospodarski kontinuitet s društvom Kem One.

| (245) | Komisija ne osporava uvjete prihvatljivosti društva Kem One za primjenu Smjernica iz 2004. na koje se pozivaju francuska tijela. Budući da je u predstečajnom postupku od 27. ožujka 2013., društvo Kem One ispunjava kriterije iz točke 10. (c) Smjernica iz 2004. |
| --- | --- |

(245)

Komisija ne osporava uvjete prihvatljivosti društva Kem One za primjenu Smjernica iz 2004. na koje se pozivaju francuska tijela. Budući da je u predstečajnom postupku od 27. ožujka 2013., društvo Kem One ispunjava kriterije iz točke 10. (c) Smjernica iz 2004.

6.2.3.   Ponovna uspostava dugoročne održivosti

Ponovna uspostava dugoročne održivosti

| (246) | Točkom 17. Smjernica iz 2004. predviđeno je da „[r]estrukturiranje, s druge strane, treba biti utemeljeno na izvedivom, koherentnom i dalekosežnom planu za ponovnu uspostavu dugoročne održivosti poduzeća. Restrukturiranje obično uključuje jedan ili više sljedećih čimbenika: reorganizaciju i racionalizaciju djelatnosti poduzeća na učinkovitijem temelju, što obično uključuje povlačenje iz gubitaških djelatnosti, restrukturiranje onih postojećih djelatnosti koje ponovno mogu postati konkurentne te, po mogućnosti, diversifikaciju u smjeru novih i rentabilnih djelatnosti. Financijsko restrukturiranje (dovođenje novog kapitala, smanjivanje duga) obično mora pratiti fizičko restrukturiranje. Operacije restrukturiranja u smislu ovih smjernica ne mogu, međutim, biti ograničene na financijske potpore koje su usmjerene na ispravljanje ranijih gubitaka bez hvatanja u koštac s uzrocima tih gubitaka.” |
| --- | --- |

(246)

Točkom 17. Smjernica iz 2004. predviđeno je da „[r]estrukturiranje, s druge strane, treba biti utemeljeno na izvedivom, koherentnom i dalekosežnom planu za ponovnu uspostavu dugoročne održivosti poduzeća. Restrukturiranje obično uključuje jedan ili više sljedećih čimbenika: reorganizaciju i racionalizaciju djelatnosti poduzeća na učinkovitijem temelju, što obično uključuje povlačenje iz gubitaških djelatnosti, restrukturiranje onih postojećih djelatnosti koje ponovno mogu postati konkurentne te, po mogućnosti, diversifikaciju u smjeru novih i rentabilnih djelatnosti. Financijsko restrukturiranje (dovođenje novog kapitala, smanjivanje duga) obično mora pratiti fizičko restrukturiranje. Operacije restrukturiranja u smislu ovih smjernica ne mogu, međutim, biti ograničene na financijske potpore koje su usmjerene na ispravljanje ranijih gubitaka bez hvatanja u koštac s uzrocima tih gubitaka.”

[r]estrukturiranje, s druge strane, treba biti utemeljeno na izvedivom, koherentnom i dalekosežnom planu za ponovnu uspostavu dugoročne održivosti poduzeća. Restrukturiranje obično uključuje jedan ili više sljedećih čimbenika: reorganizaciju i racionalizaciju djelatnosti poduzeća na učinkovitijem temelju, što obično uključuje povlačenje iz gubitaških djelatnosti, restrukturiranje onih postojećih djelatnosti koje ponovno mogu postati konkurentne te, po mogućnosti, diversifikaciju u smjeru novih i rentabilnih djelatnosti. Financijsko restrukturiranje (dovođenje novog kapitala, smanjivanje duga) obično mora pratiti fizičko restrukturiranje. Operacije restrukturiranja u smislu ovih smjernica ne mogu, međutim, biti ograničene na financijske potpore koje su usmjerene na ispravljanje ranijih gubitaka bez hvatanja u koštac s uzrocima tih gubitaka

| (247) | Osim toga, u točki 34. i sljedećim točkama Smjernica iz 2004. pojašnjavaju se značajke koje treba imati plan restrukturiranja kako bi se osigurala spojivost dodijeljene potpore s pravilima o državnim potporama. |
| --- | --- |

(247)

Osim toga, u točki 34. i sljedećim točkama Smjernica iz 2004. pojašnjavaju se značajke koje treba imati plan restrukturiranja kako bi se osigurala spojivost dodijeljene potpore s pravilima o državnim potporama.

6.2.3.1.   Troškovi restrukturiranja

Troškovi restrukturiranja

| (248) | Tijekom svoje temeljite istrage Komisija je imala priliku ispitati argumente koje je Francuska iznijela u svojem odgovoru na odluku o pokretanju postupka, osobito pitanje nepostojanja troškova povezanih s restrukturiranjem osoblja. Francuska je pojasnila da je, od [90 – 110] radnih mjesta koja su se trebala ukinuti, poduzeće zapravo napustilo samo [35 – 45] zaposlenika. Društvo Arkema potvrdilo je da će bez naknade preuzeti [25 – 35] zaposlenika te je društvo Kem One trebalo isplatiti otpremninu za samo [1 – 15] zaposlenika, u ukupnom iznosu od [...] milijuna EUR. Taj je iznos uključen u predviđene odbitke od računa dobiti i gubitka na početku razdoblja restrukturiranja. Ostala radna mjesta koja su se ukinula do tada su bila slobodna. |
| --- | --- |

(248)

Tijekom svoje temeljite istrage Komisija je imala priliku ispitati argumente koje je Francuska iznijela u svojem odgovoru na odluku o pokretanju postupka, osobito pitanje nepostojanja troškova povezanih s restrukturiranjem osoblja. Francuska je pojasnila da je, od [90 – 110] radnih mjesta koja su se trebala ukinuti, poduzeće zapravo napustilo samo [35 – 45] zaposlenika. Društvo Arkema potvrdilo je da će bez naknade preuzeti [25 – 35] zaposlenika te je društvo Kem One trebalo isplatiti otpremninu za samo [1 – 15] zaposlenika, u ukupnom iznosu od [...] milijuna EUR. Taj je iznos uključen u predviđene odbitke od računa dobiti i gubitka na početku razdoblja restrukturiranja. Ostala radna mjesta koja su se ukinula do tada su bila slobodna.

| (249) | Osim toga, Francuska i društvo Kem One potvrdili su da restrukturiranjem nisu nastali nikakvi dodatni troškovi. |
| --- | --- |

(249)

Osim toga, Francuska i društvo Kem One potvrdili su da restrukturiranjem nisu nastali nikakvi dodatni troškovi.

6.2.3.2.   Trajanje plana restrukturiranja

Trajanje plana restrukturiranja

| (250) | Francuska je u odgovoru na sumnje izražene u odluci o pokretanju postupka objasnila da je razdoblje restrukturiranja započelo 5. veljače 2014., odnosno kada je novi dioničar preuzeo djelatnosti društva Kem One (prijenos dionica društva Kem One Holding, prethodnog društva majke društva Kem One, na društvo K1, holding društvo koje je vlasnik vrijednosnih papira društva Kem One). Razdoblje restrukturiranja završava 31. prosinca 2016., do kada će projekt SAM biti proveden. Do tada će biti provedene sve mjere plana restrukturiranja. |
| --- | --- |

(250)

Francuska je u odgovoru na sumnje izražene u odluci o pokretanju postupka objasnila da je razdoblje restrukturiranja započelo 5. veljače 2014., odnosno kada je novi dioničar preuzeo djelatnosti društva Kem One (prijenos dionica društva Kem One Holding, prethodnog društva majke društva Kem One, na društvo K1, holding društvo koje je vlasnik vrijednosnih papira društva Kem One). Razdoblje restrukturiranja završava 31. prosinca 2016., do kada će projekt SAM biti proveden. Do tada će biti provedene sve mjere plana restrukturiranja.

| (251) | Trajanje plana restrukturiranja stoga je kraće od tri godine, što je u skladu sa zahtjevom iz točke 35. Smjernica iz 2004. kojim je predviđeno da trajanje plana restrukturiranja mora biti „što je kraće moguće”. Tako će se planom restrukturiranja u razumnom roku ponovno uspostaviti profitabilnost društva Kem One. |
| --- | --- |

(251)

Trajanje plana restrukturiranja stoga je kraće od tri godine, što je u skladu sa zahtjevom iz točke 35. Smjernica iz 2004. kojim je predviđeno da trajanje plana restrukturiranja mora biti „što je kraće moguće”. Tako će se planom restrukturiranja u razumnom roku ponovno uspostaviti profitabilnost društva Kem One.

što je kraće moguće

6.2.3.3.   Ostvarivost scenarija ponovne uspostave održivosti

Ostvarivost scenarija ponovne uspostave održivosti

| (252) | Komisija je u odluci o pokretanju postupka ispitala vjerodostojnost određenih elemenata scenarija ponovne uspostave dugoročne održivosti koje su iznijela francuska tijela. Osobito je utvrdila da bi nominalni scenarij, u pogledu oporavka likvidnosti, na kraju 2020. ostavio samo mali višak likvidnosti. U pesimističnom bi scenariju likvidnost bila mnogo manja jer je za 2020. prikazana u negativnom iznosu od [100 – 150] milijuna EUR. |
| --- | --- |

(252)

Komisija je u odluci o pokretanju postupka ispitala vjerodostojnost određenih elemenata scenarija ponovne uspostave dugoročne održivosti koje su iznijela francuska tijela. Osobito je utvrdila da bi nominalni scenarij, u pogledu oporavka likvidnosti, na kraju 2020. ostavio samo mali višak likvidnosti. U pesimističnom bi scenariju likvidnost bila mnogo manja jer je za 2020. prikazana u negativnom iznosu od [100 – 150] milijuna EUR.

| (253) | Treće su osobe uvelike dijelile sumnje koje je Komisija izrazila u odluci o pokretanju postupka. |
| --- | --- |

(253)

Treće su osobe uvelike dijelile sumnje koje je Komisija izrazila u odluci o pokretanju postupka.

| (254) | Komisija tvrdi da su francuska tijela u odgovoru na odluku o pokretanju postupka iznijela potrebna pojašnjenja i ažuriranja u pogledu početnih pretpostavki iz poslovnog plana. |
| --- | --- |

(254)

Komisija tvrdi da su francuska tijela u odgovoru na odluku o pokretanju postupka iznijela potrebna pojašnjenja i ažuriranja u pogledu početnih pretpostavki iz poslovnog plana.

| (255) | Francuska je najprije potvrdila da su potreba za bankovnim zajmom od [60 – 70] milijuna EUR i njegovo dobivanje bili hipotetski i da se takav zajam ni u kojem slučaju neće dodijeliti prije 2016. S obzirom na neizvjesnost u pogledu dobivanja zajma te trenutka dobivanja i uvjeta tog zajma, Komisija smatra da u analizi ponovne uspostave održivosti nije relevantno uzeti u obzir [60 – 70] milijuna EUR koje bi osigurao taj hipotetski zajam. Stoga su francuska tijela na zahtjev Komisije dostavila knjigovodstvena predviđanja koja se temelje na pesimističnim, srednjim i optimističnim pretpostavkama koje ne uključuju bankovni zajam. |
| --- | --- |

(255)

Francuska je najprije potvrdila da su potreba za bankovnim zajmom od [60 – 70] milijuna EUR i njegovo dobivanje bili hipotetski i da se takav zajam ni u kojem slučaju neće dodijeliti prije 2016. S obzirom na neizvjesnost u pogledu dobivanja zajma te trenutka dobivanja i uvjeta tog zajma, Komisija smatra da u analizi ponovne uspostave održivosti nije relevantno uzeti u obzir [60 – 70] milijuna EUR koje bi osigurao taj hipotetski zajam. Stoga su francuska tijela na zahtjev Komisije dostavila knjigovodstvena predviđanja koja se temelje na pesimističnim, srednjim i optimističnim pretpostavkama koje ne uključuju bankovni zajam.

| (256) | Komisija zatim navodi da se investicijski projekt restrukturiranja odvija bolje nego što je prvotno predviđeno. Tako je predviđen iznos ulaganja od [150 – 250] milijuna EUR smanjen za [15 – 25] milijuna EUR. Njegova je provedba ubrzana te se očekuje u četvrtom tromjesečju 2016., odnosno četiri do pet mjeseci ranije od predviđenog datuma. Ta prijevremenost omogućuje uštedu procijenjenu na [10 – 20] milijuna EUR. Stoga je u srednjem scenariju likvidnost poboljšana za [30 – 40] milijuna EUR. U pesimističnom scenariju, razina likvidnosti raspoređena je u istom omjeru te je sada negativna i iznosi [70 – 80] milijuna EUR. |
| --- | --- |

(256)

Komisija zatim navodi da se investicijski projekt restrukturiranja odvija bolje nego što je prvotno predviđeno. Tako je predviđen iznos ulaganja od [150 – 250] milijuna EUR smanjen za [15 – 25] milijuna EUR. Njegova je provedba ubrzana te se očekuje u četvrtom tromjesečju 2016., odnosno četiri do pet mjeseci ranije od predviđenog datuma. Ta prijevremenost omogućuje uštedu procijenjenu na [10 – 20] milijuna EUR. Stoga je u srednjem scenariju likvidnost poboljšana za [30 – 40] milijuna EUR. U pesimističnom scenariju, razina likvidnosti raspoređena je u istom omjeru te je sada negativna i iznosi [70 – 80] milijuna EUR.

| (257) | Osim toga, Komisija tvrdi da je društvo Kem One u 2014. zabilježilo globalno povećanje obujma proizvodnje i prodaje od [...] % u odnosu na 2013., čime se približilo razinama proizvodnje iz 2007./2008. te ciljanoj razini koja je planom restrukturiranja predviđena za poslovne godine 2017./2018. Taj rast obujma proizvodnje PVC-a i natrijeva hidroksida proizlazi iz postupne provedbe plana restrukturiranja i iz toga što u proizvodnim postrojenjima nije bilo tehničkih nezgoda. |
| --- | --- |

(257)

Osim toga, Komisija tvrdi da je društvo Kem One u 2014. zabilježilo globalno povećanje obujma proizvodnje i prodaje od [...] % u odnosu na 2013., čime se približilo razinama proizvodnje iz 2007./2008. te ciljanoj razini koja je planom restrukturiranja predviđena za poslovne godine 2017./2018. Taj rast obujma proizvodnje PVC-a i natrijeva hidroksida proizlazi iz postupne provedbe plana restrukturiranja i iz toga što u proizvodnim postrojenjima nije bilo tehničkih nezgoda.

| (258) | Osim toga, zbog stalnog pada cijene barela nafte u 2014. pa tako i cijene etilena, zajedno s padom cijene natrijeva hidroksida, društvo Kem One zabilježilo je veći pad prometa nego što je bilo predviđeno. Ipak, Komisija navodi da taj pad prometa ne dovodi do smanjenja marži poduzetnika jer cijene sirovina koje su potrebne za proizvodnju PVC-a padaju u jednakom, čak i većem omjeru. |
| --- | --- |

(258)

Osim toga, zbog stalnog pada cijene barela nafte u 2014. pa tako i cijene etilena, zajedno s padom cijene natrijeva hidroksida, društvo Kem One zabilježilo je veći pad prometa nego što je bilo predviđeno. Ipak, Komisija navodi da taj pad prometa ne dovodi do smanjenja marži poduzetnika jer cijene sirovina koje su potrebne za proizvodnju PVC-a padaju u jednakom, čak i većem omjeru.

| (259) | Komisija iz toga zaključuje da pojašnjenja koja su francuska tijela iznijela nakon odluke o pokretanju postupka potvrđuju vjerodostojnost ponovne uspostave dugoročne održivosti društva Kem One. Cilj je predviđenih mjera restrukturiranja, u skladu sa zahtjevima iz Smjernica iz 2004., omogućiti društvu Kem One potreban prijelaz prema industrijskoj strukturi koja je vertikalno integriranija, a stoga i učinkovitija u smislu profitabilnosti, zahvaljujući projektu SAM i kontroli troškova proizvodnje koji se odnose na nabavu sirovina. |
| --- | --- |

(259)

Komisija iz toga zaključuje da pojašnjenja koja su francuska tijela iznijela nakon odluke o pokretanju postupka potvrđuju vjerodostojnost ponovne uspostave dugoročne održivosti društva Kem One. Cilj je predviđenih mjera restrukturiranja, u skladu sa zahtjevima iz Smjernica iz 2004., omogućiti društvu Kem One potreban prijelaz prema industrijskoj strukturi koja je vertikalno integriranija, a stoga i učinkovitija u smislu profitabilnosti, zahvaljujući projektu SAM i kontroli troškova proizvodnje koji se odnose na nabavu sirovina.

6.2.4.   Izbjegavanje neopravdanog narušavanja tržišnog natjecanja

Izbjegavanje neopravdanog narušavanja tržišnog natjecanja

| (260) | Točkom 38. Smjernica iz 2004. predviđeno je sljedeće: „kako bi se osiguralo što je veće moguće smanjivanje štetnih učinaka na trgovinske uvjete, tako da pozitivni učinci premašuju štetne učinke, moraju se poduzeti kompenzacijske mjere. U suprotnom slučaju smatrat će se da je potpora ‚protivna zajedničkom interesu’ te stoga nesukladna zajedničkom tržištu.” U točki 39. Smjernica iz 2004. pojašnjeno je da se „[te] mjere mogu sastojati od otuđivanja imovine, smanjivanja kapaciteta ili tržišne prisutnosti te smanjivanja tržišnih prepreka na dotičnim tržištima”. |
| --- | --- |

(260)

Točkom 38. Smjernica iz 2004. predviđeno je sljedeće: „kako bi se osiguralo što je veće moguće smanjivanje štetnih učinaka na trgovinske uvjete, tako da pozitivni učinci premašuju štetne učinke, moraju se poduzeti kompenzacijske mjere. U suprotnom slučaju smatrat će se da je potpora ‚protivna zajedničkom interesu’ te stoga nesukladna zajedničkom tržištu.” U točki 39. Smjernica iz 2004. pojašnjeno je da se „[te] mjere mogu sastojati od otuđivanja imovine, smanjivanja kapaciteta ili tržišne prisutnosti te smanjivanja tržišnih prepreka na dotičnim tržištima”.

kako bi se osiguralo što je veće moguće smanjivanje štetnih učinaka na trgovinske uvjete, tako da pozitivni učinci premašuju štetne učinke, moraju se poduzeti kompenzacijske mjere

U suprotnom slučaju smatrat će se da je potpora ‚protivna zajedničkom interesu’ te stoga nesukladna zajedničkom tržištu

[te] mjere mogu sastojati od otuđivanja imovine, smanjivanja kapaciteta ili tržišne prisutnosti te smanjivanja tržišnih prepreka na dotičnim tržištima

| (261) | Stoga je cilj kompenzacijskih mjera omogućiti ograničavanje učinaka mjera potpore na tržišta na kojima djeluje korisnik, a da se pritom ne naruši konkurentnost na tim tržištima ni in fine održivost korisnika. |
| --- | --- |

(261)

Stoga je cilj kompenzacijskih mjera omogućiti ograničavanje učinaka mjera potpore na tržišta na kojima djeluje korisnik, a da se pritom ne naruši konkurentnost na tim tržištima ni in fine održivost korisnika.

in fine

6.2.4.1.   Otuđivanje imovine nije odgovarajuća kompenzacijska mjera u ovom predmetu

Otuđivanje imovine nije odgovarajuća kompenzacijska mjera u ovom predmetu

| (262) | U točki 40. Smjernica iz 2004. navedeno je da kompenzacijske mjere „[n]aročito [...] treba provesti na tržištu ili tržištima na kojima će poduzeće imati značajan tržišni položaj nakon restrukturiranja”. Kao što je objašnjeno u odjeljku 2.1. ove Odluke, društvo Kem One uglavnom djeluje na tržištu PVC-a, konkretnije na tržištu baznog S-PVC-a i E-PVC-a te ima relativno važan položaj u Francuskoj i Italiji. |
| --- | --- |

(262)

U točki 40. Smjernica iz 2004. navedeno je da kompenzacijske mjere „[n]aročito [...] treba provesti na tržištu ili tržištima na kojima će poduzeće imati značajan tržišni položaj nakon restrukturiranja”. Kao što je objašnjeno u odjeljku 2.1. ove Odluke, društvo Kem One uglavnom djeluje na tržištu PVC-a, konkretnije na tržištu baznog S-PVC-a i E-PVC-a te ima relativno važan položaj u Francuskoj i Italiji.

[n]aročito [...] treba provesti na tržištu ili tržištima na kojima će poduzeće imati značajan tržišni položaj nakon restrukturiranja

| (263) | Ipak, u točki 39. Smjernica iz 2004. jasno je navedeno da će, „[k]ada ocjenjuje jesu li kompenzacijske mjere primjerene, Komisija [...] uzeti u obzir strukturu tržišta i uvjete tržišnog natjecanja kako bi osigurala da te mjere ne vode pogoršavanju strukture tržišta, primjerice na način da imaju posredan učinak stvaranja monopola ili oligopolne situacije. Ako država članica može dokazati da će se pojaviti takva situacija, kompenzacijske mjere trebaju biti sačinjene na takav način da se to izbjegne.” |
| --- | --- |

(263)

Ipak, u točki 39. Smjernica iz 2004. jasno je navedeno da će, „[k]ada ocjenjuje jesu li kompenzacijske mjere primjerene, Komisija [...] uzeti u obzir strukturu tržišta i uvjete tržišnog natjecanja kako bi osigurala da te mjere ne vode pogoršavanju strukture tržišta, primjerice na način da imaju posredan učinak stvaranja monopola ili oligopolne situacije. Ako država članica može dokazati da će se pojaviti takva situacija, kompenzacijske mjere trebaju biti sačinjene na takav način da se to izbjegne.”

[k]ada ocjenjuje jesu li kompenzacijske mjere primjerene, Komisija [...] uzeti u obzir strukturu tržišta i uvjete tržišnog natjecanja kako bi osigurala da te mjere ne vode pogoršavanju strukture tržišta, primjerice na način da imaju posredan učinak stvaranja monopola ili oligopolne situacije. Ako država članica može dokazati da će se pojaviti takva situacija, kompenzacijske mjere trebaju biti sačinjene na takav način da se to izbjegne

| (264) | U pogledu strukture tržišta, tržište PVC-a općenito je obilježeno potrebom da su sudionici vertikalno integrirani kako bi kontrolirali cijeli lanac vrijednosti i kako bi mogli biti konkurentni. Tako je Komisija u okviru Odluke Ineos/Solvay/JV istaknula potrebu da subjekt raspolaže neovisnom i integriranom strukturom proizvodnje. |
| --- | --- |

(264)

U pogledu strukture tržišta, tržište PVC-a općenito je obilježeno potrebom da su sudionici vertikalno integrirani kako bi kontrolirali cijeli lanac vrijednosti i kako bi mogli biti konkurentni. Tako je Komisija u okviru Odluke Ineos/Solvay/JV istaknula potrebu da subjekt raspolaže neovisnom i integriranom strukturom proizvodnje.

| (265) | Konkretnije, Komisija je u Odluci Ineos/Solvay/JV ocijenila postojanje nekoliko modela poduzetnika s različitim razinama integracije u sektoru PVC-a. U tom pogledu ističe da su modeli koji ne nude vertikalnu integraciju u sektoru od PVC-a do klora iznimka u Europi i da „the current competitive landscape indicates that full vertical integration is the general trend in the industry” („trenutačna konkurentska sredina upućuje na to da je potpuna vertikalna integracija opća težnja u sektoru”). |
| --- | --- |

(265)

Konkretnije, Komisija je u Odluci Ineos/Solvay/JV ocijenila postojanje nekoliko modela poduzetnika s različitim razinama integracije u sektoru PVC-a. U tom pogledu ističe da su modeli koji ne nude vertikalnu integraciju u sektoru od PVC-a do klora iznimka u Europi i da „the current competitive landscape indicates that full vertical integration is the general trend in the industry” („trenutačna konkurentska sredina upućuje na to da je potpuna vertikalna integracija opća težnja u sektoru”).

the current competitive landscape indicates that full vertical integration is the general trend in the industry

| (266) | U pogledu ponovnog uspostavljanja „lažne integracije” međusobnim povezivanjem različitih sudionika putem povlaštenih ugovora o nabavi, nekoliko primjera iz prošlosti, među kojima neki uostalom uključuju društvo Kem One, potvrđuju rizike koji su povezani s takvom strukturom koja se temelji na vanjskoj nabavi ključnih sirovina. |
| --- | --- |

(266)

U pogledu ponovnog uspostavljanja „lažne integracije” međusobnim povezivanjem različitih sudionika putem povlaštenih ugovora o nabavi, nekoliko primjera iz prošlosti, među kojima neki uostalom uključuju društvo Kem One, potvrđuju rizike koji su povezani s takvom strukturom koja se temelji na vanjskoj nabavi ključnih sirovina.

lažne integracije

| (267) | Važnost vertikalne integracije za subjekte koji djeluju na tržištu PVC-a potvrđena je obvezama koje su predložili podnositelji prijave i koje je Komisija prihvatila u predmetu Ineos/Solvay/JV. Naime, oni su se obvezali na prodaju vertikalno integrirane imovine kako bi osigurali svoju održivost na tržištu i riješili probleme tržišnog natjecanja koje je Komisija utvrdila na tržištu S-PVC-a. |
| --- | --- |

(267)

Važnost vertikalne integracije za subjekte koji djeluju na tržištu PVC-a potvrđena je obvezama koje su predložili podnositelji prijave i koje je Komisija prihvatila u predmetu Ineos/Solvay/JV. Naime, oni su se obvezali na prodaju vertikalno integrirane imovine kako bi osigurali svoju održivost na tržištu i riješili probleme tržišnog natjecanja koje je Komisija utvrdila na tržištu S-PVC-a.

| (268) | Osim toga, neki neovisni proizvođači PVC-a koji nisu vertikalno integrirani u prošlosti su se bezuspješno pokušali nametnuti na tržištu PVC-a. |
| --- | --- |

(268)

Osim toga, neki neovisni proizvođači PVC-a koji nisu vertikalno integrirani u prošlosti su se bezuspješno pokušali nametnuti na tržištu PVC-a.

| (269) | Naposljetku, kada postoji zemljopisna udaljenost između jedinica vertikalnog lanca, troškovi prijevoza VCM-a osobito su visoki zbog naravi proizvoda (iznimno toksičan ukapljeni plin), bez obzira na razmatrani način prijevoza (željeznički, cestovni ili pomorski prijevoz). Ti visoki troškovi prijevoza (oko 10 % vrijednosti proizvoda) bitno otežavaju situaciju u slučaju niskih marži, kao što je Komisija istaknula u točki 1452. Odluke Ineos/Solvay/JV: „As regards imports from other areas, VCM transport costs seem to constitute a major hurdle. IHS, a global information company that provides, among other things, monthly and annual indexes, reports and news related to the vinyl industry, talks about ‚prohibitive freight rates’. This is not surprising, as VCM is a chemical product that is hazardous and difficult to transport, as acknowledged by the Notifying Parties” („U pogledu uvoza iz ostalih područja, čini se da troškovi prijevoza VCM-a predstavljaju veliku prepreku. IHS, globalno informacijsko društvo koje, među ostalim, pruža pokazatelje, izvještaje te mjesečne i godišnje podatke koji se odnose na sektor vinila, spominje ‚prohibitivno visoke vozarine’. To nije iznenađujuće jer je VCM opasan kemijski proizvod koji se teško prevozi, kao što su to priznali podnositelji prijave”). |
| --- | --- |

(269)

Naposljetku, kada postoji zemljopisna udaljenost između jedinica vertikalnog lanca, troškovi prijevoza VCM-a osobito su visoki zbog naravi proizvoda (iznimno toksičan ukapljeni plin), bez obzira na razmatrani način prijevoza (željeznički, cestovni ili pomorski prijevoz). Ti visoki troškovi prijevoza (oko 10 % vrijednosti proizvoda) bitno otežavaju situaciju u slučaju niskih marži, kao što je Komisija istaknula u točki 1452. Odluke Ineos/Solvay/JV: „As regards imports from other areas, VCM transport costs seem to constitute a major hurdle. IHS, a global information company that provides, among other things, monthly and annual indexes, reports and news related to the vinyl industry, talks about ‚prohibitive freight rates’. This is not surprising, as VCM is a chemical product that is hazardous and difficult to transport, as acknowledged by the Notifying Parties” („U pogledu uvoza iz ostalih područja, čini se da troškovi prijevoza VCM-a predstavljaju veliku prepreku. IHS, globalno informacijsko društvo koje, među ostalim, pruža pokazatelje, izvještaje te mjesečne i godišnje podatke koji se odnose na sektor vinila, spominje ‚prohibitivno visoke vozarine’. To nije iznenađujuće jer je VCM opasan kemijski proizvod koji se teško prevozi, kao što su to priznali podnositelji prijave”).

As regards imports from other areas, VCM transport costs seem to constitute a major hurdle. IHS, a global information company that provides, among other things, monthly and annual indexes, reports and news related to the vinyl industry, talks about ‚prohibitive freight rates’. This is not surprising, as VCM is a chemical product that is hazardous and difficult to transport, as acknowledged by the Notifying Parties

| (270) | Usto je zanimljivo napomenuti da se glavna kompenzacijska mjera koju je predložilo društvo Ineos odnosi na prekid djelatnosti cjelokupnog lanca proizvodnje u Lavéri, uključujući silazna postrojenja. To dokazuje da svi sudionici na tržištu, uključujući konkurente društva Kem One, priznaju da održivost na tržištu ovisi o vertikalnoj integraciji. |
| --- | --- |

(270)

Usto je zanimljivo napomenuti da se glavna kompenzacijska mjera koju je predložilo društvo Ineos odnosi na prekid djelatnosti cjelokupnog lanca proizvodnje u Lavéri, uključujući silazna postrojenja. To dokazuje da svi sudionici na tržištu, uključujući konkurente društva Kem One, priznaju da održivost na tržištu ovisi o vertikalnoj integraciji.

| (271) | Stoga se kompenzacijska mjera koja podrazumijeva prodaju jednog od proizvodnih pogona PVC-a društva Kem One (poput onog u Balanu ili Berreu) ne čini održivim rješenjem. Naime, s obzirom na to da novi poduzetnici koji se nalaze uzlazno (klor, etilen) nemaju interni pristup, kupac će imati obvezu sklopiti sporazume o nabavi s društvom Kem One, što će ga staviti u neodrživi položaj sa stajališta njegove trgovinske neovisnosti i sposobnosti da izvrši stvaran konkurentski pritisak. Osim toga, oduzimanje društvu Kem One jednog od njegovih silaznih postrojenja destabiliziralo bi cijeli lanac proizvodnje poduzetnika i time njegovim uzlaznim postrojenjima za proizvodnju klora i etilena uskratilo pristup unutarnjim tržištima. |
| --- | --- |

(271)

Stoga se kompenzacijska mjera koja podrazumijeva prodaju jednog od proizvodnih pogona PVC-a društva Kem One (poput onog u Balanu ili Berreu) ne čini održivim rješenjem. Naime, s obzirom na to da novi poduzetnici koji se nalaze uzlazno (klor, etilen) nemaju interni pristup, kupac će imati obvezu sklopiti sporazume o nabavi s društvom Kem One, što će ga staviti u neodrživi položaj sa stajališta njegove trgovinske neovisnosti i sposobnosti da izvrši stvaran konkurentski pritisak. Osim toga, oduzimanje društvu Kem One jednog od njegovih silaznih postrojenja destabiliziralo bi cijeli lanac proizvodnje poduzetnika i time njegovim uzlaznim postrojenjima za proizvodnju klora i etilena uskratilo pristup unutarnjim tržištima.

| (272) | U okviru predmeta Ineos/Solvay/JV Komisija je istaknula neizvjesnost toga može li društvo Kem One biti agresivan konkurent zajedničkom pothvatu društava Ineos i Solvay, s obzirom na njegove teškoće i nesigurnost u pogledu uspješne provedbe ispitanog plana restrukturiranja. Ipak, Komisija je navela da bi smanjenje kapaciteta proizvodnje društva Kem One dovelo do povećanja tržišnog udjela zajedničkog pothvata društava Ineos i Solvay, dok bi učinak provedbe plana restrukturiranja mogao biti smanjena motivacija društva Kem One da znatno poveća svoju proizvodnju kao odgovor na povećanje cijena zajedničkog pothvata. Osim toga, Komisija je u svojoj procjeni konkurentnosti na tržištu nakon koncentracije primijenila konzervativni pristup tako što je smatrala da će društvo Kem One u potpunosti zadržati svoju konkurentsku snagu (19). |
| --- | --- |

(272)

U okviru predmeta Ineos/Solvay/JV Komisija je istaknula neizvjesnost toga može li društvo Kem One biti agresivan konkurent zajedničkom pothvatu društava Ineos i Solvay, s obzirom na njegove teškoće i nesigurnost u pogledu uspješne provedbe ispitanog plana restrukturiranja. Ipak, Komisija je navela da bi smanjenje kapaciteta proizvodnje društva Kem One dovelo do povećanja tržišnog udjela zajedničkog pothvata društava Ineos i Solvay, dok bi učinak provedbe plana restrukturiranja mogao biti smanjena motivacija društva Kem One da znatno poveća svoju proizvodnju kao odgovor na povećanje cijena zajedničkog pothvata. Osim toga, Komisija je u svojoj procjeni konkurentnosti na tržištu nakon koncentracije primijenila konzervativni pristup tako što je smatrala da će društvo Kem One u potpunosti zadržati svoju konkurentsku snagu (19).

19

| (273) | U tim okolnostima, promjena strukture društva Kem One smanjenjem prodaje na tržištu PVC-a ili znatnom izmjenom opsega djelatnosti dovela bi u pitanje ravnotežu na tržištu PVC-a koja je nastala nakon osnivanja zajedničkog pothvata društava Ineos i Solvay te provedbe obveza koje su strane preuzele tijekom ispitivanja transakcije (20). |
| --- | --- |

(273)

U tim okolnostima, promjena strukture društva Kem One smanjenjem prodaje na tržištu PVC-a ili znatnom izmjenom opsega djelatnosti dovela bi u pitanje ravnotežu na tržištu PVC-a koja je nastala nakon osnivanja zajedničkog pothvata društava Ineos i Solvay te provedbe obveza koje su strane preuzele tijekom ispitivanja transakcije (20).

20

| (274) | Naime, unatoč provedbi obveza preuzetih Odlukom Ineos/Solvay/JV, čiji je učinak bio uklanjanje horizontalnih preklapanja između društava Ineos i Solvay na tržištu S-PVC-a u sjeverozapadnoj Europi, zajednički pothvat društava Ineos i Solvay ostaje daleko najveći sudionik na tržištu s tržišnim udjelom od [30 – 40] % u 2012. Stoga bi nametanje otuđivanja imovine društvu Kem One bitno oslabilo to društvo i smanjilo konkurentski pritisak koji ono može vršiti na zajednički pothvat društava Ineos i Solvay. |
| --- | --- |

(274)

Naime, unatoč provedbi obveza preuzetih Odlukom Ineos/Solvay/JV, čiji je učinak bio uklanjanje horizontalnih preklapanja između društava Ineos i Solvay na tržištu S-PVC-a u sjeverozapadnoj Europi, zajednički pothvat društava Ineos i Solvay ostaje daleko najveći sudionik na tržištu s tržišnim udjelom od [30 – 40] % u 2012. Stoga bi nametanje otuđivanja imovine društvu Kem One bitno oslabilo to društvo i smanjilo konkurentski pritisak koji ono može vršiti na zajednički pothvat društava Ineos i Solvay.

| (275) | Naime, kompenzacijska mjera koja bi se sastojala od podjele djelatnosti S-PVC-a društva Kem One u dva vertikalno integrirana subjekta prodajom proizvodnih postrojenja S-PVC-a (u Balanu ili Berreu) zajedno s proizvodnim postrojenjem novih poduzetnika (proizvodno postrojenje u Fos-sur-Meru) očuvala bi vertikalnu integraciju proizvodnje S-PVC-a. Međutim, takvim bi se rješenjem društvu Kem One oduzelo otprilike [...] % njegovih djelatnosti u području S-PVC-a te bi se oslabila njegova sposobnost da konkurira zajedničkom pothvatu društava Ineos i Solvay. Stoga bi posljedica tog rješenja, zbog njegova opsega, bila narušenost strukture tržišta S-PVC-a koja proizlazi iz osnivanja zajedničkog pothvata društava Ineos i Solvay kao i činjenica da su postale nedostatne obveze koje su preuzete kako bi se riješili problemi tržišnog natjecanja nastali tom koncentracijom i kako bi se osiguralo učinkovito tržišno natjecanje na tržištu PVC-a. |
| --- | --- |

(275)

Naime, kompenzacijska mjera koja bi se sastojala od podjele djelatnosti S-PVC-a društva Kem One u dva vertikalno integrirana subjekta prodajom proizvodnih postrojenja S-PVC-a (u Balanu ili Berreu) zajedno s proizvodnim postrojenjem novih poduzetnika (proizvodno postrojenje u Fos-sur-Meru) očuvala bi vertikalnu integraciju proizvodnje S-PVC-a. Međutim, takvim bi se rješenjem društvu Kem One oduzelo otprilike [...] % njegovih djelatnosti u području S-PVC-a te bi se oslabila njegova sposobnost da konkurira zajedničkom pothvatu društava Ineos i Solvay. Stoga bi posljedica tog rješenja, zbog njegova opsega, bila narušenost strukture tržišta S-PVC-a koja proizlazi iz osnivanja zajedničkog pothvata društava Ineos i Solvay kao i činjenica da su postale nedostatne obveze koje su preuzete kako bi se riješili problemi tržišnog natjecanja nastali tom koncentracijom i kako bi se osiguralo učinkovito tržišno natjecanje na tržištu PVC-a.

| (276) | Usto, takva kompenzacijska mjera dovela bi u pitanje ponovnu uspostavu održivosti društva Kem One. Naposljetku, takva bi se mjera mogla činiti nerazmjernom s obzirom na iznos potpora koji je poduzetnik primio (oko 10 puta manji) i na troškove restrukturiranja (oko 100 milijuna EUR manje). |
| --- | --- |

(276)

Usto, takva kompenzacijska mjera dovela bi u pitanje ponovnu uspostavu održivosti društva Kem One. Naposljetku, takva bi se mjera mogla činiti nerazmjernom s obzirom na iznos potpora koji je poduzetnik primio (oko 10 puta manji) i na troškove restrukturiranja (oko 100 milijuna EUR manje).

6.2.4.2.   Nepostojanje dugoročnih strukturnih prekomjernih kapaciteta na predmetnim tržištima

Nepostojanje dugoročnih strukturnih prekomjernih kapaciteta na predmetnim tržištima

| (277) | Zainteresirane strane ustrajale su na tome da na europskom tržištu PVC-a postoje prekomjerni kapaciteti. Stoga su se pozvale na točku 42. Smjernica iz 2004. u kojoj je navedeno: „Ako je korisnik aktivan na tržištu na kojem postoje dugoročni prekomjerni kapaciteti, kako je određeno u kontekstu Višesektorskog okvira za regionalne potpore za velike investicije, smanjivanje djelatnosti trgovačkog društva ili tržišne prisutnosti može biti čak i do 100 %”. |
| --- | --- |

(277)

Zainteresirane strane ustrajale su na tome da na europskom tržištu PVC-a postoje prekomjerni kapaciteti. Stoga su se pozvale na točku 42. Smjernica iz 2004. u kojoj je navedeno: „Ako je korisnik aktivan na tržištu na kojem postoje dugoročni prekomjerni kapaciteti, kako je određeno u kontekstu Višesektorskog okvira za regionalne potpore za velike investicije, smanjivanje djelatnosti trgovačkog društva ili tržišne prisutnosti može biti čak i do 100 %”.

Ako je korisnik aktivan na tržištu na kojem postoje dugoročni prekomjerni kapaciteti, kako je određeno u kontekstu Višesektorskog okvira za regionalne potpore za velike investicije, smanjivanje djelatnosti trgovačkog društva ili tržišne prisutnosti može biti čak i do 100 %

| (278) | Komisija je u Odluci Ineos/Solvay/JV učinkovito utvrdila da na europskom tržištu PVC-a postoji prekomjeran kapacitet. Ipak, Komisija ustraje na dvjema točkama:






  — | ne prihvaća metodu izračuna prekomjernog kapaciteta koju su primijenili društvo Ineos i anonimni poduzetnik 1. Definicija prekomjernog kapaciteta naime podrazumijeva da industrijski pogoni neprestano rade sa 100 % svojeg tehničkog kapaciteta, |
| --- | --- | --- |

(278)

Komisija je u Odluci Ineos/Solvay/JV učinkovito utvrdila da na europskom tržištu PVC-a postoji prekomjeran kapacitet. Ipak, Komisija ustraje na dvjema točkama:

—

ne prihvaća metodu izračuna prekomjernog kapaciteta koju su primijenili društvo Ineos i anonimni poduzetnik 1. Definicija prekomjernog kapaciteta naime podrazumijeva da industrijski pogoni neprestano rade sa 100 % svojeg tehničkog kapaciteta,

| — | Odluka Ineos/Solvay/JV temelji se na podatcima iz 2012. |
| --- | --- |

—

Odluka Ineos/Solvay/JV temelji se na podatcima iz 2012.

| (279) | Međutim, Komisija tvrdi da nekoliko čimbenika jasno upućuje na to da je situacija prekomjernog kapaciteta napredovala od 2012. na europskom tržištu PVC-a. |
| --- | --- |

(279)

Međutim, Komisija tvrdi da nekoliko čimbenika jasno upućuje na to da je situacija prekomjernog kapaciteta napredovala od 2012. na europskom tržištu PVC-a.

| (280) | Izračun prekomjernih kapaciteta. Najprije, Komisija ustraje na činjenici da, iako je u prošlosti stvarno postojao prekomjerni kapacitet, čini se da su treće zainteresirane osobe precijenile njegov opseg. Naime, kapacitet stvarne proizvodnje subjekta koji djeluje na tržištu ovisi in fine o sezonskoj naravi prodaje (prodaja S-PVC-a u Europi niža je u kolovozu i prosincu). Osim toga, zbog prekida proizvodnje radi održavanja, pada proizvodnje klora u zimskim mjesecima i visokog troška električne struje, rijetko je iskorišteno 100 % kapaciteta proizvodnje. Nadalje, industrijska djelatnost proizvodnje PVC-a obilježena je opetovanima nezgodama u proizvodnji i nemogućnošću nabave sirovina. Naposljetku, slobodni se kapaciteti ne mogu zbrojiti, s obzirom na čimbenike zemljopisne udaljenosti i trošak prijevoza koji se ne mogu zanemariti čak ni unutar Europe. |
| --- | --- |

(280)

Izračun prekomjernih kapaciteta. Najprije, Komisija ustraje na činjenici da, iako je u prošlosti stvarno postojao prekomjerni kapacitet, čini se da su treće zainteresirane osobe precijenile njegov opseg. Naime, kapacitet stvarne proizvodnje subjekta koji djeluje na tržištu ovisi in fine o sezonskoj naravi prodaje (prodaja S-PVC-a u Europi niža je u kolovozu i prosincu). Osim toga, zbog prekida proizvodnje radi održavanja, pada proizvodnje klora u zimskim mjesecima i visokog troška električne struje, rijetko je iskorišteno 100 % kapaciteta proizvodnje. Nadalje, industrijska djelatnost proizvodnje PVC-a obilježena je opetovanima nezgodama u proizvodnji i nemogućnošću nabave sirovina. Naposljetku, slobodni se kapaciteti ne mogu zbrojiti, s obzirom na čimbenike zemljopisne udaljenosti i trošak prijevoza koji se ne mogu zanemariti čak ni unutar Europe.

Izračun prekomjernih kapaciteta

in fine

| (281) | Stvarna proizvodnja PVC-a zapravo vrlo rijetko, na godišnjoj osnovi, premašuje 90 % prikazanih kapaciteta svih proizvođača. |
| --- | --- |

(281)

Stvarna proizvodnja PVC-a zapravo vrlo rijetko, na godišnjoj osnovi, premašuje 90 % prikazanih kapaciteta svih proizvođača.

| (282) | Prema podatcima FIDES-a (interna statistika struke), nazivni kapacitet proizvodnje PVC-a u zapadnoj i središnjoj Europi u 2014. iznosio je [6 000 – 7 000] kt, a stvarna proizvodnja [5 000 – 6 000] kt, iz čega proizlazi stopa iskorištenosti nazivnih kapaciteta od [80 – 90] %. Stoga je stvaran prekomjerni kapacitet u 2014. na tom tržištu ograničen. Osim toga, Komisija navodi da stopa iskorištenosti kapaciteta proizvodnje S-PVC-a u Sjedinjenim Američkim Državama isto iznosi 84,3 % (prema podatcima IHS-a, jednog od glavnih analitičara specijaliziranih za to tržište uz ICIS (Independent Chemical Information Services)). |
| --- | --- |

(282)

Prema podatcima FIDES-a (interna statistika struke), nazivni kapacitet proizvodnje PVC-a u zapadnoj i središnjoj Europi u 2014. iznosio je [6 000 – 7 000] kt, a stvarna proizvodnja [5 000 – 6 000] kt, iz čega proizlazi stopa iskorištenosti nazivnih kapaciteta od [80 – 90] %. Stoga je stvaran prekomjerni kapacitet u 2014. na tom tržištu ograničen. Osim toga, Komisija navodi da stopa iskorištenosti kapaciteta proizvodnje S-PVC-a u Sjedinjenim Američkim Državama isto iznosi 84,3 % (prema podatcima IHS-a, jednog od glavnih analitičara specijaliziranih za to tržište uz ICIS (Independent Chemical Information Services)).

Independent Chemical Information Services

| (283) | Prekomjerni kapacitet tržišta S-PVC-a. Nekoliko je čimbenika od ljeta 2014. utjecalo na ponudu na europskom tržištu. Kao prvo, pad eura, popraćen velikim padom cijene nafte, uvelike je pridonio rastu izvozne prodaje (u Turskoj, Indiji i sjevernoj Africi). Naime, europski proizvođači lako pristupaju tim izvoznim tržištima: tako za društvo Kem One trošak prijevoza S-PVC-a iz njegove tvornice u Berreu prema Turskoj iznosi [...] EUR/t, u odnosu na [...] EUR/t prema Njemačkoj i sjevernoj Europi. Stoga je ukupni izvoz društva Kem One u prvom tromjesečju 2015. iznosio [...] kt, što je povećanje u odnosu na isto razdoblje prethodne godine ([...] kt). U izvještaju IHS-a iz ožujka 2015. istaknut je taj razvoj situacije europskih proizvođača PVC-a. U njemu je navedeno da je 2009. izvoz proizvođača S-PVC-a koji se nalaze u zapadnoj Europi predstavljao 19 % proizvodnje, u odnosu na 30 % krajem 2014. Zbog tog su razvoja nastale rastuće napetosti u pogledu dostupnih količina, što je potpuno suprotno prekomjernom kapacitetu na tržištu, a da ta napetost pritom nije vršila konkurentski pritisak na zajednički pothvat društava Ineos i Solvay. Ta je napetost dovela do povećanja prodajnih cijena početkom 2015. Osim toga, pad ponude na europskom tržištu povećava pregovaračku snagu proizvođača PVC-a. Članak ICIS-a od 10. travnja 2015. upućuje na to, temeljeći svoju analizu na komunikaciji između klijenata na tržištu: „One buyer said that with European market seeing low imports, production difficulties and an increase in demand, April will be a month in which producers potentially can break long standing records for margin improvements” („Jedan je kupac izjavio da, s obzirom na to da na europskom tržištu vladaju slab izvoz, teškoće u proizvodnji i povećanje potražnje, u travnju bi proizvođači mogli obarati davno postavljene rekorde u pogledu poboljšanja svojih marži”). Zbog te su situacije proizvođači velike kupce podvrgnuli kvotama i povećanju prodajnih cijena. U tim bi okolnostima razdvajanje društva Kem One i/ili trajno smanjenje njegove prodaje samo ojačalo konkurentski položaj zajedničkog pothvata društava Ineos i Solvay na štetu tržišnog natjecanja na neeuropskim tržištima. |
| --- | --- |

(283)

Prekomjerni kapacitet tržišta S-PVC-a. Nekoliko je čimbenika od ljeta 2014. utjecalo na ponudu na europskom tržištu. Kao prvo, pad eura, popraćen velikim padom cijene nafte, uvelike je pridonio rastu izvozne prodaje (u Turskoj, Indiji i sjevernoj Africi). Naime, europski proizvođači lako pristupaju tim izvoznim tržištima: tako za društvo Kem One trošak prijevoza S-PVC-a iz njegove tvornice u Berreu prema Turskoj iznosi [...] EUR/t, u odnosu na [...] EUR/t prema Njemačkoj i sjevernoj Europi. Stoga je ukupni izvoz društva Kem One u prvom tromjesečju 2015. iznosio [...] kt, što je povećanje u odnosu na isto razdoblje prethodne godine ([...] kt). U izvještaju IHS-a iz ožujka 2015. istaknut je taj razvoj situacije europskih proizvođača PVC-a. U njemu je navedeno da je 2009. izvoz proizvođača S-PVC-a koji se nalaze u zapadnoj Europi predstavljao 19 % proizvodnje, u odnosu na 30 % krajem 2014. Zbog tog su razvoja nastale rastuće napetosti u pogledu dostupnih količina, što je potpuno suprotno prekomjernom kapacitetu na tržištu, a da ta napetost pritom nije vršila konkurentski pritisak na zajednički pothvat društava Ineos i Solvay. Ta je napetost dovela do povećanja prodajnih cijena početkom 2015. Osim toga, pad ponude na europskom tržištu povećava pregovaračku snagu proizvođača PVC-a. Članak ICIS-a od 10. travnja 2015. upućuje na to, temeljeći svoju analizu na komunikaciji između klijenata na tržištu: „One buyer said that with European market seeing low imports, production difficulties and an increase in demand, April will be a month in which producers potentially can break long standing records for margin improvements” („Jedan je kupac izjavio da, s obzirom na to da na europskom tržištu vladaju slab izvoz, teškoće u proizvodnji i povećanje potražnje, u travnju bi proizvođači mogli obarati davno postavljene rekorde u pogledu poboljšanja svojih marži”). Zbog te su situacije proizvođači velike kupce podvrgnuli kvotama i povećanju prodajnih cijena. U tim bi okolnostima razdvajanje društva Kem One i/ili trajno smanjenje njegove prodaje samo ojačalo konkurentski položaj zajedničkog pothvata društava Ineos i Solvay na štetu tržišnog natjecanja na neeuropskim tržištima.

Prekomjerni kapacitet tržišta S-PVC-a

One buyer said that with European market seeing low imports, production difficulties and an increase in demand, April will be a month in which producers potentially can break long standing records for margin improvements

Jedan je kupac izjavio da, s obzirom na to da na europskom tržištu vladaju slab izvoz, teškoće u proizvodnji i povećanje potražnje, u travnju bi proizvođači mogli obarati davno postavljene rekorde u pogledu poboljšanja svojih marži

| (284) | Komisija iz toga zaključuje da zainteresirane strane u svojoj analizi prekomjernog kapaciteta na tržištu nisu dovoljno uzele u obzir razvoj tržišta PVC-a nakon donošenja Odluke Ineos/Solvay/JV, iako taj razvoj može dovesti do situacije u kojoj bi strateški ciljani izvoz u treće zemlje i preusmjeravanje proizvodnje mogli, u slučaju oslabljenog tržišnog natjecanja, dovesti do povećanja cijene koje je štetno za klijente u zapadnoj Europi. |
| --- | --- |

(284)

Komisija iz toga zaključuje da zainteresirane strane u svojoj analizi prekomjernog kapaciteta na tržištu nisu dovoljno uzele u obzir razvoj tržišta PVC-a nakon donošenja Odluke Ineos/Solvay/JV, iako taj razvoj može dovesti do situacije u kojoj bi strateški ciljani izvoz u treće zemlje i preusmjeravanje proizvodnje mogli, u slučaju oslabljenog tržišnog natjecanja, dovesti do povećanja cijene koje je štetno za klijente u zapadnoj Europi.

6.2.4.3.   Kompenzacijske mjere koje je Komisija ocijenila primjerenima

Kompenzacijske mjere koje je Komisija ocijenila primjerenima

| (285) | Najprije valja napomenuti da se u točki 39. Smjernica iz 2004. nije naveden cjelovit popis mogućih kompenzacijskih mjera, nego se samo navode neka a priori prihvatljiva rješenja, a da se ipak ne ograničava mogućnost Komisije da uzme u obzir kompenzacijske mjere koje nisu navedene na tom popisu. |
| --- | --- |

(285)

Najprije valja napomenuti da se u točki 39. Smjernica iz 2004. nije naveden cjelovit popis mogućih kompenzacijskih mjera, nego se samo navode neka a priori prihvatljiva rješenja, a da se ipak ne ograničava mogućnost Komisije da uzme u obzir kompenzacijske mjere koje nisu navedene na tom popisu.

a priori

| (286) | Komisija je nakon svoje istrage zaključila da su sljedeće mjere primjerene kompenzacijske mjere:






  — | gornja granica nazivnog kapaciteta proizvodnje klora ([600 – 700] kt/godišnje) i natrijeva hidroksida ([600 – 700] kt/godišnje, ne uključujući vlastitu potrošnju) u Fos-sur-Meru i Lavéri, i to u trajanju od [...] od dana donošenja ove odluke, |
| --- | --- | --- |

(286)

Komisija je nakon svoje istrage zaključila da su sljedeće mjere primjerene kompenzacijske mjere:

—

gornja granica nazivnog kapaciteta proizvodnje klora ([600 – 700] kt/godišnje) i natrijeva hidroksida ([600 – 700] kt/godišnje, ne uključujući vlastitu potrošnju) u Fos-sur-Meru i Lavéri, i to u trajanju od [...] od dana donošenja ove odluke,

| — | gornja granica udjela društva Kem One na tržištu S-PVC-a na području sjeverozapadne Europe (Belgija, Danska, Francuska, Irska, Luksemburg, Nizozemska, Norveška, Njemačka, Švedska i Ujedinjena Kraljevina promatrane zajedno) (21), u visini od [10 – 20] % obujma, i to u trajanju od [...] od dana donošenja ove odluke, |
| --- | --- |

—

gornja granica udjela društva Kem One na tržištu S-PVC-a na području sjeverozapadne Europe (Belgija, Danska, Francuska, Irska, Luksemburg, Nizozemska, Norveška, Njemačka, Švedska i Ujedinjena Kraljevina promatrane zajedno) (21), u visini od [10 – 20] % obujma, i to u trajanju od [...] od dana donošenja ove odluke,

21

| — | zabrana preuzimanja udjela ili imovine poduzetnika na tržištima proizvoda na području EGP-a, na kojima djeluje društvo Kem One, i to u trajanju od [...] od dana donošenja ove odluke. Ta se zabrana odnosi na društvo Kem One i svaku fizičku ili pravnu osobu koja trenutačno nadzire ili će nadzirati društvo Kem One tijekom narednih [...] u smislu članka 3. stavka 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (22). |
| --- | --- |

—

zabrana preuzimanja udjela ili imovine poduzetnika na tržištima proizvoda na području EGP-a, na kojima djeluje društvo Kem One, i to u trajanju od [...] od dana donošenja ove odluke. Ta se zabrana odnosi na društvo Kem One i svaku fizičku ili pravnu osobu koja trenutačno nadzire ili će nadzirati društvo Kem One tijekom narednih [...] u smislu članka 3. stavka 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (22).

22

| (287) | Te su tri kompenzacijske mjere protuteža nepovoljnim učincima mjera potpore na trgovinske uvjete tako što sprječavaju društvo Kem One da upotrijebi primljene potpore za širenje svoje prisutnosti na tržištu PVC-a i na drugim tržištima na kojima djeluje. |
| --- | --- |

(287)

Te su tri kompenzacijske mjere protuteža nepovoljnim učincima mjera potpore na trgovinske uvjete tako što sprječavaju društvo Kem One da upotrijebi primljene potpore za širenje svoje prisutnosti na tržištu PVC-a i na drugim tržištima na kojima djeluje.

| (288) | Gornja granica u trajanju od [...] od dana donošenja ove odluke nazivnog kapaciteta proizvodnje klora ([600 – 700] kt/godišnje) i natrijeva hidroksida ([600 – 700] kt/godišnje, ne uključujući vlastitu potrošnju) proizvodnih postrojenja u Fos-sur-Meru i Lavéri. Tom se mjerom „smanjuje” stvarna proizvodnja klora za [...] kt u odnosu na kapacitete stvarne proizvodnje društva Kem One koji su predviđeni nakon provedbe projekta SAM. Trenutačna stopa iskorištenosti kapaciteta proizvodnje klora i natrijeva hidroksida iznosi [80 – 90] % ([85 – 95] % i odgovara uobičajenoj stvarnoj stopi iskorištenosti, umanjenoj za oko [5 – 15] % zbog izvanredne nezgode koja se u lipnju 2014. dogodila u postrojenju u Fos-sur-Meru). Upotreba [90 – 100] % kapaciteta proizvodnje u 2015. i 2016. odgovara [...] kt/godišnje. Ta bi se stopa iskorištenosti trebala povećati na [85 – 95] % kada se u Lavéri provede prenamjena klor-alkalnih pogona za elektrolizu, zbog intrinzično povećane pouzdanosti, da bi se postigla stvarna proizvodnja klora predviđena poslovnim planom, odnosno [...] kt/godišnje. Ipak, treba napomenuti da bi novi pogon s membranskim člankom mogao proizvesti [5 – 15] % više od „nazivne” proizvodnje od [...] kt/godišnje, povećavši tako jakost električne struje s [...] na [...] kA/m2. Tu je tehničku mogućnost prihvatilo društvo Kem One, a preuzimanje odgovarajućeg materijala dogovoreno je s dobavljačem kako bi se olakšalo povećanje kasnije razine proizvodnje, u skladu s očekivanim rastom tržišta klora u 2017. i narednih godina. |
| --- | --- |

(288)

Gornja granica u trajanju od [...] od dana donošenja ove odluke nazivnog kapaciteta proizvodnje klora ([600 – 700] kt/godišnje) i natrijeva hidroksida ([600 – 700] kt/godišnje, ne uključujući vlastitu potrošnju) proizvodnih postrojenja u Fos-sur-Meru i Lavéri. Tom se mjerom „smanjuje” stvarna proizvodnja klora za [...] kt u odnosu na kapacitete stvarne proizvodnje društva Kem One koji su predviđeni nakon provedbe projekta SAM. Trenutačna stopa iskorištenosti kapaciteta proizvodnje klora i natrijeva hidroksida iznosi [80 – 90] % ([85 – 95] % i odgovara uobičajenoj stvarnoj stopi iskorištenosti, umanjenoj za oko [5 – 15] % zbog izvanredne nezgode koja se u lipnju 2014. dogodila u postrojenju u Fos-sur-Meru). Upotreba [90 – 100] % kapaciteta proizvodnje u 2015. i 2016. odgovara [...] kt/godišnje. Ta bi se stopa iskorištenosti trebala povećati na [85 – 95] % kada se u Lavéri provede prenamjena klor-alkalnih pogona za elektrolizu, zbog intrinzično povećane pouzdanosti, da bi se postigla stvarna proizvodnja klora predviđena poslovnim planom, odnosno [...] kt/godišnje. Ipak, treba napomenuti da bi novi pogon s membranskim člankom mogao proizvesti [5 – 15] % više od „nazivne” proizvodnje od [...] kt/godišnje, povećavši tako jakost električne struje s [...] na [...] kA/m2. Tu je tehničku mogućnost prihvatilo društvo Kem One, a preuzimanje odgovarajućeg materijala dogovoreno je s dobavljačem kako bi se olakšalo povećanje kasnije razine proizvodnje, u skladu s očekivanim rastom tržišta klora u 2017. i narednih godina.

Gornja granica u trajanju od

od dana donošenja ove odluke nazivnog kapaciteta proizvodnje klora ([600 – 700] kt/godišnje) i natrijeva hidroksida ([600 – 700] kt/godišnje, ne uključujući vlastitu potrošnju) proizvodnih postrojenja u Fos-sur-Meru i Lavéri

nazivne

2

| (289) | Naime, ako se uzmu u obzir sva tržišta na kojima društvo Kem One može prodavati klor, to društvo u svojoj silaznoj proizvodnji (S-PVC, PVC paste, klorirani PVC i klormetan) raspolaže dovoljnim kapacitetima da proizvode [...] kt klora godišnje. Osim toga, društvo Kem One predviđa rast potražnje klora i natrijeva hidroksida u zapadnoj Europi za [...] %, odnosno [...] % godišnje (23). Zbog gornje granice kapaciteta proizvodnje društvo Kem One neće moći razviti svoju proizvodnju klora do [600 – 700] kt/godišnje stvarne proizvodnje, što bi mu omogućilo da pokuša zadovoljiti potražnju na svim svojim potencijalnim tržištima, odnosno da stopu iskorištenosti svoje imovine silazno od proizvodnje klora dovede do najviše razine. Konačno, gornja granica nazivnog kapaciteta klora od [600 – 700] kt/godišnje, odnosno očekivana stvarna proizvodnja klora od [...] kt/godišnje, uskraćuje društvu Kem One mogućnost da osigura rast tržišta natrijeva hidroksida, što podrazumijeva oportunitetni gubitak od oko [...] % uz rast prodaje u [...]. Stoga će tržišni udio društva Kem One u pogledu natrijeva hidroksida u zapadnoj Europi, koji je procijenjen na [5 – 15] %, iznositi [5 – 15] %. |
| --- | --- |

(289)

Naime, ako se uzmu u obzir sva tržišta na kojima društvo Kem One može prodavati klor, to društvo u svojoj silaznoj proizvodnji (S-PVC, PVC paste, klorirani PVC i klormetan) raspolaže dovoljnim kapacitetima da proizvode [...] kt klora godišnje. Osim toga, društvo Kem One predviđa rast potražnje klora i natrijeva hidroksida u zapadnoj Europi za [...] %, odnosno [...] % godišnje (23). Zbog gornje granice kapaciteta proizvodnje društvo Kem One neće moći razviti svoju proizvodnju klora do [600 – 700] kt/godišnje stvarne proizvodnje, što bi mu omogućilo da pokuša zadovoljiti potražnju na svim svojim potencijalnim tržištima, odnosno da stopu iskorištenosti svoje imovine silazno od proizvodnje klora dovede do najviše razine. Konačno, gornja granica nazivnog kapaciteta klora od [600 – 700] kt/godišnje, odnosno očekivana stvarna proizvodnja klora od [...] kt/godišnje, uskraćuje društvu Kem One mogućnost da osigura rast tržišta natrijeva hidroksida, što podrazumijeva oportunitetni gubitak od oko [...] % uz rast prodaje u [...]. Stoga će tržišni udio društva Kem One u pogledu natrijeva hidroksida u zapadnoj Europi, koji je procijenjen na [5 – 15] %, iznositi [5 – 15] %.

23

| (290) | Osim toga, ta bi mjera onemogućila društvu Kem One da se proširi na tržišta te da poveća tržišne udjele u Europi i/ili izvoz spojeva klora, odnosno S-PVC-a, E-PVC-a (ili PVC paste), PVC-C-a (ili kloriranog PVC-a), klormetana i, u manjoj mjeri, tekućeg klora. Oportunitetni gubitak iznosi [...] kt klora na [...]. Na primjer, [...] kt klora omogućuje, na primjer, proizvodnju [...] kt S-PVC-a, zahvaljujući kojoj bi tržišni udio društva Kem One mogao umjesto [10 – 20] % iznositi [10 – 20] %, ako se promotre razina prodaje PVC-a društva Kem One ([...] kt/godišnje) i veličina tržišta S-PVC-a dostupnog europskim proizvođačima ([...] Mt). |
| --- | --- |

(290)

Osim toga, ta bi mjera onemogućila društvu Kem One da se proširi na tržišta te da poveća tržišne udjele u Europi i/ili izvoz spojeva klora, odnosno S-PVC-a, E-PVC-a (ili PVC paste), PVC-C-a (ili kloriranog PVC-a), klormetana i, u manjoj mjeri, tekućeg klora. Oportunitetni gubitak iznosi [...] kt klora na [...]. Na primjer, [...] kt klora omogućuje, na primjer, proizvodnju [...] kt S-PVC-a, zahvaljujući kojoj bi tržišni udio društva Kem One mogao umjesto [10 – 20] % iznositi [10 – 20] %, ako se promotre razina prodaje PVC-a društva Kem One ([...] kt/godišnje) i veličina tržišta S-PVC-a dostupnog europskim proizvođačima ([...] Mt).

| (291) | Gornja granica u trajanju od [...] od dana donošenja ove odluke udjela na tržištu S-PVC-a društva Kem One i njegovih trenutačnih ili budućih društava kćeri na području sjeverozapadne Europe (Belgija, Danska, Francuska, Irska, Luksemburg, Nizozemska, Norveška, Njemačka, Švedska i Ujedinjena Kraljevina promatrane zajedno), u visini od [10 – 20] % obujma (24). U pogledu S-PVC-a (uključujući M-PVC ili „PVC dobiven u masi” iz Saint-Fonsa, s kojim se poistovjećuje na tržištu), društvo Kem One raspolaže nazivnim kapacitetom proizvodnje od [...] kt/godišnje, što predstavlja gotovo [...] % kapaciteta ukupne proizvodnje zapadne Europe ([...] Mt/godišnje). |
| --- | --- |

(291)

Gornja granica u trajanju od [...] od dana donošenja ove odluke udjela na tržištu S-PVC-a društva Kem One i njegovih trenutačnih ili budućih društava kćeri na području sjeverozapadne Europe (Belgija, Danska, Francuska, Irska, Luksemburg, Nizozemska, Norveška, Njemačka, Švedska i Ujedinjena Kraljevina promatrane zajedno), u visini od [10 – 20] % obujma (24). U pogledu S-PVC-a (uključujući M-PVC ili „PVC dobiven u masi” iz Saint-Fonsa, s kojim se poistovjećuje na tržištu), društvo Kem One raspolaže nazivnim kapacitetom proizvodnje od [...] kt/godišnje, što predstavlja gotovo [...] % kapaciteta ukupne proizvodnje zapadne Europe ([...] Mt/godišnje).

Gornja granica u trajanju od

od dana donošenja ove odluke udjela na tržištu S-PVC-a društva Kem One i njegovih trenutačnih ili budućih društava kćeri na području sjeverozapadne Europe (Belgija, Danska, Francuska, Irska, Luksemburg, Nizozemska, Norveška, Njemačka, Švedska i Ujedinjena Kraljevina promatrane zajedno), u visini od [10 – 20] % obujma

24

| (292) | [...] |
| --- | --- |

(292)

[...]

| (293) | Kombinacija tih industrijskih i komercijalnih djelatnosti trebala bi dovesti do znatnog povećanja obujma prodaje na tom zemljopisnom području (oko [...] kt), tako da udio poduzetnika na tržištu S-PVC-a na tom području poveća na [10 – 20] %. |
| --- | --- |

(293)

Kombinacija tih industrijskih i komercijalnih djelatnosti trebala bi dovesti do znatnog povećanja obujma prodaje na tom zemljopisnom području (oko [...] kt), tako da udio poduzetnika na tržištu S-PVC-a na tom području poveća na [10 – 20] %.

| (294) | Tako Komisija smatra da bi gornja granica tržišnog udjela društva Kem One od [10 – 20] % (obujma) na tržištu S-PVC-a [...] od dana donošenja ove odluke na području sjeverozapadne Europe osigurala da društvo Kem One ne upotrebljava mjere potpore u okviru svoje komercijalne djelatnosti na tom području. Ta gornja granica omogućuje i ublažavanje učinaka potpore te izbjegavanje svakog rizika neopravdane povrede tržišnog natjecanja. Osim toga, uključivanje Francuske u taj zemljopisni opseg, u kojoj društvo Kem One ima svoje glavno industrijsko i komercijalno postrojenje za S-PVC, odgovara zahtjevima sudske prakse u području kompenzacijskih mjera (25). Prednost tog rješenja je i zadržavanje konkurentskog pritiska na zajedničkom pothvatu društava Ineos i Solvay, koji je glavni sudionik na tržištu S-PVC-a u sjeverozapadnoj Europi (26), i to bez zamrzavanja tržišnog natjecanja na pretjerano dugo razdoblje. |
| --- | --- |

(294)

Tako Komisija smatra da bi gornja granica tržišnog udjela društva Kem One od [10 – 20] % (obujma) na tržištu S-PVC-a [...] od dana donošenja ove odluke na području sjeverozapadne Europe osigurala da društvo Kem One ne upotrebljava mjere potpore u okviru svoje komercijalne djelatnosti na tom području. Ta gornja granica omogućuje i ublažavanje učinaka potpore te izbjegavanje svakog rizika neopravdane povrede tržišnog natjecanja. Osim toga, uključivanje Francuske u taj zemljopisni opseg, u kojoj društvo Kem One ima svoje glavno industrijsko i komercijalno postrojenje za S-PVC, odgovara zahtjevima sudske prakse u području kompenzacijskih mjera (25). Prednost tog rješenja je i zadržavanje konkurentskog pritiska na zajedničkom pothvatu društava Ineos i Solvay, koji je glavni sudionik na tržištu S-PVC-a u sjeverozapadnoj Europi (26), i to bez zamrzavanja tržišnog natjecanja na pretjerano dugo razdoblje.

25

26

| (295) | S obzirom na prethodno navedeno Komisija smatra da su te privremene gornje granice zapravo primjerenije mjere od otuđivanja imovine za izbjegavanje neopravdanog narušavanja tržišnog natjecanja predmetnim potporama, pri čemu se istodobno zadržava konkurentski pritisak na tržište S-PVC-a u sjeverozapadnoj Europi. |
| --- | --- |

(295)

S obzirom na prethodno navedeno Komisija smatra da su te privremene gornje granice zapravo primjerenije mjere od otuđivanja imovine za izbjegavanje neopravdanog narušavanja tržišnog natjecanja predmetnim potporama, pri čemu se istodobno zadržava konkurentski pritisak na tržište S-PVC-a u sjeverozapadnoj Europi.

| (296) | Zabrana preuzimanja. Ta se zabrana neće odnositi samo na društvo Kem One, nego i na svaku fizičku ili pravnu osobu koja trenutačno nadzire ili će nadzirati društvo Kem One tijekom narednih [...] u smislu članka 3. stavka 2. Uredbe EZ o koncentracijama, u kojem je pojašnjeno da se „[k]ontrola [...] temelji na pravima, ugovorima ili bilo kakvom drugom sredstvu, koje zasebno ili u kombinaciji, vodeći računa o svim činjeničnim i pravnim okolnostima, omogućava prevladavajući utjecaj na poduzetnika, posebno putem: (a) vlasništva ili prava na korištenje cijele ili dijela imovine poduzetnika; (b) prava ili ugovora, koji omogućuju prevladavajući utjecaj na sastav, glasovanje ili odlučivanje tijela poduzetnika”. Tako ni društvo Kem One ni subjekti koji ga nadziru neće moći zloupotrijebiti potpore koje mu je isplatila Francuska niti ih upotrijebiti za povećanje svoje tržišne moći na štetu subjekata koji nisu primili javne poticaje. |
| --- | --- |

(296)

Zabrana preuzimanja. Ta se zabrana neće odnositi samo na društvo Kem One, nego i na svaku fizičku ili pravnu osobu koja trenutačno nadzire ili će nadzirati društvo Kem One tijekom narednih [...] u smislu članka 3. stavka 2. Uredbe EZ o koncentracijama, u kojem je pojašnjeno da se „[k]ontrola [...] temelji na pravima, ugovorima ili bilo kakvom drugom sredstvu, koje zasebno ili u kombinaciji, vodeći računa o svim činjeničnim i pravnim okolnostima, omogućava prevladavajući utjecaj na poduzetnika, posebno putem: (a) vlasništva ili prava na korištenje cijele ili dijela imovine poduzetnika; (b) prava ili ugovora, koji omogućuju prevladavajući utjecaj na sastav, glasovanje ili odlučivanje tijela poduzetnika”. Tako ni društvo Kem One ni subjekti koji ga nadziru neće moći zloupotrijebiti potpore koje mu je isplatila Francuska niti ih upotrijebiti za povećanje svoje tržišne moći na štetu subjekata koji nisu primili javne poticaje.

Zabrana preuzimanja

[k]ontrola [...] temelji na pravima, ugovorima ili bilo kakvom drugom sredstvu, koje zasebno ili u kombinaciji, vodeći računa o svim činjeničnim i pravnim okolnostima, omogućava prevladavajući utjecaj na poduzetnika, posebno putem: (a) vlasništva ili prava na korištenje cijele ili dijela imovine poduzetnika; (b) prava ili ugovora, koji omogućuju prevladavajući utjecaj na sastav, glasovanje ili odlučivanje tijela poduzetnika

| (297) | Zabrana neće obuhvaćati preuzimanja i. koja su potrebna za ponovnu uspostavu održivosti društva Kem One i ii. kojima se ne izbjegava obveza strogog ograničenja učinaka potpore na najmanju razinu koja je potrebna za postizanje ciljeva plana restrukturiranja društva Kem One. Preuzimanje se neće moći provesti sve dok Komisija ne procijeni da su ispunjeni uvjeti predviđeni točkama i. i ii. Komisija treba u razumnom roku biti obaviještena o namjeri provedbe preuzimanja i o elementima koji joj omogućuju da procijeni jesu li ispunjeni uvjeti. |
| --- | --- |

(297)

Zabrana neće obuhvaćati preuzimanja i. koja su potrebna za ponovnu uspostavu održivosti društva Kem One i ii. kojima se ne izbjegava obveza strogog ograničenja učinaka potpore na najmanju razinu koja je potrebna za postizanje ciljeva plana restrukturiranja društva Kem One. Preuzimanje se neće moći provesti sve dok Komisija ne procijeni da su ispunjeni uvjeti predviđeni točkama i. i ii. Komisija treba u razumnom roku biti obaviještena o namjeri provedbe preuzimanja i o elementima koji joj omogućuju da procijeni jesu li ispunjeni uvjeti.

6.2.4.4.   Nadzor i polugodišnja izvješća

Nadzor i polugodišnja izvješća

| (298) | Točkom 49. Smjernica iz 2004. utvrđuje se: „Komisija mora biti u mogućnosti uvjeriti se da se plan restrukturiranja provodi na odgovarajući način putem redovnih podrobnih izvješća koja dostavlja dotična država članica”. |
| --- | --- |

(298)

Točkom 49. Smjernica iz 2004. utvrđuje se: „Komisija mora biti u mogućnosti uvjeriti se da se plan restrukturiranja provodi na odgovarajući način putem redovnih podrobnih izvješća koja dostavlja dotična država članica”.

Komisija mora biti u mogućnosti uvjeriti se da se plan restrukturiranja provodi na odgovarajući način putem redovnih podrobnih izvješća koja dostavlja dotična država članica

| (299) | U ovom slučaju, s obzirom na iznos predmetne potpore, narav kompenzacijskih mjera koje su potrebne za osiguranje usklađenosti potpora s pravilima o državnim potporama, cilj da se osigura ponovna uspostava održivosti društva Kem One i tržišno natjecanje na predmetnom tržištu, Komisija smatra da bi joj Francuska trebala dostaviti polugodišnja izvješća sa sljedećim elementima:






  — | dobrom provedbom plana restrukturiranja s ocjenom postizanja cilja ponovne uspostave održivosti društva Kem One, |
| --- | --- | --- |

(299)

U ovom slučaju, s obzirom na iznos predmetne potpore, narav kompenzacijskih mjera koje su potrebne za osiguranje usklađenosti potpora s pravilima o državnim potporama, cilj da se osigura ponovna uspostava održivosti društva Kem One i tržišno natjecanje na predmetnom tržištu, Komisija smatra da bi joj Francuska trebala dostaviti polugodišnja izvješća sa sljedećim elementima:

—

dobrom provedbom plana restrukturiranja s ocjenom postizanja cilja ponovne uspostave održivosti društva Kem One,

| — | stvarnom gornjom granicom nazivnog kapaciteta proizvodnje klora i natrijeva hidroksida u Fos-sur-Meru i Lavéri, |
| --- | --- |

—

stvarnom gornjom granicom nazivnog kapaciteta proizvodnje klora i natrijeva hidroksida u Fos-sur-Meru i Lavéri,

| — | stvarnom gornjom granicom tržišnog udjela društva Kem One na tržištu S-PVC-a na području sjeverozapadne Europe (Belgija, Danska, Francuska, Irska, Luksemburg, Nizozemska, Norveška, Njemačka, Švedska i Ujedinjena Kraljevina promatrane zajedno), u visini od [10 – 20] %, |
| --- | --- |

—

stvarnom gornjom granicom tržišnog udjela društva Kem One na tržištu S-PVC-a na području sjeverozapadne Europe (Belgija, Danska, Francuska, Irska, Luksemburg, Nizozemska, Norveška, Njemačka, Švedska i Ujedinjena Kraljevina promatrane zajedno), u visini od [10 – 20] %,

| — | nepreuzimanjem udjela ili imovine poduzetnika na tržištima proizvoda unutar EGP-a na kojima djeluje društvo Kem One, |
| --- | --- |

—

nepreuzimanjem udjela ili imovine poduzetnika na tržištima proizvoda unutar EGP-a na kojima djeluje društvo Kem One,

| — | procjenom tržišnog natjecanja na tržištu PVC-a te uzlaznim i silaznim tržištima u EGP-u, osobito uključujući tržišne udjele i kapacitete subjekata, promjene u strukturi tržišta, razvoj cijena i svaki drugi element koji je koristan da bi Komisija dobro razumjela situaciju. |
| --- | --- |

—

procjenom tržišnog natjecanja na tržištu PVC-a te uzlaznim i silaznim tržištima u EGP-u, osobito uključujući tržišne udjele i kapacitete subjekata, promjene u strukturi tržišta, razvoj cijena i svaki drugi element koji je koristan da bi Komisija dobro razumjela situaciju.

| (300) | Ta se izvješća trebaju dostaviti tijekom [...] od dana donošenja ove odluke. Prvo je izvješće Komisiji potrebno dostaviti šest mjeseci nakon donošenja ove odluke. |
| --- | --- |

(300)

Ta se izvješća trebaju dostaviti tijekom [...] od dana donošenja ove odluke. Prvo je izvješće Komisiji potrebno dostaviti šest mjeseci nakon donošenja ove odluke.

| (301) | Zaključno, u pogledu izbjegavanja neopravdanog narušavanja tržišnog natjecanja zbog mjera potpore, s obzirom na prisutnost zajedničkog pothvata društava Ineos/Solvay, koji je jako važan sudionik na tržištu S-PVC-a, s obzirom na to da drastičnije kompenzacijske mjere u obliku otuđivanja imovine koje su navedene u točki 39. Smjernica iz 2004. mogu ugroziti održivost društva Kem One te oslabiti njegov konkurentski položaj, što bi štetilo strukturi tržišta i konkurentskom učinku na njemu, te s obzirom na to da kompenzacijske mjere ispitane u odjeljku 6.2.4. ove odluke čak dovoljno ublažavaju učinke te, u okolnostima ovog slučaja, omogućuju odgovarajuće rješenje za narušavanje tržišnog natjecanja uzrokovano potporom i da će se te mjere u redovitim izvještajima procjenjivati zajedno s konkurentnošću na tržištu, Komisija je navedene kompenzacijske mjere ocijenila primjerenima. |
| --- | --- |

(301)

Zaključno, u pogledu izbjegavanja neopravdanog narušavanja tržišnog natjecanja zbog mjera potpore, s obzirom na prisutnost zajedničkog pothvata društava Ineos/Solvay, koji je jako važan sudionik na tržištu S-PVC-a, s obzirom na to da drastičnije kompenzacijske mjere u obliku otuđivanja imovine koje su navedene u točki 39. Smjernica iz 2004. mogu ugroziti održivost društva Kem One te oslabiti njegov konkurentski položaj, što bi štetilo strukturi tržišta i konkurentskom učinku na njemu, te s obzirom na to da kompenzacijske mjere ispitane u odjeljku 6.2.4. ove odluke čak dovoljno ublažavaju učinke te, u okolnostima ovog slučaja, omogućuju odgovarajuće rješenje za narušavanje tržišnog natjecanja uzrokovano potporom i da će se te mjere u redovitim izvještajima procjenjivati zajedno s konkurentnošću na tržištu, Komisija je navedene kompenzacijske mjere ocijenila primjerenima.

6.2.5.   Ograničenje potpore na najmanju razinu: stvaran doprinos bez elementa potpore

Ograničenje potpore na najmanju razinu: stvaran doprinos bez elementa potpore

| (302) | U skladu s točkom 43. Smjernica iz 2004., „[v]isina i intenzitet potpore moraju biti strogo ograničeni na najmanju razinu troškova restrukturiranja koji su potrebni da se restrukturiranje može poduzeti u okviru postojećih financijskih sredstava poduzeća, njegovih dioničara ili poslovne grupe kojoj pripada”. U točki 44. Smjernica iz 2004. navodi se da će „Komisija [...] u pravilu sljedeće doprinose restrukturiranju smatrati primjerenima: [...] 50 % u slučaju velikih poduzeća”. |
| --- | --- |

(302)

U skladu s točkom 43. Smjernica iz 2004., „[v]isina i intenzitet potpore moraju biti strogo ograničeni na najmanju razinu troškova restrukturiranja koji su potrebni da se restrukturiranje može poduzeti u okviru postojećih financijskih sredstava poduzeća, njegovih dioničara ili poslovne grupe kojoj pripada”. U točki 44. Smjernica iz 2004. navodi se da će „Komisija [...] u pravilu sljedeće doprinose restrukturiranju smatrati primjerenima: [...] 50 % u slučaju velikih poduzeća”.

[v]isina i intenzitet potpore moraju biti strogo ograničeni na najmanju razinu troškova restrukturiranja koji su potrebni da se restrukturiranje može poduzeti u okviru postojećih financijskih sredstava poduzeća, njegovih dioničara ili poslovne grupe kojoj pripada

Komisija [...] u pravilu sljedeće doprinose restrukturiranju smatrati primjerenima:

50 % u slučaju velikih poduzeća

| (303) | Najprije, elementima koji su prikupljeni nakon pokretanja postupka nije se moglo opravdati uključivanje zajma od [60 – 70] milijuna EUR u vlastiti doprinos društva Kem One. Naime, Francuska je potvrdila da je zajam hipotetski i neizvjestan, pri čemu je istaknula da se on ni u kojem slučaju neće dodijeliti prije 2016. Taj zajam stoga ne ispunjava uvjet stvarne učinkovitosti vlastitog doprinosa korisnika koji je naveden u Smjernicama iz 2004. Stoga Komisija smatra da nije opravdano uzeti ga u obzir pri izračunu. |
| --- | --- |

(303)

Najprije, elementima koji su prikupljeni nakon pokretanja postupka nije se moglo opravdati uključivanje zajma od [60 – 70] milijuna EUR u vlastiti doprinos društva Kem One. Naime, Francuska je potvrdila da je zajam hipotetski i neizvjestan, pri čemu je istaknula da se on ni u kojem slučaju neće dodijeliti prije 2016. Taj zajam stoga ne ispunjava uvjet stvarne učinkovitosti vlastitog doprinosa korisnika koji je naveden u Smjernicama iz 2004. Stoga Komisija smatra da nije opravdano uzeti ga u obzir pri izračunu.

| (304) | Istraga Komisije pokazala je da su izvori koji se trebaju uzeti u obzir pri izračunu vlastitog doprinosa društva Kem One troškovima restrukturiranja sljedeći:

  Tablica 4.


  Izvori privatnih doprinosa predviđeni planom restrukturiranja prema procjeni Komisije







  Izvor doprinosa | Iznos (u milijunima EUR) |
| --- | --- | --- |
| Samofinanciranje društva Kem One | [10 – 20] |
| Financiranje [Privatni subjekt 1] | [35 – 45] |
| Financiranje [Privatni subjekt 2] | [55 – 65] |
| Povećanje kapitala od strane kupaca | 10 |
| Namirenje potraživanja [Privatnog subjekta 6] | [0 – 10] |
| Ukupno | 133,4 |
| Izvor: Komisija |

(304)

Istraga Komisije pokazala je da su izvori koji se trebaju uzeti u obzir pri izračunu vlastitog doprinosa društva Kem One troškovima restrukturiranja sljedeći:

Tablica 4.

Tablica 4.

Izvori privatnih doprinosa predviđeni planom restrukturiranja prema procjeni Komisije

Izvori privatnih doprinosa predviđeni planom restrukturiranja prema procjeni Komisije

Izvor doprinosa

Iznos (u milijunima EUR)

Samofinanciranje društva Kem One

[10 – 20]

Financiranje [Privatni subjekt 1]

[35 – 45]

Financiranje [Privatni subjekt 2]

[55 – 65]

Povećanje kapitala od strane kupaca

10

Namirenje potraživanja [Privatnog subjekta 6]

[0 – 10]

Ukupno

Ukupno

133,4

133,4

Izvor: Komisija

Izvor:

| (305) | Tijekom istrage pojavilo se nekoliko novih elemenata. Najprije, u pogledu samofinanciranja društva Kem One, to je društvo do danas u projekt modernizacije uložilo samo 18 milijuna EUR. Zbog hipotetske naravi plaćanja ti se iznosi ne mogu kvalificirati kao vlastiti doprinosi. Osim toga, otkup potraživanja [Privatnog subjekta 2] iznosi in fine [55 – 65] milijuna EUR (u odnosu na prvotno predviđenih [40 – 50] milijuna EUR) nakon pregovora između društva Kem One i [Privatnog subjekta 2]. |
| --- | --- |

(305)

Tijekom istrage pojavilo se nekoliko novih elemenata. Najprije, u pogledu samofinanciranja društva Kem One, to je društvo do danas u projekt modernizacije uložilo samo 18 milijuna EUR. Zbog hipotetske naravi plaćanja ti se iznosi ne mogu kvalificirati kao vlastiti doprinosi. Osim toga, otkup potraživanja [Privatnog subjekta 2] iznosi in fine [55 – 65] milijuna EUR (u odnosu na prvotno predviđenih [40 – 50] milijuna EUR) nakon pregovora između društva Kem One i [Privatnog subjekta 2].

in fine

| (306) | Trošak restrukturiranja procijenjen je na 222 milijuna EUR. Vlastiti doprinos društva Kem One tom restrukturiranju predstavlja 60 % troškova restrukturiranja. |
| --- | --- |

(306)

Trošak restrukturiranja procijenjen je na 222 milijuna EUR. Vlastiti doprinos društva Kem One tom restrukturiranju predstavlja 60 % troškova restrukturiranja.

| (307) | Stoga se može zaključiti da je potpora ograničena na najmanju razinu, a da pritom nije potrebno odlučiti o naravi otpisa obveza koje su odobrili privatni vjerovnici. |
| --- | --- |

(307)

Stoga se može zaključiti da je potpora ograničena na najmanju razinu, a da pritom nije potrebno odlučiti o naravi otpisa obveza koje su odobrili privatni vjerovnici.

6.2.6.   Načelo jednokratne dodjele

Načelo jednokratne dodjele

| (308) | U skladu s točkom 72. i sljedećim točkama Smjernica iz 2004., potpora za restrukturiranje može se u razdoblju od deset godina dodijeliti isključivo jedanput. |
| --- | --- |

(308)

U skladu s točkom 72. i sljedećim točkama Smjernica iz 2004., potpora za restrukturiranje može se u razdoblju od deset godina dodijeliti isključivo jedanput.

| (309) | Francuska je u svojoj prijavi pojasnila da ni društvo Kem One ni grupa kojoj pripada još nisu primili potporu za sanaciju ili restrukturiranje. |
| --- | --- |

(309)

Francuska je u svojoj prijavi pojasnila da ni društvo Kem One ni grupa kojoj pripada još nisu primili potporu za sanaciju ili restrukturiranje.

| (310) | Stoga je poštovano načelo jednokratne dodjele. |
| --- | --- |

(310)

Stoga je poštovano načelo jednokratne dodjele.

7.   ZAKLJUČAK

ZAKLJUČAK

| (311) | Komisija smatra da se predmetne mjere potpore mogu ocijeniti spojivima s unutarnjim tržištem na temelju članka 107. stavka 3. točke (c) UFEU-a, pod uvjetom da se poštuju kompenzacijske mjere navedene u odjeljku 6.2.4.3. ove odluke i da se izvještaji predviđeni odjeljkom 6.2.4.4. ove odluke podnesu Komisiji u predviđenom roku, |
| --- | --- |

(311)

Komisija smatra da se predmetne mjere potpore mogu ocijeniti spojivima s unutarnjim tržištem na temelju članka 107. stavka 3. točke (c) UFEU-a, pod uvjetom da se poštuju kompenzacijske mjere navedene u odjeljku 6.2.4.3. ove odluke i da se izvještaji predviđeni odjeljkom 6.2.4.4. ove odluke podnesu Komisiji u predviđenom roku,

DONIJELA JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Potpore koje Francuska namjerava provesti u korist društva Kem One SAS (dalje u tekstu: „društvo Kem One”) u obliku i. zajma Fonda za gospodarski i socijalni razvoj, ii. subvencije i povratnih predujmova te iii. eventualnih otpisa poreznih i socijalnih obveza spojive su s unutarnjim tržištem u skladu s uvjetima iz članka 2.

Članak 2.

1.   Francuska osigurava da nazivni kapacitet proizvodnje klora ([600 – 700] kt/godišnje) i natrijeva hidroksida ([600 – 700] kt/godišnje, ne uključujući vlastitu potrošnju) društva Kem One u postrojenjima u Fos-sur-Meru i Lavéri ostane isti tijekom [...] od dana donošenja ove odluke.

2.   Francuska osigurava da udio društva Kem One na tržištu S-PVC-a u sjeverozapadnoj Europi (Belgija, Danska, Francuska, Irska, Luksemburg, Nizozemska, Norveška, Njemačka, Švedska i Ujedinjena Kraljevina promatrane zajedno) ne prelazi [10 – 20] % tijekom razdoblja od [...] od dana donošenja ove odluke.

3.   Francuska osigurava da se društvo Kem One i svaka fizička ili pravna osoba koja trenutačno nadzire ili će nadzirati društvo Kem One tijekom [...] nakon donošenja ove odluke suzdrži od preuzimanja udjela ili imovine poduzetnika na tržištima proizvoda unutar Europskog gospodarskog prostora (EGP) na kojima djeluje društvo Kem One, i to u trajanju od [...] od dana donošenja ove odluke.

Zabrana predviđena ovim stavkom ne primjenjuje se na preuzimanja:

| (a) | koja su potrebna za ponovnu uspostavu održivosti društva Kem One; i |
| --- | --- |

(a)

koja su potrebna za ponovnu uspostavu održivosti društva Kem One; i

| (b) | kojima se ne izbjegava obveza strogog ograničenja učinaka potpore na najmanju razinu koja je potrebna za postizanje ciljeva plana restrukturiranja društva Kem One. |
| --- | --- |

(b)

kojima se ne izbjegava obveza strogog ograničenja učinaka potpore na najmanju razinu koja je potrebna za postizanje ciljeva plana restrukturiranja društva Kem One.

Komisija treba u razumnom roku biti obaviještena o namjeri provedbe preuzimanja iz tog stavka i o elementima koji joj omogućuju da procijeni jesu li ispunjeni uvjeti iz točaka (a) i (b). Preuzimanje se ne može provesti sve dok Komisija ne presudi da su navedeni uvjeti ispunjeni.

Članak 3.

Francuska dostavlja Komisiji polugodišnja izvješća sa sljedećim elementima:

| (a) | dobrom provedbom plana restrukturiranja s ocjenom postizanja cilja ponovne uspostave održivosti društva Kem One; |
| --- | --- |

(a)

dobrom provedbom plana restrukturiranja s ocjenom postizanja cilja ponovne uspostave održivosti društva Kem One;

| (b) | svakom korisnom informacijom u pogledu poštovanja uvjeta navedenih u članku 2. i osobito razvoja tržišnog udjela društva Kem One na tržištu iz stavka 2. navedenog članka; |
| --- | --- |

(b)

svakom korisnom informacijom u pogledu poštovanja uvjeta navedenih u članku 2. i osobito razvoja tržišnog udjela društva Kem One na tržištu iz stavka 2. navedenog članka;

| (c) | procjenom tržišnog natjecanja na tržištu PVC-a te uzlaznim i silaznim tržištima u EGP-u, osobito uključujući tržišne udjele i kapacitete subjekata, promjene u strukturi tržišta, razvoj cijena i svaki drugi element koji je koristan da bi Komisija dobro razumjela situaciju. |
| --- | --- |

(c)

procjenom tržišnog natjecanja na tržištu PVC-a te uzlaznim i silaznim tržištima u EGP-u, osobito uključujući tržišne udjele i kapacitete subjekata, promjene u strukturi tržišta, razvoj cijena i svaki drugi element koji je koristan da bi Komisija dobro razumjela situaciju.

Ta je izvješća potrebno dostaviti tijekom [...] od dana donošenja ove odluke. Prvo je izvješće Komisiji potrebno dostaviti šest mjeseci nakon donošenja ove odluke.

Članak 4.

U roku od dva mjeseca od priopćenja ove odluke Francuska obavješćuje Komisiju o mjerama koje je poduzela u svrhu postupanja u skladu s ovom odlukom.

Članak 5.

Ova je odluka upućena Francuskoj Republici.

Sastavljeno u Bruxellesu 28. srpnja 2015.

Za Komisiju

Margrethe VESTAGER

Članica Komisije

---

(1)  
  SL C 460, 19.12.2014., str. 40.

1

(2)  Vidjeti bilješku 1.

2

(*1)  Povjerljiva informacija.

*1

(3)  Vidjeti osobito Odluku Komisije od 8. svibnja 2014. u predmetu M.6905 – Ineos/Solvay/JV (dalje u tekstu: „Odluka Ineos/Solvay/JV”).

3

(4)  Klor se upotrebljava za proizvodnju vinil-klorid monomera (VCM) koji se upotrebljava za proizvodnju PVC-a.

4

(5)  [...]

5

(6)  Službeni list Francuske Republike (Journal officiel de la République française) br. 279 od 1.12.2004., str. 20468.

6

Journal officiel de la République française

(7)  Prema definiciji Nacionalnog instituta za statistiku i ekonomske studije (Institut national de la statistique et des études économiques), srednje poduzeće ima od 250 do 4 999 zaposlenika te njegov promet ne prelazi 1,5 milijardi EUR, odnosno njegova ukupna bilanca ne prelazi 2 milijarde EUR. Srednjim poduzećem smatra se i poduzeće koje ima manje od 250 zaposlenika, ali više od 50 milijuna EUR prometa i više od 43 milijuna EUR ukupne bilance.

7

Institut national de la statistique et des études économiques

(8)  
  „
  Znatnu promjenu ciljeva ili načina provedbe plana može odobriti samo trgovački sud na zahtjev dužnika i na temelju izvještaja povjerenika za provedbu plana. Ako položaj dužnika omogućuje bitnu promjenu plana u korist vjerovnika, povjerenik za provedbu plana može pokrenuti postupak pred trgovačkim sudom.”

8

Znatnu promjenu ciljeva ili načina provedbe plana može odobriti samo trgovački sud na zahtjev dužnika i na temelju izvještaja povjerenika za provedbu plana. Ako položaj dužnika omogućuje bitnu promjenu plana u korist vjerovnika, povjerenik za provedbu plana može pokrenuti postupak pred trgovačkim sudom

(9)  Odluka o uzimanju zajma donijet će se s obzirom na novčani tok društva Kem One iz 2014. i 2015.

9

(10)  
  „
  Ako se određeni zahtjev za odobrenje odnosi na razvrstani pogon koji će se postavljati na novom proizvodnom području, a koji bi zbog opasnosti od eksplozije ili oslobađanja štetnih tvari mogao predstavljati znatni rizik za zdravlje ili sigurnost okolnog stanovništva i okoliša, moguće je uvesti ograničenja komunalnih usluga u pogledu upotrebe tla kao i izvršenja radova za koje je potrebna građevinska dozvola.”

10

Ako se određeni zahtjev za odobrenje odnosi na razvrstani pogon koji će se postavljati na novom proizvodnom području, a koji bi zbog opasnosti od eksplozije ili oslobađanja štetnih tvari mogao predstavljati znatni rizik za zdravlje ili sigurnost okolnog stanovništva i okoliša, moguće je uvesti ograničenja komunalnih usluga u pogledu upotrebe tla kao i izvršenja radova za koje je potrebna građevinska dozvola

(11)  
  SL C 14, 19.1.2008., str. 2.

11

(12)  Povećanje od 650 baznih bodova za razinu instrumenata osiguranja koja se smatra uobičajenom te od 1 000 baznih bodova za razinu instrumenata osiguranja koja se smatra niskom.

12

(13)  
  SL C 244, 1.10.2004., str. 2.

13

(14)  [...] EUR doprinosa poslodavca + [...] EUR poreza + [...] EUR doprinosa koji proizlaze iz sustava obveznog osiguranja grupe Malakoff Médéric.

14

(15)  Zbroj udjela od [...] % duga koji nije otpisan, odnosno [...] EUR, neoprostivog duga, odnosno [...] EUR, i socijalnog duga nastalog nakon predstečajnog postupka, odnosno 13 milijuna EUR.

15

(16)  
  SL C 249, 31.7.2014., str. 1.

16

(17)  Direktiva 2010/75/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010. o industrijskim emisijama (integrirano sprečavanje i kontrola onečišćenja) (SL L 334, 17.12.2010., str. 17.).

17

(18)  Odluka Komisije od 26. srpnja 2011. u predmetu M.6218 – Ineos/Tessenderlo Group S-PVC Assets. Vidjeti i Odluku Ineos/Solvay/JV.

18

(19)  Vidjeti točke 805., 828. i 838. Odluke Ineos/Solvay/JV.

19

(20)  Tako je Komisija 9. lipnja 2015. ICIG-u odobrila preuzimanje određenih poduzetnika iz sektora „
  vinil-klorida
  ” društva Ineos te je potvrdila da je on stjecatelj imovine koja je prenesena tijekom osnivanja zajedničkog pothvata (IP/15/5147).

20

vinil-klorida

(21)  Vidjeti točku 403. Odluke Ineos/Solvay/JV.

21

(22)  Uredba Vijeća (EZ) br. 139/2004 od 20. siječnja 2004. o kontroli koncentracija između poduzetnika („Uredba EZ o koncentracijama”) (SL L 24, 29.1.2004., str. 1.).

22

(23)  Posljednjih se deset godina naime pokazalo da potražnja za natrijevim hidroksidom, čija je upotreba iznimno raznolika, raste po stopi koja je vrlo slična stopi BDP-a, dok potražnja za klorom raste po nešto nižoj stopi.

23

(24)  Kada se obujam prodaje na zemljopisnom području u određenom roku prikazuje u službenim statistikama i ne ovisi isključivo o društvu Kem One te kada su zbog poštovanja praga potrebne relativno brze prilagodbe trgovinske politike preraspodjelom prodaje u okviru obuhvaćenog zemljopisnog područja, valja ograničiti utvrđeni prag tržišnog udjela. Stoga, ako je tržišni udio veći od gornje granice utvrđene ovom odlukom za 10 %, smatrat će se da gornja granica nije prekoračena ako korisnik uspostavi tržišni udio na 11 % u najduljem roku od jedne godine od prvog polugodišnjeg izvješća u kojem je navedeno to prekoračenje.

24

(25)  T-115/09 i T-116/09 – Electrolux i Whirlpool/Komisija. EU:T:2012:76, točke od 50. do 58.

25

(26)  Vidjeti točku 403. i sljedeće točke Odluke Ineos/Solvay/JV.

26

---

SMJERNICE

| 1.4.2016 | HR | Službeni list Europske unije | L 86/42 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2016

HR

Službeni list Europske unije

L 86/42

---

SMJERNICA (EU) 2016/450 EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE

оd 4. prosinca 2015.

o izmjeni Smjernice ESB/2014/15 o monetarnoj i financijskoj statistici (ESB/2015/44)

UPRAVNO VIJEĆE EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE,

uzimajući u obzir Statut Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke, a posebno njegov članak 5. stavak 1., članak 12. stavak 1. i članak 14. stavak 3.,

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 2533/98 od 23. studenoga 1998. o prikupljanju statističkih podataka od strane Europske središnje banke (1),

budući da:

| (1) | Potrebno je ažurirati sastavljanje monetarne i financijske statistike s obzirom na činjenicu da će se, sukladno Uredbi (EU) br. 1374/2014 Europske središnje banke (ESB/2014/50) (2), počevši s referentnim razdobljem Q1 2016., statistički izvještajni zahtjevi odnositi na osiguravajuća društva. Stoga je potrebno započeti sastavljanje statistike osiguravajućih društva u okviru utvrđenom u Smjernici ESB/2014/15 (3). |
| --- | --- |

(1)

Potrebno je ažurirati sastavljanje monetarne i financijske statistike s obzirom na činjenicu da će se, sukladno Uredbi (EU) br. 1374/2014 Europske središnje banke (ESB/2014/50) (2), počevši s referentnim razdobljem Q1 2016., statistički izvještajni zahtjevi odnositi na osiguravajuća društva. Stoga je potrebno započeti sastavljanje statistike osiguravajućih društva u okviru utvrđenom u Smjernici ESB/2014/15 (3).

| (2) | Smjernicu ESB/2014/15 trebalo bi izmijeniti na odgovarajući način, |
| --- | --- |

(2)

Smjernicu ESB/2014/15 trebalo bi izmijeniti na odgovarajući način,

DONIJELO JE OVU SMJERNICU:

Članak 1.

Izmjene

Smjernica ESB/2014/15 mijenja se kako slijedi:

| 1. | U članku 1. stavak 2. zamjenjuje se sljedećim: |
| --- | --- |

1.

U članku 1. stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:

2.

| 2. | U članku 25. stavku 1. dodaje se sljedeći stavak:
  „Radi omogućavanja ustanovljavanja i održavanja popisa osiguravajućih društava za statističke svrhe iz članka 3. Uredbe (EU) br. 1374/2014 Europske središnje banke (ESB/2014/50) (*1) varijable navedene u dijelovima 1. i 2. Priloga V. potrebno je prikupiti u RIAD-u u propisanim intervalima. Nacionalne središnje banke dostavljaju sva ažuriranja ovih varijabli, posebno kada se institucija pridruži ili napusti populaciju osiguravajućih društava. Nacionalne središnje banke prenose potpune referentne podatke kako su navedeni u dijelovima 1. i 2. Priloga V. o matičnim osiguravajućim društvima i društvima kćerima rezidentima, o svim podružnicama rezidentima neovisno o tome gdje se nalaze njihova matična društva te o podružnicama matičnih osiguravajućih društava i društava kćeri rezidenata koje su rezidenti izvan ekonomskog područja Unije. Ovaj skup podataka dopunjava se potpunim referentnim podacima kako su navedeni u dijelovima 1. i 2. Priloga V. o podružnicama matičnih osiguravajućih društava rezidenata i društava kćeri koje su rezidenti u državama članicama nesudionicama koje nisu izvjestiteljice. Ovo izvještavanje može se temeljiti na opsežnijem prikupljanju podataka koje obuhvaća sve podružnice matičnih osiguravajućih društava i društava kćeri rezidenata, neovisno o državi u kojoj su podružnice rezidenti.

  (*1)  (Uredba (EU) br. 1374/2014 Europske središnje banke od 28. studenoga 2014. o statističkim izvještajnim zahtjevima za osiguravajuća društva (ESB/2014/50) (SL L 366, 20.12.2014., str. 36.).”
  " |
| --- | --- |

U članku 25. stavku 1. dodaje se sljedeći stavak:

„Radi omogućavanja ustanovljavanja i održavanja popisa osiguravajućih društava za statističke svrhe iz članka 3. Uredbe (EU) br. 1374/2014 Europske središnje banke (ESB/2014/50) (*1) varijable navedene u dijelovima 1. i 2. Priloga V. potrebno je prikupiti u RIAD-u u propisanim intervalima. Nacionalne središnje banke dostavljaju sva ažuriranja ovih varijabli, posebno kada se institucija pridruži ili napusti populaciju osiguravajućih društava. Nacionalne središnje banke prenose potpune referentne podatke kako su navedeni u dijelovima 1. i 2. Priloga V. o matičnim osiguravajućim društvima i društvima kćerima rezidentima, o svim podružnicama rezidentima neovisno o tome gdje se nalaze njihova matična društva te o podružnicama matičnih osiguravajućih društava i društava kćeri rezidenata koje su rezidenti izvan ekonomskog područja Unije. Ovaj skup podataka dopunjava se potpunim referentnim podacima kako su navedeni u dijelovima 1. i 2. Priloga V. o podružnicama matičnih osiguravajućih društava rezidenata i društava kćeri koje su rezidenti u državama članicama nesudionicama koje nisu izvjestiteljice. Ovo izvještavanje može se temeljiti na opsežnijem prikupljanju podataka koje obuhvaća sve podružnice matičnih osiguravajućih društava i društava kćeri rezidenata, neovisno o državi u kojoj su podružnice rezidenti.

*1

(*1)  (Uredba (EU) br. 1374/2014 Europske središnje banke od 28. studenoga 2014. o statističkim izvještajnim zahtjevima za osiguravajuća društva (ESB/2014/50) (SL L 366, 20.12.2014., str. 36.).”
  "

*1

| 3. | U članku 25. stavku 2. dodaje se sljedeći stavak:
  „Pri prvom dostavljanju popisa osiguravajućih društava, nacionalne središnje banke prenose ESB-u potpune tromjesečne referentne podatke kako su navedeni u dijelu 1. Priloga V. o matičnim osiguravajućim društvima i društvima kćerima rezidentima, najkasnije 31. ožujka 2016. Međutim, nacionalne središnje banke potiču se da prenesu ove podatke do 31. prosinca 2015. Nacionalne središnje banke prenose ESB-u potpune referentne podatke kako su navedeni u dijelovima 1. i 2. Priloga V. o svim podružnicama rezidentima neovisno o tome gdje se nalaze njihova matična društva te o podružnicama matičnih osiguravajućih društava rezidenata i društava kćeri koje su rezidenti izvan ekonomskog područja Unije i u državama članicama nesudionicama koje nisu izvjestiteljice, najkasnije 31. srpnja 2016. Atributi koji se traže na godišnjoj osnovi dostavljaju se za sve institucije do 31. srpnja 2016.
  U naknadnim prijenosima, nacionalne središnje banke prenose ESB-u ažurirane podatke o tromjesečnim varijablama navedenima za osiguravajuća društva najmanje na tromjesečnoj osnovi, u roku od dva mjeseca nakon referentnog datuma. Godišnje varijable ažuriraju se za sva osiguravajuća društva na godišnjoj osnovi, najkasnije šest mjeseci nakon referentnog datuma 31. prosinca.” |
| --- | --- |

3.

U članku 25. stavku 2. dodaje se sljedeći stavak:

„Pri prvom dostavljanju popisa osiguravajućih društava, nacionalne središnje banke prenose ESB-u potpune tromjesečne referentne podatke kako su navedeni u dijelu 1. Priloga V. o matičnim osiguravajućim društvima i društvima kćerima rezidentima, najkasnije 31. ožujka 2016. Međutim, nacionalne središnje banke potiču se da prenesu ove podatke do 31. prosinca 2015. Nacionalne središnje banke prenose ESB-u potpune referentne podatke kako su navedeni u dijelovima 1. i 2. Priloga V. o svim podružnicama rezidentima neovisno o tome gdje se nalaze njihova matična društva te o podružnicama matičnih osiguravajućih društava rezidenata i društava kćeri koje su rezidenti izvan ekonomskog područja Unije i u državama članicama nesudionicama koje nisu izvjestiteljice, najkasnije 31. srpnja 2016. Atributi koji se traže na godišnjoj osnovi dostavljaju se za sve institucije do 31. srpnja 2016.

U naknadnim prijenosima, nacionalne središnje banke prenose ESB-u ažurirane podatke o tromjesečnim varijablama navedenima za osiguravajuća društva najmanje na tromjesečnoj osnovi, u roku od dva mjeseca nakon referentnog datuma. Godišnje varijable ažuriraju se za sva osiguravajuća društva na godišnjoj osnovi, najkasnije šest mjeseci nakon referentnog datuma 31. prosinca.”

| 4. | U članku 25. stavku 3. dodaje se sljedeći stavak:
  „Do 18.00 sati po srednjoeuropskom vremenu (SEV) četvrtog radnog dana nakon roka za prijenos ažuriranih podataka, ESB izrađuje kopiju skupa podataka o osiguravajućim društvima i stavlja ga na raspolaganje nacionalnim središnjim bankama. Nakon toga ESB objavljuje popis osiguravajućih društava na svojim mrežnim stranicama.” |
| --- | --- |

4.

U članku 25. stavku 3. dodaje se sljedeći stavak:

„Do 18.00 sati po srednjoeuropskom vremenu (SEV) četvrtog radnog dana nakon roka za prijenos ažuriranih podataka, ESB izrađuje kopiju skupa podataka o osiguravajućim društvima i stavlja ga na raspolaganje nacionalnim središnjim bankama. Nakon toga ESB objavljuje popis osiguravajućih društava na svojim mrežnim stranicama.”

| 5. | U članku 26. stavak 2. zamjenjuje se sljedećim: |
| --- | --- |

5.

U članku 26. stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:

6.

| 6. | Umeće se sljedeći članak 26.a:

  „Članak 26.a
  Statistika osiguravajućih društava
  1.   
  Opseg izvještavanja


  2.   
  Učestalost i rokovi izvještavanja


  Nacionalne središnje banke dostavljaju ESB-u tromjesečne podatke o osiguravajućim društvima do kraja radnog dana 10. radnog dana nakon roka određenog za tromjesečne podatke u članku 8. Uredbe (EU) br. 1374/2014 (ESB/2014/50). Za prijelazno razdoblje koje obuhvaća izvještavanje za prva tri tromjesečja 2016. ovaj rok se produžuje do 30. radnog dana nakon gore navedenog roka za referentno razdoblje Q1 2016., do 25. radnog dana nakon gore navedenog roka za referentno razdoblje Q2 2016. i do 20. radnog dana nakon gore navedenog roka za referentno razdoblje Q3 2016.
  Nacionalne središnje banke dostavljaju ESB-u godišnje podatke o osiguravajućim društvima do kraja radnog dana 10. radnog dana nakon roka određenog za godišnje podatke u članku 8. Uredbe (EU) br. 1374/2014 (ESB/2014/50).
  Do rujna svake godine ESB dostavlja unaprijed nacionalnim središnjim bankama točne datume prijenosa u obliku kalendara za dostavu podataka.
  Pri prvom dostavljanju ESB-u tromjesečnih podataka o osiguravajućim društvima, od nacionalnih središnjih banaka traži se da dostave podatke o stanjima. Podaci o usklađivanju tokova prenose se koliko je to moguće.
  3.   
  Politika revizija


  Sljedeća opća pravila primjenjuju se na revizije tromjesečnih i godišnjih podataka:






  (a) | tijekom redovnih tromjesečnih razdoblja izrade, tj. za zadano referentno razdoblje, od roka određenog u stavku 2. do datuma na koji se podaci šalju nazad nacionalnim središnjim bankama, nacionalne središnje banke mogu revidirati podatke koji obuhvaćaju prethodno referentno tromjesečje; |
| --- | --- | --- |

Umeće se sljedeći članak 26.a:

„Članak 26.a

Statistika osiguravajućih društava

1.   
  Opseg izvještavanja

2.   
  Učestalost i rokovi izvještavanja

Nacionalne središnje banke dostavljaju ESB-u tromjesečne podatke o osiguravajućim društvima do kraja radnog dana 10. radnog dana nakon roka određenog za tromjesečne podatke u članku 8. Uredbe (EU) br. 1374/2014 (ESB/2014/50). Za prijelazno razdoblje koje obuhvaća izvještavanje za prva tri tromjesečja 2016. ovaj rok se produžuje do 30. radnog dana nakon gore navedenog roka za referentno razdoblje Q1 2016., do 25. radnog dana nakon gore navedenog roka za referentno razdoblje Q2 2016. i do 20. radnog dana nakon gore navedenog roka za referentno razdoblje Q3 2016.

Nacionalne središnje banke dostavljaju ESB-u godišnje podatke o osiguravajućim društvima do kraja radnog dana 10. radnog dana nakon roka određenog za godišnje podatke u članku 8. Uredbe (EU) br. 1374/2014 (ESB/2014/50).

Do rujna svake godine ESB dostavlja unaprijed nacionalnim središnjim bankama točne datume prijenosa u obliku kalendara za dostavu podataka.

Pri prvom dostavljanju ESB-u tromjesečnih podataka o osiguravajućim društvima, od nacionalnih središnjih banaka traži se da dostave podatke o stanjima. Podaci o usklađivanju tokova prenose se koliko je to moguće.

3.   
  Politika revizija

Sljedeća opća pravila primjenjuju se na revizije tromjesečnih i godišnjih podataka:

(a)

tijekom redovnih tromjesečnih razdoblja izrade, tj. za zadano referentno razdoblje, od roka određenog u stavku 2. do datuma na koji se podaci šalju nazad nacionalnim središnjim bankama, nacionalne središnje banke mogu revidirati podatke koji obuhvaćaju prethodno referentno tromjesečje;

| (b) | tijekom redovnih godišnjih razdoblja izrade, tj. za zadanu referentnu godinu, od roka određenog u stavku 2. do datuma na koji se podaci šalju nazad nacionalnim središnjim bankama, nacionalne središnje banke mogu revidirati podatke koji obuhvaćaju prethodnu referentnu godinu; |
| --- | --- |

(b)

tijekom redovnih godišnjih razdoblja izrade, tj. za zadanu referentnu godinu, od roka određenog u stavku 2. do datuma na koji se podaci šalju nazad nacionalnim središnjim bankama, nacionalne središnje banke mogu revidirati podatke koji obuhvaćaju prethodnu referentnu godinu;

| (c) | izvan redovnih razdoblja izrade, nacionalne središnje banke mogu također revidirati podatke koji obuhvaćaju prethodna referentna razdoblja. |
| --- | --- |

(c)

izvan redovnih razdoblja izrade, nacionalne središnje banke mogu također revidirati podatke koji obuhvaćaju prethodna referentna razdoblja.

4.   
  Odstupanja i ekstrapolacija

Radi osiguranja kvalitete statistike osiguravajućih društava iz europodručja, kada nacionalne središnje banke odobravaju odstupanja najmanjim osiguravajućim društvima u skladu s člankom 7. stavkom 1. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1374/2014 (ESB/2014/50), one primjenjuju ekstrapolaciju tromjesečnih podataka o osiguravajućim društvima dostavljenih ESB-u tako da se postigne 100 %-tni obuhvat.

Nacionalne središnje banke mogu odabrati postupak za ekstrapolaciju tako da se postigne 100 %-tni obuhvat temeljen na podacima prikupljenim u skladu s člankom 7. stavkom 1. točkom (b) i člankom 7. stavkom 1. točkom (c) Uredbe (EU) br. 1374/2014 (ESB/2014/50) pod uvjetom da su procjene temeljene na odgovarajućoj vrsti osiguravajućeg društva (tj. društva za životno osiguranje, društva za neživotno osiguranje, društva za reosiguranje, složena društva za osiguranje).

Nacionalne središnje banke također osiguravaju da, za referentna tromjesečja 2016., podaci dostavljeni ESB-u predstavljaju 100 % izvještajne populacije. Nacionalne središnje banke koje namjeravaju odobriti odstupanja najmanjim osiguravajućim društvima temeljem članka 7. stavka 1. točke (a) Uredbe (EU) br. 1374/2014 (ESB/2014/50) prikupljaju sve potrebne podatke kako bi osigurale da podaci preneseni ESB-u budu najviše kvalitete. Nacionalne središnje banke koje izvode tražene podatke iz podataka prikupljenih za potrebe nadzora temeljem Direktive 2009/138/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (*2) mogu, u tu svrhu i. proširiti podatke prikupljene za početni dan kao referentni datum 1. siječnja 2016. (vidjeti stavak 5.), ii. povećati obuhvat izvještajne populacije za prvo referentno tromjesečje (tromjesečja), ili iii. koristiti alternativne izvore podataka iz kojih se mogu izvesti ekstrapolirani podaci jednako visoke kvalitete.

5.   
  Jednokratno izvještavanje za referentno razdoblje Q4 2015.

Nacionalne središnje banke prenose ESB-u podatke o stanju na kraju 2015., koji mogu uključivati procjenu ako je potrebno, za glavne agregate kao što je navedeno u dijelu 23. Priloga II: U tu svrhu, nacionalne središnje banka mogu koristiti podatke koji se odnose na 1. siječnja 2016. prikupljene za potrebe nadzora temeljem Direktive 2009/138/EZ. Ovi podaci prenose se ESB-u zajedno s podacima za Q1 2016.

6.   
  Izvođenje agregiranih podataka za vrijednosne papire

Nacionalne središnje banke izvode agregirane podatke o tromjesečnim podacima o imovini i obvezama za svaku vrstu osiguravajućeg društva u skladu s tablicama 2.a i 2.b dijela 23. Priloga II. kako slijedi:

| (a) | Za vrijednosne papire s oznakama ISIN, nacionalne središnje banke raspoređuju podatke koji se dostavljaju po pojedinačnim vrijednosnim papirima (s-b-s) u podatke koji se izvode iz Centralizirane baze podataka o vrijednosnim papirima (CSDB) kao referentne baze podataka. Raspoređeni podaci dobiveni na temelju pojedinačnih vrijednosnih papira koriste se za izračun vrijednosti imovine i obveza u eurima i za izvođenje potrebnih raščlambi za svaki pojedinačni vrijednosni papir koji drži ili koji je izdalo osiguravajuće društvo. Ako se identifikatori vrijednosnih papira ne nalaze u CSDB-u, ili se podaci potrebni za izračun imovine i obveza u skladu s tablicom 2.a i 2.b dijela 23. Priloga II. ne mogu dobiti iz CSDB-a, nacionalne središnje banke procjenjuju nedostajuće podatke. |
| --- | --- |

(a)

Za vrijednosne papire s oznakama ISIN, nacionalne središnje banke raspoređuju podatke koji se dostavljaju po pojedinačnim vrijednosnim papirima (s-b-s) u podatke koji se izvode iz Centralizirane baze podataka o vrijednosnim papirima (CSDB) kao referentne baze podataka. Raspoređeni podaci dobiveni na temelju pojedinačnih vrijednosnih papira koriste se za izračun vrijednosti imovine i obveza u eurima i za izvođenje potrebnih raščlambi za svaki pojedinačni vrijednosni papir koji drži ili koji je izdalo osiguravajuće društvo. Ako se identifikatori vrijednosnih papira ne nalaze u CSDB-u, ili se podaci potrebni za izračun imovine i obveza u skladu s tablicom 2.a i 2.b dijela 23. Priloga II. ne mogu dobiti iz CSDB-a, nacionalne središnje banke procjenjuju nedostajuće podatke.

| (b) | Nacionalne središnje banke agregiraju podatke o vrijednosnim papirima izvedene u skladu s točkom (a) i dodaju ih podacima dostavljenim za vrijednosne papire bez oznaka ISIN radi izrade agregata za: i. dužničke vrijednosne papire raščlanjene prema dospijeću (izvornom i preostalom) i drugoj ugovornoj strani (sektoru i rezidentnosti); ii. vlasnički kapital raščlanjen prema instrumentu i drugoj ugovornoj strani (sektoru i rezidentnosti); i iii. dionice/udjele u investicijskim fondovima raščlanjene prema vrsti investicijskog fonda i rezidentnosti druge ugovorne strane. |
| --- | --- |

(b)

Nacionalne središnje banke agregiraju podatke o vrijednosnim papirima izvedene u skladu s točkom (a) i dodaju ih podacima dostavljenim za vrijednosne papire bez oznaka ISIN radi izrade agregata za: i. dužničke vrijednosne papire raščlanjene prema dospijeću (izvornom i preostalom) i drugoj ugovornoj strani (sektoru i rezidentnosti); ii. vlasnički kapital raščlanjen prema instrumentu i drugoj ugovornoj strani (sektoru i rezidentnosti); i iii. dionice/udjele u investicijskim fondovima raščlanjene prema vrsti investicijskog fonda i rezidentnosti druge ugovorne strane.

7.   
  Raščlamba držanja dionica/udjela u investicijskim fondovima prema glavnom cilju ulaganja

Nacionalne središnje banke prenose ESB-u najbolje procjene za držanja dionica/udjela u investicijskim fondovima od strane osiguravajućih društava raščlanjena prema glavnom cilju ulaganja (tj. obveznički fondovi, dionički fondovi, mješoviti fondovi, nekretninski fondovi, fondovi za ograničavanje rizika i drugi fondovi). Ovi podaci mogu se izvesti raspoređivanjem podataka koji se dostavljaju na temelju pojedinačnih vrijednosnih papira u skladu s Uredbom (EU) br. 1374/2014 (ESB/2014/50) s podacima izvedenim iz CSDB-a kao referentne baze podataka.

Ako se dionice/udjeli u investicijskim fondovima koji se drže ne nalaze u CSDB-u, nacionalne središnje banke procjenjuju podatke koji nedostaju ili koriste alternativne izvore radi izvođenja podataka.

Nacionalne središnje banke mogu, kao prijelaznu mjeru, prenijeti ove podatke ESB-u prvi put kada prenose podatke za Q2 2016. obuhvaćanjem podataka i za Q1 2016.

8.   
  Procjena tromjesečnih podataka za tehničke pričuve neživotnih osiguranja

U skladu s člankom 4. stavkom 1. točkom (c) Uredbe (EU) br. 1374/2014 (ESB/2014/50), nacionalne središnje banke prikupljaju podatke o tehničkim pričuvama neživotnih osiguranja raščlanjene prema vrsti osiguranja i zemljopisnom području na godišnjoj osnovi. Nacionalne središnje banke prenose ESB-u tromjesečne podatke koji se mogu procijeniti temeljem podataka prikupljenih na godišnjoj osnovi.

9.   
  Metode vrednovanja i/ili računovodstvena pravila

Pravila vrednovanja i/ili računovodstvena pravila iz Uredbe (EU) br. 1374/2014 (ESB/2014/50) primjenjuju se i kada nacionalne središnje banke dostavljaju ESB-u podatke o osiguravajućim društvima.

10.   
  Pojašnjenja

Nacionalne središnje banke dostavljaju pojašnjenja kojima objašnjavaju razloge za značajne revizije i revizije obavljene izvan redovitih razdoblja izrade u skladu s člankom 26.a stavkom 3. točkom (c). Osim toga, nacionalne središnje banke dostavljaju ESB-u pojašnjenja vezano uz reklasifikacijska usklađivanja.

11.   
  Pristupi sastavljanja

Nacionalne središnje banke mogu prikupljati podatke od svih osiguravajućih društava rezidenata u državi (‚pristup države domaćina‘) u skladu s člankom 2. stavkom 1. Uredbe (EU) br. 1374/2014 (ESB/2014/50) ili mogu izvoditi podatke koji se traže za potrebe ESSB-a iz podataka prikupljenih za potrebe nadzora temeljem Direktive 2009/138/EZ, u skladu s člankom 2. stavkom 2. Uredbe (EU) br. 137472014 (ESB/2014/50) (‚pristup matične države‘).

U načelu, podaci koji se prenose ESB-u u skladu s ovom Smjernicom predstavljaju pristup države domaćina. Međutim, nacionalne središnje banke koje izvode podatke koji se traže za potrebe ESSB-a iz prikupljenih nadzornih podataka mogu prenositi podatke slijedeći pristup matične države sve dok se razlika između pristupa države domaćina i pristupa matične države ne smatra značajnom.

Pitanje je li razlika između pristupa države domaćina i pristupa matične države značajna procjenjuje se na temelju podataka o premijama koji se dostavljaju u skladu s tablicom 3. dijela 23. Priloga II. ovoj Smjernici. Temeljem ove procjene, ESB će, u bliskoj suradnji s nacionalnim središnjim bankama, odrediti pristup koji će se poštivati u vezi prijenosa podataka ESB-u temeljem pristupa države domaćina. Nacionalne središnje banke izuzete su od prilagođavanja svojih podataka dok se ovaj pristup ne odredi.

Nacionalne središnje banke koje žele prilagoditi svoje podatke mogu, na dobrovoljnoj osnovi i koliko je to moguće, izvesti podatke temeljem pristupa države domaćina iz podataka prikupljenih u skladu s pristupom matične države. U tu svrhu može doći do sklapanja bilateralnih ugovora i razmjene informacija između dotičnih nacionalnih središnjih banaka.

(*2)  Direktiva 2009/138/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 25. studenoga 2009. o osnivanju i obavljanju djelatnosti osiguranja i reosiguranja (Solventnost II) (SL L 335, 17.12.2009., str. 1.).”
  "

*2

| 7. | Prilozi II., III., IV. i V. mijenjaju se u skladu s prilozima ovoj Smjernici. |
| --- | --- |

7.

Prilozi II., III., IV. i V. mijenjaju se u skladu s prilozima ovoj Smjernici.

Članak 2.

Stupanje na snagu i provedba

Ova Smjernica stupa na snagu danom obavještavanja nacionalnih središnjih banaka država članica čija je valuta euro. Nacionalne središnje banke država članica europodručja primjenjuju ovu Smjernicu od 1. siječnja 2016.

Članak 3.

Adresati

Ova Smjernica upućena je nacionalnim središnjim bankama država članica čija je valuta euro.

Sastavljeno u Frankfurtu na Majni 4. prosinca 2015.

Predsjednik ESB-a

Mario DRAGHI

---

(1)  
  SL L 318, 27.11.1998., str. 8.

1

(2)  Uredba (EU) br. 1374/2014 Europske središnje banke od 28. studenoga 2014. o statističkim izvještajnim zahtjevima za osiguravajuća društva (ESB/2014/50) (SL L 366, 20.12.2014., str. 36.).

2

(3)  Smjernica ESB/2014/15 od 4. travnja 2014. o monetarnoj i financijskoj statistici (SL L 340, 26.11.2014., str. 1.).

3

---

PRILOG

Prilozi II., III., IV. i V. mijenjaju se kako slijedi:

| 1. | U Prilogu II. tablica o statistici mirovinskih fondova u dijelu 22. zamjenjuje se sljedećom tablicom:
  „
  Imovina mirovinskih fondova | Ukupno | | Domaće |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ukupno | Monetarne financijske institucije (S.121+S.122+S.123) | | Nemonetarne financijske institucije |
| Ukupno | Opća država (S.13) | | Nemonetarne financijske institucije osim opće države |
| Ukupno | Nenovčani investicijski fondovi (S.124) | Ostali financijski posrednici (OFI) + pomoćne financijske institucije + vlastite financijske institucije i zajmodavci (S.125+S.126+S.127) | Osiguravajuća društva (IC) (S.128) | Mirovinski fondovi (PF) (S.129) | Nefinancijska društva (NFC) (S.11) | Kućanstva i neprofitne organizacije koje služe kućanstvima (S.14 & S.15) |
| Gotovina i depoziti | | | | | | | | | | | | |
| do 1 godine | | | | | | | | | | | | |
| dulje od 1 i do 2 godine | | | | | | | | | | | | |
| dulje od 2 godine | | | | | | | | | | | | |
| od toga: Prenosivi depoziti | | | | | | | | | | | | |
| Dužnički vrijednosni papiri | | | | | | | | | | | | |
| do 1 godine | | | | | | | | | | | | |
| dulje od 1 i do 2 godine | | | | | | | | | | | | |
| dulje od 2 godine | | | | | | | | | | | | |
| Financijske izvedenice | | | | | | | | | | | | |
| Krediti | | | | | | | | | | | | |
| do 1 godine | | | | | | | | | | | | |
| dulje od 1 i do 5 godina | | | | | | | | | | | | |
| dulje od 5 godina | | | | | | | | | | | | |
| Vlasnički kapital | | | | | | | | | | | | |
| od toga uvrštene dionice | | | | | | | | | | | | |
| Dionice/udjeli u investicijskim fondovima | | | | | | | | | | | | |
| Dionice/udjeli u novčanim fondovima | | | | | | | | | | | | |
| Dionice/udjeli u nenovčanim investicijskim fondovima | | | | | | | | | | | | |
| Tehničke pričuve osiguranja i povezana potraživanja
   (1) | | | | | | | | | | | | |
| Preostala imovina | | | | | | | | | | | | |
| Ukupno nefinancijska imovina | | | | | | | | | | | | |

1.

U Prilogu II. tablica o statistici mirovinskih fondova u dijelu 22. zamjenjuje se sljedećom tablicom:

Imovina mirovinskih fondova

Ukupno

Domaće

Ukupno

Monetarne financijske institucije (S.121+S.122+S.123)

Nemonetarne financijske institucije

Ukupno

Opća država (S.13)

Nemonetarne financijske institucije osim opće države

Ukupno

Nenovčani investicijski fondovi (S.124)

Ostali financijski posrednici (OFI) + pomoćne financijske institucije + vlastite financijske institucije i zajmodavci (S.125+S.126+S.127)

Osiguravajuća društva (IC) (S.128)

Mirovinski fondovi (PF) (S.129)

Nefinancijska društva (NFC) (S.11)

Kućanstva i neprofitne organizacije koje služe kućanstvima (S.14 & S.15)

Gotovina i depoziti

do 1 godine

dulje od 1 i do 2 godine

dulje od 2 godine

od toga: Prenosivi depoziti

Dužnički vrijednosni papiri

do 1 godine

dulje od 1 i do 2 godine

dulje od 2 godine

Financijske izvedenice

Krediti

do 1 godine

dulje od 1 i do 5 godina

dulje od 5 godina

Vlasnički kapital

od toga uvrštene dionice

Dionice/udjeli u investicijskim fondovima

Dionice/udjeli u novčanim fondovima

Dionice/udjeli u nenovčanim investicijskim fondovima

Tehničke pričuve osiguranja i povezana potraživanja
   (1)

Preostala imovina

Ukupno nefinancijska imovina

| | | Države članice europodručja osim domaće | Ostatak svijeta |
| --- | --- | --- | --- |
| Ukupno | Monetarne financijske institucije (S.121+S.122+S.123) | | Nemonetarne financijske institucije |
| Ukupno | Opća država (S.13) | | Nemonetarne financijske institucije osim opće države |
| Ukupno | Nenovčani investicijski fondovi (S.124) | Ostali financijski posrednici (OFI) + pomoćne financijske institucije + vlastite financijske institucije i zajmodavci (S.125+S.126+S.127) | Osiguravajuća društva (IC) (S.128) | Mirovinski fondovi (PF) (S.129) | Nefinancijska društva (NFC) (S.11) | Kućanstva i neprofitne organizacije koje služe kućanstvima (S.14 & S.15) |
| Gotovina i depoziti | | | | | | | | | | | | |
| do 1 godine | | | | | | | | | | | | |
| dulje od 1 i do 2 godine | | | | | | | | | | | | |
| dulje od 2 godine | | | | | | | | | | | | |
| od toga: Prenosivi depoziti | | | | | | | | | | | | |
| Dužnički vrijednosni papiri | | | | | | | | | | | | |
| do 1 godine | | | | | | | | | | | | |
| dulje od 1 i do 2 godine | | | | | | | | | | | | |
| dulje od 2 godine | | | | | | | | | | | | |
| Financijske izvedenice | | | | | | | | | | | | |
| Krediti | | | | | | | | | | | | |
| do 1 godine | | | | | | | | | | | | |
| dulje od 1 i do 5 godina | | | | | | | | | | | | |
| dulje od 5 godina | | | | | | | | | | | | |
| Vlasnički kapital | | | | | | | | | | | | |
| od toga uvrštene dionice | | | | | | | | | | | | |
| Dionice/udjeli u investicijskim fondovima | | | | | | | | | | | | |
| Dionice/udjeli u novčanim fondovima | | | | | | | | | | | | |
| Dionice/udjeli u nenovčanim investicijskim fondovima | | | | | | | | | | | | |
| Tehničke pričuve osiguranja i povezana potraživanja
   (1) | | | | | | | | | | | | |
| Preostala imovina | | | | | | | | | | | | |
| Ukupno nefinancijska imovina | | | | | | | | | | | | |

Države članice europodručja osim domaće

Ostatak svijeta

Ukupno

Monetarne financijske institucije (S.121+S.122+S.123)

Nemonetarne financijske institucije

Ukupno

Opća država (S.13)

Nemonetarne financijske institucije osim opće države

Ukupno

Nenovčani investicijski fondovi (S.124)

Ostali financijski posrednici (OFI) + pomoćne financijske institucije + vlastite financijske institucije i zajmodavci (S.125+S.126+S.127)

Osiguravajuća društva (IC) (S.128)

Mirovinski fondovi (PF) (S.129)

Nefinancijska društva (NFC) (S.11)

Kućanstva i neprofitne organizacije koje služe kućanstvima (S.14 & S.15)

Gotovina i depoziti

do 1 godine

dulje od 1 i do 2 godine

dulje od 2 godine

od toga: Prenosivi depoziti

Dužnički vrijednosni papiri

do 1 godine

dulje od 1 i do 2 godine

dulje od 2 godine

Financijske izvedenice

Krediti

do 1 godine

dulje od 1 i do 5 godina

dulje od 5 godina

Vlasnički kapital

od toga uvrštene dionice

Dionice/udjeli u investicijskim fondovima

Dionice/udjeli u novčanim fondovima

Dionice/udjeli u nenovčanim investicijskim fondovima

Tehničke pričuve osiguranja i povezana potraživanja
   (1)

Preostala imovina

Ukupno nefinancijska imovina

Obveze mirovinskih fondova

| | Ukupno | | Domaće |
| --- | --- | --- | --- |
| Ukupno | Monetarne financijske institucije (S.121+S.122+S.123) | | Nemonetarne financijske institucije |
| Ukupno | Opća država (S.13) | | Nemonetarne financijske institucije osim opće države |
| Ukupno | Nenovčani investicijski fondovi (S.124) | Ostali financijski posrednici (OFIs) (S.125+S.126+S.127) | Osiguravajuća društva (ICs) (S.128) | Mirovinski fondovi (PFs) (S.129) | Nefinancijska društva (NFCs) (S.11) | Kućanstva i neprofitne organizacije koje služe kućanstvima (S.14 & S.15) |
| Izdani dužnički vrijednosni papiri | | | | | | | | | | | | |
| Financijske izvedenice | | | | | | | | | | | | |
| Krediti | | | | | | | | | | | | |
| do 1 godine | | | | | | | | | | | | |
| dulje od 1 i do 5 godina | | | | | | | | | | | | |
| dulje od 5 godina | | | | | | | | | | | | |
| Vlasnički kapital | | | | | | | | | | | | |
| od toga uvrštene dionice | | | | | | | | | | | | |
| Tehničke pričuve osiguranja | | | | | | | | | | | | |
| od toga: mirovinska prava (2) | | | | | | | | | | | | |
| Utvrđeni doprinosi | | | | | | | | | | | | |
| Utvrđene naknade | | | | | | | | | | | | |
| Hibridni planovi | | | | | | | | | | | | |
| Preostale obveze | | | | | | | | | | | | |

Ukupno

Domaće

Ukupno

Monetarne financijske institucije (S.121+S.122+S.123)

Nemonetarne financijske institucije

Ukupno

Opća država (S.13)

Nemonetarne financijske institucije osim opće države

Ukupno

Nenovčani investicijski fondovi (S.124)

Ostali financijski posrednici (OFIs) (S.125+S.126+S.127)

Osiguravajuća društva (ICs) (S.128)

Mirovinski fondovi (PFs) (S.129)

Nefinancijska društva (NFCs) (S.11)

Kućanstva i neprofitne organizacije koje služe kućanstvima (S.14 & S.15)

Izdani dužnički vrijednosni papiri

Financijske izvedenice

Krediti

do 1 godine

dulje od 1 i do 5 godina

dulje od 5 godina

Vlasnički kapital

od toga uvrštene dionice

Tehničke pričuve osiguranja

od toga: mirovinska prava (2)

Utvrđeni doprinosi

Utvrđene naknade

Hibridni planovi

Preostale obveze

| | | Države članice europodručja osim domaće | Ostatak svijeta |
| --- | --- | --- | --- |
| Ukupno | Monetarne financijske institucije (S.121+S.122+S.123) | | Nemonetarne financijske institucije |
| Ukupno | Opća država (S.13) | | Nemonetarne financijske institucije osim opće države |
| Ukupno | Nenovčani investicijski fondovi (S.124) | Ostali financijski posrednici (OFI) (S.125+S.126+S.127) | Osiguravajuća društva (IC) (S.128) | Mirovinski fondovi (PF) (S.129) | Nefinancijska društva (NFC) (S.11) | Kućanstva i neprofitne organizacije koje služe kućanstvima (S.14 & S.15) |
| Izdani dužnički vrijednosni papiri | | | | | | | | | | | | |
| Financijske izvedenice | | | | | | | | | | | | |
| Krediti | | | | | | | | | | | | |
| do 1 godine | | | | | | | | | | | | |
| dulje od 1 i do 5 godina | | | | | | | | | | | | |
| dulje od 5 godina | | | | | | | | | | | | |
| Vlasnički kapital | | | | | | | | | | | | |
| od toga uvrštene dionice | | | | | | | | | | | | |
| Tehničke pričuve osiguranja | | | | | | | | | | | | |
| od toga: mirovinska prava (2) | | | | | | | | | | | | |
| Utvrđeni doprinosi | | | | | | | | | | | | |
| Utvrđene naknade | | | | | | | | | | | | |
| Hibridni planovi | | | | | | | | | | | | |
| Preostale obveze | | | | | | | | | | | | |

Države članice europodručja osim domaće

Ostatak svijeta

Ukupno

Monetarne financijske institucije (S.121+S.122+S.123)

Nemonetarne financijske institucije

Ukupno

Opća država (S.13)

Nemonetarne financijske institucije osim opće države

Ukupno

Nenovčani investicijski fondovi (S.124)

Ostali financijski posrednici (OFI) (S.125+S.126+S.127)

Osiguravajuća društva (IC) (S.128)

Mirovinski fondovi (PF) (S.129)

Nefinancijska društva (NFC) (S.11)

Kućanstva i neprofitne organizacije koje služe kućanstvima (S.14 & S.15)

Izdani dužnički vrijednosni papiri

Financijske izvedenice

Krediti

do 1 godine

dulje od 1 i do 5 godina

dulje od 5 godina

Vlasnički kapital

od toga uvrštene dionice

Tehničke pričuve osiguranja

od toga: mirovinska prava (2)

Utvrđeni doprinosi

Utvrđene naknade

Hibridni planovi

Preostale obveze

| 2. | U Prilogu II. dodaje se sljedeći dio 23.:

  „DIO 23.

  Statistika osiguravajućih društava


  Tablica 1.


  Podaci o imovini o obvezama koji se dostavljaju za Q4 2015.: stanja
   (3) | Ukupno |
| --- | --- | --- |
| IMOVINA (F) |
| 1. | Gotovina i depoziti (ESA 2010: F.21+F.22+F.29) – fer vrijednost |

2.

U Prilogu II. dodaje se sljedeći dio 23.:

„DIO 23.

Statistika osiguravajućih društava

Tablica 1.

Podaci o imovini o obvezama koji se dostavljaju za Q4 2015.: stanja
   (3)

Ukupno

IMOVINA (F)

1.

| 1.x | Gotovina i depoziti od toga prenosivi depoziti (F.22) |
| --- | --- |

1.x

| 2. | Dužnički vrijednosni papiri (ESA 2010: F.3) |
| --- | --- |

2.

| 3. | Krediti (ESA 2010: F.4) – fer vrijednost |
| --- | --- |

3.

| 3.x | Krediti od toga osigurani depoziti u vezi s poslovima reosiguranja – fer vrijednost |
| --- | --- |

3.x

| 4. | Vlasnički kapital (ESA 2010: F.51) |
| --- | --- |

4.

| 4.a | Vlasnički kapital od toga uvrštene dionice |
| --- | --- |

4.a

| 5. | Dionice/udjeli u investicijskim fondovima (ESA 2010: F.52) |
| --- | --- |

5.

| 6. | Financijske izvedenice (ESA 2010: F.7) |
| --- | --- |

6.

| 7. | Tehničke pričuve neživotnih osiguranja (ESA 2010: F.61) |
| --- | --- |

7.

| 8. | Nefinancijska imovina (ESA 2010: AN) |
| --- | --- |

8.

| 9. | Preostala imovina |
| --- | --- |

9.

OBVEZE (F)

| 1. | Izdani dužnički vrijednosni papiri i krediti (ESA 2010: F.3 + F.4) |
| --- | --- |

1.

| 1.x | od toga osigurani depoziti u vezi s poslovima reosiguranja |
| --- | --- |

1.x

| 2. | Vlasnički kapital (ESA 2010: F.51) |
| --- | --- |

2.

| 2.a | Vlasnički kapital od toga uvrštene dionice |
| --- | --- |

2.a

| 2.b | Vlasnički kapital od toga neuvrštene dionice |
| --- | --- |

2.b

| 2.c | Vlasnički kapital od toga ostali vlasnički kapital |
| --- | --- |

2.c

| 3. | Tehničke pričuve osiguranja (ESA 2010: F.6) |
| --- | --- |

3.

| 3.1 | Tehničke pričuve životnih osiguranja |
| --- | --- |

3.1

od toga povezane s udjelima

od toga nepovezane s udjelima

| 3.2 | Tehničke pričuve neživotnih osiguranja |
| --- | --- |

3.2

| 4. | Financijske izvedenice (ESA 2010: F.7) |
| --- | --- |

4.

| 5. | Preostale obveze |
| --- | --- |

5.

Tablica 2.a

Podaci o imovini koji se dostavljaju na tromjesečnoj osnovi: stanja i usklađivanje tokova

| | Ukupno | Europodručje | Ostatak svijeta |
| --- | --- | --- | --- |
| Domaće | Države članice europodručja osim domaće | Europodručje osim domaće
  (podaci po pojedinoj državi) | Ukupno | Države članice nesudionice
  (podaci po pojedinoj državi) | Glavne druge ugovorne strane izvan Europske unije (podaci po pojedinoj državi za Brazil, Kanadu, Kinu, Hong Kong, Indiju, Japan, Rusiju, Švicarsku, SAD) |
| IMOVINA (F) |
| 1. | Gotovina i depoziti (ESA 2010: F.21+F.22+F.29) – fer vrijednost |

Ukupno

Europodručje

Ostatak svijeta

Domaće

Države članice europodručja osim domaće

Europodručje osim domaće

(podaci po pojedinoj državi)

Ukupno

Države članice nesudionice

(podaci po pojedinoj državi)

Glavne druge ugovorne strane izvan Europske unije (podaci po pojedinoj državi za Brazil, Kanadu, Kinu, Hong Kong, Indiju, Japan, Rusiju, Švicarsku, SAD)

IMOVINA (F)

1.

do 1 godine (preostalo do dospijeća)

više od 1 godine (preostalo do dospijeća)

| 1.x | Gotovina i depoziti od toga (o/w) prenosivi depoziti (F.22) |
| --- | --- |

1.x

| 1. | Gotovina i depoziti (ESA 2010: F.21+F.22+F.29) – nominalna vrijednost |
| --- | --- |

1.

| 2. | Dužnički vrijednosni papiri (ESA 2010: F.3) |
| --- | --- |

2.

koje su izdale monetarne financijske institucije (MFI)

koje je izdala opća država (GG)

koje su izdali ostali financijski posrednici (OFI)

koje su izdala osiguravajuća društva (IC)

koje su izdali mirovinski fondovi (PF)

koje su izdala nefinancijska društva (NFC)

koje su izdala kućanstva (HH) i neprofitne organizacije koje služe kućanstvima (NPISH)

do 1 godine (izvorno dospijeće)

koje su izdale monetarne financijske institucije (MFI)

koje je izdala opća država (GG)

koje su izdali ostali financijski posrednici (OFI)

koje su izdala osiguravajuća društva (IC)

koje su izdali mirovinski fondovi (PF)

koje su izdala nefinancijska društva (NFC)

koje su izdala kućanstva (HH) i neprofitne organizacije koje služe kućanstvima (NPISH)

od 1 do 2 godine (izvorno dospijeće)

koje su izdale monetarne financijske institucije (MFI)

koje je izdala opća država (GG)

koje su izdali ostali financijski posrednici (OFI)

koje su izdala osiguravajuća društva (IC)

koje su izdali mirovinski fondovi (PF)

koje su izdala nefinancijska društva (NFC)

koje su izdala kućanstva (HH) i neprofitne organizacije koje služe kućanstvima (NPISH)

više od 2 godine (izvorno dospijeće)

koje su izdale monetarne financijske institucije (MFI)

koje je izdala opća država (GG)

koje su izdali ostali financijski posrednici (OFI)

koje su izdala osiguravajuća društva (IC)

koje su izdali mirovinski fondovi (PF)

koje su izdala nefinancijska društva (NFC)

koje su izdala kućanstva (HH) i neprofitne organizacije koje služe kućanstvima (NPISH)

do 1 godine (preostalo do dospijeća)

koje su izdale monetarne financijske institucije (MFI)

koje je izdala opća država (GG)

koje su izdali ostali financijski posrednici (OFI)

koje su izdala osiguravajuća društva (IC)

koje su izdali mirovinski fondovi (PF)

koje su izdala nefinancijska društva (NFC)

koje su izdala kućanstva (HH) i neprofitne organizacije koje služe kućanstvima (NPISH)

od 1 do 2 godine (preostalo do dospijeća)

koje su izdale monetarne financijske institucije (MFI)

koje je izdala opća država (GG)

koje su izdali ostali financijski posrednici (OFI)

koje su izdala osiguravajuća društva (IC)

koje su izdali mirovinski fondovi (PF)

koje su izdala nefinancijska društva (NFC)

koje su izdala kućanstva (HH) i neprofitne organizacije koje služe kućanstvima (NPISH)

od 2 do 5 godina (preostalo do dospijeća)

koje su izdale monetarne financijske institucije (MFI)

koje je izdala opća država (GG)

koje su izdali ostali financijski posrednici (OFI)

koje su izdala osiguravajuća društva (IC)

koje su izdali mirovinski fondovi (PF)

koje su izdala nefinancijska društva (NFC)

koje su izdala kućanstva (HH) i neprofitne organizacije koje služe kućanstvima (NPISH)

Više od 5 godina (preostalo do dospijeća)

koje su izdale monetarne financijske institucije (MFI)

koje je izdala opća država (GG)

koje su izdali ostali financijski posrednici (OFI)

koje su izdala osiguravajuća društva (IC)

koje su izdali mirovinski fondovi (PF)

koje su izdala nefinancijska društva (NFC)

koje su izdala kućanstva (HH) i neprofitne organizacije koje služe kućanstvima (NPISH)

| 3. | Krediti (ESA 2010: F.4) – fer vrijednost |
| --- | --- |

3.

izvorno dospijeće do 1 godine – fer vrijednost

monetarnim financijskim institucijama (MFI)

općoj državi (GG)

investicijskim fondovima (IF)

ostalim financijskim posrednicima (OFI)

osiguravajućim društvima (IC)

mirovinskim fondovima (PF)

nefinancijskim društvima (NFC)

kućanstvima (HH) i neprofitnim organizacijama koje služe kućanstvima (NPISH)

izvorno dospijeće od 1 do 5 godina – fer vrijednost

monetarnim financijskim institucijama (MFI)

općoj državi (GG)

investicijskim fondovima (IF)

ostalim financijskim posrednicima (OFI)

osiguravajućim društvima (IC)

mirovinskim fondovima (PF)

nefinancijskim društvima (NFC)

kućanstvima (HH) i neprofitnim organizacijama koje služe kućanstvima (NPISH)

izvorno dospijeće više od 5 godina – fer vrijednost

monetarnim financijskim institucijama (MFI)

općoj državi (GG)

investicijskim fondovima (IF)

ostalim financijskim posrednicima (OFI)

osiguravajućim društvima (IC)

mirovinskim fondovima (PF)

nefinancijskim društvima (NFC)

kućanstvima (HH) i neprofitnim organizacijama koje služe kućanstvima (NPISH)

do 1 godine preostalo do dospijeća – fer vrijednost

od 1 do 2 godine preostalo do dospijeća – fer vrijednost

od 2 do 5 godina preostalo do dospijeća – fer vrijednost

više od 5 godina preostalo do dospijeća – fer vrijednost

| 3.x | Krediti od toga (o/w) osigurani depoziti u vezi s poslovima reosiguranja – fer vrijednost |
| --- | --- |

3.x

| 3. | Krediti (ESA 2010: F.4) – nominalna vrijednost |
| --- | --- |

3.

izvorno dospijeće do 1 godine – nominalna vrijednost

izvorno dospijeće od 1 do 5 godina – nominalna vrijednost

izvorno dospijeće više od 5 godina – nominalna vrijednost

| 4. | Vlasnički kapital (ESA 2010: F.51) |
| --- | --- |

4.

| 4.a | Vlasnički kapital od toga uvrštene dionice |
| --- | --- |

4.a

koje su izdale monetarne financijske institucije (MFI)

koje je izdala opća država (GG)

koje su izdali ostali financijski posrednici (OFI)

koje su izdala osiguravajuća društva (IC)

koje su izdali mirovinski fondovi (PF)

koje su izdala nefinancijska društva (NFC)

| 4.b | Vlasnički kapital od toga neuvrštene dionice |
| --- | --- |

4.b

koje su izdale monetarne financijske institucije (MFI)

koje je izdala opća država (GG)

koje su izdali ostali financijski posrednici (OFI)

koje su izdala osiguravajuća društva (IC)

koje su izdali mirovinski fondovi (PF)

koje su izdala nefinancijska društva (NFC)

| 4.c | Vlasnički kapital od toga ostali vlasnički kapital |
| --- | --- |

4.c

koje su izdale monetarne financijske institucije (MFI)

koje je izdala opća država (GG)

koje su izdali ostali financijski posrednici (OFI)

koje su izdala osiguravajuća društva (IC)

koje su izdali mirovinski fondovi (PF)

koje su izdala nefinancijska društva (NFC)

| 5. | Dionice/udjeli u investicijskim fondovima (ESA 2010: F.52) |
| --- | --- |

5.

| 5.a | Dionice/udjeli u novčanim fondovima |
| --- | --- |

5.a

| 5.b | Dionice/udjeli u nenovčanim fondovima |
| --- | --- |

5.b

Dionički fondovi

Obveznički fondovi

Mješoviti fondovi

Nekretninski fondovi

Fondovi za ograničavanje rizika

Ostali fondovi

| 6. | Financijske izvedenice (ESA 2010: F.7) |
| --- | --- |

6.

| 7. | Tehničke pričuve osiguranja i povezana potraživanja
   (4) |
| --- | --- |

7.

| 8. | Nefinancijska imovina (ESA 2010: AN) |
| --- | --- |

8.

| 9. | Preostala imovina |
| --- | --- |

9.

| 10. | Ukupno imovina |
| --- | --- |

10.

Kratice korištene u ovoj tablici: o/w = od toga, MFI = monetarna financijska institucija, GG = opća država, IF = investicijski fond, OFI = ostali financijski posrednici, IC = osiguravajuće društvo, PF = mirovinski fond, NFC = nefinancijsko društvo, HH = kućanstva, NPISH = neprofitne organizacije koje služe kućanstvima, MMF = novčani fond.

Tablica 2.b

Podaci o obvezama koji se dostavljaju na tromjesečnoj osnovi: stanja i usklađivanja tokova

| | Ukupno | Europodručje | Ostatak svijeta |
| --- | --- | --- | --- |
| Domaće | Države članice europodručja osim domaće | Države članice europodručja osim domaće (podaci po pojedinoj državi) | Ukupno | Države članice nesudionice (podaci po pojedinoj državi) | Glavne druge ugovorne strane izvan Europske unije (podaci po pojedinoj državi za Brazil, Kanadu, Kinu, Hong Kong, Indiju, Japan, Rusiju, Švicarsku, SAD) |
| OBVEZE (F) |
| 1. | Izdani dužnički vrijednosni papiri (ESA 2010: F.3) |

Ukupno

Europodručje

Ostatak svijeta

Domaće

Države članice europodručja osim domaće

Države članice europodručja osim domaće (podaci po pojedinoj državi)

Ukupno

Države članice nesudionice (podaci po pojedinoj državi)

Glavne druge ugovorne strane izvan Europske unije (podaci po pojedinoj državi za Brazil, Kanadu, Kinu, Hong Kong, Indiju, Japan, Rusiju, Švicarsku, SAD)

OBVEZE (F)

1.

| 2. | Krediti (ESA 2010: F.4) |
| --- | --- |

2.

koje su odobrile monetarne financijske institucije (MFI) (5)

koje su odobrile nemonetarne financijske institucije (ne-MFI) (5)

| 2.x | Krediti od toga (o/w) osigurani depoziti u vezi s poslovima reosiguranja |
| --- | --- |

2.x

| 3. | Vlasnički kapital (ESA 2010: F.51) |
| --- | --- |

3.

Uvrštene dionice

Neuvrštene dionice

Ostali vlasnički kapital

| 4. | Tehničke pričuve osiguranja (ESA 2010: F.6) |
| --- | --- |

4.

| 4.1 | Tehničke pričuve životnih osiguranja |
| --- | --- |

4.1

Povezane s udjelima

Nepovezane s udjelima (6)

| 4.1.a | Tehničke pričuve životnih osiguranja od toga (o/w) mirovinska prava
   (7) |
| --- | --- |

4.1.a

Utvrđeni planovi doprinosa

Utvrđeni planovi naknada

Hibridni planovi

| 4.1.b | Tehničke pričuve životnih osiguranja od toga (o/w) prihvaćena reosiguranja |
| --- | --- |

4.1.b

| 4.2 | Tehničke pričuve neživotnih osiguranja
   (8) |
| --- | --- |

4.2

prema vrsti osiguranja

Osiguranje medicinskih troškova

Osiguranje zaštite prihoda

Osiguranje naknada radnicima

Osiguranje od odgovornosti za uporabu motornih vozila

Ostale vrste osiguranja za motorna vozila

Pomorsko, zrakoplovno i transportno osiguranje

Osiguranje od požara i ostala osiguranja imovine

Osiguranje od opće odgovornosti

Kreditno osiguranje i osiguranje jamstava

Osiguranje troškova pravne zaštite

Osiguranje pomoći (asistencije)

Razni financijski gubici

Reosiguranje

| 5. | Financijske izvedenice (ESA 2010: F.7) |
| --- | --- |

5.

| 6. | Preostale obveze |
| --- | --- |

6.

Kratice korištene u ovoj tablici: o/w = od toga

| | Zahtjevi prema osiguravajućim društvima iz Uredbe (EU) br. 1374/2014 (ESB/2014/50). |
| --- | --- |
| | Zahtjevi koji se dostavljaju za osiguravajuća društva ako su dostupni u nacionalnim središnjim bankama (bilješke). |

Zahtjevi prema osiguravajućim društvima iz Uredbe (EU) br. 1374/2014 (ESB/2014/50).

Zahtjevi koji se dostavljaju za osiguravajuća društva ako su dostupni u nacionalnim središnjim bankama (bilješke).

Tablica 3.

Podaci o premijama, odštetnim zahtjevima i provizijama koji se dostavljaju na godišnjoj osnovi

| | Ukupno | |
| --- | --- | --- |
| Domaće | Podružnice unutar EGP-a (podaci po pojedinoj državi) | Podružnice izvan EGP-a (ukupno) |
| 1. | Premije |

Ukupno

Domaće

Podružnice unutar EGP-a (podaci po pojedinoj državi)

Podružnice izvan EGP-a (ukupno)

1.

| 2. | Odštetni zahtjevi |
| --- | --- |

2.

| 3. | Provizije” |
| --- | --- |

3.

| 3. | U Prilogu III. dijelovi 2., 3. i 4. zamjenjuju se sljedećim:

  „DIO 2.

  Definicije strukture podataka i skupovi podataka

  1.   U razmjeni poruka SDMX statistički se koncepti mogu koristiti ili kao dimenzije (pri sastavljanju ‚ključeva’ kojima se identificiraju vremenske serije podataka) ili kao atributi (koji daju informacije o podacima). Kodirane dimenzije i atributi preuzimaju svoje vrijednosti iz unaprijed definiranih popisa oznaka. Definicije strukture podataka definiraju strukturu razmijenjenih ključeva serija podataka u smislu koncepata i pripadajućih popisa oznaka. Osim toga, one definiraju odnos s relevantnim atributima. Ista struktura može se koristiti za više tokova podataka koji se razlikuju prema informacijama skupa podataka.
  2.   U okviru monetarne i financijske statistike ESB je definirao 12 definicija strukture podataka koje se trenutno koriste za razmjenu statističkih podataka s ESSB-om i drugim međunarodnim organizacijama. Za većinu tih definicija strukture podataka, jedan set podataka koji koristi tu strukturu se razmjenjuje, a kao posljedica toga identifikator definicije strukture podataka i povezani identifikator skupa podataka (DSI) korišten u podatkovnoj poruci su isti. U svrhe postupanja, pravodobnosti i odgovornosti definirana su dva različita skupa podataka nakon što su definicije strukture podataka ‚ECB_BSI1’ definirane i razlikovane na razini DSI. Slično, definirana su dva različita skupa podataka nakon što su definicije strukture podataka ‚ECB_ICPF1’ definirane i razlikovane na razini DSI. Koriste se sljedeća obilježja tokova podataka:






  — | bilančne stavke (BSI), identifikator definicije strukture podataka (DSD) i DSI ‚ECB_BSI1’, |
| --- | --- | --- |

3.

U Prilogu III. dijelovi 2., 3. i 4. zamjenjuju se sljedećim:

„DIO 2.

Definicije strukture podataka i skupovi podataka

1.   U razmjeni poruka SDMX statistički se koncepti mogu koristiti ili kao dimenzije (pri sastavljanju ‚ključeva’ kojima se identificiraju vremenske serije podataka) ili kao atributi (koji daju informacije o podacima). Kodirane dimenzije i atributi preuzimaju svoje vrijednosti iz unaprijed definiranih popisa oznaka. Definicije strukture podataka definiraju strukturu razmijenjenih ključeva serija podataka u smislu koncepata i pripadajućih popisa oznaka. Osim toga, one definiraju odnos s relevantnim atributima. Ista struktura može se koristiti za više tokova podataka koji se razlikuju prema informacijama skupa podataka.

2.   U okviru monetarne i financijske statistike ESB je definirao 12 definicija strukture podataka koje se trenutno koriste za razmjenu statističkih podataka s ESSB-om i drugim međunarodnim organizacijama. Za većinu tih definicija strukture podataka, jedan set podataka koji koristi tu strukturu se razmjenjuje, a kao posljedica toga identifikator definicije strukture podataka i povezani identifikator skupa podataka (DSI) korišten u podatkovnoj poruci su isti. U svrhe postupanja, pravodobnosti i odgovornosti definirana su dva različita skupa podataka nakon što su definicije strukture podataka ‚ECB_BSI1’ definirane i razlikovane na razini DSI. Slično, definirana su dva različita skupa podataka nakon što su definicije strukture podataka ‚ECB_ICPF1’ definirane i razlikovane na razini DSI. Koriste se sljedeća obilježja tokova podataka:

—

bilančne stavke (BSI), identifikator definicije strukture podataka (DSD) i DSI ‚ECB_BSI1’,

| — | bilančne stavke u kontekstu Plave knjige, identifikator DSD ‚ECB_BSI1’ i DSI ‚ECB_BSP’, |
| --- | --- |

—

bilančne stavke u kontekstu Plave knjige, identifikator DSD ‚ECB_BSI1’ i DSI ‚ECB_BSP’,

| — | bankovni strukturni financijski pokazatelji (SSI), identifikator DSD i DSI ‚ECB_SSI1’, |
| --- | --- |

—

bankovni strukturni financijski pokazatelji (SSI), identifikator DSD i DSI ‚ECB_SSI1’,

| — | bankovni strukturni financijski pokazatelji u kontekstu Plave knjige (SSP), identifikator DSD ‚ECB_SS1’ i DSI ‚ECB_SSP’, |
| --- | --- |

—

bankovni strukturni financijski pokazatelji u kontekstu Plave knjige (SSP), identifikator DSD ‚ECB_SS1’ i DSI ‚ECB_SSP’,

| — | kamatne stope monetarnih financijskih institucija, identifikator DSD i DSI ‚ECB_MIR1’, |
| --- | --- |

—

kamatne stope monetarnih financijskih institucija, identifikator DSD i DSI ‚ECB_MIR1’,

| — | ostali financijski posrednici (OFI), identifikator DSD i DSI ‚ECB_OFI1’, |
| --- | --- |

—

ostali financijski posrednici (OFI), identifikator DSD i DSI ‚ECB_OFI1’,

| — | izdanja vrijednosnih papira (SEC), pokazatelji DSD i DSI ‚ECB_SEC1’, |
| --- | --- |

—

izdanja vrijednosnih papira (SEC), pokazatelji DSD i DSI ‚ECB_SEC1’,

| — | sustavi za plaćanje i namiru (PSS), identifikator DSD i DSI ‚ECB_PSS1’, |
| --- | --- |

—

sustavi za plaćanje i namiru (PSS), identifikator DSD i DSI ‚ECB_PSS1’,

| — | investicijski fondovi (IVF), identifikator DSD i DSI ‚ECB_IVF1’, |
| --- | --- |

—

investicijski fondovi (IVF), identifikator DSD i DSI ‚ECB_IVF1’,

| — | financijska društva posebne namjene (FVC), identifikator DSD i DSI ‚ECB_FVC1’, |
| --- | --- |

—

financijska društva posebne namjene (FVC), identifikator DSD i DSI ‚ECB_FVC1’,

| — | konsolidirani bankovni podaci (CBD), identifikator DSD i DSI ‚ECB_CBD1’, |
| --- | --- |

—

konsolidirani bankovni podaci (CBD), identifikator DSD i DSI ‚ECB_CBD1’,

| — | međunarodno konsolidirana bankovna statistika (CBS), identifikator DSD i DSI ‚BIS_CBS’, |
| --- | --- |

—

međunarodno konsolidirana bankovna statistika (CBS), identifikator DSD i DSI ‚BIS_CBS’,

| — | imovina i obveze osiguravajućih društava (ICB), identifikator DSD ‚ECB_ICPF1’ i DSI ‚ECB_ICB’, |
| --- | --- |

—

imovina i obveze osiguravajućih društava (ICB), identifikator DSD ‚ECB_ICPF1’ i DSI ‚ECB_ICB’,

| — | poslovi osiguravajućih društava (premije, odštetni zahtjevi, provizije) (ICO), identifikator DSD i DSI ‚ECB_ICO1’, |
| --- | --- |

—

poslovi osiguravajućih društava (premije, odštetni zahtjevi, provizije) (ICO), identifikator DSD i DSI ‚ECB_ICO1’,

| — | imovina i obveza mirovinskih fondova (PFB), identifikator DSD ‚ECB_ICPF1’ i DSI ‚ECB_PFB’. |
| --- | --- |

—

imovina i obveza mirovinskih fondova (PFB), identifikator DSD ‚ECB_ICPF1’ i DSI ‚ECB_PFB’.

2.1.   DSI ‚ECB_BSI1’ koristi se za definiranje ključeva serija podataka o:

| — | statistici bilance monetarnih financijskih institucija (MFI), |
| --- | --- |

—

statistici bilance monetarnih financijskih institucija (MFI),

| — | elektroničkom novcu, |
| --- | --- |

—

elektroničkom novcu,

| — | statistici bilance kreditnih institucija, |
| --- | --- |

—

statistici bilance kreditnih institucija,

| — | statistici bilance novčanih fondova, |
| --- | --- |

—

statistici bilance novčanih fondova,

| — | obvezama središnje države po depozitima i držanju gotovine i vrijednosnih papira, |
| --- | --- |

—

obvezama središnje države po depozitima i držanju gotovine i vrijednosnih papira,

| — | bilješkama, |
| --- | --- |

—

bilješkama,

| — | dodatnim podacima o BSI-ju koje nacionalne središnje banke dostavljaju Međunarodnom monetarnom fondu korištenjem posredničkih usluga ESB-a, |
| --- | --- |

—

dodatnim podacima o BSI-ju koje nacionalne središnje banke dostavljaju Međunarodnom monetarnom fondu korištenjem posredničkih usluga ESB-a,

| — | kreditima monetarnih financijskih institucija, sekuritiziranim i prodanim trećim osobama, |
| --- | --- |

—

kreditima monetarnih financijskih institucija, sekuritiziranim i prodanim trećim osobama,

| — | statistici osnovice za obračun pričuva, |
| --- | --- |

—

statistici osnovice za obračun pričuva,

| — | makromjerama, |
| --- | --- |

—

makromjerama,

| — | kreditima nefinancijskim društvima raščlanjenim po granama djelatnosti, |
| --- | --- |

—

kreditima nefinancijskim društvima raščlanjenim po granama djelatnosti,

| — | kreditnim linijama. |
| --- | --- |

—

kreditnim linijama.

2.2.   Za potrebe osiguravajućih društava i mirovinskih fondova (ICFP), DSI ECB ICFP1 koristi se za utvrđivanje ključeva serija za podatke o imovini i obvezama osiguravajućih društava i o imovini i obvezama mirovinskih fondova.

DIO 3.

Dimenzije

Sljedeća tablica određuje dimenzije koje čine ključeve serija podataka određene monetarne i financijske statistike, navedene u dijelu 2., njihov format i popise oznaka iz kojih uzimaju svoje vrijednosti oznaka.

| Definicije strukture podataka (DSD) | Pojam | Naziv pojma | Vrijednost | Popis oznaka | Naziv popisa oznaka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BSI | SSI | MIR | OFI | SEC | PSS | IVF | FVC | CBD | CBS (9) | ICPF | ICO | (identifikator) | | format (10) | | |
| REDOSLIJED DIMENZIJE U KLJUČU | DIMENZIJE |
| 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | FREQ | Učestalost | AN1 | CL_FREQ | Popis oznaka učestalosti |
| 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | | | | REF_AREA | Referentno područje | AN2 | CL_AREA_EE | Popis oznaka područja |
| | | | | | | | | | | 2 | 2 | REF_AREA | Referentno područje | AN2 | CL_AREA (11) | Popis oznaka područja |
| 3 | | | 3 | | | 3 | 3 | | | | | ADJUSTMENT | Pokazatelj prilagodbe | AN1 | CL_ADJUSTMENT | Popis oznaka pokazatelja prilagodbe |
| 4 | | 3 | | | | | | | | | | BS_REP_SECTOR | Raščlamba po referentnim sektorima u bilanci | AN..2 | CL_BS_REP_SECTOR | Popis oznaka raščlambe po referentnim sektorima u bilanci |
| | 3 | | | | | | | | | | | REF_SECTOR | Raščlamba prema referentnim sektorima | AN4 | CL_ESA95_SECTOR | Popis oznaka raščlambe po referentnim sektorima ESA95 |
| | | | | 3 | | | | | | | | SEC_ISSUING SECTOR | Sektor izdavatelja vrijednosnih papira | AN4 | CL_ESA95_SECTOR | Popis oznaka raščlambe po referentnim sektorima ESA95 |
| | | | | | 3 | | | | | | | PSS_INFO_TYPE | Vrsta informacije u PSS-u | AN4 | CL_PSS_INFO_TYPE | Popis oznaka vrste informacija u sustavu plaćanja i namire |
| | | | | | 4 | | | | | | | PSS_INSTRUMENT | Instrument PSS-a | AN4 | CL_PSS_INSTRUMENT | Popis oznaka instrumenata sustava plaćanja i namire |
| | | | | | 5 | | | | | | | PSS_SYSTEM | Ulazna točka PSS-a | AN4 | CL_PSS_SYSTEM | Popis oznaka ulazne točke sustava plaćanja i namire |
| | | | | | 6 | | | | | | | DATA_TYPE_PSS | Vrsta podataka u PSS-u | AN2 | CL_DATA_TYPE_PSS | Popis oznaka vrste podataka u sustavu plaćanja i namire |
| | | | | | | | | | | 3 | | COMP_APPROACH | Pokazatelj pristupa sastavljanja | AN1 | CL_COMP_APPROACH | Popis pokazatelja pristupa sastavljanja |
| | | | 4 | | | | | | | | | OFI_REP_SECTOR | Izvještajni sektor ostali financijski posrednici | AN2 | CL_OFI_REP_SECTOR | Popis oznaka raščlambe po referentnom sektoru ostali financijski posrednici |
| | | | | | | 4 | | | | | | IVF_REP_SECTOR | Izvještajni sektor investicijski fondovi | AN2 | CL_IVF_REP_SECTOR | Popis oznaka raščlambe po referentnom sektoru investicijski fondovi |
| | | | | | | | 4 | | | | | FVC_REP_SECTOR | Izvještajni sektor financijska društva posebne namjene | AN1 | CL_FVC_REP_SECTOR | Popis oznaka raščlambe po referentnom sektoru financijska društva posebne namjene |
| | | | | | | | | | | 4 | 3 | REPORTING_SECTOR | Izvještajni sektor | AN..6 | CL_SECTOR (11) | Popis oznaka institucionalnih sektora. |
| | | | | | | | | 3 | | | | CB_REP_SECTOR | Raščlamba prema referentnim sektorima CBD | AN2 | CL_CB_REP_SECTOR | Popis oznaka raščlambe po referentnom sektoru konsolidirani bankovni podaci |
| | | | | | | | | 4 | | | | CB_SECTOR_SIZE | Veličina referentnog sektora CBD | AN1 | CL_CB_SECTOR_SIZE | Popis oznaka raščlambe po veličini referentnih sektora konsolidirani bankovni podaci |
| | 4 | | | | | | | | | | | SSI_INDICATOR | Strukturni financijski pokazatelj | AN3 | CL_SSI_INDICATOR | Popis oznaka strukturnih financijskih pokazatelja |
| 5 | | 4 | | | | | | | | | | BS_ITEM | Bilančna stavka | AN..7 | CL_BS_ITEM | Popis oznaka bilančnih stavki |
| | | | 5 | | | | | | | | | OFI_ITEM | Bilančne stavke ostali financijski posrednici | AN3 | CL_OFI_ITEM | Popis oznaka bilančnih stavki ostalih financijskih posrednika |
| | | | | 4 | | | | | | | | SEC_ITEM | Stavka vrijednosni papiri | AN6 | CL_ESA95_ACCOUNT | Popis oznaka računa ESA 95 |
| | | | | | | 5 | | | | | | IF_ITEM | Imovina i obveze investicijskih fondova | AN3 | CL_IF_ITEM | Popis oznaka bilančnih stavki investicijskih fondova |
| | | | | | | | 5 | | | | | FVC_ITEM | Imovina i obveze financijskih društava posebne namjene | AN3 | CL_FVC_ITEM | Popis oznaka bilančnih stavki financijskih društava posebne namjene |
| | | | | | | | | | | 5 | | ICPF_ITEM | Imovina i obveze osiguravajućih društava i mirovinskih fondova | AN..4 | CL_ICPF_ITEM | Popis oznaka imovine i obveza osiguravajućih društava i mirovinskih fondova |
| | | | | | | | | | | | 4 | ICO_PAY_ITEM | Stavke poslova osiguravajućih društava | AN1 | CL_ICO_PAY | Popis oznaka stavki poslova osiguravajućih društava |
| | | | | | | | | 5 | | | | CB_ITEM | Stavke konsolidirani bankovni podaci | AN5 | CL_CB_ITEM | Popis oznaka stavki konsolidiranih bankovnih podataka |
| 6 | | 5 | 6 | | | 6 | 6 | 6 | | | | MATURITY_ORIG | Izvorno dospijeće. | AN..3 | CL_MATURITY_ORIG | Popis oznaka izvornog dospijeća |
| | | | | | | | | | | 6 | | MATURITY | Dospijeće | AN..6 | CL_MATURITY (11) | Popis oznaka dospijeća |
| | | | | 5 | | | | | | | | SEC_VALUATION | Vrednovanje vrijednosnih papira | AN1 | CL_MUFA_VALUATION | Popis oznaka vrednovanja u kontekstu MUFA |
| 7 | 5 | | 7 | | | 7 | 7 | 7 | | 7 | | DATA_TYPE | Vrsta podatka. | AN1 | CL_DATA_TYPE | Popis oznaka novčanih i bankovnih vrsta podataka, tokova i stanja |
| | | 6 | | | | | | | | | | DATA_TYPE_MIR | Vrsta podatka o MIR-u | AN1 | CL_DATA_TYPE_MIR | Popis oznaka vrsta podataka o kamatnim stopama monetarnih financijskih institucija |
| | | | | 6 | | | | | | | | DATA_TYPE_SEC | Vrsta podatka o vrijednosnim papirima | AN1 | CL_DATA_TYPE_SEC | Popis oznaka vrsta podataka o vrijednosnim papirima |
| | | | | | | | | | 2 | | | L_MEASURE | Stanja, tok | AN1 | CL_STOCK_FLOW | Stanja, tok |
| | | | | | | | | | 3 | | | L_REP_CTY | Oznake referentnog područja za međunarodnu financijsku statistiku BIS-a (BIS-IFS) | AN2 | CL_BIS_IF_REF_AREA | Oznake referentnih područja za BIS-IFS |
| | | | | | | | | | 4 | | | CBS_BANK_TYPE | Vrsta CBS banke | AN2 | CL_BIS_IF_REF_AREA | Vrsta CBS banke |
| | | | | | | | | | 5 | | | CBS_BASIS | Izvještajna osnova CBS | AN1 | CL_CBS_BASIS | Izvještajna osnova CBS |
| | | | | | | | | | 6 | | | L_POSITION | Vrsta CBS pozicije | AN1 | CL_L_POSITION | Vrsta pozicije |
| | | | | | | | | | 7 | | | L_INSTR | Vrsta CBS instrumenta | AN1 | CL_L_INSTR | Vrsta instrumenta |
| | | | | | | | | | 8 | | | REM_MATURITY | Preostala dospijeća CBS | AN1 | CL_ISSUE_MAT | Popis oznaka dospijeća izdanja |
| | | | | | | | | | 9 | | | CURR_TYPE_BOOK | Vrsta CBS valute mjesta knjiženja | AN3 | CL_CURRENCY_3POS | Vrsta valute mjesta knjiženja |
| | | | | | | | | | 10 | | | L_CP_SECTOR | Sektor CBS druge ugovorne strane | AN1 | CL_L_SECTOR | Sektor CBS druge ugovorne strane |
| | | | | | | | | | 11 | | | L_CP_COUNTRY | Područje CBS druge ugovorne strane | AN2 | CL_BIS_IF_REF_AREA | Oznake referentnih područja za BIS-IFS |
| 8 | 6 | | 8 | | 7 | 8 | 8 | 8 | | | | COUNT_AREA | Područje druge ugovorne strane | AN2 | CL_AREA_EE | Popis oznaka područja |
| | | | | | | | | | | 8 | 5 | COUNTERPART_AREA | Područje druge ugovorne strane | AN2 | CL_AREA | Popis oznaka područja |
| | | 7 | | | | | | | | | | AMOUNT_CAT | Kategorija iznosa | AN1 | CL_AMOUNT_CAT | Popis oznaka kategorije iznosa |
| 9 | | 8 | 9 | | | 9 | 9 | 9 | | | | BS_COUNT_SECTOR | Sektor druge ugovorne strane u bilanci | AN..7 | CL_BS_COUNT_SECTOR | Popis oznaka sektora druge ugovorne strane u bilanci |
| | | | | | | | | | | 9 | | COUNTERPART_SECTOR | Sektor druge ugovorne strane | AN..6 | CL_SECTOR | Popis oznaka institucionalnih sektora. |
| | | | | | 8 | | | | | | | COUNTERPART_SECTOR | Sektor druge ugovorne strane | AN2 | CL_PS_COUNT_SECTOR | Sektor primatelja/stjecatelja u sustavu plaćanja i namire |
| | | | | | | | 10 | | | | | FVC_ORI_SECTOR | Sektor inicijatora financijskih društava posebne namjene | AN2 | CL_FVC_ORI_SECTOR | Popis oznaka sektora inicijatora financijskih društava posebne namjene |
| | | | | | | | | | | | 6 | ICO_UNIT | Jedinica osiguravajućih društava | AN1 | CL_ICO_UNIT | Popis oznaka osiguravajućih društava |
| 10 | 7 | 9 | 10 | 7 | 9 | 10 | 11 | 10 | | 10 | | CURRENCY_TRANS | Valuta transakcije | AN3 | CL_CURRENCY | Popis oznaka valuta |
| | 8 | | 11 | 8 | 10 | 11 | | 11 | | | | SERIES_DENOM | Nominacije serija podataka ili posebni izračun | AN1 | CL_SERIES_DENOM | Popis oznaka nominacija serije podataka ili posebnih izračuna |
| | | | | | | | | | | 11 | 7 | CURRENCY_DENOM | Nazivnik valute | AN..15 | CL_UNIT | Popis oznaka jedinica |
| 11 | | | | | | | 12 | | | | | BS_SUFFIX | Sufiks bilance | AN..3 | CL_BS_SUFFIX | Popis oznaka sufiksa bilance |
| | | | | 9 | | | | | | | | SEC_SUFFIX | Sufiks serije podataka u kontekstu vrijednosnih papira | AN1 | CL_SEC_SUFFIX | Popis oznaka sufiksa vrijednosnih papira |
| | | 10 | | | | | | | | | | IR_BUS_COV | Obuhvat poslova kod kamatnih stopa | AN1 | CL_IR_BUS_COV | Popis oznaka obuhvata poslova kod kamatnih stopa |

Definicije strukture podataka (DSD)

Pojam

Naziv pojma

Vrijednost

Popis oznaka

Naziv popisa oznaka

BSI

SSI

MIR

OFI

SEC

PSS

IVF

FVC

CBD

CBS (9)

ICPF

ICO

(identifikator)

format (10)

REDOSLIJED DIMENZIJE U KLJUČU

DIMENZIJE

1

1

1

1

1

1

1

1

1

1

1

1

FREQ

Učestalost

AN1

CL_FREQ

Popis oznaka učestalosti

2

2

2

2

2

2

2

2

2

REF_AREA

Referentno područje

AN2

CL_AREA_EE

Popis oznaka područja

2

2

REF_AREA

Referentno područje

AN2

CL_AREA (11)

Popis oznaka područja

3

3

3

3

ADJUSTMENT

Pokazatelj prilagodbe

AN1

CL_ADJUSTMENT

Popis oznaka pokazatelja prilagodbe

4

3

BS_REP_SECTOR

Raščlamba po referentnim sektorima u bilanci

AN..2

CL_BS_REP_SECTOR

Popis oznaka raščlambe po referentnim sektorima u bilanci

3

REF_SECTOR

Raščlamba prema referentnim sektorima

AN4

CL_ESA95_SECTOR

Popis oznaka raščlambe po referentnim sektorima ESA95

3

SEC_ISSUING SECTOR

Sektor izdavatelja vrijednosnih papira

AN4

CL_ESA95_SECTOR

Popis oznaka raščlambe po referentnim sektorima ESA95

3

PSS_INFO_TYPE

Vrsta informacije u PSS-u

AN4

CL_PSS_INFO_TYPE

Popis oznaka vrste informacija u sustavu plaćanja i namire

4

PSS_INSTRUMENT

Instrument PSS-a

AN4

CL_PSS_INSTRUMENT

Popis oznaka instrumenata sustava plaćanja i namire

5

PSS_SYSTEM

Ulazna točka PSS-a

AN4

CL_PSS_SYSTEM

Popis oznaka ulazne točke sustava plaćanja i namire

6

DATA_TYPE_PSS

Vrsta podataka u PSS-u

AN2

CL_DATA_TYPE_PSS

Popis oznaka vrste podataka u sustavu plaćanja i namire

3

COMP_APPROACH

Pokazatelj pristupa sastavljanja

AN1

CL_COMP_APPROACH

Popis pokazatelja pristupa sastavljanja

4

OFI_REP_SECTOR

Izvještajni sektor ostali financijski posrednici

AN2

CL_OFI_REP_SECTOR

Popis oznaka raščlambe po referentnom sektoru ostali financijski posrednici

4

IVF_REP_SECTOR

Izvještajni sektor investicijski fondovi

AN2

CL_IVF_REP_SECTOR

Popis oznaka raščlambe po referentnom sektoru investicijski fondovi

4

FVC_REP_SECTOR

Izvještajni sektor financijska društva posebne namjene

AN1

CL_FVC_REP_SECTOR

Popis oznaka raščlambe po referentnom sektoru financijska društva posebne namjene

4

3

REPORTING_SECTOR

Izvještajni sektor

AN..6

CL_SECTOR (11)

Popis oznaka institucionalnih sektora.

3

CB_REP_SECTOR

Raščlamba prema referentnim sektorima CBD

AN2

CL_CB_REP_SECTOR

Popis oznaka raščlambe po referentnom sektoru konsolidirani bankovni podaci

4

CB_SECTOR_SIZE

Veličina referentnog sektora CBD

AN1

CL_CB_SECTOR_SIZE

Popis oznaka raščlambe po veličini referentnih sektora konsolidirani bankovni podaci

4

SSI_INDICATOR

Strukturni financijski pokazatelj

AN3

CL_SSI_INDICATOR

Popis oznaka strukturnih financijskih pokazatelja

5

4

BS_ITEM

Bilančna stavka

AN..7

CL_BS_ITEM

Popis oznaka bilančnih stavki

5

OFI_ITEM

Bilančne stavke ostali financijski posrednici

AN3

CL_OFI_ITEM

Popis oznaka bilančnih stavki ostalih financijskih posrednika

4

SEC_ITEM

Stavka vrijednosni papiri

AN6

CL_ESA95_ACCOUNT

Popis oznaka računa ESA 95

5

IF_ITEM

Imovina i obveze investicijskih fondova

AN3

CL_IF_ITEM

Popis oznaka bilančnih stavki investicijskih fondova

5

FVC_ITEM

Imovina i obveze financijskih društava posebne namjene

AN3

CL_FVC_ITEM

Popis oznaka bilančnih stavki financijskih društava posebne namjene

5

ICPF_ITEM

Imovina i obveze osiguravajućih društava i mirovinskih fondova

AN..4

CL_ICPF_ITEM

Popis oznaka imovine i obveza osiguravajućih društava i mirovinskih fondova

4

ICO_PAY_ITEM

Stavke poslova osiguravajućih društava

AN1

CL_ICO_PAY

Popis oznaka stavki poslova osiguravajućih društava

5

CB_ITEM

Stavke konsolidirani bankovni podaci

AN5

CL_CB_ITEM

Popis oznaka stavki konsolidiranih bankovnih podataka

6

5

6

6

6

6

MATURITY_ORIG

Izvorno dospijeće.

AN..3

CL_MATURITY_ORIG

Popis oznaka izvornog dospijeća

6

MATURITY

Dospijeće

AN..6

CL_MATURITY (11)

Popis oznaka dospijeća

5

SEC_VALUATION

Vrednovanje vrijednosnih papira

AN1

CL_MUFA_VALUATION

Popis oznaka vrednovanja u kontekstu MUFA

7

5

7

7

7

7

7

DATA_TYPE

Vrsta podatka.

AN1

CL_DATA_TYPE

Popis oznaka novčanih i bankovnih vrsta podataka, tokova i stanja

6

DATA_TYPE_MIR

Vrsta podatka o MIR-u

AN1

CL_DATA_TYPE_MIR

Popis oznaka vrsta podataka o kamatnim stopama monetarnih financijskih institucija

6

DATA_TYPE_SEC

Vrsta podatka o vrijednosnim papirima

AN1

CL_DATA_TYPE_SEC

Popis oznaka vrsta podataka o vrijednosnim papirima

2

L_MEASURE

Stanja, tok

AN1

CL_STOCK_FLOW

Stanja, tok

3

L_REP_CTY

Oznake referentnog područja za međunarodnu financijsku statistiku BIS-a (BIS-IFS)

AN2

CL_BIS_IF_REF_AREA

Oznake referentnih područja za BIS-IFS

4

CBS_BANK_TYPE

Vrsta CBS banke

AN2

CL_BIS_IF_REF_AREA

Vrsta CBS banke

5

CBS_BASIS

Izvještajna osnova CBS

AN1

CL_CBS_BASIS

Izvještajna osnova CBS

6

L_POSITION

Vrsta CBS pozicije

AN1

CL_L_POSITION

Vrsta pozicije

7

L_INSTR

Vrsta CBS instrumenta

AN1

CL_L_INSTR

Vrsta instrumenta

8

REM_MATURITY

Preostala dospijeća CBS

AN1

CL_ISSUE_MAT

Popis oznaka dospijeća izdanja

9

CURR_TYPE_BOOK

Vrsta CBS valute mjesta knjiženja

AN3

CL_CURRENCY_3POS

Vrsta valute mjesta knjiženja

10

L_CP_SECTOR

Sektor CBS druge ugovorne strane

AN1

CL_L_SECTOR

Sektor CBS druge ugovorne strane

11

L_CP_COUNTRY

Područje CBS druge ugovorne strane

AN2

CL_BIS_IF_REF_AREA

Oznake referentnih područja za BIS-IFS

8

6

8

7

8

8

8

COUNT_AREA

Područje druge ugovorne strane

AN2

CL_AREA_EE

Popis oznaka područja

8

5

COUNTERPART_AREA

Područje druge ugovorne strane

AN2

CL_AREA

Popis oznaka područja

7

AMOUNT_CAT

Kategorija iznosa

AN1

CL_AMOUNT_CAT

Popis oznaka kategorije iznosa

9

8

9

9

9

9

BS_COUNT_SECTOR

Sektor druge ugovorne strane u bilanci

AN..7

CL_BS_COUNT_SECTOR

Popis oznaka sektora druge ugovorne strane u bilanci

9

COUNTERPART_SECTOR

Sektor druge ugovorne strane

AN..6

CL_SECTOR

Popis oznaka institucionalnih sektora.

8

COUNTERPART_SECTOR

Sektor druge ugovorne strane

AN2

CL_PS_COUNT_SECTOR

Sektor primatelja/stjecatelja u sustavu plaćanja i namire

10

FVC_ORI_SECTOR

Sektor inicijatora financijskih društava posebne namjene

AN2

CL_FVC_ORI_SECTOR

Popis oznaka sektora inicijatora financijskih društava posebne namjene

6

ICO_UNIT

Jedinica osiguravajućih društava

AN1

CL_ICO_UNIT

Popis oznaka osiguravajućih društava

10

7

9

10

7

9

10

11

10

10

CURRENCY_TRANS

Valuta transakcije

AN3

CL_CURRENCY

Popis oznaka valuta

8

11

8

10

11

11

SERIES_DENOM

Nominacije serija podataka ili posebni izračun

AN1

CL_SERIES_DENOM

Popis oznaka nominacija serije podataka ili posebnih izračuna

11

7

CURRENCY_DENOM

Nazivnik valute

AN..15

CL_UNIT

Popis oznaka jedinica

11

12

BS_SUFFIX

Sufiks bilance

AN..3

CL_BS_SUFFIX

Popis oznaka sufiksa bilance

9

SEC_SUFFIX

Sufiks serije podataka u kontekstu vrijednosnih papira

AN1

CL_SEC_SUFFIX

Popis oznaka sufiksa vrijednosnih papira

10

IR_BUS_COV

Obuhvat poslova kod kamatnih stopa

AN1

CL_IR_BUS_COV

Popis oznaka obuhvata poslova kod kamatnih stopa

Učestalost.
  Ova dimenzija označuje učestalost iskazane vremenske serije podataka. Posebni zahtjevi za razmjenu podataka su sljedeći:

| — | za DSD ‚ECB_OFI1’: ako su nacionalni podaci raspoloživi samo s manjom učestalošću, tj. polugodišnje ili godišnje, nacionalne središnje banke procjenjuju tromjesečne podatke. Ako tromjesečne procjene nisu moguće, podaci se, unatoč tomu, dostavljaju kao tromjesečne vremenske serije, tj. godišnji podaci se dostavljaju kao yyyyQ4, a polugodišnji podaci kao yyyyQ2 i yyyyQ4, s time da se podaci za ostala tromjesečja ili ne iskazuju ili se iskazuju kao da nedostaju, sa statusom opažanja ‚L’, |
| --- | --- |

—

za DSD ‚ECB_OFI1’: ako su nacionalni podaci raspoloživi samo s manjom učestalošću, tj. polugodišnje ili godišnje, nacionalne središnje banke procjenjuju tromjesečne podatke. Ako tromjesečne procjene nisu moguće, podaci se, unatoč tomu, dostavljaju kao tromjesečne vremenske serije, tj. godišnji podaci se dostavljaju kao yyyyQ4, a polugodišnji podaci kao yyyyQ2 i yyyyQ4, s time da se podaci za ostala tromjesečja ili ne iskazuju ili se iskazuju kao da nedostaju, sa statusom opažanja ‚L’,

| — | za DSD ‚ECB_SEC1’: ako traženi mjesečni podaci nisu na raspolaganju i nije moguće provesti procjenu, onda je moguće poslati tromjesečne ili godišnje podatke. |
| --- | --- |

—

za DSD ‚ECB_SEC1’: ako traženi mjesečni podaci nisu na raspolaganju i nije moguće provesti procjenu, onda je moguće poslati tromjesečne ili godišnje podatke.

Referentno područje.

  Ova se dimenzija odnosi na državu u kojoj je institucija izvjestiteljica rezident. U DSD ‚ECB_SEC1’, to označuje državu u kojoj je sektor izdavatelja rezident (*1).

Pokazatelj prilagodbe.

  Ova dimenzija označuje primjenjuje li se sezonsko prilagođavanje i/ili prilagođavanje podataka za broj radnih dana.

Raščlamba po referentnim sektorima u bilanci.

  Ova se dimenzija odnosi na izvještajni sektor prema raščlambi definiranoj u pripadajućem popisu oznaka.

Raščlamba prema referentnim sektorima.

  Ova dimenzija označuje referentni sektor za strukturne financijske pokazatelje (u DSD ‚ECB_SSI1’).

Sektor izdavatelja vrijednosnih papira.

  Ova se dimenzija odnosi na sektor izdavatelja vrijednosnih papira (u DSD ‚ECB_SEC1’).

Vrsta informacija u PSS-u.

  Ova dimenzija predstavlja opću vrstu informacija koju treba dostaviti u okviru DSD ‚ECB_PSS1’.

Instrument PSS-a.

  Ova dimenzija, koja se koristi u DSD ‚ECB_PSS1’, označuje posebnu vrstu instrumenta/uređaja koji se koriste za platne transakcije, npr. kartice s gotovinskom funkcijom ili kreditni transferi itd.

Ulazna točka PSS-a.

  Ova dimenzija povezana je s vrstom terminala ili sustava preko kojega je bila izvršena odnosna platna transakcija. Za korespondentnost platnih sustava i vrijednosti oznake ulazne točke PSS-a vidjeti dio 16. Priloga II.

Vrsta podataka u PSS-u.

  U okviru PSS-a, ova dimenzija daje jedinicu mjere za opažanje, tj. treba li iskazati broj ili vrijednost za stavku (npr. broj transakcija po kartici, vrijednost transakcija po kartici itd.).

Pristupi sastavljanja.

  Ova dimenzija označuje predstavljaju li podaci pristup matične države ili pristup države domaćina.

Izvještajni sektor ostali financijski posrednici.

  Ova dimenzija označuje sektor izvještajne institucije unutar sektora OFI.

Izvještajni sektor investicijski fondovi.

  Ova dimenzija označuje sektor izvještajne institucije unutar sektora IF.

Izvještajni sektor financijska društva posebne namjene.

  Ova dimenzija označuje sektor izvještajne institucije unutar sektora FVC.

Izvještajni sektor.

  Ova dimenzija označuje je li izvještajna institucija PF ili vrsta IC.

Raščlamba prema referentnim sektorima CBD.

  Ova dimenzija označuje vlasništvo i vrstu izvještajne institucije (domaće kreditne institucije nasuprot društava kćeri ili podružnica pod inozemnom kontrolom).

Veličina CBD.

  Ova dimenzija označuje veličinu izvještajne institucije u odnosu na njenu ukupnu imovinu. Primjenjuje se samo na domaće kreditne institucije.

Strukturni financijski pokazatelj.

  Ova dimenzija važna je za DSD ‚ECB_SSI1’ i vrsta je strukturnog financijskog pokazatelja.

Bilančna stavka.

  Ova dimenzija označuje stavku bilance MFI, kao što je definirano u Uredbi (EU) br. 1071/2013 (ESB/2013/33).

Bilančne stavke ostali financijski posrednici.

  Ova dimenzija označuje stavku bilance OFI. Ostali financijski posrednici usmjereni su na različite financijske djelatnosti, ovisno o vrsti institucije te se sve bilančne stavke ne primjenjuju na sve vrste posrednika. Stoga, iako je većina bilančnih stavki zajednička za sve vrste ostalih financijskih posrednika, ‚ostala imovina’ i ‚ostale obveze’ mogu imati različite definicije za različite vrste posrednika. Na strani imovine, usvojene su dvije različite definicije za ‚ostalu imovinu’: (a) za posrednike za vrijednosne papire i izvedenice (SDD) ova stavka uključuje kredite; i (b) za financijska društva koja se bave kreditiranjem (FCL) stavka uključuje depozite, gotovinu, dionice investicijskih fondova, dugotrajnu imovinu i financijske izvedenice. U odnosu na stavku ‚ostale obveze’: (a) za SDD-ove ova stavka isključuje dužničke vrijednosne papire, kapital i pričuve i financijske izvedenice; i (b) za FCL-ove ova stavka uključuje financijske izvedenice.

Stavka vrijednosni papiri.

  Ova se dimenzija odnosi na stavke koje su preuzete iz popisa stavki, utvrđenog za financijske račune monetarne unije (MUFA), u skladu s konceptom Europskog sustava računa. Upotrebljava se samo za DSD ‚ECB_SEC1’.

Imovina i obveze investicijskih fondova.

  Ova se dimenzija odnosi na stavku imovine i obveze investicijskih fondova kao što je definirano u Uredbi (EU) br. 1073/2013 (ESB/2013/38).

Imovina i obveze financijskih društava posebne namjene.

  Ova se dimenzija odnosi na stavku imovine i obveze financijskih društava posebne namjene kao što je definirano u Uredbi (EU) br. 1075/2013 (ESB/2013/40).

Imovina i obveze osiguravajućih društava i mirovinskih fondova.

  Ova dimenzija označuje stavku imovine i obveza osiguravajućih društava i mirovinskih fondova. U slučaju osiguravajućih društava, stavke su definirane u Uredbi (EU) br. 1374/2014 (ESB/2014/50). U slučaju mirovinskih fondova, stavke su definirane u ESA 2010.

Stavke poslova osiguravajućih društava.

  Ova se dimenzija odnosi na stavku poslova osiguravajućih društava, tj. premije, odštetne zahtjeve i provizije kao što je definirano u Uredbi (EU) br. 1374/2014 (ESB/2014/50).

Konsolidirani bankovni podaci.

  Ova dimenzija označuje stavke CBD izvještajne sheme koji se trebaju dostaviti (iz izvještaja o prihodu banaka, bilance i izvještaja o adekvatnosti kapitala).

Izvorno dospijeće.

  Za definicije strukture podataka ‚ECB_BSI1’, ‚ECB_FVC1’, ‚ECB_IVF1’, ‚ECB_CBD1’ i ‚ECB_OFI1’, ova dimenzija označuje izvorno dospijeće BSI. Za DSD ‚ECB_MIR1’ ova dimenzija označuje, za stavke o stanjima, raščlambu prema izvornom dospijeću ili otkaznom roku za depozite ili kredite; za stavke o novim poslovima označuje raščlambu prema izvornom dospijeću ili otkaznom roku u slučaju depozita te prema izvornom razdoblju utvrđivanja kamatnih stopa u slučaju kredita.

Dospijeće.

  Ova dimenzija označuje izvorno i preostalo dospijeće instrumenta u DSD ‚ECB_ICPF1’.

Vrednovanje vrijednosnih papira.

  Ova dimenzija označuje primijenjenu metodu vrednovanja za statistiku izdanja vrijednosnih papira u DSD ‚ECB_SEC1’.

Vrsta podatka.

  Ova dimenzija opisuje vrstu podataka iskazanih u definicijama strukture podataka ‚ECB_BSI1’, ‚ECB_SSI1’, ‚ECB_OFI1’, ‚ECB_IVF1’, ‚ECB_FVC1’, ‚ECB_CBD1’, ‚ECB_ICPF1’ i ‚ECB_ICO1’.

Vrsta podataka o MIR-u.

  U DSD ‚ECB_MIR1’ ova dimenzija razlikuje statistiku kamatnih stopa MFI od onih koje se odnose na obujam novih poslova ili stanja.

Vrsta podataka o vrijednosnim papirima.

  Ova dimenzija označuje vrstu podataka sadržanih u statistici izdanja vrijednosnih papira, u DSD ‚ECB_SEC1’. Neto izdanja daju se samo ako izdanja i otkupe nije moguće zasebno utvrditi.

Stanja, tok.

  Ova dimenzija, koja je ‚BIS_CBS’ specifična, označava vrstu podataka za stanja ili tokove podataka koji se dostavljaju.

Oznake referentnih područja za BIS-IFS.

  Ova dimenzija, koja je ‚BIS_CBS’ specifična, predstavlja područje u kojem je izvještajna institucija rezident.

Vrsta CBS banke.

  Ova dimenzija, koja je ‚BIS_CBS’ specifična, odnosi se na grupu odgovarajućeg izvještajnog sektora. Za prijenos ESB-u koristi se oznaka ‚4P’, odnosno podaci se trebaju dostavljati samo za urede domaćih banaka u odnosu na CBD velike bankovne grupe.

Izvještajna osnova CBS.

  Ova dimenzija, koja je ‚BIS_CBS’ specifična, predstavlja obračunsku osnovu potraživanja ili izloženosti.

Vrsta CBS pozicije.

  Ova dimenzija, koja je ‚BIS_CBS’ specifična, predstavlja vrstu financijske pozicije zabilježene podacima.

Preostala dospijeća CBS.

  Ova dimenzija, koja je ‚BIS_CBS’ specifična, predstavlja preostalo zabilježeno dospijeće potraživanja ili izloženosti.

Vrsta CBS valute mjesta knjiženja.

  Ova dimenzija, koja je ‚BIS_CBS’ specifična, predstavlja zabilježenu vrstu valute potraživanja.

Sektor CBS druge ugovorne strane.

  Ova dimenzija, koja je ‚BIS_CBS’ specifična, povezana je sa sektorskom raščlambom druge ugovorne strane za zabilježena potraživanja ili izloženosti.

Područje CBS druge ugovorne strane.

  Ova dimenzija, koja je ‚BIS_CBS’ specifična, prikazuje državu u kojoj je druga ugovorna strana rezident odgovarajuće stavke.

Područje druge ugovorne strane.

  Ova dimenzija prikazuje područje u kojem je druga ugovorna strana rezident odgovarajuće stavke.

Kategorija iznosa.

  Ova dimenzija daje kategoriju iznosa novih kredita nefinancijskim društvima; novi se krediti također iskazuju prema njihovoj veličini. Relevantna je samo za DSD ‚ECB_MIR1’.

Sektor druge ugovorne strane u bilanci.

  Ova je dimenzija povezana sa sektorskom raščlambom drugih ugovornih strana BSI-ja. U DSD ‚ECB_ICPF1’ ona označava sektor druge ugovorne strane odgovarajuće stavke.

Sektor druge ugovorne strane.

  Ova dimenzija, definirana u DSD ‚ECB_PSS1’, predstavlja sektorsku raščlambu vrste korisnika (druge ugovorne strane) uključenog u platnu transakciju.

Sektor inicijatora financijskih društava posebne namjene.

  Ova dimenzija, definirana u DSD ‚ECB_FVC1’, predstavlja sektor prenositelja (inicijatora) imovine, ili skupa imovine i/ili kreditnog rizika imovine ili skupa imovine u odnosu na sekuritizacijsku strukturu.

Jedinica osiguravajućih društava.

  Ova dimenzija označava odgovarajuću poslovnu jedinicu osiguravajućeg društva.

Valuta transakcije.

  Ova dimenzija opisuje valutu u kojoj su vrijednosni papiri izdani (za DSD ‚ECB_SEC1’) ili u kojoj je nominirano sljedeće: (a) bilančne stavke MFI-ja (za DSD ‚ECB_BSI1’); (b) strukturni financijski pokazatelji (za DSD ‚ECB_SSI1’); (c) depoziti i krediti (za DSD ‚ECB_MIR1’); (d) imovina i obveze investicijskih fondova (za DSD ‚ECB_IVF1’); (e) platne transakcije (za DSD ‚ECB_PSS1’); (f) imovina i obveze financijskih društava posebne namjene (za DSD ‚ECB_FVC1’); (g) bilančne stavke ostalih financijskih posrednika (za DSD ‚ECB_OFI1’); (h) CBD stavke (za DSD ‚ECB_CBD1’) i (i) transakcije imovinom i obvezama osiguravajućih društava i mirovinskih fondova (za DSD ‚ECB_ICPF1’).

Valuta nominacije.

  Ova dimenzija opisuje valutu u kojoj su nominirani (a) imovina i obveze osiguravajućih društava i mirovinskih fondova (za DSD ‚ECB_ICPF1’) i (b) poslovi osiguravajućih društava (za DSD ‚ECB_ICO1’).

Nominacija serije podataka ili posebni izračun.

  Ova dimenzija označuje valutu nominacije u kojoj su iskazana opažanja unutar vremenske serije podataka ili određuje odnosni izračun.

Sufiks bilance.

  Ova dimenzija, prisutna u DSD ‚ECB_BSI1’, daje valutu nominacije u kojoj su iskazana opažanja unutar vremenske serije podataka ili određuje odnosni izračun.

Sufiks serije podataka u kontekstu vrijednosnih papira.

  Ova dimenzija sadrži dodatne vrste podataka za izvedene serije podataka. Upotrebljava se samo za DSD ‚ECB_SEC1’.

Obuhvat poslova kod kamatnih stopa.

  Ova dimenzija, specifična za DSD ‚ECB_MIR1’, označuje odnosi li se statistika kamatnih stopa monetarnih financijskih institucija na stanja ili na nove poslove.

DIO 4.

Atributi

U ovom se odjeljku detaljno objašnjavaju atributi povezani s razmjenom podataka. Odjeljak 1. definira atribute po DSD-u uključujući njihov format i razinu dodavanja. Odjeljak 2. utvrđuje odgovornost partnera ESSB-a za razmjenu podataka u oblikovanju atributa i njihovom održavanju te njihov status. Odjeljci 3., 4. i 5. bave se sadržajem atributa razvrstanih prema razini dodavanja, tj. prema srodstvenoj razini, razini vremenske serije podataka ili razni opažanja.

Odjeljak 1.: Kodirani i nekodirani atributi definirani u definicijama struktura podataka ECB_BSI1, ECB_SSI1, ECB_MIR1, ECB_OFI1, ECB_SEC1, ECB_PSS1, ECB_IVF1, ECB_FVC1, ECB_CBD1, BIS_CBS, ECB_ICPF1 i ECB_ICO1

Osim dimenzija koje definiraju serije ključeva, definiran je i skup atributa. Atributi se dodaju na različitim razinama razmjene informacija: na srodstvenoj razini, na razini vremenske serije podataka ili na razini opažanja. Kao što je dalje prikazano, atributi ili poprimaju svoju vrijednost iz unaprijed određenih popisa oznaka ili nisu kodirani i koriste se za dodavanje tekstualnih pojašnjenja o odgovarajućim aspektima u vezi s podatcima.

Vrijednosti atributa razmjenjuju se samo onda kada su prvi put utvrđene te svaki puta kada se mijenjaju, uz izuzetak obveznih atributa dodanih na razini opažanja, koji se dodaju svakom opažanju i iskazuju u svakom prijenosu podataka.

Sljedeća tablica pruža informacije o atributima definiranima za svaki DSD koji se razmatra, o razini na kojoj su dodani, o njihovom formatu i nazivu popisa oznaka iz kojih kodirani atributi poprimaju svoje vrijednosti.

| | | | | | | | | | | | | Statistički koncept | Format (12) | Popis oznaka |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BSI | SSI | MIR | OFI | SEC | PSS | IVF | FVC | CBD | CBS | ICPF | ICO | ATRIBUTI NA SRODSTVENOJ RAZINI | (razmijenjeni korištenjem FNS grupe) |
| √ | √ | | √ | √ | | | √ | √ | | √ | √ | TITLE | Naziv | AN..70 | nekodirano | |
| √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | UNIT | Jedinica | AN..12 | CL_UNIT | Popis oznaka jedinica |
| √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | UNIT_MULT | Multiplikator jedinice | AN..2 | CL_UNIT_MULT | Popis oznaka multiplikatora jedinice |
| √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | DECIMALS | Decimalna mjesta | N1 | CL_DECIMALS | Popis oznaka decimalnih mjesta |
| √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | TITLE_COMPL | Dopuna naziva | AN..1050 | nekodirano | |
| √ | √ | √ | √ | √ | √ | | | √ | | | | NAT_TITLE | Naziv na nacionalnom jeziku | AN..350 | nekodirano | |
| √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | COMPILATION | Sastavljanje | AN..1050 | nekodirano | |
| | √ | √ | √ | √ | | | | √ | √ | | | COVERAGE | Obuhvat | AN..350 | nekodirano | |
| √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | SOURCE_AGENCY | Izvor podataka | AN3 | CL_ORGANISATION | Popis oznaka organizacija |
| | | | | | √ | | | | | | | METHOD_REF | Upućivanje na metodologiju | AN..1050 | nekodirano | |
| | | | | | | | | | | | | ATRIBUTI NA RAZINI VREMENSKE SERIJE PODATAKA | (razmijenjeni korištenjem FNS grupe) |
| √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | COLLECTION | Pokazatelj prikupljanja | AN1 | CL_COLLECTION | Popis oznaka pokazatelja prikupljanja |
| √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | | √ | √ | DOM_SER_IDS | Pokazatelj domaćih serija podataka | AN..70 | nekodirano | |
| √ | √ | √ | √ | √ | √ | | | √ | √ | | | BREAKS | Lomovi | AN..350 | nekodirano | |
| √ | | √ | | √ | | √ | √ | | | √ | √ | UNIT_INDEX_BASE | Baza jediničnog indeksa | AN..35 | nekodirano | |
| | | | | | | | | | √ | | | AVAILABILITY | Dostupnost | AN1 | CL_AVAILABILITY | Popis oznaka dostupnosti |
| √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | | | | √ | √ | PUBL_PUBLIC | Objava izvora podataka | AN..1050 | nekodirano | |
| √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | | | √ | √ | PUBL_MU | Objava izvora podataka (samo europodručja) | AN..1050 | nekodirano | |
| √ | √ | √ | √ | √ | √ | | | | | | | PUBL_ECB | Objava izvora podataka (samo ESB) | AN..1050 | nekodirano | |
| | | | | | | | | | | | | ATRIBUTI NA RAZINI OPAŽANJA | (razmijenjeni zajedno s podacima glavnog dijela ARR, osim za OBS_COM koji se razmjenjuje unutar grupe FNS) |
| √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | OBS_STATUS | Status opažanja | AN1 | CL_OBS_STATUS | Popis oznaka statusa opažanja |
| √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | OBS_CONF | Povjerljivost opažanja | AN1 | CL_OBS_CONF | Popis oznaka povjerljivosti opažanja |
| √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | OBS_PRE_BREAK | Vrijednost opažanja prije loma | AN..15 | nekodirano | |
| √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | √ | OBS_COM | Komentar opažanja | AN..1050 | nekodirano | |

Statistički koncept

Format (12)

Popis oznaka

BSI

SSI

MIR

OFI

SEC

PSS

IVF

FVC

CBD

CBS

ICPF

ICO

ATRIBUTI NA SRODSTVENOJ RAZINI

(razmijenjeni korištenjem FNS grupe)

√

√

√

√

√

√

√

√

TITLE

Naziv

AN..70

nekodirano

√

√

√

√

√

√

√

√

√

√

√

√

UNIT

Jedinica

AN..12

CL_UNIT

Popis oznaka jedinica

√

√

√

√

√

√

√

√

√

√

√

√

UNIT_MULT

Multiplikator jedinice

AN..2

CL_UNIT_MULT

Popis oznaka multiplikatora jedinice

√

√

√

√

√

√

√

√

√

√

√

√

DECIMALS

Decimalna mjesta

N1

CL_DECIMALS

Popis oznaka decimalnih mjesta

√

√

√

√

√

√

√

√

√

√

√

√

TITLE_COMPL

Dopuna naziva

AN..1050

nekodirano

√

√

√

√

√

√

√

NAT_TITLE

Naziv na nacionalnom jeziku

AN..350

nekodirano

√

√

√

√

√

√

√

√

√

√

√

√

COMPILATION

Sastavljanje

AN..1050

nekodirano

√

√

√

√

√

√

COVERAGE

Obuhvat

AN..350

nekodirano

√

√

√

√

√

√

√

√

√

√

√

√

SOURCE_AGENCY

Izvor podataka

AN3

CL_ORGANISATION

Popis oznaka organizacija

√

METHOD_REF

Upućivanje na metodologiju

AN..1050

nekodirano

ATRIBUTI NA RAZINI VREMENSKE SERIJE PODATAKA

(razmijenjeni korištenjem FNS grupe)

√

√

√

√

√

√

√

√

√

√

√

√

COLLECTION

Pokazatelj prikupljanja

AN1

CL_COLLECTION

Popis oznaka pokazatelja prikupljanja

√

√

√

√

√

√

√

√

√

√

√

DOM_SER_IDS

Pokazatelj domaćih serija podataka

AN..70

nekodirano

√

√

√

√

√

√

√

√

BREAKS

Lomovi

AN..350

nekodirano

√

√

√

√

√

√

√

UNIT_INDEX_BASE

Baza jediničnog indeksa

AN..35

nekodirano

√

AVAILABILITY

Dostupnost

AN1

CL_AVAILABILITY

Popis oznaka dostupnosti

√

√

√

√

√

√

√

√

√

PUBL_PUBLIC

Objava izvora podataka

AN..1050

nekodirano

√

√

√

√

√

√

√

√

√

√

PUBL_MU

Objava izvora podataka (samo europodručja)

AN..1050

nekodirano

√

√

√

√

√

√

PUBL_ECB

Objava izvora podataka (samo ESB)

AN..1050

nekodirano

ATRIBUTI NA RAZINI OPAŽANJA

(razmijenjeni zajedno s podacima glavnog dijela ARR, osim za OBS_COM koji se razmjenjuje unutar grupe FNS)

√

√

√

√

√

√

√

√

√

√

√

√

OBS_STATUS

Status opažanja

AN1

CL_OBS_STATUS

Popis oznaka statusa opažanja

√

√

√

√

√

√

√

√

√

√

√

√

OBS_CONF

Povjerljivost opažanja

AN1

CL_OBS_CONF

Popis oznaka povjerljivosti opažanja

√

√

√

√

√

√

√

√

√

√

√

√

OBS_PRE_BREAK

Vrijednost opažanja prije loma

AN..15

nekodirano

√

√

√

√

√

√

√

√

√

√

√

√

OBS_COM

Komentar opažanja

AN..1050

nekodirano

Odjeljak 2.: Zajednička obilježja atributa za definicije strukture podataka ECB_BSI1, ECB_SSI1, ECB_MIR1, ECB_OFI1, ECB_SEC1, ECB_PSS1, ECB_IVF1, ECB_FVC1, ECB_CBD1, BIS_CBS, ECB_ICPF1 i ECB_ICO1: Izvještavanje ESB-a od strane nacionalnih središnjih banaka
   (15)

Za svaki su atribut važna određena tehnička obilježja, koja su navedena u sljedećoj tablici.

| | Status | Prvu vrijednost određuje, pohranjuje i diseminira... (13) | Mogu ju mijenjati nacionalne središnje banke |
| --- | --- | --- | --- |
| TITLE_COMPL | M | ESB | Ne (*2) |
| NAT_TITLE | C | NSB | Da |
| COMPILATION | C | NSB | Da (*3) |
| COVERAGE | C | NSB | Da (*3) |
| METHOD_REF | M | NSB | Da |
| DOM_SER_IDS (14) | C | NSB | Da |
| BREAKS | C | NSB | Da |
| OBS_STATUS | M | NSB | Da |
| OBS_CONF | C | NSB | Da |
| OBS_PRE_BREAK | C | NSB | Da |
| OBS_COM | C | NSB | Da |
| M | : | obvezno |
| C | : | uvjetno |

Status

Prvu vrijednost određuje, pohranjuje i diseminira... (13)

Mogu ju mijenjati nacionalne središnje banke

TITLE_COMPL

M

ESB

Ne (*2)

NAT_TITLE

C

NSB

Da

COMPILATION

C

NSB

Da (*3)

COVERAGE

C

NSB

Da (*3)

METHOD_REF

M

NSB

Da

DOM_SER_IDS (14)

C

NSB

Da

BREAKS

C

NSB

Da

OBS_STATUS

M

NSB

Da

OBS_CONF

C

NSB

Da

OBS_PRE_BREAK

C

NSB

Da

OBS_COM

C

NSB

Da

M

:

obvezno

C

:

uvjetno

Definicija skupa atributa koje treba razmijeniti zajedno s podacima daje dodatne informacije o razmijenjenim vremenskim serijama koje treba osigurati. U nastavku se navode pojedinosti o informacijama koje osiguravaju atributi za obradu statističkih skupova podataka ESB-a.

Odjeljak 3.: Atributi na srodstvenoj razini

Obvezno

TITLE_COMPL (dopuna naziva).

  Ovaj atribut omogućuje veći broj znakova od atributa TITLE i iz tog razloga zamjenjuje TITLE kao obvezni atribut za pohranu naziva serije podataka.

UNIT (jedinica)

| BSI | Za države članice europodručja: EUR |
| --- | --- |
| SSI | Za države članice europodručja: EUR
  Za serije koje se iskazuju kao apsolutne vrijednosti i za indekse: PURE_NUMB
  Za serije koje se iskazuju u postocima: PCT |
| OFI | Za države članice europodručja: EUR |
| MIR | Za opseg poslova: EUR
  Za kamatne stope: PCPA |
| SEC | Za države članice europodručja: EUR |
| PSS | Za serije izvornih jedinca (tablica 5. dijela 16. Priloga II.), broj transakcija (tablice, 3., 4., 6. i 7. dijela 16. Priloga II.) i serije omjera koncentracije (tablica 6. dijela 16. Priloga II.): PURE_NUMB
  Za serije o vrijednosti transakcija (tablice 3., 4., 6. i 7. dijela 16. Priloga II.): EUR |
| IVF | Za države članice europodručja: EUR |
| FVC | Za države članice europodručja: EUR |
| CBD | Za države članice europodručja: EUR ili PURE_NUMB (kad nominacija valute nije relevantna) |
| CBS | Za podatke koje dostavljaju sve države u US dolarima: USD; za podatke za koje nominacija valute nije relevantna: PURE_NUMB |
| ICPF | Za države članice europodručja: EUR |
| ICO | Za države članice europodručja: EUR |

BSI

Za države članice europodručja: EUR

SSI

Za države članice europodručja: EUR

Za serije koje se iskazuju kao apsolutne vrijednosti i za indekse: PURE_NUMB

Za serije koje se iskazuju u postocima: PCT

OFI

Za države članice europodručja: EUR

MIR

Za opseg poslova: EUR

Za kamatne stope: PCPA

SEC

Za države članice europodručja: EUR

PSS

Za serije izvornih jedinca (tablica 5. dijela 16. Priloga II.), broj transakcija (tablice, 3., 4., 6. i 7. dijela 16. Priloga II.) i serije omjera koncentracije (tablica 6. dijela 16. Priloga II.): PURE_NUMB

Za serije o vrijednosti transakcija (tablice 3., 4., 6. i 7. dijela 16. Priloga II.): EUR

IVF

Za države članice europodručja: EUR

FVC

Za države članice europodručja: EUR

CBD

Za države članice europodručja: EUR ili PURE_NUMB (kad nominacija valute nije relevantna)

CBS

Za podatke koje dostavljaju sve države u US dolarima: USD; za podatke za koje nominacija valute nije relevantna: PURE_NUMB

ICPF

Za države članice europodručja: EUR

ICO

Za države članice europodručja: EUR

UNIT_MULT (multiplikator jedinice)

| BSI | 6 |
| --- | --- |
| SSI | 0 |
| OFI | 6 |
| MIR (16) | Za opseg poslova: 6
  Za kamatne stope: 0 |
| SEC | 6 |
| PSS | Za serije izvornih jedinica osim serija transakcija (tablica 5. dijela 16. Priloga II.): 0
  Za serije transakcija (tablice 3., 4., 6. i 7. dijela 16. Priloga II., osim omjera koncentracija): 6
  Za serije o omjerima koncentracije (tablica 6. dijela 16. Priloga II.): 0 |
| IVF | 6 |
| FVC | 6 |
| CBD | 3 |
| CBS | 6 |
| ICPF | 6 |
| ICO | 6 |

BSI

6

SSI

0

OFI

6

MIR (16)

Za opseg poslova: 6

Za kamatne stope: 0

SEC

6

PSS

Za serije izvornih jedinica osim serija transakcija (tablica 5. dijela 16. Priloga II.): 0

Za serije transakcija (tablice 3., 4., 6. i 7. dijela 16. Priloga II., osim omjera koncentracija): 6

Za serije o omjerima koncentracije (tablica 6. dijela 16. Priloga II.): 0

IVF

6

FVC

6

CBD

3

CBS

6

ICPF

6

ICO

6

DECIMALS (decimalna mjesta)

| BSI | 0 |
| --- | --- |
| SSI | Za apsolutne vrijednosti: 0
  Za serije indeksa i postotke: 4 |
| OFI | 0 |
| MIR | Za opseg poslova: 0
  Za kamatne stope: 4 |
| SEC | 0 |
| PSS | Serije izvornih jedinica osim transakcija i omjera koncentracije (tablica 5. dijela 16. Priloga II.): 0
  Serije transakcija i omjera koncentracije (tablice 3., 4., 6. i 7. dijela 16. Priloga II.): 3 |
| IVF | 0 |
| FVC | 0 |
| CBD | 0 |
| CBS | 0 |
| ICPF | 0 |
| ICO | 0 |

BSI

0

SSI

Za apsolutne vrijednosti: 0

Za serije indeksa i postotke: 4

OFI

0

MIR

Za opseg poslova: 0

Za kamatne stope: 4

SEC

0

PSS

Serije izvornih jedinica osim transakcija i omjera koncentracije (tablica 5. dijela 16. Priloga II.): 0

Serije transakcija i omjera koncentracije (tablice 3., 4., 6. i 7. dijela 16. Priloga II.): 3

IVF

0

FVC

0

CBD

0

CBS

0

ICPF

0

ICO

0

METHOD_REF (upućivanje na metodologiju).
  Ovaj se atribut koristi samo za skup podataka PSS i označuje je li za svaku vremensku seriju podataka ili za njezin dio korištena ‚poboljšana’ definicija iz 2005. godine ili prethodna definicija. Definirane su dvije vrijednosti:

| PSS | Korištene su ‚poboljšane’ definicije, uvedene u 2005. godini: ‚2005’
  Korištene su definicije uvedene prethodnih godina (2004. ili ranije): ‚Prethodne’. |
| --- | --- |

PSS

Korištene su ‚poboljšane’ definicije, uvedene u 2005. godini: ‚2005’

Korištene su definicije uvedene prethodnih godina (2004. ili ranije): ‚Prethodne’.

Atribut također mora upućivati na razdoblja za koja se svaka definicija primjenjuje. Na primjer, ‚definicije iz 2005. za sve serije podataka’, ‚definicije iz 2005. za podatke od 2003. godine nadalje, prethodne definicije za ostale podatke’ ili ‚prethodne definicije za podatke do 2004. godine’.

Uvjetno

TITLE (naziv).

  Nacionalne središnje banke mogu koristiti atribut TITLE za konstrukciju skraćenog naziva.

NAT_TITLE (naziv na nacionalnom jeziku).

  Nacionalne središnje banke mogu koristiti atribut NAT_TITLE za osiguravanje preciznog opisa i drugih dodatnih ili značajnih specifikacija na svojim nacionalnim jezicima. Iako upotreba velikih i malih slova ne uzrokuje poteškoće, nacionalne središnje banke mole se da se ograniče na korištenje skupa znakova Latin-1. Općenito, potrebno je testirati razmjenu naglašenih znakova i proširenih alfanumeričkih simbola prije redovne uporabe.

COMPILATION (sastavljanje).
  Za skupove podataka BSI, IVF, FVC, ICPF, ICO i MIR ovaj se atribut može koristiti kao daljnje tekstualno pojašnjenje metoda sastavljanja, shema ponderiranja i statističkih postupaka koji se primjenjuju za sastavljanje odnosnih serija podataka, posebno ako one odstupaju od pravila i standarda ESB-a. Najčešće je struktura traženih nacionalnih pojašnjenja sljedeća:

| — | izvori podataka/sustav prikupljanja podataka, |
| --- | --- |

—

izvori podataka/sustav prikupljanja podataka,

| — | postupci sastavljanja (uključujući opis korištenih procjena/pretpostavki), |
| --- | --- |

—

postupci sastavljanja (uključujući opis korištenih procjena/pretpostavki),

| — | odstupanja od uputa za izvještavanje ESB-a (geografsko/sektorsko razvrstavanje i/ili metode vrednovanja), |
| --- | --- |

—

odstupanja od uputa za izvještavanje ESB-a (geografsko/sektorsko razvrstavanje i/ili metode vrednovanja),

| — | informacije koje se odnose na nacionalni pravni okvir. |
| --- | --- |

—

informacije koje se odnose na nacionalni pravni okvir.

Za skup podataka SSI atribut ‚sastavljanje’ obuhvaća informacije o poveznicama na regulatorni okvir Unije za posrednike koji nisu kreditne institucije.

Za skup podataka OFI detaljni opis informacija koje treba uključiti u ovaj atribut naveden je u točkama od 1. do 5. nacionalnih pojašnjenja (vidjeti dio 11. Priloga II.).

Slično, za skup podataka SEC, detaljni opis informacija koje treba uključiti u ovaj atribut naveden je u točkama 1., 2., 4., 5., 8., 9. i 10. nacionalnih pojašnjenja (vidjeti dio 12. Priloga II.).

COVERAGE (obuhvat)

| Informacije o | Napomene |
| --- | --- |
| SSI | — | obuhvatu različitih kategorija posrednika |

Informacije o

Napomene

SSI

—

obuhvatu različitih kategorija posrednika

| — | vrstama posrednika za različite pokazatelje |
| --- | --- |

—

vrstama posrednika za različite pokazatelje

| — | je li u slučaju djelomičnog obuhvata korištena procjena |
| --- | --- |

—

je li u slučaju djelomičnog obuhvata korištena procjena

| — | naznaka ekstrapolacije (ako postoji) |
| --- | --- |

—

naznaka ekstrapolacije (ako postoji)

OFI

| — | obuhvatu serije podataka o ukupnoj imovini/obvezama |
| --- | --- |

—

obuhvatu serije podataka o ukupnoj imovini/obvezama

| — | vrsti ostalih financijskih posrednika koji su obuhvaćeni u glavnim kategorijama |
| --- | --- |

—

vrsti ostalih financijskih posrednika koji su obuhvaćeni u glavnim kategorijama

| — | je li u slučaju djelomičnog obuhvata korištena procjena |
| --- | --- |

—

je li u slučaju djelomičnog obuhvata korištena procjena

| — | naznaka ekstrapolacije (ako postoji) |
| --- | --- |

—

naznaka ekstrapolacije (ako postoji)

| — | vidjeti također dio 11. Priloga III. (vidjeti nacionalna pojašnjenja, točka 6.) |
| --- | --- |

—

vidjeti također dio 11. Priloga III. (vidjeti nacionalna pojašnjenja, točka 6.)

MIR

| — | kriterijima za stratifikaciju, postupku odabira (jednaka vjerojatnost/vjerojatnost razmjerna veličini/odabiru najvećih institucija) u slučaju uzorkovanja |
| --- | --- |

—

kriterijima za stratifikaciju, postupku odabira (jednaka vjerojatnost/vjerojatnost razmjerna veličini/odabiru najvećih institucija) u slučaju uzorkovanja

SEC

| — | razvrstavanju izdanja |
| --- | --- |

—

razvrstavanju izdanja

| — | vidjeti također dio 12. Priloga II. (odjeljak 2. (točka 4.) i odjeljak 3. (točka 6.)) |
| --- | --- |

—

vidjeti također dio 12. Priloga II. (odjeljak 2. (točka 4.) i odjeljak 3. (točka 6.))

CBD

| — | opisu izvještajne populacije |
| --- | --- |

—

opisu izvještajne populacije

| — | jesu li posebne institucije isključene iz prikupljanja |
| --- | --- |

—

jesu li posebne institucije isključene iz prikupljanja

| — | razlozi za isključenje |
| --- | --- |

—

razlozi za isključenje

SOURCE_ AGENCY (izvor podataka).

  Ovaj atribut određuje ESB za vrijednost koja je naziv nacionalne središnje banke koja dostavlja podatke.

Odjeljak 4.: Atributi na razini vremenske serije podataka

Obvezno

COLLECTION (pokazatelj prikupljanja).
  Ovaj atribut osigurava informacije o razdoblju ili o trenutku u kojem je vremenska serija podataka mjerena (npr. početak, sredina ili kraj razdoblja) ili označuje jesu li podaci prosječne vrijednosti.

| BSI | Za stanja: kraj razdoblja (E)
  Za serije podataka o tokovima: zbroj opažanja tijekom razdoblja (S) |
| --- | --- |
| SSI | Kraj razdoblja (E) |
| OFI | Za stanja: kraj razdoblja (E)
  Za serije podataka o tokovima: zbroj opažanja tijekom razdoblja (S) |
| MIR | Za kamatne stope na stanja: kraj razdoblja (E)
  Za kamatne stope na nove poslove: prosjek opažanja tijekom razdoblja (A)
  Za opseg poslova glede stanja: kraj razdoblja (E)
  Za opseg novih poslova: zbroj (ekstrapoliranih) opažanja tijekom razdoblja (S) |
| SEC: | Za stanja: kraj razdoblja (E)
  Za serije podataka o tokovima: zbroj opažanja tijekom razdoblja (S) |
| PSS | Za broj sudionika i omjer koncentracije (tablice 5. i 6. dijela 16. Priloga II.): kraja razdoblja (E)
  Za transakcije osim omjera koncentracije (tablice 3., 4., 6. i 7. dijela 16. Priloga II.): zbroj opažanja tijekom razdoblja (S) |
| IVF | Za stanja: kraj razdoblja (E)
  Za serije podataka o tokovima: zbroj opažanja tijekom razdoblja (S) |
| FVC | Za stanja: kraj razdoblja (E)
  Za serije podataka o tokovima: zbroj opažanja tijekom razdoblja (S) |
| CBD | Kraj razdoblja (E) |
| CBS | Kraj razdoblja (E) |
| ICPF | Za stanja: kraj razdoblja (E)
  Za serije podataka o tokovima: zbroj opažanja tijekom razdoblja (S) |
| ICO | Za serije podataka o tokovima: zbroj opažanja tijekom razdoblja (S) |

BSI

Za stanja: kraj razdoblja (E)

Za serije podataka o tokovima: zbroj opažanja tijekom razdoblja (S)

SSI

Kraj razdoblja (E)

OFI

Za stanja: kraj razdoblja (E)

Za serije podataka o tokovima: zbroj opažanja tijekom razdoblja (S)

MIR

Za kamatne stope na stanja: kraj razdoblja (E)

Za kamatne stope na nove poslove: prosjek opažanja tijekom razdoblja (A)

Za opseg poslova glede stanja: kraj razdoblja (E)

Za opseg novih poslova: zbroj (ekstrapoliranih) opažanja tijekom razdoblja (S)

SEC:

Za stanja: kraj razdoblja (E)

Za serije podataka o tokovima: zbroj opažanja tijekom razdoblja (S)

PSS

Za broj sudionika i omjer koncentracije (tablice 5. i 6. dijela 16. Priloga II.): kraja razdoblja (E)

Za transakcije osim omjera koncentracije (tablice 3., 4., 6. i 7. dijela 16. Priloga II.): zbroj opažanja tijekom razdoblja (S)

IVF

Za stanja: kraj razdoblja (E)

Za serije podataka o tokovima: zbroj opažanja tijekom razdoblja (S)

FVC

Za stanja: kraj razdoblja (E)

Za serije podataka o tokovima: zbroj opažanja tijekom razdoblja (S)

CBD

Kraj razdoblja (E)

CBS

Kraj razdoblja (E)

ICPF

Za stanja: kraj razdoblja (E)

Za serije podataka o tokovima: zbroj opažanja tijekom razdoblja (S)

ICO

Za serije podataka o tokovima: zbroj opažanja tijekom razdoblja (S)

Uvjetno

DOM_SER_IDS (identifikator domaćih serija podataka).

  Ovaj atribut omogućuje upućivanje na oznaku koja se koristi u nacionalnim bazama podataka za identifikaciju odgovarajuće serije podataka (formule u kojima se koriste nacionalne referentne oznake također mogu biti navedene).

UNIT_INDEX_BASE (osnovica jediničnog indeksa).

  Ovaj je atribut obvezan kada je povezan s ključem serije podataka koji izražava indeks. Označuje polaznu osnovu i osnovnu vrijednost za indekse, a koristi se samo za serije indeksa zamišljenih stanja koje izvodi ESB i diseminira ESSB-u.

BREAKS (lomovi).

  Ovaj atribut daje opis lomova i većih promjena tijekom vremena u prikupljanju, izvještajnom obuhvatu i sastavljanju podataka. U slučaju lomova, ako je to moguće, treba navesti u kojoj je mjeri moguće stare i nove podatke smatrati usporedivima.

PUBL_PUBLIC, PUBL_MU, PUBL_ECB (objava izvora podataka, objava izvora podataka (samo europodručje), objava izvora podataka (samo ESB))

  Te atribute utvrđuje ESB, ako se podaci objavljuju ili u javnim ili u povjerljivim publikacijama ESB-a. Oni upućuju (tj. publikacije, stavke itd.) na objavljene podatke.

Odjeljak 5.: Atributi na razini opažanja

Ako NSB želi promijeniti atribut dodijeljen na razini opažanja, relevantno opažanje ili opažanja moraju biti ponovno poslani istodobno. Ako NSB izmijeni opažanje, a da pritom ne dostavi odgovarajuću vrijednost atributa, postojeće će vrijednosti biti zamijenjene zadanim vrijednostima.

Obvezno

OBS_STATUS (status opažanja).
  Nacionalne središnje banke iskazuju vrijednost statusa opažanja pridruženu svakom razmijenjenom opažanju. Ovaj je atribut obvezan i mora biti dostavljen pri svakom prijenosu podataka za svako pojedino opažanje. Kada nacionalne središnje banke mijenjaju vrijednost ovog atributa, potrebno je ponovno prenijeti i vrijednost opažanja (čak i ako je nepromijenjena) i novu oznaku statusa opažanja.

U svrhu te statistike niže navedeni popis određuje očekivane vrijednosti za ovaj atribut, u skladu s dogovorenom hijerarhijom:

‚A’= normalna vrijednost (zadana vrijednost za opažanja koja ne nedostaju),

‚B’= vrijednost loma za sljedeće skupine podataka: SSI, MIR, CBD i PSS (*4),

‚M’= vrijednost koja nedostaje, podaci koji ne postoje,

‚L’= vrijednost koja nedostaje, podaci postoje, no nisu prikupljeni,

‚E’= procijenjena vrijednost (*5),

‚P’= privremena vrijednost (ovu je vrijednost moguće koristiti pri svakom prijenosu podataka, koji se odnose na posljednje raspoloživo opažanje, ako se to smatra privremenim).

U uobičajenim okolnostima brojčane vrijednosti potrebno je iskazati s dodijeljenim statusom opažanja ‚A’ (normalna vrijednost). U suprotnome se vrijednost koja nije ‚A’ daje u skladu s gornjim popisom. Ako je opažanje određeno dvjema karakteristikama, iskazuje se najvažnija, u skladu s navedenom hijerarhijom.

U svakom prijenosu podataka najnovija raspoloživa opažanja mogu se iskazati kao privremena i označiti statusom opažanja ‚P’. Ta opažanja mogu poprimiti konačnu vrijednost i može ih se iskazati s oznakom statusa opažanja ‚A’ kasnije, kada nove promijenjene vrijednosti i oznake statusa opažanja zamijene privremene.

Vrijednosti koje nedostaju (‚-’) iskazuju se kada nije moguće iskazati brojčanu vrijednost (npr. zbog nepostojećih podataka ili jer podaci nisu prikupljeni). Opažanja koja nedostaju nikada se ne smiju iskazivati kao ‚nula’ s obzirom na to da je nula normalna numerička vrijednost koja označuje precizan i valjan iznos. Ako nacionalne središnje banke nisu u mogućnosti utvrditi razlog za nepostojeće vrijednosti ili ako one ne mogu koristiti široki raspon vrijednosti iz popisa oznaka CL_OBS_STATUS za izvještavanje o nepostojećim opažanjima (‚L’ ili ‚M’), treba koristiti vrijednost ‚M’.

Kada se zbog lokalnih statističkih uvjeta podaci za vremensku seriju podataka ne prikupljaju bilo na točno određene datume bilo za čitavu duljinu vremenske serije podataka (odnosna ekonomska pojava postoji, no ne prati se statistički), nedostajuća vrijednost (‚-’) iskazuje se statusom opažanja ‚L’ za svako razdoblje.

Kada zbog lokalne tržišne prakse ili zbog pravnog/ekonomskog okvira, vremenska serija podataka (ili njezin dio) nije primjenjiva (odnosna ekonomska pojava ne postoji), nedostajuća vrijednost iskazuje se (‚-’) sa statusom opažanja ‚M’.

Uvjetno

OBS CONF (povjerljivost opažanja).
  Nacionalne središnje banke iskazuju vrijednost povjerljivosti opažanja pridruženu svakom razmijenjenom opažanju. Iako je taj atribut određen kao uvjetan u strukturnim određenjima ESB-a, potrebno ga je dostaviti pri svakom prijenosu podataka za svako pojedinačno opažanje, jer svako povjerljivo opažanje mora biti označeno na odgovarajući način. Kada nacionalne središnje banke mijenjaju vrijednost tog atributa, i pripadajuća vrijednost opažanja i oznaka statusa opažanja (čak i ako je nepromijenjena) moraju biti ponovno prenesene.

U svrhu te statistike u sljedećem popisu navode se očekivane vrijednosti za taj atribut:

‚F’= slobodno za objavu,

‚N’= nije za objavu, ograničeno samo na internu uporabu,

‚C’= povjerljivi statistički podaci u smislu članka 8. Uredbe (EZ) br. 2533/98,

‚S’= sekundarna povjerljivost koju određuje i vodi primatelj, nije za objavu,

‚D’= sekundarna povjerljivost koju određuje i vodi pošiljatelj, nije za objavu. Tu oznaku mogu koristiti nacionalne središnje banke koje već razlikuju primarnu od sekundarne povjerljivosti u svojim izvještajnim sustavima. U suprotnom slučaju izvještajni NSB mora upotrijebiti ‚C’ za označavanje sekundarne povjerljivosti.

OBS_PRE_BREAK (vrijednost opažanja prije loma).
  Ovaj atribut sadržava vrijednost opažanja prije loma, koja je, kao i opažanje, numeričko polje (*6). Najčešće se dostavlja kada nastupi lom; u tom slučaju status opažanja mora biti određen kao ‚B‘ (vrijednost loma).

U svrhu skupova podataka BSI, IVF, FVC, OFI, ICPF i ICO ovaj se atribut ne zahtijeva jer je relevantna informacija već dostupna iz serije podataka o reklasifikaciji ili serije podataka koje označavaju financijske transakcije. Dodan je na popis atributa jer je dio zajedničkog podskupa atributa za sve skupove podataka.

OBS_COM (komentar opažanja).

  Ovaj atribut moguće je koristiti za osiguravanje tekstualnih komentara na razini opažanja (npr. opis procjena upotrijebljenih pri pojedinačnom opažanju zbog nedostatka podataka, obrazloženje razloga za moguće nenormalno odstupanje ili navođenje pojedinosti o promjeni u iskazanoj vremenskoj seriji podataka).

(*1)  Za nacionalne središnje banke, država u kojoj je sektor izdavatelja rezident je država u kojoj je nacionalna središnja banka rezident."

(*4)  Ako se OBS_STATUS dostavlja kao ‚B’, vrijednost se treba dostaviti pod atributom OBS_PRE_BREAK."

(*5)  Status opažanja ‚E’ koristi se za sva opažanja ili razdoblja podataka koja su rezultat procjene i ne mogu se smatrati normalnim vrijednostima."

(*6)  Četiri objekta vrijednost opažanja i OBS_STATUS, OBS_CONF i OBS_PRE_BREAK tretiraju se kao jedan subjekt. To znači da su nacionalne središnje banke obvezne dostaviti sve dopunske informacije za opažanje. (Ako se atributi ne dostavljaju, njihove prethodne vrijednosti se zamjenjuju zadanim vrijednostima.)”
  "

| 4. | Prilog IV. mijenja se kako slijedi:






  (a) | naslov se zamjenjuje sljedećim:


  „IZVOĐENJE TRANSAKCIJA U KONTEKSTU BILANČNIH STAVKI MONETARNIH FINANCIJSKIH INSTITUCIJA, STATISTIKE INVESTICIJSKIH FONDOVA, FINANCIJSKIH DRUŠTAVA POSEBNE NAMJENE I OSIGURAVAJUĆIH DRUŠTAVA”; |
| --- | --- | --- |

4.

Prilog IV. mijenja se kako slijedi:

(a)

naslov se zamjenjuje sljedećim:

„IZVOĐENJE TRANSAKCIJA U KONTEKSTU BILANČNIH STAVKI MONETARNIH FINANCIJSKIH INSTITUCIJA, STATISTIKE INVESTICIJSKIH FONDOVA, FINANCIJSKIH DRUŠTAVA POSEBNE NAMJENE I OSIGURAVAJUĆIH DRUŠTAVA”;

| (b) | dio 1. zamjenjuje se sljedećim:

  „DIO 1.

  Opći opis postupka za izvođenje transakcija


  Odjeljak 1.: Okvir









  1. | Okvir za izvođenje transakcija za bilančne stavke (BSI) monetarnih financijskih institucija (MFI), statistiku imovine i obveza investicijskih fondova (IF), financijskih društava posebne namjene (FVC) i osiguravajućih društava (IC) temelji se na Europskom sustavu računa (dalje u tekstu ‚ESA 2010’). Odstupanja od ovog međunarodnog standarda izvršavaju se i u odnosu na sadržaj podataka i nominacije statističkih koncepata, ako je potrebno. Ovaj prilog tumači se u skladu s ESA 2010 osim ako Uredba (EU) br. 1071/2013 (ESB/2013/33), Uredba (EU) br. 1073/2013 (ESB/2013/38), Uredba (EU) br. 1075/2013 (ESB/2013/40), Uredba (EU) br. 1374/2014 (ESB/2014/50) ili ova Smjernica izričito ili prešutno ne prevladavaju nad njegovim odredbama. |
| --- | --- | --- |

(b)

dio 1. zamjenjuje se sljedećim:

„DIO 1.

Opći opis postupka za izvođenje transakcija

Odjeljak 1.: Okvir

1.

| 2. | U skladu s ESA 2010, financijske transakcije definirane su kao neto nabava financijske imovine ili neto stvaranje obveza za svaku vrstu financijskog instrumenta, tj. zbroj svih financijskih transakcija koje nastaju u relevantnom izvještajnom razdoblju (*7). Transakcije koje obuhvaćaju svaku stavku navedenu u Uredbi (EU) br. 1071/2013 (ESB/2013/33), Uredbi (EU) br. 1073/2013 (ESB/2013/38), Uredbi (EU) br. 1075/2013 (ESB/2013/40) i Uredbi (EU) br. 1374/2014 (ESB/2014/50) obračunavaju se na neto osnovi, odnosno ne zahtijeva se utvrđivanje bruto financijskih transakcija ili prometa (*8). Metoda vrednovanja za svaku transakciju temelji se na vrijednosti po kojoj je imovina stečena/prodana i/ili po kojoj su obveze nastale, po kojoj su likvidirane ili razmijenjene. Unatoč tomu, dozvoljena su odstupanja od ESA 2010. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Ovaj Prilog preispituje metodologiju za izvođenje transakcija u kontekstu statistike BSI, IF, FVC i IC. Ovaj je dio usmjeren na obračun transakcijskih podataka u Europskoj središnjoj banci (ESB) i dostavljanje osnovnih podataka od strane nacionalnih središnjih banaka, dok je dio 2. usmjeren na koncepte usklađivanja tokova. Dijelovi 3., 4., 5. i 6. osiguravaju posebne podatke u vezi s okvirima sastavljanja statistike BSI, IF, FVC i IC.
  Daljnje pojedinosti i brojčani primjeri dani su u priručnicima o ovim statistikama objavljenim na mrežnim stranicama ESB-a. |
| --- | --- |

3.

Daljnje pojedinosti i brojčani primjeri dani su u priručnicima o ovim statistikama objavljenim na mrežnim stranicama ESB-a.

Odjeljak 2.: Izračun podataka o transakcijama od strane ESB-a i izvještavanje ESB-a od strane nacionalnih središnjih banaka

1.   Uvod

| 1. | Za statistiku BSI, IF i IC, ESB izračunava transakcije uzimanjem, za svaku stavku imovine i obveza, razlike između pozicija stanja na izvještajne datume na kraju razdoblja, a zatim uklanjanjem učinka kretanja koja nisu rezultat transakcija, tj. ‚ostale promjene’. ‚Ostale promjene’ grupirane su u dvije glavne kategorije ‚reklasifikacije i ostala usklađenja’ i ‚vrijednosna usklađivanja’, s time da ‚vrijednosna usklađenja’ obuhvaćaju revalorizacije zbog promjena cijena i tečajeva (*9). Nacionalne središnje banke iskazuju ESB-u ‚reklasifikacije i ostala usklađenja’ i ‚vrijednosna usklađivanja’, tako da je te netransakcijske učinke moguće ukloniti iz izračuna statistike tokova.
  U slučaju statistike BSI-ja nacionalne središnje banke izvješćuju ESB o podacima o usklađivanjima u skladu s dijelom 1. Priloga II. ‚Vrijednosna usklađivanja’ koja iskazuju nacionalne središnje banke sastoje se iz otpisa/otpisa dijela vrijednosti kredita i vrijednosnih usklađivanja zbog promjena u cijeni. ESB obično izračunava vrijednosna usklađivanja zbog promjena tečajeva, ali kada nacionalne središnje banke mogu sastaviti točnija usklađivanja, one mogu izravno prenijeti ova usklađivanja ESB-u (*10).
  U slučaju statistike investicijskih fondova, nacionalne središnje banke izvješćuju ESB o podacima o usklađivanjima u skladu s dijelom 17. Priloga II. ‚Vrijednosna usklađivanja‘ koja iskazuju nacionalne središnje banke sastoje se od vrijednosnih usklađivanja zbog promjena cijena i tečajeva.
  U slučaju statistike osiguravajućih društava, nacionalne središnje banke izvješćuju ESB o podacima o usklađivanjima u skladu s dijelom 23. Priloga II. ‚Vrijednosna usklađivanja‘ koja iskazuju nacionalne središnje banke sastoje se od vrijednosnih usklađivanja zbog promjena cijena i tečajeva. |
| --- | --- |

1.

U slučaju statistike BSI-ja nacionalne središnje banke izvješćuju ESB o podacima o usklađivanjima u skladu s dijelom 1. Priloga II. ‚Vrijednosna usklađivanja’ koja iskazuju nacionalne središnje banke sastoje se iz otpisa/otpisa dijela vrijednosti kredita i vrijednosnih usklađivanja zbog promjena u cijeni. ESB obično izračunava vrijednosna usklađivanja zbog promjena tečajeva, ali kada nacionalne središnje banke mogu sastaviti točnija usklađivanja, one mogu izravno prenijeti ova usklađivanja ESB-u (*10).

U slučaju statistike investicijskih fondova, nacionalne središnje banke izvješćuju ESB o podacima o usklađivanjima u skladu s dijelom 17. Priloga II. ‚Vrijednosna usklađivanja‘ koja iskazuju nacionalne središnje banke sastoje se od vrijednosnih usklađivanja zbog promjena cijena i tečajeva.

U slučaju statistike osiguravajućih društava, nacionalne središnje banke izvješćuju ESB o podacima o usklađivanjima u skladu s dijelom 23. Priloga II. ‚Vrijednosna usklađivanja‘ koja iskazuju nacionalne središnje banke sastoje se od vrijednosnih usklađivanja zbog promjena cijena i tečajeva.

| 2. | U sklopu statistike financijskih društava posebne namjene, nacionalne središnje banke izravno dostavljaju ESB-u transakcije, a ne usklađivanja tokova. Izračun transakcija (izravno od strane izvještajnih subjekata ili od strane nacionalnih središnjih banaka) treba biti u skladu s općim pristupom reklasifikaciji i ostalim usklađivanjima i revalorizacijama propisanim ovim Prilogom. |
| --- | --- |

2.

2.   Reklasifikacije i ostala usklađivanja

| 1. | Nacionalne središnje banke pripremaju podatke o ‚reklasifikacijama i ostalim usklađivanjima‘, kao što to zahtijeva ova Smjernica, pri čemu se koriste supervizorske informacije, validacijske kontrole i ad hoc upiti (npr. povezani s odstupanjima), nacionalni statistički zahtjevi, informacije o institucijama koje pristupaju i napuštaju izvještajnu populaciju i svi drugi izvori koji su im na raspolaganju. Od ESB-a se ne očekuje da obavlja ex post usklađivanja, osim ako nacionalne središnje banke utvrde velike promjene u konačnim podacima. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Nacionalne središnje banke utvrđuju promjene u stanjima zbog reklasifikacije i unose utvrđeni neto iznos pod ‚reklasifikacije i ostala usklađivanja‘. Neto povećanje stanja zbog reklasifikacija unosi se s pozitivnim predznakom, a neto smanjenje stanja s negativnim predznakom. |
| --- | --- |

2.

| 3. | U načelu, nacionalne središnje banke ispunjavaju zahtjeve u vezi s ‚reklasifikacijama i ostalim usklađivanjima‘ navedenima u ovoj Smjernici. Nacionalne središnje banke šalju barem sve ‚reklasifikacije i ostala usklađivanja‘ veća od 50 milijuna EUR. Taj prag pomaže nacionalnim središnjim bankama da odluče hoće li provesti usklađivanje ili ne. Međutim, ako informacije nisu na raspolaganju ili su slabe kvalitete, odlučuju ili da neće ništa poduzeti ili da će provesti procjenu. Iz tog je razloga potrebna fleksibilnost u funkcioniranju takvog praga, poglavito zbog raznovrsnosti postojećih postupaka za izračun usklađivanja. Na primjer, kada se prikupljaju relativno detaljne informacije, bez obzira na prag, pokušaj primjene takvog praga mogao bi imati suprotan učinak. |
| --- | --- |

3.

3.   Vrijednosna usklađivanja

| 1. | U cilju ispunjavanja uvjeta vezanih za ‚vrijednosna usklađivanja‘ navedena u ovoj Smjernici, nacionalne središnje banke možda će morati izračunavati usklađivanja na temelju transakcija, podataka po pojedinim vrijednosnim papirima ili drugih podataka koje iskazuje izvještajna populacija i/ili procijeniti usklađivanja u vezi s nekim raščlambama koje nije iskazala izvještajna populacija, zbog toga što se ne smatraju ‚minimalnim zahtjevima‘. |
| --- | --- |

1.

| 2. | ‚Vrijednosna usklađivanja‘ obično sastavljaju nacionalne središnje banke na temelju podataka koje je izravno dostavila izvještajna populacija. Međutim, nacionalne središnje banke mogu također obuhvatiti ove izvještajne zahtjeve neizravno (npr. izravnim prikupljanjem podataka o transakcijama), a u svakom slučaju mogu prikupljati dodatne podatke od izvještajnih jedinica. Koji god pristup se koristi na nacionalnoj razini, od nacionalnih središnjih banaka zahtijeva se da ESB-u dostave cijeli skup podataka, u skladu s dijelom 1. Priloga II. za statistiku BSI-ja, dijelom 17. Priloga II. za statistiku IF-a i dijelom 23. Priloga II. za statistiku IC-a. |
| --- | --- |

2.

(*7)  To je u skladu s ESA 2010 i drugim međunarodnim statističkim standardima."

(*8)  Međutim, u slučaju statistike investicijskih fondova, Uredba (EU) br. 1073/2013 (ESB/2013/38) zahtijeva odvojeno izvještavanje o novim izdanjima i otkupima dionica/udjela u investicijskim fondovima tijekom izvještajnog mjeseca."

(*9)  Definicija i klasifikacija ‚ostalih promjena’ u velikom je dijelu u skladu s ESA 2010. ‚Reklasifikacije i ostala usklađenja’ u širem je smislu jednak ‚drugim promjenama u obujmu imovine i obveza’ (K.1-K.6., vidjeti stavke od 6.03. do 25.), dok ‚revalorizacije’ mogu biti prenesene u ‚nominirane vlasničke dobitke i gubitke’ (K.7., vidjeti stavke od 6.26. do 64.). Za statistiku BSI, važno odstupanje tiče se uključivanja ‚otpisa kredita’ unutar ‚revalorizacija’ (a posebno kao revalorizacije zbog promjena cijena), budući da se u ESA 2010 one općenito smatraju ‚drugim promjenama u obujmu’ (stavak 6.14.) – s iznimkom gubitaka ostvarenih pri prodaji kredita; ovi gubici, koji su jednaki razlici između cijene transakcije i bilančne vrijednosti kredita, trebaju biti iskazani kao revalorizacije (stavak 6.58.). Uključivanje ‚otpisa kredita’ unutar ‚revalorizacija’ također odstupa od međunarodnih pravila o stanju međunarodnih ulaganja (i.i.p.). U i.i.p. ovo se tretira kao ‚ostala usklađenja’, a ne kao ‚promjene cijena ili tečajeva’. Za statistiku investicijskih fondova ne zahtijevaju se ‚otpisi/djelomični otpisi’."

(*10)  Usklađivanja koja odgovaraju bilanci ESB-a dostavlja ESB-ova Glavna uprava za administraciju (ECB Directorate General Administration).”;"

| (c) | dodaje se sljedeći dio 6.:

  „DIO 6.

  Usklađivanje tokova: Posebna obilježja statistike osiguravajućih društava


  Odjeljak 1.: Uvod









  1. | Za statistiku osiguravajućih društava, nacionalne središnje banke dostavljaju vrijednosna usklađivanja, koja obuhvaćaju revalorizacije zbog promjena cijena i promjena tečajeva i vrijednosna usklađivanja za sve stavke iz bilance osiguravajućih društava, u skladu s člankom 26.a. U ovom postupku, nacionalne središnje banke trebaju izračunati i/ili procijeniti usklađivanja koja nisu dostavila osiguravajuća društva. Ovo uključuje one podatke gdje se odgovarajuće serije stanja iskazuju na pojedinačnoj osnovi, one podatke koji se ne smatraju ‚minimalnim zahtjevima’ u tablici 3.a Priloga III. Uredbi (EU) br. 1374/2014 (ESB/2014/50) i podatke o tehničkim pričuvama osiguranja. |
| --- | --- | --- |

(c)

dodaje se sljedeći dio 6.:

„DIO 6.

Usklađivanje tokova: Posebna obilježja statistike osiguravajućih društava

Odjeljak 1.: Uvod

1.

Odjeljak 2.: Vrijednosna usklađivanja

| 1. | Uredba (EU) br. 1374/2014 (ESB/2014/50) omogućuje fleksibilnost u smislu vrste podataka koji su potrebni za izračun vrijednosnih usklađivanja imovine i obveza i oblika u kojem se ti podaci prikupljaju i sastavljaju. Odluka o metodi prepuštena je nacionalnim središnjim bankama. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Postoje sljedeće dvije opcije za izvođenje vrijednosnih usklađivanja za vrijednosne papire prikupljene za svaki vrijednosni papir zasebno. Nacionalne središnje banke mogu koristiti sličan pristup za drugu imovinu osim vrijednosnih papira kada prikupljaju podatke po pojedinim stavkama.






  — | Osiguravajuća društva iskazuju informacije po pojedinim vrijednosnim papirima, koje omogućuju nacionalnim središnjim bankama izvođenje vrijednosnih usklađivanja: osiguravajuća društva dostavljaju nacionalnim središnjim bankama podatke koji se zahtijevaju temeljem stavaka 1., 2. i 4. tablice 2.1. i 2.2. dijela 3. Priloga I. Uredbi (EU) br. 1374/2014 (ESB/2014/50) po pojedinom vrijednosnom papiru. Te informacije omogućuju nacionalnim središnjim bankama dobivanje točne informacije o ‚vrijednosnom usklađivanju’ koje treba dostaviti ESB-u. Kada se primjenjuje ta mogućnost, nacionalne središnje banke mogu izvesti ‚vrijednosno usklađivanje’ u skladu sa zajedničkom metodom Eurosustava, tj. ‚metodom izvođenja tokova’, kao što je opisano u Priručniku za osiguravajuća društva koji prati Uredbu i ovu Smjernicu, |
| --- | --- | --- |

2.

—

Osiguravajuća društva iskazuju informacije po pojedinim vrijednosnim papirima, koje omogućuju nacionalnim središnjim bankama izvođenje vrijednosnih usklađivanja: osiguravajuća društva dostavljaju nacionalnim središnjim bankama podatke koji se zahtijevaju temeljem stavaka 1., 2. i 4. tablice 2.1. i 2.2. dijela 3. Priloga I. Uredbi (EU) br. 1374/2014 (ESB/2014/50) po pojedinom vrijednosnom papiru. Te informacije omogućuju nacionalnim središnjim bankama dobivanje točne informacije o ‚vrijednosnom usklađivanju’ koje treba dostaviti ESB-u. Kada se primjenjuje ta mogućnost, nacionalne središnje banke mogu izvesti ‚vrijednosno usklađivanje’ u skladu sa zajedničkom metodom Eurosustava, tj. ‚metodom izvođenja tokova’, kao što je opisano u Priručniku za osiguravajuća društva koji prati Uredbu i ovu Smjernicu,

| — | osiguravajuća društva izravno dostavljaju nacionalnim središnjim bankama transakcije na temelju pojedinih vrijednosnih papira: Osiguravajuća društva dostavljaju ukupne iznose prodaja i kupnji vrijednosnih papira, koje su provedene u referentnom razdoblju, kao što je navedeno u stavcima 1. i 3. tablice 2.1. i 2.2. dijela 3. Priloga I. Uredbi (EU) br. 1374/2014 (ESB/2014/50) na osnovi pojedinačnih vrijednosnih papira. Nacionalne središnje banke izračunavaju ‚vrijednosno usklađivanje’ uzimajući u obzir razliku između stanja na kraju razdoblja i uklanjajući transakcije te dostavljaju vrijednosno usklađivanje ESB-u u skladu s ovom Smjernicom. |
| --- | --- |

—

osiguravajuća društva izravno dostavljaju nacionalnim središnjim bankama transakcije na temelju pojedinih vrijednosnih papira: Osiguravajuća društva dostavljaju ukupne iznose prodaja i kupnji vrijednosnih papira, koje su provedene u referentnom razdoblju, kao što je navedeno u stavcima 1. i 3. tablice 2.1. i 2.2. dijela 3. Priloga I. Uredbi (EU) br. 1374/2014 (ESB/2014/50) na osnovi pojedinačnih vrijednosnih papira. Nacionalne središnje banke izračunavaju ‚vrijednosno usklađivanje’ uzimajući u obzir razliku između stanja na kraju razdoblja i uklanjajući transakcije te dostavljaju vrijednosno usklađivanje ESB-u u skladu s ovom Smjernicom.

| 3. | Za tehničke pričuve osiguranja koje održavaju osiguravajuća društva, postoje sljedeće dvije opcije za izvođenje procjena vrijednosnih usklađivanja:






  — | osiguravajuća društva dostavljaju agregirana usklađivanja ili transakcije u skladu s uputama nacionalnih središnjih banaka. Nacionalne središnje banke koje odaberu tu metodu agregiraju usklađivanja koja su iskazala osiguravajuća društva za dostavljanje podataka ESB-u, |
| --- | --- | --- |

3.

—

osiguravajuća društva dostavljaju agregirana usklađivanja ili transakcije u skladu s uputama nacionalnih središnjih banaka. Nacionalne središnje banke koje odaberu tu metodu agregiraju usklađivanja koja su iskazala osiguravajuća društva za dostavljanje podataka ESB-u,

| — | nacionalne središnje banke izvode procjene temeljem podataka koje dostavljaju osiguravajuća društva. |
| --- | --- |

—

nacionalne središnje banke izvode procjene temeljem podataka koje dostavljaju osiguravajuća društva.

| 4. | Za imovinu i obveze osim onih prikupljenih na pojedinačnoj osnovi i tehničkih pričuva osiguranja koje održavaju osiguravajuća društava, na raspolaganju su sljedeće tri mogućnosti za izvođenje vrijednosnih usklađenja:






  — | osiguravajuća društava iskazuju agregirana usklađivanja: osiguravajuća društva iskazuju usklađivanja za svaku stavku, koja odražavaju promjene u vrednovanju zbog promjena cijene i tečaja. Nacionalne središnje banke koje odaberu tu metodu agregiraju usklađivanja koja su iskazala osiguravajuća društva za dostavljanje podataka ESB-u, |
| --- | --- | --- |

4.

—

osiguravajuća društava iskazuju agregirana usklađivanja: osiguravajuća društva iskazuju usklađivanja za svaku stavku, koja odražavaju promjene u vrednovanju zbog promjena cijene i tečaja. Nacionalne središnje banke koje odaberu tu metodu agregiraju usklađivanja koja su iskazala osiguravajuća društva za dostavljanje podataka ESB-u,

| — | osiguravajuća društva iskazuju agregirane transakcije: osiguravajuća društva akumuliraju transakcije tijekom tromjesečja i prenose vrijednost kupnje i prodaje nacionalnoj središnjoj banci. Nacionalne središnje banke koje prime podatke o transakcijama izračunavaju ‚vrijednosna usklađivanja’ kao preostalu vrijednost razlike između stanja i transakcija te dostavljaju vrijednosno usklađivanje ESB-u u skladu s ovom Smjernicom; ili |
| --- | --- |

—

osiguravajuća društva iskazuju agregirane transakcije: osiguravajuća društva akumuliraju transakcije tijekom tromjesečja i prenose vrijednost kupnje i prodaje nacionalnoj središnjoj banci. Nacionalne središnje banke koje prime podatke o transakcijama izračunavaju ‚vrijednosna usklađivanja’ kao preostalu vrijednost razlike između stanja i transakcija te dostavljaju vrijednosno usklađivanje ESB-u u skladu s ovom Smjernicom; ili

| — | nacionalne središnje banke izvode približne vrijednosti temeljem podataka koje su dostavila osiguravajuća društva.” |
| --- | --- |

—

nacionalne središnje banke izvode približne vrijednosti temeljem podataka koje su dostavila osiguravajuća društva.”

| 5. | Prilog V. zamjenjuje se sljedećim:



  „PRILOG V.

  POPIS INSTITUCIONALNIH JEDINICA ZA POTREBE STATISTIKE

  DIO 1.

  Raspoređivanje popisa atributa iz Registra baze podataka institucija i povezanih društava (RIAD) u odnosu na posebne skupove podataka koji se održavaju za statističke potrebe
















  Naziv atributa (1) | Odgovarajuće u sklopu popisa |
| --- | --- | --- |
| MFI | IF | FVC | PSRI (2) | IC |
| Vrsta | Ažurirana učestalost | Vrsta | Ažurirana učestalost | Vrsta | Ažurirana učestalost | Vrsta | Ažurirana učestalost | Vrsta | Ažurirana učestalost |
| ‚Non-industry’ IDs |
| — | RIAD code |

5.

Prilog V. zamjenjuje se sljedećim:

„PRILOG V.

POPIS INSTITUCIONALNIH JEDINICA ZA POTREBE STATISTIKE

DIO 1.

Raspoređivanje popisa atributa iz Registra baze podataka institucija i povezanih društava (RIAD) u odnosu na posebne skupove podataka koji se održavaju za statističke potrebe

Naziv atributa (1)

Odgovarajuće u sklopu popisa

MFI

IF

FVC

PSRI (2)

IC

Vrsta

Ažurirana učestalost

Vrsta

Ažurirana učestalost

Vrsta

Ažurirana učestalost

Vrsta

Ažurirana učestalost

Vrsta

Ažurirana učestalost

‚Non-industry’ IDs

—

RIAD code

M

d

M

q

M

q

M

a

M

q

| — | Nationals business register |
| --- | --- |

—

Nationals business register

E

d

E

q

E

q

O

a

E

q

| — | EGR code |
| --- | --- |

—

EGR code

E

d

E

q

| — | LEI (as available) |
| --- | --- |

—

LEI (as available)

M

d

M

q

M

q

M

a

M

q

‚Industry’ IDs

| — | BIC |
| --- | --- |

—

BIC

E

d

| — | ISINs |
| --- | --- |

—

ISINs

E

d

M

q

M

q

E

q

Name

M

d

M

q

M

q

M

a

M

q

Country of residence

M

d

M

q

M

q

M

a

M

q

Address

M

d

M

q

M

q

M

a

M

q

Area code

M

d

M

q

M

q

M

a

M

q

Legal form

E

d

E

q

E

q

E

a

E

q

Flag Listed

M

d

M

q

M

q

O

a

M

q

Flag Supervised

M

d

M

q

M

q

M

a

M

q

Flag Subject to Directive 2009/138/EC

M

q

Reporting requirements

E

d

E

q

E

q

E

a

E

q

Type of licence

M

d

M

q

M

q

O

a

E

q

Capital variability

M

q

UCITS compliance

M

q

Legal set-up

M

q

Flag Sub-fund

M

q

Nature of securitisation

M

q

Flag E-money issuer – licence

M

a

Flag E-money issuer – business

M

a

Flag Payment service provider -licence

M

a

Flag Payment service provider – business

M

a

Flag Payment system operator

M

a

Comment

O

d

O

q

O

q

O

a

O

q

NACE code

M

d

M

q

M

q

E

a

M

q

Total employment

E

a

O

a

E

a

O

a

E

a

Total solo balance sheet (ECB Regulation)

M

a

E

a

E

a

E

a

Net assets, net asset value

E

a

M

a

Gross premiums written

M

a

ESA 2010

M

d

M

q

M

q

M

a

M

q

Sub-sector type

M

d

M

q

M

q

M

a

M

q

Birth date

O

d

O

q

O

q

O

a

O

q

Closure date

M

d

M

q

M

q

M

a

M

Q

Flag Activity status

M

d

M

q

M

q

M

a

M

Q

Minimalni referentni podaci (1) zahtijevani za

Originator of FVC

M

q

Management company

M

q

M

q

Head of branch

M

d

M

Q

M (obvezno), E (poticano), O (izborno), prazno (nije primjenjivo).

Učestalost: a (godišnje), q (tromjesečno), m (mjesečno), d (dnevno/čim nastane promjena).

Rokovi: za godišnje podatke (ako nije drugdje određeno) mjesec dana nakon referentnog datuma.

DIO 2.

Vrsta odnosa između organizacijskih jedinica

| | Vrsta | Ažurirana učestalost |
| --- | --- | --- |
| 1.   Organizacijski odnos unutar poduzeća |
| Odnos između pravne jedinice (pravnih jedinica) i poduzeća | O | — |
| 2.   Odnos unutar grupe poduzeća |
| Odnos kontrole | E (c) | Q |
| Odnos vlasništva | E (c) | Q |
| 3.   Ostali odnosi |
| Veza između ‚inicijatora’ i njegova financijskog društva posebne namjene | M | Q |
| Veza između ‚društva za upravljanje’ i njegova FVC/IF | M | Q |
| Veza između ‚podružnice koja je nerezident’ i njena ‚sjedišta’ koje je rezident | M | Q |
| Veza između ‚podružnice koja je rezident’ i njena ‚sjedišta’ koje je nerezident | M | Q |
| Veza između ‚podfonda’ i ‚krovnog fonda’ | M | Q |
| |
| Veza s prednikom/sljednikom u slučaju absorpcije/raspada | M | d/q |

Vrsta

Ažurirana učestalost

Organizacijski odnos unutar poduzeća

Odnos između pravne jedinice (pravnih jedinica) i poduzeća

O

—

Odnos unutar grupe poduzeća

Odnos kontrole

E (c)

Q

Odnos vlasništva

E (c)

Q

Ostali odnosi

Veza između ‚inicijatora’ i njegova financijskog društva posebne namjene

M

Q

Veza između ‚društva za upravljanje’ i njegova FVC/IF

M

Q

Veza između ‚podružnice koja je nerezident’ i njena ‚sjedišta’ koje je rezident

M

Q

Veza između ‚podružnice koja je rezident’ i njena ‚sjedišta’ koje je nerezident

M

Q

Veza između ‚podfonda’ i ‚krovnog fonda’

M

Q

Veza s prednikom/sljednikom u slučaju absorpcije/raspada

M

d/q

DIO 3.

Definicije i usklađivanja uputa za izvještavanje

| RIAD code | Jedinstvena identifikacijska oznaka za svaku organizacijsku jedinicu u RIAD-u sastoji se od dva dijela: ‚host’ i ‚id’.
  Vrijednosti za dva dijela zajedno osiguravaju da je ovaj primarni ključ jedinstven:






  — | dvoznamenkasta ISO-3166 oznaka zemlje, |
| --- | --- | --- |

RIAD code

Jedinstvena identifikacijska oznaka za svaku organizacijsku jedinicu u RIAD-u sastoji se od dva dijela: ‚host’ i ‚id’.

Vrijednosti za dva dijela zajedno osiguravaju da je ovaj primarni ključ jedinstven:

—

dvoznamenkasta ISO-3166 oznaka zemlje,

| — | slobodan podatak. |
| --- | --- |

—

slobodan podatak.

[obvezna stavka za kreiranje subjekta u RIAD-u]

Alias identifiers

Otvoreni popis mnoštva identifikacijskih oznaka sastoji se od identifikatora koji se mogu, ali ne moraju pridržavati bilo kojih (polu)industrijskih standarda. Budući da može uključivati čiste ‚nacionalne’ oznake, čitav popis nije obvezan za sve institucije koje dostavljaju podatke. Primjeri su oznake nacionalnih registara djelatnosti, oznake Registra eurogrupa, Identifikator pravnih subjekata (ako je raspoloživo) i oznaka ‚BIC’.

Kako bi bili operativni u razmjeni podataka između NSB-a i RIAD-a, identifikatori moraju biti registrirani na posebnom popisu oznaka sustava.

ISIN

‚Međunarodni identifikacijski broj vrijednosnih papira’ kako je definiran u ISO 6166. U RIAD-u oznaka ISIN pojavljuje se na dva načina:

| — | u slučaju investicijskih fondova i financijskih društava posebne namjene izvještajni zahtjevi uključuju obvezu dostavljanja (svih) neotplaćenih (ne otkupljenih) vrijednosnih papira koje je izdalo financijsko društvo, |
| --- | --- |

—

u slučaju investicijskih fondova i financijskih društava posebne namjene izvještajni zahtjevi uključuju obvezu dostavljanja (svih) neotplaćenih (ne otkupljenih) vrijednosnih papira koje je izdalo financijsko društvo,

| — | budući da svaki vrijednosni papir koji je izdalo društvo jednako identificira subjekt na jedinstveni način, svaka jedinstvena ISIN oznaka izdanih dionica (i koje vjerojatno) kotiraju na burzi ili drugih neotplaćenih dužničkih vrijednosnih papira može se koristiti radi identificiranja same organizacijske jedinice. |
| --- | --- |

—

budući da svaki vrijednosni papir koji je izdalo društvo jednako identificira subjekt na jedinstveni način, svaka jedinstvena ISIN oznaka izdanih dionica (i koje vjerojatno) kotiraju na burzi ili drugih neotplaćenih dužničkih vrijednosnih papira može se koristiti radi identificiranja same organizacijske jedinice.

Name

Puni registrirani naziv, uključujući pravni oblik društva, (npr. Plc, Ltd, SpA, AG itd.).

Country of residence

Država osnivanja ili registracije.

[obvezna stavka za kreiranje subjekta u RIAD-u]

Address

Pojedinosti o lokaciji organizacijske jedinice; gdje je primjenjivo sastoji se od četiri dijela:

City

| — | grad gdje se jedinica nalazi, |
| --- | --- |

—

grad gdje se jedinica nalazi,

Address

| — | naziv ulice i kućni broj, |
| --- | --- |

—

naziv ulice i kućni broj,

Postal code

| — | poštanski broj, pri čemu se koriste nacionalni sustavi označavanja poštanskih brojeva, |
| --- | --- |

—

poštanski broj, pri čemu se koriste nacionalni sustavi označavanja poštanskih brojeva,

Postal box

| — | boj poštanskog pretinca, pri čemu se koriste nacionalni sustavi označavanja poštanskih pretinaca. |
| --- | --- |

—

boj poštanskog pretinca, pri čemu se koriste nacionalni sustavi označavanja poštanskih pretinaca.

Area code

Zemljopisna klasifikacija koja se traži za statističke potrebe.

Legal form

Domena primjenjivih pravnih oblika slijedi individualne nacionalne popise oznaka i treba biti registrirana u RIAD-u prije nego može biti korištena u prijenosu podataka od strane nacionalnih središnjih banaka koje dostavljaju podatke.

Flag Listed (d)

Oznaka koja upućuje da je organizacijska jedinica uvrštena na burzi (domaćoj ili stranoj); može se obrnuto koristiti za upućivanje na ‚prestanak uvrštenja na burzi’ nekog subjekta.

Flag Supervised (d)

Oznaka koja upućuje je li subjekt predmet nadzora povjerenog nacionalnim i/ili nadnacionalnim tijelima.

Flag Subject to Directive 2009/138/EC

Oznaka koja upućuje podliježe li neki subjekt Direktivi 2009/138/EZ ili nekom drugom nadzornom režimu (moguće vrijednosti: ‚Direktiva 2009/138/EZ’/‚ostalo’). Upisuje se samo ako je subjekt nadziran.

Reporting requirements

Otvoreni popis oznaka koje se mogu koristiti da bi se u središnjem repozitoriju označilo koje su nacionalne i/ili nadnacionalne izvještajne obveze subjekta; subjekt može biti obveznik višestrukih zahtjeva.

Domena primjenjivih individualnih nacionalnih popisa oznaka treba biti registrirana u RIAD-u prije nego može biti korištena u prijenosu podataka od strane nacionalnih središnjih banaka koje dostavljaju podatke.

Type of licence

Atribut koji upućuje da subjekt ima (posebnu) dozvolu potvrđenu od strane nacionalanog i/ili nadnacionalnog tijela.

Detaljan nacionalni popis oznaka može se registrirati u RIAD-u kako bi omogućio identifikaciju posebnih režima/okvira dozvola.

Capital variability

Ova varijabla navodi sva ograničenja o iznosu dionica koje fond može izdati, odnosno predstavlja otvoreni (‚open-end’) ili zatvoreni (‚closed-end’) fond.

UCITS compliance

Oznaka koja navodi da je fond usklađen s UCITS-om.

Legal set-up

Ova varijabla navodi pravni oblik koji investicijski fond može imati.

Sub-fund

Ta varijabla označuje je li investicijski fond podfond.

Nature of securitisation

Ova varijabla označuje vrstu sekuritizacije koju je provelo financijsko društvo posebne namjene.

Flag E-money issuer – licence (d)

Oznaka koja označuje ima li subjekt posebnu dozvolu za ‚izdavatelja elektroničkog novca’ (sukladno članku 2. Direktive 2009/110/EZ Europskog parlamenta i Vijeća) (17).

Flag E-money issuer – business (d)

Oznaka koja označuje obavlja li subjekt stvarno poslove ‚izdavatelja elektroničkog novca’.

Flag Payment service provider – licence (d)

Oznaka koja označuje ima li subjekt posebnu dozvolu za ‚pružatelja platnih usluga’ (sukladno članku 4. Direktive 2007/64/EZ).

Flag Payment service provider – business (d)

Oznaka koja označuje obavlja li subjekt stvarno poslove ‚pružatelja platnih usluga’.

Flag Payment system operator (d)

Oznaka koja označuje je li subjekt ‚upravitelj platnih sustava’ sukladno članku 1. Uredbe (EU) br. 1409/2013 (ESB/2013/43).

Comment

Slobodan tekst.

NACE

Glavna djelatnost u skladu s NACE Rev.2 (četveroznamenkasti razred).

Total employment

Broj zaposlenika, ako je moguće mjeren u ‚ekvivalentu punog radnog vremena’ (FTE).

Total solo balance sheet (ECB Regulation)

Ukupni iznos bilance sukladno odnosnoj Uredbi BSI/IF/FVC/IC (nominiran u EUR).

Net assets, NAV

Za investicijske fondove vrijednost ‚dionica/udjela’ (NAV) za kreditne institucije približno određena ‚kapitalom i pričuvama’ (nominirano u EUR).

Gross premiums written

Za osiguravajuća društva zaračunate bruto premije obuhvaćaju sve dospjele iznose tijekom financijske godine u odnosu na ugovore o osiguranju, neovisno o činjenicu da se ti iznosi mogu odnositi u cijelosti ili djelomično na kasniju financijsku godinu.

ESA 2010

Institucionani sektori ESA 2010 (četveroznamenkasta oznaka); mogu uključivati klasifikacije javno/nacionalno ili privatno/strano kontrolirane.

Sub-sector type

Širenje klasifikacije ESA 2010, omogućuje identifikaciju podkategorija standardnih raščlambi nacionalnih računa.

Za osiguravajuća društva označuje vrstu osiguravajućeg društva prema vrstama poslova. Može uzeti vrijednosti: životno osiguranje, neživotno osiguranje, složeno osiguranje, reosiguranje.

Birth date

Datum osnivanja pravne jedinice ili registracije institucionalne jedinice; ako se ova informacija ne može izvesti (uz razuman napor) potrebno je dostaviti procjenu.

[obvezna stavka za kreiranje subjekta u RIAD-u; može se procijeniti]

Closure date

Datum brisanja subjekta iz registra. Svi subjektu ostaju u RIAD-u čak i nakon ‚datuma njihova zatvaranja’.

ad existence

Upiti u vezi s tim ‚postoji’ li određena individualna jedinica u određeno vrijeme, mogu se izvesti iz ‚datuma zatvaranja’.

Activity status (d)

Oznaka koja označuje je li jedinica ‚aktivna’, ‚nije aktivna’ ili je ‚u likvidaciji’;

ovi atributi su dodatni podacima o tome postoji li (još) neki subjekt.

ad liquidation

Valjanost početnog datuma vrijednosti ‚u likvidaciji’ (vidjeti ‚status aktivnosti’) označava datum početka likvidacije.

ad absorption

U RIAD-u se raspoređuju obuhvaćanja kao što su spajanja odnosno pripajanja i podjele, registriranjem odgovarajućih brisanja, promjena ili stvaranja te povezanih odnosa prednik/sljednik.

Relationship between legal unit(s) and enterprise

Omogućuje bilježenje odnosa između pravne jedinice i poduzeća kojim upravlja, odražavajući koncept da poduzeće može odgovarati jednoj pravnoj jedinici ili kombinaciji pravnih jedinica.

Control relationship

Veza između pravnih jedinica, temeljem koncepta ‚kontrole’ kako je definirana u Direktivi 2013/34/EU Europskog parlamenta i Vijeća (18) (> 50 % pravilo vlasništva).

Ownership relationship

Veza između pravnih jedinica, temeljena na konceptu postotka ‚udjela u kapitalu’, ‚glasačkih prava’ itd. kao što je primjerice predstavljeno u pravilu > 10 % definiranom u referentnoj vrijednosti Organizacije za ekonomsku suradnju i razvoj FDI.

Link between a ‚sub-fund’ and an ‚umbrella fund’

Omogućuje iskazivanje odnosnih odnosa ako krovni fond odvaja svoju imovinu u različite podfondove na takav način da su dionice/udjeli koji se odnose na svaki podfond neovisno osigurani različitom imovinom (vidjeti Uredbu (EU) br. 1073/2013 (ESB/2013/38)).

Management company

Opis registriranih društava za upravljanje fondom ili financijskim društvom posebne namjene – naziv, rezidentnost, oznaka institucionalnog sektora i oznaka RIAD (za jedinice koje su rezidenti u Uniji).

Potrebno ju je povezati sa svakim povezanim investicijskim fondom (fondovima) ili financijskim društvom (društvima) posebne namjene kojima subjekt upravlja.

Head

Opis registriranog sjedišta podružnice koja posluje u državi članici Unije – naziv, rezidentnost, oznaka institucionalnog sektora i oznaka RIAD (za jedinice koje su rezidenti u Uniji).

Potrebno ju je povezati s odgovarajućom podružnicom osnovanom u državi Unije.

Originator

Opis registriranog društva koji osniva financijsko društvo posebne namjene radi sekuritizacije i prijenosa imovine, ili skupa imovine i/ili kreditnog rizika imovine ili skupa imovine na sekuritizacijsku strukturu – naziv, rezidentnost, oznaka institucionalnog sektora i oznaka RIAD (za jedinice koje su rezidenti u Uniji).

Potrebno ju je povezati s odgovarajućim financijskim društvom (društvima) posebne namjene koje je subjekt osnovao.

Resident branch

Podružnica koja je rezident na području NSB-a izvjestitelja i čiji glavni ured je subjekt nerezident, sa značenjem iz članka 1. Uredbe (EZ) br. 2533/98.

Non-resident branch

Podružnica koja je rezident izvan područja NSB-a izvjestitelja i čiji je glavni ured subjekt rezident, sa značenjem iz članka 1. Uredbe (EZ) br. 2533/98.

DIO 4.

Prijenos podataka

Nacionalne središnje banke mogu dostaviti (ažuriranja) referentnih podataka putem interneta ili u serijama preko RIAD-a, u skladu s jednim od oblika predstavljenih u dokumentu pod nazivom ‚Specifikacija razmjene u sustavu za razmjenu podataka RIAD’. Unos novih subjekata u RIAD (jednako kao i iznimna brisanja iz baze podataka) također su mogući online ili u serijama.

RIAD ima skroman pristup upravljanju referentnim podacima, što znači da se svaka promjena referentnih podataka pojedinog subjekta može primijeniti za poseban (jedinstveni) atribut. Osim u slučaju značajne greške, niti jedna jedinica registrirana u RIAD-u se ne briše, njene aktivnosti određene su registriranjem podataka o stvaranju ili zatvaranju. Promjene jedinstvenih atributa provode se preko promjena (raspona valjanosti) posebnih vrijednosti.”

| 6. | U glosar se umeće sljedeće: | „
  Društva za neživotna osiguranja su osiguravajuća društva koja prvenstveno izdaju police neživotnih osiguranja. |
| --- | --- | --- |

6.

U glosar se umeće sljedeće:

„
  Društva za neživotna osiguranja su osiguravajuća društva koja prvenstveno izdaju police neživotnih osiguranja.

Društva za neživotna osiguranja

| | Društva za životna osiguranja su osiguravajuća društva koja prvenstveno izdaju police životnih osiguranja. |
| --- | --- |

Društva za životna osiguranja su osiguravajuća društva koja prvenstveno izdaju police životnih osiguranja.

Društva za životna osiguranja

| | Složena osiguravajuća društva su osiguravajuća društva koja izdaju police životnog i neživotnog osiguranja te nema prevladavajuće politike u korist jedne od njih. |
| --- | --- |

Složena osiguravajuća društva su osiguravajuća društva koja izdaju police životnog i neživotnog osiguranja te nema prevladavajuće politike u korist jedne od njih.

Složena osiguravajuća društva

| | Društva za reosiguranje su osiguravajuća društva koja prvenstveno izdaju police reosiguranja. |
| --- | --- |

Društva za reosiguranje su osiguravajuća društva koja prvenstveno izdaju police reosiguranja.

Društva za reosiguranje

| | Tehničke pričuve životnih osiguranja od kojih prihvaćena reosiguranja predstavljaju iznos kapitala koji osiguravajuće društvo drži radi osiguravanju budućih potraživanja koja proizlaze iz njihovih reosiguravateljskih obveza kako je definirano u Delegiranoj uredbi Komisije (EU) 2015/35 (*11). |
| --- | --- |

Tehničke pričuve životnih osiguranja od kojih prihvaćena reosiguranja predstavljaju iznos kapitala koji osiguravajuće društvo drži radi osiguravanju budućih potraživanja koja proizlaze iz njihovih reosiguravateljskih obveza kako je definirano u Delegiranoj uredbi Komisije (EU) 2015/35 (*11).

Tehničke pričuve životnih osiguranja od kojih prihvaćena reosiguranja

*11

(*11)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2015/35 od 10. listopada 2014. o dopuni Direktive 2009/138/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o osnivanju i obavljanju djelatnosti osiguranja i reosiguranja (Solventnost II) (SL L 12, 17.1.2015., str. 1.).”
  "

*11

---

(*1)  Za nacionalne središnje banke, država u kojoj je sektor izdavatelja rezident je država u kojoj je nacionalna središnja banka rezident.

*1

(*4)  Ako se OBS_STATUS dostavlja kao ‚B’, vrijednost se treba dostaviti pod atributom OBS_PRE_BREAK.

*4

(*5)  Status opažanja ‚E’ koristi se za sva opažanja ili razdoblja podataka koja su rezultat procjene i ne mogu se smatrati normalnim vrijednostima.

*5

(*6)  Četiri objekta vrijednost opažanja i OBS_STATUS, OBS_CONF i OBS_PRE_BREAK tretiraju se kao jedan subjekt. To znači da su nacionalne središnje banke obvezne dostaviti sve dopunske informacije za opažanje. (Ako se atributi ne dostavljaju, njihove prethodne vrijednosti se zamjenjuju zadanim vrijednostima.)”

*6

(*7)  To je u skladu s ESA 2010 i drugim međunarodnim statističkim standardima.

*7

(*8)  Međutim, u slučaju statistike investicijskih fondova, Uredba (EU) br. 1073/2013 (ESB/2013/38) zahtijeva odvojeno izvještavanje o novim izdanjima i otkupima dionica/udjela u investicijskim fondovima tijekom izvještajnog mjeseca.

*8

(*9)  Definicija i klasifikacija ‚ostalih promjena’ u velikom je dijelu u skladu s ESA 2010. ‚Reklasifikacije i ostala usklađenja’ u širem je smislu jednak ‚drugim promjenama u obujmu imovine i obveza’ (K.1-K.6., vidjeti stavke od 6.03. do 25.), dok ‚revalorizacije’ mogu biti prenesene u ‚nominirane vlasničke dobitke i gubitke’ (K.7., vidjeti stavke od 6.26. do 64.). Za statistiku BSI, važno odstupanje tiče se uključivanja ‚otpisa kredita’ unutar ‚revalorizacija’ (a posebno kao revalorizacije zbog promjena cijena), budući da se u ESA 2010 one općenito smatraju ‚drugim promjenama u obujmu’ (stavak 6.14.) – s iznimkom gubitaka ostvarenih pri prodaji kredita; ovi gubici, koji su jednaki razlici između cijene transakcije i bilančne vrijednosti kredita, trebaju biti iskazani kao revalorizacije (stavak 6.58.). Uključivanje ‚otpisa kredita’ unutar ‚revalorizacija’ također odstupa od međunarodnih pravila o stanju međunarodnih ulaganja (i.i.p.). U i.i.p. ovo se tretira kao ‚ostala usklađenja’, a ne kao ‚promjene cijena ili tečajeva’. Za statistiku investicijskih fondova ne zahtijevaju se ‚otpisi/djelomični otpisi’.

*9

(*10)  Usklađivanja koja odgovaraju bilanci ESB-a dostavlja ESB-ova Glavna uprava za administraciju (ECB Directorate General Administration).”;

*10

ECB Directorate General Administration

(*11)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2015/35 od 10. listopada 2014. o dopuni Direktive 2009/138/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o osnivanju i obavljanju djelatnosti osiguranja i reosiguranja (Solventnost II) (SL L 12, 17.1.2015., str. 1.).”
  ”

*11

---

(1)  Ova stavka može uključivati tehničke pričuve neživotnih osiguranja (ESA 2010: F.61), potraživanja osiguravajućih društava prema upraviteljima mirovinskih fondova (ESA 2010: F.64 i rezervacije za obveze u okviru standardiziranih jamstava (ESA 2010: F.66).

1

(2)  Ova stavka, uključujući odgovarajuće raščlambe, može uključivati potraživanja upravitelja prema mirovinskim fondovima (ESA 2010: F.64) i prava na nemirovinske naknade (ESA 2010: F.65).

2

(3)  Referentni datum 1. siječnja 2016. može se koristiti kao procijenjena vrijednost.

3

(4)  Ova stavka može uključivati tehničke pričuve neživotnih osiguranja (ESA 2010: F.61), potraživanja osiguravajućih društava prema upraviteljima mirovinskih fondova (ESA 2010: F.64 i rezervacije za obveze u okviru standardiziranih jamstava (ESA 2010: F.66)

4

(5)  Kada se radi o državama članicama izvan europodručja „monetarne financijske institucije” („MFI”) i „nemonetarne financijske institucije” („ne-MFI”) odnosi se na „banke” i „nebankarske institucije”.

5

(6)  Ova stavka može uključivati prava na nemirovinske naknade (ESA 2010: F.65).

6

(7)  Odgovarajuća pozicija „od toga” ove stavke može također uključivati potraživanja upravitelja mirovinskih fondova prema osiguravajućim društvima koja djeluju kao administratori mirovinskih fondova (ESA 2010: F.64).

7

(8)  Ova stavka, uključujući odgovarajuće vrste osiguranja, može uključivati rezervacije za obveze u okviru standardiziranih jamstava (ESA 2010: F.66).

8

(9)  Struktura oznaka i DSD Međunarodno konsolidirane bankovne statistike zajednička je svim državama izvjestiteljicama i treba biti ista kao one koje se koriste za dostavljanje odgovarajućih podataka Banci za međunarodne namire (BIS) (www.bis.org/statistics/dsd_cbs.pdf).

9

(10)  To označuje broj slova/brojeva dozvoljen za svaki element popisa oznaka (npr. AN..7 znači alfanumerički niz do 7 znakova, AN1 znači jedan alfanumerički znak).

10

(11)  Novi popis oznaka SDMX DSD.

11

(12)  To označuje broj slova/brojeva koji omogućuje prijenos svakog atributa (npr. AN..1050 znači alfanumerički niz do 1 050 znakova, AN1 znači jedan alfanumerički znak, dok N1 znači 1 broj).

12

(*2)  Ako NSB želi promijeniti atribute, savjetuje se s ESB-om koji će onda provesti promjenu.

*2

(*3)  Promjene se priopćavaju nadležnom poslovnom području ESB-a elektroničkom poštom.

*3

(13)  Ovdje se ESB odnosi i na Opću upravu za statistiku u ESB-u.

13

(14)  ESB preporuča da nacionalne središnje banke dostave te vrijednosti da bi se osigurala transparentna komunikacija.

14

(15)  Svi atributi navedeni u tablici u odjeljku 1. koje je utvrdio ESB nisu obuhvaćeni u ovoj tablici.

15

(16)  Podaci o kamatnim stopama dostavljaju se u postocima.

16

(1)  Za daljnje opise i metapodatke vidjeti dio 3.

1

(2)  PSRI: relevantne institucije za statistiku platnog prometa; molimo imajte na umu da se popis PSRI-ja može preklapati s popisom monetarnih financijskih institucija

2

(c)  Samo za ‚velike bankovne grupe’ sa sjedištem u europodručju (vidjeti članak 12.)

c

(d)  Za jednostavne oznake nisu potrebni posebni rasponi vrijednosti u prvom krugu.

d

(17)  Direktiva 2009/110/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 16. rujna 2009. o osnivanju, obavljanju djelatnosti i bonitetnom nadzoru poslovanja institucija za elektronički novac o izmjeni direktiva 2005/60/EZ i 2006/48/EZ i stavljanju izvan snage Direktive 2000/46/EZ (SL L 267, 10.10.2009., str. 7).

17

(18)  Direktiva 2013/34/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o godišnjim financijskim izvještajima, konsolidiranim financijskim izvještajima i povezanim izvješćima za određene vrste poduzeća, o izmjeni Direktive 2006/43/EZ Europskog parlamenta i Vijeća i o stavljanju izvan snage direktiva Vijeća 78/660/EEZ i 83/349/EEZ (SL L 182, 29.6.2013., str. 19.).

18

---